ET    ET 
 EUROOPA 
KOMISJON  
Brüssel, 9.11.2012  
COM(2012) 651 final 
2012/0310 (NLE) 
  
Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS, 
mille ga kiidetakse heaks,  et Euroopa Komis jon sõlmib Euroopa Aatomiener giaühenduse 
nimel Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise teadus- ja 
tehnikakoostöö lepingu, mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb Euroopa 
Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse 
raamprogrammiga (2012–2013) 
 
 
ET 1   ET SELETUSKIRI  
 ETTEPANEKU  TAUST 
Šveits oli ühinenud Euratomi varasema  teadusuuringute raamprogrammiga (2007–2011) 
25. juunil 2007 allkirjastatud ja 1. jaanua ril 2007 jõustunud teadusliku ja tehnilise 
koostööalase lepingu alusel. 14.  märtsi 2011. aasta kirjaga vä ljendas Šveits huvi ühineda 
Euratomi raamprogrammiga (2012–2013). 
24. aprillil 2012 andis nõukogu komisj onile volituse alus tada läbirääkimisi uue lepingu üle. 
Uue lepingu üle peeti läbirääkimis i kooskõlas nõukogu antud suunistega.  
Kõnealuse lepinguga nähakse ette Šveits i ühinemine Euratomi teadusuuringute 
raamprogrammiga (2012–2013), ilma et see piirak s Šveitsi Konföderats iooni ja Euroopa 
Aatomienergiaühenduse 1978. aasta koostöölepingut juhitava termotuumasünteesi ja plasmafüüsika valdkonnas. Uut lepingut  hakatakse kohaldama 1. jaanuarist 2012. 
Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepi ngu artikli 101 kohaselt sõlmib komisjon 
need lepingud nõukogu heakskiidul, kes teeb otsu se kvalifitseeritud häälteenamusega. Uus 
leping tuleks sõlmida Euratomi nimel.  
Eespool osutatud kaalutlusi arve sse võttes palub komisjon, et nõukogu: 
– kiidaks heaks, et komisjon sõlmib Eur oopa Aatomienergiaühenduse nimel Euroopa 
Aatomienergiaühenduse ja Šveitsi Konföderats iooni vahelise teadus - ja tehnikakoostöö 
lepingu, mille kohaselt Šveitsi Konföderatsi oon ühineb Euroopa Aatomienergiaühenduse 
tuumaenergiaalase teadus- ja koolitu stegevuse raamprogrammiga (2012–2013). 
 
ET 2   ET  
2012/0310 (NLE) 
Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS, 
millega kiidetakse heaks, et Euroopa Komi sjon sõlmib Euroopa Aatomienergiaühenduse 
nimel Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Švei tsi Konföderatsiooni vahelise teadus- ja 
tehnikakoostöö lepingu, mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb Euroopa 
Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase tea dus- ja koolitustegevuse raamprogrammiga 
(2012–2013) 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 101, 
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut 
ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Komisjon pidas Euroopa Aato mienergiaühenduse nimel ja kooskõlas nõukogu 
suunistega läbirääkimisi, et sõlmida Šveitsig a leping, mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon 
ühineb Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammiga (2012–2013). 
(2) Sellest tulenevalt on soovitav heaks kiita kõnealuse lepingu sõlmimine Euroopa komisjoni 
poolt,  
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:  
Ainus artikkel  
Käesolevaga kiidetakse heaks, et Euroopa Komi sjon sõlmib Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel 
Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Šveitsi Konföde ratsiooni vahelise teadus- ja tehnikakoostöö 
lepingu, mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb Euroopa Aatomienergiaühenduse 
tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevus e raamprogrammiga (2012–2013). Selle lepingu 
sõlmimisel teeb Euroopa Komisjoni  esindaja käesoleval e otsuse I lisas esitatud Euroopa Komisjoni 
avalduse Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel. 
Selle lepingu tekst on esitatud käesoleva otsuse II lisas. 
Brüssel, 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja 
 
ET 3   ET LISAD  
I LISA  
Euroopa Komisjoni avaldus Eur oopa Aatomienergiaühenduse nimel  
 
Šveitsi Konföderatsiooni esindajad on palunud komi sjonil kinnitada, et Šveitsi Konföderatsiooni 
2012. aasta eeldatav rahaline osalus Euratomi t eadustegevuses kokku ei ületa 55 miljonit Šveitsi 
franki. Komisjon kinnitab, et võttes aluseks asjakohased statistilised andmed ja arvestades Euratomi 
teadustegevusega, sh enne käesoleva lepingu sõlm imist, seotud Šveitsi Konföderatsiooni eeldatava 
rahalise osaluse arvutamise alus eks olevaid proportsionaalsuse suhtarve aastaks 2012, ei ületa 
Šveitsi Konföderatsiooni 2012. aastal makstav kogusumma 55 miljonit Šveitsi franki. 
 
ET 4   ET  
II LISA 
LEPING 
 
Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveits i Konföderatsiooni vaheline teadus- ja 
tehnikakoostöö leping, mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb Euroopa 
Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase tea dus- ja koolitustegevuse raamprogrammiga 
(2012–2013) 
 
EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS,  
(edaspidi „Euratom”), 
 
keda esindab Euroopa Komisj on (edaspidi „komisjon”), 
 
ühelt poolt 
 
ning 
 
ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON 
(edaspidi „Šveits”), keda esindab Šveitsi liidunõukogu, 
 
teiselt poolt, 
 
edaspidi „lepinguosalised”, 
 
ARVESTADES, et Šveitsi ja Eura tomi vahelised lähedased suhted  on lepinguosalistele kasulikud; 
 
ARVESTADES teadus- ja tehnikauur ingute tähtsust lepi nguosaliste jaoks ni ng nende vastastikust 
huvi teha koostööd selles valdkonnas, et paremini kasutada ressursse ja vältida asjatut dubleerimist; 
 
ARVESTADES, et lepinguosalised viivad uur imisprogramme ellu ühist huvi pakkuvates 
valdkondades; 
 
ARVESTADES, et lepinguosalised on huvitatud nende programmide raames vastastikku kasuliku 
koostöö tegemisest; 
 
ET 5   ET  
ARVESTADES lepinguosaliste huvi selle vastu, et  soodustada oma teadusüksuste vastastikust 
juurdepääsu teadusuuringutele ja tehnol oogiaarendusele ning koolitustegevusele; 
 
ARVESTADES, et Euroopa Aatomienergiaühendus ja Šveits sõlmisid 1978. aastal koostöölepingu 
juhitava termotuumasünteesi ja plasmafüüsika valdkonnas (edaspidi „termo tuumasünteesileping”); 
 
ARVESTADES, et lepinguosalised sõlmisid 8. jaa nuaril 1986. aastal teadusliku ja tehnilise koostöö 
raamlepingu (edaspidi „raamleping”),  mis jõustus 17. juulil 1987; 
 
ARVESTADES, et raamlepingu artikkel 6 sätestab, et raamlepingu sihiks olev koostöö toimub 
sellekohaste lepingute kaudu; 
 
ARVESTADES, et 25. juunil 2007 sõlmis id Euroopa Liit ja Šveits teadus- ja tehnikaalase koostöö 
lepingu, mis jõustus 28. veebruaril 2008 ja mida kohald ati tagasiulatuvalt alat es 1. jaanuarist 2007; 
 
ARVESTADES, et eespool nimetatud lepingu artikli 9 lõikes 2 on sätestatud lepingu uuendamine 
või uuesti läbirääkimine uuringute ja tehno loogiaarenduse mitmeaastast es raamprogrammides 
osalemiseks vastastikku kokkulepitud tingimustel; 
 
ARVESTADES, et Euroopa Ühendus e teadusuuringute, tehnoloogia ar endamise ja tutvustamise 
seitsmes raamprogramm (2012–2013), mis samuti aita b kaasa Euroopa teadusruumi loomisele, 
võeti vastu nõukogu otsusega nr 2012/93/Euratom,1 määrusega (Euratom) nr 139/20122 ning 
nõukogu otsustega 2012/94/Euratom3 ja 2012/95/Euratom4 (edaspidi „Euratomi raamprogramm 
(2012–2013”)); 
 
ARVESTADES, et Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu sätted, käesolev leping ja 
selle alusel toimuv tegevus ei mõjuta liikmesr iikide pädevust arendada Šveitsiga kahepoolseid 
suhteid teaduse, tehnoloogia ning uurimis- ja arendustegevuse valdkonnas ning sõlmida vajaduse 
korral sellekohaseid lepinguid; 
 
ARVESTADES, et Euratom sõlmis ITER-pro jekti ühiseks rakendamiseks loodud ITERi 
Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisa tsiooni asutamislepingu. Vastavalt kõnealuse 
lepingu artiklile 21 ning 22. nove mbri 2007. aasta lepingule (Eur oopa Aatomienergiaühenduse 
(Euratom) ja Šveitsi Konföderatsiooni (Šveit s) vahelise kirjavahetuse vormis kokkulepete 
sõlmimise kohta, milles käsitletakse ITERi lepin gu, ITERi eesõiguste ja puutumatuse lepingu ning 
laiema lähenemise lepingu kohaldamist Šveitsi te rritooriumil ja Šveitsi liikmesust ITERi ja 
tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühise ttevõttes) kohaldatakse käesolevat lepingut 
Šveitsi suhtes, kes osaleb Euratomi termot uumasünteesiprogrammis täielikult assotsieerunud 
kolmanda riigina; 
                                                 
1 ELT L 47, 18.2.2012, lk 25. 
2 ELT L 47, 18.2.2012, lk 1. 
3 ELT L 47, 18.2.2012, lk 33. 
4 ELT L 47, 18.2.2012, lk 40. 
 
