Neljapäev, 23. juuni 2011

Makromajanduse tasakaalunihete ennetamine ja korrigeerimine ***I

P7_TA(2011)0287

Euroopa Parlamendi 23. juuni 2011. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus makromajanduse tasakaalunihete ennetamise ja korrigeerimise kohta (KOM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD)) (1)

2012/C 390 E/17

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

[ME 2]

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSED (2)

komisjoni ettepanekule

(1) Seejärel saadeti see vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A7-0183/2011).

(2) Muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Neljapäev, 23. juuni 2011

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

makromajanduse tasakaalunihete ennetamise ja korrigeerimise kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 6,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1) ,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

(1) Liikmesriikide majanduspoliitika ELi sisene kooskõlastamine peaks toimuma vastavalt majanduspoliitika üldsuunistele ja tööhõivesuunistele ning see peaks hõlmama kinnipidamist stabiilsete hindade, riigi rahanduse ja rahanduslike tingimuste usaldusväärsuse ning tasakaalustatud maksebilansi juhtpõhimõtetest.

(1 a) Dünaamilise ühtse turu saavutamist ja säilitamist tuleks käsitada nõuetekohaselt ja tõrgeteta toimiva majandus- ja rahaliidu ühe osana.

(1 b) Majanduse juhtimise parandatud raamistik peaks toetuma mitmele omavahel seotud ja sidusale püsiva majanduskasvu meetmele, milleks on ELi majanduskasvu- ja tööhõivestrateegia, Euroopa poolaasta majandus- ja eelarvepoliitika tugevdatud kooskõlastamiseks, ülemääraste valitsemissektori eelarve puudujääkide ennetamise ja korrigeerimise tõhus raamistik (stabiilsuse ja majanduskasvu pakt), makromajanduse tasakaalunihete ennetamise ja korrigeerimise tugev raamistik ning finantsturu täiustatud reguleerimine ja järelevalve.

(2) Majandus- ja rahaliidu toimimise esimese kümne aasta jooksul saadud kogemustest tuleb õppida ning eelkõige tuleb parandada ELi majanduse juhtimist, mis peaks toetuma liikmesriikide suuremale vastutusele.

(2 a) Majanduse juhtimise tugevdamine peaks hõlmama Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide tihedamat ja õigeaegsemat kaasamist. Euroopa Parlamendi pädev komisjon võib pakkuda kõnealuse määruse artikli 7 lõike 2, artikli 8 lõike 2 ja artikli 10 lõike 4 kohase nõukogu soovituse või otsusega seotud liikmesriigile võimaluse arvamuste vahetusel osaleda.

(2 b) Komisjonil peaks olema suurem roll eri liikmesriikide eripära arvestavate hindamiste, kontrollide, kontrollkäikude, soovituste ja hoiatustega seotud rangemas järelevalves.

(3) Eelkõige tuleks laiendada liikmesriikide majanduspoliitika järelevalvet enamatele valdkondadele kui eelarvejärelevalve, et hõlmata üksikasjalikum ja ametlikum raamistik eesmärgiga ennetada makromajanduse ülemäärast tasakaalunihet ning aidata sellistel liikmesriikidel, kus selline tasakaalunihe esineb, töötada välja parandusmeetmete kava enne, kui kõrvalekalded suurenevad. Majandusjärelevalve raamistikku tuleks laiendada paralleelselt eelarvejärelevalve tugevdamisega.

(4) Et aidata selliseid tasakaalunihkeid korrigeerida, on vaja õigusaktides üksikasjalikult sätestatud menetlust.

(5) On asjakohane täiendada aluslepingu artikli 121 lõikes 3 ja 4 osutatud mitmepoolset järelevalvet konkreetsete eeskirjadega Euroopa Liidus makromajanduse tasakaalunihete tuvastamiseks ning ülemääraste makromajanduse tasakaalunihete ennetamiseks ja korrigeerimiseks , mis peaksid olema vastavuses iga-aastase mitmepoolse järelevalve tsükliga .

(6) See menetlus peaks looma häiremehhanismi , et tekkivad makromajanduse tasakaalunihked tuvastataks juba varakult. See peaks põhinema sihtkünniseid sisaldava ülevaatliku ja läbipaistva tulemustabeli kasutamisel koos majandusolukorra hindamisega. Hindamisel tuleks muu hulgas arvesse võtta nimelist ja tegelikku lähenemist euroalal ja väljaspool euroala.

(6 a) Komisjon peaks liikmesriikidele tulemustabeli ning makromajanduslike ja makrorahanduslike näitajate koostamisel tegema tihedat koostööd nõukogu ja parlamendiga. Vajaduse korral tuleks kehtestada näitajad ja künnisväärtused ning neid kohandada, et kohanduda makromajanduse tasakaalunihete muutuva olemusega, muu hulgas seoses makromajanduse stabiilsust ähvardavate ohtude muutumisega või asjakohase statistika parema kättesaadavusega. Komisjon peaks esitama nõukogu ja Euroopa Parlamendi pädevatele komisjonidele ettepanekud kavade kohta, mis on seotud näitajate ja künnisväärtuste määramise ning nende kohandamisega. Komisjon peaks teavitama nõukogu ja Euroopa Parlamenti näitajate ja künnisväärtuste muutustest ning andma oma selgitused selliste muutuste põhjuste kohta.

(7) Selleks et tulemustabel toimiks tõhusalt häiremehhanismi osana , peaks see koosnema teatavatest majandus-, finants - ja struktuurinäitajatest , mis on olulised makromajanduse tasakaalunihete tuvastamiseks, ning neile vastavatest sihtkünnistest. Vajaduse korral korrigeeritakse näitajaid ja künnisväärtusi, et kohaneda makromajanduse tasakaalunihete muutuva olemusega, muu hulgas seoses makromajanduse stabiilsust ähvardavate ohtude muutumisega või asjakohase statistika parema kättesaadavusega. Näitajaid ei tohiks käsitada majanduspoliitiliste eesmärkide, vaid vahenditena, mille abil võtta arvesse Euroopa Liidus toimuvate makromajanduse tasakaalunihete muutuvat olemust.

(7 a) Tulemustabeli koostamisel tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse ka heterogeensete majandusolude tagamist, muu hulgas järelejõudmisest tulenevat mõju.

(8) Ühe või mitme sihtkünnise ületamine ei pruugi tingimata tähendada, et tekkimas on makromajanduse tasakaalunihked, kuna majanduspoliitikas tuleb arvesse võtta sisemisi seoseid makromajanduslike muutujate vahel. Tulemustabeli alusel ei tohiks teha automaatselt järeldusi: majanduse hindamisel tuleks tagada, et kõiki andmeid, olgu tulemustabelist või mitte, vaadeldaks süsteemselt ning analüüsitaks põhjalikult.

(9) Komisjon peaks mitmepoolse järelevalve menetluse ja häiremehhanismi põhjal või juhul, kui majanduses toimuvad ootamatud tõsised sündmused, mida tuleb käesoleva määruse kohaldamiseks kiiresti analüüsida, välja selgitama liikmesriigid, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Olukorra põhjalik analüüs tuleks teha lähtumata oletusest, et tasakaal puudub, ning see peaks hõlmama vastavas liikmesriigis esinevate tasakaalunihete põhjuste igakülgset analüüsi, milles võetakse nõuetekohaselt arvesse riikide eripäradest tulenevaid majandustingimusi ja majanduslikku olukorda ning suurt hulka analüütilisi vahendeid, näitajaid ja riikide eripärasid kirjeldavat kvalitatiivset teavet. Liikmesriik teeb komisjoniga põhjaliku analüüsi koostamisel koostööd eesmärgiga tagada, et komisjonile kättesaadav teave on võimalikult põhjalik ja täpne. Lisaks sellele võtab komisjon nõuetekohaselt arvesse mis tahes muud teavet, mis on asjaomaste liikmesriikide arvates asjakohane ning mille liikmesriik on komisjonile ja nõukogule esitanud. Põhjalikku analüüsi tuleks arutada nõukogus ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide eurorühmas. Põhjalikus analüüsis tuleks vajaduse korral võtta arvesse analüüsitavatele riikidele nõukogu poolt esitatud soovitusi ja üleskutseid, mis on vastu võetud kooskõlas aluslepingu artiklitega 121, 126 ja 148 ning käesoleva määruse artiklite 6, 7, 8 ja 10 alusel, ning analüüsitava liikmesriigi poliitilisi kavatsusi, mis kajastuvad riiklikes reformikavades, samuti rahvusvahelisi parimaid tavasid näitajate ja metoodika vallas. Kui komisjon otsustab teha põhjaliku analüüsi majanduses toimunud tõsiste ja ootamatute sündmuste korral, mis nõuavad kiiret analüüsi, peaks ta sellest teavitama asjaomaseid liikmesriike.

(10) Ebasoodsate makromajanduse tasakaalunihete jälgimise ja korrigeerimise menetlus, mis hõlmab nii ennetavaid kui ka parandavaid elemente, nõuab tõhusamaid järelevalvevahendeid, mis tugineksid mitmepoolse järelevalve menetluses kasutatavatele vahenditele. Sellega võib kaasneda komisjoni, kes teeb koostööd Euroopa Keskpangaga euroala liikmeriikide ja vahetuskursimehhanismiga ERM II ühinenud liikmesriikide puhul , põhjalikke kontrollkäike liikmesriikidesse ja täiendava aruandluse kohustus liikmesriigi jaoks, kui tegu on suurte tasakaalunihete või majandus- ja rahaliidu nõuetekohast toimimist ohustavate tasakaalunihetega. Arutelusse tuleks seetõttu vajaduse korral kaasata sotsiaalpartnerid ja teised siseriiklikud sidusrühmad.

