ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 14.7.2004 
KOM (2004) 486 lõplik 
2004/0155 (COD) 
2004/0159 (COD)  II osa 
  
Ettepanek: 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIVID, 
millega koostatakse uuesti Euroopa Parl amendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta 
direktiiv 2000/12/EÜ krediidiasu tuste asutamise ja tegevuse kohta ja nõukogu 15. märtsi 
1993. aasta direktiiv investeerimisühingute ja  krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse 
kohta 
(esitanud komisjon) 
  
{SEC(2004) 921} 
 
ET 2   ET  
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
2004/0159 (COD) 
Ettepanek: 
⌦ EUROOPA PARLAMENDI JA ⌫ NÕUKOGU DIREKTIIV 
investeerimisühingute ja krediidias utuste kapitali adekvaatsuse kohta 
(uuesti koostatud) 
⌦EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, ⌫ 
võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse  ⌦ Ühenduse ⌫ asutamislepingut, eriti selle 
artikli ⌦ 47 lõiget 2 ⌫ 57 lõike 2 esimest ja kolmandat lauset , 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,1 
koostöös Euroopa Parlamendiga,2 
võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,3 
⌦võttes arvesse regioonide komitee arvamust,4 ⌫ 
⌦tegutsedes vastavalt asutamislepin gu artiklis 251 sätestatud korrale5⌫ 
ning arvestades järgmist:  
 
Øuus 
(1) Nõukogu 15. märtsi 1993. aasta direktiivi inve steerimisühingute ja krediidiasutuste 
kapitali adekvaatsuse kohta6 on mitmeid kordi oluliselt muudetud. Et kavatsetakse 
teha täiendavaid muudetus i, tuleks kõnealune direkt iiv selguse huvides uuesti 
koostada. 
                                                 
1 ELT C […], […], lk […] 
2 ELT C 
3 ELT C […], […], lk […] 
4 ELT C […], […], lk […] 
5 ELT C […], […], lk […] 
6 EÜT L 141, 11.6.1993, lk 1, viimati muudetud direk tiiviga 2004/xx/EÜ (ELT […] 
 
ET 3   ET  
Ð93/6/EMÜ põhjendus 1 
(kohandatud) 
(2) väärtpaberiturul paku tavaid investeerimi steenuseid käsitleva  nõukogu 10. mai 1993. 
aasta direktiivi 2004/39/EÜ  7 põhieesmärk  ⌦ Euroopa parlamendi ja nõukogu 21. 
aprilli 2004 direktiivi 2004/39/EÜ finantsi nstrumentide turgude kohta, millega 
muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja  93/6/EMÜ ning 20. märtsi 2000. aasta 
direktiivi 2000/12/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta8 ja tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ9 üks põhieesmärke ⌫ on lubada 
asukohaliikmesriigi pädevatelt am etiasutustelt tegevusloa saanud ja samade asutuste 
järelevalve all olevatel  investeerimisühingutel teistes l iikmesriikides filiaale asutada ja 
vabalt teenuseid osutada; . Kk õnealuses direktiivis on vastavalt ette nähtud 
investeerimisühingutele tegevusloa andmine ja nende tegevust regule erivate eeskirjade 
kooskõlastamine; . 
 
Ð93/6/EMÜ põhjendus 2 
(kohandatud) 
(3) Kkõnealuses direktiivis ei kehtestata  ühiseid nõudeid investeerimisühingute 
omavahenditele ega ⌦ algkapitalile ⌫ miinimumkapitalile ; ⌦ka ei kehtestata ⌫ 
selles direktiivis ei kehtestata  nende ühingute riskide jälgimise ühisnorme. ; selle 
direktiivi mitmes sättes viidatakse teisele ühenduse algatusele, mille eesmärgiks oleks 
võtta kooskõlastatud meetmed nimetatud aladel;  
 
Ð93/6/EMÜ põhjendus 3 
(kohandatud) 
(4) ⌦ Asjakohane on ⌫ omaksvõetud lähenemisviisi kohaselt tuleb  saavutada vaid 
oluline ühtlustamine, mis on vajalik ja pi isav selleks, et tagada tegevuslubade 
väljaandmise ja usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvesüsteemide vastastikune tunnustamine.
 ⌦ Vastastikuse tunnustamise saa vutamiseks finantssiseturul peaks 
kehtestama meetmed ⌫ investeerimisühingute omavahendite määratlemiseks e, nende 
⌦ algkapitali ⌫ miinimumkapitali  suuruse kindlaksmääramiseeks  ja 
investeerimisühingute riskide jälgimis e ühiste aluste kehtestamiseeks  
⌦ koordineerimiseks ⌫ . võetavad kooskõlastatud meetmed moodustavad olulise 
osa vastastikuse tunnustamise saavutamiseks vajalikust ühtlustamise st finantssiseturul;  
 
Øuus 
(5) Et liikmesriigid üksi ei saa täiel määral  täita kavandatava m eetme eesmärke, mis 
meetmete ulatuse ja mõju tõttu on pare mini saavutatavad ühenduse tasandil, võib 
ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepin gu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse 
põhimõttega. Käesolev direktiiv ei lähe  kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud 
proportsionaalsuse põhimõttega nimetat ud eesmärkide saavutamiseks vajalikust 
kaugemale. 
                                                 
7 EÜT L 141, 11.6.1993, lk 27, viimati m uudetud direktiiviga [2004/…/EÜ (ELT ………..)]  
8 EÜT 126, 26.5.2000, lk 1 
9 ELT L 145, 30.4.2004, lk 1 
 
ET 4   ET  
Ð93/6/EMÜ põhjendus 4 
(kohandatud) 
(6) Iigale investeerimisühingule on kohane kehtestada erinev ⌦ algkapitali ⌫ 
miinimumkapitali  suurus, mis sõltub talle tegevus loa alusel lubatud tegevusala 
ulatusest; . 
 
Ð93/6/EMÜ põhjendus 5 
(kohandatud) 
(7) Oolemasolevad investeerimisühingud võiksid teatud tingimustel jätkata tegevust ka 
siis, kui nad ei tä ida uutele ühingutele  ⌦ investeerimisühingutele ⌫ kehtestatud 
⌦ minimaalse algkapitali ⌫ miinimumkapitali  nõuet; . 
 
Ð93/6/EMÜ põhjendus 6 
(kohandatud) 
(8) liikmesriigid võivad  ⌦ Liikmesriikidel peaks olema võimalik ⌫ kehtestada ka 
rangemaid eeskirju, kui on käesol evas direktiivis sätestatud.;  
 
Ð93/6/EMÜ põhjendus 7 
(kohandatud) 
käesolev direktiiv moodustab osa laiemast rahvusvahelisest jõupingutusest 
investeerimisühingute ja krediidiasutuste (e daspidi ühiselt «asutused») järelevalve -eeskirjade 
ühtlustamiseks;  
 
Øuus 
(9) Siseturu tõrgeteta toimimiseks on lisaks õigus normidele vaja ka tihedat ja regulaarset 
koostööd  ning reguleeriva ja  järelevalve alase tege vuse oluliselt suuremat 
lähendamist  liikmesriikide pädevate ametiasutuste vahel. 
 
Ð93/6/EMÜ põhjendus 8 
(kohandatud) 
ühised põhinõud ed asutuste omavahenditele on  olulise tähtsusega siseturu 
investeerimisteenuste sektori ja oks, sest omavahendid tagavad as utuste tegevuse jätkumise ja 
investorite kaitse;  
 
Øuus 
(10) Pidades silmas, et investeerimisühingud ka nnavad oma kauplemisportfelliga seotud 
tegevuste juures samasid riske, mis krediidiasutused, on asjakohane kohaldada 
direktiivi 2000/12/EÜ asjaomaseid sätteid ka investeerimisühingute suhtes. 
 
ET 5   ET  
Ð93/6/EMÜ põhjendus 9 
(kohandatud) 
Öuus 
(11) ÖInvesteerimisühingute ja krediidiasu tuste (edaspidi ühiselt "asutused") 
omavahendeid saab kasutada nende kahjude korvamiseks, mille katmiseks ei piisa 
kasumist, et tagada asutuste tegevuse jätkam ine ja kaitsta investor eid. Lisaks sellele on 
omavahendid pädevate ametiasutuste ja oks oluline kriteerium eriti asutuse 
maksevõime hindamisel ja seoses muude usaldatavusnormatiivide täitmise 
järelevalvega.  ⌦ Peale selle ⌫ asutused, nii inve steerimisühingud kui ka 
krediidiasutused, konkureer ivad ühisel finantsturul  ⌦ siseturul ⌫ otseselt 
üksteisega. ÖSeepärast on ühenduse finantssüsteemi tugevdamise ja konkurentsi 
moonutamise vältimise eesmärgil asjakohane kehtestada omavahendite kohta ühised 
põhistandardid.  
 
Ð93/6/EMÜ põhjendus 10 
(kohandatud) 
seepärast on soovitav saavutada krediidiasutu ste ja investeerimisühingute võrdne kohtlemine;  
 
Øuus 
(12) Sel eesmärgil on asjakohane lähtuda direkt iivis 2000/12/EÜ sätestatud omavahendite 
definitsioonist, ning kehtestada täiendavad täpsemad eeskirjad, milles võetakse arvesse 
tururiskiga seonduvate kapitali nõuete erinevat ulatust. 
 
Ð93/6/EMÜ põhjendus 11 
(kohandatud) 
(13) Kkrediidiasutuste laenu  ⌦ puhul on erinevat tüüpi ⌫ riskide järelevalveks ja 
jälgimiseks on  juba kehtestatud ühised nõuded kredii diasutuste maksevõime suhtarvu 
käsitleva nõukogu 18. detsembri 1989. aasta direktiiviga 89/647/EMÜ .;10direktiiviga 
2000/12/EÜ. 
 
Øuus 
(14) Seoses sellega tuleks miinimumkapitali nõudeid käsitlevaid sätteid vaadelda koos 
asutuste järelevalve põhimeetodite ühtlustamiseks mõeldud muude konkreetsete 
vahenditega. 
 
Ð93/6/EMÜ põhjendus 12 
(15) Kkrediidiasutuste tururiskid e jaoks on vaja kehtestada  ühised nõuded ning sätestada 
täiendavad alused asutuste riskide, eriti nende tururiskide, veelgi täpsemalt nende 
positsiooniriskide, vastaspoole- /arveldusriskide ja valuutak ursiriskide järelevalveks; . 
                                                 
10 EÜT L 386, 30.12.1989, lk 14. Dire ktiivi on muudetud direktiiviga 92/30 /EMÜ (EÜT L 110, 28.4.1992, 
lk 52).  
 
ET 6   ET  
Ð93/6/EMÜ põhjendus 13 
(kohandatud) 
(16) Oon vaja kasutusele võtta  ⌦ ette näha ⌫ kauplemisportfelli  mõiste, ⌦ mille 
kohaselt ⌫ kauplemisportfell sisaldab väärtpaberite ja teiste kauplemiseks omandatud 
ning põhiliselt tururiskidele ja klientidele os utatavate teatud fina ntsteenustega seotud 
riskidele avatud finantsinstrumentide positsioone; . 
 
Ð93/6/EMÜ põhjendus 14 
(kohandatud) 
(17) asutused  ⌦ Asutuste ⌫ , mille kauplemisportfellipõhise äritegevuse maht pole ei 
absoluut- ega suhtelises arvestuses märkimisväärne, ⌦ halduskoormuse 
vähendamiseks peaks sellistel asutustel olema võimalik ⌫ võiksid  kohaldada 
käesoleva direktiivi I ja II lisas kehtestatud nõuete asemel direktiivi 89/647/EMÜ  
⌦ [2000/12/EC]. ⌫ 
 
Ð93/6/EMÜ põhjendus 15 
(18) Oon oluline, et arveldus-/l oovutusriskide jälgimisel võe taks arvesse sellise riski 
vähendamiseks piisavat ka itset pakkuvad süsteemid.;  
 
Ð93/6/EMÜ põhjendus 16 
(kohandatud) 
(19) Iigal juhul peavad asutused jä rgima käesolevat di rektiivi oma üldisest äritegevusest 
tulenevate valuutakursiriskide katmisel;  ⌦ . ⌫ Kk ehtestada tuleks madalamad 
kapitalinõuded positsioonidele, mis on läheda lt seotud valuutadega, kas statistilistel 
põhjustel või tulenevalt siduvatest valitsustevahelistest lepingutest, eriti neist, mille 
eesmärk on Euroopa rahaliidu loomine ;. 
 
Ð93/6/EMÜ põhjendus 17 
(kohandatud) 
(20) ⌦ Asutuste ⌫ kogu tegevust hõlmavate intressi määraga seotud riskide sisemi se 
jälgimise ja kontrollimise mehhanismid kõigis asutustes  on eriti olulised niisuguste 
riskide minimeerimisel;  ⌦ . ⌫ Sseetõttu peavad ⌦ pädevad ametiasutused selliseid 
mehhanisme kontrollima. ⌫ sellised mehhanismid alluma pädevate ametiasutuste 
kontrollile;  
 
Ð93/6/EMÜ põhjendus 18 
(kohandatud) 
(21) krediidiasutuste suure riskide kontsentreerumise jälgimist ja k ontrollimist käsitleva 
nõukogu 21. detsembri 1992. aasta direktiivi 92/121/EMÜ11 eesmärgiks ei ole  
⌦ Pidades silmas, et direkt iiviga [2000/12/EÜ] ei ole ⌫ kehtestatudda  ühiseid 
                                                 
11 EÜT L 29, 5.2.1993, lk 1.  
 
ET 7   ET eeskirju põhiliselt tururiskidele avatud suurt e ⌦ riskipositsioonidega ⌫ riskide 
kontsentreerumisega  seotud tegevuse jälgimiseks ⌦ ja kontrolliks, oleks asjakohane 
sellised eeskirj ad ette näha. ⌫ ; kõnealuses dire ktiivis viidatakse ühele teisele 
ühendu se algatusele, mille eesmärk on ühtlustada sellel alal nõutavad meetodid;  
 
Ð93/6/EMÜ põhjendus 19 
(kohandatud) 
investeerimisühingute suure riskid e kontsentreerumise jälgimiseks ja kontrollimiseks on vaja 
kehtestada ühised eeskirjad;  
 
Øuus 
(22) Operatsioonirisk on asutuste jaoks mä rkimisväärne risk, mis tuleb katta 
omavahenditest. Oluline on võ tta arvesse EL-i asutuste  erinevusi, pakkudes välja 
alternatiivsed meetodid. 
 
Ð93/6/EMÜ põhjendused 20–22 
(kohandatud) 
krediidiasu tuste omavahendid on juba määratletud kr ediidiasutuste omavahendeid käsitleva 
nõukogu 17. aprilli 1989. aasta direktiivis 89/299/EMÜ12; 
asutuste omavahendite määratlemisel tu leks võtta aluseks kõnealune määratlus;  
olenemata sellest võib käesolevas direktiiv is asutuste omavahendite määratlus erineda eespool 
mainitud direktiivi määratlusest, et võtta ar vesse nende asutuste põhiliselt tururiskidega 
seotud tehingute erijooni;  
 
Ð93/6/EMÜ põhjendus 23 
(kohandatud) 
(23) krediidiasutuste konsolideeritud jär elevalvet käsitlevas nõukogu 6. aprilli 1992. aasta 
direktiivis 92/30/EMÜ13 ⌦ Direktiivis [2000/12/EÜ] ⌫ on sõnastatud 
konsolideerimise põhimõte ⌦ . ⌫ ; sSee direktiiv ei kehtesta ühiseid eeskirju 
põhiliselt tururiskidele avatud tehingutega tegelevate finantseerimisasutuste konsolideerimiseks.
; kõnealuses direktiivis viidatak se teisele ühenduse algatusele, 
mille eesmärk on võtta kooskõlastatud meetmeid selles valdkonnas;  
 
Øuus 
(24) Et tagada kontserni kuuluvate asutuste pi isav maksevõime, on väga oluline, et 
miinimumkapitali nõudeid kohaldatakse vastavalt kontsern i konsolideeritud 
finantsolukorrale. Tagamaks et omavahendi d on kontsernis asja kohaselt jaotatud ja 
vajaduse korral on võimalik nendega investeer inguid kaitsta, tuleks miinimumkapitali 
                                                 
12 EÜT L 124, 5.5.1989, lk 16. Di rektiivi on muudetud dire ktiiviga 92/30/EMÜ (EÜT  L 110, 24.9.1992, 
lk 52).  
13 EÜT L 110, 28.4.1992, lk 52.  
 
ET 8   ET nõudeid kohaldada kõikide kontserni kuuluvate asutuste suhtes, kui seda eesmärki ei 
ole võimalik muul viisil  tõhusalt saavutada. 
 
Ð93/6/EMÜ põhjendus 24 
(kohandatud) 
(25) Ddirektiivi 92/30/EMÜ  ⌦ [2000/12/EÜ] ⌫ ei kohaldata kontsernide suhtes, mille 
koosseisu kuulub üks või mitu investeerimis ühingut, kuid mitte ühteg i krediidiasutust.;  
olenemata sellest leiti, et on soovitav  ⌦ Seetõttu tuleks ⌫ luua 
investeerimisühingute konsolideeritud järele valve kehtestamiseks ühised eeskirjad.;  
 
Øuus 
(26) Asutused peaksid tagama, et nende sisekapital on  nii koguseliselt, kva liteedilt kui ka 
jaotumise seisukohast piisav, et katta nende  suhtes avanevaid või avaneda võivaid 
riske. Sellest tulenevalt peaksid asutus tel olema strateegiad ja protsessid oma 
sisekapitali piisavuse hindamiseks ja säilitamiseks. 
(27) Pädevad ametiasutused peaksid hindama asutus te omavahendite piisavust, arvestades 
riske, mille suhtes viimased on avatud. 
(28) Siseturu tõhusaks toimimiseks on olu line ühtlustatud ühenduse õigusaktide sätete 
rakendamist ja kohaldamist oluliselt suuremal määral lähendada. 
(29) Samal põhjusel ja selleks et tagada, et  mitmes liikmesriigis tegutsevad ühenduse 
asutused ei oleks üksikute liikmesriikide pädevate ametiasutuste loa andmise ja 
järelevalvega seotud jätkuva te kohustuste tulemusel eb aproportsionaalselt koormatud, 
on väga oluline suurendada märkimisväär selt pädevate ametiasutuste vahelist 
koostööd. Sellega seoses tuleks suurenda da konsolideeritud järelevalve rolli. 
(30) Et siseturg toimiks järjest tõhusamalt ja läbipaistvuse tase ol eks ühenduse kodanike 
jaoks piisav, peavad pädevad ametiasutused avaldama üldsusele asjakohast võrdlust 
võimaldaval viisil, kuidas käesoleva direktiivi nõudeid rakendatakse. 
(31) Selleks et tugevdada turudist sipliini ja ergutada asutusi täiustama oma turustrateegiat, 
riskijärelevalvet ja asutuses isest halduskorraldust, tule ks asutustele näha ette 
asjakohased avalikustamise kohustused.  
 
Ð93/6/EMÜ põhjendus 25 
(kohandatud) 
Öuus 
(32) aeg-ajalt on käesolevas direktiivis sätestatud  üksikasjalistes eeskirjades vaja teha 
tehnilisi kohandusi, et võtta arvesse uusi arengusuundi investeerimisteenuste alal; 
komisjon teeb vajalikud koh andusettepanekud;  Ö Käesoleva direktiivi rakendamiseks 
vajalikud meetmed tuleb vastu võtta  vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta 
 
ET 9   ET määrusele 1999/468/EÜ, millega kehtes tatakse komisjoni rakendusvolituste 
kasutamise menetlused14.  
 
Ð93/6/EMÜ põhjendus 26 
edaspidi peaks komisjon vastu võtma sätted käesoleva direktiivi kohandamiseks tehnika 
arenguga vastavalt komisjonile antud täidesaat va võimu kasutamise eeskirju käsitlevale 
nõukogu 13. juuli 1987. aasta otsusele 87/3 73/EMÜ15; enne seda peaks nõukogu komisjoni 
ettepaneku põhjal ise sellised muudatused vastu võtma;  
 
Ð 93/6/EMÜ põhjendus 27 
tuleks ette näha käesoleva direktiivi lä bivaatamine kolme aasta möödumisel selle 
kohaldamisest, et arvesse võtta kogemu si, finantsturgude arengut ja järelevalveasutuste 
tegevust rahvusvahelistes ühendustes; sellega se oses tuleks kaaluda ka tehnilisi muudatusi 
vajavate valdkondade nimekirja võimalikku läbivaatamist;  
 
Ð 93/6/EMÜ põhjendus 27 
(kohandatud) 
tuleks  ette näha käesoleva direktiivi läbi vaatamine kolme aasta möödumisel selle 
kohaldamisest, et arvesse võtta kogemusi, fi nantsturgude arengut ja  järelevalveasutuste 
tegevust rahvusvahelistes ühendustes; sellega se oses tuleks kaaluda ka tehnilisi muudatusi 
vajavate valdkondade nimekirja võimalikku lä bivaatamist;  
 
Øuus 
(33) Et ära hoida turuhäireid ja tagada omavahendite üldiste tasemete säilimine, on 
asjakohane näha ette konkreetne üleminekukord. 
(34) Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni iseäranis Euroopa Liidu 
põhiõiguste hartaga tunnusta tud põhimõtetest kui ühenduse õiguse üldpõhimõtetest.  
(35) Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusse ül evõtmise kohustust tuleks piirata nende 
sätetega, mille sisu on võrreldes varase mate direktiividega muutunud. Kohustus võtta 
üle muutmata sätted tuleneb varasematest direktiividest. 
(36) Käesoleva direktiivi kohaldamine ei tohi ks piirata liikmesriikide kohustusi, mis on 
seotud VIII lisa B osas sätest atud direktiivide siseri iklikku õigusse ülevõtmise 
tähtaegadega. 
                                                 
14 EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. 
15 EÜT L 197, 18.7.1987, lk 33.  
 
ET 10   ET  
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: 
⌦I PEATÜKK ⌫ 
⌦Sisu, reguleerimisala ja mõisted ⌫ 
⌦1. JAGU ⌫ 
⌦REGULEERIMISALA JA MÕISTED ⌫ 
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
Artikkel 1 
1. ⌦Käesoleva direktiiviga kehtestatakse investeerimisühingute ja  krediidiasutuste 
suhtes kohaldatavad kapitali  adekvaatsuse nõuded, nende arvutamise eeskirjad ja 
usaldatavusnormatiivide kohase täitmise järelevalve eeskirjad. ⌫Liikmesriigid kohaldavad 
käesoleva direktiivi nõudeid ar tiklis 2 määratletud investeerimisühingute ja krediidiasutuste 
suhtes. 
2. Liikmesriik võib temalt tegevusloa saanud investeerimisühingutele ja 
krediidiasutustele kehtestada tä iendavaid või rangemaid nõudeid. 
 
Øuus 
Artikkel 2 
1. Kui käesoleva direktiivi artiklitest 18, 20, 28–32, 34 ja 39 ei tulene teisiti, 
kohaldatakse direktiivi [2000/12/EÜ] artikleid 68–73  mutatis mutandis  investeerimisühingute 
suhtes. 
Lisaks sellele kohaldatakse direktiivi  [2000/12/EÜ] artikleid 71–73 järgmistes 
olukordades:  
a) investeerimisühingu emaettevõtjaks on liikmesriigis emaet tevõtjana tegutsev 
krediidiasutus; 
b) krediidiasutuse emaettevõtjaks on liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev 
investeerimisühing. 
 
ET 11   ET Kui finantsvaldusettevõtja tütarettevõ tjaks on nii investeerimisühing kui 
krediidiasutus, siis kohaldatakse krediid iasutuse suhtes fi nantsvaldusettevõtja 
konsolideeritud finantsolukorrale vastavaid nõudeid. 
 
Ð93/6/EMÜ artikli 7 lõiked 1 ja 2 
(kohandatud) 
Artikkel 7  
Üldsätted  
1. Asutuste suhtes, mis pole ei em aettevõtjad ega nende emaettevõtjate  tütarettevõtjad, 
kohaldatakse artiklites 4 ja 5 kehtestatud  kapitalinõudeid kon solideerimata vormis.  
2. Artiklites 4 ja 5 kehtestatud nõudeid  kohaldatakse asutuse suhtes, mille  
– tütarettevõtjaks on direktiivi 92/30/EMÜ kohane krediidiasutus,  investeerimisühing 
või mõni muu finantseerimisasutus  või millel on osalus sellises asutuses,  
– emaettevõtjaks on finantsvaldusettevõtja,  
konsolideeritult vastava lt eespool mainitud direkt iivis ja käesoleva  artikli lõigetes 7 –14 
sätestatud meetoditele.  
 
Ð93/6/EMÜ artikli 7 lõige 3 
(kohandatud) 
Î1 2004/xx/EÜ artikkel 1 
Öuus 
2. Kui lõikes 2  ⌦ 1 ⌫ nimetatud kontserni ei kuulu kr ediidiasutust, kohaldatakse 
direktiivi 92/30/EMÜ, mida korrigeeritakse järgmiselt  ⌦ [2000/12/EÜ] järgneva alusel ⌫ : 
– "finantsvalduset tevõtja" tähendab finantseerimisasutust, mille tütarettevõtjad või 
enamus neist on investeerimisühingud või muud finantseerimisasutused, millest 
vähemalt üks on investeerimisühing,, ja mi s ei ole segafina ntsvaldusettevõtja 
vastavalt määratlusele Euroopa Pa rlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta 
direktiivis 2002/87/EÜ, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate 
krediidiasutuste, kindlustu sseltside ja investeerimisühi ngute täiendavat järelevalvet16, 
– "segavaldusettevõtja" tähendab emaettevõtjat, m is ei ole finantsv aldusettevõtja ega 
investeerimisühing ega segafinantsvalduset tevõtja direktiivi 2002/87/EÜ tähenduses, 
mille tütarettevõtjate hulka kuulub vähemalt üks investeerimisühing,  
– - «pädevad ametiasutused» on riigi ametiasutused, kellele seadusev õi määrusega 
on tehtud ülesandeks järelevalve investeerimisühingute  üle, 
– direktiivi 92/30/EMÜ artikli 3 lõike 5 teist punkti ei kohaldata,  
                                                 
16 ELT L 35, 11.2.2003, lk 1  
 
ET 12   ET Öa) kõiki viiteid krediidiasutustele  käsitletakse ka viidetena  
investeerimisühingutele ;  
b) direktiivi 92/30/EMÜ artikli 4 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 7 lõikes 5  
⌦ [2000/12/EÜ] artiklis 125 ja artikli 140 lõikes 2 ⌫ asendatakse  
⌦ käsitletakse ⌫ kõiki  viitei d direktiivile 77/780/EMÜ  ⌦ [2000/12/EÜ] 
muudele artiklitele ⌫ viideteng a direktiivile 93/22/EMÜ  ⌦ 2004/39/EÜ ⌫; 
c) direktiivi 92/30/EMÜ artikli 3 lõikes 9 ja artikli 8 lõikes 3  ⌦ [2000/12/EÜ] 
artikli 39 lõikes 3 ⌫ asendatakse  ⌦ käsitletakse ⌫ viitei d Î1 Euroopa 
pangandus komiteele  viideteng a nõukogule ja komisjonile, 
d) ⌦Kui kontserni ei kuulu krediidiasutust, siis erandina direktiivi [2000/12/EÜ] 
artikli 140 lõikest 1 ⌫ esimene lause  asendatakse ⌦ selle ⌫ artikli 7  
esimene lause järgmisega: "Kui invest eerimisühing, finantsv aldusettevõtja või 
segavaldusettevõtja kont rollib üht või mitut tütarettevõtjat, mis on 
kindlustusseltsid, teevad pädevad ametia sutused ja asutused, keda riik on 
volitanud järelevalve teostamiseks kindl ustusseltside üle, tihedat koostööd". 
 
Ð93/6/EMÜ artikli 7 lõige 4 
4. Pädevad ametiasutused, kellele on tehtud  ülesandeks või kohustuseks konsolideeritud 
järelevalve lõikes 3 hõlmatud kontsernide  üle, võivad kuni selliste kontsernide 
konsolideeritud järelevalve edaspidise ühtlu stamiseni ning õigustatud asjaoludel eespool 
mainitud kohustuse täitmisest loobuda, ting imusel et igaselli sesse kontserni kuuluv 
investeerimisühing:  
i) määratleb omavahendeid V lisa lõike 9 kohaselt;  
ii) täidab artikli 4 ja 5 nõud eid konsolideerimata kujul;  
iii) töötab välja kõigi teiste kontserni kuuluva te finantseerimisasutuste kapitali ja 
vahendite allikate jälgimis - ja kontrollsüsteemid.  
 
Ð93/6/EMÜ artikli 7 lõiked 5 ja 6 
(kohandatud) 
5. Pädevad ametiasutused nõuavad, et kontsern i kuuluvad investeerimisühingud, mille suhtes 
kohaldatakse lõigetes 4 –5 nimetatud loobumist, teata ksid neile riskidest, sealhulgas nende 
kapitali ja vahendite koosseisu ja allikate ga seotud riskidest,  mis võiksid nende 
finantspositsioone nõrgendada. Kui pädevad ametiasutused ot sustavad siis, et nende 
investeerimisühingute finant spositsioonid ei ole pii savalt kaitstud, nõuavad nad neilt 
meetmete võtmist, mis vajaduse korral võivad muu hulgas hõlmata ka kapitali liikumise 
piiranguid sellistelt äriühingut elt kontserni liikmetele.  
6. Kui pädevad ametiasutused loobuvad lõ ikes 4 sätestatud konsolideeritud jär elevalve 
kohustusest, võtavad nad teisi kohaseid m eetmeid kogu kontserni, sealhulgas väljaspool 
liikmesriiki asuvate ettevõtjate riskide, eriti suure riskide kontsentreerumise jälgimiseks.  
 
ET 13   ET  
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
⌦2. JAGU ⌫ 
MÕISTED 
 
Ð93/6/EMÜ artikli 2 lõige 1 
(kohandatud) 
Öuus 
Artikkel 3 
1. Käesolevas direktiivis Ö kasutatakse järgmisi mõisteid : 
"krediidiasutused " ⌦ – krediidiasutused vastavalt direktiivi [2000/12/EÜ] artikli 4 
lõike 1 määratlusele ⌫ tähendavad kõiki asut usi, mis vastavad 
krediidiasutuste asutamise ja tegevusega seotud õigus - ja haldusnormide 
kooskõlastamist käsitleva nõukogu esimese, 12. detsembri 1977. aasta 
direktiivi 77/780/EMÜ17 artikli 1 esimese taande määratlusele ja mis peavad 
täitma direktiiviga 89/64 7/EMÜ kehtestatud nõudeid ; 
 
Ð2004/39/EÜ artikli 67 lõige 2 
(kohandatud) 
Öuus 
b) investeerimisühingud  –kõik  asutused, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ finantsinstrumentide 
turgude kohta  artikli 4 lõike 1 määratlusele, mille suhtes kohaldatakse sama 
direktiiviga kehtestatud nõudeid, välja arvatud: 
a)i) krediidiasutused; 
b)ii) ⌦ käesoleva artikli lõike 1 punktis p ⌫ punktis 20  määratletud 
kohalikud äriühingud;  ja 
c)iii) äriühingud, Ö millel on luba osutada üksnes investeerimisnõustamise 
teenust ja/või  mis ainult võtavad  ⌦ võtta ⌫ investoritelt vastu ja 
edastavad ⌦ edastada ⌫ tellimusi, omamata  ⌦ hoidmata 
sealjuures ⌫ enda käes klient idele kuuluvat raha või väärtpabereid, 
mistõttu nad ei saa kunagi olla oma klientidele võlgu;  
                                                 
17 EÜT L 322, 17.12.1977, lk 30 . Direktiivi on muudetud dire ktiiviga 89/646 /EMÜ (EÜT L  386, 30. 12. 
1989, lk 1).  
 
ET 14   ET  
Ð93/6/EMÜ artikli 2 lõiked 3 ja 4 
(kohandatud) 
3. c) "asutused"  tähendavad – krediidiasutusi ed ja investeerimisühingui d; 
4. d) "kolmandate riikide tunnusta tud investeerimisühingud"  tähendavad – 
äriühingui d, ⌦ mis vastavad järgmistele tingimustele: ⌫ 
⌦i) äriühingud, ⌫ mis sobiksid punkti 2  ⌦ kuuluksid 
investeerimisühingu ⌫ määratluse alla, juhul kui nad oleksid ühenduses 
asutatud;,   
⌦ii) äriühingud, ⌫ ja mis on saanud kolmandas riigis tegevusloa;  
⌦iii) äriühingud, mis ⌫ ning  peavad täitma ning täidavad 
usaldatavusnormatiive, mida pädevad ametiasutused peavad vähemalt niisama rangeks, kui on käesolevas direktiivis sätestatud nõuded; 
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
Öuus 
5. e) "finantsinstrumendid"  tähendavad –direktiivi 93/22/EMÜ lisa B jaos loetletud 
instrumente  Ö igasugune leping, millest tulenevad ühe osapoole jaoks 
finantsvarad ja teise osapool e jaoks finantskohustused või 
kapitaliväärtpaberid  ; 
 
Ð93/6/EMÜ artikli 2 lõiked 6 ja 7 
6. asutuse «kauplemisportfell» koosneb:   
a) omandipositsioonidest finantsvahendites, kaupades ja kauba 
tuletisinstrumentides, mida  hoitakse edasimüügiks ja/või mida asutus on 
soetanud kavatsusega saada kiiret kasu ostu - ja müügihinna tegelike ja/või 
eeldatavate erinevuste või muude hinna - või intressimäära kõikumiste arvelt, 
ning kattuvate  ostu - ja müügisoovide ühildamisest tulenevatest positsioonidest 
finantsvahendites, kaupades ja kauba tu letisinstrumentides või positsioonidest, 
mis võetakse kauplemisportfelli teiste osade katmiseks;  
b) riskidest, mis tulenevad II lisa punktides 1, 2, 3 j a 5 nimetatud lõpetamata 
tehingutest, enne tasumist  loovutatud väärtpaber itest ja börsivälistest 
tuletisinstrumentidest, riskidest, mis tulenevad II lisa punktis 4 nimetatud 
repotehingutest ning väärtpaberi - ja kaubalaenude andmisest ja mis põhinevad 
punkt i a kohastel kauplemisportfelli kantud väärtpaberitel või kaupadel, 
riskidest, mis tulenevad samas punk tis nimetatud pöördrepotehingutest ja 
väärtpaberite ja kaupade laenutehingutest , tingimusel et pädevad asutused need 
heaks kiidavad, ja mis vastavad järg mistele alapunktides i -iii ja v, või iv ja v 
kirjeldatud tingimustele:  
i) riskid arvutatakse iga päev II lisa s sätestatud korras turuhinna sisse;  
 
ET 15   ET ii) tagatist kohandatakse asjakohase le pingu või tehingu väärtpaberite või 
kaupade väärtuse ol uliste muutuste arvessevõtmiseks pädevate asutuste 
heakskiidetud eeskirja kohaselt;  
iii) tehing näeb ette asutuse nõuete au tomaatse ja kohese tasaarveldamise 
vastaspoole nõuete arvelt, kui viimane ei täida oma kohustusi;  
iv) kõnealune tehing on tehtud professionaalide vah el; 
v) kõnealused tehingud piirduvad ne nde puhul tunnustatud ja kohaste 
kasutusaladega, välistades kunstlikud  tehingud, eriti need, mis ei ole 
lühiajalised;  
c) börsil kaubeldavate tuletisväärtpaberit e teenustasu, komisjonitasu, intressi, 
dividendi ja margi naali kujul esinevad ri skid, mis on otse seotud 
kauplemisportfelli kantud artiklit ega ja nimetatud II lisa punktis 6;  
 Konkreetsed artiklid kantakse kauplemisportfelli või arvatakse sealt välja vastavalt 
selleks kehtestatud korrale, kohaldades muu hulgas a sjaomase asutuse 
raamatupidamisnorme, kusjuures vaadeldava t korda ja selle ühetaolist rakendamist 
kontrollivad pädevad ametiasutused;  
 
Ð93/6/EMÜ artikli 2 lõige 7 
(kohandatud) 
7. «emaettevõtja», «tütarettevõtja» ja  «finantseerimisasutus» määr atletakse vastavalt 
direktiivi 92/30/EMÜ artiklile 1;  
 
Ð93/6/EMÜ artikli 2 lõige 8 
(kohandatud) 
8. «finantsvaldusettevõtja» tähendab finantseerimisasutust, mille tütarettevõtjad on kas 
täielikult või põhilises osas krediidiasutused, investeer imisühingud või muud 
finantseerimisasutused, millest vähemalt üks on krediidiasutus või 
investeerimisühing;  
 
Øuus 
f) liikmesriigis emae ttevõtjana tegutsev investeerimisühing  – investeerimisühing, 
millel on asutusest või muust finantseerimisasutusest tütarettevõtja või millel 
on sellises asutuses osalus ja mis is e ei ole mõne teise samas liikmesriigis 
tegevusloa saanud asutuse või samas liikmesriigis asuva finantsvaldusettevõtja 
tütarettevõtja ning milles ühelgi teisel samas liikmesriigis tegevusloa saanud 
asutusel ei ole osalust; 
g) Euroopa Liidus emaettevõtjana tegutsev investeerimisühing  – emaettevõtjana 
tegutsev investeerimisühing, mis ei ole mõne teise mis tahes liikmesriigis 
tegevusloa saanud asutuse või mis tahes liikmesriigis asuva 
finantsvaldusettevõtja tütarettevõtja ning milles ühelgi teisel mis tahes 
liikmesriigis tegevusloa saanud asutusel ei ole osalust; 
 
ET 16   ET  
Ð93/6/EMÜ artikli 2 lõige 9 
(kohandatud) 
9. «riskikaalud» tähendavad vastavate vastaspoolte suhtes direktiivi 89/64 7/EMÜ alusel 
kohaldatavaid laenuriski astmeid. Olenem ata sellest kaalutakse aktivaid, mis 
seisnevad nõuetes või riskides invest eerimisühingutele või kolmandate riikide 
tunnustatud investeerimisühingutele ja ri skides tunnustatud ar velduskodadele ja 
börsidel e, samade riskidega, mida kohald atakse siis, kui vastaspooleks on 
krediidiasutus;  
 
Ð98/33/EÜ artikli 3 lõige 1 
(kohandatud) 
10h) börsivälised tuletisinstrumendid  – bilansivälised  kirjed, ⌦ mis kuuluvad 
direktiivi [2000/12/EÜ] IV lisas toodud lo etelusse, välja arvatud kirjed, mille 
riskipositsiooni väärtuseks on nimetatud direktiivi III lisa lõike 2 kohaselt määratud null; ⌫ mille suhtes kohaldatakse direktiivi 89/647/EMÜ II lisas 
sätestatud meetodeid selle direktiiv i artikli 6 lõike 3 esimese lõigu kohaselt;  
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
11.i) "reguleeritud turg"  tähendab – turgu , mis vastab direktiivi 93/22/EMÜ artikli 1 
lõikes 13esitatud  ⌦ 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 14 ⌫ määratlusele; 
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
12. «kvalifitseerivad artik lid» tähendavad pikka ja lühike st positsiooni direktiivi 
89/647/EMÜ artikli 6 lõike 1 punktis b nimeta tud aktivates ja investeerimisühingute 
ja kolmandate riikide tunnustatud investeerim isühingute poolt emiteeritud 
võlakohustust tõendavates väärtpaberites. Samuti tähendab see pikka ja lühikest 
positsiooni võlakohustust tõendavates väärtp aberites, tingimusel et need vastavad 
järgmistele tingimustele: esiteks peab võlakohustust tõendavaid v äärtpabereid 
noteeritama vähemalt ühel liikmesriigi reguleeritud turul või kolmanda riigi 
väärtpaberibörsil, mida t unnustavad vastava liikmesriigi pädevad ametiasutused; 
teiseks peab kõnealune asutus pidama neid piisavalt likviidseks ning arvestades 
emiten di maksevõimelisust, peab nende puhul k ohustuste täitmata jätmise riski aste 
olema võrreldav direktiivi 89/647/EMÜ artikli 6 lõike 1 punktis b nimetatud aktivate 
riskitasemega või olema sellest madala m; pädevad ametiasutused kontrollivad 
võlakohustuste hin damise laadi ning võivad asutuse hinnangu ümber lükata, kui 
nende arvates on võlakohustuste puhul kohustu ste täitmata jätmise riski aste liiga 
kõrge selleks, et neid võiks pida da kvalifitseerivateks artikliteks.  
 Eespool öeldust olenemata ning kuni edaspid ise ühtlustamiseni võivad pädevad 
ametiasutused oma äranägemise järgi tunnist ada kvalifitseerivateks artikliteks piisava 
likviidsusega instrumendid, millega seotud kohustuste täitmata jätmise riski aste on 
emitendi maksevõimelisust arvestades võrreldav dir ektiivi 89/647/EMÜ artikli 6 
lõike 1 punktis b nimetatud aktivate riskitasemega või on sellest madalam. 
Niisuguste instrumentidega seotud kohustuste täitmata jätmise risk iastme taset peab 
olema hinnanud vähemalt kaks pädevate ametiasutuste poolt tunnustatu d 
 
ET 17   ET krediidivõime hindamise asutust või ainul t üks krediidivõime hindamise asutus, 
tingimusel et ükski pädevate ametiasutu ste tunnustatud krediidivõime hindamise 
asutus pole riski hinnanud nimetatud astmest madalamaks.  
 Pädevad ametiasutused võivad ka loobud a eelmise lausega kehtestatud tingimuse 
täitmisest, kui nad peavad seda sobimatuks näiteks turu, emitendi, emissiooni 
omaduste tõttu või mõne nimetatu omaduste koosmõju tõttu.  
 Peale selle nõuavad pädevad ametiasutuse d, et asutused kohaldaksid I lisa lõike  14 
tabelis 1 esitatud maksimaalset kaalumist emitendi ebapiisava maksevõime või 
likviidsuse tõttu eriti riskantsete instrumentide puhul.  
 Iga liikmesriigi pädevad ametiasutused edastavad nõukogule ja komisjonile 
regulaarselt informatsiooni kvalifitseeritu d artiklite hindamise metoodika, eriti aga 
emissioonilikviidsuse ja emitendi makse võimelisuse astme määramise meetodite 
kohta;  
13. «keskvalitsuse artiklid» tähendavad pikka  ja lühikest positsiooni direktiivi 
89/647/EMÜ artikli 6 lõike 1 punktis a nimetatud  aktivates ning sama direktiivi 
artikli 7 alusel nullmääraga kaalutud aktivates;  
 
Ð93/6/EMÜ artikli 2 lõige 14 
(kohandatud) 
14.j) "vahetatav väärtpaber"  tähendab – väärtpaberit , mille saab valdaja valikul 
vahetada teiseks väärtpaberiks, enamas ti emitendi aktsiaks ; 
 
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõike 1 punkt 
b (kohandatud) 
15.k) varrant  ⌦ ostutäht  ⌫ – väärtpaber, mis annab se lle omanikule õiguse osta 
selle alusvara kindlaksmääratud hinnaga ⌦ ostutähe ⌫ varrandi  kehtivusajal 
või ⌦ lõpptähtajal ⌫ lõpptähtpäeval . Seda võib teha  ⌦ ja mille võib 
realiseerida kas ⌫ alusvara enda kättetoimetamise või rahalise arvelduse teel; 
16. l) varude rahastamine  – positsioonid, kus füüsilised varud on müüdud 
tähtpäevalepingu alusel ja rahastamiskulud püsivad  ⌦ on fikseeritud ⌫ 
muutumatuna tähtpäevamüügi kuupäevani; 
 
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõike 1 punkt 
c (kohandatud) 
17.m) repotehing  ja pöördrepotehing  – mis tahes leping, mille alusel asutus või tema 
vastaspool võõrandab väär tpaberid või kaubad või  tagatud õigused, mis 
annavad omandiõiguse väärtp aberitele või kaupadele, kui tagatise on andnud 
tunnustatud börs, kellel on õigused nende le väärtpaberitele või kaupadele, ja 
lepinguga ei ole asutusel lubatud võõranda da ega pantida teatavat väärtpaberit 
või kaupa korraga rohkem kui ühele vastaspoolele, kohustudes need (või 
samalaadsed asendusväärtpaberid või  -kaubad) võõrandaja määratud või 
määrataval kuupäeval kindlaksmäär atud hinnaga tagasi ostma, kui ; 
 
ET 18   ET väärtpabereid müüvale asutusele on s ee repotehing ja väärtpabereid ostvale 
asutusele pöördrepotehing;  
 
Ð93/6/EMÜ artikli 2 lõike 17 
teine lõik 
 Ostu -tagasimü ügileping loetakse sõlmituks profe ssionaalide vahel, kui vastaspoole 
puhul kohaldatakse ühenduse tase mel ühtlustatud järelevalvet 
usaldatavusnormatiivide täitmise üle või kui vastaspooleks on direktiivis 
89/647/EMÜ määratletud A -tsooni krediidiasutus või k olmanda riigi tunnustatud 
investeerimisühing või kui leping on sõlmit ud tunnustatud arvelduskoja või börsiga;  
 
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõike 1 punkt 
d (kohandatud) 
18.n) väärtpaberite või kaupade laenuks andmine  ja väärtpaberite või kaupade 
laenuks võtmine  – mis tahes tehing, kus asut us või tema vastaspool annab 
kohase tagatise eest üle väärtpaberid  või kaubad ning laenuvõtja kohustub 
tulevikus või laenuandja nõudmise korral tagastama samaväärsed väärtpaberid 
või kaubad, kui ; ⌦ see tehing on ⌫ väärtpabereid võ i kaupu üleandvale 
asutusele on see  väärtpaberite või kaupade laenuksandmine ja väärtpabereid 
või kaupu vastuvõtvale asut usele väärtpaberite või kaupade laenuksvõtmine. 
 
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõike 1 punkt 
d  
 Väärtpaberite või kaupade laenuksvõtmist käsitletakse erialaasjatundjate vahelise 
tehinguna, kui vastaspoole suhtes kohald atakse ühenduse tasemel ühtlustatud 
usaldusnormide täitmise järelevalvet või  kui vastaspooleks on direktiivis 
89/647/EMÜ määrat letud A -piirkonna krediidiasutus võ i kolmanda riigi tunnustatud 
investeerimisühing või kui tehing on sõlmit ud tunnustatud arvelduskoja või börsiga;  
 
Ð93/6/EMÜ artikli 2 lõige 19 
(kohandatud) 
19.o) "arveldav liige"  tähendab – börsi või arvelduskoja liiget , kellel on otsene 
lepingusuhe keskse vastaspoolega (turu tagajaga); mittearveldavad liikmed 
peavad oma tehinguid sooritam a arveldava liikme vahendusel;  
 
Ð93/6/EMÜ artikli 2 lõige 20 
(kohandatud) 
Öuus 
20.p) "kohalik äriühing"  tähendab – äriühingut , kes tegutseb ainult oma  
Ö tuletisinstrumentide  börsil  Ö turgudel ja sularahaturgudel ainsa 
eesmärgiga maandada tuletisinstrumentid e turgude positsioonide riske või kes 
tegutseb või sama börsi  Ö selle turu  teiste liikmete nimel või arvel ning , 
ja keda tagab vad samade  börsi  Ö turgude  arveldavad  liige liikmed,.  Ö kui  
sSellise äriühingu poolt sõlmitud lepingute  täitmise tagamise eest peab 
 
ET 19   ET vastutama  ⌦ vastutavad ⌫ samade  börsi  Ö turgude  arveldavad  
liigeliikmed  ning arveldava liikme üldiste kapitalinõuete ar vutamisel tuleb 
need lep ingud arvesse võtta, tin gimusel et kohaliku är iühingu positsioonid on 
arveldava liikme positsioonidest täiesti eraldatud ; 
 
Ð93/6/EMÜ artikli 2 lõige 21 
(kohandatud) 
21.q) "turvasuhe " tähendab  ⌦ delta  ⌫ – eeldatavat  muudatust  optsiooni hinnas, 
väljendatuna proportsionaalse lt väikese muudatusega optsiooni aluseks oleva 
instrumendi hinnas; 
 
Ð93/6/EMÜ artikli 2 lõige 22 
(kohandatud) 
22. «pikk positsioon» tähendab I lisa lõ ike 4 kohaldamisel positsiooni, mi llisel asutus on 
fikseerinud intressimäära, mida ta saab  teatud ajal tulevi kus, «lühike positsioon» 
positsiooni, millisel ta on fikseerinud intre ssimäära, mida ta maksab teatud ajal 
tulevikus;  
 
Ð93/6/EMÜ artikli 2 lõige 23 
(kohandatud) 
"omavahendid"  tähendavad – direktiivis ⌦ [2000/12/EÜ] ⌫ 89/299/EMÜ  
määratletud omavahende id. Seda määratlust võib V lisas kirjeldatud asjaoludel 
muuta ; 
 
Ð93/6/EMÜ artikli 2 lõiked 24 ja 
25 (kohandatud) 
24. «miinimumkapita l» tähendab direktiivi 89/299/EMÜ artikli 2 lõike 1 punkte 1 ja 2;  
25 «algsed omavahendid» tähendavad direktiivi 89/299/EMÜ artikli 2 lõike 1 punktide 1, 
2 ja 3 summat, millest on lahutatud punktide 9, 10 ja 11 summa;  
 
Ð93/6/EMÜ artikli 2 lõige 26 
(kohandatud)  
26.s) "kapital"  tähendab – omavahende id;. 
 
Ð93/6/EMÜ artikli 2 lõige 27 
(kohandatud) 
27. «teisendatud kestus» arvutata kse välja I lisa lõikes 26 esitatud valemi alusel.  
 
Øuus 
Konsolideeritud alustel järelevalve teostamise  kontekstis loetakse 
investeerimisühingu mõiste alla kuuluvaks  ka kolmandate r iikide tunnustatud 
investeerimisühingud. 
 
ET 20   ET Esimese lõigu punkti e kohaldamisel kuuluv ad finantsinstrumentide hulka nii 
esmased finantsinstrumendid või sularahain strumendid kui tuletisinstrumendid, mille 
väärtus tuleneb aluseks oleva finantsinstr umendi hinnast või määrast või indeksist 
või muu aluseks oleva objekti hinnast ni ng hõlmab vähemalt instrumente, mis on 
toodud direktiivi 2004/39/EÜ I lisa C jaos. 
 
Ð93/6/EMÜ artikli 2 lõiked 7 ja 8 
(kohandatud) 
2. ⌦Mõisted ⌫ emaettevõtja , tütarettevõtja , ⌦ varahaldusettevõtja  ⌫ ja 
finantseerimisasutus  ⌦ tähendavad ettevõtjai d, mis on sellistena ⌫ määratletudakse  
vastavalt  direktiivi 92/30/EMÜ  ⌦ [2000/12/EÜ] artiklis 4 ⌫ artiklile 1.  
⌦Mõisted ⌫ finantsvaldusettevõtja , ⌦ liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev 
finantsvaldusettevõtja, Euroopa Liidus emae ttevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja  ja 
krediidiasutuse abiettevõtja  ⌫ tähendavadb  ⌦ direktiivi [2000/12/EÜ] artiklis 4 sellistena 
määratletud ettevõtjaid, välja arvatud juhul ku i kõik viited krediidi asutustele tähendavad 
viiteid asutustele. ⌫ finantseerimisasutust, mille tütarettevõtjad on kas täielikult või põhilises 
osas krediidiasutused, investeerimisühingud või muud finantseerimisasutused, millest 
vähemalt üks on krediidia sutus või investeerimisühing  
 
Øuus 
3. Direktiivi [2000/12/EÜ] kohaldamisel artikli 2 lõikes 1 nimetatud kontsernide suhtes, 
kuhu ei kuulu krediidiasutusi, ke htivad järgmised määratused: 
 
Ð2002/87/EÜ artikkel 26 
(kohandatud) 
1.a) finantsvaldusettevõtja  – finantseerimis asutus, mille tütarettevõtjad on eranditult 
või peamiselt investeerimis ühingud või muud finantseerimis asutused, millest 
vähemalt üks on investeerimisühing, ja mis ei ole segafinantsvaldusettevõtja 
vastavalt määratlusele Euroopa Pa rlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. 
aasta  direktiivis 2002/87/EÜ18; 
2. b) segavaldusettevõtja  – emaettevõtjat , mis ei ole finantsvaldusettevõtja ega 
investeerimisühing ega segafinantsval dusettevõtja direktiivi 2002/87/EÜ 
tähenduses, mille tütarettevõtjate hulka kuulub vähemalt üks investeerimisühing; 
3.
 c) pädevad ametiasutused  – riigi ametiasutused, kelle le seaduse või määrusega on 
tehtud ülesandeks järelevalve investeerimisühingute üle. 
                                                 
18 ELT L 35, 11.2.2003, lk 1 
 
ET 21   ET  
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
⌦II PEATÜKK ⌫ 
MIINIMUMKAPITAL  ⌦ ALGKAPITAL ⌫ 
 
Ð93/6/EMÜ artikli 2 lõige 24 
(kohandatud) 
Artikkel 4 
1. "Miinimumkapital " tähendab  ⌦ Algkapital – ⌫ direktiivi ⌦ [2000/12/EÜ] ⌫ 
89/299/EMÜ  artikli ⌦ 57 punktid a ja b ⌫ 2 lõike 1 punkte 1 ja 2 . 
 
Ð93/6/EMÜ artikli 3 lõiked 1 ja 2 
(kohandatud) 
Artikkel 5 
1. Klientide raha ja/ või väärtpabereid hoiustavate ja üht võ i enamat järgmistest teenustest 
pakkuvate  ⌦ Selliste ⌫ investeerimisühingute miinimumkapital  ⌦ algkapital, mis ei tee 
oma nimel tehinguid ühegi finantsinstrumendiga  ega ole võtnud endale kohustust tingimusteta 
tagada finantsinstrumentide emissiooni, kui d mis hoiustavad klientide raha ja/või 
väärtpabereid ja pakuvad üht või enamat järgmistest teenustest, ⌫ peab olema 125 000 
⌦ eurot ⌫ eküüd : 
a) investorite finantsinstr umentide kohta antud korra lduste vastuvõtmine ja 
edastamine;  
b) investorite finantsinstrumentide kohta antud korralduste täitmine;  
c) individuaalsete finantsinstrumentid e investeerimisportfellide haldamine.  
tingimusel et nad ei tee om a nimel tehinguid ühegi finan tsinstrumendiga ega ole 
võtnud endale kohustust tingimusteta taga da finantsinstrumentide emissiooni.  
Omavahendite investeerimiseks mõeldud kauplemisportfelli kandmata positsioonide 
hoidmist finantsinstrumentides ei loeta esimeses lõikes ega lõikes 2 nimeta tud 
tehingute tegemiseks.  
2. Sellest olenemata võivad  pPädevad ametiasutused ⌦ võivad ⌫ lubada investorite 
finantsinstrumentide kohta antud korraldusi tä itval investeerimisühingul hoida selliseid 
instrumente oma arvel, kui ⌦ on täidetud järgmised tingimused ⌫ : 
a) sellised positsioonid teki vad ainult äriühingu võimetuse st investorite korraldusi 
täpselt täita;  
 
ET 22   ET b) kõigi selliste positsi oonide turuväärtus kokku ei ületa 15% äriühingu 
⌦ algkapitalist ⌫ miinimumkapitalist ; 
c) äriühing vastab artiklites 18, 20 ja 28 ⌦ kehtestatud ⌫ esitatud  nõuetele;  ja 
d) sellised positsioonid on juhuslikud ja ajutise iseloomuga ning rangelt piiratud 
ajaga, mis kulub kõnealuse tehingu tegemiseks. 
Omavahendite investeerimiseks mõeldud kauplemisportfelli kandmata positsioonide 
hoidmist finantsinstrumentides ei loeta lõikes 1 ega lõikes 3 nimetatud tehingute tegemiseks. 
3.2
 Liikmesriigid võivad lõikes 1 nimetatud summat vähendada 50 000 eküüni  
⌦ euroni ⌫ nende äriühingute puhul, kellel ei ol e luba hoida klientide raha või 
väärtpabereid, teha oma nimel tehinguid ega võtta endale kohustust tingimusteta tagada 
emissiooni. 
 
Ð93/6/EMÜ artikli 3 lõige 3 
(kohandatud) 
3. Kõigi teiste investeeri misühingute miinimumkapital peab olema 730 000 eküüd.  
 
Ð2004/39/EÜ artikli 67 lõige 2 
(kohandatud) 
Artikkel 6 
4. Artikli 2 lõike 2 punktis b nimetatud ühingute miinimumkapital  ⌦ Kohalike äriühingute 
algkapital ⌫ peab olema 50 000 eurot, kui nad saavad kasu ⌦ direktiivi 2004/39/EÜ artiklis 
31 või 32 nimetatud ⌫ asutamisvabadusest või vabadusest osutada teenuseid direktiivi 
2004/39/EÜ ar tikli 31 või 32 alusel . 
 
Ð2004/39/EÜ artikli 67 lõige 3 
(kohandatud) 
Artikkel 7 
Kuni direktiivi 93/6/ EMÜ läbivaatamiseni Artikli ⌦ 3 ⌫ 2 lõike 1 punkti b alapunktis iii 
osutatud äriühingute kate peab ol ema ühes järgmistest vormidest: 
a) algkapital 50 000 eurot; b) kutsekindlustus, mis hõlmab kogu ühenduse territooriumi, või mõni muu võrreldav 
tagatis kutsealasest hooletusest tuleneva vastutuse katteks, mille suuruseks on vähemalt 1 000 000 eurot iga nõude kohta ja kõigi nõuete peale kokku 1 500 000 
eurot aastas; 
c) algkapitali ja kutsekindlustuse kombina tsioon sellisel kujul, mille tulemuseks on 
punktides a või b nimetatuga samaväärne kate. 
 
ET 23   ET Komisjon vaatab esimeses lõigus osutatud summad perioodiliselt läbi, et võtta arvesse 
Eurostati avaldatud Euroopa Liidu tarbijahin naindeksi muutusi kooskõl as ja samaaegselt 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/ 92/EÜ artikli 4 lõik e 7 alusel tehtud 
kohandustega19 (*). 
⌦Artikkel 8 ⌫ 
Kui artikli 2  ⌦ 3 ⌫ lõike 1 punkti b alapunktis iii osutatud investeerimisühing on 
registreeritud ka direktiivi 2002/92/EÜ alusel, peab ta vastam a kõnealuse direkt iivi artikli 4 
lõikele 3 ja tal peab olema kate ühes järgmistest vormidest: 
a) algkapital 25 000 eurot; b) kutsekindlustus, mis hõlmab kogu ühenduse territooriumi, või mõni muu võrreldav 
tagatis kutsealasest hooletusest tuleneva vastutuse katteks, mille suuruseks on vähemalt 500 000 eurot iga nõude kohta ja kõigi nõuete peale kokku 750 000 eurot aastas; 
c) algkapitali ja kutsekindlustuse kombina tsioon sellisel kujul, mille tulemuseks on 
punktides a või b nimetatuga samaväärne kate. 
 
Ð93/6/EMÜ artikli 3 lõige 3 
(kohandatud) 
Artikkel 9 
Kõigi teiste investeerimisühingute ⌦ algkapital ⌫ miinimumkapital  peab olema 730 000 
eküüd  ⌦ eurot ⌫ . 
 
Ð93/6/EMÜ artikli 3 lõiked 5–8 
(kohandatud) 
Artikkel 10 
1. ⌦Erandina artikli 5 lõigetest 1 ja 3 ning artiklitest 6 ja 9 ⌫ Olenemata lõigetest 1 –4 
võivad liikmesriigid jätkata tegevuslubade andmist enne ⌦ 31. detsembrit 1995 ⌫ 
käesoleva direktiivi kohaldamist  olemas olnud investeerimisühingute suhtes ja ⌦ artiklis 
6 ⌫ lõikes 4  nimetatud äriühingute suhtes, mille omavahendid on väiksemad kui  ⌦ artikli 5 
lõigetes 1 ja 3 ning artiklites 6 ja 9 ⌫ lõigetes 1 –4 nende jaoks sätestatud ⌦ algkapitali 
tasemest ⌫ miinimumkapital . 
Nende äriühingute omavahendid ei või väheneda pärast käesoleva  direktiivi 
⌦ 1993/6/EMÜ ⌫ teatavakstegemist arvutatud kõrgeimast kontrolltasemest madalamale. 
Kontrolltase on omavahendite keskmine päev atase, arvutatuna arvutamisele eelnenud kuue 
kuu keskmisena. See arvutatakse iga kuue kuu jä rel vastava eelmise kuuekuulise ajavahemiku 
suhtes. 
                                                 
19 EÜT L 9, 15.1.2003, lk 3. 
 
ET 24   ET 2. Kui lõikes ⌦ 1 ⌫ 5 hõlmatud äriühingu üle omanda b kontrolli teine füüsiline või 
juriidiline isik kui see, kelle  käes varem oli kontroll, peav ad selle äriühingu omavahendid 
saavutama vähemalt tema jaoksselleks  ⌦ artikli 5 lõigetes 1 ja 3 ning artiklites 6 ja 9 ⌫ 
lõigetes 1 –4 määratletud taseme, välja ar vatud järgmistel juhtudel: i)  esmaülemineku 
korral pärimise teel pädevate ametiasutuste loal pärast ⌦ 31. detsembrit 1995 ⌫ käesoleva 
direktiivi kohaldamist , kuid mitte kauem kui 10 aasta jooksul pärast seda üleminekut; 
ii) täis- või usaldusühingu koosseisu muutumine, tingimusel et vähemalt üks käesoleva 
direktiivi kohaldamise kuupäeval ühingusse kuulunud partner säilitab selles oma 
osaluse, kuid mitte kauem kui 10 aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi 
kohaldamise kuupäeva.  
3. Teatud erilistel asjaoludel ning pädevate ametiasutuste nõusolekul ei pea kahe või 
enama investeerimisühingu ja/või ⌦ artiklis 6 ⌫ lõikes 4  nimetatud äriühingu ühinemise 
tagajärjel tekkinud äriühingu omavahendid saavutama ⌦ artikli 5 lõigetes 1 ja 3 ning 
artiklites 6 ja 9 ⌫ lõigetes 1 –4 määratletud taset. Sellest olenemata ei tohi ajal, mil ⌦ artikli 
5 lõigetes 1 ja 3 ni ng artiklites 6 ja 9 ⌫ lõigetes 1 –4 määratletud tasemed ei ole saavutatud, 
uue äriühingu omavahendid väheneda mada lamale ühinenud äriühingute omavahendite 
koondtasemest, mis oli  ühinemisajal. 
4. Investeerimisühingute ja ⌦ artiklis 6 ⌫ lõikes 4  nimetatud äriühingute 
omavahendite tase ei või väheneda lõigetes 1 –5 ja 7  ⌦ artikli 5 lõigetes 1 ja  3, artiklites 6 ja 
9 ning artikli 10 lõigetes 1 ja 3 ⌫ määratletud tasemest madalamale. 
Kui see siiski peaks juhtuma, võivad pädevad ametiasutused õigustavatel asjaoludel lubada 
nendel äriühingutel selleks ettenähtud aj a jooksul olukorda parandada või omanende  tegevuse 
lõpetada. 
 
Øuus 
III PEATÜKK 
KAUPLEMISPORTFELL 
Artikkel 11 
1. Asutuse kauplemisportfell koosneb kõigist positsiooni dest sellistes 
finantsinstrumentides ja kaupades, mida  hoitakse kas kauplemise eesmärgil või 
kauplemisportfelli teiste komponentidega seotud  riskide maandamiseks ja mis peavad olema 
vabad igasugustest kitsendavatest tingimustest nende kaubeldavuse osas või mille suhtes on 
võimalik kohaldada riskimaandust. 
2. Kauplemise eesmärgil hoitavad positsi oonid on positsiooni d, mida hoitakse 
spetsiaalselt lühiajaliselt edasimüügiks ja/või eesmärgiga saada kasu ostu- ja müügihinna 
tegelikest või eeldatavatest lühiajalistest  hinnaerinevustest võ i muudest hinna- või 
intressimäära kõikumistest. Mõis te "positsioonid" hõlmab oma ndipositsioone ning klientide 
teenindamisest ja turutegemisest tulenevaid positsioone. 
 
ET 25   ET 3. Kauplemise eesmärki tõendatakse strateegiate, poliitika ja menetluste alusel, mille 
asutus on kehtestanud positsi ooni või portfelli haldamisek s VII lisa A osa kohaselt.  
4. Asutused seavad oma kauplemisportfelli ha ldamiseks sisse süsteeme ja kontrolle ja 
järgivad neid VII lisa B osa kohaselt. 
5. Kauplemisportfelli võib kaasata ka sisese  riskimaanduse; sel juhul kohaldatakse VII 
lisa C osa. 
 
Øuus 
IV PEATÜKK 
OMAVAHENDID 
 
Ð93/6/EMÜ artikli 2 lõige 25 
(kohandatud) 
Artikkel 12 
"Algsed omavahendid"  tähendavad – direktiivi ⌦ [2000/12/EÜ] ⌫ 89/2 99/EMÜ  artikli 
⌦ 57 punktide a–c ⌫ 2 lõike 1 punktide 1, 2 ja  summat , millest on lahutatud punktide ⌦ i–
k ⌫ 9, 10 ja 11  summa. 
 
Øuus 
Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 1. jaanuariks 2009 asjakohase 
ettepaneku käesoleva peatüki muutmiseks. 
 
Ð93/6/EMÜ V lisa esimene ja 
teine lõik (kohandatud) 
Öuus 
Artikkel 13 
1. ÖKui käesoleva artikli lõigetest 2–5 ja artiklitest 14–17 ei tulene teisiti,  
⌦ määratakse ⌫ iInvesteerimisühingute ja krediidiasut uste omavahendid määratletakse  
vastavalt direktiivile ⌦ [2000/12/EÜ] ⌫ 89/299/EMÜ . 
Peale selle kohaldatakse esimest lõiku inve steerimisühingute suhtes, millel ei ole 
sellist õiguslikku vormi nagu on märgit ud nõukogu neljanda direktiivi 78/660/EMÜ 
artikli 1 lõikes 1. 
 
ET 26   ET  
Ð93/6/EMÜ V lisa lõike 1 teine 
lõik ja lõiked 2–5 (kohandatud) 
Î1 98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 4. 
lisa punktid a ja b 
Öuus 
2. Î1 Olenemata  ⌦ Erandina ⌫ lõikest 1 võivad pädevad ametiasutused lubada 
nendel asutustel, kes on kohustatud täitma ⌦ artiklite 21 ja 28–32 ⌫ I–IV ja VI –VIII ⌦ ja 
III–VI ⌫ lisas  sätestatud  ⌦ kohaselt arvutatud ⌫ omavahendite nõudeid  
⌦ kapitalinõudeid ⌫ , kasutada ⌦ omavahendite ⌫ alternatiivset määratlust ainult neid 
nõudeid täites .  Ühtki osa niisugusel viisil  ⌦ sel eesmärgil ⌫ kasutatud omavahenditest 
ei tohi samal ajal kasutada muude ⌦ kapitalinõuete ⌫ omavahendite nõuete  täitmiseks. 
Kõnealuseks alternatiivseks määratluseks  on allpool punktides a–c toodud artiklite 
summa, millest on maha arvatud all pool punktis d toodud artikkel koosneb 
järgmisena esitatud punktidest a, b ja c, millest on välja a rvatud punkt d , kusjuures 
selle viimase artikli mahaarvamine jäetak se pädevate ametiasutuste otsustada: 
a) omavahendid direktiivi ⌦ [2000/12/EÜ] ⌫ 89/299/EMÜ  määratluse 
kohaselt; investeerimisühingud, kes peavad  käesoleva lõike punktide a, b ja c 
summast maha arvama käesoleva lõ ike punkti d, jätavad omavahendite 
määratlusest välja nimetatud direktiivi artikli ⌦ 57 ⌫ 2 lõike 1  punktid ⌦ l–
p ⌫ 12 ja 13 ; 
b) asutuse kauplemisportfelli puhaskasum, millest on välja jäetud kõik eeldatavad 
tasud või dividendid ning millest on ma ha arvatud asutuse muust tegevusest 
saadud puhaskahjum, tingimusel et üht ki neist summadest pole vastavalt 
direktiivi 89/299/EMÜ  ⌦ [2000/12/EÜ] ⌫ artikli ⌦ 57 ⌫ 2 lõike 1  
puntkile ⌦ b või k ⌫ 2 või 11  varem lülitatud käesoleva lõike punkti a; 
c) allutatud laenukap ital ja/või lõikes 5 nimetatud artiklid,  ⌦ kui ⌫ vastavalt  
lõigetes ⌦ 3 ja 4 ja artiklis 14 ⌫ 3–7 sätestatud tingimustestle  ⌦ ei tulene 
teisiti ⌫ ; 
d) ⌦ artiklis 15 ⌫ lõikes 8  ⌦ nimetatud ⌫ määratletud  mittelikviidsed varad. 
3. Lõike 2 ⌦ punktis c ⌫ nimetatud allutatud laenukapitali esialgne ⌦ tähtaeg ⌫ 
tagasimaksetähtaeg  on vähemalt kaks aastat. See maksta kse täielikult välja ning laenuleping 
ei sisalda klauslit, mille kohaselt muudel asja oludel kui asutuse tegevuse lõpetamine kuuluks 
võlg tagasimaksmisele enne kokkulepitud tagasima ksepäeva, välja arvatud juhul kui pädevad 
ametiasutused tagasimaksmise heaks kiidav ad. Allutatud laenuka pitali põhisummat ega 
intressi ei tohi tagasi maks ta, kui sellise tagasimaksmise tulemusena väheneksid kõnealuse 
asutuse omavahendid allapoole 100% ⌦ nimetatud ⌫ asutuse üldistest nõudmistest. 
Peale selle teatab asutus pädevatele ame tiasutustele kõikidest sellistest allutatud 
laenukapitali tagasimakset est niipea, kui tema omavahendid langevad allapoole 
120% üldistest nõudmistest  ⌦ kapitalinõuetest ⌫ . 
4. Lõike 2 ⌦ punktis c ⌫ nimetatud allutatud laenukap ital ei tohi ületada 150% 
esmastest omavahenditest, mida kasutatakse ⌦ artiklite 21 ja 28–32 ja ⌫ I, II, III, IV, VI, 
 
ET 27   ET VII ja VIII  ⌦ –VI ⌫ lisas sätestatud  ⌦ kohaselt arvutatud ⌫ nõuete täitmiseks, ja tohib 
sellele maksimaaltasemele läheneda vaid erilis tel asjaoludel, mis on va stuvõetavad pädevatele 
ametiasutustele. 
5. Pädevad ametiasutused võivad lubada asutustel asendada ⌦ lõike 2 punktis c ⌫ 
lõigetes 3 ja 4  nimetatud allutatud laenukapitali  direktiivi ⌦ [2000/12/EÜ] ⌫ 89/299/EMÜ  
artikli ⌦ 57 ⌫ 2 lõike 1  punktides ⌦ d–h ⌫ 3 ja 5 –8 nimetatud artiklitega. 
 
