ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2014. AASTA PARANDUSEELARVE PROJEKTI NR 4 KIRJALIK MUUTMISETTEPANEK TULUDE KOONDARVESTUS KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA III jagu – Komisjon IX jagu – Euroopa Andmekaitseinspektor /* COM/2014/0641 final */





2014. AASTA PARANDUSEELARVE PROJEKTI NR 4 KIRJALIK MUUTMISETTEPANEK TULUDE KOONDARVESTUS KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA III jagu – Komisjon IX jagu – Euroopa Andmekaitseinspektor Võttes arvesse: – Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a, – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju,[1] eriti selle artiklit 41, – nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020,[2] eriti selle artiklit 13, – 20. novembril 2013 vastuvõetud Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarvet,[3] – paranduseelarvet nr 1/2014,[4] mis võeti vastu 16. aprillil 2014, – paranduseelarve projekti nr 2/2014,[5] mis võeti vastu 15. aprillil 2014, – paranduseelarve projekti nr 3/2014,[6] mis võeti vastu 28. mail 2014, – paranduseelarve projekti nr 4/2014,[7] mis võeti vastu 9. juulil 2014, esitab Euroopa Komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele 2014. aasta eelarve paranduseelarve projekti nr 4 kirjaliku muutmisettepaneku. TULUDE JA KULUDE EELARVESTUSE MUUDATUSED EELARVEJAGUDE KAUPA Tulude ja kulude eelarvestuses eelarvejagude kaupa tehtavad muudatused on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-et.htm). Käesolevale eelarvestusele on teadmiseks on lisatud nende muudatuste ingliskeelne versioon, mis moodustab eelarve lisa. SISUKORD 1. Seletuskiri. 3 1. Seletuskiri 9. juulil 2014 võttis komisjon vastu paranduseelarve projekti (PEP) nr 4/2014. Nimetatud paranduseelarve projekt hõlmas peamiselt tulude prognoosi ajakohastamist, sealhulgas mitmesuguste lõplikuks muutunud trahvide eelarvesse kandmist. Pärast PEP nr 4/2014 vastuvõtmist on muutunud lõplikuks täiendavad trahvid summas 299 miljonit eurot ning eelarvesse on võimalik kanda ka täiendav intress summas 75 miljonit eurot, mis teeb lisatulu summaks kokku 374 miljonit eurot. Võttes arvesse paranduseelarve projektides nr 3 ja 4/2014 juba sisalduvaid summasid, on lisatulu trahvidest ja intressidest järgmine: Miljonit eurot Tuluread || PEP nr 4/2014 || Lisatulu pärast PEP nr 4/2014 vastuvõtmist || Uus summa koos lisatuluga 7 0 1 — Viivisintressid ja muud intressid rahatrahvidelt || 239,0 || 75,0 || 314,0 7 1 0 — Rahatrahvid, karistusmaksed ja muud trahvid || 3 237,0 || 299,0 || 3 536,0 Kokku || 3 476,0 || 374,0 || 3 850,0 [1] ELT L 298, 26.10.2012, lk 1. [2] ELT L 347, 20.12.2013, lk 884. [3] ELT L 51, 20.2.2014, lk 1. [4] ELT L 204, 11.7.2014, lk 1. [5] COM(2014) 234, 15.4.2014. [6] COM(2014) 329, 28.5.2014. [7] COM(2014) 461, 9.7.2014.
KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE: komisjonile direktiiviga 2010/75/EL (tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll)) antud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise õiguse rakendamise kohta

1. SISSEJUHATUS

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/75/EL (tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll)) on vastu võetud selleks, et vältida ja piirata õhu, vee ja pinnase saastumist tööstuskäitiste tekitatud heite tagajärjel.

Kõnealuse direktiiviga on antud komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks kuupäev, millest alates tuleb teatud saasteainete õhkuheidet pidevalt mõõta, ning et kohandada mitmesuguseid selle direktiivi lisades esitatud heiteseire ja nõuetele vastavuse hindamise meetodeid teaduse ja tehnika arenguga.

2. ÕIGUSLIK ALUS

Direktiivi 2010/75/EL artikli 76 lõikes 1 on nõutud, et tuleb esitada aruanne. Selle sätte kohaselt võib komisjon alates 6. jaanuarist 2011 võtta viie aasta jooksul vastu delegeeritud õigusakte ja peab esitama delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt kuus kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu selle kooskõlas artikliga 77 tagasi on võtnud.

3. DELEGEERITUD VOLITUSTE RAKENDAMINE

Delegeeritud volituste andmist peeti vajalikuks direktiiviga ette nähtud mitme sätte täiendamiseks ja kohandamiseks.

Artikliga 48 ette nähtud mõõtmisvõtted, mida kasutatakse teatavate saasteainete õhkuheite pideval mõõtmisel, ja sellekohased normid on praegu väljatöötamisel. Seega ei ole komisjon vastu võtnud delegeeritud õigusakti, millega määrataks kindlaks kuupäev, millest alates tuleb asjaomaste saasteainete õhkuheidet pidevalt mõõta.

V lisa 3. ja 4. osas, VI lisa 2., 6., 7. ja 8. osas ja VII lisa 5., 6., 7. ja 8. osas on käsitletud heiteseire ja heite piirnormidele vastavuse hindamise meetodeid. Kuna vastavate meetodite osas ei ole teadus ega tehnika edasi arenenud, siis ei ole komisjon delegeeritud õigusakte direktiivi 2010/75/EL V, VI ja VII lisa asjaomaste osade kohandamiseks vastu võtnud.

4. KOKKUVÕTE

Komisjon ei ole viimase viie aasta jooksul direktiiviga 2010/75/EL talle antud delegeeritud volitusi rakendanud. Komisjon palub Euroopa Parlamendil ja nõukogul käesolev aruanne teadmiseks võtta.
delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise selliste volituste rakendamise kohta, mis on antud komisjonile vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1090/2010, millega muudetakse direktiivi 2009/42/EÜ kaupade ja reisijate merevedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA

NÕUKOGULE

delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise selliste volituste rakendamise kohta, mis on antud komisjonile vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1090/2010, millega muudetakse direktiivi 2009/42/EÜ kaupade ja reisijate merevedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta

1. SISSEJUHATUS

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1090/2010 võeti vastu kahel eesmärgil – viia andmete kogumine kaupade mereveo kohta kooskõlla andmete kohumisega muud liiki transpordiga tehtava kaubaveo kohta ning viia komisjonile Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/42/EÜ antud volitused kooskõlla Euroopa Liidu toimimise lepinguga.

Seepärast tehti määrusega järgmist:

1.kehtestati nõue, mille kohaselt peavad liikmesriigid esitama kaupade mereveo kohta andmed peamistes Euroopa sadamates kaubaliikide lõikes vastavalt NST 2007 klassifikatsioonile, ja seega viidi andmete kogumine kaupade mereveo kohta kooskõlla kaupade maanteeveo, raudteeveo ja siseveeveo puhul kasutavate andmekogumisviiside ja -nõuetega, ja

2.viidi komisjonile direktiiviga 2009/42/EÜ antud volitused kooskõlla Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290.

Direktiiviga 2009/42/EÜ on antud komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte järgmistel eesmärkidel:

kohandada I–VIII lisas sätestatud andmekogumisnõudeid, et võtta arvesse majanduslikke ja tehnilisi suundumusi, kuivõrd selliste muudatustega ei kaasne liikmesriikide kulude ja/või vastajate koormuse olulist suurenemist (direktiivi 2009/42/EÜ artikli 3 lõige 4);

koostada kodeeritud ja riigiti ning rannikualade järgi liigitatud sadamate loetelu (direktiivi 2009/42/EÜ artikli 4 lõige 1) ja

muuta direktiivi 2009/42/EÜ mitteolemuslikke osasid, tagamaks, et VIII lisa kohaste merevedu käsitlevate statistiliste andmete kogumite koostamiseks kasutatavad andmekogumismeetodid on sellised, et kõnealused andmekogumid vastavad komisjoni sätestatud täpsusnõuetele (direktiivi 2009/42/EÜ artikkel 5).

Määruses (EL) nr 1090/2010 on rõhutatud seda, kuivõrd oluline on, et delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel viib komisjon läbi asjakohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil.

2. ÕIGUSLIK ALUS

Käesolev aruanne on ette nähtud direktiivi 2009/42/EÜ artikli 10a lõikega 1. Kõnealuse sättega antakse komisjonile viieks aastaks alates 29. detsembrist 2010 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte. Sellega on ette nähtud, et komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt kuus kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu.