(11) Tasakaalunihete hindamisel tuleks arvesse võtta nende ulatust ▐ ning negatiivsete majandus- ja finantsilmingute ülekandumise võimalusi, mis suurendavad ELi majanduse haavatavust ning ohustavad rahaliidu sujuvat toimimist . Kõigis liikmesriikides, eriti euroalasse kuuluvates liikmesriikides, on vaja võtta meetmeid, et likvideerida makromajanduslik tasakaalunihe ja konkurentsivõime osas esinevad kõrvalekalded. Poliitiliste väljakutsete olemus, tähtsus ja kiireloomulisus võivad sõltuvalt asjaomasest liikmesriigist olla siiski väga erinevad. Arvestades nõutava kohandamise haavatavust ja ulatust, on poliitilisi meetmeid vaja võtta iseäranis kiiresti liikmesriikides, kus jooksevkonto puudujääk on püsivalt suur ja konkurentsivõime on märkimisväärselt langenud. Samas peaks suure jooksevkonto ülejäägiga liikmesriikide poliitika olema suunatud selliste struktuurireformide välja töötamisele ja rakendamisele, mis aitavad suurendada sisenõudlust ja majanduskasvu potentsiaali.

(11 a) Samuti tuleks vaadelda asjaomase liikmesriigi suutlikkust majandust kohandada ja eelnevat kogemust varasemate käesoleva määruse alusel esitatud soovituste täitmisel ning muude aluslepingu artikli 121 alusel mitmepoolse järelevalve raames esitatud soovituste täitmisel, eriti liikmesriikide ja ELi majanduspoliitika laiemate suuniste järgimisel.

(12) Kui on tuvastatud makromajanduse tasakaalunihe, tuleks vastavale liikmesriigile esitada soovitused juhistega, mille koostamisse on vajaduse korral kaasatud asjakohased komisjonid , kuidas oleks majanduspoliitiliselt asjakohane reageerida. Asjaomane liikmesriigi majanduspoliitiline reageering tasakaalunihkele peaks olema õigeaegne ning tarvitusele tuleks võtta kõik kättesaadavad poliitikavahendid, mis on riigiasutuste kontrolli all. Vajadusel tuleks kaasata asjaomased riiklikud sidusrühmad, sealhulgas sotsiaalpartnerid, vastavalt ELi toimimise lepingu sätetele ning riiklikele õiguslikele ja poliitilistele kokkulepetele. Poliitilised meetmed peaksid olema seotud asjaomase liikmesriigi majanduskeskkonna ja asjaoludega ning hõlmama peamisi poliitikavaldkondi, mille hulka võivad kuuluda ka eelarve- ja palgapoliitika, tööturud, toodete ja teenuste turg ning finantssektori reguleerimine. Arvesse tuleb võtta ERM II kohta sõlmitud lepingutest tulenevaid kohustusi.

(13) Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu poolt liikmesriikidele või ELile antavad varajased hoiatused ja soovitused käsitlevad makrorahanduslikke riske. Need peaksid vajadusel olema ühtlasi aluseks komisjoni asjakohastele järelmeetmetele tasakaalunihete järelevalve raames. Rangelt tuleb järgida Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sõltumatust ja konfidentsiaalsuskorda.

(14) Kui tuvastatakse tõsised makromajanduse tasakaalunihked, sealhulgas tasakaalunihked, mis ohustavad majandus- ja rahaliidu nõuetekohast toimimist, tuleks algatada ülemäärase tasakaalunihke menetlus, mille raames võidakse esitada liikmesriigile soovitusi ning laiendada järelevalve- ja seirenõudeid, ning eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide suhtes võidakse rakendada täitemeetmeid vastavalt määrusele (EL) nr […/…] (3), kui liikmesriik ei rakenda jätkuvalt parandusmeetmeid.

(15) Liikmesriik, kelle suhtes on algatatud ülemäärase tasakaalunihke menetlus, peaks koostama parandusmeetmete kava, milles määratletakse üksikasjalikult nõukogu soovituste järgimiseks kavandatud meetmed. Parandusmeetmete kava peaks sisaldama kavandatud meetmete rakendamise ajakava. Nõukogu peaks selle soovituse alusel kinnitama. Soovitus tuleks edastada Euroopa Parlamendile.

(15 a) Nõukogule tuleks sätestada volitus võtta vastu individuaalseid otsuseid, milles teatatakse nõukogu poolt parandusmeetmete raames vastuvõetud soovituste mittetäitmisest. Osana liikmesriikide majanduspoliitika kooskõlastamisest, mida tehakse nõukogus vastavalt aluslepingu artikli 121 lõikele 1, on kõnealused üksikotsused nende nimetatud soovituste järelmeetmed, mis nõukogu on aluslepingu artikli 121 lõike 4 alusel seoses parandusmeetmetega vastu võtnud.

