Kontrollik oja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõuk ogule – sõltumatu audiito ri aruanne
(2021/C 436/02)
Arvamus
I.Audi teerisime
a)Euroopa Liidu konsolideer itud raamatupidamise aastaar uannet, mis koosneb konsolideer itud finantsar uannetest (1) ja 
eelar ve täitmise aruannetest (2) 31. detsembr il 2020 lõppenud eelar veaasta kohta, mille komisjon kiitis heak s 30. juunil 
2021;
b)alustehingut e seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele.
Raamatupidamise aastaar uande usaldusv äärsus
Arvamus raamatupidamise aastaar uande usaldusväärsuse kohta
II.Meie hinnangul annab Euroopa Liidu (EL) konsolideer itud raamatupidamise aastaar uanne 31. detsembr il 2020 lõppenud 
eelar veaasta kohta kõikides oluliste s aspektides tõepärase pildi ELi finantsoluk orrast 31. detsembr i 2020. aasta seisuga , 
tehingute finantstulemustest, rahav oogudest ja neto vara muutuste st lõppenud aastal, vastavalt finantsmäär usele ja 
rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sekt ori raamatupidamisstandardite l põhinevate le raamatupidamiseeskir jadele.
Raamatupidamise aastaar uande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus
Tulud
Arvamus tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta
III.Meie hinnangul on 31. detsembr il 2020 lõppenud eelar veaasta raamatupidamise aastaar uande aluseks olevad tulud kõigis 
olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.
Kulutused
Vastupidine arvamus kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta
IV.Nende asjaolude tähtsuse tõttu, mida on kirjeldatud punktis „Alus vastupidise arvamuse esitamisek s kulutuste seaduslikkuse 
ja korrektsuse kohta“, on 2020. aasta 31. detsembr il lõppenud aasta raamatupidamise aastaar uandes kajastatud heaks kiidetud 
kulutused meie hinnangul olulisel määral vigadest mõjutatud.
Alus arvamuse esitamiseks
V.Viisime auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvahelist e auditistandardit e (ISA) ja eetikanor mideg a ning INTOSAI kõrgeimat e 
kontrolliasutust e rahvusvahelist e standardit ega (ISSAI). Meie kohustusi seoses nimetatud standardite ja normidega kirjeldataks e 
täpsemalt käesoleva aruande audiitor i kohustusi käsitlevas osas. Kooskõlas rahvusvahelise arvestuseksper tide eetikak oodek site 
nõuk ogu (IESBA) eetikak oodeksiga oleme sõltumatu ning täitnud oma eetikaalased kohustused. Oleme seisuk ohal, et kogutud 
auditi tõendusmate rjal on arvamuse avaldamisek s piisa v ja asjak ohane.28.10.2021 ET Euroopa Liidu Teata ja C 436/207
(1) Konsolideer itud finantsar uanded sisaldavad bilanssi, tulemiar uannet, rahav oogude aruannet, neto vara muutuste aruannet, tähtsamate 
arvestuspõhimõtet e kokkuvõtet ja muud selgita vat teavet (sealhulgas segmendiar uandlust).
(2) Eelar ve täitmise aruanded sisaldavad ka selgitavaid lisasid.
Alus vastupidise arvamuse esitamiseks kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta
VI. 31. detsembr il 2020 lõppenud eelar veaasta raamatupidamise aastaar uande aluseks olevat e kulutuste üldine hinnanguline 
veamäär on 2,7 %. Oluline osa kulutust est – rohkem kui pool – on olulisel määral viga dest mõjutatud. See puudutab peamiselt 
kulude hüvitamisel põhinevaid kulutusi, mille hinnanguline veamäär on 4,0 %. Suuresti ühte kuuluvusvaldk onna kulude edasise 
suurenemise tõttu suurenesid kõnealused kulutused 2020. aastal 87,2 miljardi euroni, mis moodustab meie auditi 
andmek ogumist 59,0 % (3). Meie leitud viga de mõju on seetõttu aasta kohta heak skiidetud kulutustele oluline ja läbiva 
iseloomuga.
Peamised audititeemad
Hindasime pensionide ja töötajatele maks tavate muude hüvitist e kohust ust
VII. ELi bilanss hõlmas 2020. aasta lõpus pensioni- ja töötajat ele maks tavate muude hüvitiste kohustust summas 116 miljardit 
eurot, mis moodustab enam kui kolmandiku 2020. aasta kohustustest summas 313,5 miljardit eurot.
