SELETUSKIRI

1.SOOVITUSE TAUST

Üleilmastunud maailmas, kus raske kuritegevus ja terrorism on üha rahvusvahelisemad ja mitmetahulisemad, peaks õiguskaitseasutustel olema kõik vahendid, et teha välispartneritega koostööd oma kodanike julgeoleku tagamiseks. Seepärast peaks Europolil olema võimalik vahetada isikuandmeid kolmandate riikide õiguskaitseasutustega selles ulatuses, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks 11. mai 2016. aasta määruses 2016/794 sätestatud nõuete raames.

Alates määruse kohaldamise algusest võib Europol vahetada andmeid kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega rahvusvahelise lepingu alusel, millega nähakse ette piisavad turvameetmed üksikisikute eraelu puutumatuse ning põhiõiguste ja -vabaduste kaitseks. Komisjon vastutab liidu nimel selliste rahvusvaheliste lepingute üle läbirääkimiste pidamise eest. Kui see on tema ülesannete täitmiseks vajalik, võib Europol luua ja säilitada koostöösuhteid välispartneritega töö- ja halduskokkulepete raames, kuid need ei ole õiguslik alus isikuandmete vahetamiseks.

Üheteistkümnendas eduaruandes tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta nimetas komisjon kaheksa prioriteetset Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika piirkonna riiki, kellega tuleks terroriohust, rändega seotud probleemidest ja Europoli operatiivvajadustest lähtudes alustada läbirääkimisi. Võttes arvesse Euroopa julgeoleku tegevuskavas, nõukogu järeldustes ning üldises välis- ja julgeolekupoliitika strateegias esitatud poliitilist strateegiat, õiguskaitseasutuste operatiivvajadusi kogu ELis ning võimalikku kasu tihedamast koostööst selles valdkonnas, nagu näitasid ka 2019. aasta märtsis Christchurchis toimunud rünnaku järelmeetmed, peab komisjon vajalikuks lisada Uus-Meremaa selliste prioriteetsete riikide loetelusse, kellega tuleks alustada lähiajal läbirääkimisi. Uus-Meremaa esitas selle kohta ametliku taotluse 23. augustil 2019.

Europol ja Uus-Meremaa politsei allkirjastasid 2019. aasta aprillis töökorra. Sellega nähakse ette struktureeritud strateegilise tasandi koostöö raamistik, sealhulgas otsest turvalist suhtlemist võimaldav turvaline liin, ning Uus-Meremaa on lähetanud Europoli juurde kontaktametniku. Kuid töökord ei ole siiski õiguslik alus isikuandmete vahetamiseks. Praegu puudub õiguslik alus isikuandmete regulaarseks ja struktureeritud vahetamiseks Uus-Meremaa õiguskaitseasutuste ja Europoli vahel, kuid tõhusa operatiivkoostöö jaoks on see hädavajalik.

Uus-Meremaal on isikuandmete kaitset käsitlevad õigusnormid sätestatud peamiselt 17. mai 1993. aasta privaatsusseaduses (Privacy Act), mida on muudetud 7. septembri 2010. aasta privaatsusseaduse muutmise seadusega. Selleks on seaduses sätestatud kaksteist teabe privaatsuse põhimõtet, millega reguleeritakse isikuandmete töötlemist. Privaatsusseadust kohaldatakse era- ja avalik-õiguslike asutuste, sealhulgas õiguskaitseasutuste suhtes. Samuti on privaatsusseadusega loodud privaatsusvoliniku büroo, mis on Uus-Meremaa sõltumatu andmekaitseamet.

Poliitiline taust

Pärast terrorirünnakut Christchurchis korraldasid Prantsusmaa president Emmanuel Macron ja Uus-Meremaa peaminister Jacinda Ardern 15. mail 2019 Pariisis ürituse „Christchurchi üleskutse”, kus osales ka president Juncker ja kus rõhutati, kui oluline on lahendada terroristliku veebisisu probleem, tagades samas põhiõiguste kaitse. Osalenud valitsuste, tehnoloogiaettevõtete ja Euroopa Komisjoni esindajad väljendasid oma toetust Christchurchi üleskutse raames võetud kohustusele kõrvaldada internetist terroristlik ja vägivaldne äärmuslik sisu ( https://www.christchurchcall.com/ ).

EL ja Uus-Meremaa on ühiste vaadetega partnerid, kes jagavad sarnaseid seisukohti ja lähenemisviise paljudes üleilmsetes küsimustes. 5. oktoobril 2016. aastal allkirjastatud ELi ja Uus-Meremaa vaheline suhteid ja koostööd käsitlev partnerlusleping sillutab teed tugevamale ja kindlamale suhtele, sest see sisaldab mitmeid artikleid, milles lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd sellistes valdkondades nagu terrorismivastane võitlus, õiguskaitsealane koostöö, organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni ärahoidmine ja nende vastu võitlemine, uimastid, küberkuritegevus, rahapesu, terrorismi rahastamine, ränne ja varjupaigaküsimused.

EL ja Uus-Meremaa on ka partnerid ülemaailmse terrorismivastase võitluse foorumi raames, mis on 29 riigi ja Euroopa Liidu rahvusvaheline foorum, mille peamine eesmärk on vähendada kogu maailmas inimeste haavatavust terrorismi suhtes, hoides ära terroriakte, võideldes nende vastu ja võttes nende eest vastutusele ning võideldes terrorismile õhutamise ja terroristide värbamise vastu. EL ja Uus-Meremaa teevad välis- ja julgeolekuküsimustes tihedat koostööd ning peavad korrapärast poliitilist ja julgeolekualast dialoogi. See dialoog hõlmab sagedasi konsultatsioone ministrite ja kõrgemate ametnike tasandil. 2012. aasta partnerluse raamlepingu alusel sai Uus-Meremaa osaleda mõnes ELi kriisiohjeoperatsioonis, näiteks operatsioonis EUNAVFOR Atalanta (võitlus piraatluse vastu Aafrika Sarve piirkonnas).

Operatiivvajadused

Kõigis Europoli pädevusse kuuluvates kuritegevuse vastase võitluse valdkondades on võimalik koostööd Uus-Meremaaga veelgi tõhustada. Järgnevalt esitatakse lühiloetelu Europoli kõige olulisematest Uus-Meremaaga seotud operatiivvajadustest.

·Terrorism kujutab endast tõsist ohtu nii Uus-Meremaale kui ka Euroopa Liidule, mis mõlemad on olnud terrorirünnakute sihtmärk. Lisaks ohtude paremale kaardistamisele ja uute suundumuste kindlakstegemisele on vaja teha tihedamat koostööd, sealhulgas vahetada isikuandmeid, et avastada ja hoida ära terroriakte (sealhulgas terrorismi eesmärgil reisimine, terrorismi rahastamine ja interneti väärkasutamine terroristide poolt) ning võtta nende eest vastutusele.



Europoli Euroopa terrorismivastase võitluse keskusel ja Uus-Meremaa asjaomastel asutustel on suur operatiivhuvi vahetada omavahel operatiiv-/isikuandmeid, mida oli näha ka pärast Christchurchi rünnakut. Pärast Christchurchi rünnakut on Europoli ELi internetisisust teavitamise üksus teinud tööd veebisisu tuvastamise ja levitamismustrite vallas. Interneti kuritarvitamise kiirus ja ulatus pärast rünnakut ning osalevate teenuseosutajate suur arv oli enneolematu ja näitas, et olemasolevad sarnaste ohtudega tegelemiseks mõeldud protsessid on piiratud. Operatiivleping Uus-Meremaaga mitte ainult ei tugevdaks Europoli juhtrolli reageerimisel Christchurchi üleskutsele kõrvaldada internetist terroristlik või vägivaldne äärmuslik sisu, vaid pakuks Europolile ka õigusraamistiku Uus-Meremaaga terrorismi tõkestamise valdkonnas kõrgetasemeline koostöö väljaarendamiseks.

·Küberkuritegevus ELi õiguskaitseasutuste jaoks on Uus-Meremaa oluline partner laste seksuaalse ärakasutamise juhtumite uurimisel.



Uus-Meremaa politsei osaleb ülemaailmses virtuaalses rakkerühmas ja on selle aktiivne partner. See rakkerühm on Europoli küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse peamine partnerlusvõrgustik võitluses internetis toimuva laste seksuaalse kuritarvitamise vastu. ELi liikmesriikide pädevad asutused, kelle ülesanne on uurida selliseid keerulisi kuritegusid ja kes seisavad silmitsi arvukate õiguslike ja tehniliste probleemidega, hindavad kõrgelt Uus-Meremaa tipptasemel eksperditeadmisi internetis toimuva laste seksuaalse kuritarvitamise uurimise valdkonnas ning valmisolekut jagada teadmisi nendel kohtumistel osalejatega. Operatiivkoostöö seisukohast võib Uus-Meremaa anda Europolile olulist lisaväärtust küberkuritegevuse, eelkõige internetis toimuva laste seksuaalse ärakasutamise valdkonnas. Uus-Meremaa politsei ja Uus-Meremaa siseministeeriumi laste internetis ärakasutamise vastase võitluse töörühm on selles valdkonnas aktiivsed ja kogenud ning neil on olnud oluline roll esmatähtsates operatsioonides.



Uus-Meremaa on Five Eyes võrgustiku riikidest ainus, kelle puhul Europolil ei ole õiguslikku alust isikuandmete vahetamiseks. See piirab mõlema poole suutlikkust jagada väärtuslikku operatiivteavet ja teha korrapärast koostööd. Samuti loob see olukorra, kus kahepoolseid kontakte tuleb luua liikmesriikidega otse või kolmandast isikust asutuste, sealhulgas Interpoli kaudu. Selliste kontaktide laad kahjustab liikmesriikide tulemuslikkust sellist liiki kuritegude vastu võitlemisel ja jätab nad ilma võimalusest anda oma panus Europoli pakutavasse lisaväärtusesse ja saada sellest kasu, eelkõige terroristliku veebisisu ja internetis toimuva laste seksuaalse ärakasutamise valdkonnas.

·Ebaseaduslikud mootorrattajõugud Uus-Meremaa politseil ja Europolil on suur huvi teha koostööd ebaseaduslikke mootorrattajõuke puudutavates küsimustes. Ebaseaduslikud mootorrattajõugud on Uus-Meremaal üha murettekitavam probleem ning Uus-Meremaa politsei moodustas hiljuti jõukudevastase luureüksuse, mille üks peamisi sihtrühmi on ebaseaduslikud mootorrattajõugud. Europoli seire analüüsiprojekt on eriti huvitatud Uus-Meremaa ebaseaduslike mootorrattajõukude liikmete reisidest Euroopasse ja nende karistusregistri andmetest, samuti nende väidetavatest kontaktidest Kagu-Aasia organiseeritud kuritegevusega.

·Uimastid Varem on Europol uurinud suuremahulist amfetamiini salakaubavedu EList Uus-Meremaale. Selles valdkonnas on võimalik koostööd veelgi laiendada.

2.SOOVITUSE ÕIGUSLIK KÜLG