KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA EUROOPA KONTROLLIKOJALE INSTITUTSIOONIDEVAHELISE TÖÖRÜHMA SOOVITUSTE VASTUVÕTMISE KOHTA RIIKLIKE KINNITUSTE KEHTESTAMISEKS JA KASUTAMISEKS /* COM/2014/0688 final */





Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Kontrollikojale institutsioonidevahelise töörühma soovituste vastuvõtmise kohta riiklike kinnituste kehtestamiseks ja kasutamiseks Komisjon on järjekindlalt kehtestanud uusi meetmeid, et parandada koos liikmesriikidega Euroopa Liidu vahendite usaldusväärset ja tõhusat haldamist. Sellest hoolimata ei saa olukorraga ikka päris rahul olla, kuna eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega püsivad veamäärad kõrged ja süsteemi tuleb veel täiustada. Ettepanek võtta kasutusele riiklikud kinnitused tekitas nii Euroopa Parlamendis kui ka nõukogus tõsise arutelu ning enamik liikmesriike on selles küsimuses väga tundlikud. Finantsmääruse[1] lõpliku sõnastuse kohaselt tuleb ELi vahendite haldamise eest vastutavatel liikmesriikide asutustel (alates 2014. aastast) esitada liidu vahendite haldaja kinnitus, kuid lisaks võivad liikmesriigid esitada „nõuetekohasel tasandil allkirjastatud kinnitusi”. Komisjon leiab, et riiklikke kinnitusi saaks kasutada komisjoni kinnitusahela lülina, kui on täidetud teatavad tingimused, mis tagavad nende kinnituste usaldusväärsuse ja lisaväärtuse. Seega peaks riiklik kinnitus olema midagi enamat kui kokkuvõte liidu ja liikmesriigi kontrolliasutuste järeldustest. Riiklik kinnitus peaks pakkuma lisaväärtust. Selleks peaks ta tugevdama ELi vahendite haldamise puhul pakutavat kindlust ja hõlmama poliitilist kohutust edendada usaldusväärset finantsjuhtimist. Kinnituse esitamise aeg peaks olema kooskõlas ELi kontrolli- ja aruandlustsükliga ja see peaks olema piisavalt läbipaistev, et suurendada liikmesriigis teadlikkust ELi vahendite kontrollisüsteemidest. Samuti tugevdaks riiklike kinnituste kasutuselevõtmine vastutusahelat, mis moodustab osa ELi finantsjuhtimise parandamise üldstrateegiast (vt 2012. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust käsitlevad resolutsioonid). Seoses sellega tegi komisjon ettepaneku luua koos Euroopa Parlamendi ja nõukoguga töörühm soovituste esitamiseks riiklike kinnituse ülesehituse ja vormi kohta ning teatas oma valmisolekust kaaluda parlamendi taotlust kehtestada näidisvorm riikliku vahendite haldaja kinnituse jaoks, mille liikmesriigid esitavad sobival poliitilisel tasandil. Institutsioonidevahelise töörühma viimane koosolek pühendati riiklikke kinnitusi käsitlevate soovituste arutamisele ja vastuvõtmisele. Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et liikmesriigid ei ole praegu õiguslikult kohustatud esitama riiklikku kinnitust. Kuigi kinnituste esitamine on vabatahtlik, esitab töörühm oma soovitustes kriteeriumid, millest praktikas lähtuda. Need on ka piisavalt paindlikud, et võtta arvesse eri liikmesriikides riiklikele kinnitustele kehtivaid nõudeid. Komisjon kiidab institutsioonidevahelise töörühma välja töötatud soovitused heaks ja toetab riiklike kinnituste kasutamist avaliku aruandekohustuse vahendina liikmesriikide valitsuste ja parlamentide vahelistes suhetes, kuna riiklikud kinnitused on suurema mõjuga ja nähtavamad kui liidu vahendite haldajate kinnitused ning võivad edukamalt suurendada liikmesriigis teadlikkust ELi vahendite kontrollisüsteemidest. Komisjon on valmis kaaluma võimalusi riiklike (poliitilise tasandi) kinnituste edasiseks toetamiseks pärast institutsioonidevahelise töörühma soovituste vastuvõtmist. [1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1). Soovitused vabatahtlike riiklike kinnituste kehtestamiseks ja kasutamiseks finantsraamistiku artikli 59 lõike 5 alusel Sissejuhatus ja reguleerimisala Finantsmääruse artikli 59 lõikes 5, milles käsitletakse eelarve täitmist koostöös liikmesriikidega, on liikmesriikide jaoks sätestatud võimalus esitada riiklikke kinnitusi lisaks liidu vahendite haldaja kinnitusele, mida asutused, kelle liikmesriigid on määranud vastutama liidu vahendite haldamise ja kontrolli eest, peavad esitama kohustuslikus korras. Võttes arvesse taotlust, mille Euroopa Parlament esitas oma resolutsioonis 2011. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, moodustas komisjon Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni esindajatest koosneva töörühma, kelle ülesanne on anda praktilisi soovitusi liikmesriikidele, kes kaaluvad riiklike kinnituste kehtestamist. Käesolevad soovitused on mõeldud liikmesriikidele, kes esitavad või soovivad esitada finantsmääruse artikli 59 lõike 5 viimases lõigus nimetatud riiklikke kinnitusi. Töörühm kohtus kahel korral institutsioonide esindajate ja neljal korral tehnilisel tasandil. Selle tegevust käsitlevad dokumendid on avaldatud järgmisel aadressil: http://ec.europa.eu/budget/biblio/documents/iwgnd/index_en.cfm. Käesolevad soovitused peegeldavad tulemusi, mis on töörühmas esitatud seisukohtade ja toimunud arutelude põhjal praeguseks saavutatud. Töörühma tegevusega paralleelselt käib töö ka liidu vahendite haldaja kinnitust käsitlevate sätete ja selle näidiste kehtestamiseks. Sellealased rakendusmääruse ettepanekud on kavas esitada lõplikul kujul 2014. aasta teises pooles. Kuna liidu vahendite haldajate kinnitused ja riiklikud kinnitused on omavahel tihedalt seotud, võib tekkida vajadus käesolevaid soovitusi täiendavalt läbi vaadata, et võtta pärast nimetatud õigusaktide vastuvõtmist arvesse nende lõplikke sätteid ja liikmesriikide võimalikke vajadusi. Käesoleva dokumendi esimeses osas on esitatud töörühma soovitused riikliku kinnituse ülesehituse ja sisu kohta ning muude selle kasutamisega seotud oluliste üksikasjade, näiteks kinnituse saajate valiku, ajastuse, avalikustamise ja järelmeetmete kohta. Teises osas on toodud üldkriteeriumid, mida tuleks riikliku kinnituse koostamisel võimaluse korral silmas pidada, et suurendada selle kasutegurit liikmesriigi ja/või ELi asutuste jaoks, kellele kinnitus saadetakse. Kolmandas osas on esitatud riikliku kinnituse näitlik tekst. Mõiste „liikmesriigi asutus” hõlmab vajaduse korral ka föderaaltasandi, föderaaltasandist madalama tasandi ja piirkondliku tasandi (või põhiseaduslikust korrast tuleneva muu samaväärse tasandi) asutusi. I osa. Soovitused Riikliku kinnituse ülesehitus ja sisu Vastavalt finantsmääruse artiklile 59 esitavad liikmesriikide asutused, kes vastutavad selliste programmide haldamise ja kontrolli eest, mille eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, igal aastal liidu vahendite haldaja kinnituse. Tegu on kohustusliku ja laiaulatusliku aruandlusvahendiga. Kuigi liidu vahendite haldaja