Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL) ning millega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse nõukogu otsus 2005/681/JSK /* COM/2014/0465 final - 2014/0217 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST 1.1. Poliitiline kontekst Euroopa Politseikolledž (CEPOL) loodi 2005. aastal nõukogu otsusega 2005/681/JSK[1] ELi ametina, kes vastutab kõrgemate õiguskaitseametnike koolitamisega seonduva tegevuse eest. CEPOLi eesmärk on hõlbustada liikmesriikide politseijõudude koostööd, korraldades Euroopa politseitöö mõõtmega kursusi. Samuti määrab CEPOL kindlaks ühise õppekava konkreetsetel teemadel, levitab asjaomaste teadusuuringute tulemusi ja häid tavasid, koordineerib kõrgemate politseiametnike ja koolitajate vahetusprogrammi ja võib osaleda konkreetsetes projektides ELi toetusesaajate partnerina. CEPOLi asukoht viidi üle Ühendkuningriigist Bramshillist Ungarisse Budapesti vastavalt 15. mai 2014. aasta määrusele (EL) nr 543/2014, millega muudetakse nõukogu otsust 2005/681/JSK ja mis jõustus 29. mail 2014. Komisjon esitas 27. märtsil 2013 määruse ettepaneku eesmärgiga ajakohastada Euroopa Politseiameti (Europol) õigusraamistikku[2]. CEPOLi ja õiguskaitseametnike koolitamise suhtes täidab ettepanek kolme eesmärki. Esiteks on tehtud ettepanek ühendada CEPOL ja Europol, et luua sünergia operatiivse õiguskaitsetöö ja koolitustegevuse vahel ning säästa halduskulude arvelt ja investeerida kokkuhoitud raha koolitustegevusse. Teiseks püütakse tugevdada ühendatud asutuse suutlikkust toetada õiguskaitsealast koolitustegevust ELis, andes talle vajalikud volitused, et rakendada Euroopa õiguskaitsealane koolituskava, mille komisjon avaldas samal ajal uue Europoli määruse ettepanekuga[3]. Kolmandaks soovitakse viia Europoli juhtimiseeskirjad vastavusse ELi detsentraliseeritud ameteid käsitleva ühise lähenemisviisiga, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kiitsid heaks juulis 2012. Euroopa Parlament ja nõukogu ei jõudnud CEPOLi ja Europoli kavandatava ühendamise suhtes kokkuleppele. Selle asemel võeti 6. mail 2014 vastu määrus (ettepaneku tegid liikmesriigid Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 76 kohaselt, tuginedes sama lepingu artikli 87 lõike 2 punktile b) CEPOLi kui sõltumatu ameti asukoha üleviimiseks Ungarisse Budapesti[4]. Kuna kavandatava ühinemise suhtes valitses vastuseis, ei arutanud Euroopa Parlament ja nõukogu üksikasjalikult Europoli ettepaneku muid teemasid. Määruses, millega viiakse CEPOL üle Ungarisse Budapesti, kutsutakse komisjoni esitama otsuse tõhususe kohta aruanne ja lisama sellele vajaduse korral ametit käsitleva seadusandliku ettepaneku. Käesolev määruse ettepanek on vastus sellele kutsele. Samuti kajastatakse ettepanekus Stockholmi programmis[5] esitatud kutset tõhustada koolitust ELiga seonduvates valdkondades ja teha see süstemaatiliselt kättesaadavaks kõigile asjaomastele õiguskaitseametnikele ning Euroopa Parlamendi üleskutset tugevdada Euroopa õiguskaitseametnike koolitamise poliitikat, et nad suudaksid käsitleda üha keerukamaid ja suurema rahvusvahelise ulatusega raskeid kuritegusid[6]. Ettepanek on kooskõlas ELi sisejulgeoleku strateegia toimimist käsitlevas teatises[7] seatud prioriteetidega ning ELi detsentraliseeritud ametite suhtes kohaldatava ühise lähenemisviisiga. Vajadust arendada praktilise koostöö toetamiseks õiguskaitsetöötajatele ELi tasandil pakutavat koolitust ning täielikult rakendada õiguskaitsealane koolituskava märgiti komisjoni teatises „Avatud ja turvalise Euroopa muutmine tõelisuseks”[8] tulevase põhiprioriteedina. Käesolevas määruse ettepanekus, millest on välja arvatud CEPOLi ja Europoli ühendamise küsimus, mille kohta tegid otsuse kaasseadusandjad, kasutatakse 2011. ja 2012. aastal komisjonis CEPOLi õigusliku aluse ajakohastamise nimel tehtud ettevalmistustööd. Seega määratakse ettepanekus kindlaks laiemate eesmärkide ja ajakohastatud juhtimisega CEPOLi õiguslik raamistik ja asendatakse nõukogu määrusega 2005/681/JSK loodud CEPOL. 1.2. Üldeesmärk ELis on viimase kümne aasta jooksul raske ja organiseeritud kuritegevus sagenenud ning muutunud mitmekülgsemaks.[9] Europoli 2013. aastal koostatud hinnangus organiseeritud kuritegevuse ohtude kohta Euroopa Liidus (SOCTA 2013) leiti, et „raske ja organiseeritud kuritegevus on järjest dünaamilisem ja keerukam nähtus ning kujutab endast püsivat olulist ohtu ELi ohutusele ja õitsengule.”[10] Rahvusvaheliste kuritegude vastu saab võidelda üksnes piiriülese koostöö abil, mille raames teevad koostööd politsei, toll, piirivalve ja muud ametiasutused. Selleks et selline koostöö oleks tulemuslik, peavad nende ametiasutuste töötajad olema nõuetekohaselt koolitatud ja üksteist vastastikku piisavalt usaldama. Seda arvesse võttes tuleb organiseeritud ja raskete piiriüleste kuritegude ja terrorismi vastase võitluse strateegilisi ja tegevuseesmärke toetada piiriülest koostööd tegevatele ELi õiguskaitseametnikele mõeldud sidusa, tunnustatud ja kvaliteetse koolituse abil konkreetsetes ja keskselt prioriseeritud valdkondades. Määruse ettepaneku üldine eesmärk on parandada ELi julgeolekut seeläbi, et CEPOL rakendab ELi õiguskaitseametnike koolituse suhtes uut lähenemisviisi, mis on kooskõlas operatiivse õiguskaitsetöö prioriteetide arenguga. Koolituse uus lähenemisviis ehk õppesüsteem on kehtestatud Euroopa õiguskaitsealases koolituskavas, mille eesmärk on anda kõikidele õiguskaitseametnikele, olenemata nende auastmest (alates politseinikest kuni piirivalvurite ja tollitöötajateni ning vajaduse korral teistele riigiametnikele, nt prokuröridele), teadmised ja oskused, mida on vaja piiriülese kuritegevuse tulemuslikuks ennetamiseks ja selle vastaseks võitluseks, tehes selleks tõhusat koostööd kolleegidega teistest liikmesriikidest, ELi ametitest, kolmandatest riikidest ja rahvusvahelistest organisatsioonidest. Üldeesmärgi saavutamiseks antakse käesoleva määrusega CEPOLile kaks peamist ülesannet: 1) pakkuda asjaomast ELi tasandi koolitust ja vahetusprogramme ning 2) koordineerida õiguskaitsealase koolituskava rakendamist, korraldades selleks strateegiliste koolitusvajaduste hindamisi ja tagades õiguskaitsealase õppe ühise kvaliteediraamistiku loomise. 2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE 2010. ja 2011. aastal toimus komisjoni ning Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu, Europoli haldusnõukogu ja CEPOLi juhatuse ning liikmesriikide parlamentide esindajate vahel arutelu Europoli, CEPOLi ja ELi õiguskaitsealase koolituse reformi ettevalmistamise küsimustes. 2.1 Välisuuringud Aastatel 2010–2011 korraldati CEPOLi viie aasta tegevuse välishinnang kooskõlas CEPOLi otsuse[11] artikliga 21. Lõpparuanne esitati CEPOLi juhatusele 31. jaanuaril 2011[12]. Sõltumatu välisuuringuga, mis telliti mõjuhinnangu ettevalmistamise toetamiseks, hinnati CEPOLi toimimist ja CEPOLi tegevust reguleerivaid õigusakte, võttes arvesse Stockholmi programmis seatud eesmärke, ning analüüsiti võimalike edasiste meetmete mõju. Konsulteeriti mitmete sidusrühmadega, eelkõige CEPOLi riiklike sidusrühmade esindajatega, CEPOLi koolitusteenuste kasutajatega ning politseikoostöö ja koolituse ekspertidega. Uuring esitati komisjonile 23. aprillil 2012[13]. 2.2 Väliskonsultatsioonid Lisaks sellele kaasas komisjon CEPOLi otsuse toimimise hindamisse ja läbivaatamisse kõik liikmesriigid. CEPOLi edasist rolli arutati ka mitmetes töörühmades, et koguda ideid Euroopa koolituskava kohta. Arutelu korraldas komisjon 2011. aasta teisel poolel ja 2012. aasta esimesel poolel. 7. veebruaril 2012 korraldas komisjon konsultatsiooni 20 osalejaga, peamiselt Ühendkuningriigist, Prantsusmaalt, Saksamaalt, Hispaaniast, Taanist, Belgiast, Slovakkiast, Poolast ja CEPOList, et hinnata uuringus kindlaks määratud probleeme ja soovitusi ning kaaluda alternatiive. 3. mail 2012 korraldas komisjon konsulteerimiseks konverentsi, kus oli 60 osalejat kõikidest liikmesriikidest. 2.3 Sisekonsultatsioonid Siseasjade peadirektoraat korraldas sisekonsultatsiooni, luues selleks talitustevahelise töörühma, kus osalesid peasekretariaadi, õigustalituse, personali- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi, eelarve peadirektoraadi, õigusküsimuste peadirektoraadi, siseauditi talituse, Euroopa Pettustevastase Ameti ja Euroopa välisteenistuse esindajad. Töörühma kohtumised toimusid 15. märtsil, 21. mail ja 5. juunil 2012. 2.4 Mõjuhinnang Kooskõlas parema õigusloome poliitikaga viis komisjon läbi kaks Europoli ja CEPOLiga seotud poliitikavalikute mõju hindamist. CEPOLit käsitlev mõjuhinnang lähtus kahest poliitilisest eesmärgist: i) piiriülese kuritegevuse küsimustes parema, ühtlustatuma ja järjekindlama koolituse tagamine senisest suuremale arvule õiguskaitseametnikele ning ii) sellise raamistiku rajamine, mis võimaldab nimetatud eesmärke saavutada kooskõlas ELi detsentraliseeritud ametite suhtes kohaldatava ühise lähenemisviisiga. Kuna komisjon esitab õiguskaitsealase koolituskava, mille rakendamiseks on vaja täiendavaid vahendeid, uuris ta erinevaid valikuvõimalusi, sealhulgas CEPOLi kui iseseisva ameti tugevdamine ja optimeerimine ning osa või kõigi CEPOLi ja Europoli ülesannete üleandmine uuele loodavale Europolile. Komisjoni väljatöötatud metoodikaga ja talitustevahelise juhtrühma abil hinnati poliitikavalikute mõju julgeolekule, kuludele (sealhulgas ELi institutsioonide eelarvele) ja põhiõigustele. Europoli määruse ettepanekut arvestades kujundati üldise mõju analüüsi käigus eelistatud poliitikavalik, milleks on CEPOLi ja Europoli ühendamine. Kuid Euroopa Parlament ja nõukogu ei jõudnud kavandatud ühinemise ega mõlema asutuse Hollandisse Haagi paigutamise alternatiivse võimaluse[14] suhtes kokkuleppele ning otsustasid CEPOLi kui sõltumatu ameti viia üle Budapesti. Käesolevas määruse ettepanekus käsitatakse CEPOLit sõltumatu asutusena, mille asukoht on Budapestis. Teiste võimaluste puhul tekiks praegu täiendavaid kulusid ja ebaselgust seoses ameti tuleviku ja personaliga, mis mõjutaks negatiivselt selle suutlikkust oma ülesandeid täita. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 87 lõike 2 punkt b. Seadusandliku ettepaneku eesmärk ja sisu Ettepaneku eesmärk on: Anda CEPOLile piisavad õiguslikud volitused ja vajalikud vahendid koolitusülesannete täitmiseks, nagu on kehtestatud 2013. aasta märtsis avaldatud komisjoni teatises õiguskaitsealase koolituskava kohta. Parandada CEPOLi juhtimist, püüdes suurendada tõhusust ja viies selle kooskõlla põhimõtetega, mis on sätestatud ELi detsentraliseeritud asutuste suhtes kohaldatavas ühises lähenemisviisis. Euroopa koolituslähenemisviisi rakendamine Komisjoni teatisega õiguskaitsealase koolituskava kohta tahetakse parandada ELi reageerimist ühistele julgeolekuprobleemidele, tõsta politseitöö taset kogu ELis ja edendada ühtse õiguskaitsekultuuri arengut vastastikuse usalduse ja koostöö tugevdamise vahendina. Sellega püütakse teha kindlaks ja kõrvaldada piiriüleseid küsimusi käsitlevate olemasolevate õiguskaitsealaste koolituste puudused, toetades ja vajaduse korral koordineerides Euroopa ja siseriiklike tippkeskuste[15] pakutavaid koolitusi. Teatises kavandatud koolituspüüdluste elluviimiseks soovitakse käesoleva määruse ettepanekuga anda CEPOLile piisavad õiguslikud volitused ja vajalikud vahendid. CEPOLi volitusi laiendatakse eesmärgiga võimaldada kolledžil toetada, välja töötada, pakkuda ja koordineerida kõikide õiguskaitseametnike (mitte ainult kõrgemate ametnike, nagu see on ette nähtud praeguses CEPOLi otsuses) ning samuti tollitöötajate ja muude piiriüleste küsimustega tegelevate ametnike koolitust. Ettepanekus nähakse ette, et amet tegutseb endiselt võrgustikuna, koondades liikmesriikide õiguskaitseametnike koolitusasutuste võrgustiku ja pidades sidet liikmesriikide kontaktasutusega. CEPOLi eesmärgid ajakohastatakse ja täpsustatakse, et amet saaks suurendada teadlikkust ja teadmisi rahvusvahelistest ja liidu vahenditest, institutsioonidest, ametitest ja organitest; soodustada piirkondliku ja kahepoolse koostöö arengut liikmesriikide vahel; käsitleda konkreetseid kuritegudega võitlemise ja politseitöö valdkondi, kus ELi tasandi koolitus loob lisaväärtust siseriiklikul tasandil pakutavale; ning anda kolmandates riikides toimuvatel tsiviilmissioonidel osalemiseks sobilikku eelkoolitust. CEPOLi ülesanded on määratletud käesolevas määruses strateegiliste koolitusvajaduste hinnangu alusel, et kooskõlas asjaomaste poliitikatsüklitega ja akrediteeritud sertifitseerimissüsteemi kehtestamise abil käsitleda ELi sisejulgeoleku ja selle väliste tegurite prioriteete. Juhtimise parandamine Ettepanekuga parandatakse CEPOLi juhtimist, ühtlustades menetlusi, eelkõige haldusnõukogu ja tegevdirektoril puhul, ning viies CEPOLi tegevuse põhimõtted vastavusse nendega, mis on kehtestatud ELi detsentraliseeritud ametite suhtes kohaldatavas ühises lähenemisviisis, pidades silmas, et CEPOL kui ELi õppekeskus peaks endiselt toetuma liikmesriikide koolitusasutuste võrgustikule ja tegema koostööd liikmesriikide kontaktasutustega. Komisjon ja liikmesriigid on esindatud CEPOLi haldusnõukogus. Ameti volituste kohaselt nimetatakse haldusnõukogu liikmed ametisse vastavalt nende teadmistele õiguskaitseametnike koolituse valdkonnas, võttes arvesse nende asjakohaseid juhtimis-, haldus- ja eelarvealaseid oskusi. Haldusnõukogule annab koolituse tehnilistes aspektides nõu teaduskomitee (koolituse teaduskomitee). Haldusnõukogule antakse vajalik pädevus, sealhulgas volitus võtta vastu eelarve, kontrollida selle täitmist, võtta vastu asjakohased finantseeskirjad ja tegevuskavad, näha ette CEPOLi tegevdirektori läbipaistev töökord, võtta vastu aasta tegevusaruanne ja nimetada ametisse tegevdirektor. Tegevdirektor on CEPOLi seaduslik esindaja ja juht, kelle ülesanne on tagada ameti tõhus toimimine. Tegevdirektor täidab oma ülesandeid täiesti sõltumatult ja tagab, et CEPOL täidab käesolevas määruses sätestatud ülesandeid. Tegevdirektor vastutab eelkõige haldusnõukogule otsuse vastuvõtmiseks esitatavate eelarve- ja tegevuskavade ettevalmistamise ning CEPOLi aasta ja mitmeaastase tööprogrammi ning muude kavandamisdokumentide rakendamise eest. 4. MÕJU EELARVELE Käesoleva määruse vastuvõtmisega ei kaasne täiendavat finantsmõju, nagu on kirjeldatud lisatud finantsselgituses. Finantsselgituses esitatud näitajad hõlmavad CEPOLile ajavahemikuks 2016–2020 ette nähtud kogusummat (teatis COM(2013)519), mis sisaldab 3,710 miljoni euro suurust finantsvajadust Euroopa õiguskaitsealase koolituskavaga seotud volituste rakendamiseks. Õiguskaitseametnike koolitamisega seotud uute ülesannete täitmiseks, st tegevuseks, mida on vaja Euroopa õiguskaitsealase koolituskava rakendamiseks, on vaja juurde neli täistööajale taandatud töötajat. Lisapersonali ülesandeks on koordineerida kava nelja koolitussuunda ja tagada, et koolitustegevus toimub vastavalt koolitusvajaduste korrapärasele analüüsile ja vastab kõrgeimatele kvaliteedinõuetele. Vastavalt Euroopa Ombudsmani soovitusele võetakse õigusnõuniku ametikohale tööle üks täistööajale taandatud töötaja. Võttes arvesse teatises COM(2013)519 ette nähtud täiendavaid ametikohti, tuleb nii 2016. kui ka 2017. aastal lisaks tööle võtta vaid üks täistööajale taandatud töötaja ning 2018. aastaks teatises COM(2013) 519 ette nähtud ametikoht tuleks eelnevalt täita juba 2017. aastal. Selleks et täita eesmärk vähendada töötajate arvu 5 % võrra, tuleb teatise muutmise tõttu maksta konkreetseid hüvitisi, mis tuleb leida aasta eelarvemenetluse kaudu ametitele mõeldud rahalistest vahenditest; see tähendab, et ajavahemikul 2016–2020 ulatuvad personalikulud hinnanguliselt 1,305 miljoni euroni. Hinnangute kohaselt säästetakse ajavahemikul 2016–2020 personalikuludelt (välja arvatud koolitustasud) 6,092 miljonit eurot tänu ümberpaiknemisele Bramshillist Budapesti ning Ühendkuningriigi ja Ungari paranduskoefitsiendi erinevusele. CEPOLi personali laste koolituskuludeks on samaks ajavahemikuks vaja täiendavalt 1,868 miljonit eurot. Hoonete, seadmete ja juhatuse kulude arvelt saab samal ajavahemikul säästa veel hinnanguliselt 0,658 miljonit eurot. Ligikaudu 40 CEPOLi töötaja ümberpaigutamine praegusest asukohast Ühendkuningriigist Bramshillist uude asukohta Ungarisse Budapesti on käesoleva määruse ettepaneku jõustumise ajaks juba toimunud. Õigusliku ettepaneku mõju eelarvele ulatub seetõttu 45,383 miljoni euroni, mis on CEPOLile kui Budapestis asuvale sõltumatule ametile ette nähtud ajavahemikuks 2016–2020. 2014/0217 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL) ning millega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse nõukogu otsus 2005/681/JSK EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 87 lõike 2 punkti b, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Politseikolledž loodi nõukogu otsusega 2005/681/JSK[16] liidu ametina, et koolitada liikmesriikide kõrgemaid politseiametnikke ja hõlbustada riiklike politseijõudude vahelist koostööd, korraldades ja koordineerides Euroopa politseitöö mõõtmega koolitustegevust. (2) Dokumendis „Stockholmi programm – avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel” on sätestatud eesmärk luua Euroopa õiguskaitsekultuur, luues Euroopa koolituskavad ja vahetusprogrammid kõikide asjakohaste õiguskaitsetöötajate jaoks nii liikmesriikides kui ka liidu tasandil. (3) Euroopa õiguskaitsealane koolituskava[17] on vastus Stockholmi programmis esitatud Euroopa Ülemkogu üleskutsele tõhustada koolitust liiduga seonduvates valdkondades ja teha see süstemaatiliselt kättesaadavaks kõigile asjaomastele õiguskaitseametnikele ning Euroopa Parlamendi üleskutsele tugevdada politsei- ja õigusalase koolituse liidu raamistikku. (4) Selles kontekstis on järgnevatel aastatel peamine prioriteet liidu tasandi koolituse arendamine õiguskaitsetöötajate jaoks, et toetada tegelikku koostööd ja õiguskaitsealase koolituskava täielikku rakendamist. (5) Õiguskaitsealast koolituskava silmas pidades avardab CEPOLi toimimise lihtsustamine ja parandamine CEPOLi võimalusi toetada, edendada, pakkuda ja koordineerida liikmesriigi pädevatele õiguskaitseasutustele suunatud koolitustegevust, piiramata liikmesriikides õiguskaitsetöötajate koolitamise valdkonna riiklikke algatusi. (6) Selleks et õiguskaitsetöötajate koolitus liidu tasandil oleks kvaliteetne, sidus ja järjepidev, peaks CEPOL püüdma seda struktureerida kooskõlas õiguskaitsealase koolituskava põhimõtetega. Liidu tasandi koolitus peaks olema kättesaadav iga astme õiguskaitseametnikele. CEPOL peaks tagama, et koolitust hinnatakse ning et koolitusvajaduste hindamise järeldusi võetakse kavandamisel arvesse, et suurendada edasiste meetmete tulemuslikkust. CEPOL peaks edendama liidu tasandil pakutava koolituse tunnustamist liikmesriikides. (7) Selleks et ei dubleeritaks pädevate õiguskaitsetöötajate koolitust, mida pakuvad olemasolevad Euroopa Liidu ametid ja muud asjaomased asutused, tuleks CEPOLil hinnata strateegilisi koolitusvajadusi ja käsitleda kooskõlas asjaomaste poliitikatsüklitega liidu sisejulgeoleku ja selle väliste aspektide prioriteete. (8) Oma eesmärkide täitmiseks peaks CEPOL kui liidu õppekeskus jätkama ja edendama koostööd liikmesriikide koolitusasutuste võrgustikus. Seda peaks täiendavalt toetama iga liikmesriigi siseriiklik üksus. Siseriikliku üksuse tegevust peaks liidu tasandil koordineerima CEPOL. (9) CEPOLi tegevuse tõhusaks kontrollimiseks peaks selle haldusnõukokku kuuluma komisjoni ja liikmesriikide esindajad. Nõukogu peaks koosnema liikmetest, kes on ametisse nimetatud avalike või erasektori asutuste juhtimisel saadud kogemuse põhjal ja vastavalt nende teadmistele õiguskaitseametnike koolitamise riikliku poliitika valdkonnas. Haldusnõukogule tuleks anda volitused võtta vastu eelarve, kontrollida selle täitmist, võtta vastu asjakohased finantseeskirjad ja CEPOLi strateegia, luua CEPOLi otsustusprotsessideks läbipaistvad töömeetodid, nimetada direktor, kehtestada tulemusnäitajad ja rakendada ametisse nimetava asutuse volitusi kooskõlas ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimustega. (10) CEPOLi tõhusa igapäevase toimimise tagamiseks peaks tegevdirektor olema CEPOLi seaduslik esindaja ja juht, kes täidab oma ülesandeid täiesti sõltumatult ning tagab, et CEPOL täidab käesolevas määruses sätestatud ülesandeid. Tegevdirektor peaks vastutama eelkõige haldusnõukogule otsuse vastuvõtmiseks esitatavate eelarve- ja tegevuskavade ettevalmistamise ning CEPOLi iga-aastaste ja mitmeaastaste programmide ning iga-aastaste tööprogrammide rakendamise eest. (11) CEPOLi töö teadusliku kvaliteedi tagamiseks tuleks luua sõltumatu nõuandva organina teaduskomitee, mis koosneb kõrgeima akadeemilise kraadi või ametikohaga isikust, kes tegutsevad käesoleva määrusega hõlmatud valdkondades. (12) CEPOL peaks tagama, et tema koolitus lõimuks teaduse arenguga, ja julgustama tugevamate partnerluste loomist liikmesriikide ülikoolide ja õiguskaitse valdkonna koolitusasutuste vahel. (13) CEPOLi täieliku iseseisvuse ja sõltumatuse tagamiseks peaks tal olema oma eelarve, mille peamine tulu saadakse liidu eelarvest. ELi eelarvemenetlust tuleks kohaldada selles osas, mis hõlmab ELi rahalist toetust ja muid Euroopa Liidu üldeelarvest makstavaid toetusi. Raamatupidamisarvestust peaks auditeerima Euroopa Kontrollikoda. (14) Ülesannete täitmiseks peaks CEPOLil olema võimalus anda toetusi liikmesriikide koolitus- ja teadusasutustele CEPOLi kursuste, seminaride ja konverentside korraldamiseks. Liikmesriikidele antavad toetused peaks täiendavalt hõlbustama võrgustikus osalevate liikmesriikide koolitusasutuste vahelist koostööd ja edendama õiguskaitse vastastikust tunnustamist. (15) CEPOL peaks oma eesmärkide saavutamiseks ja ülesannete täitmiseks olema suuteline tegema koostööd käesolevas määruses käsitletud teemadel teiste Euroopa Liidu ametitega ja asjaomaste asutustega, kolmandate riikide pädevate asutustega ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega käesoleva määruse alusel sõlmitud töökorra raames või kolmandate riikide koolitusasutustega nõukogu otsuse 2005/681/JSK artikli 8 alusel sõlmitud töökorra raames. (16) CEPOLi suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1049/2011[18]. (17) Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnistatud põhimõtteid, eriti õigust isikuandmete kaitsele ja eraelu puutumatusele, mida kaitstakse harta artiklitega 7 ja 8 ning aluslepingu artikliga 16. (18) [Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on Ühendkuningriik ja Iirimaa teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel] VÕI [Ilma et see piiraks Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 4 kohaldamist, ei osale kõnealused liikmesriigid käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav.] (19) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK AMETI EESMÄRK JA ÜLESANDED Artikkel 1 Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti loomine 1. Käesolevaga luuakse Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet, et edendada sidusat Euroopa õiguskaitsealast koolituspoliitikat. 