EUROOPA KOMISJON Brüssel,6.10.2022 COM(2022) 740 final KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Rände- ja varjupaigaküsimuste aruanne















1.SISSEJUHATUS Viimasel aastal seisis EL silmitsi paljude sündmustega, millel oli suur mõju rände-, varjupaiga- ja piirihaldusele. Venemaa Ukraina-vastane provotseerimata agressioonisõda põhjustas Euroopas suurima sundrände pärast teist maailmasõda ning sõjategevuse hiljutine laiendamine suurendab eeldatavasti Venemaa kodanike saabumist liidu välispiiridele. Kasvanud rändevoogude probleemi süvendanud püsiv surve Vahemere ja Lääne-Balkani kaudu kulgevatele rändeteedele. Rändajate poliitilistel eesmärkidel ärakasutamine Valgevene režiimi poolt põhjustas enneolematuid õiguslikke ja operatiivtegevusega seotud probleeme. Samal ajal tekkis liikmesriikidel vajadus tõhustada piiri- ja viisahaldust, kuna COVID-19 pandeemiast tingitud reisipiirangud kaotati ning turism ja äritegevus said taas hoo sisse. EL on demonstreerinud, et on suuteline reageerima kiiresti, solidaarselt ja oma tegevust tõhusalt koordineerides. Ajutise kaitse direktiivi esmakordne aktiveerimine ja Ukraina sõjapõgenike toetamine nii paljude eurooplaste poolt on andnud ilmekalt tunnistust Euroopa väärtustest. Vahetu, praktiline kohapealne tegevus on näidanud, et EL aitab nii kaitset vajavaid inimesi kui ka surve all olevaid liikmesriike. Sõja mõjule reageerimine kehastab ELi kasvavat kollektiivse reageerimise suutlikkust. Rändevaldkonna valmisoleku- ja kriisikava võrgustik on andnud uue võimaluse tugevdada teabevahetust ja suurendada vastastikku teadlikkust kui ELi sidusa reageerimise alust. Ukrainast põgenevate inimeste vastuvõtmise koordineerimise sõlmpunktina on toiminud solidaarsusplatvorm. Uus Euroopa Liidu Varjupaigaamet, Frontex ja Europol on suurendanud oma abi, toetamaks uute väljakutsetega silmitsi seisvaid liikmesriike. Liidu reageerimisvõime ja paindlikkus aitavad meil probleemidega toime tulla. Eelmisele rändearuandele järgnenud aasta on siiski osutanud, et ELi varjupaiga- ja rändesüsteem vajab struktuurireforme, mis võimaldaksid liidul lahendada kriisiolukordi ja tegeleda ka pikemaajaliste suundumustega. Prantsusmaa eesistumise ajal tehtud töö tekitas positiivse dünaamika, mis on võimaldanud teha märkimisväärseid edusamme rände- ja varjupaigaleppe sise- ja välismõõtme rakendamisel. Liikmesriigid uuendasid komisjoni toel oma koostööd uue solidaarsusdeklaratsiooni alusel. Partnerlus peamiste päritolu- ja transiidiriikidega kõikides rände ja sundrände aspektides süvenes. Diplomaatide teavitustegevus andis tulemusi nii laiemas rändealases koostöös kui ka erijuhtudel, nagu seda oli rändajate ärakasutamine Valgevene režiimi poolt. Paljudes sektorites ja kõikides liikmesriikides valitsev tööjõupuudus osutab vajadusele meelitada ligi dünaamilist tööjõudu ja seada sisse turvalised liikumisteed ebaseadusliku rände stiimulite vähendamiseks. Oskusi ja talenti käsitlevate uute ettepanekute pakett kajastab rände- ja varjupaigaleppe terviklikku, partnerlusel põhinevat lähenemisviisi rahvusvahelisel tasandil. Komisjonil on hea meel, et Euroopa Parlament ja nõukogu roteeruvad eesistujariigid on kokku leppinud ühises tegevuskavas, milles kinnitatakse kindlat kavatsust teha kõik vajalikud jõupingutused rände- ja varjupaigaleppes osutatud varjupaiga- ja rändealaste seadusandlike ettepanekute vastuvõtmiseks enne parlamendi 2019.–2024. aasta koosseisu ametiaja lõppu. Käesolevas aruandes antakse ülevaade rände- ja varjupaigaküsimuste valdkonnas viimase aasta jooksul toimunud edasiminekust ja olulisematest sündmustest. Aruandes tuuakse välja ka peamised eesseisvad probleemid ning tuletatakse meelde samme, mis tuleb astuda stabiilsema ja õiglasema rände- ja varjupaigapoliitika kujundamiseks. 2.ELi REAKTSIOON VENEMAA SISSETUNGILE UKRAINASSE Euroopa on võtnud vastu enneolematul hulgal – miljoneid – inimesi, kes põgenesid Ukrainast Venemaa algatatud agressioonisõja eest. Komisjon reageeris kiiresti probleemi ulatusele ja kasutas liikmesriikide toetamiseks kõiki ELi tasandil kättesaadavaid vahendeid. Samuti tugines ta eurooplaste erakordsele heldusele. Tööd ELis abi pakkumiseks jätkatakse tihedas seoses tööga, mille eesmärk on aidata rahuldada humanitaarabivajadusi ja alustada ülesehitustööd Ukrainas (vt 7. jagu). Sõjapõgenike vastuvõtmise keskmes oli ajutise kaitse direktiivi esmakordne aktiveerimine 4. märtsil 2022 eesmärgiga tagada sõjapõgenikele selge õiguslik seisund ja seninägematu kaitse kogu ELis koos õigusega majutusele, haridusele ja tervishoiule ning võimalusega töötada. Ajutist kaitset või liikmesriikide siseriikliku õiguse kohast piisavat kaitset saama on registreeritud üle 4 miljoni inimese. Komisjon, ELi asutused ja liikmesriigid on teinud koostööd tagamaks, et nimetatud õigusi oleks võimalik ka tegelikult kasutada. Komisjon andis kiiresti välja tegevussuunised ELi ja Ukraina piiril tehtavate kontrollide kohta. Neis on selgitatud paindlikkust, mida Schengeni piirieeskirjad olukorra haldamiseks võimaldavad. Korrapäraselt on ajakohastatud täiendavaid ajutise kaitse suuniseid tagamaks, et kaitse saajatel oleksid kõikides liikmesriikides ühesugused õigused. Alates 24. veebruarist 2022 on rändevaldkonna valmisoleku- ja kriisikava ELi võrgustik kui üks rände- ja varjupaigaleppe toimiv element aidanud tagada kõigi osaliste olukorrateadlikkuse, mis võimaldab ELil tõhusalt ja koordineeritult reageerida. Võrgustiku toimimine on tihedalt seotud teiste foorumitega, eelkõige ELi integreeritud poliitilise kriisidele reageerimise mehhanismi ja solidaarsusplatvormiga. Solidaarsusplatvorm Komisjon lõi solidaarsusplatvormi paralleelselt ajutise kaitse direktiivi aktiveerimisega. Platvormist on saanud Euroopa koordineeritud reageerimise sõlmpunkt. Komisjoni juhitava platvormi osalisteks on liikmesriigid, Schengeni lepinguga ühinenud riigid, Euroopa välisteenistus, ELi varjupaigaamet, Frontex ja Europol, Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet (UNHCR). Tegevusse on kaasatud ka Ukraina ja Moldova. Samuti annab platvorm võimaluse aruteludeks rahvusvaheliste partneritega, eelkõige Ameerika Ühendriikide, Kanada ja Ühendkuningriigiga. Solidaarsusplatvormi kaudu jälgitakse ELis tekkivaid vajadusi ja koordineeritakse operatiivset reageerimist. Platvormi abil on tehtud kindlaks liikmesriikide vastuvõtusuutlikkus, aidatud tagada, et põgenikud teavad oma valikuvõimalusi, ning edendatud põgenike ohutust ELi ühise inimkaubandusevastase võitluse kava kaudu, mis töötati välja ELi inimkaubandusevastase võitluse koordinaatori juhtimisel. Samuti on platvorm aidanud suunata jõupingutusi hariduse, tööhõive ja jätkusuutliku majutuse pakkumiseks, Moldova kaudu liikujate abistamiseks ning nende inimeste toetamiseks, kes on otsustanud Ukrainasse tagasi pöörduda. Pidevalt on keskendutud kõige haavatavamate inimeste, eelkõige laste kaitsele. 10-punktilise kava rakendamine EL on olukorrale reageerimisel lähtunud 10-punktilisest kavast, mille komisjon esitas märtsis. Kava olulise osa moodustab ajutise kaitse registreerimise platvorm, mis võimaldab liikmesriikidel vahetada reaalajas teavet ajutise kaitse ja siseriikliku õiguse kohase piisava kaitse saajate registreerimise kohta ning ühtlasi vältida registreerimise võimalikku kuritarvitamist. Platvormi kasutab juba 24 liikmesriiki ja seda kavatsetakse laiendada nii, et see hõlmaks ka Taanit ja Schengeni lepinguga ühinenud riike. Saabunute edasiliikumist hõlbustab transpordi- ja teabekeskuste kaart, mis aitab leida liikmesriikide vastuvõtukeskustesse jõudmiseks vajalikke transpordivõimalusi. Üks peamisi prioriteete on olnud tugevdada vastuvõtusüsteeme, tagada saabunute kaasamine kohalikesse kogukondadesse ning leida neile ohutu ja sobiv majutus. ELi varjupaigaamet esitas praktilised soovitused erakorralise eramajutusse paigutamise kohta. Turvalise kodu algatuse „Safe Homes“ raames toetati neid arvukaid organisatsioone, kes korraldavad ukrainlaste majutamist eraisikutele kuuluvatel elamispindadel, näiteks suunistega selle kohta, kuidas muuta eramajutus sobivaks ja turvaliseks. Tulevasteks sündmusteks valmisolekuks on vastu võetud Euroopa ühine hädaolukorra- ja reageerimiskava. Käimas on töö riiklike hädaolukorrakavadega, milles pööratakse eriti suurt tähelepanu talveks tehtavatele ettevalmistustele.

Umbes pooled Ukrainast saabujad on lapsed, nii saatjaga kui ka üksi. Erisuuniseid, mis käsitlevad laste kaitset turvalisse koju viiva teekonna igas etapis, täiendati erisätetega, mis käsitlevad saatjata laste ületoomist Moldovast ja piisavat hoolitsust varem Ukraina hoolekandeasutustes elanud laste eest. ELi ühise inimkaubandusevastase kava eesmärk on minimeerida ohtu, et organiseeritud kuritegelikud üksused võtavad sihikule liikvel olevad või tööd otsivad inimesed, eelkõige naised ja lapsed. ELi tasandi meetmed ja liikmesriikidele antud soovitused hõlmavad teadlikkuse suurendamist, ennetustegevust, õiguskaitse- ja õigusasutuste tugevdatud koostööd, ohvrite tuvastamist ja kaitset ning koostööd kolmandate riikidega, eelkõige Ukraina ja Moldovaga. Kinnitust leidnud inimkaubanduse juhtumite arv on praegu väike, kuid riskid on ilmsed. Kõikidest juhtumitest ja uurimistest tuleks endiselt teatada Europolile. Komisjon esitab enne aasta lõppu ka ettepaneku võtta vastu muudetud õigusakt inimkaubanduse vastu võitlemise ja ohvrite kaitse kohta. ELi kohapealsed missioonid, sealhulgas ELi nõuandemissioon Ukrainas, abistavad Ukraina ametiasutusi piiride haldamisel. ELi piirihalduse abimissiooni (EUBAM) tegevusvolitusi laiendati Moldovale ja Ukrainale, et võimaldada missiooni töötajatel toetada ka Moldova piirivalvet. Moldova vajab ELi solidaarsust ja on saanud sihtotstarbelist abi. Liikmesriigid on kohustunud võtma vastu ligikaudu 20 000 Moldovas varjupaika otsinud inimest, ent paljud ukrainlased eelistavad siiski jääda oma päritoluriigi lähedusse. Tänu staatust käsitlevale kokkuleppele, mis Moldovaga kiiresti sõlmiti, toetab Frontex nüüd piiride haldamist. Uus ELi sisejulgeoleku ja piirihalduse tugikeskus aitab Moldoval toime tulla ka julgeolekuprobleemidega, mis on seotud tulirelva-, uimasti- ja inimkaubandusega. Komisjon teeb sõjapõgenikele turvaliste sihtkohtade pakkumiseks koostööd oma rahvusvaheliste partneritega. Kolmandate riikide kodanikel on aidatud turvaliselt koju tagasi pöörduda ning Ameerika Ühendriikides, Kanadas ja Ühendkuningriigis on praeguseks vastu võetud ligi 250 000 inimest. Komisjon ja Euroopa välisteenistus on teinud tihedat koostööd liikmesriikide ja rahvusvaheliste partneritega, et toetada Venemaa sissetungi järel välismaale lõksu jäänud Ukraina kodanike tagasitoimetamist. 10-punktiline kava kajastab ka mõju sisejulgeolekule. Julgeolekuliidu neljandas eduaruandes antakse ülevaade Europoli tegevusest ning sellest, kuidas koordineeritakse varade külmutamise ja arestimise töökonna kaudu Venemaa suhtes kehtestatud ELi sanktsioonide täiemahulist rakendamist riikide ametiasutuste poolt. Ajutise kaitse direktiivi kohaste õiguste tagamine EL on käivitanud ka rea sihipäraseid valdkondlikke algatusi, et võimaldada kasutada ajutise kaitse direktiivist tulenevaid õigusi. Ukraina sõjapõgenikele hariduse andmisel on erilist tähelepanu pööratud 2022.–2023. õppeaastaks valmistumisele. Kõigil lastel peaks olema võimalus käia ELis kohalikus koolis, kuid liikmesriikide tegevus peaks võimaldama lastel säilitada ka tihedad sidemed Ukrainaga. Komisjon on pakkunud tuge ja suuniseid Euroopa platvormide, sealhulgas School Education Gateway, eTwinningu ja uue Ukraina koolikeskuse kaudu. Ukraina jaoks loodud ELi hariduse solidaarsusrühm aitab koondada eksperditeadmisi kogu ELis . Lisaks pakutakse programmi „Erasmus+“ kaudu sihtotstarbelist tuge üliõpilastele, äsja kooli lõpetanutele, õpetajatele ja koolitajatele ning Marie Skłodowska-Curie meetmete raames antakse stipendiume Ukrainast põgenenud teaduritele. Neid jõupingutusi tehakse paralleelselt ELi toetusega, mille eesmärk on aidata kaasa koolielu taastamisele Ukrainas (vt 7. jagu). Ajutise kaitse saajatel on ka õigus osaleda tööturul. Selleks et inimesed saaksid töötada oma kvalifikatsiooni tasemel, andis komisjon välja soovituse kutse- ja akadeemiliste kvalifikatsioonide tunnustamise kohta ning tööturule, kutseharidusele ja täiskasvanuharidusele juurdepääsu suunised. Ukraina keel lisati kolmandate riikide kodanike kutsekirjelduste koostamise vahendisse, Europassi portaali ning oskuste ja ametite klassifikaatorisse. EURESe platvormi talendireservi katseprojekt, mis valmistati ette koostöös Euroopa Tööjõuametiga, hõlbustab ajutise kaitse saajate pääsu ELi tööturule. See võimaldab tööotsijatel registreerida oma CV, tutvuda avaldatud vabade töökohtadega ja leida võimalikke tööandjaid. Koostöös Euroopa Koolitusfondiga viib komisjon lõpule Ukraina ja ELi kvalifikatsiooniraamistike võrreldavuse projekti. Ukraina sõjapõgenikke toetatakse ka Euroopa oskuste pakti, programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele“ ja naisettevõtjatele suunatud algatuse raames. Euroopa lastegarantii aitab integreerida lapsi ja edendada nende vanemate pääsu tööturule. Ajutine kaitse annab ka õiguse arstiabile, mis hõlmab vähemalt esmaabi ja haiguste põhiravi. Tegelikkuses on paljud liikmesriigid läinud direktiivi ametlikest nõuetest kaugemale ja pakkunud arstiabile laiemat juurdepääsu. Spetsiaalne sidusrühmade võrgustik toetab sõjapõgenikest patsiente ja tervishoiutöötajaid, aga ka kodanikuühiskonna organisatsioone. Samal ajal töötab komisjon selle nimel, et aidata tagasi pöörduda neil inimestel, kes soovivad pärast Medevaci programmi kaudu ELis ravi saamist koju naasta. Samuti aitab EL tulla toime sõja tagajärgedega vaimsele tervisele, pakkudes psühhosotsiaalset tuge programmi „EL tervise heaks“ raames, millest Ukraina saab nüüd abi samadel tingimustel kui ELi liikmesriigid ja assotsieerunud riigid. Vaimse tervise toetamise programmi, mida rakendatakse Rahvusvahelise Punase Risti Föderatsiooni kaudu ja mis loodi algselt Ukrainaga piirnevatesse liikmesriikidesse saabuvate inimeste toetamiseks, laiendatakse nüüd nii, et see hõlmab kõiki liikmesriike, kusjuures rahastamist kahekordistatakse. Selge ja õigeaegne teave, mida antakse ELi ja Ukraina solidaarsusele pühendatud veebisaidi ning ukraina- ja venekeelse abitelefoni kaudu, on osa laiaulatuslikust kommunikatsioonistrateegiast, mis aitab tagada, et kaitse saajad teavad oma õigusi ning mõistavad majutuse, töökohtade, hariduse ja tervishoiuteenuste saamise võimalusi. See on aidanud suurendada kindlustunnet ELis liikumisel. Operatiivtugi ja rahaline toetus Tegevuse koordineerimise ja ühiste suuniste kaudu liikmesriikidele pakutava toetuse kõrval on kogu liidus ajutise kaitse rakendamisel olulist rolli etendanud ELi asutused ja kiiresti ümberkalibreeritud ELi rahastamine. ELi asutused andsid kiiresti kohapealset toetust Ukrainaga piirnevatele liikmesriikidele ja Moldovale. Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex) on Rumeeniasse, Slovakkiasse, Poolasse ja Moldovasse lähetanud ligi 260 ametnikku alalisest korpusest, samuti tehnilist varustust, ning on vajaduse korral valmis lähetama piirkonda veelgi inimesi ja varustust. ELi varjupaigaamet on oma tegevust märkimisväärselt laiendanud, koostades koos Bulgaaria, Tšehhi ja Rumeeniaga uued tegevuskavad ning muutes teisi kavasid, et pakkuda täiendavat toetust ajutise kaitse rakendamiseks. Praeguseks on liikmesriikidesse ja Moldovasse lähetatud üle 60 eksperdi ja tõlgi. Europol on lähetanud operatiivrühmad Ungarisse, Poolasse, Rumeeniasse, Slovakkiasse ja Moldovasse, et toetada nende riikide ametiasutusi sõjaga seotud kuritegude, sealhulgas rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse varajasel avastamisel. Rahastamisvajaduste rahuldamine Komisjon on võimaldanud enneolematut paindlikkust liidu rahaliste vahendite kasutamisel, et toetada liikmesriikide, peamiste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna jõupingutusi abivajajate toetamisel. Komisjon rakendas kiiresti meetmeid kättesaadavate ühtekuuluvuspoliitika rahaliste vahendite kasutuselevõtmiseks. Venemaa sissetungi järel esitatud ettepanekud ühtekuuluvusmeetmete kohta pagulaste toetamiseks Euroopas (CARE) võimaldasid liikmesriikidel paindlikult kasutada veel kättesaadavaid 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika rahalisi vahendeid, sealhulgas REACT-EU vahendeid, Ukraina sõjapõgenike toetamiseks rakendatavate meetmete jaoks. Neile järgnes FAST-CARE ettepanek, mis hõlmab ajavahemikku 2021–2027. Kumbki meede aitab liikmesriikidel võtta kiiresti kasutusele võimalikult palju rahalisi vahendeid suuremate eelmaksete, 100 % ELi kaasrahastamise ja lihtsustatud menetluste kaudu. Euroopa Sotsiaalfondi (ESF)/ESF+ raames vastu võetud programmide alusel tehakse juba märkimisväärseid jõupingutusi sõja tagajärgedega tegelemiseks. Uute paindlikkusmeetmete abil saab toetada haridust, tööhõivet ja sotsiaalset kaasatust ning pakkuda sõjapõgenikele toidu- ja esmast materiaalset abi. Rändevajadustest tulenevate probleemide lahendamiseks tehtavate investeeringute kaudu annavad olulise panuse ka Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) programmid. Paindlikkus, mida võimaldati siseküsimuste valdkonna fondide 2014.–2020. aasta rahaliste vahendite kasutamisel, on samuti toetanud esmaste vastuvõtuvajaduste katmist (hädaabimajutus, toit, tervishoiuteenused jne) ja ajutise kaitse rakendamist (esmane menetlemine ja registreerimine, inimeste suunamine spetsiaalsete tugiteenuste osutajate juurde jne). Osa toetusest tuleks eraldada kodanikuühiskonna organisatsioonidele ning kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, kes täidavad hädaabi andmisel olulist rolli. Lisaks saavad liikmesriigid kasutada tehnilise toe instrumenti, et suurendada Ukraina sõjapõgenike vastuvõtmise suutlikkust ja hõlbustada nende integreerimist. Pikemaajaliste vajaduste katmiseks saab märkimisväärses summas rahalisi vahendeid kasutada 2021.–2027. aasta finantsraamistiku raames. Liikmesriikidel on ka võimalus lisada rändetaustaga inimeste integreerimise toetamise meetmeid nii ühtekuuluvuspoliitika raames kui ka siseküsimuste valdkonna fondide raames ellu viidavatele riiklikele programmidele. Komisjoni talituste tehnilise tasandi külastustega kõikidesse peamistesse liikmesriikidesse tagati toetus riikide ametiasutustele. Samuti loodi ühtne kontaktpunkt, et hõlbustada kättesaadavate ELi rahaliste vahendite optimaalset ja vastastikku täiendavat kasutamist. ELi pühendumine Venemaa sissetungi tõttu Ukrainast põgenevate inimeste kaitsmisele on vankumatu. Komisjon kavatseb täielikult ära kasutada ajutise kaitse direktiivi pakutavaid võimalusi ja lubada antud ajutise kaitse pikendamist veel ühe aasta võrra, kuni 2024. aasta märtsini. Seeläbi tagatakse kindlustunne ja stabiilsus miljonitele inimestele. On väga oluline, et liikmesriigid võimaldaksid kaitse saajatel jätkuvalt kasutada neile ette nähtud õigusi, aidates täiskasvanutel leida stabiilsemat tööd ja lastel elada sisse kooliellu. EL toetab edaspidigi liikmesriikide jõupingutusi, mille eesmärk on tagada uute saabujate sujuv ja vastastikku kasulik lõimimine ja kaasamine ELi riikide ühiskonda. Paljudel inimestel tuleb mitmel korral ELi ja Ukraina vahet liikuda ning püsivat toetust on vaja pakkuda ka neile, kes otsustavad jäädavalt koju tagasi pöörduda. Komisjon toetab koju naasvate ukrainlaste taasintegreerimist osana laiemast Ukraina ees võetud abi- ja ülesehituskohustusest. Komisjon teeb solidaarsusplatvormi kaudu koostööd liikmesriikide ja Ukraina ametiasutustega, et töötada välja praktilised suunised ja lahendused, et need, kes koju tagasi pöörduvad, kustutaksid end registrist või teavitaksid tagasipöördumisest pädevaid asutusi, teades, et nad saavad hõlpsalt ELi siseneda ja taas kasutada ajutise kaitsega kaasnevaid õigusi. 3.LIIKUMINE VÄLJAKUJUNENUD RÄNDETEEDEL Seni on 2022. aastal Vahemere idaosa, Vahemere keskosa ja Vahemere lääneosa/Atlandi ookeani rändeteede kaudu ebaseaduslikult saabunud inimeste arv ületanud pandeemiaeelseid näitajaid, jäädes siiski oluliselt allapoole 2015. aasta taset.

Vahemere keskosa rändeteed kasutatakse endiselt kõige sagedamini. Peaaegu kõik rändajad saabusid Itaaliasse, samas kui Maltale saabujate arv on märkimisväärselt kahanenud. Praegusel ajal liiguvad sellel rändeteel peamiselt tuneeslased, egiptlased ja bangladeshlased. Endiselt asutakse enamasti teele Liibüast ja Tuneesiast; Türgi kaudu liikujad moodustavad nüüd aga 16 % kõigist ebaseaduslikest saabujatest. 2022. aastal toimus ka rändeliikumine otse Liibanonist Itaaliasse. Vahemere idaosa rändetee kaudu ebaseaduslikult saabujate arv on 2021. aastaga võrreldes kaks korda kasvanud, peamiselt suurenenud rändesurve tõttu Küprosele, kuhu suundub ligikaudu 60 % selle rändetee kaudu saabuvatest inimestest. Kreekasse saabujate arv on endiselt väiksem kui enne pandeemiat. Sellel rändeteel liiguvad peamiselt süürlased, nigeerlased ja türklased. Vahemere lääneosa / Atlandi ookeani rändeteel on Alžeeria ja Maroko/Lääne-Sahara jätkuvalt peamised lähteriigid, kust liigutakse Hispaania mandriosa ja Kanaari saarte suunas. Peamised päritoluriigid on Maroko, Alžeeria, Senegal, Côte d’Ivoire ja Guinea. Ebaseaduslikud piiriületused kolmel Vahemere rändeteel kuni 25. septembrini (allikas: liikmesriigid) Lääne-Balkani rändeteel avastati 2022. aasta esimese kaheksa kuu jooksul enam kui 86 000 ebaseaduslikku piiriületust, mida on peaaegu kolm korda rohkem kui 2021. aastal ja üle kümne korra rohkem kui 2019. aasta samal perioodil. Peamised rahvused olid süürlased, afgaanid ja türklased. Rändevoogude suurt arvu mõjutavateks teguriteks on piirkonnas juba viibivate rändajate liikumine ja viisavabaduse tõttu Serbiasse õhuteed pidi saabuvate inimeste liikumine. Rändajate arv on eriti märkimisväärselt kasvanud Põhja-Makedooniat ja Serbiat läbival rändeteel. Võttes arvesse saabujate arvu järsku suurenemist, jälgib komisjon olukorda rändevaldkonna valmisoleku- ja kriisikava ELi võrgustiku kaudu, suurendades valvsust ja korraldades esimese temaatilise kohtumise 4. oktoobril. Olukord idapiiril Valgevenega on jätkuvalt stabiilne: ebaseaduslike piiriületuste arv on oluliselt väiksem kui 2021. aastal rändajate ärakasutamise kriisi haripunktis. Hiljuti on siiski ilmnenud tõendeid selle kohta, et Leedu, Poola ja Läti piiril on ebaseaduslike piiriületuste arv veidi suurenenud (jäädes küll tublisti alla 2021. aasta tipptaseme), ning rändajate rahvused ja rändeteed näivad olevat muutumas, kusjuures paljud neist saabuvad Valgevenesse pärast seaduslikku reisimist Venemaale. Aasta esimesel seitsmel kuul kasvas varjupaigataotluste arv võrreldes 2021. aasta sama perioodiga (see oli aasta, mil pandeemia vastavaid näitajaid vähendas) ligikaudu 290 000 taotluselt peaaegu 480 000 taotluseni. 2019. aasta samal perioodil oli varjupaigataotluste arv 375 288. Kõige rohkem taotlusi esitasid afgaanid, süürlased ja venetsueellased ning enamik taotlusi esitati Saksamaale, Prantsusmaale ja Hispaaniale, nagu ka 2021. aastal. 4.RÄNDEOLUKORRA HALDAMINE Kuigi surve ei pruugi olla ühtlaselt jaotunud, ei ole viimase aasta dramaatiliste välissündmuste mõju jätnud puutumata ühtki liikmesriiki, olgu Ukrainast saabujate ja/või muude rändeteede kaudu ebaseaduslikult saabunud inimeste arvu märkimisväärse suurenemise näol. Liikmesriikide suuruse või vastuvõtusuutlikkuse või saabujate suure arvu tõttu ei peegelda absoluutarvud alati suhtelist mõju üksikutele liikmesriikidele. Liikmesriikide toetamine kohapeal Komisjon ja ELi asutused on jätkuvalt pakkunud liikmesriikidele sihipärast eksperdiabi rände- ja vastuvõtuprobleemide lahendamisel. Komisjoni rändehalduse rakkerühm, mis loodi 2020. aasta septembris, jätkas tööd vastuvõtutingimuste parandamiseks Kreeka saartel. Arvestades Vahemere keskosa rändetee ja Vahemere lääneosa / Atlandi rändetee kaudu saabujate suurt arvu, on rakkerühm toetanud ka Itaaliat, Maltat ja Hispaaniat rändevoogude haldamisel ning pakkunud aktiivset toetust Küprosele, aga ka Valgevene ja Ukrainaga piirnevatele liikmesriikidele. Viimastel aastatel on Euroopa ilmutanud enneolematut solidaarsust Kreekaga. See hõlmab rahalist toetust ning komisjoni ja ELi asutuste töötajate kohalolu eesmärgiga toetada Kreekat piiride haldamisel, varjupaiga- ja tagasisaatmismenetluste läbiviimisel ning operatiivsel planeerimisel ja tegevuse koordineerimisel. Edusamme on tehtud uute vastuvõturajatiste ehitamisel Kreeka saartele; nüüdseks on loodud uued keskused Samosel, Kosil ja Lerosel. ELi hädaabiga toetatakse mitmeotstarbeliste vastuvõtu- ja isikutuvastuskeskuste ehitamist viiele saarele. Tänu mandrile üleviimisele ja üle 4 800 inimese ümberpaigutamisele teistesse liikmesriikidesse, mida toetatakse ELi vahenditest, on Kreeka saartel laagrites elavate inimeste koguarv nüüd ligikaudu 4 400 (2019. aastal 42 000). Nii saartel kui ka mandril on vastuvõtutingimusi (peavari, hügieenitingimused, hariduse ja tervishoiu kättesaadavus kõigile lastele jne) oluliselt parandatud ja need on kooskõlas Euroopa standarditega. Tõhusamate varjupaigamenetluste tulemusena on menetlemata taotluste arv 2022. aasta esimese nelja kuu jooksul 2021. aasta sama perioodiga võrreldes poole võrra vähenenud. Saatjata alaealistele pakutakse erivastuvõttu ja -hoolt, paigas on varjupaigataotlejatele vastuvõtukeskustes pakutavad uued integratsioonieelsed meetmed, näiteks keele- ja oskuste arendamise kursused, ning käivitatud on uued projektid pagulastena tunnustatud inimeste integreerimiseks. Komisjoni poolt Hispaaniale rändevoogude haldamiseks pakutav toetus, sealhulgas komisjoni ja ELi asutuste (Frontex ja ELi varjupaigaamet) töötajate kohalolu kaudu, on keskendunud riikliku vastuvõtusüsteemi reformimisele, mille vajadus tuleneb kasvanud rändesurvest. Varjupaigataotlejate vastuvõtmise suutlikkus suurenes 2021. aasta septembri ja 2022. aasta septembri vahelisel ajal ligikaudu 10 000 kohalt ligikaudu 18 000 kohani. ELi rahaliste vahenditega on toetatud ka riigi varjupaigaameti reformimist, mille tulemusena on võetud tööle oluliselt rohkem inimesi. Täiendavate rahaliste vahenditega toetatakse vastuvõtusüsteemi Ceutas ja Kanaari saartel. Itaalia jätkuv toetamine hõlmab Frontexi, ELi varjupaigaameti ja Europoli pikaajalise töö koordineerimist Itaalia ametiasutustega, sealhulgas Catanias tegutseva ELi piirkondliku rakkerühma kaudu, samuti ELi töötajate viibimist kohapeal ja liidupoolset rahastamist. Samaaegselt tehakse Itaalia ametiasutustega koostööd Liibüast Vahemere keskosa kaudu kulgevate rändevoogudega tegelemisel. Kuna mitu liikmesriiki täheldas 2022. aastal, et üha rohkem varjupaigataotlejaid on pärit kolmandatest riikidest, mille suhtes kehtib Lääne-Balkani piirkonnas viisavabadus, tegeleb komisjon selle küsimusega koos asjaomaste partneritega kahepoolselt, viisavabaduse peatamise mehhanismi ja laienemisprotsessi raames. Selleks et tagada ELis viisavaba reisimise korra hea toimimine, on jätkuvalt väga oluline, et Lääne-Balkani partnerriigid kooskõlastaksid oma viisapoliitika ELiga. Küprose toetamine Küprosele ebaseaduslikult saabunud inimeste arv on võrreldes 2021. aastaga kasvanud 122 %, peamiselt selliste rändajate tõttu, kes saabuvad Türgist valitsuse kontrolli alt välja jäävatele aladele ja seejärel ületavad eraldusjoone. Praegu ongi ELis kõige rohkem varjupaigataotlejaid elaniku kohta Küprosel. Komisjon on koos ELi asutustega toetust suurendanud. 2022. aasta veebruaris sõlmiti Küprose ametiasutuste, komisjoni ja ELi asutuste vahel ühine vastastikuse mõistmise memorandum, mille rakendamist toetab terviklik tegevuskava. Toetuse ühe osana on Frontex, Europol ja ELi varjupaigaamet kohapeale lähetanud kokku üle 160 eksperdi. Pärast kolmepoolse tagasisaatmise töörühma loomist koos Frontexi ja komisjoniga suureneb pidevalt nende rändajate arv, kes Küproselt tagasi saadetakse, sealhulgas Frontexi korraldatavate ühiste tagasisaatmisoperatsioonide raames. Frontexi toetusel kommertslendudega tagasi saadetavate kolmandate riikide kodanike arvu poolest on Küpros nüüd liikmesriikide seas kolmandal kohal, kusjuures sunniviisiliselt tagasisaadetavate saatevalvet tugevdati märtsis tagasisaatmisspetsialistide lähetamisega Küprosele. Neid jõupingutusi toetab ELi teavitustegevus Küprose jaoks kõige olulisemates päritolu- ja transiidiriikides, sealhulgas Türgis, Nigeerias, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Pakistanis ja Kamerunis. Teavitustegevuse käigus on ühe võtmeküsimusena käsitletud registreerumist olematutesse ülikoolidesse valitsuse kontrolli alt väljas olevatel Küprose aladel, kuhu rändajad sellise registreerumise alusel Türgist saabuvad ja kus nad seejärel püüavad eraldusjoont ületada. Komisjon on intensiivselt suhelnud Türgi ametivõimudega ja Küprose türgi administratsiooniga, et teha lõpp tavadele, mis hõlbustavad selliseid ebaseaduslikke saabumisi. Seda tööd täiendavad ELi rahastatud teavituskampaaniad päritoluriikides. Siseküsimuste valdkonna fondide 2021.–2027. aasta vahenditest Küprosele võimaldatav rahastamine hõlmab toetust uue avatud vastuvõtukeskuse ja lahkumiseelse kinnipidamiskeskuse, sealhulgas haavatavatele inimestele eraldatavate ohutute tsoonide, puhke- ja ühisalade ning ravi- ja karantiinialade rajamiseks. Nõukogu eesistujariigi Prantsusmaa väljapakutud järkjärgulise lähenemisviisi raames pöörati erilist tähelepanu rände- ja varjupaigaleppe solidaarsusmõõtmele. Paljud liikmesriigid kiitsid 2022. aasta juunis heaks poliitilise solidaarsusdeklaratsiooni, mille kohaselt luuakse vabatahtlik solidaarsusmehhanism, mis sillutab teed jätkuvatele aruteludele varjupaiga- ja rändehalduse määruse üle. Allakirjutanud riigid palusid komisjonil mehhanismi koordineerida, sealhulgas hinnates nende liikmesriikide vajadusi, kuhu saabutakse esimesena, ja jälgides võetud kohustuste täitmist. Eesmärk on tagada piisav toetus liikmesriikidele, kuhu Vahemere keskosa, idaosa ja lääneosa/Atlandi ookeani rändeteede kaudu saabujad esimesena sisenevad, võttes samal ajal arvesse survet, mida avaldab kõigile liikmesriikidele Venemaa sissetung Ukrainasse. Mehhanism on ajutine, kehtib üks aasta ja on vabatahtlik. Eelistatud solidaarsuse liik on ümberpaigutamine, kuid liikmesriigid võivad komisjoni koordineerimisel anda ka rahalist toetust. Mehhanism vaadatakse pidevalt läbi ja seda võidakse pikendada. Kui ümberpaigutamine puudutab rahvusvahelist kaitset vajavaid isikuid ja selle puhul seatakse esikohale kõige haavatavamad inimesed, siis rahalist toetust võib anda ka partnerriikides ellu viidavatele projektidele.

Mehhanismi rakendamise koordineerimiseks on komisjon loonud vabatahtliku solidaarsusmehhanismi solidaarsusplatvormi, mida ta juhib koostöös nõukogu eesistujariigiga. Seni on 13 liikmesriiki ja assotsieerunud riiki nõustunud võtma vastu ümberpaigutatavaid inimesi ning teised on nõustunud andma rahalist toetust. Deklaratsioon on hakanud juba tulemusi andma: augustis paigutati ümber esimesed varjupaigataotlejad ja edaspidised ümberpaigutamised on ettevalmistamisel. Komisjon teeb ümberpaigutamise kiirendamiseks koostööd vastuvõtmisega nõustunud riikide, ELi varjupaigaameti ja Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooniga. Nagu rõhutatakse ka deklaratsioonis, annab see ajutine mehhanism kasulikke õppetunde seadusandlikes ettepanekutes sisalduvate solidaarsuselementide rakendamiseks ning seda võetakse arvesse käimasolevatel läbirääkimistel alalise, struktureeritud ja prognoositava solidaarsusmehhanismi loomise üle. Rahastamine 2021.–2027. aasta riiklike programmide käimasolev vastuvõtmine annab liikmesriikidele võimaluse kasutada märkimisväärseid täiendavaid rahalisi vahendeid. Siseküsimuste valdkonna fondidest antakse otsest toetust riiklike varjupaiga- ja rändesüsteemide tugevdamiseks ning pikaajaliste komplekssete piirihaldus- ja seirelahenduste väljatöötamiseks kooskõlas ELi väärtuste ja liidu õigusega. Septembri keskpaigaks oli liikmesriikide 78 programmist vastu võetud 15 programmi; ülejäänud programmid tuleb vastu võtta aasta lõpuks. Komisjon teeb edusamme kooskõlas temaatilise rahastu 2021.–2022. aasta tööprogrammide rakendamise kavaga. ELi asutuste toetus liikmesriikidele Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti järeltulija ELi varjupaigaamet tõhustas oma tegevust 2022. aasta jaanuaris, kui jõustus ameti asutamise määrus. Praegu toetab amet 12 liikmesriiki varjupaiga-, vastuvõtu- ja ajutise kaitse vajaduste täitmisel, olles lähetanud neisse liikmesriikidesse üle 1 000 eksperdi. Olulist rolli täidab ka Europol, kes teeb liikmesriikidega koostööd, et tagada rände haldamisel vajalik turvalisus. Europol toetab praegu üheksat liikmesriiki ja Moldovat, kuhu on lähetatud Europoli ametnikud ja külalisametnikud. Frontex on maismaa-, mere- ja õhupiiridele ning tagasisaatmise toetamiseks lähetanud üle 2 000 ametniku, samuti tehnilist varustust. Selleks et kõrvaldada püsivad võimekuse puudujäägid, mis omakorda põhjustavad puudujääke kavandatud lähetustes, on äärmiselt oluline, et liikmesriigid täidaksid oma kohustusi ja annaksid oma panuse. Frontex Hiljutised sündmused on andnud tunnistust Frontexi olulisest rollist liikmesriikide abistamisel piiride haldamise ja valve ning tagasisaatmise valdkonnas. Frontex on laiendanud ka koostööd partnerriikidega, sealhulgas ametlike staatust käsitlevate kokkulepete kaudu (vt 7. jagu). Frontexi rolli laienedes on amet teinud läbi keerulise üleminekuprotsessi. ELi välispiiri kaitsmisel tuleb tagada, et kõik võetavad meetmed oleksid täielikult kooskõlas põhiõiguste hartaga ja ELi väärtustega. Komisjon suhtub Euroopa piiri- ja rannikuvalveametnike sobimatut tegevust puudutavatesse väidetesse väga tõsiselt ning võtab koos asjaomaste liikmesriikidega järelmeetmeid, jälgides samal ajal ameti edusamme kõigi asjakohaste soovituste rakendamisel. Komisjon väljendab heameelt selle üle, et Frontex on tugevdanud põhiõiguste järelevalve raamistikku ning nimetanud ametisse põhiõiguste ametniku ja tema asetäitja. 2022. aasta novembriks on põhiõiguste vaatlejaid kokku 46. 2022. aasta juunis avaldas põhiõiguste ametnik 2021. aasta aruande, mis sisaldab ülevaadet järelevalve- ja nõustamistegevusest. Põhiõiguste ametnik annab korrapäraselt aru ka haldusnõukogule. Vastavalt Euroopa piiri- ja rannikuvalve määrusele viib komisjon 5. detsembriks 2023 läbi hindamise, mille käigus ta vaatleb Frontexi võetud meetmete mõjusust, tõhusust, asjakohasust ja sidusust ning ELi lisaväärtust, sealhulgas ameti juhtimisstruktuuri ja haldusnõukogu tehtavat järelevalvet. Hindamise eel algatab komisjon ameti juhtimise teemal dialoogi Euroopa Parlamendi ja nõukoguga. Ebaseaduslik teisene ränne Teisene ränne ELis õõnestab Euroopa ühise varjupaigasüsteemi usaldusväärsust ja terviklikkust. Kuigi sellise rände kohta on keeruline usaldusväärseid andmeid koguda, võib varjupaigataotlejate sõrmejälgede andmete võrdlemise süsteemi (Eurodac) kaudu saada andmeid lahkumiste ja sihtkohtade kohta ning teha kindlaks, kas ühes liikmesriigis registreeritud isik on juba registreerinud vähemalt ühe varjupaigataotluse teises liikmesriigis. Samuti võib selle süsteemi abil saada teavet selle kohta, kas pärast varjupaigataotluse registreerimist ühes liikmesriigis on isik peetud kinni teises liikmesriigis ebaseaduslikult viibiva isikuna. 2022. aasta juunis leppisid liikmesriigid, komisjon ja ELi varjupaigaamet kokku töötada välja tegevuskava, et tagada Dublini III määruse kohaste üleandmiste parem rakendamine. Tegevuskavas nähakse ette praktilised sammud, mida liikmesriigid peaksid tegema, et ületada peamised takistused, millega liikmesriigid praegu isikute üleandmisel silmitsi seisavad. Vabatahtlikest liikmesriikidest moodustatud eksperdirühma esimene kohtumine toimus 8. septembril 2022. Tegevuskava peaks valmima ja heaks kiidetama aasta lõpuks. Rände- ja varjupaigaleppe eesmärk on pakkuda struktuurseid lahendusi ja vähendada ebaseadusliku teisese rände stiimuleid, tagades täpsemad ja täielikumad andmed. Solidaarsusdeklaratsioonis rõhutasid liikmesriigid pühendumist ebaseadusliku teisese rände vähendamisele Dublini määruse kohaste üleandmiste kiirendamise teel, tunnistades samal ajal, et oluline on tagada rahvusvahelise kaitse saajate võimalused seaduslikuks liikuvuseks liikmesriikide vahel. Schengeni piirieeskirjade muutmise ettepaneku kohaselt kehtestatakse ebaseadusliku teisese rände vähendamiseks uus üleandmiskord ja võimaldatakse liikmesriikidel vaadata läbi olemasolevad kahepoolsed tagasivõtulepingud või sõlmida omavahel uusi kahepoolseid tagasivõtulepinguid. Kuigi sisepiirikontrolli taaskehtestamine peaks jääma viimaseks abinõuks, nähakse ettepanekuga ette ka võimalus põhjendada sisepiirikontrolli taaskehtestamist ulatusliku ebaseadusliku teisese rändega. 5.VÄLISPIIRIDE HALDAMINE JA ISIKUTE TAGASISAATMINE Välispiiride haldamine on rände- ja varjupaigaleppe lähenemisviisi üks keskseid osi. See on ka üks prioriteete Schengeni strateegia rakendamisel, mida nüüd arendatakse edasi iga-aastase Schengeni tsükli (Schengeni ala uus juhtimismudel) kaudu ja millega seotud edusamme käsitleti mais vastu võetud esimeses Schengeni olukorda käsitlevas aruandes . Tugeva piirihalduse üks peamisi elemente on välispiiride integreeritud haldamine. Komisjon on konsulteerinud Euroopa Parlamendi ja nõukoguga edaspidise arengusuuna teemal, kutsudes üles tagama tugevat ja sidusat operatiivset lähenemisviisi piirikontrollile, otsingu- ja päästetegevusele, riskianalüüsile, asutustevahelisele, ELi ja rahvusvahelisele koostööle, tagasisaatmisele, põhiõigustele, teadusuuringutele ja innovatsioonile ning koolitusele. Komisjon, eu-LISA ja liikmesriigid on suurendanud jõupingutusi uue IT-arhitektuuri ja koostalitlusvõime arendamiseks ja rakendamiseks. See annab piirivalveametnikele paremad vahendid ELi sisenemise kontrollimiseks ning julgeoleku, tervise või ebaseadusliku rändega seotud riskide juhtimiseks. Schengeni infosüsteem (SIS) on suurim ja kõige laialdasemalt kasutatav julgeoleku ja piirihalduse alase teabe jagamise süsteem Euroopas. Alates 2022. aasta sügisest jagatakse süsteemis teavet tagasisaatmisotsuste kohta, et parandada nende otsuste täitmise tagamist. Uued infosüsteemid, nagu riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem (EES), aitavad parandada kontrollide kvaliteeti ja tõhusust ning avastada dokumendi- ja identiteedipettusi. Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) aitab kindlaks teha viisanõudest vabastatud reisijatega seotud julgeoleku- või ebaseadusliku rände riskid enne, kui need reisijad jõuavad ELi piirile. Koostalitlusvõime aitab veelgi paremini tuvastada isikuid, kelle andmeid nendes IT-süsteemides säilitatakse, ja võidelda seega identiteedipettuste vastu. Nagu on märgitud komisjoni aruandes koostalitlusvõimet käsitlevate määruste rakendamise kohta, on oluline, et eu-LISA ja liikmesriigid vähendaksid viivitusi ning tagaksid piiri- ja rändehalduse IT-süsteemide täieliku toimimise 2023. aasta lõpuks. Välispiiride haldamist hõlbustaks ka komisjoni ettepanek viisamenetluste digiteerimise kohta. Selle peamine eesmärk on ajakohastada viisataotluste esitamist ja menetlemist, muutes need protsessid tõhusamaks ja liikmesriikide vahel ühtlustatumaks, mis suurendaks nii julgeolekut kui ka ELi atraktiivsust reisi sihtkohana. Tagasisaatmise tõhustamise meetmed

ELi ühine tagasisaatmissüsteem on kuju võtmas ning astutud on olulisi samme selleks, et luua alus tõhusamale, jätkusuutlikumale ja humaansemale EList tagasisaatmisele. Rände- ja varjupaigapoliitika struktuurireformi kallal töötades on oluline tagada kehtivate ELi õigusaktide täielik järgimine. 29. septembril 2022 võttis komisjon meetmeid mitmes rikkumismenetluses, mis olid seotud liikmesriikide õigusaktide ja tavade mittevastavusega liidu õigusnormidele ja menetlustele tagasisaatmise valdkonnas. Üks konkreetne tegevusvaldkond on olnud EList tagasisaatmise määra suurendamine, sealhulgas eelkõige pandeemiast tingitud piirangute kaotamise kontekstis. Nende inimeste tagasisaatmine, kellel ei ole õigust ELis viibida, on õiglase ja tulemusliku rändepoliitika lahutamatu osa. Pärast COVIDiga seotud langust 2020. aastal tõusis tegelik tagasisaatmise määr 2021. aastal 21 %ni, jäädes 2019. aasta 29 % tasemest allapoole. Absoluutarvudes saadeti 2021. aastal pärast lahkumisettekirjutuse tegemist EList tagasi üle 70 000 kolmandate riikide kodaniku, mis on ligikaudu pool 2019. aastal tagasisaadetute arvust. EL ja liikmesriigid peavad jätkama tööd selle nimel, et tagada tagasisaatmismenetluste nõuetekohane toimimine ELis ning tõhustada tagasivõtmisalast koostööd partneritega kogu maailmas. See koostöö on osutunud viljakaks tagasisaatmise suurendamisel sellistesse riikidesse nagu Bangladesh ja Pakistan ning aidanud neid liikmesriike, keda ebaseadusliku rände vood kõige otsesemalt mõjutavad, näiteks Kreekat, Maltat ja Küprost. Alates juunist on rände- ja varjupaigaleppes osutatud tagasisaatmise koordinaator juhtinud kõrgetasemelist võrgustikku, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja Frontex. Võrgustiku esimene kohtumine toimus 8. septembril 2022. Oma ühise töö suunamiseks määravad koordinaator ja võrgustik kindlaks ühise ja sidusa lähenemisviisi ning tagasisaatmist käsitleva tegevusstrateegia, mis on koostamisel, ning rakendavad neid. Tegevusstrateegias määratakse kindlaks praktilised prioriteetsed toimingud puuduste kõrvaldamiseks ja vastastikuse sidususe suurendamiseks. Selle tulemusena arendatakse edasi riikide poliitika- ja õigusraamistikke, sealhulgas parandades praktikas varjupaiga- ja tagasisaatmismenetluste vahelisi seoseid, kõrvaldatakse tagasisaatmist takistavad tõkked, suurendatakse riikide suutlikkust, kõrvaldatakse lüngad teadmistes ning parandatakse liikmesriikide vahel ja Frontexiga tehtavat koostööd. Seda strateegilist lähenemisviisi toetavad praktilised meetmed. Esiteks on Frontex muutunud tagasisaatmise valdkonnas oluliseks osaliseks, suurendades märkimisväärselt toetust, mida ta annab liikmesriikidele protsessi kõigis etappides, eelkõige vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerimise valdkonnas. Praeguse seisuga on Frontex 2022. aastal koordineerinud 210 tagasisaatmisoperatsiooni, mille tulemusena ameti korraldatud tellimuslendudega saadeti tagasi 7 210 kolmanda riigi kodanikku ja kommertslendudega 10 115 kolmanda riigi kodanikku. 2022. aastal toimusid kaks esimest Frontexi juhitud operatsiooni 40 ebaseadusliku rändaja tagasisaatmiseks Albaaniasse ja 40 ebaseadusliku rändaja tagasisaatmiseks Nigeeriasse. Alates 2022. aasta aprillist pakub Frontex toetust ka taasintegreerimiseks 24 päritoluriigis. Kuna ametile esitatakse suuri ootusi ja tema roll liikmesriikide toetamisel kasvab, tuleb määrata kindlaks selged prioriteedid ja eraldada strateegiliselt vahendeid. 2021. aasta aprillis esitatud ELi vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerimise strateegia rakendamisel on edasi liigutud. Nüüdseks on suures osas paigas raamistik, struktuurid ja vahendid, mis on vajalikud selleks, et tagada vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerimise lõimimine ELi ühisesse tagasisaatmissüsteemi. 2021. aasta kohta esitatud arvud juba viitavad vabatahtliku tagasipöördumise määra suurenemisele. Lisaks olid 2021. aastal esmakordselt enam kui pooled Frontexi toetatud regulaarlendudega toimunud tagasipöördumistest vabatahtlikud (2021. aastal 57 %, 2022. aastal seni 58 %, võrreldes 38,5 %ga 2020. aastal). Praeguseks on välja töötatud peamised vahendid, nagu Frontexi ühised taasintegreerimisteenused, ühine raamistik taasintegreerimise korraldajate jaoks ja tagasipöördumisnõustajate koolitus, et parandada tagasi pöörduda soovivatele ebaseaduslikele rändajatele pakutava toe kvaliteeti. Tuleb jätkata tööd selle nimel, et neid uusi vahendeid kasutataks täiel määral ära, koordineerides tegevust Euroopa välisteenistuse ja kolmandates riikides asuvate ELi delegatsioonidega, ning tagada, et vabatahtlikust tagasipöördumisest ja taasintegreerimisest saaks liikmesriikide tagasisaatmissüsteemide keskne osa. Tagasisaatmine ja tagasivõtmine on nüüd kinnistatud uues terviklikus lähenemisviisis kolmandate riikidega rändealase partnerluse süvendamisele, nagu on osutatud rände- ja varjupaigaleppes. 7. jaos kirjeldatakse, kuidas rändeküsimused integreeritakse ajakohastesse ja laiaulatuslikesse partnerlussuhetesse maailma eri riikidega. Tagasivõtmist käsitletakse suhete olulise osana, mis võimaldab teha edusamme mitmes vastastikust huvi pakkuvas küsimuses. Komisjon on välissuhetes suurendanud poliitilist fookust tagasivõtmisele, taasalustades vastavad arutelud kõrgetasemeliste kahepoolsete kontaktide ja missioonide käigus ning koordineerides sellesisulisi sõnumeid liikmesriikidega. Komisjon kasutab kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid, et rõhutada tagasipöördumise tähtsust rändepoliitika lahutamatu osana. Komisjon ja liikmesriigid on hinnanud seniseid volitusi ELi tagasivõtulepingute üle peetavateks läbirääkimisteks ning arutanud pragmaatilist, kohandatud ja paindlikku lähenemisviisi, et teha käimasolevatel läbirääkimistel konkreetseid edusamme. Komisjon järgib seda lähenemisviisi aktiivselt ning Euroopa välisteenistus ja ELi delegatsioonid tõstatavad tagasivõtuküsimusi oma kontaktides peamiste partnerriikidega rändeküsimustes. Liidu viisaeeskirja artiklis 25a sätestatud mehhanismi rakendamine kätkeb endas struktureeritud lähenemisviisi tagasivõtmise alase koostöö parandamiseks kolmandate riikidega, luues raamistiku selle küsimuse vaatlemiseks suhete üldise seisu kontekstis ning sidudes tagasivõtmise alase koostöö ELi viisapoliitikaga (vt 7. jagu allpool). Rahvusvahelisest olukorrast tulenevalt on EL pidanud võtma ka meetmeid varasema viisalihtsustuse tühistamiseks. Nõukogu võttis 9. novembril 2021 vastu komisjoni ettepaneku ELi–Valgevene viisalihtsustuslepingu osalise peatamise kohta. 25. veebruaril 2022 võeti vastu ELi–Venemaa viisalihtsustuslepingu osalise peatamise otsus, mis oli suunatud Venemaa diplomaatilise passi omanikele, Venemaa riigiametnikele ja ettevõtjatele. 9. septembril 2022 peatati viisalihtsustusleping Venemaaga täielikult ning komisjon avaldas suunised viisade andmise ja olemasolevate viisade käsitlemise kohta. Komisjon on avaldanud suunised seoses Venemaa kodanike saabumisega välispiiridele sõja eskaleerumise kontekstis. 6.RÄNDE- JA VARJUPAIGALEPPE RAKENDAMISEGA EDASILIIKUMINE Hiljutised rändega seotud arengud ning pidev ebaseaduslikust rändest tingitud surve mitmel rändeteel näitavad, et jätkusuutlik ja õiglane ELi rändesüsteem on hädavajalik. Rände- ja varjupaigaleppe rakendamine on muutunud veelgi olulisemaks. 7. septembril 2022 saavutatud poliitiline kokkulepe Euroopa Parlamendi ja ELi nõukogu roteeruvate eesistujariikide ühise tegevuskava kohta loob aluse intensiivsemale dialoogile rände- ja varjupaigaleppe teemal ning annab tõuke kõigi menetluses olevate varjupaiga- ja rändealaste seadusandlike ettepanekute üle peetavate läbirääkimiste lõpuleviimiseks 2024. aasta veebruariks. 2022. aasta sügisel algavad läbirääkimised peaksid tagama võrdväärse ja tasakaalustatud edasimineku ning Euroopa Parlamendi varjupaigaküsimuste kontaktrühma liikmete ja nõukogu roteeruvate eesistujariikide osalusel toimuv järeltöö on selle edasimineku saavutamisel keskse tähtsusega. Mis puudutab nõukogu, siis eesistujariigi Prantsusmaa järkjärguline lähenemisviis, mis hõlmab liikmesriikide samaväärset pühendumist nii solidaarsuse kui ka vastutuse valdkonnas, on aidanud kaasa märkimisväärsetele edusammudele täieliku õigusraamistiku vastuvõtmise suunas. Nõukogu võttis vastu läbirääkimisvolitused seoses taustakontrolli ja Eurodaci käsitlevate seadusandlike ettepanekutega. Nende ettepanekutega on äärmiselt oluline edasi liikuda, et tugevdada ELi välispiiri kaitset ja leevendada survet Schengeni alale. Uus Eurodac aitab jälgida ebaseaduslikku rännet ja teisest rännet, parandada tagasisaatmise väljavaateid, registreerida otsingu- ja päästeoperatsioonide järel saabujaid ning viia lõpule koostalitlusvõime raamistiku loomise. Taustakontrolli käsitleva määruse ettepanekuga tagatakse, et piiril või riigi territooriumil määratakse kiiresti kindlaks õige menetlus – varjupaiga- või tagasisaatmismenetlus. Komisjon väljendab heameelt eesistujariigi Tšehhi töö üle solidaarsuse valdkonnas ja varjupaigamenetluste määrusega. Liikmesriike julgustatakse jõudma varjupaiga- ja rändehalduse ning varjupaigamenetluste määruste, aga ka rändevaldkonnas esinevaid eri liiki kriise puudutavate ettepanekute osas kokkuleppele. Euroopa Parlamendi poolel esitasid raportöörid raporti projektid kõigi seadusandlike ettepanekute kohta, mis esitati koos rände- ja varjupaigaleppega 2020. aastal, ning tagasisaatmisdirektiivi uuestisõnastamise kohta, mille kohta tehti ettepanek 2018. aastal. Kooskõlas ühises tegevuskavas võetud kohustusega aitab Euroopa Parlamendi varjupaigaküsimuste kontaktrühm kõik raportid kiiresti vastu võtta. Eurodaci, varjupaiga- ja rändehaldust ning varjupaigamenetlusi käsitlevate määruste üle läbirääkimiste alustamine ning 2016. aastal laiema varjupaigareformi osana esitatud täiustatud ettepanekutega tehtava töö lõpuleviimine tooks kohest kasu, võimaldades rändehaldust tõhustada ja tagades ELi sidusa reageerimise kujunevatele probleemidele. Muu hulgas tuleb edasi liikuda 2018. aastal saavutatud esialgse kokkuleppega liidu ümberasustamisraamistiku määruse kohta, et ELil oleks olemas ümberasustamise ja humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise poliitika stabiilne ja prognoositav raamistik. Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid 2018. aasta juunis esialgsele kokkuleppele ka vastuvõtutingimuste direktiivi uuestisõnastamise ja miinimumnõuete määruse suhtes. Samuti tuleks edasi liikuda töös uue tagasisaatmist käsitleva õigusraamistikuga, et jõuda kokkuleppele tagasisaatmisdirektiivi uuestisõnastamise ettepaneku suhtes, nagu on osutatud rände- ja varjupaigaleppes. Nende ettepanekutega seotud lahendamata küsimuste käsitlemiseks tuleks uuesti läbirääkimisi alustada. 2021. aasta detsembris tegi komisjon ettepaneku võtta vastu määrus, milles käsitletakse rändajate ärakasutamise olukordi rände- ja varjupaigaküsimuste valdkonnas. See looks ELi varjupaiga- ja tagasisaatmiseeskirjade stabiilse raamistiku, selgitades, kuidas liikmesriigid saaksid selliste olukordadega toime tulla, järgides täielikult liidu õigust, põhiõigusi ja rahvusvahelisi kohustusi. Siis kaoks vajadus rakendada edaspidistes rändajate ärakasutamise olukordades, nagu need on määratletud muudetud Schengeni piirieeskirjades, ajutisi meetmeid. Komisjon kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles tõhustama tööd selle ettepanekuga, mis täiendab rände- ja varjupaigaleppes esitatud terviklikku lähenemisviisi rände- ja varjupaigaküsimustele, ning käsitlema seda koos ettepanekuga kriisi ja vääramatu jõuga seotud olukordi käsitleva määruse kohta. Kuna juunis võeti vastu nõukogu läbirääkimisvolitused, ootab komisjon ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu vaheliste läbirääkimiste alustamist 2021. aasta detsembris esitatud ettepaneku üle muuta Schengeni piirieeskirju. Igal aastal saabub ELi seaduslikult juba kaks kuni kolm miljonit kolmandate riikide kodanikku. Ambitsioonikas ja jätkusuutlik seadusliku rände poliitika on rände- ja varjupaigaleppe tervikliku lähenemisviisi oluline osa. Oskuste ja talendi paketi eesmärk on täita tööturu vajadusi, mis on seotud praeguste demograafiliste suundumuste ja oskuste nappusega ELis, ning olla valmis tulevasteks vajadusteks. Pakett sisaldab õiguslikke, korralduslikke ja poliitilisi algatusi, mis toovad kasu ELi majandusele, tugevdavad koostööd ja partnerlust kolmandate riikidega ning parandavad pikaajalist rändehaldust. ELi suunduva seadusliku rände tulevikku suunatud poliitika keskendub keskpikas ja pikemas perspektiivis kolmele tegevusvaldkonnale: hooldus, noored ja innovatsioon. Nende poliitikavaldkondade puhul seatakse eesmärk meelitada oskustöölisi ja andekaid inimesi sektoritesse, kus on tungiv tööjõupuudus ja -vajadus. Pikaajaliste elanike direktiivi uuestisõnastamine parandab veelgi nende rändajate õigusi ja ELi-sisest liikuvust, kes on meie riikide ühiskonda juba hästi integreeritud, ning ühtse loa direktiivi uuestisõnastamisega ühtlustatakse ja lihtsustatakse veelgi riiki lubamise menetlusi tööandjate, rändeasutuste ja rändajate endi huvides ning parandatakse kolmandatest riikidest pärit töötajate kaitset. Euroopa Parlamendis ja nõukogus nende ettepanekute üle arutelude alustamine aitab luua tugeva raamistiku uute andekate inimeste meelitamiseks ELi. Pealegi, nagu teatas president von der Leyen oma kõnes olukorrast Euroopa Liidus, on 2023. aasta Euroopa oskuste aasta. Komisjon töötab välja sihipärased meetmed kolmandate riikide kodanike kvalifikatsioonide tunnustamiseks, et aidata veelgi meelitada Euroopa tööturule andekaid inimesi kolmandatest riikidest. Ambitsioonikas ja jätkusuutlik seadusliku rände poliitika tugineb ka kehtivate õigusaktide nõuetekohasele ülevõtmisele ning tõhusale kohaldamisele ja täitmise tagamisele. Komisjon jätkab koostöös liikmesriikidega jõupingutuste suurendamist, et tagada hooajatöötajate direktiivi ja tööandjate karistuste direktiivi nõuetekohane ja tõhus rakendamine, kohaldamine ja täitmise tagamine. Selleks et paremini kaitsta kolmandate riikide kodanikke, sealhulgas ukrainlasi, tööalase ärakasutamise eest, teeb komisjon koostööd Euroopa Tööjõuametiga, sealhulgas deklareerimata tööga võitlemise Euroopa platvormi raames. Komisjon tegi ettepaneku võtta vastu määrus sunniviisilise töö tulemusena valminud toodete keelustamise kohta liidu turul. 7.KOOSTÖÖ RAHVUSVAHELISTE PARTNERITEGA Diplomaatiline tegevus suhetes peamiste partnerriikidega rände ja sundrände küsimustes

Välismõõde on rände- ja varjupaigaleppes esitatud tervikliku lähenemisviisi oluline osa. Viimase aasta jooksul on EL intensiivistanud diplomaatilist tegevust suhetes partnerriikidega ja tõhustanud tööd rände valdkonnas vastastikku kasuliku koostöö saavutamiseks, sealhulgas mitmepoolses kontekstis. Püsiva koostöö loomiseks on väga oluline, et EL ja selle liikmesriigid kõneleksid partnerriikidega ühel häälel, kooskõlas Euroopa tiimi lähenemisviisiga, ning pakuksid partnerriikide vajadustele kohandatud toetust. Partnerlussuhted hõlmavad kogu rände ja sundrände alast koostööd. Partnerlusel põhinev lähenemisviis tugineb ka partnerriikide diplomaatilisele tegevusele suhetes ELi ja liikmesriikidega, mis toimub tõelise koostöö ja vastastikuse austuse vaimus. Vastuseks Euroopa Ülemkogu 24.–25. juuni 2021. aasta järeldustele on pandud paika põhjalikud tegevuskavad, et tõhustada koostööd kümne peamise partnerriigiga, tuginedes varasematele edusammudele ning nähes ette täiendavad konkreetsed eesmärgid, ajakavad ja toetusmeetmed rahvusvahelise koostöö tõhustamiseks. Liikmesriikidega peetud aruteludel põhinevate tegevuskavade eesmärk on tagada meetmete, projektide ja ressursside koordineerimine ja koostoime ning need keskenduvad konkreetsete partnerriikidega tehtavale operatiivkoostööle. Selleks et tugevdada ELi ja liikmesriikide poolt rände- ja varjupaigaleppe välismõõtme valdkonnas tehtava kahepoolse töö sidusust, asutas nõukogu eesistujariik Prantsusmaa järkjärgulise lähenemisviisi raames nõukogus uue koordineeriva organi – rände välismõõtme operatiivse koordineerimise mehhanismi (Mocadem). Koos välisrände töörühmas (EMWP) peetud strateegiliste aruteludega aitas Mocademi tegevusalane fookus konsolideerida ühist strateegilist ja kohandatud lähenemisviisi konkreetsetele partneritele. Jätkub töö selle nimel, et tagada liikmesriikide poolt ja ELi rahalistest vahenditest rahastatavate tegevuste koordineerimine ja vastastikune täiendavus. Komisjon ja liikmesriigid jagavad teavet ja kooskõlastavad oma lähenemisviisi seoses piirkondlike ja kahepoolsete meetmetega, mida nad kavatsevad rände ja sundrände valdkonnas rahastada, ning teevad seda rändevaldkonna koordineerimisrühmas naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ ja liikmesriikide kahepoolse koostöö instrumentide raames kooskõlas EMWP ja Mocademi seatud poliitiliste eesmärkide ja kokkulepitud mitmeaastaste sihtprogrammidega. Käesoleval aastal toimunud visiitide ja poliitilise dialoogi käigus on terviklikku ja tasakaalustatud lähenemisviisi järgides asetatud ränne ja sundränne laiemate kahepoolsete ja piirkondlike suhete konteksti, sealhulgas Marokos, Tuneesias, Egiptuses, Liibüas, Alžeerias, Mauritaanias, Senegalis, Nigeris, Nigeerias, Etioopias, Pakistanis, Bangladeshis, Iraagis, Jordaanias, Liibanonis, Türgis ja Lääne-Balkani piirkonnas, Aafrika Liidus ning Rabati, Praha ja Hartumi protsessides. Edukas teavitustegevus – võitlus rändajate ärakasutamise vastu Valgevene poolt ELi õigeaegne, resoluutne ja ühtne suhtlus partneritega võib anda muljetavaldavaid tulemusi, nagu näitas reageerimine rändajate ärakasutamisele Valgevene režiimi poolt. Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal, komisjoni asepresidendil Schinasel ja mitmel komisjoni liikmel olid kõrgetasemelised kontaktid päritolu- ja transiidiriikidega, samuti lennuettevõtjate ja tsiviillennundusametitega, et luua koalitsioon selle hübriidrünnaku tõkestamiseks. Asepresident Schinas külastas Iraaki, Araabia Ühendemiraate, Liibanoni, Türgit ja Usbekistani, koordineerides oma visiidid liikmesriikide kõrgetasemelise teavitustegevusega. ELi delegatsioonid koos liikmesriikidega ja kahepoolselt tegutsevad liikmesriigid tegid ühiseid demarše Kasahstanis, Indias, Gruusias, Ukrainas, Türgis ja Usbekistanis. Selle tegevuse tulemuseks oli Minskisse suunduvate lendude arvu oluline vähenemine, teatavate riikide kodanike poolt asjaomaste lennujaamade kaudu reisimise piiramine ning märkimisväärsel hulgal rändajate tagasipöördumine ja repatrieerimine, eelkõige Iraagi muljetavaldavate jõupingutuste tõttu. Komisjon kohandas käimasolevaid projekte, et tõsta teadlikkust ärakasutamise ohtudest (näiteks Iraagis, Türgis ja Süürias), ning tegi koostööd Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooniga, et toetada rändajate vabatahtlikku tagasipöördumist Valgevenest oma päritoluriikidesse ja seal taasintegreerumist. EL tegutses kiiresti ka selle nimel, et kaitsta nii ärakasutatud inimesi kui ka liidu välispiire. Komisjon ja ELi asutused tegid tihedat koostööd Leedu, Poola ja Läti ametiasutustega, et tugevdada piirikaitset, tõkestada rändajate ebaseaduslikku üle piiri toimetamist, tugevdada varjupaiga- ja vastuvõtusuutlikkust ning suurendada tagasisaatmist. ELi piiril Valgevenega tuleb jätkuvalt olla valvas. Lennuettevõtjatele määratavaid karistusi käsitlevad kavandatud õigusnormid on endiselt asjakohased ja need tuleb kiiresti vastu võtta. 2022. aastal nõudsid ELilt jätkuvat tähelepanu märkimisväärsed üle Vahemere kulgevad rändevood. Sel aastal Marokoga peetud diplomaatiline suhtlus kinnitas tugevat ühist pühendumist dialoogi ja koostöö jätkamisele kõigis rändega seotud valdkondades, sealhulgas piirkondliku mõõtme, tagasipöördumise, talendipartnerluste ja rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastase võitluse valdkonnas. Vaatamata Liibüas valitsevale keerulisele poliitilisele olukorrale teeb EL diplomaatilisi jõupingutusi põhivajaduste täitmiseks, mis on seotud haavatavate rändajate ja pagulaste kaitsega ning rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise tõkestamisega, sealhulgas ÜJKP missioonide kaudu. ELi diplomaatiline suhtlus Nigeri ja Mauritaaniaga osutas samuti mõlema poole selgele tahtele vähendada rändevooge ja teha ELiga koostööd. Kolmepoolne koostöö Aafrika Liidu, ELi ja ÜRO vahel on viimase viie aasta jooksul olnud eriti tulemuslik kaitseküsimuste lahendamisel ning praegu tehakse jõupingutusi koostöö elavdamiseks. Euroopa Liidu ja Aafrika Liidu tippkohtumisel, mis toimus 2022. aasta veebruaris, leppisid juhid kokku tõhustatud rände- ja liikuvuspartnerluses, nagu on märgitud tippkohtumise ühisdeklaratsioonis (ühine visioon 2030. aastaks). Kogu aasta jooksul on partnerid süvendanud ka koostööd kahe maailmajao vahelise rände- ja liikuvusalase dialoogi raames, mida peetakse Aafrika Liidu ja ELi vahel. EL tervitas ülemaailmse turvalise, korrakohase ja seadusliku rände kokkuleppe rakendamise kohta koostatud eduaruande vastuvõtmist 2022. aasta mais toimunud rahvusvahelisel rände käsitlemise foorumil. EL teeb enneolematult tihedat koostööd Ameerika Ühendriikide ja Kanadaga mitme kõrgetasemelise dialoogi kaudu, mille raames käsitletakse Afganistanist Ladina-Ameerikasse suunduva rändega seotud küsimusi, lisaks tihedale koostööle Ukrainast Venemaa sissetungi eest põgenevate inimeste toetamisel (vt 2. jagu). Põgenike kaitsmine ja vastuvõtvate riikide toetamine 2021. aasta lõpuks oli sõja, vägivalla, tagakiusamise ja inimõiguste rikkumise tõttu oma kodust lahkuma sunnitud inimeste arv üle 89,3 miljoni ehk 8 % rohkem kui aasta varem ja üle kahe korra rohkem kui 10 aastat tagasi. Venemaa sissetung Ukrainasse ja muud hädaolukorrad, näiteks Afganistanis, Süürias, Venezuelas ja Lõuna-Sudaanis, on suurendanud seda arvu üle 100 miljoni. Kooskõlas ELi ülemaailmsete kohustustega on selles valdkonnas lühiajalisel humanitaarabi andmisel põhinev lähenemisviis järkjärgult asendunud pikemal arenguperspektiivil põhineva lähenemisviisiga, mille raames edendatakse püsivaid lahendusi põgenike ja neid vastuvõtvate kogukondade jaoks, lähtudes humanitaarabi, arenguabi ja rahu vahelisest seosest. EL on maailmas juhtiv osaleja ja rahastaja põgenike ja neid vastuvõtvate isikute kaitse ja abistamise parandamisel, elude päästmisel ja püsivatele lahendustele aluse panemisel. -Toetus Ukraina riigisisestele põgenikele Humanitaarolukord Ukrainas on jätkuvalt murettekitav, kuna sõda põhjustab tohutut kahju tsiviilisikutele, eelkõige riigi lõuna- ja idaosas. Abi vajab 17,7 miljonit inimest, mis on üle kolmandiku kogurahvastikust. Hoolimata raskest juurdepääsust on tänu ELi, ÜRO, rahvusvaheliste vabaühenduste ja rahvusvaheliste organisatsioonide heale koostööle rahvusvahelise humanitaarabiga toetatud enam kui 13,3 miljonit inimest üle kogu riigi. ELi humanitaarabi vahenditega on toetatud ka Moldovasse põgenenud inimesi. EL kasutab kõiki võimalikke vahendeid, et aidata leevendada olukorda Ukrainas. Liidu elanikkonnakaitse mehhanismi raames korraldati kõigi aegade suurim operatsioon, mille käigus on septembri lõpu seisuga kohale toimetatud üle 68 500 tonni abi, sealhulgas majutusüksusi. Lisaks tarniti 300 generaatorit ja kütust ning käimas on ettevalmistused eelseisval talvel tekkivate vajaduste täitmiseks. Euroopa Liitu on evakueeritud ligi 1 500 raske haigusega patsienti. EL toetab ka Ukraina koolide kiire taastamise kava ning kohustus viimati rahastama koolide ja lasteaedade kiireloomulist remonti 100 miljoni euroga. -Põgenike ja vastuvõtvate kogukondade toetamine Süürias, Liibanonis, Jordaanias, Türgis ja Iraagis Üheteistkümne aasta möödudes mõjutab Süüria kriis endiselt piirkonna stabiilsust, mistõttu paljud inimesed vajavad abi. EL ja selle liikmesriigid toetavad jätkuvalt jõupingutusi, mille eesmärk on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2254 leida poliitiline lahendus, mis võimaldab ümberasustatud süürlastel vabatahtlikult koju tagasi pöörduda, kui selleks on tagatud turvalised ja väärikad tingimused. Komisjoni prioriteet on endiselt Süürias ülemineku edendamine, leevendades samal ajal elanikkonna otsese toetamise kaudu kriisi mõju. Toetust antakse rangete tegevusparameetrite alusel. EL näitab jätkuvalt üles solidaarsust Liibanoniga, säilitades senise toetuse taseme nii Süüria pagulastele kui ka haavatavatele liibanonlastele, tagades juurdepääsu põhiteenustele, aidates ka vastuvõtvaid kogukondi ja jälgides riigist lahkumist. Samuti annab EL toetust, et aidata Jordaanial toime tulla pandeemia tervishoiualaste ja sotsiaalmajanduslike tagajärgedega ning Süüria kriisiga seotud meetmetega. Lisaks on kavas toetada Süüria pagulaste integreerimist Iraagi riiklikesse süsteemidesse. ELi ja Türgi 18. märtsi 2016. aasta avaldus on jätkuvalt ELi ja Türgi rändealase koostöö peamine raamistik ning EL rõhutab, et oluline on täita kõik avaldusest tulenevad kohustused. EL kutsub Türgit jätkuvalt üles jätkama Kreekast tagasisaatmisoperatsioone kooskõlas kõnealuse avalduse alusel võetud kohustustega ning tõkestama ebaseaduslikku rännet ELi liikmesriikidesse. Türgis on üks maailma suurimaid pagulaskogukondi, ligikaudu 4 miljonit inimest, sealhulgas 3,7 miljonit süürlast. EL jätkab Türgi jõupingutuste toetamist ning eraldab pagulaste ja neid vastuvõtvate kogukondade jaoks täiendavaid rahalisi vahendeid. Türgi pagulasrahastu rakendamisel minnakse 2023. aasta alguseks humanitaarabilt üle hariduse ja põhivajadustega seotud arenguabile. EL on süvendanud oma rändedialoogi Türgiga, sealhulgas 12. oktoobril 2021 Ankaras toimunud ELi ja Türgi esimese kõrgetasemelise rände- ja julgeolekudialoogi kaudu, mille raames peetud aruteludes toodi esile ühised probleemid ja vastastikune vajadus teha tööd uute rändeteede ja julgeolekuohtude tekkimise ennetamiseks. -Põgenike toetamine mujal maailmas Hoolimata ulatuslikest vajadustest eraldada rahalisi vahendeid seoses Ukraina kriisiga ning aidata Süüria pagulasi Türgis ja piirkonnas, on EL jätkuvalt pühendunud põgenike ja neid vastuvõtvate kogukondade abistamisele kogu maailmas, toetades Colombias, Ecuadoris ja Peruus viibivaid venetsueellasi, Myanmari sisepõgenikke ja Myanmarist põgenenud inimesi, Iraagis, Etioopias ja Sudaanis viibivaid sisepõgenikke ja pagulasi ning Iraanis ja Pakistanis viibivaid afgaane.

EL on 2019. aasta ülemaailmsel pagulasfoorumil käivitatud piirkondlike toetusplatvormide aktiivne liige, pakkudes humanitaarabi ja arengukoostöö kaudu poliitilist ja rahalist toetust. Aafrikas vastati ELi ja Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni rändajate kaitse ja taasintegreerimise ühisalgatuse raames haavatavas olukorras olevate ja lõksu jäänud rändajate vajadustele 26 Aafrika riigis, abistades teel olevaid rändajaid, pakkudes vabatahtliku tagasipöördumise abi neile, kes otsustasid riigist lahkuda, ning toetades tagasipöördujaid ja nende kogukondi taasintegreerumisprotsessis. Erakorralise transiidi mehhanism pakub jätkuvalt turvalist ruumi ja pikaajalisi lahendusi kõige haavatavamatele varjupaigataotlejatele ja pagulastele Liibüas, võimaldades nende evakueerimist Nigerisse ja Rwandasse, kust nad viiakse edaspidi üle liikmesriikidesse ja muudesse partnerriikidesse. Aasias on EL võtnud endale poliitilises ja rahalises mõttes juhtrolli Afganistanist pärit põgenike küsimuses, sealhulgas Afganistani pagulaste toetamise platvormi lahenduste strateegia tuumikrühma juhtimise kaudu, toetades hinnanguliselt rohkem kui 5,9 miljonit Afganistani sisepõgenikku ning Iraanis ja Pakistanis asuvaid Afganistani pagulasi ja neid vastuvõtvaid kogukondi. Myanmaris eraldas EL 2022. aastal humanitaarabina rahalisi vahendeid selleks, et rahuldada kõige haavatavamate inimeste, konfliktidest mõjutatud kogukondade ning nii sisepõgenike kui ka ligikaudu miljoni Bangladeshi laagrites ja asundustes elava rohingja pagulase esmavajadusi. Pärast seda, kui Valgevene režiim kasutas Iraagi rändajaid ära, teevad EL ja Iraak tugevdatud dialoogi raames koostööd tagasipöördujate ja põgenike taasintegreerimiseks. Majanduslike võimaluste loomine ja ebaseadusliku rände algpõhjustega tegelemine ELi arengukoostöö mõjutab nii keskmises kui ka pikas perspektiivis ebaseadusliku rände ja sundrände struktuursete algpõhjustega tegelemist. Meetmed sellistes valdkondades nagu hea valitsemistava, konfliktide ennetamine ja kliimamuutuste leevendamine ning sotsiaal-majanduslik areng võivad rännet otseselt mõjutada. Strateegia „Global Gateway“ kaudu aitab EL vähendada ülemaailmset investeerimispuudujääki, toetab maailmamajanduse taastumist ning edendab rohe- ja digipööret väljaspool Euroopa piire. Strateegia „Global Gateway“ raames ellu viidavad sihtotstarbelised algatused on suunatud konkreetsetele piirkondadele, nagu lõunanaabrus, Aafrika ja Ladina-Ameerika, ning edendavad pikaajalist sotsiaal-majanduslikku taastumist ja kestlikku arengut üldiselt. Rakendatakse ka meetmeid, mis on suunatud konkreetselt rändajate ja vastuvõtvate kogukondade võimalustele ja tööalasele konkurentsivõimele. Rände juhtimist ja haldamist tugevdavad partnerlused Partnerlused peamiste kolmandate riikidega peavad kajastama nende riikide vajaduste ja ELi huvide tasakaalu. Viimase aasta jooksul on tehtud edusamme tagasisaatmise, tagasivõtmise, piirihalduse ja smugeldamisvõrgustikega seotud probleemide lahendamisel. Piirihalduse valdkonnas tehakse operatiivkoostööd üha rohkemate peamiste partnerriikidega. Euroopa piiri- ja rannikuvalve staatust käsitlevad kokkulepped Albaania, Montenegro ja Serbiaga võimaldavad Frontexil lähetada nende partnerriikide territooriumile Euroopa piiri- ja rannikuvalve alalise korpuse meeskondi ja tehnilist varustust. Sellel on otsene mõju organiseeritud kuritegevuse ja ebaseadusliku rändega tegelemisele. Põhja-Makedooniaga on staatust käsitlev kokkulepe sõlmimisel ning komisjon valmistab ette soovitust volituste kohta pidada staatust käsitleva kokkuleppe üle läbirääkimisi Bosnia ja Hertsegoviinaga. Moldovaga toimusid läbirääkimised staatust käsitleva kokkuleppe üle ja kokkuleppe jõustumine rekordiliselt lühikese ajaga. Aafrika partnerriikide puhul on esimesena antud volitused staatust käsitlevate kokkulepete üle läbirääkimiste pidamiseks Senegali ja Mauritaaniaga ning nende eesmärk on toetada piirihaldust, võidelda rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastu ja vähendada ebaseaduslikku rännet Atlandi ookeani rändeteel. Frontexi ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missiooni EUCAP Sahel Niger vaheline töökord on juba paigas. Frontex ja Niger on samuti lähedal töökorras kokku leppimisele. Töökorra üle peetakse läbirääkimisi EUBAM Libya ja EUAM Ukraine’iga. ÜJKP missioonid ja operatsioonid annavad jätkuvalt olulise panuse, kui ebaseadusliku rände või rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise tõkestamine on osa nende volitustest. Tsiviilmissioonid Liibüas, Nigeris, Malis, Iraagis, Kosovos ja Palestiinas toetavad vastuvõtva riigi ametiasutusi nende jõupingutustes tugevdada oma suutlikkust piirihalduse valdkonnas, tõkestada ebaseadusliku rännet ja rändajate ebaseaduslikku üle piiri toimetamist ning tegeleda julgeolekuküsimustega, nagu inimkaubandus. Nagu eespool mainitud, on tagasisaatmine ja tagasivõtmine rändehaldusega seotud suhete oluline aspekt. Viisaeeskirja artikli 25a kohane iga-aastane hindamine aitab kindlaks teha konkreetsed probleemid kolmandate riikidega tagasivõtmise valdkonnas tehtavas koostöös ja tagada, et nendega tegeletakse korrapäraselt, kas otseselt tagasivõtmisega seotud diplomaatiliste jõupingutuste raames või laiemate rändeteemaliste dialoogide osana. Sellised tõhustatud diplomaatilised jõupingutused aitavad tagada, et tagasivõtmise valdkonnas ja kolmandate riikidega sõlmitud partnerluste muudes valdkondades toimub edasiminek paralleelselt. Olles võtnud vastu esimese tagasivõtmisalast koostööd käsitleva hindamisaruande 2019. aasta kohta, tegi komisjon nõukogule ettepaneku võtta vastu ajutised piiravad meetmed Bangladeshi, Iraagi ja Gambia kodanike lühiajaliste viisade suhtes, arvestades nende riikide ebapiisavat koostööd tagasivõtmise valdkonnas ning ELi üldisi suhteid nende riikidega. 2021. aasta oktoobris võttis nõukogu vastu ajutised piiravad meetmed Gambia suhtes. Need on endiselt jõus, kuid sunniviisilise tagasisaatmise moratooriumi tühistamise näol on toimunud oluline edasiminek (märts 2022). Pärast tõhustatud diplomaatilisi jõupingutusi suhetes Bangladeshi ja Iraagiga otsustas nõukogu tehtud edusamme silmas pidades Bangladeshi suhtes meetmeid mitte kehtestada. Iraagi puhul kontrollitakse koostööd veel põhjalikult. 2021. aasta detsembris võttis komisjon vastu oma teise hinnangu tagasivõtmisalase koostöö kohta 2020. aastal ning tõhustas koos kõrge esindajaga diplomaatilisi jõupingutusi suhetes mitme partnerriigiga, kus ebapiisav koostöö tagasivõtmise valdkonnas nõuab täiendavaid meetmeid. Nende jõupingutuste tulemused on aluseks komisjoni otsusele võimalike viisameetmete kohta, võttes arvesse ELi üldisi suhteid asjaomaste kolmandate riikidega. Kolmas hindamisaruanne on kavas vastu võtta käesoleva aasta lõpus. 6. aprillil 2022 tegi komisjon ettepaneku vabastada ELis lühiajalise viibimise korral Katari ja Kuveidi kodanikud viisanõudest. Komisjon jääb oma 2018. aasta juuli hinnangu juurde, et Kosovo on täitnud kõik viisanõude kaotamise nõuded ja et Kosovo elanikele tuleks võimaldada viisavaba reisimine. Lisaks jätkab komisjon kõigi kolmandate riikidega sõlmitud viisavaba reisimist võimaldavate lepingute läbivaatamist nendest riikidest tulenevate rände- või julgeolekuriskide seisukohast. Selle tulemusena on alates 4. maist 2022 osaliselt peatatud ELi ja Vanuatu vahelise viisanõudest loobumist käsitleva lepingu kohaldamine, et vähendada julgeolekuriske, mis tulenevad Vanuatu rakendatavast investoritele kodakondsuse andmise kavast. Kuna ELi mureküsimusi ei ole lahendatud, võidakse peatamist pikendada veel 18 kuuks. Juulis käivitas komisjon koostöös Euroopa välisteenistusega esimesed operatiivpartnerlused rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise tõkestamiseks Maroko ja Nigeriga, järgides ELi uuendatud tegevuskava rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise tõkestamiseks (2021–2025). Partnerluste eesmärk on tugevdada partnerriikide õigus-, poliitika-, tegevus- ja strateegilisi raamistikke, et reageerida rändajate ebaseaduslikule üle piiri toimetamisele, ning suurendada nende riikide isevastutust oma jõupingutuste eest ning nende jõupingutuste mõju ja pikaajalist jätkusuutlikkust. Partnerlused hõlmavad piirihalduse toetamist, tõhustatud politseikoostööd (sealhulgas ühisuurimisi), ebaseadusliku rände ohtude alase teadlikkuse suurendamist ja tõhustatud koostööd ELi asutustega. Seadusliku Euroopasse sisenemise edendamine Vaja on ambitsioonikat ja jätkusuutlikku ELi seadusliku rände poliitikat, et luua turvalised võimalused Euroopasse jõudmiseks ning aidata meelitada ligi oskustöölisi ja andekaid inimesi, keda meie riikide majandus vajab, võttes arvesse vananevat elanikkonda ja kiireloomulist oskuste nappust. See on ka edukate partnerluste oluline osa. Oskuste ja talendi paketis välja pakutud ELi talendireserviga loodaks esimene kogu ELi hõlmav platvorm ja sobitamisvahend, mis aitab tööandjatel leida vajalikke töötajaid ja muudab võimalusi otsivate kolmandate riikide kodanike jaoks ELi atraktiivsemaks. Nagu eespool mainitud, võimaldab ELi talendireservi katseprojekt algetapis ukrainlastel arendada oma oskusi ja kogemusi. -Talendipartnerlus Peamiste partnerriikidega sõlmitavate talendipartnerlustega püütakse edendada rahvusvahelist tööjõu liikuvust ja arendada andekaid inimesi, millest saavad kasu nii liikmesriigid, partnerriigid ja mõlema poole ärikogukonnad kui ka asjaomased üksikisikud. Komisjon astub 2022. aasta lõpuks konkreetseid samme esimeste talendipartnerluste sõlmimiseks Maroko, Tuneesia ja Egiptusega, tuginedes tugevale järjepidevale koostööle rände haldamise kõigis aspektides. Seejuures tuginetakse käimasolevale katseprojektile ja kõigi sidusrühmadega peetavatele konsultatsioonidele. Partnerriikide ja liikmesriikide (kes säilitavad pädevuse töörände valdkonnas) edu võtmeks on konkreetsed huvid ja pühendumus. Komisjon kutsub liikmesriike üles pidama partnerriikidega aktiivseid arutelusid talendipartnerluste teemal ja esitama konkreetseid ettepanekuid selle kohta, kuidas need võiksid aidata rahuldada nende tööturu vajadusi, sealhulgas tehes kindlaks vabade töökohtade arvu peamistes sektorites ja kaasates eraettevõtteid. Edaspidi võidakse kaaluda talendipartnerlusi täiendavate riikidega. -Seaduslikud võimalused kaitse saamiseks: ümberasustamine ja humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmine Ümberasustamine on rände- ja varjupaigaleppe lahutamatu osa ja ELi rändepoliitika oluline osa. EL annab märkimisväärse panuse üleilmsetesse ümberasustamisega seotud jõupingutustesse ja tema pühendumus ei muutu. 2021.–2022. aastal võeti kohustusi kokku ligi 65 000 inimese suhtes, sealhulgas ümberasustamiseks ja esmakordselt ka humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmiseks, sealhulgas kohad, mis on ette nähtud pärast Kabuli langemist 2021. aasta augustis ohus olevatele afgaanidele. EL jätkab ka Süüria ja Vahemere keskosa vajaduste täitmist, millega seoses olid liikmesriigid 2022. aasta juuni seisuga teatanud kokku üle 36 000 inimese ümberasustamisest ja humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmisest. ELi jõupingutuste järjepidevuse tagamiseks kutsus komisjon liikmesriike hiljuti üles võtma 2023. aastaks uusi kohustusi, mida toetab ELi jätkuv rahastamine.