[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 28.10.2009

KOM(2009) 586 (lõplik)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Digitaalse dividendi muutmine sotsiaalseks kasuks ja majanduskasvuks

{SEK(2009) 1436}{SEK(2009) 1437}

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE,NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELENING REGIOONIDE KOMITEELE

Digitaalse dividendi muutmine sotsiaalseks kasuks ja majanduskasvuks(EMPs kohaldatav tekst)

SISUKORD

1. On aeg asuda digitaalse dividendi valdkonnas ELi tasandil tegutsema 3

2. Sammud ühise eesmärgi suunas 4

3. Pakilised meetmed esialgse kasu saamiseks 6

4. Strateegilist otsust vajavad meetmed 8

5. Digitaalse dividendi edasine tõhusam kasutamine 9

6. Järeldused 11

1. ON AEG ASUDA DIGITAALSE DIVIDENDI VALDKONNAS ELI TASANDIL TEGUTSEMA

Maapealselt analoogtelevisioonilt maapealsele digitaaltelevisioonile üleminekul vabaneb Euroopas tänu digitaaltehnoloogia tõhusamale edastusvõimele väga väärtuslik spektriruum. See nn digitaalne dividend pakub laialdasi võimalusi mitmesuguste teenuste osutamiseks, kuna kõnealuses sagedusvahemikus ulatuvad raadiosignaalid kaugele ning asjaomaseid seadmeid võib selles sagedusvahemikus hõlpsasti ka siseruumides kasutada. Sellega pakutakse Euroopale ainulaadne võimalus vastata kasvavale nõudmisele raadiospektri järele, eelkõige osutada traadita lairibateenuseid maapiirkondades, ületades seega digitaalset lõhet, kiirendada selliste uute traadita teenuste nagu mobiilsete lairibateenuste uus põlvkond kasutuselevõttu ning toetada maapealse ringhäälingu arengut. See aitaks oluliselt kaasa Lissaboni strateegias konkurentsivõimet ja majanduskasvu käsitlevate eesmärkide saavutamisele ning rahuldaks Euroopa kodanike teatavaid olulisi sotsiaalseid, kultuurilisi ja majanduslikke vajadusi.

Digitaalse dividendi spektriosa[1] muutub Euroopas suhteliselt varsti kättesaadavaks, kuna kõik liikmesriigid peaksid lõpetama analoogtelevisiooni edastamise hiljemalt 2012. aastaks[2]. On äärmiselt oluline, et kõnealust avanenud võimalust kasutatakse selleks, et tagada ELi tasandil asjakohane koordineerimine eesmärgiga saada võimalikult palju kasu nimetatud spektriosa pakutavatest sotsiaalsetest ja majanduslikest eelistest ning esitada liikmesriikidele selge ELi tegevuskava, mille toel võib iga liikmesriik vastavalt siseriiklikule olukorrale oma rütmis edasi liikuda.

Seepärast visandab komisjon käesolevas teatises rea ettepanekuid Euroopa digitaalset dividendi käsitleva ühise lähenemisviisi kohta, et pakiliste probleemide lahendamisel võiks kiiresti edasi liikuda, samas kui ühiseid otsuseid vajavaid põhilisi strateegilisi ja pikemaajalisi küsimusi oleks võimalik piisavalt ette valmistada. Käesolev teatis põhineb komisjoni 2007. aasta teatisel digitaalse dividendi kohta,[3] milles on sedastatud vajadus nimetatud ühise lähenemisviisi järele, ning nõukogu järeldustel[4] ja Euroopa Parlamendi resolutsioonil,[5] mis võeti vastu vastusena sellele esialgsele poliitilisele algatusele.

Majanduskriis on selgelt tinginud pakilise vajaduse nimetatud ettepanekuid edasi arendada, eelkõige selleks, et teha piisaval hulgal raadiospektrit traadita side jaoks kättesaadavaks. Sellega seotud tehnoloogialahendused ja teenused moodustavad praegu tehnoloogilise innovatsiooni ahela kõige elujõulisema lüli ning need on hädavajalikud tõhususe edasiseks suurendamiseks ja kulude kokkuhoiuks majanduses laiemalt. Seega on need tehnoloogialahendused üks majanduse taastumise põhimootoreid.

Komisjon on tunnistanud, et kiire lairibainfrastruktuur on oluline paljude arengusuundade jaoks, mis on hädavajalik eeldus üleminekul teadmistepõhisele, vähese süsihappegaasiheitega digitaalmajandusele[6]. Juba nõukogu heakskiidetud majanduse elavdamise kavas[7] seati eesmärgiks saavutada lairibaühenduse täielik katvus ajavahemikus 2010–2013[8]. Selles protsessis on traadita rakendustel põhiroll eelkõige traadita lairibateenuste osutamisel maapiirkondades, kus traatsidevõrgud oleksid ebapraktilised, ning mobiilsete lairibateenuste kasutuselevõtu edendamisel kõigi kodanikekategooriate hulgas. Praktikas on vajalike spektriressursside kasutamiseks oluline võimaldada kiire juurdepääs digitaalsele dividendile, kuna see on parim ja suurim spektriosa, mis muutub Euroopas lähitulevikus tegelikult kättesaadavaks.

Digitaalse dividendi spektriosa avamine eri teenuste jaoks pakub eelkõige võimaluse traadita lairibavõrgu operaatoritele saada väärtuslikku spektriruumi. Sellega tekiks lairibateenuste turul tõhusam konkurents[9].

Spektriressursside suurendamine loob ühtlasi uusi innovatsioonivõimalusi. Kõige selgemad innovatsioonivõimalused on ringhäälinguvaldkonnas, kuna digitaalse dividendiga pakutakse ringhäälinguorganisatsioonidele oma teenuste arendamiseks suurel hulgal spektriruumi. Samuti avanevad ulatuslikud võimalused sellistes märkimisväärseid sotsiaalseid eeliseid pakkuvates teenustepõhistes sektorites nagu tervishoid, e-õpe, e-valitsus ja e-juurdepääs ning valdkondades, kus väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad on võimalik majandustegevusele paremini juurde pääseda.

Komisjoni hiljutises uuringus[10] tõdeti, et kui digitaalse dividendi spektriosa asjakohase Euroopa-tasandi koordineerimiseni jõutaks enne 2015. aastat, kasvaks kõnealuse spektri võimalik majanduslik mõju veel 20–50 miljardi euro võrra 15 aasta jooksul. See sõltub tegelikust tulevikunõudlusest selliste teenuste järele nagu kõrgetasemeline maapealne ringhääling ja traadita lairibaühendus.

Poliitiliste otsuste tegijad mõistavad nüüd täielikult selle võimaluse ärakasutamise eeliseid majanduse elavnemise perioodil. Euroopas toimuv arutelu liikmesriikide vahelise sünergia loomise ja spektri tõhusa koordineerimise tagamise kohta on viimastel kuudel hoogustunud ning nüüd on aeg asuda viivitamata ühiselt tegutsema.

2. Sammud ühise eesmärgi suunas

2.1. ELi poliitilise tasandi ettevalmistavad meetmed

Esimesed sammud

2005. aastal avaldas komisjon teatise Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (ITU) piirkondliku raadiosidekonverentsi (RRC-06) kohta[11] ning määras digitaalse dividendi vabakslaskmise Euroopas oma spektripoliitika prioriteediks. Hiljem nõudis komisjon ülemaailmsel raadiosidekonverentsil (WRC-07)[12] jõupingutusi, et anda mobiilsideteenustele samasugune staatus nagu ringhäälinguteenustele. Nimetatud eesmärk saavutati osaliselt[13]. 2007. aasta novembris järgnes komisjonilt oluline teatis, milles ta rõhutas vajadust spektri kasutamise asjakohase koordineerimise järele ELi tasandil ja esitas võimalikud lähenemisviisid selle saavutamiseks[14].

Tehnilised ettevalmistused Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsi (CEPT) egiidi all

Kooskõlas ELi poliitilise raamistikuga palus komisjon vastavalt ametlikule volitusele tehnilisi nõuandeid CEPTi kuuluvatelt liikmesriikide ekspertidelt[15]. Komisjonile antud vastuses loetles CEPT peamise tähtsusega tehnilised elemendid, mis on vajalikud kahesuunaliste väikese ja keskmise võimsusega võrkude (nt traadita lairibaühendus) ning tavapäraste suure võimsusega ringhäälinguvõrkude kooseksisteerimiseks digitaalse dividendi spektriosas. Selle põhjal jätkus edasine ettevalmistustöö sagedusvahemiku 790–862 MHz tehniliseks ühtlustamiseks.

