ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 25.09.2006 
KOM(2006) 543 lõplik 
2006/0170 (COD)   
Ettepanek 
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU DIREKTIIV 
saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta 
 
 
(kodifitseeritud versioon) 
(komisjoni esitatud) 
 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1. Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon oluliseks ühenduse õigust lihtsustada ja 
selgemaks muuta, nii et see oleks kodanikul e loetavam ja kättesaadavam; see annab 
kodanikule parema võimaluse ta lle antud õigusi kasutada. 
Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada,  kuni arvukad sätted, mida on korduvalt ja 
sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali, osad  esialgses õigusaktis ja osad muutvates 
õigusaktides. Nii tuleb kehtiva õiguse ki ndlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt 
hulka õigusakte. 
Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega oluline ühenduse õiguse selguse ja 
loetavuse saavutamiseks. 
2. 1. aprillil 1987. aastal otsustas1 komisjon anda oma talitust ele ülesande kodifitseerida  
kõik õigusaktid hiljemalt  kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on 
minimaalne nõue ning et ühenduse õiguse ar usaadavuse ja selguse jaoks tuleks 
talitustel püüda nende vastutusalas olevai d tekste kodifitseerida  veel tihedamini. 
3. Seda kinnitati Edinburghi Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega 
detsembris 19922, rõhutades kodifitseerimise  tähtsust, mis annab õiguskindlust 
konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele kuuluva õiguse osas. 
Kodifitseerides tuleb täps elt järgida ühenduse tavapära st seadusloomemenetlust. 
Kuna kodifitseeritavatesse  õigusaktidesse ei või teha si sulisi muudatusi, otsustasid 
Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes, et kodifitseeritavate õi gusaktide kiiremaks 
vastuvõtmiseks võib kasutada kiirendatud menetlust. 
4. Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodi fitseerida nõukogu 24. se ptembri 1996. aasta 
direktiiv 96/61/EÜ saastuse kompl eksse vältimise ja kontrolli kohta
3. Uus direktiiv 
asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid4; käesolevas ettepanekus on säilitatud 
kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult 
kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused . 
5. Kodifitseerimise  ettepanek on koostatud direktiivi 96/61/EÜ ja sell e muutmisaktide 
eelneva konsolideerimise  alusel kõikides ametlikes keeltes, mis on teostatud Euroopa 
Ühenduste Ametlike Väljaannete talituse poolt andmetöötluse  abil. Juhul kui 
artiklitele on antud uued numbrid, siis va stavus vanade ja uute numbrite vahel on 
näidatud tabelis, mis on kodifitseeritud direktiivi VII lisas. 
                                                 
1 KOM(87) 868 PV. 
2 Vt järelduste A osa 3. lisa. 
3 Teostatud vastavalt komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule - acquis communautaire ’i 
kodifitseerimisest K(2001) 645 lõplik. 
4 Vt käesoleva ettepaneku VI lisa A osa. 
 
ET 3   ET  
Ð 96/61/EÜ (kohandatud) 
2006/0170 (COD) 
Ettepanek 
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU DIREKTIIV 
saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta 
(EMPs kohaldatav tekst) 
EUROOPA PARLAMENT JA EU ROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asut amislepingut, eriti selle artikli ⌦ 175 ⌫ lõiget 1, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust
1, 
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust2, 
toimides asutamislepingu artiklis ⌦ 251 ⌫ sätestatud korras3 
ning arvestades järgmist: 
 
Ð  
(1) Nõukogu 24. septembri 1996. aasta direktiivi 96 /61/EÜ saastuse kompleksse vältimise 
ja kontrolli kohta4 on korduvalt oluliselt muudetud5. Selguse ja otst arbekuse huvides 
tuleks kõnealune dire ktiiv kodifitseerida. 
 
Ð 96/61/EÜ põhjendus 1 
(2) Asutamislepingu artiklis 174 sätestatud ühenduse keskkonnapoliitika eesmärgid ja 
põhimõtted on eelkõige saastuse vältimine, vähendamine ja niipalju kui võimalik 
likvideerimine, pidades esmatähtsaks sell e vähendamist tekkekohas ja loodusvarade 
säästlikku majandamist, järgides ’saastaja maksab’ ja saastuse vältimise põhimõtteid. 
                                                 
1 ELT C [...], [...], lk [...]. 
2 ELT C [...], [...], lk [...]. 
3 ELT C [...], [...], lk [...]. 
4 EÜT L 257, 10.10.1996, lk 26. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määrusega (EÜ) nr 166/2006 (ELT L 33, 4.2.2006, lk 1). 
5 Vt VI lisa A osa. 
 
ET 4   ET  
Ð 96/61/EÜ põhjendus 2 
(kohandatud) 
(3) Viiendas keskkonnaalases tegevusprogram mis, mille üldpõhimõtted kiideti heaks 
nõukogu ja nõukogus kohtunud liikmesriikide valitsuste esindajate 1. veebruari 1993. aasta resolutsioonis ühe nduse keskkonnapoliitika ja säästva arengu 
tegevusprogrammi kohta
6, ⌦ seati ⌫ esikohale saastuse ko mpleksne kontroll kui 
oluline osa liikumises püsivama tasaka alu poole ühelt poolt inimtegevuse ja 
sotsiaalmajandusliku arengu vahel ja te iselt poolt loodusvara de ja looduse 
taastumisvõime vahel. 
 
Ð 96/61/EÜ põhjendus 3 
(4) Saastuse vähendamine kompleksse lähe nemisviisi rakendamisega nõuab meetmete 
võtmist ühenduse tasandil, et muuta ja täiendada olemasolevaid ühenduse õigusakte, mis on seotud tööstusettevõtetest lähtuva  saastuse vältimis e ja kontrolliga. 
 
Ð 96/61/EÜ põhjendus 4 
(5) Tööstusettevõtetest lähtuva õhus aaste vastu võitlemist käsitleva nõukogu 
28. juuni 1984. aasta direktiiviga 84/360/EMÜ7 kehtestati üldraamistik, mille kohaselt 
on õhusaastet põhjustada võivate tööstusettev õtete käitamiseks või nende oluliseks 
muutmiseks vaja eelnevat luba. 
 
Ð 96/61/EÜ põhjendus 5 
(kohandatud) 
(6) ⌦ Euroopa Parlamendi ja ⌫ nõukogu ⌦ 15. veebruari 2006. aasta ⌫ 
direktiiviga ⌦ 2006/11/EÜ ⌫ teatavate ühenduse veekeskkonda lastavate ohtlike 
ainete põhjustatava saaste kohta8 kehtestati nõue, et nende ainete heidete 
vettejuhtimiseks on vaja luba. 
 
Ð 96/61/EÜ põhjendus 6 
(7) Kuigi on olemas ühenduse õigusaktid õhusaaste vastu võitlemise ning ohtlike ainete 
heidete vettejuhtimise vältimise või vähe ndamise kohta, ei ole võrreldavaid ühenduse 
õigusakte, mille eesmärk on vältida või vähendada heidet pinnasesse. 
 
Ð 96/61/EÜ põhjendus 7 
(8) Erinevad meetodid heidete kontrollim iseks õhku, vette ja pinnasesse võivad 
keskkonna kui terviku kaitsmise asemel hoopi s soodustada saastuse üleminekut ühest 
keskkonnaelemendist teise. 
                                                 
6 EÜT C 138, 17.5.1993, lk 1. 
7 EÜT L 188, 16.7.1984, lk 20 . Direktiivi on muudetud direk tiiviga 91/692/EMÜ (EÜT L 377, 
31.12.1991, lk 48). 
8 ⌦ELT L 64, 4.3.2006, lk 52 ⌫. 
 
ET 5   ET  
Ð 96/61/EÜ põhjendus 8 
(9) Saastuse kontrolli kompleksse lähene misviisi eesmärk on vältida väljutamist õhku, 
vette või pinnasesse, kus see on võimalik, arve stades ka jäätmehooldust, ja kui see ei 
ole võimalik, heidet vähendada, et saavutad a keskkonna kui terviku kaitse kõrge tase. 
 
Ð 96/61/EÜ põhjendus 9 
(kohandatud) 
(10) Käesoleva direktiiviga kehtestatakse s aastuse kompleksse vältimise ja kontrolli 
üldraamistik. Selles nähakse ette saastu se kompleksse vält imise ja kontrolli 
rakendamiseks vajalikud meetmed, et saav utada keskkonna kui terviku kaitse kõrge 
tase. Kompleksne lähenemine saastuse kontrollile ⌦ peaks ⌫ soodustama säästva 
arengu põhimõtte rakendamist. 
 
Ð 96/61/EÜ põhjendus 10 
(11) Käesoleva direktiivi sätete kohaldamine ei tohiks piirata te atavate riiklike ja 
eraprojektide keskkonnamõju hindam ist käsitleva nõukogu 27. juuni 1985. aasta 
direktiivi 85/337/EMÜ9 sätete kohaldamist. Kui loa andmisel tuleb arvesse võtta 
nimetatud direktiivi kohaldamisel saadud te avet või järeldusi, ei peaks mõjutama 
käesolev direktiiv siiski di rektiivi 85/337/EMÜ rakendamist. 
 
Ð 96/61/EÜ põhjendus 11 
(kohandatud) 
(12) Liikmesriigid peavad võtma vajalikke meetmeid, millega tagatakse, et ⌦ käesolevas 
direktiivis ⌫ nimetatud tööstuslike tegevusalad ega tegelevad käitajad järgivad 
teatavate põhikohustuste üldpõhimõtteid. Sellek s piisab, kui pädevad asutused võtavad 
need üldpõhimõtted loatingimuste kehtestamisel arvesse. 
 
Ð 96/61/EÜ põhjendus 12 
(kohandatud) 
(13) Mõned käesoleva direktiivi alusel va stuvõetud sätted tuleb kohaldada olemasolevate 
käitiste suhtes pärast ⌦ 30. oktoobrit 2007 ⌫ ja mõned ⌦ tuli kohaldada ⌫ alates 
⌦ 30. oktoobrist 1999 ⌫. 
 
Ð 96/61/EÜ põhjendus 13 
(14) Saastuse probleemidega tõhusamaks ja tu lemuslikumaks tegelemiseks peaks käitaja 
arvesse võtma keskkonnaaspekte. Need as pektid tuleks pädevale asutusele või 
pädevatele asutustele teatavaks teha, et na d saaksid enne loa andmist veenduda, et kõik 
asjakohased saastuse vältimise või kontrolli meetmed on ette nähtud. Väga erinevad loa taotlemise menetlused võivad olla kes kkonnakaitse ja üldsuse teadlikkuse erineva 
                                                
 
9 EÜT L 175, 5.7.1985, lk 40. Direktiivi on v iimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
direktiiviga 2003/35/EÜ (ELT L 156, 25.6.2003, lk 17). 
 
ET 6   ET taseme põhjuseks. Seetõttu peaksid k äesoleva direktiivi kohased loataotlused 
sisaldama teatavad miinimumandmed. 
 
Ð 96/61/EÜ põhjendus 14 
(15) Keskkonna kui terviku kõrgeimat kaitset aset peaks olema võimalik saavutada, kui 
pädevate asutuste loa andmise menetlu sed ja tingimused on täielikus kooskõlas. 
 
Ð 96/61/EÜ põhjendus 15 
(16) Pädev asutus või pädevad asutused peaksi d andma loa või muutma seda ainult siis, kui 
komplekssed õhu, vee ja pinnase kes kkonnakaitsemeetmed on vastu võetud. 
 
Ð 96/61/EÜ põhjendus 16 
(17) Loas peaksid olema kõik loa andmise tingimuste täitmiseks vajalikud meetmed, et 
nende abil saavutada keskkonna kui terviku kaitse kõrge tase. Ilma et see piiraks 
loamenetluse kohaldamist, võivad need m eetmed sisalduda ka siduvates üldnõuetes. 
 
Ð 96/61/EÜ põhjendus 17 
(18) Heite piirväärtused, parameetrid või  võrdväärsed tehnilised meetmed peaksid 
põhinema parimal võimalikul tehnikal, ilma et oleks kohustus kasu tada üht või teist 
konkreetset tehnikat või tehnoloogiat, ja arve stada tuleks asjaomase käitise tehnilisi 
omadusi, geograafilist asukohta ja kohalikke keskkonnatingimusi. Kõikidel juhtudel 
tuleks näha loa andmise tingimustes ette sätted kaug- ja piiriülese saastuse vähendamiseks ja keskkonna kui tervi ku kaitse kõrge taseme tagamiseks. 
 
Ð 96/61/EÜ põhjendus 18 
(19) Liikmesriigid peavad otsustama, kuidas saab vajaduse korral arvesse võtta asjaomase 
käitise tehnilisi omadusi, geograafilist asukohta ja kohalikke keskkonnatingimusi. 
 
Ð 96/61/EÜ põhjendus 19 
(20) Kui keskkonnakvaliteedi st andardis on ette nähtud ra ngemad tingimused kui need, 
mida on võimalik täita parima võimaliku tehnik a kasutamisega, tuleks  loas ette näha 
lisatingimused, ilma et see piiraks muude  meetmete võtmist keskkonnakvaliteedi 
standardite täitmiseks. 
 
Ð 96/61/EÜ põhjendus 20 
(21) Kuna parim võimalik tehnika aja jooksul  muutub eelkõige seoses tehnika arenguga, 
peaksid pädevad asutused seda arengu t jälgima või olema sellest teadlikud. 
 
ET 7   ET  
Ð 96/61/EÜ põhjendus 21 
(22) Käitisesse tehtavad muudatused võivad saastust suurendada. Seetõttu tuleks pädevat 
asutust või pädevaid asutusi teavitada  igast muudatusest, mis võib keskkonda 
mõjutada. Käitise oluliseks muutmiseks tuleb hankida käesoleva direktiivi kohane eelluba. 
 
Ð 96/61/EÜ põhjendus 22 
(23) Tegevusloa väljaandmise tingimused tuleks  korrapäraselt läbi vaadata ja vajaduse 
korral ajakohastada. Teatavatel tingimustel tu leks vaadata need igal juhul uuesti läbi. 
 
Ð 2003/35/EÜ põhjendus 3 
(24) Üldsuse tõhus kaasamine otsuste tegemi sse peaks võimaldama üldsusel väljendada ja 
otsustajatel arvesse võtta ar vamusi ja probleeme, mis võivad olla selliste otsuste puhul 
asjakohased, ning suurendada ot sustamisprotsessi vastutustu ndlikkust ja läbipaistvust, 
panustada üldsuse teadlikkusesse kes kkonnaküsimustes ning avaldada toetust 
vastuvõetavatele otsustele. 
 
Ð 2003/35/EÜ põhjendus 4 
(25) Osavõttu, sealhulgas ühenduste, organisats ioonide ja rühmade osavõttu ning eelkõige 
keskkonnakaitset toetavate valitsusväliste organisatsioonide osavõttu tuleb seega 
toetada, edendades muu hulgas üldsus ele pakutavat keskkonnaalast haridust. 
 
Ð 2003/35/EÜ põhjendused 5 ja 6 
(kohandatud) 
(26) 25. juunil 1998 kirjutas Eurooa Ühendus  alla ÜRO Euroopa Ma jandusorganisatsiooni 
keskkonnateabele juurdepääsu, keskkonnaasjade  üle otsustamises üldsuse osalemise 
ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsioonile („Århusi konventsioon”). 
Århusi konventsiooni eesmärkide hulgas on soov tagada keskkonnaküsimuste üle 
otsustamisel üldsuse kaasamise õigus, et aidata kaitsta iga inimese õigust elada 
keskkonnas, mille kvaliteet on tervise ja heaolu tagamiseks piisav. 
 
Ð 96/61/EÜ põhjendus 24 
(27) Põhiliste heitkoguste ja nende allikate andmekogu koostamist võib pidada tähtsaks 
vahendiks, mis võimaldab eelkõige võrreld a keskkonda saastavat tegevust ühenduses. 
Selle andmekogu peaks koostama komisjon, keda abistab regulatiivkomitee. 
 
Ð 96/61/EÜ põhjendus 25 
(28) Parima võimaliku tehnika arendamine ja sellega seotud t eabevahetus ühenduse 
tasandil peaks kaasa aitama tehnoloogiliste ebavõrdsuste korvamisele ühenduses, ühenduses kasutatavate heidete piirväär tuste ja tehnika ülemaailmse leviku 
edendamisele ja käesoleva direktiivi tõhusale rakendamisele liikmesriikides. 
 
ET 8   ET  
Ð 96/61/EÜ põhjendus 26 
(29) Käesoleva direktiivi rakendamise ja tõhususe kohta tuleks korrapäraselt aruanded 
esitada. 
 
Ð 96/61/EÜ põhjendus 27 
(30) Käesolev direktiiv käsitle b käitiseid, mis tõenäoliselt on olulised saastajad, sealhulgas 
piiriülesed saastajad. Kui on esitatud loataotlu s, mis on seotud uute käitiste või käitiste 
muutmisega, millel on tõenäoliselt olulin e negatiivne mõju keskkonnale, tuleks 
korraldada konsultatsioone piiririikidega. L iikmesriigi üldsusele, keda see tõenäoliselt 
mõjutab, peaksid niisuguste ettepanekute võ i oluliste muutuste ga seotud taotlused 
olema kättesaadavad. 
 
Ð 96/61/EÜ põhjendus 28 
(kohandatud) 
(31) Teatavate käesoleva direktii viga reguleeritud käitiste liikide ja saasteainete osas võib 
ühenduse tasandil osutuda vajalikuks sätestada heite piirväärtused. ⌦ Euroopa 
Parlament ja nõukogu ⌫ peaksid kehtestama niis ugused heite piirväärtused 
asutamislepingu sätete kohaselt. 
 
Ð 96/61/EÜ põhjendus 29 
(32) Käesoleva direktiivi sätteid tuleks kohald atakse nii, et selle sätted ei piira ühenduse 
sätete kohaldamist, mis on seotud töökohal kehtivate tööohutuse ja töötervishoiu 
nõuetega. 
 
Ð  
(33) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vaja likud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt 
nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/E Ü, millega kehtestatakse komisjoni 
rakendusvolituste kasutamise menetlused10. 
(34) Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesr iikide kohustusi, mis on se otud VI lisa B osas 
esitatud direktiivide ülevõtmise tähtaegadega, 
 
Ð 96/61/EÜ 
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: 
Artikkel 1 
Eesmärk ja reguleerimisala 
                                                 
10 EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Ot sust on muudetud otsusega 2006 /512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, 
lk 11). 
 
