ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 15.6.2010 
KOM(2010) 311 lõplik 
  
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PA RLAMENDILE JA NÕUKOGULE  
turvaskannerite kasutamise  kohta ELi lennujaamades 
 
ET 2   ET KOMISJONI TEATIS EUROOPA PA RLAMENDILE JA NÕUKOGULE  
turvaskannerite kasutamise  kohta ELi lennujaamades 
 
(EMPs kohaldatav tekst) 
1. SISSEJUHATUS  
1. Käesolevas teatises käsitle takse riiklikul tasandil regu leeritud turvaskannerite üha 
kasvavat kasutamist Euroopa Liidu lennuj aamades. Euroopas praegu kasutatavatele 
skanneritele kehtivate erinevate normid e tõttu võib tekkida tõsine oht, et ELi 
kodanike põhiõigusi piiratakse , takistades kodanike vaba  liikumise õigust, ning 
kerkivad üles küsimused uute julgestust ehnoloogiate mõjust tervisele. Kuigi 
turvaskannerid on Euroopa lennujaamades se ni veel erandlik nähtus, tuleb neile 
probleemidele pöörata kohest tähele panu ja leida ühised lahendused. 
2. Teatises uuritakse väiteid, et  vaid ühiste Euroopa lennundusjulgestuse standarditega 
on võimalik luua harmoneeritud lähenemist tagav raamistik turvaskannerite kasutamiseks lennujaamades. Selles uuritakse, kuidas peaks harmoneeritud 
lähenemisviis hõlmama ELi põhiõiguste  norme ja tagama ühtsel tasemel 
tervisekaitse, et nimetatud seadmed saak s lisada lennujaamades is ikute läbivaatuseks 
lubatud seadmete loetellu.  
2. Ü
LDINE TAUST  
2.1. Lennundusjulgestuse ülevaade 
3. Euroopa ühine lennundusjulges tuspoliitika töötati välja 2001. aasta 11. septembri 
rünnakute järel. Enne 2001. aastat kuu lus lennundusjulgestus liikmesriikide 
pädevusse. Nimetatud sündmuse järel kujundati ühenduse poliitika ning edenes märkimisväärselt rahvusvaheline julgestu salane koostöö. Tõsised julgestusalased 
intsidendid said rahvusvahelisel tasandil to imuva arutelu ja tegutsemise ajendiks. 
4. Juba 2001. aasta detsembris toimunud nn ki ngapommi juhtum, kus üks mees püüdis 
kingakontsade sisse lõhkeainet peita, s undis mõnesid riike kingade hoolsamaks 
läbivaatamiseks erimeetmeid kasutusele võ tma. Pärast 2006. aa stal Atlandi ookeani 
kohal toimunud katset õhkida vedelate l õhkeainete abil mitu õhusõidukit kehtestati 
Euroopas ja mitmes teises riigis vede like õhusõiduki pardale viimise keeld. 
5. 25. detsembril 2009 Northwest Airlines’i Amsterdamist Detroiti teel olnud reisil nr 
253 peidetud lõhkeainega toimunud terrorir ünnaku katse tõi taas esile lennujaamades 
laialdaselt kasutatavate metallidetektorite puudused inimestel kaasas olevate 
mittemetalsete ohtlike esemete avastamisel. Mitmed riigid on rünnakule vahetult reageerinud ja kiirendanud mittemetalsete ja vedelate lõhkeainete avastamist 
võimaldava kaasaegsema tehnoloogia arendamist ja kasutuselevõttu. USAsse suunduvate lendude jaoks kehtestati täie ndavad julgestusmeetmed reisijate 
läbivaatuseks.  
 
ET 3   ET 6. Taolised intsidendid on tõendi ks, et tänapäeval seisavad  lennundusjulgestuse ees uut 
liiki ohud – sellised, millele ei saa praegu lennujaamades kasutusel olevate tavapäraste julgestustehnoloogi atega kohast ja tõhusat vast ulööki anda. Seetõttu on 
mõned ELi liikmesriigid hakanud lennujaamades katsetama ja kasutama turvaskannereid. Selle tulemusena on ELi er i paigus kasutusel erinevad eeskirjad. 
7. Juba mõnda aega on ELis analüüsitud tu rvaskannerite suutlikkust ning nende 
võimalikku mõju tervisele ja põhiõigustele. Se lleks et lõpetada praegune killustatus, 
kus liikmesriigid ja lennuväljad otsustavad suvaliselt, kas ja kuidas paigaldada lennujaamadesse turvaskannereid (vt järg mine peatükk), peavad  turvaskannerite 
kasutamise aluseks olema ühised standa rdid, millega nähakse ette põhinõuded 
avastamise tõhususele ning kehtestatakse meetmed Euroopa põhiõiguste ja tervise 
kaitseks.  
8. Käesoleva teatise eesmärgiks on luua fa ktidel põhinev alus nende põhiküsimuste 
arutamiseks, mis on seotud turvaskanneri te võimaliku kasutuselevõtuga isikute 
läbivaatuseks ELi lennujaamades. 
2.2. Killustatus liikmesriikides 
9. Kooskõlas ELi õigusega võivad liikmesr iigid turvaskannerid lennujaamades 
kasutusele võtta, i) kui nad kasutavad õi gust kohaldada olemasol evatest ELi nõuetest 
rangemaid julgestusmeetmeid, või ii) ajutiselt, maksimaalselt 30 kuu jooksul, kui nad kasutavad õigust teha uue tehnilise menetluse või meetodi katsetusi
1. 
10. Seadmete katsetusi võib korraldada uue tehnoloogia hindamiseks; ametlikud 
katsetused turvaskannerite kasutuselevõtuks  reisijate põhilise lä bivaatuse meetodina 
tehti Soomes, Helsingi Vantaa lennujaamas  ja Ühendkuningriigis, Londoni Heathrow 
lennujaamas; Manchesteri lennujaamas2 on katsetusi just al ustatud, samuti tehti 
katsetused Madalamaades, Amsterdami Schipholi lennujaamas. Hiljuti alustasid katsetega ka Prantsusmaa
3 ja Itaalia4. Komisjonile teadaolevalt ei kasutata 
turvaskannereid üheski teises liikmesriigis. 
11. Hetkel on olukord Euroopas ebaühtlane, sest turvaskannereid kasutavad liikmesriigid 
ei kasuta oma lennujaamades turvaskannereid  süstemaatiliselt ja ühetaoliselt. Samuti 
ei ole nende ekspluatatsioonitingimused harmoneeritud, kuna need on reguleeritud 
riiklikul tasandil. Selle tulemusel peavad reisijad läbi tegema täiendava ja mittevajaliku läbivaatuse ega saa lähtuda ühekordse julgestuskontrolli põhimõttest.  
                                                
 
1 Katsetuste õiguslik alus: komisjoni määruse (EL) nr 185/2010 peatükk 12.8 „Uusi tehnoloogiaid 
kasutavad läbivaatusmeetodid” (komisjoni määruse (EÜ) nr 820/2008 endine artikkel 4). 
2 Alates 3. maist. 
3 22. veebruaril 2010 alustas Prantsusmaa USAsse lend avate reisijate vabatahtlikku läbivaatust. Tegemist 
on aktiivse millimeeterlaine tehnoloogiaga ja sead e on paigaldatud Pariisi Charles De Gaulle’i 
lennujaama terminali 2E. 
4 Itaalia katsetab kaht liiki turvaskannereid: pehmel röntgenikiirgusel põhinevad skannerid ja aktiivsel 
millimeeterlainel põhinevad skannerid. Viimaseid katsetatakse kuue nädala jooksul Rooma ja Milano 
lennujaamades. 
 
ET 4   ET 2.3. ELi lennujaamades turvaskannerite kasutamisega seotud probleemid 
12. Viimastel aastatel seoses lennujaamades isikute läbivaatamiseks kasutatavate 
turvaskanneritega esile ke rkinud probleemid on peam iselt kahte liiki: need 
puudutavad keha kujutiste teket ja röntgenik iirguse kasutamist. Esiteks, kuni viimase 
ajani moodustasid kõik turvaskannerid läbi vaadatava isiku kehast kujutise, mida 
teine isik pidi hindama selleks, et välis tada keelatud esemet e õhusõiduki pardale 
kaasa toomine. Teiseks kasutab osa tehnol oogiaid objektide av astamiseks väikest 
ioniseeriva (röntgeni-) või mitteioniseeriv a kiirguse doosi. Tervisekaitse seisukohalt 
tekitab eelkõige küsimusi ioni seeriva kiirguse kasutamine. 
13. Tänapäeval on juba olemas ka  tehnoloogiad, mis ei loo ku jutisi ega kasuta kiirgust, 
kuid eespool mainitud kaks probleemi on te kitanud siiski ägeda diskussiooni selle 
üle, kas turvaskannerid on kooskõlas ELi põhiõigustega, rahvatervise põhimõtetega 
ning õigusaktidega. 
14. Kõik ELi õigusaktid, sh lennundusjulgestusalased õigusaktid ja nende kohaldamine 
peavad olema täielikus kooskõlas Euroopa Li idu õigusega sätestatud ja kaitstavate 
põhiõiguste ja tervisenormidega.  
15. Põhiõigusi kaitstakse Euroopa Liidu põhiõi guste hartaga ning mitme ELi teisese 
õiguse aktiga. Turvaskanneritega seoses tuleks eriti esile tuua inimväärikust (artikkel 
1), era- ja perekonnaelu austamist (artikke l 7), isikuandmete kaitset (artikkel 8), 
mõtte-, südametunnistuse ja usuvabadust (artikkel 10), diskrimineerimiskeeldu 
(artikkel 21), lapse õigusi (artikkel 24) ja inimeste tervise kõrgetasemelist kaitset kõigi liidu poliitikate ja m eetmete määratlemisel ja rakendamisel (artikkel 35). 
16. Harta ja teisese õiguse aktidega tagatud õiguste austamine ei takista põhimõtteliselt 
neid õigusi piiravate meetmete vastuvõtmist. Kuid õigusi piirata tohib vaid seadusega 
ning arvestades nimetatud õiguste olemust.  Piirang peab olema vajalik ja vastama 
Euroopa Liidu poolt tunnustatud üldist huvi pakkuvatele eesmärkidele (näiteks 
lennundusjulgestus) ning propor tsionaalsuse põhimõttele. 
17. Tervisekaitse ja eriti ioniseeriva kiirguse kasutamise küsimusi reguleerivad Euratomi 
asutamislepingu alusel vastu võetud Euroopa õigusaktid, milles sätestatakse minimaalsed (ühekordsed ja aastas ed) kiirgusdoosid, nõuavad seaduslikke 
põhjendusi inimeste kiirgusega kokkupuute puhul , ja nähakse ette kaitsemeetmed, 
mis tagaksid, et kokkupuude kiirgusega olek s alati nii madal, kui mõistlikult 
saavutatav.  
18. Mõningase kiirguse, sh ka ioniseeriv a kiirgusega puutume kokku iga päev. Lisaks 
sellele ei ole inimeste piiratud ko kkupuude kiirgusega iseenesest keelatud, kuid 
liikmesriigid peavad iga liiki juhtumite puhul tõendama, et on järgitud ELi õigusaktide põhimõtteid. Sage kokkupuude kiirgusega (näite ks kiirgusega 
kokkupuutuv töötaja) ja mittemeditsiiniline kokkupuude kiirgusega võivad olla aluseks rangemate eeskirjade kohaldamisele. 
 
ET 5   ET 2.4. Lennundusjulgestusalased õigusakt id ja peamised põhimõtted 
19. Euroopa õigusakt, millega nähti ette lennundusjulgestuse ühised standardid, võeti 
vastu 2002. aastal5. Alguses järgis see peaaegu täht-tähelt Chicago konventsiooni6 
17. lisas sätestatud ja hiljem Rahvusvahelise  Tsiviillennunduse Orga nisatsiooni poolt 
täiendatud lennundusjulgestuse rahvusvaheli si standardeid. Üsna ruttu selgus 
Euroopa eeskirjade üksikasjalikuma harm oneerimise vajadus ja lisandus mitmeid 
rakendusakte7. Euroopa õigusliku raamistiku põhj alik ümbervaatamine on lõpule 
viidud ning alates 29. aprillist 2010 asendati  sellega täielikult kehtivad eeskirjad. 
20. Nii Euroopa kui ka rahvusvaheliste eeski rjade peamine põhimõte on hoida ohtlikud 
esemed, näiteks relvad, noad või lõhk eained („keelatud esemed”) õhusõidukist 
eemal. Selleks tuleb iga ELi lennujaamast vä lja lendav või kolmandast riigist saabuv 
ja ELi lennujaama läbiv reisija, pagasiühi k ja kaup läbi vaadat a või muul viisil 
kontrollida, et lennuvälja julg estuspiirangualale ja/või õhu sõiduki pardale ei toodaks 
keelatud esemeid. Lennundusjulgestuse õigusak tidega reguleeritakse ka 1) komisjoni 
ja liikmesriikide lennundusjulgestuse eest vastutavate asutuste inspekteerimisõigusi (ja -kohustusi), et oleks tagatud eeskirj ade pidev täitmine lennujaamades; 2) 
liikmesriikide võimalust kohaldada suurenenud riski korral rangemaid 
julgestusmeetmeid ning 3) liikmesriikide ekspertide ja lennundu ssektori esindajate 
regulaarseid, mitu korda aastas toimuvaid lennundusjulgestuse kooskõlastamise alaseid kohtumisi. 
21. Niisugune ühine reguleeriv raamistik võimaldas Euroopa Liidus kasutusele võtta 
„ühekordse julgestuse” põhimõtte, mi s on tähtsaim hõlbustav meede nii 
lennundussektori kui ka reisijate jaoks. S ee tähendab, et teisest ELi lennujaamast 
saabuvaid reisijaid (või pagasit võ i kaupa) ei pea uuesti läbi vaatama
8. „Ühekordse 
julgestuse” põhimõte on edukalt laienenud sa maväärse lennundusjulg estuse tasemega 
kolmandatesse riikidesse9. Edasiste laienemisplaanide osas on käimas 
ettevalmistused. 
2.5. Lennundusjulgestuse pika ajalised probleemid 
22. Käimas on lennundusjulgestuse tulevikku käsitl ev arutelu. Viimaste aastate jooksul 
on see märgatavalt muutnud lennujaamade ja  lendude korraldust. Siiski ei ole 
julgestus ainus lennujaamade tegevuse eesmärk.  
23. Euroopa lennujaamad on osa ELi  piirist. Selles rollis täidavad lennujaamad lisaks 
lennundusjulgestusele tervet rida avalikku huvi teenivaid ülesa ndeid ja osutavad 
rände- ja tollialaseid teenuseid ni ng aitavad võidelda kuritegevusega 
(narkokaubandus, inimkaubandus, võltsimine jne). Neidsamu julgestusmeetodeid 
ja/või -tehnoloogiaid, mida kasutatakse ts iviillennunduses, saab tarvitada ka teistel 
                                                 
5 Euroopa Parlamendi ja nõukogu. määrus (EÜ) nr 2320/2002, 16. detsember 2002, millega kehtestatakse 
tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjad (EÜT L 355 30.12.2002). 
6 Rahvusvaheline tsiviillennunduse konventsioon kirjutati alla 7.12.1944. 
7 Tähtsaimad rakendusaktid: komisjoni määrus (EÜ) nr 622/2003, 4. aprill 2003, millega nähakse ette 
meetmed lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks (ELT L 89, 5.4.2003), asendatud 
komisjoni määrusega (EÜ) nr 820/2008, 8. august 2008, millega nähakse ette meetmed lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite  rakendamiseks (ELT L 221, 19.8.2008). 
8 Suurem osa liikmesiike kohaldab „ühekordse julgestuskontrolli” kontseptsiooni. 
9 Šveits, Norra ja Island. 
 
ET 6   ET eesmärkidel10; siiski vajavad erinevad ülesande d kõige sagedamini läbivaatuse ja 
kontrollimise puhul ka erinevat lähenemist. Iga õigusakti muudatus, iga uus ülesanne kipub lisama uue meetmete tasandi – ja iga lennureisija tunnetab nende mõju. Seetõttu võib õigustatult küsida, kas uue turv atasandi lisamine iga intsidendi järel on 
ikka efektiivne viis lennu ndusjulgestuse tõhustamiseks. 
24. Tõepoolest, iga intsidendi jä rel uute meetodite ja tehno loogiate kasutuselevõtt osutub 
üha vähem tõhusaks. Julgestuspiirangua lade kontrollpunktid on üle koormatud uute 
seadmetega ja uute julgestusülesannete täitmisega. Vaja on terviklikumat lähenemisviisi, mille tulevased põhieleme ndid on tõhusam luureandmete jagamine ja 
inimtegurite analüüs, näiteks käitumise jälgimine. 
25. Komisjoni julgeolekualase teadust öö programm toetab uute tehnoloogiate 
väljatöötamist lennundusjulgestuse jaoks ning jälgib edasisi are nguid turvaskannerite 
valdkonnas. 
3. EL
I TAUST  
3.1. Lennundusjulgestuse seadmete ja ko ntrollimeetodite õiguslik alus 
26. ELi lennundusjulgestusalase  õigusliku raamistiku11 kohaselt on liikmesriikidel ja/või 
lennujaamadel võimalik valida läbivaatuse ja  kontrollimeetodite loetelust sellised, 
mis aitavad neil efektiivse lt ja tõhusalt täita lennundus julgestuse ülesandeid.  
27. Kehtivad õigusaktid ei luba lennujaamadel süstemaatiliselt asendada ühtki 
tunnustatud läbivaatusmeetodit ega -tehnoloogiat turvaska nneritega. Turvaskannerid 
saab lisada lubatud lennundusjulgestusmeet odite hulka vaid komisjoni otsusega, 
mida toetavad liikmesriigid ja Euroopa Parlament12. Kuid liikmesriikidel on õigus 
paigaldada turvaskannereid lennujaamadesse katsetamise eesmärgil13 või selleks, et 
kohaldada olemasolevatest ELi nõuetest rangemaid julgestusmeetmeid14.  
3.2. Komisjoni 2008. aasta ettepanek ja sellele järgnev 
28. Võttes aluseks liikmesriikide lennund usjulgestusekspertide positiivse 
hääletustulemuse,15 esitas komisjon nõukogule ja Euroopa Parlamendile 5. 
                                                 
10 Näiteks passikontrolli kasutatakse sisserände kontrollimiseks, aga võidakse kasutada ka kuritegude ja 
muude süütegude vastu võitlemiseks; näiteks reisijat e relvakandmise keeld tagab lennundusjulgestuse 
(aga ka üldise ohutuse ja julgeoleku õhusõiduki pardal (ei ole selge, milline vahe on 
lennundusjulgestuse ja julgeoleku vahel õhusõiduki pardal)). 
11 ELi lennundusjulgestuse õigusaktid seisuga 29. aprill 2010: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 
(EÜ) nr 300/2008, 11. märts 2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega 
tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002 (ELT L 97, 9.4.2008) (täielik rakendamine); 
komisjoni määrus (EÜ) nr 272/2009, 2. aprill 200 9, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määruse (EÜ) 300/2008 lisas sätestatud tsiviillennundusjulgestuse ühiseid põhistandardeid 
(ELT L 97, 3.4.2009); ja lõpuks nn rakenduspakett,  mis sisaldab komisjoni 4. märtsi 2010. aasta 
määrust (EL) nr 185/2010 (ELT L 55, 5.3.2009), ja teised rakendusaktid. 
12 Komisjoni määruse (EÜ) nr 272/2009 muutmine komiteemenetluse kohaselt. 
13 Komisjoni määrus (EL) nr 185/2010: Soome, Prantsusmaa, Madalmaad, Itaalia ja Ühendkuningriik juba 
kasutavad turvaskannereid olemasolevate ELi õigusaktide alusel. 
14 Määruse (EÜ) nr 300/2008 artikkel 6 rangemate meetmete kohta. 
15 Tsiviillennundusjulgestuse komitee istung 9. ja 10. juulil 2008. 
 
ET 7   ET septembril 2008 määruse eelnõu läbiv aatuse põhinõuetega, mida tulevaste 
rakendusaktidega edasi arendada. Eel nõu sisaldas läbivaatusmeetodite ja 
-tehnoloogiate loetelu, kus nimetati isikute läbivaat use ühe tunnustatud viisina 
turvaskannereid.  
29. 23. oktoobril 2008 võttis Euroopa Parlament vastu resolutsiooni 
lennundusjulgestusmeetmete ja kehaska nnerite mõju kohta inimõigustele, 
privaatsusele, inimväärikusele ja andmek aitsele, soovides olukorra põhjalikumat 
hindamist16. Komisjon soostus nende küsimuste täiendava läbivaatamisega ja jättis 
turvaskannerid esialgsest õigusakti ettepa nekust välja. Eelnõust sai komisjoni määrus 
(EÜ) nr 272/2009,17 mida kohaldatakse alates 2 9. aprillist 2010, mil jõustus uus 
lennundusjulgestusalaste õigusaktide pakett. 
30. Vastavalt Euroopa Parlamendi resolutsioon ile ning selleks, et olukorda täiendavalt 
hinnata, korraldas komisjon kohtumise sidusrühmadega18 ja algatas 2008/2009. aasta 
vahetusel avaliku arutelu. Ligikaudu 60 si dusrühma andis komisjonile teavet ja 
avaldas arvamust turvaskannerite kui lennundusjulgestuse tehnoloogia kasutamise 
kohta. Üldiselt oldi turvaska nnerite võimaluste suhtes pos itiivselt meelestatud, kuigi 
tollal olemasolevate tehniliste lahenduste alusel nähti ka tõsiseid probleeme seoses 
inimõiguste ja tervisekaitsega.  
31. 2009. aastal avaldasid Euroopa andmekaits einspektor (EDPS), artikli 29 kohaselt 
loodud andmekaitse töörühm19 ja Põhiõiguste Amet reservatsioone isikute 
läbivaatamise käigus turvaskannerite loodud kujutiste osas, kuna sellel on suur mõju 
reisijate privaatsusele ja andmete kaitsele. Nad leidsid, et turvaskannerite kasutamine võib olla kohane ainult j uhul, kui nende vajalikkus on nõuetekohaselt kooskõlastatud 
andmekaitse nõuetega ja üksikisikute õigused on lennujaamades tagatud
20. 2010. 
aastal teatas Euroopa andmekaitseinspektor , et „nüüd on olemas mudelid, mis näivad 
olevat enam kooskõlas ühenduse õiguse ning  Euroopa andmekaitseinspektori ja 
artikli 29 kohaselt loodud töörühm a eespool nimetatud seisukohtadega”21. 
                                                 
16 EP resolutsioonis (2008)0521 paluti komisjonil hinnata põhiõigustele avaldatavat mõju; konsulteerida 
Euroopa andmekaitseinspektori (EDPS), artikli 29 kohaselt loodud andmekaitse töörühma ja Põhiõiguste Ametiga (FRA); anda teaduslik ja me ditsiiniline hinnang selliste  tehnoloogiate võimaliku 
mõju kohta tervisele; hinnata majanduslikku ja ärilist mõju ja kulutasuvust. 
17 Komisjoni määrus (EÜ) nr 272/2009, 2. aprill 2 009, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määruse (EÜ) 300/2008 lisas sätestatud tsiviillennundusjulgestuse ühiseid põhistandardeid 
(ELT L 91, 3.4.2009, lk 7). 
18 Esimene töörühma koosolek 12. detsembril 2008. 
19 Direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba 
liikumise kohta) artikli 29 alusel loodud töörühm üksikisikute kaitseks seoses isikuandmete 
töötlemisega. 
20 Vt näiteks artikli 29 alusel loodud töörühma esimehe 11. veebruari 2009. aasta kirja transpordi 
peadirektoraadile ja sellele lisatud konsulteerimise materjale. 
21 Euroopa andmekaitseinspektori arvamus Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste ning justiits- ja 
siseasjade komisjoni 27. jaanuari 2010. aasta koosolekul Brüsselis seoses hiljutiste terrorismivastase 
võitluse poliitika arengutega (kehaskannerid, „Detroiti lend”...). 
 
ET 8   ET 4. TURVASKANNERID JULGEOLEKU TÕHUSTAMISE VAHENDINA  
4.1. Mis on turvaskannerid ja milline võ ib olla nende roll lennundusjulgestuses 
32. Turvaskanner on üldtermin sellise tehnoloogia kirjeldamiseks, mis võimaldab riiete 
alla peidetud esemeid avastada. Inimese nahast erinevate esemete tuvastamiseks kasutatakse mitut eri liiki, erineva lain epikkuse ja energiatasemega kiirgust. 
Lennunduses võivad turvaskannerid reis ijate läbivaatusel asendada 
metallidetektorväravaid (mis suudavad avas tada enamikku nugadest ja relvadest), 
sest nad on võimelised leidma nii metallist kui ka mittemetallist esemeid, sealhulgas plastilisi ja vede laid lõhkeaineid. 
33. Kui isik on edukalt läbinud läbivaatus e turvaskanneriga, pole põhimõtteliselt 
täiendavat läbiotsimist ega läbivaat ust vaja. Tänapäeval kasutatavatel 
metallidetektorväravatel on raskusi mittemetallist esemete tuvastamisega ja seetõttu tuleb läbivaatuse teostajatel võrreldavate tulemuste saamiseks teha täielik käsitsi läbivaatus. 
34. Seega võivad turvaskannerid lennundus julgestuses asendada täielikult 
metallidetektorväravad ning suurel määr al ka täieliku käsitsi läbivaatuse. 
4.2. Tehnoloogia 
35. Turvaskannerid võivad t öötada mitmesuguste tehnoloogi liste põhimõtete alusel. 
Olemasolevate äriotstarbel pakutavate skanne rite tehnoloogia vast ab üldiselt allpool 
esitatud kirjeldusele. 
(1) Passiivne millimeeterlaine.  Passiivse millimeeterlainel põhineva süsteemi 
puhul moodustub kujutis ke hast eralduva või ümbrits evast keskkonnast tagasi 
peegelduva loomuliku millimeeterlaine kiir guse abil. Niisugused süsteemid ei 
eralda kiirgust, keha kujutise puhul esin eb ebatäpsust ja hajusust, peidetud 
metalsed ja mittemetalsed objektid (eriti suuremad) on selgesti nähtavad. 
(2) Aktiivne millimeeterlaine.  Aktiivsed millimeeterlainel põhinevad süsteemid 
valgustavad keha 30–300 GHz vahemikku j äävate lühilaine raadiolainetega 
ning kujutis tekib tagasipeegelduvate st raadiolainetest. Aktiivsete 
millimeeterlaine süsteemide puhul tekivad metalsetest ja mittemetalsetest objektidest kõrglahutusega kujutised  ning mõningal määral on näha 
kehapinna detaile.  
(3) Röntgenikiirguse tagasihajumine.  Tagasihajumisel põhi nevate süsteemide 
puhul antakse kehale vä ike röntgenikiirguse doos ning mõõdetakse 
tagasihajunud kiirgust, millest luuakse keha kahemõõtmeline kujutis. Tagasihajumisel põhinevad süsteemid l oovad metalsetest ja mittemetalsetest 
objektidest kõrglahutusega kujutised. Mõningal määral on näha kehapinna 
detaile.  
(4) Röntgenograafia.  Röntgenograafia kasutab kujutise (röntgenipildi) 
saamiseks rõivaid ning keha läbistavaid röntgenikiiri sarnastelt meditsiinis kasutatavale röntgeniap araadile. See meetod võimaldab avastada ka alla 
neelatud ja kehaõõnsustesse peidetud metalseid ja mittemetalseid objekte. 
 
