Lühikokkuvõte Kohtusüsteemi kõrge digitaliseeritus oli COVID-19 pandeemia põhjustatud probleemidega silmitsi seistes Eesti kohtusüsteemi vastupidavuse tagamisel määrav tegur. E-toimikut, mis on kohtusüsteemis kasutatav elektrooniline andmevahetussüsteem, arendatakse edasi, lisades uusi funktsioone, mille kohta korraldatakse koolitusi, ning see on aidanud kohtutel sissetulevaid kohtuasju tõhusalt lahendada. Kohtute esimeeste volitusi on laiendatud: kui see on õigusemõistmise korrakohaseks toimimiseks vajalik, on neil õigus saata kohtunikke ilma nende nõusolekuta erandlikus olukorras piiratud ajaks teise kohtusse ning taotleda kohtunike lähetamist nende nõusolekul. Neid õigusi saab kasutada selleks, et lahendada kohtuasjade võimalikku kuhjumist ja hädaolukordi sissetulevate rände- ja varjupaigajuhtumite arvu suurenemise korral. Kohtunike ametikõrgenduse läbipaistvust on parandatud, muutes esimese astme kohtunike hindamise kriteeriume nii, et need hõlmavad ka kandidaatide kohta teabe kogumise korda. Korruptsioonivastast strateegilist raamistikku on pärast eelmise aasta aruannet edasi arendatud uue riikliku tegevuskavaga aastateks 2021–2025, mille valitsus kiitis heaks 2021. aastal. Tegevuskavaga tugevdatakse ministeeriumide kaasamist korruptsioonivastaste meetmete koordineerimisse ja rakendamisse ning suurendatakse kodanikuühiskonna osalemist korruptsioonivastaste küsimuste käsitlemisel. Mis puudutab korruptsiooniasjade menetlemist, siis on kriminaalõigussüsteem tõestanud oma tulemuslikkust kõrgeid ametnikke puudutavate korruptsioonijuhtumite tuvastamisel. Ennetustöö tugevdamiseks võetud meetmete hulka kuuluvad uued lobitööd ja huvide konflikti puudutavad mittesiduvad juhised, kuigi nendes puuduvad selged rakendussätted. Rikkumisest teavitaja kaitse valdkonnas on pooleli seadusandlik menetlus põhjalike õigusnormide vastuvõtmiseks ja see loodetakse viia lõpule käesoleva aasta lõpuks. Varade deklareerimise süsteemi on ajakohastatud nii, et ministrite poliitilistel nõunikel on kohustus esitada majanduslike huvide deklaratsioon. Lisaks on valitsus teatanud oma kavatsusest tugevdada erakondade rahastamise raamistikku. Mis puudutab meediavabadust ja meedia mitmekesisust, siis valitsus on esitanud seaduseelnõu, et tugevdada meediat reguleeriva asutuse sõltumatust ja suurendada meediaomandi läbipaistvust. Teabe saamise õigus on üldjuhul materiaalselt ja formaalselt kaitstud põhiseadusega, ent tegelikud avalikustamistavad võivad avaliku sektori asutuste lõikes erineda. Õigusriigi olukorda käsitleva 2020. aasta aruandest saati on ajakirjanike kaitse terviklik raamistik püsinud stabiilsena. Jätkuv COVID-19 pandeemia on toonud kaasa reklaamitulude vähenemise, mis on mõjutanud meedia mitmekesisust ja ajakirjanikke majanduslikku olukorda, vähendades sektoris töökohakindlust, eriti vabakutseliste jaoks. Valitsus on nende probleemide lahendamiseks võtnud mitmeid toetusmeetmeid. Eesti jätkab oma hästi väljaarendatud kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi täiustamist uute projektide kaudu, mille eesmärk on kaasavam õigusloomeprotsess. Õiguskantsleri pädevust on laiendanud ja ta on saanud riikliku inimõiguste asutusena A-staatuse akrediteeringu, sest vastab täielikult ÜRO Pariisi põhimõtetele. Uus kodanikuühiskonna programm loodi valitsuse ja kodanikuühiskonna koosloomena ning selles on tähelepanu keskmes strateegilise partnerluse loomine kodanikuühiskonna organisatsioonide ja avaliku sektori asutuste vahel. Eesti valitsus kuulutas märtsist maini 2020 välja eriolukorra. Sellest ajast alates on seadusemuudatuste alusel COVID-19 pandeemia ohjamisega tegelemise volitused terviseametil ja valitsusel. Kõigis COVID-19 pandeemiaga seotud valitsuse korraldustes on esitatud teave selle kohta, kuidas neid on võimalik õiguslikult vaidlustada.



I.Kohtusüsteem

Eesti kohtusüsteemis on kolm astet: esimese astme moodustavad neli maakohut (mis arutavad kõiki tsiviil-, kriminaal- ja väärteoasju) ja kaks halduskohut, teise astme kaks ringkonnakohut (vaatavad läbi maa- ning halduskohtute lahendeid) ning kõrgeim kohus on Riigikohus, mis vaatab kassatsiooni korras läbi kohtulahendeid ja teostab ka põhiseaduslikkuse järelevalvet. Riigikohus haldab ise oma eelarvet ja tegevust, esimese ja teise astme kohtuid hallatakse kohtute haldamise nõukoja ja justiitsministeeriumi koostöös. Kohtute haldamise nõukoda on mittealaline kogu, millel on muu hulgas pädevus seoses kohtuvõrgu ja kohtute personali ja rahaliste vahenditega ning mis osaleb arutelus kohtute halduse üle. Esimese ja teise astme kohtute kohtunikud nimetab ametisse Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepaneku põhjal. Prokuratuur on justiitsministri valitsemisalas olev valitsusasutus, mis on oma ülesannete täitmisel sõltumatu. Seda juhib peaprokurör, kelle vastutusalas on olulisel kohal prokuröride ametisse nimetamine ja teenistuskäik. Eesti Advokatuur on sõltumatu omavalitsuslikul põhimõttel tegutsev kutseühendus. Huvitatud isik võib advokaadi suhtes distsiplinaarmenetluse algatamiseks pöörduda aukohtu või advokatuuri juhatuse poole. Eesti osaleb Euroopa Prokuratuuri töös.

Sõltumatus

Kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse tase on oluliselt paranenud ning on praegu üldsuse hulgas kõrge ja ettevõtjate hulgas keskmine. Üldsuse hulgas peab 66 % vastanutest kohtusüsteemi sõltumatust võrdlemisi suureks või väga suureks (mis on 2020. aastaga võrreldes (57 %) oluliselt parem tulemus) ning see suundumus on jätkuvalt positiivne. Ettevõtjatest leiab 57 %, et kohtusüsteemi sõltumatus on võrdlemisi või väga suur, mis muutis varasemat langustrendi (2020. aastal 39 %) . Kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse tase on paranenud nii üldsuse kui ka ettevõtjate hulgas 2016. aastast alates.

Kohtute esimeeste volitusi on laiendatud: neile on antud õigus saata kohtunikke ilma viimaste nõusolekuta erandlikus olukorras piiratud ajaks teise kohtusse ning taotleda kohtunike nõusolekul nende lähetamist. Selleks et lahendada kohtuasjade võimalikku kuhjumist ja hädaolukorda sissetulevate rände- ja varjupaigajuhtumite arvu suurenemise korral, võimaldavad 2020. aasta juunis jõustunud kohtute seaduse muudatused saata kohtunikke ilma nende nõusolekuta teise kohtusse. Kui see on vajalik õigusemõistmise korrakohaseks toimimiseks, võib kohtuniku kohtu esimehe otsusega saata ilma kohtuniku nõusolekuta välismaalase kinnipidamise loa taotlusi ajutiselt läbi vaatama halduskohtusse. Selline kaasamine on võimalik üksnes hädaolukorras ja see on allutatud kohtulikule kontrollile Riigikohtus. Asjaolu, et kaasamine on ajutine konkreetselt määratletud olukorras ja on allutatud kohtulikule kontrollile, ning asjaolu, et sellise kaasamise üle ei otsusta täidesaatev võim, kujutavad endast olulisi kaitsemeetmeid. Euroopa Nõukogu soovituse järgi tuleks selliseid kaitsemeetmeid kohaldada, kui kohtunikke viiakse üle ilma nende nõusolekuta. Samade muudatustega laiendati võimalust suunata kohtuasi lahendamiseks teise kohtusse ilma kohtualluvust muutmata. Maa- või halduskohtu esimehe taotlusel võivad ringkonnakohtute esimehed oma ühise otsusega suunata üldiste tunnuste alusel kindlaksmääratava kohtuasja lahendamiseks teise sama astme kohtusse. See abinõu on mõeldud kasutamiseks erakorralise abinõuna, mitte püsiva hoovana. Samade muudatustega laiendati võimalust kohtunike lähetusteks ilma nende nõusolekuta. Kohtu esimees võib lähetada kohtuniku tema nõusolekul ja teise kohtu esimehe taotlusel arutama kohtuasju teise sama või madalama astme kohtusse, kui on olemas oht, et kohus ei suuda sissetulevaid kohtuasju lahendada mõistliku aja jooksul. Ka selles olukorras on menetluslähetus ajaliselt piiratud.

Kohtunike ametikõrgendus on muudetud läbipaistvamaks. 2020. aasta detsembris muutis Riigikohtu üldkogu kriteeriume, mille alusel hinnatakse esimese astme kohtunikke, kui nad kandideerivad teise astme kohtuniku kohale. Esimest korda 2015. aastal avaldatud kriteeriumid on läbi vaadatud ja lisatud on kandidaatide kohta teabe kogumise kord, mis peaks suurendama kohtunike ametikõrgenduse läbipaistvust. Kohtunike ametikõrgendus toimub avaliku konkursi alusel, mille käigus kohtunikud, kes kandideerivad, konkureerivad teiste õiguskutsete kandideerijatega võrdsetel alustel. Selline muudetud kord on eriti asjakohane, arvestades, et järgnevatel aastatel lähevad paljud kohtunikud pensionile ning ka seda, et nad on vaja asendada värskelt ametisse nimetatud või ametikõrgenduse saanud kohtunikega. Uute kohtunike ametisse nimetamist esimese ja teise astme kohtutesse korraldab kohtunikueksamikomisjon ning see toimub suulise ja kirjaliku eksami ning kandidaatide sobivuse hindamise alusel. Seejärel esitatakse edukad kandideerijad Riigikohtu üldkogule, kes teeb nende ametisse määramiseks ettepaneku Vabariigi Presidendile. Esimese astme kohtu teenistuses olev kohtunik viiakse üle teise astme kohtu kohtunikuks Riigikohtu üldkogu otsusega, mille aluseks on vestlus ja selle kohtu kõigi liikmete arvamus, kuhu isik kandideeris. Ametikõrgendust või ametisse nimetamist käsitlevad otsused võib edasi kaevata Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumile. Sidusrühmad on väljendanud muret kaebemenetluses osalevate riigikohtunike struktuurilise erapooletuse pärast, samas praktikas ei ole keegi siiani sellist kaebust esitanud. Lisaks olgu märgitud, et põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi liikmetel, kes on olnud kaasatud ametikõrgenduse või ametisse nimetamise ettepaneku otsuse tegemisse, on võimalik end kaebemenetlusest taandada, et kõrvaldada võimalikud kahtlused kolleegiumi struktuurilise erapooletuse suhtes. Pärast esimest korda kohtunikuks nimetamist hindab kohtunikueksamikomisjon kohtunikku esimese kolme aasta jooksul seaduses sätestatud kriteeriumide alusel.

Kvaliteet

Tänu kohtusüsteemi kõrgele digitaliseerituse tasemele jätkasid kohtud COVID-19 pandeemia ajal tööd ilma suuremate katkestusteta. Nagu on märgitud õigusriigi olukorda käsitlevas 2020. aasta aruandes, kuulub Eesti nende liikmesriikide hulka, mille kohtumenetlus on üks digitaliseeritumaid. Tänu sellele on COVID-19 pandeemia ajal olnud võimalik minna sujuvalt üle isiklikku kohalolu eeldavalt kohtupidamiselt kaugtöö korras toimuvale kohtupidamisele. Juba enne pandeemiat oli Eesti võtnud kasutusele e-toimiku rakenduse, varustanud kõik kohtumajad videoistungite pidamiseks vajalike vahenditega ning võimaldanud kohtutel, prokuratuuridel ja õigusala töötajatel teha kaugtööd. 2020. aastal töötati välja kohtupidamise virtuaalruum, et kohtunikud, advokaadid ja prokurörid saaksid osaleda kaugistungitel. Selle uue digivahendi puhul ei kasutata kommertspilvetooteid. Selle kaudu saavad kasutajad sisse logida ilma tarkvara installimata ning selle kaudu on võimalik istungit voogedastada ja salvestada. Igal virtuaalsel kohtuistungil on ainulaadne nimi ja salasõna, mida ei saa pärast kohtuistungi lõppu uuesti kasutada. Selle uudse tööriista kohta koostati ka käsiraamatud, et olla spetsialistidele selle uue vahendi kasutamisel abiks. Riigikohus töötab välja sihipäraseid lisakoolitusmaterjale ja -kursusi, et selle valdkonna alast ettevalmistust veelgi parandada. Lisaks tutvustatakse 2021. aastal e-toimiku (kohtusüsteemis kasutatav elektrooniline andmevahetussüsteem) uut versiooni, mis võimaldab veebiplatvormile üles laadida suuri faile ja videoid.

Tõhusus

Hoolimata COVID-19 pandeemiaga kaasnevatest väljakutsetest jätkab kohtusüsteem tõhusalt töötamist. Menetluse kestuse ja pooleliolevate kohtuasjade poolest ollakse ELi tublimate seas. 2020. aastal lahendati maakohtutes tsiviilasju sama tõhusalt kui 2019. aastal (keskmiselt 95 päevaga), kriminaalasju 2019. aastaga võrreldes aeglasemalt (üldmenetluses keskmiselt 255 päevaga, lihtmenetluses 34 päevaga ja väärteoasjades 47 päevaga). Esimese astme kohtutes lahendati haldusasju 2019. aastaga võrreldes pisut aeglasemalt (keskmiselt 126 päevaga) . Apellatsioonkaebuste menetlemise aeg oli tsiviilasjades keskmiselt 192 päeva, kriminaalasjades 51 päeva ja haldusasjades 197 päeva. Kohtumenetluse pikkus tsiviil-, kaubandus- ja haldusasjades on ELi keskmisest lühem (otsusele jõudmiseks kuluva aja järgi) ja pooleliolevate kohtuasjade arv on sageli ELi väikseim . Võrreldes 2019. aastaga vähenes algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määr veidi alla 100 %, kuid kohtud suutsid sissetulevate kohtuasjadega üldiselt toime tulla.

II.Korruptsioonivastane raamistik

Korruptsioonivastane institutsiooniline korraldus ei ole õigusriigi olukorda käsitleva 2020. aasta aruandes esitatuga võrreldes muutunud. Justiitsministeerium vastutab korruptsioonivastase tegevuskava 2021–2025 ettevalmistamise, järelevalve ja koordineerimise eest. Parlamentaarset kontrolli korruptsioonivastaste meetmete rakendamise üle teostab korruptsioonivastane erikomisjon. Erakondade rahastamist kontrollib erakondade rahastamise järelevalve komisjon. Keskkriminaalpolitsei korruptsioonikuritegude büroo on spetsiaalne üksus, mis vastutab korruptsioonijuhtumite uurimise eest, ning kõrgemate riigiametnike ja kuue suurema kohaliku omavalitsuse kõrgemate ametnike korruptsioonisüütegude uurimine on kaitsepolitseiameti ülesanne. Prokuratuur juhendab ja juhib korruptsioonikuritegude kohtueelset kriminaaluurimist ning esindab riiklikku süüdistust kohtus.

Eksperdid ja äriringkonnad leiavad, et korruptsiooni tase Eesti avalikus sektoris on endiselt suhteliselt madal. 2020. aastal oli Transparency Internationali korruptsiooni tajumise indeks Eestis 75/100 ning Eesti on sellega Euroopa Liidus 6. ja maailmas 17. kohal . Tulemus on viimase viie aasta jooksul paranenud .

Strateegiline korruptsioonivastane raamistik on läbi vaadatud. Uues terviklikus korruptsioonivastases tegevuskavas 2021–2025, mille valitsus kiitis heaks 2021. aasta veebruaris, on kaheksa põhiprioriteeti . Kava võib võrreldes eelmise strateegiaga pidada oluliseks edasiminekuks. Selle eesmärk on täiendada korruptsioonivastast õigusraamistikku lobitegevuse reguleerimise ja teavitajate kaitset käsitlevate õigusnormidega. Uue tegevuskava rakendamist koordineerib justiitsministeerium korruptsioonivastase võrgustiku kaudu .