2. Käesoleva määrusega loodud CEPOL asendab otsusega 2005/681/JSK loodud CEPOLi ja on selle õigusjärglane. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „õiguskaitseametnikud” – politsei-, tolli- ja muude asjaomaste talituste, sealhulgas liidu asutuste ametnikud, kelle ülesanne on kahte või enamat liikmesriiki mõjutavate raskete kuritegude, terrorismi ja liidu poliitikaga seotud ühishuvi kahjustavate kuritegude tõkestamine ja nende vastu võitlemine, kriisiohje ning suurüritustega seotud rahvusvahelise politseitöö korraldamine; b) „liidu asutused” – institutsioonid, üksused, asutused, missioonid, bürood ja ametid, mis on moodustatud Euroopa Liidu lepingu või Euroopa Liidu toimimise lepinguga või nende alusel; c) „rahvusvahelised organisatsioonid” – rahvusvahelised organisatsioonid ja neile alluvad rahvusvahelised avalik-õiguslikud ja muud asutused, mis on loodud kahe või enama riigi vahelise lepinguga või nende alusel, ja Interpol. Artikkel 3 Eesmärgid 1. CEPOL toetab, töötab välja ja koordineerib õiguskaitseametnike koolitust kooskõlas õiguskaitsealase koolituskavaga, eelkõige kahte või enamat liikmesriiki mõjutavate raskete kuritegude ja terrorismivastase võitluse, suure riskiga spordi- ja muude avalike ürituste haldamise, liidu missioonide kavandamise ja juhtimise, õiguskaitsetöötajate juhtimise ja keeleoskuse valdkonnas, selleks et: (a) parandada teadlikkust ja teadmisi i) õiguskaitsealast koostööd käsitlevatest rahvusvahelistest ja liidu õigusaktidest; ii) liidu asutuste, eelkõige Europoli, Eurojusti ja Frontexi toimimisest ja rollist; iii) õiguskaitsealase koostöö juriidilistest aspektidest ja praktilisi teadmisi teabekanalitele juurdepääsust; (b) edendada liikmesriikide omavahelist ning liikmesriikide, liidu asutuste ja kolmandate riikide vahelist piirkondlikku ja kahepoolset koostööd; (c) käsitleda selliseid kuritegevusega võitlemise ja politseitöö valdkondi, kus liidu tasandil koolituse pakkumine võib luua lisaväärtust; (d) töötada välja ühised õiguskaitseametnike koolitamise õppekavad, et valmistada kõnealuseid ametnikke ette osalemiseks liidu missioonidel; (e) aidata liikmesriikidel ja liidu asutustel osaleda kolmandates riikides võetavates õiguskaitsesuutlikkuse suurendamise meetmetes; (f) koolitada koolitajaid ning toetada hea koolitustava arendamist ja vahetust. 2. CEPOL töötab välja ja ajakohastab korrapäraselt õppevahendeid ja -metoodikat ning rakendab neid elukestva õppe pakkumisel, et parandada õiguskaitseametnike oskusi. CEPOL hindab kõnealuste meetmete tulemuslikkust, et parandada tulevaste meetmete kvaliteeti, järjekindlust ja tulemuslikkust. 3. CEPOL koondab liikmesriikide õiguskaitseametnike koolitusasutuste võrgustiku ja peab sidet iga võrgustikus tegutseva liikmesriigi kontaktasutusega ning kõikide teiste liikmesriikide pädevate asutustega, kelle ülesannete hulgas on õiguskaitseametnike koolitamine. 4. Lõikes 1 osutatud koolitustegevust viib CEPOL ellu koostöös liikmesriikide koolitusasutuste võrgustikuga kooskõlas CEPOLi suhtes kohaldatavate finantseeskirjadega. Artikkel 4 Ülesanded 1. CEPOL valmistab ette mitmeaastased strateegilised koolitusvajaduste analüüsid ja mitmeaastased õppeprogrammid. 2. CEPOL töötab välja ja rakendab koolitusi ja koolitusvahendeid, mis võivad hõlmata järgmist: a) kursused, seminarid, konverentsid ning veebipõhine ja e-õpe; b) ühised õppekavad, mis aitavad parandada teadlikkust, täita lünki ja/või edendada ühist piiriülese kuritegevuse käsitust; c) koolitusmoodulid, mille järk või raskusaste sõltub sihtrühmade vajadustest ning milles keskendutakse konkreetsele geograafilisele piirkonnale, kuritegevusvaldkonnale või kutseoskustele; d) õiguskaitseametnike vahetus- ja lähetusprogrammid praktika käigus toimuva koolituse edendamiseks. 3. Selleks et missioonide ja kolmandate riikide suutlikkuse suurendamise vajadusi toetav Euroopa koolituspoliitika oleks sidus, teeb CEPOL järgmist: a) hindab olemasolevate liitu käsitlevate õiguskaitsekoolituse strateegiate ja algatuste mõju; b) koordineerides oma tegevust Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledžiga, töötab välja ja korraldab koolitusi, et valmistada liikmesriikide õiguskaitseametnikke ette osalemiseks liidu missioonidel, sealhulgas võimaldades neil omandada vajalikku keeleoskust; c) töötab välja ja korraldab koolitusi kolmandate riikide õiguskaitseametnikele, eelkõige liidu kandidaatriikide ja Euroopa naabruspoliitika partnerriikide ametnikele; d) haldab sihtotstarbelisi liidu välisabi vahendeid, millest kooskõlas liidu prioriteetidega toetatakse kolmandate riikide tegevust asjakohastes poliitikavaldkondades suutlikkuse suurendamisel. 4. CEPOL aitab kaasa sellele, et liikmesriigid tunnustaksid üksteise õiguskaitsekoolitust ning asjakohaseid Euroopa kvaliteedistandardeid. 5. CEPOL võib oma volituste piires omal algatusel tegelda teavitustegevusega. Teavitustegevus ei tohi kahjustada lõikes 1 osutatud ülesandeid ning selline tegevus peab toimuma kooskõlas haldusnõukogus vastu võetud asjakohaste teavitamis- ja levitamiskavadega. Artikkel 5 Koolitusalane teadustegevus 1. CEPOL osaleb käesolevas määruses käsitletud koolitustegevusega seotud teadusuuringutes, eelkõige seoses raskete kuritegude vastast võitlust ja üldisemalt piiriülese kuritegevuse vastast võitlust käsitlevate küsimustega. 2. CEPOL edendab ja loob partnerlusi liidu asutustega, samuti avalik-õiguslike ja eraõiguslike teadusasutustega ning toetab liikmesriikides tugevama partnerluse loomist ülikoolide ja õiguskaitsealast koolitust pakkuvate asutuste vahel. II PEATÜKK LIIKMESRIIKIDE JA CEPOLi VAHELINE KOOSTÖÖ Artikkel 6 CEPOLi siseriiklikud üksused 1. Iga liikmesriik asutab või määrab siseriikliku üksuse, kes täidab käesolevas artiklis sätestatud ülesandeid. Iga liikmesriik nimetab ühe ametniku siseriikliku üksuse juhatajaks. Siseriikliku üksuse juhataja on CEPOLi siseriiklik kontaktpunkt. Siseriikliku üksuse juhataja on võimaluse korral liikmesriigi esindaja haldusnõukogus. 2. Siseriiklike üksuste ülesanded on järgmised: a) edastada CEPOLile omal algatusel ameti ülesannete täitmiseks vajalikku teavet; b) toetada tulemuslikku teabevahetust ja koostööd CEPOLi ja kõikide asjaomaste koolitusasutuste, sealhulgas liikmesriikide asjaomaste teadusasutute vahel; c) aidata välja töötada ja edendada CEPOLi tööprogramme, aastakalendrit ja veebisaiti; d) vastata CEPOLi taotlustele saada teavet ja nõu. 3. Siseriiklike üksuste juhatajad kohtuvad korrapäraselt haldusnõukogu või tegevdirektori taotlusel, et aidata CEPOLit operatiivküsimustes, eelkõige: a) vaadata läbi ja töötada välja ettepanekud, mis parandavad CEPOLi töö tulemuslikkust ja ergutavad liikmesriike võtma kohustusi; b) korraldada ja koordineerida õigeaegselt siseriiklikuks tegevuseks sobivate osaliste nimetamist; c) koordineerida tegevuse elluviimist ja kohtumisi oma liikmesriigis; d) toetada õiguskaitseametnike vahetusprogrammi loomist. 4. Iga liikmesriik struktureerib siseriikliku üksuse ja selle personali vastavalt oma siseriiklikele õigusaktidele. III PEATÜKK CEPOLi TÖÖ KORRALDUS Artikkel 7 Haldus- ja juhtimisstruktuur CEPOLi juhtimis- ja haldusstruktuuri kuuluvad: a) haldusnõukogu, kes täidab artiklis 9 sätestatud ülesandeid; b) tegevdirektor, kes täidab artiklis 15 sätestatud kohustusi; c) koolituse teaduskomitee vastavalt artiklile 16; d) vajaduse korral muu nõuandeorgan, mille loob haldusnõukogu vastavalt artikli 9 lõikele 1. 1. JAGU HALDUSNÕUKOGU Artikkel 8 Koosseis 1. Haldusnõukokku kuulub üks hääleõiguslik esindaja igast liikmesriigist ja kaks komisjoni hääleõiguslikku esindajat. 2. Igal haldusnõukogu liikmel on asendusliige. Täisliikme puudumise korral esindab teda asendusliige. 3. Haldusnõukogu liikmed ja nende asendajad määratakse vastavalt nende teadmistele õiguskaitseametnike koolitamise valdkonnast, võttes arvesse asjakohaseid juhtimis-, haldus- ja eelarvealaseid oskusi. Kõik haldusnõukogus esindatud osalised püüavad piirata oma esindajate vahetumist, et tagada haldusnõukogu töö järjepidevus. Kõikide osaliste eesmärk on saavutada meeste ja naiste võrdne esindatus haldusnõukogus. 4. Täisliikme ja asendusliikme ametiaeg on neli aastat. Ametiaega võib pikendada. Artikkel 9 Ülesanded 1. Haldusnõukogu: a) võtab igal aastal hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega ja kooskõlas artikliga 10 vastu programmdokumendi, mis sisaldab CEPOLi mitmeaastast programmi ja järgmise aasta tööprogrammi; b) võtab hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega vastu CEPOLi aastaeelarve ja täidab muid CEPOLi eelarvega seotud ülesandeid kooskõlas IV peatükiga; c) võtab vastu CEPOLi tegevuse konsolideeritud aastaaruande ja edastab selle hiljemalt iga aasta 1. juuliks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale. Tegevuse konsolideeritud aastaaruanne avalikustatakse; d) võtab vastu CEPOLi suhtes kooskõlas artikliga 21 kohaldatavad finantseeskirjad; e) võtab vastu ametisisese pettusevastase strateegia, mis on proportsionaalne pettuse ohuga ja võtab arvesse rakendatavate meetmete kulusid ja kasulikkust; f) võtab vastu oma liikmete ning koolituse teaduskomitee liikmete huvide konfliktide ärahoidmise ja haldamise eeskirjad; g) võtab vajaduste analüüsi põhjal vastu artiklis 4 osutatud teavitamis- ja levitamiskavad ja ajakohastab neid korrapäraselt; h) võtab vastu oma töökorra; i) rakendab kooskõlas lõikega 2 CEPOLi töötajate suhtes volitusi, mis on antud ametisse nimetavale asutusele ametnike personalieeskirjadega ning teenistuslepingute sõlmimise pädevust omavale asutusele muude teenistujate teenistustingimustega[19] („ametisse nimetava asutuse volitused”); i) võtab 2016. aasta tööprogrammi jaoks vastu mitmeaastase personalipoliitika kava, arvestades komisjoni arvamust[20]; j) võtab kooskõlas personalieeskirjade artikliga 110 vastu asjakohased rakenduseeskirjad personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste jõustamiseks; k) loob vajaduse korral siseauditi üksuse; l) nimetab ametisse tegevdirektori ja vajaduse korral pikendab tema ametiaega või tagandab ta ametist kooskõlas artikliga 23; m) nimetab vastavalt ametnike personalieeskirjadele ja muude teenistujate teenistustingimustele ametisse peaarvepidaja, kes on oma ülesannete täitmisel täiesti sõltumatu; n) nimetab ametisse koolituse teaduskomitee liikmed; o) tagab auditeerimise sise- ja välisaruannetest ja -hinnangutest, samuti Euroopa Pettustevastase Ameti juurdlustest tulenevate järelduste ja soovituste suhtes asjakohased järelmeetmed; p) võttes arvesse nii ärilisi kui ka rahalisi tingimusi, võtab vastu kõik otsused CEPOLi sisestruktuuride loomise ja vajaduse korral nende muutmise kohta; q) võtab vajaduse korral vastu muud sise-eeskirjad. 2. Haldusnõukogu võtab kooskõlas personalieeskirjade artikliga 110 vastu otsuse, mis põhineb personalieeskirjade artikli 2 lõikel 1 ja muude teenistujate teenistustingimuste artiklil 6 ning millega delegeeritakse asjakohased ametisse nimetava asutuse volitused tegevdirektorile ja määratakse kindlaks tingimused, mille alusel volituste delegeerimise võib peatada. Tegevdirektoril on õigus need volitused edasi delegeerida. 3. Erandlike asjaolude korral võib haldusnõukogu teha otsuse ajutiselt peatada tegevdirektorile delegeeritud ja tema poolt edasi delegeeritud ametisse nimetava asutuse volitused ning täita kõnealuseid volitusi ise või delegeerida need ühele oma liikmetest või mis tahes töötajale peale tegevdirektori. Artikkel 10 Iga-aastased ja mitmeaastased programmid 1. Haldusnõukogu võtab tegevdirektori esitatud projekti põhjal hiljemalt iga aasta 30. novembriks vastu iga-aastase tööprogrammi, arvestades komisjoni arvamust, ja mitmeaastase programmi pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentidega. Haldusnõukogu saadab programmdokumendi Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. Programmdokument jõustub pärast üldeelarve lõplikku kinnitamist ja vajaduse korral kohandatakse seda vastavalt eelarvele. 2. Mitmeaastases programmis esitatakse üldine strateegiline programm, sealhulgas eesmärgid, eeldatavad tulemused ja tulemuslikkuse näitajad. Selles esitatakse ka vahendite eraldamise kava, sealhulgas mitmeaastase eelarve ja personali jaoks. Selles esitatakse strateegia, mis käsitleb suhteid kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. Mitmeaastast programmi rakendatakse iga-aastaste tööprogrammide kaudu ning vajaduse korral ajakohastatakse seda vastavalt artiklis 33 osutatud välis- ja sisehindamiste tulemustele. Kui see on asjakohane, kajastatakse selliste hindamiste tulemusi ka järgmise aasta tööprogrammis. 3. Iga-aastane tööprogramm sisaldab üksikasjalikke eesmärke ja oodatavaid tulemusi, sealhulgas tulemusnäitajaid. Samuti sisaldab see rahastatavate meetmete kirjeldust ning iga meetme jaoks määratud finants- ja inimressursside näitajaid kooskõlas tegevuspõhise eelarvestamise ja juhtimise põhimõtetega. Iga-aastane tööprogramm on kooskõlas lõigetes 1 ja 2 osutatud mitmeaastase tööprogrammiga. Iga-aastases programmis osutatakse selgelt võrreldes eelmise eelarveaastaga lisatud, muudetud ja tühistatud ülesannetele. Iga-aastased tööprogrammid ja/või mitmeaastased programmid sisaldavad strateegiat, mis käsitleb suhteid artiklis 3 osutatud kolmandate riikidega või rahvusvaheliste organisatsioonidega, ja strateegiaga seotud meetmeid. 4. Kui CEPOLile antakse mõni uus ülesanne, muudab haldusnõukogu vastuvõetud iga-aastast tööprogrammi. Iga-aastase tööprogrammi iga oluline muudatus kinnitatakse sama korra kohaselt kui algne aasta tööprogramm. Haldusnõukogu võib delegeerida tegevdirektorile õiguse teha iga-aastases tööprogrammis ebaolulisi muudatusi. Artikkel 11 Esimees 1. Haldusnõukogu valib oma hääleõiguslike liikmete hulgast esimehe ja aseesimehe. Esimees ja aseesimees valitakse haldusnõukogu hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega. Aseesimees asendab esimeest automaatselt juhul, kui esimehel ei ole võimalik oma kohustusi täita. 2. Esimehe ja aseesimehe ametiaeg kestab neli aastat. Nende ametiaega võib pikendada ühe korra. Kui nende liikmesus haldusnõukogus lõppeb mis tahes hetkel nende ametiaja jooksul, lõppeb nende ametiaeg automaatselt samal päeval. Artikkel 12 Koosolekud 1. Haldusnõukogu koosolekud kutsub kokku esimees. 2. CEPOLi tegevdirektor osaleb haldusnõukogu aruteludel, kuid tal ei ole hääleõigust. 3. Aastas toimub kaks haldusnõukogu korralist koosolekut. Haldusnõukogu koosolek toimub esimehe algatusel, komisjoni taotlusel või vähemalt ühe kolmandiku liikmete taotlusel. 4. Haldusnõukogu võib vaatlejana oma koosolekule kutsuda kõiki isikuid, kelle arvamus võib olla arutatava küsimuse seisukohalt asjakohane. 5. Haldusnõukogu liikmed võivad vastavalt nõukogu töökorrale kasutada koosolekutel nõustajate või ekspertide abi. 6. Sekretariaaditeenust osutab haldusnõukogule CEPOL. Artikkel 13 Hääletamise kord 1. Ilma et see piiraks artikli 9 lõike 1 punktide a ja b ning artikli 23 lõike 8 kohaldamist, võtab haldusnõukogu otsused vastu hääleõiguslike liikmete häälteenamusega. 2. Igal hääleõiguslikul liikmel on üks hääl. Hääleõigusega liikme puudumise korral võib tema eest hääletada tema asendusliige. 3. Esimees osaleb hääletamisel. 4. Tegevdirektor ei osale hääletamisel. 5. Haldusnõukogu kodukorraga kehtestatakse üksikasjalikum hääletamiskord, eelkõige tingimused, mille korral üks liige võib tegutseda teise liikme nimel. 2. JAGU TEGEVDIREKTOR Artikkel 14 Tegevdirektori ülesanded 1. CEPOLit juhib tegevdirektor. Tegevdirektor annab aru haldusnõukogule. 2. Ilma et see piiraks komisjoni ja haldusnõukogu volitusi, on tegevdirektor oma ülesannete täitmisel sõltumatu ja ta ei taotle ega järgi ühegi valitsuse ega muu asutuse juhiseid. 3. Tegevdirektor esitab Euroopa Parlamendile viimase taotluse korral aruande oma ülesannete täitmise kohta. Nõukogu võib paluda tegevdirektoril esitada aruande tema ülesannete täitmise kohta. 4. Tegevdirektor on CEPOLi seaduslik esindaja. 5. Tegevdirektor vastutab käesoleva määrusega CEPOLile pandud ülesannete täitmise eest. Eelkõige vastutab tegevdirektor järgmise eest: a) korraldab CEPOLi igapäevast juhtimist; b) teeb haldusnõukogule ettepanekuid CEPOLi sisestruktuuride loomise kohta; c) rakendab haldusnõukogu otsuseid; d) koostab iga-aastase tööprogrammi ja mitmeaasta programmi kavandid ning esitab need haldusnõukogule pärast komisjoniga konsulteerimist; e) rakendab iga-aastast tööprogrammi ja mitmeaastast programmi ning annab haldusnõukogule aru nende rakendamisest; f) valmistab kooskõlas personalieeskirjade artikliga 110 ette personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste jõustamiseks vajalike rakenduseeskirjade eelnõu; g) koostab CEPOLi tegevuse konsolideeritud aastaaruande kavandi ja esitab selle haldusnõukogule heakskiitmiseks; h) koostab auditeerimise sise- ja välisaruannetest ja -hinnangutest ning Euroopa Pettustevastase Ameti juurdlustest tulenevate järelduste põhjal tegevuskava ning annab kaks korda aastas komisjonile ja korrapäraselt haldusnõukogule aru tegevuskava täitmise kohta; i) kaitseb liidu finantshuve, kohaldades selleks ennetusmeetmeid pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks, tehes tulemuslikke kontrolle, nõudes eeskirjade eiramise avastamise korral tagasi valesti makstud summad ning kohaldades vajaduse korral tulemuslikke, proportsionaalseid ja hoiatavaid haldus- ja finantskaristusi; j) koostab CEPOLi ametisisese pettusevastase võitluse strateegia kavandi ja esitab selle haldusnõukogule heakskiitmiseks; k) töötab välja CEPOLi suhtes kohaldatavate finantseeskirjade eelnõu; l) valmistab ette CEPOLi eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse kavandi ja täidab CEPOLi eelarvet; m) abistab haldusnõukogu esimeest haldusnõukogu koosolekute ettevalmistamisel; n) täidab muid käesolevast määrusest tulenevaid ülesandeid. 3. JAGU KOOLITUSE TEADUSKOMITEE Artikkel 15 Eesmärk ja ülesanded 1. Koolituse teaduskomitee on sõltumatu nõuandev organ, kes tagab, et CEPOLi koolitustegevus lähtub teaduslikest alustest, ning suunab nende kujundamist. Sel eesmärgil kaasab tegevdirektor koolituse teaduskomitee juba varases etapis kõikide artiklis 9 viidatud dokumentide ettevalmistamisse, niivõrd kui need on seotud koolitusega. 2. Koolituse teaduskomitee koosneb üheteistkümnest kõrgeima akadeemilise kraadi või ametikohaga isikust, kes tegutsevad käesoleva määruse artikliga 4 hõlmatud valdkondades. Liikmed nimetab ametisse haldusnõukogu Euroopa Liidu Teatajas avaldatava läbipaistva konkursiteate ja valikumenetluse põhjal. Koolituse teaduskomiteesse ei või kuuluda haldusnõukogu liikmeid. Koolituse teaduskomitee liikmed on sõltumatud. Nad ei taotle ega võta vastu juhiseid üheltki valitsuselt ega muult asutuselt. 3. CEPOL avalikustab koolituse teaduskomitee liikmete nimekirja oma veebilehel ja ajakohastab seda. 4. Koolituse teaduskomitee liikme ametiaeg on viis aastat. Liikme ametiaega ei pikendata ja juhul, kui liige ei vasta sõltumatuse kriteeriumidele, võidakse ta ametist tagandada. 5. Koolituse teaduskomitee valib esimehe ja aseesimehe, kelle ametiaeg on viis aastat. Komitee seisukohad võetakse vastu lihthäälteenamusega. Esimees kutsub komitee kokku kuni neli korda aastas. Vajaduse korral kutsub esimees erakorralisi koosolekuid kokku omal algatusel või vähemalt nelja komiteeliikme taotlusel. 6. Tegevdirektor ja/või tegevdirektori asetäitja kutsutakse koosolekutel osalema hääleõiguseta vaatlejana. 7. Koolituse teaduskomiteed aitab sekretär, kes on CEPOLi töötaja ja kelle valib välja komitee ning nimetab ametisse tegevdirektor. 8. Teaduskomitee eelkõige: a) nõustab tegevdirektorit aasta tööprogrammi ja muude strateegiliste dokumentide koostamisel, et tagada nende teaduslik kvaliteet ning kooskõla liidu asjaomase sektori poliitika ja prioriteetidega; b) esitab haldusnõukogule sõltumatuid arvamusi ja annab talle nõu oma pädevusvaldkonda kuuluvates küsimustes; c) esitab sõltumatuid arvamusi ja annab nõu õppekavade kvaliteedi, rakendatavate õppemeetodite, õppimisvõimaluste ja teaduse arengu küsimustes; d) annab muud nõu seoses CEPOLi koolitustegevuse teaduslike aspektidega, kui seda taotleb haldusnõukogu või tegevdirektor. 9. Koolituse teaduskomitee aastaeelarve nähakse ette CEPOLi eelarves eraldi real. IV PEATÜKK FINANTSSÄTTED Artikkel 16 Eelarve 1. Igaks eelarveaastaks, mis ühtib kalendriaastaga, koostatakse CEPOLi tulude ja kulude eelarvestus, mis esitatakse CEPOLi eelarves. 2. CEPOLi eelarve tulud ja kulud peavad olema tasakaalus. 3. Ilma et see piiraks muid sissetulekuallikaid, koosnevad CEPOLi tulud liidu antavast rahalisest toetusest, mis on kantud Euroopa Liidu üldeelarvesse. 4. CEPOL võib saada liidu rahalisi vahendeid delegeerimiskokkulepete või sihtotstarbeliste ja erakorraliste toetuste vormis kooskõlas artiklis 21 osutatud finantseeskirjadega ja liidu poliitikat toetavate asjakohaste õigusaktide sätetega. 5. CEPOLi kulud sisaldavad töötajate töötasu, haldus- ja infrastruktuurikulusid ning tegevuskulusid. 6. Eelarvelised kulukohustused, mis on seotud rohkem kui üht eelarveaastat hõlmavate ulatuslike projektidega, võib jaotada mitut aastat hõlmavateks iga-aastasteks osamakseteks. Artikkel 17 Eelarve koostamine 1. Igal aastal koostab tegevdirektor CEPOLi järgmise eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse projekti, mis sisaldab ametikohtade loetelu, ning edastab selle haldusnõukogule. 2. Kõnealuse projekti põhjal võtab haldusnõukogu vastu CEPOLi järgmise eelarveaasta tulude ja kulude esialgse eelarvestuse projekti. 3. CEPOLi tulude ja kulude esialgne eelarvestuse projekt esitatakse komisjonile iga aasta 31. jaanuariks. Haldusnõukogu saadab eelarvestuse lõpliku projekti komisjonile 31. märtsiks. 4. Komisjon edastab eelarvestuse eelarvepädevatele institutsioonidele koos Euroopa Liidu üldeelarve projektiga. 5. Eelarvestuse alusel kannab komisjon Euroopa Liidu üldeelarve projekti arvestuslikud summad, mida ta peab ametikohtade loetelu jaoks vajalikuks, ja üldeelarvest makstava toetuse suuruse ning esitab need kooskõlas aluslepingu artiklitega 313 ja 314 eelarvepädevatele institutsioonidele. 6. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad CEPOLi toetuseks kasutatavad Euroopa Liidu assigneeringud. 7. Eelarvepädevad institutsioonid võtavad vastu CEPOLi ametikohtade loetelu. 8. CEPOLi eelarve võtab vastu haldusnõukogu. See jõustub pärast Euroopa Liidu üldeelarve vastuvõtmist. Vajaduse korral tehakse selles vajalikud kohandused. 9. Kõikide hoonetega seotud projektide suhtes, mis tõenäoliselt avaldavad eelarvele olulist mõju, kohaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013[21] sätteid. Artikkel 18 Eelarve täitmine 1. CEPOLi eelarvet täidab tegevdirektor. 2. Tegevdirektor edastab igal aastal eelarvepädevatele institutsioonidele kogu asjakohase teabe kõikide hindamismenetluste tulemuste kohta. Artikkel 19 Raamatupidamise aastaaruanded ja eelarve täitmisele heakskiidu andmine 1. CEPOLi peaarvepidaja esitab esialgse raamatupidamise aastaaruande komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale järgmise eelarveaasta 1. märtsiks. 2. CEPOL esitab eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruande Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale järgmise eelarveaasta 31. märtsiks. 3. Komisjoni peaarvepidaja esitab komisjoni raamatupidamise aastaaruannetega konsolideeritud CEPOLi esialgse raamatupidamise aastaaruande kontrollikojale järgmise eelarveaasta 31. märtsiks. 4. Kui kontrollikoda on finantsmääruse artikli 148 kohaselt esitanud oma tähelepanekud CEPOLi esialgse raamatupidamise aastaaruande kohta, koostab peaarvepidaja CEPOLi lõpliku raamatupidamise aastaaruande. Tegevdirektor esitab selle haldusnõukogule arvamuse saamiseks. 5. Haldusnõukogu esitab CEPOLi lõpliku raamatupidamise aastaaruande kohta arvamuse. 6. CEPOLi peaarvepidaja esitab lõpliku raamatupidamise aastaaruande koos haldusnõukogu arvamusega Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale järgmise eelarveaasta 1. juuliks. 7. Lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgmise aasta 15. novembriks. 8. Tegevdirektor saadab kontrollikojale vastuse tema tähelepanekute kohta 30. septembriks. Tegevdirektor saadab kõnealuse vastuse ka haldusnõukogule. 9. Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab tegevdirektor talle finantsmääruse artikli 165 lõike 3 kohaselt kogu teabe, mida on vaja asjakohast eelarveaastat käsitleva eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tõrgeteta rakendamiseks. 10. Kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse teinud nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament enne aasta n + 2 15. maid heakskiidu tegevdirektori tegevusele aasta n eelarve täitmisel. Artikkel 20 Finantseeskirjad 1. Juhatus võtab pärast komisjoniga konsulteerimist vastu CEPOLi suhtes kohaldatavad finantseeskirjad. Need ei tohi lahkneda delegeeritud määrusest (EL) nr 1271/2013, välja arvatud juhul, kui see on konkreetselt vajalik CEPOLi toimimiseks ja komisjon on selleks eelnevalt nõusoleku andnud. 2. CEPOL võib ilma projektikonkursita anda liikmesriikidele toetusi artikli 4 lõigetes 2 ja 3 osutatud ülesannete täitmisega seotud koolituse osutamiseks. V PEATÜKK TÖÖTAJAD Artikkel 21 Üldtingimused 1. CEPOLi suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi[22] ning nende personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste jõustamiseks liidu institutsioonide kokkuleppel vastu võetud eeskirju. Artikkel 22 Tegevdirektor 1. Tegevdirektor võetakse tööle CEPOLi ajutise teenistujana vastavalt muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punktile a. 2. Tegevdirektori nimetab ametisse haldusnõukogu komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast pärast avatud ja läbipaistvat valikumenetlust. Tegevdirektoriga lepingu sõlmimisel on CEPOLi esindajaks haldusnõukogu esimees. 3. Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Selle aja lõpus hindab komisjon tegevdirektori tegevust, võttes arvesse CEPOLi edasisi ülesandeid ja probleeme. 4. Komisjoni ettepanekul, milles võetakse arvesse lõikes 3 viidatud hinnangut, võib haldusnõukogu pikendada tegevdirektori ametiaega ühel korral kuni viie aasta võrra. 5. Tegevdirektor, kelle ametiaega on juba pikendatud, ei saa oma viimase ametiolekuaja lõpus osaleda sama ametikoha valimismenetluses. 6. Tegevdirektori võib ametist tagandada üksnes otsusega, mille haldusnõukogu teeb komisjoni ettepaneku alusel. 7. Tegevdirektori ametisse nimetamise, ametiaja pikendamise ja ametist tagandamise otsused teeb haldusnõukogu oma hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega. Artikkel 23 Riikide lähetatud eksperdid 1. CEPOL võib kasutada riikide lähetatud eksperte. 2. Haldusnõukogu võtab vastu otsuse, milles sätestatakse eeskirjad riikide ekspertide CEPOLisse lähetamise kohta. VI PEATÜKK MUUD SÄTTED Artikkel 24 Õiguslik staatus 1. CEPOL on liidu asutus. Ta on juriidiline isik. 2. CEPOLil on igas liikmesriigis kõige laialdasem teo- ja õigusvõime, mis vastavalt nende riikide õigusaktidele antakse juriidilistele isikutele. Eelkõige võib ta omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus menetlusosaliseks. 3. CEPOLi asukoht on Ungaris Budapestis. Artikkel 25 Privileegid ja immuniteedid CEPOLi ja tema töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli. Artikkel 26 Keelte kasutamise kord 1. CEPOLi suhtes kohaldatakse määrust nr 1[23] . 2. CEPOLi-sisese keelte kasutamise korra otsustab haldusnõukogu liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega. 3. CEPOLi tööks vajalikke tõlketeenuseid osutab Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus. Artikkel 27 Läbipaistvus 1. CEPOLi valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1049/2001. 2. Haldusnõukogu võtab kuue kuu jooksul alates oma esimese koosoleku kuupäevast vastu üksikasjalikud eeskirjad määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamise kohta. 3. Määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 8 alusel tehtud CEPOLi otsuste kohta võib aluslepingu artiklites 228 ja 263 sätestatud tingimuste kohaselt esitada kaebuse ombudsmanile või Euroopa Liidu Kohtule. 4. CEPOLis toimuva isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 45/2001[24]. Artikkel 28 Pettuse vastu võitlemine 1. Selleks et lihtsustada võitlust määruses nr 883/2013[25] määratletud pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ühineb CEPOL kuue kuu jooksul alates oma tegevuse algusest 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF)[26] sisejuurdluste kohta ja võtab vastu kõikide oma töötajate suhtes kohaldatavad asjakohased sätted, kasutades kõnealuse kokkuleppe lisas esitatud vormi. 2. Euroopa Kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, kes on saanud CEPOLilt liidu vahendeid. 3. OLAF võib määruses (EÜ) nr 883/2013 ja määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96[27] sätestatud korra kohaselt teostada juurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrollimisi ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas seoses CEPOLi rahastatud toetuse või lepinguga on esinenud pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. 4. Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, sisaldavad CEPOLi ning kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahelised koostöölepingud ning CEPOLi lepingud, toetuslepingud ja -otsused sätteid, milles sõnaselgelt volitatakse Euroopa Kontrollikoda ja OLAFit teostama vastavalt oma pädevusele selliseid auditeid ja juurdlusi. Artikkel 29 Turvaeeskirjad salastatud teabe ja tundliku, kuid salastamata teabe kaitse kohta CEPOL kohaldab turvapõhimõtteid, mis on esitatud komisjoni turvaeeskirjades, mis käsitlevad Euroopa Liidu salastatud teabe ja tundliku, kuid salastamata teabe kaitset ning mis on sätestatud otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom[28] lisas. Kõnealuste turvapõhimõtete kohaldamine hõlmab muu hulgas sellise teabe vahetamist, töötlemist ja säilitamist käsitlevaid sätteid. Artikkel 30 Vastutus 1. CEPOLi lepinguline vastutus on reguleeritud asjaomase lepingu suhtes kohaldatava õigusega. 2. Otsuste tegemine vastavalt CEPOLi sõlmitud lepingus sisalduvale vahekohtuklauslile kuulub Euroopa Liidu Kohtu pädevusse. 3. Lepinguvälise vastutuse korral hüvitab CEPOL liikmesriikide õiguse ühiste üldpõhimõtete kohaselt mis tahes kahju, mida ameti talitused või personal on tekitanud oma kohustuste täitmisel. 4. Lõikes 3 viidatud kahju hüvitamisega seotud vaidluste lahendamine kuulub Euroopa Liidu Kohtu pädevusse. 5. CEPOLi töötajate isiklik vastutus CEPOLi ees on reguleeritud nende suhtes kohaldatavate personalieeskirjade või teenistustingimustega. Artikkel 31 Hindamine ja läbivaatamine 1. Hiljemalt viie aasta möödudes artiklis 43 osutatud kuupäevast ja seejärel iga viie aasta järel tellib komisjon eelkõige CEPOLi ja tema töö mõju, tulemuslikkust ja tõhusust käsitleva hinnangu. Hinnangu eesmärk on eelkõige välja selgitada vajadus muuta CEPOLi volitusi ja selliste võimalike muudatuste finantsmõju. 2. Komisjon edastab hindamisaruande ja oma järeldused aruande kohta Euroopa Parlamendile, nõukogule ja haldusnõukogule. Hindamistulemused avalikustatakse. 3. Iga teise hindamise käigus hinnatakse ka CEPOLi saavutatud tulemusi, arvestades tema eesmärke, volitusi ja ülesandeid. Kui komisjon leiab, et CEPOLi töö jätkamine ei ole ametile seatud eesmärkide, volituste ja ülesannete seisukohast enam põhjendatud, võib ta teha ettepaneku käesolevat määrust vastavalt muuta või see kehtetuks tunnistada. Artikkel 32 Haldusjuurdlused CEPOLi tegevust uurib Euroopa Ombudsman vastavalt aluslepingu artiklile 228. Artikkel 33 Koostöö liidu asutuste, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega 1. CEPOLi tegevuses võivad osaleda kolmandad riigid, kes on sõlminud sel eesmärgil liiduga lepingu. 2. Kui see on vajalik tema ülesannete täitmiseks, võib CEPOL luua ja säilitada koostöösuhteid liidu asutustega kooskõlas kõnealuste asutuste eesmärkidega, kolmandate riikide asutuste, kolmandate riikide koolitusasutuste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja eraõiguslike isikutega. 3. Lõigete 1 ja 2 alusel töötatakse välja kord, milles täpsustatakse eelkõige asjaomaste kolmandate riikide CEPOLi töös osalemise laadi, ulatust ja viisi, sealhulgas sätteid, mis käsitlevad CEPOLi esitatud algatustes osalemist, rahalist toetust ja töötajaid. Personaliküsimustes peab kehtestatud kord olema igal juhul kooskõlas personalieeskirjadega. 4. CEPOL teeb koostööd liidu asutustega, kes on pädevad käesoleva määrusega hõlmatud küsimustes ja kellele on osutatud lõikes 2, nendega kokkulepitud töökorra raames kooskõlas käesoleva määrusega või otsuse 2005/681/JSK asjaomaste sätetega. Sellist töökorda võib sõlmida vaid haldusnõukogu loal ja pärast heakskiidu saamist komisjonilt. Artikkel 34 Peakorterileping ja tegutsemistingimused 1. Vajalikud korraldused, mis käsitlevad CEPOLile Ungaris antavaid ruume ja selle liikmesriigi pakutavaid vahendeid ning asukohaliikmesriigis tegevdirektori, haldusnõukogu liikmete, CEPOLi töötajate ja nende perekonnaliikmete suhtes kohaldatavaid erieeskirju, sätestatakse CEPOLi ja Ungari vahelises peakorterilepingus, mis sõlmitakse pärast haldusnõukogu heakskiidu saamist hiljemalt kahe aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest. 2. Asukohaliikmesriik tagab CEPOLile parimad võimalikud tegutsemistingimused, sealhulgas mitmekeelse ja Euroopale orienteeritud koolihariduse ning asjakohase transpordiühenduse. VII PEATÜKK ÜLEMINEKUSÄTTED Artikkel 35 Üldine õigusjärglus 1. Käesoleva määrusega loodud CEPOL on otsusega 2005/681/JSK loodud CEPOLi üldine õigusjärglane kõikide tema sõlmitud lepingute, temal lasuvate kohustuste ja tema omandatud vara suhtes. 