ET Euroopa Liidu Teataja C 33/10

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2013/C 33/06

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

„POULET DES CÉVENNES”/„CHAPON DES CÉVENNES”

EÜ nr: FR-PGI-0005-0862-22.02.2011

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus:

„Poulet des Cévennes”/„Chapon des Cévennes”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 1.1. Värske liha (ja rups)

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Kaitstud geograafilise tähisega „Poulet des Cévennes”/„Chapon des Cévennes” tähistatakse järgmiste omadustega kodukana- või kohikuke rümpasid.

Päritolu: tootjate ühendus kasutab ristandeid S 757 N, T 457 N ja T 451, mis on kantud nüüdseks tunnustatud aeglase kasvuga tõugude ristandite loetelusse.

Rümpade välimus peab vastama järgmistele nõuetele:

kuuluma A klassi (määruses (EÜ) nr 543/2008 esitatud määratlus);

üldine: rümbad ei tohi olla märgatavalt asümmeetrilised;

luud: ei tohi esineda nekroosi ega punast luuüdi;

nahk: — ilma kriimustusteta: kui rümba rinnakul ja koibadel esineb kriimustusi, klassifitseeritakse rümp madalamasse klassi; rümba muudel osadel on kriimustused lubatud; — põletused: kui rümba rinnakul ja koibadel esineb nähtavaid põletusjälgi, klassifitseeritakse rümp madalamasse klassi; rümba muudel osadel on põletusjäljed lubatud; — sulejäänuste ja suletüügaste puudumine; — rinnak: kui rinnakunahk on rebenenud, klassifitseeritakse rümp madalamasse klassi; — verejäljed: kui liigesed on punased või esineb ekhümoosi, klassifitseeritakse rümp madalamasse klassi; — siseelunditest puhastatud linnud: pea ja jalad peavad olema puhtad, ilma nekroosita.

Rümpade miinimumkaal on

kodukana puhul — 1 kg puhastatult ja ilma rupsita, kuumtöötlemisvalmis, — 1,3 kg ainult siseelunditest puhastatult;

kohikuke puhul — 2,5 kg puhastatult ja rupsita, kuumtöötlemisvalmis, — 2,9 kg ainult siseelunditest puhastatult.

Toote „Poulet des Cévennes”/„Chapon des Cévennes” lihaskiudude struktuur on tihe, kuid kuna liha on mahlane ja mitterasvane, on see seda enam hinnatav.

Kodukanu „Poulet des Cévennes” müüakse värske tervikliku rümbana, mis on kuumtöötlemisvalmis (puhastatud ja rupsita), seedeelunditest puhastatud või tükeldatud.

Kohikukkesid „Chapons des Cévennes” müüakse värske tervikliku rümbana, mis on kuumtöötlemisvalmis (puhastatud ja rupsita), või seedeelunditest puhastatud.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Kodulinnud, mille liha kannab tähist „Poulet des Cévennes”/„Chapon des Cévennes” lastakse hiljemalt 42-päevastena kruusasele jooksurajale, kus kasvavad puud ja rohi.

Loodusliku söödana antakse lindudele kolme liiki teravilja, millele ei lisata loomset jahu ega loomset rasva, täiendsöödana kasutatakse taimseid valke (soja, raps, päevalill), mineraalaineid ja vitamiine.

Kodulindude „Poulet des Cévennes”/„Chapon des Cévennes” kasvatustes toimub kodukanade söötmine kolmes ja kohikukkedele söötmine neljas etapis.

Ühe kodukana üks söödaetapp sisaldab järgmisel määral teravilja

Munast koorumise etapp: 1. päevast kuni maksimaalselt 28. päevani

Sööda kogumassist moodustab vähemalt 50 % teravili ja teravilja kõrvalsaadused.

Kasvuetapp: 29. päevast 52. päevani

Sööda kogumassist moodustab vähemalt 70 % teravili ja teravilja kõrvalsaadused

(vähemalt kaks sorti teravilja).

Lõppetapp: 53. päevast tapmiseni

Sööda kogumassist moodustab vähemalt 80 % teravili ja teravilja kõrvalsaadused

(vähemalt kolm sorti teravilja).

Ühe kohikuke üks söödaetapp sisaldab järgmisel määral teravilja

Munast koorumine: 1. päevast kuni maksimaalselt 28. päevani

Sööda kogumassist moodustab vähemalt 50 % teravili ja teravilja kõrvalsaadused.

Kasvuetapp: 29. päevast 52. päevani

Sööda kogumassist moodustab 70 % teravili ja teravilja kõrvalsaadused

(vähemalt kaks sorti teravilja).

Lõppetapp: 53. päevast tapmiseni

Sööda kogumassist moodustab vähemalt 70 % teravili ja teravilja kõrvalsaadused

(vähemalt kolm sorti teravilja).

Tapaetapp: neli nädalat enne tapmist

Sööda kogumassist moodustab vähemalt 80 % teravili ja teravilja kõrvalsaadused

(vähemalt kolm sorti teravilja).

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Kodukanad ja kohikuked peavad olema kasvatatud kaitstud geograafilise tähisega hõlmatud geograafilises piirkonnas.

Linnukasvatajad saavad tibud ühepäevastena. Kodukanade kasvatamisaeg on 84 päeva ja kohikukkede kasvatamisaeg vähemalt 150 päeva.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

Märgisel peab kindlasti olema:

— KGTga hõlmatud nimetus „Poulet des Cévennes” või „Chapon des Cévennes”;

— tapamaja, kus kodulinnud tapetakse, peab olema identifitseeritav kas teavitava märgise (EMÜ märgis) või kaalu ja hinnaga varustatud märgise järgi, mis on pakendil teabemärgise kõrval.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Geograafiline piirkond on kindlaks määratud mitmete järgmiste kriteeriumite koostoime alusel: piirkonnas toimunud varasem tootmine ja toote maine, kohalik oskusteave, ajalooline ja praegune majanduslik olukord ja ökoloogilised asjaolud.

Kaitstud geograafilise tähisega „Poulet des Cévennes”/„Chapon des Cévennes” hõlmatud geograafiline piirkond hõlmab 426 kommuuni, mis asuvad neljas järgmises departemangus:

Ardèche’i departemang

kommuunid: Bourg-Saint-Andéol, Joyeuse, Largentière, Valgorge, Vallon-Pont-d'Arc, Les Vans, Viviers;

osaliselt Villeneuve-de-Bergi kanton;

kommuunid: Vogue, Villeneuve de Berg, Saint-Maurice-d'Ibie, Saint-Maurice-d'Ardèche, Saint-Germain, Saint-Andéol-de-Berg, Rochecolombe, Lavilledieu, Lanas.

Gardi departemang

kantonid: Alès-Nord-Est, Alès-Ouest, Alès-Sud-Est, Alzon, Anduze, Bagnols-sur-Cèze, Barjac, Bessèges, Génolhac, La Grand-Combe, Lasalle, Lédignan, Lussan, Marguerittes, Pont-Saint-Esprit, Quissac, Saint-Ambroix, Saint-André-de-Valborgne, Saint-Chaptes, Saint-Hippolyte-du-Fort, Saint-Jean-du-Gard, Saint-Mamert-du-Gard, Sauve, Sumène, Trèves, Uzès, Valleraugue, Vézénobres, Le Vigan.

Hérault’ departemang

kantonid: Claret, Ganges.

Lozère’i departemang

kantonid: Barre-des-Cévennes, Florac, Meyrueis, Le Pont-de-Montvert, Saint-Germain-de-Calberte, Villefort.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Kaitstud geograafilise tähisega „Poulet des Cévennes”/„Chapon des Cévennes” hõlmatud geograafilist piirkonda iseloomustavad

ebatasane maastik

Cévennesi ebaühtlase, mäekuplite ja orgudega maastiku pinnareljeef on vahelduslik.

Kõrguselt jääb Cévennes tasemele 200 kuni 1 700 meetrit üle merepinna ja kogu piirkonna ulatuses on pinnareljeef väga eriilmeline.

Selgesti eristuvad kolm looduslikku piirkonda: idas üle Basses Cévennesi kõrguv Hautes Cévennes ning kõrgplatood, mida liigendavad kurud moodustavad Caussesi ja Gorgesi.

Seega on Bougèsi ja Aigouali massiivide vahel 250 kuni 1 000 meetri ulatuses sügavaid ja järsunõlvalisi orge. Kõrgmäestiku alguse ja Alèsi tasandiku vahel voolab ligikaudu 1 400 meetristest nõlvadest alla Gardon oma lisajõgedega, mis on uuristanud oma teel mägedesse sügavaid jäärakuid, mida kutsutakse vallats.

Cévenolsi savi-lubjakivist ja mõnikord ka kiltkivist koosnev pinnas on vaene, raskesti haritav ja erakordselt kivine;

kontrastsed ilmastikutingimused

Ilmastikutingimuste erinevus on suur: Gardoni orgudes on soe kliima, suvi on väga kuiv ja päikesevalgust palju, Mont Lozère’i nõlvadel valitseb seevastu väga karm kliima (üle 90 päeva aastas esineb külmi).

Erinevused aastaaegade vahel tulevad väga selgelt esile. Piirkonnas esineb Vahemerelt tulevaid sademeid, mida rõhutab omalt poolt pinnamoe reljeefsus. Septembrist maini esineb sademeid üldiselt või siis kohati väga tugevaid äikesevihmu. Valdavalt sajab sügisel ja talvel on sademeid vähem.

Suvi on seevastu väga kuiv. Talvel on lund kõrgusel üle 800 meetri, kuid lumekatte paksus ja kestus on väga erinev.

Sellest tulenevalt on mõne kilomeetri ulatuses kliima väga erinev;

eripärane taimkate

Mullastiku omapära, kliima mitmekesisus ja pinnareljeefi erinevused avaldavad mõju ka Cévennesi taimestikule.

Mont Lozère’il puid ei kasva. Kogu ala on rohumaa või nõmm: mustika-, kanarbiku või genistanõmm.

Veidi madalamal on esimesed puud: pöögid, kuused, männid.

Veel allpool kasvavad tammed ja kastanid.

Cévennesi nõlvad ja orud on väga mitmekesine keskkond. Mäetippude nõmmed, kus genista safrankollane läheb üle kanarbikulillaks, lõppevad kivitammedest tammikuga, mis loob mulje, et roheline vöönd ulatub kastanimetsade kaudu mägedeni välja;

ümbruskonnale vastav oskusteave

Linnukasvatajad hoolitsevad eriti kanade jooksuaedade eest. Olles uurinud, millised liigid ümbruskonnas kasvavad, istutavad nad sinna samalaadseid puid. Tervest mõistusest lähtuvalt ei istutata Cévennesi piirkonna muldadesse ja kliimasse sobimatuid puid.

Linnukasvatajad on arendanud välja ka söödaalase oskusteabe ja määranud kindlaks söödakava, milles võetakse arvesse lindude erinevaid kasvuetappe. Lindude sööt peab koosnema vähemalt kolme liiki teraviljast, sh mais. Seda tava iseloomustab ka teraviljade osakaalu pidev suurenemine, nii et viimases etapis moodustab teravili söödast juba vähemalt 80 %.

Teine oskusteabe oluline element on jooksuaedade heakord. Tänu sellele saavad linnud täiendavat sööta, mis koosneb kohalikust taimestikust (lõhnataimed, kanarbik, puude noored võrsed või marjad) ja looduslikust kruusast (grit), mis koosneb Cévennesi kaljudest murenenud kivikestest. Kõik see soodustab kanapugude väljakujunemist, toiduainete peeneksjahvatamist pugudes ja seega ka sööda paremat seedimist.

