[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 11.8.2006 KOM(2006) 454 lõplik 2006/0156 (CNS) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS milles käsitletakse partnerluslepingu sõlmimist kalandussektoris Euroopa Ühenduse ja Gaboni Vabariigi vahel (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI Ühendus ja Gaboni Vabariik pidasid läbirääkimisi ja parafeerisid 28. oktoobril 2005. aastal partnerluslepingu kalandussektoris, mis avab ühenduse kaluritele Gaboni kalastusvööndis uued püügivõimalused. See partnerlusleping koos protokolli ja lisaga sõlmiti kestusega kuueks aastaks alates selle jõustumisest ning seda on võimalik pikendada. Käesoleva lepinguga tunnistatakse kehtetuks ning asendatakse jõustumise hetkest alates Euroopa Ühenduse ja Gaboni vaheline leping Gaboni rannikuvetes kalastamise kohta, mis jõustus 3. detsembril 1998. aastal. Protokoll ja selle lisa, milles sätestatakse tehnilised ja finantstingimused EÜ kalalaevade tegevuste osas, sõlmiti kuueks aastaks alates 3. detsembrist 2005. aastast. Käesolev protokoll ja selle lisa jõustuvad enne uue lepingu jõustumisest, alates kuupäevast, mil lepinguosalised teatavad selle rakendamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Protokolli ja selle lisa kohaldatakse alates 3. detsembrist 2005. aastal. Uue partnerluslepingu peamine eesmärk on tugevdada koostööd Euroopa Ühenduse ja Gaboni Vabariigi vahel, et luua mõlema lepinguosalise huvides partnerlusraamistik jätkusuutliku kalapüügi ja kalavarude vastutustundliku haldamise poliitika väljaarendamiseks Gaboni kalastusvööndis. Oma seisukohtade kujundamisel läbirääkimistel lähtus komisjon muuhulgas sõltumatute ekspertide antud eel- ja järelhinnangute tulemustest. Lepinguosalised astuvad poliitilisse dialoogi vastastikust huvi pakkuvates küsimustes kalandussektoris. Partnerluslepingu puhul võimaldavad Gaboni kalanduspoliitika praegused prioriteedid määrata kindlaks lepinguosaliste ühisel kokkuleppel püstitatavad eesmärgid ning koostada iga-aastased ja mitmeaastased kavad, selleks et tagada sektoris jätkusuutlik ja vastutustundlik haldus. Partnerluslepinguga nähakse samuti ette majandus-, teadus- ja tehnikaalase koostöö soodustamine kalandus- ja sellega seotud sektorites. Rahalise toetuse summaks on määratud 860 000 eurot aastas. Sellest rahalisest toetusest suunatakse igal aastal 60% Gaboni kalandussektori sisese poliitika arendamiseks ja ellurakendamiseks, et aidata kaasa jätkusuutliku ja vastutustundliku kalapüügi väljaarendamisele. Rahalise toetuse maksmine põhineb iga-aastastel ja mitmeaastastel kavadel (vt eespool). Lepingus ette nähtud püügivõimalused on määratud kindlaks kahes kategoorias: 1) kalapüügilaevade kategooria „tuunikülmutusseinerid” jaoks – 24 laeva; 2) kalapüügilaevade kategooria „triivõngejadaga püügilaevad” jaoks – 16 laeva. Iga laevakategooria jaoks on kindlaks määratud laevaomanike makstavad tasud, millest Gabon võib saada täiendavat tulu ligikaudu 142 000 eurot aastas. Komisjon teeb sellest lähtuvalt nõukogule ettepaneku Euroopa Ühenduse ja Gaboni Vabariigi vahel sõlmitud kalandussektori partnerluslepingu sõlmimine määrusega heaks kiita. 2006/0156 (CNS) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS milles käsitletakse partnerluslepingu sõlmimist kalandussektoris Euroopa Ühenduse ja Gaboni Vabariigi vahel EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes artikli 300 lõikega 2 ja lõike 3 esimese lõiguga, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust ning arvestades järgmist: (1) Ühendus ja Gaboni Vabariik on pidanud läbirääkimisi ja parafeerinud partnerluslepingu kalandussektoris, mis annab ühenduse kaluritele uusi püügivõimalusi Gaboni Vabariigi territoriaalvetes. (2) Ühenduse huvides on kõnealune protokoll heaks kiita. (3) Kindlaks tuleks määrata liikmesriikide vaheline kalapüügivõimaluste jaotus, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Euroopa Ühenduse ja Gaboni Vabariigi vaheline partnerlusleping kalandussektoris kiidetakse ühenduse nimel heaks. Lepingu tekst on lisatud käesolevale määrusele. Artikkel 2 Lepingu protokollis ettenähtud püügivõimalused jaotuvad liikmesriikide vahel järgmiselt: Kalapüügi liik | Laeva tüüp | Liikmesriik | Litsentsid või kvoot | Tuunipüük | Triivõngejadaga kalapüügilaevad | Hispaania | 13 | Portugal | 3 | Tuunipüük | Tuunikülmutusseinerid | Hispaania | 12 | Prantsusmaa | 12 | Kui kõnealuste liikmesriikide litsentsitaotlused ei ammenda neile protokolliga sätestatud püügivõimalusi, võib komisjon arvesse võtta mis tahes muu liikmesriigi litsentsitaotlust. Artikkel 3 Vastavalt komisjoni 14. märtsi 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 500/2001, millega sätestatakse ühenduse kalalaevade poolt kolmandate riikide vetes ja avamerel püütud saagi seiret käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2847/93 üksikasjalikud rakenduseeskirjad,[1] peavad liikmesriigid, kelle laevad käesoleva lepingu alusel kala püüavad, teatama komisjonile kõik Gaboni kalastusvööndis püütud kogused kõikide kalavarude osas. Artikkel 4 Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja Gaboni vabariigi ja Euroopa Ühenduse vaheline kalandussektori PARTNERLUSLEPING GABONI VABARIIK, edaspidi „Gabon“, ja EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi „ühendus“, edaspidi „lepinguosalised“, VÕTTES ARVESSE tihedaid koostöösidemeid ühenduse ja Gaboni vahel, eelkõige Cotonou lepingu raames, ning nende ühist soovi omavahelisi suhteid tihendada, VÕTTES ARVESSE mõlema lepinguosalise soovi oma kalavarusid tihedama koostöö kaudu vastutustundlikumalt kasutada, ARVESTADES Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguste konventsiooni, OTSUSTADES kohaldada Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni, edaspidi „ICCAT”, tehtud otsuseid ja soovitusi, OLLES TEADLIKUD 1995. aasta FAO kohuseteadliku kalanduse juhendis kehtestatud põhimõtete olulisusest, OLLES OTSUSTANUD teha vastustundliku kalapüügi edendamiseks vastastikku kasulikku koostööd, et tagada mere elusressursside pikaajaline kaitse ja jätkusuutlik kasutamine, OLLES VEENDUNUD, et kõnealune koostöö peab toimuma üksteist täiendavate ühiste või ühepoolsete algatuste ja meetmete kaudu, millega tagatakse poliitiliste otsuste kooskõla ja jõupingutuste koostoime, OLLES OTSUSTANUD algatada kõnealuste eesmärkide saavutamiseks dialoog Gaboni valitsuse kinnitatud kalandussektori sisese poliitika üle, selleks et määrata asjaomased vahendid selle poliitika tulemuslikuks elluviimiseks ning kaasata sellesse protsessi majandusettevõtjad ja kodanikuühiskond, SOOVIDES määrata kindlaks eeskirjad ja tingimused, mis reguleerivad ühenduse laevade kalapüüki Gaboni vetes ning samuti need, mis käsitlevad ühenduse antavat toetust vastutustundliku kalapüügi kehtestamiseks nimetatud vetes, OLLES VEENDUNUD vajaduses teha tihedamat majanduslikku koostööd kalandustööstuses ja sellega seotud valdkondades, luues ja arendades selleks välja ühisettevõtteid, mis hõlmavad mõlema lepinguosalise ettevõtteid, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 – Sisu Käesoleva lepinguga kehtestatakse põhimõtted, eeskirjad ja kord, millega reguleeritakse: - majandus-, finants-, tehnika- ja teaduskoostööd kalandussektoris, et edendada kalavarude kaitse ja jätkusuutliku kasutamise eesmärgil Gaboni vetes vastutustundlikku kalapüüki ning arendada Gaboni kalandussektorit; - tingimusi, mis määravad ühenduse kalalaevade juurdepääsu Gaboni vetele; - kalapüügi kontrollimise korraga seotud kostööd Gaboni vetes, et tagada eespool nimetatud tingimuste järgimine, kalavarude säilitamise ja majandamise meetmete tõhusus ning võitlus ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügiga; - äriühingute koostööd, mille eesmärk on arendada ühistest huvidest lähtudes kalandussektori majandustegevust ja sellega seotud tegevusi. Artikkel 2 – Mõisted Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: 1. Gaboni ametiasutused – Gaboni valitsus; 2. ühenduse ametiasutused – Euroopa Komisjon; 3. Gaboni veed – veed, mis kalanduse valdkonnas kuuluvad Gaboni õiguste või jurisdiktsiooni alla; 4. kalalaev – mis tahes laev, mis on varustatud seadmestikuga mere elusvarude kaubanduslikuks kasutamiseks; 5. ühenduse laev – ühenduse liikmesriigi lipu all sõitev ja ühenduses registreeritud kalalaev; 6. ühiskomisjon – komisjon, mis koosneb ühenduse ja Gaboni esindajatest, kelle ülesanded on sätestatud käesoleva lepingu artiklis 9; 7. ümberlaadimine – püügisaagi osaline või täielik ümberpaigutamine sadamas või merel ühelt kalapüügilaevalt teisele kalapüügilaevale; 8. erakorralised asjaolud – asjaolud, mis ei ole seotud loodusjõudude tegevusega, mis väljuvad ühe lepinguosalise mõistliku kontrolli alt ja mis oma loomu poolest takistavad kalapüüki Gaboni vetes. Artikkel 3 – Käesoleva lepingu täitmisega seonduvad põhimõtted ja eesmärgid 1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Gaboni vetes vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes kõnealustes vetes kalastavate eri riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttest ning võttes arvesse sama geograafilise piirkonna eri arenguriikide vahel sõlmitud kokkuleppeid, sealhulgas vastastikuseid kalanduskokkuleppeid. 2. Lepinguosalised teevad koostööd Gaboni valitsuse kinnitatud sektorisisese kalanduspoliitika rakendamiseks ning algatavad vajalike reformide arutamiseks poliitilise dialoogi. Lepinguosalised kohustuvad enne kõnealuse valdkonna meetmete vastuvõtmist teineteisega konsulteerima. 3. Lepinguosalised teevad nii üheskoos kui ühepoolse algatuse korras koostööd käesoleva lepingu alusel rakendatud meetmete, programmide ja tegevuste eelhindamistel, jooksvatel hindamistel ja järelhindamisel. 4. Lepinguosalised kohustuvad tagama, et käesolevat lepingut rakendatakse kooskõlas majanduse ja sotsiaalvaldkonna hea valitsemistava põhimõtetega, võttes arvesse kalavarude olukorda. 