2. Käesolev määrus ei mõjuta selliste lepingute õigusjõudu, mille otsusega 2005/681/JSK asutatud CEPOL on sõlminud enne käesoleva määruse jõustumiskuupäeva. 3. Otsuse 2005/681/JSK alusel sõlmitud peakorterilepingu kehtivusaeg lõpeb käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeval. Artikkel 36 Üleminekukord seoses haldusnõukoguga 1. Otsuse 2005/681/JSK artikli 10 alusel moodustatud CEPOLi juhatuse liikmete ametiaeg lõpeb ... [käesoleva määruse jõustumiskuupäeval]. 2. ... [käesoleva määruse jõustumiskuupäeva] ja ... [käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva] vahelisel ajavahemikul otsuse 2005/681/JSK artikli 10 alusel moodustatud CEPOLi haldusnõukogu: a) täidab haldusnõukogu ülesandeid, millele on viidatud käesoleva määruse artiklis 9; b) valmistab vastuvõtmiseks ette eeskirjad määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamiseks seoses käesoleva määruse artiklis 29 osutatud CEPOLi dokumentidega ja kõneluse määruse artiklis 31 osutatud konfidentsiaalsus- ja vaikimiskohustust ning tundliku teabe ja liidu salastatud teabe kaitset käsitlevad eeskirjad; c) valmistab ette muud käesoleva määruse kohaldamiseks vajalikud õigusaktid ja d) vaatab läbi otsuse 2005/681/JSK alusel haldusnõukogu poolt vastu võetud sise-eeskirjad ja meetmed, et käesoleva määruse artikli 8 alusel loodud haldusnõukogu saaks teha artikli 42 lõike 2 kohase otsuse. Artikkel 37 Üleminekukord seoses tegevdirektori ja personaliga 1. Otsuse 2005/681/JSK artikli 11 lõike 1 alusel ametisse nimetatud CEPOLi direktorile määratakse tema ametiaja lõpuni käesoleva määruse artiklis 15 sätestatud tegevdirektori ülesanded. Tema muud lepingutingimused ei muutu. Kui tema ametiaeg lõpeb pärast ... [käesoleva määruse jõustumiskuupäeva], ent enne ... [käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva], pikendatakse seda automaatselt kuni ühe aastani pärast ... [käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva]. 2. Kui tegevdirektor ei soovi või ei saa lõike 1 kohaselt tegutseda, määrab haldusnõukogu tegevdirektori kohusetäitja, kes täidab tegevdirektorile määratud ülesandeid mitte üle 18 kuu, kuni artiklis 23 ette nähtud ametisse nimetamiseni. 3. Käesolev määrus ei mõjuta nende töötajate õigusi ja kohustusi, kes on tööle võetud vastavalt otsusele 2005/681/JSK. 4. Esimeses lõigus osutatud personali töölepinguid võib pikendada käesoleva määruse alusel kooskõlas personalieeskirjade ja teenistustingimustega. Artikkel 38 Üleminekusätted seoses eelarvega Otsuse 2005/681/JSK artikli 25 alusel heaks kiidetud eelarvete täitmisele heakskiidu andmise menetlust rakendatakse kooskõlas otsuses 2005/681/JSK kehtestatud eeskirjadega. VIII PEATÜKK LÕPPSÄTTED Artikkel 39 Kehtetuks tunnistamine Otsus 2005/681/JSK asendatakse käesoleva määrusega alates selle kohaldamise kuupäevast. Artikkel 40 Haldusnõukogu poolt vastu võetud sise-eeskirjade jõussejäämine Otsuse 2005/681/JSK alusel haldusnõukogu poolt vastu võetud sise-eeskirjad ja meetmed jäävad pärast [käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva] jõusse, kui haldusnõukogu ei otsusta käesoleva määruse kohaldamisel teisiti. Artikkel 41 Jõustumine 1. Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. 2. Seda kohaldatakse alates [kohaldamise alguskuupäevast]. Artikleid 36, 37 ja 38 kohaldatakse alates [käesoleva määruse jõustumiskuupäevast]. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja Finantsselgitus – „Asutused” järgmise dokumendi juurde: KOMISJONI OTSUS Euroopa Liidu üldeelarve täitmise sise-eeskirjade kohta (komisjoni käsitlev jagu), mis on mõeldud komisjoni talitustele [lisatakse kõikidele seadusandjale esitatavatele ettepanekutele ja algatustele, milles käsitletakse finantsmääruse artiklis 208 osutatud asutusi (Finantsmääruse artikkel 31 ja finantsmääruse rakenduseeskirjade artikkel 19)] 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. JUHTIMISMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju [asutuse] tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju [asutuse] inimressurssidele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI ja NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL) ja millega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse nõukogu otsus 2005/681/JSK, millega luuakse Euroopa Politseikolledž (CEPOL) 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile [29] Poliitikavaldkond: SISEKÜSIMUSTE VALDKOND (jaotis 18) Meede: 18 02 Sisejulgeolek 1.3. Ettepaneku/algatuse liik ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[30] þ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida täidetakse ettepaneku/algatuse kaudu Nõukogu otsusega 2000. aastal loodud Euroopa Politseikolledžist (CEPOL) sai ELi amet 2005. aastal (nõukogu otsus 2005/681/JSK). CEPOL koondab kogu Euroopa kõrgemad politseiametnikud eesmärgiga innustada piiriülest koostööd võitlemisel kuritegevuse vastu ning korrakaitse ja avaliku julgeoleku tagamisel. Stockholmi programmis on märgitud, et Euroopa õigus- ja õiguskaitsekultuuri tugevdamiseks on oluline tõhustada koolitust liiduga seonduvates valdkondades ning et eesmärgiks peaksid olema süstemaatilised Euroopa koolituskavad. Enne uue määruse ettepanekut esitas komisjon Euroopa õiguskaitsealase koolituskava, milles arendatakse edasi CEPOLi praegusi tegevusi, arvestades, et CEPOLi praegune õiguslik alus võimaldaks Euroopa õiguskaitsealase koolituskava rakendada vaid osaliselt, kuna kolledži koolituspädevusse kuuluvad vaid kõrgemad ametnikud. 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile Erieesmärk nr Erieesmärk nr 1: Koordineerida asjaomast ELi tasandi koolitust ja õiguskaitseametnike vahetust. Erieesmärk nr 2: Koordineerida õiguskaitsealase koolituskava rakendamist. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile 18.02 – Sisejulgeolek 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. Õiguskaitseametnike koolitamise abil parandatakse politseitöö standardeid kogu ELis, suurendatakse õiguskaitseasutustevahelist usaldust, aidatakse kujundada ühist õiguskaitsekultuuri ning muudetakse seeläbi tõhusamaks ELi reaktsioon ühistele julgeolekuprobleemidele. 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. – Vajaduste analüüside arv; – kvaliteedi tagamisega seotud toodete arv; – ühiste õppekavade arv; – koolitusmoodulite (ja e-koolituse moodulite) arv; – pakutud kursuste arv; – korraldatud vahetuste arv; – kasutajate rahulolu. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Ameti pakutav õiguskaitsekoolitus parandab politseitöö standardeid üle terve ELi, aitab suurendada õiguskaitseasutustevahelist usaldust ja saavutada ühist õiguskaitsekultuuri ning muudab seeläbi tõhusamaks ELi reageerimist ühistele julgeolekuprobleemidele. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisaväärtus ELi õiguskaitsealasesse koolitusse kaasamise lisaväärtus seisneb kooskõlastatud lähenemisviisi tagamises sellise koolituse väljatöötamisel ja rakendamisel. Selles valdkonnas on liikmesriigid riikide tasandil ja CEPOL ELi tasandil juba palju ära teinud. Ent nagu on selgitatud teatises Euroopa õiguskaitsealase koolituskava kohta, tuleb teha veelgi enam näiteks selle tagamiseks, et koolitus vastaks vajadustele seoses ELi tasandil tähtsusjärjekorda seatud kuritegevuse valdkondadega ning et ELi tasandil koolituse pakkumisel lähtutaks sidusatest meetoditest, mis vastavad kõrgeimatele kvaliteedinormidele. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Teatises Euroopa õiguskaitsealase koolituskava kohta lähtutakse CEPOLi 2012. aastal korraldatud kaardistamisest ning ulatuslikest konsultatsioonidest liikmesriikide ning justiits- ja siseküsimuste valdkonna ametite ekspertidega. Mõlema tulemused osutavad vajadusele kooskõlastatuma lähenemisviisi järele, mis hõlmaks ELi ameti jõulist rolli kava rakendamise juhtimisel ja kooskõlastamisel tihedas koostöös teiste ametite ja riikide koolitusasutustega. CEPOLi suhtes on korraldatud tema viie aasta tegevuse hindamine, mis lõpetati 2011. aastal, ning komisjoni tellitud välisuuring tulevase seadusandliku ettepaneku jaoks mõjuhinnangu koostamise toetuseks. Tulemused näitasid vajadust politseitöö ELi mõõtmega seotud ulatuslikuma koolituse, CEPOLi, liikmesriikide ja muude asutuste vahelise kooskõlastamise parandamise ning CEPOLi praeguse juhtimise ja struktuuri tõhustamise järele. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega CEPOL teeb koostööd teiste justiits- ja siseküsimuse valdkonnas tegutsevate ELi ametitega (sealhulgas Europol, Frontex, Põhiõiguste Amet). CEPOL tagab, et koolitustegevust, mida pädevatele õiguskaitseasutustele pakuvad Euroopa olemasolevad ametid ja muud asjaomased asutused, kavandatakse sidusalt ja välditakse tegevuse dubleerimist. Selleks valmistatakse ette strateegiliste koolitusvajaduste hinnang ja käsitletakse kooskõlas asjaomaste poliitikatsüklitega liidu sisejulgeoleku ja selle väliste aspektide prioriteete. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju ¨ Piiratud kestusega ettepanek/algatus ¨ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA ¨ Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA – AAAA þ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku 1.1.2016 – 31.3.2016, millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Kavandatud eelarve täitmise viisid[31] 2014. aasta eelarve ¨ Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt – ¨ rakendusasutuste kaudu – ¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega þ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: ¨ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende asutustele (täpsustada); ¨Euroopa Investeerimispangale (EIP) ja Euroopa Investeerimisfondile (EIF); þ artiklites 208 ja 209 osutatud asutustele; ¨ avalik-õiguslikele asutustele; ¨ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised; ¨ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised; ¨ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis artikli 51 tähenduses. Märkused 2. MAJANDAMISMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. Määruse ettepaneku kohaselt tuleb CEPOLil laiendada igal aastal programmdokumenti, mis sisaldab CEPOLi mitmeaastast programmi ja aasta tööprogrammi. Lisaks tellib komisjon iga viie aasta järel hindamise eelkõige CEPOLi ja selle töö mõju, tulemuslikkuse ja tõhususe kohta. Hinnangu eesmärk on eelkõige välja selgitada vajadus muuta CEPOLi volitusi ja selliste võimalike muudatuste finantsmõju. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.2.1. Tuvastatud ohud CEPOLi muutmine ametiks, kes vastutab õiguskaitsealase koolituskava rakendamise ja ELi tasandi õppetegevuse koordineerimise eest, võib sidusrühmadele näida ehk liiga julgena, kui arvestada CEPOLi praegust suurust. Seetõttu peaks volituste muutmine kajastuma uue ameti struktuuris ja juhtimises. Lisaks tuleb arvesse võtta ameti ümberpaigutamisega tekkivaid riske, mis on peamiselt seotud personaliga. 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetodid CEPOLi suhtes kohaldatakse järgmisi kontrolle: eelarvekontroll, siseaudit, Euroopa Kontrollikoja aastaaruanded, iga-aastane ELi eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus ning võimalikud juurdlused, mida viib läbi OLAF, eelkõige selleks, et tagada ametitele eraldatud vahendite nõuetekohane kasutamine. 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. Pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevusega võitlemise eesmärgil kohaldatakse ameti suhtes ilma piiranguteta määrust nr 883/2013, nagu on sätestatud käesoleva määruse artiklis 29. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Nr [Nimetus .............] || Liigendatud/ liigendamata ([32]) || EFTA riigid[33] || Kandidaatriigid[34] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses 3 || 18.0205 – Euroopa Politseikolledž (CEPOL) || Liigendatud || ei || ei || ei || ei · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Nr [Nimetus .............] || Liigendatud/ liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses || || || || || || 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 3 || Julgeolek ja kodakondsus CEPOL || || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU 1. jaotis: || Kulukohustused || 1) || || || || || || || Maksed || 2) || || || || || || || 2. jaotis: || Kulukohustused || 1a) || || || || || || || Maksed || 2 a) || || || || || || || 3. jaotis: || Kulukohustused || 3 a) || || || || || || || || Maksed || 3b) || || || || || || || CEPOLi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || || 8,641 || 8,813 || 9,126 || 9,308 || 9,495 || 45,383 Maksed || =2+2a +(3b) || || 8,641 || 8,813 || 9,126 || 9,308 || 9,495 || 45,383 Märkus: Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || „Halduskulud” miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU PEADIREKTORAAT: Siseasjad ||  Personal || || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,660  Muud halduskulud || || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,015 SISEASJADE PEADIREKTORAAT KOKKU || Assigneeringud || || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,675 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,675 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || || 8,776 || 8,948 || 9,261 || 9,443 || 9,63 || 46,058 Maksed || || 8,776 || 8,948 || 9,261 || 9,443 || 9,63 || 46,058 3.2.2. Hinnanguline mõju CEPOLi tegevusassigneeringutele – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist – þ Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Täpsustage eesmärgid ja väljundid ò || || || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU || Liik[35] || Väljundi keskmine kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku || ERIEESMÄRK nr 1[36] Kooskõlastada ELi õiguskaitseametnike koolituspoliitika rakendamist ning pakkuda asjakohast ELi tasandi koolitust ja teabevahetust. || || || || || || || || || || || || || || – Väljund || Koordineerimine || 0,201 || 5 || 0,955 || 5 || 0,974 || 5 || 1,009 || 5 || 1,029 || 5 || 1,049 || 25 || 5,015 || – Väljund || Ühised õppekavad, koolitusmoodulid, e-koolituse moodulid || 0,103 || 15 || 1,469 || 15 || 1,498 || 15 || 1,552 || 15 || 1,582 || 15 || 1,614 || 75 || 7,715 || – Väljund || Korraldatud kursuste arv || 0,034 || 113 || 3,673 || 113 || 3,746 || 113 || 3,879 || 113 || 3,956 || 113 || 4,036 || 565 || 19,289 || – Väljund || Korraldatud vahetuste arv || 0,003 || 490 || 1,249 || 490 || 1,273 || 490 || 1,319 || 490 || 1,345 || 490 || 1,372 || 2450 || 86,558 || Erieesmärk nr 1 kokku || || 7,345 || || 7,491 || || 7,758 || || 7,912 || || 8,071 || || 38,577 || ERIEESMÄRK nr 2 Õiguskaitsealase koolituskava rakendamine || || || || || || || || || || || || || || – Väljund || Kava nelja koolitussuuna koordineerimine, vajaduste analüüsid ja kvaliteedi tagamisega seotud tooted || 0,272 || 5 || 1,296 || 5 || 1,322 || 5 || 1,368 || 5 || 1,396 || 5 || 1,424 || 25 || 6,806 || Erieesmärk nr 2 kokku || || 1,296 || || 1,322 || || 1,368 || || 1,396 || || 1,424 || || 6,806 || KULUD KOKKU || || 8,641 || || 8,813 || || 9,126 || || 9,308 || || 9,495 || || 45,383 || 3.2.3. Hinnanguline mõju CEPOLi inimressurssidele 3.2.3.1. Kokkuvõte – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist – þ Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: – miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Personal || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2016–2020 Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (töötajate arv) || 28 || 30 || 30 || 30 || 30 || AD palgaastmed || 17 || 19 || 19 || 19 || 19 || AST palgaastmed || 11 || 11 || 11 || 11 || 11 || Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad) || 20 || 16 || 16 || 16 || 16 || lepingulised töötajad || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || riikide lähetatud eksperdid || 10 || 6 || 6 || 6 || 6 || Töötajaid kokku || 48 || 46 || 46 || 46 || 46 || || || || || || || || Personalikulud || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2016–2020 Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad || 2,762 || 2,913 || 3,014 || 3,014 || 3,014 || 14,716 AD palgaastmed || 1,657 || 1,808 || 1,909 || 1,909 || 1,909 || 9,191 AST palgaastmed || 1,105 || 1,105 || 1,105 || 1,105 || 1,105 || 5,525 Koosseisuvälised töötajad || 1,008 || 1,008 || 0,889 || 0,889 || 0,889 || 4,682 lepingulised töötajad || 0,533 || 0,533 || 0,533 || 0,533 || 0,533 || 2,664 riikide lähetatud eksperdid || 0,475 || 0,475 || 0,356 || 0,356 || 0,356 || 2,018 Personalikulud kokku || 3,770 || 3,921 || 3,902 || 3,902 || 3,902 || 19,398 Märkus: CEPOLi 2014. aasta ametikohtade loetelu: 27 ajutist töötajat (16 AD palgaastmel + 11 AST palgaastmel), 10 lepingulist töötajat ja 5,5 riikide lähetatud eksperti. Vastavalt Euroopa Ombudsmani soovitusele on ametil kavas võtta 2016. aastal õigusnõuniku ametikohale (1 AD palgaaste) täiendavalt tööle ajutine töötaja. Kooskõlas 10. juuli 2013. aasta teatisega COM(2013) 519 on õiguskaitsealase koolituskava kolm ametikohta tagatud seeläbi, et CEPOLi personali arvu ei vähendata 25ni, kusjuures üks kolmest lisaametikohast on ette nähtud alles 2018. aastal. Eeldatakse, et õiguskaitsealase koolituskava rakendamisega tegelev lisatöötaja on vaja tööle võtta 2017. aastal (+1 AD palgaaste); seega tuleks 2018. aastaks ettenähtud täiendav ametikoht täita varem. Nelja õiguskaitsealase koolituskavaga seotud lisatöötaja ülesandeks on koordineerida kava nelja koolitussuunda ja tagada, et koolitustegevus toimub vastavalt korrapärastele koolitusvajaduste analüüsile ja vastab kvaliteedi kõrgeimatele nõuetele. Arvestades, et teatisega COM(2013) 519 on CEPOLile juba ette nähtud kolm lisatöötajat, tuleb 2016. aastal tööle võtta vaid üks täisajale taandatud töötaja ning 2017. aastal tuleb leida üks lisatöötajaaasta eelarvemenetluse kaudu ametitele mõeldud rahaliste vahendite võimaluste piires. Kõik personalikulud on arvutatud eelarve peadirektoraadi 8. augusti 2013. aasta juhiste alusel: 1 ajutine töötaja = 132 000 eurot aastas, 1 lepinguline töötaja = 70 000 eurot aastas, 1 riigi lähetatud ekspert = 78 000 eurot aastas. Arvutamisel on võetud arvesse Ungari palga paranduskoefitsienti (76,1 %). 3.2.3.2. Hinnangulised personalivajadused seoses ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohtade ja koosseisuväliste töötajatega. AMETIKOHTADE LOETELUGA ETTE NÄHTUD AMETIKOHAD || || || || || Tegevusüksus ja palgaaste || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 Ajutised ametikohad || Ajutised ametikohad || Ajutised ametikohad || Ajutised ametikohad || Ajutised ametikohad AD 16 || || || || || AD 15 || || || || || AD 14 || || || 1 || 1 || 1 AD 13 || 1 || 1 || || || AD 12 || || || 1 || 2 || 2 AD 11 || 1 || 2 || 2 || 2 || 2 AD 10 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 AD 9 || 3 || 3 || 3 || 3 || 4 AD 8 || || || || || AD 7 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 AD 6 || || || || || AD 5 || 8 || 9 || 8 || 7 || 8 AD kokku || 17 || 19 || 19 || 19 || 19 AST 11 || || || || || AST 10 || || || || || AST 9 || || || || || AST 8 || || || 1 || 2 || 2 AST 7 || || 1 || 1 || 1 || 2 AST 6 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 AST 5 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 AST 4 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 AST 3 || 6 || 5 || 4 || 3 || 2 AST 2 || || || || || AST 1 || || || || || AST kokku || 11 || 11 || 11 || 11 || 11 AST/SC 6 || || || || || AST/SC 5 || || || || || AST/SC 4 || || || || || AST/SC 3 || || || || || AST/SC 2 || || || || || AST/SC 1 || || || || || AST/SC kokku || || || || || KOKKU || 28 || 30 || 30 || 30 || 30 || || || || || KOOSSEISUVÄLISED TÖÖTAJAD || || || || || Lepingulised töötajad || 2016 (hinnanguline)* || 2017 (hinnanguline)* || 2018 (hinnanguline)* || 2019 (hinnanguline)* || 2020 (hinnanguline)* IV TEGEVUSÜKSUS || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 III TEGEVUSÜKSUS || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 III TEGEVUSÜKSUS || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 I TEGEVUSÜKSUS || || || || || Kokku || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || || || || || Riikide lähetatud eksperdid || 2016 (hinnanguline)* || 2017 (hinnanguline)* || 2018 (hinnanguline)* || 2019 (hinnanguline)* || 2020 (hinnanguline)* Kokku || 10 || 6 || 6 || 6 || 6 * hinnang keskmiste kulude põhjal Ametikohtade loetelus esitatud näitajad on soovituslikud. Iga aasta ametikohtade loetelu sõltub eelarvepädevate institutsioonide otsusest. Palgaastme tõus käesolevas ametikohtade loetelus ei tähenda personali automaatset ümberliigitamist, mille puhul järgitakse tavapärast hindamise ja reklassifitseerimise menetlust. 3.2.3.3. Haldusala peadirektoraadi hinnanguline personalivajadus. – ¨ Ettepanek/algatus ei nõua personali kasutamist. – þ Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: hinnanguline väärtus täisarvuna (või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma) || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 18 01 01 01 (komisjoni peakorter ja esindused) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 KOKKU || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad || Komisjoni esindamine ameti juhatuses. Aasta tööprogrammi kohta komisjoni arvamuse koostamine ja selle rakendamise üle järelevalve teostamine. Eelarve täitmise üle järelevalve teostamine. Aidata ametil kavandada oma tegevuse kooskõlas ELi poliitikaga, sealhulgas osaledes ekspertide kohtumistel. Täistööajale taandatud töötajate kulukalkulatsiooni kirjeldus tuleks esitada lisa jaos 3. 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – þ Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – o Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine. Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele. – - ¨ Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku[37] läbivaatamist. Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. […] 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus – þ Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist. – ¨ Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: Assigneeringud miljonites eurodes (3 kohta pärast koma) || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku Täpsustage kaasrahastav asutus || || || || || || || || Kaasrahastatud assigneeringud KOKKU || || || || || || || || 3.3. Hinnanguline mõju tuludele – þ Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. – ¨ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: ¨ omavahenditele ¨ mitmesugustele tuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[38] Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) Artikkel…. || || || || || || || || Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab. […] Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutusmeetod. […] FINANTSSELGITUSE LISA Ettepaneku/algatuse nimetus: Komisjoni otsus Euroopa Liidu üldeelarve täitmise sise-eeskirjade kohta (komisjoni käsitlev jagu), mis on mõeldud komisjoni talitustele 1. VAJALIKUKS PEETAV TÖÖTAJATE ARV ja PERSONALIKULUD 2. MUUD HALDUSKULUD 3. KULUDE ARVUTAMISEKS KASUTATUD MEETODID 3.1. Personal 3.2. Muud halduskulud Käesolev lisa tuleb lisada finantsselgitusele pärast talitlustevahelise konsulteerimise algatamist. Andmetabeleid kasutatakse finantsselgituses sisalduvate tabelite allikana. Need on rangelt komisjonisiseseks kasutamiseks. 