Komisjoni uuring sotsiaalmajanduslike aspektide kohta

Selleks et mõista digitaalse dividendi võimalike rakenduste sotsiaalset ja majanduslikku mõju eri stsenaariumide korral, viis komisjon läbi ulatusliku uuringu, milles analüüsiti ning hinnati asjakohaste majandusmudelite kohaldamise mitmesuguseid sotsiaalseid ja majanduslikke aspekte[16]. Uuringu tulemused on olnud käesolevasse teatisesse lisatud ettepanekute väljatöötamisel põhiliseks abivahendiks.

Ulatuslikud konsultatsioonid

Komisjon on konsulteerinud eri viisil paljude huvitatud sidusrühmadega, tehes seda konsultantide läbiviidud intervjuude kaudu, ametlike sidusrühmaarutelude abil, kahel liikmesriikidele suunatud asjaomasel seminaril, konsulteerides raadiospektripoliitika töörühmaga ning korraldades avaliku arutelu praeguste ettepanekute kohta[17].

2.2. ELi tegevuskava praktiliseks edasiminekuks

Praktikas tehakse ettepanek saavutada vajalik koordineerituse tase, leppides heakskiidetud meetmete rakendamiseks kokku ühises Euroopa tegevuskavas. Suur osa osutatud meetmetest peaksid keskenduma digitaalse dividendi täiendavale suurendamisele ja kvaliteedi tõstmisele tasemeni, mis ületab liikmesriikide individuaalseid saavutusi. Lisaks peavad kavad olema riikide iseärasustega arvestamiseks piisavalt paindlikud, eriti võttes arvesse erinevusi nende maapealset ringhäälingut käsitlevas varasemas olukorras. Samal ajal peaks tegevuskava soodustama liikmesriikide eri lähenemisviiside ühtlustumist pikas perspektiivis ning tänu sellisele ühtlustumisele oleks võimalik toetada innovatsiooni, tuua kasu tarbijatele, tugevdada ühtset turgu ja suurendada ELi konkurentsivõimet.

2.3. Euroopa Parlamendi ja nõukogu heakskiit

Osa olulistest valikutest, mis tuleb teha ELi prioriteetide hulgas seoses digitaalse dividendiga, on põhiolemuselt poliitilised. Seepärast on tähtis, et Euroopa Parlament ja nõukogu oleksid täielikult kaasatud nii tegevuskava strateegiliste osade ettevalmistamisse kui ka neid käsitlevate peamiste otsuste tegemisse. Digitaalse dividendi spektriosa pakub suurepärase võimaluse hallata spektrit paindlikumalt, mistõttu käesolevas teatises sisalduvad ettepanekud annavad spektripoliitikat käsitleva strateegilise lähenemisviisi väljatöötamisse olulise panuse.

Komisjon kavatseb oma ettepanekutes toetuda tulevasele raadiospektripoliitika kavale, nagu see on esitatud elektroonilist sidet reguleeriva õigusliku raamistiku reformieelnõus,[18] mis kavatsetakse vastu võtta lähikuudel. Eesmärk on tagada, et Euroopa Parlament ja nõukogu kiidavad heaks digitaalset dividendi käsitleva ELi tulevase tegevuskava peamised strateegilised elemendid.

2.4. Edasised sammud – komisjoni tegevusettepanekud

Komisjoni alljärgnevates ettepanekutes eristatakse selgesti meetmeid, mida juba praegu märkimisväärselt toetatakse ning mida tuleb võtta kohe, et käsitleda majanduskasvu ja digitaalse lõhe ületamisega seotud vahetuid poliitilisi eesmärke ja selgitada olukorda digitaalringhäälingule üleminekul esirinnas olevatele liikmesriikidele, ning meetmeid, mis eeldavad läbirääkimisi Euroopa Parlamendi ja nõukoguga ning nende nõusolekut.

3. Pakilised meetmed esialgse kasu saamiseks

Selleks et digitaalse dividendiga oleks võimalik tõhusalt ja õigeaegselt kaasa aidata ELi majanduse elavdamise püüdlustele ning et tarbijad saaksid sellest maksimaalselt kasu, tuleks viivitamata võtta kaks põhimeedet. Ühtlasi on eesmärk tagada, et liikmesriikide vahel ei tekiks killustumist, mis pärsiks teenuste ja seadmete ühtse turu loomist ning sellega kaasneva märkimisväärse mastaabisäästu tekkimist, ilma et see piiraks selliste seni täitmata strateegiliste poliitiliste otsuste kohaldamist, mille Euroopa Parlament ja nõukogu peaksid vastu võtma. Nimetatud pakilisi meetmeid käsitletakse komisjoni soovituses, millega lihtsustatakse digitaalse dividendi vabakslaskmist Euroopa Liidus[19].

3.1. Analoogtelevisiooni edastamise täielik lõpetamine 2012. aastaks

Analoogtelevisiooni edastamise lõpetamise kohta on strateegiline otsus juba tehtud, ent kuigi varasemates poliitilistes kokkulepetes on ELis tähtajaks määratud 2012. aasta, jääb täieliku väljalülitamise tegelik kuupäev Euroopas ebaselgeks. Kuna digitaalne dividend muutub täielikult kättesaadavaks alles pärast analoogtelevisiooni edastamise lõpetamist, on äärmiselt oluline tagada kõikides liikmesriikides nimetatud protsessi õigeaegne lõpuleviimine.

Liikmesriikidel, kes ei ole veel digitaalringhäälingule üleminekuga lõpule jõudnud, palutakse veel kord kinnitada oma tahet lõpetada analoogtelevisiooni edastamine, nõustudes ELi määratud kuupäeva, s.o 1. jaanuariga 2012, ning teha kõik vajalikud ettevalmistused.

3.2. Lähtepunkt sagedusvahemiku 790–862 MHz ühtsele avamisele elektrooniliste sideteenuste jaoks, võttes vastu ühtlustatud tehnilised kasutustingimused

Mitmed liikmesriigid[20] on juba praegu või peatselt valmis tegema otsuse, mis käsitleb sagedusvahemiku 790–862 MHz avamist elektroonilistele sideteenustele. Kuna liikmesriikidele avaldatakse meetmete võtmiseks üha suuremat survet, võiks koordineeritud lähenemisviisi käsitleva ühenduse lähtekoha viivitamata esitamata jätmisega kaasneda siseturu killustumise oht ja potentsiaalse mastaabisäästu kaotus.

Komisjon kavatseb vastavalt raadiospektrit käsitlevale otsusele[21] esitada 2009. aasta lõpuks raadiospektrikomiteele regulatiivse arvamuse saamiseks EÜ otsuse eelnõu, milles käsitletakse sagedusvahemiku 790–862 MHz tehnilist ühtlustamist. Nimetatud otsus ei kohusta liikmesriiki avama sagedusvahemikku muudeks eesmärkideks kui ringhäälingu tarbeks, aga kui liikmesriik otsustab seda teha, peab ta järgima ühiseid tehnilisi parameetreid.

See on kooskõlas raadiospektripoliitika töörühma seisukohaga, mis on sätestatud üksikasjalikult tema arvamuses digitaalse dividendi kohta,[22] milles soovitatakse komisjonil võta viivitamata meetmed, et toetada digitaalse dividendi ülemise osa (sagedusvahemik 790–862 MHz) sõltumatut kättesaadavust elektroonilistele sideteenustele. Ühtlasi soovitab raadiospektripoliitika töörühm, et komisjon peaks esitama kõnealust sagedusvahemikku käsitleva lõpliku ettepaneku hiljemalt 31. oktoobriks 2009, et sidusrühmadel oleks piisavalt aega kavandada investeeringuid ja viia lõpule vajalikud tehnilised ettevalmistused, enne kui analoogtelevisiooni edastamine 2012. aastal tegelikult lõpetatakse[23].

On väga oluline, et liikmesriigid toetaksid seadusandlikke püüdlusi kehtestada sagedusvahemiku 790–862 MHz kasutamise ühtlustatud tingimused ning hoiduksid meetmetest, mis võiksid takistada ELi tasandil kavandatava tehnilise ühtlustamismeetme kohaldamist.

Sagedusvahemiku kättesaadavaks tegemiseks vajalike tehniliste ettevalmistuste hulka peaksid kuuluma asjakohased korraldused, et vältida olemasolevate teenuste ja seadmete toimimise häireid.

4. Strateegilist otsust vajavad meetmed

Teatavad meetmed, mis on vajalikud digitaalsest dividendist täieliku kasu saamiseks, hõlmavad pigem poliitilisi kui tehnilisi valikuid ning seepärast on vaja, et Euroopa Parlament ja nõukogu oleksid täielikult kaasatud nõutavate strateegiliste suuniste kehtestamisse. Seda on võimalik saavutada tulevases raadiospektripoliitika kavas visandatud raamistiku abil. Nimetatud kava peaks ühtlasi olema tulevase Euroopa digitaalse tegevuskava[24] lahutamatu osa.

4.1. ELi ühine seisukoht, et tõhustada koordineerimist ELi mittekuuluvate riikidega

Ultrakõrgsagedusala tulevane kasutamine ELiga piirnevates kolmandates riikides on määrava tähtsusega, kuna see mõjutab digitaalse dividendi kasutamist nendes liikmesriikides, keda puudutavad/mõjutavad?? piiriülesed häired. Samuti mõjutab see lumepalliefekti kaudu teisi liikmesriike. Naabruses asuvate kolmandate riikide tegevus mõjutab ka mastaabi- ja mitmekülgsussäästu, mida suuremas piirkonnas võib saavutada seoses tuleviku innovatiivsete teenustega.

Selle valguses on 2012. aasta alguses peetaval ülemaailmsel raadiosidekonverentsil otsustav roll kolmandate riikide tuleviku strateegiliste suundumuste mõjutajana. Seepärast on tähtis, et liikmesriigid näitaksid rahvusvahelisel tasandil oma pühendumust digitaalse dividendi poliitikale, kaitstes ELi ühist seisukohta põhieesmärkide osas.

Kui EL võtaks ülemaailmse raadiosidekonverentsi läbirääkimisteks vastu ühise seisukoha digitaalse dividendi põhiküsimuste osas ning seda toetaksid Euroopa Parlament ja nõukogu, tagaks ta oma seisukohale toetuse märkimisväärselt tõhusamalt.

Lisaks võiks komisjon aidata liikmesriike ELi mittekuuluvate riikidega peetavatel kahe- või mitmepoolsetel läbirääkimistel[25].

4.2. Sagedusvahemiku 790–862 MHz avamine elektroonilistele sideteenustele

Komisjoni uuringus analüüsiti, kuidas majandustulemused ning kulud/tulud erinevad sõltuvalt spektrinõudluse ja -pakkumise stsenaariumide kooslusest[26] 15 aasta jooksul alates 2012. aastast. Analüüsist nähtus, et digitaalse dividendi ühe osa, sagedusvahemiku 790–862 MHz avamine traadita lairibateenustele 2015. aastaks kõikides liikmesriikides ja samadel kasutustingimustel looks lisandväärtust,[27] mille suurus oleks üksikute siseriiklike algatustega võrreldes vähemalt 17 miljardit eurot ja mis võib küündida kuni 44 miljardi euroni sõltuvalt traadita lairibateenuste väljatöötamise kiirusest nimetatud sagedusvahemikus[28].

Seepärast leiti uuringus, et sagedusvahemiku 790–862 MHz avamine, mida paljud liikmesriigid juba kaaluvad, on kõige praktilisem viis saada digitaalsest dividendist vahetut kasu. See on ka põhjus, miks komisjon teeb ettepaneku nimetatud sagedusvahemikku käsitleva pakilise tehnilise meetme võtmiseks. Kõnealune tehnilise ühtlustamise otsus ei kohusta siiski liikmesriike sulgema suure võimsusega ringhäälingusaatjaid või avama sagedusvahemikku elektroonilistele sideteenustele, kuna arvesse tuleb võtta liikmesriikide eri olukordi maapealse ringhäälingu valdkonnas.

ELi tasandil ühtlustamisest täieliku kasu saamiseks võiks komisjon teha Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku, et liikmesriigid lõpetaksid sagedusvahemiku 790–862 MHz kasutamise suure võimsusega ringhäälinguteenuste tarbeks ning täielikult rakendaksid ELi otsust tehnilise ühtlustamise kohta ELi tasandil kokkulepitavaks kuupäevaks.

Tähtaja määramine sagedusvahemiku uutele teenustele avamisele on kasulik ka seepärast, et nii välditakse olukorda, kus liikmesriigid, kes ei ole lõpetanud ringhäälingu edastamist nimetatud sagedusvahemikus, takistavad muudes sagedusvahemikes osutatavate uute teenuste tõhusat rakendamist piiriüleste häirete tõttu ega võimalda seega saavutada traadita lairibarakenduste täielikku katvust.

4.3. Minimaalse spektritõhususe taseme kohaldamine seoses digitaalse dividendi tulevaste kasutusviisidega

Digitaalse dividendi spektriosa on piiratud ja väärtuslik avalik ressurss, mis vastab kultuurilistele, majanduslikele ja sotsiaalsetele vajadustele. Seepärast on oluline, et kõigil potentsiaalsetel kasutajatel oleks motivatsioon tagada selle tõhus kasutamine, kuigi tuleb silmas pidada, et sellega võivad kaasneda tõhusatesse tehnoloogialahendustesse investeerimisest tulenevad lisakulud. Osutatud protsessi oleks võimalik märkimisväärselt lihtsustada, kui digitaalse dividendi kõik kasutajad jõuavad kokkuleppele spektri tõhusa kasutamise miinimumtasemes.

Selleks et tagada digitaalse dividendi parim võimalik kasutamine ja luua ühtne raamistik spektritõhusust käsitlevatele konkreetsetele tehnilistele meetmetele, tuleks ELi tasandil vastu võtta ühised miinimumnõuded digitaalse dividendi tõhusaks kasutamiseks kõikide rakenduste puhul.

Praegusel majanduslikult raskel perioodil nõuab nimetatud eesmärgi saavutamine nii selget poliitilist pühendumust, et veenda kõiki huvitatud isikuid sellise algatuse kollektiivses kasus, kui ka selget tegevuskava.

5. Digitaalse dividendi edasine tõhusam kasutamine

Digitaalse dividendi haldamine on selle arenemise tõttu dünaamiline protsess: tehnoloogia, teenuste, turunõudluse ja ühiskonnaga seotud nõudmised eeldavad, et tegevuskava raames kehtestatud meetmed arenevad paralleelselt. Lisaks eespool esitatud pakilistele ja strateegilistele meetmetele on veel ka rohkem tulevikku suunatud algatusi, mis pikemas perspektiivis võivad veelgi suurendada digitaalse dividendi võimalikku ulatust ja kasutatavust. Potentsiaalne lisamaht võimaldaks ELil lahendada tulevikuprobleeme, nagu spektrinõudluse äkiline kasv seoses uute ja loomuldasa ootamatute rakendustega. Pikad spektri kavandamistsüklid eeldavad, et nimetatud algatuste osas lepitakse kokku piisavalt aegsasti enne, kui need hakkavad mõju avaldama (tavaliselt 5–10 aastat varem) ja nende kohta koostatakse enne nii asjakohane mõjuhinnang kui ka nende võimaliku konkurentsile avaldatava mõju analüüs.

Komisjoni uuringus on kõige paljutõotavamate algatustena kirjeldatud järgmisi:

1. Liikmesriikide vahelise koostöö edendamine, et jagada ringhäälinguvõrgu tulevasi kasutuselevõtu plaane (nt üleminek MPEG-4-le või DVB-T2-le). ELi koostöö abil võiks püüda kehtestada tähtajad võrgustike üleminekuks spektritõhusamatele standarditele ja koostada ühised rakendussuunised.

2. Nõue, et kõik digitaaltelevisiooni vastuvõtjad, mis müüakse ELis pärast teatavat kuupäeva (täpsustamisel), on võimelised toimima sellise digitaalse signaali tihendamise uue põlvkonna standardi kohaselt nagu standard H264/MPEG-4 AVC. Nimetatud seadmed peaksid ühilduma ka vanemate standarditega, et tagada ülekannete vastuvõtmise jätkuvus traditsiooniliste standardite alusel. Sellise ambitsioonika meetme abil, mis on juba vastu võetud Prantsusmaal ja kavandamisel Hispaanias, oleks võimalik saavutada kõrgefektiivsete televisiooniseadmete piisav osakaal Euroopas ning kiirendada seonduvate võrguinfrastruktuuride kasutuselevõttu.

3. Miinimumstandardi kehtestamine digitaaltelevisiooni vastuvõtjate võimele häiretega toime tulla (immuunsus häirete suhtes). Seadmete tootjad ja operaatorid on juba mõnda aega rõhutanud vajadust tagada, et elektroonilise side terminalid ja televisioonivastuvõtjad ei häiriks üksteise tegevust. Kuigi tehnilised parameetrid, millega hallatakse traadita side jaoks ettenähtud ultrakõrgsagedusala osa, hoiavad ära televisioonisignaalide kahjulikud häired, tagatakse juhul, kui vastuvõtjate võimele võimalike häiretega toime tulla kehtestatakse miinimumstandard, tarbijatele parema kvaliteediga edastus ning vähendatakse kõikide selliste häirevastaste meetmetega seotud kulusid, mida võidakse nõuda naabersagedusalal toimivatelt seadmetelt.

4. Ühesageduslike võrkude laialdasema kasutuse kaalumine. Nimetatud võrgud on märkimisväärselt spektritõhusamad, kuna need suudavad katta suuremaid geograafilisi alasid kandesagedusi muutmata, kuid nende tegelikku tulemuslikkust on vaja veel praktikas hinnata. Liikmesriikidel võidakse paluda jagada oma kogemusi ühesageduslike võrkude kasutuselevõtmisel ning raadiospektrikomitee võib seejuures aidata teabe kogumisel ja hindamisel.

5. „Sageduse kiirhäälestusega” mobiilsidesüsteemide alaste teadusuuringute toetamine. Selliste süsteemide väljatöötamiseks on vaja märkimisväärseid investeeringuid, mis tekitaksid üksikutele tootjatele suuri probleeme, kuid mida oleks võimalik koostöös teha, kasutades võimaluse korral ühenduse rahastamisvahendeid.

6. Traadita mikrofonide ja sarnaste rakenduste toimimise jätkuvuse tagamine tulevaste ühtlustatud sagedusalade kindlaksmääramise abil. Eesmärk on määrata kindlaks parim strateegia tõhusa ülemineku tagamiseks vastavaid sagedusalasid kasutavate seadmete praegustele kasutajatele ning selle alla võiks kuuluda ka CEPTi[29] edasine tehniline töö Euroopa Komisjoni volitusel.

7. Ühine seisukoht „vabade alade” potentsiaalse kasutuse kohta võimaliku digitaalse dividendina. Liikmesriikidel palutakse koostöös komisjoniga uurida võimalust avada „vabad alad” ehk ringhäälingulevialade vahele jäävad spektriosad, et neid Euroopa ühiste tehniliste nõuete alusel kasutada kognitiivsete raadioseadmete[30] jaoks.

6. Järeldused

Komisjon kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles esitama oma seisukohad kõnealuste poliitiliste ettepanekute osas, milles käsitletakse koordineeritud lähenemisviisi digitaalsele dividendile. Komisjon võtab mõlema institutsiooni seisukohti tähelepanelikult arvesse ja kavatseb lisada ettepanekute elemente laiemasse spektrialasesse tegevuskavasse, mis esitatakse 2010. aastal vastuvõtmiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Lisaks esitab komisjon viivitamata raadiospektrikomiteele selle regulatiivse arvamuse saamiseks oma ettepaneku, milles käsitletakse sagedusvahemiku 790–862 MHz tehnilist ühtlustamist elektrooniliste sideteenuste jaoks.

Liikmesriikidel palutakse esitada komisjonile 2010. aasta keskpaigaks aruanne analoogtelevisiooni edastamise õigeaegsel lõpetamisel tehtud edusammude kohta.

[1] Ultrakõrgsagedusala (UHF) selles osas (470–862 MHz), kus edastatakse suurem osa maapealsest ringhäälingust.

[2] Viis liikmesriiki on juba digitaalringhäälingule üle läinud: Saksamaa, Soome, Luxembourg, Rootsi ja Madalmaad. Märkimisväärses osas veel kahest liikmesriigist (Belgia ja Austria) on samamoodi toimitud.

[3] KOM(2007) 700 „Kuidas digitaalset dividendi Euroopas täielikult ära kasutada: ühine lähenemisviis digitaalringhäälingule üleminekuga vabaneva spektriosa kasutamisel”.

[4] Nõukogu järeldused, 12. juuni 2008.

[5] Euroopa Parlamendi resolutsioon, 24. september 2008 [2008/2099(INI)].

[6] Vt nt KOM(2006) 129, komisjoni teatis lairibaühenduse lõhe ületamise kohta.

[7] KOM(2008) 800 (avaldatud pealkirja all „Euroopa majanduse taastamise kava”), vt ka eesistujariigi järeldused, Euroopa Ülemkogu, Brüssel, 12. detsember 2008.

[8] Konkurentsivõime nõukogu põhiküsimuste dokument, märts 2009.

[9] Raadiosagedusi tuleks eraldada objektiivselt, läbipaistvalt, mittediskrimineerivalt ja proportsionaalselt, et vältida konkurentsimoonutusi, mis tulenevad eelkõige spektri ebaühtlasest eraldamisest.

[10] Komisjoni uuring A European approach to the digital dividend , september 2009, läbi viinud Analysys Mason, DotEcon ja Hogan&Hartson. http://ec.europa.eu/information_society/policy//radio_spectrum/documents/studies/index_en.htm#digitaldividend2009

[11] KOM(2005) 461 „ELi spektripoliitika prioriteedid digitaalringhäälingule ülemineku puhul seoses Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (ITU) läheneva piirkondliku raadiosidekonverentsiga aastal 2006 (RRC-06)”.

[12] KOM(2007) 371 ITU ülemaailmse raadiosidekonverentsi 2007 ettevalmistamise kohta.

[13] Mitu liikmesriiki on rakendanud mehhanismi, mis on võimaldanud neil kasutada sagedusvahemikku 790–862 MHz mobiilsideteenuste jaoks, oodates samal ajal ringhäälinguteenustega ühist eraldamist, mis üldjuhul jõustub 2015. aastal.

[14] KOM(2007) 700.

[15] Komisjoni volitus CEPTile Euroopa Liidu digitaalse dividendi ühtlustamisvõimalustega seotud tehniliste kaalutluste kohta.

[16] Täiendavat teavet leiab aadressil http://www.analysysmason.com/EC_digital_dividend_study.

[17] Kokkuvõte on kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/radio_spectrum/topics/reorg/_digdiv_200907/index_en.htm.

[18] Läbivaadatud raamdirektiivi eelnõu artikli 8a lõige 3 (esialgne numeratsioon).

[19] Komisjoni soovitus võetakse vastu koos käesoleva teatisega.

[20] Viimati ajakohastatud teabe kohaselt Austria, Hispaania, Madalmaad, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Soome, Tšehhi Vabariik ja Ühendkuningriik.

[21] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 676/2002/EÜ, 7.märts 2002, Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta.

[22] Raadiospektripoliitika töörühma arvamus digitaalse dividendi kohta, 18. september 2009. http://rspg.groups.eu.int/rspg_opinions/index_en.htm

[23] See hõlmab koordineerimistegevust, et vabastada sagedusvahemik selle praegusest kasutuseesmärgist, st suure võimsusega ringhäälinguteenustest, ning jaotada selle kasutusõigusi, et tagada asjakohased tingimused innovatiivsetele kasutusviisidele, nagu traadita lairibaühendus.

[24] Vt president J. M. Barroso „Poliitilised suunised järgmise komisjoni jaoks” (2009) http://ec.europa.eu/commission_barroso/president/pdf/press_20090903_EN.pdf

[25] Vt ka raadiospektripoliitika töörühma arvamus „ Spectrum issues at outer EU borders ”, RSPG08-232, 19. juuni 2008. http://rspg.ec.europa.eu/_documents/documents/meeting/rspg16/rspg08232_finalopinion_outereuborders.pdf

[26] Kolme spektripakkumise ja kuut spektrinõudluse stsenaariumi (kus edastusteenuste ja traadita lairibateenuste nõudluse prognoos muutub ajas) võrreldi võrdlusstsenaariumiga, mis näitas tulemust juhul, kui puudub koordineerimine Euroopa tasandil.

[27] Lisaks saadav puhastäiendväärtus (15 aasta jooksul kumuleerunud puhasnüüdisväärtus).

[28] Kõnealused arvud on osa ELi koordineeritud meetmete hinnangulisest täiendväärtusest kogu 1. peatükis osutatud digitaalse dividendi spektriosas (ringhäälingu- ja traadita lairibateenused). Üksikasjad on esitatud mõju hindamise dokumendi punktis 5.4.

[29] Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverents.

[30] Kognitiivse raadiotehnoloogia abil on raadioseadmetel võimalik kindlaks määrata sagedusi, mida ükski põhikasutaja konkreetsel hetkel ei kasuta, ning neid ajutiselt rakendada.