Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses /* COM/2013/0155 final - 2013/0084 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Euroopa Liidu toimimise lepingus (edaspidi „alusleping”) eristatakse komisjonile delegeeritud õigust võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad ning mis täiendavad või muudavad konkreetse seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi, nagu on sätestatud aluslepingu artikli 290 lõikes 1 (delegeeritud õigusaktid), ning komisjonile antud volitusi võtta vastu ühetaolisi tingimusi, mis on vajalikud liidu õiguslikult siduvate aktide rakendamiseks, nagu on sätestatud aluslepingu artikli 291 lõikes 2 (rakendusaktid). Komisjon on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes,[1] alusel võtnud endale kohustuse[2] vaadata aluslepingus kehtestatud kriteeriumide kohaselt läbi õigusaktid, mis praegu sisaldavad viiteid kontrolliga regulatiivmenetlusele. Üldine eesmärk on eemaldada parlamendi 7. koosseisu volituste lõppemise ajaks (juuni 2014) kõigist õigusaktidest sätted, milles viidatakse kontrolliga regulatiivmenetlusele. Nõukogu 9. märtsi 1998. aasta määruse (EÜ) nr 577/98 (tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses),[3] aluslepingu uute eeskirjadega vastavusseviimise kontekstis on komisjonile kõnealuse määrusega antud volitused ümber klassifitseeritud. ELi tööjõuvaatlus on Euroopa ulatuslikem leibkondade uuring. Tulemused, mida ELi tööjõuvaatluse raames tööhõive, töötuse ja tööturult välja jäävate isikute kohta saadakse, moodustavad Euroopa Liidu tööturgu käsitleva statistilise teabesüsteemi aluse. Tööjõuvaatluse abil määratakse kindlaks ka strateegia „Euroopa 2020” kolme peamise eesmärgi näitajad. Liikmesriikide statistikaametid vastutavad valimi moodustamise, küsimustike koostamise, leibkondade seas otseküsitluste korraldamise ning tulemuste Eurostatile edastamise eest vastavalt ühisele koodide süsteemile. Igal aastal täiendatakse tööjõuvaatluse tuumikosa nn lisaküsimustikuga. Kuigi vaatluse tuumikosa pakub võrdset huvi nii liikmesriikide kui ka ELi tasandil, teenivad iga-aastaselt vahetuvad lisaküsimustikud aga peamiselt Euroopa poliitiliste algatuste, nagu Euroopa tööhõivestrateegia, juhtalgatus „Noorte liikuvus”, naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia, Euroopa integratsioonikava ja tööhõivepakett, huve. Lisaküsimustike abil saadavate kõrgekvaliteediliste andmete jätkusuutlik kogumine on ELi poliitikakujundajate jaoks üliolulise tähtsusega ning seega tehakse ettepanek lisada määrusesse rahastamist käsitlev säte. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Konsulteeriti sotsiaalstatistika valdkonna juhtide ja Euroopa statistikasüsteemi komiteega. Mõju hindamist ei olnud vaja. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Käesoleva ettepaneku eesmärgid on järgmised: i) muuta määrust (EÜ) nr 577/98 ja viia see vastavusse uue institutsioonilise keskkonnaga. Eelkõige on eesmärk teha kindlaks, millised on komisjoni volitused, ning kehtestada asjakohane kord meetmete võtmiseks kõnealuste volituste alusel. Aluslepingu artikli 290 kohaselt on komisjonil õigus võtta vastu delegeeritud akte, et määruse (EÜ) nr 577/98 teatavaid mitteolemuslikke üksikasju täiendada või muuta. Komisjon võib eelkõige kiita delegeeritud õigusaktide abil heaks lisaküsimustike sisu, määratlused ning tehnika ja käsitusviiside arenguga kaasnevad kohandused muutujate loendis. Lisaks sellele võib komisjon delegeeritud õigusaktide abil heaks kiita struktuuriliste muutujate loendi, valimi minimaalse suuruse ja vaatluse sageduse. Komisjon peaks tagama, et kõnealuste delegeeritud õigusaktidega ei panda liikmesriikidele ja andmeesitajatele märkimisväärset täiendavat halduskoormust. Komisjonile antakse rakendusvolitused, et tagada statistilise teabe edastamisele ühetaolised tingimused. Selleks kiidetakse eelkõige heaks kasutatavad kontrollivõtted, muutujate kodifitseerimine ja tööhõiveseisundit käsitlevate küsimuste sõnastuspõhimõtete loend vastavalt määruse (EL) nr 182/2011 artiklis 5 kehtestatud korrale. ii) antakse komisjonile võimalus osaleda rahastamises. Seda tehakse seetõttu, et tööjõuvaatluse lisaküsimustikel on ELi poliitika toetamisel suur tähtsus. Selline ELi poolne lisaküsimustike rakendamise rahastamises osalemine peaks toimuma toetuste andmise menetluste abil ilma toetustaotluste esitamiseta. Toetusi antakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruse (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta)[4] artikli 