1. Vajalikuks peetavad personalikulud ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist. þ Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) 18 01 01 01 (komisjoni peakorter ja esindused) || AD || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,660 AST || || || || || || || || || || || || XX 01 01 02 (liidu delegatsioonides) || AD || || || || || || || || || || || || AST || || || || || || || || || || || ||  Koosseisuvälised töötajad [39] XX 01 02 01 (üldvahendid) || AC || || || || || || || || || || || || END || || || || || || || || || || || || INT || || || || || || || || || || || || XX 01 02 02 (liidu delegatsioonides) || AC || || || || || || || || || || || || AL || || || || || || || || || || || || END || || || || || || || || || || || || INT || || || || || || || || || || || || JED || || || || || || || || || || || || Muud eelarveread (täpsustage) || || || || || || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 vahesumma || || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,660 XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud || Täistööajale taandatud töötajad || Assigneeringud  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) 10 01 05 02 (otsene teadustegevus) || AD || || || || || || || || || || || || AST || || || || || || || || || || || || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || AD || || || || || || || || || || || || AST || || || || || || || || || || || ||  Koosseisuvälised töötajad [40] XX 01 04 yy Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B.A read). || – peakorteris || AC || || || || || || || || || || || || END || || || || || || || || || || || || INT || || || || || || || || || || || || – liidu delegatsioonides || AC || || || || || || || || || || || || AL || || || || || || || || || || || || END || || || || || || || || || || || || INT || || || || || || || || || || || || JED || || || || || || || || || || || || XX 01 05 02 (kaudne teadustegevus) || AC || || || || || || || || || || || || END || || || || || || || || || || || || INT || || || || || || || || || || || || 10 01 05 02 (otsene teadustegevus) || AC || || || || || || || || || || || || END || || || || || || || || || || || || INT || || || || || || || || || || || || Muud eelarveread (täpsustage) || || || || || || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävate kulude vahesumma || || || || || || || || || || || || || XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. KOKKU || || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,660 Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. 2. Muud halduskulud ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist þ Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || Peakorteris: || || || || || || 18 01 02 11 01 – Lähetus- ja esinduskulud || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,015 XX 01 02 11 02 – Konverentside ja koosolekutega seotud kulud || || || || || || XX 01 02 11 03 – Komiteed[41] || || || || || || XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid || || || || || || XX 01 03 01 03 – IKT-seadmed[42] || || || || || || XX 01 03 01 04 – IKT- teenused4 || || || || || || Muud eelarveread (vajadusel täpsustage) || || || || || || Liidu delegatsioonides || || || || || || XX 01 02 12 01 – Lähetused, konverentsid ja esinduskulud || || || || || || XX 01 02 12 02 – Töötajate täiendkoolitus || || || || || || XX 01 03 02 01 – Soetamine, rentimine ja sellega seotud kulud || || || || || || XX 01 03 02 02 – Sisseseade, mööbel, varustus ja teenused || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 vahesumma || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,015 XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud || || || || || || XX 01 04 yy – Tegevusassigneeringutest (endised BA-read) kaetavad tehnilise ja haldusabi kulud (välja arvatud koosseisuvälised töötajad) || || || || || || –Peakorteris || || || || || || – Liidu delegatsioonides || || || || || || XX 01 05 03 – muud halduskulud seoses kaudse teadustegevusega || || || || || || 10 01 05 03 – muud halduskulud seoses otsese teadustegevusega || || || || || || Muud eelarveread (vajadusel täpsustage) || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävate kulude vahesumma || || || || || || XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 ja RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,015 Haldusassigneeringute vajadused kaetakse kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades seda vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. 3. Kulude hindamiseks kasutatud arvutusmeetodid 3.1. Personal Selles osas kirjeldatakse vajalikuks peetava personali arvutamise meetodit (töökoormuse prognoosid, sealhulgas konkreetsete töökohtade puhul (süsteemi Sysper 2 kohased töökohtade profiilid), töötajate liigid ja vastavad keskmised kulud) Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 NB: Keskmised kulud iga töötajate liigi puhul peakorteris on kättesaadavad veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/pre/legalbasis/pre-040-020_preparation_en.html#forms  Ametnikud ja ajutised töötajad 1 AD keskmine kulu on 132 000 eurot aastas; põhineb eelarve peadirektoraadi 8. augusti 2013. aasta ringkirjal finantsüksuste võrgustikule.  Koosseisuvälised töötajad Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud  Ametikohad, mida rahastatakse teadusuuringute eelarvest  Koosseisuvälised töötajad 3.2. Muud halduskulud Täpsustage arvutusmeetodit, mida kasutati iga eelarverea puhul, ja eelkõige aluseks võetud eeldusi (nt kohtumiste arv aastas, keskmised kulud jne). Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 Eeldused: Aastas kuus lähetust, kusjuures lähetuse keskmine kulu on 500 eurot (1 töötaja osaleb kahel siseriikliku kontaktpunkti koosolekul, 2 töötajat osalevad kahel haldusnõukogu koosolekul). Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud [1] ELT L 256, 1.10.2005. [2] COM(2013) 173/2 final. [3] COM(2013) 172 final. [4] Määrus muudab nõukogu otsuse 2005/681/JSK artiklit 4, kus on määratud ameti asukohaks Bramshill, Ühendkuningriik. [5] Stockholmi programm – avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel, ELT C 115, 4.5.2010, lk 1. [6] Organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjoni aruanne, 22.2.2013, ja Euroopa Parlamendi resolutsioon, 2. aprill 2014, Stockholmi programmi vahekokkuvõtte kohta. [7] KOM(2010) 673 lõplik. [8] COM (2014) 154 final. [9] Europol (2011). Hinnang organiseeritud kuritegevuse ohtude kohta ELis. [10] Europol (2013). Europoli hinnang raske ja organiseeritud kuritegevuse ohtude kohta ELis (SOCTA). [11] Study on Five Years evaluation of CEPOL activity 21.1.2011 Consortium Blomeyer & Sanz, Centre for Strategy and Evaluation Studies LLP and Evalutility Ltd. [12] www.cepol.europa.eu [13] Uuring nõukogu otsuse 20905/681/JSK (millega luuakse Euroopa politseikolledž (CEPOL)) muutmise kohta. Lõpparuanne, 21.4.2012 – GHK Consultants. [14] Ühise asukoha kava kohaselt oleks CEPOL säilitanud oma õigusliku autonoomia, juhtimise, eelarve, missiooni ja volitused, kuid haldusteenistused oleks olnud Europoliga ühised. [15] Komisjoni teatise aluseks on CEPOLi teostatud koolitusvajaduste ja -pakkumiste kaardistamine, neljal kohtumisel liikmesriikide ekspertide ja justiits- ja siseküsimuste valdkonna ametitega toimunud konsulteerimised ning 2011. ja 2012. aastal toimunud kolm konverentsi, kus osalesid Euroopa Parlamendi liikmed. [16] Nõukogu otsus 2005/681/JSK, 20. september 2005, millega luuakse Euroopa politseikolledž (CEPOL) ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2000/820/JSK (ELT L 256, 1.10.2005, lk 63). [17] COM(2013) 172 final. [18] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1049/2001, 30. mai 2001, üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43). [19] Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, 29. veebruar 1968, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused ning komisjoni ametnike suhtes ajutiselt kohaldatavad erimeetmed (EÜT L 56, 4.3.1968, lk. 1). [20] Nagu läbivaadatud raamfinantsmääruses (komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1271/2013) on ette nähtud, moodustab kehtivas mitmeaastase personalipoliitika kavas sisalduv teave osa artikli 9 lõike 1 punktis a osutatud uuest programmdokumendist. Uusi programmitöö eeskirju kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016. 2017. aasata on esimene uue programmdokumendiga hõlmatud aasta. Seega kehtib kohustus võtta mitmeaastase personalipoliitika kava eraldi vastu vaid kuni 2016. aastat käsitleva programmitöö puhul. [21] ELT L 328, 7.12.2013, lk 42. [22] ELT L 287, 29.10.2013, lk 15–62. [23] Nõukogu määrus (EÜ) nr 920/2005, 13. juuni 2005, millega muudetakse 15. aprilli 1958. aasta määrust nr 1. [24] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 45/2001, 18. detsember 2000, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta. [25] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, 11. september 2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999. [26] Institutsioonidevaheline kokkulepe, 25. mai 1999, Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vahel, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlust, EÜT L 136, 31.05.1999, lk 15–19. [27] Nõukogu määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, 11. november 1996, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest, EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2–5. [28] Komisjoni otsus, 2. august 2006, millega muudetakse otsust 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (2006/548/EÜ, Euratom). [29] Tegevuspõhine juhtimine ehk ABM (Activity-Based Management) ja tegevuspõhine eelarvestamise struktuur ehk ABB (Activity-Based Budgeting). [30] Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b. [31] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [32] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud [33] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [34] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. [35] Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud teenuseid (rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms). [36] Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele. „Erieesmärk/eesmärgid ...” [37] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24 (ajavahemiku 2007–2013 kohta). [38] Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist. [39] AC = Lepingulised töötajad; AL = kohalikud töötajad; END = riikide lähetatud töötajad; INT = renditud tööjõud; JED = noored eksperdid delegatsioonides. [40] AC = Lepingulised töötajad; AL = kohalikud töötajad; END = riikide lähetatud töötajad; INT = renditud tööjõud; JED = noored eksperdid delegatsioonides. [41] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub. [42] IKT: Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad