ET    ET  
 EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 7.6.2011 
SEK(2011) 801 lõplik 
  
Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS, 
milles käsitletakse Austria 2011. aasta riiklikku reformikava 
  
ja esitatakse nõukogu arvamus 
 
Austria ajakohastatud stabiils usprogrammi (2011-2014) kohta 
{SEK(2011) 728 lõplik} 
 
 
ET 2   ET Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS, 
milles käsitletakse Austri a 2011. aasta riiklikku reformikava 
  
ja esitatakse nõukogu arvamus 
 
Austria ajakohastatud stabii lsusprogrammi (2011-2014) kohta 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Liidu toim imise lepingut, eriti selle artikli 121 lõig et 2 ja artikli 148 
lõiget 4, 
võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr  1466/97 eelarveseisundi 
järelevalve ning majanduspolii tika järelevalve ja kooskõlas tamise tõhustamise kohta,
1 eriti 
selle artikli 5 lõiget 3, 
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust2, 
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi, võttes arvesse tööhõive komitee arvamust, 
pärast konsulteerimist ma jandus- ja rahanduskomiteega 
ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku 
käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive st rateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia 
–, mis põhineb majanduspoliitika tõhusta tud koordineerimisel ning keskendub 
esmatähtsatele valdkondadel e, kus on vaja võtta meet meid Euroopa jätkusuutliku 
majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.  
(2) Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu s oovituse liikmesriikide ja liidu 
majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta
3; mõlemaid dokumente 
koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikme sriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid 
arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitika kujundamisel.  
                                                 
1 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. 
2 ELT C […], […], lk […]. 
3 Kehtivus 2011. aastal on tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL. 
 
ET 3   ET (3) Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vast u esimese iga-aastase majanduskasvu 
analüüsi, mis tähistab ELi majanduse ju htimise uue tsükli ja majanduspoliitika 
integreeritud eelkoordineerimise es imese Euroopa poolaasta algust; 
majanduspoliitika parem koordineerimine on ette nähtud Euroopa 2020. aasta strateegiaga. 
(4) Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja 
struktuurireformide priorit eedid (kooskõlas nõukogu 15. ve ebruari ja 7. märtsi 2011. 
aasta järelduste ning komi sjoni iga-aastase majanduska svu analüüsiga). Ülemkogu 
rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelar ve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse 
jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötus e määra vähendamist ning 
uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meet mete abil, mis lisatak se nende stabiilsus- 
või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. 
(5) Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euro ala paktiga ühinenud liikmesriike 25. 
märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja r iiklikesse reformikavadesse. 
(6) Austria esitas 27. aprillil 2011 oma aj akohastatud stabiilsusprogrammi 
ajavahemikuks 2011–2014 ja 2. mail 2011 om a riikliku reformikava 2011. aastaks. 
Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinna ti neid kaht programmi üheaegselt. 
(7) Kriisi puhkedes oli Austria majandus kindlat el alustel ja kriis ieelsel perioodil ei 
täheldatud riigi majanduses suuremaid probleeme ega kõrvalekaldeid. Sellest 
hoolimata põhjustas finants- ja majanduskriis viimaste aastakümnete suurima majanduslanguse. SKP reaalkasv vähe nes 2009. aastal peaaegu 4%. Tööhõive 
vähenes 2009. aastal kriisi tõ ttu 1% ning töötus suur enes selle võrra 4,8%-ni 
(võrreldes eelnenud aasta 3,8%-ga). Krii si tõttu peatus jooksevkonto ülejäägi 
varasem pidev kasv. Kriis tekitas kahj u ka riigi rahandusele. Stimuleerivate 
meetmete ja täielikult toimivate automaat sete stabilisaatorite kasutuselevõtu tõttu 
suurenes valitsemissektori eelarve puuduj ääk 2009. aastal 4,1%-ni SKPst ja 2010. 
aastal 4,6%-ni SKPst. Valitsemissektori võl g suurenes kõnealuste l aastatel vastavalt 
69,6%-ni ja 72,3%-ni SKPst. Kuna enamik st imuleerivatest meetmetest olid püsivad, 
tekkis pärast majandustingimuste paranemist  vajadus eelarve konsolideerimise järele. 
2011. aasta eelarveseaduse raames võeti vast u eelarve konsolideerimise meetmed 
mahus ligikaudu 1% SKPst. Alates 2009. aas ta kolmandast kvartalist on majandus 
kriisist kindlalt taastumas. Selle põhjusek s on välisnõudluse suurenemine ja eelkõige 
elavnenud majandustegevus Saksamaal. 2010. aastal oli SKP reaalkasv 2%.  
(8) Nõukogu, kelle arvamus põhineb ajakohastat ud stabiilsusprogrammi hindamisel 
kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikega 1, on seisukohal, et 
eelarveprognooside aluseks olev makromaj anduslik stsenaarium on realistlik, ent 
programmiperioodi lõpupoole liiga optimis tlik. Ajakohastatud stabiilsusprogrammis 
esitatud keskpika perioodi  eelarvestrateegia peam ine eesmärk on vähendada 
valitsemissektori eelarve puudujääki peamisel t kulusid piirates järk-järgult 4,6%-lt 
SKPst 2010. aastal 2,4%-ni SKPst 2014. aastal. Selle eesmärgi saavutamist võivad ohustada teatavad riskid, mis on seotud täps ustamata meetmetega, mida riigil on 
kavas võtta konsolideerimise tagamiseks pi irkondlikul tasandil, ning asjaoluga, et 
mõne föderaaltasandil võetava meetme sääs tumõju ei pruugi avalduda, näiteks juhul, 
kui maksupettuste vastasest kampaaniast ei saada loodetud tulu (kampaania 
 
ET 4   ET prognoositav mõju on äärmiselt spekulatiivne ). Teiselt poolt võib positiivse tegurina 
nimetada föderaalvalitsusele 2009. aastal kehtestatud mitmeaastast kuluraamistikku, 
mille puhul tundub, et see on aidanud parandada eelarvemenetluse prognoositavust keskpikal perioodil, ent seda ainult föder aaltasandil. Programmis ennustatakse, et 
võla suhe SKPsse suureneb 72,3%-st 2010. aastal 75,5%-ni 2013. aastal ning 
väheneb 75,1%-ni 2014. aastal. Seda prognoosi mõjutavad siiski mõned riskid, mis on seotud valitsemissektoriväliste riigi os alusega äriühingute võlga de suurenemise ja 
pangandussektori toetuseks ette näht ud meetmetest tuleneva võimaliku 
lisakoormusega. Samal ajal võib võla s uhe osutuda siiski prognoositust väiksemaks, 
kuna on tõenäoline, et krii si ajal riigilt toetus t saanud pangad maksavad 
toetussummad tagasi programmis kavandatust kiiremini. 
(9) Programmis eeldatakse, et valitsemi ssektori eelarve puudujääk jõuab nõukogu 
määratud tähtajaks, 2013. aastaks, allapoole kontrollväärtust 3% SKPst. Samas on 
programmis ajavahemikuks 2011–2013 kavandat ud eelarve konsolideerimise maht 
aastas keskmiselt 0,35% SKPst ning see on oluliselt väiksem kui nõukogu poolt Austriale soovitatud 0,75% SKPst. 
(10) Ehkki Austrial on hästi arenenud riiklik stab iilsuspakt, aitaks eri valitsustasandite 
vaheliste eelarveliste suhete edasine refo rmimine saavutada märkimisväärse säästu, 
toetada eelarve konsolideerimise protse ssi ja vabastada rahalisi vahendeid 
majanduskasvu soodustavate investeeringut e jaoks sellistes valdkondades nagu 
teadus- ja arendustegevus ning haridus. On üldteada, et sellised suhted on praegu 
keerulised: enamikust üksikutest maksudest saadavat tulu jagatakse eri territoriaaltasandite va hel kindlaksmääratud proportsiooni alusel ning ka 
otsustuspädevus jaguneb mitmes piirkonnas er i valitsemistasandite vahel. Paljudes 
valdkondades ei kanna tulude ja kuludega  seotud kohustusi sama valitsustasand. Eriti 
silmatorkavaid näiteid praegustest eelarve listest suhetest tulenevast ebatõhususest 
võib leida tervishoiu- ja haridussektorist. 
(11) Keskmine maksukoormus on Austrias  üks ELi suurimaid. Töövõtjate 
sotsiaalkindlustusmaksed on seal võrreld es muude ELi riikidega väga suured. 
Tööjõumaksude koormat aitasid vähend ada madalapalgaliste töötajate 
töötuskindlustusmaksete alandamine 2008. aastal ja 2009. aasta tulumaksureform, 
aga sellest hoolimata ei suudetud ära hoida nii madala kui ka keskmise sissetulekuga 
inimeste maksukoormuse väikest tõusu võrreldes viimase aastakümne algusega. Selline maksukoormus mõjutab negatiivselt töö hõivet, eelkõige madalapalgaliste ja 
madala kvalifikatsiooniga töötajate osas.  
(12) Vanemate töötajate tööhõive määr on Au strias hoolimata viimasel aastakümnel 
toimunud järsust tõusust ikka veel allpool ELi keskmist. Ennetähtaegne pension ja 
invaliidsuspension on endiselt laialt levi nud. Kokku 72% kõigist uu test pensionidest 
2010. aastal määrati inimestele, kes ei ol nud veel jõudnud seadus ega ette nähtud 
pensioniikka. Vanemate töötajate madal t ööhõive määr on tingitud ka sellest, et 
seadusega on naistele ette nähtud võrdlemi si varane pensioniiga (60). Võttes arvesse 
Austria demograafilist arengut, on tegeliku pe nsioniea tõstmine ja sellise raamistiku 
tugevdamine, mis võimaldaks vanematel töötaj atel kauem tööturule jääda, oluline nii 
riigi rahanduse jätkusuutlikkus e tagamiseks kui ka tööjõupakkumise suurendamiseks. 
Tööjõupakkumine hakkab prognooside kohase lt alates 2020. aastast vähenema.  
 