5 lõikes 2 osutatud riiklikele statistikaametitele ja teistele siseriiklikele asutustele. Märkimisväärselt lihtsustatud haldusmenetluste võimaldamiseks ning toetuste haldamisega seotud veariski oluliseks vähendamiseks võidakse teha ettepanek ühekordsete maksete kasutamiseks vastavalt finantsmääruse artikli 124 lõikele 1. · Õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 338 lõige 1. · Vahendi valik Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus. 4. MÕJU EELARVELE Mõju eelarvele on esitatud finantsselgituses. · Euroopa Majanduspiirkond Kavandatavas õigusaktis käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonnaga seotud küsimust, mistõttu tuleks seda laiendada ka Euroopa Majanduspiirkonnale. 2013/0084 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu jõustumisega tuleb komisjonile antud volitused viia vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291. (2) Komisjon on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes,[5] alusel võtnud endale kohustuse[6] vaadata aluslepingus kehtestatud kriteeriumide kohaselt läbi õigusaktid, mis praegu sisaldavad viiteid kontrolliga regulatiivmenetlusele. (3) Komisjonil peaks olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada või muuta konkreetsete seadusandlike aktide teatavaid mitteolemuslikke osi, eelkõige selleks, et võtta arvesse majanduslikku, sotsiaalset ja tehnika arengut. Komisjon peaks tagama, et kõnealuste delegeeritud õigusaktidega ei panda liikmesriikidele ega andmeesitajatele märkimisväärset täiendavat halduskoormust. (4) Nõukogu 9. märtsi 1998. aasta määrus (EÜ) nr 577/98 (tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses),[7] sisaldab viiteid kontrolliga regulatiivmenetlusele ning seepärast tuleks need aluslepingus kehtestatud kriteeriumide kohaselt läbi vaadata. (5) Komisjonil peaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 olema õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada või muuta teatavaid määruse (EÜ) nr 577/98 mitteolemuslikke üksikasju seoses lisaküsimustike sisu, määratluste ning tehnika ja käsitusviiside arenguga kaasnevate kohandustega muutujate loendis. Lisaks sellele peaks komisjonil olema õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, et kiita heaks struktuuriliste muutujate loend, sealhulgas valimi minimaalne suurus ja vaatluse sagedus. (6) On eriti oluline, et komisjon korraldaks ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sh ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. (7) Käesoleva määruse rakendamise ühetaoliste tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. (8) Kuna tööjõuvaatluse lisaküsimustikel on ELi poliitika toetamisel suur tähtsus, toimub ELi poolne lisaküsimustike rakendamise rahastamises osalemine toetuste andmise menetluste abil ilma toetustaotluste esitamiseta. Toetusi antakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruse (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta)[8] artikli 5 lõikes 2 osutatud riiklikele statistikaametitele ja teistele siseriiklikele asutustele. Tööjõuvaatluste tegemiseks antavaid toetusi võidakse eraldada ühekordsete maksete vormis. Sellega seoses peaks ühekordsete maksete kasutamine olema peamine toetuste haldamise lihtsustamise viis. (9) Erandina Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju,[9] artikli 126 lõike 3 punktist e, on tööjõuvaatluse, mille abil määratakse kindlaks ka strateegia „Euroopa 2020” kolme peamise eesmärgi näitajad, tarbeks kogutava teabega kaasneva täiendava halduskoormuse tõttu vaja kaasrahastada riigiametnike palgakulusid isegi juhul, kui asjaomane ametiasutus oleks toetatud meetme võtnud ka ilma ELi toetuseta. (10) Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele ja selleks, et saavutada põhieesmärk viia Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 kohaselt komisjonile antud volitused vastavusse, on vajalik ja asjakohane kehtestada sellist vastavusse viimist käsitlevad eeskirjad määruses (EÜ) nr 577/98. Kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4 ei lähe käesolev määrus kõnealuse eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. (11) Õiguskindluse tagamiseks on vaja, et käesolev määrus ei mõjutaks meetmete vastuvõtu menetlusi, mida on alustatud, kuid mida ei ole enne käesoleva määruse jõustumist lõpule viidud. (12) Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 577/98 vastavalt muuta, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määrust (EÜ) nr 577/98 muudetakse järgmiselt. (1) Artiklit 4 muudetakse järgmiselt: a) lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmise tekstiga: „2. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 7c vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad määratlusi ning tehnika ja käsitusviiside arenguga kaasnevaid kohandusi muutujate loendis. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 7c vastu delegeeritud õigusakte, millega võidakse määrata lõikes 1 täpsustatud vaatlustunnuste hulgast kindlaks muutujate (edaspidi „struktuurilised muutujad”) loend, valimi minimaalne suurus ja vaatluse sagedus, mida tuleb vaadelda üksnes aasta keskmistena 52 nädala kohta, mitte kvartali keskmistena. 3. Komisjon võtab rakendusaktide abil vastu eeskirjad, mis käsitlevad kasutatavaid kontrollivõtteid, muutujate kodifitseerimist ning tööhõiveseisundit käsitlevate küsimuste sõnastuspõhimõtete loendit. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 8 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.” b) lõige 4 jäetakse välja. (2) Lisatakse artiklid 7a, 7b ja 7c: „Artikkel 7a Lisaküsimustikud 1. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 7c vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad täiendavaid muutujaid (edaspidi „lisaküsimustikud”), millega täiendatakse artikli 4 lõikes 1 kirjeldatud teavet, sealhulgas objekt, vaatlusperiood, valimi suurus (sama suur või väiksem kui artikli 3 alusel määratud valim) ja tulemuste edastamise tähtaeg (mis võib erineda vastavalt artiklile 6 määratud tähtajast). 2. Üksikasjalik loend kogutavate andmete kohta koostatakse vähemalt 12 kuud enne kõnealuse küsimustiku kohase vaatlusperioodi algust. Lisaküsimustiku maht ei või olla suurem kui 11 muutujat. Artikkel 7b Rahastamist käsitlev säte EL võib anda rahalist toetust Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 5 lõikes 2 osutatud riiklikele statistikaametitele ja teistele siseriiklikele asutustele artiklis 7a osutatud lisaküsimustike rakendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr XX/XX (Euroopa Liidu sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programmi kohta)[10] artiklile X, [KOM(2011) 609 (lõplik)]. Artikkel 7c Delegeeritud volituste rakendamine 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Kooskõlas artikli 4 lõikes 2 ja artiklis 7a osutatud delegeeritud volituste rakendamisel tagab komisjon, et delegeeritud õigusaktidega ei panda liikmesriikidele ja andmeesitajatele märkimisväärset täiendavat halduskoormust. 3. Artikli 4 lõikes 2 ja artiklis 7a osutatud volitused delegeeritakse komisjonile määramata ajaks alates (Väljaannete Talitus: lisab muutmismääruse jõustumise täpse kuupäeva). 4. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 4 lõikes 2 ja artiklis 7a osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 6. Artikli 4 lõike 2 ja artikli 7a kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud selle suhtes vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast nende teavitamist asjaomasest õigusaktist või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle ajavahemiku möödumist komisjonile teatanud, et ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku pikendatakse Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel kahe kuu võrra.” (3) Artikkel 8 asendatakse järgmisega: „Artikkel 8 Komitee 1. Komisjoni abistab Euroopa statistikasüsteemi komitee, mis on asutatud määrusega (EÜ) nr 223/2009. See komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. 2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.” Artikkel 2 Käesolev määrus ei mõjuta määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud meetmete vastuvõtmise menetlusi, mis on alustatud, kuid ei ole enne käesoleva määruse jõustumist lõpule jõudnud. Artikkel 3 Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel eesistuja FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, mille mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline toetus 3.3. Hinnanguline finantsmõju tuludele FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile[11] 3403 – Statistilise teabe tootmine 1.3. Ettepaneku/algatuse liik ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[12] X Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ (Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Ühenduse statistikaprogramm 2008–2012, VIII jaotis – Tööhõive” Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 99/2013, 15. jaanuar 2013, Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 kohta,[13] jaotis 3.2 „Kodanike Euroopa”. 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Erieesmärk nr... Erieesmärk nr 1 – statistika tootmine Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile 3403 – Statistilise teabe tootmine 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmadele Koguda statistilist teavet konkreetsete tööturuga seotud ja asjaomaste ELi poliitiliste algatustega seotud teemade kohta (igal aastal erinevad teemad, poliitikakujundajate ettepaneku alusel; näiteks 2010. aastal koguti andmeid töö- ja pereelu kokkusobitamise kohta, 2011. aastal puuetega inimeste olukorra kohta tööturul ja 2012. aastal töölt pensionile siirdumise kohta. Võttes arvesse, et kõnealusele teabele on võimalik lisada tööjõuvaatluse tuumikosas regulaarselt kogutud muutujaid, saadakse algatuse raames võrreldavat statistilist tõendusmaterjali teatavate tööturuga seotud ELi algatuste formuleerimiseks ja hindamiseks. 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. Komisjon (Eurostat) määrab kindlaks Euroopa statistikasüsteemi ühtsed juhised tööjõuvaatluse lisaküsimustike rakendamiseks. Statistiliste andmete kvaliteet tagatakse valimi minimaalne suuruse erikontrolli kaudu. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Lisaküsimustike konkreetse teemaga (igal aastal erinev) seotud võrreldavate näitajate avaldamine. Spetsiaalsed väljaanded tulemuste avaldamiseks. Teadusuuringuteks vajalikud mikroandmed. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisaväärtus Teatavaid ELi algatusi käsitlevate tulemuste võrreldavus ELi tasandil, mis on vajalik poliitika kujundamisel. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Kõigi liikmesriikide osalemine on võimalik tagada ainult õigusakti ja liidu rahalise toetusega. Kõikide liikmesriikide osalemine on oluline selleks, et andmed oleksid poliitika kujundamise jaoks kasutuskõlblikud. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Kuna lisaküsimustik on osa tööjõuvaatlusest, siis on selle raames saadud andmed tööjõuvaatlusega kooskõlas ning neid saab sellega samaaegselt kasutada, mis parandab tulemusi. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju ¨ Piiratud kestusega ettepanek/algatus – ¨ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA – ¨ Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA X Piiramatu kestusega ettepanek/algatus – rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, – millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid[14] X Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt ¨ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: – ¨ rakendusametitele – ¨ ühenduste asutatud asutustele[15] – ¨ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele – ¨ (isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses ¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega ¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage) Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”. Märkused EL kaasrahastab andmete kogumist toetustega riiklikele statistikaametitele (kõik on avalik-õiguslikud asutused), mis võib toimuda ühekordsete maksetena vastavalt finantsmäärusele. 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage teostamise tingimused ja sagedus. Rakendamise kvaliteedi kohta esitatakse regulaarselt üksikasjalikke aruandeid vastavalt Eurostati erieeskirjadele. Toetuse saajad peavad esitama kogutud andmed ning vastava kvaliteediaruande. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.2.1. Tuvastatud ohud Otsene eelarve täitmine = olemuslik risk piirdub toetuste haldamisega. 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id) Toetuste lihtsustatud vormi kasutamine võib vähendada vigade ohtu. 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. Kõik potentsiaalsed toetuste saajad on avalik-õiguslikud asutused (riiklikud statistikaametid). Toetusi antakse ilma toetustaotluste esitamiseta. Kehtestatud on kontrollsüsteem, milles võetakse arvesse kõnealuseid spetsiaalseid toetuste andmise menetlusi ning mis hõlmavad toetuste haldamise eel- ja järelanalüüsi. Ühekordsete summade kasutamine vastavalt finantsmääruse artikli 124 lõikele 1 vähendab märkimisväärselt toetuste haldamisega seotud vigade ohtu ning võimaldab seega haldamist oluliselt lihtsustada. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, mille mõju avaldub · Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitme-aastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Kulu liik || Osalus Number [Nimetus…...….] || Liigendatud/ liigendamata ([16]) || EFTA riigid[17] || Kandidaatriigid[18] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses || [XX.YY.YY.YY] || Liigendatud/liigendamata || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Kulu liik || Osalus RUBRIIK 1: Arukas ja kaasav majanduskasv || Liigendatud/ liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses 1a || 04 03 02 01 XX PROGRESS – ELi tööhõive ja sotsiaalpoliitika ning töötingimusi käsitlevate õigusaktide väljatöötamise, rakendamise, järelevalve ja hindamise toetamine || DA || JAH || JAH || EI || EI 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Number || RUBRIIK 1: Arukas ja kaasav majanduskasv DG EMPL || || || Aasta N[19] 2014 || Aasta N+1 2015 || Aasta N+2 2016 || Aasta N+3 2017 || Aasta N+4 2018 || Aasta N+5 2019 || Aasta N+6 2020 || KOKKU  Tegevusassigneeringud || || || || || || || || Eelarverea nr || Kulukohustused || (1) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 14 Maksed || (2) || 0.8 || 0.8 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 11.6 Eelarverea number || Kulukohustused || (1a) || || || || || || || || Maksed || (2a) || || || || || || || || Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[20] || || || || || || || || Eelarverea number: 29.010405 || || (3) || 0.047 || 0.047 || 0.047 || 0.047 || 0.047 || 0.047 || 0.047 || 0.329 EMPL peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 2.047 || 2.047 || 2.047 || 2.047 || 2.047 || 2.047 || 2.047 || 14,329 Maksed || =2+2a +3 || 0.847 || 0.847 || 2.047 || 2.047 || 2.047 || 2.047 || 2.047 || 11.929 Märkus Kõnealune arvutus eeldab 40 % eelmakseid aastal N ning 60 % lõppmakset aastal N+2. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || Halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta N 2014 || Aasta N+1 2015 || Aasta N+2 2016 || Aasta N+3 2017 || Aasta N+4 2018 || Aasta N+5 2019 || Aasta N+6 2020 || KOKKU DG ESTAT ||  Personalikulud || 0.223 || 0.223 || 0.223 || 0.223 || 0.223 || 0.223 || 0.223 || 1.559  Muud halduskulud || || || || || || || || ESTAT KOKKU || Assigneeringud || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || || || || || || || || miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta N 2014 || Aasta N+1 2015 || Aasta N+2 2016 || Aasta N+3 2017 || Aasta N+4 2018 || Aasta N+5 2019 || Aasta N+6 2020 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1-5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 2.270 || 2.270 || 2.270 || 2.270 || 2.270 || 2.270 || 2.270 || 15,890 Maksed || 1.070 || 1.070 || 2.270 || 2.270 || 2.270 || 2.270 || 2.270 || 13,490 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Täpsustada eesmärgid ja väljundid ò || || || Aasta N 2014 || Aasta N+1 2015 || Aasta N+2 2016 || Aasta N+3 2017 || Aasta N+4 2018 || Aasta N+5 2019 || Aasta N+6 2020 || KOKKU VÄLJUNDID Väljundi liik[21] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku ERIEESMÄRK nr 1[22] || Pakkuda kvaliteetset statistikat sotsiaalpoliitika võtmevaldkondades Kirjete arv || Vaatluse mikroandmed || 3,4 eurot/kirje || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 4,066,336 || 14 Erieesmärk nr 1 kokku || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 4,066,336 || 14 KULUD KOKKU || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 4,066,336 || 14 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1. Ülevaade – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta N 2014 || Aasta N+1 2015 || Aasta N+2 2016 || Aasta N+3 2017 || Aasta N+4 2018 || Aasta N+5 2019 || Aasta N+6 2020 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || || || Personalikulud || 0.223 || 0.223 || 0.223 || 0.223 || 0.223 || 0.223 || 0.223 || 1.559 Muud halduskulud || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5[23] välja jäävad kulud || || || || || || || || Personalikulud || 0.047 || 0.047 || 0.047 || 0.047 || 0.047 || 0.047 || 0.047 || 0.328 Muud halduskulud || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || || || || || || || || KOKKU || 0.270 || 0.270 || 0.270 || 0.270 || 0.270 || 0.270 || 0.270 || 1.887 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: hinnanguline väärtus täisarvuna (või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma) || Aasta N 2014 || Aasta N+1 2015 || Aasta N+2 2016 || Aasta N+3 2017 || Aasta N+4 2018 || Aasta N+5 2019 || Aasta N+6 2020  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) 29 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 1.7 || 1.7 || 1.7 || 1.7 || 1.7 || 1.7 || 1.7 XX 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || || || || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || || || || || || || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || || || || ||  Koosseisuvälised töötajad (täistööajale taandatud töötajad)[24] 29 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) || || || || || || || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || || || || || || || XX29 01 04 05[25] || - peakorteris[26] || 0.6 || 0.6 || 0.6 || 0.6 || 0.6 || 0.6 || 0.6 - delegatsioonides || || || || || || || XX 01 05 02 ((lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || 10 01 05 02(lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || Muud eelarveread (täpsustage) || || || || || || || KOKKU || 2.3 || 2.3 || 2.3 || 2.3 || 2.3 || 2.3 || 2.3 XX on asjaomane poliitikavaldkond või eelarvejaotis. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad || Ametnikud täidavad järgmisi ülesandeid: - metoodiline töö vaatluse usaldusväärseks määratlemiseks - IT-töö andmete vastuvõtmiseks, kinnitamiseks ja töötlemiseks - Andmete analüüs, andmete väljastamine ja kasutajatugi Koosseisuvälised töötajad || Liikmesriikide lähetatud eksperdid täidavad järgmisi ülesandeid: - metoodiline töö vaatluse usaldusväärseks määratlemiseks 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – X Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – ¨ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine Ei kohaldata – ¨ ettepanekuga/algatusega seoses võib olla vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[27]. Ei kohaldata 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus – Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist. X Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta N 2014 || Aasta N+1 2015 || Aasta N+2 2016 || Aasta N+3 2017 || Aasta N+4 2018 || Aasta N+5 2019 || Aasta N+6 2020 || Kokku Täpsustage kaasrahastav asutus || 0.86 || 0.86 || 0.86 || 0.86 || 0.86 || 0.86 || 0.86 || 6.02 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || 0.86 || 0.86 || 0.86 || 0.86 || 0.86 || 0.86 || 0.86 || 6.02 Märkus: kõnealused summad on arvestatud eelnevate kulude alusel, kui 70 % kuludest rahastati 2 miljoni euroga. Selle alusel oli kolmandate isikute osa kuludest 0,86 miljonit eurot. Kasumi mitte saamine tagatakse iga toetuse saaja (st iga liikmesriigi) ühekordse summa eelarvestamise kaudu. Hinnanguline mõju tuludele – X Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. – ¨ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: – ¨ omavahenditele – ¨ mitmesugustele tuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Tulude eelarverida: || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[28] Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) Artikkel … || || || || || || || || Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab. Ei kohaldata Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutusmeetod. Ei kohaldata [1] ELT L 55, 28.2.2011, lk 13. [2] ELT L 55, 28.2.2011, lk 19. [3] EÜT L 77, 14.3.1998, lk 3. [4] ELT L 87, 31.3.2009, lk 164. [5] ELT L 55, 28.2.2011, lk 13. [6] ELT L 55, 28.2.2011, lk 19. [7] EÜT L 77, 14.3.1998, lk 3. [8] ELT L 87, 31.3.2009, lk 164. [9] ELT L 298, 26.10.2012, lk 1. [10] Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata. [11] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine. [12] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b. [13] ELT L 39, 9.2.2013, lk 12. [14] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [15] Määratletud finantsmääruse artiklis 185. [16] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud [17] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [18] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani võimalikud kandidaatriigid. [19] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [20] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [21] Väljundid on tarnitavad tooted ja teenused (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jne). [22] Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele. „Erieesmärk/eesmärgid ...” [23] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [24] lepingulised töötajad, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides; kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid. [25] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read). [26] Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) ja Euroopa Kalandusfond (EFF). [27] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24. [28] Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.