(16) Kuna liikmesriikide tasandil ei ole võimalik luua piisavalt tõhusat makromajanduslike tasakaalunihete tuvastamise ja ennetamise raamistikku, sest liikmesriikide vahel on tihedad kaubandus- ja finantssidemed ning riiklik majanduspoliitika mõjutab ELi ja euroala tervikuna, ning seda on lihtsam saavutada ELi tasandil, võib EL võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik seatud eesmärgi saavutamiseks.

(16 a) Käesoleva määruse kohaldamisel peaksid nõukogu ja komisjon täielikult austama liikmesriikide parlamentide ja sotsiaalpartnerite rolli ning võtma arvesse riikide süsteemide, näiteks palgakujundussüsteemide erinevust.

(16 b) Kui nõukogu leiab, et liikmesriiki ei mõjuta enam ülemäärane tasakaalunihe, lõpetatakse ülemäärase tasakaalunihke menetlus komisjoni soovituse põhjal pärast seda, kui nõukogu on artiklite 7, 8 ja 10 kohased soovitused tühistanud. Menetluse lõpetamise aluseks on komisjoni põhjalik analüüs, milles näidatakse, et liikmesriik on järginud nõukogu soovitusi ning ülemäärase tasakaalunihke menetluse avamise aluseks olnud soovituses kindlaks tehtud põhjuseid ja seotud riske enam ei ole, võttes muu hulgas arvesse makromajanduslikke suundumusi, väljavaateid ja ülekanduvat mõju. Tuleks teha üldsusele kättesaadav avaldus ülemäärase tasakaalunihke menetluse lõpetamise kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

Sisu ja mõisted

Artikkel 1

Sisu

1. Käesoleva määrusega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad makromajanduse tasakaalunihete tuvastamiseks , samuti makromajanduse ülemääraste tasakaalunihete ennetamiseks ja korrigeerimiseks Euroopa Liidus.

1 a. Käesolevat määrust kohaldatakse Euroopa poolaasta raames, nagu on sätestatud määruses EL nr […/…] eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta.

1 b. Määruse rakendamisel järgitakse täiel määral ELi toimimise lepingu artiklit 152 ning käesoleva määruse raames koostatud soovituste puhul arvestatakse riiklike tavade ja palgakujunduse eest vastutavate ametitega. Arvesse võetakse ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 28 ja see ei mõjuta õigust pidada läbirääkimisi, sõlmida ja täita kollektiivlepinguid ning osaleda kollektiivses tegevuses vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja tavadele.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „tasakaalunihe”– igasugune suundumus, mille tagajärjeks on makromajanduslik suundumus, mis mõjutab või võib mõjutada negatiivselt liikmesriigi majanduse või majandus- ja rahaliidu või Euroopa Liidu kui terviku nõuetekohast toimimist;

b) „ülemäärane tasakaalunihe”– suur tasakaalunihe, sealhulgas tasakaalunihked, mis ohustavad või võivad ohustada majandus- ja rahaliidu nõuetekohast toimimist.

II PEATÜKK

Tasakaalunihete tuvastamine

Artikkel 3

Tulemustabel

1. ▐ Tulemustabelit, sealhulgas näitajaid, kasutatakse tasakaalunihete varajase tuvastamise ja jälgimise hõlbustamiseks.

2. Tulemustabel koosneb liikmesriikide jaoks kehtestatavatest väikesest hulgast asjakohastest, praktilistest, lihtsatest, mõõdetavatest ja kättesaadavatest makromajanduslikest ja makrorahanduslikest näitajatest. See võimaldab varakult tuvastada makromajanduslikke tasakaalunihkeid, mis tekivad lühikese aja jooksul, ja tasakaalunihkeid, mis tekivad struktuuriliste ja pikemaajaliste suundumuste tõttu.

2 a. Tulemustabel hõlmab muu hulgas näitajaid, mis on kasulikud järgmiste tasakaalunihete varaseks tuvastamiseks:

a) sisemised tasakaalunihked, sealhulgas sellised, mis võivad tekkida avaliku või erasektori suure võlgnevuse, finants- ja varade turu, sealhulgas kinnisvaraturu muutumise, erasektori krediidivoo muutumise ja töötuse astme muutumise tõttu;

b) välised tasakaalunihked, sealhulgas sellised, mis võivad tekkida liikmesriikide jooksevkonto ja investeeringute netopositsiooni, reaalse kehtiva vahetuskursi, ekspordi turuosa, hinna ja kulude ning hinnavälise konkurentsivõime muutumise tõttu, võttes arvesse tootlikkuse eri komponente.

2 b. Häiremehhanismi jaoks järelduste tegemisel tulemustabeli alusel pöörab komisjon põhjalikku tähelepanu reaalmajanduse suundumustele, sealhulgas majanduskasv, tööhõive ja tööpuuduse lahendamine, nimeline ja tegelik lähenemine euroalal ja sellest väljaspool, tootlikkuse suundumused ja selle hoogustajad, nagu uurimis- ja arendustegevus ning välis- ja siseinvesteeringud, samuti majandusharude suundumused, sealhulgas energia, mis mõjutab sisemajanduse koguprodukti ja jooksevkonto olukorda.

