1.SISSEJUHATUS

Isikusamasuse kontrollimine on muutumas nimede muutmise ning varjunimede ja võltsdokumentide kasutamise tõttu üha keerulisemaks. Dokumendipettus on Schengeni alale sisenemiseks ja seal ringiliikumiseks järjest enam kasutatav tegutsemisviis. Frontexi 2015. aasta riskianalüüsis märgiti, et 2014. aastal avastati ELi / Schengeni alale kolmandatest riikidest sisenemisel umbes 9 400 dokumendipettuse juhtumit, mis tähendas eelnenud aastaga võrreldes väikest vähenemist. ELi / Schengeni ala sisesel liikumisel seevastu oli juhtude sagenemine oluliselt suurem: 2013. aasta 7 867-lt 2014. aasta 9 968-ni (+27 %).

Dokumendipetturid ei õõnesta mitte ainult piirijulgeolekut, vaid ka ELi sisejulgeolekut. Isikud, keda politsei taga otsib, väldivad sageli oma isikuandmete avaldamist ning kasutavad mitmeid varjunimesid. Osa isikuid, kellele kehtib Schengeni alale sisenemise keeld, saavad avastamise vältimiseks seaduslikult muuta oma isikuandmeid päritolumaal. Seetõttu on vaja usaldusväärset meetodit isikusamasuse kontrollimiseks. Sõrmejälgede kasutamine oleks nii piirivalvuritele kui ka õiguskaitseametnikele tõhus viis võimude tagaotsitavate isikute tuvastamiseks ning dokumendipettuste avastamiseks.

Reisidokumentide kasutamine pettuse eesmärgil seoses hiljutiste terrorirünnakutega Pariisis kinnitab samuti vajadust meetodi järele, mis tagab võimaluse tuvastada isikuid sõrmejälgede abil. Selles kontekstis rõhutati 2015. aasta novembri nõukogu järeldustes kontrollide karmistamise ja süstemaatilise kontrollimise vajadust. Praegu puudub kogu ELi hõlmav süsteem, mis võimaldaks kontrollida isikuid sõrmejälgede abil.

Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS) võeti kasutusele 9. aprillil 2013. Üks uusi võimalusi on sõrmejälgede salvestamine kesksüsteemis. Praegu kasutatakse sõrmejälgi selleks, et kinnitada tavaliselt nime ja sünnikuupäeva alusel tehtud otsingu tulemusel leitud isiku isikusamasus. See on üks ühele võrdlus – isiku sõrmejälgi võrreldakse ühe komplekti SIS-is salvestatud sõrmejälgedega. Võimalus tema sõrmejälgede alusel isik tuvastada vajab aga senise õiguskaitsetava edasiarendamist: isiku sõrmejälgede võrdlemist kõigi sõrmejälgede komplektidega ehk üks mitmele võrdlust, et tuvastada isik ainult tema sõrmejälgede alusel. Selle funktsiooni jaoks tuleks rakendada sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteem (Automated Fingerprint Identification System – AFIS).

AFISi on kasutatud edukalt paljudes riiklikes ja piiriülestes koostööandmebaasides. ELis on head näited viisainfosüsteem (VIS) ja EURODAC.

SIS II otsuse ja SIS II määruse artikli 22 punkt c annab AFISe kasutamisele õigusliku aluse. Enne kõnealuse funktsiooni rakendamist peab komisjon esitama vajaliku tehnoloogia kättesaadavuse ja valmisoleku kohta aruande, mille üle konsulteeritakse Euroopa Parlamendiga. Käesoleva aruande eesmärk on täita see nõue ning kinnitada, et sõrmejälgede tuvastamise tehnoloogia on kättesaadav ning SIS II süsteemi integreerimiseks valmis.

Valmisoleku ja kättesaadavuse taseme hindamisel tuleb võtta aluseks SIS II ainulaadne olukord ja omadused, millest tuleneb rida tehnilisi ja korralduslikke väljakutseid, mis vajavad sobivaid ja kohandatud lahendusi. Käesolev aruanne, mida toetab komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) tehtud uuring, annab ülevaate ka SIS-iga seotud tehnilistest ja korralduslikest nõuetest, kirjeldab stsenaariume, milles sõrmejälgi operatiivselt kasutatakse, ning sisaldab soovitusi AFISe funktsiooni edukaks rakendamiseks.

2. TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE UURING JA SELLE JÄRELDUSED

Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammis „Horisont 2020” kirjeldatakse tehnoloogia valmisolekut ja kättesaadavust üheksapunktilise skaala abil: tase 1 tähendab aluspõhimõtetele vastavust, tase 9 tegelike süsteemide sobivust kasutuskeskkonda. AFISe tehnoloogia on saavutanud taseme 9 ning paljud süsteemid on üle maailma kasutusel.

2.1 AFISe tehnoloogia ülevaade

2.1.1 Tulemuslikkus

JRC andis ülevaate kõige olulisematest sõltumatutest tulemuslikkuse hindamistest, nimetades SISi jaoks asjakohased algatused. Esile kerkis kolm põhikontseptsiooni:

AFISi täpsus sõltub täielikult selle hindamiseks kasutatavatest andmetest ja nende kvaliteedist.

Teised tegurid, mis võivad AFISi tulemuslikkust mõjutada, on selle andmebaasi suurus, milles otsinguid tehakse, otsinguks kasutatavate sõrmejälgede arv ning oodatav päringule vastamise aeg.

Kui andmed on hea kvaliteediga ja otsingu tegemisel võrreldakse 10 sõrmejälge 10 sõrmejälje komplektiga, näitavad hindamised, et AFISi tehnoloogia täpsus on väga suur ja veamäär umbes 0,1 %.

2.1.2 Kvaliteet

Paljud uuringud ja võrdlused on näidanud, et biomeetriliste süsteemide tulemuslikkus sõltub sisendproovide kvaliteedist. Kvaliteedi parandamine võib olla tehniline, seotud standarditega või isegi sõrmejälgede võtmise meetodiga, s.o kas elektrooniline skaneerimine (reaalajas skaneerimine) või käsitsi ja tindiga võetud sõrmejäljed. Eelistatav meetod parima kvaliteedi saavutamiseks on elektrooniline skaneerimine kogenud operaatori järelevalve all. Siiski on siiani olemas ka andmebaasi skaneeritud sõrmejäljed, mis on võetud tinti kasutades. Süsteemides tuleks võtta kasutusele meetodid kehva kvaliteediga jälgede avastamiseks.