kinnitusega seotud üldpõhimõtteid kirjeldatakse juba finantsmääruses, sätestatakse selle aluseks olevat tööd ja kontrolle käsitlevad konkreetsed eeskirjad rakendusaktides (kavas vastu võtta enne 2014. aasta lõppu). Tegevuse kattuvuse ja topeltaruandluse ärahoidmiseks soovitab töörühm keskenduda riikliku kinnituse ülesehituses kahele põhikomponendile: 1) liidu vahendite haldajate kinnitused ja nende lisad ning 2) liikmesriigi nõuetekohasel tasandil allkirjastatud riiklik kinnitus. See lähenemisviis on kooskõlas artikli 59 lõike 5 punkti b viimase lõiguga, mille kohaselt võivad liikmesriigid iga-aastaste liidu vahendite haldajate kinnituste ja nende lisades sisalduva teabe alusel esitada riiklikke kinnitusi. Riiklikus kinnituses võib nimetatud teavet otseselt korrata või võtta selle kaudselt aluseks. Liikmesriikides võib teabe esitamise suhtes kehtida täiendavaid nõudeid ja seepärast ei piira käesolevad soovitused riikliku kinnituse sisu, vaid liikmesriigid võivad sinna lisada täiendavat teavet, mida nad peavad riigi tasandil oluliseks. Kes peaks riikliku kinnituse allkirjastama? Töörühm soovitab, et kinnitus tuleks allkirjastada „nõuetekohasel, eelistatavalt poliitilisel tasandil” ja seda peaks tegema isik, kes on volitatud teostama liidu vahendite haldajate kinnitusi esitavate üksuste suhtes otsest või juhul, kui riiklik kinnitus allkirjastatakse kogu valitsuse nimel, kaudset järelevalvet. Kinnituse allkirjastaja ei peaks liidu vahendite haldajate kinnitusi ja aruandeid ainult teadmiseks võtma. Juhul kui liidu vahendite haldajad osutavad puudustele, mis nõuavad korrigeerivaid meetmeid, oleks parem, kui allkirjastaja saaks algatada menetlusi või teha otsuseid, mis võimaldavad/hõlbustavad selliste meetmete rakendamist, ning kui tal oleksid õigusaktidest tulenevad volitused vajalike meetmete rakendamise tagamiseks. Võimalik on siiski kasutada ka teistsuguseid lähenemisviise, sõltuvalt iga liikmesriigi põhiseadusest tulenevatest nõuetest, ülesannetest ja vastutusstruktuuridest. Kellele tuleks riiklik kinnitus esitada? Liikmesriigi täitevvõimu valitud esindajatel ei ole aruandekohustust komisjoni, vaid asjaomase riikliku või piirkondliku/föderaaltasandist madalama tasandi seadusandliku organi ees (olenevalt liikmesriigi poliitilisest süsteemist). Seepärast soovitab töörühm esitada kinnituse nõuetekohase tasandi seadusandlikule organile, kes arutab seda ja/või võtab selle suhtes järelmeetmeid. Selleks võiks näiteks kehtestada riikliku kinnituse liikmesriigi õigusaktiga või näha ette kõrgeima kontrolliasutuse aruande või arvamuse, et algatada kinnituse üle nõuetekohasel tasandil arutelu. Kinnituse koopia tuleks saata komisjonile. Riikliku kinnituse esitamise aeg Selleks et riiklik kinnitus tugevdaks maksimaalselt kinnituse pakkumise ja vastutusahelat, peaks selle esitamise aeg võimalikult vähe erinema finantsmääruse artikli 59 lõikega 5 nõutud liidu vahendite haldajate kinnitustest ja nendega seotud aruannetest. Tegelikkuses ei ole see siiski alati võimalik, sest riikliku kinnituse esitamise aeg võib sõltuda muudest välisteguritest (nt varasemate meetmete jälgimisest, välishinnangutest, parlamendipoolsest kontrollist või liikmesriigi õigusaktides sätestatud tähtaegadest). Sellisel juhul on soovitav esitada riiklik kinnitus enne seda, kui komisjon avaldab aasta n+1 juunis kokkuvõtva aruande (vt finantsmääruse artikli 66 lõige 9). Isegi kui riiklik kinnitus esitatakse hiljem, võib seda olla võimalik kasutada järgmises eelarve kinnitustsüklis. Avalikustamine Töörühm soovitab riiklikud kinnitused avalikustada. See näitab selgemini valitud esindajate üldist poliitilist vastutust ja suurendab vastutust ELi vahendite kasutamise eest. Läbipaistvus võimaldab ühtlasi kasutada riiklikku kinnitust paremini selleks, et suurendada liikmesriigis teadlikkust ELi vahendite kontrollisüsteemist. Seepärast soovitab töörühm riiklikud kinnitused ulatuslikult avalikustada. Stiimulid riikliku kinnituse esitamiseks Riikliku kinnituse esitamine lisaks artikli 59 lõikes 5 nimetatud kohustuslikele aruannetele võib kujutada endast sobivat eeldust kontrollimenetluse lihtsustamiseks, näiteks riskikriteeriumide kehtestamisel, mida kasutatakse liikmesriigi riskiprofiili kindlaksmääramiseks auditi raames toimuva riskihindamise käigus, või liikmesriigile teatava vabaduse andmiseks auditi ulatuse ja meetodi valimisel, võttes siiski arvesse rahvusvahelisi auditistandardeid (ISA) ja piiramata asjaomaste õigusaktide kohaldamist. Samal ajal järgib komisjon veendunult võrdse kohtlemise põhimõtet, nagu ta on märkinud finantsmääruse artikli 59 lõike 5 viimast lõiku käsitlevas avalduses. Seega saab kontrollide põhjalikkust ja sagedust vähendada ainult juhul, kui liikmesriigi kontrollide tulemused on komisjoni hinnangul ka tegelikult nõuetekohased ning kui vabatahtlikult esitatav riiklik kinnitus vastab kõikidele nõuetele. Kui tõendid näitavad, et riikliku kinnituse esitamisel on püsiv positiivne mõju liikmesriikide asutuste tulemustele, soovitab töörühm kasutada kinnitust liikmesriigi haldus- ja kontrollisüsteemide tõhusa toimimise hindamiseks ning kõikide nõuete täitmise korral lisaks komisjoni kinnitusahela lülina. Jätkuv toetus ja järelevalve Töörühm soovitab komisjonil ka edaspidi toetada liikmesriike, kes juba esitavad riiklikke kinnitusi või on sellest huvitatud, ning pakkuda neile tagasisidet. Selle raames peaks komisjon koguma häid tavasid ning käsitlema neid asjaomaste peadirektoraatide iga-aastastes tegevusaruannetes ja komisjoni kokkuvõtvas aruandes. Samuti võiks kasutada muid vahendeid, näiteks koostada käsiraamatu või korraldada teabeüritusi asjaomastel foorumitel. Töörühm soovitab kõikidel komisjoni peadirektoraatidel võtta riiklike kinnituste suhtes kasutusele ühise lähenemisviisi. Esitatud teabe avaldamine nendes dokumentides võimaldaks ühtlasi jälgida protsessi arengut ajas. II osa. Üldkriteeriumid Eespool nimetatud soovitusi arvesse võttes peaks riiklik kinnitus võimaluse piires vastama vähemalt järgmistele nõuetele: Riiklikus kinnituses osutatakse ELi ja liikmesriigi õiguslikule alusele (kui see on asjakohane). Riiklik kinnitus esitatakse liikmesriigi nõuetekohase tasandi seadusandlikule organile ja edastatakse komisjonile. Riiklikus kinnituses teatatakse selle allkirjastanud isiku nimi, tema ametikoht ja see, kas isik on kinnituse allkirjastanud enda või liikmesriigi valitsuse või piirkondliku omavalitsuse (või põhiseaduslikust korrast tuleneva muu samaväärse nõuetekohase tasandi) nimel vastavalt asjaomase liikmesriigi õigusele ja tavadele. Vajaduse korral tuleks selgitada liidu vahendite haldamise eest vastutavate asutuste juhatajate/juhtide aruandekohustust riikliku kinnituse allkirjastaja ees. Riikliku kinnituse aluseks oleva teabe allikad. Riiklik kinnitus peaks põhinema finantsmääruse artikli 59 lõikega 5 nõutud liidu vahendite haldajate kinnitustel ja muudel aruannetel: raamatupidamise aastaaruandel, sõltumatu auditeerimisasutuse arvamus(t)el ning iga-aastasel kokkuvõttel audititest ja kontrollidest. Finantsmääruse kohaselt tuleb nüüd iga-aastases kokkuvõttes audititest ja kontrollidest esitada ka tuvastatud vigade ja nõrkuste olemuse ja ulatuse analüüs ning võetud või kavandatud parandusmeetmed. Lisaks on soovitav üldisemalt märkida, et riiklik kinnitus põhineb selle allkirjastanud isiku kasutada oleval teabel, et hoida ära sellise olulise teabe varjamist, mis on allkirjastajale teada, kuid millele liidu vahendite haldajad ei ole selge sõnaga osutanud. Riikliku kinnituse ulatus. Komisjon peab pakkuma kindlust, et on täidetud finantsmääruse artiklis 32 loetletud viis sisekontrolli eesmärki: tehingute seaduslikkus ja korrektsus; tegevuse tulemuslikkus, tõhusus ja säästlikkus; pettuste ennetamine ja kõrvaldamine; varade säilimine; aruandluse usaldusväärsus. Seda kinnitavad liidu vahendite haldajad. Riiklikus kinnituses soovitatakse kasutada üldisemat sõnatust, mitte osutada eraldi kõikidele kontrollieesmärkidele, sest mõnel juhul ei hõlma riiklik kinnitus kõiki viite eesmärki. Nõuetekohasel tasandil allkirjastatud riikliku kinnituse lisaväärtus seisneb peamiselt selles, et suureneb liidu vahendite haldajate kohustus kõrvaldada süsteemis tuvastatud nõrkused ja kaasatakse liikmesriigi nõuetekohase tasandi seadusandlik organ. Seepärast tuleks riiklikus kinnituses muu hulgas selge sõnaga osutada vigadele ja süsteemis tuvastatud nõrkustele ning võtta kohustus toetada liidu vahendite haldajaid parandusmeetmete õigeaegsel võtmisel. Toetus võiks hõlmata poliitiliste juhiste andmist asjaomastele haldusosakondadele ning vajaduse korral vahendite eraldamist ja/või õigusreformi edendamist (nt lihtsustamist). Kui parlamendi töökorrast tulenevate nõuete tõttu esitatakse riiklikus kinnituses lisateavet, võib see samuti tugevdada pakutavat kindlust. Selline lisateave võib näiteks käsitleda liikmesriigi meetmeid ELi finantshuvide kaitsmiseks või liikmesriigi kontrolliasutuste välishinnanguid. Komisjonil soovitatakse kindluse pakkumiseks sellist teavet võimalikult suurel määral arvesse võtta. Lisaks tuleks taotleda sõltumatut kinnitust sõltumatult audiitorilt (kõrgeimalt kontrolliasutuselt). III osa. Näidised Töörühm pakub välja näidised, mida riikliku kinnituse esitamiseks võib järgida. Võimalik on siiski kasutada ka teistsuguseid lähenemisviise, sõltuvalt iga liikmesriigi põhiseadusest tulenevatest nõuetest, ülesannetest ja vastutusstruktuuridest, tingimusel et järgitakse käesolevate soovituste põhisisu ning I ja II osas esitatud üldkriteeriume. Näidis 1 Võttes arvesse [viide liikmesriigi õigusaktile], kinnitan [ametikoht olevas käändes] mulle pandud ülesannete raames ja kogu minu kasutada oleva teabe põhjal [ ] nimel järgmist: Olen võtnud teadmiseks käesolevale kinnitusele lisatud liidu vahendite haldajate kinnitused, milles neile alla kirjutanud asutuste juhatajad/juhid kinnitavad, et nad on kindlad [raamatupidamisarvestuses esitatud teabe täielikkuses ja täpsuses, kulude kasutamises