[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 22.12.2005

KOM(2005) 690 lõplik

2005/0267 (CNS)

Ettepanek

NÕUKOGU RAAMOTSUS

mis käsitleb liikmesriikide karistusregistrite andmete vahetamise liikemsriikidevahelist korraldust ja nende andmete sisu

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST |

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Süüdimõistvate kohtuotsuste kohta peetava teabevahetuse kvaliteedi parandamine seati prioriteediks 25. ja 26. märtsil 2004 toimunud Euroopa Ülemkogu istungjärgu deklaratsioonis terrorismivastase võitluse kohta ning seda toonitati veelkord Haagi programmis, mille võttis vastu 4. ja 5. novembril 2004 kogunenud Euroopa Ülemkogu. Sama eesmärk kajastub tegevuskavas, mille komisjon ja nõukogu võtsid 2. ja 3. juunil 2005 Haagi programmi elluviimiseks ühiselt vastu Käesoleva ettepanekuga võetakse arvesse 14. aprillil 2005 justiits- ja siseküsimuste nõukogu kohtumisel väljendatud ootusi, mis olid jätkuks 2005. aasta jaanuaris avaldatud valgele raamatule süüdimõistvate kohtuotsuste kohta peetava teabevahetuse ja otsuste mõju kohta Euroopa Liidus, ning sellele järgnenud strateegilisele arutelule. |

Üldine taust Praegu vahetavad liikmesriigid süüdimõistvaid kohtuotsuseid käsitlevat teavet süsteemi alusel, mis on ette nähtud kriminaalasjades vastastikust abistamist käsitleva 1959. aasta Euroopa konventsioonis (Euroopa Nõukogu konventsioon, edaspidi „1959. aasta konventsioon“). Selles süsteemis esineb teatavaid puudusi, mida on analüüsitud valges raamatus. Sellest nähtub, et puuduliku süsteemi tõttu teevad liikmesriikide kohtud sageli otsuseid üksnes oma riigi karistusandmete alusel, omamata vähimatki aimu sellest, milliseid süüdimõistvaid kohtuotsuseid on teistes liikmesriikides tehtud. |

Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid 13. oktoobril 2004 võttis komisjon vastu nõukogu esimese otsuse ettepaneku karistusregistri andmete vahetuse kohta, eesmärgiga parandada 1959. aasta konventsioonis ette nähtud süsteemi lühiajalises perspektiivis, kasutades selleks peamiselt edastamise tähtaegade lühendamist. Nõukogu võttis otsuse vastu 21. novembril 2005. Siiski tähtaegu oluliselt ei muudetud ning tegemist oli vaid esimene sammuga puuduste kõrvaldamiseks. Nimetatud otsuse parandusi sisaldava käesoleva ettepaneku eesmärk on süsteemi põhjalikult reformida, et tagada kodakondsusjärgsete liikmesriikide valmisolek saadud päringutele korrektselt ja ammendavalt vastamiseks. |

Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ettepanekus järgitakse põhiõigusi. Selles on rida sätteid, mille eesmärk on kindlustada kohtuotsuse teinud liikmesriigilt kodakondsusjärgsele liikmesriigile edastatavate isikuandmete tõhus ja piisav kaitse. 21. novembri 2005. aasta otsuse sätted, millega on päringu teinud liikmesriigile ette nähtud piirangud saadud andmete kasutamiseks (artikkel 9), on ettepanekusse üle võetud ja neid on täiendatud. Ka kehtestatakse ettepanekus erieeskirjad sellise olukorra reguleerimiseks, kus kodakondsusjärgne liikmesriik saadab kohtuotsuse teinud liikmesriigilt saadud andmed edasi. Erieeskirjades käsitletakse kriminaalmenetluse raames tehtud päringuid ja muid päringuid eraldi (artikkel 7). Kui päring ei ole tehtud kriminaalmenetluse raames, on üksnes kohtuotsuse teinud liikmesriigil õigus määrata kindlaks sõltuvalt päringu eesmärgist, kas süüdimõistvate kohtuotsuste kohta peetavad andmed saadetakse edasi tervikuna või mitte. Kodakondsusjärgne liikmesriik peab viimase käest seega uurima, kas ja vajaduse korral, millisel määral võib ta teabe päringu teinud liikmesriigile edasi saata. Sama põhimõtet rakendatakse ka 1959. aasta konventsiooni artikli 13 alusel päringuid tegevate kolmandate riikide suhtes, et vältida olukorda, kus kodakondsusjärgne riik annaks neile rohkem teavet kui liikmesriigile. |

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

Teema käsitlemiseks on kasutatud ja kogutud palju eksperdiarvamusi: 1) kaks kriminaalregistri uurimust 2001. ja 2002. aastal – Falcone programmi raames Institute of Advanced Legal Studies ehk ISLA teostatud uurimus (2000/FAL/168) ja Grotiuse programmi raames Institute for International Research on Criminal Policy ehk IRCP teostatud uurimus (2001/GRP/024); 2) aprillis 2004 saadeti liikmesriikidele üksikasjalikud küsimustikud töökorralduse kohta karistusregistrites. Saadud vastuseid võrreldi ja analüüsiti valges raamatus; 3) konsulteeritud on liikmesriikide karistusregistrite eest vastutavate ja asjaomaste ministeeriumide ametnikega. Nad on vastanud küsimustikele ja osalenud mitmel ekspertide kohtumisel (muu hulgas 27. ja 28. septembril 2004 ning 14. ja 15. märtsil 2005). Nõukogu vaatas komisjoni esitatud ettepanekud läbi 14. aprillil 2005. |

Eksperdiarvamuste taotlemine ja kasutamine |

Vajadust välise eksperdihinnangu järele ei tekkinud. |

Mõju hindamine Ei kohaldata. |

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

Kavandatud meetmete kokkuvõte Nõukogu 14. aprilli 2005. aasta istungjärgul avaldasid liikmesriigid soovi järgida ka edaspidi põhimõtet, mille kohaselt koondab iga liikmesriik oma kodanike kohta tehtud süüdimõistvad kohtuotsused oma karistusregistrisse. See kehtib aga üksnes liikmesriikide kodanike suhtes, st mitte kolmandate riikide kodanike suhtes (või kodanike suhtes, kelle kodakondsus on teadmata), keda on Euroopa Liidu territooriumil süüdi mõistetud. Viimaste puhul pooldasid liikmesriigid eri registri loomist, mis sisaldaks üksnes isikuandmeid, mille abil oleks võimalik hõlpsasti kindlaks teha, millises liikmesriigis isikud süüdi on mõistetud. Komisjon on oma valges raamatus soovitanud registri loomist, mis hõlmaks nii liikmesriikide kui ka kolmandate riikide kodanikke. Käesolevas ettepanekus käsitletakse peamiselt eesspool osutatud esimest aspekti, et tagada kodakondsusjärgsete liikmesriikide valmisolek vastata oma kodanike karistusandmete kohta saadud päringutele korrektselt ja ammendavalt. Ettepanekuga luuakse ka raamistik, millel saaks tugineda ja mille raames saaks arendada süüdimõistvate kohtuotsuste kohta Euroopa standardvormil põhineva elektroonilise andmevahetussüsteemi, mille abil peab olema võimalik vahetada andmeid ühtlaselt, arvutipõhiselt ja masintõlkeks sobilikus vormis. |

Õiguslik alus Õiguslik alus on Nice’i lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikkel 31, milles käsitletakse õigusalase koostöö ühismeetmeid kriminaalasjades, ning artikli 34 lõike 2 punkt b. |

Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse juhul, kui ettepanekut ei tehta ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. |

Eesmärk on tõsta Euroopa Liidu tasandil süüdimõistvate kohtuotsuste kohta peetavate teabevahetuse kvaliteeti. Praegu reguleeritakse teabevahetust 1959. aasta konventsiooniga. See eeldab, et kõik liikmesriigid täidavad teatavaid kohustusi, mille eesmärk on tagada, et kodakondsusjärgsed liikmesriigid oleks valmis vastama ammendavalt karistusandmete kohta saadud päringutele ning see nõuab koostööd Euroopa Liidu tasandil. Iga liikmesriik otsustab siiski oma äranägemise järgi, milline on sobivaim viis kõnealuste kohustuste täitmiseks (näiteks millises menetluse etapis tehakse kindlaks süüdimõistetud isiku kodakondsus või kuidas edastatud andmeid talletada). Ettepanek on niisiis kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas, kuna teabevahetuse korraldamisele ja sisule kehtestatud eeskirjad ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik ülalpool osutatud eesmärkide täitmiseks. Näiteks: |

- selles nähakse liikmesriikide kodanike puhul ette, et riigi karistusregistrisse sisestatakse süüdimõistvad kohtuotsused koos märkega süüdimõistetud isiku kodakondsuse kohta. Selle märketa ei oleks riigi karistusregistril võimalik kodakondsusjärgsetele liikmesriikidele nende kodanike suhtes tehtud süüdimõistvate otsuste kohta teavet anda. Liikmesriigid on aga vabad otsustama, millises menetluse etapis ja millisel kujul kõnealust teavet kogutakse. - sellesse võetakse üle põhimõte kodakondsusjärgsele liikmesriigile andmete edastamise kohustuse kohta (artikkel 22), jättes välja artiklis ette nähtud teatamisvabastuse nende isikute suhtes, kellel on ka süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi kodakondsus. Tänu selle erandi väljajätmisele on võimalik esitada päring emmale-kummale riigile, mille kodakondsus kohtualusel on. See on ammendava teabe saamiseks väga oluline, kuna päringu teinud riik ei ole alati isiku topeltkodakondsusest teadlik. - sellega sätestatakse küll kohustus talletada kodakondsusjärgsetele liikmesriikidele saadetud teave, kuid iga liikmesriik on vaba ise talletamiskorra kindlaks määrama. Finants- ja halduskoormuse proportsionaalsus |

Õigusnormide ühtlustamine käesolevas ettepanekus ei lähe kaugemale, kui on vaja selleks, et tagada kodakondsusjärgsete liikmesriikide valmisolek vastata karistusandmete kohta saadud päringutele kiiresti, korrektselt, ammendavalt ja mõistetavalt. Kui jätta kasutamata komisjoni valges raamatus tehtud ettepanek luua osaliselt tsentraliseeritud süsteem, tuleb selle eesmärgi saavutamiseks määratleda ülalnimetatud kaks kohustust ning võtta kasutusele Euroopa standardvormil põhinev elektrooniline andmevahetussüsteem. Sellega seonduvad võimalikud kulud on liikmesriikide valitsuste püstitatud eesmärkidega proportsionaalsed. |

Õigusakti valik |

Raamotsust on vaja kasutada seepärast, et kavandatud meede toob kaasa karistusregistrite korraldamist ja sisu käsitlevate teatavate riigisiseste eeskirjade ühtlustamise. Meetme võtmine on tingitud olemasoleva süsteemi puudustest ja nende tagajärgedest. |

MÕJU EELARVELE |

Ettepanek mõjutab eelarvet vaid seoses kuludega, mis tekivad ettepanekus sätestatud komiteemenetluse raames. Nimetatud menetluse alusel vastu võetavad otsused, mis võivad eelarvet mõjutada, kaetakse aga põhiõiguseid ja justiitsküsimusi käsitlevast raamprogrammist. |

TÄIENDAV TEAVE |

Lihtsustamine |

Ettepanekuga lihtsustatakse õigusraamistikku, kuna sellega võetakse üle rida parandusi, mis tehti kehtivasse andmevahetussüsteemi 21. novembri 2005. aasta otsusega. Ettepanek muudab nimetatud otsuse kehtetuks. |

Kehtivate õigusaktide tühistamine Ettepaneku vastuvõtmine põhjustab teatavate õigusnormide tühistamise. Sellega asendatakse liikmesriikide vahelistes suhetes 1959. aasta konventsiooni artikkel 22 ning tunnistatakse kehtetuks 21. novembri 2005. aasta otsus, mille asjakohased sätted on ettepanekusse üle võetud. |

Õigusaktide ümbersõnastamine Ettepaneku tulemusena on vaja sõnastada ümber kehtivad õigusaktid. |

Ettepaneku üksikasjalik selgitus peatükkide ja artiklite kaupa Käesolev osa sisaldab lühianalüüsi ettepaneku olulisematest artiklitest, mis ei ole üle võetud 21. novembri 2005. aasta otsusest ja mida ei ole eespool käsitletud. Artikkel 2. Mõisted Mõisteid „karistusregister“ ja „süüdimõistev kohtuotsus“ kasutatakse samas tähenduses kui 17. märtsil 2005. aastal vastu võetud komisjoni raamotsuse ettepanekus (KOM(2005)91), mis käsitleb Euroopa Liidu liikmesriikide vahel süüdimõistvate kohtuotsuste arvesse võtmist uue kriminaalmenetluse korral. Mõiste „süüdimõistev kohtuotsus“ on sidus vastastikuse õigusabi üldise reguleerimisalaga ning hõlmab ka mõnes liikmesriigis kasutuses olevaid haldus- ja kriminaalõiguslikke segaotsuseid, eriti selleks, et mõiste hõlmaks selliseid liikluseeskirjade rikkumisi, mille puhul teave varasemate sarnaste rikkumiste kohta on eriti oluline. Valitud määratlus on sihilikult piirav, et see hõlmaks üksnes süüdimõistvaid kohtuotsuseid selle täpses tähenduses, st üksnes kriminaalkohtute tehtud lõplikke kohtuotsuseid (või haldus-/kriminaalõiguslike rikkumiste puhul, mis oleks kohtuotsuseks alust andnud), mida käsitletakse kõikides liikmesriikides kui süüdimõistvaid kohtuotsuseid. Sellega ei piirata selliste mõistete kohaldamist, mis võetakse kasutusele ne bis in idem põhimõtte raames. „Karistusregister“ on riigiregister, kus kajastuvad süüdimõistvad kohtuotsused. Mõnes liikmesriigis on karistusregistreid mitu. Artikkel 4. Süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi kohustused Vt punkti 3 (eriti „subsidiaarsuse“ ja „proportsionaalsuse“ osa). Tuleb märkida, et lõikesse 5 on võetud üle 1959. aasta konventsiooni 17. märtsi 1978. aasta lisaprotokolli artikkel 4. Artikkel 5. Kodakondsusjärgse liikmesriigi kohustused Artiklis nähakse ette edastatud teabe talletamise ja uuendamise kohustus. Selles täpsustatakse, et süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi registris tehtavad muudatused või tühistamised peavad kajastuma ka kodakondsusjärgse liikmesriigi registris ning viimane tohib kasutada üksnes kõige värskemat teavet. Need eeskirjad ei tohi siiski tuua kaasa seda, et isikut koheldaks ebasoodsamalt kui seda oleks tehtud juhul, kui süüdimõistva kohtuotsuse oleks teinud tema kodakondsusjärgne liikmesriik. Näiteks kui kodakondsusjärgse liikmesriigi karistusregistrisse kannete tegemise korra kohaselt kuuluksid karistusandmed riigi registrist kustutamisele, ei saa nimetatud liikmesriik edasiste riigisiseste menetluste raames neid enam kasutada, kuid peab neid muu liikmesriigi vastava päringu korral edastama. Osa nimetatud põhimõtetest esineb juba süüdimõistvate kohtuotsuste arvessevõtmist käsitleva raamotsuse ettepaneku artiklis 6. Ettepanek võeti vastu enne nõukogu 14. aprilli istungjärku, mistõttu tuleb seda kohandada. Artikkel 7. Vastus päringule süüdimõistvate kohtuotsuste kohta Artikkel sisaldab sätteid, mille eesmärk on kindlustada kohtuotsuse teinud liikmesriigilt kodakondsusjärgsele liikmesriigile edastatavate isikuandmete tõhus ja piisav kaitse (vt põhiõigusi käsitlevat rubriiki 1. osas). Artikli 7 lõikes 1 käsitletakse enne ja pärast raamotsuse jõustumist edastatud andmeid eraldi, et oleks selge, et artiklis 5 (lõiked 1 ja 2) ette nähtud täielike andmete talletamise ja uuendamise kohustus kehtib üksnes nende andmete kohta, mis on edastatud pärast raamotsuse jõustumist. Artikkel 9. Isikuandmete kasutamise tingimused Lõiked 1, 2 ja 5 on üle võetud 21. novembri 2005. aasta otsusest. Lõikes 3 muudetakse lõigetes 1 ja 2 kehtestatud põhimõte paindlikumaks, lubades edastatud teavet kasutada uuesti kindlalt piiritletud korras juhul, kui on tegemist avalikku julgeolekut ähvardava otsese ja tõsise ohu ärahoidmisega. Artiklid 11–13. Vorm ja komiteemenetlus Süüdimõistvate kohtuotsuste kohta peetava teabevahetuse parandamisest ei ole suurt kasu, kui teave ei ole saajaliikmesriigile mõistetav. Vastastikuse mõistmise parandamiseks luuakse Euroopa standardvorm, mille abil on võimalik vahetada andmeid arvutipõhiselt, ühtlaselt ja masintõlkeks sobilikus vormis. Käesoleva raamotsuse alusel luuakse komitee, kes aitab komisjonil nimetatud andmevahetussüsteemi välja töötada ja arendada. Artikkel 14 - Seos teiste õigusaktidega Ettepanek täiendab 1959. aasta konventsiooni artiklit 13. Sellega ei asendata 29. mai 2000. aasta konventsiooni (mis käsitleb Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades) artikli 6 lõike 1 alusel kohtutele antud võimalust vahetada karistusregistrite andmeid omavahel otse. Teisalt asendatakse liikmesriikide vahelistes suhetes ettepanekuga 1959. aasta konventsiooni artikkel 22 ning tunnistatakse kehtetuks 21. novembri 2005. aasta otsus, mille asjakohased sätted on üle võetud. |

1. 2005/0267 (CNS)

Ettepanek

NÕUKOGU RAAMOTSUS

mis käsitleb liikmesriikide karistusregistrite andmete vahetamise liikemsriikidevahelist korraldust ja nende andmete sisu

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 31 ja artikli 34 lõike 2 punkti b,võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2]

ning arvestades järgmist:

2. Euroopa Liit on seadnud eesmärgiks tagada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala kodanike tõhusa kaitse. Selle eesmärgi elluviimine eeldab liikmesriikide pädevate asutuste vahelist teabevahetust liikmesriikide territooriumil viibivate isikute suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta.

3. Vastavalt 15. ja 16. oktoobri 1999. aasta Euroopa Ülemkogu Tampere istungjärgu järeldustele võttis nõukogu 29. novembril 2000 vastu meetmeprogrammi kriminaalasjades tehtud otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamiseks[3]. Käesolev raamotsus aitab kaasa nimetatud programmi meetmes 3 sätestatud eesmärgi saavutamisele. Kõnealuse meetme raames on tehtud ettepanek võtta Schengeni asutuste jaoks koostatud vormi eeskujul kasutusele karistusandmete päringu tüüpvorm, mis tõlgitakse Euroopa Liidu keeltesse.

4. Kriminaalasjades vastastikust abistamist käsitleva esimese hindamise lõpparuandes[4] kutsuti liikmesriike üles lihtsustama nendevahelist dokumentide edastamise korda, võttes selleks vajaduse korral kasutusele tüüpvormid.

5. Süüdimõistvate kohtuotsuste kohta peetava teabevahetuse kvaliteedi parandamine seati prioriteediks 25. ja 26. märtsil 2004 toimunud Euroopa Ülemkogu istungjärgu deklaratsioonis terrorismivastase võitluse kohta ning seda toonitati veelkord Euroopa Ülemkogu 4. ja 5. novembril 2004 vastu võetud Haagi programmis[5], kus ülemkogu kutsus üles tugevdama süüdimõistvate kohtuotsuste ja õiguste äravõtmise kohta peetavates riigiregistrites olevate andmete vahetust. See eesmärk kajastub tegevuskavas, mille komisjon ja nõukogu on Haagi programmi elluviimiseks 2. ja 3. juunil 2005 ühiselt vastu võtnud.

6. Käesoleva raamotsusega võetakse arvesse 14. aprillil 2005 justiits- ja siseküsimuste nõukogu kohtumisel väljendatud ootusi, mis olid jätkuks valgele raamatule[6] süüdimõistvaid kohtuotsuseid käsitleva teabe vahetamise ja otsuste mõju kohta Euroopa Liidus ning sellele järgnenud strateegilisele arutelule. Selle eesmärgiks on parandada eelkõige Euroopa Liidu kodanike suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta peetavat teabevahetust. Juurdepääs Euroopa Liidu territooriumil kolmandate isikute suhtes või selliste isikute suhtes, kelle kodakondsus on teadmata, tehtud kohtuotsuseid käsitlevale teabele on eraldi teema, mida käsitletakse edasiste ettepanekute raames.

7. Teabe edastamine teistes liikmesriikides tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta on praegu reguleeritud kriminaalasjades vastastikust abistamist käsitleva 1959. aasta Euroopa konventsiooni[7] artiklitega 13 ja 22, kuid selles ette nähtud võimalused on liiga aeglased, et vastata õigusalaseks koostööks vajalikele nõuetele sellisel alal nagu Euroopa Liit.

8. Käesoleva raamotsusega asendatakse selle konventsiooni artikkel 22. Lisaks kohtuotsuse teinud liikmesriigile pandud kohustusele edastada kodakondsusjärgsele liikmesriigile teavet viimase kodanike suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta, mis on raamotsusesse üle võetud ja selles selgemalt määratletud, tuleks panna kodakondsusjärgsele liikmesriigile kohustus nimetatud teave talletada, et tagada muude liikmesriikide võimalike päringute korral neile täieliku vastuse andmine.

9. Käesoleva raamotsuse need sätted, mis käsitlevad päringuid karistusregistrile, ei tohi piirata nõukogu 29. mai 2000. aasta õigusakti (mis käsitleb Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades)[8] artikli 6 lõikega 1 kohtutele antud võimalust vahetada karistusregistrite andmeid omavahel otse.

10. Süüdimõistvate kohtuotsuste kohta peetava teabevahetuse parandamisest on vähe kasu, kui liikmesriigid ei ole valmis edastatud teavet arvesse võtma. [kuupäev] võttis nõukogu vastu raamotsuse, mis käsitleb Euroopa Liidu liikmesriikide vahel süüdimõistvate kohtuotsuste arvesse võtmist uue kriminaalmenetluse korral[9].

11. Käesoleva raamotsuse rakendamise raames töödeldavaid isikuandmeid kaitstakse vastavalt [kuupäev] raamotsusele kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta[10]. Käesolevasse raamotsusesse võetakse muu hulgas üle karistusregistrite andmete vahetust käsitleva 21. novembri 2005. aasta otsuse[11] need sätted, milles nähakse päringu teinud liikmesriigile ette piirangud saadud andmete kasutamiseks. Nimetatud sätteid täiendatakse, kehtestades erieeskirjad ka sellise olukorra reguleerimiseks, kus kodakondsusjärgne liikmesriik saadab kohtuotsuse teinud liikmesriigilt saadud andmed edasi.

12. Vastavalt Euroopa Nõukogu soovitusele nr R (84) 10 karistusregistrite loomise ja kohtulikult karistatud isikute rehabiliteerimise kohta on karistusregistri pidamise peamine eesmärk teavitada kriminaalõigussüsteemi pädevaid asutusi kohtule alluva isiku varasematest võimalikest rikkumistest, et lihtsustada tema suhtes individuaalse otsuse tegemist. Kuna karistusregistri mis tahes muul eesmärgil kasutamist tuleks maksimaalselt piirata, sest see võib ohustada kohtulikult karistatud isiku võimalusi ühiskonda taasintegreeruda, on nii päringu teinud kui selle saanud riigil lubatud vastavalt riigi õigusaktidele piirata käesoleva raamotsuse kohaldamiseks edastatud andmete kasutamist.

13. Süüdimõistvaid kohtuotsuseid käsitleva teabe liikumise hõlbustamisest ei ole suurt kasu, kui teave ei ole saajaliikmesriigile mõistetav. Vastastikuse mõistmise parandamiseks luuakse Euroopa standardvorm, mille abil on võimalik vahetada andmeid arvutipõhiselt, ühtlaselt ja masintõlkeks sobilikus vormis. Tuleks võtta meetmed, mis on vajalikud käesolevas raamotsuses ette nähtud andmevahetussüsteemi elluviimiseks kooskõlas sama raamotsuse artiklis 13 ette nähtud regulatiivkomitee menetlusega.

14. Käesolevas raamotsuses austatakse põhiõigusi ja järgitakse iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid.

15. Käesolevas raamotsuses peetakse kinni Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 ja Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 5 määratletud subsidiaarsuse põhimõttest, kuna süüdimõistvate kohtuotsuste andmevahetussüsteemi ei ole liikmesriikidel võimalik üksi piisaval tasemel parandada ning selle saavutamine eeldab kooskõlastatud tegevust Euroopa Liidu tasandil. Eelmise artikli proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev raamotsus kaugemale, kui on vaja nimetatud eesmärgi saavutamiseks,

ON TEINUD KÄESOLEVA RAAMOTSUSE:

Artikkel 1 Eesmärk

Käesoleva raamotsuse eesmärk on:

a) määrata kindlaks kord, mille alusel liikmesriik, kus on tehtud mõne muu liikmesriigi kodaniku suhtes süüdimõistev kohtuotsus (edaspidi „kohtuotsuse teinud liikmesriik“) edastab selle süüdimõistetud isiku kodakondsusjärgsele liikmesriigile (edaspidi „kodakondsusjärgne liikmesriik“);

b) määrata kindlaks kodakondsusjärgse liikmesriigi kohustus nende andmete talletamisel ning täpsustada karistusregistris sisalduvate andmete kohta esitatud päringutele vastamise tingimused;

c) luua raamistik, millele saaks toetuda ja mille raames saaks arendada elektroonilist andmevahetussüsteemi süüdimõistvate kohtuotsuste kohta liikmesriikide vahel.

Artikkel 2 Mõisted

Käesolevas raamotsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) süüdimõistev kohtuotsus – igasugune kriminaalkohtu või haldusorgani tehtud lõplik otsus, mida saab kaevata edasi kriminaalasjades pädevale kohtule ja mis tõendab isiku süüd kriminaalkuriteos või õigusrikkumises, mis vastavalt riigi õigusele on käsitletav õigusnormide rikkumisena;

b) karistusregister – riigi register või registrid, milles vastavalt riigi õigusele kajastuvad süüdimõistvad kohtuotsused.

Artikkel 3 Keskasutus

16. Vastavalt käesolevale raamotsusele määrab iga liikmesriik ühe keskasutuse. Siiski võivad liikmesriigid andmete edastamiseks artikli 4 alusel või artiklites 6 ja 7 osutatud päringutele vastamiseks määrata kas ühe või mitu keskasutust.

17. Iga liikmesriik teatab nõukogu peasekretariaadile ja komisjonile, milline asutus või asutused on määratud lõike 1 kohaselt keskasutus(t)eks. Nõukogu peasekretariaat edastab nimetatud teabe liikmesriikidele ja Eurojustile.

Artikkel 4 Süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi kohustused

1. Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et iga tema territooriumil langetatud süüdimõistva kohtuotsuse kandmisel kaaristuregistrisse tehakse ka märge süüdimõistetud isiku kodakondsuse kohta, kui tegemist on Euroopa Liidu kodanikuga.

2. Iga keskasutus teavitab viivitamata teiste liikmesriikide keskasutusi süüdimõistvatest kohtuotsustest, mis on tema territooriumil tehtud nimetatud liikmesriikide kodanike suhtes, nagu need on kantud karistusregistrisse.

Kui huvitatud isikul on mitme liikmesriigi kodakondsus, edastatakse andmed kõikidele kõnealustele liikmesriikidele, kaasa arvatud juhul, kui süüdimõistetul isikul on ka selle liikmesriigi kodakondsus, kus tema suhtes süüdimõistev kohtuotsus tehti.

3. Süüdimõistva kohtuotsuse kohta edastatavates andmetes on ka märge selle kohta, kui kaua kannet süüdimõistva kohtuotsuse kohta selle otsuse teinud liikmesriigi karistusregistris talletatakse vastavalt õigusaktidele, mis kehtivad selles liikmesriigis süüdimõistvate kohtuotsuste edastamise ajal kodakondsusjärgsele liikmesriigile.

4. Kui süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriik võtab hiljem oma õigusaktide alusel meetmeid, mille tulemusena karistusregistri andmeid muudetakse või kustutatakse, kaasa arvatud muudatused seoses karistusandmete talletamise tähtaegadega, teatab kohtuotsuse teinud liikmesriigi keskasutus nendest viivitamatult kodakondsusjärgse liikmesriigi keskasutusele.

5. Lõigete 2–4 alusel andmeid väljastanud liikmesriik edastab vastava päringu teinud liikmesriigile koopia kohtuotsusest (menetluse toimumisel ka edasikaebamisdokumentidest) ning mis tahes muust otsusega seotud teabest, et viimasel oleks võimalik hinnata, kas riigisiseselt on vaja võtta meetmeid.

Artikkel 5 Kodakondsusjärgse liikmesriigi kohustused

1. Kodakondsusjärgse liikmesriigi keskasutus talletab artikli 4 alusel saadud andmed tervikuna, et tal oleks võimalik artikli 7 kohaselt neid omakorda edastada.

2. Kui süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriik muudab või kustutab artikli 4 alusel edastatud andmeid, tuleb neid vastavalt muuta või kustutada ka kodakondsusjärgses liikmesriigis.