VIII. Kõige suurem osa pensionide ja tööta jatele maks tavate muude hüvitiste eraldisest (100,7 miljardit eurot) on seotud 
Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate pensionisk eemiga (PSEO). Raam atupidamise aastaar uandes kirjendatud kohustus 
on prognoos nende tulevaste eeldatavat e maks ete nüüdisväär tuse kohta, mida EL peab tegema oma pensionik ohustuste 
täitmiseks.
IX. Pensionisk eemist tulenevaid hüvitisi makstak se ELi eelar vest. Kuigi EL ei ole loonud sihto tstarbelist pensionif ondi tulevaste 
pensionik ohustuste ga seotud kulude katmisek s, taga vad liikmesr iigid hüvitiste maks mise ühiselt ja ametnikud maksavad ühe 
kolmandiku pensioniskeemi rahastamisest. Eurostat arvutab selle kohustuse igal aastal komisjoni peaar vepidaja nimel, 
kasutades selliseid parameetreid nagu ELi ametnike vanuseprofiil ja oodatav eluiga ning oletused tulevaste maja ndustingimuste 
kohta. Neid parameetreid ja eeldusi hindava d ka komisjoni kindlustusmate maatilised nõusta jad.
X.Pensionik ohustuse suurenemine 2020. aastal tuleneb peamiselt nominaalse disk ontomäära vähenemisest, mida mõjutab 
üleüldine intressimäärade langus (4). See on peamine põhjus, mik s pensionik ohustus suurenes aastate l 2014–2020 98 % 
(50,9 miljardilt eurolt 100,7 miljardi euroni) (5).
XI. Suur uselt teise osa pensionide ja töötajat ele maks tavate muude hüvitist e kohustusest moodustavad ELi hinnangulised 
kohustused ühise ravikindlustusskee mi (JSIS) ees ning selle suur us oli 2020. aasta lõpus 12,9 miljardit eurot. Nimetatud 
kohustus on seotud ELi töötajat e tervishoiukuludega , mis tuleb tasuda peale töötajat e teenistusest lahkumist (sellest on maha 
arvestatud nende sissemaksed).
XII. Auditi raames hindame nende skeemide kohta tehtud kindlustusmat emaatilisi eeldusi ja neil põhinevat väär tuse hindamist. 
Meie hinnang põhineb sõltumatu välise kindlustusmat emaatilise eksperdi tehtud tööl. Kontrollime arvutuste alusek s olevaid 
põhiandmeid, kindlustusmate maatilisi parameetreid ja kohustuse arvutamist. Kontrollime ka kohustuste esitamist 
konsolideer itud bilansis ja konsolideer itud finantsar uannete lisades.
XIII. Järeldame, et konsolideer itud bilansis kajastatud hinnang kogu pensionide ja tööta jatele maks tavate muude hüvitiste 
kohustuse kohta on esitatud õiglaselt ja usaldusväärselt. Me jätkame selle olulise kohustuse arvutamise hindamist, sealhulga s 
alusandmete usaldusväärsuse hindamist, aidates sellega kaasa komisjoni jätkuvale järelevalvele selle üle.
Hindasime raamatupidamise aast aaruandes esitatud olulisi aasta lõpu seisuga koos tatud hinnanguid
XIV.2020. aasta lõpu seisug a kuulus toetusesaajat ele väljamaksmisele hinnanguliselt 107,8 miljardit eurot kantud 
rahastamiskõlblikke kulusid, mille kohta ei olnud veel maks etaotlusi esitatud (2019. aasta lõpus 105,7 miljardit eurot). 
Komisjon kajastas need summad viitkuludena (6).C 436/208 ET Euroopa Liidu Teata ja 28.10.2021
(3) Täienda v teave on esitatud meie 2020. aasta aastaar uande punktides 1.21–1.26.
(4) ELi 2020. aasta raamatupidamise aastaar uande lisa 2.9.
(5) Avaldatud ELi eelar veaasta 2014–2020 raamatupidamise aastaar uande lisas 2.9.
(6) Need hõlmasid bilansi passiva poolel kajastatud viitvõlgas id summas 64,4 miljardit eurot ja aktiva poolel kajastatud 43,4 miljardit eurot, 
mis vähendasid eelrahastamise mahtu.
XV.2020. aasta lõpu seisuga moodustas ELi raamatupidamise aastaar uandes kajastatud jagat ud eelar ve täitmise korras 
hallatavat e rahastamisvahendite ja abikava de kasutamata summa hinnanguliselt 7,2 miljardit eurot (2019. aasta lõpus 
6,9 miljardit eurot), mis on kajastatud bilansis kui „muud ettemak sed liikmesr iikidele“.