ET 5   ET (13) Naiste tööhõive määr on Austrias võrdl emisi kõrge, ent sellega seoses on üks 
Euroopa kõrgemaid ka osalise tööajaga tööt amise määr. Väga suur osa naisi töötab 
madalapalgalistel töökohtadel. Selle tu lemusel on sugupoolte palgaerinevus 25,4%, 
mis on ELis suuruselt teine nä itaja ja ühtlasi üks põhjus, miks naistel on Austrias 
võrdlemisi suur risk vaesuda. Üks naiste osalise tööajaga töötamise põhjusi on laste 
ja eakate hooldamise kohustuste ebavõrdne ja otus naiste ja meeste vahel ning 
lastehoiu- ja pikaajalise hoolduse teenuste vähesus.  
(14) Haridussüsteemi iseloomustab varane diferentseerimine, mille raames peavad 
õpilased 10-aastaseks saades otsustama oma edasise haridustee üle, kusjuures hiljem 
otsust muuta on keeruline. Lisaks sellele  on laialt levinud ka lühikesed koolipäevad 
(pool päeva). Seetõttu  ei pruugi ebasoodsas olukorras olevate, eelkõi ge sisserändaja 
taustaga noorte haridustulemu sed olla optimaalsed. Varased valikud määravad suures 
osas kindlaks edasise haridustee ning muudavad keerulisemaks kõrgema 
haridustaseme omandamise hilisemas etapis. Ühine kool kõigile 10–14-aastastele õpilastele aitaks suurendada võrdseid võ imalusi haridussüsteemis ja vähendada 
koolist väljalangemist. 
(15) Konkurents teenustesektoris, eel kõige võrguteenuste, sealhulgas 
kommunikatsiooniteenuste sektoris, samuti transpordi- ja komm unaalteenuste ning 
jaekaubandus- ja erialateenuste sektoris ei ole piisavalt välja arenenud. Tootlikkuse 
kasv on olnud aeglane ning turu struktuur ei ole soosinud ostuj õu ja tarbijanõudluse 
suurenemist. Tarbija valikuvõimalusi ja hindade taskukohasust aitaks suurendada 
konkurentsi edendamine turule sisenemi se lihtsustamise, kaubavahetuse ja 
kutsealade õigusliku reguleerimise vähenda mise ning konkurentsivõimeliste hindade 
kujundamise tagamise kaudu. Austria on pi kalt viivitanud teenuste direktiivi 
rakendamisega. Direktiivi  kiire rakendamine võib aga aidata stimuleerida 
majanduskasvu. Ennekõike on endiselt vastu võt mata horisontaalne õigusakt, nimelt 
föderaalseadus, millega rakendatakse kõnealuse direktiivi peamisi põhimõtteid.  
(16) Austria on võtnud laiendatud euroal a pakti raames hulga kohustusi4. Kohustusi on 
võetud paktis käsitletud neljast valdkonnast kolmes . Fiskaalpoliitika valdkonnas 
võetavate meetmetega püütakse tõsta tegelikku pensioniiga ning kontrollida 
tõhusamalt avaliku sektori kulutusi er i valitsustasanditel.  Tööhõive valdkonnas 
keskendutakse noorte töötuse vähenda misele ning konkurentsivõime valdkonnas 
investeeringutele teadusuuringutesse ja  tehnilisse haridusse, samuti koolide 
pikapäevaõppe mudelite väljatöötamisele. Pakti raames kavandatud algatused on kooskõlas riikliku reformikavaga ning eelar veraamistikku käsitleva föderaalseaduse 
ja stabiilsusprogrammiga. Ehkki nende m eetmete abil on võimalik kõrvaldada mõned 
peamised sotsiaal-majanduslikud probleemid, oleks tulnud kasuks võtta lahendamata 
probleemidega tegelemiseks kohustused ka sellistes valdkondades nagu 
eelarvepoliitika, haridus, konkurents ja innovatsioon. Laiendatud euroala pakti 
kohustusi on soovitusi koostade s hinnatud ja arvesse võetud. 
 
(17) Komisjon on hinnanud Austria stabiilsus programmi, riiklikku reformikava ja 
laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi5. Hindamisel on arvesse võetud 
kõnealuste dokumentide asjakohasust Aust ria fiskaal- ja sotsiaal-majandusliku 
                                                 
4 Laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste üksikasjad on esitatud dokumendis SEK(2011) 728. 
5 SEK(2011) 728. 
 
ET 6   ET poliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning ka seda, kuidas neis järgitakse ELi 
eeskirju ja juhiseid, pidades silmas va jadust tugevdada ELi majanduse üldist 
juhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse riigi tasandi otsustesse. 
Komisjon leiab, et arvestades soodsaid  majandustingimusi, tuleks eelkõige 2012. 
aastal kiirendada eelarve konsolideerimist ning et eri valitsustasandite vahelisi 
eelarvelisi suhteid tuleks täiendavalt reformida. Tööturgu aitaks dünaamilisemaks muuta maksukoormuse piiramine, haridustule muste parandamine ja tööturu soolise 
jagunemise probleemi lahendamine, ning konkurentsivõimet a itaks suurendada 
konkurentsi edendamine ja innovatsiooni soodustamine.  
(18) Võttes arvesse komisjoni hinnangut ja  nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitust, 
mis koostati Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohaselt, on nõukogu läbi vaadanud Austria 2011. aasta aj akohastatud stabiilsusprogrammi, ja 
tema arvamus
6 kajastub eelkõige tema allpool esitatud soovitustes 1 ja 2, 
SOOVITAB, et Austria võtaks ajavah emikus 2011–2012 järgmisi meetmeid:  
(1) Praegust majanduse elavnemist tuleks ära kasutada ülemäärase puudujäägi 
korrigeerimise kiirendamiseks. Selleks tule ks vastu võtta ja rakendada vajalikke 
meetmeid, sealhulgas piirkondliku tasandi meetmeid, et tagada 2012. ja 2013. aastal 
eelarve korrigeerimine keskmise lt vähemalt 0,75% SKPst aastas.  
(2) Riigi eelarveraamistiku edasiseks tugevda miseks tuleks teha jõupingutusi ja 
kooskõlastada eri valitsustasan dite vahel õigusloomealased, haldus- ning tulude ja 
kuludega seotud kohustused eelkõ ige tervishoiu valdkonnas.  
(3) Sotsiaalpartneritega konsulteerides ja riiklikke tavasid järgides tuleks järk-järgult 
kaotada praegu kohaldatav ennetähtaegsel t pensionile jäämise kava, millega 
kaasnevad pikad kindlustusper ioodid, ning tõsta naistele  seadusega ette nähtud 
pensioniiga, et tagada pensionisüsteemi  jätkusuutlikkus ja asjakohasus. Kohaldada 
rangemaid invaliidsuspensioni saamise tingimusi. 
(4) Võtta tuleks tööturul osalemist soodustavaid meetmeid: vähendada eelarvet 
mõjutamata eelkõige madala ja keskmise sissetulekuga töötajatega seotud maksukoormust ja sotsiaalkindlustusmakseid ; rakendada riiklikku tegevuskava, mis 
käsitleb naiste ja meeste  võrdset kohtlemist töötur ul, sealhulgas parandada 
hooldusteenuste ja pikapäevarühma kohtade kä ttesaadavust, et s uurendada naiste 
võimalusi töötada täistööaja ga ja vähendada seega suuri palgaerinevusi sugupoolte 
vahel; võtta meetmeid haridustulemuste parandamiseks ja koolist väljalangemise 
vältimiseks. 
                                                
 
6 Ette nähtud nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikega 3. 
 
ET 7   ET (5) Täiendavaid meetmeid tuleks võtta  konkurentsi edendamiseks, eelkõige 
teenustesektoris. Selleks tuleks vähendada  turule sisenemise tõkkeid, eemaldada 
kaubavahetuse ja kutsealade põhje ndamatud piirangud ning suurendada 
konkurentsiasutuste volitusi. Kiirendada tuleks teenuste direktiivi rakendamist käsitleva horisontaalse õigusakti vastuvõtmist. 
Brüssel, 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja