KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Määruse ettepanekule KOM(2011) 747 (lõplik) (reitinguagentuuride kohta) ja direktiivi ettepanekule KOM(2011) 746 (lõplik) (seoses liigse tuginemisega krediidireitingutele) lisatud finantsaruanne

(EMPs kohaldatav tekst)

Komisjon võttis 15. novembril 2011 vastu ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta ja ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiivi 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta ning direktiivi 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta seoses liigse tuginemisega krediidireitingutele (edaspidi CRA3 ettepanek).

Arvestades mõju Euroopa Liidu eelarvele sätestatakse määruse ettepanekule lisatud seletuskirja neljandas jaos järgmiselt:

„Komisjoni ettepanekul puudub mõju Euroopa Liidu eelarvele. Täpsemalt, ettepanekus nimetatud ülesanded, mis usaldatakse ESMA-le (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), ei nõua ELi lisarahastamist. Tuleks ka märkida, et reitinguagentuuride määruse artiklis 19 [joonealune märkus 11] sätestatakse, et ESMA jaoks vajalikud kulutused reitinguagentuuride registreerimiseks ja järelevalveks on täielikult kaetud reitinguagentuuridelt nõutavate tasudega”.

Joonealune märkus 11: „1. ESMA võtab reitinguagentuuridelt tasu vastavalt käesolevale määrusele ja lõikes 2 osutatud tasusid käsitlevale määrusele. Need tasud katavad täielikult ESMA kulutused, mis on vajalikud reitinguagentuuride registreerimiseks ja järelevalveks ning kõigi kulutuste hüvitamiseks, mida pädevad asutused võivad kanda käesoleva määruse alusel ülesannete täitmisel, eelkõige ülesannete delegeerimise tõttu vastavalt artiklile 30.”

CRA3 ettepaneku mõjuhinnangus hinnati iga meetme mõju kuludele ning märgiti, et „poliitikameetmed ei tohiks mõjutada ELi eelarvet”[1] Hinnangute kohaselt suurendaks siiski CRA3 ettepanek oluliselt ESMA töömahtu ning nõuaks rohkem inimressursse. Seetõttu tegi komisjon Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarve projektis (COM(2012) 300)[2] ettepaneku suurendada ESMA ametikohtade loetelu 15 ametikoha võrra. Neid rahastatakse täielikult reitinguagentuuride makstavatest tasudest ning seega ei mõjuta nad ELi rahalist toetust ESMA-le.

Käesolev teatis annab üksikasjalikku teavet eelarvepädevatele institutsioonidele finantsselgituse vormis CRA3 ettepaneku jaoks, sisaldades muuhulgas teavet ressursside eraldamise kohta, mis on vajalikud vastavalt CRA3 ettepanekust tulenevatele ESMA ülesannetele ja eesmärkidele. Käesoleva teatise lisas 2 esitatakse ka üldine ülevaade kõigi komisjoni ettepanekute mõju kohta ESMA ressurssidele aastaks 2013.

FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus

1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile

1.3. Ettepaneku/algatuse liik

1.4. Eesmärgid

1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.6. Meetme kestus ja finantsmõju

1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid

2. HALDUSMEETMED

2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid

2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

3.2. Hinnanguline mõju kuludele

3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele

3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus

3.3. Hinnanguline mõju tuludele

FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta

1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB[3]) struktuurile

Siseturg – Finantsturud

1.3. Ettepaneku/algatuse liik

ý Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

1.4. Eesmärgid

1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

Panustada finantsstabiilsusriskide vähendamisse ning taastada investorite ja teiste turuosaliste usaldus finantsturgude ja reitingute kvaliteedi vastu.

1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

Erieesmärgid Eeltoodud üldeesmärke silmas pidades püütakse saavutada järgmisi erieesmärke: · vähendada tuginemist välistele krediidireitingutele; · maandada riigi võlakohustustega kaasnevate nn nakkusefektidega seotud riske; · parandada krediidireitinguturul valitsevaid tingimusi; · tagada investorite õigus õiguskaitsele; · kindlustada reitinguagentuuride sõltumatus ja parandada krediidireitingute andmise meetodeid ja protsesse

1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju

· EBA, EIOPA ja ESMA vaatavad olemasolevates suunistes ja soovitustes läbi kõik viited krediidireitingutele ning vajaduse korral kõrvaldavad need · teabe avalikustamine struktureeritud finantstoodete kohta paraneb, ning see annab investoritele rohkem stiimuleid oma hoolsuskohustuse teostamiseks ning vähendab liigset tuginemist välisreitingutele · riigireiting muutub läbipaistvamaks; investorid saavad riigireitingust paremini aru; nakkusoht ja ülekanduv mõju väheneb · reitinguturg muutub uutele sisenejatele avatumaks; praeguste suurimate reitinguagentuuride vaheline konkurss tugevneb; emitentidel ja investoritel on suurem valik reitinguagentuuride vahel · investorile põhjustatud kahju reitinguagentuuri tahtliku tegevuse või raske hooletuse tõttu hüvitatakse · leeveneb selline huvidekonflikt, mille põhjuseks on mudel „emitent maksab” ning pikaajalisest ärisuhtest tulenev liigne tuttavlikkus · turuosalistel on reitinguteagentuuride meetoditest õige arusaam ning nad suudavad neid meetodeid hinnata kõigi varaklasside puhul

