SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

20. detsembril 2017 jõustusid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/45/EÜ muudatused, millega jäeti selle kohaldamisalast alates 21. detsembrist 2019 välja väikesed reisilaevad (st alla 24 meetri pikkused laevad). See tulenes õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi toimivuskontrolli soovitustest ELi reisilaevade ohutust käsitlevate õigusaktide kohta.

Direktiiviga 2009/45/EÜ on saavutatud kogu ELis ühtlaselt kõrge ohutustase ja märkimisväärne kasu siseturu seisukohast. Seda ei ole aga õnnestunud saavutada seoses alla 24 meetri pikkuste väikeste laevadega, mille puhul on ühtlustamata mitu olulist ohutusaspekti, (mis näitab, kui keeruline on kehtivaid normatiivseid standardeid ühetaoliselt kohaldada mitmesugustele väikestele laevadele ja tingimustele, mille alusel nad ELis tegutsevad). Samuti sai selgeks, et kõnealuste laevade projekteerimisel on kasutatud väga erinevaid tehnilisi lahendusi, kuna need on ehitatud paljude erinevate teenuste osutamiseks. See raskendas oluliselt ühtsete üksikasjalike eeskirjade koostamist ja reguleerimiseks oli vaja teistsugust lähenemisviisi.

Lisaks on direktiivi 2009/45/EÜ alusel sertifitseeritud vaid umbes 60 väikest teraslaeva (ligikaudu 1 950 väikesest laevast). See tuleneb asjaolust, et valdav enamik väikeseid laevu ehitatakse praegu muudest materjalidest kui teras (umbes 1 000 laeva puidust, umbes 590 laeva komposiitmaterjalist ja umbes 170 laeva alumiiniumist). Selliste laevade kohta puuduvad praegu nii ELi kui ka rahvusvahelisel tasandil ühised standardid ja ohutusnormid. Igal liikmesriigil on ohutusküsimuste reguleerimisele erinev lähenemisviis, mis toob kaasa erinevad meetmed, lähenemisviisid ja tõlgendused, muutes laevade ehitamise laiemale siseturule probleemseks.

Ühtlustatud ohutusnõuete puudumine kujutab olulist probleemi eelkõige väiksematele Euroopa laevaomanikele, kes sõltuvad väikeste reisilaevade järelturust (72 % ligikaudu 360 reisilaevaomanikust (direktiivi 2009/45/EÜ tähenduses) omab vaid üht kohalikku reisilaeva). Kui laev ei ole direktiivi kohaselt sertifitseeritud, peaks põhimõtteliselt kehtima vastastikune tunnustamine. Tegelikult on siiski peaaegu iga laev prototüüp, st ehitatud konkreetseks otstarbeks vastavalt tema tulevase omaniku poolt kindlaksmääratud tehnilisele kirjeldusele. Lipuvahetuse korral tuleb laeva seetõttu modifitseerida ja uuesti sertifitseerida, millega kaasneb lisakulu.

Õnnetuste statistika osas ei ole lisatud komisjoni talituste töödokumendi kohaselt alates 2011. aastat käsitlevates andmetes mingeid kriitilisi ohutusprobleeme näha. Väikeste lähisõidureisilaevade puhul, mis direktiivi kohaldamisalasse ei kuulu, registreeriti Euroopa laevaõnnetuste teabeplatvormil (EMCIP) 2011.–2017. aastal 555 õnnetust, kusjuures vigastatuid oli 165 ja hukkunuid 11. See tähendab ligikaudu kaht hukkunut 100 õnnetuse kohta ja üht vigastatut kolme õnnetuse kohta.

Sellest hoolimata tekitab teatavate nõuete (nt väikeste laevade vaheruumideks jaotamise kohta) puudumine mõnes liikmesriigis või nõuete erinevus nt tuleisolatsiooni vallas vajaduse kaaluda täiendavalt saavutatud ohutustaset (mida mõjutavad kohalikele ja geofüüsilistele tingimustele kohandatud lisameetmed, näiteks navigatsioonipiirangud).

Alla 24 meetri pikkustele väikestele reisilaevadele kavandatud ohutuseesmärkide ja talitlusnõuetega nähakse ette nende laevade ohutuse soovituslikud põhimõtted. Kui liikmesriigid need põhimõtted vastu võtaks ja neid edasi arendataks, siis sillutaks see teed ühetaolisemale lähenemisviisile ELi vetes lähisõite tegevate väikeste reisilaevade ohutusele.

Selline uus lähenemisviis, mis tugineks pigem toimivus- kui normatiivsetele nõuetele, jätaks teatava vabaduse neid vajaduse korral kohandada kohalike oludega ja toetada uuenduslikku laevaehitust. Selle puhul võetakse paremini arvesse ka kohalikest kasutustingimustest rohkem sõltuvate väikeste reisilaevade erinevaid ehitusviise, materjale ja kasutusviise.

Seetõttu kutsutakse ettepanekuga liikmesriike üles võtma väikeste reisilaevade puhul kasutusele soovitatud tulemuspõhine lähenemisviis ohutusele.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Ettepanek on täielikus kooskõlas direktiiviga (EL) 2017/2108, eelkõige selle põhjendusega 8, milles kaasseadusandjad kutsusid komisjoni üles võtma võimalikult kiiresti vastu väikesi reisilaevu käsitlevad suunised, et liikmesriigid saaksid neid arvesse võtta oma riiklike ohutusnõuete kindlaksmääramisel. Sellistes suunistes tuleks asjakohasel juhul arvesse võtta rahvusvahelisi lepinguid ja IMO konventsioone ning hoiduda selliste lisanõuete kehtestamisest, mis lähevad kehtivatest rahvusvahelistest õigusnormidest kaugemale. Eesmärgiks on sillutada teed ühetaolisemale lähenemisviisile ELi vetes lähisõite tegevate väikeste reisilaevade ohutusele.

Ettepanek on täielikult kooskõlas õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi toimivuskontrolli soovitustega väikestele laevadele suuniste või normide koostamise kohta, tuginedes talitlusnõuetele osana eesmärgipõhisest nõuete raamistikust. Soovitus põhineb peamiselt IMO kaudu saadud rahvusvahelistel kogemustel ja õppetundidel.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Ettepanekuga täidetakse komisjoni parema õigusloome tegevuskava, kuna sellega tagatakse, et ELi meetmed on vajalikud, lisavad väärtust ning peavad sammu poliitiliste, ühiskondlike ja tehnoloogiliste arengutega. Ettepanekuga aidatakse saavutada ka 2018. aasta meretranspordistrateegia eesmärke, tagades muu hulgas kvaliteetsed parvlaevateenused ELi-sisestel liinivedudel.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus