[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 02.02.2006

KOM(2006) 37 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

interaktiivsete digitaaltelevisiooniteenuste koostalitlusvõime läbivaatamise kohta vastavalt 30. juuli 2004. aasta teatisele KOM(2004) 541

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

interaktiivsete digitaaltelevisiooniteenuste koostalitlusvõime läbivaatamise kohta vastavalt 30. juuli 2004. aasta teatisele KOM(2004) 541

KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE

Komisjon avaldas 2004. aasta juulis teatise, milles ta esitab oma seisukoha interaktiivsete digitaaltelevisiooniteenuste koostalitlusvõime kohta vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv)) artikli 18 lõikele 3. Kõnealuses teatises leidis komisjon, et puudub tungiv vajadus kehtestada interaktiivse televisiooni standardid ning märkis, et küsimus vaadatakse uuesti läbi 2005. aastal. Samuti tegi komisjon ettepaneku luua töörühm, kes töötaks välja meetmed, millega soodustada MHP-standardi ( Multimedia Home Platform ) kasutuselevõttu turul.

Käesolevas läbivaatuses toetutakse varasemale hinnangule ning arvestatakse turu arengut alates 2004. aasta juulist. Komisjon on viimase 18 kuu jooksul pidanud MHP-standardi rakendamise töörühmas digitaaltelevisiooni koostalitlusvõime teemal intensiivset dialoogi nii avaliku kui ka erasektori huvitatud isikutega. Kõnealusele rühmale on esitatud aruanded kümne liikmesriigi olukorra kohta ning rühm toimib ideede ja hea tava vahetamise foorumina.

Eriti Itaalias on turuareng näidanud, et koostalitlusvõime on saavutatav, kui sidusrühmad tegutsevad ühise eesmärgi nimel, et rakendada tehniline standard nagu MHP, kuid sellest üksi ei piisa digitaaltelevisiooniteenuste tekkimise ja kasvu tagamiseks, vaid on vajalik edasine majanduslik ja tehniline areng.

Komisjoni eesmärk on nüüd koos liikmesriikidega tagada edukas üleminek digitaaltelevisioonile, mis on interaktiivsete digitaalteenuste pakkumise eeltingimuseks, samuti toetada avatud standardeid ning koostalitlusvõime ja parimate tavadega seotud jätkuvat koostööd liikmesriikide ja sidusrühmade vahel.

Komisjon püüab tagada, et Euroopa kodanikud saaksid kasu digitaaltelevisiooni eelistest ning et pakutaks üha rohkem interaktiivseid digitaaltelevisiooniteenuseid, mis on kättesaadavad tänu aina suuremale arvule edastusviisidele. Komisjon on seisukohal, et praegu teenindatakse turgu parimal viisil, toetudes jätkuvalt tööstusharu juhitud vabatahtlikele standardimisalgatustele.

1. TAUST

Komisjon avaldas 2005. aasta mais teatise analoogringhäälingult digitaalringhäälingule ülemineku kiirendamise kohta,[1] soovitades liikmesriikide digitaaltelevisioonile ülemineku ja analoogedastuse lõpetamise tähtajaks 2012. aastat. Üks digitaaltelevisiooni eelistest on võimalus kasutada täielikult interaktiivseid rakendusi, nii et vaataja saab saatesse sekkuda tagasisidekanali (endine „taasesituskanal“) kaudu. Interaktiivsete rakenduste puhul peab vastuvõtjates olema tarkvara, mida nimetatakse rakendusliideseks.

Komisjon avaldas 30. juulil 2004 teatise interaktiivsete digitaaltelevisiooniteenuste koostalitlusvõime kohta.[2] Kõnealuses teatises esitas komisjon oma seisukoha interaktiivsete digitaaltelevisiooniteenuste koostalitlusvõime kohta vastavalt raamdirektiivi artikli 18 lõikele 3.[3] Selle artikli kohaselt võib komisjon võtta meetmeid, et muuta teatavad standardid kohustuslikuks, kui ei ole saavutatud interaktiivsete digitaaltelevisiooniteenuste piisav koostalitlusvõime. Teatises selgitati, et sel ajal puudus tungiv vajadus muuta mis tahes rakendusliidese standard kohustuslikuks, kuid et teema tuleks uuesti läbi vaadata 2005. aastal. Seni soovitati võtta mitmeid edendamis- ja sellega seotud meetmeid, et aidata kaasa selliste interaktiivsete digitaaltelevisiooniteenuste kasutuselevõtule, mille puhul kasutatakse MHP-standardit, mis sel ajal oli ainus avatud standard, mille ELi standardimisasutused olid rakendusliideste kohta vastu võtnud. Kõnealused meetmed hõlmavad MHP-standardi rakendamise töörühma loomist, kinnitust selle kohta, et liikmesriigid suudavad kooskõlas riigiabi eeskirjadega doteerida tarbijatele interaktiivse televisiooni vastuvõtjaid, ja autoriõigusega kaitstud tehnoloogiale juurdepääsu kontrollimist.

Käesoleva teatise alusanalüüs on esitatud mõjude hindamise laiendatud aruandes, mis on välja antud dokumendina SEK(2004) 1028. Kõnealune analüüs näitas, et kuigi ühe või mitme kohustusliku standardi kehtestamine Euroopa tasandil võiks pakkuda õiguskindlust interaktiivse televisiooni väärtusahela erinevatele osalistele ning mastaabisäästu Euroopa tasandil, oleks sellel negatiivne majanduslik mõju tarbijatele mõeldud juba olemasolevatele seadmetele ning see võiks takistada uuenduste sisseviimist ja turule tulekut.

Käesolevas teatises hinnatakse interaktiivse digitaaltelevisiooni arengut alates 2004. aasta juulist.

2. ARENG AJAVAHEMIKUL JUULIST 2004 KUNI DETSEMBRINI 2005)

2.1. Nõukogu järeldused (telekommunikatsioon)

Energeetika-, transpordi- ja telekommunikatsiooni nõukogu võttis 9. detsembril 2004 vastu otsused, milles ta kiitis heaks komisjoni teatise ja selles esitatud edendamismeetmed, samuti komisjoni kavatsuse vaadata 2005. aasta teisel poolel läbi interaktiivse digitaaltelevisiooniteenuste koostalitlusvõime olukord. Peale selle kutsus nõukogu komisjoni üles kindlaks määrama meetmed MHP standardist erinevate standardite suhtes, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas raamdirektiivi artikli 17 lõike 1 kohaselt, et edendada interaktiivse digitaaltelevisiooni arengut.

2.2. MHP-standardi rakendamise töörühm

MHP-standardi rakendamise töörühm, mis loodi 2004. aasta teatise alusel, tuli esimest korda kokku Brüsselis novembris 2004. Töörühma eesmärk oli vahetada teavet, teada anda parimatest tavadest ning soodustada sidemeid interaktiivse televisiooni valdkonnas tegutsejate vahel. Sellega püüti MHP-standardi levikul kaasa aidata kriitilise massi loomisele ning mastaabisäästu saavutamisele, et ületada killunemisprobleemi, millega puutuvad kokku uued ringhäälingutooted. Nõukogu järelduste alusel tegeles töörühm ka interaktiivse digitaaltelevisiooni üldiste küsimustega, sealhulgas muude standardite kui MHP kasutamisega.

Ajavahemikul novembrist 2004 kuni septembrini 2005 toimus viis töörühma koosolekut. Töörühmas osalesid ministeeriumid ja reguleerivad asutused, ringhäälinguorganisatsioonid, võrguoperaatorid, tootjad, tootmisharu ühendused ja uurimisprojektid. Tutvustati kümne riigi (Itaalia, Soome, Rootsi, Norra, Taani, Ungari, Holland, Hispaania, Saksamaa ja Belgia) olukorda ning esitati muude tootmisharude ettekanded, mis näitavad selle arutelu tähtsust Euroopa ringhäälingule.

MHP-standardi rakendamise töörühma töö on näidanud, et selline foorum on oluline kõikidele huvitatud isikutele mõttevahetuse kohana nii keerulises valdkonnas kui interaktiivse digitaaltelevisiooni koostalitlusvõime.

2.3. Digitaaltelevisiooni areng

Üleminek analoogtelevisioonilt digitaaltelevisioonile on interaktiivsete digitaaltelevisiooniteenuste kasutuselevõtu eeltingimus. Maapealse digitaaltelevisiooni käivitamine on Euroopas mitu korda ebaõnnestunud, nüüd aga on tekkimas esimesed jätkusuutlikud ärimudelid ning üleminek hoogustub.

Tabelis 1 on esitatud digitaaltelevisiooni olukord Euroopa Liidus juuni lõpus 2005. aastal.

Digitaaltelevisioon |

Abonentide arv (tuhandetes) | Osakaal % |

|Kaabelside |Satelliitside |Maapealne |DSL | Kokku | | |Austria |60 |228 |0 |0 |288 | 8,8% | | Belgia |146 |0 |10 |3 |159 | 3,7% | | Küpros |0 |12 |0 |4 |16 | 6,5% | | Tšehhi Vabariik |0 |90 |0 |0 |90 | 2,2% | | Taani |140 |337 |0 |0 |477 | 19,2% | | Eesti |0 |8 |1 |0 |9 | 1,5% | | Soome |129 |48 |516 |0 |693 | 28,6% | | Prantsusmaa |1022 |4402 |490 |750 |6664 | 25,3% | | Saksamaa |2038 |2440 |2200 |0 |6678 | 17,1% | | Kreeka |0 |218 |0 |0 |218 | 5,6% | | Ungari |0 |150 |4 |0 |154 | 3,9% | | Iirimaa |170 |363 |0 |0 |533 | 38,1% | | Itaalia |0 |3318 |2500 |221 |6039 | 26,9% | | Läti |10 |8 |0 |0 |18 | 2,0% | | Leedu |0 |8 |0 |0 |8 | 0,6% | | Luksemburg |1 |0 |0 |0 |1 | 0,6% | | Malta |2 |0 |0 |0 |2 | 1,5% | | Madalmaad |190 |555 |128 |0 |873 | 12,4% | | Poola |45 |1230 |0 |0 |1275 | 9,3% | | Portugal |380 |389 |0 |0 |769 | 15,1% | | Slovakkia |0 |15 |0 |0 |15 | 0,8% | | Sloveenia |2 |0 |0 |5 |7 | 1,0% | | Hispaania |665 |1776 |0 |57 |2498 | 17,3% | | Rootsi |230 |608 |450 |12 |1300 | 28,9% | | Ühendkuningriik |2600 |7913 |5178 |26 |15 713 | 63,5% | | KOKKUEL-25 |7826 |24 116 |11 477 |982 |44 497 | 23,7% | | Allikas: Dataxis

2.4. MHP-standardi turu areng

Nõudlus interaktiivsete televisioonirakenduste järele on osutunud väiksemaks, kui prognoositi mõned aastad tagasi ning interaktiivse televisiooni majanduslik edu on senini piiratud. Kõige edukamad on olnud rakendused televiktoriinide, spordi, hasartmängude ja tõsielusaadete valdkonnas, Valitused ei ole seni leidnud võimalusi selle tehnoloogia edukaks kasutamiseks kodanikega suhtlemisel.

Kõige laiaulatuslikumalt on kasutatud MHP-standardil töötavaid teleribokse Itaalias. MHP-standardi edukas kasutuselevõtt Itaalias on tihedalt seotud Itaalias kohaldatava tarbijate subsideerimiskavaga; nimelt doteerivad ametiasutused interaktiivse rakenduse ja tagasisedakanaliga dekooderi ostmist. Kõnealune toetamise on aidanud ületada hinnavahet MHP-toodete ja odavamate toodete vahel, millel puuduvad interaktiivsed rakendused, ning tänu sellele valitseb interaktiivsete dekooderite turul MHP-standard. Suurenenud nõudluse ja konkurentsil põhineva pakkumise tulemusena on MHP-toodete hinnad Itaalias märkimisväärselt langenud. Tänu nõudlusele on saavutatud piisavalt suur müügimaht, mis on viinud mastaabisäästuni ning olulise hinnalanguseni.

Piisava arvu seadmete olemasolu on interaktiivsete teenuste käivitamise eeldus. Kuigi Itaalias on üle kahe miljoni MHP-dekooderi, on interaktiivsed teenused arenenud sellest hoolimata aeglaselt. Üks probleem on interaktiivseid dekoodereid omavate tarbijate vastumeelsus ühendada tagasisidekanal telefoniliini kaudu ja kasutada seda sageli lihtsalt seetõttu, et kodune televiisor ei asu alati telefonikaabli lähedal.[4] Peale selle kasutatakse Itaalia MHP-dekooderite puhul maapealset platvormi. Ajal, mil nii analoog- kui ka digitaaltelevisiooni kantakse üle paralleelselt, on suur puudus sagedusaladest ja sellega takistatakse interaktiivsete teenuste kasutuselevõtmist, kuna ka need vajavad oma sagedusala. Itaalia valitsus kavatseb siiski muuta interaktiivse televisiooni avalike teenuste peamiseks platvormiks.

Kuigi tänu väga konkurentsivõimelisele Itaalia teleriboksiturule on MHP-dekooderite hinnad langenud alla 100 euro, ei ole need hinnaalandused mõjunud siiski muudele, vähem konkurentsivõimelistele turgudele, kus MHP-seadmete hinnad on jäänud suhteliselt kõrgeks. MHP-dekooderite ja muude lihtsamate digitaaldekooderite suurte hinnaerinevuste tõttu Põhjamaades (Soome, Rootsi, Taani, Norra) ja Saksamaal ei eelista sealsed tarbijad MHP-tooteid.

Isegi nii lihtsal standardil nagu MHP võib olla mitmeid rakendusspetsifikatsioone. Seepärast tulid Itaalia ringhäälinguorganisatsioonid kokku ja töötasid välja ühised rakendusspetsifikatsioonid. MHP edukas kasutuselevõtmine Itaalias põhineb järgmiste tegurite koosmõjul:

1) Itaalia ringhäälinguorganisatsioonide vabatahtlik otsus kasutada MHPd,

2) interaktiivsete dekooderite subsideerimiskava kasutuselevõtmine ametiasutuste poolt,

3) ühiste rakendusspetsifikatsioonide määratlemine.

Itaalia digitaaltelevisiooni areng on näidanud, kuidas tänu turuosaliste paindlikkusele ja üksmeelele on võimalik saavutada toimiv koostalitlusvõime.

Kuigi Põhjamaade ringhäälinguorganisatsioonid ja ametiasutused on olnud üksmeelel NordDig kokkuleppe suhtes, ei ole MHP laialt levinud, mis tuleneb eelkõige hinnaerinevusest võrreldes kanalivahetajatega ( zapper box) , st lihtsama teleriboksiga, mis ei võimalda interaktiivset televisiooni ega laiendatud ringhäälingufunktsioone. Kuigi Põhjamaad on jõukad, on tegemist suhteliselt väikese turuga ning subsideerimiskava puudumise tõttu on hinnaerinevused olnud MHP eduka kasutuselevõtu peamiseks takistuseks.

Saksamaal on kaabellevivõrgu operaatorid ja avalike teenuste pakkujad teatanud MHP-standardi toetamisest, kuid sidusrühmade vahel ei ole olnud sellist koordineerimist nagu Itaalias. Kommertsringhäälinguorganisatsioonid ja tasulise televisiooni operaatorid on interaktiivsesse televisiooni investeerimisel olnud tagasihoidlikumad, kuna puudub selge ärimudel ja dotatsioon tarbijatele ei ole üldiselt kättesaadav.

Belgias Flandria piirkonnas tundub MHP-standardi käivitamine kaabelvõrgus olevat väga paljutõotav, kuna kaabel on oma olemuselt kahesuunaline sidekanal ning kasutajad võivad saada interaktiivsetest teenustest tegelikku kasu ja õpivad neid hindama. Lisaks on kaabelside operaatorid sõlminud partnerlussidemeid ringhäälinguorganisatsioonide ja infosisu pakkujatega.

2.5. Muud interaktiivse digitaaltelevisiooni standardid

Komisjon teatas 2004. aasta juuli teatises kavatsusest lisada veel kaks interaktiivse televisiooni standardit, täpsemalt MHEG-5[5] ja WTVML,[6] standardite nimekirja, mis on raamdirektiivi artikli 17 kohaselt avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, kui Euroopa Telekommunikatsiooni Standardiinstituut (ETSI) on need vastu võtnud. Nüüd on ETSI need standardid vastu võtnud ning komisjon muudab standardite nimekirja vastavalt.[7] Kõnealused standardid on turul laialt kasutusel.

Muud standardimisülesandes M331 määratletud tööprogrammi raames tekkinud standardid, nagu PCF-süsteem ( Portable Content Format ),[8] lisatakse standardite loetellu niipea, kui need on kättesaadavad. Koostalitlusvõime paraneb tänu PCFle, mis võimaldab infosisu kirjutada üks kord ja kasutada seda mitme rakendusliidese kaudu. PCF hõlmab 80% interaktiivse televisiooni liidestest. PCF ja muud standardimisülesande 331 tulemused võivad soodustada interaktiivse infosisu arengut ning parandada koostalitlusvõimet.

Seoses patenditud standarditega peavad liikmesriigid raamdirektiivi kohaselt julgustama rakendusliideste omanikke tegema õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel ja mõistliku tasu eest kättesaadavaks kogu sellise teabe, mis võimaldab interaktiivsete digitaaltelevisiooniteenuste osutajatel pakkuda kõiki rakendusliidesega toetatavaid teenuseid täielikult toimival kujul. Komisjon on jälginud, kas patenditud tehnoloogia on olnud tootjatele litsentsimiseks kättesaadav, ega ole saanud ühtki kaebust litsentsimise kohta.

2.6. Kõrglahutusega televisiooni (HDTV) tehnilise koostalitlusvõime saavutamise tegevuskava

Komisjoni talitused on mures võimaliku turukillustumise pärast, mis võib tekkida erinevate, kuigi standarditud HDTV tehniliste võimaluste tõttu ja seepärast korraldasid nad 21. jaanuaril 2005 Brüsselis töökoja HDTV koostalitlusvõime kohta. Õpikojas osalesid Euroopa avalik-õiguslikud ja eraringhäälinguorganisatsioonid, tootjad, infrastruktuuri ja teenuste pakkujad ning riikide ja üleeuroopalise HDTV töörühmad.

Lepiti kokku ekraanide märgisesüsteem, mille kohaselt peavad tarbijatele mõeldud kõrglahutusvalmidusega seadmed toetama mõlemat peamist lähenemisviisi, mida kasutatakse rahvusvaheliselt laotusformaadina, st 720 rida progressiivse ja 1080 rida ülerealaotuse puhul. Peale selle on pikemas perspektiivis ette nähtud kasutada kallimat, aga väga kõrge kvaliteedilist 1080/50 progressiivset laotust. Õpikojas kinnitati samuti, et kõik kõrglahutusvalmidusega vastuvõtuseadmed peaksid toetama standardit MPEG-2, samuti uut täiendatud pakkimise kodeerimissüsteemi MPEG-4 AVC.[9] Tänu sellele saavad ringhäälinguorganisatsioonid vabalt valida kõrglahutusvalmidusega teleriekraanide valikuvõimaluste hulgast laotusformaadi ja kodeerimissüsteemi.

Õpikojas osalenud Euroopa tootjate esindajate peamine eesmärk on edendada HDTV spetsifikatsioonide paindlikkust ja koostalitlusvõimet. Kõigile turuosaliste jaoks vabatahtlik ja avatud kokkulepe pakub kindlust tarbijatele, kes soovivad soetada HDTV-seadme, kuna suuremõõtmelise ekraaniga televiisori hankimine on tarbijate jaoks märkimisväärne investeering. Märgis „ HD Ready “ (kõrglahutusvalmidus) võimaldab tarbijatel eristada standardlahutusega ja kõrglahutusvalmidusega teleriekraane. Tegevuskava on esitatud sidekomiteele ning on kättesaadav sidekomitee avalike dokumentide registris.[10]

3. KOMISJONI SEISUKOHT INTERAKTIIVSE DIGITAALTELEVISIOONI KOOSTALITLUSVÕIME KOHTA

Kui piisavat koostalitlusvõimet ei ole saavutatud, võib komisjon raamdirektiivi artikli 18 lõike 3 kohaselt alustada artiklis 17 sätestatud menetluse, millega võidakse muuta kohustuslikuks teatavad standardid. Komisjon tõi 2004. aasta juuli teatises esile direktiivis määratletud koostalitlusvõime mõistega hõlmatud eri aspektid ning leidis, et komisjoni tegelik ülesanne ei ole otsustada, kas koostalitlusvõime on saavutatud, vaid kas on põhjendatud ühe või mitme kasutajaliidese standardi kohustuslikuks muutmine ühe või mitme turusektori suhtes.

Toetudes mõju hindamise laiendatud analüüsile dokumendis SEC(2004)1028, leidis komisjon, et siis puudus tungiv vajadus võtta meetmeid standardite kohustuslikuks muutmiseks, aga küsimus tuleks uuesti läbi vaadata 2005. aastal. Poolteist aastat hiljem seisab komisjon sama küsimuse ees, kuid seoses turuarenguga vahepealsel ajal ning sidusrühmadega peetud laiaulatuslike aruteludega on ilmnenud rida probleeme.

- MHP taoline standard on keeruline mitmete rakendusvõimalustega spetsifikatsioon. Üks MHP edu põhjus Itaalias on see, et ringhäälinguorganisatsioonid leppisid kokku ühise tehnilise rakendamise spetsifikatsiooni MHP jaoks ning töötasid välja sobivad testid, et kontrollida vastavust ja tagada eri tootjate seadmete koostalitlusvõime.See kogemus näitab, et koostalitlusvõimet ei ole võimalik tagada lihtsalt sellise standardi nagu MHP kohustuslikuks muutmisega. Koostalitlusvõime on saavutatav, kui sidusrühmad tegutsevad koos ühise eesmärgi nimel tagada koostalitlusvõime.

- Üks ühist standardit toetav väide on, et sellega võimaldatakse tootjatel saavutada mastaabisääst ja seega langevad tarbijatele mõeldud seadmete hinnad. Viimaste aastate kogemus (näiteks sarnaste MHP-toodete hindade võrdlus Itaalias ja Saksamaal) on näidanud, et seadmete hinnad sõltuvad suurel määral turutingimustest ning ühe maa madalad hinnad ei mõjuta kohe teiste maade hindu.

- Interaktiivsete teenuste levik on olnud oodatust aeglasem. Ärimudelid peavad veel arenema, enne kui võib oodata avalike e-teenuste suurt kasvu.

- Kõrglahutusega televisiooni puhul välja kujunenud uus üksmeelne lähenemine ja koostöö tehnilise koostalitlusvõime valdkonnas on paljulubav eeskuju koostalitlusvõimega seotud probleemide lahendamisele muudes valdkondades.

Komisjon leiab, et selline areng toetab varasemaid analüüse ja järeldusi, nimelt seda, et standardite kehtestamine kogu ELis vastavalt raamdirektiivi artikli 18 lõikele 3 ei aitaks oluliselt kaasa interaktiivse digitaaltelevisiooni levikule Euroopas ning sellel võiks olla märkimisväärne negatiivne mõju.

4. KOKKUVÕTE

Komisjoni prioriteedid on järgmised:

- tagada koos liikmesriikidega edukas üleminek digitaaltelevisioonile, mis on interaktiivsete digitaalteenuste eelduseks

Komisjon jälgib hoolikalt liikmesriikide edusamme pärast 2005. aasta mai teatist ülemineku kohta. Teave liikmesriikide üleminekukavade kohta avaldatakse korrapäraselt Europa-kodulehel;[11]

- edendada avatud standardeid ja koostalitlusvõimet

Seoses digitaaltelevisioonile ülemineku ning digitaalsete televisiooniteenuste ja tehnoloogia koostalitlusvõimega jätkab komisjon sellise avatud standardite edendamist, mille on välja töötanud Euroopa standardimisasutused;

- toetada koostööd liikmesriikide ja sidusrühmade vahel

Komisjon kutsub jätkuvalt liikmesriike osalema sidekomitee ringhäälingu töörühmas, mis on kogemuste vahetamise ja hea tava tutvustamise foorum kogu digitaaltelevisiooni, eriti interaktiivse digitaaltelevisiooni valdkonnas.

MHP-standardi rakendamise töörühm on tõestanud foorumi väärtust seisukohtade tutvustamisel huvitatud isikutele ja edaspidi juhib sidusrühmade kooskõlastamist tootmisharu. Seejuures toetutakse HDTV eduka rakendamise näitele, mille puhul EBU ja DIF on asutanud Euroopa HDTV foorumi.

Komisjon toetab sellist tootmisharu algatust ning tagab koostöö kahe eespool nimetatud tegevuse vahel;

- edendada rahvusvahelist koostööd seoses digitaaltelevisiooni avatud standardite ja koostalitlusvõimega

Digitaaltelevisioon võib kaasa aidata digitaalse kaasatuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisele. Komisjon jätkab avatud digitaaltelevisiooni koostalitlusstandardite edendamist, et oleks võimalik vahetada infosisu kogu maailmas. Komisjon on kehtestanud mitmed meetmed rahvusvahelise koostöö edendamiseks seoses digitaaltelevisiooni käsitlevate teadusuuringute, arendustegevuse ja standardimisega ning rahastanud neid;

- kontrollida patenditud tehnoloogia kasutamist

Patenditud tehnoloogia kasutamine vaadatakse läbi konkurentsiõiguse alusel.

[1] KOM(2005) 204

[2] KOM(2004) 541

[3] Direktiiv 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv).

[4] See võib muutuda koduste võrgusüsteemide kasutuselevõtmisega.

[5] MHEG-5 on Multimedia and Hypermedia Experts Group ’i (MHEG) väljatöötatud rahvusvahelise standardi osa. MHEG-5 on lihtsam kui MHP. Eelduste kohaselt hakatakse kasutama MHEG-5-standardit kasutama üle 5 miljoni teleriboksi puhul.

[6] WTML on traadita mobiil-märgistuskeele laiendus televisiooni jaoks. See on interaktiivsete televisioonirakenduste mikrobrauser. Eelduste kohaselt hakatakse WTVML-standardit kasutama üle 7 miljoni teleriboksi puhul.

[7] Sellega kaasneb liikmesriikide arvamuse küsimine sidekomitee kaudu

[8] Vt SEK(2004) 346, lk 19

[9] Toetus pakkimise kodeerimissüsteemile VC1 võidakse ette näha, kui see muudetakse standardiks.

[10] COCOM05-37, kättesaadav veebilehel http://forum.europa.eu.int/Public/irc/infso/cocom1/library

[11] http://europa.eu.int/information_society/policy/ecomm/todays_framework/digital_broadcasting/

switchover/national_swo_plans/index_en.htm