Tulemustabel sisaldab samuti nende näitajate jaoks sihtkünnist, mis toimivad häiretasemena. Näitajate ja künniste valik peab olema selline, et see aitaks kaasa konkurentsivõime edendamisele ELis.

Näitajaid koondav tulemustabel ja eriti häiretasemed on vajaduse korral sümmeetrilised ja euroalasse kuuluvate ja mittekuuluvate riikide puhul erinevad, kui seda õigustavad rahaliidu eripära ja vastavad majandusolud. Tulemustabeli koostamisel tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse ka heterogeensete majandusolude tagamist, muu hulgas järelejõudmisest tulenevat mõju.

2 c. Finantsturu stabiilsusega seotud näitajate kavandamisel võetakse nõuetekohaselt arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tööd. Komisjon palub Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogul esitada oma seisukoht finantsturu stabiilsusega seotud kavandatavate näitajate kohta.

3. Tulemustabelisse hõlmatud näitajate ▐ ja künnisväärtuste loetelu tehakse avalikuks.

4. ▐ Tulemustabeli asjakohasust, sealhulgas näitajate valikut, kehtestatud künnisväärtusi ja kasutatavaid meetodeid, tuleb hinnata regulaarselt ning vajaduse korral kohandada . Peamiste meetodite ning tulemustabelisse kantavate näitajate ja nende künnisväärtuste muudatused tehakse avalikuks.

4 a. Tulemustabelisse kantud näitajate väärtusi tuleb ajakohastada vähemalt üks kord aastas.

Artikkel 4

Häiremehhanism

1. Häiremehhanism on kavandatud tasakaalunihete varajase tuvastamise ja nende jälgimise hõlbustamiseks. Komisjon koostab iga-aastase aruande, mis sisaldab kvalitatiivset majandus- ja finantsolukorra hinnangut, mis põhineb teatavatel sihtkünnistega võrreldavatel näitajatel rajaneval tulemustabelil. Aruanne, sealhulgas tulemustabeli aluseks olevad näitajad, tehakse üldsusele kättesaadavaks.

2. ▐ Komisjoni aruanne sisaldab näitajate muutumist arvesse võtvat majandus- ja finantsolukorra hinnangut, milles pööratakse vajaduse korral tähelepanu ▐ muudele majandus- ja finantsnäitajatele, mis on tasakaalunihete arengu seisukohast olulised. Tulemustabeli näitajate alusel ei tohiks teha automaatselt järeldusi. Tasakaalunihete hindamisel võetakse arvesse tasakaalunihete muutumine liidus ja euroalal. Lisaks tuuakse aruandes välja see, kas ▐ künnisväärtuse ületamine ühes või mitmes liikmesriigis tähendab tasakaalunihete tekkimise võimalust. Suure jooksevkonto puudujäägiga liikmesriikide hindamine võib erineda suure jooksevkonto ülejäägiga liikmesriikide hindamisest.

3. Aruandes määratakse kindlaks liikmesriigid, mida komisjoni arvates on tasakaalunihe mõjutanud või milles esineb oht saada selle poolt mõjutatud .

3 a. Aruanne edastatakse õigeaegselt Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Majandus- ja Sotsiaalkomiteele.

4. Osana aluslepingu artikli 121 lõike 3 kohasest mitmepoolsest järelevalvest arutab nõukogu komisjoni aruannet ning teostab selle üldise hindamise . Eurorühm arutab aruannet sel määral, kuivõrd see on ▐ seotud liikmesriikidega, kelle rahaühik on euro.

Artikkel 5

Olukorra põhjalik analüüs

1. Võttes nõuetekohaselt arvesse artikli 3 lõike 4 kohaselt nõukogus ja eurorühmas toimunud arutelude tulemusi , või majanduses toimunud ootamatute tõsiste sündmuste korral, mida tuleb käesoleva määruse kohaldamiseks kiiresti analüüsida, analüüsib komisjon põhjalikult olukorda igas liikmesriigis, mida komisjoni arvates on tasakaalunihe mõjutanud või milles esineb oht saada selle poolt mõjutatud . ▐.

Olukorra põhjalik analüüs põhineb riigipõhiste asjaolude, sealhulgas eri liikmesriikide erinevate lähtekohtade üksikasjalikul uurimisel; selles uuritakse paljusid majanduslikke muutujaid ning selleks kasutatakse analüütilisi vahendeid ja kvaliteetset riigipõhist teavet. Selles võetakse arvesse riikide eripärasid töösuhete ja sotsiaalse dialoogi valdkonnas.

Lisaks sellele võtab komisjon nõuetekohaselt arvesse kogu muud teavet, mis on asjaomaste liikmesriikide arvates asjakohane ja mis liikmesriik on esitanud.

Koos analüüsiga tehakse kontrollkäike asjaomasesse liikmesriiki vastavalt artiklile 11e.

2. Olukorra põhjaliku analüüsi käigus hinnatakse, kas kõnealuses liikmesriigis esineb tasakaalunihkeid ning kas neid nihked võib pidada ülemäärasteks tasakaaluniheteks . Selles uuritakse tuvastatud tasakaalunihete allikaid, sealhulgas tihedaid kaubandus- ja finantssidemeid liikmesriikide vahel ja riikliku majanduspoliitika mõju ülekandumist. Analüüsis käsitletakse liidu majanduskasvu- ja tööhõivestrateegiaga seotud asjakohaseid suundumusi. Samuti käsitletakse selles majandussuundumuste tähtsust liidus ja kogu euroalal. Ennekõike võetakse analüüsis arvesse järgmist:

a) vajaduse korral analüüsitavatele liikmesriikidele nõukogu poolt esitatud soovitusi ja üleskutseid , mis on vastu võetud kooskõlas asutamislepingu artiklitega 121 ja 126 ja 148 ja käesoleva määruse artiklite 6, 7, 8 ja 10 alusel ;

b) analüüsitava liikmesriigi poliitilisi kavatsusi, mis kajastuvad selle riiklikus reformikavas ning vajadusel selle stabiilsus- või lähenemisprogrammis;

c) analüüsitavale liikmesriigile adresseeritud või analüüsitava liikmesriigi seisukohast olulisi Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu poolt esitatud ▐ hoiatusi või soovitusi süsteemsete riskide kohta . Järgida tuleb Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu konfidentsiaalsuskorda.

2 a. Olukorra põhjaliku analüüsi tulemused tehakse avalikuks. Komisjon teavitab nõukogu ja Euroopa Parlamenti põhjaliku analüüsi tulemustest.

Artikkel 6

Ennetustegevus

1. Kui komisjon jõuab käesoleva määruse artikli 5 kohase põhjaliku analüüsi tulemusel järeldusele, et liikmesriigis esineb tasakaalunihkeid, teavitab ta sellest nõukogu , eurorühma ja Euroopa Parlamenti . Nõukogu võib komisjoni soovituse alusel esitada asjaomasele liikmesriigile vajaliku soovituse, järgides ELi toimimise lepingu artikli 121 lõikes 2 sätestatud menetlust.

2. Nõukogu teavitab sellest soovitusest Euroopa Parlamenti. Nõukogu soovitus tehakse avalikuks.

2 a. Nõukogu ja komisjoni soovitustest järgitakse täielikult ELi toimimise lepingu artiklit 152 ja võetakse arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 28.

3. Nõukogu vaatab sellise soovituse Euroopa poolaasta raames kord aastas läbi ja võib seda vajaduse korral kohandada vastavalt lõikele 1.

III PEATÜKK

Ülemäärase tasakaalunihke menetlus

Artikkel 7

Ülemäärase tasakaalunihke menetluse algatamine

1. Kui komisjon jõuab artikli 5 kohase põhjaliku analüüsi tulemusel järeldusele, et asjaomases liikmesriigis esineb ülemääraseid tasakaalunihkeid, teavitab ta sellest nõukogu , eurorühma ja Euroopa Parlamenti .

Komisjon teavitab ka asjaomaseid Euroopa järelevalveasutusi ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, kellele palutakse võtta meetmeid, mida nad peavad vajalikuks.

2. Nõukogu võib komisjoni soovituse alusel ning kooskõlas aluslepingu artikli 121 lõikega 4 võtta vastu soovituse , milles tehakse teatavaks ülemäärase tasakaalunihke olemasolu ning soovitatakse vastaval liikmesriigil võtta parandusmeetmeid.

Selles soovituses kirjeldatakse tasakaalunihke olemust ja selle mõjusid ning esitatakse poliitilisi soovitusi, mida tuleb järgida, ning tähtaeg , milleks asjaomane liikmeriik peab esitama parandusmeetmete kava . Aluslepingu artikli 121 lõike 4 kohaselt võib nõukogu oma soovituse avalikustada.

Artikkel 8

Parandusmeetmete kava

1. Liikmesriik, kelle suhtes on alustatud ülemäärase tasakaalunihke menetlust, esitab nõukogule ja komisjonile parandusmeetmete kava , mis põhineb artikli 7 kohasel soovitusel ja selles määratud tähtaja jooksul. Parandusmeetmete kavas kehtestatakse spetsiifilised ▐ poliitikameetmed, mida kõnealune liikmesriik on rakendanud või kavatseb rakendada, ning samuti nimetatud meetmete rakendamise ajakava. Parandusmeetmete kavas võetakse arvesse nende poliitikameetmete majanduslikku ja sotsiaalset mõju ning see on kooskõlas majanduspoliitika üldsuuniste ja tööhõivesuunistega.

2. Nõukogu hindab parandusmeetmete kava komisjoni aruande alusel kahe kuu jooksul pärast selle esitamist. Kui nõukogu peab kava rahuldavaks , lähtudes komisjoni soovitusest, kinnitab ta selle, andes soovituse, milles loetletakse vajalikud konkreetsed meetmed ja tähtajad nende võtmiseks ning kehtestatakse järelevalve ajakava, pöörates piisavalt tähelepanu mõju ülekandumise viisidele ning tunnistades, et parandusmeetme vastuvõtmise ja tasakaalunihke tegeliku kõrvaldamise vahele võib jääda palju aega .

2a. Juhul kui parandusmeetmete kavas esitatud meetmed, mida on võetud või kavatsetakse võtta, või nende rakendamise ajakava peetakse komisjoni soovitusest lähtuvalt ebapiisavaks, annab nõukogu liikmesriigile soovituse esitada kahe kuu jooksul uus parandusmeetmete kava. Uus parandusmeetmete kava vaadatakse läbi käesolevas artiklis sätestatud menetluse kohaselt.

3. Lõigetes 2 ja 2a osutatud parandusmeetmete kava, komisjoni aruanne ja nõukogu soovitus tehakse avalikuks.

Artikkel 9

Parandusmeetmete rakendamise hindamine

1. Komisjoni jälgib artikli 8 lõike 2 kohaselt vastu võetud soovituse rakendamist. Selleks koostab liikmesriik nõukogule ja komisjonile korrapäraselt eduaruandeid, mille esitamise sageduse kehtestab nõukogu artikli 8 lõikes 2 osutatud soovituses.

2. Nõukogu teeb liikmesriikide eduaruanded avalikuks.

3. Komisjon võib korraldada asjaomasesse liikmesriiki tõhustatud kontrollkäike, et jälgida parandusmeetmete kava elluviimist koostöös EKPga juhul, kui need kontrollkäigud puudutavad liikmesriike, kelle rahaühik on euro või kes on ERM IIs osalevad liikmesriigid . Arutelusse tuleb seetõttu vajaduse korral kaasata sotsiaalpartnerid ja teised siseriiklikud sidusrühmad.

4. Kui majanduse olukorras on toimunud suur asjassepuutuv muutus , võib nõukogu artikli 8 lõike 2 kohaselt vastu võetud soovitusi komisjoni soovitusel muuta vastavalt samas artiklis sätestatud menetlusele. Vajadusel palutakse asjaomasel liikmesriigil esitada muudetud parandusmeetmete kava, mida hinnatakse kooskõlas artiklis 8 sätestatud menetlusega.

Artikkel 10

Parandusmeetmete rakendamise hindamine

1. Nõukogu hindab komisjoni aruande alusel, kas asjaomane liikmesriik on võtnud parandusmeetmeid kooskõlas artikli 8 lõike 2 kohaselt esitatud soovitusega .

2. Komisjoni aruanne tehakse avalikuks.

3. Nõukogu ▐ esitab omapoolse hinnangu tema poolt artikli 8 lõike 2 kohaselt esitatud soovitustes määratud tähtajaks.

4. Kui nõukogu leiab , et liikmesriik ei ole võtnud soovitatud parandusmeetmeid, võtab nõukogu komisjoni soovituse alusel vastu otsuse, milles ta teatab nõuete mittetäitmisest ning kehtestab parandusmeetmete võtmiseks uued tähtajad . Sellisel juhul teavitatakse Euroopa Ülemkogu ning artikli 9 lõikes 3 osutatud kontrollkäikude lõpuleviimisest teavitatakse üldsust.

Komisjoni soovitus, milles ta teatab nõuete mittetäitmisest, loetakse nõukogu poolt vastuvõetuks, kui nõukogu ei otsusta kvalifitseeritud häälteenamusega lükata soovitus tagasi kümne päeva jooksul alates selle vastuvõtmisest komisjoni poolt. Asjaomased liikmesriigid võivad taotleda nõukogu istungi korraldamist, et otsuse üle hääletada.

Artikli 11e kohaselt võib Euroopa Parlament omal algatusel või liikmesriigi taotlusel paluda nõukogu eesistujal, komisjoni presidendil ja vajadusel eurorühma esimehel tulla pädevasse komisjoni, et arutada nõuete mittetäitmisest teatatud otsust.

5. Kui nõukogu leiab komisjoni aruande põhjal , et liikmesriik on soovitatud parandusmeetmed võtnud, käsitatakse ülemäärase tasakaalunihke menetlust tulemuslikuna ja see peatatakse ning jätkatakse olukorra jälgimist vastavalt artikli 8 lõike 2 kohase kohases soovituses vastuvõetud ajakavale . Nõukogu teeb üldsusele teatavaks menetluse peatamise põhjused, võttes arvesse liikmesriigi võetud korrigeerivaid poliitikameetmeid.

▐

Artikkel 11

Ülemäärase tasakaalunihke menetluse lõpetamine

Nõukogu tühistab komisjoni soovituse alusel artiklite 7, 8 ja 10 kohaselt esitatud soovitused, niipea kui ta leiab, et liikmesriiki ei mõjuta enam artikli 7 lõikes 2 osutatud soovituses välja toodud ülemäärane tasakaalunihe, ning teeb selle asjaolu kohta üldsusele kättesaadava avalduse .

Artikkel 11a

Nõukogus hääletamine

Artiklites 7–11 sätestatud meetmete üle otsustamisel ei võta nõukogu arvesse asjaomast liikmesriiki esindava nõukogu liikme häält.

Artikkel 11b

Kontrollkäigud

1. Komisjon tagab liikmesriikide ametiasutustega pideva arutelu vastavalt käesoleva määruse eesmärkidele. Selleks teeb komisjon eelkõige kontrollkäike, et hinnata liikmesriigi tegelikku majanduslikku olukorda ja tuvastada kõik riskid või raskused, mis esinevad käesoleva määruse eesmärkide täitmisel.

2. Tõhustatud kontrolli võib teostada liikmesriikide suhtes, kellele on antud käesoleva määruse artikli 7 lõike 2 kohaselt antud soovitus, mis on seotud ülemäärase tasakaalunihke olemasoluga, et teha kontrolli kohapeal.

3. Kui asjaga seotud liikmesriik on liikmesriik, mille vääring on euro või see osaleb ERM IIs, võib komisjon vajadusel paluda Euroopa Keskpanga esindajatel kontrollkäikudel osaleda.

4. Komisjon esitab nõukogule aruande lõikes 2 nimetatud käigu tulemuste kohta ja võib vajaduse korral otsustada oma järeldused avalikustada.

5. Lõikes 2 nimetatud kontrollkäikude korraldamisel edastab komisjon esialgsed tähelepanekud asjaomasele liikmesriigile selgituste andmiseks.

Artikkel 11c

Majandusdialoog

1. Dialoogi tõhustamiseks liidu institutsioonide, eelkõige Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel ja suurema läbipaistvuse ja vastutuse tagamiseks võib Euroopa Parlamendi pädev komisjon paluda nõukogu eesistujal, komisjoni presidendil ja vajadusel Euroopa Ülemkogu eesistujal või eurorühma esimehel tulla komisjoni, et arutada

a) nõukogu esitatud teavet ELi toimimise lepingu artikli 121 kohaste majanduspoliitika üldsuuniste kohta;

b) iga-aastase järelevalve tsükli alguses komisjoni poolt liikmesriikidele esitatud üldisi juhiseid;

c) kõiki Euroopa Ülemkogu järeldusi majanduspoliitika töösuundade kohta Euroopa poolaasta raames;

d) käesoleva määruse kohaselt teostatud mitmepoolse järelevalve tulemusi;

e) kõiki Euroopa Ülemkogu järeldusi mitmepoolse järelevalve töösuundade ja tulemuste kohta;

f) mitmepoolse järelevalve läbiviimise analüüsi Euroopa poolaasta lõpus;

g) käesoleva määruse artikli 7 lõike 2, artikli 8 lõike 2 ja artikli 10 lõike 4 kohaseid soovitusi.

2. Euroopa Parlamendi pädev komisjon võib pakkuda artikli 7 lõike 2, artikli 8 lõike 2 ja artikli 10 lõike 4 kohase nõukogu soovituse või otsusega seotud liikmesriigile võimaluse arvamuste vahetusel osaleda.

3. Komisjon ja nõukogu teavitavad regulaarselt Euroopa Parlamenti käesoleva määruse rakendamise tulemustest.

Artikkel 11d

Läbivaatamine

1. Kolme aasta jooksul käesoleva määruse jõustumisest ja seejärel iga viie aasta järel avaldab komisjon käesoleva määruse kohaldamise kohta aruande.

Selles aruandes hinnatakse muu hulgas:

a) määruse tõhusust,

b) edusamme seoses liikmesriikide majanduspoliitika tihedama kooskõlastamise ning majandusliku suutlikkuse püsiva vastastikuse lähenemisega aluslepingu kohaselt

2. Vajaduse korral lisatakse aruandele ettepanek käesoleva määruse muutmiseks.

3. Aruanne edastatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Artikkel 11e

Aruanne

Pärast seda avaldab komisjon iga kolme aasta järel aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta, sealhulgas artiklis 4 sätestatud tulemustabeli ajakohastamine, ja esitab selle nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa poolaasta raames.

IV PEATÜKK

Lõppsätted

Artikkel 12

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. …, Euroopa Parlamendi nimel president Nõukogu nimel eesistuja

(1) ELT C 150, 20.5.2011, lk 1.

(2) ELT C ….

(3) ELT L […], […], […].