ET 9   ET 36. Nimetatud nelja tehnoloogiat on kasutatud ka  muudel eesmärkidel. Nüüdseks on neid 
mitmeid aastaid katsetatud lennuj aamades ja hinnatud nende sobivust 
lennundusjulgestuse tarbeks. Enamik tehnol oogiaid, mis on prae guseks kasutusele 
võetud või mille kasutuselevõttu kavandatakse, põhinevad aktiivsel millimeeterlainel või röntgenikiirguse tagasihajumisel. USA ja Ühendkuningriigi lennujaamades on 
peamiselt paigaldatud ja kasutusel just röntgenikiirguse tagasihajumisel põhinevad 
skannerid. Aktiivse millimeeterlaine tehnoloogi at katsetatakse praegu Madalmaades 
Schipholi lennujaamas ja katsetati varem Pran tsusmaal Pariisi Charles De Gaulle’i 
lennujaamas; lähikuudel hakatakse seda tehnoloogiat kasutama ka USAs lisaks 
röntgenikiirguse tagasihajumisel põhi nevatele süsteemidele. Euroopa 
lennundusjulgestuses ei kasutata praegu röntgenograafial põhinevaid skannereid 
läbivaatuseks nende suure kiirgusdoosi tõtt u, samuti ei ole plaanis neid kasutama 
hakata tulevikus. 
37. Esile on kerkimas rida uusi tehnoloogiaid, mis kõik kasutavad passiivset või aktiivset 
mitteioniseerivat kiirgust, kuid neid ei ol e veel lõpuni välja arendatud ega põhjalikult 
katsetatud. Ühtegi neist ei ole ve el laialdaselt hinnatud lennujaamade 
julgestuspiiranguala kontrollpunktides kasutamiseks sobivuse suhtes. Põhilised seda 
liiki tehnoloogiad on järgmised: 
(5) kujutise saamine passiivse ja aktiivse submillimeeterlaine abil, 
(6) kujutise saamine passiivse ja aktiivse terahertslaine abil, 
(7) kujutise saamine infrapunakiirguse abil,  
(8) kujutise saamine akustiliste lainete abil.  
38. Kõik need ja ka muud täiendavad te hnoloogiad (näiteks molekulaaranalüüsi 
kasutamine lõhkeainete ja nar kootiliste ainete avastamisel) võivad anda edaspidi häid 
tulemusi tehnilise ja töö tõhususe osas, kuid praegu ei ole need veel turuküpsed. Niisugustest tehnoloogiatest saadava kasu ja selle ulatuse üle saab otsustada pärast 
täiendavaid analüüse ja üksikasjalikku va lideerimist laboris ning lennujaamades 
tehtud katsetusi. Meeldetuletuseks – numbr itega 6 (aktiivsed kujutised), 7 ja 8 
tähistatud infrapunakiirgust kasutavad tehnoloogiad peavad  olema täielikult 
kooskõlas direktiiviga 2006/25/EÜ
22. USA laborites katsetatakse hetkel 
infrapunatehnoloogia tõhusust.  
4.3. Turvaskannerite katsetuste ja muu kasutuse tulemused ELi lennujaamades 
39. Mõned katsetusi teinud liikmesriigid23 teatasid komisjonile, et turvaskannerid on 
kohaseks alternatiiviks olemasolevatele lä bivaatusmeetoditele nii eri materjalidest 
esemete avastamise, reisijate läbivaatamis e kiirendamise, üldise reisijatepoolse 
aktsepteerimise kui ka personali mugavama te töötingimuste poolest. Lennujaamades 
toimuvate katsetuste puhul riikliku am etkonna nõutavate kasutuseeskirjade 
                                                 
22 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/25/EÜ, 5. aprill 2006, töötervishoiu ja tööohutuse 
miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega fü üsikalistest mõjuritest (tehislik optilin e kiirgus) 
tulenevate riskidega (üheksateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 
tähenduses) (ELT L 114, 24.4.2006, lk 38). 
23 Soome, Madalmaad ja Ühendkuningriik. 
 
ET 10   ET kohaldamisest selgub, et katset uste tulemused on tervise, ohutuse ja privaatsusega 
seoses olnud positiivsed. 
4.4. Rahvusvaheline taust 
40. Kõikjal maailmas paigaldatakse lennujaam adesse praegu turvaskannereid. USAs on 
41 lennujaama, kus teiseste läbivaatusm eetmetena on kasutusel kokku umbes 200 
turvaskannerit. 2010. ja 2011. aasta jooksul suureneb turvaskannerite arv veelgi. 
Aastaks 2014 loodab USA hankida ja lennujaamadesse paigaldada 1 800 
turvaskannerit, et hakata neid järk-järgult kasutama pigem esmaste kui teiseste läbivaatusmeetmetena või ainult häirete lahendamiseks nagu praegu. 
41. Kanadas on seni kasutusel 15 seadet. 2011.  aastal on plaanis lisada veel 44 
turvaskannerit. Venemaa lennujaamades  on turvaskannerid kasutusel olnud 2008. 
aastast alates ja kavakohaselt laieneb ne nde kasutus tulevikus veelgi. Austraalia 
valitsus teatas 2010. aasta veebruaris  kavatsusest hakata turvaskannereid 
lennujaamades kasutama alates järgmisest aastast. 
42. Ka teised riigid kaaluvad turvaskannerite kasutuselevõttu. Näiteks Jaapan kavatseb 
paigaldada aktiivsel ja passiivsel millimeeterlainel põhinevad seadmed. 
Turvaskannereid plaanivad kasutama hakata  ka Nigeeria, India, Lõuna-Aafrika ja 
Keenia. Niisugusest tehnoloogiast on huv itatud ka Hiina (sh Hongkong) ja Lõuna-
Korea. 
5. P
ÕHIKÜSIMUSED  
5.1. Avastamise tõhusus ja toimivusega seotud kaalutlused 
43. Avastamise tõhusus näitab turvaskanneri võimet visuaalselt avastada läbivaadatava 
isiku kehale või riietesse peidetud keelatud esemeid.  
44. Turvaskannerite testimismeetodeid on vä lja töötanud mitmed organisatsioonid, 
näiteks Euroopa Tsiviillennunduse Konverent si (ECAC) poolt välja töötatud ja 
kasutatavad ühised testimismeetodid (C TM) (alates novembrist 2008). Ka USA 
Sisejulgeolekuministeeriumi Transpordijulgestuse Amet (TSA) ja Kanada Lennundusjulgestuse Amet (CATSA) are ndasid välja ja võtsid kasutusele 
testimismeetodid seadmete töö efektiivsuse  ja avastamise tõhususe hindamiseks. 
45. Üldiselt näitavad paljudes riikides teht ud laboritestid ja lennujaamade katsetused 
julgestuse toimimise usaldusväärsust ni ng eriti hästi paranenud mittemetalsete 
esemete ja vedelike avastamise tõenäosu st võrreldes metallidetektorväravatega. 
Kuigi kaheldakse selles, kas turvaskanneri d oleksid suutnud ära ho ida 25. detsembril 
2009 toimunud Detroiti intsidendi, on tänapäeval olemasolevat tehnoloogiat arvestades selge, et turvaskannerid olek sid suutnud ohtude avastamise tõenäosuse 
maksimumini viia ning ennetamise võimalusi märkimisväärselt suurendada. 
46. Sama edukalt võiks avastamise tõhusust para ndada täieliku käsitsi läbivaatuse abil. 
Kuid käsitsi läbivaatust peetakse pealetükkiv aks ning see ei meeldi ei reisijatele ega 
läbivaatuse teostajatele. Läbivaatavate isik ute suure arvu tõttu või b varieeruda käsitsi 
läbivaatuse kvaliteet, eriti su urtes lennujaamades hetkel valitsevates tingimustes. 
Taoline olukord võib tekitada turvariski. 
 
ET 11   ET 47. Lisaks mittemetalsete esemete ja vedelike tõhusamale avastamisele loodetakse, et 
turvaskannerid aitavad hoida reisijate läbivaatuspunkti läbimisel sobivat tempot. 
Lennujaamades tehtud katsetused ja testid l ubavad arvata, et turvaskanneritega saab 
lühikese aja jooksul põhjali kult läbi vaadata suure hulga reisijaid ilma avastamise 
usaldusväärsust vähendamata. Kuigi skanneriga  läbivaatuse puhul tu leb isikul masina 
sees või kõrval liikumatult seista, näitava d testid, et reisija andmete saamiseks ja 
tõlgendamiseks ei kulu rohkem kui 20 se kundit. Võimalik, et  tehnoloogia areng 
lubab turvaskannerite kiirus t ja tõhusust edaspidi veelgi suurendada ning kaob 
vajadus eemaldada jakke, jalatseid jms.  
48. Vastuseks küsimusele, kas turvaskannerite kasutamine peaks olema kohustuslik või 
mitte, meenutatagu, et seoses praegu tunnus tatud läbivaatusmeetoditega (käsitsi 
läbivaatus, metallidetektorvärav jne) ei a nna kehtivad eeskirjad reisijatele mingit 
võimalust lennujaama ja/või läbivaatuse te ostaja valitud läbi vaatusmeetodist või 
-menetlusest keelduda. Et mitte seada ohtu lennundusjulgestuse kõrget taset, peetakse väga oluliseks, et lennujaamade julgestustoiminguid ei oleks võimalik ette aimata. Seega võiksid üksikisikud neid pr otsesse mõjutada üksnes põhiõiguste või 
tervisekaitsega seotud põhjustel, kui altern atiivsete meetoditega on võimalik tagada 
samaväärne julgestus.  
49. Lisaks ei peaks paljud lennujaamad teatavat el asjaoludel kasutama vajalikku jõudlust 
ja personali, et pakkuda alte rnatiivi turvaskanneritele.  
5.2. Põhiõiguste (inimväärikus ja isikuandmed) kaitse 
5.2.1.  Inimväärikuse kaitse 
50. Asjaolu, et mõned läbivaatustehnoloogiad pa ljastavad inimkeha detaile (isegi kui 
hägustatult) ja meditsiinilisi seisunde id (näiteks proteesid või mähkmed), on 
põhjustanud kriitikat inimvääri kuse ja eraelu puutumatuse aspektidest. Mõnel isikul 
võib olla ka raske nõustuda oma usuliste veendumuste tõttu menetlusega, kus tema 
keha kujutist vaatab keegi tein e. Lisaks vajab hoolikat analüüsi see, kuidas vastavad 
lapsi puudutavad küsimused haakuvad laps e õiguste, lapsele e ttenähtud kaitse ja 
hooldusega ning põhiõiguste hart a nõudega tagada inimeste  tervise kõrgetasemeline 
kaitse kõigi ELi poliitikate ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel. Võrdse 
kohtlemise õiguse ja diskrimineerimise keel u tagamiseks tuleb tegevusstandarditega 
tagada, et reisijate valikul turvaska nneriga läbivaatuseks ei kasutataks 
kriteeriumidena sugu, rassi, nahavärvi, etnilis t või sotsiaalselt pär itolu, religiooni ega 
veendumusi. 
5.2.2.  Andmekaitse 
51. Tuvastatud või tuvastamata isiku kujutis e jäädvustamise ja töötlemise suhtes 
turvaskanneri abil selleks, et teine isik saaks seda julgestuse seisukohast hinnata, kehtivad ELi andmekaitsealased õigusakti d. Läbivaatuse hindamisel tuleb lähtuda 
järgmistest kriteeriumidest: i) kas pa kutud meede on eesmärgi saavutamiseks 
asjakohane (mittemetalsete esemete avastamine, mis nõuab kõrgemat julgestuse taset), ii) kas meede ei lähe selle eemärg i saavutamiseks vajalikust kaugemale ja iii) 
kas ei oleks võimalik kasuta da leebemaid meetmeid.  
 