5.2. Toote eripära:

Kaitstud geograafilise tähisega toodet „Poulet des Cévennes” ehk „Chapon des Cévennes” iseloomustavad toote maitseomadused, kanade kollane värvus, tiheda konsistentsiga lihased ning mahlane ja väherasvane liha. Kõnealune geograafiline tähis on olnud tuntud juba kümneid aastaid.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Seose aluseks on toote maine ja sellise toote väljatöötanud linnukasvatajate oskusteave, kes on osanud tuua esile kõik tootmispiirkonnaga seotud eripärad.

Cévennesi kodulindude tootmine on kohandatud looduskeskkonna füüsilistele tingimustele: põlvest-põlve sel alal tegutsedes on linnukasvatajad arendanud välja asjakohase oskusteabe.

Vähemalt kolmest eri teraviljaliigist koosnev sööt aitab kaasa toote maitseomadustele (tihe, mahlane ja väherasvane liha) ning maisi ja sorgo kasutamine muudab linnud kollakaks. Liha muudavad eriti maitsvaks ka piirkonnas olevad looduslikud lisaained (lõhnataimed, puude noored võrsed, marjad, putukad jne).

Peale selle on kodukanad „Poulet des Cévennes” ja kohikuked „Chapon des Cévennes” linnutõust, millel on paljas kael ja pikad jalad. See omadus on väga vajalik, kuna nii saavad kodulinnud alal ennast vigastamata liikuda ja jooksuaia kõiki eeliseid ära kasutada. Jooksuaia võimalused mõjutavad ka kodulindude „Poulet des Cévennes” ehk „Chapon des Cévennes” lihaskonna kujunemist ja väljenduvad toote organoleptilistes omadustes: liha ja lihased on tihedad ja liha on ühtlasi väherasvane.

Kodulinde kasvatatakse Cévennesis ka selleks, et hoida alles põllumajanduslikku tegevust kaevanduste ja tööstuste sulgemise tõttu vaesunud piirkonnas.

Kaitstud geograafilise tähisega tooted „Poulet des Cévennes” ehk „Chapon des Cévennes” pärinevad seega looduskeskkonnaga kohastunud linnukasvatusest, mille eripära tuleb eelkõige looduskeskkonnast.

Kaitstud geograafilise tähisega toodete „Poulet des Cévennes” ehk „Chapon des Cévennes” tuntus ulatub aastakümnete taha. Sellest annavad tunnistust mitmed auhinnad, mis on antud Cévennesi kodulindudele kvaliteedi eest 1900. aastatel toimunud mitmetel kodulinnu- ja põllumajanduskonkurssidel. Oluline on märkida, et juba siis oli pere- ja talukeskse linnukasvatuse kõrval ka selliseid linnukasvatusi, mille toodang läks müügiks turgudele.

Tänapäeval on piirkondlikus ja üleriigilises ajakirjanduses ilmunud kodulindude „Poulet des Cévennes” ehk „Chapon des Cévennes” kohta hulgaliselt artikleid ning toode seostub mitmesuguste tooteedenduse kampaaniatega Languedoc-Roussilloni piirkonna kvaliteedi- ja päritolumärgise all, samuti võib näiteks tuua üritusi Militant du goût või La qualité fait sa comédie, mida igal aastal Monpellier’s rohkearvulisele publikule korraldatakse.

Toote praegusest mainest annavad tunnistust ka arvukad saadud auhinnad, näiteks 2009. aastal sai „Poulet des Cévennes” Pariisi põllumajandusmessi üldkonkursil (Concours Général Agricole du Salon International de l’Agriculture de Paris) pronksmedali.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPPouletChaponDesCevennesV2.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta.