Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kogusummade vahe on tingitud asjaolust, et teatavate komisjoni poolt otse rakendatavate meetmete puhul kasutatakse liigendatud assigneeringuid. Need on peamiselt seotud põllumajandustoodete müügiedenduse, poliitilise strateegia ja kooskõlastusmeetmetega.

Praegu eeldatakse, et alakasutamine on ajutine ja komisjoni talitused jälgivad tähelepanelikult rakendamist.

Kasutamise ja profiili vaheline erinevus kõnealuse eelarveartikli puhul on peamiselt tingitud seni väiksematest kuludest kahes liikmesriigis, kelle veinisektori toetusprogrammidele on eraldatud märkimisväärsed vahendid. Komisjoni talitused jälgivad tähelepanelikult rakendamist.

Seni on täheldatud, et tootjaorganisatsioonide rakendusfondidele, eelkõige tootjarühmadele antava abi puhul on kasutamine aeglasemas tempos, sest see toetuskava lõpetatakse järk-järgult. Praegune rakendamine aga ei mõjuta lõplikku täitmist.

Lisas, milles kajastatakse 2018. aasta eelarve esialgset täitmist, ei ole puu- ja köögiviljasektori ning tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste eelarveassigneeringute real eelnimetatud sihtotstarbelist tulu arvesse võetud. Tegemist on kõnealuste eelarveartiklitega seotud heakskiidetud assigneeringutega, mis on vastavalt 531,8 miljonit eurot ja 34 309,1 miljonit eurot.

3.1.5.Sealiha, munad ja kodulinnuliha, mesindus ja muud loomakasvatussaadused (– 27,8 miljonit eurot)

Eelnevatel aastatel sisaldas see eelarveartikkel kulusid mesinduse ja sealihasektori meetmete jaoks. 2018. aastal rahastatakse sellest eelarveartiklist mesindustoetust ja loomade haigustega seotud erakorralisi meetmeid. Käesoleva aasta eelarve täitmine erineb seega eelnevate aastate eelarve täitmise põhjal arvutatud profiilist.

3.1.6.Koolikava (– 25,2 miljonit eurot)

Alates 2017/2018. õppeaastast ühendati varem eraldiseisnud koolipuuvilja ja koolipiima kavad. Eelarveartikli 05 02 18 kuluprofiil töötati välja varem eraldiseisnud koolikavade eelarve täitmise põhjal. Näiline alakasutamine on seletatav asjaoluga, et sel aastal tehtud maksed varasemate kavade alusel on jätkuvalt kirjendatud eelarvepunktide 05 02 08 (puu- ja köögivili) ja 05 02 12 (piim ja piimatooted) all. Nende kolme eelarveartikli alusel tehtavad maksed kokku näitavad veidi paremat rakendamist, kui profiilis eeldati.

3.2.Otsetoetused

Otsetoetusteks kasutatud assigneeringute summa oli kasutamisprofiiliga võrreldes 6 620,8 miljonit eurot suurem. Võttes arvesse selle eelarvepeatüki jaoks eraldatud sihtotstarbelist tulu (1 075,9 miljonit eurot), on tegemist ligikaudu 5 783,3 miljoni euro suuruse ülekasutamisega.

3.2.1.Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused (+ 6 574,7 miljonit eurot)

Eespool osutatud eelarve täitmise tase osutab rakendamise taseme tõusule. See ei kajasta aga täielikult tegelikku olukorda, kuna käesolevat artiklit rahastatakse nii heakskiidetud assigneeringutest kui ka eraldatud sihtotstarbelisest tulust, samas kui eespool nimetatut võrreldakse vaid assigneeringutega (NB: täpsema teabe saamiseks vt eespool punkt 2).

Lisas esitatud assigneeringute esialgse kasutamise tabeli joonealuses märkuses (*) on kasutamist ja kasutamisprofiili võrreldud kõigi saadaolevate rahaliste vahenditega. See näitab, et kulude profiil on 5 737,2 miljonit eurot ehk + 16,2 %.

Komisjoni talitused peavad seda ajutiseks ja eeldatakse, et tootmiskohustusega sidumata otsetoetused rakendatakse eelarveaasta lõpuks kavakohaselt.

3.2.2.Muud otsetoetused (+ 46,2 miljonit eurot)

Muude otsetoetuste (nt vabatahtlik tootmiskohustusega seotud toetuskava ja väikepõllumajandustootjate kava) kasutamine on lähedal prognoositud profiilile ja eeldatakse, et kõnealuse eelarveartikli kasutamine eelarveaasta lõpuks toimub ettenähtult.

3.3.Põllumajanduskulude audit (– 124,0 miljonit eurot)

Eelarvepeatüki 05 07 puhul osutab alakasutamine sellele, et eelarveaasta alguses tehti vähem makseid võrreldes eelnevate aastate keskmise profiiliga. Need maksed on seotud eelkõige eelmiste aastate raamatupidamisarvestusi käsitlevate vastavuskontrolli või raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuste alusel liikmesriikide kasuks tehtud finantskorrektsioonidega.

4.EAGFi sihtotstarbeliste tulude rakendamine

Lisas esitatud tabelist nähtub, et 2018. aasta aprilli lõpuks oli sihtotstarbelist tulu laekunud 459,6 miljonit eurot. Täpsemalt

·raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise ning vastavuskontrolli otsuste kohaste finantskorrigeerimiste tulemusena laekus 377,7 miljonit eurot ja eelarveaasta lõpuks oodatakse sellele lisa;

·eeskirjade eiramise eest nõuti sisse ligikaudu 79,1 miljonit eurot ja eelarveaasta lõpuks oodatakse ka sellele lisa;

·piimamaksust saadava tulu jääk ulatus 2,8 miljoni euroni.

Võttes arvesse 2017. aastast 2018. aastasse üle kantud sihtotstarbeliste tulude summat (603,3 miljonit eurot), olid EAGFi kulude katmiseks olemasolevad sihtotstarbelised tulud 2018. aasta 30. aprilli seisuga 1 062,8 miljonit eurot, millele lisanduvad eeldatavasti eelarveaasta jooksul kogutavad lisasummad.