ÜHTSE KRIISILAHENDUSNÕUKOGU VASTUSED

Punktid 19–20

Teabe avalikustamine kohtuasjade kohta, mis algatati Euroopa Liidu Kohtus Ühtse Kriisilahendusnõukogu vastu pärast äriühingu Banco Popular Español S.A. (edaspidi „BPE“) kriisilahendust 2017. aasta raamatupidamisaruande jaos „Lisateave kohtuasjade kohta“, toimus üksnes läbipaistvuse huvides, kavatsuseta nendest kohtuasjadest tulenevaid tingimuslikke kohustusi omaks võtta ja neist aru anda. Hinnangu põhjal, mille Ühtne Kriisilahendusnõukogu andis pärast 2017. aasta raamatupidamisaruande vastuvõtmist, soovib kriisilahendusnõukogu märkida, et nendest kohtuasjadest tulenevat vahendite vähenemist peetakse ebatõenäoliseks.

Kriisilahendusnõukogu märgib eelkõige, et suurem osa eespool nimetatud kohtuasjadest on hagid, mille eesmärk on tühistada kriisilahendusotsus, mille Ühtne Kriisilahendusnõukogu BPE kohta vastu võttis. Ühtne Kriisilahendusnõukogu leiab, et need tühistamishagid ei saa – kui võimalikud kohtumenetlustega seotud kulud välja arvata – põhjustada Ühtse Kriisilahendusnõukogu eelarvevahendite otsest vähenemist (kohtumenetlusega seotud kulude kohta vt märkus punktis 45).

Mis puudutab BPE juhtumi kontekstis Ühtse Kriisilahendusnõukogu vastu algatatud kahju hüvitamise hagisid, leiab kriisilahendusnõukogu kahju hüvitamise tingimusi käsitlevale ELi kohtupraktikale tuginedes, et Ühtse Kriisilahendusnõukogu eelarvevahendite vähenemine nende hagide tagajärjel on ebatõenäoline. Peale selle on Ühtne Kriisilahendusnõukogu märkinud tema kriisilahendusotsuse väidetaval õigusvastasusel põhinevate kahju hüvitamise hagide kohta ka seda, et selliseid väiteid kahju tekitamise kohta tuleks pidada ennatlikuks. Selle põhjus on asjaolu, et haldusmenetlus, mille alusel Ühtne Kriisilahendusnõukogu lõplikult otsustab, kas maksta BPE endistele aktsionäridele ja võlausaldajatele hüvitist põhimõttel, mille kohaselt välditakse võlausaldajate halvemasse olukorda panemist, ei ole veel lõppenud.

Punkt 33

Ühtne Kriisilahendusnõukogu soovib märkida, et osamaksete arvutamist käsitlevaid õiguslikke nõudeid võetakse võimaliku ebatäpsuse riski kõrvaldamiseks asjakohaselt arvesse. Peale selle soovib kriisilahendusnõukogu märkida, et ta avalikustab kogu teabe, millel põhineb tema otsus ex ante osamaksete arvutamise kohta, õigusraamistiku kohaselt lubatud suurimas võimalikus ulatuses. Eelkõige esitatakse igale asutusele metoodika ja teave, mis konkreetset asutust puudutab. Euroopa Liidu toimimise lepingust tulenevate ametisaladuse hoidmise kohustuste tõttu ei ole aga Ühtsel Kriisilahendusnõukogul õigust avalikustada konkreetsele asutusele teiste asutuste konfidentsiaalset teavet, mida võetakse arvesse ka osamaksete arvutamisel.

Punktid 35–37

Tuletatakse meelde, et ex ante osamaksete riiklike menetlustega tegelevad riigi reguleerivad asutused, kes on nende menetluste osalised. Seepärast ei ole Ühtsel Kriisilahendusnõukogul, kes ei osale nendes menetlustes, sellisele teabele otsejuurdepääsu ning ta tugineb paratamatult riigi reguleerivate asutuste andmetele.

Seetõttu edastavad riigi reguleerivad asutused Ühtsele Kriisilahendusnõukogule andmeid ex ante osamakseid käsitlevate riigisiseste apellatsioonkaebuste/kohtuasjade kohta hea koostöö raames, mitte konkreetse õigusliku nõude kohaselt.

Järgides Euroopa Kontrollikoja eelmisel aastal antud soovitust, on Ühtne Kriisilahendusnõukogu astunud riigi reguleerivate asutuste aruandluse tõhustamiseks märkimisväärseid samme. Eelkõige leppis Ühtne Kriisilahendusnõukogu riigi reguleerivate asutustega kokku korrapärast aruandlust hõlmavas praktilises korras, mis võimaldaks Ühtsel Kriisilahendusnõukogul jälgida riigisiseste apellatsioonkaebuste ja kohtuasjade arengut pikema aja vältel. Tuleb täpsustada, et riigi reguleerivad asutused esitavad andmeid ex ante osamakseid käsitlevate riigisiseste apellatsioonkaebuste/kohtuasjade kohta, esitades olulised üksikasjad kuupäeva, eesmärgi ja vaidlusaluse summa kohta mitte koondandmetena, vaid iga asutuse kohta eraldi. Lisaks soovib Ühtne Kriisilahendusnõukogu Euroopa Kontrollikoja soovitustele tuginedes märkida, et alates 2018. aasta septembrist hakkasid riigi reguleerivad asutused esitama andmeid iga kohtumenetluse haldustoimiku ajaloo kohta, mis annab Ühtsele Kriisilahendusnõukogule piisava kontrolljälje. Ühtne Kriisilahendusnõukogu leiab, et riigi reguleerivate asutuste aruandlus hõlmab kogu teavet, mida on vaja tema raamatupidamise aastaaruannete koostamiseks kooskõlas Ühtse Kriisilahendusnõukogu sisekontrollistandarditega.

Teabe täpsuse tagamiseks võrdleb Ühtne Kriisilahendusnõukogu riigi reguleerivate asutuste eespool nimetatud aruandluskorra raames deklareeritud üksiksummasid iga asutuse ex ante osamaksete summadega, mille Ühtne Kriisilahendusnõukogu on vastava aasta kohta arvutanud.

Lisaks märgitakse, et riigi reguleerivad asutused ajakohastavad asjaomast teavet kolm korda aastas, millest piisab teabe õigeaegsuse tagamiseks.

Eespool öeldut arvestades leiab Ühtne Kriisilahendusnõukogu, et kõik meetmed, mis on võetud ex ante osamaksete juhtumites, aitavad tagada riigi reguleerivate asutuste esitatud ja Ühtse Kriisilahendusnõukogu raamatupidamisaruannete aluseks oleva teabe täpsust, täielikkust ja õigeaegsust.

Punkt 39

Ühtne Kriisilahendusnõukogu soovib märkida mõne summa topeltarvestamise kohta, et joonealune märkus raamatupidamise lõpliku aastaaruande leheküljel 32 lisati parema arusaadavuse huvides, sest mõned riigi ja Euroopa tasandi juhtumid puudutavad samu osamakse summasid. Ühtne Kriisilahendusnõukogu peab asjaomaste summade avalikustamist riigi ja Euroopa tasandil vajalikuks, sest need tasemed ei ole vastastikku täielikult seotud ja neil on oma dünaamika. Kriisilahendusnõukogu tunnistab siiski, et kaks korda arvestatud summade eraldi näitamine annab üldisest riskipositsioonist täielikuma ülevaate.

Punkt 45

Ühtne Kriisilahendusnõukogu soovib märkida, et ta tegi oma raamatupidamise aastaaruande koostamiseks õiguskulude eraldamise/tingimusliku kohustuse raamatupidamises kajastamise võimaluse kohta esialgse analüüsi. Kuna puudusid usaldusväärsed hinnangud kohtukulude summade kohta, mille tasumist võidi Ühtselt Kriisilahendusnõukogult nõuda, peeti 2017. aastal makstud ja tekkinud kulusid piisavaks ning sellega seoses ei kinnitatud ühtegi eraldist/tingimuslikku kohustust.

Isegi kui Ühtne Kriisilahendusnõukogu peaks hüvitama taotlejate kohtukulud kõigis Ühtse Kriisilahendusnõukogu vastu algatatud kohtuasjades (mida ei ole praegusel hetkel ette näha), oleks see summa oluliselt väiksem, kui on olulisuse piirmäär Ühtse Kriisilahendusnõukogu jaoks, ja seega ei põhjustaks see kriisilahendusnõukogu finantsseisundi olulist väärkajastamist.

1. soovitus

Ühtne Kriisilahendusnõukogu nõustub Euroopa Kontrollikoja selle soovitusega.

Vaidlusalustest summadest ja kohtukuludest tulenevate eraldiste ja tingimuslike kohustuste täpsel käsitlemisel tegutseb Ühtne kriisilahendusnõukogu täielikus kooskõlas ELi raamatupidamiseeskirjaga nr 10, mis on jätkuvalt ülimuslik reegel. Sellest reeglist tuletatud mis tahes arvestusmeetodi eesmärk on paremini mõista nõudeid, võimaldada lihtsustatud käsitlusviisi ja tagada selle raamatupidamiseeskirja järjekindel kohaldamine. Ühtne Kriisilahendusnõukogu lisab oma arvestusmeetodisse eraldi lõigu kohtukulude raamatupidamisliku käsitlemise kohta.

Arvestusmeetodi väljatöötamine on sisekonsultatsioonide viimases etapis ja see võetakse vastu 2018. aasta lõpuks.

Punkt 56

Vt Ühtse Kriisilahendusnõukogu vastus punktidele 19–20.

2. soovitus

Ühtne Kriisilahendusnõukogu nõustub Euroopa Kontrollikoja soovitusega.

Punkt 57

Vt Ühtse Kriisilahendusnõukogu vastused punktidele 35–37 ja 3. soovitus.

3. soovitus

Ühtne Kriisilahendusnõukogu nõustub osaliselt Euroopa Kontrollikoja soovitusega.

Mis puudutab ex ante osamaksete juhtumeid, on Ühtne Kriisilahendusnõukogu seisukohal, võttes arvesse oma kaalutlusi, mida ta väljendas punktidele 35–37 esitatud vastustes, et kõik võetud meetmed aitavad kaasa riigi reguleerivate asutuste esitatud ja Ühtse Kriisilahendusnõukogu raamatupidamise aastaaruannete aluseks oleva teabe täpsusele, täielikkusele ja õigeaegsusele.

Selleks et anda Euroopa Kontrollikojale lisakinnitus, et riigi reguleerivate asutuste esitatud teave, mille põhjal Ühtne Kriisilahendusnõukogu koostab oma raamatupidamise aastaaruande, on asjakohane, uurib Ühtne Kriisilahendusnõukogu koos riigi reguleerivate asutustega võimalust, et riigi reguleerivad asutused esitavad Ühtsele Kriisilahendusnõukogule esitiskirjad seoses ex ante osamakseid käsitlevatest riigisisestest menetlustest tulenevate tingimuslike kohustuste summadega.

Mis puudutab kriisilahendusjuhtumeid, siis teeb Ühtne Kriisilahendusnõukogu koostööd asjaomaste riigi reguleerivate asutustega, et arutada võimalikke praktilisi meetmeid.