EUROOPA KOMISJON Brüssel,7.12.2022 COM(2022) 697 final 2022/0403(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, [xxxx],

millega muudetakse määrusi (EL) nr 648/2012, (EL) nr 575/2013 ja (EL) 2017/1131 seoses meetmetega, mille eesmärk on leevendada ülemääraseid riskipositsioone kolmandate riikide kesksetes vastaspooltes ja suurendada liidu kliirimisturgude tõhusust

(EMPs kohaldatav tekst) {SEC(2022) 697 final} - {SWD(2022) 697 final} - {SWD(2022) 698 final}



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Määrusega (EL) nr 648/2012 (Euroopa turu infrastruktuuri määrus ehk EMIR) reguleeritakse tuletistehinguid, sealhulgas meetmeid nende riskide piiramiseks kesksete vastaspoolte kliirimistegevuse kaudu. Kesksed vastaspooled võtavad enda kanda tehingu pooltele tekkivad riskid, nii et nad muutuvad ostjaks iga müüja jaoks ja müüjaks iga ostja jaoks. Seda tehes suurendavad nad turu läbipaistvust ja tõhusust ning vähendavad finantsturgudel riske, eriti tuletisinstrumentidega seotud riske. Euroopa turu infrastruktuuri määrus võeti vastu 2008.–2009. aasta finantskriisi järel, et edendada finantsstabiilsust ning muuta turud läbipaistvamaks, põhjalikumalt standardituks ja seega turvalisemaks. Euroopa turu infrastruktuuri määruses on sätestatud tuletistehingutest teatamise nõue, et tagada reguleerivate ja järelevalveasutuste jaoks turu läbipaistvus, ning nende riskide nõuetekohane maandamine keskse vastaspoole keskse kliirimistegevuse kaudu või kahepoolsetes tehingutes tagatiste ehk võimendustagatiste vahetamise kaudu. Kesksed vastaspooled ja riskid, mida nad juhivad, on pärast Euroopa turu infrastruktuuri määruse vastuvõtmist märkimisväärselt kasvanud. 2017. aastal avaldas komisjon kaks seadusandlikku ettepanekut Euroopa turu infrastruktuuri määruse muutmise kohta ning 2019. aastal võtsid kaasseadusandjad mõlemad ettepanekud vastu. Euroopa turu infrastruktuuri määruse muutmise määruses (EMIR REFIT) kohandati mõnda Euroopa turu infrastruktuuri määruse nõuet, et tagada nende proportsionaalsus ja kindlustada samal ajal finantsstabiilsus. Arvestades esilekerkivaid probleeme, mis on seotud riskide suureneva koondumisega kesksetesse vastaspooltesse, eelkõige kolmanda riigi kesksetesse vastaspooltesse, muudeti EMIR 2.2ga järelevalveraamistikku ja kehtestati protsess, mille abil Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) hindab kolmanda riigi kesksete vastaspoolte süsteemsust koostöös Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRB) ja emitentidest keskpankadega. Euroopa turu infrastruktuuri määrust täiendab määrus kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse kohta, mis võeti vastu 2020. aastal, et valmistuda ebatõenäoliseks, kuid tohutu mõjuga sündmuseks, et ELi keskne vastaspool satub tõsistesse finantsraskustesse. Kuigi Euroopa turu infrastruktuuri määrusega on loodud keskse kliirimise tugev raamistik, on kehtiva järelevalveraamistiku teatavad valdkonnad osutunud liiga keeruliseks. See piirab ELi kesksete vastaspoolte suutlikkust ettevõtjaid nii ELis kui ka rahvusvaheliselt ligi meelitada. ELi kesksete vastaspoolte uute kliirimisteenuste osutamise ja tegevuste alustamise järelevalvealased heakskiitmismenetlused, samuti nende riskimudelite muutmise menetlused on paljudel juhtudel tarbetult pikad ja koormavad. Kehtivad eeskirjad on kehtestatud selleks, et tagada ELi kesksete vastaspoolte turvalisus ja usaldusväärsus, kuid seda saab teha mitmel viisil ning olemasolevad protsessid on kavandatud muudatust silmas pidades liiga aeglased ja mõnikord ka ebaproportsionaalsed. Uue toote heakskiitmine ei tohiks võtta aastaid ning riskimudelites muudatuste tegemine peab toimuma kiiresti, et kajastada muutuvaid turu- ja majandusolusid. Viivitused heakskiitmisel suurendavad kulusid ja vähendavad ELi kesksete vastaspoolte atraktiivsust ning seetõttu ka ELi kui ettevõtluskeskkonna köitvust. Ettepaneku eesmärk on neid takistusi leevendada, et edendada ELis nüüdisaegseid ja konkurentsivõimelisi keskseid vastaspooli, mis suudavad ettevõtjaid ligi meelitada. Euroopa turu infrastruktuuri määruses on sätestatud kesksetele vastaspooltele terviklik ja tugev usaldatavusraamistik ning äsja vastu võetud määrusega kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse kohta tugevdatakse ELi kesksete vastaspoolte usaldusväärsust veelgi. Käesoleva ettepaneku eesmärk on, et ELi keskse kliirimise ökosüsteemi areng põhineks jätkuvalt selle eeskirjade ja järelevalve tugevusel. Tugevad ja turvalised kesksed vastaspooled suurendavad usaldust finantssüsteemi vastu ja toetavad oluliselt peamiste turgude likviidsust. Turvaline, töökindel ja vastupidav kliirimise ökosüsteem on selle edasise kasvu eeltingimus. ELi keskne kliirimise ökosüsteem peaks võimaldama ELi ettevõtjatel oma riske tõhusalt ja turvaliselt maandada, kaitstes samal ajal laiemat finantsstabiilsust. Sedasi toetab keskne kliirimine ELi majandust. Käesoleva ettepaneku eesmärk on seada ettevõtjad paremasse olukorda tänu sellele, et neil on võimalik prognoosida keskse kliirimisega seotud likviidsusvajadusi. ELi konkurentsivõimeline ja tõhus kliirimise ökosüsteem suurendab keskse kliirimise tegevusi, kuid keskse kliirimisega kaasnevad ka riskid, sest tehingute koondumine ainult mõnda kesksesse vastaspoolde on majanduslikult süsteemselt oluline. Seega peavad kesksed vastaspooled neid riske asjakohaselt juhtima ja kesksete vastaspoolte üle tuleb teha jätkuvalt järelevalvet nii riigi kui ka laiemalt ELi tasandil. Seetõttu on käesoleva ettepaneku eesmärk tagada tugev ja ühendatud järelevalve, mis tugineb praegu ELis kehtivale järelevalvesüsteemile. Lisaks on alates 2017. aastast korduvalt väljendatud muret ELi finantsstabiilsust ohustavate jätkuvate riskide pärast, mis tulenevad kliirimise liigsest koondumisest mõnes kolmandas riigis asuvatesse kesksetesse vastaspooltesse, eelkõige stressistsenaariumi korral. Võib ette tulla suure riski, kuid väikese tõenäosusega sündmusi ja EL peab olema nendeks valmis. Kuigi ELi kesksed vastaspooled on üldiselt osutunud vastupidavaks, on kogemused näidanud, et ELi kliirimise ökosüsteemi saab finantsstabiilsuse huvides tugevdada. Avatud strateegiline autonoomia tähendab aga ka seda, et EL peab end kaitsma finantsstabiilsuse riskide eest, mis võivad tekkida siis, kui ELi turuosalised sõltuvad liiga palju kolmanda riigi üksustest, sest see võib olla haavatavuse allikas. Seepärast on käesoleva ettepaneku eesmärk muuta Euroopa turu infrastruktuuri määrusega kehtestatud samaväärsusraamistik proportsionaalsemaks ja paremini kohandada koostööd välisriikide järelevalveasutustega, võttes arvesse kolmandates riikides asuvate kesksete vastaspoolte riske ja tegemata järeleandmisi vajaduses, et kolmandatel riikidel peaksid olema kehtestatud usaldusväärsed eeskirjad. Tehakse ka ettepanek muuta samaväärsusmenetlus lihtsamaks, kui kolmandas riigis toimuva keskse kliirimise riskid on eriti väikesed. Lisaks püütakse käesoleva ettepanekuga arendada ELi keskse kliirimise suutlikkust ja suurendada sellega ELi kesksete vastaspoolte likviidsust, et vähendada riske, mida tekitavad ELi finantsstabiilsusele ülemäärased riskipositsioonid kolmandate riikide kesksetes vastaspooltes. Seetõttu on käesolevas ettepanekus nõue, et kõik turuosalised, kelle suhtes kehtib kliirimiskohustus, omaksid aktiivseid kontosid ELi kesksetes vastaspooltes selliste kliirimistoodete jaoks, mis on ESMA hinnangul ELi finantsstabiilsuse seisukohalt süsteemselt olulised. Käesolevat ettepanekut täiendavad ettepanek võtta vastu direktiiv, millega tehakse piiratud arv muudatusi direktiivi 2013/36/EL (kapitalinõuete direktiiv), direktiivi (EL) 2019/2034 (investeerimisühingute direktiiv) ja direktiivi 2009/65/EL (kaubeldavate väärtpaberite ühisinvesteerimisettevõtjate direktiiv ehk avatud investeerimisfondide direktiiv) seoses kontsentratsiooniriski käsitlemisega kesksetes vastaspooltes ja vastaspoole riskiga keskselt kliiritud tuletistehingutes. Need muudatused on vajalikud Euroopa turu infrastruktuuri määruse läbivaatamise eesmärkide saavutamise ja sidususe tagamiseks. Seetõttu tuleks neid kahte ettepanekut tõlgendada koos. •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Käesolev ettepanek on seotud ja kooskõlas muude ELi poliitikavaldkondade ja käimasolevate algatustega, mille eesmärk on i) edendada kapitaliturgude liitu, ii) tugevdada ELi avatud strateegilist autonoomiat ning iii) suurendada Euroopa Liidu tasandi järelevalve tõhusust ja tulemuslikkust. Esiteks on kliirimisvõime kapitaliturgude liidu oluline mõõde. Kapitaliturgude liidu eesmärk on luua süvendatud ja likviidsed ELi kapitaliturud, mis suudavad rahuldada ELi kodanike, ettevõtjate ja finantseerimisasutuste vajadusi. COVID-19 kriis on muutnud kapitaliturgude liidu loomise küsimuse veelgi pakilisemaks, kuna turupõhine rahastamine on Euroopa majanduse elavdamise ja pikaajalise majanduskasvu taastamise hädavajalik komponent. Hästi toimiva kapitaliturgude liidu jaoks on oluline turvaline, töökindel ja konkurentsivõimeline kauplemisjärgne kord ELis, eelkõige keskne kliirimine. Kavandatavad seadusandlikud muudatused, sealhulgas järelevalveraamistiku edasine tugevdamine, aitaksid kaasa tõhusama ja turvalisema kauplemisjärgse keskkonna kujunemisele ELis. Teiseks on konkurentsivõimelised, hästi arenenud ja vastupidavad ELi kesksed vastaspooled ELi avatud strateegilise autonoomia eeltingimus. Komisjoni teatises avatud strateegilise autonoomia kohta on kirjeldatud, kuidas EL saab makromajanduse ja rahanduse valdkonnas oma avatud strateegilist autonoomiat tugevdada, arendades muu hulgas ELi finantsturutaristuid ja suurendades nende vastupidavust. Tugeva ja suure suutlikkusega ELi keskse kliirimissüsteemi loomine vähendab riske, mis tulenevad liiga suurest sõltuvusest kolmandate riikide kesksetest vastaspooltest ja nende järelevalveasutustest. Kolmandaks, hiljutine areng energiaturgudel, kus üksjagu energiaettevõtjaid seisab tuletisinstrumentide turgude kasutamisel silmitsi likviidsusprobleemidega, on näidanud ka seda, et Euroopa turu infrastruktuuri määrust tuleb tõhustada, et ELi finantsstabiilsust ohustavaid riske saaks uute probleemide valguses jätkuvalt maandada. See tähendab sellise turvalise, töökindla ja konkurentsivõimelise ELi keskse kliirimise ökosüsteemi loomist, mis suudab majandusšokkidele vastu pidada. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Käesolevat algatust tuleks vaadelda komisjoni laiema tegevuskava raames, mille eesmärk on muuta ELi turud turvalisemaks, tugevamaks, tõhusamaks ja konkurentsivõimelisemaks. Selle eesmärk on tagada, et kauplemisjärgne kord, eelkõige keskne kliirimine, mis on kapitaliturgude oluline osa, oleks ühtaegu turvaline, tugev, tõhus ja konkurentsivõimeline. Täielikult toimiv ja integreeritud kapitaliturg võimaldab ELi majandusel kestlikult kasvada ja konkurentsivõimelisem olla; see on kooskõlas komisjoni strateegilise prioriteediga, milleks on inimeste hüvanguks toimiv majandus ja mille keskmes on töökohtade loomiseks, majanduskasvuks ja investeeringuteks õigete tingimuste loomine. Käesoleval algatusel ei ole otsest ja/või kindlakstehtavat mõju, mis tooks olulist kahju või mõjutaks kooskõla kliimaneutraalsuse eesmärkidega ja Euroopa kliimamääruses sätestatud kohustustega.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Euroopa turu infrastruktuuri määrusega on nähtud ette õigus- ja järelevalveraamistik, mida kohaldatakse nii ELis asutatud kesksete vastaspoolte suhtes kui ka selliste kolmanda riigi kesksete vastaspoolte suhtes, kes osutavad keskse kliirimise teenuseid ELis asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele. Euroopa turu infrastruktuuri määruse õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artikkel 114, sest sellega on kehtestatud börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate ühised eeskirjad, et vältida lahknevaid riiklikke meetmeid või tavasid ning siseturu nõuetekohase toimimise ees seisvaid takistusi, tagades samal ajal finantsstabiilsuse. Arvestades, et käesolevas algatuses on kavandatud nende eesmärkide saavutamise tagamiseks täiendavaid poliitilisi meetmeid, võetakse seotud õigusakti ettepanek vastu samal õiguslikul alusel. •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Mõjuhinnangus kindlaks tehtud probleeme ei saa liikmesriigid üksi tegutsedes lahendada ja nende jaoks on vaja ELi meetmeid. Käesoleva ettepanekuga muudetakse Euroopa turu infrastruktuuri määrust, eelkõige selleks, et suurendada ELi kesksete vastaspoolte atraktiivsust sellega, et aidatakse kaasa nende suutlikkusele tuua turule uusi tooteid, vähendatakse nõuete täitmise kulusid ja tugevdatakse ELi kesksete vastaspoolte üle ELi tasandil tehtavat järelevalvet. Seetõttu vähendaksid ELi meetmed ELi liigset sõltuvust kolmanda riigi kesksetest vastaspooltest ja vähendaksid seega riske ELi finantsstabiilsusele. Keskse kliirimise teenuste turvaline, tugev, tõhus ja konkurentsivõimeline turg aitab kaasa sügavamate ja likviidsemate turgude loomisele ELis ning on hädavajalik hästitoimiva kapitaliturgude liidu jaoks. Liikmesriigid ja riiklikud järelevalveasutused ei saa ise kõrvaldada süsteemseid riske, mis tulenevad väga integreeritud ja üksteisega seotud kesksetest vastaspooltest, kes tegutsevad piiriüleselt ja riiklikust jurisdiktsioonist väljaspool. Samuti ei saa nad maandada riske, mis tulenevad erinevatest riiklikest järelevalvetavadest. Ka ei saa liikmesriigid üksi suurendada ELi kesksete vastaspoolte atraktiivsust ega lahendada riiklike järelevalveasutuste ja ELi ametiasutuste koostööraamistiku ebatõhususe probleemi. Seega ei saa liikmesriigid piisavalt saavutada Euroopa turu infrastruktuuri määruse eesmärki suurendada ELi kesksete vastaspoolte turvalisust, tugevust, tõhusust ja konkurentsivõimet ühtsel turul ega tagada finantsstabiilsust, nagu nentisid kaasseadusandjad 2012. aastal Euroopa turu infrastruktuuri määruse vastuvõtmisel (ja 2019. aastal, kui võeti vastu EMIR REFIT ja EMIR 2.2). Seega on need eesmärgid meetmete ulatuse tõttu paremini saavutatavad ELi tasandil kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. •Proportsionaalsus Ettepaneku eesmärk on tagada, et Euroopa turu infrastruktuuri määruse eesmärgid saavutatakse proportsionaalsel, tulemuslikul ja tõhusal viisil. Arvestades käesoleva ettepaneku laadi, tehakse oluline kompromiss ELi kesksetes vastaspooltes kliirimise suurendamise meetmete tõhususe ja kliirivatele osalistele tekkiva kulumõju vahel. Kõnealust kompromissi tuleb meetmete kalibreerimisel ja kujundamisel arvesse võtta, et muuta kulud proportsionaalseks. Ettepanekus vaadatakse läbi ka ELi kesksete vastaspoolte üle tehtava järelevalve kord, et lahendada probleeme, millega nad ebatõhusate loamenetluste tõttu kokku puutuvad. Lisaks on järelevalve struktuuri muudatuste eesmärk kajastada ELi kesksete vastaspoolte suureneva tähtsuse tõttu vajadust ELi ametiasutuste tihedama koostöö järele, säilitades samal ajal asukohaliikmesriigi ametiasutuste eelarvepoliitilise vastutuse. Lisaks võetakse aktiivse konto nõude kehtestamisel, ELi tasandi järelevalve juurutamisel seoses ELi ettevõtjate ülemääraste riskipositsioonide ülekandmisega süsteemselt olulistest kolmanda riigi kesksetest vastaspooltest (teise taseme kesksed vastaspooled) ELi kesksetesse vastaspooltesse ja kesksete vastaspoolte riskimudelite teatavate muudatuste ning nende pakutavate teenuste laiendamise tagantjärele heakskiitmise / vastuväidete esitamiseta menetluses arvesse sidusrühmade, sealhulgas ESMA tõstatatud probleeme, kaitstes samal ajal Euroopa turu infrastruktuuri määruse eesmärke. Ettepanek ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik nende eesmärkide saavutamiseks, võttes arvesse vajadust jälgida ja maandada riske, mida kesksete vastaspoolte, sealhulgas kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tegevus võib finantsstabiilsusele kaasa tuua. Eelistatud poliitikavariantide proportsionaalsust hinnatakse täiendavalt ettepanekule lisatud mõjuhinnangu 7. ja 8. peatükis. •Vahendi valik Euroopa turu infrastruktuuri määrus on määrus, seega tuleb seda muuta samalaadse õigusaktiga. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll Komisjoni talitused pidasid ulatuslikke konsultatsioone paljude sidusrühmadega, sealhulgas ELi asutustega (EKP, Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, Euroopa järelevalveasutused), liikmesriikidega, Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjoni liikmetega, finantsteenuste sektoriga (pangad, pensionifondid, investeerimisfondid, kindlustusandjad jne) ning finantssektoriväliste ettevõtjatega, et hinnata, kas Euroopa turu infrastruktuuri määrus tagab ELi finantsstabiilsuse piisavalt. See protsess näitas, et kliirimise ülemäärase koondumise tõttu mõnesse kolmanda riigi kesksesse vastaspoolde ohustavad ELi finantsstabiilsust jätkuvad riskid. Need riskid on eriti olulised stressistsenaariumi korral. Arvestades aga EMIR 2.2 suhteliselt hiljutist jõustumist ja asjaolu, et teatavaid nõudeid veel ei kohaldata, ei pidanud komisjoni talitused asjakohaseks raamistiku täielikku vastastikust hindamist läbi viia. Selle asemel määrati sidusrühmade seisukohtade ja sisemise analüüsi põhjal eelnevalt kindlaks peamised valdkonnad (lisatud mõjuhinnangu 3. jaos, mis käsitleb probleemi määratlust, selgitatakse üksikasjalikult kehtivate eeskirjade ebatõhusust ja mittetulemuslikkust). •Konsulteerimine sidusrühmadega Komisjon on kogu käesoleva ettepaneku ettevalmistamise protsessi jooksul sidusrühmadega konsulteerinud. Eelkõige järgmistes konsultatsioonides: ·komisjoni sihtkonsultatsioon, mis kestis 2022. aasta 8. veebruarist 22. märtsini. Otsustati, et konsultatsioon peaks olema sihitatud ja küsimused käsitlesid väga spetsiifilist ja üsna tehnilist valdkonda. 71 sidusrühma vastas sihtkonsultatsioonile veebivormi kaudu, mõned konfidentsiaalsed vastused saadeti ka e-posti teel; ·komisjoni tagasisidekorje, mis kestis 2022. aasta 8. veebruarist 8. märtsini; ·sidusrühmade konsultatsioonid tuletisinstrumentide Ühendkuningriigist ELi ülekandmise võimalusi ja probleeme käsitleva töörühma kaudu 2021. aasta esimeses pooles, sealhulgas mitu sidusrühmade teavituskohtumist 2021. aasta veebruaris, märtsis ja juunis; ·kohtumine Euroopa Parlamendi liikmetega 4. mail ja hilisemad kahepoolsed kohtumised;

·kohtumine liikmesriikide ekspertidega 30. märtsil, 16. juunil ja 8. novembril 2022; ·finantsteenuste komitee koosolekud 2. veebruaril ja 16. märtsil 2022; ·majandus- ja rahanduskomitee koosolekud 18. veebruaril ja 29. märtsil 2022; ·kahepoolsed kohtumised sidusrühmadega ning paljudelt sidusrühmadelt saadud konfidentsiaalne teave. Selle konsultatsiooniprotsessi peamised sõnumid olid järgmised: ·2021. aastal alanud töö näitas, et kliirimise atraktiivsuse suurendamine, ELi taristute arendamise soodustamine ja järelevalvekorra tugevdamine ELis võtab aega; ·kindlaks tehti mitu meedet, mis võiksid aidata suurendada ELi kesksete vastaspoolte ja kliirimistegevuse atraktiivsust ning tagada nende riskide nõuetekohane juhtimine ja järelevalve; ·need kindlaksmääratud meetmed ei kuulu mitte ainult komisjoni ja kaasseadusandjate pädevusse, vaid võivad nõuda ka EKP, riikide keskpankade, Euroopa järelevalveasutuste, riiklike järelevalveasutuste, kesksete vastaspoolte ja pankade meetmeid; ·konsulteerimine näitas, et üldiselt eelistavad turuosalised regulatiivsetele meetmetele turupõhist lähenemisviisi, et minimeerida kulusid ja et ELi turuosalised säilitaksid rahvusvahelisel tasandil konkurentsivõime. Sellegipoolest toetati reguleerivaid meetmeid teataval määral, eriti kui need võimaldavad kesksete vastaspoolte uute toodete ja teenuste kiiremat heakskiitmisprotsessi; ·ELi keskse vastaspoole atraktiivsuse suurendamiseks peeti kasulikuks järgmisi meetmeid: aktiivse konto hoidmine ELi keskses vastaspooles, ELi kesksete vastaspoolte teenuste laiendamise hõlbustamise meetmed, kliirivate osaliste ringi laiendamine, riskimaandamisinstrumentide arvestuse eeskirjade muutmine ning ELi kesksete vastaspoolte rahastamise ja likviidsuse juhtimise tingimuste parandamine. Ettepanekus on seda sidusrühmade tagasisidet arvesse võetud, nagu ka tagasisidet, mis saadi tänu kohtumistele paljude eri sidusrühmade, ELi asutuste ja institutsioonidega. Ettepaneku kohaselt tehakse Euroopa turu infrastruktuuri määruses sihtotstarbelised muudatused, mille eesmärk on ·ELi kesksete vastaspoolte atraktiivsuse suurendamine selle abil, et lihtsustatakse toodete turulelaskmise ning mudelite ja parameetrite muutmise menetlusi ning kehtestatakse teatavate muudatuste puhul vastuväidete esitamiseta menetlus / tagantjärele heakskiitmine / läbivaatamine. See võimaldab ELi kesksetel vastaspooltel uusi tooteid kasutusele võtta ja mudelis kiiremini muudatusi teha, tagada samal ajal riskide piisava arvessevõtmise, ohustamata seejuures finantsstabiilsust, ning muuta seega ELi kesksed vastaspooled konkurentsivõimelisemaks; ·keskse kliirimise soodustamine ELis finantsstabiilsuse kaitsmiseks, nõudes kliirivatelt liikmetelt ja klientidelt aktiivse konto otsest või kaudset olemasolu ELi kesksetes vastaspooltes, ning klientidepoolse kliirimise hõlbustamine aitavad vähendada riskipositsioone kolmanda riigi teise taseme kesksetes vastaspooltes ja sellega ka liigset sõltuvust neist, mis on oht ELi finantsstabiilsusele; ·piiriüleste riskide hindamise ja juhtimise tõhustamine sellega, et ELi ametiasutustele tagatakse piisavad volitused ja teave nii ELi kui ka kolmandate riikide kesksete vastaspooltega seotud riskide jälgimiseks, sealhulgas nende järelevalvealase koostöö tõhustamisega ELis. •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Käesoleva ettepaneku ettevalmistamisel tugines komisjon järgmistele väliseksperdiarvamustele ja andmetele: ·ESMA Euroopa turu infrastruktuuri määruse artikli 25 lõike 2c kohane aruanne, mis esitati komisjonile 2021. aasta detsembris; aruandes võeti arvesse ka vastuseid ESMA korraldatud küsitlustele ning kesksetelt vastaspooltelt ja kliirivatelt osalistelt kogutud vastuseid; ·Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu vastus ESMA Euroopa turu infrastruktuuri määruse artikli 25 lõike 2c kohasele konsultatsioonile, mis esitati 2021. aasta detsembris; ·Rahvusvaheliste Arvelduste Panga statistika; ·Euroopa Poliitikauuringute Keskus (CEPS), 2021, „Setting EU CCP policy – much more than meets the eye“ (ELi keskse vastaspoole poliitika kehtestamine – palju enamat, kui pealtnäha paistab) ning

·ClarusFT andmebaas. Seda sisendit on täiendatud finantsturgude osaliste kvantitatiivse ja kvalitatiivse tagasisidega, mis on osaliselt konfidentsiaalne. •Mõjuhinnang Komisjon hindas asjakohaste poliitikavalikute mõju. Poliitikavariandid olid ajendatud järgmisest neljast tegurist: i) keerukad, pikad ja koormavad menetlused, ii) piiratud osalemine ELi kesksetes vastaspooltes ja koondumine turgu valitsevatesse kesksetesse vastaspooltesse, iii) ELi finantssüsteemi sisemine seotus, iv) järelevalvealase koostöö ebatõhus raamistik. Poliitikavariante hinnati ELi kesksete vastaspoolte atraktiivsuse suurendamise, ELi kesksetes vastaspooltes kliirimise soodustamise ning piiriüleste riskide hindamise ja juhtimise tõhustamise erieesmärkide suhtes. Mõjuhinnang sai 14. septembril 2022 õiguskontrollikomitee heakskiitva arvamuse koos märkustega, milles anti järgmised peamised parandussoovitused: ·selgitada, milles edu seisneks ja kuidas seda tõhusalt jälgida; ·muuta kaalutud variantide kogum terviklikumaks; ·esitada rakendusmääruse kaudu võetavate peamiste meetmete põhjendused ja kavandatud ülesehitus ning selgitada nende väljatöötamise aluseks olevaid kriteeriume ja parameetreid. Küsitud selgitused lisati mõjuhinnangu vastavatesse osadesse. Kõikide poliitikavariantide hindamise ja võrdluse põhjal jõuti mõjuhinnangus järeldusele, et eelistatavad on järgmised poliitikavariandid. ·Meetmed ELi kesksete vastaspoolte atraktiivsuse suurendamiseks: eelistatud variandiks peeti kombinatsiooni meetmetest, millega lihtsustatakse toodete turule toomise ja mudelite muutmise menetlusi ning kehtestatakse teatavate muudatuste puhul tagantjärele heakskiitmise / vastuväidete esitamiseta menetlus. Need meetmed lihtsustaksid praegu kehtivaid menetlusi, säilitades samas finantsstabiilsuse. Toodete turule toomise ja mudelite muutmise menetluste lihtsustamist ning teatavate muudatuste puhul tagantjärele heakskiitmise / vastuväidete esitamiseta heakskiitmise / läbivaatamise menetluse kehtestamist hinnati ka eraldi variantidena. Kuna need täidaksid aga eesmärke vaid osaliselt, peeti esitatud eesmärkide saavutamiseks kõige sobivamaks mõlema variandi kombinatsiooni. ·Meetmed keskse kliirimise soodustamiseks ELis, et kaitsta finantsstabiilsust: eesmärkide saavutamiseks peeti kõige sobivamaks erinevate võimaluste kombinatsiooni, mis hõlmaks järgmisi aspekte: i) nõue, et kliirivatel liikmetel ja klientidel oleks ELi kesksetes vastaspooltes aktiivne konto; ii) kliirimistegevuse uute nõuete täitmise tagamine; iii) keskse vastaspoole kaudu vabatahtlikult kliirivate avalik-õiguslike üksuste julgustamine tegema seda ELis, avaldades selleks teatise, ning iv) keskse kliirimise hõlbustamine. Nende variantide kombineerimine võimaldaks vähendada liigset sõltuvust teise taseme kesksetest vastaspooltest, suurendada keskset kliirimist ELis ja kõrvaldada keskse kliirimise ees seisvad takistused. Nendest meetmetest mõne puhul võib olla vaja teise tasandi õigusakte, milles sätestatakse konkreetsed aspektid. Poliitikavariante hinnati ka eraldi, kuid eesmärkide saavutamise seisukohast kõige tõhusamaks peeti variantide kombinatsiooni. ·Piiriüleste riskide hindamise ja juhtimise tõhustamise meetmed: kõige kohasemaks ja proportsionaalsemaks peeti kehtiva järelevalveraamistiku sihipäraseid muudatusi, sest nende abil saavutatakse õige tasakaal järgmiste eesmärkide täitmisel: i) tugevdada raamistikku piiriüleste riskide usaldusväärseks arvessevõtmiseks, ii) suurendada ELi finantsstabiilsust ja iii) suurendada ELi kesksete vastaspoolte atraktiivsust, võttes samal ajal arvesse, et keskseid vastaspooli, kliirivaid liikmeid ja kliente mõjutavad kriisilahendusotsused võetakse vastu riigi tasandil ning lõplik vastutus nende jurisdiktsioonis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte rahalise toetamise eest jääb liikmesriikidele. ·Poliitikavariantide pakett tervikuna avaldab positiivset mõju ELi kauplemisjärgsele süsteemile, sest see suurendab ELi kesksete vastaspoolte atraktiivsust, soodustab keskset kliirimist ELis, tõhustab piiriülese riski hindamist ja juhtimist ning aitab seega kaasa ELi finantsturgude konkurentsivõimele ja ELi finantsstabiilsusele. •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Algatuse eesmärk on suurendada ELi kesksete vastaspoolte atraktiivsust, vähendada ELi turuosaliste liigset sõltuvust väljaspool ELi asuvatest kesksetest vastaspooltest, kaitsta ELi finantsstabiilsust ja tugevdada ELi avatud strateegilist autonoomiat. Seega ei ole kulude vähendamine iseenesest selle eesmärk. Eelistatud poliitikavariant ELi kesksete vastaspoolte atraktiivsuse suurendamiseks toob aga kaasa ELi kesksete vastaspoolte menetluste lihtsustamise, halduskoormuse vähenemise ja nende tegevuse tõhustamise, millega vähenevad ka kulud. Selliste kulude ligikaudset kokkuhoidu on hinnatud sidusrühmadega suhtlemise ja mitme eelduse põhjal, mida oli vaja mõju ekstrapoleerimiseks kogu ELile. Kõnealune kulude kokkuhoid on halduslikku laadi ja seega arvestatakse, et „üks sisse, üks välja“ põhimõtte kohaselt n-ö väljub ligikaudu 5–15 miljonit eurot (ELis kokku). Tõenäoliselt koondub see vähestesse ELi kesksetesse vastaspooltesse (sest vähesed ELi kesksed vastaspooled võivad antud aastal uusi tooteid turule tuua) ja tõenäoliselt on see nende atraktiivsuse seisukohast kasulik. Mis puudutab võimalikke lisakulusid, mis on seotud „üks sisse, üks välja“ põhimõttega, st väga piiratud paberitööga konto avamiseks keskses vastaspooles, on halduskulud tühised (täpsem teave on lisatud mõjuhinnangu 3. lisas). Mis puudutab aktiivse konto nõuet, siis komisjoni talituste hinnangute põhjal, mis põhinevad konfidentsiaalsel teabel, on ligikaudu 60 %-l ELi kliirivate liikmete ELi klientidest juba konto ELi keskses vastaspooles intressivahetuslepingute (intressi-swap’ide) kliirimiseks ja ligikaudu 85 %-l on konto krediidiriski vahetuslepingute kliirimiseks. Seega ei tekitaks seda liiki toodete jaoks konto avamine ELi keskses vastaspooles nendele klientidele lisakulu. Lisaks võivad kulud sõltuda sellest, millises keskses vastaspooles nad osalevad: komisjoni talitustele esitatud konfidentsiaalse teabe kohaselt on näiteks mõnes ELi keskses vastaspooles konto kulud teatavatel tingimustel olematud. Aktiivse konto nõuet selgitatakse lisaks veel ESMA koostatavates regulatiivsetes tehnilistes standardites, mille üle peetakse avalik konsultatsioon ja tehakse kulude-tulude analüüs. •Põhiõigused EL on võtnud kohustuse järgida kõrgeid põhiõiguste kaitse standardeid ning on kirjutanud alla mitmele inimõigusi käsitlevale kokkuleppele. Seetõttu järgib käesolev ettepanek neid õigusi, eelkõige majanduslikke õigusi, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peamistes inimõigustealastes konventsioonides, ELi aluslepingute lahutamatuks osaks olevas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis.

4.MÕJU EELARVELE Ettepanekul puudub mõju liidu eelarvele. Käesolev seadusandlik algatus ei mõjuta ESMA ega muude Euroopa Liidu asutuste kulutusi. Mõju hindamisel tehti ESMA puhul kindlaks vaid mõõdukad lisakulud, samal ajal suurendavad kavandatud meetmed tõhusust, mis toob kaasa kulude vähenemise. Lisaks selgitatakse ja kohandatakse teatavate sätetega ESMA rolli, ilma et sellega kaasneks uusi ülesandeid, ning seetõttu tuleb neid pidada eelarveneutraalseks. Kindlakstehtud kulud on seotud uue keskandmebaasi, st järelevalvedokumentide esitamise IT-vahendi töölerakendamise ja kasutamisega. Kuigi ESMA-l võivad sellise uue IT-vahendi väljatöötamisel või valimisel ning selle kasutamisel suuremad kulud tekkida, suurendab IT-vahend ka tõhusust ja ESMA saab sellest kasu. See tõhusus on seotud oluliselt väiksema käsitsi tööga dokumentide võrdlemisel ja jagamisel, tähtaegade kontrollimisel ja küsimustele vastamisel ning riiklike pädevate asutuste, kolleegiumi ja keskse vastaspoole järelevalvekomiteega kooskõlastamisel. Tõenäoliselt kaaluvad need tulud kantud kulud üles. Lisaks võib esialgne lisa(paberi)töö, mis on seotud vahendite ja menetluste muutmisega ning tõhustatud koostööga, alguses kulusid suurendada, kuid tõenäoliselt need aja jooksul vähenevad või püsivad stabiilsena. Eelkõige peab ESMA koostama regulatiivsed/rakenduslikud tehnilised standardid nende dokumentide vormingu ja sisu kohta, mida kesksed vastaspooled peavad järelevalveasutustele taotluse esitamise ajal esitama, ning standardite kohta, mis käsitlevad aruandlust kliirimistegevuse ja ELi-väliste kesksete vastaspooltega seotuse kohta, ning selgituse kliirivatele liikmetele ja klientidele esitatava nõude kohta omada liidu keskses vastaspooles aktiivset kontot, samuti mõnede aruannete, sealhulgas nende järelevalvetegevuse ja piiriülese tegevuse tulemuste aastaaruande ning finantssektoriväliste vastaspoolte kliirimistegevuse poolaastaaruannete kohta. Selles tegevuses võib ESMA tugineda juba olemasolevatele sisemistele protsessidele ja menetlustele ning vajaduse korral kohandada need menetlused regulatiivseteks tehnilisteks standarditeks / rakenduslikeks tehnilisteks standarditeks. Mõne juba kindlakstehtud instrumendi jaoks aktiivse konto nõude kehtestamisel ja nende pideval jälgimisel võib ESMA võtta arvesse oma Euroopa turu infrastruktuuri määruse artikli 25 lõike 2c alusel tehtud tööd, kui ta hindab, milliste teise taseme kesksete vastaspoolte kliirimisteenused on süsteemselt olulised liidule või ühele või mitmele liikmesriigile, ning seetõttu võib tema vajadus lisaressursside järele olla vaid väga piiratud. Teine kategooria, mida kuluanalüüsis arvesse võtta, on menetluste ja vahendite muutmine vastavalt uuele järelevalvealase koostöö raamistikule. Koostöö ühistes järelevalverühmades ja ühise järelevalvemehhanismi loomine ELi tasandil on järelevalveraamistiku uued elemendid. Peamiselt on need siiski vahendid, mis parandavad ametiasutustevahelist koostööd ja katavad ülesandeid, mida ametiasutused juba kõigis olulistes osades täidavad, välja arvatud ELi kesksetes vastaspooltes olevate aktiivsete kontode kohta kehtestatud nõuete täitmise järelevalve, näiteks juurdepääsutasud, mida kesksed vastaspooled klientidelt aktiivsete kontode eest küsivad. Need uued struktuurid nõuavad tõenäoliselt ressursside ümberkorraldamist ja võivad tekitada vajaduse täiendavate koosolekute järele, kuid olulist mõju eelarvele neil ei ole. Lisaks toob ümberkujundatud järelevalveprotsess kaasa ka eeliseid, eelkõige selgemad kohustused, tarbetu topelttöö vältimine ja vastuväidete esitamiseta menetluse kasutuselevõtuga vähenev töö hulk, mis võimaldab ESMA-l ja riiklikel pädevatel asutustel keskenduda järelevalve olulistele aspektidele seoses keskse kliirimise teenuste laiendamisega ja kesksete vastaspoolte riskimudelites muudatuste tegemisega. Kavandatav muudatus, millega selgitatakse, et ESMA võib tühistada selliste kolmandate riikide kesksetele vastaspooltele antud tunnustuse, kes keelduvad ESMA-le tasu maksmisest, on kulude poolest positiivne. See võtab ESMA-lt vajaduse teha märkimisväärsel hulgal tööd ilma selle eest tasu saamata. Lisaks kehtestatakse täiendavad sätted, millega selgitatakse ja kohandatakse ESMA rolli ning mida tuleb seetõttu pidada eelarveneutraalseks. Näiteks on ESMA-l juba kohustus esitada arvamus enne, kui riiklikud pädevad asutused teatavad otsused vastu võtavad, kuid nende arvamuste sisu kohandatakse, et tagada järelevalveprotsessi suurem tõhusus ja ESMA-le antakse ametlik võimalus esitada arvamus kesksete vastaspoolte iga-aastase läbivaatamise ja hindamise ning nende tegevusloa ja võimendustagatise nõuete tühistamise kohta. Lisaks peab ESMA võtma endale selge rolli koordineerimisel ja soovituste andmisel eriolukordades. Need on ülesanded, mis on kõigis olulistes aspektides seotud nende juba käimasoleva tööga, ning sätted selgitavad ja tugevdavad seega ESMA positsiooni selgete kohustuste kehtestamisega. Kuigi väiksemaid muudatusi tehakse muudegi Euroopa Liidu asutuste, näiteks Euroopa Komisjoni või Euroopa Keskpanga rollis, ei ole neil eelarvemõju. 5.MUU TEAVE •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Meetmete eesmärk on parandada ELi kesksete vastaspoolte atraktiivsust ja tõhustada piiriüleste riskide järelevalvet ELis. Seetõttu kaalutakse mitut Euroopa turu infrastruktuuri määruse muudatust ja mõnel juhul muude ELi õigusaktide muudatusi. Ettepanekuga tagatakse, et asjaomastel ELi asutustel on juurdepääs asjassepuutuvale teabele, ilma et see tekitaks liigseid kulusid. Ettepanek sisaldab sätet, mille kohaselt tuleks korraldada kogu Euroopa turu infrastruktuuri määruse hindamine, keskendudes selle tõhususele ja tulemuslikkusele esialgsete eesmärkide saavutamisel (st ELi kliiringuturgude tõhususe ja turvalisuse parandamine ning finantsstabiilsuse säilitamine). Hindamisel tuleks arvesse võtta Euroopa turu infrastruktuuri määruse kõiki aspekte, kuid eelkõige ELi kesksete vastaspoolte atraktiivsust. Põhimõtteliselt peaks see hindamine toimuma vähemalt viis aastat pärast määruse jõustumist ja selle eesmärk on koguda teavet kõigilt asjaomastelt sidusrühmadelt. •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus 1.Konsolideerimisgrupi sisetehingud Euroopa turu infrastruktuuri määrusega on ette nähtud raamistik, millega vabastatakse konsolideerimisgrupi sisetehingud (riigisisesed ja piiriülesed) kõnealuse määruse artikli 4 kohasest kliiringukohustusest ja artiklis 11 sätestatud võimendustagatise nõuetest. Suurema õiguskindluse ja prognoositavuse tagamiseks seoses konsolideerimisgrupi sisetehinguid käsitlevate otsuste raamistikuga asendatakse samaväärsuse otsuse nõue nende jurisdiktsioonide loeteluga, mille suhtes ei saa erandit teha. Seetõttu tuleks muuta artiklit 3, et asendada samaväärsuse otsuse nõue nende kolmandate riikide loeteluga, mille suhtes ei tohiks erandit teha, ning artikkel 13 tuleks välja jätta. Kõnealused kolmandad riigid peaksid olema need, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 artikliga 9 kantud selliste suure riskiga kolmandate riikide loetellu, kelle rahapesuvastases ja terrorismi rahastamise vastases korras esineb strateegilisi puudusi, ning need, mis on kantud maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu I lisasse. Komisjonil on ka õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks need kolmandad riigid, kelle üksuste suhtes ei pruugi need erandid kehtida, kuigi neid ei ole nimetatud loeteludesse kantud, sest asjaolu, et ollakse nendesse loeteludesse kantud kolmanda riigi üksus, ei tarvitse olla ainus riski, sealhulgas vastaspoole riski või õiguslikku riski mõjutav tegur. 2.kliirimiskohustus Artiklit 4 muudetakse, et kehtestada vabastus kliirimiskohustusest, kui ELi finantssektori vastaspool või finantssektoriväline vastaspool, kelle suhtes kehtib Euroopa turu infrastruktuuri määruse kohane kliirimiskohustus, teeb tehingu kolmandas riigis asutatud pensioniskeemiga, mis on riigisisese õiguse kohaselt kliirimiskohustusest vabastatud. 3.Finantssektori vastaspoolte kliirimiskohustus

Artiklit 4a muudetakse ja sellest tulenevalt tuleks Euroopa turu infrastruktuuri määruse artikli 4a kohaste künniste suhtes positsiooni arvutamisel võtta arvesse ainult neid tuletislepingud, mida ei kliirita artikli 14 kohaselt tegevusloa saanud või kõnealuse määruse artikli 25 kohaselt tunnustatud keskses vastaspooles. 4.Aktiivne konto Lisatakse uus artikkel 7a, et käsitleda riske, mis on seotud ELi kliirivate liikmete ja klientide ülemääraste riskipositsioonidega kolmanda riigi kesksetes vastaspooltes, kes osutavad kliirimisteenuseid, mille ESMA on teinud kindlaks kui süsteemselt olulised teenused, ning tagada sellega ELi finantssüsteemi terviklikkus ja stabiilsus. Selle artikliga nõutakse, et kliirimiskohustusega finantssektori vastaspooled ja finantssektorivälised vastaspooled, kes peavad ELis asutatud kesksetes vastaspooltes kas otseselt või kaudselt omama aktiivseid kontosid, kliiriksid vähemalt teatava osa teenuseid, mis on määratletud kui süsteemselt olulised teenused, ELi kesksetes vastaspooltes ning selle kohta aru andma. Selle nõude tulemusel peaksid asjaomaste teise taseme kesksete vastaspoolte pakutavate süsteemselt eriti oluliste kliirimisteenuste ülemäärased riskid finantsstabiilsuse tagamiseks vajalikul määral vähenema. ESMA määrab koostöös Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga ning pärast Euroopa Keskpankade Süsteemiga konsulteerimist kindlaks nendel aktiivsetel kontodel toimuva tegevuse kalibreerimise üksikasjad ja nendel aktiivsetel kontodel kliiritavate tehingute aruandlusnõuded. Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teeb artikli 25 lõike 2c kohast hindamist, on komisjonil õigus võtta vastu delegeeritud õigusakt, et muuta nende tuletislepingute kategooriate loetelu, mille suhtes kohaldatakse aktiivse konto nõuet, lisades sellesse loetellu kategooriaid või eemaldades neid sealt. 5.Teave kliirimisteenuste kohta Lisatakse uus artikkel 7b, millega sätestatakse nõue, et kliirivad liikmed ja kliirimisteenuseid osutavad kliendid teavitaksid oma kliente võimalusest kliirida asjaomane leping ELi keskses vastaspooles. Artikliga 7b kehtestatakse ka ELi kliirivatele liikmetele ja ELi klientidele kohustus anda oma pädevale asutusele aru ELi-välistes kesksetes vastaspooltes kliirimise ulatusest. Et esitatav teave oleks määratletud ja esitatud ühtlustatud viisil, on ESMA-l kohustus töötada välja regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse nõutav teave. 6.Teatamiskohustus Artiklit 9 muudetakse, et kaotada erand teatamisnõuetest tehingute korral konsolideerimisgruppi kuuluvate vastaspoolte vahel, mille puhul vähemalt üks vastaspooltest on finantssektoriväline vastaspool, et tagada konsolideerimisgrupi sisetehingute nähtavus. 7.Finantssektoriväliste vastaspoolte kliirimiskohustus Artiklit 10 muudetakse, et kehtestada ESMA-le nõue vaadata läbi regulatiivsed tehnilised standardid, mis käsitlevad kriteeriume, mille alusel määratakse kindlaks, millised börsivälised tuletislepingud on objektiivselt mõõdetavad kui riske vähendavad, nn riskimaandamise erandeid ja künniste määramist, et tuletisinstrumentidega seotud riske ja omadusi õigesti ja täpselt kajastada, ning neid standardeid vajaduse korral muuta, ja kaaluda, kas börsiväliste tuletisinstrumentide liigid, nimelt intressi-, valuuta-, krediidi- ja aktsiatel põhinevad tuletisinstrumendid, on endiselt asjakohased. ESMA-l soovitatakse muu hulgas kaaluda suuremat üksikasjalikkust kaubatuletisinstrumentide puhul. Artiklit 10 muudetakse ka selleks, et nõuda künniste suhtes positsioonide arvutamisel ainult nende tuletislepingute arvessevõtmist, mida ei kliirita artikli 14 kohaselt tegevusloa saanud või artikli 25 kohaselt tunnustatud keskses vastaspooles. 8.Nende börsiväliste tuletislepingute riskimaandamismeetodid, mida ei kliirita keskse vastaspoolega Artiklit 11 muudetakse, et anda finantssektorivälistele vastaspooltele, kelle suhtes kohaldatakse esimest korda kohustust vahetada tagatist selliste börsiväliste tuletislepingute korral, mida ei kliiri keskne vastaspool, neljakuuline rakendusperiood, et pidada läbirääkimisi ja testida tagatise vahetamise korraldust. Euroopa Pangandusjärelevalve võib koostöös teiste Euroopa järelevalveasutustega anda välja suuniseid või soovitusi riskijuhtimismenetluste ühetaolise kohaldamise tagamiseks. 9.Kesksele vastaspoolele tegevusloa andmine ning tegevuste ja teenuste laiendamine Artikleid 14 ja 15 muudetakse selgitamaks, et tegevusloa saanud kesksetel vastaspooltel peaks lisaks kliirimisteenuste osutamise ja finantsinstrumentidega seotud tegevuste loale olema ka kliirimisteenuste osutamise ja mittefinantsinstrumentidega seotud tegevuste luba. 10.Kesksele vastaspoolele tegevusloa andmine, tegevuste ja teenuste laiendamine ning tegevusloa andmise ja selle andmisest keeldumise kord Artikleid 14, 15 ja 17 muudetakse, tagamaks et kesksete vastaspoolte asjaomased menetlused oma tootepakkumise laiendamiseks oleksid ELi kesksete vastaspoolte jaoks lühemad, vähem keerukad ja tulemuses kindlamad. Pädevad asutused peavad taotluse kättesaamist kiiresti kinnitama ja seejuures hindama, kas keskne vastaspool on esitanud loa või laiendamise jaoks vajalikud dokumendid. Tagamaks, et ELi kesksed vastaspooled esitavad koos taotlustega kõik nõutavad dokumendid, on ESMA kohustatud välja töötama regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, milles neid dokumente, nende vormi ja sisu kirjeldatakse. Lisaks peaks keskne vastaspool esitama kõik dokumendid keskandmebaasi, kus neid tuleks kohe jagada keskse vastaspoole pädeva asutuse, ESMA ja kolleegiumiga. Lisaks peaksid keskse vastaspoole pädev asutus, ESMA ja kolleegium eelnevalt kindlaksmääratud hindamisaja jooksul üksteisega suhtlema ja esitama kesksele vastaspoolele küsimusi, et tagada paindlik ja koostöine protsess. 11.Tegevuste või teenuste laiendamise taotluse rahuldamine vastuväidete esitamiseta menetluses ja järelmenetlused Lisatakse uus artikkel 17a, et anda kesksetele vastaspooltele võimalus läbida tavapärase menetluse asemel vastuväidete esitamiseta menetlus, et saada luba lisateenustele või tegevustele, mida keskne vastaspool kavatseb pakkuda ja mis ei suurenda keskse vastaspoole riske. Artiklis 17a sätestatakse, milliseid lisateenuseid ja -tegevusi peetakse väheoluliseks, ja seetõttu peab selle keskse vastaspoole pädev asutus need vastuväidete esitamiseta menetluses heaks kiitma ja keskne vastaspool võib hakata neid pakkuma enne, kui keskse vastaspoole pädevalt asutuselt on otsus kätte saadud. Lisaks nendele juhtudele võib keskne vastaspool taotleda oma pädevalt asutuselt vastuväidete esitamiseta menetluse kohaldamist ka siis, kui ta leiab, et kavandatav lisateenus või -tegevus ei suurendaks tema riske.

12.Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt ja kolleegiumilt arvamuse küsimise kord Lisatakse uus artikkel 17b, et selgitada kohaldamisala ja protsessi, mida tuleb järgida juhul, kui pädev asutus küsib ESMA ja kolleegiumi arvamust enne järelevalveotsuse vastuvõtmist, mille kohta keskne vastaspool taotlust ei esita, nt keskse vastaspoole arvestuse pidamise nõuete täitmise või huvide konflikti kohta. 13.Kolleegium ja kolleegiumi arvamus Artikleid 18 ja 19 muudetakse, et kesksete vastaspoolte pidevat koostööpõhist järelevalvet veelgi tugevdada. Seetõttu nõutakse kolleegiumilt arvamuse esitamist ka siis, kui pädev asutus kaalub keskse vastaspoole tegevusloa kehtetuks tunnistamist ning kui pädev asutus teeb selle keskse vastaspoole iga-aastast läbivaatamist ja hindamist. ESMA peaks juhtima ja juhatama igat ELi keskset vastaspoolt käsitlevat kolleegiumi ning saama hääleõiguse. 14.Tegevusloa kehtetuks tunnistamine Artiklit 20 muudetakse, et sätestada pädevale asutusele nõue konsulteerida ESMAga ja kolleegiumi liikmetega enne, kui keskse vastaspoole pädev asutus teeb otsuse teatava teenuse või tegevuse lõpetamiseks või selle ulatuse piiramiseks, välja arvatud juhul, kui otsust on vaja kiiresti. 15.Iga-aastane läbivaatamine Artiklit 21 muudetakse osutusega sellele, et iga-aastases läbivaatamises tuleks arvesse võtta keskse vastaspoole pakutavaid teenuseid või tegevusi või mudeli muudatusi, mida keskne vastaspool kasutab vastuväidete esitamiseta menetluse alusel. Samuti täpsustatakse läbivaatamisest tuleneva aruande esitamise sagedust (aruanne tuleks esitada vähemalt kord aastas kindlal kuupäeval). Lisaks täpsustatakse, et ESMA ja kolleegium peavad aruande kohta arvamuse esitama. 16.Pädevate asutuste ja ESMA koostöö seoses tegevusloa saanud kesksete vastaspooltega ning tegevusloa andmise ja sellest keeldumise kord Artikleid 17 ja 23a muudetakse, et võimaldada ESMA-l esitada keskse vastaspoole pädevale asutusele arvamus ka keskse vastaspoole iga-aastase läbivaatamise ja hindamise, võimendustagatise nõuete ja tegevusloa kehtetuks tunnistamise kohta. Sellise arvamuse esitamiseks peab ESMA hindama keskse vastaspoole vastavust asjakohastele Euroopa turu infrastruktuuri määruse nõuetele, keskendudes eelkõige tuvastatud piiriülestele riskidele või ELi finantsstabiilsust ohustavatele riskidele. Lisaks peaks ESMA avaldama asjaolu, et pädev asutus ei järgi või ei kavatse järgida tema või kolleegiumi arvamust või sellesse lisatud tingimusi või soovitusi. Samuti võib ESMA avaldada pädeva asutuse põhjendused kõnealuse nõuande mittejärgimise kohta. Artiklit 23a muudetakse, et täpsustada veelgi ESMA rolli koordineerimise tugevdamisel eriolukordades ja riskide hindamisel, eelkõige piiriüleselt. 17.Ühised järelevalverühmad, tegevuste või teenuste laiendamise taotluse rahuldamise vastuväidete esitamiseta menetlused ning läbivaatamine ja hindamine Lisatakse uus artikkel 23b, et suurendada tegevusloa saanud ELi kesksete vastaspoolte järelevalvega tegelevate asutuste koostööd ühiste järelevalverühmade loomise abil. Ühistel järelevalverühmadel on järgmised ülesanded: i) anda keskse vastaspoole pädevale asutusele teavet keskse vastaspoole olemasoleva tegevusloa laiendamisega seotud vastuväidete esitamiseta menetluse raames, ii) aidata määrata kindlaks keskse vastaspoole läbivaatamise ja hindamise sagedus ja põhjalikkus ning iii) osaleda kohapealsetes kontrollides. 18.Ühine järelevalvemehhanism Lisatakse uus artikkel 23c, et luua valdkonnaülene järelevalvemehhanism, kuhu koondatakse ELi kesksete vastaspoolte, kliirivate liikmete ja klientide järelevalvega tegelevad liidu asutused. ESMA peab koostöös teiste ühises järelevalvemehhanismis osalevate asutustega esitama Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile iga-aastase aruande järelevalvetegevuse tulemuste kohta, et anda teavet tulevaste poliitiliste otsuste tegemiseks. ESMA võib anda ka suuniseid või soovitusi, kui ta leiab, et pädevad asutused ei suuda tagada kliirivate liikmete ja klientide vastavust aktiivse konto nõudele või kui ta tuvastab ohu ELi finantsstabiilsusele. 19.Eriolukord Artiklit 24 muudetakse, et veelgi tugevdada ESMA rolli eriolukorras, võimaldades ESMA-l kutsuda kokku keskse vastaspoole järelevalvekomitee koosolekuid kas omal algatusel või taotluse korral, võimalik et laiendatud koosseisus, et pädevate asutuste reageeringuid tõhusalt koordineerida. Samuti on ESMA-l õigus küsida turuosalistelt lihtteabenõudega teavet, et täita nendel juhtudel oma koordineerimisülesannet. ESMA võib anda soovitusi ka keskse vastaspoole pädevatele asutustele. 20.Kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee Artiklit 24a muudetakse, et ESMA saaks kaardistada ja kindlaks määrata järelevalveprioriteedid, et võtta arvesse piiriüleseid riske, sealhulgas vastastikuse seotuse, vastastikuste seoste ja kontsentratsiooniriske. Lisaks muudetakse artiklit 24a, et võimaldada emiteerivatel keskpankadel osaleda kõikidel ELi kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee koosolekutel ning vajaduse korral kutsuda neil osalema asjaomaseid kliente ja ELi asutusi.

21.Kolmanda riigi keskse vastaspoole tunnustamine Artiklit 25 muudetakse selgitamaks, et kui ESMA vaatab läbi kolmanda riigi keskse vastaspoole tunnustamist, ei tohiks see keskne vastaspool olla kohustatud esitama uut taotlust, vaid ta peaks andma ESMA-le kogu selliseks läbivaatamiseks vajaliku teabe. Artiklit 25 muudetakse, et anda komisjonile võimalus kasutada liidu huvides proportsionaalset lähenemisviisi ja loobuda nõudest, et kolmandal riigil peab olema kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamiseks tõhus samaväärne süsteem, kui ta võtab selle kolmanda riigi kohta vastu samaväärsuse otsust. Koostöökorra proportsionaalsuse tagamiseks peaks ESMA seda erinevate jurisdiktsioonide jaoks kohandama, võttes aluseks vastavas jurisdiktsioonis asutatud keskse(d) vastaspoole(d). Teise taseme kesksete vastaspoolte puhul peaks koostöökord hõlmama suuremat hulka teavet, mida ESMA ja asjaomaste kolmandate riikide ametiasutused vahetavad omavahel sagedamini. Artiklit 25 muudetakse veelgi, et koostöökord hõlmaks ESMA õigust saada teavet ka siis, kui teise taseme keskne vastaspool peab suurendama oma valmisolekut finantsraskuste korral, näiteks finantsseisundi taastamise kava koostamisega või kui sellise kolmanda riigi asutus koostab kriisilahenduse kavad. ESMAt tuleb teavitada ka tekkiva kriisi ELi finantsstabiilsuse seisukohast olulistest aspektidest. 22.Tunnustamise tingimuste järjepidev täitmine Artiklit 25b muudetakse selgitusega selle kohta, et teise taseme kesksed vastaspooled peavad ESMA-le korrapäraselt teavet esitama. 23.Tunnustamise tühistamine ja avalik teadaanne Artikleid 25p ja 25r muudetakse selgitamaks, et ESMA võib tunnustuse tühistada, kui ELi-väline keskne vastaspool rikub mõnda Euroopa turu infrastruktuuri määrusega sätestatud nõuet, ja võib avaldada avaliku teadaande, kui tasusid ei ole makstud või kui keskne vastaspool ei ole võtnud ESMA nõutud parandusmeetmeid. 24.Pädevatele asutustele esitatav teave Artiklit 31 keskse vastaspoole juhtimises tehtavatest muudatustest teavitamise kohta muudetakse, et selgitada teabe jagamise ning ESMA ja kolleegiumi arvamuste esitamise korda. 25.ESMA ja kolleegiumi arvamused Artikleid 32, 35, 41 ja 54 muudetakse, et selgitada ESMA-lt ja kolleegiumilt arvamuse taotlemist. 26.Osalusnõuded ja üldsätted organisatsiooniliste nõuete kohta Artikleid 26 ja 37 muudetakse selgitamaks, et kesksetel vastaspooltel ei tohiks lubada olla teiste kesksete vastaspoolte kliiriv liige ega võtta teisi kliiringukodasid oma kliirivaks liikmeks või kaudseks kliirivaks liikmeks. 27.Osalusnõuded Artiklit 37 muudetakse sätestamaks, et kui keskne vastaspool on kaasanud või kavatseb kaasata kliiriva liikmena finantssektoriväliseid vastaspooli, peaks see keskne vastaspool tagama, et seoses võimendustagatise nõuete ja tagatisfondidega on täidetud teatavad lisanõuded. Finantssektorivälistel vastaspooltel ei tohiks olla lubatud pakkuda klientidele kliirimisteenuseid ja neil peaks olema lubatud omada keskses vastaspooles ainult nende enda arvel hoitavate varade ja positsioonide kontosid. Keskse vastaspoole pädev asutus peaks ESMA-le ja kolleegiumile finantssektoriväliste vastaspoolte kliirivaks liikmeks vastuvõtmise asjakohasuse kohta korrapäraselt aru andma. ESMA-l on volitused koostada regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu elementide kohta, mida tuleb juurdepääsukriteeriumide kindlaksmääramisel arvesse võtta, ja ta võib pärast ad hoc vastastikusi hindamisi esitada arvamuse selliste kokkulepete asjakohasuse kohta. 28.Läbipaistvus Artiklit 38 muudetakse, et tagada klientidele ja kaudsetele klientidele lisatagatise nõuete parem nähtavus ja prognoositavus. Kliirivad liikmed ja kliirimisteenuseid osutavad kliendid peaksid tagama läbipaistvuse oma klientide ees. 29.Võimendustagatise nõuded

Artiklit 41 muudetakse tagamaks, et kesksed vastaspooled vaatavad oma võimendustagatiste taseme pidevalt läbi, võttes seejuures arvesse selliste muudatuste võimalikku protsüklilist mõju, kajastades valitsevaid turutingimusi ja arvestades oma päevasisese võimendustagatise kogumise ja maksete võimalikku mõju osalejate likviidsuspositsioonile. 30.Likviidsusriski kontrollimine Artiklit 44 muudetakse, et kajastada paremini üksusi, kelle maksejõuetus võib oluliselt mõjutada keskse vastaspoole likviidsuspositsiooni, kehtestades nõude, et keskne vastaspool võtaks arvesse vähemalt kahe üksuse, sealhulgas kliirivate liikmete ja likviidsusteenuse osutajate maksejõuetusest tingitud likviidsusriski. 31.Tagatisnõuded Artiklit 46 muudetakse, et võimaldada käsitada pangatagatisi ja riigi tagatisi väga likviidse kõlbliku tagatisena, tingimusel et need on likvideerimisperioodi jooksul nõudmisel tingimusteta kättesaadavad, ja tagades, et keskne vastaspool võtab neid oma üldise panga riskipositsiooni arvutamisel arvesse. Lisaks peaks keskne vastaspool tagatisena aktsepteeritavate varade suhtes kohaldatavate väärtuskärbete taseme läbivaatamisel võtma arvesse võimalikke protsüklilisi mõjusid. 32.Mudelite läbivaatamine, stressitestid ja järeltestid Artiklit 49 muudetakse, tagamaks et kesksete vastaspoolte mudeli muudatuste taotlemise menetlused oleksid lühemad, vähem keerukad ja tulemuses kindlamad. Pädevad asutused peavad mudeli muutmise taotluse kättesaamist kiiresti kinnitama ja seejuures hindama, kas keskne vastaspool on nõutavad dokumendid esitanud. Tagamaks, et ELi kesksed vastaspooled esitavad koos taotlustega kõik nõutavad dokumendid, on ESMA kohustatud välja töötama regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, milles neid dokumente, nende vormi ja sisu kirjeldatakse. Lisaks peaks keskne vastaspool esitama kõik dokumendid keskandmebaasi, kus neid tuleks kohe jagada keskse vastaspoole pädeva asutuse, ESMA ja kolleegiumiga. Artikliga 49 lisatakse ka võimalus läbida mitteolulisteks peetavate mudelimuudatuste kinnitamiseks tavapärase menetluse asemel vastuväidete esitamiseta menetlus ja täpsustatakse, milliseid muudatusi peetakse olulisteks. Kui keskne vastaspool peab muudatust väheoluliseks, võib ta hakata mudeli muudatust kasutama enne, kui on keskse vastaspoole pädeva asutuse otsuse kätte saanud. 33.Aruannete muudatused ja läbivaatamine Artiklit 85 muudetakse, et panna komisjonile kohustus esitada [viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumist] aruanne, milles hinnatakse käesoleva määruse kohaldamist. Komisjon peab esitama nimetatud aruande koos asjakohaste ettepanekutega Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Lisaks kaotatakse praegu kehtiv nõue esitada aruanne 2. jaanuariks 2023. Ka ESMA peab esitama [kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist] aruande oma personali ja ressursside kohta. 34.Kapitalinõuete määruse muudatused Kapitalinõuete määruse artikli 382 lõiget 4 muudetakse, et viia kapitalinõuete määruse asjakohased sätted vastavusse käesolevas ettepanekus soovitatud muudatustega. Muudatusega kohandatakse krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõude ulatust, eelkõige selgitusega selle kohta, millised konsolideerimisgrupi sisetehingud võib sellest nõudest vabastada. 35.Rahaturufondide määruse muutmine Rahaturufondide määruse artiklit 17 muudetakse seoses investeerimispoliitika sätetega, mis käsitlevad vastaspoole riskipiiranguid. Sellega jäetakse keskselt kliiritavate tuletisinstrumentide tehingud rahaturufondide määruse artikli 17 lõikes 4 ja artikli 17 lõike 6 punktis c sätestatud vastaspoole riski piirmääradest välja. Peale selle lisatakse artiklisse 2, täpsemalt uue punktina 24, keskse vastaspoole määratlus.



2022/0403 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, [xxxx],

millega muudetakse määrusi (EL) nr 648/2012, (EL) nr 575/2013 ja (EL) 2017/1131 seoses meetmetega, mille eesmärk on leevendada ülemääraseid riskipositsioone kolmandate riikide kesksetes vastaspooltes ja suurendada liidu kliirimisturgude tõhusust

(EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 648/2012 aitab kaasa süsteemse riski vähendamisele, suurendades börsiväliste tuletisinstrumentide turu läbipaistvust, maandades vastaspoole krediidiriski ja vähendades operatsiooniriski, mis on seotud börsiväliste tuletisinstrumentidega. (2)Kauplemisjärgsed infrastruktuurid on kapitaliturgude liidu põhiaspekt ja nendest sõltuvad paljud kauplemisjärgsed protsessid, sealhulgas kliirimine. Tõhus ja konkurentsivõimeline kliirimissüsteem liidus on hädavajalik liidu kapitaliturgude toimimiseks ning see on liidu finantsstabiilsuse nurgakivi. Seetõttu on vajalik kehtestada täiendavad eeskirjad, et parandada kliirimisteenuste tõhusust liidus üldiselt ja eelkõige kesksete vastaspoolte tõhusust, eelkõige menetluste ühtlustamisega, eriti lisateenuste osutamise või -tegevuste ja keskse vastaspoolte riskimudelites muudatuste tegemise puhul, likviidsuse suurendamisega, kliirimise soodustamisega liidu kesksetes vastaspooltes, kesksete vastaspoolte tegevusraamistiku moderniseerimisega ning kesksetele vastaspooltele ja teistele finantssektoris osalejatele ühtsel turul konkureerimiseks vajaliku paindlikkuse pakkumisega. (3)Ettevõtjate ligimeelitamiseks peavad kesksed vastaspooled olema turvalised ja vastupidavad. Määruses (EL) nr 648/2012 on sätestatud meetmed tuletisinstrumentide turgude läbipaistvuse suurendamiseks ja riskide maandamiseks kliirimise ja võimendustagatise vahetamise teel. Selles täidavad kesksed vastaspooled finantsriskide maandamisel olulist rolli. Seetõttu tuleks kehtestada eeskirjad, et liidu kesksete vastaspoolte stabiilsust veelgi suurendada, eelkõige õigusraamistiku teatavate aspektide muutmisega. Lisaks sellele ja tunnustades liidu kesksete vastaspoolte rolli liidu finantsstabiilsuse säilitamisel, on vaja nende järelevalvet veelgi tugevdada, pöörates erilist tähelepanu nende rollile laiemas finantssüsteemis ja asjaolule, et nad osutavad teenuseid üle piiride. (4)Keskne kliirimine on ülemaailmne ettevõtlusvaldkond ja liidu turuosalised tegutsevad rahvusvaheliselt. Samas on sellest ajast peale, kui komisjon võttis 2017. aastal vastu ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), ja muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 seoses kesksetele vastaspooltele tegevusloa andmise korra ja sellega seotud asutustega ning kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamise nõuetega, korduvalt väljendatud muret, sealhulgas on seda teinud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA), liidu finantsstabiilsust ohustavate jätkuvate riskide pärast, mis tulenevad kliirimise liigsest koondumisest mõnes kolmandas riigis asuvasse kesksesse vastaspoolde, eelkõige võimalikest riskidest, mis võivad tekkida stressistsenaariumi olukorras. Lühiajalises plaanis võttis komisjon selleks, et leevendada mõju, mida avaldavad Ühendkuningriigi liidust väljaastumisega seotud järsud riskid, mis on tingitud liidu turuosaliste Ühendkuningriigi kesksetele vastaspooltele juurdepääsu järsust katkemisest, vastu mitu samaväärsuse otsust, et säilitada juurdepääs Ühendkuningriigi kesksetele vastaspooltele. Siiski kutsus komisjon liidu turuosalisi üles vähendama keskmises perspektiivis oma ülemääraseid riske väljaspool liitu asuvates süsteemsetes kesksetes vastaspooltes. 2021. aasta jaanuaris kordas komisjon seda üleskutset teatises „Euroopa majandus- ja finantssüsteem: avatuse, tugevuse ja vastupidavuse edendamine“. Ülemäärasest seotusest väljaspool liitu asuvate süsteemsete kesksete vastaspooltega tulenevaid riske ja mõjusid käsitleti Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve 2021. aasta detsembris pärast määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 2c kohaselt läbiviidud hindamist avaldatud aruandes. Aruandes jõuti järeldusele, et mõned nende süsteemselt oluliste Ühendkuningriigi kesksete vastaspoolte pakutavad teenused on nii olulise süsteemse tähtsusega, et määruse (EL) nr 648/2012 kohane kehtiv kord ei ole liidu finantsstabiilsust ohustavate riskide maandamiseks piisav. Selleks et leevendada liidu võimalikke finantsstabiilsuse riske, mis tulenevad jätkuvast ülemäärasest sõltuvusest süsteemselt olulistest kolmandate riikide kesksetest vastaspooltest, aga ka selleks, et suurendada meetmete proportsionaalsust nende kolmandate riikide kesksete vastaspoolte suhtes, mis kujutavad endast liidu finantsstabiilsusele väiksemat riski, on vajalik määrusega (EL) 2019/2099 kehtestatud raamistikku eri kolmandate riikide kesksete vastaspoolte riskidega veelgi kohandada. (5)Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 lõikega 2 ja artikli 11 lõigetega 5–10 vabastatakse konsolideerimisgrupi sisetehingud kliirimiskohustusest ja võimendustagatise nõuetest. Suurema õiguskindluse ja prognoositavuse tagamiseks seoses konsolideerimisgrupi sisetehingute raamistikuga tuleks kõnealuse määruse artiklis 13 sätestatud samaväärsuse otsused asendada lihtsama raamistikuga. Seetõttu tuleks muuta nimetatud määruse artiklit 3, et asendada samaväärsuse otsuse nõue nende kolmandate riikide loeteluga, mille suhtes ei tohiks erandit teha. Seetõttu tuleks kõnealuse määruse artikkel 13 välja jätta. Kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 382 on viidatud määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 3 sätestatud konsolideerimisgrupi sisetehingutele, tuleks ka nimetatud artiklit 382 vastavalt muuta. (6)Arvestades asjaolu, et üksuste suhtes, mis on asutatud suure riskiga kolmandate riikide loetellu kantud riikides, kelle rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras esineb strateegilisi puudusi, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 artiklis 9, või kolmandates riikides, kes on loetletud maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide muudetud ELi loetelu käsitlevate nõukogu järelduste I lisas, kohaldatakse leebemat õiguskorda, võib nende tegevus suurendada riski liidu finantsstabiilsusele, sealhulgas vastaspoole suurenenud krediidiriski ja õigusliku riski tõttu. Järelikult ei tohiks selliseid üksusi konsolideerimisgrupi sisetehingute raamistikus arvesse võtta. (7)Strateegilised puudused rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras või maksualase koostöö puudumine ei pruugi olla ainsad tegurid, mis võivad riski, sealhulgas tuletislepingutega seotud vastaspoole krediidiriski ja õiguslikku riski, mõjutada. Oma osa on ka muudel teguritel, näiteks järelevalveraamistikul. Seetõttu tuleks komisjonile anda volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et teha kindlaks need kolmandad riigid, kelle üksustele ei pruugi need erandid kehtida, kuigi neid ei ole nimetatud loeteludesse kantud. Arvestades, et konsolideerimisgrupi sisetehingute suhtes kehtivad leebemad regulatiivsed nõuded, peaksid reguleerivad asutused ja järelevalveasutused kolmandate riikide üksusi hõlmavate tehingutega seotud riske hoolikalt jälgima ja hindama. (8)Liidu ja kolmandate riikide krediidiasutustele, kes pakuvad pensioniskeemi kliirimisteenuseid, võrdsete võimaluste tagamiseks tuleks kehtestada erand määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 punktis iv sätestatud kliirimiskohustusest, kui liidu finantssektori vastaspool või finantssektoriväline vastaspool, kelle suhtes kehtib kliirimiskohustus, teeb tehingu kolmandas riigis asutatud pensioniskeemiga, mis on selle kolmanda riigi õiguse kohaselt kliirimiskohustusest vabastatud. (9)Määrusega (EL) nr 648/2012 soovitatakse keskse kliirimise kasutamist kui börsiväliste tuletisinstrumentide peamist riskide maandamise tehnikat. Börsivälise tuletislepinguga seotud riske saab seetõttu kõige paremini maandada, kui asjaomast tuletislepingut kliirib keskne vastaspool, kes on tegevusloa saanud nimetatud määruse artikli 14 alusel või keda on tunnustatud sama määruse artikli 25 alusel. Sellest järeldub, et kui arvutatakse positsiooni, mida võrreldakse määruse (EL) nr 648/2012 artikli 10 lõike 4 punkti b kohaselt kindlaksmääratud kliirimiskünnistega, tuleks selles arvutuses arvesse võtta ainult neid tuletislepinguid, mida ei kliiri nimetatud määruse artikli 14 alusel tegevusloa saanud või sama määruse artikli 25 alusel tunnustatud keskne vastaspool. (10)Vajalik on käsitleda finantsstabiilsuse riske, mis on seotud liidu kliirivate liikmete ja klientide ülemäärase seotusega süsteemselt oluliste kolmandate riikide kesksete vastaspooltega (teise taseme kesksed vastaspooled), kes osutavad kliirimisteenuseid, mille ESMA on määratlenud määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 2c alusel süsteemselt eriti olulise kliirimisteenusena. 2021. aasta detsembris jõudis ESMA järeldusele, et teatavate kahe teise taseme keskse vastaspoole pakutavate kliirimisteenuste osutamine, nimelt eurodes ja Poola zlottides nomineeritud intressimäära tuletisinstrumentide, eurodes nomineeritud krediidiriski vahetuslepingute ja eurodes nomineeritud lühiajaliste intressimäära tuletisinstrumentide kliirimisteenused, on liidu või ühe või mitme selle liikmesriigi jaoks olulise süsteemse tähtsusega. ESMA märkis oma 2021. aasta detsembri hindamisaruandes, et kui need teise taseme kesksed vastaspooled satuvad finantsraskustesse, võivad nende kesksete vastaspoolte aktsepteeritavate tagatiste ja võimendustagatiste muudatused või väärtuskärped ühe või mitme liikmesriigi riigivõlakirjaturge ja laiemalt liidu finantsstabiilsust negatiivselt mõjutada. Lisaks võivad rahapoliitika elluviimise seisukohast olulistel turgudel esinevad häired tekitada takistusi emiteerivate keskpankade jaoks üliolulises ülekandemehhanismis. Seetõttu on asjakohane nõuda, et kõik finantssektori vastaspooled ja finantssektorivälised vastaspooled, kelle suhtes kohaldatakse kliirimiskohustust, omaksid liidus asutatud kesksetes vastaspooltes kas otse või kaudselt vähemalt minimaalse tegevuse tasemega kontosid. See nõue peaks vähendama kõnealuste teise taseme kesksete vastaspoolte kliirimisteenuste osutamist tasemeni, kus selline kliirimine ei ole enam süsteemselt oluline. (11)Vajalik on tagada, et liidu kesksete vastaspoolte kontodel toimuva kliirimistegevuse taseme kalibreerimist saab kohandada muutuvate oludega. ESMA-l on kolmandate riikide kesksete vastaspoolte ja nende kliirimisteenuste süsteemse olulisuse määra hindamisel tähtis roll. Seetõttu peaks ESMA koostöös Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA), Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga ning pärast konsulteerimist Euroopa Keskpankade Süsteemiga (EKPS) välja töötama regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles esitatakse üksikasjad nende süsteemselt eriti oluliste kliirimisteenuste taseme kohta, mida finantssektori ja finantssektorivälised vastaspooled, kellel on kliirimiskohustus, peavad hoidma liidu kesksetes vastaspooltes avatud aktiivsetel kontodel. Selline kalibreerimine ei tohiks minna kaugemale sellest, mis on vajalik ja proportsionaalne, et vähendada kliirimist asjaomaste teise taseme kesksete vastaspoolte kindlakstehtud kliirimisteenuste kaudu. Sellega seoses peaks ESMA võtma arvesse kulusid, riske ja koormust, mida selline kalibreerimine toob kaasa finantssektori ja finantssektorivälistele vastaspooltele, mõju nende konkurentsivõimele ja riski, et need kulud kanduvad üle finantssektorivälistele ettevõtetele. Lisaks peaks ESMA tagama ka selle, et nende instrumentide kliirimise kavandatud vähendamine, mida peetakse süsteemselt oluliseks, annab tulemuseks selle, et neid ei peeta enam süsteemselt oluliseks, kui ESMA vaatab asjaomaste kesksete vastaspoolte tunnustamise kooskõlas nimetatud määruse artikli 25 lõikega 5 läbi ja selline läbivaatamine peaks toimuma vähemalt iga viie aasta järel. Lisaks tuleks ette näha sobivad üleminekuperioodid, et täita järk-järgult nõue hoida kliirimistegevus liidu kesksetes vastaspooltes avatud kontodel teataval tasemel. (12)Tagamaks, et kliendid on teadlikud oma valikuvõimalustest ja saavad teha teadliku otsuse selle kohta, kus oma tuletislepinguid kliirida, peaksid kliirivad liikmed ja kliendid, kes osutavad kliirimisteenuseid nii liidus kui ka tunnustatud kolmandate riikide kesksetes vastaspooltes, teavitama oma kliente võimalusest kliirida tuletisleping liidu keskses vastaspooles, nii et liidu finantsstabiilsuse tagamiseks vähendatakse kliirimist teise taseme kesksetes vastaspooltes nende teenuste kaudu, mida peetakse süsteemselt eriti oluliseks. (13)Tagamaks, et pädevatel asutustel on vajalik teave kliirimistoimingute kohta, mida kliirivad liikmed või kliendid on teinud tunnustatud kesksetes vastaspooltes, tuleks sellistele kliirivatele liikmetele või klientidele kehtestada aruandluskohustus. Esitatavas teabes tuleks eristada väärtpaberitehinguid, reguleeritud turul kaubeldavaid tuletistehinguid ja börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtud tehinguid.

(14)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/834 muudeti määrust (EL) nr 648/2012, et muu hulgas kehtestada erand aruandlusnõuetest grupisiseste vastaspoolte vaheliste börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtud tehingute puhul, kui vähemalt üks vastaspool on finantssektoriväline vastaspool. Kõnealune erand kehtestati, sest finantssektoriväliseid vastaspooli hõlmavad konsolideerimisgrupi sisetehingud moodustavad suhteliselt väikese osa kõigist börsivälistest tuletistehingutest ning neid kasutatakse peamiselt grupisiseseks riskide maandamiseks. Seega ei suurenda need tehingud märkimisväärselt süsteemset riski ega vastastikust seotust ülejäänud finantssüsteemiga. Nende tehingute vabastamine aruandlusnõuetest on aga piiranud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja teiste asutuste suutlikkust finantssektoriväliste vastaspoolte võetud riske selgelt kindlaks teha ja hinnata. Selleks et tagada konsolideerimisgrupi sisetehingute suurem nähtavus, võttes arvesse nende võimalikku vastastikust seotust ülejäänud finantssüsteemiga ja arvestades turu hiljutist arengut, eelkõige pingeid energiaturgudel, mis on tingitud Venemaa provotseerimata ja põhjendamatust agressioonist Ukraina vastu, tuleks see erand kaotada. (15)Tagamaks, et pädevad asutused on alati teadlikud üksuse ja grupi tasandi riskidest ning suudavad selliseid riske jälgida, peaksid pädevad asutused kehtestama tõhusad koostöömenetlused, et arvutada välja positsioonid lepingutes, mida ei kliirita volitatud või tunnustatud keskses vastaspooles, ning aktiivselt hinnata börsiväliste tuletislepingute riskitaset üksuse ja grupi tasandil. (16)Vajalik on tagada, et komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 149/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses kriteeriumidega, mille alusel määratakse kindlaks, millised börsivälised tuletislepingud on objektiivselt mõõdetavad kui riske vähendavad, on turu arengut silmas pidades jätkuvalt asjakohane. Samuti on vaja tagada, et kõnealuses komisjoni delegeeritud määruses sätestatud kliirimiskünnised, mis on seotud nende künniste väärtustega, kajastaksid nõuetekohaselt ja täpselt tuletisinstrumentide, välja arvatud intressi-, valuuta-, krediidituletisinstrumentide riske ja omadusi. Seetõttu peaks ESMA ka selle komisjoni delegeeritud määruse läbi vaatama ja asjakohasel juhul seda selgitama ning tegema vajaduse korral ettepaneku selle muutmiseks. ESMA-l soovitatakse muu hulgas kaaluda suuremat üksikasjalikkust kaubatuletisinstrumentide käsitlemisel. Sellise üksikasjalikkuse võib saavutada kliirimiskünniste eraldamisega sektorite ja liikide kaupa, näiteks eristades põllumajanduse, energeetika või metalliga seotud kaupu või eristades neid kaupu muude tunnuste alusel, nagu keskkonna-, sotsiaalsed ja juhtimiskriteeriumid, keskkonnakestlikud investeeringud või krüptoga seotud omadused. Läbivaatamise ajal peaks ESMA püüdma konsulteerida asjaomaste sidusrühmadega, kellel on konkreetsete kaupade kohta eriteadmised. (17)Finantssektorivälistel vastaspooltel, kes peavad vahetama tagatist selliste börsiväliste tuletislepingute puhul, mida ei kliiri keskne vastaspool, peaks olema piisavalt aega, et läbirääkimisi pidada ja sellise tagatise vahetamise korda katsetada. (18)Selleks et tagada finantssektori vastaspoolte ja finantssektoriväliste vastaspoolte sõlmitud börsiväliste tuletislepingute tagatiste õigeaegset, täpset ja asjakohaselt eristatud vahetamist nõudvate riskijuhtimismenetluste ühtne kohaldamine, peaksid Euroopa järelevalveasutused võtma sellise ühtse kohaldamise tagamiseks vajalikke meetmeid. (19)Selleks et tagada kogu liidus pädevate asutuste järjepidev ja ühtne lähenemisviis, peaks tegevusloa saanud kesksetel vastaspooltel või juriidilistel isikutel, kes soovivad saada määruse (EL) nr 648/2012 artikli 14 alusel tegevusloa kliirimisteenuste osutamiseks ja finantsinstrumentidega seotud tegevuseks, olema võimalik saada luba ka kliirimisteenuste osutamiseks ja muudeks mittefinantsinstrumentidega seotud tegevuste jaoks. Määrust (EL) nr 648/2012 kohaldatakse kesksete vastaspoolte kui üksuste suhtes, mitte konkreetsete teenuste suhtes, nagu on sätestatud selle määruse artikli 1 lõikes 2. Kui keskne vastaspool kliirib lisaks finantsinstrumentidele ka mittefinantsinstrumente, peaks keskse vastaspoole pädev asutus olema suuteline tagama, et keskne vastaspool täidab kõigi tema pakutavate teenuste puhul kõiki määruse (EL) nr 648/2012 nõudeid. (20)Liidu kesksetel vastaspooltel on probleeme oma tootepakkumise laiendamisel ja neil on raskusi uute toodete turule toomisel. Neid probleeme ja raskusi saab seletada määruse (EL) nr 648/2012 teatavate sätetega, mis muudavad mõned loaandmise menetlused liiga pikaks, keeruliseks ja nende tulemuse mõttes ebakindlaks. Seetõttu tuleks liidu kesksetele vastaspooltele tegevusloa andmise või nende tegevusloa laiendamise protsessi lihtsustada, tagades samal ajal ESMA ja määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 18 osutatud kolleegiumi asjakohase kaasamise. Esiteks, selleks et vältida märkimisväärseid ja võimalik, et määramatu kestusega viivitusi, kui pädevad asutused hindavad loataotluse täielikkust, peaks pädev asutus taotluse kättesaamist viivitamata kinnitama ja kiiresti kontrollima, kas keskne vastaspool on esitanud hindamiseks vajalikud dokumendid. Tagamaks, et liidu kesksed vastaspooled esitaksid koos taotlustega kõik nõutavad dokumendid, peaks ESMA välja töötama regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse, millised dokumendid tuleks esitada, millist teavet need dokumendid peaksid sisaldama ja millises vormis need tuleks esitada. Teiseks peaksid kesksed vastaspooled saama taotluste tõhusa ja samaaegse hindamise tagamiseks esitada kõik dokumendid keskandmebaasi kaudu, kus neid tuleks kohe jagada keskse vastaspoole pädeva asutuse, ESMA ja kolleegiumiga. Kolmandaks peaksid keskse vastaspoole pädev asutus, ESMA ja kolleegium suhtlema hindamisajal keskse vastaspoolega ja esitama talle kõik küsimused, et tagada igakülgse läbivaatamise kiire, paindlik ja koostöine protsess. Dubleerimise ja tarbetute viivituste vältimiseks tuleks kõiki küsimusi ja hilisemaid selgitusi jagada samal ajal ka keskse vastaspoole pädeva asutuse, ESMA ja kolleegiumi vahel. (21)Praegu ei ole selge, millal hõlmab keskse vastaspoole olemasolev luba lisateenust või -tegevust. Kui kavandatav lisateenus või -tegevus ei suurenda keskse vastaspoole riske, on vajalik seda ebakindlust käsitleda ja tagada proportsionaalsus. Seetõttu on vajalik sätestada, et sellistel juhtudel ei peaks taotlused läbima täielikku hindamismenetlust. Sel põhjusel tuleks täpsustada, millised täiendavad kliirimisteenused ja -tegevused on väheolulised ega suurenda seega liidu keskse vastaspoole riske, ning selle keskse vastaspoole pädev asutus peaks need vastuväidete esitamiseta menetluse kaudu heaks kiitma. Vastuväidete esitamiseta menetlust tuleks kohaldada, kui keskne vastaspool kavatseb kliirida ühte või mitut finantsinstrumenti, mis on sama liiki finantsinstrumendid, mida tal on lubatud kliirida, tingimusel et selliste finantsinstrumentidega kaubeldakse kauplemiskohas, millele keskne vastaspool juba osutab kliirimisteenust või sooritab kliirimistegevusi, ning kavandatava täiendava kliirimisteenuse või -tegevusega ei kaasne makset uues valuutas. Kõnealust vastuväidete esitamiseta menetlust tuleks kohaldada ka siis, kui keskne vastaspool lisab uue liidu valuuta finantsinstrumentide liigi puhul, mis on keskse vastaspoole tegevusloaga juba hõlmatud, või kui keskne vastaspool lisab ühe või mitu täiendavat tähtaega juba keskse vastaspoole tegevusloaga hõlmatud finantsinstrumentide liigi puhul, tingimusel et lõpptähtajavööndit oluliselt ei pikendata. Lisaks peaks kesksel vastaspoolel olema võimalik taotleda oma pädevalt asutuselt vastuväidete esitamiseta menetluse kohaldamist, kui keskne vastaspool leiab, et kavandatav lisateenus või -tegevus ei suurenda tema riske, eelkõige siis, kui uus kliirimisteenus või -tegevus sarnaneb teenustega, mida kesksel vastaspoolel on juba lubatud osutada. Vastuväidete esitamiseta menetluse korral ei tohiks nõutav olla ESMA ja kolleegiumi eraldi arvamus, sest selline nõue oleks ebaproportsionaalne. Selle asemel peaksid ESMA ja kolleegium suutma anda keskse vastaspoole pädevale asutusele teavet selle keskse vastaspoole jaoks kokku pandud ühise järelevalverühma kaudu. (22)Kesksete vastaspoolte pideva koostööpõhise järelevalve edendamiseks peaks kolleegium esitama arvamuse, kui pädev asutus kaalub keskse vastaspoole tegevusloa kehtetuks tunnistamist ning kui pädev asutus teeb selle keskse vastaspoole iga-aastast läbivaatamist ja hindamist. (23)Kõigi kolleegiumide järjepideva toimimise tagamiseks ja järelevalve edasiseks lähendamiseks peaks ESMA juhtima ja juhatama iga liidu keskse vastaspoole kolleegiumi ning talle tuleks anda kolleegiumis hääleõigus. (24)ESMA peaks suutma tõhusamalt kaasa aidata selle tagamisele, et liidu kesksed vastaspooled osutavad kogu liidus teenuseid turvaliselt, kindlalt ja konkurentsivõimeliselt. Seetõttu peaks ESMA lisaks praegu määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud järelevalvevolituste täitmisele esitama ka keskse vastaspoole pädevale asutusele arvamuse keskse vastaspoole iga-aastase läbivaatamise ja hindamise, tegevusloa kehtetuks tunnistamise ja võimendustagatise nõuete kohta. Arvamuse esitamiseks peaks ESMA hindama keskse vastaspoole vastavust kohaldatavatele nõuetele, keskendudes eelkõige tuvastatud piiri‑ülestele riskidele või liidu finantsstabiilsust ohustavatele riskidele. Samuti on vajalik veelgi tõhustada järelevalve lähenemist ja tagada, et ESMA ja kolleegiumi hinnangust keskse vastaspoole tegevusele teavitatakse kõiki sidusrühmi. Seetõttu peaks ESMA, võttes arvesse vajadust kaitsta konfidentsiaalset teavet, avalikustama asjaolu, et pädev asutus ei järgi või ei kavatse järgida tema või kolleegiumi arvamust ning sellesse lisatud tingimusi või soovitusi. ESMA peaks saama igal üksikjuhul eraldi otsustada, kas avaldada pädeva asutuse esitatud põhjused, miks ESMA arvamust või kolleegiumi arvamust või neis sisalduvaid tingimusi või soovitusi ei järgita. (25)On vaja tagada, et keskne vastaspool järgib pidevalt määrust (EL) nr 648/2012, sealhulgas pärast vastuväidete esitamiseta menetlust, millega kiidetakse heaks täiendavate kliirimisteenuste osutamine või täiendavad kliirimistegevused, või pärast vastuväidete esitamiseta menetlust mudelis tehtud muudatuse kinnitamiseks, mille puhul ESMA ja kolleegium ei esita eraldi arvamust. Seetõttu tuleks läbivaatamises, mida keskse vastaspoole pädev asutus teeb vähemalt kord aastas, eelkõige arvesse võtta selliseid uusi kliirimisteenuseid või -tegevusi ja mudelimuudatusi. Selleks et tagada järelevalve lähendamine ja liidu kesksete vastaspoolte teenuste turvaline, tugev ja konkurentsivõimeline osutamine kogu liidus, peaksid ESMA ja kolleegium esitama pädeva asutuse aruande kohta arvamuse ning see tuleks esitada igal aastal. (26)ESMA-l peaksid olema vahendid, et teha kindlaks liidu finantsstabiilsust ohustavad võimalikud riskid. Seetõttu peaks ESMA koostöös EBA, EIOPA ja EKPga niisuguste ülesannete raames, mis on seotud krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega ühtse järelevalvemehhanismi raames ja mis on talle antud kooskõlas nõukogu määrusega (EL) nr 1024/2013, kindlaks määrama erinevate kesksete vastaspoolte ja juriidiliste isikute omavahelised seosed ja vastastikused sõltuvused, sealhulgas jagatud kliirivad liikmed, kliendid ja kaudsed kliendid, ühised oluliste teenuste osutajad, ühised olulised likviidsuse pakkujad, risttagatiskokkulepped, samaaegse makseviivituse tingimused ning kesksete vastaspoolte vaheline tasaarvestus, ristgarantii lepingud ning riskide ülekandmised ja kompensatsioonitehingud. (27)Keskpangad, kes emiteerivad kesksete vastaspoolte järelevalvekomiteesse kuulumist taotlenud volitatud kesksete vastaspoolte kliiritud finantsinstrumentide liidu valuutasid, on selle komitee hääleõiguseta liikmed. Nad osalevad liidu kesksete vastaspoolte koosolekutel üksnes aruteludes, mis käsitlevad kogu liitu hõlmavaid hinnanguid nende kesksete vastaspoolte vastupanuvõime kohta turu ebasoodsale arengule ja turu asjakohasele arengule. Vastupidiselt nende osalemisele kolmandate riikide kesksete vastaspoolte järelevalves, ei ole emiteerivad keskpangad seega piisavalt kaasatud liidu kesksete vastaspoolte järelevalve küsimustesse, mis on otseselt seotud rahapoliitika elluviimise ja maksesüsteemide tõrgeteta toimimisega, mille tagajärjel võetakse piiriüleseid riske ebapiisavalt arvesse. Seetõttu on asjakohane, et need emiteerivad keskpangad saavad hääleõiguseta liikmetena osaleda kõigil kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee koosolekutel, kui järelevalvekomitee liidu kesksete vastaspoolte jaoks kokku tuleb. (28)Tuleb tagada kiire teabevahetus, teadmiste jagamine ja tõhus koostöö tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte järelevalvega tegelevate asutuste vahel, eelkõige siis, kui on vaja keskse vastaspoole pädeva asutuse kiiret otsust. Seetõttu on asjakohane moodustada iga liidu keskse vastaspoole jaoks ühine järelevalverühm, kes neid järelevalveasutusi abistab, sealhulgas teabe andmisega keskse vastaspoole pädevale asutusele keskse vastaspoole olemasoleva tegevusloa laiendamisel vastuväidete esitamiseta menetluse raames, aitab kindlaks määrata keskse vastaspoole läbivaatamise ja hindamise sageduse ja põhjalikkuse ning osaleb kohapealsetes kontrollides. Arvestades, et lõplik vastutus lõplike järelevalveotsuste eest lasub keskse vastaspoole pädeval asutusel, peaksid ühised järelevalverühmad töötama selle keskse vastaspoole pädeva asutuse egiidi all, kelle jaoks rühm on loodud, ning rühmad peaksid koosnema keskse vastaspoole pädeva asutuse ja ESMA töötajatest ning kolleegiumi teatavatest liikmetest. Ka kolleegiumi teistel liikmetel peaks olema võimalik osalemiseks luba taotleda, tuginedes taotluse põhjendamisel oma hinnangule selle kohta, millist mõju võivad keskse vastaspoole finantsprobleemid avaldada nende liikmesriigi finantsstabiilsusele. (29)Selleks et suurendada asjaomaste liidu asutuste suutlikkust saada terviklik ülevaade liidus kliirimise jaoks olulisest turuarengust, jälgida määruse (EL) nr 648/2012 teatavate kliirimist käsitlevate nõuete rakendamist ja ühiselt arutada finantssektori eri osalejate vastastikusest seotusest tulenevaid võimalikke riske ja muid finantsstabiilsusega seotud küsimusi, on vaja luua valdkonnaülene järelevalvemehhanism, milles osalevad liidu kesksete vastaspoolte, kliirivate liikmete ja klientide järelevalvega tegelevad asjaomased liidu organid. Sellist ühist järelevalvemehhanismi peaks haldama ja juhtima ESMA kui liidu asutus, kes tegeleb liidu kesksete vastaspoolte järelevalvega ja süsteemselt oluliste kolmanda riigi kesksete vastaspoolte järelevalvega. Muud osalejad peaksid olema komisjoni, Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve, Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja Euroopa Keskpanga esindajad niisuguste ülesannete raames, mis on seotud krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega ühtse järelevalvemehhanismi raames ja mis on talle antud kooskõlas nõukogu määrusega (EL) nr 1024/2013. (30)Seoses andmete kogumisega poliitiliste otsuste tegemiseks tulevikus peaks ESMA koostöös teiste ühises järelevalvemehhanismis osalevate asutustega esitama Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile iga-aastase aruande oma tegevuse tulemuste kohta. ESMA võib algatada liidu õiguse rikkumise menetluse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 17, kui ESMA on ühise järelevalvemehhanismi raames saadud teabe põhjal ja pärast seal peetud arutelusid seisukohal, et pädevad asutused ei suuda tagada, et kliirivad liikmed ja kliendid järgiksid nõuet kliirida vähemalt osa kindlakstehtud lepingutest liidu kesksetes vastaspooltes olevatel kontodel, või kui ESMA tuvastab riski liidu finantsstabiilsusele, mille on tekitanud liidu õiguse väidetav rikkumine või kohaldamata jätmine. Enne liidu õiguse rikkumise menetluse algatamist võib ESMA kõnealuse määruse artiklil 16 kohaselt avaldada suuniseid ja soovitusi. Kui ESMA on ühise järelevalvemehhanismi raames saadud teabe põhjal ja pärast seal peetud arutelusid seisukohal, et vastavus nõudele kliirida vähemalt osa kindlakstehtud lepinguid liidu kesksetes vastaspooltes olevatel kontodel ei vähenda liidu kliirivate liikmete ja klientide ülemäärast seotust teise taseme kesksete vastaspooltega tulemuslikult, peaks ta komisjoni asjaomase delegeeritud määruse läbi vaatama ja tegema ettepaneku selle muutmiseks, et täpsustada seda nõuet veelgi, ning tegema vajaduse korral ettepaneku kehtestada asjakohane kohanemisperiood. (31)COVID-19 pandeemia tõttu 2020. aastal turgudel valitsenud rahutu olukord ja 2022. aasta kõrged hinnad energia hulgimüügiturgudel pärast Venemaa provotseerimata ja põhjendamatut agressiooni Ukraina vastu näitasid, et kuigi pädevate asutuste jaoks on oluline teha koostööd ja vahetada teavet, et käsitleda võimalikke riske, kui aset leiavad piiriülese mõjuga sündmused, puuduvad ESMA-l endiselt vajalikud vahendid, et tagada selline kooskõlastamine ja ühtne lähenemisviis liidu tasandil. Seetõttu peaks ESMA-l olema võimalik kutsuda kokku keskse vastaspoole järelevalvekomitee koosolekuid kas omal algatusel või taotluse korral, võimalik et laiendatud koosseisus, et pädevate asutuste reageeringuid eriolukordades tõhusalt koordineerida. ESMA-l peaks olema ka võimalus küsida turuosalistelt lihtteabenõudega teavet, mis on vajalik, et ESMA saaks sellistes olukordades oma koordineerimisfunktsiooni täita ja pädevale asutusele soovitusi anda. (32)Kesksete vastaspoolte ja ESMA koormuse vähendamiseks tuleks selgitada, et kui ESMA vaatab kolmanda riigi keskse vastaspoole tunnustamise artikli 25 lõike 5 esimese lõigu punkti b kohaselt läbi, ei tohiks sellel kolmanda riigi kesksel vastaspoolel olla kohustust esitada uus tunnustamistaotlus. Siiski peaks ta esitama ESMA-le kogu selliseks läbivaatamiseks vajaliku teabe. Järelikult ei tohiks kolmanda riigi keskse vastaspoole tunnustamise läbivaatamine, mida ESMA teeb, kujutada endast selle keskse vastaspoole uut tunnustamist. (33)Komisjonil peaks olema võimalik loobuda samaväärsuse otsuse vastuvõtmisel nõudest, et sellel kolmandal riigil peab olema kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamiseks olemas tõhus samaväärne süsteem. Kui komisjon kaalub, kus selline lähenemine oleks proportsionaalne, võib ta arvesse võtta mitut erinevat tegurit, sealhulgas vastavus makse- ja arveldussüsteemide komitee ning Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni avaldatud finantsturu infrastruktuuride põhimõtetele, selles jurisdiktsioonis asutatud kolmanda riigi kesksete vastaspoolte suurus ja, kui see on teada, liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade eeldatav tegevus nendes kolmanda riigi kesksetes vastaspooltes.

(34)Selleks et tagada ESMA ja kolmandate riikide asjaomaste pädevate asutuste vahelise koostöökorra proportsionaalsus, peaksid sellised kokkulepped kajastama asjaomases kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte liidus osutatavate või seal plaanitavate teenuste ulatuse erijooni ning seda, kas need teenused toovad kaasa konkreetseid riske liidule või ühele või mitmele selle liikmesriigile. Seetõttu peaks koostöökord kajastama kolmandas riigis asutatud kesksetest vastaspooltest liidu või ühe või mitme selle liikmesriigi finantsstabiilsusele tuleneva võimaliku riski astet. (35)Seetõttu peaks ESMA oma koostöökorda kolmandate riikide erinevate jurisdiktsioonide jaoks kohandama, võttes aluseks vastavas jurisdiktsioonis asutatud kesksed vastaspooled. Eelkõige kuulub esimese taseme kesksete vastaspoolte alla suur hulk kesksete vastaspoolte profiile, mistõttu peaks ESMA tagama, et koostöökord on proportsionaalne igas kolmanda riigi jurisdiktsioonis asutatud kesksete vastaspoolte suhtes. ESMA peaks muu hulgas võtma arvesse asjaomaste turgude likviidsust, kui suures ulatuses on kesksete vastaspoolte kliirimistegevus nomineeritud eurodes või muudes liidu valuutades, ja seda, kui palju liidu üksused selliste kesksete vastaspoolte teenuseid kasutavad. Arvestades, et suur osa esimese taseme kesksetest vastaspooltest osutab kliirimisteenuseid liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele piiratud ulatuses, peaks ESMA hindamise ulatus ja nõutav teave olema kõigis neis jurisdiktsioonides samuti piiratud. Esimese taseme kesksetele vastaspooltele esitatavate teabenõuete piiramiseks peaks kehtima põhimõte, et ESMA nõuab igal aastal eelnevalt kindlaksmääratud teavet. Kui esimese taseme kesksest vastaspoolest või jurisdiktsioonist tulenevad riskid on potentsiaalselt suuremad, on põhjendatud esitada rohkem nõudeid ja vähemalt kord kvartalis ning küsida suuremat hulka teavet. Ometi ei tohiks nõuda käesoleva määruse jõustumise ajal kehtiva koostöökorra kohandamist, välja arvatud juhul, kui asjaomased kolmanda riigi ametiasutused seda taotlevad. (36)Kui tunnustus on antud määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 2b alusel, võttes arvesse, et need kesksed vastaspooled on liidu või ühe või mitme selle liikmesriigi jaoks süsteemselt olulised, peab ESMA ja asjaomaste kolmanda liikmesriigi ametiasutuste vaheline koostöökord hõlmama sagedasemat ja suurema hulga teabe vahetamist. Sel juhul peaks koostöökord hõlmama ka menetlusi, mis tagavad sellise teise taseme keskse vastaspoole järelevalve kõnealuse määruse artikli 25 kohaselt. ESMA peaks tagama, et ta saab hankida kogu teabe, mis on vajalik tema kõnealusest määrusest tulenevate kohustuste täitmiseks, sealhulgas teabe, mis on vajalik nimetatud määruse artikli 25 lõike 2b järgimiseks, ning tagama teabe jagamise, kui keskse vastaspoole puhul on kinnitatud osaline või täielik nõuete võrreldav täitmine. Selleks et ESMA saaks teha täielikku ja tõhusat järelevalvet teise taseme kesksete vastaspoolte üle, tuleks selgitada, et need kesksed vastaspooled peaksid ESMA-le perioodiliselt teavet esitama. (37)Tagamaks, et ESMAt on teavitatud ka sellest, kuidas teise taseme keskne vastaspool on finantsraskusteks valmistunud, kuidas ta suudab finantsraskusi leevendada ja neist taastuda, peaks koostöökord hõlmama ESMA õigust saada teavet, kui teise taseme keskne vastaspool koostab taastekava või kui kolmanda riigi ametiasutus koostab kriisilahenduse kavad. ESMAt tuleks teavitada ka liidu või ühe või mitme liikmesriigi finantsstabiilsuse seisukohast olulistest aspektidest ning sellest, kuidas sellise taaste- või kriisilahenduskava rakendamine võib oluliselt mõjutada üksikuid kliirivaid liikmeid ning kui suur võib olla oluline mõju teadaolevatele klientidele ja kaudsetele klientidele. Koostöökorras tuleks sätestada ka see, et ESMAt tuleks teavitada, kui teise taseme keskne vastaspool kavatseb oma taastekava aktiveerida või kui kolmanda riigi ametiasutused on tuvastanud märke tekkivast kriisiolukorrast, mis võib mõjutada keskse vastaspoole, tema kliirivate liikmete, klientide ja kaudsete klientide tegevust. (38)Selleks et leevendada võimalikke riske liidu või ühe või mitme liikmesriigi finantsstabiilsusele, ei tohiks kesksetel vastaspooltel ja kliiringukodadel lubada olla teiste kesksete vastaspoolte kliirivad liikmed, samuti ei tohiks kesksetel vastaspooltel olla võimalik võtta teisi keskseid vastaspooli kliirivaks liikmeks või kaudseks kliirivaks liikmeks. (39)Viimase aja sündmused kaubaturgudel, mis on tingitud Venemaa provotseerimata ja põhjendamatust agressioonist Ukraina vastu, kinnitavad tõsiasja, et finantssektorivälistel vastaspooltel ei ole likviidsusele samasugust juurdepääsu, nagu on finantssektori vastaspooltel. Seetõttu ei tohiks finantssektorivälistel vastaspooltel olla lubatud pakkuda klientidele kliirimisteenuseid ja neil peaks olema lubatud omada keskses vastaspooles kontosid ainult nende enda arvel hoitavate varade ja positsioonide jaoks. Kui keskne vastaspool on võtnud või kavatseb võtta finantssektoriväliseid vastaspooli kliirivaks liikmeks, peaks see keskne vastaspool tagama, et finantssektorivälised vastaspooled suudavad täita võimendustagatise nõudeid ja teha tagatisfondi sissemakseid, sealhulgas halvenenud turutingimustes. Arvestades, et finantssektoriväliste vastaspoolte suhtes ei kohaldata samu usaldatavusnõudeid ja likviidsustagatisi nagu finantssektori vastaspoolte suhtes, peaksid neid kliirivaks liikmeks võtvate kesksete vastaspoolte pädevad asutused jälgima nende vahetut juurdepääsu kesksetele vastaspooltele. . Keskse vastaspoole pädev asutus peaks ESMA-le ja kolleegiumile finantssektoriväliste vastaspoolte kliirivaks liikmeks vastuvõtmise asjakohasuse kohta korrapäraselt aru andma. ESMA võib pärast ad hoc vastastikust eksperthindamist avaldada arvamuse sellise korra asjakohasuse kohta. (40)Tagamaks klientidele ja kaudsetele klientidele lisatagatise nõuete parem nähtavus ja prognoositavus ning seega võimalus oma likviidsuse juhtimise strateegiaid edasi arendada, peaksid kliirivad liikmed ja kliirimisteenust osutavad kliendid tagama läbipaistvuse oma klientide ees. Tänu nende tihedamale seosele keskse vastaspoolega ning keskse kliirimise ja likviidsuse juhtimise valdkonna erialasele kogemusele on kliirivatel liikmetel parim võimalus anda klientidele selgel ja läbipaistval viisil teada, kuidas keskse vastaspoole mudelid töötavad, sealhulgas halvenenud turutingimustes, ja mõjust, mida sellised sündmused võivad avaldada võimendustagatistele, mille esitamist klientidelt nõutakse, sealhulgas täiendavad võimendustagatised, mida kliirivad liikmed võivad ise küsida. Keskse vastaspoole võimendustagatise mudelite parem mõistmine võib parandada klientide suutlikkust tagatisnõudeid mõistlikult prognoosida ja tagatisnõuete vastu valmistuda, iseäranis halvenenud turutingimustes. (41)Tagamaks, et võimendustagatise mudelid kajastaksid valitsevaid turutingimusi, peaksid kesksed vastaspooled oma võimendustagatiste taseme pidevalt ja mitte ainult korrapäraste vaheaegade järel läbi vaatama, võttes arvesse selliste muudatuste võimalikku protsüklilist mõju. Kui kesksed vastaspooled näevad ette võimendustagatise ja nõuavad selle seadmist päevasiseselt, peaksid nad täiendavalt kaaluma oma võimendustagatise päevasise nõudmise ja maksete võimalikku mõju oma osalejate likviidsuspositsioonile. (42)Likviidsusriski täpse kindlakstegemise tagamiseks peaksid üksused, kelle maksejõuetust peaks keskne vastaspool sellise riski kindlaksmääramisel arvesse võtma, hõlmama laiemalt mitte ainult kliirivate liikmete, vaid ka likviidsusteenuse osutajate, arveldusteenuse osutajate või muude teenuste osutajate maksejõuetust. (43)Selleks et lihtsustada juurdepääsu kliirimisele nende üksuste jaoks, kellel ei ole piisavas koguses väga likviidseid varasid, ja eelkõige energiaettevõtetele, ESMA määratud tingimustel ning tagada, et keskne vastaspool võtaks neid tingimusi arvesse oma üldise riskipositsiooni arvutamisel panga suhtes, mis on ka kliiriv liige, tuleks kommertspanga ja riigipanga garantiisid pidada aktsepteeritavaks tagatiseks. Lisaks tuleks nende krediidiriski madalat profiili arvestades selge sõnaga täpsustada, et tagatiseks sobivad ka riigi tagatised. Kõigele lisaks peaks keskne vastaspool tagatisena aktsepteeritavate varade suhtes kohaldatavate väärtuskärbete taseme läbivaatamisel võtma arvesse selliste muudatuste võimalikku protsüklilist mõju. (44)Selleks et suurendada kesksete vastaspoolte suutlikkust kiiresti reageerida turu arengule, mis võib nõuda nende riskimudelite muutmist, tuleks selliste mudelite muudatuste kinnitamise protsessi lihtsustada. Kui muudatus on väheoluline, tuleks kohaldada kinnitamismenetlust, milles loobutakse vastuväidete esitamisest. Järelevalve ühtlustamise tagamiseks tuleks määruses (EL) nr 648/2012 täpsustada, milliseid muudatusi tuleks pidada oluliseks. Muudatused peaksid olema olulised, kui on täidetud teatavad tingimused, mis viitavad keskse vastaspoole finantsseisundi ja üldise riskitaseme erinevatele aspektidele. (45)Määrus (EL) nr 648/2012 tuleks läbi vaadata hiljemalt viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva. See peaks andma aega käesoleva määrusega kehtestatud muudatuste rakendamiseks. Kuigi määrus (EL) nr 648/2012 tuleks tervikuna läbi vaadata, tuleks läbivaatamisel keskenduda määruse tulemuslikkusele ja tõhususele selle eesmärkide saavutamisel, liidu kliiringuturgude tõhususe ja turvalisuse parandamisel ning liidu finantsstabiilsuse säilitamisel. Läbivaatamisel tuleks arvesse võtta ka liidu kesksete vastaspoolte atraktiivsust, käesoleva määruse mõju kliirimise soodustamisele liidus ning seda, kui palju on piiriüleste riskide tõhustatud hindamine ja juhtimine liidule kasu toonud. (46)Selleks et tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1131 kooskõla määrusega (EL) nr 648/2012 ning säilitada siseturu terviklikkus ja stabiilsus, tuleb määruses (EL) 2017/1131 sätestada ühtsed eeskirjad vastaspoole riski käsitlemiseks rahaturufondide tehtavates tuletistehingutes, kui tehingud on kliirinud määruse (EL) nr 648/2012 alusel tegevusloa saanud või tunnustatud keskne vastaspool. Kuna keskse kliirimise kord leevendab finantstuletislepingutele omast vastaspoole riski, tuleb kohaldatavate vastaspoole riskilimiitide kindlaksmääramisel arvesse võtta, kas tuletisinstrumendi on kliirinud keskselt keskne vastaspool, kes on saanud tegevusloa või tunnustuse kõnealuse määruse alusel. Reguleerimise ja ühtlustamise eesmärgil on samuti vajalik, et vastaspoole riskilimiidid kaotatakse ainult siis, kui vastaspooled kasutavad kliirivatele liikmetele ja nende klientidele kliirimisteenuste osutamiseks keskseid vastaspooli, kes on saanud tegevusloa või tunnustuse kõnealuse määruse alusel. (47)Selleks et tagada tegevusloa taotlemise, tegevusloa laiendamise ja mudelite val