I.Sissejuhatus

Isikute vaba liikumine on üks Euroopa Liidu kodanikele tagatud põhiõigusi. See võimaldab kõigil ELi kodanikel reisida, töötada ja elada mis tahes ELi riigis ilma eriliste formaalsusteta. Schengeni koostöö suurendab seda vabadust, võimaldades enam kui 400 miljonil ELi kodanikul ja ELi territooriumil seaduslikult viibival kolmanda riigi kodanikul liikuda ühest liikmesriigist teise ilma piirikontrolle läbimata. Schengeni ala, kus sisepiiridel piirikontrolli ei toimu, koosneb praegu 26 riigist, kelle ühine eesmärk on jagada seda saavutust enamate liikmesriikidega.

Selleks et liikmesriigid saaksid täielikult ühineda Schengeni alaga, peavad nad vastama mitmele tingimusele. Nad peavad olema valmis ja suutelised võtma vastutust välispiiride kontrollimise eest teiste Schengeni riikide nimel ning ühtsete Schengeni viisade väljastamise eest. Nad peavad suutma teha tõhusat koostööd teiste Schengeni riikide õiguskaitseasutustega, et säilitada julgeoleku kõrge tase pärast seda, kui sisepiiridel ei ole enam kontrolle. Nad peavad kohaldama ühiseid Schengeni eeskirju näiteks seoses maismaa-, mere- ja õhupiiride (lennujaamade) kontrollimise, viisade väljastamise, politseikoostöö ja isikuandmete kaitsega. Lisaks peab neil olema võimalik luua ühendus Schengeni infosüsteemiga ja seda kasutada.

Et kontrollida, kas Schengeni acquis’ kõigi osade kohaldamiseks vajalikud tingimused on täidetud, peavad Schengeni alaga ühineda soovivad liikmesriigid läbima hindamise . Alates 2013. aastast vastutavad liikmesriigid ja komisjon ühiselt Schengeni hindamis- ja seiremehhanismi eest, mida toetavad ELi organid, ametid ja agentuurid ning komisjon, kellel on üldine koordineeriv roll. Komisjon koostab ja kavandab hindamist ning võtab vastu hindamisaruanded, nõukogu vastutab parandusmeetmete soovituste vastuvõtmise eest.

See on esimene kord, kui uue mehhanismi alusel algatatakse Schengeni hindamine kõigis asjaomastes poliitikavaldkondades, et kontrollida, kas sisepiirikontrollita Schengeni alaga ühineda sooviv liikmesriik on täitnud vajalikud tingimused Schengeni acquis’ kõigi asjaomaste osade kohaldamiseks. See protsess põhineb liikmesriikide ja komisjoni ekspertide kohapealsetel kontrollkäikudel, järeldusi sisaldavatel hindamisaruannetel ja parandusmeetmeid käsitlevatel nõukogu soovitustel, mille täitmiseks võtavad liikmesriigid vastu tegevuskavad.

2011. aasta ühinemisaktis on sätestatud, et Schengeni acquis’ kõiki sätteid kohaldatakse Horvaatias üksnes nõukogu sellekohase otsuse alusel, mis tehakse pärast Schengeni kehtiva hindamiskorra kohaselt toimunud kontrollimist, mis kinnitab, et Horvaatias on kõnealuse acquis’ kõigi asjaomaste osade kohaldamise tingimused täidetud, sealhulgas kõik Schengeni eeskirjad on tõhusalt kohaldatud kooskõlas kokkulepitud ühiste standardite ja aluspõhimõtetega. Selle otsuse vastuvõtmisel peaks nõukogu võtma arvesse ka komisjoni aruannet, milles kinnitatakse, et Horvaatia täidab jätkuvalt ühinemisläbirääkimistel võetud Schengeni acquis’ jaoks olulisi kohustusi, eriti Horvaatia kohtusüsteemi ja põhiõiguste valdkonnas võetud kohustusi (ühinemisakti VII lisa), sealhulgas pidev tähelepanu tulemuste saavutamisele kohtusüsteemi reformi ja tõhususe ning korruptsioonivastase võitluse valdkondades. Kuus kohustust VII lisas loetletud kümnest on seotud Schengeni acquis’ sätetega.

Käesoleva teatise eesmärk on anda ülevaade Horvaatia edusammudest Schengeni acquis’ kõigi osade kohaldamiseks vajalike tingimuste täitmisel, võttes arvesse Schengeni hindamiste tulemusi ja Horvaatia võetud järelmeetmeid alates hindamise algusest 2016. aastal kuni 2019. aasta oktoobrini. Samuti antakse teatises aru selle kohta, kuidas Horvaatia on alates ühinemiskuupäevast (1. juuli 2013) kuni 2019. aasta septembrini täitnud ühinemisläbirääkimistel võetud kohustusi, mis on seotud Schengeni acquis’ sätetega.

II.Schengeni hindamine

Horvaatia teatas 6. märtsil 2015 oma valmisolekust alustada 1. juulist 2015 Schengeni hindamisprotsessi kõigis asjaomastes poliitikavaldkondades, pidades silmas nõukogu otsust Schengeni acquis’ täieliku kohaldamise kohta. Pärast Horvaatia esitatud „valmisoleku deklaratsiooni“ algas 2016. aastal Schengeni hindamisprotsess vastavalt nõukogu määrusele (EL) nr 1053/2013, millega kehtestati hindamis- ja järelevalvemehhanism Schengeni acquis’ kohaldamise kontrollimiseks komisjoni üldise koordineerimise all.

Horvaatias toimus Schengeni hindamine vastavalt määruse (EL) nr 1053/2013 artikli 1 lõike 1 punktile b. Alates 2016. aasta juunist kuni 2019. aasta maini kontrollisid komisjoni ja liikmesriikide ekspertidest koosnevad rühmad Schengeni acquis’ kohaldamist Horvaatias andmekaitse, politseikoostöö, ühise viisapoliitika, välispiiride haldamise, tagasisaatmise, Schengeni infosüsteemi, tulirelvade ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas. Nende hindamiste käigus pöörati erilist tähelepanu põhiõiguste austamisele ja nende asutuste toimimisele, kes kohaldavad Schengeni acquis’ asjaomaseid osi. Selle protsessi tulemuseks oli mitu järeldusi ja hinnanguid sisaldavat hindamisaruannet, mille komisjon võttis vastu ajavahemikul 2016–2019, ning nõukogu vastu võetud soovitused tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks. Pärast nõukogu soovitusi ja kooskõlas määruse (EL) nr 1053/2013 artikliga 16 esitas Horvaatia komisjonile ja nõukogule tegevuskavad selle kohta, kuidas kõrvaldada asjaomastes hindamisaruannetes tuvastatud puudused. Saadud järelaruannete põhjal hindas komisjon tegevuskavade täielikku rakendamist ja teavitas nõukogu regulaarselt Schengeni küsimuste töörühma tegevuskavade rakendamisest.

Iga poliitikavaldkonna Schengeni hindamisprotsessi tulemused

Andmekaitse hindamine toimus 2016. aasta veebruaris ja selle tulemuseks oli üldhinnang, mille kohaselt vastab Horvaatia andmekaitse valdkonnas Schengeni acquis’ kohaldamiseks vajalikele tingimustele. Ei tuvastatud ühtegi nõuetele mittevastavust. Sellegipoolest oli vaja teha parandusi, eriti seoses andmekaitseasutuse sõltumatuse ja siseministeeriumi andmekaitseametniku ametikoha tugevdamisega. 30. jaanuaril 2019 teatas komisjon Horvaatiale ja nõukogule, et Horvaatia on kõik nõukogu soovituses tehtud parandusettepanekud piisavalt rakendanud.

Ka politseikoostöö hindamisel, mis toimus 2016. aasta juunis, anti üldhinnang, mille kohaselt vastab Horvaatia selles poliitikavaldkonnas Schengeni acquis’ kohaldamiseks vajalikele tingimustele. Politseikoostöö valdkonnas ei leitud Schengeni acquis’ sätete täitmata jätmist. Sellegipoolest tuvastati mitu valdkonda, kus parandamist peeti vajalikuks, näiteks naaberliikmesriikidega sõlmitud politseikoostöö lepingute rakendamine ja ajakohastamine, politseiorganisatsiooni tugevdamine rahvusvahelise politseikoostöö valdkonnas ja teabevahetuse tõhustamine konkreetsete tehniliste meetmete võtmise kaudu. Olles hoolikalt analüüsinud Horvaatia järelaruandeid vajalikke parandusi käsitlevate nõukogu soovituste rakendamise kohta, teatas komisjon 28. mail 2019 Horvaatiale ja nõukogule, et neid soovitusi peetakse üldiselt rakendatuks. Soovitust alustada Sloveeniaga uuesti läbirääkimisi kahepoolse lepingu üle, mis käsitleb kuritegevuse ennetamiseks tehtava piiriülese politseikoostöö erivorme, ei ole veel siiski täielikult rakendatud. Horvaatial on palutud jätkata jõupingutusi Sloveeniaga kahepoolse lepingu kiireks allkirjastamiseks ja ratifitseerimiseks ning hoida komisjoni kursis tehtud edusammudega.

Seoses ühise viisapoliitika hindamisega, milleks 2016. aasta juunis toimusid kohapealsed kontrollkäigud Horvaatia saatkondadesse Prištinas (Kosovo) ja Moskvas (Venemaa Föderatsioon), anti üldhinnang, mille kohaselt vastab Horvaatia ühise viisapoliitika valdkonnas Schengeni acquis’ kohaldamiseks vajalikele tingimustele. Nõuetele mittevastavust ei täheldatud. Siiski peeti parandusi vajalikuks mitmes valdkonnas, eriti seoses viisaosakondade töökorralduse ja Horvaatia viisainfosüsteemiga. Pärast tegevuskava ja järelaruannete analüüsimist seoses parandamist vajavaid punkte käsitlevate nõukogu soovituste rakendamisega, samuti pärast Horvaatia Vabariigi valitsuse ja Vene Föderatsiooni valitsuse vahelise Horvaatia Vabariigi ja Vene Föderatsiooni kodanike vastastikust reisimist käsitleva muudetud kokkuleppe allkirjastamist 17. juunil 2019 pidas komisjon soovitusi täielikult rakendatuks. Sellest teatati Horvaatiale ja nõukogule 28. juunil 2019.

Schengeni acquis’ kohaldamise hindamine tagasisaatmise valdkonnas toimus 2016. aasta juunis. Tulemustel põhinev üldhinnang sisaldas tõdemust, et see, kuidas Horvaatia täidab Schengeni acquis’ kohaldamiseks vajalikud tingimused tagasisaatmise valdkonnas, sõltub Horvaatia välismaalaste seaduse edasisest vastavusse viimisest tagasisaatmisdirektiivi sätetega ja selle rakendamisest. See puudutab eriti sisenemiskeeldude kehtestamist ja nende kehtivust kogu ELis, ebaseadusliku riigis viibimise kriminaliseerimist, mis võib tagasisaatmisprotsessi edasi lükata, ja mõiste „põgenemise oht“ määratluse puudumist. Vastavalt nõukogu soovituste rakendamiseks esitatud tegevuskavale ja järelaruannetele viidi välismaalaste seadus vajalikul viisil tagasisaatmisdirektiiviga vastavusse. 18. märtsil 2019 teatas komisjon Horvaatiale ja nõukogule tagasisaatmise hindamisega seotud nõukogu soovituste täielikust rakendamisest.

Pärast 2016. aasta veebruaris Horvaatias toimunud Schengeni hindamise positiivset tulemust andmekaitse valdkonnas ja pärast veendumist, et Horvaatia riiklik Schengeni infosüsteem on tehnilisest küljest valmis Schengeni infosüsteemiga (SIS) integreerimiseks, võttis nõukogu 11. aprillil 2017 vastu otsuse SISi käsitlevate Schengeni acquis’ sätete kohaldamise kohta. SIS hakkas Horvaatias täielikult tööle 27. juunil 2017, välja arvatud sisenemise või riigis viibimise keelamist käsitleva hoiatusteate väljastamine Schengeni ala kohta (kuni kontrollide lõpetamiseni sisepiiril). Sellega seotud Schengeni hindamine toimus 2017. aasta septembris. Hindamisel jõuti järeldusele, et SISi rakendamine on rahuldav ja Horvaatia täidab selles valdkonnas acquis’ kohaldamiseks vajalikke tingimusi. Horvaatia on kehtestanud kindla nüüdisaegse süsteemiarhitektuuri, mis tagab kättesaadavuse kõrge taseme ja talitluspidevuse. Sellegipoolest peeti seoses otsingufunktsioonide ja SIRENE juhtumite haldamise süsteemiga vajalikuks mõningast peenhäälestamist. Pärast vajalike paranduste tagamiseks esitatud nõukogu soovitustega seotud tegevuskava ja järelaruannete analüüsimist teatas komisjon 4. juunil 2019 Horvaatiale ja nõukogule, et soovitustega seotud meetmete rakendamine on lõpetatud.

Tulirelvi käsitlevaid õigusakte hinnati küsimustiku alusel 2016. aasta septembris. Tulirelvi käsitlev õiguslik raamistik, haldusstruktuurid ja politseikoostöö puhul kasutatavad politseimenetlused hinnati üldiselt Schengeni acquis’ sätetele vastavaks. Mõningaid parandusi peeti vajalikuks seoses ELi õigusnõuetega, näiteks tuleks hõlpsasti ümbertehtavate gaasirelvade klassifikatsioon viia kooskõlla direktiiviga 91/477/EMÜ (I lisa II osa) ja tagada, et imporditud relvade märgistamisnõuded vastavad praktikas määrusele (EL) nr 258/2012 (artikli 2 lõike 15 punkt c). 6. novembril 2018 teatas komisjon Horvaatiale ja nõukogule, et nõukogu soovitustega seotud meetmed on rakendatud.

Kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö hindamise ulatus oli piiratud, võttes arvesse, et suurem osa Schengeni acquis’ sätteid liikmesriikide vahelistes suhetes on selles valdkonnas asendatud Schengeni-väliste õigusaktidega. Sel põhjusel korraldati juulist kuni oktoobrini 2018 küsimustikupõhine hindamine nende Schengeni acquis’ sätete ülevõtmise ja kohaldamise kohta, mida ei ole veel asendatud. Üldhinnang oli, et Horvaatia kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö õigusraamistik, eriti kriminaalasjades osutatava vastastikuse abi kohta, ja ne bis in idem põhimõte vastab selles valdkonnas Schengeni acquis’ kohaldamiseks vajalikele tingimustele. Parandussoovitusi ei esitatud. Selle asemel jõuti järeldusele, et Horvaatia järgib täielikult Schengeni acquis’ sätteid alates sellest, kui temast saab 20. mai 2000. aasta konventsiooni (Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades) ja selle lisaprotokolli osaline. See on nii kohe, kui nõukogu on teinud ühehäälse otsuse nimetatud konventsiooni ja selle protokolli jõustumise kuupäeva kindlaksmääramiseks.