ET 6   ET  
ARESTADES, et Euratom on nõukogu 27. märtsi 2007. aasta otsusega loodud ITERi ja 
Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühis ettevõtte liige. Vastavalt kõnealuse otsuse 
artiklile 2 ning 22. novembri 2007. aas ta lepingule (Euroopa Aatomien ergiaühenduse (Euratom) ja 
Šveitsi Konföderatsiooni (Šveits) vahelise ki rjavahetuse vormis kokkulepete sõlmimise kohta, 
milles käsitletakse ITERi lepingu, ITERi eesõiguste ja  puutumatuse lepingu ning laiema lähenemise 
lepingu kohaldamist Šveitsi territooriumil ja Šveitsi liikmesust ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõttes) sai Šveits ist ühisettevõte liige, kes osaleb Euratomi 
termotuumasünteesiprogrammis täieli kult assotsieerunud kolmanda riigina; 
 
ARVESTADES, et Euratom sõlmis Aatomiener giaühenduse ja Jaapani valitsuse vahelise 
tuumasünteesienergeetika alastele  teadusuuringutele laiema lä henemisviisi meetmete ühist 
rakendamist käsitleva lepingu. Vastavalt kõnealuse lepingu artiklile 26 koha ldatakse käesolevat 
lepingut Šveitsi suhtes, kes osaleb Eurato mi termotuumasünteesiprogrammis täielikult 
assotsieerunud riigina, 
 
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: 
 
Artikkel 1 
Reguleerimisese 
 
1. Käesoleva lepinguga nähakse ette Šveitsi osalemine Eura tomi raamprogrammi (2012–2013) 
rakendamises, ilma et see piiraks term otuumasünteesilepingu kohaseid tingimusi. 
 
Šveitsi õigussubjektid võiva d osaleda kõigis Euratomi  raamprogrammi (2012–2013) 
eriprogrammides. 
 
2. Šveitsi õigussubjektid võivad osaleda Euroopa Liidu Teadusuur ingute Ühiskeskuse tegevuses, 
kuivõrd see osalemine ei ole hõlmatud lõikega 1. 
 
3. Euroopa Liidu õigussubjektid, sh Teadus uuringute Ühiskeskus, võivad osaleda Šveitsi 
uurimisprogrammides ja/või projektides, mille teemad on samaväärsed Euratomi raamprogrammi 
(2012–2013) programmide teemadega. 
 
4. Käesoleva lepingu kohaldamisel tähendab „õigussubj ekt” füüsilist isikut või juriidilist isikut, kes 
on asutatud asukohariigi õiguse või Euroopa Liidu õiguse kohaselt, kellel on iseseisev õigusvõime 
ja kes omab enda nimel mis tahes õigusi ja kohustusi. Mõiste hõlmab muu hulgas ülikoole, 
teadusorganisatsioone, tööstusett evõtteid, sealhulgas väikesi ja ke skmise suurusega ettevõtteid, ning 
üksikisikuid. 
Artikkel 2 
Koostöövormid ja -viisid 
 
ET 7   ET  
Koostöö toimub järgmistes vormides. 
 
1. Šveitsi õigussubjektide osalemine kõikides Euratomi raamprogrammi (2012–2013) alusel vastu 
võetud eriprogrammides vastavalt tingimustele, mis on sätestatud eeskirjades, millega nähakse ette ettevõtjate, teaduskeskuste ja ülikoolide osalemine Euroopa Aatomienergiaühenduse uurimis- ja 
koolitustegevuses. 
 
2. Šveitsi rahaline osalus Euratomi raampr ogrammi (2012–2013) rakendamiseks vastu võetud 
programmide eelarvetes on m ääratud kindlaks B lisas. 
 
3. Euroopa Liidu õigussubjektide osalemise Šveitsi t eadusprogrammides ja/või -projektides otsustab 
liidunõukogu Euratomi raamprogrammi (2012–2013) t eemadega samaväärsete teemade raames 
vastavalt asjakohaste Šveitsi eeskirjadega ette nähtud tingimustele ning projekti partnerite ja 
vastava Šveitsi programmi juhtkonna vahelisele kokkuleppele. Euroopa Liidu õigussubjektid, kes 
osalevad Šveitsi teadussprogrammides ja/või -p rojektides, katavad ise oma kulud, sealhulgas oma 
osa projektide üld- ja halduskulud est, v.a juhul, kui asjakohaste Šv eitsi eeskirjadega on ette nähtud 
teisiti. 
 
4. Lisaks Euratomi raamprogrammi (2012–2013) ni ng Šveitsi programmid e ja/või projektide 
rakendamist käsitleva teabe ja dokumentatsioon i õigeaegsele vahetamisele võib lepinguosaliste 
vaheline koostöö toimuda al ljärgnevatel viisidel: 
 
a) vahetatakse regulaarselt arvamusi Šveitsi ja Eu ratomi teaduspoliitika s uundade ja prioriteetide 
ning kavade kohta; 
 
b) arutatakse koostööväljavaa teid ja arenguvõimalusi;  
 
c) vahetatakse õigeaegselt teavet Šveitsi ja  Euratomi uurimisprogrammide ja -projektide 
rakendamise ning vastavalt käesolevale le pingule teostatud tööde tulemuste kohta; 
 
d) ühisnõupidamised; 
 
e) korraldatakse teadlaste, inseneride  ja tehnikute külastusi ja vahetust; 
 
f) korrapärane ja projektijärgne suhtlus Šveits i ja Euratomi programmi- ja projektijuhtide vahel; 
 
g) ekspertide osalemine seminaridel,  sümpoosionidel ja töörühmades. 
 
Artikkel 3 
Kohandamine 
 
ET 8   ET  
Koostööd võib lepinguosaliste vast astikusel kokkuleppel igal ajal  kohandada ja edasi arendada. 
 
Artikkel 4 
Intellektuaalomandiga seot ud õigused ja kohustused 
 
1. Kooskõlas A lisa ja kohaldatav a õigusega on Šveitsi õigussubjek tidel, kes osalevad Euratomi 
raamprogrammis (2012–2013), sellisest osalemisest tuleneva teabe ja intellektuaalomandi 
omandilise kuuluvuse, kasutamise ja levitamise suhtes samasugused õigused ja kohustused kui 
Euroopa Liidu õigussubjektidel. 
 
2. Kooskõlas A lisa ja kohaldatava õigusega on Euroopa  Liidu õigussubjektidel, kes vastavalt artikli 
2 lõikele 3 osalevad Šveitsi teadusprogrammides ja /või projektides, sellisest osalemisest tuleneva 
teabe ja intellektuaalomandi omandilise kuuluvuse, kasutamise ja levitamise suhtes samasugused õigused ja kohustused kui Šveitsi õigussubjektide l, kes osalevad kõnealustes programmides ja/või 
projektides. 
 
Artikkel 5 
Finantssätted 
 
Šveitsi rahalist osalust käsitlev ad eeskirjad on sätestatud B lisas. 
 
Artikkel 6 
Šveitsi ja ühenduste teadusuuringute komitee 
 
1. Raamlepinguga asutatud Šveitsi ja ühenduste teadusuuringute komitee ülesanne on uurida ja 
hinnata, kas käesolevat lepingut täidetase nõuetekohaselt, ning taga da, et see oleks nii. Kõigi 
käesoleva lepingu rakendamise või tõlgendami sega seotud probleemidega pöördutakse kõnealuse 
komitee poole. 
 
2. Komitee võib otsustada muuta C lisas sisalduvaid viiteid Euroopa  Liidu/Euratomi õigusaktidele. 
 
Artikkel 7 
Osalemine 
 
1. Ilma et see piiraks artikli 4 sätete koha ldamist, on Euratomi raamprogrammis (2012–2013) 
osalevatel Šveitsi õigussubjektidel samasugused  lepingulised õigused ja  kohustused kui Euroopa 
Liidu õigussubjektidel.. 
 
ET 9   ET  
2. Šveitsi õigussubjektide puhul kohaldatakse ette panekute esitamise ja hindamise ning Euratomi 
raamprogrammi (2012–2013) alusel to etuslepingute ja lepingute määr amise ja sõlmimise suhtes 
samu tingimusi, mida kohaldatakse samade progr ammide alusel Euroopa Liidu õigussubjektidega 
sõlmitavate toetusleping ute ja lepingute puhul. 
 
3. Šveitsil on assotsieerunud riigina õigus teha  Euratomi raamprogrammi (2012–2013) raames 
ettepanekuid hindajate kohta kooskõlas nõukogu määrusega (Euratom) nr 139/2012, millega 
kehtestatakse ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Aatomienergiaühenduse 
raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalemise ning teadustöö tulemuste levitamise eeskirjad (2012–2013). 
 
4. Ilma et see piiraks artikli 1 lõike 3, artikli 2 lõ ike 3 ja artikli 4 lõike 2 sätete, olemasolevate 
eeskirjade ja töökorra kohaldamist, võivad Euroop a Liidus asuvad õigussubj ektid osaleda artikli 2 
lõikes 3 osutatud Šveitsi uurim isprogrammide programmides ja /või projektides võrdsetel 
tingimustel Šveitsi partneritega . Šveitsi ametiasutused võivad Euroopa Liidu ühe või mitme 
õigussubjekti projektis osalemise tingimuseks s eada vähemalt ühe Šveitsi õigussubjekti osalemise.
   
Artikkel 8 
Liikuvus 
 
Lepinguosalised tagavad kooskõlas kehtivate eeski rjade ja lepingutega piiratud arvu käesoleva 
lepinguga hõlmatud tegevustes osalevate teadlaste Šv eitsi ja Euroopa Liitu sisenemise ning seal 
viibimise, kuivõrd see on möödapääsmatu kõnealuse tegevuse edukaks teostamiseks. 
 
Artikkel 9 
Läbivaatamine ja edasine koostöö 
 
1. Kui Euratom vaatab oma uurimisprogrammid läbi  või muudab neid, võida kse käesolev leping 
vastastikku kokku lepitud tingimustel  läbi vaadata või seda võida kse pikendada. Lepinguosalised 
vahetavad teavet ja arvamusi mis tahes sellise läbivaatamise või pikendamise kohta, samuti 
vahetatakse teavet kõigis küsimustes, mis ot seselt või kaudselt mõjutavad koostööd Šveitsiga 
Euratomi raamprogrammiga (2012–2013) hõlmatud val dkondades. Šveitsile teat atakse läbivaadatud 
või pikendatud programmide täpne si su kahe nädala jooksul alates  nende vastuvõtmisest Euratomi 
poolt. Uurimisprogrammide sellise läbivaatamise või pikendamise korral võib Šveits käesoleva lepingu lõpetada kuuekuulise ette teatamisega. Lepinguosalised teat avad kõigist kä esoleva lepingu 
lõpetamise või pikendamise kavatsustest kolme kuu jooksul pärast Euratomi otsuse vastuvõtmist. 
 
2. Kui Euratom võtab vastu uue mitmeaastase teadus- ja koolitusprogrammi, võidakse käesolevat lepingut lepinguosaliste poolt vastastikku kokku le pitud tingimustel uuendada või see võidakse 
uuesti läbi rääkida. Lepinguosalised vahetava d teavet ja arvamusi selliste programmide 
ettevalmistamise kohta või muu poolelioleva või tulevase uurimistegevuse kohta artikli 6 kohase 
Šveitsi / Euroopa Liidu teadusuuringute komitee kaudu. 
 
ET 10   ET  
Artikkel 10 
Seos muude rahvusvaheliste lepingutega 
 
1. Käesoleva lepingu sätteid kohald atakse ilma, et see piiraks ühte lepinguosalist siduvate muude 
rahvusvaheliste lepingutega antud eeliseid, mi s on ette nähtud ainult kõnealuse lepinguosalise 
õigussubjektidele. 
 
2. Euratomi raamprogrammiga (2012–2013) assotsi eerunud riigis asutatud õigussubjektil on 
käesoleva lepingu alusel samasugused õigused ja kohustused kui liikmesriigis asutatud õigussubjektil, tingimusel et assotsieerunud ri ik, milles õigussubjekt on asutatud, on nõustunud 
andma Šveitsi õigussubjektidele samasugused õigused ja kohustused. 
 
Artikkel 11 
Territoriaalne kohaldatavus 
 
Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende  territooriumide suhtes, kus kohaldatakse 
Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut se lles lepingus sätestatud tin gimustel, ja teiselt 
poolt Šveitsi territooriumi suhtes. 
 
Artikkel 12 
Lisad 
 
A, B ja C lisad moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa. 
 
Artikkel 13 
Jõustumine ja kohaldamine 
 
1. Lepinguosalised ratif itseerivad või sõlmivad käesoleva lepingu vastavalt oma kehtivale 
menetlusele. Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teat avad selleks vajalike 
sisemenetluste lõpuleviimisest.  
 
2. Käesolevat lepingut kohaldatak se alates Euratomi raampr ogrammi (2012–2013) algusest kuni 
31. detsembrini 2013. Ilma et see piiraks all pool esitatud lõike 5 kohaldamist, võib iga 
lepinguosaline ajavahemikul 1. jaanuarist 2013 kuni 30. juunini 2013 käesoleva lepingu lõpetada, 
teatades sellest kirj alikult. Sel juhul lõpetatakse le pingu kohaldamine 31. detsembril 2012.  
 
3. Kui käesolev leping lõpeb lõike 2 kohaselt 31. de tsembril 2012, täidab Eura tom Šveitsi abisaajate 
ees võetud kohustusi seni, kuni üks  lepinguosaline saab te iselt lepinguosaliselt lõ ike 2 kohase teate. 
Kui lõike 2 kohaselt lõpetab käesoleva lepingu Šve its, maksab ta Euratomile hüvitist summas, mis 
 
ET 11   ET vastab Euratomi 2013. aasta kohustustele Šveits i abisaajate ees, kuni Euratom saab Šveitsilt 
kõnealuse teate. Kõnealune hüvitis makstaks e hiljemalt 45 päeva pärast komisjoni nõude 
kättesaamist. B lisa punkti II alapunkti 2 kohald atakse vastavalt. Lepinguosalised lepivad 
vastastikku kokku kõigi muude lepi ngust tulenevate üksikasjade  suhtes. 
 
4. Käesolevat lepingut võib muuta ainult lepinguos aliste vastastikusel kirjalikul kokkuleppel. 
Muudatuste jõustumise menetlus on sama mis k äesoleva lepingu jõustumise suhtes kohaldatav 
menetlus. 
 
5. Kumbki lepinguosaline võib kuuekuu lise kirjaliku etteteatamisega käesoleva lepingu igal ajal 
lõpetada. 
 
6. Lepingu lõpetamise ja/või tähtaj a möödumise ajal pooleli olevaid pr ojekte ja tegevust jätkatakse 
kuni nende lõpuleviimiseni käesolevas lepingus sä testatud tingimustel. Lepinguosalised lepivad 
vastastikku kokku kõigi muude le pingu lõpetamisest tulenevate üksikasjade suhtes. 
 
Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, 
kreeka, leedu, läti, malta, poola, po rtugali, prantsuse, rootsi, rumeen ia, saksa, slovaki, sloveeni, 
soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kus juures kõik tekstid on võrdselt autentsed. 
 
ET 12   ET  
A LISA 
INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSTE JAGAMISE PÕHIMÕTTED 
 
I. Reguleerimisala 
 
Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõiste id: „intellektuaalomand” – Stockholmis 14. juulil 
1967 sõlmitud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Or ganisatsiooni asutamis e konventsiooni artiklis 2 
määratletud intellektuaalomand. 
 
