ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
54.

a) Suulise tõlke peadirektoraadi hinnasüsteem põhineb kindlal määral, mida kohandatakse vastavalt erinevat tüüpi taotlustele; lühikese etteteatamisajaga koosolekud, hilised koosolekud, koosolekud, mis toimuvad nädalavahetustel või riigipühade ajal, maksavad rohkem. Ka tühistatud koosolekute eest esitatakse arve. Poliitiliselt vastuvõetamatu oleks erinevate hindade kehtestamine erinevate keelte jaoks, kuna see rikub asutamislepingus sätestatud võrdsuse põhimõtet. b) Komisjonil tekib puudujääk, kuna suulise tõlke peadirektoraadi kliendiks olnud institutsioonid on tavapäraselt maksnud vähem kui suulise tõlke peadirektoraadi arvestatud kogumaksumus. Komisjon on teadlik ka saadaval olevate tõlkide süsteemi puudustest. Sel põhjusel on komisjon välja töötanud uue süsteemi osutatud tõlketeenuste mahu mõõtmiseks ja on varsti valmis kasutusele võtma uut sessioonipõhist arvesüsteemi. Kõnealune süsteem on tegelikkusele lähemal ja võimaldab koosoleku maksumust kohe pärast selle taotlemist usaldusväärselt prognoosida. On tehtud simulatsioone ja süsteemi tutvustati nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele 2004. aastal. Kahte arvete süsteemi kasutatakse 2005. aastal üheaegselt, et hakata 2006. aastal institutsioonide suhtes kohaldama sessioonipõhist arvete süsteemi. c) Hind, mida suulise tõlke peadirektoraat kasutab, on sobiv institutsioonidevaheliseks arvete süsteemiks, kuid ei ole mõeldud teenuse kogumaksumuse väljendamiseks. d) Teenustaseme leping klientidest institutsioonidega on vastavuses logistiliste ja muude koosolekuteks kättesaadavate ressurssidega, kuid see ei hoia ära mõõnaperioode, kuna nõudmise määrab iga institutsioon vastavalt oma planeeringule ja poliitilisele programmile, mida komisjoni suulise tõlke teenistused ei saa praeguse seisuga kuidagi mõjutada. e) Kuigi uue arvete süsteemi kasutuselevõtmine teeks arveldamise vähem töömahukaks, on suulise tõlke peadirektoraat teadlik, et maksimaalset tõhusust suulise tõlke ressursside haldamises on võimalik saavutada ainult institutsioonide arvutisüsteemide ühendamisega, ja jätkab tööd selles suunas. Turvanõuete ja ettevõttesüsteemide erinevuse tõttu võtab institutsioonidevaheliste infotehnoloogiliste ühenduste loomine aega.
34.

Korruptsioon on nuhtlus, millele komisjon pühendab palju tähelepanu. Korruptsioonivastast võitlust on muu hulgas nimetatud ka Cotonou koostöölepingu artiklis 9. Seega on korruptsiooniküsimus koostöös kesksel kohal, ilma et sellele oleks pühendatud eraldi dokumenti. Pettuste- ja korruptsioonivastast võitlust käsitlev standardsäte on muu hulgas lisatud kõigisse rahastamislepingute vormidesse, sealhulgas ka neisse, mida kasutatakse eelarvetoetuste puhul. Nagu kontrollikoda rõhutas, on eelarvetoetuste märkimisväärne eelis see, et nad tegelevad ühe peamise võimaliku korruptsiooniallikaga AKV riikides: riigi rahanduse juhtimisega. Komisjon jagab rahastamisettepanekutes enda käsutuses olevat teavet muude korruptsiooniga seotud valdkondade kohta (õigussüsteem, politsei, kõrgeim auditeerimisasutus jms), kui sellist teavet peetakse tõsiseks ja usaldusväärseks.
36.

OLAF tunnistab, et varem keskendus juhtumite haldussüsteem teabe täpsele liigitamisele ja registreerimisele See ülesanne muutus OLAFi kõige tähtsamaks prioriteediks pärast seda, kui kontrollikoda tuvastas ameti sellealases tegevuses puudusi (vt aruanne nr 8/98). Vahepeal on tehtud märkimisväärseid edusamme. OLAFi uues käsiraamatus esitatud juhtumite haldussüsteemi kirjeldusest selgub, et paljud kontrollikoja osutatud probleemidest on juba lahendatud. Vastutavatele töötajatele esitatakse igal kuul aruanded, milles on märgitud juhtumid, kus võib osutada vajalikuks nende sekkumine. Samuti on välja töötatud uued moodulid, mis aitavad hallata teabe kogumisega seotud abitaotlusi. Loodud on AM teabevahetuse süsteem ning sarnast moodulit katsetatakse praegu kõikide õigus- ja kohtualase nõustamise taotluste kohta. Juhtumite haldussüsteem on muutumas esialgsest lihtsast toimikute haldamise süsteemist (nagu mainitud kontrollikoja kirjelduses) tõeliseks juhtumite haldamise süsteemiks.
91.

Komisjon tunnistab, et rakenduskavade mõju ei saa lugeda ainsaks teguriks, mis tõukab tootjaid nõukogu määruses sätestatud eesmärkide poole. Samas soodustavad need rohkem turule orienteeritud lähenemisviisi. Turul toimivate jõudude tõttu on tootjad eriti viimasel ajal tohutu surve all, mille tagajärjeks on tõsised kriisid ELi juhtivate toodete (st virsikud, tsitruselised, lauaviinamarjad, tomatid, töötlemiseks mõeldud tomatid) osas. Nende kriiside tagajärjel võivad tootjad majandusliku enesesäilitamise eest heideldes ja kulude vähendamise prioriteedi sunnil pöörata vähem tähelepanu kvaliteediküsimustele ja keskkonnaprobleemid hooletusse jätta. Selle ohu tõttu on rakenduskavad olulised selleks, et tootjad arvestaksid oma tegevuses jätkuvalt kvaliteedi- ja keskkonnaküsimustega.
Sellegipoolest on kohalike kogukondade majanduslike vajaduste ja looduskaitsevajaduse kokkusobitamine keeruline ülesanne. Projektides on liiga vähe tähelepanu pööratud sellele, kuidas aidata kohalikel kogukondadel loodusvaradega säästlikult tulu teenida. Seetõttu kujutab näiteks kohalike ebaseaduslik jahipidamine (salaküttimine) endast endiselt tõsist ohtu looduskaitseprojektide tulemustele ja keskkonnaalasele jätkusuutlikkusele. See iseloomustab ka piirkondi, mida komisjon on toetanud pikemat aega, näiteks Serengeti rahvuspark Tansaanias ja Kesk-Aafrika piirkonna kaitsealad, mida rahastatakse ECOFACi raames. Turismi arendamine on üks vahend nii kohalike kui riiklike tulude suurendamiseks. Botswanas aga toetati kaheksanda Euroopa Arengufondi eluslooduse projektiga vaid vähesel määral turismi arendamist Makgadikgadi rahvuspargis, kuigi varasema, kuuenda Euroopa Arengufondi Botswana turismi uuring oli seda soovitanud. ECOFACi programm on hoolimata oma saavutustest looduskaitse vallas saavutanud turismiküsimustega tegelemisel vähe edu (vt 10. selgitus). See näitab, et komisjon peab jätkuvalt otsima viise, kuidas aidata luua alternatiivseid tuluallikaid niisugustele kogukondadele.

14. selgitusProjekt, mis illustreerib kohalike kogukondade vajaduste hindamise tähtsust keskkonnaprojektidesKesk-Aafrika metsade loomastiku reguleerimise mudeli väljatöötamise katseprojekt Kirde-Gabonis (1,9 miljonit eurot) kavandati selleks, et tegeleda kaubandusliku salaküttimise probleemiga Kongo jõe vesikonna metsades. Sellele vastavalt sisaldas projekt mitmeid salaküttimisega võitlevate üksuste rakendatavaid meetmeid. Projekti kavandajad ei saanud aga aru, et enamik kohalikest kogukondadest olid samuti jahipidamisega seotud. Seetõttu ei määratud projektis kindlaks viise, kuidas neid abistada. Auditirühma külastuse käigus tunnistasid ühe kohaliku kalastajate kogukonna esindajad, et kogukonnal oli olnud metsas viis jahibaasi, mille hävitasid salaküttimisega võitlevad üksused, ja et nad seisavad dilemma ees, mille põhjustab ulukite arvu vähenemine ja samas vajadus rahuldada enda lühiajalisi vajadusi.
58.

(esimene taane) Komisjon nõustub kohtu soovitusega. Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi (ENPI) kavandamisetapis on strateegilised eesmärgid kooskõlas tegevuskavadega. Kavandamisetapis on näitajad üldiselt seotud valitsuste reformikavadega. Spetsiifilised tulemusnäitajad määratakse kindlaks identifitseerimisetapis ning nende alusel hakatakse teostama järelevalvet ja hindamisi. (teine taane) Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi (ENPI) prioriteetide kindlaksmääramisel toetutakse Euroopa naabruspoliitika eesmärkidele ja tegevuskavas sisalduvatele prioriteetidele. Ühtlus tagatakse, keskendudes poliitikavaldkondade ja õigusnormide reformimisele teatavates konkreetsetes poliitika-, majandus- ja sotsiaalvaldkondades partnerriikides. Toetust eraldatakse piiratud arvu programmide kaudu. (kolmas taane) Komisjon otsustas hiljuti menetlusi oluliselt lihtsustada, koostades välisabilepingute sõlmimise korda käsitleva praktilise juhise, mis jõustus 1. veebruaril 2006. Projektijuhtimise parimate tavade väljaselgitamine on komisjoni jaoks jätkuvalt esmatähtis. On tehtud parimate tavade analüüs, millest selgus projekti edukuse kohta järgmine: projekti lähenemine on terviklik, partnerlussuhted on operatiivsed ja seda juhitakse hästi. Ka nähakse selles ette järelmeetmed järjepidevuse saavutamiseks ning selgitustööks. Nende eesmärkide saavutamiseks soodustab komisjon jätkuvalt partnerriikide kasvavat rolli sobivaimate koostöövahendite ja -meetmete valimisel. Rakendamise tasandil komisjon jätkab ja võimaluse korral kiirendab üleminekut traditsiooniliste projektide toetustelt valdkonnatoetustele ning tugevdab koostööd kodanikuühiskonnaga.
Vastavalt rahvusvahelistele lepingutele, millega Rumeenia on ühinenud, on Rumeenia riik kohustatud vastu võtma sisserändajaid, varjupaigataotlejaid ja varjupaiga saanud isikuid ning tagama neile inimväärsed elutingimused. Sellest lähtuvalt on Rumeenial kohustus ehitada piisavalt, et rahuldada projekti kavandamise ajal prognoositud rändevoogudega seotud vajadused. Rändevoogude mahu ja suuna prognoosimine on raske, sest see muutub kiiresti olenevalt kontrolli tingimuste ja intensiivsuse muutumisest vastavas piirkonnas, kuid spetsialistide prognoosid osutasid rändevoogude võimalikule kasvule. Lisaks eeldasid Rumeenia ametiasutused, et Rumeenia idapiiri äärsete alade vähene majanduslik areng ja selles piirkonnas valitsev ebastabiilsus on jätkuvalt rände põhjuseks. Rändega toime tulekuks taotlesid ametiasutused investeeringutele EÜ Phare toetust, mis neile ka anti.

Asjaolu, et keskus on praegu alakasutatud, on nii Rumeenia ka ELi ekspertide arvates ajutine olukord, mis väga tõenäoliselt muutub pärast Rumeenia ühinemist ELiga. Hoonete alternatiivne kasutamine on sisserändajate arvu oodatava kasvuni aga arukas mõte.

Eelistati Bangladeshist pärit põgenike teistest keskustest Galati varjupaika toomist, sest sarnase kultuurilise taustaga põgenike koondamine on soovitav ja muudab menetlused asjaomaste ametiasutuste (kohtunike, tõlkide jt) jaoks hallatavamaks.
46.

Seoses raskendatud juurdepääsuga Acehi enimkannatanud piirkondadele oli vahetult pärast katastroofi toimumist võimatu vajadusi täpselt hinnata. Seepärast on enesestmõistetav, et komisjon andis nõusoleku teatavate standardsete hädaabi ettepanekute rahuldamiseks, et tagada abi kiire jõudmine ohvriteni. Vajaduste täpne hinnang koostati alles 2005. aasta jaanuari teisel poolel, selle järele ootamine oleks tähendanud, et humanitaarabiorganisatsioonid ei oleks saanud kasutada komisjoni rahalisi vahendeid enne jaanuari lõppu, mis oleks antud olukorda arvestades on täiesti lubamatu.
56.

a) Komisjon soovib lühendada programmitöö kestust nii, et see ei kahjustaks välisdialoogi ega avaldaks mõju vastutustundele. Dialoogi pidamine on tähtis ja Venemaa suurt bürokraatiat ei ole lihtne kaasata kestvasse dialoogi, hoolimata poliitilise keskkonna üldisest paranemisest pärast ühisruumide poliitikat käsitleva lepingu sõlmimist. 2005. aasta oktoobris käidi programmitöö alasel lähetusel ja delegatsioon peab pidevalt dialoogi asjakohaste Venemaa asutustega. Õigusaktide kohaselt kohustuslik liikmesriikidega konsulteerimine on aeganõudev. Komisjoni eesmärk on lõpetada riigi 2007.–2010. aasta näidisprogrammi väljatöötamine piisavalt vara selleks, et 2007. aasta tegevusprogrammi kohaseid projekte oleks võimalik hakata ette valmistama varakult. b) Komisjon on nõus hinnanguga, et rahastada tohiks ainult neid projekte, mille eesmärgid on täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, realistlikud ja ajakavaga varustatud ning ainult juhul, kui abisaaja vastutab projekti eest. Kaasrahastamine juba ongi Venemaa ametiasutuste jaoks tähtis küsimus. c) Muu hulgas on projektide kvaliteet paranenud välisabi reformiga, mis hõlmab projektide ja programmide järjekindlat läbivaatamist kvaliteeditoetuse rühmades (projekti teema kindlaksmääramise ja projekti väljatöötamise etapis) ning tulemuslikkusele keskenduva järjekindla seire rakendamist. Objektiivselt kontrollitavate näitajate loogilisi raamistikke kasutatakse järjekindlalt projekti tasandil. Komisjon on projektitsükli juhtimist ja loogilist raamistikku järjekindlalt kasutanud alates 2001. aastast. Kuna komisjon on pärast ülesannete üleandmist kohapeal esindatud, saab kontrollikoja uuritud ajavahemikuga võrreldes lihtsamalt ja tõhusamalt läbi viia seiret ja seega kõrvaldada puudusi projektide elluviimisel. d) Jätkusuutlikkuse kohta vt käesoleva punkti vastust c. Komisjon viib valdkondade hindamist ja tervet riiki hõlmavat hindamist läbi järjekindlalt. Komisjon kaalub ka suurema hulga üksikprojektide hindamist (vt punkti 53). Delegatsioon Moskvas pühendab ka palju jõudu abiandja tegevuse koordineerimisele, et head tava rakendada alati, kui see on kohane ja võimalik.
17.

Abisaava asutuse ja selle personali omavastutus kavandatud institutsioonide arendamises on võtmetegur, määrates kindlaks tehnilise abi toimimiskeskkonna ja aidates seega kaasa suutlikkuse arenguplaanide edukale täitmisele. Kuna komisjon on sellest teadlik, siis kaasatakse tavaliselt kohalikud abisaavad asutused oma projektide kavandamise etappi. Komisjon ei hinnanud siiski piisavalt riski, et abisaajariigi valitsus ei täida oma kohustusi. Asjaolu, et abisaajariigi valitsus sõlmib rahastajaga rahastamiskokkuleppe, ei tähenda automaatselt, et enamikus projekti lepingutest sisalduvad oletused, mis on seotud valitsuse reformidest tingitud valitsuse kohustustega, ka praktikas täide lähevad. Samuti ei tähenda lepingu sõlmimine, et iga asutuse liige või mingil moel projekti mõjuvaldkonda kuuluv liige toetab projekti. Mitmel korral on ilmnenud, et abisaavate institutsioonide personalil puudub huvi projekti vastu. 2. selgitusNäide kohaliku tasandi ebapiisava omavastutuse kohtaTervishoiualane projekt – BeninProjekti eesmärk oli parandada tervishoiuteenuste kvaliteeti ja kättesaadavust. Ekspertidel tuli siiski tegeleda paljude probleemidega, nagu halb personalijuhtimine tervishoiu valdkonnas, mida iseloomustas personali sagedane üleviimine ühelt ametikohalt teisele ja juhuslikud ametissenimetamised, mis vähendasid personali motivatsiooni. Ministeeriumi nõrk projekti kaasamine põhjustas palju viivitusi, näiteks ei nõustunud ministeerium, et personal oleks kohalikuks partneriks projektijuhtimise üksuses. Teistel töötajatel, kes oleksid pidanud olema kontaktisikuks ministeeriumi erinevate direktoraatide ja projekti vahel, puudus motivatsioon ja nad soovisid sellise „lisatöö” eest palgalisa saada. Komisjon on põhjendatult keeldunud selle palgalisa maksmisest.
56.

Osa asenduskontrollide puhul leidis kontrollikoda, et: a) Osa läbiviidud kontroll olid üksnes põgusad visuaalsed vaatlused, millega kontrolliti ainult osa saadetisest, ja see ei vastanud kontrollide ettenähtud eesmärgile. b) Asenduskontrollide nõutava miinimumarvu kehtestamisviisid erinesid liikmesriigiti. c) Määrustega sätestatakse, et füüsilise kontrolli läbinud ja tolli poolt plommiga suletud kaubad on seejärel vabastatud täiendavatest asenduskontrollidest (välja arvatud erandlikel asjaoludel). Auditi käigus leiti, et osa tolliplommiga suletud saadetisi (muudel põhjusel), mida ei olnud füüsiliselt kontrollitud, vabastati seejärel võimalikest asenduskontrollidest ELi territooriumilt väljumise kohtades. d) Plommide spetsiaalseid kontrolle viivad läbi väljumistolliasutused, kui eelnevalt kinnitatud plommid on lahti murtud või rikutud. Kuna plommide kontrollidele ei ole kehtestatud selgesõnalisi eeskirju, ei viidud neid läbi järjepidevalt. e) Kui saadetisi transporditakse meritsi liikmesriikide vahel enne nende väljumist EList maanteid või raudteid mööda, tekib võimalus, et proovitakse vältida ühenduse territooriumilt lõplikus väljumiskohas asenduskontrollideks valimist. f) EList väljumise kohta saabuvatel saadetistel puuduvad dokumendid, milles oleks selge märge toetuse väärtuse või isegi toetuste maksmise kohta, mis raskendab selliste kontrollide eest vastutavatel ametnikel kontrollitavate saadetiste kindlaksmääramist. g) Kui asenduskontrollide käigus tuvastatakse eeskirjade eiramisi, tuleb nendest teavitada liikmesriike, kust kaubad pärinevad, lisada võib ka teabetaotluse kõikide tehtud järelkontrollide kohta. Kontrollikoda leidis, et nimetatud süsteem ei toiminud ettenähtu kohaselt ja järelkontrollide teavet ei edastatud kontrolle läbiviivatele ametiasutustele. 4. soovitusKontrollikoda soovitab:Asenduskontrollidele õigusaktidest tulenevad nõuded peaksid tagama, et kogu kontrollimiseks valitud saadetist on võimalik visuaalselt identifitseerida.Tuleks kaaluda nõuet, et tehtavate asenduskontrollide arv tuleks kehtestada deklaratsioonide protsentuaalse miinimumi, mitte „üks kontroll päevas” reegli alusel.Komisjon peaks võtma meetmed, tagamaks, et eksporditoetuseks kvalifitseeruvatele kaubasaadetistele kinnitatud plommide väärtus on selge ja ühetähenduslik. Seega tagatakse, et asenduskontrolle rakendatakse kõikidele eksportidele, välja arvatud need, mis on tolli poolt alguspunktis füüsiliselt kontrollitud ja plommiga kinnitatud.Komisjon vaatab läbi asenduskontrollide — sealhulgas spetsiaalsed asenduskontrollid — määrused, tagamaks, et nende rakendamine on liikmesriikide vahel ühtlustatud ja et ELi piiridel kontrollide läbiviimise eest vastutavatel ametnikel oleks selge, milliseid saadetisi tuleb kontrollida.Komisjon peaks tagama, et kommunikatsiooni ja asenduskontrollidega avastatud eeskirjade eiramiste aruannete järelkontrollimenetlusi järgitakse ning et asjaomased liikmesriigid viivad nõutavat järelkontrolli läbi mõjusalt.
Komisjon võttis eelarveliste vahendite jagamisel aluseks olemasoleva statistika, tehes tihedat koostööd liikmesriikidega. 2000. aastal ei olnud ei sihtrühmade ega varjupaigataotluste kohta kogutava statistika metoodika kohta ühist statistilist määratlust. Liikmesriikides igal aastal kogutavad andmed ei olnud konkreetselt seotud komisjoni vajadustega.

Selle valdkonna ühtlustamine (mõistete määratlemine, andmete kogumise viis) võttis oodatust rohkem aega. Komisjon on võtnud meetmed, et parandada andmete kogumise kvaliteeti ja usaldusväärsust. Ajavahemikul 2000–2004 on see järk-järgult paranenud ning see tendents jätkub. Kõik see peegeldab varjupaigasüsteemi keerukust ja olulisi liikmesriikidevahelisi erinevusi selles, kuidas varjupaigataotlused ja -otsused on määratletud ja kuidas neid võetakse arvesse. Fondist rahaliste vahendite eraldamiseks nõutava statistika hulka on vähendatud, sest puudub statistikat käsitlev õigusakt, milles oleks liikmesriikidele kehtestatud kohustus varjupaigastatistika edastamiseks Eurostatile. Andmete kogumise esimestel aastatel jätsid liikmeriigid mitmed andmed regulaarselt või õigeaegselt edastamata. Seepärast tuli ajutist lähenemisviisi kasutada oodatust kauem.

Vahepeal on komisjon teinud Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2005. aasta septembris ettepaneku võtta vastu määrus ühenduse rändestatistika ja rahvusvahelise kaitse kohta (KOM(2005) 375 (lõplik)). See ettepanek on oluline samm ühenduse ühtlustatud rände- ja varjupaigastatistika suunas ja peaks olukorda veelgi parandama.

Komisjonil ei olnud volitusi teha varjupaigasüsteemi või esitatud statistika auditeid.
20.

Peaaegu kõikides hindamisaruannetes jõuti järeldusele, et esialgne arengustrateegia on endiselt asjakohane, kuid selle tõhusust oli veel liiga vara hinnata. Komisjoni koostatud kokkuvõttes kasutati komisjoni aruandes “Vahehindamine eesmärkide 1 ja 2 piirkondades: kasvav hindamisvõime” (november 2004) esitatud hindamist puudutavaid leide. Komisjoni koostatud kokkuvõte on esitatud 4. selgituses. 4. selgitusHindajate vastused hindamisküsimustele — Peaaegu kõikidel juhtudel jõudsid hindajad järeldusele, et programmide elluviimiseks rakendatud strateegiad olid jätkuvalt asjakohased. — Paljudel juhtudel oli veel liiga vara hinnata tõhusust, arvestades programmide hilist või aeglast algatust. Probleeme tekitas seiresüsteem, mis vajas sageli näitajate määratlemise ja nende eesmärkide läbivaatamist. — Ühtlasi oli veel liiga vara hinnata mõju, kuigi hindajad soovitasid teatud juhtudel eesmärkide läbivaatamist rakendamise algusaastate kogemuse põhjal. Suuremahuliste ühenduse abi raamprogrammide hindamiseks kasutatud makromajanduslik modelleerimine viitab sellele, et programmide üldeesmärgid on täitumas. — Tõhusust määratleti pigem rahaliste vahendite kasutamise suutlikkusena kui kuluna väljundi või saavutatud tulemuse kohta. Rahaliste vahendite kasutamise suutlikkus on selgelt paranenud (st raha kulutatakse kiiremini kui varasematel aastatel), ajendatuna n + 2 reegli nõuetest. — Hindamise tulemusena avastati tungiv vajadus parandada eesmärkide kvantifitseerimist. — Leiti, et rakendussüsteemid vastavad seatud nõuetele ja nende kvaliteet on võrreldes varasemate aastatega märkimisväärselt paranenud. Allikas: Komisjoni aruanne “Vahehindamine eesmärkide 1 ja 2 piirkondades — kasvav hindamisvõime” — november 2004 (lk 6 ja 7).
Eriaruanne nr 8/2008 Kas nõuetele vastavus on mõjus poliitika?



Euroopa Liidu Teataja C 045 , 24/02/2009 Lk 0022 - 0022



Eriaruanne nr 8/2008 "Kas nõuetele vastavus on mõjus poliitika?" (2009/C 45/04) Euroopa Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati kontrollikoja eriaruanne nr 8/2008 "Kas nõuetele vastavus on mõjus poliitika?". Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebilehel: www.eca.europa.eu Aruande koopia võib saada tasuta nii paberkandjal kui ka CD-ROMil taotluse esitamisel kontrollikoja aadressil: Euroopa Kontrollikoda Teabeedastus ja aruanded 12, rue Alcide De Gasperi L-1615 Luxembourg Telefon: (352) 4398-1 E-post: euraud@eca.europa.eu või elektroonilise tellimuse kaudu EU-Bookshop-veebilehel. --------------------------------------------------
Eriaruanne nr 11/2008 Euroopa Liidu teravilja riikliku ladustamise toiminguteks antava toetuse haldamine



Euroopa Liidu Teataja C 045 , 24/02/2009 Lk 0023 - 0023



Eriaruanne nr 11/2008 "Euroopa Liidu teravilja riikliku ladustamise toiminguteks antava toetuse haldamine" (2009/C 45/05) Euroopa Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati kontrollikoja eriaruanne nr 11/2008 "Euroopa Liidu teravilja riikliku ladustamise toiminguteks antava toetuse haldamine". Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebilehel: www.eca.europa.eu Aruande koopia võib saada tasuta nii paberkandjal kui ka CD-ROMil taotluse esitamisel kontrollikoja aadressil: Euroopa Kontrollikoda Teabeedastus ja aruanded 12, rue Alcide De Gasperi L-1615 Luxembourg Telefon: (352) 4398-1 E-post: euraud@eca.europa.eu või elektroonilise tellimuse kaudu EU-Bookshop-veebilehel. --------------------------------------------------