5. Gaboni ja/või AKV meremeeste töötamist ühenduse laevadel reguleerib eelkõige Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsioon, mida kohaldatakse täieõiguslikult asjaomaste lepingute ja üldiste töötamistingimuste suhtes. Eeskätt on tegemist ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku tunnustamise ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega. Artikkel 4 – Teaduskoostöö 1. Lepinguperioodi jooksul püüavad ühendus ja Gabon jälgida kalavarude seisundi arengut Gaboni kalastusvööndis. 2. Lepinguosalised peavad Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) soovituste ja resolutsioonide ning parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel vajaduse korral teaduskohtumise järgselt üksteisega lepingu artikliga 9 ettenähtud ühiskomisjonis nõu. 3. Lepinguosalised kohustuvad pidama otseselt, Guinea lahe piirkondliku kalanduskomitee (COREP) ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide vahendusel nõu, et tagada Atlandi ookeani bioloogiliste ressursside haldamine ja säilimine ning teha koostööd nende ülesannetega seotud teadusuuringute alal. Artikkel 5 – Ühenduse laevade ligipääs kalastusvööndile Gaboni vetes 1. Gabon kohustub andma ühenduse laevadele oma kalastusvööndis püügiloa kooskõlas käesoleva lepingu ning selle protokolli ja lisaga. 2. Käesoleva lepinguga reguleeritav kalandustegevus toimub vastavalt Gabonis kehtivatele seadustele ja eeskirjadele. Gaboni ametiasutused teatavad ühendusele kõikidest nimetatud õigusaktide muudatustest. 3. Gabon vastutab protokolliga ette nähtud kalapüügi kontrollimist käsitlevate sätete tõhusa kohaldamise eest. Ühenduse laevad teevad Gaboni ametiasutustega koostööd kõnealuste kontrollide läbiviimiseks. 4. Ühendus kohustub võtma kõik asjakohased meetmed eesmärgiga tagada, et tema laevad järgiksid käesoleva lepingu sätteid ning õigusakte, mis käsitlevad kalapüüki Gaboni jurisdiktsiooni all olevates vetes. Artikkel 6 – Litsentsid 1. Ühenduse laevad võivad Gaboni kalastusvööndis kalastada vaid juhul, kui neil on käesoleva lepingu kohaselt väljastatud püügilitsents. 2. Laevale püügilitsentsi saamise kord, kohaldatavad tasud ja laevaomanike kasutatavad makseviisid määratakse kindlaks protokolli lisas. Artikkel 7 – Rahaline toetus 1. Ühendus annab Gabonile rahalist toetust vastavalt protokollis ja lisades sätestatud tingimustele. Rahaline toetus määratakse kindlaks järgmise kahe osateguri alusel: a) ühenduse laevade juurdepääs Gaboni vetele ja kalavarudele, ning b) ühenduse rahaline toetus vastutustundliku kalapüügi edendamiseks ja kalavarude jätkusuutlikuks kasutamiseks Gaboni vetes. 2. Eelneva lõike 1 punktis a nimetatud rahalise toetuse osa määratakse kindlaks ning toetust kasutatakse kooskõlas lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel protokolli kohaselt püstitatud eesmärkidega, mida tahetakse saavutada Gaboni valitsuse kinnitatud sektorisisese kalanduspoliitika raames ning vastavalt selle elluviimiseks läbiviidavatele ühe- ja mitmeaastastele kavadele. 3. Ühenduse antav rahaline toetus makstakse iga aasta välja vastavalt protokollis sätestatud korrale, võttes arvesse käesoleva lepingu ja protokolli sätteid, millega nähakse ette toetussumma võimalik muutmine järgmistel juhtudel: a) erakorralised asjaolud; b) püügivõimaluste vähendamine ühenduse laevadele vastastikusel kokkuleppel, mille põhjuseks on asjaomaste kalavarude haldamismeetmed, mida on parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel peetud vajalikuks kohaldada, et tagada varude säilimine ja jätkusuutlik kasutamine; c) püügivõimaluste suurendamine ühenduse laevadele, kui parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete kohaselt kalavarude seisukord seda võimaldab; d) Gaboni kalandussektori poliitika elluviimiseks antava ühenduse rahalise toetuse andmise tingimuste ümberhindamine, kui lepinguosaliste tuvastatud iga-aastaste ja mitmeaastaste kavade tulemused selleks alust annavad; e) käesoleva lepingu lõpetamine artikli 12 sätete kohaselt; f) käesoleva lepingu kohaldamise peatamine vastavalt artiklile 13. Artikkel 8 – Ettevõtjate ja kodanikuühiskonna vahelise koostöö edendamine 1. Lepinguosalised soodustavad majandus-, teadus- ja tehnikakoostööd kalandussektoris ja seonduvates sektorites. Lepinguosalised peavad kõnealuse eesmärgi saavutamiseks võetavate eri meetmete kooskõlastamiseks üksteisega nõu. 2. Lepinguosalised kohustuvad soodustama kalapüügivõtete ja -vahendite, kalakaitseviiside ja kalatoodete tööstusliku töötlemise alast teabevahetust. 3. Lepinguosalised püüavad luua soodsaid tingimusi oma ettevõtete sidemete laiendamiseks tehnika-, majandus- ja ärivaldkondades, toetades ettevõtluse ja investeerimise arengut soodustava keskkonna loomist. 4. Lepinguosalised kannustavad asutama eelkõige vastastikuseid huve teenivaid ühisettevõtteid, kooskõlas kehtivate Gaboni õigusaktidega ja ühenduse õigusaktidega. Artikkel 9 – Ühiskomisjon 1. Käesoleva lepingu kohaldamise jälgimiseks moodustatakse ühiskomisjon. Ühiskomisjon täidab järgmisi ülesandeid: a) lepingu täitmise, tõlgendamise ja kohaldamise jälgimine, eriti artikli 7 lõikes 2 osutatud ühe- ja mitmeaastaste kavade koostamine ning nende elluviimise hindamine; b) vajalike sidemete loomine kalanduse valdkonnas vastastikust huvi pakkuvate küsimuste arutamiseks; c) tegutsemine käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidluste rahumeelse lahendamise foorumina; d) vajaduse korral kalapüügivõimaluste taseme ja sellest tulenevalt rahalise toetuse muutmine; e) mis tahes muud ülesanded, mille määravad lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel. 2. Ühiskomisjon tuleb kokku vähemalt kord aastas vaheldumisi ühenduses ja Gabonis ning kohtumise eesistujaks on kohtumist võõrustav lepinguosaline. Kummagi lepinguosalise taotlusel peab komisjon erikoosolekuid. Artikkel 10 – Lepingu geograafiline kohaldamisala Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, selles asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Gaboni territooriumi suhtes. Artikkel 11 – Lepingu kestus Käesolevat lepingut kohaldatakse kuue aasta jooksul alates selle jõustumiskuupäevast; seejärel pikeneb see automaatselt kuue aasta kaupa, kui lepingut ei lõpetata kooskõlas artikliga 13. Artikkel 12 – Lepingu peatamine 1. Käesoleva lepingu kohaldamise võib peatada kummagi lepinguosalise algatusel lepingu sätete kohaldamise suhtes esineva tõsise eriarvamuse korral. Lepingu peatamiseks peab asjaomane lepinguosaline oma kavatsusest kirjalikult teatama vähemalt kolm kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva. Kõnealuse teatise saamisel alustavad lepinguosalised konsultatsioone eriarvamuste lahendamiseks vastastikusel kokkuleppel. 2. Artiklis 7 nimetatud rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt peatamise kestusele. Artikkel 13 – Lepingu lõpetamine 1. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada erakorraliste asjaolude korral, nagu asjaomaste varude vähenemine, ühenduse laevadele tagatud kalapüügivõimaluste väiksema kasutamise kindlakstegemine või suutmatus täita lepinguosaliste võetud kohustusi seoses ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügi ennetamisega. 2. Asjaomane lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest lepingust taganeda vähemalt kuus kuud enne esialgse ajavahemiku või iga täiendava ajavahemiku möödumist. 3. Eelmises lõikes osutatud teatise üleandmisega alustatakse lepinguosaliste vahelisi konsultatsioone. 4. Artiklis 7 nimetatud rahalist toetust vähendatakse lepingu lõpetamise aasta eest proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. Artikkel 14 – Protokoll ja lisa Protokoll ja lisa on käesoleva lepingu lahutamatud osad. Artikkel 15 Riiklike õigusaktide kohaldamine Ühenduse laevad teostavad Gaboni vetes kalapüüki kooskõlas Gabonis kohaldatavate siseriiklike õigusaktidega, välja arvatud juhul, kui lepingus, käesolevas protokollis koos lisaga või selle liidetes ei nähta ette teisiti. Artikkel 16 – Kehtetuks tunnistamine Käesoleva lepinguga tunnistatakse kehtetuks ning asendatakse jõustumise hetkest alates Euroopa Ühenduse ja Gaboni vaheline leping Gaboni rannikuvetes kalastamise kohta, mis jõustus 3. detsembril 1998. aastal. Seejuures kohaldatakse protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Gaboni Vabariigi vahelises Gaboni rannikuvetes kalastamise lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 3. detsembrist 2005 kuni 2. detsembrini 2011, ajavahemiku jooksul, mis on fikseeritud kõnealuse protokolli artikli 1 lõikes 1, ja see protokoll on käesoleva lepingu lahutamatu osa. Artikkel 17 – Jõustumine Käesolev leping, mis on koostatud kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, saksa, slovaki, sloveeni, soome, rootsi, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed, jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selle vastuvõtmiseks vajalike siseriiklike menetluste lõpuleviimisest. Protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Gaboni Vabariigi vahelises Gaboni rannikuvetes kalastamise partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 3. detsembrist 2005. kuni 2. detsembrini 2011 Artikkel 1 Kohaldamisaeg ja kalapüügivõimalused 1. Lepingu artiklis 5 nimetatud kalapüügivõimalused kuueks aastaks alates 3. detsembrist 2005. aastast on järgmised. Siirdekalade liigid (liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta konventsiooni lisas 1): - tuunikülmutusseinerid – 24 laeva. - triivõngejadaga kalapüügilaevad – 16 laeva. 2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 4 ja 5 kohaselt. 3. Euroopa Ühenduse liikmesriigi lipu all sõitvad laevad võivad Gaboni kalastusvööndis kala püüda vaid tingimusel, et neile on käesoleva protokolli raames ja selle lisas toodud tingimustel väljastatud püügilitsents. Artikkel 2 Rahaline toetus – maksekord 1. Lepingu artiklis 7 ette nähtud rahaline toetus hõlmab artiklis 1 osutatud ajavahemikku, toetuse selle osa suuruseks on 715 000 eurot aastas, mis vastab võrdlusalusele 11 000 tonni aastas, ja erisummast, mille suuruseks on 145 000 eurot aastas ja mis on määratud Gaboni kalandussektori sektorisisese poliitika raames tehtud algatuste elluviimiseks. See erisumma on lepingu artiklis 7 ette nähtud rahalise toetuse lahutamatuks osaks. 2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklites 4, 5 ja 7 toodud tingimustel. 3. Ühenduse poolt käesoleva protokolli kohaldamise ajal makstava lõikes 1 osutatud rahalise toetuse suurus on 860 000 eurot aastas. 4. Kui ühenduse laevad ületavad Gaboni vetes püügikoguse 11 000 tonni aastas, suurendatakse 715 000 euro suurust rahalist toetust 65 euro võrra iga püütud lisatonni eest. Ühenduse makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski ületada lõikes 3 osutatud summat kahekordselt (1 430 000 eurot). Kui ühenduse laevad ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud lisasummad järgmisel aastal. 5. Rahalise toetuse esimese aasta osamakse tasutakse hiljemalt 30. septembril 2006. aastal ja 30. juunil 2007., 2008., 2009., 2010. ja 2011. aastal. 6. Rahalise toetuse kasutamine on artiklis 6 toodud tingimustel Gaboni ametiasutuste ainupädevuses. 7. Rahaline toetus makstakse Gaboni riigikassa pangakontole „Merekalapüük“, mille kontonumber on 47069 X. Artikkel 3 Koostöö vastutustundliku kalapüügi vallas – teaduskohtumine 1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Gaboni vetes vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes kõnealustes vetes kalastavate eri riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttest. 2. Protokolli kehtivusaja jooksul püüavad ühendus ja Gabon jälgida kalavarude seisundi arengut Gaboni kalastusvööndis. 3. Lepinguosalised kohustuvad edendama piirkondlikku koostööd vastutustundliku kalapüügi valdkonnas, eeskätt Guinea lahe piirkondliku kalanduskomitee (COREP) raames. 4. Vastavalt lepingu artiklile 4 peavad lepinguosalised Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) soovituste ja resolutsioonide ning parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel vajaduse korral teaduskohtumise järgselt üksteisega lepingu artikliga 9 ettenähtud ühiskomisjonis alampiirkonna tasemel nõu ja võtta ühise kokkuleppe alusel meetmeid, et tagada ühenduse laevade püügitegevusega seoses kalavarude säästev majandamine. Artikkel 4 Kalapüügivõimaluste vabatahtlik läbivaatamine 1. Artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalusi võib vastastikusel kokkuleppel suurendada tingimusel, et artikli 3 lõikes 4 nimetatud teaduskohtumise arvamuse kohaselt ei kahjusta see suurendamine Gaboni ressursside säästlikku kasutamist. Sellisel juhul suurendatakse artikli 2 lõikes 1 nimetatud 715 000 euro suurust rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis . Euroopa Ühenduse poolt makstava rahalise toetuse kogusumma ei tohi siiski olla suurem kui 715 000 euro suuruse summa kahekordne väärtus. Kui ühenduse laevade püügikogused ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse 11 000 tonni (ehk 22 000 tonni), makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud lisasummad järgmisel aastal. 2. Kui lepinguosalised lepivad vastupidi kokku artiklis 1 toodud kalapüügivõimaluste vähendamises, vähendatakse rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis . 3. Kalapüügivõimaluste jaotamine eri laevakategooriate vahel võib samuti toimuda pärast nõupidamist vastastikusel kokkuleppel, tingimusel et järgitakse artiklis 3 osutatud teaduskohtumise võimalikke soovitusi kalavarude haldamise osas, mida ümberjaotamine mõjutada võib. Kui kalapüügivõimaluste ümberjaotamisel on vaja rahalist toetust kohandada, lepivad lepinguosalised selles kokku. Artikkel 5 Uued kalapüügivõimalused 1. Kui ühenduse laevad on huvitatud muust püügitegevusest kui artiklis 1 osutatud, peab ühendus nende uute tegevuste võimaliku lubamise osas Gaboniga nõu. Sellisel juhul lepivad lepinguosalised kokku uusi kalapüügivõimalusi reguleerivates tingimustes ja teevad vajadusel protokolli ja selle lisasse muudatusi. 2. Lepinguosalised julgustavad tegelema eksperimentaalse kalapüügiga, eelkõige Gaboni vetes elunevate süvamereliikide osas. Sel eesmärgil ja ühe poole ettepanekul peavad lepinguosalised nõu ja määravad igal konkreetsel juhul kindlaks asjaomased liigid, püügitingimused ja muud vajalikud iseloomulikud tingimused. Lepinguosalised teostavad eksperimentaalset kalapüüki vastavalt parameetritele, mis on lepinguosaliste vahel vajaduse korral halduskokkuleppega kindlaks määratud. Eksperimentaalse kalapüügi lube väljastatakse kestusega maksimaalselt kuni kuus kuud. Kui lepinguosalised leiavad, et eksperimentaalse kalapüügi hooaeg on andnud positiivseid tulemusi, võib Gaboni valitsus kehtestada kuni käesoleva protokolli kehtivusaja lõpuni ühenduse laevadele uued püügivõimalused. Sel juhul suurendatakse protokolli artikli 2 lõikes 1 ette nähtud rahalist toetust. Artikkel 6 Rahalise toetuse peatamine ja uus läbivaatamine erakorraliste asjaolude puhul 1. Erakorralistel asjaoludel, välja arvatud loodusjõududest tingitud asjaolude korral, mis takistavad kalapüüki Gaboni majandusvööndis, võib Euroopa Ühendus peatada artikli 2 lõikes 1 ette nähtud rahalise toetuse maksmise. Otsus peatamise kohta tehakse kahe kuu jooksul pärast lepinguosaliste vahelisi nõupidamisi ühe poole nõudmisel ja tingimusel, et Euroopa Ühendus on maksmise peatamise hetkel välja maksnud kõik maksmisele kuulunud toetussummad. 2. Rahalise toetuse maksmine algab uuesti pärast seda, kui lepinguosalised on nõu pidanud ja kokku leppinud, et kalandustegevuse peatamise tinginud asjaolud on ära langenud ja/või olukord võimaldab kalapüüki jätkata. 3. Rahalise toetuse peatamise ajal kehtinud ühenduse laevadele antud litsentside kehtivusaega pikendatakse ajavahemiku võrra, millal kalandustegevus oli peatatud. Artikkel 7 Vastutustundliku kalapüügi edendamine Gaboni vetes 1. Käesoleva protokolli artiklis 2 nimetatud rahalisest toetusest kuuskümmend protsenti (60%) on igal aastal suunatud Gaboni valitsuse kinnitatud kalandussektori sisese poliitika raames teostatavate algatuste toetamiseks. Vastava summa haldamise aluseks Gaboni poolt on lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel ja vastavalt sektori jätkusuutliku ja vastutustundliku haldamise tagamiseks kinnitatud Gaboni kalanduspoliitika prioriteetidele kindlaksmääratavate eesmärkide täitmine, ning sellega seotud iga-aastaste ja mitmeaastaste kavade koostamine järgneva lõike 2 kohaselt. 2. Eelmise lõike sätete elluviimiseks lepivad lepinguosalised Gaboni ettepanekul lepingu artikliga 9 ette nähtud ühiskomisjonis kohe pärast protokolli jõustumist ja hiljemalt kolm kuud pärast käesoleva protokolli jõustumist kokku mitmeaastases sektorisiseses programmis ja selle rakenduseeskirjades, sealhulgas järgmises: (a) aastased ja mitmeaastased suunised, mille alusel ülaltoodud lõikes 1 nimetatud rahalise toetuse protsendimäära ja selle toetusega seotud erisummasid igal aastal algatuste jaoks kasutatakse; (b) aasta ja mitme aasta lõikes seatud eesmärgid, et edendada vastavalt tähtajale jätkusuutlikku ja vastutustundlikku kalapüüki ning arvestada Gaboni riikliku kalanduspoliitika prioriteetide või muude poliitiliste suundadega, millel on seos vastutustundliku ja jätkusuutliku kalapüügi edendamisega või mis seda mõjutavad; (c) kriteeriumid ja menetlused, mis võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele. 3. Mis tahes mitmeaastase sektorisisese programmi muudatusettepanek või erisummade kasutamine iga aasta algatuste jaoks peab ühiskomisjonis saama mõlema poole heakskiidu. 4. Igal aastal otsustab Gabon, kui suur summa lõikes 1 nimetatud rahalisest toetusest on vajalik mitmeaastase programmi elluviimiseks. Esimesel protokolli jõustumise aastal tuleb selle summa suurus ühendusele teatada mitmeaastasele sektorisisesele programmile heakskiidu saamisel ühiskomisjoni poolt. Igal järgmise aasta puhul peab Gabon teatama selle summa ühendusele hiljemalt eelneva aasta 1. maiks. 5. Kui iga-aastane hinnang tegevuse tulemustele mitmeaastase sektorisisese programmi elluviimisel seda nõuab, võib Euroopa Ühendus nõuda käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 1 nimetatud rahalise toetuse ümberjaotamist, kohandades programmi elluviimiseks kasutatud summad nende tulemustega. Artikkel 8 Erimeelsused – protokolli kohaldamise peatamine 1. Käesoleva protokolli sätete tõlgendamisel ja nende kohaldamisel tekkivate mis tahes erimeelsuste korral peavad lepinguosalised nõu lepingu artiklis 9 ette nähtud ühiskomisjonis, mis kutsutakse vajadusel kokku erakorraliselt. 2. Ilma et see piiraks artikli 9 sätteid, võib protokolli kohaldamise ühe poole algatusel peatada, kui pooli vastandav erimeelsus on tõsine ja lõike 1 kohaselt kokku kutsutud ühiskomisjoni nõupidamisel vastastikust kokkulepet ei saavutatud. 3. Protokolli kohaldamise peatamiseks peab huvitatud pool esitama vastava kirjaliku taotluse vähemalt kolm kuud enne taotletavat peatamise kuupäeva. 4. Kui protokolli kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised neid lahutavale erimeelsusele kokkuleppelise lahenduse leidmiseks nõupidamisi. Kokkuleppelise lahenduse leidmisel jätkatakse protokolli kohaldamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis ajavahemiku võrra, millal protokoll oli peatatud. Artikkel 9 Protokolli kohaldamise peatamine maksete mittesooritamise tõttu Kui ühendus ei soorita artiklis 2 ette nähtud makseid, võib artikli 3 sätteid arvesse võttes peatada käesoleva protokolli kohaldamise järgmistel tingimustel: a) pädevad Gaboni ametiasutused saadavad Euroopa Komisjonile teate makse mittelaekumise kohta. Komisjon viib läbi vastavad kontrollimenetlused ja sooritab vajadusel makse hiljemalt 60 tööpäeva jooksul pärast teate kättesaamise kuupäeva; b) kui pädevad Gaboni ametiasutused pole käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 5 ette nähtud ajavahemiku jooksul makset või asjakohast selgitust selle puudumise kohta saanud, on neil õigus peatada protokolli kohaldamine. Sellest teavitavad nad viivitamata Euroopa Komisjoni; c) protokolli kohaldamine jätkub niipea, kui kõnealune makse on sooritatud. Artikkel 10 Riiklike õigusaktide kohaldamine Ühenduse laevad teostavad Gaboni vetes kalapüüki kooskõlas Gabonis kohaldatavate siseriiklike õigusaktidega, välja arvatud juhul, kui lepingus, käesolevas protokollis koos lisaga või selle liidetes ei nähta ette teisiti. Artikkel 11 Läbivaatamisklausel Käesoleva protokolli, selle lisa ja liidete kohaldamise neljandal aastal võivad lepinguosalised protokolli, selle lisa ja liidete sätted uuesti läbi vaadata, et teha neisse vajaduse korral muudatusi. Need muudatused võivad hõlmata võrdluskogust ja laevaomanike poolt makstavaid kindlaksmääratud ettemakseid. Artikkel 12 Kehtetuks tunnistamine Euroopa Majandusühenduse ja Gaboni Vabariigi vahelise Gaboni rannikuvetes kalastamise lepingu lisa tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse käesoleva protokolli lisaga. Artikkel 13 Jõustumine 1. Käesolev protokoll ja selle lisa jõustuvad kuupäeval, millal lepinguosalised teatavad teineteisele selle jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. 2. Protokolli ja selle lisa kohaldatakse alates 3. detsembrist 2005. aastal. LISA ÜHENDUSE LAEVADE KALANDUSTEGEVUSE TINGIMUSED GABONI KALASTUSVÖÖNDIS I PEATÜKK – LITSENTSIDE TAOTLEMISE JA VÄLJASTAMISE KORD 1. jagu Litsentside väljastamine 1. Kalapüügilitsents Gaboni kalastusvööndis kalastamiseks antakse ainult abikõlblikele laevadele. 2. Laev on abikõlblik juhul, kui selle omaniku, kapteni ega laeva enda suhtes pole rakendatud kalapüügikeeldu Gabonis. Kõnealustel isikutel ei tohi olla vastuolusid Gaboni seadustega, st nad peavad olema täitnud kõik varasematest Gaboni ja ühenduse vahelistest kalastamise lepingutest tulenevad kohustused. Iga ühenduse laeva, mis kalapüügilitsentsi taotleb, võib esindada Gabonis asuv volitatud esindaja. 3. Esindaja nimi ja aadress peavad sel juhul olema märgitud litsentsitaotluses. Pädevad ühenduse ametiasutused esitavad kalandusega tegelevale Gaboni ministeeriumile litsentsitaotluse iga laeva kohta, mis soovib lepingu raames kala püüda; 4. Pädevad ühenduse ametiasutused esitavad kalandusega tegelevale Gaboni ministeeriumile litsentsitaotluse iga laeva kohta, mis soovib lepingu raames kala püüda; seda tuleb teha vähemalt 15 tööpäeva enne litsentsi soovitud alguskuupäeva. 5. Taotlused esitatakse kalanduse eest vastutavale ministeeriumile vormidel, mille näidised on antud 1. liites. 6. Litsentsitaotlusega koos tuleb esitada järgmised dokumendid: - tõend, et litsentsi kehtivusaja eest on kindlaksmääratud avanss tasutud; - mis tahes muu dokument või tõend, mille esitamist näevad ette käesoleva protokolli erisätted teatavate laevaliikide kohta. 7. Litsentsitasu makstakse Gaboni ametiasutuste poolt protokolli artikli 2 lõike 7 alusel osutatud pangakontole. 8. Litsentsitasu sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamamaksud ja teenustasud. 9. Kõikide laevade litsentsid väljastatakse laeva omanikele või nende esindajatele Euroopa Ühenduste Komisjoni Gabonis asuva delegatsiooni vahendusel 15 tööpäeva jooksul alates eespool nimetatud punktis 6 osutatud dokumentide laekumisest kalanduse eest vastutavale Gaboni ministeeriumile. 10. Kui Euroopa Komisjoni delegatsioon on litsentsi allkirjastamise hetkel suletud, võib litsentsi saata otse laevaomaniku esindajale ning selle koopia jäetakse delegatsioonile. 11. Litsents antakse konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda. 12. Tõestatud vääramatu jõu korral võib Euroopa Ühenduse taotlusel laeva litsentsi siiski asendada mõnele muule protokolli artiklis 1 osutatud sama kategooria laevale antava uue litsentsiga ning viimase eest ei pea litsentsitasu maksma. Sel juhul võetakse püügikoguste taseme arvestamisel võimalike täiendavate maksete kindlaksmääramisel arvesse kahe laeva summaarseid püügikoguseid. 13. Asendatud litsentsiga laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud litsentsi Euroopa Komisjoni delegatsiooni vahendusel kalanduse eest vastutavale Gaboni ministeeriumile. 14. Uus litsents jõustub päeval, millal laeva omanik esitab tühistatud litsentsi kalanduse eest vastutavale Gaboni ministeeriumile. Euroopa Komisjoni Gabonis asuvat delegatsiooni tuleb litsentsi asendamisest teavitada. 15. Litsents peab alati olema laeva pardal, võttes seejuures arvesse käesoleva lisa VIII peatüki lõike 2 sätteid. 2. jagu Litsentse reguleerivad tingimused – litsentsitasud ja ettemaksed 1. Litsentside kehtivusaeg on üks aasta. Neid saab pikendada. 2. Litsentsitasu on 35 eurot iga Gaboni kalastusvööndis püütud kalatonni kohta tuunipüügiseinerite ja triivõngejadaga püügilaevade puhul. 3. Litsentsid väljastatakse pärast seda, kui pädevatele riiklikele ametiasutustele on tasutud järgmised kindlaksmääratud summad: - 4550 eurot iga tuunipüügiseineri kohta, mis vastab litsentsitasule 130 tonni siirdekalade ja nendega seotud liikide väljapüügi eest aastas; - 2030 eurot iga triivõngejadaga püügilaeva kohta, mis vastab litsentsitasule 58 tonni siirdekalade liikide ja nendega seotud liikide väljapüügi eest aastas. 4. Liikmesriigid teavitavad Euroopa Komisjoni, edastades koopia teatisest Euroopa Komisjoni delegatsioonile ja Gaboni ametiasutustele, hiljemalt iga aasta 15. maiks möödunud aasta püügikogustest tonnides, mis on kinnitatud alljärgnevas punktis 5 nimetatud teadusinstituutide poolt. 5. Euroopa Ühenduste Komisjon koostab aasta n püügireiside eest tasumisele kuuluvate litsentsitasude lõpliku arvestuse hiljemalt n+1 aasta 30. juuniks, see arvestus põhineb kõikide laevaomanike esitatud püügiaruannetel ning püügiandmete kinnitamisel liikmesriikides kontrolliks pädevate teadusasutuste poolt, nagu näiteks instituudid Institut de recherche pour le développement (IRD), Instituto Español de Oceanografía (IEO), Instituto de Instituto Português de Investigaçao Maritima (IPIMAR), ning see toimub Euroopa Komisjoni delegatsiooni vahendusel. 6. Nimetatud lõplik arvestus edastatakse samaaegselt Gaboni kalanduse eest vastutavale ministeeriumile ja laevaomanikele. 7. Laevaomanikud maksavad tasumisele kuuluvad täiendavad summad Gaboni pädevatele ametiasutustele hiljemalt järgneva aasta 31. juuliks pangakontole, mis on ära toodud käesoleva peatüki 1. jao lõikes 7. 8. Kui lõpparuande summa on väiksem kui käesoleva jaotise punktis 3 nimetatud ettemakse, summade vahet laevaomanikule siiski tagasi ei maksta. II PEATÜKK – KALASTUSVÖÖNDID 1. Ühenduse laevad võivad kala püüda vetes, mis asuvad kaugemal kui 12 meremiili tuunipüügiseinerite ja triivõngejadaga püügilaevade jaoks kehtestatud lähtejoontest. 2. Piirkonnad, kus laevasõit on keelatud Piirkondades, mis piirnevad naftapuurimispiirkondadega, on keelatud mis tahes laevasõit. Gaboni Vabariigi kalanduse eest vastutav ministeerium teatab nende piirkondade piirid laevaomanikele kalapüügilitsentsi väljastamisel. Piirkondadest, kus laevasõit on keelatud ja nende piirkondade piiride muutustest teatatakse ka Euroopa Komisjoni delegatsioonile Gaboni Vabariigis hiljemalt kaks kuud enne laevasõidukeelu kehtestamist. III PEATÜKK – PÜÜGIARUANDED 1. Käesolevas lisas mõistetakse ühenduse laeva püügireisi kestuse all: - ajavahemikku laeva Gaboni kalastusvööndisse sisenemisest kuni sellest lahkumiseni, - ajavahemikku laeva Gaboni kalastusvööndisse sisenemisest kuni ümberlaadimiseni, - ajavahemikku laeva Gaboni kalastusvööndisse sisenemisest kuni lossimiseni. 2. Laevad, millel lubatakse käesoleva lepingu alusel Gaboni vetes kalastada, saadavad oma püügiaruanded Gaboni kalanduse eest vastutavale ministeeriumile, et ametivõimudel oleks võimalik kontrollida väljapüütud koguseid, mis kinnitatakse pädevate teadusinstituutide poolt vastavalt käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 4 sätestatud menetlusele. Väljapüügist teatamise kord on järgmine. 2.1 Litsentsi kehtivusaja jooksul käesoleva lisa I peatüki 2. jao lõike 2 tähenduses sisaldavad püügiaruanded andmeid igal püügireisil saadud saagikoguse kohta. Püügiaruannete füüsilisel kandjal originaalid saadetakse Gaboni kalanduse eest vastutavale ministeeriumile hiljemalt 45 päeva pärast nimetatud ajavahemikul toimunud viimase püügireisi lõppu. Samaaegselt edastatakse püügiaruannete koopiad elektrooniliselt lipuriigile ja Gaboni kalanduse eest vastutavale ministeeriumile. 2.2 Laevad täidavad püügivormi vastavalt liites 2 toodud püügipäeviku näidisele. Ajavahemike kohta, millal kõnealused laevad ei viibi Gaboni kalastusvööndis, tuleb teha püügipäevikusse kanne „väljaspool Gaboni kalastusvööndit”. 2.3 Vormid tuleb täita loetavalt ja neile peab alla kirjutama laeva kapten või tema õiguslik esindaja. 3. Kui käesoleva peatüki sätetest kinni ei peeta, on Gaboni valitsusel õigus sätteid rikkuva laeva litsents peatada kuni vorminõuete täitmiseni ning määrata laevaomanikule Gaboni kehtivate seadustega ette nähtud karistus. Sellest teavitatakse lipuriiki ja Euroopa Komisjoni. IV PEATÜKK – Lossimine ja ümberlaadimine Lepinguosalised teevad koostööd, et parandada lossimise ja ümberlaadimise võimalusi Gaboni sadamates. 1. Lossimine Ühenduse tuunipüügilaevadele, mis on omal algatusel otsustanud lossida Gaboni sadamas, kohaldatakse litsentsitasu puhul soodustust 5 eurot lossitud tonni kohta koguste puhul, mis on osutatud lisa I peatüki 2. jao lõikes 2. Täiendavat soodustust 5 eurot kohaldatakse juhul, kui püütud kala müüakse Gaboni töötlemistehasele. Seda skeemi kohaldatakse kõigi ühenduse laevade suhtes kuni 50% ulatuses lõplikust püügikogusest (vastavalt lisa III peatükile) alates käesoleva protokolli esimesest jõustumisaastast 2. Ümberlaaditud või lossitud koguste kontrollimise kord määratletakse ühiskomisjoni esimese istungi käigus. 3. Hinnang Rahaliste soodustuste taseme ja lõplikule püügikogusele kohaldatava maksimaalse protsendimäära määrab kindlaks ühiskomisjon lähtuvalt toimunud lossimiste sotsiaalmajanduslikust mõjust kõnealusel aastal. V PEATÜKK – MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE 1. Tuunipüügilaevade ja triivõngejadaga püügilaevade laevaomanikud kohustuvad kasutama AKV riikidest pärinevaid isikuid järgmistel tingimustel ja hulgal: - tuunipüügiseinerite laevastikus tuleb tööle võtta vähemalt 20% AKV meremehi tuunipüügihooaja jooksul kolmanda riigi kalastusvööndis, - triivõngejadaga püügilaevade laevastikus tuleb tööle võtta vähemalt 20% AKV meremehi tuunipüügihooaja jooksul kolmanda riigi kalastusvööndis. 2. Laevaomanikud palkavad võimaluse korral täiendavalt AKV meremehi. 3. Ühenduse laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. Eelkõige ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku tunnustamise ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamise osas. 4. AKV meremeeste töölepingud, mille koopia antakse allakirjutanutele, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. Nende töölepingutega hõlmatakse meremeeste suhtes kohaldatav sotsiaalkindlustus, sealhulgas elukindlustus ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustus. 5. AKV riikide meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasud määratakse enne litsentside väljastamist kindlaks kokkuleppel laevaomanike või nende esindajatega. Seejuures ei tohi kohalike meremeeste palgatingimused olla halvemad kui teiste Gaboni laevameeskondade puhul ning palgad ei tohi mingil juhul olla ILO standarditest madalamad. 6. Iga ühenduse laevadele tööle võetud meremees peab end töölevõtmise päeva eelõhtul temale määratud laeva kaptenile esitlema. Kui meremees töölevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajaks kohale ei tule, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune meremees tööle võtta. VI PEATÜKK – TEHNILISED MEETMED Ühenduse kalalaevad peavad kalapüügivahendite, nende tehniliste omaduste ja mis tahes muude kalapüügiks rakendatavate tehniliste meetodite osas lähtuma ICCAT meetmetest ja soovitustest asjaomase vööndi kohta. VII PEATÜKK – VAATLEJAD 1. Laevad, millel lubatakse käesoleva lepingu alusel Gaboni vetes kalastada, võtavad pardale pädeva piirkondliku kalandusorganisatsiooni määratud vaatlejad järgmise korra kohaselt. 1.1 Pädeva piirkondliku kalandusorganisatsiooni taotlusel võtavad ühenduse laevad pardale ühe kõnealuse kalandusorganisatsiooni poolt määratud vaatleja, kelle ülesandeks on kontrollida Gaboni vetes püütud saagikoguseid. 1.2 Pädev piirkondlik kalandusorganisatsioon koostab nimekirja laevadest, mis kohustuvad vaatlejaid pardale võtma, samuti koostatakse nimekiri vaatlejatest, keda laevadele määratakse. Nimekirju ajakohastatakse pidevalt. Kui nimekirjad on valmis, edastatakse need viivitamata Euroopa Komisjonile ning edaspidi edastatakse neid iga kolme kuu tagant vahetult pärast ajakohastamist. 1.3 Litsentsi väljastamisel või hiljemalt 15 päeva jooksul enne vaatleja pardalevõtmise kuupäeva edastab pädev piirkondlik kalandusorganisatsioon asjaomastele laevaomanikele või nende esindajatele nende laeva pardale määratud vaatleja nime. 2. Vaatleja viibib pardal ühe püügireisi ajal. Sõltuvalt konkreetsele laevale ette nähtud püügireiside keskmisest kestusest võib Gaboni pädeva ametiasutuse põhjendatud taotluse korral vaatleja pardaloleku aega siiski mitmele püügireisile pikendada. Pädev piirkondlik kalandusorganisatsioon esitab vastava taotluse asjaomasele laevale määratud vaatleja nime edastamisel. 3. Laevaomanik või tema esindaja ja pädev piirkondlik kalandusorganisatsioon lepivad kokku tingimustes, mille alusel vaatleja pardale võetakse. 4. Vaatleja võetakse pardale laevaomaniku valitud sadamas esimese Gaboni kalastusvööndi vetes toimuva püügireisi alguses pärast määratud laevade nimekirja teatavakstegemist. 5. Asjaomased laevaomanikud teatavad kahe nädala jooksul 10päevase etteteatamisega, millistel kuupäevadel ja millistes antud piirkonna sadamates vaatlejad pardale võetakse. 6. Kui vaatleja võetakse pardale sadamas, mis asub välisriigis, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud. Kui laev, mille pardale on piirkondlik vaatleja võetud, lahkub kalastusvööndist, tuleb võtta kõik meetmed vaatleja kiireks tagasijõudmiseks kodumaale; vastavad kulud kannab laevaomanik. 7. Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kohale kaheteistkümne tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, vabastatakse laevaomanik automaatselt vaatleja pardalevõtmise kohustusest. 8. Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Laeva Gaboni vetes viibimise kestel täidab vaatleja järgmisi ülesandeid: 8.1 jälgib laevade püügitegevust; 8.2 kontrollib püügiga tegelevate laevade asukohta; 8.3 võtab teadusprogrammide raames bioloogilisi proove; 8.4 märgib üles kasutatavad püügivahendid; 8.5 kontrollib Gaboni kalastusvööndis püügipäevikusse kantud püügiandmeid; 8.6 kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi lastud turustuskõlblike kalaliikide koguseid; 8.7 edastab raadio teel kalapüügiandmed, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused. 9. Laeva kapten teeb oma ametiseisusest tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline ja moraalne turvalisus. 10. Vaatleja käsutuses peavad olema kõik kohustuste täitmiseks vajalikud vahendid. Kapten tagab talle juurdepääsu ülesannete täitmiseks vajalikele sidevahenditele, püügitegevusega otseselt seotud dokumentidele, kaasa arvatud püügipäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis lihtsustavad tema tööd. 11. Pardal olles peab vaatleja: 11.1 tegema kõik selleks, et tema pardalevõtmine või pardalolek ei segaks ega piiraks püügitegevust, 11.2 suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnistama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust. 12. Vaatlusperioodi lõpus ja enne laevalt lahkumist koostab vaatleja tegevusaruande ning edastab selle pädevale piirkondlikule kalandusorganisatsioonile, koopia sellest edastab ta Euroopa Komisjonile. Vaatleja kirjutab aruandele alla kapteni juuresolekul, kellel on õigus aruandele lisada mis tahes märkused, mida ta vajalikuks peab, kinnitades need oma allkirjaga. Kui teaduslik vaatleja lahkub laevalt, annab ta laeva kaptenile oma aruande koopia. 13. Laevaomanik tagab oma kulul laeva võimaluste piires vaatlejatele laeva juhtkonnaga samaväärsed majutus- ja toitlustustingimused. 14. Vaatleja töötasu ja sotsiaalmaksu maksab pädev piirkondlik kalandusorganisatsioon. VIII PEATÜKK – KONTROLL 1. Euroopa Ühendus haldab ja ajakohastab nimekirja laevadest, millele on käesoleva protokolli sätete kohaselt püügiluba väljastatud. Nimekiri saadetakse kalanduse kontrollimise eest vastutavatele Gaboni ametiasutustele vahetult pärast koostamist ning edaspidi iga kord, kui seda ajakohastatakse. 2. Ühenduse laevu on võimalik kanda eelmises punktis mainitud nimekirja pärast käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 3 osutatud ettemaksu tasumist. Sellisel juhul väljastatakse laevaomanikule selle nimekirja kinnitatud koopia, mida hoitakse laeva pardal püügilitsentsi asemel kuni litsentsi väljastamiseni. 3. Vööndisse sisenemine ja sealt lahkumine 3.1 Ühenduse laevad, mis kavatsevad siseneda Gaboni kalastusvööndisse või sealt lahkuda, teatavad sellest kalanduse kontrollimise eest vastutavatele Gaboni ametiasutustele vähemalt kolm tundi ette, teavitades ühtlasi oma pardal olevatest saagikogustest ja püütud liikidest. 3.2 Väljumisest teatamisel edastavad laevad andmed oma asukoha kohta. Teatamine toimub eelistatult faksi teel (+241 76 46 02), selle puudumisel raadio (kutsungikood DGPA-6241 MH2) või e-posti (dgpa@internetgabon.com) vahendusel. 3.3 Kui laev leitakse kalastamas, ilma et sellest oleks pädevat Gaboni ametiasutust teavitatud, loetakse see püügiloata laevaks. 3.4 Laevadele teatatakse asjakohased faksi- ja telefoninumbrid ning e-posti aadress püügiloa väljastamisel. 4. Kontrollimenetlused 4.1 Gaboni kalastusvööndis kala püüdvate ühenduse laevade kaptenid lubavad oma pardale püügitegevuse kontrollimise ja vaatluse eest vastutavad Gaboni ametiisikud ning hõlbustavad nende pardale tulekut ja ülesannete täitmist. 4.2. Kõnealused ametiisikud ei või pardal viibida kauem, kui on vaja nende ülesannete täitmiseks. 4.3. Pärast iga vaatluse ja kontrolli läbiviimist antakse laeva kaptenile sellekohane tõend. 5. Laevaseire satelliitsüsteem 5.1 Kõiki käesoleva lepingu alusel kalastavaid ühenduse laevu jälgitakse 4. liites esitatud sätete kohaselt satelliidi abil. Kõnealused sätted jõustuvad kümnendal päeval pärast seda, kui Gaboni valitsus on Euroopa Komisjoni Gabonis asuvat delegatsiooni teavitanud kalalaevade satelliitsüsteemiga laevaseirekeskuse töölehakkamisest Gabonis. 6. Laeva peatamine 6.1 Pädevad Gaboni ametiasutused teavitavad Gaboni kalastusvööndis ühenduse kalalaeva peatamisest ja viimase suhtes sanktsioonide kohaldamisest Euroopa Komisjoni ja laeva lipuriiki hiljemalt 24 tunni jooksul. 6.2 Lipuriigile ja komisjonile edastatakse samal ajal lühike aruanne laeva peatamisega seotud asjaolude ja peatamise põhjuste kohta. 7. Laeva peatamise protokoll 7.1 Laeva kapten kirjutab Gaboni pädeva asutuse koostatud protokollile pärast selle sisuga tutvumist alla. 7.2 See allkiri ei piira õigusi ega meetmeid, mis kaptenil on või mida ta võib talle süüks pandud rikkumise puhul enda kaitseks võtta. 7.3 Kapten juhib laeva Gaboni ametiasutuste osutatud sadamasse. Kui tegemist on kergekujulise rikkumisega, võib Gaboni pädev ametiasutus lubada peatatud laeval püügitegevust jätkata. 8. Laeva peatamise tõttu toimuv nõupidamine 8.1 Laeva kapteni, meeskonna, laeva lasti ega varustuse suhtes ei võeta meetmeid (välja arvatud võimalikku rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed) enne, kui on toimunud nõupidamine, mis korraldatakse ühe tööpäeva jooksul pärast eespool nimetatud teabe saamist ja millest võtavad osa Euroopa Komisjon, Gaboni pädevad ametiasutused ning soovi korral ka asjaomase liikmesriigi esindaja. 8.2 Koosolekul vahetavad lepinguosalised mis tahes dokumente ja teavet, mis võimaldavad tuvastatud asjaolusid selgitada. Koosoleku tulemustest ja kõigist laeva peatamisega seotud meetmetest teatatakse laevaomanikule või tema esindajale. 9. Laeva peatamisele lahenduse leidmine 9.1. Enne kohtumenetluse alustamist üritatakse eeldatav rikkumine lahendada kokkuleppemenetluse abil. Kõnealune menetlus lõpetatakse hiljemalt kolm tööpäeva pärast laeva peatamist. 9.2. Kui rikkumine lahendatakse kokkuleppemenetluse teel, määratakse trahvi suurus Gaboni õigusaktide alusel. 9.3. Kui küsimuses ei saavutata kokkulepet ning see läheb lahendamisele pädevasse kohtusse, määratakse laevaomanikule pangatagatis Gaboni pädevate ametiasutuste osutatud pangas, mille suuruse määramisel võetakse arvesse laeva peatamise kulusid, rikkumise toime pannud isikutele määratud trahvide suurust ning rikkumise heastamiseks kuluvaid summasid. 9.4. Pangatagatist ei tagastata enne kohtuprotsessi lõppemist. See vabastatakse niipea, kui kohtumenetlus lõpeb süüdimõistva otsuseta. Kui asjaomased isikud mõistetakse süüdi, kuid neile määratakse esitatud pangatagatisest väiksem trahv, tagastavad Gaboni pädevad ametiasutused neile ülejäänud summa. 9.5. Laev vabastatakse ja meeskonnal lubatakse sadamast lahkuda: - kui kokkuleppemenetlusest tulenevad kohustused on täidetud, või - enne kohtumenetluse lõppemist juhul, kui eespool nimetatud punktis 9.3 osutatud pangatagatis on makstud ja kui see on Gaboni pädevatele ametiasutustele vastuvõetav. 10. Ümberlaadimised 10.1 Kõik ühenduse laevad, mis soovivad püügikoguseid Gaboni vetes ümber laadida, teevad seda Gaboni sadamate reididel. 10.2. Kõnealuste laevade omanikud edastavad Gaboni pädevatele asutustele vähemalt kaks tööpäeva enne toimingu läbiviimist järgmise teabe: - ümberlaadimist teostama hakkavate kalapüügilaevade nimed; - kaubalaeva nimi; - ümberlaaditav kogus tonnides kalaliikide kaupa; - ümberlaadimise kuupäev. 10.3. Ümberlaadimist käsitletakse kui lahkumist Gaboni kalastusvööndist. Seega peavad laevad edastama Gaboni pädevatele ametiasutustele püügiaruanded ja teatama, kas nad kavatsevad püüki jätkata või Gaboni püügivööndist lahkuda. 10.4. Gaboni püügivööndis ümberlaadimine muul viisil, kui ülaltoodud punktides käsitletud, on keelatud. Sellest sättest mittekinnipidamise korral rakendatakse Gaboni kehtivate õigusaktidega ette nähtud karistusi. 11. Gaboni sadamas ümberlaadivate või lossivate ühenduse laevade kaptenid võimaldavad Gaboni inspektoritele kõnealuste tegevuste kontrollimist ja hõlbustavad seda. Pärast iga vaatluse ja kontrolli läbiviimist sadamas antakse laeva kaptenile sellekohane tõend. LIITED 1. Kalapüügiloa taotlusvorm 2. ICCAT püügipäevik 3. Sätted, mis on seotud laevaseire satelliitsüsteemi (VMS) abil jälgimisega ja Gaboni kalandusvööndi koordinaadid 1. liide KALANDUSMINISTEERIUM LITSENTSITAOTLUS TÖÖSTUSLIKU KALAPÜÜGIGA TEGELEVATELE VÄLISMAA LAEVADELE 1. Laevaomaniku nimi: 2. Laevaomaniku aadress: 3. Laevaomaniku kohaliku esindaja või voliniku nimi: 4. Laevaomaniku kohaliku esindaja või voliniku aadress: ……………………………………………………………………………………….. 5. Kapteni nimi: 6. Laeva nimi: 7. Registrinumber: 8. Faksi number: 9. E-posti aadress: 10. Raadiosidekood: 11. Ehitamise kuupäev ja koht: 12. Lipuriik: 13. Registreerimissadam: 14. Kodusadam: 15. Kogupikkus:: 16. Laeva laius: 17. Kogumahutavus: 18. Puhasmahutavus: 19. Lastimahutavus: 20. Külmutus- ja jahutusvõimsus: 21. Masina tüüp ja võimsus: 22. Püügivarustus: 23. Meeskonnaliikmete arv: 24. Sideseadmed: 25. Raadiokutsung: 26. Tunnustähistus: 27. Kavandatavad kalapüügiviisid: 28. Püügi lossimiskoht: 29. Kalastusvööndid: 30. Püütavad kalaliigid: 31. Kehtivusaeg: 32. Eritingimused: Kalanduse ja akvakultuuri peadirektoraadi arvamus: Kalanduse eest vastutava ministeeriumi märkused: 2. liide RAHVUSVAHELISE ATLANDI TUUNIKALA KAITSE KOMISJONI (ICCAT) TUUNIPÜÜGIPÄEVIK | Õngejada Elussööt Seinnoot Traalnoot (Muu) | Lipuriik ……………………………………………………………………........................... | Mahutavus (tonnides): ………………………………………………………………........ | Registreerimisnumber: ………………………………………………………………................................... | Kapten: ……………………………………………………….... | Laeva omanik: …………………………………………………………………….......................... | Meeskonnaliikmete arv: ….…………………………………………………........................ | Aadress: ………………………………………………………………………….... | Aruande kuupäev: ………………..………………………………………………...... | (Aruande esitaja): …….…………………………………………. ………………………………………………................................. | Merel oldud päevade arv: | Püügipäevade arv: Püügikordade arv: | Püügireisi nr: | Kuupäev | Püügipiirkond | Pinnavee tempera-tuur (º°C) | Püügi-koormus Kasutatud konksude arv | Capturas (Püük) | Isco usado na pesca (Kasutatud sööt) | 1 – Kasutada üks teabeleht kuu kohta ja üks rida päeva kohta. | 3 – „Päeva” all mõeldakse päeva, millal õngejada vette pannakse. | 5 – Viimane rida (lossitud kogused) täidetakse pärast püügireisi lõppemist. Märkida tuleb tegelik kaal lossimise ajal. | 2 – Iga püügireisi lõpus saata püügipäeviku koopia korrespondendile või ICCATle aadressil Calle Corazón de María, 8, 28002 Madrid, Hispaania. | 4 – Kalastuspiirkond osutab laeva asukohale. Ümardada minutid ja registreerida laius- ja pikkuskraadid. Kindlasti märkida N/S ja E/O. | 6 – Kogu aruandes esitatud teave on rangelt salajane. | 3. liide Sätted, mis on seotud ühenduse kalapüügilaevade satelliitseirega Gaboni majandusvööndis EÜ ja Gaboni vahel sõlmitud kalastamise lepingu alusel 1. Kõiki üle 15 meetri pikkuseid kalapüügilaevu, mis püüavad EÜ/Gaboni lepingu raames, jälgitakse satelliitsüsteemi abil nende viibimise ajal Gaboni majandusvööndis. 2. Satelliitseire võimaldamiseks edastavad Gaboni ametiasutused ühenduse lepinguosalisele Gaboni majandusvööndi koordinaadid (laius- ja pikkuskraadi). Gaboni ametiasutused edastavad kõnealuse teabe, väljendatuna kümnendkraadides, elektrooniliselt WGS-84 andmesüsteemi. 3. Lepinguosalised vahetavad X.25-aadresside ja elektroonilise andmeedastuse spetsifikatsiooniga seotud teavet oma kontrollikeskuste vahel punktidega 5 ja 7 ettenähtud korras. Võimaluste piires edastatakse kontrollikeskuste omavaheliseks üldiseks sidepidamiseks mõeldud andmeid, nagu nimed, telefoni-, teleksi- ja faksinumbrid ning e-posti aadressid (Internet või X.400). 4. Laevade asukoht määratakse kindlaks vea ülemmääraga alla 500 meetri ning usaldusvahemikus 99%. 5. Kui lepingu alusel kalastav laev, millele on ühenduse õigusaktide kohaselt paigaldatud satelliitseiresüsteem, siseneb Gaboni majandusvööndisse, siis peab lipuliikmesriigi kontrollikeskus sisenemisele järgnevad tunnusandmed (laeva nimi, pikkuskraad, laiuskraad, kurss ja kiirus) viivitamata, vähemalt kahetunniste ajavahemike tagant, saatma Gaboni kalapüügi seirekeskusele (FMC). Sõnumid peavad olema asukohateadetena identifitseeritavad. 6. Punktis 5 osutatud sõnumid edastatakse elektroonilisel kujul X.25 vormingus või mõnes muus turvatud vormingus. Sõnumid edastatakse reaalajas allpool esitatud tabelis ettenähtud vormingus. 7. Kui kalalaeva pardale paigaldatud pideva satelliitseiresüsteemi seadmetes tekib tehniline rike või need lakkavad töötamast, edastab laeva kapten punktis 5 kindlaksmääratud teabe mõistliku aja jooksul faksi teel lipuliikmesriigi kontrollikeskusele ja Gaboni kalapüügi seirekeskusele. Selliste asjaolude korral tuleb üldine asukohateade saata iga 8 tunni tagant. See üldine asukohateade hõlmab aruannet laeva asukoha kohta, nii nagu laeva kapten selle registreerinud on kahe tunni jooksul vastavalt punktis 5 esitatud tingimustele. Lipuriigi kontrollikeskus saadab need teated viivitamata Gaboni seirekeskusele. Rikkis seade parandatakse või vahetatakse välja hiljemalt ühe kuu jooksul. Kui kõnealune laev selle aja jooksul seadet ei paranda või välja ei vaheta, peab ta lahkuma Gaboni majandusvööndist. 8. Lipuriikide kontrollikeskused jälgivad oma laevade liikumist Gaboni vetes. Kui laevade jälgimist pole võimalik nõuetekohaselt läbi viia, teavitatakse sellest viivitamata Gaboni seirekeskust ning toimitakse vastavalt punktile 7. 9. Kui Gaboni seirekeskus leiab, et lipuriigi kontrollikeskus ei edasta punktis 5 ette nähtud teavet, teavitab ta sellest viivitamata lipuriigi kontrollikeskuse pädevaid talitusi ning Euroopa Komisjoni talitusi. 10. Käesolevate sätete kohaselt teisele lepinguosalisele edastatud andmeid kasutavad Gaboni ametiasutused üksnes Euroopa Ühenduse ja Gaboni vahel sõlmitud lepingu raames kalastavate ühenduse laevade kontrolliks ja järelevalveks. Andmeid ei tohi mitte mingil tingimusel edastada kolmandatele isikutele. 11. Satelliitseiresüsteemi seadmed ja tarkvara peavad olema usaldusväärsed, need ei tohi võimaldada mingisugust asukoha võltsimist ning need ei tohi olla käsitsi seadistatavad. Süsteem peab olema täisautomaatne ja alati töökorras, sõltumata keskkonna- ja ilmastikutingimustest. Satelliitseiresüsteemi on keelatud hävitada, kahjustada, kasutuskõlbmatuks muuta ja segada. Laevade kaptenid tagavad, et: - andmeid ei muudeta; - satelliitseireseadme antenni või antennide ees ei oleks takistusi; - satelliitseireseadme elektritoidet ei katkestata; - satelliitseireseade ei ole lahti ühendatud. 12. Lepinguosalised kohustuvad nõudmisel teineteisele oma satelliitseireseadmete kohta teavet andma, eesmärgiga veenduda, et kõnealused seadmed vastavad täielikult teise lepinguosalise nõudmistele, et järgida käesolevaid sätteid. 13. Käesolevate sätete tõlgendamisel ja nende kohaldamisel tekkivate mis tahes erimeelsuste korral peavad lepinguosalised nõu artiklis 9 ette nähtud ühiskomisjonis. 