ET 9   ET Käesoleva direktiivi eesmärk on saavutada I lisas loetletud tööstuslikest tegevusaladest 
tuleneva saastuse kompleksne vältimine ja kontroll. Selles sätestatakse meetmed, mille 
eesmärk on vältida või kui s ee ei ole võimalik, vähendad a eespool nimetatud tegevusest 
tulenevat väljutamist õhku, vette ja pinnasesse, sealhulgas jäätmetega seotud meetmed, et 
saavutada keskkonna kui terviku kaitse kõrge ta se, ilma et see piiraks direktiivi 85/337/EMÜ 
ja muude asjakohaste ühenduse sätete kohaldamist. 
Artikkel 2 
Mõisted 
Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: 
 
Ð 96/61/EÜ (kohandatud) 
1. aine — keemilised elemendid ja nende ühendid, välja arvatud radioaktiivsed ained 
nõukogu direktiivi ⌦ 96/29/Euratom ⌫11 tähenduses ja geneetiliselt muundatud 
organismid nõukogu direktiivi [90/219/EMÜ12] ja ⌦ Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu direktiivi 2001/18/EÜ ⌫13 tähenduses; 
 
Ð 96/61/EÜ 
2. saastus  — inimtegevusest tuleneva ainete, vibr atsiooni, soojuse või müra otsene või 
kaudne väljutamine õhku, vette või pinnasesse , mis võib ohustada inimeste tervist 
või keskkonna kvaliteeti, põh justada varalist kahju või raskendada või takistada 
keskkonna puhkeotstarbelist või mu ud õiguspärast kasutamist; 
3. käitis  — paikne tehniline üksus, kus tegeld akse ühe või mitme I lisas loetletud 
tegevusega ja muu tegevusega, mis on te hniliselt otseselt seotud kõnealuses 
tegevuskohas teostatava tegevusega, mis või vad mõjutada heitkoguseid ja saastust; 
 
Ð 96/61/EÜ (kohandatud) 
4. olemasolev käitis  — töötav käitis, enne ⌦ 30. oktoobrit 1999 ⌫ kehtivate 
õigusaktide kohaselt kasutusloa saanud käiti s või käitis, mille kohta pädeva asutuse 
arvates tuleb esitada täieliku kasutusloa taotlu s, tingimusel et käitis käivitati hiljemalt 
⌦ 30. oktoobril 2000 ⌫; 
 
Ð 96/61/EÜ 
5. heide  — ainete, vibratsiooni, soojuse või müra otsene või kaudne juhtimine käitise 
punkt- või hajaallikatest õhku, vette või pinnasesse; 
6. heite piirväärtused  — heite mass, sisaldus ja/või tase, mis on väljendatud teatavates 
kindlates ühikutes ja mida ei või ühe või  mitme ajavahemiku vältel ületada; heite 
                                                 
11 EÜT L 159, 29.6.1996, lk 1. 
12 [EÜT L 117, 8.5.1990, lk 1]. 
13 EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1. 
 
ET 10   ET piirväärtused võib sätestada ka teatavate ainerühmade, -liikide või -jaotiste kohta, 
eelkõige nende kohta, mis on loetletud III lisas; 
 ainete puhul tuleks kohaldada heite pi irväärtusi tavaliselt punktis, kus heitmed 
väljuvad käitisest, ning nende kindlaksmäär amisel ei arvestata lahjenemist; kaudse 
vettejuhtimise puhul võib asjaomase käitise heite piirväärtuste kindlaksmääramisel 
arvesse võtta reoveepuhasti toimet tingimusel, et tagatakse keskkonnakaitse 
samaväärne tase ja ei põhjustata suurem at keskkonna saastatust, ilma et see piiraks 
direktiivi 2006/11/EÜ või selle rakendusdirektiivide kohaldamist; 
7. keskkonnakvaliteedi standard  — ühenduse õigusaktidega kehtestatud nõuete kogum, 
millele teatav keskkond või keskkonna osa peab teataval ajavahemikul vastama; 
8. pädev asutus  — riigiorgan või asutus, kes li ikmesriikide õigusnormide kohaselt 
vastutab käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmise eest; 
9. luba — kirjalik otsus (või mitu sellist otsust ) tervikuna või selle osa, millega antakse 
luba käitist täielikult või osaliselt käitada teatavatel tingimustel, mis tagavad käitise 
vastavuse kõikidele käesoleva direktiivi nõue tele. Luba võib käsitleda üht või mitut 
käitist või käitise osi, mis asuvad sa mas kohas ja mida käitab sama käitaja; 
10. tegevuse muutus  — muutus käitise laadis või toimimisviisis või käitise laiendamine, 
mis võib keskkonnale mõju avaldada; 
 
Ð 96/61/EÜ 
Î1 2003/35/EÜ art 4 punkt 1 
alapunkt a 
11. oluline muutus  — tegevuse muutus, mis päde va asutuse arvates võib 
märkimisväärselt kahjustada inimeste tervist või keskkonda. Î1 Selle mõiste 
kohaldamisel loetakse toimingu iga muudatu s või laiendamine oluliseks, kui see 
muudatus või laiendamine ise ei ületa I lisas sätestatud võim alikke künniseid;  
12. parim võimalik tehnika  — kõige tõhusam ja arenenum tegevus ja selle 
rakendusviisid, mis näitab teat ava tehnika praktilist sobivust heite piirväärtuste aluse 
määramise põhimõtte loomiseks, et vältid a või kui see ei ole võimalik, üldiselt 
vähendada heidet ja selle mõju keskkonnale tervikuna: 
a) tehnika  — kasutatud tehnoloogia ja käi tise projekteerimise, ehitamise, 
hooldamise, käitamise ja tegevuse lõpetamise viis; 
b) võimalik tehnika  — niisugusel arengutasandil tehnika, mis võimaldab selle 
kasutamist vastavas tööstussektoris, mille kasutamine on kulusid ja eeliseid arvesse võttes majanduslikult ja tehniliselt otstarbekas, olenemata sellest, kas seda tehnikat kasutatakse või luuakse kõnealuses liik mesriigis, kui see tehnika 
on käitajale mõistlikul viisil kättesaadav; 
c) parim  — kogu keskkonna kaitse üldise kõrge taseme saavutamiseks kõige 
tõhusam; 
 
ET 11   ET parima võimaliku tehnika määratlemisel tu leb erilist tähelepanu pöörata IV lisas 
loetletud punktidele; 
13. käitaja  — füüsiline või juriidiline isik, kes kä itab käitist, kontrollib selle tööd või 
kellele on siseriiklike õi gusaktide kohaselt antud määr av otsustusõigus käitise 
tehnilise toimimise suhtes; 
 
Ð 2003/35/EÜ art 4 punkt 1 
alapunkt b 
14. üldsus  – üks või mitu füüsilist või juriidilist  isikut ja vastavalt siseriiklikele 
õigusaktidele või tavadele nende ühe ndused, organisatsioonid või rühmad; 
15. asjaomane üldsus  – üldsus, keda loa väljastamise või kaasajastamise või 
loatingimuste kaasajastamise otsuse tegemi ne mõjutab või võib mõjutada, või üldsus, 
kelle huvidega see on seotud; selle määratlu se puhul arvestatakse, et selline huvi on 
keskkonnakaitset edendavatel valitsusevälistel organisa tsioonidel, kes vastavad 
siseriiklike õigusaktide ga sätestatud nõuetele. 
 
Ð 96/61/EÜ (kohandatud) 
Artikkel 3 
Käitaja põhikohustuste üldpõhimõtted 
1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, milles  sätestatakse, et pädevad asutused tagavad 
käitise käitamise viisil, mille puhul: 
a) võetakse kõik vajalikud meetmed saastu se vältimiseks, eelkõige parima võimaliku 
tehnika kasutamisega; 
b) ei põhjustata olulist saastust; c) välditakse jäätmete tootmist ⌦ Euroopa Parlamendi ja ⌫ nõukogu 
direktiivi 2006/12/EÜ
14 kohaselt; kui jäätmeid toodetakse, võetakse need ringlusse 
või kui see on tehniliselt ja majanduslikult või matu, need kõrvaldatakse viisil, mis ei 
mõjuta keskkonda või mille mõju on väike; 
d) energiat kasutatakse tõhusalt; e) võetakse vajalikud meetmed õnnetusjuhtum ite vältimiseks ja nende tagajärgede 
piiramiseks; 
f) võetakse vajalikud meetmed tegevuse täieliku lõpetamise järel, et vältida saastuse 
ohtusid ja viia tegevuskoht ta gasi rahuldavasse seisukorda. 
2. Käesoleva artikli järgimiseks piisab, kui liikme sriigid tagavad, et päde vad asutused võtavad 
arvesse lõikes 1 ettenähtud üldpõhimõtteid, kui nad määravad kindlaks loa tingimused. 
                                                
 
14 [ELT L 114, 27.4.2006, lk 9.] 
 
ET 12   ET Artikkel 4 
Loa andmine uutele käitistele 
Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, millega tagatakse, et mitte ühtki uut käitist ei 
käitata ilma käesoleva direktiivi kohase loata,  ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu direktiivis 2001/80/EÜ15 ettenähtud erandite kohaldamist. 
Artikkel 5 
Olemasolevatele käitistele loa andmise nõuded 
 
Ð 96/61/EÜ (kohandatud) 
1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et pädevad asutused hoolitsevad 
artiklite 6 ja 8 kohaste lubade abil või tingi muste uuesti läbivaatamise või vajaduse korral 
nende ajakohastamise abil selle  eest, et olemasolevad käit ised tegutsevad vastavuses 
artiklite 3, 7, 9, 10, 13 ning artikli 14 punktide a ja b ja artikli 15 lõike 2 nõuetega mitte 
kauem kui ⌦ 30. oktoobrini 2007 ⌫, ilma et see piiraks ühe nduse erisätete kohaldamist. 
2. Liikmesriigid võtavad vaja likke meetmeid artiklite 1, 2, 11, 12, artikli 14 punkti c, 
artikli 15 lõigete 1 ja 3, ar tiklite 16 ja 17 ning artikli 18 lõike 2 sätete kohaldamiseks 
olemasolevate käitiste suhtes alates ⌦ 30. oktoobrist 1999 ⌫. 
 
Ð 96/61/EÜ 
Artikkel 6 
Loataotlused 
1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et pädevale asutusele esitatud 
loataotluses on andmed, mis kirjeldavad: 
a) käitist ja selle tegevust; b) toor- ja abimaterjale, muid aineid ja käitises kasutatava t või seal toode tavat energiat; 
c) käitise heiteallikaid; 
d) käitise tegevuskoha tingimusi; e) heitmete laadi ja kogust, mida käitis eeldatavalt väljutab igasse keskkonna ossa, ning 
heite olulise mõju kindlaksmääramist keskkonnale; 
f) kavandatavat tehnoloogiat ja muud tehnika t käitisest väljuva heite vältimiseks või 
kui see ei ole võimalik, selle vähendamiseks; 
                                                
 
15 EÜT L 309, 27.11.2001, lk 1. 
 
ET 13   ET g) vajaduse korral meetmeid käitises tekkivate jäätmete vältimiseks ja 
taaskasutamiseks; 
h) täiendavaid meetmeid, mis on ka vandatud artiklis 3 ettenähtud käitaja 
põhikohustuste üldpõhimõtete järgimiseks; 
i) kavandatavaid heiteseiremeetmeid; 
 
Ð 2003/35/EÜ art 4 p 2 
j) peamisi alternatiive, kui neid on, mida taotle ja on üldjoontes uurinud. 
 
Ð 96/61/EÜ 
Loataotluses peab olema ka üldarusaadav  kokkuvõte punktides a kuni j nimetatud ettenähtud 
andmete kohta. 
2. Kui direktiivi 85/337/EMÜ nõuete kohaselt esitatud teave või nõukogu 
direktiivi 96/82/EÜ16 kohaselt koostatud ohutusaruanne või muu teave, mis on esitatud muude 
õigusaktide põhjal, vastab käesoleva direktiivi artiklis 16 esitatud nõuetele, võib selle esitada 
taotluses või taotlusele lisada. 
Artikkel 7 
Loa väljaandmise kompleksmenetlus 
Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et loa tingimused ja selle väljaandmise 
menetlus on täielikus kooskõlas, kui selles osaleb  mitu pädevat asutust, et tagada kõikide 
menetluse suhtes pädevate asutus te tõhus terviklik lähenemisviis. 
Artikkel 8 
Otsused 
Ilma et see piiraks siser iiklikes või ühenduse õigusakti des ettenähtud muude nõuete 
kohaldamist, annab pädev asutus välja loa, mille tingimused tagavad käitise vastavuse 
käesoleva direktiivi nõuet ele või vastupidisel juhul keeldub loa andmisest. 
Kõikides väljaantud lubades ja muudetud lu bades peavad olema üksikasjalikud andmed 
käesolevas direktiivi kohase õhu, vee ja pinnase kaitsmise korra kohta. 
                                                 
16 EÜT L 10, 14.1.1997, lk 13. 
 
ET 14   ET Artikkel 9 
Loa tingimused 
1. Liikmesriigid tagavad, et loas on märgitu d kõik artiklites 3 ja 10 ettenähtud nõuete 
täitmiseks vajalikud meetmed, et saavutada õhu , vee ja pinnase kaitsmisega keskkonna kui 
terviku kaitse kõrge tase. 
2. Uute käitiste või oluliste muutuste puhul, kui kohaldatakse direktiivi 85/337/EMÜ 
artiklit 4, võetakse loa väljaandmisel arvesse kog u selle direktiivi artiklite 5–7 alusel saadud 
teave või järeldused. 
3. Loas tuleb esitada saasteainete heite piirv äärtused, eelkõige nende ainete, mis on loetletud 
III lisas, mida asjaomane käitis tõenäoliselt väljutab suurtes kogustes, võttes arvesse nende laadi ja nende võimet saastust ühest keskko nna osast teise (vesi, õhk ja pinnas) kanda. 
Vajaduse korral märgitakse loas ka asjakoha sed nõuded, millega tagatakse pinnase ja 
põhjavee kaitse, ning meetmed, mis on seotud kä itises tekkivate jä ätmete hooldusega. 
Vajaduse korral võib piirväärtusi täiendada võ i need asendada võrdväärsete parameetritega 
või tehniliste meetmetega. 
I lisa punktis 6.6. nimetatud käitiste osas võ etakse käesoleva lõik e kohaselt ettenähtud 
piirväärtuste puhul arvesse prak tilisi kaalutlusi, mis nende käitiseliikide puhul on asjakohased. 
 
Ð 2003/87/EÜ art 26 (kohandatud) 
Kui käitisest pärinevad kasvuhoonegaaside he itkogused on Euroopa Pa rlamendi ja nõukogu 
direktiivi 2003/87/EÜ17 I lisas loetud seotuks selles käitises toimuva tegevusega, ei kehtestata 
loas kõnealuse gaasi otseheitmetele heitme p iirtasemeid, välja arvatud juhul, kui on vaja 
tagada, et ei põhjustata olulist kohalikku saastust. 
Direktiivi 2003/87/EÜ I lisas lo etletud tegevusalade puhul võivad liikmesriigid otsustada, et 
nad ei kehtesta põletusseadmetele ega m uudele ettevõtte tegevuskohas süsinikdioksiide 
eraldavatele seadmetele ener giatõhusust käsitlevaid nõudeid. 
Vajaduse korral ajakohastava d pädevad asutused luba. 
⌦ Kolmandat, neljandat ja viiendat ⌫ lõiku ei kohaldata vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ 
artiklile 27 ajutiselt ühenduse kasvuhoonegaas ide heitkogustega kauplemise süsteemist 
väljaarvatud käitiste suhtes. 
 
Ð 96/61/EÜ (kohandatud) 
4. Ilma et see piiraks artikli 10 kohaldamist, p eavad lõikes 3 nimetatud heite piirväärtused, 
parameetrid või võrdväärsed tehnilised meetmed põhinema parimal võimalikul tehnikal, ilma 
et oleks kohustus kasutada üht  või teist konkreetse t tehnikat või tehnoloogiat, ja arvestada 
tuleks asjaomase käitise tehnilisi omadusi, geograafilist asukohta ja kohalikke keskkonnatingimusi. Kõikidel juhtud el nähakse loa tingimustes ette sätted kaug- ja piiriülese 
saastuse vähendamiseks ja keskkonna kui terviku kaitse kõrge taseme tagamiseks. 
                                                
 
17 ELT L 275, 25.10.2003, lk 32. 
 
ET 15   ET 5. Luba peab sisaldama asjakohaseid heiteseire nõudeid, milles määratletakse 
mõõtmismeetodid ja -sagedus, nende hindami smenetlus ja kohustus esitada pädevale 
asutusele loas ettenähtud tingimuste tä itmise kontrollimiseks vajalikud andmed. 
I lisa punktis 6.6. nimetatud käitiste puhul võib  käesolevas lõikes nimetatud meetmete 
kavandamisel arvesse võtta kulusid ja tulusid. 
6. Loas tuleb märkida muudel kui tavapärastel  käitamistingimustel võetavad meetmed. Kui on 
olemas keskkonna kahjustamise oht, nähakse se llega nähakse ette as jakohased sätted, mis 
käsitlevad käikuandmist, lekkeid, ajutisi seisakuid ja tegevuse täielikku lõpetamist. 
Luba võib sisaldada ka ajutisi erandeid lõike ⌦ 4 ⌫ nõuetest, kui pädeva asutuse kinnitatud 
taastamiskavaga tagatakse nende nõuete täitmin e kuue kuu jooksul ja kui projekti tulemuseks 
on saastuse vähendamine. 
 
Ð 96/61/EÜ 
7. Luba võib sisaldada muid eritingimusi käesol eva direktiivi kohaldamiseks, kui liikmesriik 
või pädev asutus peab seda vajalikuks. 
8. Ilma et see piiraks kohustust kohaldada kä esoleva direktiivi kohast loamenetlust, võivad 
liikmesriigid teatavate käitiseliikide puhul lisada teatavad nõuded üldsiduvatesse eeskirjadesse, selle asemel et lisada need konkreetse loa tingimustesse, kui on tagatud kompleksne lähenemisviis ja keskkonna  kui terviku kaitse sama kõrge tase. 
Artikkel 10 
Parim võimalik tehnika ja ke skkonnakvaliteedi standardid 
Kui keskkonnakvaliteedi standard is on ette nähtud rangemad ti ngimused kui need, mida on 
võimalik täita parima võimaliku tehnika kasutamisega, tuleb loas ette näha lisameetmed, ilma et see piiraks muude meetmete võtmist ke skkonnakvaliteedi sta ndardite täitmiseks. 
Artikkel 11 
Parima võimaliku tehnika täiendamine 
Liikmesriigid tagavad, et pädev asutus jälgib parima tehnika arengut või  laseb ennast sellest 
teavitada. 
Artikkel 12 
Käitajate tehtavad muudatused käitistesse 
1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed ta gamaks, et käitaja teavitab pädevat asutust 
kõikidest kavandatud muudatustest käitise te gevuses. Pädev asutus ajakohastab vajaduse 
korral luba või selle tingimusi. 
 
ET 16   ET 2. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed ta gamaks, et käitise tegevuses ei tehta mitte 
ühtki olulist muudatust ilma käesoleva direktiivi  kohase loata. Loataotlu s ja pädeva asutuse 
otsus peab hõlmama käitise os i ja artiklis 6 loetletud aspekte, mida muudatused võivad 
mõjutada. Artiklite 3, 6– 10 ja artikli 15 lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse mutatis mutandis . 
Artikkel 13 
Loatingimuste uuesti läbivaatamine ja ajakohastamine pädeva asutuse poolt 
1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et pädevad asutused vaatavad 
loatingimused korrapäraselt uuesti läbi  ja vajadusel ajakohastavad neid. 
2. Uus läbivaatus teha kse igal juhul, kui: 
a) käitise põhjustatud saastus on nii suur, et loas ettenäht ud heite piirväärtused tuleb 
uuesti läbi vaadata või lisada sinna uued piirväärtused; 
b) parima võimaliku tehnika oluline muutmine võimaldab heitkoguseid ilma liigsete 
kulutusteta oluliselt vähendada; 
c) protsessi või tegevuse kasutamisohut us nõuab teistsuguse tehnika kasutamist; 
d) ühenduse või siseriiklike õi gusaktide sätted nõuavad seda. 
Artikkel 14 
Loatingimuste täitmine 
Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et: 
a) käitaja täidab käitise käitamisel loa tingimusi; b) käitaja teavitab korrapäraselt pädevat asutust heiteseire tulemustest ja teatab 
viivitamatult igast vahejuhtumist või õnnetusjuhtumist, mis oluliselt mõjutab 
keskkonda; 
c) käitiste käitajad annavad pä deva asutuse esindajatele ig akülgset abi, mis võimaldab 
neil käitises teha kontrolli, võtta proove ja koguda teavet, mis on vajalik nende ülesannete täitmiseks käesoleva direktiivi kohaselt. 
Artikkel 15 
Juurdepääs teabele ja ülds use osalemine loamenetluses 
 
Ð 2003/35/EÜ art 4 punkt 3 
alapunkt a 
1. Liikmesriigid tagavad, et asjaomasele ülds usele antakse õigeaegsed ja tõhusad võimalused 
võtta osa järgmistest menetlustest: 
 
ET 17   ET a) uute käitiste l ubade väljastamine; 
b) loa väljastamine käitise töö oluliseks muutmiseks; c) käitise loa või loatingimu ste ajakohastamine vastavalt ar tikli 13 lõike 2 punktile a. 
Sellisest menetlusest võetakse osa V lisas sätestatud korras. 
 
Ð 96/61/EÜ 
2. Artiklis 9 nimetatud loatingimuste kohaselt  nõutud heiteseire tulemused, mis on pädeva 
asutuse valduses, tuleks teha  üldsusele kättesaadavaks. 
3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/4/EÜ18 
artikli 4 lõigetes 1 ja 2 ettenähtud piirangute kohaselt. 
 
Ð 2003/35/EÜ art 4 punkt 3 
alapunkt b 
4. Kui otsus on tehtud, teatab päde v asutus sellest üldsusele as jakohases korras ja avalikustab 
järgmise teabe: 
a) otsuse sisu, sealhulgas loa ja kõikide  tingimuste ja ajakohastamiste koopiad; ja 
b) otsuse tegemise aluseks olnud põhjused ja  kaalutlused pärast üldsuse väljendatud 
murede ja arvamustega tutvumist, sealhul gas teave üldsuse kaasamise korra kohta. 
 
Ð 2003/35/EÜ art 4 p 4 
(kohandatud) 
Artikkel 16 
Õiguskaitse kättesaadavus 
1. Liikmesriigid tagavad, et kooskõlas siseriikliku õigussüsteemiga oleks asjaomasel 
elanikkonnal juurdepääs kaebuste lahendami sele kohtus või mõnes muus sõltumatus ja 
erapooletus organis, mis on sea duslikult asutatud, et vaidlustad a otsuste, seaduste ja puuduste 
sisulist või protseduurilist seaduslikkust seos es käesoleva direktiivi sätete kohase üldsuse 
kaasamisega ⌦ , kui ⌫ 
a) ⌦ neil, ⌫ kellel on küllaldane huvi või 
b) ⌦ nende, ⌫ kelle õigust on kahjusta tud, kui liikmesriigi menetlusseadus seab selle 
eeltingimuseks. 
2. Liikmesriigid määravad kindlaks, mis etapis võib otsuseid, seadusi või puudusi vaidlustada. 
                                                 
18 EÜT L 41, 14.2.2003, lk 26. 
 
ET 18   ET 3. Liikmesriigid määravad kindl aks, mis moodustab küllaldase huvi ja õi guse kahjustatuse, 
kooskõlas eesmärgiga anda asjaomasele üldsus ele laialdane juurdepä äs õiguskaitsele. Sel 
eesmärgil loetakse lõike 1 punkti a tähendus es piisavaks kõikide valitsusväliste 
organisatsioonide huvi ⌦ keskkonnakaitse edendamisel ja kui need vastav ad siseriikliku 
õiguse nõuetele ⌫. 
Samuti võib eeldada, et sellistel organisatsioonidel on õigusi, mi da saab kahjustada lõike 1 
punkti b tähenduses. 
4. Käesoleva artikli sätted ei välista ee lnevat läbivaatamise menetluse võimalust 
haldusasutuse ees ega mõjuta nõuet ammendada läbivaatamismenetlus halduskorras enne asja 
kohtusse läbivaatamisele saatmist, kui siseriikli ke õigusaktide alusel on selline nõue olemas. 
Iga selline menetlus on erapooletu, õiglane, õi geaegne ja mitte üle jõu käivalt kulukas. 
5. Käesoleva artikli sätete tõhususe soodustamise ks tagavad liikmesriigid, et üldsusele tehtaks 
kättesaadavaks praktiline teave halduslikus või kohtulikus korras läbivaatamismenetluste 
kasutamise võimaluse kohta. 
 
Ð 96/61/EÜ (kohandatud) 
Artikkel 17 
Teabevahetus 
1. Seoses teabevahetusega võtavad liikmesriigid  vajalikud meetmed, et saata komisjonile iga 
kolme aasta tagant ja esimest korda ⌦ enne 30. aprilli 2001 ⌫ olemasolevad 
representatiivsed andmed piirväärtuste kohta, mis on sätestatud I li sa kohaste konkreetsete 
tegevusalade kohta ja vajaduse korral parima võimaliku tehnika kohta, mille alusel need väärtused on arvutatud eelkõig e artikli 9 kohaselt. Edaspidi  täiendatakse neid andmeid 
käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud korras. 
2. Komisjon korraldab liikmesriikide ja asjaomaste tööstusharude vahelise teabevahetuse, mis 
hõlmab parimat võimalikku tehnikat, sellega se otud järelevalvet ja  tehnika arengut. 
Komisjon avaldab iga kolme aasta järel teabevahetuse tulemused. 3. Aruanded käesoleva direktii vi rakendamise ja selle tõ hususe kohta võrreldes muude 
ühenduse keskkonnaaktidega koostatakse nõukogu direktiivi 91/692/EMÜ
19 artikli 6 lõikes 2 
ettenähtud korras. Komisjon esitab aruande ⌦ d ⌫ nõukogule ⌦ ja Euroopa 
Parlamendile ⌫, millele on vajaduse korral lisatud ettepanekud. 
4. Liikmesriigid loovad või määravad asutuse võ i asutused, mis vastutavad lõigete 1-3 kohase 
teabe vahetuse eest ja teavitavad sellest komisjoni. 
                                                 
19 EÜT L 377, 31.12.1991, lk 48. 
 
ET 19   ET Artikkel 18 
Piiriülesed mõjud 
 
Ð 2003/35/EÜ art 4 punkt 5 
alapunkt a 
1. Kui liikmesriik teab, et kä itise tegevusel on te ise liikmesriigi kes kkonnale tõenäoliselt 
oluline negatiivne mõju või kui liikmesriik, mi da tõenäoliselt oluliselt mõjutatakse, seda 
nõuab, edastab liikmesriik, kelle territooriumil artikli 4 või artikli 12 lõike 2 kohane loataotlus on esitatud, V lisa kohaselt esitatava või kättes aadavaks tehtava teabe teisele liikmesriigile 
samal ajal, kui ta teeb selle kättesaadava ks oma kodanikele. Niisugune teave on aluseks 
kõikidele konsultatsioonidele, mis võivad osutud a vajalikuks kahe liikmesriigi vastastikuste ja 
võrdväärsete suhete raames. 
 
Ð 96/61/EÜ 
2. Kahepoolsete suhete raames hoolitsevad liikmesriig id selle eest, et lõikes 1 nimetatud 
juhtudel tehakse loataotlused piisava ajavah emiku jooksul kättesaadavaks ka tõenäoliselt 
mõjutatava liikmesriigi üldsusele, nii et üldsus  saaks nende kohta arvamust avaldada, enne kui 
pädev asutus teeb oma otsuse. 
 
Ð 2003/35/EÜ art 4 punkt 5 
alapunkt b 
3. Kui pädev asutus teeb taotluse  kohta otsuse, tuleb võtta arve sse kõiki lõigete 1 ja 2 kohaste 
konsultatsioonide tulemusi. 
4. Pädev asutus teatab igale liikmesriigile, ke llega on lõike 1 kohaselt konsulteeritud, taotluse 
kohta tehtud otsusest ning edastab talle artikli  15 lõikes 4 osutatud teabe. See liikmesriik 
võtab vajalikud meetmed tagamaks, et ni metatud teave saaks nõuetekohasel viisil 
kättesaadavaks tema territooriumi asjaomasele üldsusele. 
 
Ð 96/61/EÜ (kohandatud) 
Artikkel 19 
Ühenduses kehtivad heite piirväärtused 
1. ⌦ Kui ⌫ on kindlaks tehtud vajadus ühenduse meetmete järele eelkõige artiklis 17 
ettenähtud teabevahetuse alusel, kehtestavad ⌦ Euroopa Parlament ja ⌫ nõukogu komisjoni 
ettepanekul asutamislepingus ettenä htud korras heite piirväärtused: 
a) I lisas loetletud käitiseliikide kohta, välja arvatud selle lisa punktide 5.1 ja 5.4 
nimetatud prügilad 
 ja b) III lisas nimetatud saasteainete kohta. 
 
ET 20   ET 2. Käesoleva direktiivi alusel määratle tud ühenduse heite piirväärtuste puudumisel 
kohaldatakse I lisas loetletud käitiste puhul II lisas nimetatud direktiivides ja muudes 
ühenduse õigusaktides sisalduvaid asjakohaseid he ite piirväärtusi käesoleva direktiivi kohaste 
heite miinimumpiirväärtustena. 
3. Ilma et see piiraks käesolev a direktiivi nõuete kohaldamist, ⌦ on nõukogu 
direktiivis 1999/31/EÜ20 kehtestatud ⌫ tehnilised nõuded, mida kohaldatakse I lisa 
punktides 5.1 ja 5.4 nimetatud prügilate suhtes. 
 
Ð 1882/2003 art 3 ja III lisa p 61 
Artikkel 20 
Komitee 
1. Komisjoni abistab komitee. 
2. Kui viidatakse käesolevale lõ ikele, kohaldatakse otsuse 1999/ 468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes 
arvesse selle artikli 8 sätteid. 
Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sä testatud tähtajaks ke htestatakse kolm kuud. 
3. Komitee võtab vastu oma töökorra. 
 
Ð 96/61/EÜ (kohandatud) 
Artikkel 21 
Üleminekusätted 
1. Ilma et see piiraks direktiivis 2001/80/EÜ  ettenähtud erandite kohaldamist kohaldatakse 
direktiivi 84/360/EMÜ, direktiivi 2006/11/EÜ artik lite 4, 5 ja artikli 6 lõike 2 ning II lisas 
loetletud direktiivide loasüst eeme käsitlevaid asjakohaseid sä tteid olemasolevate käitiste 
I lisas loetletud tegevusalade suhtes, kuni pä devad asutused on võtnud käesoleva direktiivi 
artiklis 5 ettenähtud meetmed. 
2. Lõikes 1 nimetatud direktiivide loasüsteeme käsitlevaid asjakohaseid sätteid ei kohaldata 
⌦ 30. oktoobril 1999 ⌫ uute käitiste suhtes, mis tegutseva d I lisas loetletud tegevusaladel. 
3. Direktiiv 84/360/EMÜ t unnistatakse kehtetuks ⌦ 30. oktoobril 2007 ⌫. 
Vajaduse korral muudab ⌦ Euroopa Parlament ja/või ⌫ nõukogu komisjoni ettepanekul 
II lisas nimetatud direktiivide asjakohaseid sä tteid, et kohandada neid käesoleva direktiivi 
nõuetele enne ⌦ 30. oktoobrit 2007 ⌫. 
                                                 
20 EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1. 
 
ET 21   ET Artikkel 22 
⌦ Edastamine  ⌫ 
Liikmesriigid edastavad komisjonile käesol eva direktiivig a hõlmatud valdkonnas vastuvõetud 
põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti. 
 
Ð  
Artikkel 23 
Direktiiv 96/61/EÜ mida on muudetud VI lisa A osas loetletud õigusaktidega tunnistatakse 
kehtetuks; see ei mõjuta liik mesriikide kohustusi, mis on seot ud VI lisa B osas esitatud 
direktiivide ülevõtmise tähtaegadega. 
Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile 
kooskõlas VII lisas esitatud vastavustabeliga. 
 
Ð 96/61/EÜ 
Artikkel 24 
Käesolev direktiiv jõustub kahekümnenda l päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu 
Teatajas . 
Artikkel 25 
Käesolev direktiiv on adre sseeritud liikmesriikidele. 
Brüssel, […] 
Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel 
president eesistuja [...] [...] 
 
ET 22   ET  
Ð 96/61/EÜ 
I LISA  
ARTIKLIS 1 NIMETATUD TÖÖSTU SLIKE TEGEVUSALADE LIIGID 
1. Käesolev direktiiv ei käsitle käitisi või käitise osi, mis tegelevad uute toodete ja 
menetluste uurimise, arendustegevuse ja katsetamisega. 
2. Allpool esitatud künnisväärtused on ül djuhul tootmisvõimsuse või toodangu 
väärtused. Kui käitaja tegeleb samas käit ises või samas tegevuskohas mitme samasse 
alajaotisse kuuluva tegevusalaga, siis nende alade võimsused liidetakse. 
1. E NERGIATÖÖSTUS  
 
Ð 96/61/EÜ (kohandatud) 
1.1. Põletuskäitised nimisoojusvõimsusega üle 50 MW 
 
Ð 96/61/EÜ 
1.2. Mineraalõli ja gaas i rafineerimistehased 
1.3. Koksiahjud 1.4. Kivisöe gaasistamis- ja vedeldamistehased 
2. M
ETALLIDE TOOTMINE JA TÖÖTLEMINE  
2.1. Metallimaakide (sh sulfiidmaagid) särdamis- või paagutamisahjud 
2.2. Käitised malmi või terase tootmiseks (esmane või teisene sulatamine), sealhulgas 
pidevvaluks, tootmisvõimsusega üle 2,5 tonni tunnis 
2.3. Käitised raudmetallide töötlemiseks järgmiste menetlustega: 
a) kuumvaltsimine tootmisvõimsuseg a üle 20 tonni toorterast tunnis 
b) vasaraga sepistamine löögijõuga 50 kilodžauli vasara kohta, kus kasutatav 
küttevõimsus on üle 20 MW 
c) kaitsva sulatatud metallpindade paig aldamine tootmisvõimsusega üle 2 tonni 
toorterast tunnis 
2.4. Mustmetallide valukojad tootmisvõimsusega üle 20 tonni ööpäevas 2.5. Käitised 
 
ET 23   ET a) muude toormetallide kui raua tootmiseks maakidest, rikastatud maakidest või 
teisesest toormest metallurgiliste, keem iliste või elektrolüütiliste menetlustega 
b) mitteraudmetallide sulatamiseks, sealhulgas sulandamiseks, kaasa arvatud 
teiseste toodete valmistamiseks (puhastamine, valamine jne), mille sulatamisvõimsus on üle 4 tonni pliid või kaadmiumi ööpäevas või 20 tonni 
kõiki muid metalle ööpäevas 
2.6. Käitised metallide ja plastide pinnatö ötluseks elektrolüütilise või keemilise 
menetlusega, kus töötlemisvannide kogumaht ületab 30 m
3 
3. M INERAALITÖÖSTUS  
3.1. Käitised tsemendiklinkri tootmiseks pöördahjudes tootmisvõimsusega üle 500 tonni 
ööpäevas või lubja tootmiseks pöördahj udes tootmisvõimsusega üle 50 tonni 
ööpäevas või muudes põletusahjudes toot misvõimsusega üle 50 tonni ööpäevas 
3.2. Käitised asbesti tootmiseks ja asbest il põhinevate toodete valmistamiseks 
3.3. Käitised klaasi, sh klaaskiu tootmiseks sulatusvõimsusega üle 20 tonni ööpäevas 3.4. Käitised mineraalainete sulatamiseks, sh mineraalkiu tootmiseks, sulatusvõimsusega 
üle 20 tonni ööpäevas 
3.5. Käitised keraamiliste toodete valmistamise ks põletamise teel, eelkõige katusekivide, 
telliste, rasksulamtelliste, kahhelkivide, keraamiliste materjalide või portselani põletamiseks tootmisvõimsusega üle 75 tonni  ööpäevas ja/või ahjudes mahutavusega 
üle 4 m
3 ja mahtuvustihedusega 300 kg/m3 põletusahju kohta 
4. K EEMIATÖÖSTUS  
 Tootmine käesolevas jaotis es nimetatud tegevusaladel on punktides 4.1-4.6 loetletud 
ainete või ainerühmade tööstuslik tootmine keemiliste menetluste abil 
4.1. Keemiatööstusettevõtted näiteks järgmi ste üldorgaaniliste ainete tootmiseks: 
a) lihtsüsivesinikud (atsüklilised või tsük lilised, küllastatud või küllastamata, 
alifaatsed või aromaatsed) 
b) hapnikku sisaldavad süsivesinike de rivaadid, nt alkoh olid, aldehüüdid, 
ketoonid, karboksüülhapped, atsetaadi d, eetrid, peroksiidid, epoksüvaigud 
c) väävlit sisaldavad süsivesinikud d) lämmastikku sisaldavad süsivesini kud, nt amiinid, amiidid, nitrosoühendid, 
nitroühendid või nitraadiühendid, nitr iilid, tsüanaadid, isotsüanaadid 
e) fosforit sisaldavad süsivesinikud f) halogeenitud süsivesinikud 
 
ET 24   ET g) metallorgaanilised ühendid 
h) põhilised plastmaterjalid (polümeerid, sünteeskiud ja tselluloosil põhinevad 
kiud) 
i) sünteetilised kummid j) värvained ja pigmendid k) pindaktiivsed ained ja tensiidid 
4.2. Keemiatööstusettevõtted näiteks järgmist e üldanorgaaniliste ainete tootmiseks: 
a) gaasilised ained, nt ammoniaak, kloor või vesinikkloriid, fluor või 
vesinikfluoriid, süsiniko ksiidid, väävliühendid, lä mmastikoksiidid, vesinik, 
vääveldioksiid, süsi nikoksiidkloriid 
b) happed, nt kroomhape, vesinikfluor iidhape, fosforhape, lämmastikhape, 
vesinikkloriidhape, väävel hape, ooleum, väävlishapped 
c) alused, nt ammooniumhüdroksiid, kaaliumhüdroksiid, naatriumhüdroksiid 
d) soolad, nt ammooniumkloriid, kaaliumkloraat, kaaliumkarbonaat, 
naatriumkarbonaat, booraks, hõbenitraat 
e) mittemetallid, metalloksiidid või muud anorgaanilised ühendid, nt 
kaltsiumkarbiid, räni, ränikarbiid 
4.3. Keemiatööstusettevõtted fosfor-, lämm astik- või kaaliumväetiste (liht- või 
liitväetised) tootmiseks 
4.4. Keemiatööstusettevõtted põhiliste taimekaitsevahendite ja biotsiidide tootmiseks 4.5. Käitised põhifarmaatsiatoodete tootmiseks  keemiliste või bioloogiliste menetluste 
abil 
4.6. Keemiatööstusettevõtted lõhkeainete tootmiseks 
5. J
ÄÄTMEHOOLDUS  
 Ilma direktiivi 2006/12/EÜ artikli  11 või nõukogu direktiivi 91/689/EMÜ1 artikli 3 
sätete kohaldamist piiramata: 
5.1. Käitised ohtlike jäätmete kõrvaldamiseks või taaskasutamiseks, mis on määratletud 
direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõikes 4 nimetatud loetelus, direktiivi 2006/12/EÜ IIA ja IIB lisas (toimingud R1, R5, R6, R8 ja R9) ning nõukogu 
direktiivis 75/439/EMÜ
2, tootmisvõimsusega üle 10 tonni ööpäevas 
                                                 
1 EÜT L 377, 31.12.1991, lk 20. 
2 EÜT L 194, 25.7.1975, lk 23. 
 
ET 25   ET  
Ð 96/61/EÜ (kohandatud) 
5.2. Käitised ⌦ segaolmejäätmete ⌫ põletamiseks, mis on määratletud Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2000/76/EÜ3 tootmisvõimsusega üle 3 tonni tunnis 
 
Ð 96/61/EÜ 
5.3. Käitised tavajäätmete kõrvaldamiseks, mis on määratletud direktiivi 2006/12/EÜ 
IIA lisa jaotistes D8 ja D9, tootmisvõimsusega üle 50 tonni ööpäevas 
5.4. Prügilad, kuhu ladestatakse üle 10 tonni ööpäevas või mille üldmaht on 25 000 tonni, 
v.a püsijäätmete prügilad 
6. M UUD TEGEVUSALAD  
6.1. Tööstusettevõtted: 
a) paberimassi tootmiseks puidust või muust kiulisest materjalist 
b) paberi ja papi tootmiseks, mille tootmisvõimsus on üle 20 tonni ööpäevas 
6.2. Käitised kiudude või tekstiili eeltöötluseks (pesemine, pleegitamine ja leelislahusega 
töötlemine) või värvimiseks tootmisvõimsusega üle 10 tonni ööpäevas 
6.3. Nahaparkimiskäitised tootmisvõimsuseg a üle 12 tonni valmistooteid ööpäevas 
6.4. a) Tapamajad tootmisvõimsusega üle 50 tonni rümpasid ööpäevas 
b) Käitised toiduainete töötlemiseks ja ümbertöötlemiseks: 
– loomsest toormaterjalist (v.a piim) tootmisvõimsusega üle 75 tonni 
valmistooteid ööpäevas 
– taimsest toormaterjalist tootmisvõi msusega üle 300 tonni valmistooteid 
ööpäevas (kvartali keskmine) 
c) Käitised piima töötlemiseks ja ümbertöötlemiseks, kus võetakse vastu üle 
200 tonni piima ööpäevas (aasta keskmine) 
6.5. Käitised loomakorjuste ja loomsete jä ätmete kõrvaldamiseks või ringlussevõtuks 
tootmisvõimsusega üle 10 tonni ööpäevas 
6.6. Kanalad ja sigalad, kus on üle: 
a) 40 000 kodulinnukoha, b) 2 000 nuumseakoha (kaaluga üle 30 kg) või 
                                                
 
3 EÜT L 332, 28.12.2000, lk 91. 
 
ET 26   ET c) 750 emisekoha. 
6.7. Käitised ainete, esemete või toodete pinnatöötluseks orgaaniliste lahustite 
kasutamisega, eelkõige apreteerimiseks, trükkimiseks, pealistamiseks, rasvaärastuseks, veekindlus e tagamiseks, kruntimiseks, värvimiseks, puhastamiseks 
või impregneerimiseks lahustite kuluga üle 150 kg tunnis või üle 200 tonni aastas 
6.8. Käitised grafiidi (tempersöe) või elek trografiidi tootmiseks põletamise või 
grafitiseerimise abil 
______________ 
 
ET 27   ET  
Ð 96/61/EÜ (kohandatud) 
II LISA  
ARTIKLI 19 ⌦ LÕIGETES 2 JA 3  ⌫ JA ARTIKLIS 21 NIMETATUD 
DIREKTIIVIDE LOETELU 
 
Ð 96/61/EÜ 
1. Nõukogu 19. märtsi 1987. aasta direktii v 87/217/EMÜ asbestist põhjustatud 
keskkonnareostuse vältimise ja vähendamise kohta 
2. Nõukogu 22. märtsi 1982. aasta direk tiiv 82/176/EMÜ kloorleeliste 
elektrolüüsitööstuse elavhõbedaheitmete piirvä ärtuste ja kvaliteedieesmärkide kohta 
3. Nõukogu 26. septembri 1983. aasta dire ktiiv 83/513/EMÜ kaadmiumiheitmete 
piirväärtuste ja kval iteedieesmärkide kohta 
4. Nõukogu 8. märtsi 1984. aasta direkt iiv 84/156/EMÜ muude sektorite kui 
kloorleeliste elektrolüüs itööstuse elavhõbedaheitm ete piirväärtuste ja 
kvaliteedieesmärkide kohta 
5. Nõukogu 9. oktoobri 1984. aasta  direktiiv 84/491/EMÜ 
heksaklorotsükloheksaaniheitmete piirv äärtuste ja kvaliteedieesmärkide kohta 
6. Nõukogu 12. juuni 1986. aasta di rektiiv 86/280/EMÜ teatavate 
direktiivi 76/464/EMÜ lisa I nimistusse kuuluvate ohtlike ainete heitmete piirväärtuste ja kval iteedieesmärkide kohta 
7. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. detsembri 2000. aasta direktiiv 2000/76/EÜ 
jäätmete põletamise kohta 
8. Nõukogu 15. detsembri 1992. aasta direktiiv 92/112/EMÜ titaandioksiiditööstuse 
jäätmetest tuleneva saaste vähendamis e ja lõpliku kõrval damise programmide 
ühtlustamise korra kohta 
9. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiiv 2001/80/EÜ 
teatavate suurtest põletusseadmetest õhku eralduvate saasteai nete piiramise kohta 
10. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veeb ruari 2006. aasta direktiiv 2006/11/EÜ 
teatavate ühenduse veekeskkonda lastavate ohtlike ainete põ hjustatava saaste kohta 
11. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiiv 2006/12/EÜ jäätmete 
kohta 
12. Nõukogu 16. juuni 1975. aasta direktiiv 75/439/EMÜ vanaõli kõrvaldamise kohta 
13. Nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/689/EMÜ ohtlike jäätmete kohta 
 
ET 28   ET  
Ð 96/61/EÜ (kohandatud) 
14. ⌦ Nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direk tiiv 1999/31/EÜ prügilate kohta ⌫ 
____________ 
 
ET 29   ET  
Ð 96/61/EÜ 
III LISA  
PEAMISTE SAASTEAINETE SOOVITUSLOEND, MIDA TULEB ARVESSE 
VÕTTA, KUI NEED ON HEITE PIIRVÄÄRTUSE ARVESTAMISEL 
ASJAKOHASED 
ÕHK 
1. Vääveldioksiid ja muud väävliühendid 
2. Lämmastikoksiidid ja muud lämmastikuühendid 3. Süsinikmonooksiid 4. Lenduvad orgaanilised ühendid 5. Metallid ja nende ühendid 6. Tolm 7. Asbest (lenduvad osakesed, kiud) 8. Kloor ja selle ühendid 9. Fluor ja selle ühendid 10. Arseen ja selle ühendid 11. Tsüaniidid 12. Ained ja valmistised, mille kantserogeensed või mutageensed omadused või 
omadused, mis võivad õhukeskkonna kaudu mõjutada sigimist, on tõestatud 
13. Polüklooritud dibensodioksiinid ja  polüklooritud dibensofuraanid 
VESI 
1. Halogeenorgaanilised ühendid ja aine d, mis võivad vesikeskkonnas selliseid 
ühendeid moodustada 
2. Fosfororgaanilised ühendid 
3. Tinaorgaanilised ühendid 
4. Ained ja valmistised, mille kantserogeensed või mutageensed omadused või 
omadused, mis võivad veekeskkonna kaudu mõjutada sigimist, on tõestatud 
5. Püsivad süsivesinikud ja püs ivad bioakumuleeruvad org aanilised toksilised ained 
 
ET 30   ET 6. Tsüaniidid 
7. Metallid ja nende ühendid 8. Arseen ja selle ühendid 9. Biotsiidid ja taimekaitsevahendid 10. Heljum 11. Eutrofeerumist soodustavad ained (e elkõige nitraadid ja fosfaadid) 
12. Ained, mis avaldavad ebasoodsat mõju hapniku režiimile (ja mida sa ab mõõta selliste 
parameetritega nagu BHT, KHT jms). 
_______________ 
 
ET 31   ET IV LISA  
Asjaolud, mida tuleb üldiselt või erijuhtudel artikli 2 punktis 12 määratletud parima võimaliku 
tehnika valikul arvesse võtta, pidades silmas sell e tõenäolisi kulusid ja tulusid ning ettevaatus- 
ja ennetuspõhimõtteid: 
1. jäätmevaese tehnoloogia kasutamine; 2. vähemohtlike ainete kasutamine; 3. vajaduse korral tootmisprotsessis toodet ud ja kasutatud ainete ning jäätmete 
taaskasutamis- ja ringlussevõtumenetluste edendamine; 
4. tööstuslikus tootmises edukaks osutunud võrreldavate protsesside, seadmete või 
tootmismenetluste arendamine; 
5. tehnoloogilised uuendused ja t eaduse ja teadmiste areng; 
6. heidete laad, mõju ja hulk; 7. uute või olemasolevate käitiste käikulaskmistähtajad; 8. parima võimaliku tehnika ka sutuselevõtuks vajalik aeg; 
9. tootmises kasutatava toormaterjali (sh ve si) tarbimine ja laad ning energiatõhusus 
(energeetiline kasutegur); 
10. heidete kahjuliku keskkonnamõju vältimis e või minimeerimise vajalikkus ja sellega 
kaasnevad ohud; 
11. õnnetusjuhtumite vältimise ning nende ga kaasneva keskkonnaohu minimeerimise 
vajalikkus; 
 
Ð 96/61/EÜ (kohandatud) 
12. komisjoni artikli 17 lõike 2 teise lõigu kohaselt või rahvus vaheliste organisatsioonide 
avaldatud teave. 
___________ 
 
ET 32   ET  
Ð 2003/35/EÜ art 4 p 6 ja II lisa 
V LISA  
ÜLDSUSE KAASAMINE OTSUSTE TEGEMISSE 
1. Üldsust teavitatakse (kas avalike teadaanne te või muude sobivate vahendite, näiteks 
võimalusel elektroonilise ajakir janduse abil) järgmistest küs imustest otsuse tegemise 
varases etapis või hiljem alt siis, kui teavet s aab nõuetekohaselt esitada: 
a) loataotlus või vajadusel loa või lo atingimuste ajakohastamise ettepanek 
vastavalt artikli 15 lõikele 1, sealhulgas artikli 6 lõikes 1 loetletud osade kirjeldus; 
b) vajadusel tõsiasi, et otsuse puhul tuleb viia läbi riikliku või piiriülese 
keskkonnamõju hindamine või liikme sriikide vahelised konsultatsioonid 
vastavalt artiklile 18; 
c) üksikasjad pädevate asut uste kohta, kes vastutavad  otsuse tegemise eest, 
asutuste kohta, kust saab ajakohast teav et, asutuste kohta, kellele võib esitada 
märkusi ja küsimusi, ning märkuste ja küsimuste edastamise ajakava koha; 
d) võimaliku otsuse laad ja olemasolu korral otsuse eelnõu; 
e) vajadusel loa või loatingimuste aj akohastamise ettepaneku üksikasjad; 
f) teadaanne selle kohta, millal, ku s ja kuidas tehakse asjakohane teave 
kättesaadavaks; 
g) üksikasjad punkti 5 kohase üldsuse kaasamise korra ja konsultatsioonide 
läbiviimise kohta. 
2. Liikmesriigid tagavad, et üldsusel e tehakse asjakohaste tähtaegade jooksul 
kättesaadavaks järgmine: 
a) kooskõlas siseriiklike õigusaktidega peamised aruanded ja nõuanded, mis on 
pädevale asutusele või pädevatele asutus tele esitatud ajal, mil asjaomast üldsust 
teavitati punkti 1 kohaselt; 
b) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv is 2003/4/EÜ sätete kohaselt muu kui 
punktis 1 nimetatud teave, mis on vajalik ot suse tegemiseks vastavalt artiklile 8 
ja mis saab kättesaavaks alles pärast seda, kui asjaomast üldsust on punkti 1 
kohaselt teavitatud. 
3. Asjaomasel üldsusel on õigus esitada pä devale asutusele enne otsuse tegemist 
märkusi ja arvamusi. 
4. Käesoleva lisa kohaselt peet ud konsultatsioonide tulemu si tuleb otsuse tegemisel 
nõuetekohaselt arvesse võtta. 
 
ET 33   ET 5. Üldsuse teavitamise (näiteks müürilehtede kasutamine teatavas ümbruskonnas, 
avaldamine kohalikes ajalehtedes) ning ajao mase üldsusega konsulteerimise (näiteks 
kirjalike esildiste või avalike küsitluste teel) üksikasjaliku korra määravad kindlaks liikmesriigid. Menetluse eri etappideks nä hakse ette mõistlikud tähtajad, jättes 
piisavalt aega üldsuse teavitamiseks ja as jaomase avalikkuse ettevalmistuseks ja 
tõhusaks kaasamiseks keskkonnaalaste otsuste tegemisse vastavalt käesolevas artikli 
sätetele. 
__________________ 
 
ET 34   ET  
Ï 
LISA VI  
A osa 
Kehtetuks tunnistatud direk tiiv koos muudatustega 
(viidatud artiklis 23) 
Nõukogu direktiiv 96/61/EÜ 
(EÜT L 257, 10.10.1996, lk 26)  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
direktiiv 2003/35/EÜ (ELT L 156, 25.6.2003, lk 17) ainult aktikkel 4 ja II lisa 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
direktiiv 2003/87/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32) ainult artikkel 26 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määrus (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1) ainult III lisa punkt 61 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määrus (EÜ) nr 166/2006 (ELT L 33, 4.2.2006, lk 1) ainult artikli 21 lõige 2 
B osa 
Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtajad 
(viidatud artiklis 23) 
Direktiiv ülevõtmise tähtaeg 
96/61/EÜ 30. oktoober 1999 
2003/35/EÜ 25. juuni 2005 
2003/87/EÜ 31. detsember 2003 
_____________ 
 
ET 35   ET LISA VII  
VASTAVUSTABEL  
Direktiiv 96/61/EÜ Käesolev direktiiv 
Artikkel 1 Artikkel 1 
Artikkel 2 sissejuhatav osa Artikkel 2 sissejuhatav osa 
Artikkel 2 punktid 1 kuni 9 Artikkel 2 punktid 1 kuni 9 
Artikkel 2 punkt 10 alapunkt  a Artikkel 2 punkt 10 
Artikkel 2 punkt 10 alapunkt  b Artikkel 2 punkt 11 
Artikkel 2 punkt 11 esimene lõik sissejuhatav 
osa Artikkel 2 punkt 12 esimene lõik sissejuhatav 
osa 
Artikkel 2 punkt 11 esimene lõik esimene taane Artikkel 2 punkt 12 esimene lõik punkt a 
Artikkel 2 punkt 11 esimene lõik teine taan e Artikkel 2 punkt 12 esimene lõik punkt b 
Artikkel 2 punkt 11 esimene lõik kolmas 
taane Artikkel 2 punkt 12 esimene lõik punkt c 
Artikkel 2 punkt 11 teine lõik Artikkel 2 punkt 12 teine lõik 
Artikkel 2 punkt 12 Artikkel 2 punkt 13 
Artikkel 2 punkt 13 Artikkel 2 punkt 14 
Artikkel 2 punkt 14 Artikkel 2 punkt 15 
Artikkel 3 esimene lõik Artikkel 3 lõige 1 
Artikkel 3 teine lõik Artikkel 3 lõige 2 
Artikkel 4 Artikkel 4 
Artikkel 5 Artikkel 5 
Artikkel 6 lõige 1 esimene lõik sissejuhatav 
osa Artikkel 6 lõige 1 esimene lõik sissejuhatav 
osa 
Artikkel 6 lõige 1 esimene lõik esimene kuni kümnes taane Artikkel 6 lõige 1 esim ene lõik punkt a kuni j 
Artikkel 6 lõige 1 teine lõik Artikkel 6 lõige 1 teine lõik 
 
ET 36   ET Artikkel 6 lõige 2 Artikkel 6 lõige 2 
Artiklid 7 kuni 12 Artiklid 7 kuni 12 
Artikkel 13 lõige 1 Artikkel 13 lõige 1 
Artikkel 13 lõige 2 sissejuhatav osa Artikkel 13 lõige 2 sissejuhatav osa 
Artikkel 13 lõige 2 esimene kuni neljas taane Artikkel 13 lõige 2 punkt a kuni d 
Artikkel 14 sissejuhatav osa Artikkel 14 sissejuhatav osa 
Artikkel 14 esimene kuni kolmas taane Artikkel 14 punkt a kuni c 
Artikkel 15 lõige 1 esimene lõik sissejuhatav 
osa Artikkel 15 lõige 1 esimene lõik sissejuhatav 
osa 
Artikkel 15 lõige 1 esimene lõik esimene kuni kolmas taane Artikkel 15 lõige 1 esimene lõik 
punkt a kuni c 
Artikkel 15 lõige 1 teine lõik Artikkel 15 lõige 1 teine lõik 
Artikkel 15 lõige 2 Artikkel 15 lõige 2 
Artikkel 15 lõige 4 Artikkel 15 lõige 3 
Artikkel 15 lõige 5 Artikkel 15 lõige 4 
Artikkel 15a esimene lõik sissejuhatav osa ja lõpuosa Artikkel 16 lõige 1 
Artikkel 15a esimene lõik punktid a ja  b Artikkel 16 lõige 1 punktid a ja b 
Artikkel 15 a teine lõik Artikkel 16 lõige 2 
Artikkel 15a kolmas lõik esimene ja teine 
lause Artikkel 16 lõige 3 esimene lõik 
Artikkel 15a kolmas lõik kolmas laus e Artikkel 16 lõige 3 teine lõik 
Artikkel 15a neljas lõik Artikkel 16 lõige 4 esimene lõik 
Artikkel 15a viies lõik Artikkel 16 lõige 4 teine lõik 
Artikkel 15a kuues lõik Artikkel 16 lõige 5 
Artikkel 16 Artikkel 17 
Artikkel 17 Artikkel 18 
Artikkel 18 lõige 1 sissejuhatav osa Artikkel 19 lõige 1 
 
ET 37   ET Artikkel 18 lõige 1 esimene ja teine taane Artikkel 19 lõige 1 punkt a ja b 
Artikkel 18 lõige 2 esimene lõik Artikkel 19 lõige 2 
Artikkel 18 lõige 2 teine lõik Artikkel 19 lõige 3 
Artikkel 19 Artikkel 20 
Artikkel 20 Artikkel 21 
Artikkel 21 lõige 1 ____ 
Artikkel 21 lõige 2 Artikkel 22 
____ Artikkel 23 
Artikkel 22 Artikkel 24 
Artikkel 23 Artikkel 25 
Lisa I Lisa I 
Lisa II Lisa II 
Lisa III Lisa III 
Lisa IV Lisa IV 
Lisa V Lisa V 
___ Lisa VI 
___ Lisa VII 
_____________