3. Kodakondsusjärgne liikmesriik tohib kasutada vaid lõike 2 kohaselt uuendatud andmeid. Lõikes 2 ette nähtud kohustus ei tohi mingil juhul tuua kaasa seda, et isikut koheldaks riigisisese menetluse raames ebasoodsamalt, kui seda oleks tehtud juhul, kui süüdimõistva kohtuotsuse oleks teinud tema kodakondsusjärgse liikmesriik.

Artikkel 6 Päring süüdimõistvate kohtuotsuste kohta

1. Kui liikmesriigi karistusregistrist taotletakse andmeid, võib keskasutus vastavalt riigi õigusaktidele esitada päringu karistusandmete ja nendega seotud andmete kohta mõne muu liikmesriigi keskasutusele.

2. Kui isik soovib karistusregistrist andmeid enda kohta ja juhul, kui ta oli või on saaja- või saatjaliikmesriigi kodanik või alaline elanik, võib selle liikmesriigi keskasutus, kus päring on tehtud, esitada vastavalt riigi õigusaktidele mõne muu liikmesriigi keskasutusele päringu karistusandmete ja nendega seotud andmete kohta.

3. Liikmesriikide keskasutused esitavad päringud lisas toodud tüüpvormis.

Artikkel 7 Vastus päringule süüdimõistva kohtuotsuse kohta

1. Kui kodakondsusjärgse liikmesriigi keskasutusele esitatakse kriminaalmenetluse raames artikli 6 kohaselt päring karistusregistri andmete kohta, edastab nimetatud keskasutus päringu teinud liikmesriigi keskasutusele:

a) riigis tehtud süüdimõistvad kohtuotsused;

b) teistes liikmesriikides tehtud süüdimõistvad kohtuotsused, mis on kodakondsusjärgsele liikmesriigile edastatud pärast käesoleva raamotsuse rakendamist artikli 4 alusel ning talletatud artikli 5 lõigetes 1 ja 2 ette nähtud kujul;

c) teistes liikmesriikides tehtud süüdimõistvad kohtuotsused, mis on kodakondsusjärgsele liikmesriigile edastatud enne käesoleva raamotsuse rakendamist;

d) kodakondsusjärgsele liikmesriigile edastatud kolmandates riikides tehtud süüdimõistvad kohtuotsused.

2. Kui kodakondsusjärgse liikmesriigi keskasutusele artikli 6 kohaselt esitatud karistusregistri andmete päringu on tehtud muu kui kriminaalmenetluse raames, vastab ta sellele riigis tehtud ja kolmandatest riikidest edastatud kohtuotsuste puhul vastavalt oma riigi õigusele.

Kodakondsusjärgse liikmesriigi keskasutus kontrollib kohtuotsuse teinud liikmesriigi keskasutusest viivitamatult üle, kas kohtuotsusega seotud teavet, mille viimane kodakondsusjärgsele keskasutusele on edastanud, võib päringu teinud liikmesriigi keskasutusele edasi saata ja kui, siis millises ulatuses.

Kohtuotsuse teinud liikmesriigi keskasutus vastab kodakondsusjärgse liikmesriigi keskasutusele aja jooksul, mis võimaldab viimasel järgida artiklis 8 kehtestatud vastamistähtaegu.

Kodakondsusjärgse liikmesriigi keskasutus edastab päringu teinud liikmesriigi keskasutusele teabe oma riigis, kolmandates riikides või muus liikmesriigis tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta korraga.

3. Kui kolmas riik esitab kodakondsusjärgsele liikmesriigile päringu kriminaalasjades vastastikust abistamist käsitleva 1959. aasta Euroopa konventsiooni artikli 13 alusel, vastab kodakondsusjärgne liikmesriik sellele riigisis tehtud ja kolmandatest riikidest edastatud kohtuotsuste puhul vastavalt oma õigusele.

Enne, kui kodakondsusjärgne liikmesriik edastab kriminaalasjades vastastikuse abistamise 1959. aasta Euroopa konventsiooni artikli 13 alusel kolmandale riigile teistes liikmesriikides tehtud ja talle edastatud süüdimõistvad kohtuotsused, kontrollib ta kohtuotsuse teinud liikmesriigi keskasutusest üle, kas otsusega seotud teavet võib päringu teinud kolmandale riigile edasi saata ja kui, siis millises ulatuses.

Kohtuotsuse teinud liikmesriigi keskasutus vastab kodakondsusjärgse liikmesriigi keskasutusele mõistliku aja jooksul.

Kodakondsusjärgse liikmesriigi keskasutus edastab päringu teinud kolmandale riigile teabe riigisiseselt, kolmandates riikides või muus liikmesriigis tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta korraga.

4. Kui mõne liikmesriigi keskasutus esitab karistusregistri andmete päringu muu kui kodakondsusjärgse liikmesriigi keskasutusele, edastab viimane talle teabe riigisiseselt tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta. Kui päring on esitatud muu kui kriminaalmenetluse raames, vastab kodakondsusjärgne liikmesriik vastavalt oma riigi õigusele .

5. Vastused esitatakse koos süüdimõistvate kohtuotsuste loeteluga riigi õigusaktides sätestatud tingimustel.

Artikkel 8 Vastamise tähtaeg

1. Päringu saanud liikmesriigi keskasutus vastab artikli 6 lõikes 1 osutatud päringu teinud liikmesriigi keskasutusele riigi õigusnormide või tavade kohaselt esimesel võimalusel ja mitte hiljem, kui kümne tööpäeva jooksul alates päringu kättesaamise päevast, kasutades lisas esitatud tüüpvormi.

Kui päringu saanud liikmesriigil on asjaomase isiku tuvastamiseks vaja täiendavat teavet, konsulteeritakse päringu teinud liikmesriigiga esimesel võimalusel, et oleks võimalik väljastada vastus kümne tööpäeva jooksul alates täiendava teabe kättesaamise kuupäevast.

2. Artikli 6 lõikes 2 osutatud päringule vastatakse 20 tööpäeva jooksul alates päringu kättesaamise päevast.

Artikkel 9 Isikuandmete kasutamise tingimused

1. Liikmesriik võib talle kriminaalmenetluse raames artikli 7 lõigete 1 ja 4 kohaselt edastatud isikuandmeid kasutada üksnes selle menetluse jaoks, milleks päring tehti, vastavalt lisas esitatud vormile.

2. Liikmesriik, kes esitab päringu muul kui kriminaalmenetluse eesmärgil, tohib talle väljastatud isikuandmeid kasutada üksnes sellel eesmärgil, milleks neid küsiti, ja andmed edastanud liikmesriigi vastuses ette nähtud piires, kooskõlas oma riigi õigusaktidega.

3. Lõigetest 1 ja 2 olenemata, võib päringu teinud liikmesriik talle artikli 7 lõigetele 1, 2 ja 4 alusel edastatud isikuandmeid kasutada avalikku julgeolekut ähvardava otsese ja tõsise ohu ärahoidmiseks.

4. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid selleks, et artikli 7 lõike 3 alusel kolmandale riigile edastatud isikuandmetele kehtestataks samasugused kasutuspiirangud kui need, mida kohaldatakse liikmesriikidele vastavalt käesoleva artikli lõigetele 1, 2 ja 3.

5. Käesolevat artiklit ei kohaldata isikuandmete suhtes, mis liikmesriik on saanud käesoleva raamotsuse alusel ja mis on pärit samast liikmesriigist.

Artikkel 10 Keeled

Artikli 6 lõikes 1 osutatud päring edastatakse lisas esitatud tüüpvormis ning päringu adressaadi riigikeel(t)es.

Viimane vastab riigikeel(t)es või muus asjaomaste liikmesriikide poolt kokku lepitud keeles.

Mis tahes liikmesriik võib käesoleva raamotsuse vastuvõtmisel või hiljem esitada nõukogu peasekretariaadile teatise selle kohta, milline/millised Euroopa ühenduste institutsioonide ametlik keel / ametlikud keeled on talle vastuvõetav(ad). Nõukogu peasekretariaat edastab nimetatud teabe liikmesriikidele.

Artikkel 11 Vorm VV ning muud viisid teabevahetuse korraldamiseks ja lihtsustamiseks

1. Liikmesriikide keskasutused, kes ei ole käesoleva artikli lõike 5 kohane teatis edastamata, vahetavad omavahel päringuid, vastuseid ja muud asjaomast teavet käesoleva artikli lõikes 6 osutatud ajavahemiku jooksul selliselt, et sellest jääks kirjalik jälg ning tingimustel, mis võimaldavad saajaliikmesriigil kontrollida teabe autentsust.

2. Käesoleva artikli punktis 6 osutatud ajavahemiku möödudes vahetavad liikmesriikide keskasutused karistusregistrite andmeid elektroonilises tüüpvormis, mis sisaldab muu hulgas järgmist:

a) andmed süüdimõistetu kohta (perekonnanimi, eesnimed, sünniaeg, sünnikoht, vajaduse korral varjunimi või teine nimi, sugu, kodakondsus, juriidilistel isikutel õiguslik seisund, peakontori asukoht);

b) andmed süüdimõistva kohtuotsuse vormi kohta (kuupäev ja koht, otsuse teinud asutuse nimi ja seisund);

c) andmed asjaolude kohta, mille alusel süüdimõistev otsus langetati (kuupäev, koht, liik, õiguslik kvalifikatsioon, kohaldatav kriminaalõigus);

d) andmed süüdimõistva kohtuotsuse sisu kohta (otsus, põhikaristus, võimalikud kõrvalkaristused, hilisemad otsused, mis mõjutavad karistuse täitmist, võimalik õiguste äravõtmine).

3. Kõnealune vorm ning muud viisid liikmesriikide vahel süüdimõistvaid kohtuotsuseid käsitleva teabe vahetamise korraldamiseks ja lihtsustamiseks töötatakse välja ning vajaduse korral kohandatakse artiklis 13 ette nähtud korras.

Nimetatud muud viisid kätkevad järgmist:

a) edastatavate andmete mõistmiseja masintõlke hõlbustamiseks vajalike vahendite kindlaksmääramine;

b) elektroonilise teabevahetuse tingimuste kindlaksmääramine, eelkõige kasutusele võetavate tehniliste standardite ning vajaduse korral kohaldatavate vahetusmenetluste puhul;

c) käesoleva raamotsuse lisas esitatud tüüpvormi võimalik kohandamine.

4. Seni kuni lõigetes 2 ja 3 osutatud süsteemi ei ole võimalik kasutada, jätkatakse esimese lõike kohaldamist..

5. Iga liikmesriik teeb tehnilised kohandused, mis on vajalikud tüüpvormi kasutuselevõtuks ja selle abil muudele liikmesriikidele elektrooniliselt andmete edastamiseks Liikmesriik teatab komisjonile, millisest kuupäevast alates on ta valmis süsteemi kasutama. Komisjon teatab sellest viivitamata artiklis 12 osutatud komiteele.

6. Lõikes 5 nimetatud tehnilisteks kohandusteks on ette nähtud kolm aastat alates standardvormi ja süüdimõistvate kohtuotsuste elektroonilise andmevahetuskorra vastuvõtmisest.

7. Lõigete 2 ja 3 rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu artiklis 13 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt.

Artikkel 12 Komitee

1. Komisjoni abistab komitee, kuhu kuulub liikmesriikide esindaja ja eesistujana komisjoni esindaja (edaspidi „komitee“).

2. Komitee võtab esimehe ettepanekul vastu oma kodukorra, mille aluseks on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud kodukorra standardeeskirjad.

3. Komitee võib esitada oma liikmetele soovitusi, muu hulgas liikmesriikide karistusregistrite andmete kogumis- ja talletamisstandardite kohta.

Artikkel 13 Menetlus

1. Kui viidatakse käesolevale artiklile, esitab komisjoni esindaja komiteele võetavate meetmete eelnõu. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse

Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on ette nähtud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 205 lõikes 2 komisjoni ettepaneku põhjal tehtud nõukogu otsuste vastuvõtmiseks.

Liikmesriikide esindajate häälte osakaal komitees määratakse kõnealuses artiklis osutatud viisil. Esimees ei hääleta.

2. Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.

3. Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule ning teavitab Euroopa Parlamenti.

4. KNõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega teha ettepaneku suhtes otsuse kolme kuu jooksul alates nõukogu poole pöördumisest.

Kui nõukogu on kõnealuse ajavahemiku jooksul ettepaneku kvalifitseeritud häälteenamusega tagasi lükanud, vaatab komisjon selle uuesti läbi. Ta võib esitada nõukogule muudetud ettepaneku, sama ettepaneku uuesti või esitada asutamislepingu alusel õigusakti ettepaneku.

Kui nõukogu ei ole kõnealuse ajavahemiku möödudes rakendusakti ettepanekut vastu võtnud ega väljendanud meetmete rakendamise ettepaneku suhtes oma vastuseisu, võtab komisjon ettepandud rakendusakti vastu.

Artikkel 14 Seos muude õigusaktidega

1. Liikmesriikide puhul täiendab käesolev raamotsus kriminaalasjades vastastikust abistamist käsitleva 20. aprilli 1959. aasta Euroopa konventsiooni ning selle 17. märtsi 1978. aasta[12] ja 8. novembri 2001. aasta lisaprotokolli[13], samuti 29. mai 2000. aasta konventsiooni, mis käsitleb Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades[14] ja selle 16. oktoobri 2001. aasta lisaprotokolli[15].

2. Käesoleva raamotsusega liikmesriigid loobuvad omavahelistes suhetes kriminaalasjades vastastikust abistamist käsitleva 20. aprilli 1959. aasta Euroopa konventsiooni artikli 13 suhtes esitatud reservatsioonide kasutamisest.

3. Alates [kuupäev] asendab käesolev raamotsus liikmesriikide omavahelistes suhetes kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni (1959) artiklit 22, nagu seda on täiendatud konventsiooni 17. märtsi 1978. aasta lisaprotokolli artikliga 4, ilma et see piiraks nimetatud sätete kohaldamist liikmesriikide suhetes kolmandate riikidega.

4. Käesoleva raamotsusega muudetakse kehtetuks 21. novembri 2005. aasta otsus karistusregistritest pärit teabe vahetuse kohta.

5. Käesolev raamotsus ei mõjuta liikmesriikide vahel sõlmitud kahepoolsetes või mitmepoolsetes kokkulepetes sisalduvate soodsamate sätete kohaldamist.

Artikkel 15 Rakendamine

1. Liikmesriigid võtavad käesoleva raamotsuse täitmiseks vajalikud meetmed [kuupäev].

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile ja nõukogu peasekretariaadile sätete teksti, millega võetakse riigi õigusse üle käesolevast raamotsusest tulenevad kohustused.

3. Nõukogu peasekretariaadilt saadud teabe esitab komisjon hiljemalt [kuupäev] Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande raamotsuse rakendamise kohta, lisades vajadusel õigusaktide ettepanekud.

Artikkel 16 Jõustumine

Käesolev raamotsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, [kuupäev]

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA Raamotsuse, mis käsitleb liikmesriikide karistusregistrite andmete vahetuse korraldamist ja sisu, artiklites 6, 8, 9 ja 10 osutatud tüüpvorm

Päring karistusregistri andmete kohta

Päringuvormi korrektseks täitmiseks palutakse liikmesriikidel tutvuda menetluskorra käsiraamatuga |

a) Andmed päringu teinud riigi kohta: Liikmesriik: Keskasutus: Kontaktisik: Telefon (suunakoodiga): Faks (suunakoodiga): E-post: Postiaadress: Dokumendi viitenumber, kui on teada: |

b) Andmed, mis on vajalikud selle isiku tuvastamiseks, kelle kohta päring esitati: Nimi: Eesnimi (-nimed): Sünnijärgne nimi (vajadusel korral): Võimalikud varjunimed: Sugu:…M ⁪…N ⁪ Kodakondsus: Sünniaeg (pp/kk/aaaa): Sünnikoht (linn ja riik): Isa nimi: * Ema nimi: * Elukoht või viimane teadaolev elukoht (ei ole kohustuslik): Sõrmejäljed, olemasolu korral (ei ole kohustuslik): Muud teadaolevad isikuandmed (näiteks isikukood riigiregistris, sotsiaalkindlustuse number vms) (ei ole kohustuslik): * Esitada andmed vastavalt menetluskorra käsiraamatule, kui kohaldatakse. Kui ei, esitada teadaolevad andmed. |

c) Päringu eesmärk: Teha vastavasse kasti rist 1) ⁪ kriminaalmenetlus |

2) ⁪ õigusasutuse päring, mis on tehtud kriminaalmenetluse väliselt ⁪ pädeva haldusasutuse päring 3) ⁪ huvitatud isiku päring Päringu eesmärk tuleb esitada vastavalt menetluskorra käsiraamatule, kui kohaldatakse. Kui ei, esitada teadaolev eesmärk. Päringu teinud asutus: ⁪ Huvitatud isik on andnud nõusoleku andmete avaldamiseks (kui päringu saanud liikmesriigi õigusaktides nõusoleku saamist ette nähakse). NB! Päringuid käsitletakse vastavalt päringu saanud liikmesriigi õigusnormidele ja tavadele. ________________________________________________________________________________ Kontaktisik täiendava teabe saamiseks: Nimi: Telefon: E-post: Muu teave (näiteks päringu kiireloomulisus jms) |

Vastus päringule

Andmed eespool nimetatud isiku kohta Teha vastavasse kasti rist Käesolevaga kinnitame, et: ⁪ nimetatud isiku kohta ei ole karistusregistris kannet süüdimõistva kohtuotsuse kohta; ⁪ karistusregistris on nimetatud isiku kohta kandeid süüdimõistva kohtuotsuse kohta. Väljavõte süüdimõistvate kohtuotsuste loeteluga on lisatud käesolevale vastusele; ⁪ vastavalt päringu saanud liikmesriigi õigusnormidele ja tavadele ei avaldata andmeid, mida on taotletud muul kui kriminaalmenetluse eesmärgil. Kontaktisik täiendava teabe saamiseks: Nimi: Telefon: E-post: Muu teave (näiteks artikli 9 lõikes 2 osutatud piirang) Väljastatud andmeid tohib kasutada üksnes sellel eesmärgil, milleks neid küsiti. |

[Registriteate väljastamise koht] [kuupäev] Allkiri ja asutuse tempel (vajaduse korral) Nimi ja ametikoht: |

Vajaduse korral lisada süüdimõistvate kohtuotsuste väljavõte ning saata dokumendid päringu teinud liikmesriiki. Vastust ega kohtuotsuste väljavõtet ei pea tõlkima päringu teinud liikmesriigi keelde.

FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU NIMETUS:

Ettepanek: nõukogu raamotsus, mis käsitleb karistusregistrite andmete vahetamise liikmesriikidevahelist korraldust ja nende andmete sisu.

2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE/EELARVESTAMISE RAAMISTIK

Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:

Peatükk 1806 – vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomine tsiviil- ja kriminaalasjades.

3. EELARVEREAD

3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised rubriigid:

3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:

3.3. Eelarve tunnusjooned :

Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamakse | Kandidaatriikide osamaksed | Finantsperspektiivi rubriik |

Kohustuslik/ mittekohust. | Liigendatu[16]/ liigendamata[17] | JAH/EI | JAH/EI | JAH/EI | Nr |

Kohustuslik/ mittekohust. | Liigendatu/ liigendamata | JAH/EI | JAH/EI | JAH/EI | Nr |

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1. Rahalised vahendid

4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kulu liik | Jao nr | n aasta | n+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n+5 või hilisem | Kokku |

Tegevuskulud[18] |

Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a |

Maksete assigneeringud | b |

Võrdlussummasse jäävad halduskulud[19] |

Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c |

VÕRDLUSSUMMA KOKKU |

Kulukohustuste assigneeringud | a+c |

Maksete assigneeringud | b+c |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[20] |

Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 1.2 |

Meetme soovituslik finantskulu kokku |

Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 1.2 |

Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 1.2 |

Kaasfinantseerimise andmed

Kui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustage, milliste) poolset kaasfinantseerimist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasfinantseerimise hinnanguline tase (kui kaasfinantseerimist on planeeritud saada erinevatest asutustest, võib lisada täiendavaid ridu):

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kaasfinantseeriv asutus | n aasta | n+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n+5 või hilisem | Kokku |

…………………… | f |

Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasfinantseerimine) KOKKU | a+c+d+e+f |

4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga

( Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.

( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.

( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[21] sätete (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamise) kohaldamine.

4.1.3. Finantsmõju tuludele

( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele.

( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgnev:

miljonites eurodes (üks koht pärast koma)

Enne meedet [n-1 aasta] | Olukord pärast meetme rakendamist |

Personali arv kokku |

5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus

Ettepaneku üks eesmärke on luua raamistik, millele saaks toetuda ja mille raames saaks arendada elektroonilist andmevahetussüsteemi süüdimõistvate kohtuotsuste kohta liikmesriikide vahel. Süsteem põhineb Euroopa standardvormil, mis võimaldab elektrooniliselt vahetada andmeid ühtlaselt ja masintõlkeks sobilikus vormis. Selleks, et ette valmistada süsteemi sisseseadmiseks vajalikke otsuseid, on tarvis regulaarselt korraldada nii tehnilist kui juriidilist laadi kohtumisi liikmesriikide ekspertide vahel. Komisjon ei saa ilma komitee abita meetmeid võtta. Seepärast viiakse käesoleva ettepanekuga sisse komiteemenetlus.

5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ja võimalik koostoime

Praegu vahetavad liikmesriigid süüdimõistvaid kohtuotsuseid käsitlevat teavet süsteemi alusel, mis on ette nähtud kriminaalasjades vastastikust abistamist käsitleva 1959. aasta Euroopa konventsioonis (Euroopa Nõukogu konventsioon, edaspidi „1959. aasta konventsioon“). Süsteemis esineb hulgaliselt puudusi ning selle tulemuseks on olukord, et sageli teevad liikmesriikide kohtud otsuseid üksnes oma riigi karistusregistri väljavõtte alusel, omamata vähimatki aimu sellest, milliseid süüdimõistvaid kohtuotsuseid on teistes liikmesriikides tehtud.