14. Lepinguosalised kohustuvad vajadusel kõnealused sätted üle vaatama. VMS-TEATE EDASTAMINE GABONILE ASUKOHATEADE Andmeelement | Kood | Kohustuslik/valikuline | Märkused | Teate algus | SR | K | Süsteemiga seotud teave – märgib teate algust | Saaja | AD | K | Teatega seotud teave – saaja. Riigi ISO Alpha 3 kood | Saatja | ET | K | Teatega seotud teave – saatja. Riigi ISO Alpha 3 kood | Lipuriik | FS | V | Teate tüüp | TM | K | Teatega seotud teave – teate tüüp „POS” | Raadiokutsung | RC | K | Laevaga seotud teave – laeva rahvusvaheline raadiokutsung | Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber | IR | V | Laevaga seotud teave – lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi ISO3-kood, millele järgneb number) | Väline registreerimisnumber | XR | K | Laevaga seotud teave – laeva küljel olev number | Laiuskraad | LA | K | Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraadides ja minutites N/S KKMM (WGS – 84) | Pikkuskraad | LO | K | Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraadides ja minutites E/W KKKMM (WGS – 84) | Kurss | CO | K | Laeva sõidusuund 360° skaalal | Kiirus | SP | K | Laeva kiirus kümnendiksõlmedes | Kuupäev | DA | K | Laeva asukohaga seotud teave – (UTC) asukoha registreerimine (AAAAKKPP) | Kellaaeg | TI | K | Laeva asukohaga seotud teave – (UTC) asukoha registreerimise kellaaeg (TTMM) | Teate lõpp | ER | K | Süsteemiga seotud teave – märgib teate lõppu | Märgistik: ISO 8859.1 Andmeedastuse struktuur on järgmine: - topeltkaldjoon (//) ja väljakood märgivad andmeelemendi algust; - kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi. Vabatahtlikud andmeelemendid tuleb esitada andmeelementide „teate algus” ja „teate lõpp” vahel. GABONI MAJANDUSVÖÖNDI PIIRID GABONI MAJANDUSVÖÖNDI KOORDINAADID Gaboni pädevad ametiasutused edastavad pädevatele talitustele andmed piirkondade kohta, kus laevasõit on keelatud. Nad kohustuvad vastava teabe edastama hiljemalt üks kuu enne nende piirkondade osas tehtavat mis tahes muudatust. GABONI SEIREKESKUSE ANDMED Seirekeskuse nimi: Laevaseiresüsteemi (VMS) tel: Laevaseiresüsteemi (VMS) faks: Laevaseiresüsteemi (VMS) e-post: Laevaseiresüsteemi (VMS) tel: DSPG faks: X25 aadress = Sisenemis-/väljumisteated: FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU NIMETUS: Ettepanek nõukogu määruse kohta, milles käsitletakse partnerluslepingu sõlmimist kalandussektoris Euroopa Ühenduse ja Gaboni Vabariigi vahel kuueks aastaks alates lepingu jõustumisest. 2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK 11. Kalandus 1103. Rahvusvahelised kalanduskokkulepped 3. EELARVEREAD 3.1. Eelarveread: 110301 : „Rahvusvahelised kalanduskokkulepped“ 11010404 : „Rahvusvahelised kalanduskokkulepped: halduskulud“ 3.2 Meetme kestus ja finantsmõju: EÜ ja Gaboni Vabariigi kalanduskokkuleppele lisatud protokoll aegus 2. detsembril 2005. aastal. Uus protokoll sõlmitakse kestusega kuus aastat alates 2005. aasta 3. detsembrist. Protokolliga määratakse kindlaks rahalise toetuse suurus ja ühenduse laevade kalapüügi kategooriad ning tingimused Gaboni kalastusvööndis. 3.3 Eelarve tunnusjooned ( lisage vajadusel ridu ): Eelarve-rida | Kulu liik Uus | EFTA osamaks | Taotleja-riikide osamaksud | Finants-perspektiivi rubriik | Rubriik valikuline | 11.0301 | Kohustuslik | CD[2] | EI | EI | EI | nr 4 | 11.010404 | Kohustuslik | CD[3] | EI | EI | EI | nr 4 | 4. ÜLEVAADE VAHENDITEST 4.1 Rahalised vahendid 4.1.1 Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest miljonites eurodes (neli kohta pärast koma) Kulu liik Uus | Jao nr | aasta n | n +1 | n + 2 | n +3 | n +4 | n +5 | Kokku | Tegevuskulud[4] | Kulu-kohustuste assigneeringud | 8.1 | a min a max | 0.86 1.43 | 0.86 1.43 | 0.86 1.43 | 0.86 1.43 | 0.86 1.43 | 0.86 1.43 | 5.16 8.58 | Maksete assigneeringud | b min b max | 0.86 1.43 | 0.86 1.43 | 0.86 1.43 | 0.86 1.43 | 0.86 1.43 | 0.86 1.43 | 5.16 8.58 | Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[5] | Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneerin-gud) | 8.2.4 | c | 0.04 | 0.04 | VÕRDLUSSUMMA KOKKU | Kulu-kohustuste assigneerin-gud | a+c min a+c max | 0.86 1.43 | 0.86 1.43 | 0.86 1.43 | 0.86 1.43 | 0.86 1.43 | 0.9 1.47 | 5.2 8.62 | Maksete assigneerin-gud | b+c min b+c max | 0.86 1.43 | 0.86 1.43 | 0.86 1.43 | 0.86 1.43 | 0.86 1.43 | 0.9 1.47 | 5.2 8.62 | Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[6] | Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | 0.0594 | 0.0594 | 0.0594 | 0.0594 | 0.0594 | 0.0594 | 0.3564 | Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a. personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e | 0.0215 | 0.0215 | 0.0215 | 0.0215 | 0.0215 | 0.0215 | 0.129 | Meetme soovituslik finantskulu kokku KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD (sh personalikulud) kokku | Min Max | 0.9409 1.5109 | 0.9409 1.5109 | 0.9409 1.5109 | 0.9409 1.5109 | 0.9409 1.5109 | 0.9809 1.5509 | 5.6854 9.1054 | MAKSETE ASSIGNEERINGUD (sh personalikulud) kokku | Min Max | 0.9409 1.5109 | 0.9409 1.5109 | 0.9409 1.5109 | 0.9409 1.5109 | 0.9409 1.5109 | 0.9809 1.5509 | 5.6854 9.1054 | Kaasrahastamise andmed: kaasrahastamist ei toimu miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kaasrahastav asutus | aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 | Kokku | V | Kulukohustuste assigneeringud (kaasrahastamine) | a+c+d+e+f | 4.1.2 Kooskõla finantsplaneeringuga X Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule. ( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine. ( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[7] sätete (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamise) kohaldamine. 4.1.3 Finantsmõju tuludele X Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele ( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgnev: NB! Kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas. miljonites eurodes (üks koht pärast koma) Enne meedet [aasta n-1] | Olukord pärast meedet | Eelarverida | Tulud | [Année n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | a)Tulud absoluut-arvudes | b) Tulude muutus | ( | (Kui mõju on seotud rohkem kui ühe eelarvega, täpsustage palun kõik seonduvad tulude eelarveread, lisades tabelile vajalikul arvul ridu.) 4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutised töötajad ja koosseisuvälised töötajad), vt täpsemalt punktist 8.2.1. Aastased vajadused | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 | Personaliga seotud tulud kokku | 0.55 | 0.55 | 0.55 | 0.55 | 0.55 | 0.55 | 5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID 5.1 Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus EÜ ja Gaboni Vabariigi kalanduskokkuleppele lisatud protokolli kehtivusaeg lõppes 2. detsembril 2005. aastal. Uus protokoll hõlmab ajavahemikku 2005. aasta 3. detsembrist kuni 2011. aasta 2. detsembrini. Uue partnerluslepingu peamiseks eesmärgiks on tugevdada koostööd Euroopa Ühenduse ja Gaboni Vabariigi vahel, et luua mõlema lepinguosalise huvides partnerlusraamistik jätkusuutliku kalapüügi ja kalavarude vastutustundliku haldamise poliitika väljaarendamiseks Gaboni kalastusvööndis. Uue protokoll hõlmab peamiselt järgmisi valdkondi. - Püügivõimalused : 24 tuunikülmutusseinerit ja 16 triivõngejadaga püügilaeva (37,5% võrra vähem võrreldes eelmise protokolliga), mis jagunevad riikide vahel järgmiselt (aluseks on liikmesriikide taotlused ja liikmesriikide ning kategooriate väljakujunenud kasutusmahud): - tuunipüügiseinerid: Prantsusmaa – Hispaania – 12 - triivõngejadaga kalapüügilaevad: Hispaania – 13, Portugal – 3. - Aastane registertonnaaž : 11 000 tonni tuunikala - Aastase rahalise toetuse suurus : 860.000 eurot - Laevaomanike litsentsimaksud ja ettemaksed : 35 eurot (varasemalt 25 eurot) tonni tuunikala püügi eest Gaboni kalastusvööndis. Aastase ettemakse suurus on kinnitatud summas 4550 eurot seineri kohta, 2030 eurot triivõngejadaga püügilaeva kohta (vastavalt + 75% ja + 84%). 5.2 Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ja võimalik koostoime Uue partnerluslepingu puhul asendub ühenduse mittesekkumine eraõiguslike lepingutega, mis ei taga jätkusuutliku püügi jätkumist. Ühendus loodab samas, et selle partnerluslepingu raames teeb Gaboni Vabariik ühendusega tihedat koostööd piirkondlikes organisatsioonides nagu Rahvusvaheline Atlandi Tuunikaitse Komisjon (ICCAT) ebaseadusliku püügi vastase võitluse alal ja siirdekalade varude hea haldamise nimel. 5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames Läbirääkimiste pidamine ja kalanduskokkulepete sõlmimine kolmandate riikidega vastavad üldisele eesmärgile säilitada ja kaitsta ühenduse kalalaevade, sh ka ookeanilaevastiku traditsioonilist kalapüügitegevust ja arendada vastastikuseid suhteid partnerluse vaimus, selleks et soodustada kalavarude jätkusuutlikku kasutamist ühenduse vetest väljaspool, võttes samas arvesse keskkonna-, sotsiaal- ja majandusküsimusi. Tegevuspõhise juhtimise kontekstis kasutatakse lepingu täitmise tagamiseks järgmiste näitajate jälgimist: ( püügivõimaluste täitmise taseme jälgimine; ( püügiandmete ja lepingu kaubandusliku väärtusega seotud andmete kogumine ja analüüs; ( tööhõive parandamine ja lisaväärtuse suurendamine ühenduses; ( ühenduse turu stabiliseerumise toetamine; ( üldise eesmärgi – Gabonis vaesuse vähendamise – saavutamise toetamine, mis hõlmab panustamist tööhõivesse ja infrastruktuuride väljaarendamisse ning toetust riigieelarvele; ( tehniliste koosolekute ja ühiskomisjoni koosolekute arv. 5.4 Rakendusmeetod (soovituslik) Näidake ära valitud rakendusmeetod(id).[8] X Tsentraliseeritud haldamine X otse, haldajaks on komisjon ( kaudselt ( Jaotatud või detsentraliseeritud haldamine ( Koos rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustada) toimuv haldamine 6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE 6.1 Järelevalvekord Komisjon (kalanduse peadirektoraat koos EÜ esindusega Libreville’is, Gabonis) tagab korrapärase järelevalve partnerluslepingu rakendamise üle, eriti seoses ettevõtjatepoolse täitmise ja püügiandmetega . 6.2 Hindamine 2005. aasta juunis viidi lõpule põhjalik hinnang kehtiva protokolli kohta, selle hinnangu andmises osales sõltumatute konsultantide konsortsium, et võimaldada läbirääkimiste alustamist uue protokolli sõlmimiseks. 6.2.1 Eelhindamine Alljärgnevalt on esitatud mõned eelmise protokolli (2002–2005) hindamistulemused, mis esitati 2005. aasta juunis avaldatud uuringus (vt punkti 6.2). EÜ / Gaboni kalanduslepingu kasutamine (laevade arv): Laeva tüüp | Pakutud püügi-võimalused: | Kasutus 2002/2003 | Kasutus 2003/2004 | Kasutus 2004/2005[9] | Keskmine kasutus | Tuunipüügiseinerid | 38 laeva | 79 % | 71 % | 56 % | 69 % | Triivõngejadaga kalapüügilaevad | 26 laeva | 50 % | 35 % | 43 % | 43 % | Põhjalähedane püük | 1200 brt/kuus | 0 | 0 | 0 | 0 | Ajavahemikul 2001–2005 on püügikogused suurenenud 4400 tonnilt 11700 tonnini aastas võrdlusaluseks määratud 10 500 tonni koguse juures. Leping on kasulik seni, kuni saagi väärtus ületab protokolliga seotud kulud. Tuuni kaubanduslik väärtus on vahemikus 800 kuni 1000 eurot tonni kohta. Lisaks asjaomaste laevade püütud saagi otsesele kaubanduslikule väärtusele annab leping ilmset kasu veel järgmistes valdkondades: - tööhõivetagatised kalalaevade pardal; - tööhõive paranemine sadamates, kalaturgudel, töötlustehastes, laevaehitustehastes, teenindusettevõtetes jne; - tööhõivevõimaluste tekitamine piirkondades, kus puuduvad mis tahes muud töövõimalused; - ühenduse kalaga varustamise parandamine. ühenduse sekkumise lisandväärtus: Ühenduse lepingu olemasolu tagab mõlemaid pooli kohustava õigusliku raamistiku abil kalavarude nõuetekohase haldamise, mis eralepingute abil ei ole alati tagatud. Seejuures luuakse kalanduslepingu abil uusi töökohti EÜ riikidest ja kolmandatest riikidest pärinevate meremeeste jaoks. Lisaks sellele nähakse kõnealuse protokolliga ette finantssoodustus Gaboni sadamates ümberlaadimise eest, et muuta Gaboni töötlusstruktuurid dünaamilisemaks. Kalandusleping tagab samuti osa ressurssidest, millega rahastatakse Gaboni kalandussektori sisest poliitikat. Ohud ja alternatiivsed võimalused Kalandusprotokolli täitmine on seotud samas teatavate ohtudega, nagu näiteks võimalus, et kalandussektori sisese poliitika rahastamiseks antavaid summasid ei kasutata eesmärgipäraselt (pettus), samuti asjaolu, et välisriikide kalalaevad ei rakenda litsentse ega allu järelevalvemeetmetele. Nende ohtude vältimiseks oleks soovitatav tugevdada merekontrolli meetmeid, parandada laevade seiret satelliitseiresüsteemide abil (VMS), rahastada meetmeid, mis toetavad kohalikke kalureid jne. 6.2.2 Lepingu majandusliku väärtuse ja komisjoni rahalise toetuse eelhinnang Kalandussektori uus partnerlusleping näeb ette ühenduse eraldised, mis moodustavad 2005.–2011. aastate protokolli kehtivuse ajal aastase rahalise toetuse summas 860 000 eurot. 6.2.3 Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest sarnastest kogemustest saadud õppetunnid) Põhjalähedase püügi mittekasutamisest, mis oli seotud sellega, et ühenduse laevad eelistasid sel puhul taotleda pigem erakalastuslitsentse kui litsentse, mida väljastati eelmise protokolli alusel, tulenes asjaolu, et ühendus ei lülitanud seda haru uude partnerluslepingusse, lisades samas ainuõiguslikkuse klausli Gaboni majandusvööndi litsentside osas. Uus leping ei hõlma enam sihttegevusi, vaid üldist rahalist toetust Gaboni valitsuse koostatud kalandussektorisiseste poliitikate raames tehtud algatuste rakendamiseks. Ühendus ja Gaboni valitsus peaksid kokku leppima mitmeaastase sektoripõhise kava osas, mis hõlmaks seda rahalist toetust (60% kogu toetussummast). 6.2.4 Edasise hindamise tingimused ja sagedus Jätkates 2005. aasta septembris esitatud uuringut (vt punkti 6.2) ja selleks et tagada piirkonnas jätkusuutlikku kalapüüki, teostatakse enne protokolli iga uuendamist majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase mõju hinnang. Punktis 5.3 loetletud näitajaid kasutatakse järelhinnangu andmiseks. 7. PETTUSEVASTASED MEETMED Ühenduse poolt lepingu raames makstava rahalise toetuse kasutamine on täielikult asjaomase kolmanda riigi vastutusalas. Seejuures on komisjon võtnud kohustuse püüda algatada pidev poliitiline dialoog ja koostöö, et parandada protokolli pikendamise haldamist ja tugevdada ühenduse panust ressursside jätkusuutlikku majandamisse. Kõikide komisjoni poolt kalanduslepingu raames makstavate summade osas kasutatakse komisjoni tavalisi eelarvelisi ja finantsmenetlusi. See võimaldab eeskätt selgitada täpselt välja kolmandate riikide pangakontod, kuhu ühenduse rahaline toetus makstakse. 8. ANDMED VAHENDITE KOHTA 8.1 Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi Kohustused miljonites eurodes (neli kohta pärast koma) Meede 1 | Meede 2 | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 | Ametnikud või ajutised töötajad[11] (11 01 01) | A*/AD | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | B*, C*/AST | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | Art. 11 01 02 kohaselt rahastatud personal[12] | Art. 11 01 04 04 kohaselt rahastatud personal[13] | KOKKU | 0.55 | 0.55 | 0.55 | 0.55 | 0.55 | 0.55 | 8.2.2 Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus - Abistada läbirääkijat kalanduslepingu läbirääkimiste ettevalmistamisel ja pidamisel: - osaleda kolmandate riikidega kalanduslepingu sõlmimiseks peetavatel läbirääkimistel; - valmistada voliniku jaoks ette hinnanguaruanded ja läbirääkimiste strateegia; - esitada ja kaitsta komisjoni seisukohta nõukogu väliskalanduse töörühmas; - osaleda kompromisslahenduse otsingul koos kokkuleppe lõplikus tekstis mainitud liikmesriikidega; - Lepingute täitmise kontroll (monitooring): - kalanduslepingute igapäevane järelevalve; - valmistada ette ja kontrollida rahalise toetuse ja sihtmeetmete või vastutustundliku püügi arendamiseks suunatud vahendite maksekorraldused ja ülekanded; - koostada kokkulepete täitmise kohta regulaarseid aruandeid; - lepingute hindamine: teaduslikud ja tehnilised küsimused; - valmistada ette nõukogu määruse ja otsuse eelnõu ning töötada läbi lepingu tekstid; - ülevõtmismenetluste käivitamine ja järelevalve. - Tehniline tugitegevus: - valmistada ühiskomisjoni seisukoha alusel ette komisjoni seisukoht. - Institutsioonidevahelised sidemed: - esindada komisjoni nõukogus, Euroopa Parlamendis ja liikmesriikides läbirääkimiste protsessi puudutavates küsimustes; - koostada vastused Euroopa Parlamendi suulistele ja kirjalikele küsimustele. - Talitustevahelised konsultatsioonid ja koordineerimine: - tagada side teiste peadirektoraatidega läbirääkimisi ja lepingute järelevalvet puudutavates küsimustes; - korraldada talitustevahelisi konsultatsioone ja vastata nende käigus tekkinud küsimustele. - Hinnang - osaleda mõjuhinnangute ajakohastamises; - analüüsida saavutatud eesmärke ja hinnanguindikaatoreid. 8.2.3 Personali allikad (kohustuslik) (Rohkem kui ühe allika nimetamisel märkige palun ametikohtade arv iga allika puhul). X Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud ( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt 2006. aastaks ette nähtud ( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus ( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases talituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused) ( Ametikohad, mis on n aastal nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud 8.2.4 Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (11 01 04/05 – Halduskorralduskulud) miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Eelarverida : 11010404 (number ja nimetus) | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 | KOKKU | 1. Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) | Täitevasutused[14] | Muu tehniline ja haldusabi | – sisene | – väline (1) | 0.04 | 0.04 | Tehniline ja haldusabi kokku | 0.04 | 0.04 | (1) kehtiva protokolli järelhinnang ja järgmise protokolli eelhinnang 8.2.5 Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud miljonites eurodes (neli kohta pärast koma) Personali liik | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 | KOKKU | Ametnikud ja ajutised töötajad (11 01 01) | 0.0594 | 0.0594 | 0.0594 | 0.0594 | 0.0594 | 0.0594 | 0.3564 | Art. XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jne) (täpsustada eelarverida) | Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0.0594 | 0.0594 | 0.0594 | 0.0594 | 0.0594 | 0.0594 | 0.3564 | Arvestus – Ametnikud ja ajutised töötajad Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. - 1A = 108.000 eurot * 0.25 = 27.000 eurot 1B = 108.000 eurot * 0.15 = 16.200 eurot 1C = 108.000 eurot * 0.15 = 16.200 eurot Vahesumma: 59 400 eurot (0,0594 miljonit) eurot aastas Kokku: 59 400 eurot aastas (0,0594 miljonit eurot aastas) Arvestus – art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. 8.2.6 Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 | KOKKU | 11 01 02 11 01 – Lähetused | 0.020 | 0.020 | 0.020 | 0.020 | 0.020 | 0.020 | 0.12 | 11 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | 0.0015 | 0.0015 | 0.0015 | 0.0015 | 0.0015 | 0.0015 | 0.009 | XX 01 02 11 03 – Komiteed[15] | XX 01 02 11 04 - Uuringud ja konsultatsioonid | XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid | 2. Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | 3. Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) | Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummadest välja) | 0.0215 | 0.0215 | 0.0215 | 0.0215 | 0.0215 | 0.0215 | 0.129 | [1] EÜT, L 73, 15.3.2001, lk.8. [2] Liigendatud assigneeringud [3] Liigendatud assigneeringud [4] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise 11 peatüki 11 01 alla. [5] Kulud, mis kuuluvad jaotise 11 artikli 11 01 04 alla. [6] Kulud, mis kuuluvad peatüki 11 01 alla, välja arvatud artiklid 11 01 04. [7] Vt institutsioonidevaheline kokkulepe punktid 19 ja 24. [8] Kui ära on näidatud mitu rakendusmeetodit, palun esitada täpsustused käesoleva punkti lahtris „Märkused“. [9] Litsentsid, mis on 3. detsembri 2004. aasta seisuga ajavahemikuks 03.12.2004 kuni 02.12.2005 juba väljastatud. [10] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule. [11] Mille kulu EI OLE kaetud võrdlussummast. [12] Mille kulu EI OLE kaetud võrdlussummast. [13] Mille kulu sisaldub võrdlussummast. [14] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele. [15] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.