Ð98/31/EÜ 4. lisa punkt c 
(kohandatud) 
Artikkel 14 
1. Pädevad ameti asutused võivad lubada i nvesteerimisühingutel ületada ⌦ artikli 13 
lõikes 4 ⌫ punktis 4  sätestatud allutatud laenukapitali ülemmäära, kui nad peavad seda 
põhjendatuks seoses usaldusnormide täitmisega, ti ngimusel et sellise allu tatud laenukapitali ja 
⌦ artikli 13 lõikes 5 ⌫ punktis 5  nimetatud kirjete  ⌦ artiklite ⌫ kogusumma ei ületa 
200% esmastest omavahenditest, mida kasutatakse ⌦ artiklite 21, 28–32 ja ⌫I–IV ja VI –
VIII ⌦ I ja III–VI ⌫ lisa kohaselt arvutatud nõuete täitm iseks, või 250% samast summast, 
kui investeerimisühingud arvavad om avahendite arvutamisel maha ⌦ artikli 13 lõike 2 ⌫ 
punktis  2 alapunktis  d osutatud kirje  ⌦ artikli ⌫ . 
2. Pädevad ameti asutused võivad lubada krediidiasutustel ületada ⌦ artikli 13 lõikes 4 ⌫ 
punktis 4  sätestatud allutatud laenukapitali ülemm äära, kui nad peavad seda põhjendatuks 
seoses usaldusnormide täitmisega, tingimusel et sellise allutatud laenukapitali ja punktis 5 
nimetatud  direktiivi [2000/12/EÜ] artikli ⌦ 57 ⌫ 35 lõike 2  ⌦ punktide d–h ⌫ punktide 
4–8 kirjete  ⌦ artiklite ⌫ kogusumma ei ületa 250% esmastest omavahenditest, mida 
kasutatakse ⌦ I ja III–VI ⌫ I–VI lisa kohaselt arvutatud nõuete täitmiseks. 
 
Ð93/6/EMÜ V lisa lõige 8 
(kohandatud) 
Artikkel 15 
⌦ Artikli 12 lõike 2 punktis d osutatud ⌫ mittelikviidsed varad on ⌦ järgmised: ⌫ 
a) materiaalsed põhivarad,  (välja arvatud hooned ja maa sellises ulatuses, mida 
lubatakse arvesse võtta laenude puhul, mille tagatiseks need on) ; 
b) osalused, sealhulgas allutatud nõuded, krediidiasutustes või 
finantseerimisasutustes,  mida võidakse lülitada ⌦ kõnealuste ⌫ selliste  
asutuste omavahendite hulka, välja arva tud juhul, kui need on maha arvatud 
direktiivi ⌦ [2000/12/EÜ] ⌫89/299/EMÜ  artikli ⌦ 57 ⌫ 2 lõ ike 1  punkti 
12 ⌦ punktide l–p ⌫ või käesoleva ⌦ direktiivi ⌫ lisa artikli 15 punkti d 
alusel; 
c) osalused ja muud investeeringud teistes et tevõtjates, mis ei ole krediidiasutused 
või muud finantseerimisasutused, mis pole turukõlblikud;  
d) puudujäägid tütarettevõtjates;  
 
ET 28   ET e) hoiused, välja arvatud need, mida saab  tagasi maksta 90 päeva jooksul, ja 
samuti välja arvatud maksed, mis on seotud marginaaliga futuur- ja 
optsioonlepingutega;  
f) laenud ja muud saadaolevad summa d, välja arvatud need, mis kuuluvad 
tasumisele 90 päeva jooksul;  
g) reaalsed varud, välja arvatud need, mis ⌦ juba ⌫ kuuluvad artikli 4 lõikega 2 
kehtestatud  kapitalinõuete hulka ja tingi musel, et sellised nõuded on vähemalt 
sama ranged kui artikli 4 lõike 1 punktis iii kehtestatud nõuded  ⌦ , mis on 
vähemalt sama ranged kui artiklites 18–20 sätestatud nõuded ⌫ . 
 
Ð93/6/EMÜ V lisa lõike 8 teise 
taande teine lõik (kohandatud) 
⌦Punkti b kohaldamisel võivad ⌫ pPädevad ametiasutused võivad  loobuda 
käesoleva sätte rakendamisest juhul,  kui osalus krediidiasutuses või 
finantseerimisasutuses on ajutine, omanda tud finantsabi andmiseks, selleks et 
kõnealust asutust ümber kujundada või p äästa. Samuti võivad nad sellest loobuda 
nende osaluste puhul, mis on lülitatud investeerimisühingu kauplemisportfelli, . 
 
Ð93/6/EMÜ V lisa lõige 9 
(kohandatud) 
Artikkel 16 
9. Need  iInvesteerimisühingud, mis kuuluvad kontserni, mille ⌦ suhtes kohaldatakse ⌫ 
puhul võib kohaldada  artiklis  ⌦ 22 ⌫ 7 lõikes 4  sätestatud õigust  ⌦ loobumisõigust ⌫ , 
arvutavad omavahendite summa vastavalt ⌦ artiklitele 13–15 ⌫ lõigetele 1 –8, võttes 
arvesse järgmisted  muudatused : 
a)i) maha arvatakse lõikes 2  ⌦ artikli 13 lõike 2 punktis d ⌫ nimetatud 
mittelikviidsed varad; 
b)ii) lõikes 2  ⌦ artikli 12 lõike 2 punktis a ⌫ nimetatud väljaj ätmine ei puuduta 
neid direktiivi 89/299/EMÜ  ⌦ [2000/12/EÜ] ⌫ artikli 2 lõike 1  ⌦ 57 ⌫ 
punkti 12  ⌦ punktide l–p ⌫ komponente, mis kuuluvad 
investeerimisühingule niisugustes ettevõ tjates, mille puhul rakendatakse 
käesoleva direktiivi artikli ⌦ 2 lõikes 1 ⌫ määratletud konsolideerimist; 
c)iii)  direktiivi ⌦ [2000/12/EÜ] ⌫ 89/299/EMÜ  artikli ⌦ 66 ⌫ 6 lõike 1 
punktides a ja b nimetatud piirangud arvutatakse, lahutades esmastest 
omavahenditest punktis ii kirjeldatud need  ⌦ punktis b nimetatud ⌫ 
direktiivi ⌦ [2000/12/EÜ] ⌫ 89/299/EMÜ  artikli ⌦ 57 ⌫ 2 lõike 1  
punktide ⌦ l–p ⌫ 12 ja 13  komponendid, mis kuuluvad kõnealuste 
ettevõtjate esmaste omavahendite hulka; 
d)iv)  punktis c nimetatud direktiivi ⌦ [2000/12/EÜ] ⌫ 89/299/EMÜ  artikli 
⌦ 57 ⌫ 2 lõike 1  punktide ⌦ l–p ⌫ 12 komponendid arvatakse pigem 
maha esmastest omavahenditest kui kõigi elementide kogusummast, nii nagu 
 
ET 29   ET on sätestatud ette nähtud  sama  ⌦ kõnealuse ⌫ direktiivi artikli ⌦ 66 ⌫ 6 
lõikes  1 punktis c  eriti käeoleva ⌦ direktiivi artikli 13 lõigete 4 ja 5 ning 
artikli 14 ⌫ lisa lõigete 4 -7 kohaldamiseks. 
 
Øuus 
Artikkel 17 
1. Kui asutus arvutab II lisa kohaldami sel riskiga kaalutud varasid direktiivi 
[2000/12/EÜ] artiklite 84–89 sätete kohaselt, siis  kohaldatakse direktiivi [2000/12/EÜ] VII 
lisa 1. osa 4. allosas sätestat ud arvutuste suhtes järgmist: 
a) II lisas näidatud riskipositsioonide ja oks tehtud väärtuse korrigeerimiste ja 
provisjonide summa hulka võib arvata vä ärtuse korrigeerimised, mis on tehtud 
vastaspoole krediidikvali teedi arvesse võtmiseks; 
b) kui kauplemisportfelli kuuluva positsiooni hindamisel on vastaspoole 
krediidiriski nõuetekohaselt arvesse võe tud, on vastaspoole riskipositsioonist 
tuleneva oodatava kahju summa päde vate ametiasutuste nõusolekul null. 
Punkti a kohaldamisel selliste asutuste su htes ei arvata selliseid väärtuse 
korrigeerimisi omavahendite hulka muul  viisil kui käesol eva punkti kohaselt. 
2. Käesoleva artikli kohaldamisel lähtutakse  direktiivi [2000/12/EÜ ] artiklitest 153 ja 
154. 
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
⌦V PEATÜKK ⌫ 
⌦1. JAGU ⌫ 
RISKIERALDISED 
 
Ð93/6/EMÜ artikli 4 lõike 1 
esimene lõik (kohandatud) 
Öuus 
Artikkel 18 
1. Pädevad ametiasutused nõuavad  Aasutustelt  omavahende id, mis  on k ogusummas  alati 
vähemalt võrdsed ⌦ järgneva summaga ⌫ : 
 
ET 30   ET  
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 2 
(kohandatud) 
i) a) kapitalinõuded, mis on arvutatud nende kauplemisportfelli jaoks ⌦ artiklites 
28–32 ja ⌫ I, II ja VI ning vajaduse korral VIII  lisas  ⌦ sätestatud meetodite 
ja võimaluste ⌫ kohaselt; 
ii) b) kapitalinõuded, mis on arvutatud kogu nende äritegevuse jaoks III ja VII  
⌦ IV ⌫ ning vajaduse korral VIII  lisas  ⌦ sätestatud meetodite ja 
võimaluste ⌫ kohaselt. 
 
Ð93/6/EMÜ artikli 4 lõike 1 
alapunktid iii ja iv (kohandatud) 
(iii) direktiiviga 89/647/EMÜ kehtestatud ka pitalinõuded kogu nende äritegevuse jaok s, 
välja arvatud nende kauplemisportfelliga seotud tegevus ning mittelikviidsed varad, 
sest need arvatakse omavahenditest vä lja vastavalt V lisa lõike 2 punktile d;  
(iv) lõikes 2 sätestatud kapitalinõuded.  
 
Ð93/6/EMÜ artikli 4 lõike 1 
alapunkt iii – alapunkti iv teine 
lõik 
Olenemata punktides i -iv nimetatud kapitalinõuetest  ei või investeerimisühingute 
omavahendite nõue olla kunagi väik sem kui IV lisas ettenähtud summa.  
 
Ð93/6/EMÜ artikli 4 lõiked 2–5 
2. Pädevad ametiasutused nõu avad, et asutused kataksid risk id, mis tulenevad äritegevusest, 
mis jääb väljapoole nii käesolev a direktiivi kui ka direktiivi  89/647/EMÜ reguleerimisala ja 
mida peetakse kõnealustes direktiivides piisav ate omavahendite arvelt kaetavate riskide 
sarnaseks.  
3. Kui asutuse omavahendid vähenevad alla poole lõikes 1 keht estatud nõutavast 
omavahendite summast, tagavad pädevad ame tiasutused, et kõnealune asutus võtaks nii 
kiiresti kui võimalik meetmed olukorra parandamiseks.  
4. Pädevad ametiasutused nõuavad, et asu tused kehtestaksid kõigi oma äritegevusega seotud 
intressiriskide jälgimis - ja kontrollsüsteemi, ning kontrollivad kõnealuseid süsteeme.  
5. Asutused peavad näitama pädevatele ameti võimudele, et on välja töötanud süsteemid, mis 
võimaldavad arvutada nende fi nantspositsioone piisava tä psusega mis tahes ajal.  
 
Ð93/6/EMÜ artikli 4 lõige 6 
(kohandatud) 
2. Olenemata  ⌦ Erandina ⌫ lõikest 1 võivad pädevad am etiasutused lubada asutusi 
arvutada oma kauplemisportfelliga seotud äriteg evuse kapitalinõudeid vastavalt direktiivile 
 
ET 31   ET 89/647/EMÜ  ⌦ direktiivi [2000/12/EÜ] artikli 75 punktile  a ja käesoleva direktiivi II lisa 
lõigetele 6, 7, 8 ja 10 ⌫ , mitte aga vastavalt käesoleva direktiivi I ja II lisale, kui 
kauplemisportfelli suurus vastab allpool toodud  ⌦ järgmistele ⌫ nõuetele: 
i) a) selliste asutuste kauplemisportfelliga seotud äritegevus ei ületa üldjuhul 5% 
nende kogu äritegevusest; 
ii) b) nende kauplemisportfelli positsioon id kokku ei ületa üldjuhul 15 miljonit 
eküüd  ⌦ eurot ⌫ ;  
iii)c) selliste asutuste kauplemisportfelliga  seotud äritegevus ei ületa kunagi 6% 
kogu nende äritegevusest ja nende ka uplemisportfelli positsioonid kokku ei 
ületa kunagi 20 miljonit eküüd  ⌦ eurot ⌫. 
 
Ð93/6/EMÜ artikli 4 lõige 7 
(kohandatud) 
3. Kauplemisportfelli äritegevuse ja kogu ärite gevuse suhte arvestamiseks vastavalt lõike 
⌦ 2 ⌫ 6 punktidele ⌦ a ja c ⌫ i ja iii  võivad pädevad ametiasutused kasutada kas 
kõnealuste asutuste bilansilise ja bilansivälis e äritegevuse liidetud ma htu, kasumiaruannet või 
omavahendeid,  või nimetatud näitajate kombinatsiooni. Bilansilise ja bilansivälise äritegevuse 
mahu hindamisel võetakse ⌦ võlainstrumendid ⌫ võlakohustused  arvesse turuhinna või 
põhiväärtusega, aktsia d turuhinnaga ja ⌦ tuletisinstrumendid ⌫ tuletisväärtpaberid  nende 
aluseks olevate instrumentide nimi- või tur uväärtusega. Pikad ja lühikesed positsioonid 
liidetakse olenemata nende märgist. 
 
Ð93/6/EMÜ artikli 4 lõige 8 
(kohandatud) 
4. Kui asutus peaks kauem kui vaid lühikese  aja jooksul ületama kas ühe või mõlemad 
lõike ⌦ 2 ⌫ 6 punktides ⌦ a ja b ⌫ i ja ii  kehtestatud ⌦ piirmäärad ⌫ ülempiirid  või 
ületama ühe või mõlemad lõike ⌦ 2 ⌫ 6 punktis ⌦ c ⌫ iii kehtestatud ⌦ piirmäärad ⌫ 
ülempiirid , nõutakse selliselt asutuselt kauplemisportfellist tuleneva äritegevuse suhtes pigem 
artikli 4  ⌦ lõike 1 ⌫ punkti ⌦ a ⌫ i kui direktiivi 89/647/EMÜ  ⌦ [2000/12/EÜ] artikli 
75 punkti a ⌫ nõuete täitmist ning teatamist pädevale ametiasutusele. 
 
Øuus 
Artikkel 19 
1. I lisa lõike 14 kohaldamisel võib siseriik likku kaalutlusõigust kasutades määrata 
samade üksuste emiteeritud ja omavääringus nomi neeritud ja rahastat ud võlainstrumentidele 
0% kaalu.  
 
Ð93/6/EMÜ artikli 11 lõige 2 
(kohandatud) 
2. Olenemata  ⌦ Erandina ⌫ I lisa lõigetest ⌦ 13 ja ⌫ 14 võivad liikmesriigid 
võlakirjale, mille riskikaal on direktiivi 89/647/EMÜ artikli 11 lõike 2 kohaselt 10 %,  
 
ET 32   ET ⌦ mille suhtes kohaldatakse direktiivi [2000/12/EÜ] VI lisa 1. osa lõikeid 65–67, ⌫ 
kehtestada eririski nõude, mis moodustab poole  ⌦ on võrdne ⌫ samasuguse 
⌦ järelejäänud ⌫ tähtajaga ⌦ aktsepteeritava instrumendi ⌫ kvalifitseeritud artikli  
eririski nõudegast  ⌦ , mida on vähendatud direktiivi [ 2000/12/EÜ] VI lisa 1. osa lõikes 68 
toodud protsentide kohaselt ⌫ . 
 
Øuus 
3. Kui pädev ametiasutus tunnistab kolmanda riigi investeerimisfondi  aktsepteeritavaks 
vastavalt I lisa lõikele 52, või b teise liikmesriigi pädev ametiasutus kasutada sellist 
tunnustamist omapoolset hinnangut andmata. 
Artikkel 20 
1. Kui käesoleva artikli lõigetest 2, 3 ja 4 ning käesoleva direktiivi artiklist 34 ei tulene 
teisiti, kohaldatakse investeerimisühingute suht es direktiivi [2000/12/EÜ] artikli 75 nõudeid.  
2. Erandina lõikest 1 võivad pädeva d ametiasutused lubada, et nende 
investeerimisühingute omavahendid, kellele ei ole antud luba direktiivi 2004/39/EÜ I lisa A 
osa punktides 3 ja 6 loetletud investeerimisteenuste osutamiseks, on alati vähemalt võrdsed 
suuremaga kahest jä rgnevast näitajast: 
a) direktiivi [2000/12/EÜ] artikli 75 punktides a–c toodud kapitalinõuete 
summast; 
b) käesoleva direktiivi arti klis 21 sätestatud summast. 
3. Erandina lõikest 1 võivad pädeva d ametiasutused lubada, et nende 
investeerimisühingute, omavahendid kelle algkapita l vastab artiklis 9 sä testatule, kuid kes 
kuuluvad järgmistesse kategooriatesse, on alat i vähemalt võrdsed direktiivi [2000/12/EÜ] 
artikli 75 punktides a–c toodud nõuete kohasel t arvutatud kapitalinõuete summaga ja 
käesoleva direktiivi artik lis 21 sätestatud summaga: 
a) investeerimisühingud, kes vahendaja õigustega tegutsedes või kliendi 
korraldust täites kauplevad oma arvel kliendi korralduse täitmiseks või 
teostamiseks või ligipääsu saamiseks kliiring- ja arveldussüsteemile või 
tunnustatud börsile; 
b) investeerimisühingud: 
i) kes ei hoia enda käes k liendi raha ega väärtpabereid; 
ii) kes tegelevad ainult oma arvel kauplemisega; 
iii) kellel ei ole väliskliente; 
iv) kelle tehingute teostamine ja arveldamine toimub arveldusasutuse 
vastutusel ja tagatisega. 
4. Lõigetes 2 ja 3 nimetatud investeerimi sühingute suhtes kohaldatakse kõiki muid 
direktiivi [2000/12/EÜ] V lisas esitatud operatsiooniriski käsitlevaid sätteid. 
 
ET 33   ET  
Ð93/6/EMÜ IV lisa 
Artikkel 21 
Investeerimisühingutel peab olema omavah endeid summas, mis võrdub ühe neljandikuga 
nende eelmise aasta püsivatest üldkuludest. 
Pädevad ametiasutused võivad seda nõuet korrigeer ida juhul, kui eelmise aastaga võrreldes on 
äriühingu äritegevuses toimunud olulisi muutusi. 
Alla ühe aasta kestnud äritegevuse, samu ti uue äriühingu puhul peavad omavahendid 
võrduma ühe neljandikuga tema äriplaanis pl aneeritud püsivatest üldkul udest, välja arvatud 
juhul, kui ametiisikud nõuavad ni metatud plaani korrigeerimist. 
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
⌦2. OSA NÕUETE KONSOLIDEERITUD KOHALDAMINE ⌫  
 
Øuus 
Artikkel 22 
1. Pädevad ametiasutused, kelle le on antud ülesanne või vo litused teha konsolideeritud 
järelevalvet artiklis 2 hõlma tud kontsernide üle, võivad ig al üksikjuhul eraldi loobuda 
kapitalinõuete konsolideeritud alus tel kohaldamisest, tingimusel et: 
a) iga sellisesse kontserni kuuluv invest eerimisühing kasutab artiklis 16 toodud 
omavahendite määratlust; 
b) kõik sellisesse kontserni kuuluvad investeerimisühingud kuuluvad artikli 20 
lõigetes 2 ja 3 toodud kategooriatesse; 
c) iga sellisesse kontsern i kuuluv investeerimisühing täid ab artiklites 18 ja 20 
kehtestatud nõudeid individuaalselt ja sa mal ajal arvab oma omavahenditest 
maha kõik tingimuslikud kohustused investeerimisühingute, 
finantseerimisasutuste, varahaldusettevõtjate ja krediidiasutuste abiettevõtjate 
ees, mis kuuluksid muul juhul konsolideerimisele; 
d) igal finantsvaldusettevõtjal, mis on sellisesse kontserni kuuluva mis tahes 
investeerimisühingu emaettevõtja, peab ol ema vähemalt sama palju kapitali, 
mis on käesolevaga määratletud direk tiivi [2000/12/EÜ] artikli 57 punktide a–h 
summana, kui kõigi direktiivi [2000/12/ EÜ] artiklis 57 nimetatud osaluste, 
allutatud nõuete ja instrumentide täieliku raamatupidamisliku väärtuse summa 
investeerimisühingutes, finantseerimisas utustes, varahaldusettevõtjates ja 
krediidiasutuste abiettevõtjates, mi s kuuluks muul juhul konsolideerimisele, 
ning kõigi tingimuslike kohustuste kogusumma investeerimisühingute, 
 
ET 34   ET finantseerimisasutuste, varahaldusettevõtjate ja krediidiasutuste abiettevõtjate 
ees, mis kuuluks muul juhul konsolideerimisele; 
Kui esimeses lõigus toodud krit eeriumid on täidetud, peavad igal 
investeerimisühingul olema kehtes tatud kõigi kontserni kuuluvate 
finantsvaldusettevõtjate, investeerim isühingute, finantseerimisasutuste, 
varahaldusettevõtjate ja kredii diasutuste abiettevõtjate kapitali ja vahendite allikate 
jälgimis- ja kontrollsüsteemid. 
2. Erandina lõikest 1 võivad pädevad ametiasu tused lubada finantsvaldusettevõtjatel, mis 
on sellisesse kontserni kuuluva  investeerimisühingu emaettevõtja, kasutada lõike 1 punkti d 
kohaselt arvutatud väärtusest madalamat väärtust, mis ei tohi aga olla madalam artiklites 18 ja 
20 investeerimisühingutele, finantseerimisas utustele, varahaldus ettevõtjatele ja 
krediidiasutuste abiettevõtjatele  individuaalsetel al ustel kehtestatud nõuetest, mis kuuluksid 
muul juhul konsolideerimisele, ja kõi gi tingimuslike kohustuste kogusummast 
investeerimisühingute, finantseerimisasutuste, varahaldusettevõtjate ja krediidiasutuste 
abiettevõtjate ees, mis kuuluks muul juhul kons olideerimisele. Käesoleva lõike kohaldamisel 
käsitletakse finantseerimisasutus te, varahaldusettevõtjate ja krediidiasutuste abiettevõtjate 
kapitalinõudeid nominaalsete kapitalinõuetena. 
 
Ð93/6/EMÜ artikli 7 lõiked 5 ja 6 
(kohandatud) 
Artikkel 23 
Pädevad ametiasutused nõuavad, et kontserni kuuluvad investeerimisühingud, mille suhtes 
kohaldatakse lõikes 20  ⌦ 22 ⌫ nimetatud loobumist, teataksi d neile riskidest, sealhulgas 
nende kapitali ja vahendite koosseisu ja alli katega seotud riskidest, mis võiksid nende 
finantspositsioone nõrgendada. Kui pädevad ametiasutused ot sustavad siis, et nende 
investeerimisühingute finantspositsioonid ei ole piisavalt kaitst ud, nõuavad nad neilt 
meetmete võtmist, mis vajaduse korral võivad muu hulgas hõlmata ka kapitali liikumise 
piiranguid sellistelt äriühingut elt kontserni liikmetele. 
Kui pädevad ametiasutused loobuvad ⌦ artiklis 22 ⌫ lõikes 4  sätestatud konsolideeritud 
järelevalve kohustusest, võtavad nad teisi ko haseid meetmeid kogu kontserni, sealhulgas 
väljaspool liikmesriiki asuvate ettevõtjate riskide,  eriti suure riskide kontsentreerumise 
jälgimiseks. 
 
Øuus 
Kui pädevad ametiasutused loobuvad artiklis  22 sätestatud konsolideeritud järelevalve 
kohustusest, jäävad direktiivi [2000/12/EÜ] V jaotise 5. peatüki nõuded ja direktiivi 
[2000/12/EÜ] artikli 124 investeerimisühingute järelevalve nõuded keh tima individuaalsetel 
alustel. 
 
Ð93/6/EMÜ artikli 7 lõiked 7–9  
7. Liikmesriigid võivad loobuda artiklites 4 ja  5 kehtestatud nõuete konsolideerimata või 
osaliselt konsolideeritud kohaldamisest sellise asutuse pu hul, mille kui emaettevõtja üle 
 
ET 35   ET kohaldatakse konsolideeritud järelevalvet, ning se lle emaettevõtja tütare ttevõtja puhul, millele 
nad on andnud tegevusloa ja kohaldavad järe levalvet ning mille üle nad korraldavad 
konsolideeri tud järelevalvet koos tema emaettevõtjaks oleva asutusega.  
Seesama loobumisõigus antakse, kui emaette võtjaks on finantsvaldusettevõtja, mille 
peakontor asub asutusega samas liikmesriigi s, tingimusel et ta allub samasugusele 
järelevalvele nagu krediidiasutu sed ja investeerimisühingud, eriti artiklites 4 ja 5 kehtestatud 
nõuetele.  
Mõlemal loobumisõiguse kasutamise juhul tuleb võtta meetmed selleks, et tagada 
omavahendite kohane kont sernisisene jaotumine.  
8. Asutuse puhul, mille emaettevõtjaks on teises liikme sriigis tegevusloa saanud ja seal asuv 
asutus, kohaldavad tegevusloa andnud pädevad am etiasutused artiklites 4 ja 5 sätestatud 
eeskirju konsolideerimata või vastavalt vaja dusele ka osaliselt konsolideeritud kujul.  
9. Olenemata lõikest 8 võivad pädevad amet iasutused, kelle kohustuseks on anda asutusest 
emaettevõtja tütarettevõtjale tegevusluba, kahepoolse lepingu alusel delegeerida oma 
kohustuse valvata tütarettevõ tja kapitali adekvaatsuse ja suur e riskide kontsentratsiooni järele 
nendele pädevatele ametiasu tustele, kelle ülesandeks on a nda tegevusluba ja korraldada 
järelevalvet emaettevõtja  üle. Komisjonile tuleb teatada n iisuguste lepingute olemasolust ja 
sisust. Komisjon edastab selle in formatsiooni teiste liikmesriikid e pädevatele ametiasutustele 
ja panga nduse konsultatiivkomiteele ning nõukogule, välja arvatud lõikes 3 nimetatud 
kontsernide puhul.  
 
Øuus 
Artikkel 24 
Erandina artikli 2 lõikest 2 võivad pädevad ametiasutused vabastada investeerimisühingud 
nimetatud lõikes kehtestatud konsolideeritud ka pitalinõuetest tingimuse l, et kõik kontserni 
kuuluvad investeerimisühingud klassifitsee ruvad artikli 20 lõ ike 2 kohasteks 
investeerimisühinguteks ja kontse rni ei kuulu krediidiasutusi. 
Kui esimese lõigu nõuded on täidetud, nõutakse emaettevõtjana tegutsevalt 
investeerimisühingult omavahendeid, mis on al ati vähemalt võrdsed suuremaga kahest 
järgnevast käesoleva peatüki 3. jao k ohaselt arvutatud konsolideeritud nõudest: 
(a) direktiivi [2000/12/EÜ] artikli 75 punk tides a–c toodud kapitalinõuete summa; 
(b) artiklis 21 sätestatud summa. 
Artikkel 25 
Erandina artikli 2 lõikest 2 võivad pädevad ametiasutused vabastada investeerimisühingud 
nimetatud lõikes kehtestatud konsolideeritud ka pitalinõuetest tingimuse l, et kõik kontserni 
kuuluvad investeerimisühingud klassifitseeruv ad artikli 20 lõiget e 2 ja 3 kohasteks 
investeerimisühinguteks ja kontse rni ei kuulu krediidiasutusi. 
 
ET 36   ET Kui esimese lõigu nõuded on täidetud, nõutakse emaettevõtjana tegutsevalt 
investeerimisühingult omavahendeid, mis on ala ti vähemalt võrdsed käesoleva peatüki 3. jao 
kohaselt arvutatud konsolideeritud kapitalinõue te summa, direktiivi [2000/12/EÜ] artikli 75 
punktides a–c toodud kapitalinõuete summa ja k äesoleva direktiivi ar tiklis 21 sätestatud 
summaga.  
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
⌦3. JAGU ⌫ 
KONSOLIDEERITUD NÕUETE ARVUTAMINE  
 
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 4 
(kohandatud) 
Artikkel 26 
1. Kui artiklis 20  ⌦ 22 ⌫ sätestatud loobumisõigust ei kasutata, võivad pädevad 
asutused I ja VIII  lisas sätestatud kapitalinõuete ja ⌦ artiklites 28–32 ja ⌫ VI lisas 
sätestatud kliendiriskide  ⌦ klientide riskipositsioonide ⌫ konsolideeritud arvutamiseks 
lubada ühe asutuse kauplemisportfelli pos itsioonide tasaarvest ust teise asutuse 
kauplemisportfelli positsioonide suhtes ⌦ artiklites 28–32 ja ⌫ I, VI  ja VIII  lisas sätestatud 
eeskirjade kohaselt. 
Lisaks võivad nad lubada ühe asutuse välisvaluuta posits ioonide tasaarvestust teise 
asutuse välisvaluuta positsiooni de suhtes III ja/või VIII  lisas sätestatud eeskirjade 
kohaselt. Samuti võivad nad lubada ühe as utuse kaubapositsiooni de tasaarvestust 
teise asutuse kaubapositsioonide suhtes VII  ⌦ IV ⌫ ja/või VIII  lisas sätestatud 
eeskirjade kohaselt. 
 
Ð93/6/EMÜ artikli 7 lõige 11 
(kohandatud) 
2. Samuti võivad  Ppädevad asutused ⌦ võivad ⌫ lubada kolmandates riikides asuvate 
ettevõtjate kauplemisportfelli- ning välisvaluuta-  ja kaubapositsioonide ta saarvestust, kui ühel 
ajal on täidetud järgmised tingimused: 
i) a) nendel ettevõtjatel on kolmandas riigis tegevusluba ning nad vastavad kas 
direktiivi 77/780/EEC  ⌦ [2000/12/EÜ] ⌫ artikli ⌦ 4 lõikes 1 ⌫ 1 esimese 
taandes  esitatud krediidiasutuse määra tlusele või on kolmandate riikide 
tunnustatud investeerimisühingud; 
ii) b)  need ettevõtjad täidavad iseseisvalt kapitali adekvaatsuse nõudeid, mis on 
samaväärsed käesolevas direktiivis sätestatutega; 
iii)c) kõnealustes riikides puuduvad eeskirja d, mis võiksid märgatavalt mõjutada 
vahendite kontsernis isest liikumist. 
 
ET 37   ET  
Ð93/6/EMÜ artikli 7 lõige 12 
(kohandatud) 
3. Samuti võivad pädevad ametiasutused lubada lõikes 10  ⌦ 1 ⌫ sätestatud 
tasaarveldust liikmesriigis tegevusloa saa nud kontserni moodustavate asutuste vahel, 
tingimusel et: 
i) a) kapitali kontsernisisene jaotumine on vastuvõetav; 
ii) b) asutuste tegevuse seadusandlik, juriidiline ja lepinguline raamistik tagab neile 
kontsernisisese vastastikuse finantstoetuse. 
 
Ð93/6/EMÜ artikli 7 lõige 13 
(kohandatud) 
4. Peale selle võivad pädevad ametiasutused lubada lõikes 10  ⌦ 1 ⌫ sätestatud 
tasaarveldust lõike 12  ⌦ 3 ⌫ tingimusi täitvate kontserni moodustavate asutuste ja samasse 
kontserni kuuluva teises liikmesriigis tegevusluba omava asutuse vahel, tingimusel et viimane 
täidab iseseisvalt  artiklites ⌦ 18, 20 ja 28 ⌫ 4 ja 5  kehtestatud kapitalinõudeid 
⌦ individuaalsetel alustel ⌫ . 
 
Ð93/6/EMÜ artikli 7 lõiked 14 ja 
15 (kohandatud) 
Artikkel 27 
1. Omavahendite konsolideeritud arvutamisel kohaldatakse direktiivi 89/299/EMÜ  
⌦ [2000/12/EÜ] ⌫ artiklit 5  ⌦ 65 ⌫ . 
2. Pädevad ametiasutused, kelle ülesandeks on  teostada konsolideeritud järelevalvet, 
võivad asutuste omavahendite konsolideeritud arvutamisel tunnustada asjaomaste asutuste 
puhul IV lisas kohaldatavaid konkreets eid omavahendite määratlusi. 
 
ET 38   ET  
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
⌦4. JAGU ⌫ 
⌦SUURTE  RISKIKONTSENTRATSIOONIDE  JÄLGIMINE  JA 
KONTROLL  ⌫ 
 
Ð93/6/EMÜ artikli 5 lõige 1 
(kohandatud) 
Artikkel 28 
1. Asutused jälgivad ja kontrollivad suurt ri skide kontsentratsiooni vastavalt direktiivile 
92/121/EMÜ  ⌦ direktiivi [2000/12/EÜ] artiklitele 106–118 ⌫. 
 
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 3 
(kohandatud) 
2. ⌦Erandina lõikest 1 ⌫ Sellest olenemata  ⌦ jälgivad ja kontrollivad ⌫ asutused, 
kes arvutavad oma kauplemisportfelli äritegevusega seotud kapitalinõudeid I ja II lisa ja 
vajaduse korral VIII  lisa kohaselt, jälgiv ad ja kontrollivad  suurt riskide kontsentratsiooni 
direktiivi 92/121/EMÜ  ⌦ direktiivi [2000/12/EÜ] artiklite 106–108 ⌫ kohaselt, kui 
artiklites 27 –30 ⌦ 29–32 ⌫ sätestatud muudatustest ei tulene teisiti. 
 
Øuus 
3. Komisjon esitab 31. detsembriks 2007 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande 
käesoleva jao kohaldamise kohta koo s asjakohaste ettepanekutega.  
 
Ð93/6/EMÜ VI lisa lõige 2 
(kohandatud) 
Öuus 
Artikkel 29 
1. Üksikklientidega seotud kauplemisportfellist tulenevate  ⌦ riskipositsioonide ⌫ 
riskide kontsentratsiooni  arvutamiseks liidetakse jä rgmised punktid i, ii ja iii : 
i) a) asutuse positiivne pika positsi ooni ülejääk lühikese positsiooni ⌦ suhtes ⌫ 
kõigis kõnealuse kliendi emiteer itud finantsinstrumentides ⌦ , kus ⌫ (iga 
konkreetse instrumendi netopositsioon arvut atakse vastavalt I lisas kehtestatud 
korrale) ; 
ii) b) ⌦ riskile avatud netopositsioon võlainstrumentide emissiooni ⌫ võlakirja  
või aktsiaemissiooni tagamise puhul;  loetakse asutuse riskide 
kontsentratsiooniks tema neto riskikontse ntratsiooni (see arvu tatakse, lahutades 
 
ET 39   ET väärtpaberite emissiooni tagamisega  seotud positsioonid, mida kolmandad 
isikud on formaalsete kokkulepete põhjal märkinud või mille tagamises 
osalenud), mida vähendatakse I lisa lõ ikes 39 sätestatud tegurite ulatuses . 
iii)c) ⌦ riskipositsioonid ⌫ riskide kontsentratsioon , mis tuleneneb vad kõnealuse 
kliendiga sõlmitud II lisas nimetatud tehingutest, kokkul epetest ja lepingutest; 
niisugusedne  ⌦ riskipositsioonid ⌫ riskikontsentratsioon  arvutatakse 
vastavalt kõnealuses lisas kehtestatud Ö riskipositsioonide väärtuste 
arvutamise  korrale ilma vastaspoole riske kaalumata . 
⌦Punkti b kohaldamisel arvutatakse risk ile avatud netopositsioon, lahutades 
väärtpaberite emissiooni tagamisega seot ud positsioonid, mida kolmandad isikud on 
formaalsete kokkulepete põhjal märkinud või  mille tagamises nad on osalenud ja 
mida vähendatakse I lisa lõikes  41 sätestatud tegurite kohaselt. ⌫ 
Kuni edaspidise ühtlustamiseni nõuavad pädevad ametiasutused ⌦ punkti b 
kohaldamisel ⌫ , et asutused arendaksid välja jälgimis- ja kontrollsüsteemid 
väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud ⌦ riskipositsioonide jaoks ⌫ riskide 
kontsentratsiooniks  esialgse kohustuse võtmise ja esimese pangapäeva vahelisel ajal, 
arvestades kõneal ustel turgudel võetu d riskide olemust; 
ÖPunkti c kohaldamisel arvatakse käesoleva direktiivi II lisa lõikes 5 toodud viitest 
välja direktiivi [2000/12/EÜ] artiklid 84–89.  
 
Ð93/6/EMÜ VI lisa lõige 3 
(kohandatud) 
2. Seejärel arvutatakse  Oo mavahel seotud kauplemis portfelli klientide grupi 
⌦ riskipositsioonid ⌫ riskikontsentratsioonid  ⌦ arvutatakse ⌫ , liites kokku grupi 
üksikliikmetega seotud, vastavalt lõikele 12  arvutatud ⌦ riskipositsioonid ⌫ 
riskikontsentratsioonid . 
 
Ð93/6/EMÜ VI lisa lõige 4 
(kohandatud) 
Artikkel 30 
1. Üksikklientide või omavahel seotud klientide grupi üldine sed ⌦ riskipositsioonid ⌫ 
riskikontsentratsioon  arvutatakse, liites kokku kauple misportfellist tulenevad ja 
kauplemisportfellivälised ⌦ riskipositsioonid ⌫ riskikontsentratsioonid , võttes arvesse 
direktiivi 92/121/EMÜ  ⌦ [2000/12/EÜ] ⌫ artikleidi  4 ⌦ 112–117 ⌫ lõiked 6 -12. 
Kauplemisportfellivälise ⌦ riskipositsiooni ⌫ riskikontsentratsiooni  
väljaarvutamiseks peavad asutused ⌦ artikli 13 lõike 2 punkti d ⌫ V lisa lõike 2 
punkti d  alusel omavahenditest mahaarvata vatest varadest tulenevat riski  
⌦ riskipositsiooni ⌫ nulliks. 
 
ET 40   ET  
Ð93/6/EMÜ VI lisa lõige 5 
(kohandatud) 
Öuus 
2. Vastavalt lõikele 4 arvutat ud asutuse üksikklientide ja om avahel seotud klientide grupi 
üldine sed ⌦ riskipositsioonid ⌫ riskikontsentratsioon  tehakse teatavaks vastavalt direktiivi 
92/121/EMÜ  ⌦ [2000/12/EÜ] ⌫ artiklis 3  ⌦ 110 ⌫ sätestatud korrale. 
ÖMuudel juhtudel kui seoses repotehingute ja väärtpaberite või kaupade laenuks 
andmise või võtmise tehingutega ei hõlma klientide ja omavahel seotud klientide 
grupi suure riskikontsentrat siooni arvutamine aruandluseks krediidiriski maandamise 
tunnustamist.  
 
Ð93/6/EMÜ VI lisa lõige 6 
(kohandatud) 
3.Seda  ⌦ Lõikes 1 nimetatud ⌫ üksikklientide ja omavah el seotud klientide grupi 
⌦ riskipositsioonide ⌫ riskikontsentratsiooni  summat piiratakse vastavalt direktiivi 
92/121/EMÜ  ⌦ [2000/12/EÜ] ⌫ artiklile 4  ⌦ artiklitele 111–117 ⌫ , võttes arvesse sama 
direktiivi artikli 6 sätted . 
 
Ð93/6/EMÜ VI lisa lõige 7 
(kohandatud) 
4. ⌦Erandina ⌫ Olenemata  lõikest ⌦ 3 ⌫ 6 võivad pädevad ametiasutused lubada 
käsitleda varasid, mis moodustavad nõudeid ja muid ⌦ riskipositsioone ⌫ riske  
investeerimisühingutele,  kolmandate riikide tunnustatud investeerimisühingutele ja 
tunnustatud finantsinstrumentide arvelduskodadele ja börsidele, sama korra kohaselt, mida 
kohaldatakse asutuste puhul vastavalt  ⌦ ja mis on sätestatud ⌫ direktiivi 92/121/EMÜ  
⌦ [2000/12/ EÜ] ⌫ artikli 4 lõike 7 punktile i ja lõigetele 9 -10 ⌦ artikli 113 lõike 2 
punktis i, artikli 115 lõikes 2 ja artiklis 116 ⌫. 
 
Ð93/6/EMÜ VI lisa lõige 8 
(kohandatud) 
Artikkel 31 
Pädevad ametiasutused võivad lubada direktiivi 92/121/EMÜ ⌦ [2000/12/EÜ] ⌫ artiklis 4  
⌦ artiklites 111–117 ⌫ sätestatud ⌦ piirmäärade ⌫ piiride  ületamist, kui samal ajal  on 
täidetud järgmised tingimused: 
1. a) kauplemisportfelliväline ⌦ riskipositsioon ⌫ riskikontsentratsioon  kliendi või 
omavahel seotud klientide grupi suht es ei ületa direktiivis 92/121/EMÜ 
⌦ [direktiivi 2000/12/EÜ] artiklites 111–117 ⌫ sätestatud ⌦ piirmäärasid ⌫ 
ülempiiri , arvutatuna direktiivis 89/299/EMÜ  ⌦ [2000/12/EÜ] ⌫ määratletud  
⌦ nimetatud ⌫ omavahendite suhtes, nõnda et ⌦ piirmäärade ⌫ piirangu  
ületamine tuleneb täielikult kauplemisportfelli arvelt; 
 
ET 41   ET 2.b) äriühing  ⌦ asutus ⌫ täidab ⌦ piirmäärade ületamise korral ⌫ ülejäägi puhul  
täiendavaid kapitalinõudeid, mis on sätestatud direktiivi 92/121/EMÜ  
⌦ [2000/12/EÜ] ⌫ artikli 4  ⌦ 111 ⌫ lõigetes 1 ja 2 ja ⌦ , mis arvutatakse 
käesoleva direktiivi VI lisa kohaselt ⌫ . 
3.c) kui piirangu  ⌦ piirmäärade ⌫ ületamisest on möödunud 10 päeva või vähem, ei 
tohi kauplemisportfelliga seotud kliend i või omavahel seotud klientide grupi 
⌦ riskipositsioon ⌫ riskikontsentratsioon  ületada 500% asutuse omavahenditest; 
4.d) kõik ⌦ piirmäärade ⌫ piirangu ületamised, mis on kestnud kauem kui 10 päeva, ei 
tohi kokku ületada 600% asutuse omavahenditest; 
5 .e) asutused peavad teatama pädevatele am etiasutustele iga kolm e kuu järel kõikidest 
juhtumitest, kui  ⌦ mil viimase kolme kuu jooksul ⌫ on ületatud direktiivi 
92/121/EMÜ  ⌦ [2000/12/EÜ] ⌫ artikli 4  ⌦ 111 ⌫ lõigetes 1 ja 2 sätestatud 
⌦ piirmäärasid ⌫ ülempiire . 
Seoses punktiga e tuleb igal ⌦ piirmäärade ⌫ piirangu ületamise juhul aruandes esitada 
ülejäägi  ⌦ piirmäära ületamise ⌫ summa ja kõnealuse kliendi nimi. 
 
Ð93/6/EMÜ VI lisa lõiked 9 ja 12 
(kohandatud) 
Artikkel 32 
1. Pädevad ametiasutused kehtestavad korra , teatades sellest nõukogule ja komisjonile , et 
mitte lubada asutustel teadlikult jätta täitm ata täiendavad kapitalinõuded, mida neil tuleks 
täita riskikontsentratsioonide  ⌦ riskipositsioonide ⌫ puhul, mis ületavad kauem kui 10 
päeva jooksul direktiivi 92/121/EMÜ  ⌦ [2000/12/EÜ] ⌫ artikli 4  ⌦ 111 ⌫ lõigeteskes  1 
ja 2 sätestatud ⌦ piirmäärasid ⌫ ülempiire , kui asutused kannavad need 
riskikontsentratsioonid  ⌦ riskipositsioonid ⌫ ajutiselt üle kontserni kuuluvasse või 
mittekuuluvasse teise äriühingusse ja/või  sooritavad muid kunstlikke tehinguid 
riskikontsentratsiooni  ⌦ riskipositsiooni ⌫ lõpetamiseks  ⌦ sulgemiseks ⌫ 10 päeva 
jooksul ja uue riskikontsentratsiooni  ⌦ riskipositsiooni ⌫ tekitamiseks. Asutused töötavad 
välja korra, mis tagab, et igast sellisest tehingus t teatatakse kohe päde vatele ametiasutustele.  
Pädevad ametiasutused teavitavad ⌦ nõukogu ja ⌫ komisjoni nimetatud korrast. 
Asutused töötavad välja korra, mis tagab, et  igast esimeses lõigus osutatud mõjuga 
tehingust teatatakse kohe päde vatele ametiasutustele. 
2. Pädevad ametiasutused võivad neil  asutustel, kellel on ⌦ artikli 13 lõike 2 ⌫ V lisa 
lõike 2  alusel lubatud kasutada alternatiivset om avahendite määratlust, kasutada seda ka 
⌦ artikli 30 lõigete 2 ja 3 ning artikli 31 ⌫ käesoleva lisa lõigete 5, 6 ja 8  puhul, tingimusel 
et kõnealused asutused peavad lisaks  täitma kõik direktiivi ⌦ [2000/12/EÜ] ⌫ 
92/121/EMÜ  artiklites 3 ja 4  ⌦ 110–117 ⌫ sätestatud tingimused seoses 
⌦ riskipositsioonidega ⌫ riskikontsentratsioonidega , mis ei tulene kauplemisportfellist, 
kasutades direktiivis ⌦ [2000/12/EÜ] ⌫ 89/299/EMÜ  määratletud omavahendeid. 
 
ET 42   ET  
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
⌦5. JAGU ⌫ 
POSITSIOONIDE  HINDAMINE  ARUANDLUSEKS 
Artikkel 33 
 
Øuus 
1. Kõigi kauplemisportfelli kuuluvate positsi oonide suhtes kohaldatakse VII lisa B osas 
nimetatud usaldusväärseid hindamiseeskirju. Nende eeskirjade kohaselt peavad asutused 
tagama, et iga nende kauplemisportfelli posit siooni suhtes kohaldatav väärtus kajastaks 
nõuetekohaselt jooksvat turuväärtust. See väärtus si saldab asjakohasel määral kindlust seoses 
kauplemisportfelli positsioonide dünaamilis e iseloomu, usaldusväärsuse nõuete ning 
kauplemisportfelli positsioonidele esitatavate kapitalinõuete kasu tusviiside ja eesmärkidega. 
2. Positsioonide ümberhindamine toimub vähemalt kord päevas. 
 
Ð93/6/EMÜ artikkel 6 
(kohandatud) 
Ö uus 
1. Asutused määravad oma kauplemisportfellis fikseeritud positsioonide väärtuse iga päev, 
välja arvatud juh ul, kui nende puhul kehtib artikli 4 lõige 6.  
23.Turuhindade puudumisel, näiteks uue emissiooni puhul esmaturul,  võivad pädevad 
ametiasutused mitte nõuda lõikes getes  1 ⌦ ja 2 ⌫ kehtestatud tingimuse täitmist ja nõuda, 
et asutused kasutaksid alte rnatiivseid hindamismeetodeid, mis on piisavalt usaldusväärsed 
ning pädevate ametiasutu ste poolt heaks kiidetud. 
 
ET 43   ET  
Ð93/6/EMÜ 
KONSOLIDEERITUD  JÄRELEVALVE  
 
Øuus 
KOHALDAMISALA  
 
Ð96/3/EMÜ 
Artikkel 7  
Üldsätted  
 
Ð98/31/EÜ artikli 7 lõige 10 
10. Kui pädevad ametiasutused ei kasuta lõigetes  7 ja 9 sätestatud loobumisõigust, võivad nad 
I ja VIII lisas sätestatud kapitalinõuete ja VI lisas sätestatud klientide riskikontsentratsiooni 
konsolideerit ud arvutamiseks lubada ühe asutus e kauplemisportfelli positsioonide 
tasaarveldust teise asutuse kauplemisportfelli positsioonide suhtes vastavalt I, VI ja VIII lisas 
sätestatud eeskirjadele.  
Lisaks võivad nad lubada ühe as utuse välisvaluuta positsioonide t asaarvestust teise asutuse 
välisvaluuta positsioonide suhtes III ja/või VIII lisas sätest atud eeskirjade kohaselt. Samuti 
võivad nad lubada ühe asutuse kaubapos itsioonide tasaarvestust teise asutuse 
kaubapositsioonide suhtes VII ja/või VIII lisas sätestatu d eeskirjade kohaselt.  
 
Øuus 
6. JAGU  
RISKIJUHTIMINE JA KAPITALI HINDAMINE  
Artikkel 34 
Pädevad ametiasutused nõuavad kõigilt investee rimisühingutelt lisaks direktiivi 2004/39/EÜ 
artikli 13 nõuete täitmisele ka direktiivi [ 2000/12/EÜ] artiklite 22 ja 123 nõuete täitmist. 
 
ET 44   ET  
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
⌦7. JAGU ⌫ 
ARUANDLUSNÕUDED 
 
Ð93/6/EMÜ artikkel 8 
(kohandatud) 
Artikkel 35 
1. Liikmesriigid nõuavad, et investeerimis ühingud ja krediidiasutused esitaksid oma 
asukohaliikmesriigi pädevatele ametiasutustele kõik andmed, mis on vajalikud kontrollimaks, kas nad täidavad käesoleva direktiivi alusel  vastuvõetud eeskirju. Liikmesriigid tagavad 
ühtlasi, et asutuste sisekontrolli mehhanismid  ning haldus- ja raamatupidamissüsteemid 
võimaldaksid alati kontrollida nende eeskirjade täitmise õigsust. 
2. Investeerimisühingud on kohustatud
 esitavadma  pädevatele ametiasutustele viimaste 
poolt kehtestatud vormis aruandeid vähemalt üks kord kuus, kui on tegemist artiklis  ⌦ 9 ⌫ 
3 lõikes 3  nimetatud äriühingutega, vähemalt üks kord kolme kuu jooksul, kui on tegemist 
artikli ⌦ 5 ⌫ 3 lõikes 1 nimetatud äriühingutega,  ja vähemalt üks kord kuue kuu jooksul, 
kui on tegemist artikli ⌦ 5 ⌫ 3 lõikes 2 nimetatud äriühingutega. 
3. Olenemata lõikest 2 nõutakse artikli 3  ⌦ 5 ⌫ lõikesgetes  1 ja 3  ⌦ artiklis 9 ⌫ 
nimetatud investeerimisühingutelt konsolideeri tud või osaliselt kon solideeritud andmete 
esitamist ainult üks kord kuue kuu jooksul. 
4. Krediidiasutused on kohustatud esitama arua ndeid vastavalt pädevate ametiasutuste 
kehtestatud korrale nii tihti, kui seda nõutakse vastavalt direktiivile 89/647 /EMÜ  
⌦ [2000/12/EÜ] ⌫. 
 
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 5 
5. Pädevad ameti asutused kohustavad asutusi teatama ne ile viivitamata igast juhtumist, 
mil nende repotehingute ja pöördr epotehingute või väärtpaberit e ja kaupade laenuks andmise 
ja võtmise tehingute vastaspooled ei täid a oma kohustusi. Komisjon annab nõukogule aru 
sellistest juhtumitest ning nende mõjust se lliste lepingute ja tehingute käsitlemisele 
käesolevas direktiivis hiljemalt kolme aasta jooksul pärast artikl is 12 nimetatud kuupäeva.  
Selles aruandes kirjeldatakse ka  seda, kuidas asutused täidav ad nende suhtes kohaldatavaid 
artikli 2 lõike 6 punkti b alapunktide i -v, eelkõige alapunkti v tin gimusi. Lisaks sellele 
kirjeldatakse aruandes üksikasjalikult igasuguse id muutusi asutuste tavalise laenutegevuse 
ning pöördrepotehingute ja väärtpaberite võ i kaupade laenuks võtmise tehingute kaudu 
toimuva laenutegevuse suhtelistes mahtudes. Kui komisjon järeldab sellest aruandest ja 
muudest andmetest, et  kuritarvituste vält imiseks on vaja rakendada täiendavaid 
kaitsemeetmeid, teeb ta asjakohased ettepanekud.  
 
ET 45   ET  
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
⌦VI peatükk ⌫ 
⌦1. JAGU ⌫ 
PÄDEVAD  AMETIASUTUSED 
 
Ð93/6/EMÜ artikkel 9 
(kohandatud) 
Artikkel 36 
1. Liikmesriigid määravad ametiasutused, kes hakkavad täitma  ⌦ kelle pädevusse 
kuulub ⌫ käesolevas direktiivis  sätestatud kohustustei  ⌦ täitmine ⌫ . Nad teatavad sellest 
komisjonile, märkides eraldi  ära kohustuste jagamise. 
2. Lõikes 1 nimetatud  ⌦ Pädevad ⌫ ametiasutused ⌦ on ⌫ peavad olema  
valitsusasutused või asutused, mida  ⌦ keda ⌫ seadusega või valitsusasutuste poolt 
tunnustatakse kõnealuses liikmesriigis toimiva järelevalvesüsteemi osana. 
3. Kõnealustele ⌦ pädevatele ⌫ ametiasutustele ⌦ antakse ⌫ tuleb anda  kõik 
volitused, mida nad vajavad oma ülesannete täitmiseks, eriti seoses kauplemisportfelli koosseisu järelevalvega. 
1. 4.
 Liikmesriikide pädevad ametiasutused teevad tihedat koostööd käesoleva 
direktiiviga ettenähtud kohustuste täitmisel, eriti juhul, kui investeerimisteenuseid 
osutatakse piiriüleselt või ühes või enam as liikmesriigis f iliaalide avamise kaudu. 
Vastava taotluse alusel annavad nad ükste isele informatsiooni, mis võiks hõlbustada 
järelevalvet investeerimisühingut e ja krediidiasutuste kapita li adekvaatsuse üle, eriti 
aga kontrollida käesolevas direktiivis sätestatud eeskirjade järgimist. Igasuguse 
pädevate ametiasutuste vahelise ja käesolev as direktiivis sätest atud informatsiooni 
vahetuse puhul kehtivad ametisaladus e pidamise nõuded, mis investeerimisühingute 
puhul on sätestatud direktiivi 93/22/EMÜ artik lis 25 ja krediidiasutuste puhul 
direktiivi 77/780/EMÜ artiklis 12, muudetud direktiiviga 89/646/EMÜ.  
 
ET 46   ET  
Øuus 
2. JAGU 
JÄRELEVALVE 
Artikkel 37 
1. Direktiivi [2000/12/EÜ] artikle id 124–132, 136 ja 144 kohaldatakse 
investeerimisühingute järelevalve suhtes mutatis mutandis  järgnevalt: 
a) viiteid direktiivi [2000/12/EÜ] artikli le 6 käsitatakse viidetena direktiivi 
2004/39/EÜ artiklile 5; 
b) viiteid direktiivi [2000/12/EÜ] artikl itele 22 ja 123 käsitatakse viidetena 
käesoleva direktiivi artiklile 34; 
c) viiteid direktiivi [2000/12 /EÜ] artiklitele 44–52 käsitata kse viidetena direktiivi 
2004/39/EÜ artiklitele 54 ja 58. 
Kui Euroopa Liidus emaettevõtjana tegutseva  finantsvaldusettevõtja  tütarettevõtjaks 
on nii krediidiasutus kui investeerimisühing, siis sama pädev ametiasutus, kes on 
vastutav krediidiasutuse järelevalve eest, loetakse vastutavaks ka selle emaettevõtja 
kontrolli all olevate üksuste kons olideeritud järelevalve eest.  
2. Direktiivi [2000/12/EÜ] artik li 129 lõikes 2 sätestat ud nõudeid kohaldatakse ka 
käesoleva direktiivi V lisa kohase asutus te sisemudelite tunnustamise suhtes. 
Esimeses lõigus osutatud tunnustamine tuleb saada kuue kuu jooksul. 
 
Ð93/6/EMÜ artikli 9 lõige 4 
(kohandatud) 
Artikkel 38 
1. Liikmesriikide pädevad ametiasutused teevad tihedat koostööd käesoleva direktiiviga 
ettenähtud kohustuste täitmisel, eriti juhul, kui investeerimisteenuseid os utatakse piiriüleselt 
või ühes või enamas liikmesriigis  filiaalide avamise kaudu.  
Vastava taotluse alusel annavad nad ükste isele informatsiooni, mis võiks hõlbustada 
järelevalvet investeer imisühingute ja krediidi asutuste kapitali ade kvaatsuse üle, eriti 
aga kontrollida käesolevas direktiivi s sätestatud eeskirjade järgimist. 
2. Igasuguse pädevate ametiasutuste vahelise ja  käesolevas direkt iivis sätestatud 
⌦ investeerimisühinguid käsitleva ⌫ informatsiooni vahetuse puhul kehtivad 
⌦ järgmised ⌫ ametisaladuse pidamise nõuded ⌦ : ⌫ 
 
ET 47   ET a) , mis  investeerimisühingute puhul on sätestatud  direktiivi ⌦ 2004/39/EÜ ⌫ 
93/22/EMÜ  artiklite s 25 ⌦ 54 ja 58 kehtestatud nõuded; ⌫ 
b) ja  krediidiasutuste puhul direktiivi ⌦ [2000/12/EÜ] artiklites 44–52 
kehtestatud nõuded ⌫ 77/780/EMÜ artiklis 12, muudetud direktiiviga 
89/646/EMÜ . 
 
Øuus 
VII peatükk 
Avalikustamine 
Artikkel 39 
Direktiivi [2000/12/EÜ] 5. peatüki V jao tises sätestatud nõudmisi kohaldatakse 
investeerimisühingutes suhtes. 
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
⌦ VIII peatükk ⌫ 
⌦1. JAGU ⌫ 
 
Øuus 
Artikkel 40 
Miinimumkapitali nõuete arvutam iseks vastaspoole riski määram iseks käesoleva direktiivi 
kohaselt ja krediidiriski määr amiseks direktiivi [2000/12/EÜ] kohaselt, ilma et see piiraks 
direktiivi [2000/12/EÜ] III lisa lõigete 2–6 sätete  kohaldamist, käsitletakse kolmandate riikide 
tunnustatud investeerimisühingute ri skipositsioone ja tunnustatud arvelduskodadele ja börside 
riskipositsioone asutus te riskipositsioonidena. 
Artikkel 41 
31. detsembriks 2008 kontro llib komisjon II lis as sätestatud vastaspoole riski käsitlemist ja 
vajaduse korral vaatab selle läbi.  
 
ET 48   ET  
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
⌦2. JAGU ⌫ 
⌦TÄITEVVOLITUSED ⌫ 
 
Ð93/6/EMÜ artikkel 10 
(kohandatud) 
Öuus 
Artikkel 42 
1. Kuni järgmise direktiivi vastuvõtmiseni, mis sätestab käesole va direktiivi muutmise 
vastavalt tehnika arengule al lpool piiritletud aladel, otsu stab nõukogu komisjoni ettepaneku 
põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega ja koos kõlas otsusega 87/373/ EMÜ teha vastavalt 
vajadusele järgmised muudatused: ⌦ Komisjon otsustab kõigi mu udatuste üle järgmistes 
valdkondades artikli 43 lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt. ⌫ 
a) artikli 2  ⌦ 3 ⌫ määratluste selgitamine käesoleva direktiivi ühesuguse 
kohaldamise tagamiseks kõigis ühenduse osades;  
b) artikli 2  ⌦ 3 ⌫ määratluste selgitamine fi nantsturgude arengu arvesse 
võtmiseks;  
c) artiklite s 3 ⌦ 5–9 ⌫ sätestatud ⌦ algkapitali ⌫ miinimumkapitali  suuruste 
ja artikli ⌦ 18 lõikes 2 ⌫ 4 lõikes 6  nimetatud suuruste muutmine majanduse 
ja ⌦ rahanduse ⌫ finantsturu  arengu arvesse võtmiseks;  
Öd) artikli 20 lõigetes 2 ja 3 nimeta tud investeerimisühin gute kategooriate 
muutmine finantsturgude arengu arvesse võtmiseks;  
Ö e) artiklis 21 sätest atud nõude selgitamine käes oleva direktiivi ühesuguse 
kohaldamise tagamiseks kõigis ühenduse osades;  
f) terminite ühtlustamine ja määratluste vormistamine kooskõlas hilisemate 
asutusi ja nendega seotud küs imusi reguleerivate aktidega. ; 
Ö g) I–VII lisa tehniliste sätete muutmine  finantsturgude arengu, riskide mõõtmise 
ja ühenduse õigusaktidega kehtestatu d raamatupidamisstandardite ja -
eeskirjade arvesse võtmiseks.  
 
Øuus 
Artikkel 43 
1. Komisjoni abistab komitee. 
 
ET 49   ET 2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5 
sätestatud menetlust vastavalt nimetatud otsuse artikli 7 lõikele 3 ja artiklile 8.  
Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes  6 sätestatud tähtajaks on kolm kuud. 
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
⌦3. JAGU ⌫ 
ÜLEMINEKUSÄTTED 
 
Ð93/6/EMÜ artikkel 11 
Artikkel 11  
1. Liikmesriigid võivad anda tegevusloa dire ktiivi 93/22/EMÜ artikli 30 lõikes 1 sätestatud 
investeerimisühingutele, kelle omavahendid jääv ad käesoleva direktiivi kohaldamise päeval 
madalamale selle artikli 3 lõigetes 1 -3 piiritletud tasemetest . Seejärel peavad aga nende 
investeerimisühingute omavahendid vastama käesoleva direktiivi artikli 3 lõigete 5 -8 
nõuetele.  
2. Olenemata I lisa lõikest 14 võivad liikmesriigid võlakirjale, mille riskikaal on direktiivi 
89/647/EMÜ artikli 11 lõike 2 kohaselt  10 %, kehtestada eririski nõude, mis moodustab poole 
samasuguse tähtajaga kvalifits eeritud artikli eririski nõudest.  
 
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 6 
(kohandatud) 
Artikkel 1  
Liikmesriigid võivad 31. detsembrin i 2006 lubada oma asutustel kasutada  VII lisa punktides 
13, 14, 17 ja 18 osutatute asemel järgmises ta belis sätestatud vähimat hinnavahe määra, 
tehingute edasikandmise kulumäära ja ostu -müügi tehingumäära, tingimusel et asjaomaste 
pädevate asutuste arvates asutused:  
i) kauplevad suurel määra l kaupadega,  
ii) omavad diversifitseeritud kaubaportfelli ja  
iii) ei saa veel kasutada sisemudeleid kauba riski kapitalinõude ar vutamiseks VIII lisa 
kohaselt.  
Tabel  
 Väärismetallid (v.a 
kuld)  Mittevää
rismetall
id Põllumajandustoote
d (kulukaubad)  Muu, sh 
energiatooted  
 
ET 50   ET Hinnavahe 
määr (%)  1,0 1 ,2 1, 5 1, 5 
Tehingute 
ülekande 
kulumäär (%)  0,3 0, 5 0, 6 0, 6 
Ostu -müügi 
tehingumäär 
(%) 8 10  12  15  
 
Liikmesriigid teatavad komisjonile, kuida s nad käesolevat artiklit kasutavad.  
 
Øuus 
Artikkel 44 
Käesoleva direktiivi artikli 2 ja V peatüki  2. ja 3. osa kohaselt kohaldatakse direktiivi 
[2000/12/EÜ] artikli 152 lõikeid 1–6 investeeri misühingute suhtes, ke s arvutavad riskiga 
kaalutud varasid käesoleva dire ktiivi II lisa kohaldamise ee smärgil direktiivi [2000/12/EÜ] 
artiklite 84–89 kohaselt või kasuta vad operatsiooniriski katmisek s kapitalinõuete arvutamisel 
kõnealuse direktiivi artiklis 105 nimetatud täiustatud mõõtmismudelit. 
Artikkel 45 
Liikmesriigid võivad kuni 31. detsembrin i 2012 kohaldada 15% protsendimäära nende 
investeerimisühingute kaubanduse ja finantshaldu se ärivaldkonna suhtes, mille kaubanduse ja 
finantshalduse ärivaldkonna oluline indikaator  on vähemalt 50% kõikide  selle ärivaldkondade 
oluliste indikaatorite kogusummast, arvutatuna vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 20 ja 
direktiivi [2000/12/EÜ] X lisa 2. osa lõigetele 1–8.  
 
Ð93/6/EMÜ artikkel 12 
(kohandatud) 
Öuus 
⌦4. JAGU ⌫ 
LÕPPSÄTTED 
Artikkel 46 
1. Liikmesriigid kehtestavad käesoleva di rektiivi täitmiseks vajalikud õigus - ja 
haldusnormid direktiivi 93/22/EMÜ artikli 31  teises lõikes määratud kuupäevaks. Nad 
teatavad sellest viivitamata komisjonile.  
 
ET 51   ET 1. Liikmesriigid võtavad vastu ja av aldavad artiklite 2, 3, 11, 13, 17–20, 22–25, 29, 30, 
33–35, 37, 39, 40, 42, 44, 45 ja 47 ning I–III, V ja VI I lisa täitmiseks vajalikud õigus- ja 
haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2006. Seejär el edastavad nad komisjonile kõnealuste 
sätete teksti ning kõnealuste sätete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli.  
Liikmesriigid kohaldavad nimetatud sätteid alates 31. detsembrist 2006.  Liikmesriigid viitavad neid sätteid vastu võttes käesolevale dire ktiivile või lisavad 
niisuguse viite nende ametlikul avaldamisel. ⌦Samuti peavad liikmesriigid lisama 
märkuse, et kehtivates õigus- ja hal dusnormides esinevaid viiteid käesoleva 
direktiiviga kehtetuks tunnistatud direktiivid ele käsitletakse viidetena käesolevale 
direktiivile. ⌫ Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
 
2. Liikmesriigid edastavad komisjonile k äesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas 
vastuvõetavate siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti. 
 
Øuus 
Artikkel 47 
1. Direktiivi [2000/12/EÜ] artikli 152 lõikei d 7–12 kohaldatakse käesoleva direktiivi 
kohaldamisel mutatis mutandis,  kui järgnevatest sätetest, mida kohaldatakse direktiivi 
[2000/12/EÜ] artikli 152 lõikes 7 nimetatud õiguse kasutamisel, ei tulene teisiti: 
a) Direktiivi [2000/12/EÜ] II lisa lõikes 6 toodud viiteid käsitletakse viidetena 
direktiivile 2000/12/EÜ, sest see direktiiv  kehtis enne artiklis 46 nimetatud 
kuupäeva; 
b) II lisa lõike 4 punkti 1 kohaldatakse, sest  see kehtis enne artiklis 46 nimetatud 
kuupäeva. 
2. Direktiivi [2000/12/EÜ] artik li 157 lõiget 2 kohaldatak se artiklite 18 ja 20 
kohaldamisel mutatis mutandis.  
 
Ð93/6/EMÜ artikkel 13 
Artikkel 13  
Niipea kui võimalik esitab komisjon nõukogule ka pitalinõuete ettepanek ud seoses tehingutega 
kaubabörsil, kaupade tule tistehingutega ja ühisinvesteerimise ettevõtte ü hikute kohta.  
Nõukogu teeb otsuse komisjoni ettepanekute kohta hiljemalt kuus kuud enne käesoleva 
direktiivi kohaldamise kuupäeva.  
 
ET 52   ET  
Øuus 
Artikkel 48 
Direktiiv 93/6/EMÜ, mida on muudetud VIII lisa A osas loetletud direktiividega, 
tunnistatakse kehtetuks, ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi, mis seonduvad VIII lisa 
B osas nimetatud direktiivide siseri iklikku õigusse ülevõtmise tähtaegadega 
Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiividele tõlg endatakse viidetena käes olevale dire ktiivile ja 
loetakse vastavalt IX lisa vastavustabelile. 
Artikkel 49 
Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast  selle avaldamist Eu roopa Liidu Teatajas. 
 
Ð93/6/EMÜ artikkel 14 
LÄBIVAATAMISKLAUSEL  
Artikkel 14  
Kolme aasta jooksul alates artiklis 12 nimeta tud kuupäevast vaatab nõukogu komisjoni 
ettepaneku põhjal käesoleva direktiivi läbi, võttes arvesse selle kohaldamisel saadud 
kogemusi, turgude ning eriti jä relevalveasutuste tegevuse are ngut rahvusvahelisel areenil, 
vajaduse korral direktiivi muutes.  
 
Ð93/6/EMÜ artikkel 15 
Artikkel 50 
Käesolev direktiiv on adre sseeritud liikmesriikidele. 
Brüssel, […] 
Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel 
president eesistuja […] […] 
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
Öuus 
I LISA  
Ö KAPITALINÕUETE ARVUTAMINE   POSITSIOONIRISKI  ⌦ KATMISEKS  ⌫  
 
ET 53   ET SISSEJUHATUS  ⌦ ÜLDSÄTTED ⌫ 
Tasaarveldamine 
1. Asutuse pika (lühikese) positsiooni  ülejääki, võrreldes sama aktsia, ⌦ võlainstrumendi ⌫ 
võlakirja  ja vahetatava väär tpaberi emissioonide ja identset e finantsfutuuride, optsioonide, 
aktsiate ostutähtede ja kaetud aktsiate ostutähted e pika (lühikese) positsi ooniga, loetakse tema 
netopositsiooniks igas kõnealuses  instrumendis. Vastavalt lõig etes 4-7 sätestatule lubavad 
pädevad ametiasutused netopositsioonide arvutamisel ⌦ tuletisinstrumentide ⌫ 
tuletisväärtpaberite  positsioone lugeda nende aluseks olev a(te) (või mõtteliselt nende aluseks 
oleva(te)) väärtpaberi(te ) positsiooniks. Asutuse käes olevaid tema enda 
⌦ võlainstrumente ⌫ võlakirju  ei võeta lõike 14 alusel er iriski arvutamisel arvesse. 
2. Tasaarveldamine ei ole lubatud vahetatava vä ärtpaberi ja selle aluseks olevat instrumenti 
tasakaalustava positsiooni va hel, välja arvatud juhul, kui pädevad ametiasutused võtavad 
seisukoha, mille kohaselt arvestatakse konkreetse vahetatava väärtpaberi vahetamise tõenäosust või kehtestatakse kapitalinõue väärtpaberite vahe tamisega kaasneva võimaliku 
kahju katmiseks. 
3. Olenemata märgist tuleb kõik netopos itsioonid enne kokkuarvutamist iga päev 
konverteerida valitseva hetkekursi ga asutuse aruandevaluutasse. 
Konkreetsed instrumendid 
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
Î1 98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 1. 
lisa punkt a 
4. Intressifutuuride, tähtp äevaintressiga lepingute ja ⌦ võlainstrumentide ⌫ võlakirjade  
tähtajalisite  ostu- ja müügilubadusite  lühikesi ja pikki positsioone  käsitletakse ⌦ pikkade ja 
lühikeste positsioonide ⌫ kombinatsioonina. Intressifu tuuri pikk positsioon on seega 
futuurlepingu tehingupäeval saabuva ⌦ tähtajaga ⌫ tähtpäevaga  laenu ja kõnealuse 
futuurlepingu aluseks oleva instrumendi või mõttelise pos itsiooni tagasimaksepäevaga  
⌦ lõpptähtajaga ⌫ sama tagasimaksepäevaga  ⌦ lõpptähtajaga ⌫ omatava vara 
kombinatsioon. Niisamuti loetak se müüdud tähtpäevaintressiga lepingut pikaks positsiooniks, 
kui tagasimaksepäev  ⌦ lõpptähtaeg ⌫ on sama mis arvelduspäev, millele lisandub lepingu 
kestus, ja lühikeseks pos itsiooniks, kui tagasimaksepäev  ⌦ lõpptähtaeg ⌫ on sama mis 
arvelduspäev. Nii laen kui varaomand paigutatakse punkti 14 tabelis  1 ⌦ nimetatud esimese 
kategooria alla ⌫ keskvalitsuse lahtrisse , selleks et arvutada välja kapitalinõuded 
intressifutuuride ja tähtpäevaintressiga lepingute eririski vastu. ⌦ Võlainstrumendi ⌫ 
Võlakirja  tähtajaline ostulubadus on seega tehingupäeval saabuva ⌦ tähtajaga ⌫ 
tähtpäevaga  laenu ja ⌦ võlainstrumendi ⌫ võlakirj a enese pika positsiooni (hetke 
positsiooni) kombinatsioon. Eririski  seisukohast paigutatakse laen ⌦ lõike 14 ⌫ tabelis  1 
⌦ nimetatud esimese kategooria alla ⌫ keskvalitsuse lahtrisse  ning ⌦ võlainstrument ⌫ 
võlakiri  sama tabeli vastavasse lahtrisse. Î1 ---  
 
ET 54   ET  
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 1. 
lisa punkt a (kohandatud) 
Pädevad ameti asutused võivad lubada, et  börsil kaubeldava futuuri kapitalinõue on võrdne 
börsi nõutava tagatisega, kui nad on täiesti veen dunud, et see vastab täpselt futuuriga seotud 
riskile ja on vähemalt võrdne futuuri kapitalinõudeg a, mis tuleneks käesolevas lisas sätestatud 
meetodiga tehtud arvutusest või VIII  lisas kirjeldatud sisemudelite meetodi kohaldamisest.  
Samuti võivad pädevad asutused 31. detsembrini 2006  lubada, et nende tunnustatud 
arvelduskoja arveldatud ja käesolevas punktis nimetatud liiki börsivälise tuletisinstrumentide lepingu kapitalinõue võib olla võrdne arveldus koja nõutava tagatisega, kui nad on täiesti 
veendunud, et see vastab täpselt tuletisinstrumentide lepinguga seotud riskile ja on vähemalt 
võrdne kõnealuse lepingu kapitalinõudega, mi s tuleneks käesolevas lisas edaspidi
 sätestatud 
meetodiga tehtud arvutusest või VIII  lisas kirjeldatud sisemudelite meetodi kohaldamisest. 
 
Ð93/6/EMÜ artikli 2 lõige 22 
Käesoleva lõike kohald amisel tähendab " pikk positsioon"  positsiooni, millisel asutus on 
fikseerinud intressimäära, mida ta  saab teatud ajal tulevikus, ja " lühike positsioon"  
positsiooni, millisel ta on fikseerinud intressim äära, mida ta maksab teatud ajal tulevikus; 
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
5. Intressimäärade, ⌦ võlainstrumentide ⌫ võlakirjade , aktsiate, aktsiaindeksite, 
finantsfutuuride, vahetuslepingu te ja välisvaluutade optsioone  vaadeldakse kui positsioone, 
mille väärtus võrdub optsiooni aluseks oleva in strumendi summaga, mida käesolevas lisas 
kohaldades korrutatakse oma turvasuhtega. Vi imatimainitud positsioone võib tasaarveldada 
nende aluseks olevate identsete väärtpaberite või ⌦ tuletisinstrumentide ⌫ 
tuletisväärtpaberite  tasakaalustavate posit sioonide vastu. Kasuta takse asjaomase börsi 
⌦ deltat ⌫ turvasuhet  ⌦ või deltat ⌫ , mille on välja arvutanud pädevad ametiasutused, 
või kui see pole võimalik või on tegemist börsiväliste optsioonide ga, kasutatakse asutuse enda 
arvutatud ⌦ deltat ⌫ turvasuhet , tingimusel et pädevad ametiasutused on veendunud 
asutuse valitud mudeli sobivuses. 
Kuid pädevad ametiasutused võivad ka nõuda, et asutused arvutaksid oma turvasuhted 
pädevate ametiasutuste kinni tatud metoodika kohaselt. 
 
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 1. 
lisa punkt b (kohandatud) 
Pädevad asutused nõuavad  Kkõikide  optsioonidega seotud muude  riskid,  ⌦ välja arvatud ⌫ 
kui deltariski , ⌦ peavad olema kaetud ⌫ katmist . Pädevad asutused võivad lubada, et börsil 
kaubeldava väljaantud optsiooni kapitalinõue on võrdne  börsi nõutava tagatisega, kui nad on 
täiesti veendunud, et see vastab täpselt optsio oniga seotud riskile ja on vähemalt võrdne 
optsiooni kapitalinõudega, mis tuleneks käesolevas  lisas edaspidi sätestatud meetodiga tehtud 
arvutusest või VIII  lisas kirjeldatud sisemudelite meetodi kohaldamisest. Samuti võivad 
pädevad asutused 31. detsembrini 2006  lubada, et nende tunnusta tud arvelduskoja arveldatud 
börsivälise optsiooni kap italinõue võib olla võrdne arveld uskoja nõutava tagatisega, kui nad 
on täiesti veendunud, et see vastab  täpselt optsiooniga seotud riskile ja on vähemalt võrdne 
 
ET 55   ET börsivälise optsiooni kapitalinõude ga, mis tuleneks käesolevas  lisas edaspi di sätestatud 
meetodiga tehtud arvutusest või VIII  lisas kirjeldatud sisemude lite meetodi kohaldamisest. 
Lisaks võivad nad lubada, et börsil kaubeldava või börsivälise ostetud optsiooni kapitalinõue 
on sama, mis tema aluseks oleval instrumendil,  tingimusel et tekkiv nõue ei ületa optsiooni 
turuväärtust. Väljaantud börsivä lise optsiooni kapitalinõue se otakse selle aluseks oleva 
instrumendiga. 
 
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 1. 
lisa punkt c (kohandatud) 
6. ⌦ Võlainstrumentide ⌫ Võlaki rjade  ja aktsiate ⌦ ostutähti ⌫ varrante  käsitletakse 
sama moodi kui punkti 5 alusel optsioone. 
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud)  
7. Vahetuslepingute intressiriski puhul to imitakse sama moodi kui bilansiliste 
instrumentidega. Nii peetakse intressivahetuslep ingut, mille kohaselt asutus saab ujuintressi ja 
maksab püsiintressi, võrdväärseks pika positsiooniga ujuintressimääraga instrumendis, mille ⌦ lõpptähtaeg ⌫ tagasimakse tähtaeg
 võrdub ajavahemikuga enne järgmist intressimäärade 
fikseerimist, ja lühikese positsiooniga püsiintressimääraga instrumendis, mille 
⌦ lõpptähtaeg ⌫ tagasimakse tähtaeg  võrdub vahetuslepingu  enese tagasimakse  
lõpptähtajaga. 
 
Øuus 
8. Kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb krediidid erivatiivide puhul kasutada krediididerivatiivi 
lepingu nominaalväärtust. Selle osapoole turu riski kapitalinõuete arvutamisel, kes võtab 
krediidiriski enda kanda (edaspidi "kaitse müüj a"), määratletakse posit sioonid järgmiselt:  
Kogutulu vahetustehingust tu leneb pikk positsioon aluseks ol eva võlainstrumendi üldises 
tururiskis ja lühike positsioon riigi võlaki rjade üldises tururiskis, millele direktiivi 
[2000/12/EÜ] VI lisa kohaselt mä äratud riskikaal on 0%. Sellest  tuleneb ka pikk positsioon 
aluseks oleva võlainstrumendi eririskis. 
Krediidiriski ülekandetehingust ei  tulene positsiooni üldises tu ruriskis. Eririski osas peab 
asutus registreerima aluseks olevas võlainstru mendis sünteetilise pika positsiooni. Kui tootest 
tulenevad kindlustus- või intressimaksete kohustu sed, siis neid rahavoogusid tuleb kajastada 
nominaalsete positsioonidena ri igi võlakirjades asjakohase pü si- või ujuintressimääraga. 
Krediidiriski ülekandetehingut si saldavast võlakirjast tuleneb intressitootena pikk positsioon 
võlakirja enda üldises tururiskis. Eririski  jaoks luuakse aluseks oleva üksuse kohustuses 
sünteetiline pikk positsioon. Lisaks sellele l uuakse pikk positsioon võlakirja emitendi 
eririskis. 
Esimese maksejõuetusriski tagamise korvist tu leneb positsioon nominaalväärtuse jaoks kõigi 
aluseks olevate üksuste kohustustes. Kui maks imaalse suurusega makse krediidikvaliteeti 
mõjutava sündmuse korral on käesoleva lõigu esimeses lauses nimetatud meetodil saadud 
kapitalinõudest madalam, võib makse maksimaalse  summa lugeda eririski kapitalinõudeks. 
 
ET 56   ET Teise maksejõuetusriski tagamise korvi  tootest tuleneb positsioon nominaalväärtuse jaoks 
kõigi aluseks olevate üksuste kohustustes, välja arvatud üks (see, millel on madalaim eririski 
kapitalinõue). Kui maksimaalse suurusega maks e krediidikvaliteeti mõjutava sündmuse korral 
on käesoleva lõigu esimeses lauses nimetatud meetodil saadud kapitalinõudest madalam, võib 
selle summa lugeda eririski kapitalinõudeks. 
Kui krediidiriski ülekandetehingut sisaldava võlakirja korvi tootel on väline reiting ja see 
vastab aktsepteeritava võlainstrumendi tingi mustele, võib kõigi al useks olevate üksuste 
eririski positsioonide asemel registreerida üheainsa võlakirja emite ndi eririskiga pika 
positsiooni. 
Proportsionaalset kaitset pakkuvast korvi tootest tuleneb eririski osas positsioon igas aluseks 
olevas üksuses, kusjuures lepingu nominaalne kogumaksumus jaotatak se positsioonide vahel 
vastavalt sellele, millist proportsionaalse t osa nominaalsest kogumaksumusest iga 
riskipositsioon aluseks oleva üksuse jaoks es indab. Kui valida saab rohkem kui ühe aluseks 
oleva üksuse kohustuse, siis määratakse eriris k kõige suurema riskikaaluga kohustuse põhjal. 
Kohustuse lõpptähtaja asemel kohaldatakse  krediididerivatiivi lepingu lõpptähtaega. 
Selle osapoole jaoks, kes krediidiriski üle annab (edaspidi "kaitse ostja"), määratakse 
positsioonid kaitse müüja suhtes peegelpildina, välja arvatud krediidir iski ülekandetehingut 
sisaldava võlakirja puhul (millega ei kaasne lühikest positsiooni väljaandjas). Kui mingil 
hetkel on ostuoptsioon kombinatsioonis kasvava väärtusega võlainstrumendiga, siis sellist 
hetke käsitletakse kaitse lõppt ähtajana. n-arvu järjekohaga maksejõuetusriski tagamise 
krediidi tuletisinstrumentide korral on kaitse os tjatel lubatud eririsk al usvara n-1 (s.t kõige 
madalama eririski kuluga n-1 varade) korral tasaarveldada. 
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
89. Kuid  Aa sutused, kes ⌦ hindavad ⌫ määravad  lõigetes 4–7 esitatud 
⌦ tuletisinstrumentide ⌫ tuletisväärtpaberite  positsioonide väärtust oma 
kauplemisportfellis  ⌦ turuhinnas ⌫ ja juhivad nende intre ssiriski kassa diskontokäibe 
alusel, võivad kasutada tundlikkusmudelei d, et arvutada eespool mainitud positsioone,  ning 
kasutada neid iga võlakirja puhul, mis tagastat akse amortisatsioonigraaf iku alusel, mitte aga 
ühe lõpliku põhisumma maksmise teel. Nii mudeli kui selle kasutamise peavad kinnitama pädevad ametiasutused. Nende mudelitega tule ks määratleda positsioonid, mille tundlikkus 
intressimäära muutuste suhtes on sama, mis nende aluseks olevatel rahavoogudel. Tundlikkust 
tuleb hinnata näidismäärade iseseisva liikumise alusel intressikõveral ja igasse lõike 18
 
⌦ 20 ⌫ tabeli 2 tagasimaksmis  ⌦ tähtaja ⌫ vahemikku peab sattuma vähemalt üks 
tundlikkuspunkt. Positsioonid võetakse arvess e kapitalinõuete arvutamisel lõigete 15 -30 
⌦ 17–32 ⌫ sätete kohaselt. 
910. Asutused, kes ei kasuta lõikes 8  ⌦ 9 ⌫ nimetatud mudeleid, võivad selle asemel  
pädevate ametiasutuste loal lugeda täielik ult tasakaalustatuks lõigetes 4–7 nimetatud 
⌦ tuletisinstrumentides ⌫ tuletisväärtpaberites  kõik positsioonid, mis vastavad vähemalt 
järgmistele tingimusetele: 
ia) positsioonide väärtus on sama ja neid ⌦ nomineeritakse ⌫ noteeritakse  
samas valuutas; 
iib) (ujuintressimäära pos itsioonide) viitemäär või (püsiintressimäära 
positsioonide) kupongintressimäär vi iakse tihedasse vastavusse; 
 
ET 57   ET iiic) järgmine intressi fikseerimisp äev või fikseeritud kupongintressimääraga 
positsioonide ⌦ järelejäänud tähtaeg ⌫ tagasimakseaeg  jääb järgmistesse 
piiridesse: 
i) vähem kui üks kuu: samal päeval, ; 
ii) üks kuu kuni üks aasta: seitsme päeva jooksul, ; 
iii) üle aasta: 30 päeva jooksul. 
1011. Väärtpaberite või väärtpaberite omandi õigusega seotud tagatud õiguste võõrandaja 
tagasiostulepingu  ⌦ repotehingu ⌫ puhul ning väärtpaberite vä ljalaenaja väärtpaberite 
laenutamise  ⌦ laenuks andmise ⌫ puhul võtavad need väärtpaberid arvesse kapitalinõuete 
arvutamisel vastavalt käesolev ale lisale, tingimusel et niis ugused väärtpaber id vastavad 
artiklis  ⌦ 11 ⌫ 2 lõike 6 punktis a  sätestatud kriteeriumidele. 
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
11. Ühisinvesteerimise ettevõtja ühikute posit sioonide puhul tuleb arvestada pigem direktiivi 
89/647/EMÜ kapit alinõudeid kui käesoleva lisa positsiooniriski nõudeid.  
Eri- ja üldriskid 
12. Kaubeldava võlakirja  ⌦ võlainstrumendi ⌫ või aktsia (või võlakirja  
⌦ võlainstrumendi ⌫ või aktsia ⌦ tuletisinstrumendi ⌫ tuletisväärtpaberi ) positsioonirisk 
jagatakse selle tagamiseks nõutava kapitali arvutamiseks kaheks komponendiks. Esimene 
komponent on selle eririsk – se e on kõnealuse instrumendi hinna muutumise risk, mis tuleneb 
tema emitendi või ⌦ tuletisinstrumendi ⌫ tuletisväärtpaberi  puhul selle aluseks oleva 
⌦ instrumendi ⌫ väärtpaberi  emitendiga seotud asjaoludest. Teine komponent katab selle 
üldriski – see on instrumendi hinna muutumis e risk, mis tuleneb (kaubeldava võlakirja  
⌦ võlainstrumendi ⌫ või sellega seotud ⌦ tuletisinstrumendi ⌫ tuletisväärtpaberi  puhul) 
intressimäärade taseme muutuses t või (aktsia või sellega seotud ⌦ tuletisinstrumendi ⌫ 
tuletisväärtpaberi  puhul) laialdasest aktsia turu liikumisest, mis pole seotud ühegi konkreetse 
väärtpaberi spetsiifiliste omadustega. 
KAUBELDAVAD  ⌦ VÕLAINSTRUMENDID ⌫ VÕLAKIRJAD  
13. Asutus klassifitseerib oma  Nn etopositsioonid ⌦ klassifitseeritakse ⌫ vastavalt 
⌦ vääringutele ⌫ valuutale , milles need on ⌦ nomineeritud ⌫ noteeritud , ning arvutab  
üld- ja eririski tagamiseks nõutava  kapitali  ⌦ arvutatakse ⌫ iga ⌦ vääringu ⌫ valuuta  
puhul eraldi. 
Eririsk 
 
Ð 93/6/EMÜ (kohandatud)  
14. Asutus jagab ⌦ oma ⌫ lõike 1 kohaselt arvutatud netopositsioonid nende järelejäänud 
tagasimakseaja järgi tabeli 1 va stavatesse kategooriatesse ja korrutab need seejärel läbi 
vastavate riskikaaludega. Kaal utud positsioonid (olenemata selle st, kas tegemist on pika või 
lühikese positsi ooniga) liidetakse selleks et välja arvut ada eririski tagamiseks nõutav kapital.  
 
ET 58   ET kauplemisportfelli netopositsioonid, mis on arvut atud lõike 1 kohaselt, ta beli 1 vastavatesse 
kategooriatesse nende emitendi/võl gniku, välise või sisese kred iidihinnangu ja järelejäänud 
tähtaja järgi ning korrutab need seejärel näid atud kaaludega. Asutus liidab oma kaalutud 
positsioonid (olenemata sellest, kas tegemist on pika või lühikese positsiooniga), et välja 
arvutada eririski katmis eks vajalik kapitalinõue. 
 
Ð93/6/EMÜ 
Tabel 1  
Keskvalitsuse artiklid Kvalifitseeritud artiklid  Muud 
artiklid  
 kuni 6 kuud  6-24 kuud  üle 24 kuu   
0,00 % 0,25 % 1,00 % 1,60 % 8,00 % 
 
Øuus 
Tabel 1 
Instrumendid Kapitalinõue eririski katmiseks 
Võlainstrumendid, mille on emiteerinud või 
mida tagavad keskvalitsused või mille on 
emiteerinud keskpangad, rahvusvahelised 
organisatsioonid, mitmepoolsed 
arengupangad või liikmesriikide 
piirkondlikud omavalitsused või kohalikud 
ametiasutused, mille riskikaal RSA või IRB 
meetodi kohaselt oleks 0%.  0% 
Võlainstrumendid, mille on emiteerinud või 
mida tagavad keskvalitsused või mille on 
emiteerinud keskpangad, rahvusvahelised 
organisatsioonid, mitmepoolsed 
arengupangad või liikmesriikide 
piirkondlikud omavalitsused või kohalikud 
ametiasutused, mille riskikaal RSA meetodi 
kohaselt oleks 20% või 50%. 
Muud aktsepteeritavad instrumendid 
vastavalt lõikes 15 esitatud määratlusele. 0,25% (lõpptähtajani jäänud aeg kuni 6 kuud) 
1,00% (lõpptähtajani jäänud aeg 6–24 kuud) 
1,60% (lõpptähtajani jäänud aeg üle 24 kuu) 
Kõik muud 8,00% 
15. Lõike 14 kohaldamisel kuuluvad aktsepteeritavate instrumentide  hulka: 
a) pikad ja lühikesed positsioonid varades, mille suhtes on võimalik kohaldada 
krediidikvaliteedi astet, mis vastab vähemalt investeerimisklassile direktiivi 
 
ET 59   ET [2000/12/EÜ] V jaotise 2. peatüki 3. osa 1. allosas kirjeldatud 
kaardistamisprotsessis. 
b) pikad ja lühikesed positsioonid varade s, mille korral maksejõuetuse tõenäosus 
(PD) ei ole direktiivi [2000/12/EÜ] V jaotise 2. peatüki 3. osa 2. allosas 
kirjeldatud meetodi kohaselt emitendi maksevõime tõttu kõrgem punktis a 
nimetatud varade omast. 
c) pikad ja lühikesed positsioonid va rades, mille kohta selleks määratud 
reitinguagentuuri krediidi hinnang ei ole kättesaad av ja mis vastavad 
järgmistele tingimustele: 
i) asjaomased asutused peavad neid piisavalt likviidseteks; 
ii) nende investeerimiskvaliteet on as utuse oma hinnangu kohaselt vähemalt 
võrdne punktis a nimetatud varade omaga; 
iii) need on noteeritud vähemalt ühel liikmesriigi reguleeritud turul või 
kolmanda riigi väärtpaber ibörsil, mida tunnustava d vastava liikmesriigi 
pädevad ametiasutused; 
d) pädevate ametiasutuste hinnangul on need pikkadeks ja lühikesteks 
positsioonideks varades, mille asutused on emiteerinud direktiivis 
[2000/12/EÜ] sätestatud kapitali adekvaatsuse nõuete kohaselt. 
Pädevad ametiasutused kontrol livad võlainstrumentide hindami se viisi ning võivad asutuse 
hinnangu ümber lükata, kui nende ar vates on eririski aste kõneal uste instrumentide puhul liiga 
kõrge selleks, et neid võiks pidada aktsepteeritavateks instrumentideks. 
16. Pädevad ametiasutused nõuavad, et asutused  kohaldaksid tabelis 1 esitatud maksimaalset 
kaalu instrumentide puhul, mis emitendi ebapiis ava maksevõime või ebapiisava likviidsuse 
tõttu on eriti riskantsed. 
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
Üldrisk 
a) ⌦ Tähtajapõhine ⌫ Tagasimaksepõhine  
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
1517. See üldriski tagamiseks nõutava kapitali arvestus koosneb kahest etapist. Esiteks 
kaalutakse kõiki positsioone vastavalt nende ⌦ lõpptähtajale ⌫ tagasimaksmisajale  (lõike 
16 ⌦ 18 ⌫ selgituse kohaselt), et välja arvutada ne nde tagamiseks vajaliku kapitali summa. 
Teiseks ollakse valmis nõutavat summat vähend ama, kui kaalutud pos itsioonile vastandub 
samas ⌦ lõpptähtajavööndis ⌫ tagasimaksmisvahemikus  kaalutud vastandpositsioon. 
Nõuet vähendatakse ka siis, kui kaalut ud vastandpositsio onid langevad eri 
⌦ lõpptähtajavöönditesse ⌫ tagasimaksmisvahemikesse ;, vähenduse suurus sõltub sellest, 
kas nimetatud kaks positsiooni langevad üht e tsooni või mitte, samuti sellest, milliste 
konkreetsete tsoonidega on tegemist . Kokku on olemas kolm tsooni ( 
⌦ lõpptähtajavööndite ⌫ tagasimaksmisvahemike  gruppi). 
 
ET 60   ET 1618. Asutus jaotab oma netopositsioonid vastavatesse ⌦ lõpptähtajavöönditesse ⌫ 
tagasimaksmisvahemikesse  lõikes  18 ⌦ 20 ⌫ esitatud  tabeli 2 lahtris 2 või 3. 
Püsiintressimääraga instrumentide puhul  võetakse aluseks tagasimaksmiseks  järelejäänud 
⌦ tähtaeg ⌫ aeg  ning enne ⌦ lõpptähtaega ⌫ lõplikku tagasimaksepäeva  muutuva 
intressimääraga instrumentide puhul ajavahemik kuni järgmise intressimäära fikseerimiseni. 
Samuti tehakse vahet 3% või seda ületavat in tressi kandva kupongiga ja alla 3% intressi 
kandva kupongiga ⌦ võlainstrumendi ⌫ võlakirja  vahel, jagades need tabeli 2 lahtritesse 2 
või 3. Seejärel korrutatakse igaüks neist läbi tabeli 2 lahtris 4 esitatud kõnealuse 
⌦ lõpptähtajavööndi ⌫ tagasimaksmisvahemiku  kaaluga. 
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
1719. Seejärel määrab asutus iga ⌦ lõpptähtajavööndi ⌫ tagasimaksmisvahemiku  kaalutud 
pikkade positsioonide ja kaalutud lühikeste posits ioonide summa. Vastava 
⌦ lõpptähtajavööndi ⌫ tagasimaksmisvahemiku  kaalutud pikad positsioonid, mis 
tasakaalustatakse kaalutud lühikeste posits ioonidega, moodustavad vastava vahemiku 
tasakaalustatud kaalut ud positsiooni, kuna aga ⌦ järelejäänud ⌫ ülejäänud  pikad või 
lühikesed positsioonid moodustavadb  sama vahemiku tasakaalustamata kaalutud positsiooni. 
Seejärel arvutatakse kõigi vahemike tasa kaalustatud kaalutud positsioonide kogusumma. 
1820. Selleks et selgitada välja iga tsooni ta sakaalustamata kaalutud pikk positsioon, liidab 
asutus kokku kõigi tabelis 2 esitatud tsoonidesse kuuluvate vahemike tasakaalustamata 
kaalutud pikad positsioonid. Analoogiliselt liid ab asutus kokku kõigi tabelis 2 esitatud 
tsoonidesse kuuluvate vahemike tasakaalusta mata kaalutud lühikesed positsioonid, et 
selgitada välja iga tsooni tasakaalustamata k aalutud lühike positsioon. See osa vastava tsooni 
tasakaalustamata kaalutud pikast positsioon ist, mida tasakaalustatakse sama tsooni 
tasakaalustamata kaalutud lühikese pos itsiooniga, moodustab vaadeldava tsooni 
tasakaalustatud kaalutud positsiooni. See os a tsooni tasakaalustamata kaalutud pikast 
positsioonist või tasakaalustamata  kaalutud lühikesest positsi oonist, mida ei saa niiviisi 
tasakaalustada, moodustab selle tsooni tasakaalustamata kaalutud positsiooni. 
Tabel 2 
⌦ Lõpptähtajavöönd ⌫ 
Tagasimaksmisvahemik  Tsoon 
3% või suurema 
protsendiga 
kupong Alla 3% kupong Kaal (%) Eeldatav intressimäära 
muutus (%) 
0 ≤ 1 kuu 0 ≤ 1 kuu 0,00 —
> 1 ≤ 3 kuud > 1 ≤ 3 kuud 0,20 1,00
> 3 ≤ 6 kuud > 3 ≤ 6 kuud 0,40 1,00Esime
ne 
> 6 ≤ 12 kuud > 6 ≤ 12 kuud 0,70 1,00
> 1 ≤ 2 aastat > 1,0 ≤ 1,9 aastat 1,25 0,90 Teine 
> 2 ≤ 3 aastat > 1,9 ≤ 2,8 aastat 1,75 0,80
 
ET 61   ET > 3 ≤ 4 aastat > 2,8 ≤ 3,6 aastat 2,25 0,75
> 4 ≤ 5 aastat > 3,6 ≤ 4,3 aastat 2,75 0,75
> 5 ≤ 7 aastat > 4,3 ≤ 5,7 aastat 3,25 0,70
> 7 ≤ 10 aastat > 5,7 ≤ 7,3 aastat 3,75 0,65
> 10 ≤ 15 aastat > 7,3 ≤ 9,3 aastat 4,50 0,60
> 15 ≤ 20 aastat > 9,3 ≤ 10,6 aastat 5,25 0,60
> 20 aastat > 10,6 ≤ 12,0 
aastat 6,00 0,60
 > 12,0 ≤ 20,0 
aastat 8,00 0,60Kolma
s 
 > 20 aastat 12,50 0,60
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
1921. Seejärel arvutatakse esimes e tsooni tasakaalustamata kaal utud pikk positsioon (lühike 
positsioon), mis tasakaalustata kse teise tsooni ta sakaalustamata kaalutud lühikese 
positsiooniga (pika positsiooniga). Saadud summa on lõikes 23  ⌦ 25 ⌫ nimetatud esimese 
ja teise tsooni vaheline tasaka alustatud kaalutud positsioon. Se ejärel tehakse sama arvutus 
ülejäänud osaga teise tsooni tasakaalustamata  kaalutud positsioonist ja kolmanda tsooni 
tasakaalustamata kaalutud positsiooniga, et ar vutada välja teise ja kolmanda tsooni vaheline 
tasakaalustatud kaalutud positsioon. 
2022. Asutus võib soovi korral lõikes 19  ⌦ 21 ⌫ esitatud arvestused sooritada 
ümberpööratud järjekorras, määrates teise ja  kolmanda tsooni vahelise tasakaalustatud 
kaalutud positsiooni enne kui  esimese ja teise tsooni vahelist . 
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
2123. Selleks et välja arvutada esimese ja kolmanda tsooni tasakaalustatud kaalutud 
positsioon, tasakaalustatakse esimese tsooni tasa kaalustamata kaalutud  positsiooni ülejäänud 
osa kolmanda tsooni tasakaalusta mata kaalutud positsiooni sell e osaga, mis jäi üle pärast 
kolmanda tsooni tasakaalustamist teise tsooniga. 
2224. Positsioonid, mis jäid alles pära st kolme, lõigetes 19, 20 ja 21  ⌦ 21, 22 ja 23 ⌫ 
esitatud eraldi tasakaalustami se arvutust, liidetakse kokku. 
2325. Asutuse kapitalinõue arvutatakse ⌦ järgneva ⌫ summana: 
a) 10% kõikide ⌦ lõpptähtajavööndite ⌫ tagasimaksmisvahemike  tasakaalustatud 
kaalutud positsioonide summast; 
b) 40% tasakaalustatud kaalutud positsioonist esimeses tsoonis; 
 
ET 62   ET c) 30% tasakaalustatud kaalut ud positsioonist teises tsoonis; 
d) 30% tasakaalustatud kaalut ud positsioonist kolmandas tsoonis; 
e) 40% tasakaalustatud kaalut ud positsioonist esimese ja teis e tsooni vahel ning teise ja 
kolmanda tsooni vahel (vt lõige 19  ⌦ 21 ⌫ ); 
f) 150% tasakaalustatud kaalutud positsiooni st esimese ja kolmanda tsooni vahel; 
g) 100% ⌦ järelejäänud ⌫ ülejäänud  tasakaalustamata kaalutud positsioonidest. 
b) Kestuspõhine 
2426. Liikmesriigi pädevad ametiasutused võivad  lubada asutustel ül distel alustel või 
individuaalselt kasutada kaubeldavate ⌦ võlainstrumentide ⌫ võlakirjade  üldriski 
tagamiseks nõutava kapitali arvutamisel süsteemi, mi s peegeldab lõigetes 15 -23 ⌦ 17–25 ⌫ 
kirjeldatud süsteemi asemel kestust, tingimusel et asutus kasutab niisugust süsteemi pidevalt. 
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
2527. Sellise  ⌦ Lõikes 26 osutatud ⌫ süsteemi kasutamisel võtab asutus iga 
püsiintressimääraga ⌦ võlainstrumendi ⌫ võlakirja  turuväärtuse ja arvestab selle alusel 
välja tema ⌦ tulu tähtajani ⌫ tootlikkuse tagasima ksepäevani , mis on selle instrumendi 
eeldatav diskontomäär. Ujuintressimääraga instru mentide puhul võtab asutus iga instrumendi 
turuväärtuse ja arvutab selle alusel välja tema intressi ⌦ tähtajani ⌫ tähtpäevani , võttes 
eelduseks, et põhisumma tuleb tasuda siis, ku i intressimäära järgmine kord muuta saab. 
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
2628. Seejärel arvutab asutus järgmise valemi abil iga ⌦ võlainstrumendi ⌫ võlakirja  
teisendatud kestuse: teisendatud ke stus = ((kestus (D))/(1 + r)), kus: 
D = (( ∑t = 1m((t C t)/((1 + r)t)))/(∑t = 
1m((C t)/((1 + r)t)))) 
 
kus: 
R = ⌦ tulu tähtajani ⌫ tootlikkus 
tagasimaksepäevani  (vt lõige 25),,  
Ct = rahavoog ⌦ ajahetkel ⌫ t aastal ,, 
M = ⌦ lõpptähtaeg ⌫ 
tagasimaksetähtaeg  (vt lõige 25). 
2729. Seejärel paigutab asutus iga ⌦ võlainstrumendi ⌫ võlakirja  tabeli 3 vastavasse 
tsooni. Seda tehakse iga instrume ndi teisendatud kestuse põhjal. 
 