ET 12   ET 52. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ 
(üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) sätestatakse, et isi kuid, kellest võetakse kujutisi (nagu mõne turvaskanneri 
tehnoloogia puhul), tuleb kujutise võtmisest  ja selle võimalikust kasutamisest 
eelnevalt teavitada. Reeglina tohib isi kuandmeid, sh kujutisi koguda, töödelda ja 
kasutada ainult kooskõlas koha ldatavate andmekaitse põhimõtetega. Kujutisi tohib 
kasutada vaid lennundusjulgestuse tarbeks. Põhimõtteliselt ei t ohiks turvaskanneri 
loodud kujutiste salvestamine ega nendest vä ljavõtete tegemine olla võimalik pärast 
seda, kui on kindlaks tehtud, et isikul ei olnud kaasas ohtlikke esemeid. Ainult juhul, 
kui isikult leiti selline keelatud ese, tohi b kujutist tõendina sä ilitada seni, kuni 
reisijale kas antakse või ei anta lõpuks luba siseneda julgestuspiirangualale ja 
õhusõidukisse. 
5.2.3.  Inimväärikuse, andmekaitse ja teiste põhi õigustega seotud problee mide võimalikud 
lahendusviisid 
53. Olemasolevad tehnilised lahendused võima ldavad näo ja/või nende kehaosade 
hägusaks muutmist, mida pole keelatud esemete puudumise edasiseks analüüsiks 
vaja. Samuti võimaldavad tehnilised vahendi d tegeliku kehakujutise asemel näidata 
mannekeeni või kriipsujukut, paljastamata läbi vaadatava isiku tegelikke kehaosi, ja 
osutades vaid täiendavat  kontrolli vajavale kohale. 
54. Seoses turvaskannerite prakt ilise tööga on katsetusteks, te stideks ja turvaskannerite 
praktiliseks kasutamiseks välja töötatud protokollides
24 kirjeldatud ka võimalikke 
lahendusi põhiõigustega seotud prob leemidele, näiteks järgmised: 
– Kujutist analüüsiv töötaja („analüüsija”) asub mujal ega näe isikut, kelle kujutist 
ta analüüsib.  
– Analüüsijal puudub võimalus siduda analüüsitav at kujutist reaalse isikuga, kuna ta 
asub mujal ning kasutab seadet, millel salvestusfunktsioon puudub. 
– Kujutiste detailse analüüsi võib teostada samast soost analüüsija. 
– Asjakohaste automatiseeritud kommunikatsioonimeetoditega tuleb tagada, et 
suhtlus analüüsija ja kontrollpunktis läbiv aatuse teostaja vahel piirdub vaid isiku 
tõhusaks läbivaatamiseks vajaliku teabega. 
– Põhjalikumad käsitsi läbivaatused tule b teha eraldi kabiinis või selleks 
spetsiaalselt ettenä htud eraldi ruumis. 
55. Kui kujutisi loovaid turvaskannereid otsust ataks kasutada vabatahtlikkuse alusel, 
väheneksid märgatavalt põhiõigustega se otud probleemid. Kuid selle võimaluse 
kaalumise puhul peab olema selge, et turvaskanneriga läbivaatusest keelduvad 
reisijad peavad läbima teise, samavõrd efektiivse läbivaatuse, näiteks täieliku käsitsi läbivaatuse, et säiliks lennundusjulgestuse kõrge tase.  
                                                
 
24 Seoses kehaskannerite esialgse paigaldamisega Londoni Heathrow ja Manchesteri lennujaamadesse 
töötas Ühendkuningriigi Transpordiministeerium välj a privaatsust, andmekaitset, tervisekaitset ja 
ohutust käsitleva ajutise tegevusjuhise, mis on kättesaadav järgmisel veebiaadressil:  
http://www.dft.gov.uk/pgr/security/aviati on/airport/bodyscanners/codeofpractice/  
 
ET 13   ET 56. Lisaks võib turvaskannerite riistvara ja ta rkvara suhtes kohaldatav eraelu kavandatud 
puutumatus ja eraelu puutumatust soodus tavad tehnoloogiad (PET) võimaldada 
selliste info-ja kommunikatsioonisüsteem ide ja –teenuste väljatöötamist, mis 
nõuavad vaid võimalikult väikeses ulatus es isikuandmete kogumist ja töötlemist25. 
Selliste süsteemidega saaks näiteks tagada, et 
– kujutisi ei salvestata (säilitata), kopeerita, prindita, neist ei tehta väljavõtteid, ei 
edastata ning takistatakse  neile loata juurdepääsu26;  
– analüüsija analüüsitavaid kujutisi ei seosta ta läbivaadatava reisija isikuandmetega 
ning kujutised jäävad 100 % anonüümseks. 
57. Andmekaitsenõuete täitmisele ja edaspidi  ka inimtegevusest loobumisele kujutiste 
analüüsil aitab loodetavasti kaasa esemete automaatne tuvastus, mida üldiselt 
kutsutakse ohu automaatseks tuvastuseks. See tehnoloogia võib ai data läbivaatuse 
teostajal kujutisi analüüsida või kujutisi ise automaatselt tõlgendada. Ohu täisautomaatse tuvastamise tehnoloogiaid on laborites testitud ning nüüd oodatakse, 
et liikmesriigid neid lennujaamades katsetama hakkaksid. 
58. Ohu automaatne tuvastus põhineb eritarkva ral, mis suudab ohtlikke ja keelatud 
esemeid tuvastada. Vastavad seadmed võivad erineda ehituse, keerukuse ja tõhususe 
poolest. Mõned läbivaatuse teostaja abista miseks mõeldud ohu automaatset tuvastust 
kasutavad seadmed kuvavad temale vaatam iseks vaid osa kujutisest. Teist liiki 
seadmed kuvavad terve kujutise ja toovad esile kohad, kus ohud võivad esineda. Ohu 
automaatse tuvastuse edasine täiustamine või b tähendada, et läbivaatuse teostajat ei 
olegi enam vaja ning automaatse tuvastuspr otsessi tulemust (häire ja eseme asukoht 
isiku juures / häire puudumi ne) näidatakse julgestustööt ajale, kes häire lahendab 
(näiteks käsitsi läbivaatusega). Ohu autom aatse tuvastuse süsteemide paigaldamiseks 
tuleb olemasolevatesse seadmetesse installeerida täiendav tarkvara. 
59. Sõltumata valitavast tehnoloogiast ja toimivatest kaitsemeetmetest tuleb 
turvaskannerite kasutamise üksikasja d sätestada siduvate eeskirjadena. 
Liikmesriikide väljastatavad load konkr eetsete seadmete kasutuselevõtuks 
lennujaamades peavad tuginema põhj alikule hinnangule võimaliku mõju kohta 
põhiõigustele ja olemasolevatele kaitsem eetmetele. Samuti peab olema tagatud 
avalikkuse nõuetekohane, kõikehõlmav ja  selge teavitamine turvaskannerite 
lennundusjulgestuses kasutamise  kõikidest aspektidest. 
5.3. Tervis  
60. Olenevalt kasutatavast tehnol oogiast tekib mitmesuguseid tervisega seotud küsimusi. 
Nende tehnoloogiate suhtes kohaldatakse erinevaid õigu sakte ning erinevaid doosi 
piirmäärasid. Turvaskannerite ja ne nde aluseks oleva tehnoloogia ohutuse 
                                                
 
25 Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule andmekaitse edendamise kohta eraelu 
puutumatust soodustavate tehnoloogiate kaudu – KOM(2007) 228. 
26 Peale selle on katsetused näidanud, et läbivaadatud isikute kujutisi ei ole vaja säilitada, kui isik on läbi 
vaadatud. Läbivaatuse teostaja vaatab kujutist vaid seni, kuni isik seisab skanneri sees, ning puudub vajadus kujutisi edaspidise kasutamiseks, näiteks kohtus tõendina esitamiseks jäädvustada või 
salvestada, sest süüdistuse esitamise aluseks ei ol e kujutise avastamine skanneri abil, vaid tegeliku 
keelatud eseme avastamine isiku juures. 
 
ET 14   ET hindamiseks on tehtud Euroopa tasa ndi ja rahvusvahelisi uuringuid,27 muu hulgas on 
uuritud raadiolainete ja ioniseeriva kiir guse mõju läbivaadatavatele isikutele, 
läbivaatuse teostajatele ja teistele süsteemi läheduses töötavatele inimestele. Mitme uuringuga on püütud selgitada sellise tehnol oogia mõju inimesele üldisemas plaanis. 
Käesolevas aruandes keskendutakse peamise lt sellistele uuringutel e, mis käsitlevad 
turvaskannerite mõju lennundusjulgestuse kontekstis. 
5.3.1.  Passiivsed millimeeterlainel põhinev ad kujutise saamise süsteemid  
61. Kõnealuse tehnoloogia puhul kiirgust ei eraldu. Mõõdetakse kehast eralduvat 
loomulikku (soojus)kiirgust ja keskkonnast eralduvat ja kehalt tagasipeegelduvat 
soojuskiirgust. Seetõttu ei  ole seda liiki turvaskanne ritega seotud kiirgusdoosi. 
Passiivse millimeeterlaine tehnoloogia puhul  ei tõstatatud läbi vaadatud uuringutes 
terviseprobleeme. 
5.3.2.  Aktiivsed millimeeterlainel põhineva d kujutise saamise süsteemid  
62. Millimeeterlaine tehnoloogia kasutab mitteioniseerivat kiirgust ning hetkel kasutusel 
olevate süsteemide millimeeterlaine kiirguse sagedus on umbes 30 gigahertsi (GHz). 
Elektromagnetilises spektris paigutuvad millimeeterlained mikrolainete ja infrapunalainete vahele ning võrreldes  röntgenikiirgusega on nad madalama 
sagedusega, pikema lainepikkusega ja madalama energiaga. 
63. Mitteioniseerivat kiirgust pe etakse ioniseeriva kiirguseg a (röntgenikiir ed) võrreldes 
üldiselt kahjutumaks. Millimeeterte hnoloogia uuringud ja  selle tehnoloogia 
kasutamisest näiteks mobiiltelefonides ja mikrolaineahjudes saadud laialdased 
kogemused näitavad, et inimeste kokkupuude ke htivates õigusakti des sätestatud 
piirmäärast väiksema mitteioniseeriva kiir gusega ei ole tervisele kahjulik. Kuid 
kokkupuude teatud piirmäärasid ületava elektr omagnetkiirgusega võib erinevat liiki 
sageduste puhul olla kahjulik (näiteks kehakudede kuumenemine). 
                                                
 
27 Euroopa tasandi uuringute kohta vt teatis 15.2.2010, Agence Fran ēaise de Sécurité Sanitaire de 
l’Environnement et du Travail relative au „scanner corporel ą ondes „millimétriques” ProVision 100”; 
Prantsuse Tuumakiirguskaitse ja -ohutuse Instituut (IR SN), Evaluation du risque sanitaire des scanners 
corporels ą rayons X « backscatter », rapport DRPH 2010-03 ja Recommandations 2007 de la 
Commission Internationale de Protection Radiologique, ICPR 103; Ühendkuningriigi Terviskaitseameti 
kiirguse, keemiliste ja keskkonnaohtude keskus (Health Protection Agency, Centre for Radiation, Chemical and Environmental Hazards (HPA)), Asse ssment of comparative ionising radiation doses 
from the use of rapiscan secure 1000 X-ray backscatter body scanner, Ühendkuningriik, jaanuar 2010 
(kättesaadav aadressil www.dft.gov.uk). Rahvusvaheliste uuringute kohta vt Ameerika ametkondadevaheline kiirgusnormide juhtkomitee (The American Interagency Steering Committee on 
Radiation Standards (ISCORS)), Guidance for Security Screening of Humans Utilizing Ionizing 
Radiation Technical report 2008-1; kiirguskaitse ja kiirguse mõõtmise riiklik nõukogu (The National Council on Radiation Protection an d Measurement (NCRP)), kommentaar  16 - Screening of Humans 
for Security Purposes Using Ionizing Radiation Scanning Systems (2003) ja rahvusvaheline 
mitteioniseeriva kiirguskaitse komisjon (International Commission on Non-Ionizing Radiation 
Protection (ICNIRP)), Guidelines for limiting e xposure to time-varying electric, magnetic and 
electromagnetic fields 1998; ametkondadevahelise kiirgusohutuse komitee (Inter-Agency Committee on Radiation Safety) 2010. aasta skannereid käsitlev aruanne.  
Täiendavaid viiteid uuringute kohta leiab lõhkeainete avastamise võrgustiku (Network for Detection of 
Explosives (NDE)) 22. märtsi 2010. aasta tehnilisest aruandest „Body scanners for aviation security”.  
 
ET 15   ET 64. Euroopa õigusaktides28 kehtestatakse põhili sed piirangud näiteks 
elektroonikaseadmete tekitatud elektromagne tväljade võimsustihedusele, et vältida 
naha lokaalsest kuumenemisest tekkivaid võimalikke kahjustusi. Millimeeterlainel töötavate turvaskannerite sagedusvahe miku 2 kuni 300 GHz puhul on soovitatav 
maksimaalne võimsustiheduse tase elani kkonna jaoks 10 W/m² ja kiirgusega 
kokkupuutuvate töötajate jaoks 50 W/m². 
65. Hiljuti hindas Agence Française de Sécur ité Sanitaire de l’Environnement et du 
Travail (AFSSET)
29 äriotstarbel pakutava aktiivse 24 kuni 30 GHz vahemikus 
töötava millimeeterlaine turvaskanneri mõju  ning leidis, et pinna suhtes mõõdetud 
võimsustihedused on väga madalad30 võrreldes elanikkonna puhul sätestatud 
piirmääraga, mis on 10 W/m² (ja kiirguseg a kokkupuutuvate töötajate piirmääraga 50 
W/m²). Võttes aluseks olemasolevad teadmised millimeeterlaine mõjust tervisele järeldati AFSSETi uuringus, et nimetat ud sagedustel ei kahjusta vaadeldavad 
seadmed inimeste tervist. Uuringus osutati ka sellele, et tavalisest ja igapäevasest 
tegevusest (näiteks mobiiltelefonide
31 ja mikrolaineahjude32 kasutamisest) 
põhjustatud kokkupuute tasemed on väga läheda sed millimeeterlaine turvaskannerite 
kiirgustasemetele või isegi ül etavad nimetatud tasemeid.  
5.3.3.  Röntgenikiirguse tagasihajum isel põhinev turvaskanner 
66. Röntgenikiirgusel põhinevate seadmete puhul tuleb täita Eu ratomi kiirguskaitsealaste 
õigusaktide33 nõudeid, ja eriti sätteid, mis reguleerivad kokkupuudet 
mittemeditsiinilise ioniseeriva kiirgusega. Nimetatud raamistikuga kehtestatakse, et 
maksimaalne aastane kokkupuude ioniseeriv a kiirgusega ei t ohi elanikkonna puhul 
ületada 1 mSv34 ja kiirgusega kokkupuutuvate tö ötajate puhul 20 mSv. Ioniseeriva 
kiirgusega seadmete kasutamiseks siseri iklike lubade väljastamisel hinnatakse 
võimalike kiirgusdooside suur ust ja kokkupuute sage dust, et arvestada ioniseeriva 
kiirguse kumuleeruvat mõju. Näiteks lennukite meeskonnad puutuvad teatud 
lendudel kokku kiirgusega, mille tõttu ületatakse 1 mSv aastane piirmäär ning nende suhtes näevad Euroopa õigus aktid ette erikaitsemeetmed. 
                                                
 
28 Nõukogu 12. juuli 1999. aasta soovitus üldsuse kokkupuute piiramise kohta elektromagnetväljadega (0 
Hz kuni 300 GHz), EÜT L 199, 30.07.1999. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/40/EÜ, 29. aprill 2004, töötervishoiu ja tööohutuse miinim umnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega 
füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tule nevate riskidega (kaheksateistkümnes üksikdirektiiv 
direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses, ELT L 184, 24.5.2004). 
29 Teatis 15.2.2010, Agence Fran ēaise de Sécurité Sanitaire de l’E nvironnement et du Travail relative au 
„scanner corporel ą ondes „millimétriques” ProVision 100”. Võ rreldes siseriiklikus õiguses (3. märtsi 
2002. aasta määrus 2002-775 telekommunikatsioonivahe ndite ja raadioelektriliste paigaldiste tekitatud 
elektromagnetväljadega kokkupuute piirmäärade kohta) sätestatud piirmääradega oli ka uuritavate 
millimeeterlaineid kasutavate seadmete tekitatud elektromagnetilise kiirguse tase väga madal. 
30 Vahemikus 60 kuni 640 µW/m² (1µW = 1mikrovatt = 0,000001 W). 
31 Kasutatavad raadiolained vastavad 0,01 %-le mobiiltelefonide puhul lubatud doosist. 
32 Töötervishoiu ja tööohutuse keskus mõõtis elektromagnetlainete intensiivsuseks 2 W/m²) (vatti 
ruutmeetri kohta), mis on mikrolaineahjude lekketase. Nimetatud väärtus on märkimisväärselt väiksem 
kui ametlikult kehtestatud võimsustihedusega kokkupuute piirmäär 10 W/m² (50 W/m²). 
33 Nõukogu direktiiv 96/29/EURA TOM, 13. mai 1996, millega säte statakse põhilised ohutusnormid 
töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest (EÜT L 
159, 29.6.1996, lk 1). 
34 Millisiivert (1 mSv = 10 −3 Sv) ja mikrosiivert (1 µSv = 10−6 Sv). 
 
ET 16   ET 67. Nii Euroopa kui ka rahvusvahelise d organisatsioonid on ioniseeriva 
röntgenikiirgusega seotud riske põhjali kult uurinud. Röntgenikiirtel põhinevate 
turvaskannerite puhul toimub ikkagi in imese kokkupuude ioniseeriva kiirgusega, 
kuigi doos on väike. Sellegipoolest peab  röntgenikiirtel põhineva tehnoloogia 
kasutamisele alati eelnema pakutud meetme te proportsionaalsuse ja põhjendatuse 
hindamine. Tavaliselt saab isik ühekor dsel läbivaatusel röntgenikiirguse 
tagasihajumisel põhineva skanneriga  kiirgusdoosi, mis jääb vahemikku 0,0235 ja 0,1 
µSv36. Kiirgusdoosid kumuleeruvad, seega sõ ltub isiku lõplik doos läbivaatuste 
arvust. Piirmäärani jõudmiseks tuleks ühes päevas läbi teha um bes 40 läbivaatust, 
arvestamata seejuures võimalikku kokkupuudet tulevikus. 
68. Turvaskanneriga läbivaatuse teostajate ja teiste seadme läheduses töötavate inimeste 
kokkupuutest saadav doos ilma erikaitsemeetme te kasutamiseta võib hinnanguliselt37 
olla kuni 0,01 µSv ühe toimingu, st ühe isi ku läbivaatuse kohta. Kui päevas tehakse 
500 läbivaatust, jääb teostaja aast ane doos vahemikku 300 µSv kuni 1 000 µSv. 
Üldiselt näitavad uuringud, et  röntgenikiirguse tagasiha jumisel põhineva tehnoloogia 
kasutamisel võrdub kiirgusdoos paari protse ndiga (2 %) reisijate saadud looduslikust 
ioniseerivast kiirgusest. See vastak s paariminutilisele kokkupuutele kosmilise 
kiirgusega pikamaalennu ajal.  
5.3.4.  Röntgenograafia 
69. Üldiselt on röntgenograafial põhineva tehnol oogia puhul üksikisiku kiirgusdoos palju 
suurem kui röntgenikiirguse tagasihajumi sel põhineva tehnol oogia puhul, seepärast 
ei kasutata seda lennundusjulgestuses põhimõtteliselt süstemaatiliste läbivaatuste jaoks. Seda tehnoloogiat kasutab põhimõttelisel t vaid politsei kindlate kahtlustuste 
korral. 
70. Röntgenograafilisi kujutisi loovate seadmete doos on ilmselgelt suurem kui 
röntgenikiirguse tagasihajumisel põhine vate turvaskanneri te puhul, sõltuvalt 
kasutatavast süsteemist ja nõutavas t lahutusvõimest on see tavaliselt 0,1–5 µSv 
läbivaatuse kohta. Kõrgema lahutusvõimega röntgenograafiat kasutavate skannerite 
doosi puhul (2–5 µSv läbivaatuse kohta) võidakse mõnesid soovitavaid aastaseid 
piirmäärasid ületada. Nende omaduste ja tõhusate, mitteioniseerivat või väheioniseerivat kiirgust kasutavate alternatiivide kättesaadavuse tõttu ei kasutata Euroopa lennundusjulgestuses röntge nograafial põhinevaid skannereid. 
                                                
 
35 Ühendkuningriigi Tervisekaitseam et (Health Protection Agency (HPA)) hindas äriotstarbel pakutava 
röntgenikiirguse tagasihajumise tehnoloogial põhineva skanneri ioniseeriva kiirguse doose võrreldes 
looduslike ja muude ioniseeriva k iirguse allikatega. Aruandest se lgus, et skanneriga teostatud 
läbivaatusel saadud kiirgusdoos (0,02 µSv) moodustab vaid osakese keskmisest doosist, mida 
elanikkond saab looduslikest ja muudest allikatest. Assessment of comparative ionising radiation doses 
from the use of rapiscan secure 1000 X-ray backscatter body scanner, Ühendkuningriigi Terviskaitseameti kiirguse, keemiliste ja keskkonna ohtude keskus, jaanuar 2010. Kättesaadav aadressil 
www.dft.gov.uk 
36 Prantsuse Tuumakiirguskaitse ja -ohutuse Instituut hindas hiljaaegu röntgenikiirguse tagasihajumisel 
põhineva turvakanneriga seotud terviseriske ja leidis, et doos ühe reisija läbivaatamisel oli umbes 
0,1 µSv (2 läbivaatust). IRSN, Evaluation du risque sanitaire des scanners corporels ą rayons X 
« backscatter », rapport DRPH 2010-03.  
37 IRSN, Evaluation du risque sanitaire des scanners corporels ą rayons X « backscatter », rapport DRPH 
2010-03. 
 
ET 17   ET 5.3.5.  Röntgenikiirtel põhin evate turvaskanneritega seotud terviseprobleemide võimalikud 
lahendusviisid 
71. Kuigi isikute läbivaatamisel röntgenikiirtel põhinevatest turvaskanneritest saadavad 
doosid on üsna väikesed, on ikkagi se lge, et igasugune, isegi piiratud kokkupuude 
ioniseeriva kiirgusega võib pi kas perspektiivis te rviseprobleeme tekitada. Seepärast 
on vaja, et iga otsus, mis lubab iseg i Euroopa õigusaktides  sätestatud dooside 
piirmääradest allapoole jäävat kokkupuude t ioniseeriva kiirgusega, oleks 
põhjendatud majandusliku kasu ja avaliku huvig a, mis kaalub üles kiirgusest saadava 
võimaliku kahju. Lisaks peavad kiirguskaitse meetmed tagama, et kiirgus oleks alati 
võimalikult väike (ALARA põhimõte) nii töötajate, üldsus e kui kogu elanikkonna 
puhul. Sellepärast tuleb ioniseerivat kiirgus t kasutava tehnoloogia paigaldamisel alati 
kaaluda, kas parem julgestuse tase kaalub üles võimaliku mõju tervisele võrreldes 
mitteioniseerivat kiirgust kasutava tehnoloogiaga – et taoline otsus oleks 
põhjendatud, peab julgestuse tase paranema  olulisel määral. Eraldi tuleb arvestada 
reisijatega, kes võivad olla ioniseeriva kiirguse suhtes eriti tundlikud, nagu rasedad ja lapsed.  
72. Euratomi õigusaktid (direktiiv 96/29/Euratom) kohustavad liikmesriike tegema 
põhjaliku riski hindamise ja otsustama,  kas tegevus, millega kaasneb isikute 
kokkupuude kiirgusega, on põhjendatud või m itte. Näiteks ioniseerivat kiirgust 
kasutavate turvaskannerite  radioloogilise mõju hindamine sõltub mitmesugustest 
erinevatest teguritest, näiteks:  
– Kas süstemaatiliselt vaadatakse läbi kõik reisijad, kas neid va litakse läbivaatuseks 
välja juhuslikult või teatud kriteeriumide alusel.  
– Kas teatud tundlikele rühmadele võimaldat akse tervislikel põhjustel teistsugust 
kohtlemist.  
73. Liikmesriigid peaksid hindama iga konkreet se seadme kasutuselevõttu lennujaamas 
uurides põhjalikult selle võimalikku mõju tervisega seotud küsimustele ja 
olemasolevatele kaitsemeetmetele. Sellise hindamise põhjal võivad liikmesriigid samuti otsustada ELi seaduslikest nõuetest rangemate kasuks.  
74. Kõikide tehnoloogiate puhul sõltub vastavus terviskaitsenõuetele  seadmete õigest 
paigaldamisest ja käitamisest. Seda peavad siseriiklikud kiirguskaitse järelevalveorganid hoolikalt jälgima. 
75. Mõne liikmesriigi
38 siseriikliku õigusega on praegu välistatud isikute 
kokkupuutumine ioniseeriva kiirgusega, välja arvatud meditsiinilistel põhjustel. 
5.4. Kulud 
76. Turvaskannerite paigaldamisega seotud üldi si kulusid on mõnede  takistuste tõttu 
raske hinnata. Kuna kehtivate Euroopa õi gusaktidega ei ole veel selle tehnoloogia 
laiaulatuslik kasutamine lubatud, siis ei  ole kättesaadavaid üldandmeid seadmetega 
seotud põhiliste investeeringu- ja eksplu atatsioonikulude kohta. Turvaskannerite 
kogu kasutusiga hõlmavaid ku lusid ning julgestuspol iitikale sellest tekkivat 
                                                 
38 Näiteks Saksamaa, Itaalia, Prantsusmaa ja Tšehhi Vabariik. 
 
ET 18   ET kulutõhusust saab hinnata alles siis, kui seadmed on lennundusjulgestuses võetud 
tavakasutusse. Pealegi on turvaskannerite turg alles arenemas ning puhtalt ärilistel 
kaalutlustel on neid seni ostetud veel vä ga vähe. Lisaks seab lennujaamadele antud 
võimalus ise julgestusmeetodeid valida nende üldkulud tihedasse sõltuvusse nende poolt kavandatavatest ja kohaldatav atest julgestusvahenditest.  
77. Tootjatelt saadud teabe ning hiljuti ELis ja kolmandates riikides korraldatud 
hangetega seotud andmete kohaselt jääb ta valise turvaskanneri ühikuhind vahemikku 
100 000 kuni 200 000 eurot
39. See hind vastab esialgsele  investeeringule ega sisalda 
lisatarkavara, mida võib vaja minna privaatsuse ja andmekaitsega seotud 
probleemide lahendamiseks, ega ka lis aseadmeid, mis võimaldaksid näiteks 
turvaskanneri automaatset kasutamist. Täiendavad seadmed võivad hinnanguliselt 
maksta 20 000 eurot.  
78. Eeldatakse, et toodangu edaspi dine kasv kahandab kulusid. 
Lennundusjulgestusseadmete amortisatsioonip eriood on üldjuhul viis kuni kümme 
aastat.  
79. Arvesse tuleb võtta ka hoolduskulusid ja  müügijärgse teeninduse maksumust, kuid 
need sõltuvad igast üksikust sõlmitavast lepingust.  
80. Lisaks tuleb ette näha ka koolituskulud ja muud kasutuselevõtuga seotud kulud: 
personali parem väljaõpe ning täie ndavad või ümberkorraldatud ruumid 
kontrollpunktides tekitavad lühiajalisi kulusid. Lennujaamad peavad siiski hea 
väljaõppega julgestuspersonali ümber pai gutama, et pöörata suuremat tähelepanu 
märkimisväärset ohtu kujutavatele isikutel e, näiteks neile, kes on varem varjanud 
keelatud esemeid ja sellega häire põhjustanud.  
81. USAs tehtud hinnangute kohaselt võivad reis ijate privaatsuse tagamiseks ettenähtud 
menetluste rakendamisega seotud otsesed jooksvad kulud suureneda selle tõttu, et läbivaatuse teostamiseks kasutatakse turv askanneritest eemal asuvaid läbivaatajaid
40. 
Ohu automaatne tuvastus võib kiirendada  reisijate läbivaat ust ning aidata kokku 
hoida kulusid võrreldes praeguse korral dusega, mis põhineb täielikul käsitsi 
läbivaatusel41. On isegi arvatud,42 et ohu automaatne tuvast us vähendab läbivaatuse 
aega 50 %, kiirendades sellega reisijate  kontrollimist, vähendades tegevuskulusid 
(kolmandiku võrra vähem personali) ja koolituskulusid (koolitusele kuluv aeg väheneb üle 90 %). 
82. Turvaskannerite kasutuselevõtt võib pakkuda  suuremat paindlikkust ja parandada 
lennundusjulgestust eelkõige suurtes lennu jaamades, kus on võimalik saada kasu 
mastaabisäästust ja sobitada turvas kannerid sujuvamalt olemasolevasse 
infrastruktuuri.  
                                                
 
39 Kinnitamata andmetel maksab üks turvaskanner USAs praegu umbes 150 000 eurot; hind ei sisalda 
väljaõppe-, paigaldus- ega hoolduskulusid. 
40 USA Transpordijulgestuse Ameti arvestuste kohase lt läheb iga üksuse juurde tarvis täiendavalt kolme 
täisajaga töötaja kohta. 
41 Schipholi lennujaama kogemused lubavad arvata, et olemasolevad uuemad ja kiiremad turvaskannerid 
tulevad edukalt toime ka reisijate tippkoormusega kõikides praegustes kontrollpunktides. 
42 USA Transpordijulgestuse Amet (TSA), Advanced Imaging technology, 18.–19. märts 2010. 
 
ET 19   ET 6. KOKKUVÕTE  
83. Ühised ELi turvaskannerite standardid ta gavad põhiõiguste ja tervise samaväärse 
kaitse. Selline ühine Euroopa kodanike ka itse tase oleks või malik saavutada ELi 
õigusaktidega sätestatud te hniliste standardite ja tööt ingimuste abil. Vaid ELi 
lähenemisviis annaks õigusliku tagatise  julgestuseeskirjade ja -standardite 
ühetaolisele kohaldamisele kõikides ELi lennujaamades. See on esmatähtis nii 
lennundusjulgestuse kõrgeima taseme saavutamiseks kui ka ELi kodanike põhiõiguste ja tervise kaitseks parimal või malikul viisil. Mis tahes turvaskanneri 
tehnoloogia kasutuselevõtuks on vaja põhjal ikku hinnangut selle kohta, milliseid 
võimalikku terviseriske selline tehnol oogia võib elanikkonnale kujutada. 
Teaduslikud tõendid näitavad, milliseid terviseriske võib ioniseeriva kiirgusega kokkupuutumine tekitada. Nende tõendite alusel tuleks eriliste e ttevaatusega suhtuda 
sellise kiirguse kasutamisse turvaskannerites. 
84. On selge, et ainult turvaska nneritega – nagu ka teiste ük sikute julgestusmeetmetega – 
ei ole võimalik tagada saja protsendilist lennundusjulgestust. See on võimalik vaid eri 
lähenemisviise kombineerides, mida to etab tihe rahvusva heline koostöö ja 
kõrgetasemeline luure. Euroopas toimuva arutelu puhul võiks arvesse võtta nende 
rahvusvaheliste partnerite kogemusi, kes on turvaskannerid juba kasutusele võtnud. 
85. Sellegipoolest näitavad käimasolevad testid , et turvaskannerid  võivad parandada 
julgestuskontrolli kvalit eeti ELi lennujaamades. Nende kasutamine võib muuta 
oluliselt tõhusamaks selliste keelatud esemete avastamise nagu vedel ja plastiline lõhkeaine, mida metallidete ktorväravad ei leia.  
86. Ioniseerival kiirgusel põhi nevatele turvaskanneritele  peaksid siiski olema 
alternatiivsed lahendused, kui ilmnevad konkreetsed terviseriskid. Kui kõnealuse 
valdkonna õigusakte suudetakse tulevikus  ELi tasandil ühtlustada, tuleks 
kaitsetumatele elanikkonnarühmadele, sh ra sedatele, imikutele, lastele ja puuetega 
inimestele välja pakkuda alternatiivne julgestuskontroll. 
87. Tänapäeval on olemas turvaskannerid, mis ei  tekita terve keha kujutisi ega eralda 
ioniseerivat kiirgust. Põhi õiguste ja tervisekaitsega seotud muresid aitaksid 
märgatavalt vähendada seadusega sätestatud te hnilised standardid ja töötingimused.  
– Olemasolev tehnoloogia ning turvaskanneri te kasutamisega seotud kaitsemeetmed 
annavad lahenduse põhiõigustega seotud küs imustele, kombineerides tehniliste 
seadmete spetsifikatsioone ja tööeeski rju. Miinimumstandardid võib sätestada 
õigusaktidega.  
– Käesolevas aruandes välja toodud erandi ga (kujutise saamine röntgenograafia 
abil) vastab praegune turvaska nneritehnoloogia kehtivatele ELi 
tervisekaitsenormidele, kuid teatud liiki seadmetele tuleb siiski kehtestada tehnilised standardid ja töötingimused. K iirgusdooside ülempiire ei tohi ületada 
ning kehtestada tuleb kaitsemeetmed. Ük sikisikute kaitsemeetmetega tuleb tagada, 
et kokkupuude kiirgusega oleks võimalikult vä ike ning seda eelkõige reisijate ja 
töötajate puhul. Turvaskanneritega  kokkupuute pikaajalist mõju tuleks 
regulaarselt jälgida ja võtta arvesse uusi teadussaavutusi. 
 
ET 20   ET – Reisijaid tuleb lennujaamades ja enne reisile minekut selgesti ja ammendavalt 
teavitada turvaskannerite kasutamise kõikidest aspektidest. 
– Komisjon võtab siiski arvesse käimas olevat arutelu ja võimalust loobuda 
turvaskannerite kasutamisest, kui need  kasutusele võetakse. Samas võtab 
komisjon arvesse, et selline loobumine te kitab probleeme seoses turvalisuse, 
kulude ja läbivaatuste te ostatavusega, mis seab tu rvaskannerite võimaliku 
kasutuselevõtu kasulikkuse kahtluse alla. 
88. Komisjon kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukog u üles uurima käesolevat aruannet, 
mis esitati vastuseks Euroopa Parlamendi  resolutsioonile nr  (2008)0521. Peatselt 
toimuval töörühma teisel koosolekul palutakse sidusrühmadel esitada oma arvamus.  
89. Komisjon teeb otsuse edasise tegevuse suht es, sh selle kohta, kas teha ettepanek ELi 
lennujaamades turvaskannerite kasutamist  reguleeriva ELi õigusliku raamistiku 
kohta, millised tingimused sellesse raamisti kku lisada, et tagada põhiõiguste täielik 
järgimine ja terviseprobleemide lahendamine. Seda tehakse Euroopa Parlamendi ja nõukoguga peetava arutelu tulemuste alusel. Kuna igasuguse õigus akti ettepanekuga 
peab kaasnema ka mõju hindamine, on kom isjon valmis koheselt algatama mõju 
hindamise seoses käesolevas aruandes tõstatatud küsimustega. 
90.