Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 kohta /* KOM/2011/0928 lõplik - 2011/0459 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST 1.1. Ettepaneku põhjused ja eesmärgid ELi poliitikavaldkondade rakendamiseks on vaja võrreldavat ja usaldusväärset statistilist teavet ELi majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase olukorra ja selle komponentide kohta riiklikul ja piirkondlikul tasandil. Euroopa statistika on hädavajalik ka selleks, et laiem avalikkus mõistaks Euroopa olemust ning kodanikud osaleksid demokraatia protsessis ning aruteludes ELi oleviku ja tuleviku üle. Viimastel aastatel on Euroopa statistikasüsteem (ESS) seisnud silmitsi mitme väljakutsega. Esiteks on vajadus Euroopa statistika järele pidevalt tõusnud ning see suundumus tulevikus tõenäoliselt ei muutu. Teiseks on muutunud statistika olemus: tõenditel põhinev otsuste tegemine nõuab statistikat, mis vastaks täidetavate eesmärkidega seotud kvaliteedikriteeriumidele, samuti on järjest suurem nõudlus keerulise mitmemõõtmelise statistika järele, mis toetaks lõimuvaid poliitikavaldkondi. Kolmandaks, kuna teabeturule on lisandunud uusi toimijaid, sealhulgas selliseid, kes pakuvad infot peaaegu reaalajas, on ESSi prioriteet tulevikus kvaliteet ning kiirstatistika puhul eelkõige ajakohasus. Neljandaks, eelarvelised piirangud nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil ning vajadus vähendada ettevõtete ja kodanike koormust muudavad olukorra veelgi keerulisemaks. Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Liidu statistika koostamise metoodika kohta: „vaade järgmisele kümnendile”[1] ning ESSi strateegias selle rakendamiseks[2] on kõnealuseid probleeme lahatud, soovides muuta ESSi tööpõhimõtteid, et muuta süsteem tõhusamaks ja paindlikumaks. Nimetatud teatise ja ühise ESSi strateegia rakendamine moodustavad Euroopa statistikaprogrammi (ESP) tuuma. Sellest tulenevalt on Euroopa statistikaprogrammi eelnõu eesmärk luua igakülgne programm, millega sätestataks Euroopa statistika arendamise, tootmise ja levitamise raamistik ajavahemikuks 2013–2017 ning kehtestataks Euroopa statistika uus tootmismeetod, nagu on kirjeldatud eelnimetatud teatises. 1.2. Üldine taust Mitmeaastase Euroopa statistikaprogrammi loomise õiguslik alus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta)[3] artikli 13 lõige 1. Määruse kohaselt tuleb Euroopa statistikaprogrammis esitada raamistik Euroopa statistika arendamiseks, tootmiseks ja levitamiseks, peamised valdkonnad ning kavandatud tegevuste eesmärgid maksimaalselt viieks aastaks. Euroopa statistikaprogrammis sätestatakse Euroopa Liidu tegevuste läbiviimiseks vajalikku teavet käsitlevad prioriteedid. Neid võrreldakse nõutava statistika esitamiseks ELi ja liikmesriikide tasandil vajalike ressurssidega ning andmeesitamiskoormuse ja andmeesitajatele tekkivate kuludega. ESP eesmärgid sõnastatakse üksikasjalikumalt iga-aastastes tööprogrammides vastavalt määrusele (EÜ) nr 223/20093. Programmi kohta koostatakse vahearuanne ning programmiperioodi lõppedes ka lõpparuanne. 1.3. Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Praegune ühenduse statistikaprogramm, mis on vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega ning hõlmab ajavahemikku 2008–2012,[4] on arvult seitsmes. 1.4. Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtetega Euroopa statistika põhieesmärk on Euroopa poliitika väljatöötamise, järelevalve ja hindamise toetamine usaldusväärse, objektiivse, võrreldava ja sidusa teabega. Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi prioriteetidega, sest käesoleva programmi alusel arendatav, toodetav ja levitatav statistika aitab kaasa ELi prioriteetsete poliitikavaldkondade rakendamisele, nagu Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia[5] ning muud poliitikavaldkonnad, mida on käsitletud komisjoni strateegilistes prioriteetides aastateks 2010–2014[6] (nt tugevdatud ja integreeritud majandusjuhtimine, kliimamuutused, majanduskasv ja sotsiaalne ühtekuuluvus, kodanike Euroopa ja üleilmastumine). 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED 2.1. Konsulteerimine huvitatud isikutega Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Enne ettepaneku ettevalmistamist konsulteeriti 2010. aasta juulis Euroopa statistika kasutajatega: komisjoni peadirektoraatide, Euroopa Keskpanga ja Euroopa statistika nõuandekomiteega,[7] et selgitada välja nende vajadused Euroopa statistika järele ajavahemikus 2013–2017. Ettepaneku koostamises on osalenud liikmesriigid, EFTA riigid ja kandidaatriigid. Konsultatsioonid toimusid järgnevalt. Esiteks konsulteeriti 2010. aasta juulis eri statistikavaldkondade direktorite rühmadega, kes esindavad eri valdkondade Euroopa statistika tootjaid, et selgitada välja nende vajadused ajavahemikus 2013–2017. Teiseks konsulteeriti ajavahemiku 2013–2017 prioriteetide üle riiklike statistikaametite peadirektoritega[8] nende kohtumisel 29.-30. septembril 2010. Sidusrühmadega nende 2013.–2017. aasta statistiliste vajaduste üle peetud konsultatsioonidele tuginedes koostati Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 esimene kavand sise- ja väliskonsultatsiooniks. Seda tutvustati Euroopa statistikasüsteemi komitees (ESSC) 2011. aasta mais. Samaaegselt konsulteeriti ka Euroopa statistika nõuandekomitee (ESAC), monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komitee (CMFB) ning Euroopa statistikasüsteemi kavandamise ja koordineerimise töörühmaga. Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Euroopa statistika kasutajate vastuste kokkuvõte Eurostati teabenõudele Euroopa statistika vajaduse kohta ajavahemikus 2013–2017 vastas 14 komisjoni peadirektoraati ja Euroopa Keskpank. Enamik neist loetles täpsed nõuded statistikale, mida neil on vaja nende vastutusalas oleva Euroopa poliitika toetamiseks. Kuigi kõiki neid nõudeid ei ole ettepanekus otseselt mainitud, on Eurostat neid põhjalikult analüüsinud ning võtnud arvesse programmi eesmärkide sõnastamisel. Euroopa statistika tootjate vastuste kokkuvõte Eurostati teabenõudele Euroopa statistika vajaduse kohta ajavahemikus 2013–2017 vastas kokku kuus direktorite rühma (metoodika rühm, IT-rühm, sotsiaalstatistika rühm, piirkondliku, paikkondliku, keskkonnastatistika ja arvepidamise rühm, alaline põllumajandusstatistika komitee ja ettevõtlusstatistika rühm). Direktorite rühmad rõhutasid vajadust leida tasakaal suureneva statistikavajaduse ja vähendatud ressursside vahel. Selles kontekstis soovitati maksimeerida olemasolevate andmete kasutamine, selmet alustada uute andmete kogumist; luua sidemeid teiste andmetootjatega, et optimeerida olemasoleva teabe kasutamist; vähendada nõutavaid andmeid; suurendada moodsa IKT-tehnoloogia abil andmekogumise tõhusust; analüüsida erinevate õigusaktide sidusust ning lahutada statistilised vahendid ja kasutajad, kasutades üksikuuringuid erinevatel eesmärkidel. Samuti nimetati vajadust tugevdada Eurostati rolli statistikatootmise koordineerijana. Euroopa statistikaprogrammi eesmärkide sõnastamisel on neid ja muid konkreetseid seisukohti võimaluse korral arvesse võetud. 29–30. septembril 2010 toimunud riiklike statistikaametite peadirektorite kohtumisel väljendati heameelt Euroopa statistikaprogrammi ja selle prioriteetide ettepaneku üle ning rõhutati vajadust programmi piisavaks paindlikkuseks, mis võimaldaks konkreetseid meetmeid hõlmata iga-aastasesse programmitsüklisse. Kuna nii liikmesriikide kui ka Euroopa tasandil on ressursid märkimisväärselt piiratud ning samuti on vaja vähendada halduskoormust, märkisid statistikaametite direktorid, et järgmise mitmeaastase programmiperioodi puhul on oluline prioriteetide seadmine, mis põhineks strateegilisel lähenemisviisil. ESP 2013–2017 esimese kavandi peamiste kommentaaride kokkuvõte Euroopa statistikasüsteemi komitee kohtumisel 2011. aasta mais avaldati toetust põhimõttelisele lähenemisviisile. Mitmed delegatsioonid juhtisid tähelepanu ESP ambitsioonikusele ning väljendasid muret, et liikmesriikide piiratud ressursside ja ESPs nimetatud mitmete uute algatuste vahel on lõhe. Kuigi tunnustati programmi paindlikkust, seadsid mõned delegatsioonid kahtluse alla ESP üldise olemuse ja vähese üksikasjalikkuse ning rõhutasid vajadust siduda see tulevaste iga-aastaste tööprogrammidega. Mõned delegatsioonid väljendasid kahtlust, kas uute algatuste rahastamine Euroopa statistika uue tootmismeetodi tõhususe suurendamise arvelt on realistlik. Mõned delegaadid soovitasid kaaluda muid võimalusi tõhususe suurendamisel (nt täpsem prioriteetide seadmine, suurem tõhusus, haldusandmete parem kasutamine, tehnoloogia laialdasem kasutamine ja heade tavade vahetus). Osa delegatsioone toonitas, et selgemalt tuleks rõhutada vastamiskoormuse vähendamise olulisust ning üks delegatsioon soovis prioriteetide seadmist parendada konkreetsete meetmete sätestamise abil. Mitmed delegatsioonid väljendasid vajadust suhtuda kvaliteedimärgistusse ettevaatlikult ning nõuti põhjalikku arutelu. Mitmed delegatsioonid tervitasid partnerluste tugevdamist Euroopa statistikasüsteemis ja väljaspool seda ning rõhutasid täiendava koostöö vajadust nii ESSi sees kui ka Euroopa Keskpankade Süsteemi ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. Sarnastele tulemustele jõuti ka programmi ja koordineerimise töörühma arutelude käigus. Enamik riiklikke statistikasutusi avaldas üldist toetust ESP-le, kuid väljendati ka reservatsioone nii Euroopa statistika uue tootmismeetodi eesmärgi sõnastuse kui ka õigusaktidega seotud poliitika üle. Osade statistikavaldkondade kohta tehti spetsiifilisi märkusi ning teatavate ESP osade kohta paluti täiendavaid selgitusi. Eurostat analüüsis hoolikalt ESP kavandi kohta saadud märkusi ning võttis neid ka arvesse ESP 2013–2017 muudetud versiooni ettevalmistamisel. Et toimida üldise ja paindliku vahendina, mis võimaldaks uute arengute arvesse võtmist, on ESPsse üldsõnaliselt kirja pandud järgmise programmiperioodi strateegilised eesmärgid ja tulemused, mida soovitakse saavutada. ESP väljendab Eurostati strateegilist, prioriteete seadvat lähenemisviisi. Kõnealuse lähenemisviisi kohaselt on negatiivsete prioriteetide seadmine oluline osa iga-aastaste tööprogrammide ettevalmistamisest ning seetõttu tehakse seda ESP kogu ajavahemiku jaoks. ESP moodustab Euroopa statistika arendamise, tootmise ja levitamise üldraamistiku, sätestades järgmisel viiel aastal võetavate meetmete peamised valdkonnad ja eesmärgid. Kõnealused eesmärgid sõnastatakse ja kavandatakse üksikasjalikumalt iga-aastastes tööprogrammides. Sellega luuakse selge seos ESP ja iga-aastaste tööprogrammide vahel. ESP on täielikult kooskõlas ESSi uue tootmissüsteemi ühtse strateegiaga, mis on juba vastu võetud Euroopa statistikasüsteemi komitees. Euroopa statistikaprogrammile ei ole lisatud uusi elemente ning see järgib strateegia rakendamist. 2.2. Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine ESP ettevalmistamise käigus konsulteeriti ka välisekspertidega. Programmi kavandi kohta küsiti eelkõige Euroopa statistika nõuandekomitee (ESAC) ning monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komitee (CMFB) arvamust. Euroopa statistika nõuandekomitee püstitas oma arvamuses ressursside piiratuse teema ning vajaduse tegelda prioriteetide seadmisega, et määrata kindlaks negatiivsed prioriteedid. Selles kontekstis toonitas ESAC vajadust suurendada tõhusust tehnoloogia laialdasema rakendamise ja kogutud andmete muudel eesmärkidel kasutamise abil, kuid samas tõdeti, et probleemiks on erinevate liikmesriikide statistikasüsteemide erinev arengutase. ESAC rõhutas ka teadmiste vahetamise olulisust, paludes selleks lisada arendustegevuse, et vähendada uute uuringute maksumust. Lisaks tõstis ESAC esile andmete kasutamise maksimeerimise ning olemasolevate andmete edasise integreerimise tähtsust. Monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komitee väljendas oma arvamuses programmi kavandi kohta toetust ESP-le ning peamistele prioriteetidele ja eesmärkidele, mis olid seatud monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika arendamisele ja koordineerimisele. CMFB rõhutas statistikavaldkondade ja kogu ESSi integreerimise olulisust, et teha mitmeotstarbelist statistikat. Samuti märgiti vajadust arendada statistilist teavet üleilmastumise kohta, haldusandmete suurema kasutamise olulisust ning keskendumist majanduse kõige kiiremini kasvavatele valdkondadele. Lisaks toetas CMFB statistilise sobitamise, andmete ühendamise tehnikate ja standardsete IT-vahendite laialdasemat kasutamist. CMFB rõhutas ka koostöö olulisust ESCB, Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ühiste projektide ja koordineeritud arengu kaudu. Eurostat analüüsis hoolikalt ESP esimese kavandi kohta välisekspertidelt saadud märkusi ning võttis neid ka arvesse ESP 2013–2017 muudetud versiooni ettevalmistamisel. 