ET 63   ET Tabel 3 
Tsoon Teisendatud kestus 
(aastates) Eeldatav intress 
(protsendi muut) 
Esimen
e > 0 ≤ 1,0 1,0 
Teine > 1,0 ≤ 3,6 0,85 
Kolma
s > 3,6 0,7 
 
2830. Seejärel arvutab asutus ig a instrumendi kestusega kaalut ud positsiooni, korrutades selle 
turuhinna teisendatud kestuse ja  selle konkreetse teisendatud ke stusega instrumendi eeldatava 
intressimäära muutusega (vt tabeli 3 lahter 3). 
2931. Asutus määrab kindlaks igas tsoonis kestus ega kaalutud pikad pos itsioonid ja lühikesed 
positsioonid. Vastava tsooni lühikese pos itsiooni summaga tasakaalustatud pikk a positsiooni 
summa on selle tsooni tasakaalusta tud kestusega kaalutud positsioon. 
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
Seejärel arvutab asutus iga tsooni jaoks välja tasakaalustamata kestusega kaalutud 
positsioonid. Seejärel jä rgitakse lõigetes 19 -22 ⌦ 21–24 ⌫ sätestatud tasakaalustamata 
kaalutud positsioonide arvutamise korda. 
 
Ð 93/6/EMÜ (kohandatud) 
3032. Asutuse kapitalinõue arvutatakse ⌦ järgneva ⌫ summana: 
a) 2% tasakaalustatud kestusega ka alutud positsioonist igas tsoonis; 
b) 40% tasakaalustatud kestusega kaalutud positsioonist esimese ja teise tsooni vahel 
ning teise ja kolmanda tsooni vahel; 
c) 150% tasakaalustatud kestusega kaalutud positsioonist esimese ja kolmanda tsooni 
vahel; 
d) 100% ⌦ järelejäänud ⌫ ülejäänud  tasakaalustamata kestusega kaalutud 
positsioonidest. 
AKTSIAD 
3133. Vastavalt lõikele 1 liidab asutus kokku kõik  oma pikad ja lühikesed netopositsioonid. 
Nende kahe arvu summa on asutuse üldine ko gupositsioon. Nende vahe on asutuse üldine 
netopositsioon. 
 
ET 64   ET Eririsk 
 
Ð93/6/EMÜ 
Öuus 
32.34ÖAsutus liidab kõik oma pikad ja lühi kesed netopositsioonid lõike 1 kohaselt kokku.  
Asutus korrutab oma üldise kogupositsiooni 4%- ga, et arvutada välja eririski vastu nõutava 
kapitali summa. 
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
3335. Olenemata lõikest 35  ⌦ Erandina lõikest 34 ⌫ võivad pädevad ametiasutused lubada 
4% eririski vastase kapitalinõude asemel kasutada 2% selliste asutusele kuuluvate 
aktsiaportfellide puhul, mis vastav ad järgmistele tingimustele: 
 
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 1. 
lisa punkt d (kohandatud) 
ia) kõne all ei ole nende ⌦ emitentide ⌫ väljalaskjate  aktsiad, kes on 
⌦ emiteerinud ⌫ välja lasknud  üksnes kaubeldavaid ⌦ võlainstrumente ⌫ 
võlakirju , mida käsitleb punktis 14 esitatud  tabeli 1 kohane 8% nõue või mida 
käsitleb madalam nõue üksnes seetõttu, et  need on tagatud või kindlustatud; 
 
Ð93/6/EMÜ 
iib) pädevad ametiasutused peavad objektiivse te kriteeriumide alusel hindama neid 
aktsiaid väga likviidseks; 
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
iiic) ükski üksikpositsioon ei moodusta üle 5%  asutuse kogu aktsiapor tfelli väärtusest.  
⌦ Punkti c kohaldamisel võivad ⌫ pPädevad ametiasutused võivad siiski  lubada 
kuni 10% üksikpositsioone, tingimusel et niisuguste positsioonide kogusumma ei 
ületa 50% portfellist. 
 
Ð93/6/EMÜ 
Üldrisk 
3436. Asutus korrutab oma üldise netopositsiooni 8%- ga, et arvutada välja üldriski vastase 
nõutava kapitali summa. 
Aktsiaindeksifutuurid 
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
3537. Aktsiaindeksifutuurid, turvasuhteg a kaalutud optsioonide ekvivalendid 
aktsiaindeksifutuurides ja aktsiaindeksid,  (edaspidi ühiselt "aktsi aindeksifutuurid"),  võib 
 
ET 65   ET jagada positsioonideks nende ⌦ koosseisu kuuluvate ⌫ koostises olevate  aktsiate kaupa. 
Neid positsioone võib ⌦ käsitleda ⌫ pidada  aluspositsioonidenaks  kõnealustes aktsiates; 
seetõttu võib neid  ⌦ ja neid võib ⌫ pädevate ametiasutuste nõusolekul tasaarveldada nende 
aluseks olevate aktsiate e ndi vastandpositsioonidega. 
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
3638. Pädevad ametiasutused tagavad, et asutus el, kes on tasaarve ldanud oma positsioone 
ühes või enamas aktsiaindeksifutuuri koos seisus olevas aktsias ühe või enama 
aktsiaindeksifutuuri enese positsi ooni vastu, on piisavalt kapitali, et tagada kahjumiriski, mis 
võib tuleneda sellest, et fut uuri väärtused ei muutu täieli kus kooskõlas selle koosseisus 
olevate aktsiate väärtusega; nad teevad seda ka juhul , kui asutusel on akts iaindeksifutuurides 
vastandpositsioone, mille ⌦ lõpptähtaeg ⌫ tagasimakseaeg  või koosseis või mõlema 
kombinatsioon pole identsed. 
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
3739. Olenemata  ⌦ Erandina ⌫ lõigetest ⌦ 37 ja 38 ⌫ 35 ja 36  kohaldatakse börsil 
kaubeldavate ja pädevate ametiasutuste arvamuse kohaselt ⌦ hästi diversifitseeritud 
indekseid esindavate ⌫ mitmekesise koosseisuga  aktsiaindeksifutuuride puhul üldriski 
tagamiseks 8% kapitalinõuet ilma eririski ta gamise nõudeta. Niisugused aktsiaindeksifutuurid 
lülitatakse lõike 31  ⌦ 33 ⌫ alusel arvutatava üldise netopos itsiooni koosseisu, kuid neid ei 
võeta arvesse sama lõike kohaselt leitava kogupositsioon i arvutamisel. 
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
3840. Kui aktsiaindeksifutuuri ei jaotata tema ⌦ aluspositsioonideks ⌫ alust 
moodustavateks positsioonideks , ⌦ käsitletakse ⌫ loetakse  seda ⌦ kui ⌫ üksikaktsiatks . 
Kuid sellise üksikaktsia eririski  ei ole vaja arvesse võtta, kui kõnealune aktsiaindeksifutuur on 
börsil kaubeldav ning pädevate ametiasutuste arvamuse kohaselt esindab ⌦ hästi 
diversifitseeritud ⌫ mitmekesi se koosseisuga  indeksit. 
VÄÄRTPABERITE  EMISSIOONI  TAGAMINE 
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
3941. Võlakirjade  ⌦ Võlainstrumentide ⌫ ja aktsiate emissiooni tagamise puhul võivad 
pädevad ametiasutused lubada asutusel kasuta da kapitalinõuete arvutam iseks järgmist korda. 
Esiteks arvutatakse netopositsioonid, lahutades  väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud 
positsioonid, mida kolmandad isikud on form aalsete kokkulepete põhjal märkinud või mille 
tagamises nad on osalenud.; tei seks Teiseks  vähendatakse netopositsioone järgmiste  
⌦ tabelis 4 esitatud ⌫ vähendusteguritega: 
Tabel 4 
– pangapäev 0: 100% 
– pangapäev 1: 90% 
 
ET 66   ET – pangapäevad 2–3: 75% 
– pangapäev 4: 50% 
– pangapäev 5: 25% 
– pärast 5. pangapäeva: 0% 
 
Ð93/6/EMÜ 
Nullpangapäev tähendab pangapäeva, mil asutus kohustub tingimusteta vastu võtma 
kindlaksmääratud hulga kokkulepitud  hinnaga väärtpabereid. 
Kolmandaks arvutatakse kapitalinõuded, kasuta des vähendatud väärtpab erite investeeringu 
tagamisega seotud positsioone. 
Pädevad ametiasutused tagavad, et asutusel on  piisavalt kapitali kahjumiriski tagamiseks 
esialgse kohustuse võtmise ja es imese pangapäeva vahelisel ajal. 
 
Øuus 
KAPITALINÕUDED KREDIIDIDER IVATIIVIDEGA MAANDATUD 
KAUPLEMISPORTFELLI POSITSIOON IDE ERIRISKI KATMISEKS  
42. Krediididerivatiivide pakutavat kaitset  võimaldatakse lõigetes 43–46 sätestatud 
põhimõtete kohaselt. 
43. Seda võimaldatakse täies ulatuses, kui kahe  poole (pika ja lühikese ) väärtus liigub alati 
vastassuunas ja üldjoontes samas ulatuses. See on nii mõlema järgmise olukorra puhul: 
a) kaks poolt koosnevad täies ti ühesugustest instrumentidest; 
b) pikk sularahapositsioon on maanda tud kogutulu vahetustehinguga (või 
vastupidi) ning aluseks olev võlainstrumen t ja aluseks olevad riskipositsioonid 
(s.t sularahapositsioonid) on täpses vastavuses. Vahetuslepingu enda 
lõpptähtaeg võib erineda alusvaraks  oleva riskipositsiooni omast. 
Sellistel juhtudel ei tule eririski kapitali nõuet kohaldada positsiooni kummagi poole suhtes. 
44. 80% tasaarveldamist kasutatakse, kui kahe p oole väärtus liigub alati vastassuunas ja kui 
aluseks olev võlainstrument, se lle lõpptähtaeg, krediididerivatiiv i lõpptähtaeg ja aluseks oleva 
riskipositsiooni vääring on täpses vastavuses. Li saks sellele ei tohi krediididerivatiivi lepingu 
põhijooned põhjustada krediididerivatiivi hinnaliikumise olulis t kõrvalekaldumist 
sularahapositsiooni hinnaliikumistest. Kui risk kandub tehinguga üle, kohaldatakse 80% 
eririski tasaarveldamist kõrgema kapitalinõudega  tehingu poole suhtes, samal ajal kui teise 
poole eririski nõudeks on null.  
45. Kaitset võimaldatakse osaliselt, kui opera tsioonide kahe poole vä ärtus liigub tavaliselt 
vastassuunas. See on nii järgmiste olukordade puhul: 
 
ET 67   ET a) positsioon kuulub lõike 43 punkti b kohaldamisalasse, kuid aluseks oleva 
võlainstrumendi ja aluseks oleva ri skipositsiooni vahel esineb varade 
mittevastavus. Sellegipoolest vastavad positsioonid järgmistele nõuetele: 
i) krediididerivatiivi tingimuste aluseks olev võlainstrument kuulub 
krediididerivatiivi alusvaraks ol eva võlainstrumendiga samasse või 
madalamasse järku; 
ii) krediididerivatiivi alusvaraks olev  võlainstrument ja krediididerivatiivi 
tingimuste aluseks olev võlainstr ument on seotud sama võlgnikuga ja 
neis on toodud õiguslikult täitmisele pööratavad samaaegse 
maksejõuetuse või samaaegse tagasimakse tingimused; 
b) positsioon kuulub lõike 43 punkti a või  lõike 44 kohaldamisalasse, kuid 
krediidiriski kaitse ja al usvara vahel esineb vääri ngute või lõpptähtaegade 
mittevastavus (vääringute mittevastavused tuleb kajastada tavapärases III lisa 
kohases välisvaluutariski aruandluses);  
c) positsioon kuulub lõike 44 kohaldamisal asse, kuid sularahapositsiooni ja 
krediididerivatiivi vahel esineb varade mittevastavus. Sellegipoolest kuulub 
alusvara krediididerivatiivi doku mentatsioonis toodud (üleantavate) 
võlainstrumentide hulka. 
Kõigil nimetatud juhtudel ei lisata eririski  kapitalinõudeid tehingu mõlemale poolele, vaid 
kohaldatakse kahest kapita linõudest ainult kõrgemat. 
46. Kõigil juhtudel, mille suhtes ei kohaldata lõiget 45, hinnatakse eririski kapitalinõue 
positsiooni mõlema poole suhtes. 
KAUPLEMISPORTFELLI KUULUVATE INVESTEERIMISFONDI OSAKUTE KAPITALINÕUDED  
47. Kapitalinõuded positsioonidele investeerimisfondi osakutes, mis vastavad artiklis 11 
kehtestatud kauplemisportfelli kapitali käsitlemise tingimustel e, arvutatakse lõigetes 48–56 
sätestatud meetodite kohaselt. 
48. Ilma et see piiraks käesoleva jao muude sätete kohaldamist, kohaldatakse positsioonide 
suhtes investeerimisfondi osakut es 32% positsiooniriski (eri- või üldriski) kapitalinõuet. Ilma 
et see piiraks III lisa lõike 3 punkti i ja V lisa lõike 13 punkti v sätete kohaldamist, 
kohaldatakse neis lõigetes sätestatud kulla  modifitseeritud käsitlemise kasutamisel 
positsioonide suhtes investeerimisfondi osakut es maksimaalselt 40% pos itsiooniriski (eri- või 
üldriski) ja välisvaluutar iski kapitalinõuet.  
49. Asutused võivad määrata kapitalinõuded lõikes  51 sätestatud kriteeriumidele vastavatele 
positsioonidele investeerimisf ondi osakutes lõigetes 53–56 sätestatud meetodite kohaselt. 
50. Kui ei ole sätestatud teisiti, ei ole tasaar veldamine investeerimisfondi alusvaraks olevate 
investeeringute ja asutuse hoitavate  muude positsioonide vahel lubatud. 
ÜLDKRITEERIUMID 
 
ET 68   ET 51. Üldised aktsepteeritavuse kriteeriumid lõ igetes 53–56 esitatud meetodite kasutamiseks 
investeerimisfondi osakute suhtes, mille on em iteerinud äriühingud, mille suhtes teostatakse 
ühenduses järelevalvet või mis on ühenduses asutatud, on järgmised: 
a) investeerimisfondi prospekt või sa maväärne dokument sisaldab järgmist: 
i) varade kategooriad, millesse inve steerimisfondil on õigus investeerida; 
ii) investeerimise piirmäärade kohaldamis e korral suhtelised piirmäärad ja 
nende arvutamise metoodika; 
iii) kui lubatud on võimendus, siis  võimenduse maksimaalne tase; 
iv) kui lubatud on investee rimine investeerimisfondi 
finantstuletisinstrumentidesse või re potehingute laadsetesse tehingutesse, 
siis poliitika neist tehingutest tuleneva vastaspoole riski piiramiseks;  
b) investeerimisfondi majandustegevu se kohta antakse aru poolaasta- ja 
aastaaruannetes, et oleks võimalik hi nnata aruandlusper ioodi varasid ja 
kohustusi ning tulusid ja tehinguid; 
c) investeerimisfondi osakud on osaku omaniku nõudmisel ig apäevaselt äriühingu 
varadest sularaha ee st lunastatavad;  
d) investeeringud investeerimisfondi osa kutesse on eraldatud investeerimisfondi 
halduri varadest; 
e) investeeriv asutus teeb investee rimisfondi kohta piisava riski hindamise. 
52. Kolmandate riikide investeerimisfondid võivad o lla asutuse üle järeleva lvet tegeva pädeva 
ametiasutuse nõusolekul aktsepteeritavad, kui  täidetud on lõike 51 punktides a–e nimetatud 
nõuded. 
ERIMEETODID 
53. Kui asutus on investeerimisfondi alusvara ks olevatest investeeringutest igapäevaselt 
teadlik, võib ta neid alusvaraks olev aid investeeringuid arvesse võttes arvutada 
positsiooniriski (üld- või eririski) kapitalinõuded nende positsioonide jaoks käesolevas lisas 
esitatud meetodite kohaselt või kui selleks on antud luba, s iis V lisas esitatud meetodite 
kohaselt. Nende meetodite korral käsitletakse positsioone investeerimi sfondis positsioonidena 
investeerimisfondi osaku alusvaraks olev ates investeeringutes. Tasaarveldamine 
investeerimisfondi alusvaraks olevate investeeringute pos itsioonide ja asutuse muude 
positsioonide vahel on lubatud, kui asutusel  on piisavas koguses osakuid võimaldamaks 
osakute lunastamist/vahetamist alusva raks olevate investeeringute vastu. 
54. Asutused võivad arvutada positsiooniriski (ü ld- või eririski) kapitalinõuded positsioonide 
jaoks investeerimisfondi osakutes käesolevas li sas esitatud meetodite koh aselt või kui selleks 
on antud luba, siis V lisas esitatud meetod ite kohaselt, ja võetud positsiooni jaoks, mis 
esindavad positsioone, mis on  vajalikud punktis a osut atud välise indeksi või 
kindlaksmääratud aktsiate või võlainstrumentide korvi koosseisu ja tulususe kajastamiseks, 
järgmiste tingimuste alusel: 
 
ET 69   ET a) investeerimisfondi volituste eesmär giks on kajastada välise indeksi või 
kindlaksmääratud aktsiate või võlainstr umentide korvi koosseisu ja tulusust; 
b) selgelt saab määrata, et minimaalne korrelatsioon investeerimisfondi osakute 
päevaste hinnaliikumiste ja nende poolt järgitava indeksi või aktsiate või 
võlainstrumentide korvi vahel on vä hemalt 6-kuulise perioodi jooksul 0,9. 
Selles kontekstis on korrel atsiooni all mõeldud börsil kaubeldavate fondide 
päevase tulu ja nende poolt järgitava indeksi või aktsiate või võlainstrumentide 
korvi vahelist korrelatsioonikordajat.  
55. Kui asutus ei ole investeerimisfondi alusva raks olevatest investeer ingutest igapäevaselt 
teadlik, võib ta arvutada positsioon iriski (üld- või eririski) kapitalinõuded käesolevas lisas 
esitatud meetodite kohaselt jä rgmiste tingimuste alusel: 
a) eeldatakse, et investee rimisfond investeerib kõigepeal t maksimaalses ulatuses, 
milles tema volitused seda lubavad, sellist liiki varadesse, millega kaasneb 
kõrgeim positsiooniriski (üld - või eririski) kapitalinõue , ja seejärel jätkab 
investeerimist kahanevas järjekorra s kuni koguinvesteeringute piirmäära 
saavutamiseni. Positsiooni investeerimi sfondi osakutes käsitletakse otsese 
osalusena võetud positsioonis; 
b) positsiooniriski kapitalinõuete arvutami sel arvestavad asutused maksimaalse 
kaudse riskipositsiooniga, mis võiks nende  suhtes investeerimisfondi osakute 
võimendusega positsioonide kaudu avaneda, suurendades positsiooni 
investeerimisfondi osakutes proportsi onaalselt kuni investeerimisvolitustest 
tuleneva alusvaraks olevatele inve steeringutele avaneva maksimaalse 
riskipositsioonini;  
c) kui kõnealuse meetodi kohaselt määrat ud positsiooniriski (üld- või eririski) 
kapitalinõue ületab lõikes 48 sätestatut, on see tase kapitalinõude piirmääraks. 
56. Asutused võivad volitada kolmandaid osapoo li arvutama käesolevas lisas sätestatud 
meetodite kohaselt lõigetes 53 ja 55 käsi tletud investeerimisfondi osakutega seotud 
positsiooniriski (üld- või eririski ) kapitalinõudeid ja koostama va stavat aruandlust, tingimusel 
et arvutuste ja aruandluse täpsus on nõuetekohaselt tagatud. 
 
ET 70   ET  
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
II LISA  
⌦KAPITALINÕUETE ARVUTAMINE  ⌫ ARVELDUS- JA VASTASPOOLE RISKI  
⌦ KATMISEKS  ⌫  
ARVELDUS-/LOOVUTUSRISK 
 
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 2. 
lisa punkt a (kohandatud) 
1. Tehingute puhul, milles arveldused ⌦ võlainstrumentide ⌫ võlakirjade , aktsiatega ja 
kaupadega (välja arvatud repotehingud ja pöör drepotehingud ning väär tpaberite või kaupade 
laenuks andmine ja võtmine) ei ole nende et tenähtud tehingupäevaks veel lõpetatud, peab 
asutus arvutama hinnavahe, millega ta riskib. See on asjakohase ⌦ võlainstrumendi ⌫ 
võlakirja , aktsia või kauba kokkulepitud arveldushinna ja tema jooksva turuväärtuse vahe, mis 
võib põhjustada asutusele kahjum i. Kapitalinõude arvutamiseks peab asutus korrutama selle 
vahe lõike 2 tabeli A veerus  esitatud asjakohase teguriga. 
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
2. Olenemata lõikest  ⌦ Erandina lõikest ⌫ 1 võib asutus ⌦ tema üle järelevalvet 
tegevate ⌫ pädevate ametiasutuste loal arvutada oma kapitalinõuded, korrutades iga 5. ja 45. 
pangapäeva vahel lõpetamata tehingu kokkulepitud arveldushinna allpool oleva  tabeli 1  B 
veerus esitatud vastava teguriga. Alates ⌦ lõpptähtajast ⌫ kinnitatud tagasimaksepäevast  
möödunud 46. pangapäevast loetakse vastavalt ⌦ tabeli 1 ⌫ A veerule nõutavaks kapitaliks 
100% hinnavahest, millega asutus riskib. 
⌦Tabel 1 ⌫ 
⌦ Arveldustähtajale ⌫ Arveldustähtpäevale  
järgnevate pangapäevade arv A veerg 
(%) B veerg 
(%) 
5–15 8 0.5
16–30 50 4.0
31–45 75 9.0
46 või enam 100 vt lõige 2 
 
ET 71   ET VASTASPOOLE  RISK 
 
Øuus 
3. Asutusel peab olema kapital, et katta vastas poole riski, mis kaasneb järgnevast tulenevate 
riskipositsioonidega: 
a) reguleerimata ülekanded; 
b) börsivälised tuletisinstrumendid ja krediididerivatiivid; 
c) repotehingud, pöördrepotehingud, väärtp aberite või kaupade laenuks andmise 
või võtmise tehingud, mis põhineva d kauplemisportfelli kuuluvatel 
väärtpaberitel või kaupadel; 
d) börsil kaubeldavate kr ediididerivatiivi lepingute teenustasu, komisjonitasu, 
intressi, dividendi ja marginaali kujul esinevad riskipositsioonid, mille suhtes 
ei kohaldata käesolevat lisa ega I lisa ja  mida ei arvata artikli 13 lõike 2 punkti 
d kohaselt omavahenditest maha ning mi s on otseselt seotud kauplemisportfelli 
instrumentidega. 
4. Sel eesmärgil loetakse väärtpaberite regul eerimata ülekanne toimunuks, kui asutus on 
väärtpaberite või kaupade eest tasunud enne nende kättesaamist või on väärtpaberid või 
kaubad loovutanud enne nende eest tasu saamist, ning piiriüleste tehingute  korral, kui asutuse 
maksmisest või loovutamisest on möödunud vähemalt üks päev. 
5. Kui lõigetest 6–9 ei tulene teisiti, arvutatakse riskipositsioonide väärtused ja selliste 
riskipositsioonide riskiga kaalutud varad di rektiivi [2000/12/EÜ] V ja otise 2. peatüki 3. osa 
sätete kohaselt, kusjuures viiteid krediidiasutustele  tõlgendatakse selles osas viidetena 
asutustele , viiteid emaettevõtjast krediidiasutustele  viidetena emaettevõtjatele  ja seonduvaid 
termineid tõlgendatakse asjakohaselt. 
6. Lõike 5 kohaldamisel: 
Direktiivi [2000/12/EÜ] IV lisa loetakse muude tuks selliselt, et lõike 3 punkti d järele 
lisatakse sõnad "ja krediididerivatiivid"; 
Direktiivi [2000/12/EÜ] III lisa loetakse muudetuks selliselt, et tabeli 1a järele lisatakse: 
Võimaliku edaspidise krediidiriskile avatud positsiooni määramiseks kogutulu 
vahetustehingu krediididerivatiivide ja krediidiriski ülekandetehingu 
krediididerivatiivide puhul korrutataks e instrumendi nimiväärtus järgmiste 
protsentidega: 
Kui aluseks olev võlainstrument on selline, et kui sellest tuleneks asutusele otsene 
riskipositsioon, siis käsitletaks seda I li sa kohaselt aktsepteerit ava instrumendina – 
5%; 
Kui aluseks olev võlainstrument on selline, et kui sellest tuleneks asutusele otsene 
riskipositsioon, siis ei käsitletaks seda I lisa kohaselt aktsepteer itava instrumendina – 
10%. 
 
ET 72   ET Siiski lubatakse krediidiriski ülekandete hingu puhul asutusel, kelle krediidiriski 
ülekandetehingust tulenev risk ipositsioon on pikaks positsiooniks alusvaras, kasutada 
võimaliku edaspidise krediidiriskile avatud positsiooni määramisel 0% kordajat, kui 
krediidiriski ülekandetehing ei ole seotud lõpetamisega sellise üksuse maksejõuetuse 
tõttu, kelle krediidiriski ülekandetehingust tulenev ri skipositsioon on lühikeseks 
positsiooniks alusvaras, seda isegi juhul, kui alusvaraga seot ud kohustusi ei ole 
jäetud täitmata." 
Kui krediididerivatiiv pakub ka itset "n-arvu järjekohaga maksejõuetuse" vastu mitme 
krediididerivatiivi alusvaraks oleva võlainstrumendi hulgast, siis see, millist eespool 
ettenähtud protsendimääradest kohaldatak se, määratakse n-arvu kõige madalama 
krediidikvaliteediga krediididerivatiivi alusvaraks oleva võlainstrumendi al usel selle järgi, kas 
juhul, kui asutusel see esineks, siis kas se da käsitletaks I lisa koh aselt aktsepteeritava 
instrumendina või mitte." 
7. Lõike 5 kohaldamisel ei ole asutustel ri skiga kaalutud varade arvutamisel lubatud 
finantstagatise mõju tunnustamiseks kasutada direktiivi [2000/12/EÜ] VIII lisa 3. osa lõigetes 
25–30 sätestatud finantstagatise hindamise lihtsustatud meetodit.  
8. Lõike 5 kohaldamisel repotehingute ning vä ärtpaberite või kaupade  laenuks andmise või 
võtmise tehingute puhul võib kõiki finantsinstrumente ja kaupu, mille kauplemisportfelli 
kuulumine on aktsepteeritav, pidada aktsepteerit avaks tagatiseks. Risk ipositsioonide korral, 
mis tulenevad kauplemisportfellis hoitavatest börsivälistest tuletisinstrumentidest, võib 
aktsepteeritavaks tagatiseks pidada ka kaupu, mille kauplemisportfelli kuulumine on 
aktsepteeritav. Volatiilsusega korrigeerimiste arvu tamiseks selliste instrumentide või kaupade 
laenuks andmise, müügi või andmise või laenuk s võtmise, ostu või saamise korral tagatisega 
või muul viisil käsitletakse kõnealuseid instru mente ja kaupu nimetatud tehingus samamoodi 
nagu tunnustatud börsil noteer itud peamistest indeksites t väljajäävaid aktsiaid. 
9. Lõike 5 kohaldamisel seoses tasaarvelduse raamlepingute tunnustamisega, mis reguleerivad 
repotehinguid ja/või väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehinguid ja/või 
muid kapitaliturutehinguid, tunnustatakse tasaar veldamist kauplemisportfelli kuuluvate ja 
selle väliste positsioonide vahe l ainult juhul, kui tasaarveldat ud tehingud vastavad järgmistele 
tingimustele: 
a) kõiki tehinguid hinnata kse iga päev turuhinnas; 
b) tehingutega laenuks antud, müüdud või antud või laenuks võetud, ostetud või 
saadud instrumente võib pidada direk tiivi [2000/12/EÜ] V jaotise 2. peatüki 3. 
osa 3. allosa kohaseks aktsepteeritavaks fi nantstagatiseks käesoleva lisa lõiget 
8 kohaldamata.  
10. Kui kauplemisportfelli kuuluv krediidideriva tiiv on osaks sisesest riskimaandusest ja 
krediidiriski kaitset tunnustata kse direktiivi [2000/12/EÜ] kohase lt, siis loetakse positsioonist 
krediididerivatiivis tulene v vastaspoole risk puuduvaks. 
11. Kapitalinõudeks on 8% riskig a kaalutud varade kogusummast. 
 
ET 73   ET  
Ð93/6/EMÜ 
Enne tasumist loovutatud väärtpaberid  
 
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 2. 
lisa punkt b 
3.1. Asutusel peab olema kapital vastaspoole riski katmiseks, kui:  
i) ta on maksnud väärtpaberite või kaupade eest enne nende kättesaamist või on 
loovutanud väärtpaberid või kauba d enne, kui on nende eest tasu  saanud;  
 ja 
ii) piiriüleste tehingute puhul on maksmisest või loovutamisest möödunud üks päev või 
rohkem.  
3.2. Kapitalinõudeks on 8 % väärtpaberite või kaupa de väärtusest või asutusele võlgnetavast 
rahast korrutatuna asjakohase  vastaspoole suhtes kohaldat ava riskikaaluga.  
 
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 2. 
lisa punkt c 
Repotehingud ja pöördrepotehingud ning v äärtpaberite või kaupade laenuks andmine 
ja võtmine  
4.1. Kauplemisportfelli kantud väärtpaberitel  või kaupadel põhinevate repotehingute ja 
väärtpaberite või kaupade laenuks andmise puhul  arvutab asutus väärtpaberite või kaupade 
turuväärtuse ja enda laenuks võetud summa või tagatise turuväärtuse vahe, kui see vahe on 
positiivne. Pöördrepotehingute ja väär tpaberite või kaupade laenuks võtmis e puhul arvutab 
asutus enda laenuks antud su mma või tagatise turuväärtuse ja saadud väärtpaberite või 
kaupade turuväärtuse vahe, kui see vahe on positiivne.  
 
Ð93/6/EMÜ 
Pädevad ametiasutused võtavad meetmei d, et tagada lisatagatise vastuvõetav us. 
Lisaks võivad pädevad ametiasutused lubada as utustel jätta käesoleva lõike esimeses kahes 
lauses kirjeldatud arvutustes lisatagatise arve sse võtmata, kui lisataga tis on garanteeritud nii, 
et üleandja võib olla alati kindel,  et ta saab lisatagatise taga si, kui vastaspool jätab kohustused 
täitmata.  
Tekkepõhine intress võetakse ar vesse väljalaenatud või laenuk svõetud summade ning tagatise 
turuväärtuse hindamisel.  
4.2. Kapitalinõue on 8 % vastavalt lõikele 4.1 arvutatud summast korrutatud vastava 
vastaspool e suhtes kohaldatava riskikaaluga.  
 
ET 74   ET Börsiväliselt kaubeldavad tuletisväärtpaberid  
 
Ð98/33/EÜ artikli 3 lõige 2 
5. Oma börsiväliste tuletisinstrumentide kapi talinõude arvutamiseks kohaldavad asutused 
direktiivi 89/647/EMÜ II lisa. Asjaomaste va staspoolte suhtes kohaldatavad riskikaalud 
määratakse käesoleva direktiivi artikli 2 lõike 9 kohaselt.  
Liikmesriikide pädevad asutused võivad 31. de tsembrini 2006 vabastada II lisas sätestatud 
meetodite kohaldamisest sellised arvelduskojas tasaarvestatud b örsivälised lepingud, kus 
arvelduskoda on seaduslik vastaspool ja ig a päev tagavad kõik osalejad täielikult 
arvelduskojale tekkiva riski, kattes nii olem asoleva kui ka tulevikus tekkida võiva riski. 
Pädevad asutused peavad olema veendunud, et makstud tagat isest tulenev kaitse on sama suur 
kui direktiivi 89/647/EMÜ artikli 6 lõike 1 punkti a alapunkti 7 koha ne tagatis ja arvelduskoja 
riskide kogunemise oht makstud tagatise tur uväärtusest suuremas mahus on välistatud. 
Liikmesriigid teatavad komisjonile, kuida s nad seda võimalust kasutavad.  
 
Ð93/6/EMÜ 
MUUD  
6. Direktiivi 89/647/EMÜ kap italinõudeid kohaldatakse bör sil kaubeldavate futuuri - ja 
optsioonilepingutega seotud teenus tasude, komisjonitasude, in tresside, dividendide ja 
marginaaliriskide suht es, mida ei käsitleta käesolevas lisas ega I lisas, mida ei arvata 
omavahenditest maha V lisa lõike 2 punk ti d alusel ning mis on otseselt seotud 
kauplemisportfelli lü litatud artiklitega.  
Vastavate vastaspoolte suhtes kohald atavad riskikaalud arvestatakse välja käesoleva direktiivi 
artikli 2 lõike 9 kohaselt.  
 
ET 75   ET  
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
III LISA  
⌦KAPITALINÕUETE ARVUTAMINE  ⌫ VÄLIS VALUUTAKURSI RISKI  
 ⌦ KATMISEKS  ⌫ 
 
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 3. 
lisa punkt a (kohandatud) 
1. Kui asutuse kogu netovälisvaluuta positsiooni  ja netokullapositsio oni summa, mis on 
arvutatud ⌦ lõikes 2 ⌫ allpool  sätestatud korras, ületab 2% tema kogu omavahenditest, 
korrutab ta oma välisvaluutapositsiooni ja netokullapositsiooni summa 8%-ga, et arvutada omavahendite nõue valuutakursiriski katmiseks. 
Pädevad asutused võivad 31. detsembrini 2004 l ubada asutustel arvutada omavahendite nõuet 
nii, et korrutatakse 8%ga summat,  mille võrra kogu netovälisvaluutapositsiooni ja 
netokullapositsiooni summa ületab 2% kogu omavahenditest.  
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
2. ⌦ Välisvaluutariski kapitalinõuete määramiseks ⌫ kKasutatakse kaheet apilist arvutust. 
 
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 3. 
lisa punkt b (kohandatud) 
32.1. Esiteks arvutatakse asutus e avatud netopositsioon ig as vääringus (sealhulgas 
aruandlusvääring) ja kullas. 
See ⌦ avatud netopositsioon ⌫ posit sioon  koosneb järgmiste (positiivsete või negatiivsete) 
⌦ komponentide ⌫ osade  summast: 
-a) netohetkepositsioon (s.t kõik asjakohases vääringus olevad varad, millest on 
maha arvatud kõik kohustused, sealhulgas kogunenud intress, või kulla puhul netohetkepositsioon kullas), 
-
b) netotähtpäevapositsioon (s.t  kõik välisvaluuta ja ku lla tähtpäevatehingutega 
saadavad summad, millest on maha arvatud kõik nende tehingutega makstavad summad, sealhulgas valuuta- ja kullafut uurid ja hetkepositsioonis mittesisalduv 
valuutavahetuslepingute põhisumma), 
-
c) tühistamatud tagatised (ja sarnased inst rumendid), mida kindlasti kasutatakse ja 
mis on tõenäoliselt tagastamatud, 
-d) tulevane tekkimata, kuid täielikult ⌦ maandatud ⌫ kaetud  netotulu/netokulu 
(aruandva asutuse vabal valikul ja pädevate ⌦ ametiasutuste ⌫ asutuste  
eelneval loal võib siia arvata ka tule vase tekkimata netotulu/netokulu, mis on 
raamatupidamisse kandmata, kuid täielikul t välisvaluuta tä htpäevatehingutega 
⌦ maandatud ⌫ kaetud ). Sellised valikud peavad olema järjepidevad, 
 
ET 76   ET -e) välisvaluuta- ja kullaoptsioonide kogusumma delta (või deltal põhinev) 
netoekvivalent, 
-f) muude optsioonide (s.t muude kui vä lisvaluuta- ja kullaoptsioonide) 
turuväärtus, . 
Aavatud netovälisvaluutapositsioonide arvut amisel võib välja jätta positsioonid, 
⌦ mille ⌫ mis  asutus on tahtlikult võtnud, et ⌦ maandada ⌫ vähendada  
vahetuskursi kahjulikku mõju oma makse võime suhtarvule. Sellised positsioonid 
peaksid olema mittekaubeldavad või struktuurilised ning nende väljajätmiseks või nende väljajätmise tingimuste m uutmiseks on vaja pädevate ⌦ ametiasutuste ⌫ 
asutuste
 nõusolekut. Nimetatud tingimuste koha selt võib samamoodi käsitleda ka 
asutuse neid positsioone, mis käsitlevad omavahendite arvutamisel juba mahaarvatud 
kirjeid. 
 
Øuus 
Esimeses lõigus osutatud arvutuste tege misel võetakse invest eerimisfondide korral 
arvesse investeerimisfondi tegelikke välisvaluutaposit sioone. Asustused võivad 
usaldada aruandluse koostamise välisvaluut apositsioonide kohta investeerimisfondis 
kolmandale osapoolele, kui nimetatud arua nde täpsus on nõuetekohaselt tagatud. Kui 
asutus ei ole teadlik välisvaluutapositsioon idest investeerimisfondi s, siis eeldatakse, 
et investeerimisfond koosneb maksimaal ses investeerimisfondi volituste kohaselt 
lubatud ulatuses investeeringutest vä lisvaluutasse, ja kauplemisportfelli 
positsioonidega seotud välisvaluutarisk i kapitalinõude arvutamisel arvestavad 
asutused maksimaalse kaudse riskipos itsiooniga, mis võiks nende suhtes 
investeerimisfondi võimendusega posits ioonide korral avaneda. Selleks 
suurendatakse positsiooni investee rimisfondis proportsionaalselt kuni 
investeerimisvolitustest tuleneva alusvaraks olevate investeeringute maksimaalse 
riskipositsioonini. Investeerimisfondi võet ud positsiooni välisvaluutas käsitletakse 
kullas tehtavate investeeringute käsitlemise  kohaselt eraldi vääringuna, võttes arvesse 
muudatust, mille kohaselt juhul, kui võimalik  on investeerimisfondi investeeringu 
suunamine, võib pika positsiooni kogusumma  lisada avatud väli svaluuta positsiooni 
kogusummale ja lühikese positsiooni kogus umma lühikese avatud välisvaluuta 
positsiooni kogusummale. Enne arvutamis t ei ole tasaarveldamine selliste 
positsioonide vahel lubatud. 
 
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 3. 
lisa punkt b 
3.2 Pädevad asutused võivad oma äranägemisel lubada asutustel kasu tada iga vääringu ja 
kulla avatud netopositsiooni arvu tamiseks ajakohast netoväärtust. 
 
Ð93/6/EMÜ 
Î1 98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 3. 
lisa punkt c 
Î1 42.2. Teiseks, kõikide muude vääringute kui aruandlusvääringu ning kulla lühikesed ja 
pikad netopositsioonid arve statakse hetkekursiga ümber aruandlusvääringuks. Seejärel 
 
ET 77   ET liidetakse need eraldi, saades tulemuseks va stavalt lühikesed ja pikad netopositsioonid. 
Suurim neist kahest kogusummast on asutuse üldine neto- välisvaluutapositsioon. 
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
53. Olenemata  ⌦ Erandina ⌫ lõigetest 1- 4 ⌦ ja 2 ⌫ kuni edaspidise ühtlustamiseni 
võivad pädevad ametiasutused kehtestada  või lubada asutustel kasutada käes oleva lisa 
⌦ kohaldamisel järgnevaid menetlusi ⌫ eesmärkide täitmiseks  alternatiivmenetlusi . 
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
63.1. 6. Esiteks võivad  Pp ädevad ametiasutused ⌦ võivad ⌫ lähedalt seotud 
⌦ vääringute ⌫ valuutade  puhul lubada asutustel kohaldada lõigetes 1- 4 ⌦ ja 2 ⌫ 
sätestatutest madalamaid kapitalinõudeid . Pädevad ametiasutused võivad lugeda 
⌦ vääringute ⌫ valuutade  paari lähedalt seotuks ainult siis , kui igapäevaste valuutakursside 
viimase kolme või viie aasta andmete alusel on  kahjumi tõenäosus – es inedes järgneva 10 
pangapäeva jooksul sellistes valuutades võrds etel või vastandpositsioonidel, mis moodustab 
4% või vähem kõnealuse tasakaal ustava positsiooni v äärtusest (arvestatu na aruandevaluutas) 
– on vähemalt 99% kolmeaastase vaatlusperiood i ning 95% viieaastase vaatlusperioodi puhul. 
Omavahendite nõudeks kahe lähedalt seotud va luuta tasakaalustatud positsiooni puhul on 4%,  
korrutatunad  tasakaalustatud positsiooni väärtusega. Lähedalt seotud ⌦ vääringute ⌫ 
valuutade  tasakaalustamata positsio onide ning kõigi teiste val uutade positsioonide puhul on 
kapitalinõudeks 8%, mis korrutatakse suur ema summaga lühikestest või pikkadest 
netopositsioonidest neis ⌦ vääringutes ⌫ valuutades  pärast seda, kui on välja jäetud 
tasakaalustatud positsio onid lähedalt seotud ⌦ vääringutes ⌫ valuutades . 
 
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 3. 
lisa punkt d (kohandatud) 
7. Teiseks võivad pädevad asutused 31. detsembr ini 2004 lubada asutuste l kasutada käesoleva 
lisa kohaldamiseks punktides 1 -6 kirjeldatud meetodi asemel mõnda asen dusmeetodit. Selle 
meetodiga leitav kapitalinõue peab olema piis av, et ületada 2 % punk tis 4 osutatud viisil 
mõõdetud avatud netopositsioonidest ja ület ada kolme eelnenud aasta jooksul kõikide 
10tööpäevaste libisevate ajavahem ike jooksul toimunud kursimuut uste analüüsi põhjal 
arvutatud tõenäoline kahjum vähemalt 99 % ajast.  
Esimeses lõigus kirjeldatud asendusmeetodit või b kasutada üksnes järgmistel tingimustel:  
i) arvutusvalemi ja korrelatsioonikordaj ad kinnitavad pädevad asutused oma 
kursimuutuste analüüsi  põhjal;  
ii) pädevad asutused vaatavad korrelatsioonikor dajad korrapäraselt läbi, pidades silmas 
vääringuturgude arenguid.  
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
83.2. Kolmandaks võivad  Ppädevad ametiasutused ⌦ võivad ⌫ lubada asutustel välja jätta 
positsioone valuutas, mille puhul kehtivad tä itmiseks kohustuslikud valitsustevahelised 
lepingud ja mille eesmärgiks on piirata sell e muutusi samas lepingus sätestatud teiste 
valuutade suhtes, sõltumata sellest, millist lõigetes 1- 7 ⌦ , 2 ja lõike 3 punktis 1 ⌫ 
 
ET 78   ET sätestatud meetodit nad kasutavad. Asutused  arvutavad oma tasak aalustatud positsioonid 
nendes valuutades ja allutavad need kapitalinõudele, mis ei ol e väiksem kui pool kõnealuses 
valitsustevahelises lepingus sätestatud maks imaalselt lubatud muutusest vastavates 
valuutades. Tasakaalustamata positsioone neis  valuutades võetakse arvesse samamoodi kui 
teistes valuutades. 
Olenemata  ⌦ Erandina ⌫ esimesest ⌦ lõigust ⌫ lõikest  võivad pädevad ametiasutused 
Euroopa Rahaliidu teises etapis  osalevate liikmesriikide valuut a tasakaalustatud positsioonide 
puhul lubada kapitalinõuet 1,6%,  korrutatunad  selliste tasakaalus tatud positsioonide 
väärtusega. 
 
Ð93/6/EMÜ (kohandatud) 
9. Pädevad ametiasutused teatavad nõukogule ja komisjonile meetodeist, mida nad ette 
kirjutavad või lubavad kasu tada vastavalt lõigetele 6 -8. 
10. Komisjon annab nõukogule aru lõikes 9 nimeta tud meetodite kohta ning vajaduse korral j a 
rahvusvahelist arengut arvestades teeb et tepanekud valuutakursiri ski vastu võetavate 
meetmete suuremaks ühtlustamiseks.  
 
Ð93/6/EMÜ 
114. Liitvaluutade netopositsioonid võib jaotada nende koostisosadeks olevateks valuutadeks 
vastavalt kehtivatele kvootidele. 
 
ET 79   ET  
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 5. 
lisa (kohandatud) 
VIII  ⌦ IV ⌫ LISA  
⌦KAPITALINÕUETE ARVUTAMINE ⌫ KAUBARISKI  ⌦ KATMISEKS  ⌫ 
 
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 5. 
lisa  
1. Iga kaubapositsiooni või kauba tuletisinstrumentide positsi ooni väljendatakse normühikus. 
Iga kauba hetkehinda välje ndatakse aruandlusvääringus. 
 
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 5. 
lisa (kohandatud) 
2. Kulla positsioone või kulla tuletisinstrumentid e positsioone käsitatakse 
⌦ välisvaluutariski ⌫ valuutakursiriski  tekitavatena ja käsitletakse tururiski arvutamiseks 
vastavalt vajadusele III või VIII  lisa kohaselt. 
3. Käesoleva lisa kohaldamisel võib puhtalt var ude rahastamisega seotud positsioonid välja 
jätta üksnes kaubariski arvutamisel. 
4. Käesoleva lisa muude sätetega hõlmamata intressimäära- ja ⌦ välisvaluutariske ⌫ 
valuutakursiriske  võetakse arvesse kaubeldavate ⌦ võlainstrumentide ⌫ võlakirjade  
üldriski ja ⌦ välisvaluutariski ⌫ valuutakursiriski  arvutamisel. 
5. Kui lühike positsioon saabub enne pi kka positsiooni, katavad asutused ka 
likviidsusvaegusriski, mis võib mõnel turul ilmneda. 
6. Punkti 19 kohaldamisel on asutuse iga kauba netopositsioon selliste pikkade ja lühikeste 
positsioonide vahe, mis käsitlevad sama kaupa ning ühesuguseid kaubafut uure, -optsioone ja - 
⌦ ostutähti ⌫ varrante . 
Pädevad ameti asutused lubavad tuletisinstrumentid e positsioone käsitl eda punktides 8–10 
sätestatud viisil alusvaraks oleva kauba positsioonidena. 
 
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 5. 
lisa (kohandatud)  
7. Pädevad ameti asutused võivad sama kauba positsiooni dena käsitelda järgmisi positsioone: 
-a) kaupade erinevate alaliikide positsioonid, kui ⌦ alaliigid ⌫ alarühmad  on 
vastastikku vahetatavad, ; 
 ja  
-b) sarnaste kaupade positsioonid, kui need on lähedased asenduskaubad ja 
hinnamuutuste selgelt osutatud korrela tsioon on vähemalt 0,9 vähemalt ühe aasta 
jooksul. 
 
ET 80   ET  
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 5. 
lisa  
ERIINSTRUMENDID  
 
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 5. 
lisa (kohandatud) 
8. Kaubafutuure ja tähtajalisi kohustusi  osta või müüa üksikuid kaupu võetakse 
mõõtmissüsteemis arvesse normühikutes väljen datud nimisummadena ja neile määratakse 
kehtivusaja põhjal lõpp tähtaeg. 
Pädevad ameti asutused võivad lubada, et  börsil kaubeldava futuuri kapitalinõue on võrdne 
börsi nõutava tagatisega, kui nad on täiesti veen dunud, et see vastab täpselt futuuriga seotud 
riskile ja on vähemalt võrdne fu tuuri kapitalinõudega, mis tuleneks käesolevas lisas edaspidi 
sätestatud meetodiga teht ud arvutusest või VIII  lisas kirjeldatud sisemudelite meetodi 
kohaldamisest.  
Samuti võivad pädevad ameti asutused 31. detsembrini 2006  lubada, et ne nde tunnustatud 
arvelduskoja arveldatud ja käesolevas punktis nimetatud liiki börsivälise kauba 
tuletisinstrumentide lepingu kapi talinõue võib olla võrdne arve lduskoja nõutav a tagatisega, 
kui nad on täiesti veendunud, et  see vastab täpselt tuletis instrumentide lepinguga seotud 
riskile ja on vähemalt võrdne kõnealuse lepingu  kapitalinõudega, mis tuleneks käesolevas 
lisas edaspidi sätestatud meet odiga tehtud arvutusest või VIII  lisas kirjeldatud sisemudelite 
meetodi kohaldamisest. 
 
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 5. 
lisa (kohandatud) 
9. Kaubavahetuslepinguid, kus tehingu üks pool  on fikseeritud hinnaga ja teine jooksva 
turuhinnaga, võetakse ⌦ lõigetes 13–18 sätestatu kohaselt ⌫ lõpptähtajal põhinevas 
meetodis arvesse lepingu nimisummaga võrds ete positsioonide jadana, kusjuures üks 
positsioon vastab igale vahetuslepingu maksele ja paigutub punktis 13 esitatud  tabelis 
⌦ 1 ⌫ sätestatud tähtaegade jaotusse. Positsioon id on pikad, kui asutus maksab fikseeritud 
hinna ja saab ujuva hinna, ⌦ ja ⌫ või lühikesed, kui asutus saab ⌦ fikseeritud ⌫ kindla  
hinna ja maksab ujuva hinna. 
Kaubavahetuslepingud, kus tehingu poolteks on erinevad kaubad, esitatakse lõpptähtajal 
põhineva meetodi asjakohases aruandetabelis. 
 
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 5. 
lisa (kohandatud) 
10. Käesoleva lisa kohaldamisel käsitletakse kaubaoptsioone või kauba tuletisinstrumentide 
optsioone positsioonidena, mille väärtus võrdub optsiooni alusvara väärtusega, mis on korrutatud selle deltaga.  Need positsioonid võib ⌦ tasaarveldada ⌫ nettida
 nende aluseks 
olevate ühesuguste kaupade või kauba tuletisin strumentide tasakaalustavate positsioonide 
suhtes. Kasutatakse asjaomase börsi või pädevate ameti asutuste arvutatud deltat või kui 
 
ET 81   ET kumbki ei ole kättesaadav või on tegemist börsivä liste optsioonidega, kasutatakse asutuse 
enda arvutatud deltat, tingimusel et pädevad ameti asutused on veendunud asutuse valitud 
mudeli sobivuses. 
Pädevad ameti asutused võivad siiski nõuda, et asutused arvutaksid oma deltad pädevate 
ameti asutuste ettenähtud ⌦ metoodika kohaselt ⌫ meetoditega . 
Pädevad asutused nõuavad  Kkõikide  kaubaoptsioonidega seotud muude  riskide  ⌦ peale ⌫ 
kui deltariski katmist  ⌦ peavad olema kaetud ⌫ . 
Pädevad ameti asutused võivad lubada, et börsil ka ubeldava väljaantud kaubaoptsiooni 
kapitalinõue on võrdne börsi nõutav a tagatisega, kui nad on täie sti veendunud, et see vastab 
täpselt optsiooniga seotud ri skile ja on vähemalt võrdne opt siooni kapitalinõudega, mis 
tuleneks käesolevas lisas edaspidi säte statud meetodiga tehtud arvutusest või VIII  lisas 
kirjeldatud sisemudelite meetodi kohaldamisest.  
Samuti võivad pädevad ameti asutused 31. detsembrini 2006  lubada, et ne nde tunnustatud 
arvelduskoja arveldatud börsi välise optsiooni kapitalinõue või b olla võrdne arvelduskoja 
nõutava tagatisega, kui nad on täiesti veendu nud, et see vastab täpselt optsiooniga seotud 
riskile ja on vähemalt võrdne börsivälise optsi ooni kapitalinõudega, mi s tuleneks käesolevas 
lisas edaspidi sätestatud meet odiga tehtud arvutusest või VIII  lisas kirjeldatud sisemudelite 
meetodi kohaldamisest. 
Lisaks võivad nad lubada, et börsil kaubeld ava või börsivälise ostetud kaubaoptsiooni 
kapitalinõue on sama, mis tema aluseks oleval  kaubal, tingimusel et tekkiv nõue ei ületa 
optsiooni turuväärtust. Väljaant ud börsivälise optsiooni kapitali nõue seotakse selle aluseks 
oleva kaubaga. 
 
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 5. 
lisa (kohandatud) 
11. Kaupadega seotud ⌦ ostutähti ⌫ varrante  käsitletakse samamoodi kui ⌦ lõikes ⌫ 
punkti  10 ⌦ nimetatud ⌫ alusel  kaubaoptsioone. 
 
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 5. 
lisa  
12. Repotehingute kohane kaupade või kaupad e omandiõigusega seotud tagatud õiguste 
võõrandaja ja kaupade laenuksandmise leping u kohane laenuandja võta vad selliseid kaupu 
käesoleva lisa kohaselt arvesse  oma kapitalinõude arvutamisel. 
 
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 5. 
lisa (kohandatud) 
a) Lõpptähtajal põhinev meetod 
13. Asutus kasutab iga kauba puhul eraldi lõpp tähtaegade jaotust kooskõlas järgmise  tabeliga 
1. Selle kauba kõik positsioonid ja kõik pos itsioonid, mida käsitletakse punkti 7 kohaselt 
sama kauba positsioonidena, paigutatakse asja kohastesse lõpptähtaja vöönditesse. Füüsilised 
varud paigutatakse esimesse lõpptähtajavööndisse. 
 
ET 82   ET ⌦Tabel 1  ⌫ 
Lõpptähtajavöönd
(1) Hinnavahe määr 
(%) 
(2) 
0 ≤ 1 kuu 1,50
> 1 ≤ 3 kuud 1,50
> 3 ≤ 6 kuud 1,50
> 6 ≤ 12 kuud 1,50
> 1 ≤ 2 aastat 1,50
> 2 ≤ 3 aastat 1,50
> 3 aastat 1,50
14. Pädevad ameti asutused võivad lubada, et positsi oonid, mis on sama ka uba positsioonid 
või mida käsitletakse sellistena ⌦ lõike ⌫ punkti  7 kohaselt, võib tasaarveldst ada ja 
paigutada netopositsioon idena asjakohastesse lõpptähtajavöönditesse ⌦ järgneva puhul ⌫ : 
- a) sama ⌦ lõpptähtajaga ⌫ tähtpäevaga  lepinguid käsitlevadte  positsioonide  puhul ,; 
ja 
- b) üksteisest kõige rohkem 10 päeva kaugusel oleva ⌦ lõpptähtajaga ⌫ tähtpäevaga  
lepinguid käsitlevadte  positsioonide  puhul , kui nende lepingutega kaubeldakse 
turgudel, kus tehingupäevad on igapäevased. 
 
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 5. 
lisa (kohandatud)  
15. Seejärel arvutab asutus igas  lõpptähtajavööndis pikkade pos itsioonide summa ja lühikeste 
positsioonide summa. Teatavas lõpptähtaja vööndis esimestena (viimastena) nimetatud 
positsioonidega kattuvate viimastena (esimest ena) nimetatud positsioonide summa on selle 
vööndi ⌦ tasakaalustatud ⌫ netitud  positsioon, kusjuures ülejääv pikk või lühike positsioon 
on sama vööndi ⌦ tasakaalustamata ⌫ nettimata  positsioon. 
16. Teatava lõpptähtajavööndi ⌦ tasakaalustamata ⌫ nettimata  pika (lühikese) positsiooni 
see osa, mis on ⌦ tasakaalustatud ⌫ kattub  pikemat tähtaega esindava lõpptähtajavööndi 
⌦ tasakaalustamata ⌫ nettimata  lühikese (pika) positsioo niga, on kahe lõpptähtajavööndi 
⌦ tasakaalustatud ⌫ netitud  positsioon. ⌦ Tasakaalustamata ⌫ Nettimata  pika või 
lühikese positsiooni see osa, mis sel viisil ei kattu, on ⌦ tasakaalustamata ⌫ nettimata  
positsioon. 
17. Asutuse iga kauba kapitalinõue  arvutatakse asjakohase lõpp tähtaegade jaotuse põhjal 
järgnevamiste  summana: 
 
ET 83   ET ia) ⌦ tasakaalustatud ⌫ netitud  pikkade ja lühikest e positsioonide summa,  korrutatuna 
⌦ lõikes ⌫ punktis  13 esitatud tabeli teises tu lbas igale lõpptähtajavööndile 
määratud asjakohase hinnavahe määra ja kauba hetkehinnaga; 
iib) kahe lõpptähtajavööndi ⌦ tasakaalustatud ⌫ netitud  positsioon iga 
lõpptähtajavööndi puhul, kuhu ⌦ tasakaalustamata ⌫ nettimata  positsioon on edasi 
kantud, korrutatuna 0,6% (tehingute üleka nde kulumäär) ja kauba hetkehinnaga; 
iiic) ülejäänud ⌦ tasakaalustamata ⌫ nettimata  positsioonid,  korrutatuna 15% (ostu-
müügi tehingumäär) ja kauba hetkehinnaga. 
18. Asutuse üldine kaubariski  kapitalinõue arvutatakse ⌦ lõike ⌫ punkti  17 kohaselt igale 
kaubale arvutatud kapitalinõuete summana. 
b) Lihtsustatud meetod 
19. Asutuse iga kauba kapitalinõue  arvutatakse järgnevamiste  summana: 
ia) 15% pikast või  lühikesest netopositsioonist,  korrutatuna kauba hetkehinnaga; 
iib) 3% pika ja lühikese ⌦ kogupositsiooni ⌫ brutopositsiooni  summast,  korrutatuna 
kauba hetkehinnaga. 
20. Asutuse üldine kaub ariski kapitalinõue arvutatakse  lõike  pun kti 19 kohaselt igale 
kaubale arvutatud kapitalinõuete summana. 
 
Ð93/6/EMÜ artikkel 11a 
(kohandatud) 
⌦c) Laiendatud lõpptähtajal põhinev meetod  ⌫ 
Liikmesriigid võivad 31. detsembrini 2006  ⌦ Pädevad ametiasutused ⌫ võivad lubada oma  
asutustel kasutada VII lisa punktides  ⌦ lõigetes ⌫ 13, 14, 17 ja 18 osutatute asemel 
järgmises tabelis sätestatud vähimat hinnavahe määra, tehingute ülekande kulumäära ja ostu-
müügi tehingumäära, tingimusel et ⌦ asutuste üle järelevalvet tegevate ⌫ asjaomaste 
pädevate ametiasutuste arvates asutused: 
a) kauplevad suurel määral kaupadega; b) omavad diversifitseeritud kaubaportfelli;
 ja 
c) ei saa veel kasutada sisemudeleid  kaubariski kapitalinõude arvutamiseks 
⌦ V ⌫ VIII  lisa kohaselt. 
Tabel 2 
 Väärismetallid (v.a 
kuld) Mittevää
rismetall
id Põllumajandustoote
d (kulukaubad) Muu, sh 
energiatooted 
Hinnavahe 1,0 1,2 1,5 1,5 
 
ET 84   ET määr (%) 
Tehingute 
ülekande 
kulumäär (%) 0,3 0,5 0,6 0,6 
Ostu-müügi 
tehingumäär 
(%) 8 10 12 15 
 
ET 85   ET  
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 5. 
lisa (kohandatud) 
Î1 98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 5. 
lisa, parandus EÜT L 248, 
8.9.1998, lk 20 
VIII  LISA  
SISEMUDELID TE ⌦ KASUTAMINE KAPITALINÕUETE ARVUTAMISEKS  ⌫ 
1. Pädevad ameti asutused võivad käesolevas lisas säte statud tingimustel lubada asutustel 
kasutada oma positsiooniriski, välis valuutakursi riski ja/või kaubar iski kapitalinõuete 
arvutamiseks oma siseseidmisi  riskijuhtimismudeleid I, III ja VII  ⌦ IV ⌫ lisas kirjeldatud 
meetodite asemel või nendega ⌦ kombineerituna ⌫ ühendatuna . Iga kord on vaja pädevate 
ameti asutuste selgesõnalist heakskiitu, et ka sutada mudeleid kapitalijärelevalveks. 
2. Heakskiit antakse üksnes siis, kui pädev ameti asutus on veendunud, et asutuse 
riskijuhtimissüsteem on sisuliselt veatu, süst eemi rakendatakse terviklikult ja eelkõige 
täidetakse järgmi si kvaliteedinõudeid: 
ia) sisemi ne riskimõõtmismudel on tihedalt seotud asutuse igapäevase 
riskijuhtimisega ja selle alusel ⌦ antakse riskipositsioonidest aru ⌫ 
teatatakse riskidest  asutuse nõukogule; 
iib) asutusel on kauplemisosakondadest sõltumatu ⌦ riskikontrolli ⌫ 
riskijärelevalve  osakond, kes annab aru otse nõukogule. Osakond peab 
vastutama asutuse riskijuhtimissüsteemi kavandamise ja rakendamise eest. Ta 
koostab ja analüüsib iga päev ar uandeid riskimõõtmismudeliga saadud 
tulemuste ja kauplemise piirmääradeg a seotud asjakohaste meetmete kohta; 
iiic) asutuse juhatus ja nõukogu osalevad aktiivselt riskijärelevalves ning 
⌦ riskikontrolli ⌫ riskijärelevalve  osakonna koostatu d päevaaruanded 
vaatab läbi selline juhtimistasand, kelle l on piisavad volitused vähendada nii 
üksikute kauplejate võetud posits ioone kui ka asutuse koguriski; 
ivd) asutustel on piisav hulk töötajaid, kes oskavad kasu tada keerulisi mudeleid 
kauplemisel, riskijärelevalves, kontrollimisel ja tehingute arveldamisel; 
ve) asutus on kehtestanud riskimõõtmissü steemi üldist toimimist käsitlevate 
kirjalike asutusesiseste tegevus- ja kontrollipõhimõtete täitmise järelevalve ja tagamise korra; 
vi
f) on olemas kinnitatud andmed, et asutuse mudelitega on riske piisavalt täpselt 
mõõdetud; 
viig) asutus rakendab tihti ranget ⌦ stresstestimise programmi ⌫ 
kriisitestimiskava , mille tulemused vaatab nõukogu läbi ja võtab neid oma 
kinnitatavates tegevuspõhimõtete s ja piirmäärades arvesse; 
viiih) asutus peab oma korrapärase si sekontrolli raames korraldama oma 
⌦ riskimõõtmissüsteemi ⌫ riskijuhtimissüsteemi  sõltumatu kontrollimise. 
 
ET 86   ET ⌦ Esimese lõigu punktis h nimetatud ⌫ kKontrollimine peab  hõlmabma  nii 
kauplemisosakondade kui ka sõltumatu ⌦ riskikontrolli ⌫ riskijärelevalve  
osakonna tegevust. Asutus peab vähemalt kord aastas kontrollima oma üldist riskijuhtimist. 
See kontrollimi
ne peab käsitlema  ⌦ Kontrollimisel käsitletakse ⌫ : 
- a) riskijuhtimissüsteemi ja selle toimimist käsitlevate dokumentide ning 
⌦ riskikontrolli ⌫ riskijärelevalve  osakonna korralduse asjakohasust, ; 
- b) tururiski mõõtmistulemuste ühildam ist igapäevase riskijuhtimisega ja 
juhtimisteabesüsteemi terviklikkust, ; 
- c) menetlust, mida asutus rakendab tehi ngute sõlmimis- ja arveldusosakondade 
töötajate kasutatavate riskihindamismudelite ja hindamissüsteemide kinnitamiseks,
; 
- d) riskimõõtmismudeliga hõlmatud tururiskide ulatust ja riskimõõtmises tehtavate 
oluliste muudatuste kinnitamist, ; 
- e) positsioone käsitlevate andmete täps ust ja täielikkust , volatiilsus- ja 
⌦ korrelatsiooniprognooside ⌫ korrelatsiooniennustuste  täpsust ja 
asjakohasust ning hindamise ja ri skitundlikkusarvutuste täpsust, ; 
- f) kontrollimenetlust, mida asutus ra kendab sisemudelites kasutatavate 
teabeallikate järjepidevuse, õigeaegsuse  ja usaldusväärsuse ning sõltumatuse 
hindamiseks, ; 
 ja  
- g) kontrollimenetlust, mida asutus rakendab mudeli täpsuse mõõtmiseks tehtava 
järelvõrdluse  ⌦ järeltestimise ⌫ hindamiseks. 
3. Asutus kontrollib oma mudeli täps ust ja toimimist järelvõrdluskava  ⌦ järeltestimise 
programmi ⌫ abil. Järelvõrdluse  ⌦ Järeltestimise ⌫ abil tuleb iga pangapäeva 
⌦ kohta ⌫ suhtes  võrrelda Î1 asutuse mudeli alusel  portfelli päevalõpupositsioonide  
arvutamiseks  ⌦ mudeli alusel ⌫  saadud päevast riskiväärtust Î1 portfelli väärtuse 
päevase muutumisega  järgmise pangapäeva lõpuks. 
Pädevad ameti asutused uurivad asutuse suutlikkust ⌦ järeltestida ⌫ tagantjärele võrrelda  
nii tegelikke kui ka oletatavaid muutusi portfel li väärtuses. Portfelli väärtuse oletatavate 
muutuste ⌦ järeltestimine ⌫ järelvõrdlus  põhineb portfelli päevalõpuväärtuse ja selle 
järgmise päeva lõppväärtuse võrdlemisel, eeldusel et positsioonid ei muutu. Pädevad 
ameti asutused nõuavad, et asutused võtaksid oma järelvõrdluskava  ⌦ järeltestimise 
programmi ⌫ parandamiseks asjakohaseid meetmeid, kui see osutub puudulikuks. 
4. Kaubeldavate ⌦ võlainstrumentide ⌫ võlakirjade  ja aktsiate pos itsioonidega seotud 
eririski kapitalinõuete arvut amiseks võivad pädevad ameti asutused heaks kiita asutuste 
sisemudeli kasutamise, kui mudel lisaks kä esoleva lisa ülejäänud tingimuste täitmisele 
⌦ vastab järgmistele tingimustele ⌫ : 
- a) selgitab portfellis toimunud hinnamuutusi;,  
 
ET 87   ET - b) näitab kontsentratsioon i portfelli mahu ja ⌦ koosseisu ⌫ koostise  muutuste 
osas;,  
- c) töötab korralikult ka ebasoodsas keskkonnas;,  
- d) on kontrollitud ⌦ järeltestimise ⌫ järelvõrdluse  abil, mille eesmärk on 
hinnata eririski täpset m õõtmist. Kui pädevad ameti asutused lubavad sellist 
⌦ järeltestimist ⌫ järelvõrdlust  teha asjakohaste ⌦ alamportfellide ⌫ 
portfelliosade  põhjal, tuleb need valida järjepidevalt. 
 
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 5. 
lisa (kohandatud)  
5. ⌦ Lõike ⌫ Punkti  4 alusel heakskiitmata sisemudeleid kasutavad asutused kohustuvad 
täitma eraldi eririski kapitalinõue t, mis arvutatakse I lisa kohaselt. 
6. ⌦ Lõike ⌫ Punkti  10 ala punkti ii kohaldamisel korrutataks e asutuse oma arvutustulemus  
korrutus teguriga, mille suurus on vähemalt 3. 
 
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 5. 
lisa (kohandatud) 
7. Korrutustegurit suurendatakse järgmise  tabeli ⌦ 1 ⌫ kohaselt lisateguriga 
⌦ vahemikus ⌫ 0–1, olenevalt ületamiste arvust viimase 250 pangapäeva jooksul, mis 
nähtub asutuse ⌦ järeltestimisest ⌫järelvõrdlusest . Pädevad ameti asutused nõuavad, et 
asutused arvutaksid ületamisi järjepidevalt ka s portfelli väärtuse te gelike või oletatavate 
muutuste ⌦ järeltestimise ⌫ järelvõrdluse  põhjal. Ületamine on portfelli väärtuse päevane 
muutus, mis ületab asutuse m udeli põhjal leitud vast ava päevase riskiv äärtuse. Lisateguri 
määramiseks kontrollitakse ületamiste arvu vähemalt kord kvartalis. 
⌦Tabel 1  ⌫ 
Ületamiste arv Lisategur 
Vähem kui 5 0,00
5 0,40
6 0,50
7 0,65
8 0,75
9 0,85
10 või enam 1,00
Pädevad ameti asutused võivad üksikjuhtudel ja er andlikes olukordades loobuda nõudest 
suurendada korrutustegurit eespool esitatud  tabeli ⌦ 1 ⌫ kohase lisateguriga, kui asutus on 
 
ET 88   ET pädevaid ameti asutusi rahuvaldaval viisil tõendanud, et  selline suurendus on põhjendamatu ja 
mudel on sisuliselt veatu. 
Kui arvukad ületamised osutavad, et mudel ei  ole piisavalt täpne, tühistavad pädevad 
ameti asutused mudeli heakskiidu või rakendavad as jakohaseid meetmeid tagamaks, et mudelit 
parandatakse viivitamata. 
Võimaldamaks pädevatel ameti asutustel pidevalt veenduda lisat eguri asjakohasuses, teatavad 
asutused pädevatele ameti asutustele viivitamata ja igal juhul hiljemalt viie tööpäeva jooksul 
ületamistest, mis nähtuvad nende ⌦ järeltestimise programmist ⌫ järelvõrdluskavast  ja 
tähendavad eespool esitatud tabeli k ohaselt lisateguri suurendamist. 
8. Kui pädevad ameti asutused kiidavad asutuse mudeli ⌦ lõike ⌫ punkti  4 kohaselt heaks 
eririski kapitalinõuete arvutamiseks, suurendab asutus oma ⌦ lõigete ⌫ punktide  6, 7 ja 10 
kohaselt arvutatud kapitalinõuet summa võrra, mis vastab ⌦ ühele järgmistest ⌫ kas: 
ia) riskiväärtuse eririski osale, mis tuleks  järelevalvesuuniste kohaselt eraldada, või 
asutuse valikul 
iib) eririski sisaldavate ⌦ võlainstrumendi- ⌫ võlakirja - ja aktsiapositsioonide 
⌦ alamportfellide ⌫ portfelliosade  riskiväärtusele. 
Valikut ⌦ b ⌫ ii kasutavad asutused peavad eelnevalt määratlema oma ⌦ alamportfelli 
struktuuri ⌫ portfelliosa  ülesehituse  ja ei tohiks  seda pädevate ameti asutuste nõusolekuta 
muuta. 
 
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 5. 
lisa (kohandatud) 
9. Pädevad ameti asutused võivad loobuda ⌦ lõike ⌫ punkti  8 kohasest suurendamise 
nõudest, kui asutus tõendab, et  kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud normidega mõõdab 
tema mudel täpselt ka tema kaubeldavate ⌦ võlainstrumentide ⌫ võlakirjade  ja aktsiate 
positsioonid e ⌦ mõjutavat turusündmuste riski ⌫ toimumis - ja ⌦ maksejõuetusriski ⌫ 
täitmatajätmisriski . 
 
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 5. 
lisa (kohandatud) 
10. Iga asutus peab täitma kapitalinõude, mis on suurem kui: 
ia) tema eelmise päeva riskiväärtus, mis on  mõõdetud käesolevas lisas piiritletud 
⌦ parameetrite ⌫ suuruste  kohaselt; 
iib) eelnenud 60 pangapäeva päevaste riskiväärtuste keskmine, korrutatuna ⌦ lõikes ⌫ 
punktis  6 nimetatud teguriga, mida on kohandatud ⌦ lõikes ⌫ punktis  7 nimetatud 
teguriga. 
 
ET 89   ET  
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 5. 
lisa (kohandatud) 
11. Riskiväärtuse arvutamisel täidetakse vähemalt  järgmisi ⌦ miinimumnõudeid ⌫ 
nõudeid : 
ia) riskiväärtus arvutatakse vähemalt iga päev; 
iib) 99% ühesuunaline usaldusvahemik; 
iiic) 10- päevane hoiuaeg; 
ivd) vähemalt aastane tagasivaateline vaatlus jälgimis periood, välja arvatud juhul, kui 
lühem vaatlus jälgimis periood on põhjendatud hinna volatiilsuse märkimisväärse 
äkktõusu tõttu; 
ve) andmeid ajakohastatakse iga kolme kuu tagant. 
12. Pädevad ameti asutused nõuavad, et mudel mõõdaks tä pselt kõiki olulis i optsioonide või 
optsioonisarnaste positsioonide hi nnariske ja kõik muud mudelig a hõlmamata riskid oleksid 
omavahenditega asjakohaselt kaetud. 
 
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 5. 
lisa (kohandatud) 
13. Pädevad asutused nõuavad, et  Rriskimõõtmismudel hõlmabks  piisava hulga riskitegureid, 
olenevalt asutuse tegevuse ul atusest asjakohastel turgudel ⌦ ja eelkõige järgnevat ⌫ . 
Täidetakse vähemal t järgmisi eeskirju:  
⌦Intressimäära risk ⌫ 
i) intressimäära riski puhul sisaldab  Rriskimõõtmissüsteem ⌦ sisaldab ⌫ hulka 
riskitegureid, mis vastavad kõikide nende väär ingute intressimääradele, milles asutusel on 
intressimääratundlikke bila nsisiseseid või -väliseid positsioone. Asutus koostab 
intressikõverate mudelid, kasutades mõnd üldt unnustatud meetodit. Põhiliste vääringute ja 
turgude oluliste intressimäärariskide puhul jagatakse intressikõver vähemalt kuude 
lõpptähtajavööndisse, et mõõta määrade volatiilsuse muutus i intressikõveral. 
Riskimõõtmissüsteem peab samuti hõlmama risk i, mis tuleneb erinev ate intressikõverate 
liikumiste ⌦ ebaperfektsest korrelatsioonist ⌫ kehvast vastastikusest seostamisest ;. 
⌦Välisvaluutarisk ⌫ 
ii) valuutakursiriski puhul sisaldab  Rriskimõõtmissüsteem ⌦ sisaldab ⌫ riskitegureid, 
mis vastavad kullale ja üksikutele ⌦ välisvaluutadele ⌫ välisvääringutele , milles asutuse 
positsioonid on ⌦ nomineeritud ⌫ vääringustatud ; 
 
ET 90   ET  
Øuus 
Investeerimisfondide korral võetakse ar vesse tegelikke välis valuutapositsioone 
investeerimisfondis. Asustused võiva d usaldada aruandluse koostamise 
välisvaluutapositsiooni kohta i nvesteerimisfondis kolmandale osapoolele, kui nimetatud 
aruande täpsus on nõuetekohaselt ta gatud. Kui asutus ei ole teadlik 
välisvaluutapositsioonidest inve steerimisfondis, siis eeldataks e, et investeerimisfond koosneb 
maksimaalses investeerimisfondi volituste koha selt lubatud ulatuses investeeringutest 
välisvaluutasse, ja kauplemisportfelli positsi oonidega seotud välisval uutariski kapitalinõude 
arvutamisel arvestavad asutused maksimaalse  kaudse riskipositsiooniga, mis võiks nende 
suhtes investeerimisfondi võimendusega positsio onide korral avaneda. Selleks suurendatakse 
positsiooni investeerimisfondis proportsionaalse lt kuni investeerimisvolitustest tuleneva 
alusvaraks olevate investeeringute maksimaalse  riskipositsioonini. I nvesteerimisfondi võetud 
positsiooni välisvaluutas käsitletakse kullas tehtavate investeeringu te käsitlemise kohaselt 
eraldi vääringuna. Kui aga on võimalik inve steerimisfondi investeeringu suunamine, võib 
pika positsiooni kogusumma lisad a avatud välisvaluuta positsiooni  kogusummale ja lühikese 
positsiooni kogusumma lühikese avatud vä lisvaluuta positsiooni kogusummale. Enne 
arvutamist ei ole tasaarveldamine se lliste positsioonide vahel lubatud. 
 
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 5. 
lisa (kohandatud) 
⌦Aktsiakursirisk ⌫ 
iii) aktsiakursiriski puhul sisaldab  Rr iskimõõtmissüsteem ⌦ sisaldab ⌫ eraldi 
riskitegurit vähemalt iga aktsiaturu suht es, kus asutusel on olulisi positsioone; 
⌦Kaubarisk ⌫ 
iv) kaubariski puhul sisaldab  Rriskimõõtmissüsteem ⌦ sisaldab ⌫ eraldi riskitegurit 
vähemalt iga kauba suhtes, milles asutusel on olulisi positsioone. Riskimõõtmissüsteem peab 
hõlmama ka riski, mis tuleneb sarnaste, kuid mitte ühesuguste kaupade hinnaliikumiste ⌦ ebaperfektsest korrelatsioonist ⌫ kehvast vastastikusest seostamisest
, ja 
tähtpäevahindade muutum ise riski, mis tuleneb ⌦ lõpptähtaegade mittevastavusest ⌫ 
tähtaegade erinevusest . Samuti võetakse süsteemis arve sse turgude tunnusjooni, eelkõige 
tehingupäevi ja kauplejate või malust positsioone sulgeda. 
 
Ð98/31/EÜ artikli 1 lõige 7 ja 5. 
lisa (kohandatud)  
14. Pädevad ameti asutused võivad lubada kr ediidiasutustel kasutada ⌦ riskikategooriates ⌫ 
riskiklassides  ja ⌦ riskikategooriate ⌫ riskiklasside  vahel ⌦ empiirilisi ⌫ üldisi  
korrelatsioone, kui nad on veendunud, et asutuse ⌦ korrelatsioonide mõõtmise ⌫ süsteem 
vastastikuste seoste  mõõtmiseks  on veatu ja seda rake ndatakse terviklikult. 
 
ET 91   ET  
Ð93/6/EMÜ VI lisa lõige 8 ja 
lõike 2 teine lause (kohandatud) 
VI LISA  
⌦KAPITALINÕUETE ARVUTAMINE S UURTE RISKIKONTSENTRATSIOONIDE 
PUHUL ⌫ SUUR RISKIDE KONTSENTREERUMINE   
1. Artikli ⌦ 31 ⌫ 29 lõikes b osutatud ülejäägi  ⌦ piirmäärade ületamise ⌫ arvutamiseks 
valitakse kõnealuse kliendi või klie ntide grupiga seotud tehingute kogu 
⌦ riskipositsiooni ⌫ riskikontsentratsiooni  hulgast välja need komponendid, mille eririski 
nõuded on vastavalt I lisale ja /või II lisale kõrgeimad ning mille summa võrdub artikli 29  
⌦ 31 ⌫ lõikes a nimetatud piirangu  ⌦ piirmäärade ⌫ ületamisega; 
2. kui piirangu  ⌦ piirmäärade ⌫ ületamine on kestnud ⌦ kuni ⌫ alla  10 päeva, on 
täiendav kapitalinõue nende komponen tide puhul 200% lõikes 1 nimetatud nõud etest.  
3. ⌦ Pärast 10 päeva möödumist piirmäärade ⌫ Alates 10. päeva st pärast  piirangu  
ületamises t paigutatakse ⌦ piirmäära ⌫ piirangu  ületanud komponendid, mis on välja 
valitud lõike 1 kohaselt,  tabeli 1 vastavatele ridadele esimeses veerus I lisa ja/või II lisa 
eririski nõuete tõusvas järjekorras.  Täiendav kapitalinõue võrdub I lisas ⌦ esitatud eririski 
nõuete ⌫ ja/või II lisas neile ⌦ komponentidele ⌫ esitatud eririski  nõuetega  ⌦ summaga, 
⌫ korrutatunad  teise veeru vastava teguriga. 
⌦ Tabel 1  ⌫ 
⌦ Piirmäärade ⌫ Piirangu  ületamine 
(protsendina omavahenditest) Tegurid 
kuni 40% 200% 
40%–60% 300% 
60%–80% 400% 
80%–100% 500% 
100%–250% 600% 
üle 250% 900% 
 
Ï 
 
ET 92   ET  
Øuus 
VII LISA  
KAUPLEMINE 
A OSA - KAUPLEMISE EESMÄRK  
1. Kauplemise eesmärgil hoitavad positsioonid/ portfellid peavad vastama järgmistele 
nõuetele: 
a) positsiooni/instrumendi või portf ellide kohta peab olema selgelt 
dokumenteeritud, nõukogu poolt kinnitatud kauplemisstrateegia, mis sisaldab 
oodatavat hoidmise ajavahemikku;  
b) positsiooni aktiivseks haldamiseks p eavad olema selgelt määratletud poliitika 
ja menetlused, mis sisaldavad järgmist: 
i) positsioonid on registreer itud börsi kauplemisletis; 
ii) positsiooni piirmäärad on kindlak s määratud ja nende asjakohasust 
jälgitakse; 
iii) maakleritel on vabadus positsio oni registreerida/hallata kokkulepitud 
piirides ja vastavalt kokkulepitud strateegiale; 
iv) positsioonide kohta antakse nõukogule aru asutuse riskijuhtimisprotsessi 
lahutamatu osana; 
v) positsioone jälgitakse aktiivselt turuinfo allikate ja positsiooni või selles 
sisalduvate riskide likviidsuse või  maandatavuse kohta antud hinnangu 
alusel, mis sisaldab eelkõige hinnangut  turusisendite kvaliteedile ja nende 
kättesaadavusele hindamisprotsessis, turukäibe tasemele ja turul 
kaubeldavate positsioonide suurustele; 
c) positsiooni jälgimiseks asutuse kauplem isstrateegia seisukohalt, kaasa arvatud 
asutuse kauplemisportfelli käibe- ja läbimüügipositsioonide kontrollimine, 
peavad olema selgelt määratletud poliitika ja menetlused. 
B OSA – SÜSTEEMID JA KONTROLL  
1. Asutused seavad sisse süsteemid ja kontrol lid, mis on piisavad usaldusväärsete hinnangute 
andmiseks, ja järgivad neid. 
2. Süsteemid ja kontrollid sisaldavad vähemalt järgmisi komponente: 
a) hindamisprotsessi dokumenteeritud polii tika ja menetlused. See hõlmab selgelt 
määratletud kohustusi erinevates va ldkondades, mis seonduvad hindamise, 
turuinformatsiooni allikate ja nende as jakohasuse läbivaatamise, sõltumatute 
 
ET 93   ET hindamiste sageduse, sulgemishindade ajastamise, hinnangu korrigeerimise 
menetluste ning kuulõpu ja sihtotstar belise kinnitamise protseduuride 
kindlaksmääramisega; 
b) selged ja sõltumatud (s.t tehin guid sõlmivast osako nnast sõltumatud) 
aruandlusahelad, mis viivad hindamisp rotsessi eest vastutava osakonnani. 
Aruandlusahel viib lõpuks vä lja juhatuse esimeheni. 
Usaldusväärsed hindamismeetodid  
3. Turuhinnas hindamine on vähemalt kord päev as toimuv positsioonide hindamine hõlpsasti 
kättesaadavate sulgemishindade juures, mille allikad on sõltumatud. Näitena võib tuua 
börsihinnad, börsisaali ekraanih innad või mitme sõltumatu hea reputatsiooniga maakleri 
noteeringud. 
4. Turuhinnas hindamisel kasutatakse ostu-/müügi hinna usaldusväärsemat poolt, välja arvatud 
juhul, kui asutus on kõnealust t üüpi finantsinstrumendi või kauba  osas oluline turutegija ja 
saab sulgeda oma positsiooni turu keskmise hinnaga. 
5. Kui turuhinnas hindamine ei ole võimalik, peavad  asutused enne kauplemisportfelli kapitali 
käsitlemise kohaldamist hindama oma positsio one/portfelle mudeli põhiselt. Mudelipõhist 
hindamist defineeritakse kui mistahes hindamist, mille korral tuleb kasutada võrdlusalust, 
ekstrapoleerimist või muud turuväärtusel põhinevat arvutust. 
6. Mudelipõhise hindamise korral tuleb täita järgmisi nõudeid: 
a) nõukogu peab olema teadlik kauplemispor tfelli mudelipõhiselt hinnatavatest 
komponentidest ja mõistma, kui olulin e on määramatus, mida see põhjustab 
äriühingu riski/tegevusnäitajate aruandluses;  
b) võimalusel viiakse turuteabe allikad vastavusse turuhindadega ning asjaomase 
hinnatava positsiooni turuteab e asjakohasust ja mudeli para meetreid tuleb hinnata iga 
päev; 
c) kui võimalik, kasutatakse hindamismetoodika id, mis asjaomaste finantsinstrumentide 
või kaupade puhul on tunnustatud turutava; 
d) kui mudel töötatakse välja asutuse e nda poolt, peab see tuginema asjakohastele 
eeldustele, mida on hinnanud ja vaidlusta nud vastavalt kvalifit seeritud osapooled, 
kes on väljatöötamisprotsessist sõltumatud; 
e) olemas peavad olema ametlikud muut uste kontrollimise menetlused ja mudeli 
kaitstud koopiat tuleb säilitada ja periood iliselt hinnangute kontrollimiseks kasutada; 
f) riskijuhtimisega tegelev osakond peab olem a teadlik kasutatud mudelite nõrkustest ja 
sellest, kuidas neid kõige paremini hinnangutulemustes arvesse võtta; 
g) mudel vaadatakse perioodiliselt üle, et määrata kindlaks selle toimimise täpsus (nt 
eelduste jätkuva sobivuse hindamine, kasumiarua nde analüüs võrrelduna 
riskifaktoritega, tegelike sulgemisväär tuste võrdlemine mudeli väljunditega). 
 
ET 94   ET Punkti d kohaldamisel tuleb mudel välja t öötada või kinnitada tehinguid sõlmivast 
osakonnast sõltumatult. Seda testitakse sõltumatult. See hõlma b matemaatiliste 
arvutuste, eelduste ja tarkva rarakenduste valideerimist. 
7. Lisaks igapäevasele turuhinna s või mudelipõhisele hindamisele tuleks teostada sõltumatu 
hinnakontroll. See on protsess, mille abil kontrollitakse regulaarselt turuhindade või mudeli 
sisendite täpsust ja sõltumatust. Kui igapäevas t turuhinnas hindamist võivad teha maaklerid, 
siis turuhindade ja mudeli sisendite kontrollimist peab teostama tehinguid sõlmivast 
osakonnast sõltumatu üksus vähemalt kord kuus (või  sõltuvalt turu/kaupl emistegevuse laadist 
sagedamini). Kui sõltumatud hindamise allikad ei ole kättesaadavad või kui need on 
subjektiivsemad, võivad asjakohased olla us aldusväärsed meetmed, näiteks hinnangute 
korrigeerimised. 
Hinnangute korrigeerimised või reservid  
8. Asutused seavad sisse meet odid hinnangute korrigeerimiseks / reservide ettenägemiseks ja 
järgivad neid. 
Üldnormid  
9. Pädevad ametiasutused nõuavad hinnangute korrigeerimiste / reservide ametlikku 
ettenägemist järgneva jaoks: tuleviku kredii diriski marginaal, sulgemiskulud, tegevusriskid, 
ennetähtaegne lõpetamine, investeerimis- ja finantseerimiskulud, tulevased halduskulud ja kui 
see on asjakohane, siis mudelirisk. 
Normid vähemlikviidsetele nimetustele  
10. Vähemlikviidsed positsioonid võivad tulene da nii turusündmustes t kui asutusega seotud 
olukordadest, nt kontse ntreeritud ja/või aegunud positsioonidest. 
11. Asutused kaaluvad vähemlikviidsete nimetu ste hindamise reservi vajalikkuse määramisel 
mitmeid tegureid. Nende tegurite hulka kuulub ajahulk, mis kulub positsiooni / positsioonis 
sisalduva riski maandamiseks, ostu-/müügi hinna vahede volatiilsus ja keskmine, 
turunoteeringute kättesaadavus  (turutegijate arv ja an dmed) ning kauplemismahtude 
volatiilsus ja keskmine. 
12. Kolmanda osapoole hinnangute või mu delipõhise hindamise kasutamisel kaaluvad 
asutused, kas rakendada hinnangute korrigeerimist.  Lisaks sellele kaaluvad asutused, kas on 
vaja luua reservid vähemlikviidse positsi ooni jaoks ja vaadata nende jätkuvat sobivust 
jooksvalt üle. 
13. Kui hinnangute korrigeerimistest/reservidest  tulenevad jooksval ma jandusaastal olulised 
kahjud, arvatakse need maha asutuse esmast est omavahenditest vastavalt direktiivi 
[2000/12/EÜ] artikli 57 punktile k. 
14. Muud hinnangute korrigeerimistest/reservidest  tulenevad kasumid/kahjumid kaasatakse 
artikli 13 lõike 2 punktis b nimetatud "kaupl emisportfelli puhaskasumi" arvutamisse ja 
lisatakse täiendavatele omavahenditele, mis on vastavalt neile sätetele aktsepteeritavad 
tururiski nõuete katmiseks,  või arvatakse neist maha. 
 
ET 95   ET C OSA – SISESED RISKIMAANDUSED  
1. Sisene riskimaandus on positsioon, mis olulis el määral või täielikult tasakaalustab 
kauplemisportfellivälise positsi ooni või positsioonide komplekti ga seonduva riskielemendi. 
Sisestest riskimaandustest tulenevad positsioon id on aktsepteeritavad kauplemisportfelli 
kapitalikäsitluse jaoks juhul, kui neid hoitakse kauplemise ees märgil ja täidetud on A ja B 
osades määratud üldised kauplemise eesmärgi ja usaldusväärse hind amise kriteeriumid. 
Eelkõige on need järgmised: 
a) siseste riskimaanduste esmaseks eesmärg iks ei ole kapitalinõuete vältimine või 
vähendamine; 
b) sisesed riskimaandused on nõuetekohase lt dokumenteeritud ja nende suhtes 
kohaldatakse teatavaid siseseid heak skiidu- ja auditeerimisprotseduure; 
c) sisetehinguid tehakse turutingimustel; 
d) sisestest riskimaandusest tekk inud tururiski põhiosa juhitakse 
kauplemisportfellis dünaamiliselt lubatud piirides; 
e) sisetehingute üle toimub  hoolikas järelevalve.  
Järelevalve tagatakse piisavate menetlustega. 
2. Lõikes 1 nimetatud käsitlust kohaldatakse , ilma et see piiraks sisese riskimaanduse 
kauplemisportfellivälise positsi ooni poole suhtes rakendatavate kapitalinõuete kohaldamist. 
 
ET 96   ET VIII LISA  
KEHTETUKS TUNNISTATUD DIREKTIIVID 
A OSA 
KEHTETUKS TUNNISTATUD DIREKT IIVID JA NENDE HILISEMAD 
MUUDATUSED 
(osutatud artiklis 48) 
Nõukogu 15. märtsi 1993. aasta direktiiv 93/6/EMÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste 
kapitali adekvaatsuse kohta 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta  direktiiv 98/31/EÜ, millega muudetakse 
nõukogu direktiivi 93/6/EMÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste ka pitali adekvaatsuse 
kohta 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta  direktiiv 98/33/EÜ, millega muudetakse 
krediidiasutuste asutamist ja tegevust kä sitleva nõukogu direktiivi 77/780/EMÜ artiklit 12, 
krediidiasutuste maksevõime suhtarvu käsitleva  nõukogu direktiivi 89/647 /EMÜ artikleid 2 ja 
5–8 ning II ja III lisa ja invest eerimisühingute ja krediidiasu tuse kapitali adekvaatsust 
käsitleva nõukogu direktiivi 93/6 /EMÜ artiklit 2 ja II lisa 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsem bri 2002. aasta direktiiv 2002/87/EÜ, milles 
käsitletakse finantskonglom eraati kuuluvate krediidiasut uste, kindlustusseltside ja 
investeerimisühingute täiendavat järelevalv et ning millega muudetakse nõukogu direktiive 
73/239/EMÜ, 79/267/EMÜ, 92/49/EMÜ, 92/96/EMÜ,  93/6/EMÜ ja 93/22/EMÜ ja Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu direktiive 98/78/EÜ ja 2000/12/EÜ, 
ainult artikkel 26 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. april li 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ 
finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 
93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõu kogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ, 
ainult artikkel 67 
B OSA 
RAKENDUSTÄHTAJAD 
(osutatud artiklis 48) 
Direktiiv  Rakendustähtaeg 
Nõukogu direktiiv 93/6/EMÜ  1.7.1995 
Direktiiv 98/31/EÜ  21.7.2000 
 
ET 97   ET Direktiiv 98/33/EÜ  21.7.2000 
Direktiiv 2002/87/EÜ  11.8.2004 
Direktiiv 2004/39/EÜ  Ei ole veel teada 
Direktiiv 2004/xx/EÜ  Ei ole veel teada 
 
ET 98   ET  
Øuus 
IX LISA  
VASTAVUSTABEL 
Käesolev direktiiv  Direktiiv 
93/6/EMÜ  Direktiiv 98/31/EÜ Direktiiv 98/33/EÜ Direktiiv 
2002/87/EÜ  Direktiiv 
2004/39/EÜ  
Artikli 1 lõike 1 
esimene lause       
Artikli 1 lõike 1 
teine lause ja 
lõige 2  Artikkel 1      
Artikli 2 lõige 1       
Artikli 2 lõige 2  Artikli 7 lõige 3      
Artikli 3 lõike 1 
punkt a  Artikli 2 lõige 1      
Artikli 3 lõike 1 
punkt b  Artikli 2 lõige 2     Artikli 67 lõige 
1 
Artikli 3 lõike 1 
punktid c – e  Artikli 2 lõiked 3 – 
5     
Artikli 3 lõike 1 
punktid f ja g       
Artikli 3 lõike 1 
punkt h  Artikli 2 lõige 10      
Artikli 3 lõike 1 
alapunkt i  Artikli 2 lõige 11   Artikli 3 lõige 1    
Artikli 3 lõike 1 
alapunkt j  Artikli 2 lõige 14      
Artikli 3 lõike 1 
punktid k ja l  Artikli 2 lõiked 15 
ja 16 Artikli 1 lõike 1 
punkt b     
Artikli 3 lõike 1 
punkt m  Artikli 2 lõige 17  Artikli 1 lõike 1 
punkt c     
Artikli 3 lõike 1 
punkt n  Artikli 2 lõige 18  Artikli 1 lõike 1 
punkt d     
Artikli 3 lõike 1 
punktid o – q  Artikli 2 lõiked 19 
– 21     
      
Artikli 3 lõike 1 
punkt r  Artikli 2 lõige 23      
Artikli 3 lõike 1 
punkt s  Artikli 2 lõige 26      
 
ET 99   ET Käesolev direktiiv  Direktiiv 
93/6/EMÜ  Direktiiv 98/31/EÜ Direktiiv 98/33/EÜ Direktiiv 
2002/87/EÜ  Direktiiv 
2004/39/EÜ  
Artikli 3 lõige 2  Artikli 2 lõiked 7 
ja 8     
Artikli 3 lõike 3 
punktid a ja b  Artikli 7 lõige 3    Artikkel 26   
Artikli 3 lõike 3 
punkt c  Artikli 7 lõige 3      
Artikkel 4  Artikli 2 lõige 24      
Artikkel 5  Artikli 3 lõiked 1 
ja 2     
Artikkel 6  Artikli 3 lõige 4     Artikli 67 lõige 
2 
Artikkel 7  Artikli 3 lõige 4a     Artikli 67 lõige 
3 
Artikkel 8  Artikli 3 lõige 4b     Artikli 67 lõige 
3 
Artikkel 9  Artikli 3 lõige 3      
Artikkel 10  Artikli 3 lõiked 5 – 
8     
Artikkel 11  Artikli 2 lõige 6      
Artikli 12 
esimene lõik  Artikli 2 lõige 25      
Artikli 12 teine 
lõik      
Artikli 13 lõike 1 
esimene lõik  V lisa lõike 1 
esimene lõik      
Artikli 13 lõike 1 
teine lõik ja 
lõiked 2 – 5  V lisa lõike 1 teine 
lõik ja lõiked 2 – 5  Artikli 1 lõige 7 ja 
4. lisa punktid a ja 
b    
Artikkel 14  V lisa lõiked 6 ja 7  4. lisa punkt c     
Artikkel 15  V lisa lõige 8      
Artikkel 16  V lisa lõige 9      
Artikkel 17       
Artikli 18 lõike 1 
esimene lõik  Artikli 4 lõike 1 
esimene lõik      
Artikli 18 lõike 1 
punktid a ja b  Artikli 4 lõike 1 
alapunktid i ja ii  Artikli 1 lõige 2     
Artikli 18 lõiked Artikli 4 lõiked 6 –     
 
ET 100   ET Käesolev direktiiv  Direktiiv 
93/6/EMÜ  Direktiiv 98/31/EÜ Direktiiv 98/33/EÜ Direktiiv 
2002/87/EÜ  Direktiiv 
2004/39/EÜ  
2 – 4 8 
Artikli 19 lõige 1       
Artikli 19 lõige 2  Artikli 11 lõige 2      
Artikli 19 lõige 3       
Artikkel 20       
Artikkel 21  IV lisa      
Artikkel 22       
Artikli 23 
esimene ja teine 
lõik Artikli 7 lõiked 5 
ja 6     
Artikli 23 kolmas 
lõik      
Artikkel 24       
Artikkel 25       
Artikli 26 lõige 1  Artikli 7 lõige 10  Artikli 1 lõige 4     
Artikli 26 lõiked 
2 – 4 Artikli 7 lõiked 11 
– 13     
Artikkel 27  Artikli 7 lõiked 14 
ja 15     
Artikli 28 lõige 1  Artikli 5 lõige 1      
Artikli 28 lõige 2  Artikli 5 lõige 2  Artikli 1 lõige 3     
Artikli 28 lõige 3       
Artikli 29 lõike 1 
punktid a – c ja 
kaks järgmist 
lõiku VI lisa lõige 2      
Artikli 29 lõike 1 
viimane lõik       
Artikli 29 lõige 2  VI lisa lõige 3      
Artikli 30 lõige 1 
ja lõike 2 esimene 
lõik VI lisa lõiked 4 ja 
5     
Artikli 30 lõike 2 
teine lõik       
Artikli 30 lõiked 
3 ja 4 VI lisa lõiked 6 ja 
7     
 
ET 101   ET Käesolev direktiiv  Direktiiv 
93/6/EMÜ  Direktiiv 98/31/EÜ Direktiiv 98/33/EÜ Direktiiv 
2002/87/EÜ  Direktiiv 
2004/39/EÜ  
Artikkel 31  VI lisa lõike 8 
alapunkt 1, 
alapunkti 2 
esimene lause, 
alapunktid 3 – 5      
Artikkel 32  VI lisa lõiked 9 ja 
10     
Artikli 33 lõiked 
1 ja 2      
Artikli 33 lõige 3  Artikli 6 lõige 2      
Artikkel 34       
Artikli 35 lõiked 
1 – 4 Artikli 8 lõiked 1 – 
4     
Artikli 35 lõige 5  Artikli 8 lõike 5 
esimene lause  Artikli 1 lõige 5     
Artikkel 36  Artikli 9 lõiked 1 – 
3     
Artikkel 37       
Artikkel 38  Artikli 9 lõige 4      
Artikkel 39       
Artikkel 40  Artikli 2 lõige 9      
Artikkel 41       
Artikli 42 lõike 1 
punktid a – c  Artikli 10 esimene, 
teine ja kolmas 
taane      
Artikli 42 lõike 1 
punktid d ja e       
Artikli 42 lõike 1 
punkt f  Artikli 10 neljas 
taane     
Artikli 42 lõike 1 
punkt g       
Artikkel 43       
Artikkel 44       
Artikkel 45       
Artikkel 46  Artikkel 12      
Artikkel 47       
 
ET 102   ET Käesolev direktiiv  Direktiiv 
93/6/EMÜ  Direktiiv 98/31/EÜ Direktiiv 98/33/EÜ Direktiiv 
2002/87/EÜ  Direktiiv 
2004/39/EÜ  
Artikkel 48       
Artikkel 49       
Artikkel 50  Artikkel 15      
      
I lisa lõiked 1 – 4  I lisa lõiked 1 – 4      
I lisa lõike 4 
viimane lõik  Artikli 2 lõige 22      
I lisa lõiked 5 – 7  I lisa lõiked 5 – 7      
I lisa lõige 8       
I lisa lõiked 9 – 
11 I lisa lõiked 8 – 10      
I lisa lõiked 12 – 
14 I lisa lõiked 12 – 
14     
I lisa lõiked 15 ja 
16 Artikli 2 lõige 12      
I lisa lõiked 17 – 
41 I lisa lõiked 15 – 
39     
I lisa lõiked 42 – 
56      
II lisa lõiked 1 ja 
2 II lisa lõiked 1 ja 2      
II lisa lõiked 3 – 
11      
III lisa lõige 1  III lisa lõike 1 
esimene lõik  Artikli 1 lõige 7 ja 
3. lisa punkt a     
III lisa lõige 2  III lisa lõige 2      
III lisa lõike 2 
alapunkti 1 
esimene kuni 
komas lõik  III lisa lõike 3 
alapunkt 1  Artikli 1 lõige 7 ja 
3. lisa punkt b     
III lisa lõike 2 
alapunkti 1 neljas 
lõik      
III lisa lõike 2 
alapunkti 1 viies 
lõik III lisa lõike 3 
alapunkt 2  Artikli 1 lõige 7 ja 
3. lisa punkt b     
III lisa lõike 2 
alapunkt 2, lõige 
3, lõike 3 III lisa lõiked 4 – 6  Artikli 1 lõige 7 ja 
3. lisa punkt c     
 
ET 103   ET Käesolev direktiiv  Direktiiv 
93/6/EMÜ  Direktiiv 98/31/EÜ Direktiiv 98/33/EÜ Direktiiv 
2002/87/EÜ  Direktiiv 
2004/39/EÜ  
alapunkt 1  
III lisa lõike 3 
alapunkt 2  III lisa lõige 8      
III lisa lõige 4  III lisa lõige 11      
IV lisa lõiked 1 – 
20 VII lisa lõiked 1 – 
20 Artikli 1 lõige 7 ja 
5. lisa    
IV lisa lõige 21  Artikkel 11a  Artikli 1 lõige 6     
V lisa lõiked 1 – 
13 kolmas lõik  VIII lisa lõiked 1 – 
13 alapunkt ii  Artikli 1 lõige 7 ja 
5. lisa    
V lisa lõike 13 
neljas lõik       
V lisa lõike 13 
viies lõik kuni 
lõige 14  VIII lisa lõike 13 
alapunkt iii kuni 
lõige 14  Artikli 1 lõige 7 ja 
5. lisa    
VI lisa  VI lisa lõike 8 
alapunkt 2 alates 
teisest lausest      
VII lisa       
VIII lisa       
IX lisa