XVI. Sellek s et hinnata nende hinnangulist mahtu aasta lõpus, uurisime komisjoni loodud kulude periodiseer imise süst eemi, et 
tagad a selle korrektsus ja täielikkus peadirekt oraatides, kus enamik maks eid tehti. Lisak s kontrollisime arvete ja eelmaksete 
valimit uurides asjaomaseid periodiseer imisar vutusi, et käsitleda viitkulude väärkajastamise riski. Küsisime komisjoni 
raamatupidamistalitustelt täiendavaid selgitusi nende hinnangute koostamise üldise metoodika kohta.
XVII. Järeldame, et konsolideer itud bilansis kajastatud viitvõlg ade ja liikmesr iikidele tehtud muude ettemaksete hinnanguline 
kogusumma on esitatud õiglaselt.
Vaatasime läbi Ühendkuning riigi väljaastumise käigus tekkinud varad ja vast avad tulusummad (mittekau banduslik est 
tehingutest )
XVIII. Alat es 1. veebr uarist 2020 ei ole Ühendkuningr iik enam ELi liikmesr iik. Ühendkuningr iik võttis kohustuse täita pärast 
Suurbr itannia ja Põhja-Iir i Ühendkuningr iigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu 
(edaspidi „väljaastumisleping“) sõlmimist kahe poole vahel kõiki eelmiste st mitmeaastastest finant sraamistike st tulenevaid 
finantskohus tusi, mis on seotud tema ELi liikmesuseg a. Üleminekuper ioodil, mis lõppes 31. detsembr il 2020, jätkas 
Ühendkuningr iik ELi eelar vesse panustamist ja sellest kasu saamist, nagu ta oleks liikmesr iik.
XIX. Pärast üleminekuper ioodi lõppu tekitav ad ELi ja Ühendkuningr iigi täiendavad vastastikused kohustused ELile teata vaid 
kohustusi ja nõudeid. Need kohustused peavad kajastuma ELi raamatupidamise aastaar uandes. Komisjoni hinnangul võlgnes 
Ühendkuningr iik bilansipäeval ELile 49,6 miljardit eurot, samas kui EL võlgnes Ühendkuningr iigile 2,1 miljardit eurot. Seetõttu 
näitasid ELi kontod bilansipäeva seisuga, et Ühendkuningr iigi võlgnetav netosumma oli 47,5 miljardit eurot.
XX. Oma tavapäraste auditiprotseduur ide raames arutasime komisjonig a varade ja vastavat e kajastatud tulude ajastust, täpsust 
ja täielikkust. Arvutasime asjaomased summad ümber , võrdlesime neid alusdokumentideg a ja kontrollisime kasutatud eelduste 
asjak ohasust.
XXI. Järeldame, et Ühendkuningr iigi väljaastumise protsessiga seoses kajastatud koguvarade ja -tulude hinnangud on 
konsolideer itud raamatupidamise aastaar uandes esitatud õiglaselt. Me kontrollime neid summasid ka edaspidi.
Hindasime COVID-19ga seotud meetmete mõju raamatupidamise aast aaruandele
XXII. COVID-19 pandeemiale reagee rimiseks mobiliseer is komisjon märkimisväärselt palju vahendeid, et tugevd ada 
liikmesr iikide rahvate rvise sekt orit ja leevendada kriisi sotsiaal-majanduslikku mõju Euroopa Liidus. See hõlmas kiireloomuliste 
meditsiinitar vete rahastamist, Euroopa struktuur i- ja invest eerimisf ondidest antava rahalise toetuse paindlikumaks muutmist ja 
liikmesr iikidele soodsat el tingimustel laenude andmist. Nende algatust e finantsmõjul oli finantsa ruannetele märkimisväär ne 
mõju.
XXIII. Oma tavapäraste auditiprotseduur ide osana audit eerisime ELi varasid, kohustusi, tulusid ja kulusid, sealhulgas neid, mis 
olid seotud komisjoni võetud meetmet ega. Järeldame, et need on konsolideer itud raamatupidamise aastaar uandes õiglaselt 
esitatud.28.10.2021 ET Euroopa Liidu Teata ja C 436/209
Muud asjaolud
XXIV .Juhtk ond vastutab muu teabe esitamise eest. Nimetatud mõiste hõlmab aasta olulisimaid finantsa ndmeid, kuid ei sisalda 
konsolideer itud raamatupidamise aastaar uannet ega selle kohta koostatud kontrollik oja aruannet. Meie arvamus 
konsolideer itud raamatupidamise aastaar uande kohta ei hõlma muud teavet ja me ei esita selle kohta mingit kindlustandvat 
järeldust. Konsolideer itud raamatupidamise aastaar uande auditi raames on meie ülesanne tutvuda muu teabega ja otsustada, kas 
see erineb oluliselt konsolideer itud raamatupidamise aastaar uandest või meie auditi käigus hangitud teabest või tundub muul 
viisil oluliselt väärkajastatud. Kui me järeldame, et muu teave on oluliselt väärkajastatud, peame seda oma aruandes käsitlema. 
Meil ei ole sellek ohaseid tähelepanekuid.
Juhtk onna kohustused
XXV .Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja finantsmäär usele vastutab juhtk ond rahvusvaheliselt 
tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardit e kohase ELi konsolideer itud raamatupidamise aastaar uande koostamise 
ja esitamise ning raamatupidamise aastaar uande aluseks olevate tehingut e seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtk onna 
kohustused hõlmavad finantsar uannete koostamiseks ja esitamiseks vajalik e sisek ontrollimehhanismide kavandamist, 
rakend amist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkaja stamist. Juhtk ond vastutab 
ka selle eest, et finantsar uannetes kajastatud tegevus, finantst ehingud ja teave olek sid kooskõlas vasta vate õigusnor mideg a 
(õigusaktid, eeskir jad, põhimõtted, reeg lid ja standardid). Komisjonil on lõplik vastutus ELi raamatupidamise aastaar uande 
aluseks olevate tehingut e seaduslikkuse ja korrektsuse eest (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikke l 317).
XXVI. Konsolideer itud raamatupidamise aastaar uande koostamisel on juhtk onna ülesanne hinnata ELi vastavust tegevuse 
jätkuvuse põhimõttele, avaldades asjak ohased tegevuse jätkuvusega seotud küsimused ja lähtudes raamatupidamises tegevuse 
jätkuvuse põhimõtt est, välja arvatud juhul, kui ta kavatseb üksuse likvideer ida või tegevuse lõpetada või kui tal puuduvad muud 
realistlikud alternatiivid.
XXVII. Komisjon vastutab ELi finantsa ruandluse üle järelevalve tegemise eest.
XXVIII. Finantsmäär use kohaselt (XIII jaotis) peab komisjoni peaar vepidaja esitama ELi konsolideer itud raamatupidamise 
aastaar uande auditeer imiseks esmalt esialgsena (aruandeaastale järgneva aasta 31. mär tsiks) ja lõplikul kujul 31. juuliks. 
Esialgne raamatupidamise aastaar uanne peaks juba andma ELi finantsoluk orrast õige ja õiglase pildi. Seetõttu on ülimalt 
oluline, et esialgse raamatupidamise aastaar uande kõik kontod esitatakse lõplike arvutust ena, mis võimaldavad meil täita oma 
ülesandeid vasta valt finantsmäär usele (XIII jaotis) ja sellek s ette nähtud tähtaeg ade piires. Esialgse ja lõpliku raamatupidamise 
aastaar uande vahelised erinevused peaksi d tavaliselt tulenema üksnes meie tähelepanekute st.
Audiitori kohustused konsolideer itud raamatupidamise aast aaruande ja selle alusek s olevate tehingute auditeer imisel
XXIX. Meie eesmärk on saada piisa v kindlus selle kohta, et ELi konsolideer itud raamatupidamise aastaar uanne ei sisalda olulisi 
väärkajasta misi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa 
Parla mendile ja nõuk ogule kinnita v avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaar uande usaldusväärsust ning selle aluseks 
olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suur t tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et kõik 
olulise väärkajastamise või nõuet e mitte järgimise juhtumid auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või 
viga dest ja neid peetaks e oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada 
majandus otsuseid, mida tehakse konsolideer itud raamatupidamise aastaar uande alusel.
XXX. Tulude puhul lähtume käibemaksul ja kogurahvatulul põhinevate oma vahendite auditeer imisel makroma janduslik est 
agrege eritud andmetest, mida omava hendite arvutamisek s kasutatakse; seejärel hindame komisjoni andmet öötlussüsteeme kuni 
liikmesr iikide osamaksete laekumiseni ja nende konsolideer itud raamatupidamisar vestusse kandmiseni. Traditsiooniliste 
omava hendite audit eerimisel kontrollime tolliasutuste arvepidamist ja analüüsime tollimaks ude voogu kuni summade 
komisjonile laekumiseni ja raamatupidamisar vestusse kandmiseni.
XXXI. Kulutuste puhul audit eerime maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heak s kiidetud. Auditeer imine hõlmab 
kõiki maks ete kategooria id nende tegemise hetke l, välja arvatud ettemaks ed. Ettemaks eid audit eerime siis, kui vahendite saaja 
on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning institutsioon või asutus on need tasaar vestuse tegemiseg a heak s kiitnud (see 
võib juhtuda järgneval aastal).C 436/210 ET Euroopa Liidu Teata ja 28.10.2021
XXXII. Tugineme kogu auditi vältel oma profe ssionaalsusele ja kutsealasele skeptitsismile. Meie ülesandeks on ka
a)teha kindlaks konsolideer itud raamatupidamise aastaar uandes pettusest või vigadest põhjustatud oluliste väärkajastamist e ja 
selle alusek s olevate tehingut e ELi õiguse olulise nõuetele mittevasta vuse riskid ning neid riske hinnata. Töötame välja ja 
rakend ame auditiprotseduure nende riskide käsitlemisek s ning hangime auditi tõendusmater jali, mis annaksid meie 
arvamusele piisa va ja nõuet ekohase aluse. Pettusest tuleneva olulise väärkajasta mise või nõuet e täitmata jätmise juhtumeid 
on keerulisem avastada kui vigadest tulenevaid juhtumeid, sest pettus võib hõlmata keelatud kokkuleppeid, võltsimist, 
tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisek ontrolli eiramist. Seetõttu on ka suurem oht, et selliseid juhtumeid ei 
avastata.
b)teha endale selgeks auditi seisuk ohast oluline sisek ontrollisüsteem asjak ohaste auditiprotseduur ide kavandamisek s (kuid 
mitte sisek ontrolli tulemuslikkuse kohta arvamuse esitamiseks);
c)hinnata juhtk onna kasutatud arvestuspõhimõtet e asjak ohasust ning juhtk onna koostatud arvestushinnangute ja nendeg a 
seotud avaldust e põhjendatust ;
d)teha järeldus selle kohta, kas juhtk ond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi 
tõendusmate rjali põhjal, kas esineb olulist ebakindlust, mis tuleneb sündmust est või tingimustest, mis võivad üksus e 
tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada. Kui meie arvates oluline ebakindlus eksisteer ib, siis peame oma audiitor i 
aruandes tähelepanu juhtima konsolideer itud raamatupidamise aastaar uandes avaldatud asjaomaste le andmetele, või kui 
need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Meie järeldused põhinevad enne oma aruande valmimise kuupäeva saadud 
auditi tõendusmater jalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada oluk orra, kus üksusel ei ole võimalik 
oma tegevust jätkata;
e)hinnata konsolideer itud raamatupidamise aastaar uande üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, sealhulgas kogu avalikustatud 
teavet, samuti seda, kas konsolideer itud raamatupidamise aastaar uanne kajastab selle alusek s olevaid tehinguid ja sündmusi 
õiglaselt ;
f)hankida piisa vat asjak ohast auditi tõendusmate rjali ELi konsolideer itavat e üksuste finantst eabe kohta, et esitada arvamus 
konsolideer itud raamatupidamise aastaar uande ja selle aluseks olevate tehingute kohta. Vastutame auditi juhtimise, 
järelevalve ja läbiviimise eest; samuti oleme ainuvastutavad oma auditiar vamuse eest.
XXXIII. Vahetame juhtk onnaga teavet muu hulgas auditi kavandatud ulatuse ja ajaka va ning oluliste auditileidude, sh 
sisek ontrollis avastatud oluliste puuduste kohta.
XXXIV .Komisjoni ja teiste audit eeritud üksusteg a arutatud teemade seast valime välja need, mis olid konsolideer itud 
raamatupidamise aastaar uande audit eerimisel kõige olulisemad ja mis on seetõttu vaatlusaluse perioodi peamised audititee mad. 
Nimetatud teemasid kirjeldatakse meie aruandes, välja arvatud juhul, kui teabe avalikustamine on õigusaktig a keelatud või kui 
(mida juhtub äärmiselt harva) me otsustame, et teemat ei tohi meie aruandes käsitleda, kuna vastasel juhul võib see tõenäoliselt 
avaliku huviga saadava kasu üles kaaluda.
15. juuli 2021
Klaus-Heiner LEHNE
president
Euroopa Kontrollik oda
12, rue Alcide De Gasper i – L-1615 Luxem bourg 28.10.2021 ET Euroopa Liidu Teata ja C 436/211