ettenähtud otstarbel ning raamatupidamise aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks kehtestatud haldus- ja kontrollisüsteemides]. [ametikoht olevas käändes] vastutan nende valitsus- ja muude asutuste järelevalve eest, kes lisas täpsustatud aruandlusperioodil haldasid eespool nimetatud kinnitustega hõlmatud ELi eelarve vahendeid kogusummas [ ]. Võtan enda kasutada oleva teabe ning liidu vahendite haldajate kinnituste ja nendele lisatud aruannete põhjal [valitsuse nimel] üldise poliitilise vastutuse kõnealuste ELi eelarve vahendite haldamise eest[1]. Olen tutvunud liidu vahendite haldajate kinnitustele lisatud asutuste iga-aastastes kokkuvõtetes käsitletud eeskirjade eiramiste ja süsteemsete puuduste olemuse ja ulatusega ning parandusmeetmetega, mida liidu vahendite haldajad on võtnud, võtavad või kavatsevad võtta nende eiramiste ja puuduste kõrvaldamiseks. Tuginedes oma hinnangule ja enda kasutada olevale teabele, olen piisavalt kindel, et nimetatud parandusmeetmed võimaldavad tuvastatud puudused tulemuslikult kõrvaldada. Olen võtnud vajalikud meetmed, et toetada asjaomaste asutuste juhtkonda parandusmeetmete viivitamatul rakendamisel. Koht ja kuupäev Allkiri Lisa A osa Asutused, mille esitatud liidu vahendite haldaja kinnituses ei osutata olulistele vigadele ega süsteemsetele puudustele Asutus / hallatud programm / eelarveaasta kulud B osa Asutused, mille esitatud liidu vahendite haldaja kinnituses osutatakse olulistele vigadele ja süsteemsetele puudustele Asutus / hallatud programm / eelarveaasta kulud Näidis 2 I osa. Vastutus Selles osas kirjeldatakse kinnituse esitamise aluseks olevaid eeldusi ja pakutava kindluse ulatust. Muu hulgas tuleks osutada asjaomastele ELi õigusaktidele ning kirjeldada riigihalduse ja sisekontrolli raamistikku. Kõnealuse raamistiku abil tagab liikmesriik ELi vahendite haldamisel usaldusväärse finantsjuhtimise ning kehtivate õigusnormide järgimise. II osa. Raamatupidamise aastaaruande kokkuvõte ELi vahendite haldamise kohta esitatav raamatupidamise aastaaruande kokkuvõte hõlmab tulemiaruannet, bilanssi ning rahavoogude aruannet, mis annab ülevaate eelarve täitmisest assigneeringute ja tulurubriikide põhjal. Samuti tuleks kirjeldada raamatupidamispõhimõtteid, millest raamatupidamise aastaaruande kokkuvõttes on lähtutud. III osa. Sisekontrollisüsteemi hindamine Selles osas esitatakse kokkuvõte dokumentidest, milles hinnatakse liidu vahendeid haldava / vastutava asutuse sisekontrollisüsteeme. Kokkuvõte hõlmab järgmist: - ELi vahendite haldamise eest vastutavate asutuste aastaaruandes esitatud juhtkonna kinnitus raamatupidamise aastaaruande kohta ja sisekontrolli hindamise tulemused; - kinnitusi käsitlevate riikliku (kõrgeima) kontrolliasutuse auditite tulemused; - liidu vahendite haldajate kinnitused; - ELi programme käsitlevate riikliku kontrolliasutuse või riiklike kontrolliasutuste auditite tulemused. Lisaks kirjeldatakse tuvastatud eeskirjade eiramisi ja süsteemseid puudusi ning parandusmeetmeid, mida liidu vahendite haldajad või riikliku kinnituse allkirjastanud isik on võtnud, võtavad või kavatsevad võtta nende kõrvaldamiseks. IV osa. Kinnitus Selles osas võetakse kokku III osas esitatud raamatupidamise aastaaruannete, sisekontrollisüsteemi hindamise, kinnituste ja auditite [sealhulgas võimalike puuduste ja vigade] põhjal antud hinnang. Kõnealuse hinnangu alusel kinnitab allkirjastaja järgmist: Raamatupidamise aastaaruande õigsus ja õiglus ELi vahendite haldamise kohta esitatud raamatupidamise aastaaruande kokkuvõte, mis hõlmab tulemiaruannet, bilanssi ja rahavoogude aruannet, on koostatud vastavalt [liikmesriigi] üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetele. [Kinnituse allkirjastanud isiku] hinnangul on raamatupidamise aastaaruandes antud ülevaade kõikides olulisemates küsimustes õige ja õiglane [välja arvatud ... vahendite puhul]. Sisekontrolli nõuetekohasus [Kinnituse allkirjastanud isiku] hinnangul tagab [keskvalitsuse] tegevust reguleeriv õigusraamistik ELi vahendite haldamise nõuetekohase sisekontrolli. Näidis 3 I osa. Allkirjastamine Võttes arvesse [liikmesriigi] valitsuse [kuupäeva] otsust X, kinnitan seoses allpool nimetatud fondide vahendite finantsjuhtimisega, mille puhul eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, [liikmesriigi kinnituse allkirjastanud isiku ametikoht olevas käändes] mulle pandud ülesannete raames ja minu kasutada oleva teabe põhjal [liikmesriigi kinnituse esitamise eest vastutava asutuse] nimel järgmist: [iga fondi kohta eraldi, mille eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega] II osa. Kinnituse sisu 1. Minu kasutada oleva teabe põhjal annab [liikmesriigi] kehtestatud süsteemide toimimine, mis hõlmab ka [aasta.] eelarveaastal [fondi nimi] vahendite haldamiseks ja kontrollimiseks võetud meetmeid, piisava kindluse raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse ning maksenõuete rahastamiskõlblikkuse suhtes [, välja arvatud [süsteemide toimimises tuvastatud puuduste loetelu] puhul]. 2. Minu kasutada oleva teabe põhjal on [fondile] võlgnetavad [... euro suurused] tulud või temalt saada olevad [... euro suurused] kulud, mis kajastuvad [kinnituse esitava asutuse] esitatud konsolideeritud aruandes ja [aasta.] eelarveaasta eest komisjonile esitatud maksenõuetes, kuni lõpliku toetusesaaja tasemeni seaduslikud, korrektsed, täpsed ja täielikud [, välja arvatud eeskirjadevastased kulud summas [...] eurot [... %] [lisatakse olulisuse läve ületamise korral]]. 3. Minu kasutada oleva teabe põhjal on [fondi] [... euro suurused] täitmata nõuded, mis kajastuvad [kinnituse esitava asutuse] esitatud konsolideeritud aruandes ja [aasta.] eelarveaasta eest komisjonile esitatud maksenõuetes, seaduslikud, korrektsed, täpsed ja täielikud. III osa. Ulatus Minu kasutada oleva teabe põhjal on lisas käsitletud kõiki komisjonile esitatud maksenõuete läbivaatamisest ja heakskiitmisest tulenevaid korrektsioone. Kinnituses on käsitletud ainult selliste summade heakskiitmist ja sidumist reservatsioonidega, mis ületavad olulisuse läve ning tulenevad otseselt audititest ja ELi õigusaktide tõlgendamisega seotud ebakindlusest. [Allkiri] Selgitus Aruandekohustuse lävi Selgitatakse aruandluskriteeriume ja läve, millest alates tekib aruandekohustus. Täpsustatakse läve, millest alates tekib aruandekohustus fondi tasandil. Euroopa Komisjoni heakskiit Liikmesriigil tuleb saada Euroopa Komisjoni heakskiit selle kohta, et ta on rakendanud ELi õigusakte nõuetekohaselt. Seepärast kujutab komisjoni tehtavate korrektsioonide ulatus ja maht endast teatavat riski allikat. Puudused ja parandusmeetmed fondide lõikes a) b) jne