2.3. Mõjude ja järelduste analüüs Kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega on teostatud eelhindamine, et programmi puhul keskendutaks eesmärkide tõhusale saavutamisele ning et alates kavandamisetapist võetaks arvesse eelarvelisi piiranguid. Eelhindamise käigus kaaluti nelja varianti. Esimene variant, mida ESP puhul kaaluti, oli uue viieaastase programmi vastuvõtmine aastateks 2013–2017. Praegune ühenduse statistikaprogramm 2008–2012 sisaldab märget järgmise mitmeaastase programmi kestuse kohta, ehk hõlmatav ajavahemik peaks võtma arvesse Euroopa Parlamendi ametiaega. Praegune Euroopa Parlamendi ametiaeg kestab 2009. aasta juulist 2014. aasta juunini, järgmine ametiaeg algab 2014. aasta juulis ja lõpeb 2019. aasta juunis. Kuna praegune ühenduse statistikaprogramm 2008–2012 kestab 2012. aasta lõpuni, siis tähendab see, et on vaja valmistada ette vahepealne ESP kaheks aastaks (2013–2014) või pikendada praegust ühenduse statistikaprogrammi 2008–2012 kuni 2014. aastani. Kolmas võimalus oleks nn nullvariant, st et ESP 2013–2017 ei valmistataks ette ega võetaks vastu, ning neljandaks variandiks oleks see, et teavet pakuksid teised tootjad, mitte tingimata ESS. Pärast erinevate stsenaariumite põhjalikku kaalumist ja analüüsi on mõju hindamise käigus variantide arv vähendatud kolmeni ning nende kolme variandi mõju ja tagajärgi on üksikasjalikult uuritud. Kolm varianti ja nende hinnanguline mõju on järgmised. Variant 1: nn nullvariant, ehk Euroopa statistikaprogrammi ei ole Ilma Euroopa statistikaprogrammi õigusliku raamistikuta koguks ja/või toodaks Euroopa statistikat komisjoni talitused iseseisvalt, kasutades selleks oma ressursse ning ESSi institutsionaalsete statistikatootjate ja/või eratootjate abi. Viieaastase statistikaprogrammi puudumine Euroopa tasandil tooks kaasa pikaajaliste kavade puudumise, mis on statistilise teabe arendamise, tootmise ja levitamise vältimatu eeldus. Kui Euroopa statistikaprogrammi ei eksisteeri, siis on kindlaks määratud eesmärkide saavutamine ebatõenäoline. Puuduks Euroopa statistika õiguslik raamistik ning mingit tegevuseelarvet ei eraldataks. Statistika kasutajad (komisjoni peadirektoraadid, Euroopa Keskpank) peaksid statistikat ise tootma või otsima koordineerimatul ja ebatõhusal viisil ning samuti ei eksisteeriks Euroopa statistika ühiselt kokkulepitud kvaliteedi tagamise süsteemi. Ilma Euroopa statistikaprogrammita ei oleks statistika tootmisel mingit eelarvet ega üldist planeerimist. See tõstaks ka eraisikute, leibkondade, ettevõtete ja ESSi institutsionaalsete statistikatootjate vastamiskoormust. Variant 2: ESP 2013–2017 oleks ühenduse statistikaprogrammi 2008–2012 kordus See variant ei sisalda muutusi võrreldes praeguse ühenduse statistikaprogrammi hõlmatava statistikaga. Seda võib pidada põhistsenaariumiks, millega teisi variante võrrelda. Pakutav statistika vastaks ajavahemiku 2008–2012 poliitika vajadustele ning see ei võtaks arvesse uusi arenguid ja Euroopa Liidu poliitilisi prioriteete, nagu Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia ning muud poliitikavaldkonnad, mida on käsitletud komisjoni strateegilistes prioriteetides 2010–2014. Lisaks toodetaks see statistika stovepipe mudeli[9] kohaselt, s.t ei kasutataks ära Euroopa statistika uue tootmismeetodi eeliseid, mille eesmärk on tõhususe suurendamine ja kvaliteedi parandamine. Variant 3: Luuakse uus viieaastane Euroopa statistikaprogramm Heakskiitmiseks esitatakse Euroopa statistikaprogrammi ettepanek, mis hõlmab viit aastat 2013–2017. Selle variandi puhul vastab Euroopa statistika paremini kasutajate vajadustele. Lepitakse kokku kvaliteedi tagamises ning statistika tootmine on kulutõhusam, sest kasutatakse uut meetodit. ESP 2013–2017 sätestatud eesmärgid on kooskõlas komisjoni strateegiliste prioriteetidega ning aitavad lahendada probleeme, millega Euroopa statistikasüsteem lähiaastatel kokku puutub. 2.3.4. Kokkuvõte riskidest Variandi 1 puhul on riskid suured, sest kui ei eksisteeri Euroopa statistika tootmise õiguslikku raamistikku, ei saa tagada ka statistika tootmise kvaliteeti ja tõhusust. Sellisel juhul teeks statistikat erinevad tootjad koordineerimatul moel. Variandiga 2 seotud riskid tulenevad asjaolust, et saadav statistika vastaks osaliselt aegunud poliitilistele prioriteetidele ning oleks toodetud traditsioonilisel meetodil, s.t ei kasutataks ära Euroopa statistika uue tootmismeetodi eeliseid, mille eesmärk on tõhususe suurendamine ja kvaliteedi parandamine. Ebaadekvaatse statistika maksumus oleks märkimisväärne. Variandiga 3 seotud riske peetakse suhteliselt vähesteks, sest sel juhul toodetaks Euroopa statistikat kehtestatud õigusliku raamistiku alusel, s.t et tagataks statistika kvaliteet ja tootmismeetodi tõhusus, sest Euroopa statistikat arendataks, kogutaks ja levitataks koordineeritult. 2.3.5. Eelistatud variant Variant 3, mille puhul kehtestataks uus viieaastane ESP 2013–2017, näib olevat parim, pidades silmas asjaolu, et see on ainus variant, millega tagataks kõigi sõnastatud eesmärkide saavutamine. Eemärkideks on: i) kvaliteetse statistika pakkumine, mis vastaks kasutajate vajadustele kaetuse, ajakohasuse, võrreldavuse ja usaldusväärsuse seisukohast; ii) toota statistilist teavet kulutõhusalt; ning iii) vähendada vastajate vastamis- ja halduskoormust. Sellest tulenevalt on see variant kolmest variandist ainus, mis suudab pakkuda rahuldavat lahendust kõikidele probleemidele, millega Euroopa statistikasüsteem silmitsi seisab. Kõnealuse stsenaariumi kohaselt algab järgmine ESP 1. jaanuaril 2013 ja lõpeb 31. detsembril 2017. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG 3.1. Kavandatud meetmete kokkuvõte Ettepanekuga kehtestatakse Euroopa statistikaprogramm ajavahemikuks 2013–2017. Programmis esitatakse raamistik Euroopa statistika arendamiseks, tootmiseks ja levitamiseks, peamised valdkonnad ning kavandatud tegevuste eesmärgid programmiperioodil. 3.2 Õiguslik alus Euroopa statistika õiguslik alus on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 338. Kooskõlas seadusandliku tavamenetlusega võivad Euroopa Parlament ja nõukogu võtta meetmeid statistika tootmiseks, kui see on vajalik liidu tegevuseks. Kõnealuses artiklis kehtestatakse Euroopa statistika tootmist käsitlevad nõuded, mille kohaselt peavad statistilised andmed vastama erapooletuse, usaldusväärsuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja statistilise konfidentsiaalsuse standarditele. 3.3 Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse ettepaneku selles osas, mis ei kuulu ELi ainupädevusse. Liikmesriigid ei suuda piisavalt hästi saavutada kavandatava meetme eesmärki, nimelt Euroopa statistika arendamist, tootmist ja levitamist ESP 2013–2017 raames. See on paremini saavutatav ELi tasandil Euroopa Liidu õigusakti alusel, sest ainult komisjon saab kooskõlastada vajalikku statistiliste andmete ühtlustamist Euroopa tasandil kõikides käesoleva õigusaktiga hõlmatud statistika valdkondades, samas kui andmete kogumist saavad korraldada liikmesriigid. Seetõttu võib meetmed võtta ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõtte kohaselt. 3.4 Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele esitatakse käesolevas määruses vaid miinimumnõuded ega reguleerita rohkem, kui on vaja nimetatud eesmärgi saavutamiseks. Ettepanekus sätestatakse eesmärgid viieaastaseks ajavahemikuks. Nende eesmärkide üksikasjalikum sõnastamine ja kavandamine toimub komisjoni iga-aastaste statistika tööprogrammide raames, mis koostatakse tihedas koostöös liikmesriikidega ning mille heakskiitmisel arvestatakse Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamust. Lisaks kohaldatakse uute statistiliste nõuete suhtes eriõigusakte, mille ettevalmistamises on liikmesriigid algusest peale otseselt osalenud. 3.5 Õigusakti valik Kavandatud õigusakt: määrus. Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el: Ettepaneku eesmärki ja sisu arvestades on määrus kõige sobivam õigusakt. 4. MÕJU EELARVELE ELi eelarvest eraldatav kogusumma programmile ajavahemikuks 2013–2017 on 299,4 miljonit eurot (jooksevhindades), millest 57,3 miljonit katab programmiperiood 2007–2013 ning 242,1 miljonit programmiperiood 2014–2017. 5. VALIKULISED ÜKSIKASJAD Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklausel Ettepanek sisaldab ülevaatamisklauslit ja aegumisklauslit. Euroopa Majanduspiirkond Kavandatavas määruses käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonnaga seotud küsimust, mistõttu tuleks seda kohaldada ka Euroopa Majanduspiirkonnas. 2011/0459 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 kohta (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta)[10] tuleb luua Euroopa statistikaprogramm, mis moodustab raamistiku ELi meetmete rahastamiseks. (2) Kõnealuse määruse kohaselt tuleb Euroopa statistikaprogrammis esitada raamistik Euroopa statistika arendamiseks, tootmiseks ja levitamiseks, peamised valdkonnad ning kavandatud tegevuste eesmärgid maksimaalselt viieks aastaks. Euroopa statistikaprogrammis sätestatakse Euroopa Liidu tegevuste läbiviimiseks vajalikku teavet käsitlevad prioriteedid. Neid võrreldakse nõutava statistika esitamiseks liidu ja liikmesriikide tasandil vajalike ressurssidega ning andmeesitamiskoormuse ja andmeesitajatele tekkivate kuludega. (3) Mitmeaastase programmi õiguslikus raamistikus tuleks Euroopa statistika arendamine, tootmine ja levitamine korraldada tihedas ja koordineeritud koostöös Euroopa statistikasüsteemi sees Euroopa Liidu statistikaasutuse (komisjon (Eurostat)), riiklike statistikaametite ja muude riiklike asutuste vahel[11]. (4) Kõnealuse programmi alusel arendatav, toodetav ja levitatav statistika peab kaasa aitama Euroopa Liidu poliitikavaldkondade rakendamisele, mida on kajastatud Euroopa Liidu toimimise lepingus, Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegias[12] ning muudes poliitikavaldkondades, mida on käsitletud komisjoni strateegilistes prioriteetides aastateks 2010–2014 (nt tugevdatud ja integreeritud majandusjuhtimine, kliimamuutused, majanduskasv ja sotsiaalne ühtekuuluvus, kodanike Euroopa ja üleilmastumine),[13] ning statistikat tuleks edendada programmi raames rahastatavate meetmetega, kui Euroopa Liis saab pakkuda selget lisaväärtust. (5) Viimastel aastatel on Euroopa statistikasüsteem seisnud silmitsi mitme väljakutsega. – Esiteks on vajadus Euroopa statistika järele pidevalt tõusnud ning see suundumus tulevikus tõenäoliselt ei muutu. – Teiseks on muutunud statistika olemus: tõenditel põhinev otsuste tegemine nõuab statistikat, mis vastaks täidetavate eesmärkidega seotud kvaliteedikriteeriumidele, samuti on järjest suurem nõudlus keerulise mitmemõõtmelise statistika järele, mis toetaks lõimuvaid poliitikavaldkondi. – Kolmandaks, kuna teabeturule on lisandunud uusi toimijaid, sealhulgas selliseid, kes pakuvad infot peaaegu reaalajas, on ESSi prioriteet tulevikus kõrge kvaliteet ning kiirstatistika puhul eelkõige ajakohasus. – Neljandaks, eelarvelised piirangud nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil ning vajadus vähendada ettevõtete ja kodanike koormust muudavad olukorra veelgi keerulisemaks. Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Liidu statistika koostamise metoodika kohta: „vaade järgmisele kümnendile”[14] ning ESSi strateegias selle rakendamiseks[15] on kõnealuseid probleeme lahatud, soovides muuta ESSi tööpõhimõtteid, et muuta süsteem tõhusamaks ja paindlikumaks. Nimetatud teatise rakendamine moodustab Euroopa statistikaprogrammi tuuma. (6) Et Euroopa statistika tootmiseks ettenähtud riiklike ja Euroopa tootjate piiratud ressursse paremini sobitada suureneva statistikavajadusega, tuleb komisjoni iga-aastaste statistika tööprogrammide (kus üksikasjalikumalt sõnastatakse lahti käesolev mitmeaastane programm) ettevalmistamisel vaadata põhjalikult läbi statistika prioriteedid, et vähendada vähemolulisi nõudeid ja lihtsustada olemasolevaid menetlusi, säilitades samal ajal ametliku statistika kõrge kvaliteedistandardi. Seejuures tuleks arvesse andmeesitajate (ettevõtted, kesk-, regionaal- ja kohaliku tasandi haldusüksused, leibkonnad või üksikisikud) koormust. (7) Selles kontekstis tuleks saavutada Euroopa Liidu ja liikmesriikide eelarvetele langeva koormuse mõistlik jaotus. Lisaks käesoleva määrusega eraldatavatele rahalistele vahenditele peaksid riiklikud statistikaametid või muud riigiasutused saama riigi tasandil piisava rahastatuse, et viia ellu statistikaalaseid üksikmeetmeid kõnealuse programmi rakendamiseks. (8) Käesoleva määruse alusel Euroopa statistikat arendades, tootes ja levitades peaksid riikide ja Euroopa statistikaasutused arvesse võtma Euroopa statistika tegevusjuhises sätestatud põhimõtteid, mis on lisatud komisjoni 25. mai 2005. aasta soovitusele siseriiklike ja ühenduse statistikaasutuste sõltumatuse, terviklikkuse ja vastutuse kohta ning komisjoni 15. aprilli 2011. aasta teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa statistika tõhusa kvaliteedijuhtimise väljatöötamine”[16]. (9) Euroopa statistikat käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 15 kohaselt tuleks välja töötada asjakohane finantsstruktuur, et toetada koostöövõrgustikke. (10) Tuleks ette näha programmis osalemise võimalus Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriikidele, kes osalevad Euroopa Majanduspiirkonnas (edaspidi „EFTA/EMP riigid”). Tuleks ette näha ka programmis osalemise võimalus teistele riikidele, eelkõige Euroopa Liidu naaberriikidele ning riikidele, kes taotlevad Euroopa Liidu liikmeks saamist, kandidaatriikidele ja ühinejariikidele. (11) Programmi rakendamisega seoses tuleks vajaduse korral soodustada koostööd kolmandate riikidega, kes programmis ei osale, võttes arvesse kõnealuste riikide ja ELi vahel sõlmitud asjakohaseid lepinguid. (12) Selleks et komisjoni poolt programmi rakendamiseks vastu võetud iga-aastaseid tööprogramme saaks käsitada rahastamisotsustena määruse […] (Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta) [uus finantsmäärus] artikli [] tähenduses, tuleb neis sätestada taotletavad eesmärgid, oodatavad tulemused, rakendamismeetodid ja nendele ette nähtud kogusumma. Samuti sisaldavad need rahastatavate tegevuste kirjeldust, märget igale tegevusele eraldatava summa kohta ja orienteeruvat rakendamise ajakava. Toetuste kohta on neisse märgitud prioriteedid, peamised hindamiskriteeriumid ja maksimaalne kaasfinantseerimismäär. (13) Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 kehtestamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ja seetõttu on seda parem saavutada Euroopa Liidu tasandil, võib Euroopa Liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. (14) Kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega on teostatud eelhindamine, et käesoleva määrusega asutatud programmi puhul keskendutaks eesmärkide tõhusale saavutamisele ning et alates kavandamisetapist võetaks arvesse eelarvelisi piiranguid. Programmi raames võetud meetmete väärtuse ja mõju üle tuleks teostada regulaarset järelevalvet ja neid tuleks regulaarselt hinnata, sealhulgas välishindajate poolt. Programmi hindamiseks tuleks sõnastada mõõdetavad eesmärgid ja töötada välja näitajad. (15) Käesoleva määrusega kehtestatakse programmi kehtivuse ajaks rahastamise kogusumma, mis kujutab endast iga-aastase eelarvemenetluse ajal peamist juhist eelarvepädevatele institutsioonidele Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 17. mail 2006. aastal sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)[17] punkti 37 tähenduses. (16) Euroopa Liidu finantshuve tuleks kogu kulutsükli vältel kaitsta proportsionaalsete meetmete kaudu, mis hõlmavad rikkumiste ärahoidmist, avastamist ja uurimist, samuti kadumaläinud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmist ning vajaduse korral karistusi. (17) Vastavalt määrusele (EÜ) nr 223/2009 on Euroopa statistikaprogrammi kavand saadetud eelnevaks tutvumiseks Euroopa statistikasüsteemi komiteele, Euroopa statistika nõuandekomiteele, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 234/2008/EÜ,[18] ja monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komiteele, mis on loodud nõukogu otsusega 2006/856/EÜ[19], ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Euroopa statistikaprogrammi kehtestamine Käesolevaga kehtestatakse ajavahemikuks 2013–2017 Euroopa statistikaprogramm (edaspidi „programm”). Artikkel 2 Lisaväärtus Programm kujutab endast lisaväärtust, tagades Euroopa statistika keskendumise teabele, mida on vaja ELi poliitikavaldkondade kavandamiseks, rakendamiseks, seireks ja hindamiseks. Lisaks panustatakse sellega ressursside tõhusale kasutamisele, toetades meetmeid, mis oluliselt aitavad kaasa ühtlustatud, võrreldava ja usaldusväärse statistilise teabe arendamisele. tootmisele ja levitamisele. Artikkel 3 Reguleerimisala 1. Käesoleva määrusega nähakse ette Euroopa statistika arendamise, tootmise ja levitamise programmiraamistik ning 2013.–2017. aastal võetavate meetmete peamised valdkonnad ja eesmärgid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta) artiklitele 13 ja 14. 2. Programm ei hõlma Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programmis[20] (edaspidi „MEETS-programm”) sätestatud meetmeid kuni MEETS-programmi lõpuni 31. detsembril 2013, kuid sisaldab ettevõtlus- ja kaubandusstatistika eesmärke, mida soovitakse rakendada ajavahemikus 2014–2017. Artikkel 4 Eesmärgid 3. Programmi üldeesmärk on, et Euroopa statistikasüsteem oleks kvaliteetse Euroopat käsitleva statistika peamine pakkuja. 4. Järgmiste erieesmärkide saavutamist tuleb taotleda kõikide käesoleva programmi rakendamiseks teostatavate statistiliste toimingute puhul: – Eesmärk 1: pakkuda kvaliteetset ja prioriteetidele vastavat statistilist teavet Euroopa Liidu poliitikavaldkondade arendamiseks, seireks ja hindamiseks; – Eesmärk 2: rakendada Euroopa statistika uut tootmismeetodit eesmärgiga suurendada tõhusust ja parandada kvaliteeti; – Eesmärk 3: tugevdada partnerlust Euroopa statistikasüsteemi sees ja väljaspool seda, et suurendada ESSi produktiivsust ja tagada selle juhtiv roll maailmas ametliku statistika puhul. 5. Käesolevas artiklis sätestatud eesmärke on täpsustatud lisas, kus on esitatud ka näitajad programmi seireks ja rakendamiseks. Määruse (EÜ) nr 223/2009 kohaselt peavad eesmärgid vastama iga-aastastele üksikasjalikele kavadele, mis sisaldavad protsessi olulise osana prioriteetide seadmise mehhanismi. Eesmärgid saavutatakse tihedas ja koordineeritud koostöös Euroopa statistikasüsteemi sees, mis kujutab endast partnerlust ELi statistikaasutuse ning riiklike statistikaametite ja muude riiklike asutuste vahel. Artikkel 5 Statistika haldamine ja kvaliteet Programmi rakendatakse Euroopa statistika tegevusjuhises esitatud põhimõtete kohaselt eesmärgiga toota ja levitada kvaliteetset ja ühtlustatud Euroopa statistikat ning tagada Euroopa statistikasüsteemi kui terviku nõuetekohane toimimine. Tuleb võtta asjakohased meetmed, tagamaks hea koordineerituse ja tõhusa prioriteetide seadmise ESSi sees, et vähendada statistiliste andmete esitajate halduskoormust. Riikide ametiasutused ja ELi statistikaasutus tagavad Euroopa statistika vastavuse Euroopa kvaliteedistandarditele ning seda statistikat kasutavate ELi institutsioonide, valitsuste, piirkondlike asutuste, teadusasutuste, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja avalikkuse vajadustele. Artikkel 6 Rahastamine 1. Programmi rakendamiseks eraldatav kogusumma on 299,4 miljonit eurot, millest 57,3 miljonit katab programmiperiood 2007–2013 ning 242,1 miljonit programmiperiood 2014–2017. 2. Komisjon rakendab liidu rahalist toetust vastavalt määrusele XX/2012 Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta. 3. Lisaks käesoleva määrusega eraldatavatele rahalistele vahenditele peaks programmi rakendamiseks võetavad individuaalsed statistilised toimingud, eelkõige need, mida teostatakse riikide statistikaametite või muude riiklike asutuste ja komisjoni (Eurostati) vaheliste lepingute alusel, saama asjakohast toetust riigi tasandil. Artikkel 7 Tehniline ja haldusabi Programmi jaoks eraldatud rahalistest vahenditest võib katta ka kulusid, mis on seotud programmi juhtimiseks ja tema eesmärkide saavutamiseks vajalike ettevalmistustööde, järelevalve-, kontrolli-, auditeerimis- ja hindamistegevusega, ning eelkõige uurimusi, ekspertide koosolekuid, statistikaekspertide tasustamisega seotud kulusid, teavitamist ja avalikustamist, teabetöötlusele ja -vahetusele suunatud IT-võrkudega seotud kulusid ning kõiki teisi kulusid tehnilisele ja haldusabile, mida komisjon programmi juhtimisel vajab. Artikkel 8 Iga-aastased tööprogrammid Programmi rakendamiseks võtab komisjon vastu iga-aastased tööprogrammid, mis vastavad määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 17 nõuetele ning milles on sätestatud taotletavad eesmärgid ja oodatavad tulemused. Artikkel 9 Meetmete liigid Liidu rahaline osalus võib olla kas toetuse või riigihankelepingu või mõne muu meetme kujul, mida on vaja artiklis 2 sätestatud eesmärkide täitmiseks. Artikkel 10 Toetuskõlblikud meetmed 1. Liidu rahalise osalusega toetatakse Euroopa statistika arendamise, tootmise ja levitamise meetmeid, mida on vaja artiklis 3 osutatud eesmärkide saavutamiseks. Prioriteetseks peetakse meetmeid, millel on Euroopa Liidu lisaväärtus vastavalt artiklile 2. 2. Rahaline toetus määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 15 kohastele koostöövõrgustikele võib esineda tegevustoetuse kujul ning katta kuni 95% toetuskõlblikest kuludest. 3. Vajaduse korral võib anda tegevustoetust artikli 11 lõike 3 osutatud organisatsioonide toimimiseks, kuid see ei tohi ületada 50% toetuskõlblikest kuludest. 4. Liikmesriikide kulude hüvitamiseks seoses uuringutel põhinevate meetmete võtmisega võib komisjonile edastatud andmekogu eest liikmesriigile maksta ühekordse makse, mille maksimum on iga uuringu puhul kindlaks määratud. Summad määrab komisjon, võttes arvesse uuringu keerukust. Artikkel 11 Toetuskõlblikud abisaajad 1. Määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 5 lõike 3 kohaselt võivad kõnealuses lõikes nimetatud abisaajad saada toetust ilma pakkumiskutseta. 2. Kooskõlas finantsmäärusega võivad koostöövõrgustikud hõlmata lõikes 1 osutatud abisaajaid ja muid asutusi ilma pakkumiskutseta. 3. Artikli 10 lõikes 3 nimetatud tegevustoetusi võin anda organisatsioonidele, mis vastavad järgmistele kriteeriumidele: (a) nad on mittetulunduslikud, neil puudub tootmisharust tulenev, äriline või muu huvide konflikt ning nende peamine eesmärk ja tegevus on propageerida ja toetada Euroopa statistika tegevusjuhise rakendamist ning Euroopa statistika uue tootmissüsteemi rakendamist, mille eesmärk on suurendada tõhusust ja parandada kvaliteeti; (b) nad on esitanud komisjonile piisavad tõendid oma liikmesuse, sisekorra ja rahastamisallikate kohta. Artikkel 12 Euroopa Liidu finantshuvide kaitse 1. Komisjon astub vajalikke samme, tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse Euroopa Liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning vajaduse korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega. 2. Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on käesoleva määruse raames rahastatud. Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib korraldada sellise rahastamisega otseselt või kaudselt seotud ettevõtjate tööruumides kohapealseid kontrolle, mis peavad toimuma määruses nr 2185/96 sätestatud korras ning mille eesmärk on teha kindlaks, kas toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või käesoleva määruse alusel rahastamise lepinguga seoses esineb pettust, korruptsiooni või mis tahes muud Euroopa Liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Ilma et see piiraks esimese ja teise lõigu kohaldamist, antakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud lepingutega, toetuslepingutega ja toetuse määramise otsustega, samuti käesoleva määruse rakendamisest tulenevate lepingutega komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt õigus selliseks auditeerimiseks ja kohapealseks kontrolliks. Artikkel 13 Kolmandate riikide osalemine programmis Euroopa statistikaprogrammis võivad osaleda: (a) EFTA/EMP riigid EMP lepingus sätestatud tingimustel; (b) Euroopa Liidu naabruspoliitikaga hõlmatud riigid, riigid, kes taotlevad Euroopa Liidu liikmeks saamist, kandidaatriigid, ühinejariigid ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kaasatud Lääne-Balkani riigid vastavalt tingimustele, mis on sätestatud nimetatud riikidega sõlmitud kahe- või mitmepoolsetes lepingutes, millega on kehtestatud nende Euroopa Liidu programmides osalemise üldised põhimõtted. Artikkel 14 Aruanded 1. Komisjon esitab pärast Euroopa statistikasüsteemi komiteega konsulteerimist vahepealse arenguaruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 2015. aasta juunis. 2. 2018. aasta lõpuks esitab komisjon pärast Euroopa statistikasüsteemi komiteega konsulteerimist Euroopa Parlamendile ja nõukogule lõpparuande programmi rakendamise kohta. Artikkel 15 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. [Koht], Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja LISA Statistikataristu ja Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 eesmärgid Sissejuhatus ELi poliitikate rakendamiseks on vaja võrreldavat ja usaldusväärset statistilist teavet ELi majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase olukorra ja selle komponentide kohta riiklikul ja piirkondlikul tasandil. Euroopa statistika on hädavajalik ka selleks, et laiem avalikkus mõistaks Euroopa olemust ning kodanikud osaleksid demokraatia protsessis ning aruteludes ELi oleviku ja tuleviku üle. Euroopa statistikaprogrammiga sätestatakse Euroopa statistika arendamise, tootmise ja levitamise raamistik ajavahemikuks 2013–2017. Euroopa statistikat arendatakse, toodetakse ja levitatakse selle õigusraamistiku alusel tihedas ja koordineeritud koostöös Euroopa statistikasüsteemi sees. Kõnealuse programmi alusel arendatav, toodetav ja levitatav statistika aitab kaasa Euroopa Liidu poliitikavaldkondade rakendamisele, mida on kajastatud Euroopa Liidu toimimise lepingus, Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegias ning juhtalgatustes ja muudes poliitikavaldkondades, mida on käsitletud komisjoni strateegilistes prioriteetides. Pidades silmas asjaolu, et ESP 2013–2017 on mitmeaastane programm, mis hõlmab viite aastat, ning seda, et Euroopa statistikasüsteemi eesmärk on säilitada oma roll statistikavaldkonna olulise toimijana, on ESP 2013–2017 oma reguleerimisala ja eesmärkide poolest ambitsioonikas, kuid programmi rakendamisel kasutatakse astmelist lähenemisviisi. Statistikataristu ESPga luuakse statistilise teabe taristu. Taristu peab olema valmis erinevate rakenduste laialdaseks ja intensiivseks kasutamiseks. Otsused Euroopa statistika tootmiseks põhinevad poliitika kujundamisel, kuid statistika peab olema kättesaadav ka teistele otsustajatele, teadlastele, ettevõtetele ja Euroopa kodanikele üldiselt, sest tegemist on avaliku hüvega, mille eest maksavad kodanikud ja ettevõtted, kes peaksid osutatavatest teenustest võrdselt osa saama. Et taristu seda rolli täidaks, peab see rajanema asjakohasel kontseptuaalsel raamistikul, mis ühest küljest tagab selle, et see sobib erinevateks otstarveteks, ning teisest küljest võimaldab kohaneda kasutajate muutuvate vajadustega tulevikus. Statistilise teabe taristu on esitatud järgnevalt. STATISTILISE TEABE TARISTU Selgitus Andmed: Statistikaametite traditsioonilisel moel kogutud andmed (valikuuringud, loendused jne)/ andmed teistest allikatest, mida kasutatakse statistika eesmärgil. Teavet mugandatakse nii, et see vastaks erinevate poliitikavaldkondade vajadustele, nt tööturg, migratsioon või põllumajandus. Mõiste hõlmab ka andmeid, mis on kogutud halduslikul eemärgil, kuid mida statistikaasutused kasutavad statistika eesmärgil (enamasti nimetatakse neid haldusallikatest saadud andmeteks). Arvepidamissüsteemid: koherentsed ja integreeritud arvepidamised, bilansid ja tabelid, mis põhinevad rahvusvahelistel reeglitel. Arvepidamisraamistik võimaldab sidusust ja võrreldavust; statistilisi andmeid saab koondada ja esitada vormis, mis on mõeldud analüüsiks ja poliitika kujundamiseks. Näitajad: näitaja on keskse teema või fenomeniga seotud kokkuvõtlik teave, mis on tuletatud mitmest täheldatud faktist. Näitajaid võib kasutada suhtelise olukorra kirjeldamiseks või positiivsete või negatiivsete muutuste näitamiseks. Näitajad on tavaliselt otsesed sisendid ELi ja globaalsete poliitikavaldkondade puhul. Strateegilistes poliitikavaldkondades on näitajad olulised eesmärkide püstitamiseks ja nende saavutamise seireks. Selle üldsüsteemi sees tehakse ESPs vahet kolmel statistilise teabe rühmal: Ettevõtlus; Kodanike Euroopa; ning georuumiline, keskkonna-, põllumajandus- ja muu sektoristatistika. ELi ja globaalsed poliitikavaldkonnad määravad nõuded statistikale, millele ESP üritab vastata muudetud struktuuri ja sellega seotud tootmisprotsessi abil. Seetõttu kajastuvad kõik ELi ja globaalse poliitika valdkonnad statistikataristu erinevates komponentides ja neid kaetakse ESP erimeetmete abil. Järgnevatel aastatel määratletavad uued poliitikavaldkonnad kaetakse uute näitajate/arvepidamiste tuletusviiside loomisega, mis põhinevad kolme samba sees toodetud statistiliselt teabel. STATISTILINE TEAVE – STRUKTUUR JA DÜNAAMIKA Eesmärgid Programmi üldeesmärk on, et Euroopa statistikasüsteem oleks kvaliteetse Euroopat käsitleva statistika peamine pakkuja, mida soovitakse saavutada järgmiste erieesmärkide abil: – Eesmärk 1: pakkuda kvaliteetset ja prioriteetidele vastavat statistilist teavet Euroopa Liidu poliitikavaldkondade arendamiseks, järelevalveks ja hindamiseks; – Eesmärk 2: rakendada Euroopa statistika uut tootmismeetodit, eesmärgiga suurendada tõhusust ja parandada kvaliteeti; – Eesmärk 3: tugevdada partnerlust Euroopa statistikasüsteemi sees ja väljaspool seda, et suurendada ESSi produktiivsust ja tagada selle juhtiv roll maailmas ametliku statistika puhul. Erieesmärgid on jaotatud järgmistesse prioriteetide valdkondadesse: Eesmärki 1 hõlmab „I. Statistilised väljundid”, eesmärki 2 „II. ELi statistika tootmismeetodid” ja eesmärki 3 „III. Partnerlus”. I. STATISTILISED VÄLJUNDID NÄITAJAD 1.1. EUROOPA 2020 2010. aasta juunis Euroopa Ülemkogul heakskiidetud Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia on märkimisväärselt mõjutanud Euroopa Liidu strateegilist kava ja riikide poliitikat järgnevatel aastatel. Strateegia hõlmab mitmeid peamisi eesmärke ja juhtalgatusi, mille kohta peab ESS pakkuma statistilisi näitajaid mitmes valdkonnas (nt innovatsiooni, teadus- ja arendustegevuse tingimuste parandamine, tööhõive edendamine, ELi kliimamuutuste ja energiaeesmärkide täitmine, ressursitõhusus, haridustaseme tõstmine (k.a õpialane liikuvus), aktiivse ja tervena vananemine ning sotsiaalse kaasatuse parandamine vaesuse vähendamise abil). Eesmärk: Pakkuda kvaliteetset statistilist teavet Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia seireks. Eesmärk saavutatakse järgmiselt: · Uuendatakse Euroopa 2020. aasta strateegia peamiste eesmärkide näitajaid (tööhõive, teadus- ja arendustegevuse, innovatsiooni, energia/kliimamuutuste, hariduse, keskkonna, sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse valdkondades), mis on kättesaadavad Eurostati veebisaidil. · Luuakse statistika Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatuste rakendamise seire hõlbustamiseks. · Luuakse täiendavad näitajad Euroopa Liidu majandus-, sotsiaal- ja keskkonnapoliitika eel- ja järelhindamiseks. 1.2. MAJANDUSE JUHTIMINE Kriis ja pinged finantsturgudel on rõhutanud vajadust tugevdada liidu majanduse juhtimist. EL on juba astunud majanduse juhtimise ja koordineerimise valdkonnas olulisi samme, millest osadel on suur mõju statistikale lisaks käimasolevatele statistikameetmetele. Eesmärk: Luuakse uut ja parandatakse olemasolevat statistilist teavet, mis on oluline ELi otsustajatele ja laiemale avalikkusele seoses ELi majanduse juhtimise tugevdamise ja integreerimisega ning järelevalvetsükliga, millega lõimitakse stabiilsuse ja kasvu pakti ning majanduspoliitikat. Eesmärk saavutatakse järgmiselt: · Luuakse statistilist teavet makromajandusliku tasakaalustamatuse tulemustabeli jaoks ja selle analüüsiks. · Luuakse statistilist teavet stabiilsuse ja kasvu pakti tõhustamiseks. · Luuakse näitajad konkurentsivõime arengu ja saavutatud konkurentsivõime mõõtmiseks. · Tootmisahelas võetakse kasutusele tõhus kvaliteedijuhtimine, mis hõlmab ka valitsemissektori rahanduse lähteandmeid ja selle aluseks olevaid andmevooge liikmesriikides. Eesmärk: Pakkuda Euroopa otsustajatele usaldusväärset statistikat ja näitajaid halduslikel ja seadusandlikel eesmärkidel ning spetsiifiliste ELi poliitiliste kohustuste seireks. Eesmärk saavutatakse järgmiselt: · Määratletakse ja lepitakse kasutajatega kokku halduslikel ja seadusandlikel eesmärkidel tehtava statistika reguleerimisala, sealhulgas rahvamajanduse kogutulu ja käibemaksupõhiste omavahendite statistika seire, struktuurifondid, ELi personalieeskirjadest tulenevad töötasud ja pensionid ning lähetuskulude kaheaastased arvutused. · Määratletakse, rakendatakse ja selgitatakse neid näitajaid käsitlev tõhus kvaliteedijuhtimise raamistik. 1.3 MAJANDUSE GLOBALISEERUMINE Majanduskriisi mõju, piiriüleste voogude kasv ja tootmisprotsesside killustumine on tõstnud esile vajaduse luua globaliseerunud tootmisele sidusam raamistik ja seda paremini mõõta. Eesmärk: Parandada ELi otsustajate ja laiema avalikkuse jaoks kättesaadavaid majanduse globaliseerumise ja üleilmsete väärtusahelate kohta käivaid näitajaid ja statistilist teavet. Eesmärk saavutatakse järgmiselt: · Uuendatakse olemasolevaid ja arendatakse uusi näitajaid majanduse globaliseerumise ja üleilmsete väärtusahelate kohta, sealhulgas loodusvarade vood ja sõltuvus nendest, mis on kättesaadavad Eurostati veebisaidil. · Analüüsitakse üleilmseid väärtusahelaid, võimalusel asjakohaste sisendite/väljundite tabelite abil, ning väliskaubandus- ja ettevõtlusstatistikat, sealhulgas mikroandmete ühendamine. ARVEPIDAMISRAAMISTIKUD Komisjoni teatis „SKP täiendamine” ning Stiglitz-Sen-Fitoussi aruanne on andnud uue hoo statistikasüsteemi kesksete probleemide lahendamisele, eriti sellele, kuidas saada paremat statistikat valdkondadevaheliste küsimuste kohta ning paremini integreeritud statistikat, mis kirjeldaks keerulisi sotsiaalseid, keskkonnaalaseid ja majanduslikke nähtusi laiemalt kui traditsioonilised majandustoodangu mõõtevahendid. Euroopa arvepidamissüsteem (ESA) moodustab kogu majandusstatistika integreeritud ja sidusa raamistiku, mida peaksid täiendama muud näitajad, et saada igakülgsemat teavet poliitiliste otsuste tegemiseks. 2.1 MAJANDUSLIK JA SOTSIAALNE SUUTLIKKUS Majanduskriis on suurendanud vajadust kvaliteetsete makromajanduslike näitajate järele, et paremini mõista ja analüüsida majanduse kõikumisi ning sellega lihtsustada otsuste tegemist. Tootmise järjest suurenev globaliseerumine nõuab sidusa raamistiku loomist, mis lihtsustab erinevate valdkondade statistika tõlgendamist ja integreerimist. Eesmärk: Täiendada majanduse suutlikkuse mõõtmist globaliseerumise, elukvaliteedi, keskkonnasäästlikkuse, tervise, heaolu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse erinevate mõõdetega. Luua raamistik tootmise globaliseerumise analüüsiks. Eesmärk saavutatakse järgmiselt: · Toodetakse sissetulekute/tarbimise jagunemise näitajad kodumajapidamiste kaupa (ühendades rahvamajanduse arvepidamise koondnäitajad kodumajapidamisi käsitlevate uuringute andmetega). · Rakendatakse ja koostatakse rahvamajanduse iga-aastased, kvartaalsed ja piirkondlikud arvepidamised ESA 1995/2010 kohaselt. · Koostatakse ajakohane ja kvaliteetne hinnastatistika, eelkõige ühtlustatud tarbijahinnaindeksid. · Luuakse vähemalt kahe uue valdkonna satelliitkontod (nt teadus- ja arendustegevus, tervis, sotsiaalne arvepidamine). · Luuakse andmebaas kasvu ja produktiivsuse mõõtmiseks. · Luuakse kontseptuaalne raamistik tootmise globaliseerumise analüüsiks. Eesmärk: Pakkuda keskseid makromajanduslikke ja sotsiaalseid näitajaid ning Euroopa peamisi majandusnäitajaid ühtsete kogumitena, mis vastaksid ELi ja üleilmse statistilise teabe nõuetele, ning kohandada Euroopa peamisi majandusnäitajaid kasutajate uute vajadustega. Eesmärk saavutatakse järgmiselt: · Arendatakse koordineeritult kesksete makromajanduslike, sotsiaalsete ja säästva arengu näitajate tulemustabeleid. · Luuakse kesksete makromajanduslike ja sotsiaalsete näitajate ning Euroopa peamiste majandusnäitajate ühtlustatuid metoodika. · Suurendatakse näitajate rahvusvahelist võrreldavust. · Arendatakse töövahendeid, et näitajaid paremini tõlgendada ja neist teavitada. · Luuakse eluaseme ja sellega seotud statistika kõigi liikmesriikide kohta. 2.2 Keskkonnasäästlikkus Keskkonna kaitsmine, säilitamine ja parandamine praeguse ja tulevase sugupõlve jaoks ning kliimamuutuste mõjuga võitlemine on Euroopas olulised poliitilised prioriteedid ning ELi aluslepingute eesmärk. Poliitika kujundamiseks nendes küsimustes on vaja statistilist teavet mitmest erinevast valdkonnast. Eesmärk: Pakkuda keskkonnalast arvepidamist ja kliimamuutustega seotud statistikat, võttes arvesse rahvusvahelisi arenguid selles valdkonnas. Eesmärk saavutatakse järgmiselt: · Arendatakse välja keskkonnaalase arvepidamise sidus süsteem rahvamajanduse arvepidamise nn satelliitkontona, mis annab teavet järgmiste valdkondade kohta: paisangud atmosfääri, looduvarade ja vee reservid, põhiliste ja kriitilise tähtsusega toorainete kaubandus, keskkonnamaksud ja kulutused keskkonnakaitsele, võimaluse korral ka keskkonnasäästlik majanduskasv/keskkonnaalased riigihanked. · Uuendatakse, arendatakse, toodetakse ja levitatakse näitajaid, mis kirjeldavad teisest survet, kliimamuutuste mõju, sealhulgas tervisele, ohtudele ja kohandumisele. ANDMED 3.1 ETTEVÕTLUS Paljud ELi poliitikavaldkonnad on suunatud Euroopa ettevõtetele. Ettevõtted vastutavad ka alusandmete esitamise eest. Sellest tulenevalt on nõudlus laiemas mõttes ettevõtlusstatistika vastu suur, et hõlbustada otsustusprotsessi, kuid ka selleks, et Euroopa kodanikud ja ettevõtted mõistaksid nende poliitikavaldkondade mõju, tehes vahet suurettevõtetel, keskmise suurusega ettevõtetel (Mid-Caps) ja VKEdel, mille kohta käiva üksikasjaliku ja ühtlustatud statistika vastu on järjest suurenev nõudlus. Samal ajal on vaja vähendada haldus- ja vastamiskoormust. Eesmärk: Suurendada tootmisprotsessi tõhusust ja tulemuslikkust. Pakkuda kvaliteetset statistikat peamistes valdkondades, kus ettevõtted on tähelepanu keskmes, nt ettevõtlusstatistika, lühiajalised näitajad, investeeringud inimkapitali ja oskustesse, rahvusvahelised tehingud, üleilmastumine, ühtse turu seire , teadus- ja arendustegevus ja innovatsioon, turism. Erilist tähelepanu tuleks pöörata andmete kättesaadavusele kõrge lisaväärtusega tööstus- ja teenussektori puhul. Eesmärk saavutatakse järgmiselt: · Kasutatakse uuesti statistikasüsteemis või ühiskonnas olemasolevaid andmed ning luuakse ühtne taristu ja töövahendid. · Pakutakse statistilist teavet ja näitajaid aastapõhiselt ja aastasiseselt. · Pakutakse statistilist teavet, mis kirjeldab Euroopa olukorda maailmas ning ELi suhteid muu maailmaga. · Pakutakse statistiliste teavet üleilmsete väärtusahelate analüüsiks ning luuakse eurorühmaregister globaliseerumist käsitleva valdkonnaülese teabe kogumiseks. · Tasakaalustatakse toote- ja teenuskaubanduse andmeid, parandades teenuseid käsitlevate andmete saadavust ning võttes meetmeid teenuseid ja tooteid käsitleva statistilise teabe tasakaalustamiseks. · Arendatakse välja ühtse turu seirevahendid, nt toidukaupade hinnaseirevahend ja sellega seotud näitajad. · Pakutakse kvaliteetset statistikat innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevuse kesksete valdkondade kohta, kasutades paremini patendiregistreid ning uurides täiendavalt individuaalseid mikroandmeid ja kasutades neis statistika eesmärgil. · Pakutakse kvaliteetset statistikat turismi pakkumise ja nõudluse kohta, optimeerides andmekasutust ning integreerides turismiandmeid paremini teiste valdkondadega. · Ühtlustatakse andmekogumist kutsealase täiendkoolituse kohta ettevõtetes. 3.2 Kodanike Euroopa ELi kodanikud on paljude ELi poliitikavaldkondade keskmes. Sellest tulenevalt on nõudlus laiemas tähenduses sotsiaalstatistika järele suur, et hõlbustada otsustusprotsessi, kuid ka selleks, et aidata Euroopa kodanikel hinnata nende poliitikavaldkondade mõju oma elule. Eesmärk: Pakkuda kvaliteetset statistikat sotsiaalpoliitika võtmevaldkondades, kus kodanikud on tähelepanu keskmes, näiteks sotsiaalne ühtekuuluvus, vaesus, demograafilised probleemid (eelkõige vanemad inimesed ja migratsioon), tööturg, haridus ja koolitus (sealhulgas noorte õppimisega seotud liikuvus), kultuur, füüsiline aktiivsus, elukvaliteet, ohutus, puuded, tarbimine, vaba liikumine ja ühtne turg, noorte liikuvus, tehnoloogiline innovatsioon ja uued elustiilivalikud. Eesmärk saavutatakse järgmiselt: · Luuakse Euroopa sotsiaalstatistika ühtne alustaristu, mis hõlmab andmete kogumist erinevate uuringute abil ja haldusallikatest. · Moderniseeritakse tööjõu-uuringuid ning tulu ja elutingimuste uuringuid, millega seoses vaadatakse läbi kõigi sotsiaaluuringute, eriti aga tööjõu-uuringute ning tulu ja elutingimuste uuringute, sisu, ülesehitus ja andmekogumise aspektid (eelkõige andmekogumise viis). · Pakutakse statistikat hariduse ja koolituse kohta ning ratsionaliseeritakse ja moderniseeritakse täiskasvanuhariduse uuringut, muutes selle regulaarseteks mooduliteks, mis vastavad haridust ja koolitust käsitleva teabe vajadustele. · Pakutakse statistikat füüsilise aktiivsuse ja kultuuri kohta. · Pakutakse statistikat ohutuse,[21] tervise[22] ja puuete kohta. · Viiakse ellu migratsioonistatistika ühtlustamise tööprogrammi meetmed. · Luuakse elukvaliteedi näitajad ühiskonna arengu mõõtmiseks. 3.3 georuumiline, keskkonna-, põllumajandus- ja muu sektoristatistika Statistika kombineerimine ruumiliste andmete ja georuumilise analüüsiga annab uusi ja kaugeleulatuvaid võimalusi, mida ESS raames täiendavalt uuritakse. Erilist tähelepanu tuleb pöörata spetsiifilistele küsimustele, nagu konfidentsiaalsus ja statistiline valiidsus väikeseid piirkondi käsitlevate hinnangute puhul. Tulevikus on väga oluline kvaliteetne energia- ja transpordistatistika, mis toetab Euroopa 2020. aasta strateegiat ja kliimamuutuste poliitikat. Põllumajanduse tähtsus Euroopa poliitikavaldkondade hulgas säilib ka ajavahemikus 2013–2017. Statistikatööd mõjutab tugevalt pärast 2013. aastat toimuv ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamine. Keskseteks valdkondadeks on keskkond, bioloogiline mitmekesisus / ökosüsteemid, inimtervis ja ohutus ning sotsiaalne mõõde. Eesmärk: Toetada tõenditel põhinevat poliitikakujundamist, kasutades paindlikumalt ja rohkem ruumilist infot, mis on kombineeritud sotsiaalse, majanduslikum ja keskkonnaalase statistilise teabega. Eesmärk saavutatakse järgmiselt: · Arendatakse, hooldatakse ja kasutatakse ühenduse ruumiandmete infrastruktuuri (INSPIRE) ning eelkõige ELi geoinfoportaali. · Toodetakse geograafilist teavet, tehes koostööd ELi programmidega maakasutusuuringute ja kaugseire puhul. · Võimaluse korral integreeritakse statistilist teavet, luues sellega paindliku taristu suunatud aegruumiliseks analüüsiks. Eesmärk: Pakkuda kvaliteetset keskkonnastatistikat, et toetada ELi poliitika kujundamist. Eesmärk saavutatakse järgmiselt: · Luuakse keskne statistikakogum ressursside kohta (prügi ja ringlussevõtt, vesi, toorainete leiukohad, ökosüsteemi teenused ja bioloogiline mitmekesisus riiklikul ja võimaluse korral piirkondlikul tasandil) ning keskne statistikakogum kliimamuutuste kohta, et hõlbustada selle mõju leevendamist ning kohanemismeetmeid ja poliitikat kõikidel asjakohastel tasanditel, alates kohalikust ja lõpetades ELi tasandiga. Eesmärk: Pakkuda kvaliteetset energia- ja transpordistatistikat, et toetada ELi poliitikat. Eesmärk saavutatakse järgmiselt: · Toodetakse ja levitatakse statistikat taastuvenergia kohta. · Toodetakse ja levitatakse statistikat energia säästmise /energiatõhususe kohta. · Toodetakse ja levitatakse statistikat transpordiohutuse, reisijate liikuvuse, maanteeliikluse mõõtmise ja intermodaalse kaubaveo kohta. Eesmärk: Pakkuda säästvuse ja maaelu arenguga seotud ning Euroopa strateegilisi eesmärke kajastavat kvaliteetset põllumajandus-, kalandus- ja metsandusstatistikat ühise põllumajandus- ja kalanduspoliitika arendamiseks ja seireks, võttes regulaarseid meetmeid statistika arendamiseks, tootmiseks ja levitamiseks. Eesmärk saavutatakse järgmiselt: · Vaadatakse läbi ja lihtsustatakse põllumajandusandmete kogumist kooskõlas ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamisega pärast 2013. aastat. · Uuendatakse põllumajandusandmete kogumist, eelkõige eesmärgiga parandada andmete kvaliteeti ja ajakohasust. · Luuakse ja võetakse kasutusele maakasutuse ja maakatte andmete haldussüsteem. · Võetakse kasutusele põllumajanduse keskkonnanäitajate ühtne kogumissüsteem. · Andmed jaotatakse asjakohaselt piirkondadesse. · Luuakse ja levitatakse metsamajandust käsitlevaid andmeid integreeritud keskkonnamajandusliku arvepidamise süsteemi metsandust käsitleva osa põhjal (metsa pindala, kasvava puidu maht ja väärtus, metsamajanduse ja metsavarumise arvepidamine). II. ELi STATISTIKA TOOTMISMEETOD ESS seisab praegu silmitsi mitmete väljakutsetega: suurenev nõudlus kvaliteetse statistika järele, kasvav vajadus keerulise mitmemõõtmelise statistika järele, uute toimijate lisandumine teabeturule, ressursside piiratus, vajadus vähendada vastajate statistilist koormust ning teabevahendite mitmekesistumine. See tähendab, et Euroopa ametliku statistika tootmis- ja levitamismeetodeid tuleb pidevalt kohandada. 1. ESSi KVALITEEDIJUHTIMINE Eesmärgid: Rakendada ESSis kvaliteedijuhtimissüsteem, mis põhineb läbivaadatud Euroopa statistika tegevusjuhisel, võtta kasutusele uued seiremehhanismid, et hinnata vastavust tegevusjuhisele selle alusel, kuidas liikmesriikidega kokkulepitud konfidentsiaalsete andmetega seotud kohustusi täidavad. Tugevdada tegevusjuhise rakendamise heade tavade vahetust ja tagada see, et kvaliteediaruanded vastaksid kasutajate vajadustele. Eesmärk saavutatakse järgmiselt: · Tegevusjuhist rakendatakse täielikult. · Liikmesriikidega lepitakse kokku konfidentsiaalsete andmetega seotud kohustused. · Ühtlustatakse ESSi ja Euroopa Keskpankade Süsteemi kvaliteedi tagamise raamistikud. · Täidetakse kasutajate vajadused seoses kvaliteediaruannetega. 2. PRIORITEETIDE SEADMINE JA LIHTSUSTAMINE Euroopa statistikasüsteemil on üks suur väljakutse: kuidas tagada kvaliteetne Euroopa statistika, mis täidab suureneva vajaduse statistika järele, kontekstis, kus liikmesriikide eelarved vähenevad ja inimressursid ei suurene ei komisjonis ega ka liikmesriikides. Pidades silmas ressursside piiratust nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil, on oluline tugevdada prioriteetide seadmise ja lihtsustamise meetmeid, mis nõuavad pühendumist kõigilt ESSi partnereilt. Iga-aastaste tööprogrammide olulise osana on võetud kasutusele prioriteetide seadmise mehhanism ja seda rakendatakse kogu ESP 2013–2017 jooksul. Mehhanism sisaldab muu hulgas statistikanõuete iga-aastast läbivaatamist, mis asendab haldusmehhanismi strateegilise lähenemisviisiga, mis arvestab kasutajate, tootjate ja vastajate huve. Eesmärk: Rakendada ESSi prioriteetide seadmise mehhanism, et lihtsustada aruandlusnõudeid ja suurendada ESSi paindlikkust, et süsteem saaks kohaneda uute statistikavajadustega, võttes arvesse tootjate piiranguid ja vastamiskoormust. Eesmärk saavutatakse järgmiselt: · Määratletakse prioriteedid ja ressursid eraldatakse neile vastavalt. · ESSi prioriteedid määratletakse iga-aastaste tööprogrammide osana. · Iga-aastastes tööprogrammides võetakse arvesse kasutajate ja tootjatega peetud konsultatsioonide tulemusi. · Kasutajatele teatatakse lihtsustatavad statistikavaldkonnad ja andmekogumiskohustused, mida vähendatakse või mis lõpetatakse. 3. MITMEOTSTARBELINE STATISTIKA JA TOOTMISE TÕHUSTAMINE Eesmärgid: Võtta järk-järgult kasutusele ESSi ärimudel, mis võimaldab ELi statistika integreeritumat tootmist; ühtlustada ja standardida statistika tootmismeetodeid ja metaandmeid; suurendada horisontaalset (statistikavaldkondade vahel) ja vertikaalset (ESSi partnerite vahel) statistika tootmise protsessi integreeritust ESSis, pidades silmas subsidiaarsuse põhimõtet; kasutada ja integreerida erinevaid andmeallikaid; toota mitmeotstarbelist statistikat. Eesmärk saavutatakse järgmiselt: · Kasutatakse paremini asjakohaseid haldusallikaid kõikides statistikavaldkondades. · Määratletakse ja kasutatakse Euroopa statistika uusi andmeallikaid. · Euroopa ja riikide statistikaasutused osalevad tihedamalt haldusandmete kavandamisel. · Kasutatakse laialdasemalt statistilise sobitamise ja andmete ühendamise tehnikaid, et suurendada ELi statistika pakkumist. · Kasutatakse Euroopa lähenemisviisi statistikale, et vastata kiiresti poliitilistele vajadustele. · ESSi koordineeritud meetmetega ühtlustatakse ELi statistika tootmise protsessi. · Täiendavalt ühtlustatakse erinevate statistikavaldkondade statistikamõisteid. · Arendatakse ja rakendatakse paindlikku IT-taristut ja tehnilisi standardeid, et parandada koostalitlusvõimet, andmete ja metaandmete jagamist ning ühtset andmete modelleerimist. · Kasutatakse standardseid IT-vahendeid kõikide statistikaprotsesside puhul. · Suurendatakse ühtlustatud metoodika (sealhulgas segalähenemine andmekogumisele) ja ühtlustatud metaandmete kasutamist ja kättesaadavust. · Tugevdatakse statistiliste äriregistrite rolli kohana, kus säilitatakse kõiki ettevõtlusega seotud statistilisi üksusi, ning neid kasutatakse rahvamajanduse arvepidamise allikana. Eesmärk: Tagada ESSi toimimine ja sidusus tõhusa koostöö ja teavitamise abil. Eesmärk saavutatakse järgmiselt: · Partnerlusi ESSi sees toetatakse tõhusalt ja tulemuslikult. · Määratletakse ja rakendatakse EESi koormuse ja töö jaotamise protsess. · Arendatakse koostöövõrgustikke ning pannakse need toimima. 4. LEVITAMINE JA TEAVITAMINE Eesmärgid: Teha ESS esimeseks ELi statistika andmeallikaks kõikidele kasutajatele, eelkõige avaõiguslikele ja erasektori otsustajatele, pakkudes kvaliteetset statistilist teavet, mis põhineb Euroopa statistikale vaba juurdepääsu põhimõttel. Tõhustada ja laiendada dialoogi statistika kasutajate ja tootjate vahel, et rahuldada kasutajate vajadused kvaliteetse statistika järele. Kasutajate osalemine uute arenduste varajases etapis on oluline ESSi tõhususe ja tulemuslikkuse parandamiseks. Suurendada ja ratsionaliseerida levitatavate toodete valikut, et rahuldada uusi tehnoloogiaid kasutavate kasutajate vajadusi. Luua ESSi sees kulutõhus, integreeritud ja turvaline taristu, mille abil pääseb ligi ametliku statistika konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil. Alustada dokumentide tootmist avalikkusele. Eesmärk saavutatakse järgmiselt: · Saavutatakse ESSi tuntus kui Euroopa statistika kasutajate esimene andmete saamise koht. · Luuakse integreeritud turvaline taristu ELi mikroandmetele juurdepääsuks. · Võetakse kasutusele süsteem, mis vastab kasutajate vajadusele saada statistilistele teabele kohene juurdepääs ning nõuandeid selle teabe tõlgendamiseks. · Levitatavaid tooteid kohandatakse kasutajate vajadustega, kasutades uusi tehnoloogiaid. · Toodetakse rohkem statistilist teavet valdkondadevaheliste küsimuste kohta. · Kasutatakse rohkem uusi levitamis- ja teavitamistehnoloogiaid (nt SDMXi põhised). · Suurendatakse mikroandmekogumite pakkumist statistiliseks uurimistööks. 5. KOOLITUS, INNOVATSIOON JA TEADUSTEGEVUS Eesmärgid: Rahuldada ESSi õppimis- ja arenemisvajadus, pakkudes koolituskursusi ning õppimis- ja arenemisvõimalusi. Tõhustada koostööd ESSi liikmete vahel teadmussiirde ning parimate tavade ja ühtsete innovaatiliste statistikatootmise lähenemisviiside vahetamise ja rakendamise kaudu. Korraldada uurimisühenduste tegevust, osalust ja panust seoses statistilise tooteahela ja ametliku statistilise teabe kvaliteedi parandamisega. Eesmärk saavutatakse järgmiselt: · Arendatakse kraadiõpet (nt ametliku statistika magistrikraad). · Pakutakse kasutajate vajadusele vastavat koolitust. · Kasutatakse uurimisprojektide tulemusi statistika tootmisel ja levitamisel. · Saavutatakse ESSi tuntus kui statistika uurimisühenduste esimene andmete saamise koht. · Tõhustatakse uurimisühenduste osalemist ametliku statistika alases teadustegevuses. · Võetakse kasutusele asjakohased vahendid parimate tavade vahetuseks ja ESSi ühiste lahenduste rakendamiseks. III. PARTNERLUS PARTNERLUS ESSi SEES JA VÄLJASPOOL SEDA Eesmärk: Rakendada ESSi tõhusam haldusraamistik. Eesmärk saavutatakse järgmiselt: · Rakendatakse läbivaadatud statistikaseadus ja otsus Eurostati rolli kohta. · Võetakse vastu raammäärus, mis hõlmab kõiki statistika valdkondi. Eesmärk: Tõhustada Eurostati koordineerivat rolli Euroopa Liidu statistikaasutusena. Eesmärk saavutatakse järgmiselt: · Eurostat osaleb kõikides komisjoni algatustes seoses statistiliste aspektidega juba varases etapis. · Korraldatakse regulaarseid sidusrühmade dialooge kõrgeimal juhtimistasandil. Eesmärk: Tugevdada koostööd Euroopa Keskpankade Süsteemi ning Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, kes osalevad andmete tootmises statistilistel või halduslikel eesmärkidel, ühiste projektide ja koordineeritud arengu kaudu. Tagada Euroopa ja rahvusvaheliste standardite ühtlus. Eesmärk saavutatakse järgmiselt: · Rakendatakse ESSi ja Euroopa Keskpankade Süsteemi ühine kvaliteediraamistik. · Eurostat osaleb rohkem rahvusvaheliste nõuanderühmade töös. · Määratletakse ja rakendatakse uued koostöövõimalused. · Rakendatakse uued SNA,[23] ESA,[24] SEEA,[25] EEEA[26] ja maksebilansi käsiraamatud. Eesmärk: Edendada ja rakendada statistilise nõustamise ja statistilise abi meetmeid riikides väljaspool ELi, kooskõlas ELi välispoliitiliste prioriteetidega, keskendudes eelkõige laienemisele ja Euroopa naabruspoliitikale. Eesmärk saavutatakse järgmiselt: · Tugevdatakse ESSi liidrirolli rahvusvahelisel areenil. · Pakutakse kvaliteetset teavet ELi välispoliitika jaoks. · Toetatakse komisjoni talitusi arengupoliitika ja rahvusvahelise koostöö rakendamisel, nende suhetes rahvusvaheliste organisatsioonidega ning Euroopast väljaspool asuvate piirkondade või riikidega ühiste statistiliste huvide küsimustes. · Levitatakse asjakohast statistilist teavet, et toetada laienemisprotsessi ja läbirääkimisi. · Minimeeritakse erandid uutele liikmesriikidele, mis põhjustavad andmete puudumist. · EList väljaspool asuvate riikidega kirjutatakse alla vastastikuse mõistmise lepingud/memorandumid. · Kavandatakse ja rakendatakse tehnilise koostöö programme. · Tehniline abi suunatakse andmete ühtlustamisele ja pakkumisele. ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Kokkuvõte hinnangulisest mõjust kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa statistikaprogrammi kohta ajavahemikuks 2013-2017 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile[27] Statistika (3403 — Statistilise teabe tootmine, 3480 — Haldustoetus Eurostatile, 3481 — Eurostati poliitiline strateegia ja koordineerimine) 1.3. Ettepaneku/algatuse liik þ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast tegevusest[28] ¨ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Käesolev ettepanek on kooskõlas Euroopa Liidu prioriteetidega, sest käesoleva programmi alusel arendatav, toodetav ja levitatav statistika aitab kaasa ELi prioriteetsete poliitikavaldkondade rakendamisele, nagu Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia ning muud poliitikavaldkonnad, mida on käsitletud komisjoni strateegilistes prioriteetides 2010–2014 (nt tugevdatud ja integreeritud majandusjuhtimine, kliimamuutused, majanduskasv ja sotsiaalne ühtekuuluvus, kodanike Euroopa ja üleilmastumine). 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Erieesmärk nr 1: pakkuda kvaliteetset statistilist teavet Euroopa Liidu poliitikavaldkondade arendamiseks, järelevalveks ja hindamiseks Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile 3403 – Statistilise teabe tootmine Erieesmärk nr 2: Rakendada Euroopa statistika uus tootmismeetod Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile 3403 — Statistilise teabe tootmine, 3480 — Haldustoetus Eurostatile, 3481 — Eurostati poliitiline strateegia ja koordineerimine Erieesmärk nr 3: Tugevdada partnerlusi ESSi sees ja väljaspool seda 3481 — Eurostati poliitiline strateegia ja koordineerimine Täpsemad eesmärgid esitatakse komisjoni iga-aastastes statistika tööprogrammides. 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. Mõju Euroopa Parlamendile ja nõukogule: positiivne, sest ESP on kooskõlas aluslepingutega, finantsperspektiividega ja Euroopa Liidu poliitiliste prioriteetidega; ESP kajastab vajadust statistilise teabe järele, mida on vaja ELi poliitikavaldkondade toetamiseks; ESPs sisalduvad mehhanismid paremaks prioriteetide seadmiseks ning ettevõtete ja kodanike vastamiskoormuse vähendamiseks. Liikmesriigid on ESP ettevalmistamisega seotud. ESP rakendamisel järgitakse subsidiaarsuse põhimõtet. Mõju komisjoni volinikele ja komisjoni talitustele: positiivne, sest ESP on kooskõlas aluslepingutega ja finantsperspektiividega; ESP kajastab vajadust statistilise teabe järele, mida on vaja ELi poliitikavaldkondade toetamiseks, ning ESP ühe osana rakendatakse tõhus kvaliteedijuhtimine. ESP suhtes kohaldatakse tõhusat hindamist ning tegevuspõhise eelarvestamise raamistikku ressursside jaotamisel. Mõju riikide statistikaametitele (sealhulgas statistikaametite peadirektoritele, ESS-komiteele, Partnerlusrühmale, direktorite rühmale) ja teistele riiklikele statistika tootjatele: Positiivne, sest ESPs sisalduvad mehhanismid paremaks prioriteetide seadmiseks ning ettevõtete ja kodanike vastamiskoormuse vähendamiseks. Selles võetakse arvesse ESSi strateegiat teatise rakendamise kohta. Liikmesriigid on ESP ettevalmistamisega seotud. ESP rakendamisel järgitakse subsidiaarsuse põhimõtet. Mõju Euroopa statistika nõuandekomiteele, monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komiteele ja muudele mitteinstitutsionaalsetele kasutajatele: positiivne, sest ESP kajastab vajadust statistilise teabe järele, mida on vaja ELi poliitikavaldkondade toetamiseks; kasutajatele tagatakse, et statistika on eesmärgile vastav (õigeaegne ning vastab poliitilistele vajadustele ja nõuetele). Mõju Eurostatile: positiivne, sest ESP vastab ELi statistika tootmist käsitlevale teatisele; ESP ühe osana rakendatakse tõhus kvaliteedijuhtimine; ESP annab stabiilse raamistiku sidusaks ja struktureeritud iga-aastaseks programmiks ja ressursside jaotamiseks ning selge pildi Eurostati arengusuundadest; ESP suhtes kohaldatakse tõhusat hindamist. 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Määratleda ettepaneku/algatuse rakendamise seires kasutatavad näitajad. Kõigi ESP 2013–2017 eesmärkide jaoks on loetletud peamised meetmed ja näitajad. ESP 2013–2017 eesmärke kavandatakse täpsemalt iga-aastastes tööprogrammides ning tulemusi jälgitakse kogu programmiperioodi jooksul. Programmi üldeesmärgi täitmist, et Euroopa statistikasüsteem oleks kvaliteetse Euroopat käsitleva statistika peamine pakkuja, jälgitakse järgmiselt: - Eurostati kasutajate rahulolu-uuring ning eelkõige vastajate protsent, kes hindavad Euroopa statistika üldist kvaliteeti „väga heaks” või „heaks”. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Mitmeaastase Euroopa statistikaprogrammi loomise õiguslik alus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta)3 artikli 13 lõige 1, milles on sätestatud, et Euroopa statistikaprogrammis tuleb esitada raamistik Euroopa statistika arendamiseks, tootmiseks ja levitamiseks, peamised valdkonnad ning kavandatud tegevuste eesmärgid maksimaalselt viieks aastaks. Euroopa statistikaprogrammis sätestatakse Euroopa Liidu tegevuste läbiviimiseks vajalikku teavet käsitlevad prioriteedid. Ettepanekust kasusaajad on Euroopa statistika kasutajad ja tootjad, s.t Euroopa Parlament ja nõukogu, komisjoni peadirektoraadid, Euroopa Keskpank, riikide statistikaametid ja muud Euroopa statistika tootjad, Euroopa statistika nõuandekomitee, monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komitee ja muud mitteinstitutsionaalsed kasutajad ning loomulikult ka laiem avalikkus. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisaväärtus Poliitiliste otsuste tegijad ja turul tegutsevad ettevõtjad vajavad pidevalt statistilisi andmeid, et teha otsuseid ning jälgida ja hinnata nende rakendamist. Statistika loob olulise taristu, mille abil demokraatiad ja tänapäeva majandused saavad kindlalt ja tõhusalt tegutseda. Euroopa Liit vajab oma missiooni täitmiseks hea kvaliteediga statistilise teabe talitust. Euroopa statistika peab olema usaldusväärne, ajakohane, poliitiliselt sõltumatu ning kasutajatele sobivas vormis kättesaadav. Samas ei tohi andmete ettevalmistamine tekitada vastajatele liigset ebamugavust ning nende kogumine peab toimuma kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega. Eurostat on koostöös liikmesriikide statistikaametite ja teiste asutustega, kes liikmesriikides vastutavad statistika arendamise, tootmise ja levitamise eest, loonud partnerluse, mida nimetatakse ESSiks. Partnerlus hõlmab ka EMP riike. Liikmesriigid koguvad andmeid ja koostavad statistikad nii enda kui ka ELi jaoks. ESS toimib võrgustikuna, kus Eurostatil on juhtroll statistika ühtlustamisel tihedas koostöös liikmesriikide statistikaametitega. ESSi tegevus keskendub peamiselt ELi poliitikavaldkondadele ning nende laienedes on ühtlustamine puudutanud peaaegu kõiki statistikavaldkondi. ESS lihtsustab teadmiste ja parimate tavade vahetust liikmesriikide vahel ning uute tehnoloogiate, ühiste töövahendite ka koostöövõrgustike arendamist, et kasutada paremini ära võimalikku sünergiat ja vältida dubleerimist ning sellega sillutada teed kaasaegsele tootmissüsteemile, mis on valmis tuleviku väljakutseteks. Ühtlustamise, kooskõlastamise ja reguleerimise algatusi on kõige parem teha Euroopa Liidu tasandil, kus on võimalik teostada selliseid projekte optimaalse tõhususega. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Praeguse ühenduse statistikaprogrammi 2008–20124 peamine probleem on see, et struktuur on kinnitatud viieks aastaks ning eesmärke on üksikasjalikult kirjeldatud. Alates praeguse programmi vastuvõtmisest on toimunud aga olulisi arenguid. Euroopa statistika tootmise õiguslik põhiraamistik on muutunud. Vastu on võetud ELi statistika tootmist käsitlev teatis, millele järgnes ühine ESS strateegia; jõustunud on Lissaboni leping; ametisse on asunud uus Euroopa Komisjon (alates jaanuarist 2010 kuni detsembrini 2014); vastu on võetud uued poliitilised algatused (nt Euroopa 2020. aasta strateegia) ning tugevdatud on ESSi juhtimisstruktuuri. Ükski neist arengutest ei kajastu praeguses programmis. Osad programmi osad on vananenud ning eksisteerib lõhe kavandatud ja tegelike tegevuste vahel. See vähendab programmi rakendamist käsitleva aruandluse asjakohasust, sest paljud olulised tegevused programmis ei kajastu, kuid samas tuleb aru anda tegevuste kohta, mida programmis on mainitud, kuid mida enam ei teostata. Euroopa statistikaprogrammi ettevalmistamise käigus pakkus partnerlusrühma[29] 3. rakkerühm välja mitmeaastase programmitsükli ajavahemikuks 2013–2017. Tehti ettepanek suurendada ESSi partnerite (ESSi komitee, riiklike statistikaametite peadirektorid, direktorite rühm ja Euroopa statistika nõuandekomitee) rolli programmi ettevalmistamisel. Samuti tuleb mainida, et komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule ühenduse 2003.–2007. aasta statistikaprogrammi järelhindamise kohta[30] sisaldas soovitusi tuulevasteks mitmeaastateks programmideks. Need olid: Ühenduse statistikaprogrammi ja iga-aastaste tööprogrammide vahelise seose parandamine Ühenduse statistikaprogrammi tuleks käsitleda raamprogrammina, milles formuleeritakse strateegiline nägemus viieks aastaks ja tagatakse koos iga-aastaste tööprogrammidega ühenduse statistikaprogrammi paindlikkus ja asjakohasus kogu perioodi vältel. Kui ühenduse statistikaprogramm võetakse aluseks, tuleks iga-aastastes tööprogrammides seda selgesõnaliselt märkida ja sel juhul peaksid need programmid ka rajanema asjaomasel ühenduse statistikaprogrammil. Ühenduse statistikaprogrammi rakendamise järelevalve parandamine Ühenduse statistikaprogrammi üldise järelevalve rakendamiseks tuleks kindlaks määrata peamiste näitajate kogum, mis annaks kogu programmi jooksul piisavat teavet tegevuslike ja strateegiliste eesmärkide täitmise kohta. Komisjoni aruandes Euroopa Parlamendile ja nõukogule ühenduse statistikaprogrammi 2008–2012 vahehindamise kohta tõsteti esile järgmised punktid, mida tuleks tulevikus arvesse võtta: - Uute statistilise teabe vajaduste määratlemine. Vaja on integreeritumat lähenemisviisi, mille puhul kasutataks mitmeid ja kombineeritud andmeallikaid ning ühtlustataks metoodikat, mõisteid ja definitsioone. - Partnerluse tugevdamine Euroopa statistikasüsteemis. Rõhutati vajadust luua liikmesriikidega rohkem erinevaid integreeritud koostöömudeleid. - Kontseptuaalne lähenemisviis tegevusprioriteetide muutmisele ning ressursside kättesaadavus ühenduse statistikaprogrammi rakendamiseks, et vähendada vastamiskoormust ja tootjate kulusid. Tasub mainida, et praegust ühenduse statistikaprogrammi 2008–2012 käsitleti Eurostati siseauditi üksuse aruandes hindamiste kohta,[31] milles leiti, et praegusel programmil puudub järelhindamine ning soovitati selline hindamine tulevaste programmide puhul läbi viia kooskõlas finantsmääruse[32] (artikkel 27) ja selle rakenduseeskirjadega[33] (artikkel 21). Et vältida liiga üksikasjalikust programmist tulenevaid piiranguid ning selleks, et olla võimeline kohanema uute poliitiliste prioriteetide ja arengutega, on ESP 2013–2017 kavandatud üldise vahendina, milles kirjeldatakse üldsõnaliselt eesmärke ja võetavaid meetmeid, luues sellega üldraamistiku iga-aastaste statistika tööprogrammide ettevalmistamiseks, kus on esitatud üksikasjalikud eesmärgid ja meetmed. ESSi arengud ning ELi statistika tootmismeetodit käsitleva teatise rakendamine nõuavad, et Euroopa statistikaprogramm 2013–2017 keskenduks eelkõige tuleviku väljakutsete lahendamisele ning nõudluse ja ressursside tasakaalustamisele. Tugev ESSi partnerlus on ülimalt oluline ning seetõttu on käesoleva programmi ettevalmistamisse lõimitud põhjalikud konsultatsioonid sidusrühmadega. Eelnevatele kogemustele toetudes on võetud kasutusele mehhanismid, et tagada kavandamise ja aruandluse sidusus, ühendades programmi eesmärgid paremini iga-aastaste tööprogrammidega ning parandades programmi rakendamise järelevalvet ja hindamist. Ühenduse statistikaprogrammi 2008–2012 vahehindamise soovitusi on võetud arvesse ESP 2013–2017 eesmärkide ja näitajate sõnastamisel. Programmiga on ette nähtud prioriteetide seadmise mehhanism, mis esitati ESSi komiteele 18. novembril 2010,[34] ning mille eesmärk on muuta statistiliste nõuete prioriteete, et vähendada vastamiskoormust ja tootjate kulusid. Lisaks tehti järelhindamine kooskõlas finantsmääruse[35] (artikkel 27) ja selle rakenduseeskirjadega[36] (artikkel 21). 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Samal ajal praeguse ühenduse statistikaprogrammiga 2008–2012 rakendatakse ajavahemikus 2009–2013 ka teist mitmeaastast programmi, nimelt Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programmi (MEETS). Programmide haldamise tõhustamiseks otsustas Eurostat tulevikus evida kahe asemel üht mitmeaastast programmi. See tähendab, et ESP 2013–2017 hõlmab ettevõtlus- ja kaubandusstatistika valdkonna eesmärke alates 2013. aastast ning sotsiaalstatistika moderniseerimisega seotud meetmeid. Lisaks on Eurostatil koordineeriv roll Euroopa statistika tootmisel vastavalt komisjoni 21. aprilli 1997. aasta otsusele 97/281/EÜ. Komisjoni peadirektoraadid ja muud talitused kaasavad Eurostati juba varajases etapis oma statistikaga seotud programmide ettevalmistamisse. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju þ Piiratud kestusega ettepanek/algatus – þ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [01/01]2013–[31/12]2017 – þ Finantsmõju kulukohustuste assigneeringutele ajavahemikus 2013–2017 ning maksete assigneeringutele ajavahemikus 2013–2021. ¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus – Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, – millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid[37] þ Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt ¨ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: – ¨ rakendusametitele – ¨ ühenduste asutatud asutustele[38] – ¨ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele – ¨ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses ¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega þ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige OECD, ÜRO ja Maailmapangaga. Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”. Märkused: Ühenduse statistikaprogrammist 2008–2012 saadud kogemuse alusel kaalutakse ühist eelarve täitmist koos rahvusvaheliste organisatsioonidega, vajaduse korral ja piiratult, et toetada Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 eesmärkide saavutamist. 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. Eurostati strateegilise planeerimise üksus koos finants- ja õigusküsimuste üksusega teostas ESP 2013–2017 eelhindamise ajavahemikus 2010. aasta oktoobrist 2011. aasta aprillini vastavalt finantsmääruse sätetele kuluprogrammide kohta. Eelhindamisega seoses konsulteeriti Eurostati ESP 2013–2017 ettevalmistamise rakkerühmaga, mis koosnes kõigist Eurostati direktoraatide esindajatest üksuse juhataja tasandil. Eelhinnang võeti vastu Eurostati direktorite kohtumisel 12. aprillil 2011. Eelhindamise põhijäreldused kirjutati sisse seletuskirja ja finantsselgitusse. ESP loomisel võeti arvesse varasemaid kogemusi ning need on esitatud finantsselgituse punktis 1.5.3 „Varasematest samasugustest ettevõtmistest saadud kogemused”. ESP eesmärgid on esitatud ettepanekus endas. Sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide tulemusi, erinevaid tegutsemisvõimalusi, kulutõhusust ja riskianalüüsi on käsitletud seletuskirja punktis 2 „Huvitatud isikutega konsulteerimise tulemused ja mõju hindamine”. Ettepaneku artiklis 2 on sätestatud, et ESP programmi rakendatakse komisjoni iga-aastaste statistika tööprogrammide abil kooskõlas määrusega (EÜ) nr 223/2009. Need tööprogrammid koos vastava rahastamisega kehtestatakse komisjoni otsusega, milles kirjeldatakse üksikasjalikult võrdlusperioodil saavutatavaid väljundeid ja tulemusi (eesmärgid ja näitajad). Järelevalve tagatakse regulaarsete aruannetega, mis kajastavad vahendite kasutamist ja eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Aruandlusega seoses on vastavalt Euroopa statistika määrusele ette nähtud vahearuande koostamine, mis pärast ESSi komiteega konsulteerimist saadetakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 2015. aasta juunis. Pärast programmiperioodi lõppu tehakse ESP kohta järelhindamine. Hindamisaruanne läheb konsulteerimiseks ESSi komiteesse ning seejärel saadetakse see 2018. aasta lõpuks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.2.1. Tuvastatud ohud Kavandatud programmi haldusmeetod on tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt ning piiratud määral ka ühine eelarve täitmine rahvusvaheliste organisatsioonidega. Finantsilisest vaatenurgast rakendatakse programmi lepingutega, mis sõlmitakse statistikale või informaatikateenustele spetsialiseerunud ettevõtetega, ning toetustega, mida antakse peamiselt riikide statistikaametitele. Euroopa statistikat käsitlev määrus (EÜ) nr 223/2009 lubab nendele organisatsioonidele anda otsetoetusi. Programmi rakendamisega seotud ohud on seotud toetuste andmise haldamisega. Ühenduse statistikaprogrammi 2008–2012 rakendamise kogemused on näidanud, et mõnedel toetuse saajatel oli pidevalt probleeme dokumentide saatmisega, mis tõestaks kulude toetuskõlblikkust. 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id) Sisekontrolli peamised elemendid on: iga finantstehingu menetluslike ja finantsaspektide eelkontroll (seaduslikkus, korrakohasus, usaldusväärne finantsjuhtimine) vastavalt finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 47 lõikele 3. Eelkontroll hõlmab tervet kulutsüklit, alates kavandamisest kuni assigneeringute ja makseteni. Selle tarvis peavad kõik finantsprotsessis osalejad kasutama iga finantstehingu puhul spetsiaalset kontrollnimekirja. Lisaks finantskorrale aitavad programmi eelarve rakendamisele kaasa ka asjakohane järelevalve, finants- ja tegevusaruandlus, audit ja hindamine vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele ning tagades, et peetakse kinni seaduslikkuse ja korrakohasuse nõuetest. Tagatakse eelnimetatud kontrollivahendite vastastikune täiendavus, et vältida dubleerimist ning võimaldada kulutõhusat kontrolli. Lisaks kõigi programmi alusel tehtud finantstehingute suhtes rakendatavale igakülgsele ja kohustuslikule kontrollile, teostatakse toetuste haldamise puhul ka järgmisi lisakontrolle. Eespool kirjeldatud eelkontrolle, mis põhinevad iga-aastasel riskianalüüsil, täiendavad tõhustatud eel- ja järelkontrollid. Tõhustatud eelkontrolli teostatakse valikuliselt, näiteks kontrollides süvitsi täiendavaid dokumente enne kui tehakse kaasrahastatava toetuse lõppmakse. Alates 2005. aastast saadud kogemusele tuginedes teostatakse ka järelkontrolle, et kontrollida, kas eelarvest rahastatud toimingud on korrektselt rakendatud ning eelkõige seda, ka järelkontrolliks kehtestatud kriteeriumid on täidetud. Erilist rõhku pannakse halduskeerukuse vähendamisele, et seeläbi vähendada toetuste haldamisega seotud vigade tõenäosust. Selle saavutamiseks keskendutakse eelkõige suurematele projektidele (ja vähendatakse väiksemate toetuste arvu), spetsiaalsetele auditeerimistõendite nõuetele ning alternatiivsete maksevõimaluste rakendamisele, mis põhinevad tegelikel kuludes, s.t et toetused on kindla suurusega ja kasutatakse ühikkulude astmestikku. Kontrollide kulud ja tulud: Programmi kontrollistrateegiaga arvatakse vähendavat mittevastavuse riski alla 2%, mis on kooskõlas 2010. aasta tegevusaruandes esitatud hinnanguga. Pidades silmas, et uue programmi sisekontrolli eesmärk on, et keskmine jääkveamäär on 2% kogu programmiperioodi 2013–2017 kohta, siis peetakse sisekontrolli ja selle maksumust asjakohaseks selle eesmärgi saavutamiseks. Eurostat on seisukohal, et eespool osutatud tõhustatud eel- ja järelkontroll moodustavad umbes 1% programmi eelarvest, mis on umbes sama kui eelmise programmi puhul. Kontrollide olemuse ja intensiivsuse seisukohast teostatakse kohustuslikku eelkontrolli 100% finantstehingute puhul (ühtlasi 100% eelarvest) vastavalt finantsmäärusele. Nagu eespool nimetatud, teostatakse dokumentide süvakontrolli iga-aastase riskianalüüsi kohaselt. See võib moodustada 4-6% eelarvest. 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. Lisaks regulatiivsete kontrollimehhanismide rakendamisele kehtestatakse pettusevastane strateegia, mis on kooskõlas 24. juunil 2011 vastu võetud komisjoni uue pettusevastase strateegiaga. Sellega soovitakse muu hulgas tagada, et kõik pettusevastased sisekontrollid on komisjoni uue strateegiaga kooskõlas ning pettuseriskide ohjamine on seadistatud riskivaldkondade ja adekvaatsete lahenduste leidmisele. Vajaduse korral võetakse kasutusele võrgustikud ja asjakohased IT-vahendid, mis on ette nähtud Euroopa Statistikaprogrammiga seotud pettusejuhtumite analüüsimiseks. Eurostat on koostanud kontrollistrateegia 2013–2017, mis käib kaasas ESP rakendamisega. Keerukuse vähendamise, kulutõhusate järelevalvemenetluste kasutamise ja riskipõhiste eel- ja järelkontrollide abil soovitakse vähendada pettuste tõenäosust ja pettust ära hoida. Kontrollistrateegia hõlmab ka spetsiaalseid teadlikkuse tõstmise meetmeid ja pettuse ärahoidmisega seotud koolitust. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub – Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Osamaks Number [Kirjeldus…...….] || Liigendatud/liigendamata ([39]) || EFTA riigid[40] || Kandidaatriigid[41] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses || || Liigendatud/liigendamata || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI – Uued eelarveread, mille loomist taotletakse Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Osamaks Number [Nimetus] || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses 1A || 29.0205 Euroopa statistikaprogramm 2013-2017 || Liigendatud || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI 1A || 29.010405 Statistilise teabe poliitika — Halduskorralduskulud || Liigendamata || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kõik arvnäitajad on esitatud jooksevhindades. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Number || Alamrubriik 1A – Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks (2013) Alamrubriik 1 – Arukas ja kaasav majanduskasv (alates 2014) DG: ESTAT || || || Aasta 2013[42] || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 ja järgmised aastad || || KOKKU  Tegevusassigneeringud || || || || || || || || 29.0205 || Kohustused || (1) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 || || || 280,000 Maksed || (2) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 || || 280,000 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[43] || || || || || || || || 29.010405 || || (3) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 || || || 19,334 ESTATi assigneeringud kokku || Kohustused || =1+1a +3 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 || || || 299,334 Maksed || =2+2a +3 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 || || 299,334  Tegevusassigneeringud kokku || Kohustused || (4) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 || || || 280,000 Maksed || (5) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 || || 280,000  Programmide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 3.500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 || || || 19,334 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 1a assigneeringud KOKKU || Kohustused || =4+ 6 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 || || || 299,334 Maksed || =5+ 6 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 || || 299,334 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || „Halduskulud” miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kõik arvnäitajad on esitatud jooksevhindades. || || || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 jj || KOKKU DG: ESTAT ||  Personalikulud || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || || 456,530  Muud halduskulud || 4,038 || 4,118 || 4,201 || 4,285 || 4,371 || || 21,013 ESTAT KOKKU || Assigneeringud || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 || || 477,543 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 || || 477,543 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 jj || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1-5 assigneeringud KOKKU || Kohustused || 152,644 || 154,141 || 155,400 || 156,704 || 157,988 || || 776,877 Maksed || 104,224 || 124,121 || 139,305 || 151,305 || 155,992 || 102,207 || 776,877 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Number || Alamrubriik 1A – Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks (2013) Alamrubriik 1 – Arukas ja kaasav majanduskasv (alates 2014) DG: ESTAT || || || Aasta 2013[44] || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 ja järgmised aastad || || KOKKU  Tegevusassigneeringud || || || || || || || || 29.0205 || Kohustused || (1) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 || || || 280,000 Maksed || (2) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 || || 280,000 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud haldusassigneeringud[45] || || || || || || || || 29.010405 || || (3) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 || || || 19,334 ESTATi assigneeringud || Kohustused || =1+1a +3 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 || || || 299,334 Maksed || =2+2a +3 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 || || 299,334  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kohustused || (4) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 || || || 280,000 Maksed || (5) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 || || 280,000  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 3.500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 || || || 19,334 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 1a assigneeringud KOKKU || Kohustused || =4+ 6 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 || || || 299,334 Maksed || =5+ 6 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 || || 299,334 Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kohustused || (4) || || || || || || || || Maksed || (5) || || || || || || || ||  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1-4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kohustused || =4+ 6 || || || || || || || || Maksed || =5+ 6 || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || Halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 jj || KOKKU DG: ESTAT ||  Personalikulud || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || || 456,530  Muud halduskulud || 4,038 || 4,118 || 4,201 || 4,285 || 4,371 || || 21,013 ESTAT KOKKU || Assigneeringud || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 || || 477,543 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 || || 477,543 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 jj || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1-5 assigneeringud KOKKU || Kohustused || 152,644 || 154,141 || 155,400 || 156,704 || 157,988 || || 776,877 Maksed || 104,224 || 124,121 || 139,305 || 151,028 || 155,992 || 102,207 || 776,877 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist – þ Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || KOKKU || VÄLJUNDID || Täpsustada eesmärgid ja väljundid || Väljundi liik[46] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku || ERIEESMÄRK nr 1[47] pakkuda kvaliteetset statistilist teavet Euroopa Liidu poliitikavaldkondade arendamiseks, järelevalveks ja hindamiseks || - Väljund || Statistikaprojektid || 0,315 || 90 || 24,210 || 85 || 24,694 || 67 || 21,270 || 62 || 21,704 || 58 || 22,129 || 362 || 114,007 || Erieesmärk nr 1 kokku || 90 || 24.210 || 85 || 24.694 || 67 || 21.270 || 62 || 21.704 || 58 || 22.129 || 362 || 114.007 || ERIEESMÄRK nr 2: Rakendada Euroopa statistika uus tootmismeetod || - Väljund || Statistikaprojektid || 0.322 || 90 || 24.210 || 84 || 24.694 || 100 || 31.906 || 94 || 32.555 || 87 || 33.194 || 455 || 146.559 || Erieesmärk nr 2 kokku || 90 || 24,210 || 84 || 24,694 || 100 || 31,906 || 94 || 32,555 || 87 || 33,194 || 455 || 146,559 || ERIEESMÄRK nr 3: Tugevdada partnerlusi ESSi sees ja väljaspool seda || - Väljund || Statistikaprojektid || 0,308 || 20 || 5,380 || 19 || 5,488 || 9 || 2,798 || 8 || 2,856 || 7 || 2,912 || 63 || 19,434 || E