„teadmised” – tulemused, sealhulgas teave, olen emata sellest, kas neid saab kaitsta, samuti 
autoriõigused või kõnealuse teab ega seotud õigused, mis tulene vad patendi, tööstusnäidise, 
sordiaretuse või neid täiendava kaitse tunnistuse väljaandmise ta otlustest või väljaandmisest või 
muust samalaadsest kaitsest. 
 
II Lepinguosaliste õigussubjektide  intellektuaalomandi õigused 
 
1. Kumbki lepinguosaline tagab, et käesolev a lepingu kohases tege vuses osaleva teise 
lepinguosalise õigussubjektide intellektuaalomandi õigused ja osalemisest tulenevad või sellega 
seotud õigused ja kohustused on  kooskõlas lepinguosaliste suht es kohaldatavat e asjakohaste 
rahvusvaheliste konventsioonidega, ka asa arvatud TRIPS-leping (Maailma 
Kaubandusorganisatsiooni hallatav intellektuaaloma ndi õiguste kaubandusaspektide leping), Berni 
konventsioon (1971. aasta Pariisi akt) ja Pari isi konventsioon (1967. aasta Stockholmi akt). 
 
2. Euratomi raamprogrammi (2012–2013) kaudsetes m eetmetes osalevatel Šveitsi õigussubjektidel 
on nõukogu 19. detsembri 2011. aasta määruses (Euratom) nr 139/2012,5 toetuslepingus ja/või 
Euratomiga sõlmitud lepingus sätestatud tingimust el intellektuaalomandi õigused ja kohustused 
kooskõlas punktiga 1. 
 
3. Šveitsi uurimisprogrammides ja/või -projektid es osalevatel liidu õigussubjektidel on kooskõlas 
punktiga 1 intellektuaalomandiga seoses sama sugused õigused ja kohustused kui kõnealustes 
programmides või projektides osal evatel Šveitsi õigussubjektidel. 
 
III. Lepinguosaliste intelle ktuaalomandi õigused 
 
1. Kui lepinguosalised ei ole kok ku leppinud teisiti, kohaldataks e nende teadmiste suhtes, mis 
lepinguosalised on loonud käesoleva lepingu artikli 2 lõike 4 kohase tegevuse käigus, järgmisi 
eeskirju: 
                                                 
5 ELT L 47, 18.2.2012, lk 1. 
 
ET 13   ET  
a) teadmised loonud lepinguosaline on kõnealuste t eadmiste omanik. Kui le pinguosaliste osakaalu 
teadmisi loonud tegevuses ei ole võimalik kindlaks määrata, kuuluvad need teadmised neile ühiselt; 
 
b) lepinguosaline, kelle omandis need teadmised on, võimaldab teisel lepinguos alisel neid teadmisi 
kasutada käesoleva lepingu artikli 2 lõikes 4 nimetatud tegevuses. Teadmiste kasutusõigused 
antakse ilma kasutustasuta. 
 
2. Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse lepinguosaliste teaduskirjanduse 
suhtes järgmisi eeskirju. 
 
a) kui lepinguosaline avaldab k äesoleva lepingu kohasest tegevuses t tulenevaid teaduslikke ja 
tehnilisi andmeid, teavet ja tulemusi ajakirjade, artiklite, aruannete või raamatute, sealhulgas 
audiovisuaalsete teostena ja tarkvara kujul, on  teisel lepinguosalisel õigus saada ülemaailmne, 
tühistamatu ja kasutustasuta lihtlitsents selliste te oste tõlkimiseks, paljundamiseks, taasesitamiseks, 
edastamiseks ja avalikuks levitamiseks; 
 
b) kõigile autoriõigusega kaitst avaid andmeid ja teavet sisaldavatele eksemplaridele, mida 
levitatakse avalikult ja mis on koos tatud käesoleva jao alusel, märgita kse teose autori või autorite 
nimi või nimed, välja arvatud juhul, kui auto r on selgesõnaliselt keelanud oma nime nimetada. 
Samuti on eksemplaridel selgelt näha mä rge lepinguosaliste koostööpanuse kohta. 
 
3. Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti,  kohaldatakse lepinguosaliste mitteavaldatava 
teabe suhtes järgmisi eeskirju: 
 
a) edastades teisele lepinguosalisele käesoleva lepingu kohase tegevusega seotud teavet, määrab 
kumbki lepinguosaline kindlaks teabe, mille avaldamist ta ei soovi; 
 
b) teabe vastu võtnud lepinguosaline võib omal va stutusel edastada avaldamata teavet oma 
alluvuses olevatele asutustele või isikutele käes oleva lepingu rakendamisega seotud konkreetsetel 
eesmärkidel; 
 
c) mitteavaldatavat teavet andva  lepinguosalise eelneval kirjali kul nõusolekul võib vastuvõttev 
lepinguosaline levitada se llist mitteavaldatavat teavet laie malt, kui on lubatud alapunktis b. 
Lepinguosalised teevad sellist laiemat levitamist kä sitleva eelneva kirjaliku nõusoleku taotlemise ja 
andmise korra koostamiseks koostööd ning kumbki  lepinguosaline annab kõne aluse nõusoleku oma 
riiklike tegevuspõhimõtete ja õi gusaktidega lubatud ulatuses; 
 
d) käesoleva lepingu alusel lepi nguosaliste esindaja te korraldatud semi naridel või muudel 
kohtumistel esitatud dokumenteerimata avaldamata või  muud konfidentsiaalset teavet või töötajate 
töölevõtmisest, teadusrajatiste kasutamisest või ka udsetest meetmetest tulenevat teavet käsitletakse 
konfidentsiaalse teabena tingimusel, et sellise avaldamata või muu konfi dentsiaalse või piiratud 
levikuga teabe vastuvõtjat on enne  teabe andmist teavitatud anta va teabe konfidentsiaalsusest 
vastavalt alapunktile a; 
 
ET 14   ET  
e) kumbki lepinguosaline püüab tagada, et talle alapunktide a ja d kohaselt teatavaks saanud 
avaldamata teabe suhtes kohaldatakse nimetat ud punktides sätestatud järelevalvet. Kui ühele 
lepinguosalistest saab teatavaks, et  ta ei suuda kindlasti või tõenäoliselt täita  alapunktide a ja d 
sätteid levitamisest hoidumise kohta,  teatab ta sellest viivitamata teisele lepinguosalisele. Seejärel 
konsulteerivad lepinguosalised teineteisega, et määrata ki ndlaks asjakohased meetmed. 
 
ET 15   ET  
B LISA 
ŠVEITSI OSALUST KÄSITLEVAD FINANTSEERKIRJAD  
 
I. Rahalise osaluse kindlaksmääramine 
 
1. Selleks et saada suhtarv, mis määrab Šveitsi osaluse suuruse Euratomi raamprogrammis (2012–
2013), v.a Euratomi termotuumasünteesiprogrammi s, leitakse turuhindades arvutatud Šveitsi 
sisemajanduse kogutoodangu suhe Euroopa Lii du liikmesriikide turu hindades arvutatud 
sisemajanduse kogutoodangu summasse. Suhtarv, mille  alusel arvutatakse Šveitsi osalus 
termotuumasünteesiprogrammis, arvutatakse ka  edaspidi termotuumasünteesilepingu alusel. 
Kõnealuste suhtarvude arvutamise aluseks on Euro stati viimased statistil ised andmed, mis on 
Euroopa Liidu sama aasta eelarve proj ekti avaldamise ajal kättesaadavad. 
 
2. Komisjon teatab võimalikult kiiresti Šveitsile koos asjakohase taustateabega: 
 
a) Euroopa Liidu eelarve projekti kulukohustust e assigneeringute su mmad, mis 2013. aastal 
vastavad Euratomi raamprogrammile (2012–2013); 
 
b) eelarveprojekti kohase osaluse hinnangulise summ a, mis vastab 2013. aastal Šveitsi võimalikule 
osalusele Euratomi raamprogrammis (2012–2013).  
 
3. Niipea kui 2013. aasta üldeelarve on lõplikult vastu võetud, teatab kom isjon Šveitsile kulude 
kalkulatsioonis sisalduvad  eespool nimetatud summad. 
 
4. Šveitsi rahaline osalus Euratomi raamprogr ammis (2012–2013) määratakse kindlaks lisaks 
summale, mis on igal aastal Euroopa Liidu ül deelarves määratud kohustuste assigneeringutena, 
selleks et täita komisjoni ra halised kohustused, mis tulenevad käesoleva lepinguga hõlmatud 
programmide ja tegevuste teostamiseks, juh timiseks ja toimimiseks vajalikust tööst. 
 