Ettepaneku eesmärk on tõsta Euroopa Liidu tasandil süüdimõistvate kohtuotsuste kohta peetava teabevahetuse kvaliteeti. Praegu reguleeritakse teabevahetust 1959. aasta konventsiooniga. See eeldab, et kõik liikmesriigid täidavad teatavaid kohustusi, mille eesmärk on tagada, et kodakondsusjärgsed liikmesriigid oleks valmis vastama ammendavalt karistusandmete kohta saadud päringutele ning see nõuab koostööd Euroopa Liidu tasandil.

Ettepanek mõjutab eelarvet vaid osas, mis on seotud selles sätestatud komiteementlusega. Nimetatud menetluse alusel vastu võetavad otsused, mis võivad eelarvet mõjutada, kaetakse põhiõiguseid ja justiitsküsimusi käsitlevast raamprogrammist.

5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seotud näitajad tegevuspõhise juhtimise raames

Süüdimõistvate kohtuotsuste alase teabevahetuse kvaliteedi parandamine seati prioriteediks 25. ja 26. märtsil 2004 toimunud Euroopa Ülemkogu istungjärgu deklaratsioonis terrorismivastase võitluse kohta ning seda toonitati veelkord 4. ja 5. novembril 2004 Euroopa Ülemkogu poolt vastu võetud Haagi programmis. See eesmärk kajastub ka tegevuskavas, mille komisjon ja nõukogu on 2.ja 3. juunil 2005 Haagi programmi elluviimiseks ühiselt vastu võtnud.

Käesoleva ettepanekuga võetakse arvesse 14. aprillil 2005 justiits- ja siseküsimuste nõukogu kohtumisel väljendatud ootusi, mis olid jätkuks 2005. aasta jaanuaris avaldatud valgele raamatule süüdimõistvate kohtuotsuste kohta peetava teabevahetuse ja otsuste mõju kohta Euroopa Liidus, ning sellele järgnenud strateegilisele arutelule.

5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)

[23]( Haldamine tsentraliseeritult

( otse, haldajaks on komisjon

( kaudselt, delegeerides haldamise:

( täitevasutustele

( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185

( siseriiklikele avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele

( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös

( liikmesriikidega

( kolmandate riikidega

( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palu täpsustage )

Asjakohased märkused:

6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

6.1. Järelevalvesüsteem

6.2. Hindamine

6.2.1. Eelhindamine:

Selle teema käsitlemiseks on kasutatud ja kogutud palju eksperdiarvamusi:

1) kaks kriminaalregistri uurimust 2001. ja 2002. aastal – Falcone-programmi raames Institute of Advanced Legal Studies ehk ISLA teostatud uurimus (2000/FAL/168) ja Grotiuse programmi raames Institute for International Research on Criminal Policy ehk IRCP teostatud uurimus (2001/GRP/024).

2) aprillis 2004 saadeti liikmesriikidele üksikasjalikud küsimustikud nende karistusregistrite ülesehituse kohta. Saadud vastuseid võrreldi ja analüüsiti valges raamatus.

3) konsulteeritud on liikmesriikide karistusregistrite eest vastutavate ja asjaomaste ministeeriumide ametnikega. Nad on täitnud küsimustikke ja osalenud mitmel ekspertide kohtumisel (muu hulgas 27. ja 28. septembril 2004 ja 14. ja 15. märtsil 2005).

Tänu eksperdiarvamuste kasutamisele on tuvastatud praeguse süsteemi peamised puudused. Aprillis 2005 vaatas nõukogu läbi komisjoni esitatud ettepanekud nimetatud puuduste kõrvaldamiseks ja määras kindlaks edasise tegevuskava. Käesoleva ettepanekuga võetakse arvesse nõukogu sellekohaseid ootusi ning selle eesmärk on eelkõige tagada, et kodakondsusjärgsed riigid on valmis väljastama oma kodanike kohta esitatud päringutele korrektse ja ammendava vastuse. Juurdepääsu nende kolmandate riikide kodanike andmetele, kelle suhtes on Euroopa Liidu territooriumil süüdimõistev kohtuotsus tehtud, käsitletakse muude ettepanekute raames.

6.2.2. Vahepealse või järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest sarnastest kogemustest saadud õppetunnid)

6.2.3. Tulevase hindamise tingimused ja sagedus:

7. PETTUSEVASTASED MEETMED

8. TÄPSEMAD ANDMED VAHENDITE KOHTA

8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi

Kulukohustused miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta |

Ametnikud või ajutised töötajad[25] (XX 01 01) | A*/AD |

B*, C*/AST |

Art. XX 01 02 kohaselt rahastatud personal[26] |

Art.XX 01 04/05 kohaselt rahastatud muu personal[27] |

KOKKU |

8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus

8.2.3. Personali allikad (kohustuslik)

( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud

( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt n aastaks ette nähtud

( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus

( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades haldustalituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused)

( Ametikohad, mis on n aastal nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud

8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Eelarverida (number ja nimetus) | n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 või hilisem aasta | KOKKU |

Muu tehniline ja haldusabi |

- sisene |

- väline |

Tehniline ja haldusabi kokku |

8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Personali liik | n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 või hilisem aasta |

Ametnikud ja ajutised töötajad (XX 01 01) |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jne) (täpsustage eelarverida) |

Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku) |

Arvestus - Ametnikud ja ajutised töötajad

Arvestus - Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal

8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |

n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 või hilisem aasta | KOKKU |

XX 01 02 11 01 – Lähetused |

XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |

XX 01 02 11 03 – Komiteed[29] |

XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |

XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |

2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |

3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viide eelarvereale) |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud, kokku |

Arvestus - Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud

[1] ELT C ,[2]*IJYZ[yz{| ( ) 4 5 E G H h i °±78†

‰

Š

–

—

£

¤

ó

ô

ß

â

ã

/0_`ÅÆ?Ÿ ×Øúû¦«j„…tuóìèÝÖèÖèÖÝÖÝÖÝèÖìóìÅìº«ìóìóìóìº«ìóìóìóìº«ìóìóìóìóìº«ìóìóìóìóìóìóìóìhÛ<ëh=®5?\?mHnHu[pic]hÛ<ëh=®CJ

aJ

hÛ<ëh=®5?:?\?mHnHu[pic]

hq-?hq-?jhq-?hq-?U[pic]hq-?

hÛ<ëh=®hÛ<ëh=® , lk .

[3] ELT C , , lk .

[4] EÜT C 12, 15.1.2001, lk 10.

[5] EÜT C 216, 1.8.2001, lk 14.

[6] ELT C 53, 3.3.2005, lk 1.

[7] KOM (2005) 10.

[8] Euroopa Nõukogu, Euroopa lepingud, nr 30.

[9] EÜT C 197, 12.7.2000, lk 3.

[10] ELT C , , lk .

[11] ELT C , , lk .

[12] ELT C , , lk .

[13] Euroopa Nõukogu, Euroopa lepingud, nr 99.

[14] Euroopa lepingud, Euroopa lepingud, nr 182.

[15] EÜT C 197, 12.7.2000, lk 1.

[16] EÜT C 326, 21.11.2001, lk 1.

[17] x

[18] xx

[19] Kulud, mis ei kuulu asjaomase xx jaotise xx 01 peatüki alla.

[20] Kulud, mis kuuluvad xx jaotise xx 01 04 artikli alla.

[21] Kulud, mis kuuluvad xx 01 peatükki alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.

[22] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punkte 19 ja 24.

[23] Vajaduse korral, st kui meede kestab üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.

[24] Kui näidatud on mitu meetodit, siis esitage palun täiendavad üksikasjad käesoleva punkti osas "Asjakohased märkused".

[25] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.

[26] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[27] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[28] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.

[29] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.

[30] Täpsustage komitee liik ja grupp, millesse see kuulub.