3. DELEGEERITUD VOLITUSTE RAKENDAMINE

Alates määruse (EL) nr 1090/2010 jõustumisest on komisjon võtnud vastu üheainsa delegeeritud otsuse – komisjoni delegeeritud otsus 2012/186/EL. Sellega muudeti teatavaid direktiivi 2009/42/EÜ I–VIII lisas sätestatud andmekogumisnõudeid, et võtta arvesse majanduslikke ja tehnilisi suundumusi.
KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

komisjonile määrusega (EL) nr 691/2011 (Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kohta) antud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise õiguse rakendamise kohta

1.Taust

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2011. aasta määruse (EL) nr 691/2011 (Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kohta) artikli 3 lõigetega 3 ja 4 antakse komisjonile volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte. Kõnealuse määruse artikli 9 lõike 2 kohaselt antakse komisjonile volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte viieks aastaks alates 11. augustist 2011. Nimetatud volitusi uuendatakse automaatselt viieks aastaks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite.

Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist.

Käesolev lühiaruanne on koostatud nimetatud kohustuse täitmiseks.

2.Komisjon rakendab delegeeritud volitusi vastavalt määrusele (EL) nr 691/2011

Komisjoni ei ole talle määrusega (EL) nr 691/2011 antud volitusi võtta vastu delegeeritud õigusakte veel rakendanud. Seda saab põhjendada järgmiselt. artikli 3 lõikega 3 delegeeritud volitused pärinevad aastast 2011, kuid statistiliste andmete esimene edastamine toimus määruse (EL) nr 691/2011 kohaselt 2013. aastal. 2013. aasta järgselt puudus vajadus ajakohastada artikli 3 lõikes 3 osutatud andmeid või anda nende kohta juhiseid.

Artikli3 lõikega 4 delegeeritud volitused pärinevad 2014. aastast, kuna need anti edasi määrusega (EL) nr 538/2014, millega muudeti määrust (EL) nr 691/2011. Komisjon kavatseb kasutada artikli 3 lõikes 4 sätestatud volitusi selleks, et võtta vastu delegeeritud õigusakt, millega täpsustatakse määruse (EL) nr 691/2011 VI lisa 3. jaos osutatud energiakandjaid. Kõnealune õigusakt on koostamisel ning selle vastuvõtmine on kavandatud 2015. aasta neljandasse kvartalisse. Kõnealuse statistika mahu kindlaks määramisel on oluliseks elemendiks Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise energiakandjate loetelu, mis võimaldab võrrelda andmeid riikide vahel ning tagada füüsikalise energiavoo arvepidamise sisemise kooskõla (tasakaalustamine). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1099/2008 energiastatistika kohta esitatakse B lisas energiakandjate loetelu, mis hõlmab enamust füüsikalise energiavoo arvepidamises vajaminevaid energiakandjaid.

Ettevalmistava töö käigus viiakse läbi asjakohased konsultatsioonid, seda sealhulgas ekspertide tasandil. 2015. aasta märtsis toimunud ühiskoosolekul konsulteeriti keskkonnaalase arvepidamise töörühma ja keskkonnakulustatistika töörühmaga. 2015. aasta juunis konsulteeriti keskkonnastatistikat ja arvepidamist käsitlevate direktoritega (DIMESA).

Nii Euroopa Parlamenti kui ka nõukogu teavitati nõuetekohaselt ning kutsuti osalema ekspertide kohtumistel.

3.Järeldused

Ühtegi järeldust ei ole veel võimalik teha, kuna komisjonile määrusega (EL) nr 691/2011 (Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kohta) antud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise volitusi ei ole rakendatud.
EUROOPA KOMISJON

Brüssel,27.4.2017

COM(2016) 791 final/2

Technical correction of the cover page of the annex 2 of the COM(2016)791 final of 8.12.2016; this correction concerns only the BG, DA, DE, EN, ES, ET, FR, HR, HU, PT, RO and SK versions.

LISA



järgmise dokumendi juurde:

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA ÜLEMKOGULE JA NÕUKOGULE

Kaheksas aruanne ümberpaigutamise ja ümberasustamise kohta
Kõnealune määrus hõlmab viljapuuaedu ja viinamarjaistandusi käsitleva struktuurilise statistika kogumist viieaastase ajavahemiku vältel. Esimesed andmed viljapuuaedade kohta koguti 2012. aastal ning need tuli esitada komisjonile (Eurostat) 2013. aasta septembri lõpuks. Esimesed andmed viinamarjaistanduste kohta koguti 2015. aastal ning need tuli esitada komisjonile (Eurostat) 2016. aasta septembri lõpuks.

Käesolev lühiaruanne on koostatud nimetatud kohustuse täitmiseks.

Nimetatud volituste kasutamisel peab komisjon tagama, et delegeeritud õigusaktidega ei panda liikmesriikidele ja andmeesitajatele märkimisväärset täiendavat halduskoormust.

Komisjonil on volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 11, et võtta arvesse majanduslikku ja tehnilist arengut. Delegeeritud õigusaktidega võib teha:

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1337/2011 (mis käsitleb Euroopa püsikultuuride statistikat) artikli 11 lõikega 1 antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte. Määruse artikli 11 lõikega 2 antakse delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise õigus viieks aastaks alates 31. detsembrist 2011. See ajavahemik lõpeb 31. detsembril 2016. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt viieks aastaks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab uuendamisele vastuväite.

Komisjon ei ole veel kasutanud talle määrusega (EL) nr 1337/2011 antud õigust võtta vastu delegeeritud õigusakte.

Komisjon on seisukohal, et tal peaks ka edaspidi olema võimalus kasutada talle määruse artikliga 11 antud delegeeritud volitusi, kuna tulevikus võib vajalikuks osutuda võtta vastu delegeeritud õigusakte, et muuta määruse artikli 4 lõikes 3 nimetatud punkte.
Kreeka peaks jätkama oma vastuvõtusuutlikkuse suurendamist kooskõlas Lääne-Balkani juhtide kohtumisel võetud kohustustega.

Kreeka vastuvõtukeskustes on praegu kokku 34 419 kohta (v.a ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti üürisüsteemis ettenähtud majutuskohad). Need hõlmavad: 17 906 kohta maismaal paiknevates avatud vastuvõtukeskustes (Elaionas, Elliniko, Attiko Alsos, Eidoméni, Orestiáda, Schisto, Diavata, Nea Kavala, Cherso). Osa neist keskustest sobivad vaid lühiajaliseks peatumiseks, osa aga sobivad ka pikemaajaliseks viibimiseks; 1 221 kohta varjupaigataotlejatele ja saatjata alaealistele ette nähtud spetsiaalsetes keskustes maismaal ja saartel; 5 500 kohta esmase vastuvõtu piirkondade vastuvõtukeskustes (sh 1 100 kohta Kara Tepe varukeskuses Lesbosel); 4 433 muud kohta esimese etapi vastuvõtukeskustes saartel (väljaspool esmase vastuvõtu piirkondi); 5 359 kohta väljasaatmiskeskustes. Pärast Schisto ja Diavata keskuste kavandatud laiendamise lõpetamist on Kreeka vastuvõtukeskustes kokku 38 619 majutuskohta (v.a ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti üürisüsteemis ettenähtud majutuskohad). ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet on sõlminud rakenduskokkulepped valitsusväliste organisatsioonidega Praksis, Nostos, Iliaktida, Solidarity Now ja Arsis kokku 16 250 majutuskoha pakkumiseks 2016. aastal seoses ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti üürisüsteemiga. Peale selle peetakse läbirääkimisi Ateena linnavalitsuse, Médecins du Monde'i ja Kreeka Pagulaste Nõukoguga täiendava 1 880 majutuskoha pakkumiseks 2016. aastal, mille tulemusel loodaks 2016. aastal kokku 18 130 majutuskohta. Valitsusväline organisatsioon Praksis pakub praegu kokku 2 788 majutuskohta hotellide sooduskupongide süsteemi alusel ja korterites. ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet peaks jätkama rakenduskokkulepete sõlmimist, et leida võimalikult kiiresti üürisüsteemi raames ette nähtud 20 000 majutuskohta. Kreeka peaks Euroopa Komisjoni ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti toel jätkama oma vastuvõtusuutlikkuse suurendamist ja parandamist, et hoolitseda oma territooriumil asuvate rändajate ja pagulaste eest. X Kreeka peaks Euroopa Komisjoni ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti toel jätkama oma vastuvõtusuutlikkuse suurendamist ja parandamist, et hoolitseda oma territooriumil asuvate rändajate ja pagulaste eest.
Ei Euroopa Parlament ega nõukogu esitanud komisjoni 28 delegeeritud direktiivi suhtes ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiivi artiklis 22 sätestatud tähtaja jooksul vastuväiteid. Kontrolliperioodi lõppedes avaldati kõik delegeeritud õigusaktid Euroopa Liidu Teatajas ja need jõustusid õigusaktides nimetatud kuupäeval. Komisjoni ühe delegeeritud direktiivi suhtes aga esitas Euroopa Parlament hiljuti vastuväite vastavalt ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiivi artiklile 22. Seetõttu hindab komisjon asjaomaseid veel hindamisel olevaid taotlusi uuesti, et võtta arvesse hiljutisi suundumusi seoses asjaomase aine kasutuse alternatiivide olemasoluga.

Töö homogeenses materjalis vastavalt direktiivi II lisale maksimaalselt lubatud sisalduse järgimiseks vajalike üksikasjalike eeskirjade täpsustamiseks on alanud, kuid veel pooleli. Seetõttu ei ole komisjon veel vastu võtnud delegeeritud õigusakti, et sätestada need eeskirjad vastavalt direktiivi artikli 4 lõikele 2.

Ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiivi II lisas on loetletud piiratud ained; direktiivi III ja IV lisas on loetletud kasutusviisid, mille puhul on tehtud erand direktiivi artikli 4 lõikes 1 esitatud piirangust.

3.4. Üldised kaalutlused seoses delegeeritud volituste kasutamisega ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiivi alusel

Iga sellise delegeeritud direktiivi koostamisel ja vastuvõtmisel, milles käsitletakse erandi tegemise taotluse või aine uue piirangu hindamist, tuleb teha mitu toimingut, et järgida direktiivi nõudeid ja komisjoni parema õigusloome põhimõtteid. Need toimingud on eelkõige järgmised: väliskonsultandilt teadusliku ja tehnilise hindamise tellimine, ulatuslikud konsultatsioonid sidusrühmadega, konsulteerimine liikmesriikide eksperdirühmaga, mis on kokku kutsutud delegeeritud õigusaktide ettevalmistamiseks vastavalt ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiivile, kahekuuline etteteatamine WTO tehniliste kaubandustõkete komiteele ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu kahekuuline kontrolliperiood.

Kui uute erandite taotlusi käsitlevate delegeeritud õigusaktide vastuvõtmiseks ei ole esitatud konkreetset tähtaega, peab komisjon võtma otsuse kehtivate erandite uuendamise taotluste kohta vastu 12 kuu jooksul pärast taotluse saamist, välja arvatud juhul, kui erandlikud asjaolud õigustavad muid tähtaegu (artikli 5 lõige 5). Nimetatud tähtaja järgimine on olnud keeruline. Vajadus järgida eelmises lõigus loetletud menetluslikke samme tähendab, et tegelikkuses ei ole komisjonil võimalik delegeeritud õigusakti 12 kuu jooksul vastu võtta. Seepärast kaalub komisjon võimalust lisada oma peatsesse seadusandlikku ettepanekusse, mis on seotud ohtlike ainete kasutamise piiramist käsitleva direktiivi kohaldamisala läbivaatamisega, pikem tähtaeg kehtivate erandite uuendamist käsitlevate delegeeritud õigusaktide vastuvõtmiseks.

4. KOKKUVÕTE

Viimase viie aasta jooksul on komisjon talle direktiiviga 2011/65/EL delegeeritud volitusi kasutanud nõuetekohaselt. Komisjon palub Euroopa Parlamendil ja nõukogul käesolev aruanne teadmiseks võtta.
1. lahter Rahvusvahelise Valuutafondi maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni käsiraamatu „Balance of Payments and International Investment Position Manual“ kuues väljaanne (BPM6)

BPM6 esitab standardraamistiku majanduse (riigi, rahaliidu (näiteks euroala) või majandusliidu (näiteks Euroopa Liidu)) ja ülejäänud maailma vaheliste positsioonide ja tehingute kohta käiva statistika kogumiseks. Käsiraamatus selgitatakse maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika mõistet, määratlust, klassifikatsiooni ja tavasid ning suurendatakse andmete rahvusvahelist võrreldavust, edendades rahvusvaheliselt vastu võetud suuniseid. Lisaks näidatakse käsiraamatus seoseid muu makromajandusstatistikaga, et edendada erinevate statistiliste valdkondade vahel järjepidevust. BPM6 on kooskõlas Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemiga ning 2008. aasta rahvamajanduse arvepidamise süsteemiga, millega määrati kindlaks rahvamajanduse arvepidamise statistiline raamistik. Käsiraamat on kooskõlas ka OECD välismaiste otseinvesteeringute statistika standardite neljanda väljaandega, millega tagatakse välismaisele otseinvesteeringu statistikale lisajuhiseid, samuti on see kooskõlas ÜRO rahvusvahelise teenuskaubanduse statistika käsiraamatuga „Manual on Statistics of International Trade in Services 2010“.

BPM6 kajastab alates 1993. aastast toimunud muutusi maailmamajanduses. Seda perioodi iseloomustab majandustõkete ja kapitali kontrolli vähenemisest tulenev piiriülese tegevuse märkimisväärne suurenemine. Rahvusvaheliste äriühingute struktuur on muutunud järjest keerulisemaks, kusjuures väärtusahelad, finantsilised seosed ja omandi struktuurid on ülemaailmsel tasandil. Piiriülesed rahavood on samuti tänu rahvusvahelise kapitalituru dünaamilisuse suurenemisele järjest kasvanud. Ülemaailmastumine on põhjustanud uusi poliitilisi väljakutseid ning on paljude BPM6-s tehtud muudatuste põhjuseks. Tehingute mahus võetakse sageli arvesse vaid osa varudest, seetõttu on rahvusvaheline investeerimispositsioon sageli majanduse välisrahastamise olukorra näitajana kasulikum. Seda kajastatakse ka uues väljaandes „Balance of Payments and International Investment Position Manual“, kus kirjeldatakse rahvusvahelise investeerimispositsiooni olulisuse jätkuvat suurenemist.
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

Finantsteave Euroopa Arengufondi kohta

1.Eessõna

Komisjon esitab käesolevas dokumendis vastavalt 11. EAFi sisekokkuleppe artikli 7 lõikele 3 ja 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse (nõukogu määrus (EL) 2015/323, edaspidi „11. EAFi finantsmäärus”) artikli 21 lõikele 2 kulukohustuste, maksete ja osamaksude prognoosi aastateks 2016 ja 2017, võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga (EIP) prognoose.

Käesolevas dokumendis antakse ülevaade Euroopa Arengufondide (8.–11. EAF) vahendite kasutamisest 2015. aastal ja esitatakse vahendite kasutamise prognoos aastateks 2016–2017.

Liikmesriigid maksavad 9. EAFi, 10. EAFi ja 11. EAFi raames Euroopa Investeerimispanga hallatavate rahastamisvahendite (investeerimisrahastu ja intressitoetused) katteks ette nähtud osamaksud otse Euroopa Investeerimispanka (EIP).

2.Sissejuhatus

Komisjon ja EIP on ajakohastanud oma 2016. ja 2017. aasta kulukohustuste ja maksete prognoose iga AKV riigi ja ÜMT kohta. Erilist tähelepanu pöörati maksete prognoosimisele ja seda kahel põhjusel: ühelt poolt selleks, et aidata liikmesriikidel broneerida oma eelarvetes võimalikult täpsed summad, teiselt poolt selleks, et EAFi rahaliste vahendite maht oleks piisav, et hoida ära likviidsusprobleeme.

Käesolevas dokumendis esitatud prognooside ajakohastamisel on lähtutud üheteistkümnendat EAFi käsitleva sisekokkuleppe artiklist 7 ja 11. EAFi finantsmääruse artikli 21 lõikest 4.

Allpool esitatud graafikus antakse ülevaade kulukohustuste ja maksete brutosummade dünaamikast alates 1999. aastast kuni 2015. aastani ja prognoosidest aastateks 2016–2017 (komisjon ja EIP summad kokku).

Kulukohustuste ja maksete brutosummad: suundumused aastatel 1999-2017 (miljonites eurodes)

Märkus Andmed kajastavad Euroopa Arengufondi rakendamist 31. detsembri 2015. aasta seisuga (kulukohustused, maksed ja finantsolukord) ja prognoose aastateks 2016 ja 2017.

3.Finantsprognoos aastateks 2016–2017

Allpool esitatud tabelis on esitatud ajakohastatud kulukohustused, maksed ja osamaksud vastavalt komisjoni värskeimatele prognoosidele.