II. Maksemenetlused 
 
1. Hiljemalt 31. detsembril 2012 esitab komisjon Šveitsile rahastamisnõude, mis vastab käesolevast 
lepingust tulenevale Šveitsi 2012. aasta rahalisele osalusele. Kõnealuse rahastamisnõudega nähakse 
ette Šveitsi rahalise osaluse maksmine hiljema lt 30 päeva jooksul alates  kõnealuse rahastamisnõude 
saamisest. Selleks et arvutada 2012. aasta summa Šv eitsi frankides, kasutab komisjon Šveitsi frangi 
ja euro vahelise vahetuskursina  Euroopa Keskpanga eelmise kuu ee lviimase päeva turukurssi või 
sõltuvalt kättesaadavusest delega tsioonide või muude asjakohast e allikate määratud kõnealuse 
kuupäeva lähedast kurssi. 
 
Komisjon esitab pärast 1. juulit ja hiljemalt 2013. aasta novembris Šveitsile rahastamisnõude, mis 
 
ET 16   ET vastab kõnealuse lepingu kohasele 2013. aasta osal usele ja mis on kindlaks määratud käesoleva lisa 
punkti I alapunkti 1 alusel, v.a juhu l, kui käesoleva lepingu kohald amine lõpetatakse 31. detsembril 
2012 kooskõlas artikli 13 lõikega 2. Kõnealuse raha stamisnõudega nähakse ette kõnealuse osaluse 
maksmine hiljemalt 30 päeva jooksul alates rahastamisnõude saamisest. 
 
2. Šveitsi 2012. aasta rahaline osalus makstaks e Šveitsi frankides ning 2013. aasta osalus 
väljendatakse eurodes ja makstakse eurodes komisjoni esitatud rahastamisnõuetel märgitud 
pangakontole. 
 
3. Šveits tasub oma käesoleva lepingu kohase ma kse punktis 1 esitatud ajakava kohaselt. Maksega 
viivitamisel tuleb maksta viivist, mille määr on võrdne ühe kuu Euroopa pankadevahelise rahaturu 
noteeritud euro intressiga (EURIBOR), nii na gu see on avaldatud Reut ersi lehel EURIBOR01 
(Telerate'i süsteemi leheküljel 248) . Intressimäärale lisandub 1,5 pr otsendipunkti iga viivitatud kuu 
kohta. Kõrgendatud määra kohaldatakse kogu viivitusaj a suhtes. Viivist tuleb siiski maksta üksnes 
juhul, kui makse tasutakse pärast punktis 1 osutatud maksetähtaegu. 
 
4. Reisikulud, mida Šveitsi esindajad ja eksperdi d kannavad teaduskomiteede töös osalemiseks ning 
Euratomi raamprogrammis (2012–2013) osalejad se lle rakendamiseks, hüvi tab komisjon samadel 
alustel ja samas korras, mida praegu kohaldatakse  Euroopa Liidu liikmesr iikide esindajate ja 
ekspertide suhtes. 
 
III. Rakendamistingimused 
 
1. Käesoleva lisa kohane Šveits i rahaline osalus Euratomi raamprogrammis (2012–2013) jääb 
asjaomasel eelarveaastal tavaliselt muutumatuks. 
 
2. Iga eelarveaasta (n) kontode sulgemise ajal tä psustab komisjon tulude ja kulude aruande 
koostamise raames Šveitsi osalusega seotud kontosi d, võttes arvesse muudatus i, mis on eelarveaasta 
jooksul toimunud ülekannete, makset e tühistamiste, üleviimiste, või lisa- ja paranduseelarvete 
tagajärjel. Selliseid täpsustusi tehakse aasta (n + 1) esimese makse tegemise ajal. Viimane selline 
täpsustus tehakse siiski hiljemalt juulis, neljan dal aastal pärast Euratomi raamprogrammi (2012–
2013) lõppu. Šveitsi maksed kantakse Eurato mi programmidesse eelarvelaekumistena, mis 
märgitakse Euroopa Liidu üldeelarve tulude kalkulatsiooni asjakohast esse rubriikidesse.  
 
IV. Teave 
 
1. 2013. aasta makse tegemise ajal koostatakse ja esitatakse Šveitsile teadmiseks Euratomi 
raamprogrammi (2012–2013) assigneeringute aruanne 2012. aasta kohta komisjoni  tulude ja kulude 
aruande vormis. 
 
Hiljemalt 30. aprillil 2014 koostatakse ja esitatakse  Šveitsile teadmiseks Euratomi raamprogrammi 
(2012–2013) assigneeringute aruanne 2013. aasta kohta kom isjoni tulude ja kulude aruande vormis. 
 
ET 17   ET  
2. Komisjon edastab Šveitsile stat istika ja kogu muu üldi se finantsteabe, mis on seotud Euratomi 
raamprogrammi rakendamisega ja mis tehakse kättesaadavaks liikmesriikidele. 
 
ET 18   ET  
C LISA 
EURATOMI RAAMPROGRAMMI (2012–2013) ŠVEITSI OSALEJATE 
FINANTSKONTROLL 
 
I. Otsene teabevahetus 
 
Komisjon suhtleb otse Euratomi raamprogrammis (2012–2013) osalevate Šveitsi õigussubjektide ja 
nende alltöövõtjatega. Viimased esitavad ot se komisjonile kogu asjakohase teabe ja 
dokumentatsiooni, mis neil tuleb esita da käesolevas lepingus osutat ud sätete kohas elt ja sätete 
rakendamiseks sõlmitud toetusle pingute ja lepingute alusel. 
 
II. Auditid 
 
1. Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002,6 mida on viimati muudetud nõukogu 
määrusega (EÜ, Euratom) nr 1081/2010,7 ja komisjoni määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002,8 
mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007,9 ning muudele käesolevas 
lepingus osutatud eeskirjadele võib Šveitsis  asuvate programmis osalejatega sõlmitavates 
toetuslepingutes ja lepingutes et te näha teaduslikke, finants-, tehnol oogilisi või muid auditeid, mida 
komisjoni esindajad või muud ko misjoni volitatud isikud võivad teostada osalejate või nende 
alltöövõtjate tegutsemiskohas igal ajal. 
 
2. Komisjoni esindajatele või muudele komisjoni volit atud isikutele tagatakse auditite teostamiseks 
vajalik juurdepääs tegevuskohtadele, objektidele ja dokumentidele ning kogu vajalikule teabele, sh 
elektroonilisel kujul. Selline juurdepääsuõigus peab  olema selgesõnaliselt sätestatud käesolevas 
lepingus osutatud sätete rakendamiseks sõ lmitavates toetuslepi ngutes ja lepingutes. 
 
3. Euroopa Kontrollikojal on samad õigused mis komisjonil. 
 
4. Auditid võib kõnealustes toetuslepingutes ja/või le pingutes sätestatud tingimustel teha ka pärast 
Euratomi raamprogrammi (2012–2013) või käesoleva lepingu lõppemist. 
 
5. Šveitsi Riigikontrollile teatatakse Šveitsi territooriumil teos tatavatest audititest ette. Selline 
teatamine ei ole auditite tegemise õiguslik eeltingimus. 
 
III. Kohapealsed kontrollid 
                                                 
6 EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. 
7 ELT L 311, 26.11.2010, lk 9. 
8 EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. 
9 ELT L 111, 28.4.2007, lk 13. 
 
ET 19   ET  
1. Käesoleva lepingu raames on komisjonil (O LAF) õigus teostada Šveitsi territooriumil 
kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vast avalt nõukogu määruses (E uratom, EÜ) nr 2185/9610 
ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1073/199911 esitatud tingimustele ja 
korrale. 
 
2. Kohapealsed kontrollid ja inspekteerimised valmis tatakse ette ja viiakse läbi komisjoni poolt 
tihedas koostöös Šveitsi föderaalse  finantskontrolli või Šveitsi f öderaalse finantskontrolli poolt 
määratud muude Šveitsi pädevate ametiasutusega, ke llele teatakse piisavalt varakult kontrollide ja 
inspekteerimiste objekt, eesmärk ja õiguslik alus , nii et nad saaksid anda kogu vajalikku abi. Sel 
eesmärgil võivad Šveitsi pädevate ametiasutuste t öötajad osaleda kohapeal setes kontrollides ja 
inspekteerimistes. 
 
3. Kui Šveitsi asjaomased ametiasutused seda soovivad, võib komisjon koha pealseid kontrolle ja 
inspekteerimisi teha koos nendega. 
 
4. Kui Euratomi raamprogrammis (2012–2013) osal ejad on vastu kohapeal sele kontrollile või 
inspekteerimisele, annavad Šveitsi ametiasutu sed, tegutsedes kooskõlas riigi eeskirjadega, 
komisjoni inspektoritele vaja likku abi kohapealse kontrolli ja inspekteerimise tegemiseks. 
 
5. Komisjon edastab võimalikult kiiresti Šveitsi f öderaalsele finantskontro llile kõik asjaolud või 
kahtlused selliste rikkumiste kohta, millest ta on kohapealse kontrolli või inspekteerimise käigus 
teadlikuks saanud. Igal juhul on komisjon kohustat ud eespool nimetatud ametiasutust selliste 
kontrollide ja inspekteerimis te tulemustest teavitama. 
 
IV Teavitamine ja konsulteerimine 
 
1. Käesoleva lisa nõuetekohaseks rakendamiseks  vahetavad Šveitsi ja ühenduse pädevad 
ametiasutused regulaarselt teavet ning peavad k onsultatsioone, kui üks lepinguosaline seda nõuab. 
 
2. Šveitsi pädevad ametiasutused teatavad komisjon ile viivitamata igast asjaolust või kahtlusest, 
millest nad on teada saanud seoses käesolevas lepingus osutatud sätete rakendamiseks sõlmitud 
toetuslepingute või lepin gute sõlmimisel või kohaldamisel tehtud rikkumistega. 
 
V. Konfidentsiaalsus 
 
Käesoleva lisa alusel ükskõik millises vormis saadetud või vahetatud teabe kohta kehtib 
ametisaladuse hoidmise kohustus ning sellele laieneb Šveitsi seadustega ja ühenduse 
institutsioonides rakendatavate vastavate sätetega sarnasele teabele kehtestatud kaitse. Seda teavet 
võib edastada ainult sellistele is ikutele ühenduse ametiasutustes, liik mesriikides või Šveitsis, kelle 
ülesanded seda nõuavad, samuti ei tohi seda teav et kasutada muul eesmä rgil kui lepinguosaliste 
finantshuvide tõhusaks kaitsmiseks. 
                                                 
10 EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.  
11 EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1. 
 
ET 20   ET  
VI. Haldusmeetmed ja -karistused 
 
Ilma et see piiraks Šveitsi kriminaalõiguse kohald amist, võib komisjon rakendada haldusmeetmeid 
ja -karistusi, mis on ette näht ud määrustes (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mida on viimati muudetud 
määrusega (EÜ, Euratom) nr 1081/2010,12 ning määruses (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, mida on 
viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007,13 ning nõukogu 18. detsembri 1995. aasta 
määruses (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Eur oopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta14. 
 
VII. Sissenõudmine ja jõustamine 
 
Käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluvad otsu sed, mis komisjon on Euratomi raamprogrammi 
(2012–2013) raames teinud ja millega kehtestataks e rahaline kohustus muude le isikutele peale 
riikide, on Šveitsis jõustatava d. Täitekorraldus an takse välja ning selle s uhtes ei kohaldata muid 
kontrolle kui need, mis hõlmavad selle autentsu se kinnitamist Šveitsi valitsuse määratud 
ametiasutuste poolt. Šveitsi valitsus teavitab komi sjoni enda määratud ametiasutustest. Jõustamine 
toimub vastavalt Šveitsi menetlusnormidele. Täite korralduse õiguspärasust  on õigus kontrollida 
Euroopa Liidu Kohtul. Samadel tingimustel jõus tatakse Euroopa Liidu Kohtu otsused, mis on 
tehtud Euratomi raamprogrammi (2012–2013) alusel  sõlmitud lepingus sisa lduva vahekohtuklausli 
alusel. 
                                                 
12 ELT L 311, 26.11.2010, lk 9. 
13 ELT L 111, 28.4.2007, lk 13. 
14 EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1. 
 
ET 21   ET  
ETTEPANEKULE LISATAV FINANTSSELGITUS  
1. ETTEPANEKU/ALGATUSE  RAAMISTIK   
1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus  
Nõukogu otsuse ettepanek, milles käsitletakse  ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa 
Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Šveits i Konföderatsiooni vahelise teadus- ja 
tehnikakoostöö lepingu, mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb Euroopa 
Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase tead us- ja koolitustegevuse raamprogrammiga 
(2012–2013) (Euratom FP7+2) allkirjastamist ja sõlmimist Euroopa 
Aatomienergiaühenduse nimel. 
1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt te gevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise 
(ABM/ABB) struktuurile 
Jaotis 08 – Teadusuuringud 
Jaotis 10 – Otsene teadustegevus  
1.3. Ettepaneku/algatuse liik  
 Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet   
 Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb kat seprojektist / ettevalmistavast 
meetmest15  
 Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist   
X Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet   
Õigusakti ettepanek, teisene õigus – Eura tomi asutamislepingu artikli 101 kohane 
Euratomi ja kolmanda riigi vaheline rahvusvaheline leping.  
1.4. Eesmärgid  
1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu 
täidetakse  
Šveitsi ühinemine Euratomi tuumaener giaalase teadus- ja koolitustegevuse 
raamprogrammi (2012–2013) kaudsete ja otseste meetmetega, andes Šveitsile ühinemisega 
assotsieerunud kolmanda riigi staatuse vast avates kahe- ja mitmepoolsetes ning 
rahvusvahelistes komiteedes ja organites; Švei tsi rahaline ja tehnil ine osalus Euratomi 
raamprogrammi (2012–2013) rakendamises. 
Poliitikameetmed, millega soodustatakse Eurato mi ja Šveitsi Konföderatsiooni koostööd, 
milleks Šveits ühineb Euratomi tuumaen ergiaalase teadus- ja koolitustegevuse 
raamprogrammiga (2012–2013), võttes arvesse t uumaalaste teadus- ja tehnikauuringute 
olulisust lepinguosaliste jaoks, käimasolev at uurimisprogrammide ühist rakendamist 
vastastikust huvi pakkuvat es valdkondades ning Euratomi ja  Šveitsi vastastikust huvi teha 
                                                 
15 Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b. 
 
ET 22   ET koostööd tuumalõhustumise a -sünteesi uuringut es ning anda oma teadusüksustele 
vastastikune juurdepääs uurimis- ar endamis- ja koolitustegevusele.  
1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja 
eelarvestamise süsteemile  
Erieesmärk nr...  
– 
Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhi se juhtimise ja eelarvestamise süsteemile  
– 
1.4.3. Tulemus- ja mõjunäitajad  
Määrata kindlaks ettepaneku/algatuse raken damise järelevalveks ka sutatavad näitajad. 
– 
1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus  
1.5.1. Lühi- või pikaajalises persp ektiivis täidetavad vajadused  
Esmane õigus: Euratomi asutamislepi ngu X peatüki „Välissuhted” artikkel 101. 
Teisene õigus: 
- 1987. aasta Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline 
koostööleping juhitava termotuumas ünteesi ja plasmafüüsika valdkonnas; 
- 8. jaanuari 1986. aasta tea dusliku ja tehnilise koostöö raamleping, mis jõustus 
17. juulil 1987; 
- 28. veebruaril 2008 jõustunud teadusliku ja  tehnilise koostöö leping, mida kohaldati 
tagasiulatuvalt alates  1. jaanuarist 2007; 
- ITERi projekti ühiseks elluviim iseks loodava ITERi Rahvusvahelise 
Termotuumaenergeetika Organi satsiooni asutamisleping; 
- Euratomi ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline kirjavahetus, milles käsitletakse 
Šveitsi liikmesust ITERi ja Tuumas ünteesienergeetika Arendamise Euroopa 
Ühisettevõttes; ning 
- Euratomi ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline kirjavahetus, milles käsitletakse 
Jaapani valitsuse ja ühenduse vahelist lepi ngut, milles käsitletakse tuumasünteesiuuringute 
laiema lähenemisviisi meetmete ühist rakendamist. 
1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisaväärtus 
– 
 
ET 23   ET 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid 
NA 
1.5.4. Kooskõla ja võimalik koosto ime muude asjaomaste meetmetega 
– 
1.6. Meetme kestus ja finantsmõju  
Piiratud kestusega  ettepanek/algatus   
– X Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2012–31.12.2013  
–  Finantsmõju avaldub aj avahemikul AAAA–AAAA  
 Piiramatu kestusega  ettepanek/algatus 
– rakendamise käivitumisperiood hõ lmab ajavahemikku AAAA–AAAA, 
– millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 
1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid  
X Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine  komisjoni poolt  
 Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine , mille puhul eelarve täitmise ülesanded on 
delegeeritud: 
–  rakendusametitele  
–  ühenduste asutatud asutustele16  
–  riigi avalik-õiguslikele asutustele või av alikke teenuseid osutavatele asutustele  
–  isikutele, kellele on delegeeritud konkreetse te meetmete rakendamine Euroopa Liidu 
lepingu V jaotise kohaselt ja kes on ki ndlaks määratud asjaomases alusaktis 
finantsmääruse artikli 49 tähenduses  
 Eelarve täitmine koostöös  liikmesriikidega  
 Detsentraliseeritud eelarve täitmine  koostöös kolmandate riikidega   
 Eelarve täitmine ühiselt  rahvusvaheliste orga nisatsioonidega ( täpsustage ) 
Mitme eelarve täitmise viisi va limise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”.   
Märkused:  
                                                 
16 Määratletud finantsmääruse artiklis 185. 
 
ET 24   ET 2. HALDUSMEETMED   
2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad  
Täpsustage tingimused ja sagedus. 
Järelevalvekord  
Komisjon hindab korrapäraselt  kõigi kõnealuse lepingu raames võetud meetmete 
rakendamist, ka jälgib kõnealuse lepingu rake ndamist käesoleva lepingu kohane Šveitsi ja 
ühenduste teadusuuringute komitee. K õnealune hindamine hõlmab järgmist: 
a) Euratomi raamprogrammi (2012–2013) er iprogrammide tulemuslikkuse näitajad: 
- esitatud ettepanekute arv võ rreldes Šveitsi osaluse osakaaluga neis programmides; 
- rahastamiseks väljavalitud Šveitsi esitatud ettepanekute arv võrreld es Šveitsi osaluse 
osakaaluga neis programmides; 
- ITER IO ja F4Ega sõlmitud ja rakendatud Šveitsi lepingute arv. 
b) Teabe kogumine 
Euratomi FP7+2 eriprogrammide andmete alus el; taotluse korral ja  käesoleva lepingu 
kohases Šveitsi ja ühenduste teadusuuri ngute komitees vahetatud teabe alusel. 
c) Üldine hindamine 
Komisjon hindab Šveitsi üldist osalemist Eura tomi FP7+2 programmis, nimelt arvestades 
selle ühinemise kestust käesoleva lepingu lõppemise ajal. 
2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid  
2.2.1. Tuvastatud ohud  
Euratomi FP7+2 eriprogrammide andmete alus el; taotluse korral ja  käesoleva lepingu 
artikli 6 kohases Šveitsi ja  ühenduste teadusuuringute komitees vahetatud teabe alusel. 
Muud meetmed, mis on ette nähtud C lis aga „Euratomi raamprogrammi (2012–2013) 
Šveitsi osalejate finantskontroll”. 
2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id)  
– 
2.3. Pettuse ja eeskirjade eira mise ärahoidmise meetmed  
Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed 
Kõnealused meetmed on esitatud C lisas „Euratomi raamprogrammi (2012–2013) Šveitsi 
osalejate finantskontroll”, nimelt:  
– Auditid: Šveitsis asuvate programmis osalejatega sõlmitavates toetuslepingutes ja 
lepingutes võidakse ette näha teaduslikke, fi nants-, tehnoloogilisi või muid auditeid, mida 
komisjoni esindajad või muud komisjoni volitatud isikud või vad teostada osalejate või 
 
ET 25   ET nende alltöövõtjate tegutsemiskohas igal  ajal kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ, 
Euratom) nr 1605/2002,17 mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) 
nr 1081/2010,18 ja komisjoni määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002,19 mida on viimati 
muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007,20 ning muudele käesolevas lepingus 
osutatud eeskirjadele.  
Euroopa Kontrollikojal on audititega se oses samad õigused kui komisjonil.  
Auditid võib kõnealustes toetuslepingutes ja/või  lepingutes sätestatud tingimustel teha ka 
pärast Euratomi raamprogrammi (2012–2013)  või käesoleva lepingu lõppemist. 
– Kohapealsed kontrollid ja inspekteerimised. Käesoleva lepingu raames on komisjonil 
(OLAF) õigus teostada Šveitsi territoorium il kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi 
vastavalt nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/9621 ning Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määruses (EÜ) nr 1073/199922 esitatud tingimustele ja korrale. 
– Haldusmeetmed ja -sanktsioonid: Ilma et see piiraks Šveitsi kriminaalõiguse 
kohaldamist, võib komisjon rakendada haldusmeet meid ja -karistusi, mis on ette nähtud 
määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mi da on viimati muudetud määrusega (EÜ, 
Euratom) nr 1081/2010,23 ning määruses (EÜ, Euratom)  nr 2342/2002, mida on viimati 
muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007,24 ning nõukogu 18. detsembri 
1995. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 2988/ 95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse 
kohta.  
– On kavandatud sissenõudmismeetmed ja need  on Šveitsi territooriumil jõustatavad.  
                                                 
17 EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. 
18 ELT L 311, 26.11.2010, lk 9. 
19 EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. 
20 ELT L 111, 28.4.2007, lk 13. 
21 EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.  
22 EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1. 
23 ELT L 311, 26.11.2010, lk 9. 
24 ELT L 111, 28.4.2007, lk 13. 
 
ET 26   ET 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE  HINNANGULINE  FINANTSMÕJU   
3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid  ja kulude eelarveread, millele mõju 
avaldub  
• Olemasolevad eelarveread  
Järjestage  mitmeaastase finantsraamistiku rubriikid e ja iga rubriigi sees eelarveridade 
kaupa. 
Eelarverida  Assigneerin
gute liik  Rahaline osalus  
Mitmeaastas
e 
finantsraamis
tiku rubriik  Nr  
[Nimetus…...….]  Liigendatu
d/ 
liigendamat
a 
(25) EFTA26 
riigid  Kandidaatri
igid27 Kolman-
dad riigid  Rahaline osalus 
finantsmääruse 
artikli 18 lõike 1 
punkti aa tähenduses 
Tegevuskulud       
1 a 08 01  Halduskulud – 
teadusuuringud 
08 01 05 01  Teadustöötajatega 
seotud kulud 08 01 05 03  Muud 
teadustegevusega seotud 
juhtimiskulud  Liigenda
mata EI EI JAH EI 
•  
• Uued eelarveread, mille loomist taotletakse  
• Ei kohaldata 
                                                 
25 Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. 
26 EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.  
27 Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lä äne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. 
 
ET 27   E3.2. Hinnanguline mõju kuludele  
3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma ) 
Mitmeaastase 
finantsraamistiku rubriik:  1 a Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive 
tagamiseks 
Kaudne teadustegevus    Aasta  Aasta  Aasta  KOKKU  
y Tegevusassigneeringud  2012 2013 ≥ 2014  
Kulukohustuse
d (1)     Eelarverida nr  08 2x kokku  
Maksed  (2)     
Eriprogrammide eelarvest rahastatud haldusassigneeringud28  
08 01  xx xx kokku  
 
08 01 05 01 Teadustöötajatega seotud kulud 
08 01 05 03 Muud teadustegevusega seotud juhtimiskulud 
  
 
0,237 
 
0,127 
 0,110 
  
 
0,154 
 
0,089 
 
0,065 
   
 
0,391
0,216 
 0,175 
 
Eelarverida nr 08 01   (3) 0.237 0.154  0.391 
Kulukohustuse
d =1+1a 
+3 0.237 0.154  0.391 Teadusuuringute ja 
innovatsiooni peadirektoraadi 
assigneeringud KOKKU   Maksed  =2+2a+
3 0.237 0.154  0.391 
 
Kulukohustused  (4) 0 0 0 0 y Tegevusassigneeringud 
KOKKU  Maksed  (5)     
y Eriprogrammide vahenditest rahastatavad 
haldusassigneeringud KOKKU  (6) 0,237 0,154  0,391 
                                                 
28 Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read),  kaudne teadustegevus, 
otsene teadustegevus. 
 
ET 28   EKulukohustused  =4+ 6 0,237 0,154  0,391 Mitmeaastase finantsraamistiku  
RUBRIIGI 1a assigneeringud 
KOKKU  Maksed  =5+ 6 0,237 0,154  0,391 
Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:  
Kulukohustused  (4)    y Tegevusassigneeringud 
KOKKU  Maksed  (5)    
y Eriprogrammide vahenditest rahastatavad 
haldusassigneeringud KOKKU  (6) 0,237  0,154  0,391 
Kulukohustused  =4+ 6 0,237 0,154 0,391 Mitmeaastase finantsraamistiku  
RUBRIIKIDE 1–4 
assigneeringud KOKKU  
(võrdlussumma)  Maksed  =5+ 6 0,237 0,154 0,391 
 
ET 29   E 
Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: 5 „Halduskulud”  
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 
   Aasta 
2012 Aasta 
2013 KOKKU  
Teadusuuringute ja 
innovatsiooni peadirektoraat / 
otsene teadustegevus  
y Personalikulud  0 0 0 
y Muud halduskulud  0 0 0 
<….> peadirektoraat 
KOKKU  Assigneeringud  0 0 0 
 
Mitmeaastase finantsraamistiku  
RUBRIIGI 5 assigneeringud 
KOKKU  (Kulukohustuste 
kogusumma = maksete kogusumma)
 0 0 0 
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 
   Aasta 
2012 Aasta 
2013 Aasta 
≥ 2014  KOKKU  
Kulukohustused  0,237 0,154  0,391 Mitmeaastase finantsraamistiku  
RUBRIIKIDE 1–5 
assigneeringud KOKKU  Maksed  0,237 0,154  0,391 
 
 
ET 30   ET 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele   
– X ettepanek/algatus ei hõlma tege vusassigneeringute kasutamist  
–  Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: 
kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 
  Aasta 2012  Aasta 2013  KOKKU  
VÄLJUNDID  Täpsustada eesmärgid ja 
väljundid  
 
Ø Välju
ndi 
liik29 Väljun
di 
keskm
ine 
kulu 
Väljundite arv  
Kulu 
Väljundite arv  
Kulu Väljundite arv 
kokku Kogu-kulu  
ERIEESMÄRK nr 130…       
Väljund – Euratom –         
Väljund – Euratom – 
tuumalõhustumine         
Erieesmärk nr 1 kokku        
ERIEESMÄRK nr 2        
Väljund – EURATOM otsene 
teaduste gevus –         
Erieesmärk nr 2 kokku        
KULUD KOKKU        
(*) väljundite hinnanguline arv 
                                                 
29 Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pi kkus kilomeetrites jms). 
30 Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele. 
 
ET 31   ET 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 
3.2.3.1. Ülevaade  
–  Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist  
– X Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub 
järgmiselt: 
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 
 Aasta 
2012 - N 31 Aasta 
2013 - N+1 KOKKU  
 
Mitmeaastase finantsraamistiku 
RUBRIIK 5     
Personalikulud     
Muud halduskulud     
Mitmeaastase finantsraamistiku 
RUBRIIK 5 kokku     
 
Mitmeaastase finantsraamistiku 
RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud32  2012 2013 KOKKU  
Personalikulud  0,127 0,089 0,216 
Muud halduskulud  0,110 0,065 0,175 
Mitmeaastase finantsraamistiku 
RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud 
kokku  0,237 0,154 0,391 
 
KOKKU  0,237  0,154  0,391 
                                                 
31 Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. 
32 Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega 
seotud kulud (endised BA read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus. 
 
ET 32   ET 3.2.3.2.  Hinnanguline personalivajadus  
–  Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist  
– X Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: 
hinnanguline väärtus (täisarvuna või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma) 
 Aasta 
2012 - N Aasta 
2013 - N+1  
y Ametikohtade loeteluga ette nähtud amet ikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)  
X 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)    
XX 01 01 02 (delegatsioonides)    
08 01 05 01 (kaudne teadustegevus)  1 0.7 
y Koosseisuvälised töötajad (täistööaja ekvivalendis: FTE)33 
XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised 
töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid)    
XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides, kohalikud töötajad ja riikide lähetatud eksperdid delegatsioonides)
   
08 01 04 4034 – peakorteris35   
08 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide 
lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas)    
Muud eelarveread (täpsustage)    
KOKKU  1 0,7 
XX on asjaomane poliitikavaldkond või eelarvejaotis. 
Personalivajadused kaetakse haldavale p eadirektoraadile juba jaotatud ja/või 
peadirektoraadis ümberpaigutatud vahenditest, vajaduse korral koos lisaeraldistega, mis võidakse meedet juhtivale peadirektoraad ile anda iga-aastase vahendite eraldamise 
protseduuri raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid. 
Ülesannete kirjeldus: 
Ametnikud ja ajutised töötajad 
 Ette nähtud ühiskomitee kohtumiste ning nende edukaks 
toimimiseks kaasa aitavate lähetuste ettevalmistamine ja 
haldamine, samuti lepingu korrapärane läbivaatamine.  
                                                 
33 Lepingulised töötajad, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides, kohalikud töötajad, riikide 
lähetatud eksperdid.  
34 Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuvälis te töötajate ülempiir (endised B..A read). 
35 Peamiselt struktuurifondid, Eu roopa Maaelu Arengu Põllumajandu sfond ja Euroopa Kalandusfond. 
 
ET 33   ET 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaas tase finantsraamistikuga  
– X Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga. 
–  Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitm eaastase finantsraamistiku asjaomase 
rubriigi ümberplaneerimine. 
Ei kohaldata  
–  ettepanekuga/algatusega seoses võib  olla vajalik paindlikkusinstrumendi 
kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine36. 
Ei kohaldata  
3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus  
– X Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandat e isikute poolset kaasrahastamist.  
–  Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on 
järgmine: 
assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 
 Aasta 
2012 Aasta 
2013 
Täpsustage kaasrahastav asutus   
Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU*    
 
                                                 
36 Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24. 
 
ET 34   ET 3.3. Hinnanguline mõju tuludele  
–  Ettepanekul/algatusel pu udub finantsmõju tuludele 
– X Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: 
–  omavahenditele  
– X mitmesugustele tuludele 
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)  
Ettepaneku/algatuse mõju37 
Tulude 
eelarverida:  Jooksva aasta eelarves 
kättesaadavad 
assigneeringud  Aasta 
2012* Aasta 
2013* 
6013 pm  42,833  41,524  
* 2012 ja 2013. aasta summad on miljonites eurodes ja neid tuleb käsitada ligikaudsetena. Lõpliku 
taotletava osaluse puhul võetakse arvesse eelmiste aastate kohta tehtud korrigeerimisi.  
Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsus tage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek 
mõjutab. 
08 22 04  Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa  Majanduspiirkonna väliste kolmandate 
riikide osalemisest teadusuuringutes ja tehnoloogia arendamises 
10 03 02  Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa  Majanduspiirkonna väliste kolmandate 
riikide osalemisest teadusuuringutes ja tehnoloogia arendamises 
Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutusmeetod.  
Selleks et saada suhtarv, mis määrab Šve itsi osaluse suuruse Euratomi raamprogrammis 
2012. ja 2013. aastal, v.a Euratomi termot uumasünteesiprogrammis, leitakse turuhindades 
arvutatud Šveitsi sisemajanduse kogutoodangu  suhe Euroopa Liidu liikmesriikide 
turuhindades arvutatud sisemajanduse kogutoodangu summasse. 
Suhtarv, mille alusel arvutatakse Šveitsi osalus termotuumasünteesiprogrammis 2012. ja 
2013. aastal, arvutatakse ka edaspidi termotuumasünteesilepingu alusel (artikli 11 lõige 1). 
Selle lepingu (1978. aasta leping) kohane Šve itsi rahaline osalus EURATOMi programmis 
määratakse kindlaks igal aastal summas, mille  suhe Euratomi osalusse Euratomi programmi 
kuludes võrdub Šveitsi sisemajanduse kogutoodangu suhtega Euratomi ja Šveitsi eelviimase 
aasta sisemajanduse kogutoodangusse kokku.  
Kõnealused suhtarvud arvutatakse Eurostati viimaste statistilist e andmete põhjal, mis 
on Euroopa Liidu sama aasta eelarve proj ekti avaldamise ajal kättesaadavad.  
Peale selle kohaldatakse suhtarve ELi se lliste kulukohustuste suhtes, mille on vastu 
võtnud ELi eelarvepädevad institutsioonid. 
 
 
                                                 
37 Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud, suhkrumaks) korral tuleb näidata netosummad, 
st brutosumma, millest on lahutatud 25 % kogumiskuludena.