1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad

· viidete arv välisreitingutele ESMA väljaantud dokumentides · muutused nende standardmeetodite ja sisereitingute meetodite kasutamises, mida finantsettevõtted kasutavad regulatiivsel eesmärgil · erinevatele varaklassidele antud tellitud ja tellimata reitingute arv või osakaal · reitingute, eelkõige riigivõlareitingu läbivaatamise ja andmise sagedus · reitinguagentuuri reitinguandmismeetodites tehtavate muudatuste sagedus ja liik ning kui sageli need tagasi lükati või vaidlustati · uute tulijate arv ja muutused turustruktuuris; see võib sisaldada juba tegutsevate ettevõtete turuosa nii käibe kui ka erinevates klassides kehtivate reitingute arvu põhjal

1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

Reitinguagentuurid on olulised finantsturgude osalised ja nende suhtes peab kehtima asjakohane õigusraamistik. Määrus (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta[4] jõustus täielikult 7. detsembril 2010. Sellega nõutakse, et reitinguagentuurid järgivad rangeid tegevuseeskirju, et vähendada võimalikke huvide konflikte, tagada reitingute ja reitinguprotsessi kõrge kvaliteet ja piisav läbipaistvus. Olemasolevad reitinguagentuurid pidid taotlema registreerimist ja täitma määruse nõuded 7. septembriks 2010. Reitinguagentuuride määruse muudatus (määrus (EL) nr 513/2011) jõustus 1. juunil 2011 ning sellega anti Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele (ESMA) ainuõigus teostada järelevalvet ELis registreeritud reitinguagentuuride üle, et tsentraliseerida ja lihtsustada nende registreerimist ja järelevalvet Euroopa tasandil[5]. Kuigi see loob hea aluse, ei ole olemasoleva reitinguagentuuride määrusega kaetud mitmed krediidireitingualase tegevuse ja reitingute kasutamise küsimused. Peamiselt puudutavad need finantsturu osaliste liigse reitingutele tuginemise riski, kõrget reitinguturu kontsentratsiooni määra, krediidiagentuuride tsiviilvastutust investorite ees, võimalikke huvide konflikte tulenevalt mudelist „emitent maksab” ja reitinguagentuuride aktsionäride struktuurist. Reitinguagentuuride määrus ei käsitle otseselt ka riigireitingute aspekte, mis on ilmnenud praeguse riigivõlakriisi käigus. Euroopa Komisjon osutas neile lahendamata küsimustele 2. juuni 2010. aasta teatises („Finantsteenuste reguleerimine jätkusuutliku kasvu tagamiseks”)[6] ja 5. novembri 2010. aasta komisjoni talituste aruteludokumendis[7], teatades vajadusest reitinguagentuuride määruse eesmärgipärase ülevaatuse järele, mida tehakse CRA3 15. novembri 2011. aasta ettepanekuga. 8. juunil 2011 väljastas Euroopa Parlament mitteseadusandliku resolutsiooni reitinguagentuuride kohta[8]. Raport toetab vajadust tugevdada reitinguagentuuride õigusraamistikku ja meetmete võtmist liigse reitingutele tuginemise riski vähendamiseks. Täpsemalt toetab Euroopa Parlament muu hulgas riigireitingute avalikustamisnõuete tugevdamist, Euroopa reitinguindeksi loomist, struktureeritud finantsinstrumentide kohta teabe suuremat avalikustamist ja reitinguagentuuride tsiviilvastutust. Euroopa Parlament pidas oluliseks ülesandeks ka konkurentsi soodustamist ja leidis, et komisjon peaks kaaluma ja hindama ka ideed luua sõltumatu Euroopa Reitinguagentuur. ECOFINi mitteametlikel kohtumistel 30. septembril ja 1. oktoobril 2010 tunnistas Euroopa Liidu Nõukogu, et tuleks täiendavalt võtta meetmeid, et lahendada mitmed probleemid, mis on seotud reitinguagentuuride tegevusega, sealhulgas liigne tuginemine krediidireitingutele ja huvide konflikti oht, mis tuleneb reitinguagentuuride tasustamise mudelist. Euroopa Ülemkogu märkis 23. oktoobri 2011. aasta istungil, et vaja on astuda samme krediidireitingutele liigse tuginemise vähendamiseks. Lisaks arutasid liikmesriikide rahandusministritest koosnev Euroopa panganduskomitee ja Euroopa väärtpaberikomitee 9. novembri 2010. aasta ja 19. septembri 2011. aasta kohtumistel vajadust veelgi tugevdada reitinguagentuuride õigusraamistikku. Rahvusvahelisel tasandil avaldas finantsstabiilsuse nõukogu 2010. aasta oktoobris põhimõtted, et vähendada ametiasutuste ja finantseerimisasutuste tuginemist reitinguagentuuride reitingutele[9]. Põhimõtetes kutsutakse üles eemaldama ja asendama viited sellistele reitingutele õigusaktides, kui on olemas sobivad alternatiivsed krediidivõimelisuse standardid. Lisaks nõutakse põhimõtetes investoritelt oma krediidihindamiste tegemist. Neid põhimõtteid toetati G20 tippkohtumisel Sŏulis 2010. aasta novembris. Komisjon hakkas hiljuti tegelema pangandust reguleeriva seadusandluse reformi[10] kontekstis küsimustega, mis on seotud finantseerimisasutuste liigse reitingutele tuginemisega. Komisjon tegi ettepaneku kehtestada nõue, mille kohaselt peavad pangad ja investeerimisühingud ise hindama krediidiriske, mis kaasnevad üksuste ja finantsinstrumentidega, millesse nad investeerivad, mitte lähtuma selles küsimuses vaid välistest reitingutest. Komisjon pakkus samasuguse sätte välja ka eurofondide direktiivi[11] ja alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate direktiivi[12] muudatuste eelnõus,[13] mille ettepanek tehakse paralleelselt käesoleva ettepanekuga.

1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisandväärtus

Vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele (Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõige 3) tuleb ELi tasandil võtta meetmeid ainult juhul, kui liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke piisavalt saavutada ning seepärast saab kõnealuseid eesmärke kavandatud meetmete ulatuse või mõju tõttu paremini saavutada ELi tasandil. Kuigi kõigil krediidireitingutega seotud probleemidel on üksikute liikmesriikide jaoks olulised tagajärjed, saab nende üldisest mõjust aimu vaid piiriüleses kontekstis. Selle tingib asjaolu, et reitinguid saab ühes riigis anda finantsinstrumentide kohta, mis on välja antud teises riigis; nii ei pruugi riigi tasandil võetud meetmetel mingit mõju olla, kuna reitinguid võidakse edaspidigi anda ja kasutada, kui need on välja antud mõne teise ELi riigi või isegi kolmanda riigi jurisdiktsioonis. Valitseb oht, et selle tulemusena hakatakse riiklikest krediidireitinguid käsitlevatest meetmetest ilma liidu meetmeteta kõrvale hoidma või et riiklikud meetmed oleksid ebaefektiivsed. Seega saab parimaid täiendavaid meetmeid reitinguagentuuride valdkonnas võtta ühiste jõupingutustega. Sellest tulenevalt tunduvad ELi meetmed subsidiaarsuse põhimõtet arvesse võttes asjakohased.

1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

ei kohaldata

1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

Pärast hädaabimeetmete lainet 2007. aastal puhkenud finantskriisi ohjamiseks käivitas komisjon reformiprogrammi, millega rakendatakse G20 võetud kohustusi eesmärgiga lahendada struktuursemad probleemid ELi finantssektoris ning eemaldada selle haavatavuse kõige olulisemad kriisiolukorras ilmnenud põhjused:

• kõrge kvaliteediga kapitali madal tase ja piisava likviidsuse puudumine pangandussektoris, mille osaliseks põhjuseks on sobimatud ja protsüklilised usaldatavusnõuded ning puudused riskihindamises ja -juhtimises;

• puudulik järelevalve, eelkõige seoses üksikute piiriüleselt tegutsevate institutsioonide järelevalve ning reguleerimata finantssektoriga;

• ebaõnnestumised äriühingu üldjuhtimises, mis viisid ülemäärase riski võtmiseni finantseerimisasutustes;

• turu ebapiisav läbipaistvus ja asutuste, sealhulgas järelevalveasutuste ebapiisav teavitamine eelkõige keeruka struktuuriga finantstoodete puhul;

• reitinguagentuuride asjakohase reguleerimise ja järelevalve puudumine;

• finantssektori kui terviku makrotasandi ebapiisav usaldatavusjärelevalve makrosüsteemide nakkusohtude vältimisel;

• ühtse raamistiku puudumine, et lihtsustada pankade ja finantseerimisasutuste tegevuse nõuetekohast lõpetamist, mis on sundinud liikmesriike süstima riigi raha pankadesse, et vältida üldist kokkuvarisemist.

Kõnealuse programmi põhialuseid käsitleti 4. märtsi 2009. aasta teatises „Euroopa majanduse elavdamine” ja 2. juuni 2010. aasta teatises „Finantsteenuste reguleerimine jätkusuutliku kasvu tagamiseks”, kus määrati kindlaks finantsreformi paketi üksikasjad.

Programmi esimesed elemendid võeti kasutusele ajavahemikul 2009−2010. Neist olulisim on finantsjärelevalve uus struktuur, mis hõlmas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamist, tagamaks et makrotasandi usaldatavusnormatiividega seotud riskid ning makromajanduslikud riskid tuvastatakse piisavalt aegsasti, samuti Euroopa kolme uue järelevalveasutuse asutamist, kes vastutavad järelevalve eest panganduse (Euroopa Pangandusjärelevalve ehk EBA), kindlustuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ehk EIOPA) ja väärtpaberituru (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ehk ESMA) valdkonnas ning tagavad tõhusama järelevalve ja koostöö järelevalveasutuste vahel.

Oluline lünk reguleerimises on täidetud reitinguagentuure käsitlevate määrustega (CRA I ja CRA II), millega kehtestatakse reitinguagentuuridele ranged nõuded tegevusloa ja järelevalve osas ning usaldatakse ESMAle järelevalve reitinguagentuuride üle. Lisaks muudeti kapitalinõuete direktiivi (CRD III), et tugevdada kapitalieeskirju kauplemisportfelli ja komplekssete tuletisinstrumentide puhul ning et kehtestada siduvad eeskirjad töötasude ja lisatasude kohta finantseerimisasutustes. Lüngad õigusaktides ja järelevalves täideti alternatiivsete investeerimisfondide, sealhulgas riskifondide valitsejaid käsitleva direktiiviga, millega kehtestatakse kindlad ja ühtsed regulatiivsed standardid kõigile valitsejatele ning suurendatakse läbipaistvust investorite jaoks.

1.6. Meetme kestus ja finantsmõju

ý Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

– rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku 2013–2015,

– millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid[14]

¨ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:

– ý ühenduste asutatud asutustele[15]

2. HALDUSMEETMED

2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve loomist käsitleva määruse artikliga 81 on ette nähtud, et komisjon avaldaks hiljemalt 2. jaanuariks 2014 ning seejärel iga kolme aasta tagant üldaruande ESMA tegevuse tulemusena saadud kogemuste kohta. Sel eesmärgil koostab komisjon üldaruande, mis edastatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid

2.2.1. Tuvastatud ohud

Eririsk, mis on seotud ESMA assigneeringute juhtimisega seoses reitinguagentuuride registreerimise ja järelevalvega, tuleneb asjaolust, et erinevalt paljudest teistest ühenduse asutatud asutustest rahastavad reitinguagentuuride järelevalvet üksnes reitinguagentuurid ise. Seoses käesolevast ettepanekust tulenevate assigneeringute õigusliku, säästliku, tõhusa ja tulemusliku kasutamisega eeldatakse, et ettepanekuga ei kaasne uusi riske, mis praegu ei ole kaetud ESMA olemasoleva sisekontrolli raamistikuga.

2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id)

Et tagada kõnealuste ressursside läbipaistev ja tõhus kasutamine ESMA poolt, võttis komisjon 7. veebruaril 2012 vastu delegeeritud määruse nr 272/2012 seoses Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt reitinguagentuuridelt võetavate tasudega[16].

2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

Pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks kohaldatakse ESMA suhtes piiranguteta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta.

ESMA ühineb Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vahelise 25. mai 1999. aasta kokkuleppega Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdluste kohta ning võtab viivitamata vastu asjakohased sätted, mida kohaldatakse ESMA kõigi töötajate suhtes.

Rahastamisotsustes ning nendest tulenevates lepingutes ja õigusaktides sätestatakse selgesõnaliselt, et kontrollikoda ja OLAF võivad vajaduse korral teha ESMA-poolsest rahastamisest kasu saajate ning raha jaotamise eest vastutavate töötajate juures kohapealseid kontrolle.

ESMA loomist käsitleva määruse artiklites 64 ja 65 on esitatud sätted ESMA eelarve täitmise ja kontrolli ning kohaldatavate finantseeskirjade kohta.

3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

· Olemasolevad eelarveread

ESMA eelarvekulude kasvu, mille põhjuseks on reitinguagentuuride järelevalve, katavad täies ulatuses reitinguagentuurid ESMA-le makstavate tasudega[17].

Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus

Nr [Nimetus………………………...……….] || Liigendatud/liigendamata[18] || EFTA[19] riigid || Kandidaatriigid[20] || Kolmandad riigid

|| 12.0404 ESMA – Toetus jaotistele1, 2 ja 3 || Liigendatud || EI || EI || EI

3.2. Hinnanguline mõju kuludele

3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma

|| || || Aasta 2013[21] || Aasta 2014 || Aasta 2015 || || || KOKKU

Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || || || || || Ei kohaldata

Maksed || Ei kohaldata || Ei kohaldata || Ei kohaldata || || || || || Ei kohaldata

3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

– ý Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist

3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

3.2.3.1. Ülevaade

– ý Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist

3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus

– ý Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist

Märkus:

Siseturu ja teenuste peadirektoraat ei vaja CRA3 ettepaneku põhjal täiendavat personali ega haldusressursse.

3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

– ý Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus

– ý Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist

3.3. Hinnanguline mõju tuludele

– ý Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele

Lisa 1

ESMA vajab aastatel 2014 ja 2015 CRA3 ettepanekust tulenevate ajutiste ülesannete täitmiseks koosseisuväliseid töötajaid (lepingulisi töötajaid ja riikide lähetatud eksperte), mis aga ei tähenda nende töötajate arvu suurendamist.

Tabel 1. Vahendite hindamine, mida ESMA vajab CRA3 ettepaneku rakendamiseks

ESMA uued ülesanded || Vajalikud inimressursid || || IT-lisavahendid

|| ajutine || Muud ressursid aastatel 2014−2015: täistööajale taandatud riikide lähetatud eksperdid või lepingulised töötajad || Märkused ||

1) Vaadata läbi ja vajaduse korral kõrvaldada viited reitingutele kõigis kehtivates suunistes, soovitustes ja regulatiivsetes tehnilistes standardites. || || - 0,5 täistööajale taandatud töötajat || ||

2) Võtta vastu viis uut regulatiivset tehnilist standardit: - teabe avalikustamine struktureeritud finantsinstrumentide kohta - reitinguagentuuride rotatsioon (üleandmistoimik) - ühtne standardreitinguskaala - Euroopa reitinguindeks (EURIX) - reitinguagentuuride poolt nõutav tasu || || - 3,5 täistööajale taandatud töötajat || Hinnangu aluseks on vajalik töömaht 2011. aastal nelja regulatiivse tehnilise standardi eelnõu ettevalmistamiseks ning täiustatud erimeetodid, mis on käsitletavate teemade puhul vajalikud. ||

3) Võtta vastu kaks uut suunist ja soovitust: - koordineerida teabe avalikustamist reitinguagentuuride tasu kohta - andmete kogumine turukontsentreerumise kohta || || - 1,5 täistööajale taandatud töötajat || Hinnangu aluseks on suuniste ja soovituste jaoks vajalik konsultatsiooni- ja vastuvõtmisprotsess ning täiustatud erimeetodid, mis on kahe käsitletava teema puhul vajalikud ||

4) Ümberhinnata kolmandate riikide antud krediidireitingute kinnitamise võimalus || || - 3,5 täistööajale taandatud töötajat || Hinnangu aluseks on kinnitamisprotsessiks vajalik töömaht 2011. aastal ||

5) Luua ja hallata keskset veebilehte, mis sisaldab teavet struktureeritud finantsinstrumentide aluseks oleva varade kogumi ja selle reitingu asjakohasuse kohta || 1,8 täistööajale taandatud töötajat Reitinguagentuuri üksus 1,0 täistööajale taandatud töötaja informaatikaüksus: 0,8 täistööajale taandatud töötajat (toote- ja ärianalüütik) || - 2,3 täistööajale taandatud töötajat Reitinguagentuuri üksus 1,0 täistööajale taandatud töötajat IT: 1,3 täistööajale taandatud töötajat (projektijuht 0,5 + arhitekt 0,5 + hankeekspert 0,3) || || Eeldus (projekti kestus 1,5 aastat) 1) tarkvarale tehtavad kulutused 300 000 eurot ilma maksudeta 2) riistvarale tehtavad kulutused 30 000 eurot ilma maksudeta 3) teenused: ideefaas: 1 täistööajale taandatud ekspert (6 kuud × 1200 eurot × 22) = 158 000 Katsetamine/kasutamine: 1 nooremametniku täistöökoht (12 kuud × 700 × 22) = 185 000 KOKKU 673 000

6) Reitinguagentuuride uute meetodite esialgne hinnang || 6 täistööajale taandatud töötajat || - || Kõnealune hinnang näitab keskmist töötajate arvu 2 ja 22 täistööajale taandatud töötaja vahel, lähtudes sätte lõplikust sõnastusest, kus nõutakse ESMAlt ligikaudu 50 või 500 hinnangut igal aastal. ||

7) Jälgida turusuundumusi ja muude nõuete täitmist, mida reitinguagentuurid peavad järgima: - reitinguagentuuride ristosaluse järelevalve - reitinguagentuuride ja juhtivanalüütikute kohustusliku rotatsiooni jälgimine - reitinguagentuuride suuraktsionäride huvide ja nõustamisteenuste järelevalve hinnatavates ettevõtetes - struktureeritud finantsinstrumentide kahekordse reitingu täitmise järelevalve - riigireitingu avaldamise järelevalve (pärast äripäeva lõppu ja vähemalt üks tund enne ELi kauplemiskohtade avamist) - selle jälgimine, et reitinguagentuurid teavitavad üksuseid, millele antakse reiting, vähemalt üks täistööpäev enne reitingu ja väljavaadete avaldamist - järelevalve reitinguagentuuride kohustuse üle avalikustada kõik esialgsed reitingud - reitinguagentuuride poolt nõutava tasu järelevalve - uute meetodite arendamine ja turu kontsentratsiooniriski järelevalve || 4,8 täistööajale taandatud töötajat || - || ||

8) - Euroopa reitinguindeksi (EURIX) / Euroopa reitinguandmebaasi loomine ja haldamine, sealhulgas andmebaasi loomine ja haldamine reitinguagentuurile makstavate tasude kohta || 2,4 täistööajale taandatud töötajat Reitinguagentuuri üksus 1,4 täistööajale taandatud töötajat informaatikaüksus: 1 täistööajale taandatud töötajat (toote- ja ärianalüütik) || - || Hinnangu aluseks on vajalikud täiustatud erimeetodid || Eeldus (projekti kestus 1 aasta: rakendamise aluseks on keskse teabehoidla (CEREP) ja reitinguagentuuride järelevalve (SoCRAT) vaheline koostoime; reitinguagentuuride tehtud Euroopa reitinguindeksi arvutused): 1) tarkvarale tehtavad kulutused: 200 000 eurot ilma maksudeta 2) riistvarale tehtavad kulutused: 15 000 eurot ilma maksudeta 3) teenused: ideefaas: 2,25 täistööajale taandatud töötajat (projektijuht, arhitekt ja muud spetsialistid; 6 kuud × 1200 eurot × 22) = 356 000 Katsetamisel/arendamisel: 1 nooremametnik täistöökoht (6 kuud × 700 × 22) = 93000 KOKKU 664 000

Kokku || 15 || 11,3 || ||

Eeldatakse, et määrus jõustub enne 2013. aastat ning et ESMA lisaressursse on seetõttu vaja alates aastast 2013. Täiendavaid töötajaid on arvestatud ainult ESMA koostatavate tehniliste standardite, suuniste ja aruannete jaoks. Komisjoni ettepanek sisaldab ESMAle antud ülesandeid, mis eeldab 15 ajutise ametikoha loomist alates 2013. aastast. Muid ülalkirjeldatud ülesandeid täidavad koosseisuvälised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja lepingulised töötajad ajavahemikus 2014−2015: 5,8 (inimaastat) 2014. aastal ja 5,5 (inimaastat) 2015. aastal.

Muud eeldused:

· eri kategooria töötajate keskmised aastased palgakulud põhinevad eelarve peadirektoraadi suunistel;

· Pariisis kohaldatav palgakoefitsient on 1,161;

· koolituskulud on ühe täistööajale taandatud töötaja kohta eeldatavalt 1000 eurot aastas;

· lähetuskulud on 10 000 eurot, võttes aluseks 2012. aasta lähetuste eelarveprojekti töötajate arvu kohta;

· töölevõtmisega seotud kulud (sõidu-, hotelli-, arstliku läbivaatuse, sisseseadmis- ja muud hüvitised, kolimiskulud jne) on hinnanguliselt 12 700 eurot; hinnang põhineb 2012. aasta eelarveprojektil ja kajastab ühe uue töötaja töölevõtmise kulu.

Järgmisel kolmel aastal vajaliku eelarve suurendamise arvutamise meetodist annab üksikasjalikuma ülevaate järgmine tabel. Arvutus kajastab asjaolu, et kõik reitinguagentuuride järelevalvega seotud kulud kaetakse reitinguagentuuride poolt ESMAle makstavate tasuga

Tabel 2 Kulude jaotamine

Kulu liik || Arvutamine || Summa (miljonites eurodes)

|| || 2013 || 2014 || 2015 || Kokku

|| || || || ||

Jaotis 1: Personalikulud || || || || ||

|| || || || ||

11 Palgad ja hüvitised || || || || ||

sellest ajutised teenistujad || =15*127*1,161 || 2,212 || 2,212 || 2,212 || 6,635

sh riikide lähetatud eksperdid || =(4,8 aastaks 2014, 4,5 aastaks 2015) × 73 × 1,161 || 0 || 407 || 381 || 788

sh lepingulised töötajad || = 1 × 64 × 1,161 || 0 || 74 || 74 || 148

|| || || || ||

12 Töölevõtmisega seotud kulud || = (15 aastaks 2013, 5 aastaks 2014) × 12,7 || 191 || 64 || 0 || 255

|| || || || ||

13 Lähetuskulud || =(15 aastaks 2013, 20,8 aastaks 2014 ja 20,5 aastaks 2015) × 10 || 150 || 208 || 205 || 563

|| || || || ||

15 Koolitus || = (15 aastaks 2013, 20,8 aastaks 2014 ja 20,5 aastaks 2015) × 1 || 15 || 21 || 21 || 56

|| || || || ||

Kokku jaotis 1: Personalikulud || || 2,568 || 2,986 || 2,893 || 8,445

|| || || || ||

|| || || || ||

Jaotis 2: Taristu- ja tegevuskulud || = (15 aastaks 2013, 20,8 aastaks 2014 ja 20,5 aastaks 2015) × 30 || 450 || 624 || 615 || 1,689

|| || || || ||

Kokku jaotis 2: Taristu- ja tegevuskulud || || 450 || 624 || 615 || 1,689

|| || || || ||

|| || || || ||

Jaotis 3: Tegevuskulud || || || || ||

|| || || || ||

EURIX || || 664 || 0 || 0 || 664

Keskne veebileht struktureeritud finantsinstrumentide reitingu kvaliteedi kohta || || 0 || 300 || 373 || 673

|| || || || ||

Kokku jaotis 3: Tegevuskulud || || 664 || 300 || 373 || 1337

|| || || || ||

Kokku || || 3,682 || 3,910 || 3,881 || 11,471

sellest tulu registreerimis- ja järelevalvetasudelt, mida reitinguagentuurid peavad maksma (100 %) || || 3,682 || 3,910 || 3,881 || 11,471

Tabel 3 15 ajutise töötaja kavandatav ametikohtade loetelu.

Tegevusüksus ja palgaaste || Ajutised ametikohad

||

AD 8 || 2

AD 7 || 3

AD 6 || 5

AD 5 || 5

||

AD kokku || 15

Tabel 4 Arvestuslike kulude jaotamine vastavalt CRA3 ettepanekust tulenevatele eesmärkidele ja väljunditele[22]

Eesmärgid ja väljundid ò || || || Aasta 2012 || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || KOKKU ||

||

Liik (-/+) || Keskmine kulu || Väljund || Kulud kokku || Väljund || Kulud kokku || Väljund || Kulud kokku || Väljund || Kulud kokku || || Kulud kokku ||

Eesmärk nr 1 − vähendada tuginemist välistele krediidireitingutele || || || || || || || || || || ||

viited välisreitingutele ESMA avaldatud dokumentides on üle vaadatud ning nende arvu on vähendatud || || || - || 0 || - || 0 || + || 67 || + || 0 || || 67 ||

keskne veebileht, mis sisaldab teavet struktureeritud finantsinstrumentide aluseks oleva varade kogumi ja selle reitingu asjakohasuse kohta on loodud ja toimib || || || - || 0 || - || 362 || - || 814 || + || 836 || || 2012 ||

uus regulatiivne tehniline standard struktureeritud finantsinstrumentide alase teabe avalikustamise kohta on avaldatud || || || - || 0 || - || 0 || + || 94 || - || 0 || || 94 ||

Erieesmärk nr 1 kokku || || 0 || || 362 || || 975 || || 836 || || 2173 ||

Eesmärk nr 2 − maandada riigi võlakohustustega kaasnevate nn nakkusefektidega seotud riske || || || || || || || || || || ||

ESMA iga-aastased aruanded reitinguagentuuride nõuetele vastavuse kohta seoses riigireitingutega || || || - || 0 || - || 241 || + || 226 || + || 226 || || 693 ||

Erieesmärk nr 2 kokku || || 0 || || 241 || || 226 || || 226 || || 693 ||

Eesmärk nr 3 − parandada krediidireitinguturul valitsevaid tingimusi || || || || || || || || || || ||

EURIX on loodud, see toimib ja seda ajakohastatakse || || || - || 0 || - || 1147 || + || 452 || + || 452 || || 2051 ||

uus regulatiivne tehniline standard EURIXi, ühtse reitinguskaala ja reitinguagentuuride rotatsioon i kohta on avaldatud || || || - || 0 || - || 0 || + || 243 || + || 37 || || 280 ||

uued suunised ja soovitused: - koordineerida teabe avalikustamist reitinguagentuuride tasu kohta - andmete kogumine turukontsentreerumise kohta || || || - || 0 || - || 0 || + || 202 || - || 0 || || 202 ||

ESMA iga-aastased aruanded krediidireitinguturu arengute kohta || || || - || 0 || - || 483 || + || 452 || + || 452 || || 1387 ||

Erieesmärk nr 3 kokku || || 0 || - || 1630 || + || 1349 || + || 941 || || 3920 ||

Eesmärk nr 4 − tagada investoritele õigus õiguskaitsele || || || || || || || || || || ||

Erieesmärk nr 4 kokku || || 0 || + || 0 || + || 0 || + || 0 || || 0 ||

Eesmärk nr 5 − kindlustada reitinguagentuuride sõltumatus ja parandada krediidireitingute andmise meetodeid ja protsesse || || || || || || || || || || ||

ESMA hindab esialgselt kõiki reitinguagentuuride uusi meetodeid || || || - || 0 || - || 1207 || + || 1131 || + || 1131 || || 3469 ||

reitinguagentuuride tasude regulatiivne tehniline standard || || || - || 0 || - || 0 || - || 0 || + || 87 || || 87 ||

ESMA iga-aastane aruanne sõltumatust ohustava riski kohta, mis tuleneb omandilisest kuuluvusest ja kontrollist || || || - || 0 || - || 241 || + || 226 || + || 226 || || 693 ||

Erieesmärk nr 5 kokku || - || 0 || - || 1448 || + || 1357 || + || 1444 || || 4249 ||

Eesmärkidest 2−5 tulenev väljund – kolmandate riikide antud krediidireitingute kinnitamise võimaluse ümberhindamine || || || || || || || + || 433 || || 433 ||

KULUD KOKKU || || 0 || || 3681 || - || 3907 || - || 3880 || || 11468 ||

Lisa 2 Ülevaade selle kohta, millist mõju avaldavad ajavahemiku 2011−2013 seadusandlikud ettepanekud ESMA 2013. aasta eelarvele.

Alates ESMA loomisest on ELi reageerimine finants- ja majanduskriisile tekitanud vajaduse arvukate uute oluliste ettepanekute vastuvõtmise järele, neist mitmes nõutakse ESMA volituste märgatavat suurendamist ja seega asutuse personali tugevdamist vastavalt allpool esitatud tabelitele.

Finantsinstrumentide turgude direktiivi läbivaatamise eesmärk on tagada tugevamad ja tõhusamad turustruktuurid, võtta arvesse tehnoloogilisi uuendusi, parandada kauplemise läbipaistvust, suurendada järelevalvevolitusi, tagada rangem raamistik kauba tuletisinstrumentidega kauplemiseks ning tugevdada investorite kaitset. ESMA-le anti tähtis osa enamiku selliste tehniliste rakendusmeetmete arendamisel, mis on vajalikud õigusraamistiku ning konkreetsete järelevalveülesannete täieliku toimimise tagamiseks, näiteks on ESMA-l kasvav roll kõnealuse direktiivile vastavuse kindlaks määramisel teatavate juhtumite puhul, mille korral kauplemiskohad teevad ettepaneku loobuda kauplemiseelse läbipaistvuse nõudest (anonüümsed kauplemisplatvormid).

Turu kuritarvitamist käsitleva direktiivi läbivaatamise eesmärk on tõhustada võitlust turu kuritarvitamise vastu kaubaturgudel ja nendega seotud tuletisinstrumentide turgudel, suurendada reguleerivate asutuste sanktsioonide kehtestamise volitusi ning vähendada väikeste ja keskmise suurusega emitentide halduskoormust. ESMA ülesandeks on muu hulgas tagada tehnilisi vahendeid käsitlevate eeskirjade kooskõlastamine selleks, et kindlustada siseteabe asjakohane avalikustamine, teabevahetuse kord ELi ja kolmandate riikide pädevate asutuste vahel, ning koordineerida nõudmise korral uurimisi ja kontrolle piiriüleste turu kuritarvitamise juhtumite korral.

Väärtpaberite keskdepositooriumi käsitleva ettepaneku eesmärk on ühtlustada Euroopa väärtpaberiarvelduse aeg ja läbiviimine ning reguleerivad eeskirjad väärtpaberite keskdepositooriumi kohta, kes haldavad arveldusinfrastruktuure. Arveldussüsteemi puhul ühtlustab ettepanek väärtpaberi arvelduse aega ja korda ELis. Sellega luuakse esimest korda Euroopa tasandil väärtpaberite keskdepositooriumide ühtne tegevuslubade andmise, järelevalve- ja õigusraamistik.

ESMA roll väärtpaberite keskdepositooriume käsitleva määruse alusel on tehniliste standardite väljatöötamine kõnealuse määruse kohaldamiseks − kokku 22 regulatiivset ja rakenduslikku tehnilist standardit; pakkuda suuniseid/parimaid järelevalvetavasid arvelduskorra ja väärtpaberi keskdepositooriumi meetmete kohta − kokku kolm suunist; tagada väärtpaberi keskdepositooriume käsitleva määruse järjekindel kohaldamine; tunnustada kolmandate riikide väärtpaberi keskdepositooriume ning aruandlusnõudeid (aastaaruanded turuarengute kohta, eelkõige arvelduse tõhususe, sisese arvelduse ning piiriülese tegevuse kohta).

ESMA roll läbivaadatud reitinguagentuure käsitleva määruse kohaselt on esitatud finantsselgituse põhiosas.

Tabel 1 Ülevaade taotlevatest töökohtadest ja nende finantsmõjust

Ülevaade taotlevatest töökohtadest

hinnanguliselt vajaminevad koosseisulised töötajad || hinnanguliselt vajaminevad koosseisuvälised töötajad || hinnanguliselt vajaminev personal KOKKU ||

2013 || 2014 || 2015 || 2013 || 2014 || 2015 || 2013 || 2014 || 2015 ||

|| || || || || || || || ||

I. 8 || 8 || 8 || 3 || 3 || 3 || 11 || 11 || 11 ||

II. 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 6 || 6 || 6 ||

III. 4 || 4 || 4 || 2 || 2 || 2 || 6 || 6 || 6 ||

IV. 15 || 15 || 15 || 0 || 5.8 || 5.5 || 15 || 20.8 || 20.5 ||

||

kus:

I − finantsinstrumentide turgude direktiivi KOM(2011) 656 (lõplik) [2011/0298 (COD)] ettepanek

II − turu kuritarvitamist käsitleva direktiivi KOM(2011) 651 (lõplik) [2011/0295 (COD)] ettepanek

III − väärtpaberite keskdepositooriumeid käsitlev ettepanek COM(2012) 73 final [2012/0029 (COD)]

IV − reitinguagentuure käsitleva määruse (CRA3) KOM(2011) 747 (lõplik) ja 746 (lõplik) [0361 (COD) ja 0360 (COD)] ettepanek

[1] Vt mõjuhinnangu lk 59 http://ec.europa.eu/internal_market/securities/docs/agencies/SEC_2011_1354_en.pdf .

[2] http://eur-lex.europa.eu/budget/data/DB2013/EN/SEC03.pdf, lk 801.

[3] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine.

[4] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1060/2009, 16. september 2009, reitinguagentuuride kohta, ELT L 302, 17.11.2009.

[5] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 513/2011, 11. mai 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta, ELT L 145, 31.5.2011.

[6] KOM(2010) 301 (lõplik).

[7] Kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2010/cra_en.htm.

[8] http://www.europarl.europa.eu/oeil/FindByProcnum.do?lang=en&procnum=INI/2010/2302.

[9] http://www.financialstabilityboard.org/publications/r_101027.pdf .

[10] Komisjoni 20. juuli 2011. aasta ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/87/EÜ, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet, KOM(2011) 453 (lõplik). Vt artikli 77 punkt b.

[11] ELT L 302, 17.11.2009, lk 32.

[12] ELT L 174, 1.7.2011, lk 1.

[13] Komisjoni 15 novembri 2011. aasta ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta ning direktiivi 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, KOM(2011) 746 (lõplik).

[14] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

[15] Määratletud finantsmääruse artiklis 185.

[16] ELT L 90, 28.3.2012, lk 6–10.

[17] Lisateabe saamiseks vt I lisa.

[18] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.

[19] EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

[20] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

[21] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

[22] Ümardatud lähteandmete tõttu võib esineda ebatäpsusi