I.SISSEJUHATUS

Tõhusad, hästi läbimõeldud ja tasakaalustatud intellektuaalomandisüsteemid on innovatsiooni ja majanduskasvu tehtavate investeeringute edendamise üks võtmetegureid. Intellektuaalomandi õigused on üks peamisi vahendeid, mille kaudu äriühingud, loomeinimesed ja leiutajad saavad teenida kasu teadmistesse ja loomesse tehtud investeeringutelt. Uuringud näitavad, et suure intellektuaalomandi õiguste osakaaluga sektorid moodustavad hinnanguliselt ligikaudu 42 % ELi SKPst (aastane väärtus umbes 5,7 triljonit eurot), neis sektorites luuakse 38 % kõigist töökohtadest ja nende arvele langeb kuni 90 % ELi ekspordist.

Tänu digirevolutsioonile on tekkinud ohtralt uusi võimalusi. Interneti kaudu jõuavad innovatiivsed kaubad, tehnoloogia ja loomesisu palju laialdasema tarbijaskonnani ning see võimaldab novaatoritel ja loomeinimestel jõuda uutele turgudele ja uute inimesteni. Samas on digirevolutsioon toonud ELi intellektuaalomandisüsteemi jaoks kaasa ka suuremad riskid. Internetikeskkonnas saavad intellektuaalomandit rikkuvad kaubad ja sisu levida palju laialdasemalt ja kiiremini ning tarbijatel on palju keerulisem aru saada, millised kaubad ja sisu on ehtsad ja seaduslikud ja millised mitte. Peale selle võivad intellektuaalomandi õiguste rikkujad kasutada võltsidentiteeti ja tegutseda väljaspool ELi sellises õigusruumis, kus nende õiguste kaitse tagamine on nõrk.

Kõige selle tagajärjel on kogu maailmas kasvanud intellektuaalomandi rikkumiste arv. Praegu moodustavad võltsitud ja piraatkaubad ülemaailmsest kaubandusest 2,5 %. ELi tööstusele avaldab see negatiivset mõju: hiljutise uuringu kohaselt on 5 % kogu ELi saabuvast impordist võltsitud kaubad ja piraatkaubad. Sellise ebaseadusliku kaubanduse maht ulatub hinnanguliselt 85 miljardi euroni.

Intellektuaalomandi õiguste rikkumine ohustab eriti neid sektoreid, kus ELi ettevõtjad on maailmas liidripositsioonil (näiteks rõivatööstus, luksuskaubad ja ravimid) ning toob neis sektorites kaasa nii tulu kui ka töökohtade olulise vähenemise. Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) analüüsis hiljuti intellektuaalomandi rikkumiste ulatust, intensiivsust ja mõju üheksas sektoris ning leidis, et ELi kogukahju on 48 miljardit eurot . Kannatab ka Euroopa loome- ja kultuuritööstus (muusika, film, tarkvara, raamatud) . Võltsimisest ja piraatlusest ettevõtjatele tekkiv kahju mõjub negatiivselt nende ettevõtjate poolt ELis pakutavatele töökohtadele, mille tõttu omakorda vähenevad maksutulu ja sotsiaalmaksed.

Võltsimisest ja piraatlusest saadav kasum läheb samal ajal sageli kuritegelike organisatsioonide kaukasse. Tavaliselt tegutsevad need kuritegelikud organisatsioonid nii ELis kui ka väljaspool seda, kasutavad seaduslikke ja põrandaaluseid tehaseid, imbuvad sisse tarneahelasse, kasutavad ära tööjõudu, ei maksa makse, tegelevad rahapesuga ja seavad tarbijad ohtu.

2014. aasta intellektuaalomandi õiguskaitse tagamise tegevuskava tähistas muutust komisjoni intellektuaalomandi õiguskaitse põhimõtetes, milles hakati rohkem tähelepanu pöörama sellele, kus raha liigub, et jätta kaubandustasandil tegutsevad intellektuaalomandi rikkujad ilma tuludest, mis muudavad nende tegevuse kasumlikuks. Intellektuaalomandi parema õiguskaitse tagamine toetab komisjoni prioriteete luua töökohti, hoogustada majanduskasvu ja parandada konkurentsivõimet. Ühtlasi on sellel oluline osa ühtse turu väljakujundamises ja tugevdamises ning liikmesriikidevahelise killustatuse vähendamises. Seepärast kuulutas komisjon digitaalse ühtse turu ja ühtse turu strateegias, et Euroopas tuleb intellektuaalomandi õiguskaitse reaalseks tagamiseks (digikeskkonnas) rohkem ära teha ning toetada rahavoogude jälgimise lähenemisviisi ja pöörata erilist tähelepanu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ehk VKEdele.

Autoriõiguse raamistiku parandamise hiljutistele algatustele tuginedes tutvustab komisjon põhjalikku meetmete paketti, et intellektuaalomandi õiguste kohaldamist ja nende kaitse tagamist veelgi parandada nii ELi liikmesriikides ja ELi piiril kui ka rahvusvahelisel tasandil. Paketi meetmeid kirjeldatakse nii käesolevas teatises kui ka järgmistes dokumentides:

·teatis, mis sisaldab suuniseid jõustamisdirektiivi kohaldamise kohta ja millele on lisatud komisjoni talituste töödokument samale direktiivile antud hinnanguga;

·teatis standardite rakendamiseks oluliste patentide kohta;

·komisjoni talituste töödokument hinnangu kohta, mis on antud võltsitud toodete internetimüüki käsitlevale vastastikuse mõistmise memorandumile.

Käesolevas teatises esitatakse kõigi nende intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist käsitlevate meetmete raamistik. Teatis koosneb neljast osast, milles kirjeldatakse järgmist:

1)meetmed, tänu millele on intellektuaalomandi valdkonna sidusrühmadel lihtsam kasutada ELis ühtlast, õiglast ja toimivat kohtuliku õiguskaitse süsteemi. Koos jõustamisdirektiivi kohaldamise suunistega hõlmab see meetmeid ja soovitusi õigusemõistmise ja selle prognoositavuse edasiseks parandamiseks ELis;

2)meetmed toetamaks tööstussektori juhitavaid algatusi, mille eesmärk on võidelda intellektuaalomandi rikkumise vastu; näiteks vabatahtlikud kokkulepped vahendajatega ja abinõud, et parandada tarneahelate kaitset võltsimise eest;

3)algatused, mille eesmärk on tugevdada tolli- ja muude asutuste suutlikkust tagada intellektuaalomandi õiguskaitse;

4)meetmed, mille eesmärk on toetada kogu maailmas jõulisemalt võitlust intellektuaalomandi rikkumiste vastu ja mille raames edendatakse parimaid tavasid ja tehakse intensiivsemat koostööd kolmandate riikidega.

Ühest küljest on olemas selge vajadus võtta intellektuaalomandi rikkumisega võitlemiseks jõulisemaid meetmeid, kuid teisalt peaksid ELi põhimõtted tagama, et intellektuaalomandi õiguste austamine ei lähe vastuollu vajadusega võtta sujuvalt kasutusele uusi ja innovatiivseid tehnoloogiaid. Eriti oluline on see juhul, kui sellised tehnoloogiad inkorporeeritakse standarditesse. Praeguses kiiresti muutuvas ja ühendatud maailmas on intellektuaalomandiõigusega kaitstud tehnoloogial (kasutatakse ka nimetust „standardi rakendamiseks oluline patent“) põhinevad laialdaselt levinud standardid vajalikud koostalitlusvõime jaoks ning eriti olulisel kohal on need asjade interneti tulemusliku kasutuselevõtu seisukohast. Seega on standardi rakendamiseks oluliste patentide tasakaalustatud, tõhus ja jätkusuutlik raamistik hädavajalik, et tagada õiglane juurdepääs standarditud tehnoloogiatele ning kindlustada ühtlasi patendiomanikele tasu investeeringute eest, mida nad on teinud teadus- ja arendustegevusse ja standardimisse, et neil säiliks motivatsioon pakkuda oma parimaid tehnoloogiaid standarditesse kaasamiseks.

Seepärast antakse välja eraldi teatis standardite rakendamiseks oluliste patentide raamistiku kohta. Raamistik sisaldab suuniseid ja soovitusi selle kohta, kuidas muuta deklareerimissüsteem läbipaistvamaks ja tõhusamaks, selgitab õiglaste, mõistlike ja mittediskrimineerivate tavade (nn FRAND-tingimused) mõningaid olulisemaid põhimõtteid ning annab juhiseid selle kohta, kuidas kindlustada tulemuslik õiguskaitse ning vähendada samas kohtuvaidluste kuritarvitamise tõenäosust. Suurem selgus neis küsimustes aitab tagada ELi liidrirolli ülemaailmses tehnoloogilises innovatsioonis ning hõlbustab näiteks selliste uute tehnoloogiate tulemuslikku kasutuselevõttu ELis nagu asjade internet ja 5G andmeside, millele toetub digitaalne ühtne turg.

II.TÕHUSAMA JA PROGNOOSITAVAMA KOHTULIKU ÕIGUSKAITSE TAGAMISE KORRA KEHTESTAMINE ELis