ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 17.3.2009 
SEK(2009) 301 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
 
ettepaneku kohta, millega kehtestatakse põhj apoolsete merluusiva rude ja nende püügi 
pikaajaline kava 
 
 
COM(2009) 122 final 
SEC(2009) 300 
 
ET 2   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
 
ettepaneku kohta, millega kehtestatakse põhj apoolsete merluusiva rude ja nende püügi 
pikaajaline kava 
Mõju hindamine käsitleb ettepaneku eelnõud m ääruse kohta, millega asendatakse praegune 
põhjapoolseid merluusivarusid käsitlev t aastamiskava ning seatakse pikaajalised 
majandamiseesmärgid ja rakendusmeetodid seoses kõnealuste varude püügiga. 
Ettepaneku reguleerimisala hõlmab põhjapoolse id merluusivarusid Iirimaa lääne- ja 
lõunaosas, La Manche’i lääneosas ja Biskaia lahes ning nende varude püüki. 
2004. aastal võeti vastu põhjapoolsete merluusiv arude taastamiskava (määrus (EÜ) nr 
811/2004), mis järgnes varasemale erakorraliste meetmete kavale (määrus (EÜ) nr 1162/2001, 
määrus (EÜ) nr 2602/2001 ja määrus (EÜ) nr 494/2002). Taastamiskava eesmärk oli saavutada 140 000 tonni suur une kudekarja biomass (bio massi ennetuslik tase B
pa), piirates 
püügi tõttu varudest eemaldatud merluusikogus t (kalastussuremus F) väärtusele 0,25 ja 
lubatud kogupüügi maksimaalset muutust järjes tikustel aastatel 15 %-ni. Taastamiskava 
eesmärk oli suurendada hävimisohus merluus ivarude kogust minimaalsele ohutule tasemele 
vastavalt ettevaatusprintsiibile. 
Kehtiva määruse kohaselt tuleks taastamiskav a asendada majandamiskavaga, kui varude 
sihttase saavutatakse kahel järjestikusel aast al. ICES peaks STECFi nõusolekul andma teada, 
kui taastamiskavas seatud eesmärgid on saavutatud. 
ICESi ja STECFi hiljutised teadulikud hinna ngud näitavad, et taastamiskava eesmärk on 
saavutatud. Seepärast tuleks taastamiskava asendada majandamiskavaga, et tagada suur saagikus ja varude säästev kasutamine. 
Käesolevas aruandes hinnatakse ühenduse võima lusi tagada põhjapoolsete merluusivarude 
tõhus majandamine. Selles analüüsitakse järgmisi võimalusi.  
Võimalus nr 1: olukorra muutmata jätmine  
Kaalutud on võimalust säilitada olemasolev a taastamiskava kohasel kalastussuremusel 
põhinev majandamine. Kõnealuse võimaluse puhul  jätkatakse püüki kalastussuremuse 
ennetuslikul tasemel (F
pa), mis on 0,25. 
Hinnangu kohaselt mõjutab see valik negati ivselt põhjapoolseid me rluusivarusid, kuna 
püügitase oleks kõnealuste varude jaoks liiga kõrge ja tooks kaasa noorte merluuside vette tagasi laskmise kõrge määra. Lisaks tähe ndaks see loobumist Eu roopa Liidule ühise 
kalanduspoliitika raames pandud kohustustest, millega piiratakse püüki säästvale tasemele, et säilitada kalavarud tasemel, mis võimaldab maksimaalset jätkusuutlikku saagikust, või 
taastada need selle tasemeni, mis oma korda tooks kasu kogu kalandussektorile.  
Võimalus nr 2: majandamiskava  
Selle võimaluse aluseks on maksimaalsel jätkusuutlikul saagikusel põhinev lähenemisviis. 
Selles sätestatakse kalastussuremuse järkjärgu line kohandamine, et kalava rud saaksid taastuda 
maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemeni. Kõnealuse kava raames on kaalutud mitmeid 
eri stsenaariume. 
 
ET 3   ET Hinnangu kohaselt on kõnealusel või malusel lühiajaliselt vähene  negatiivne majanduslik ja 
sotsiaalne mõju merluusipüügiga te gelevale laevastikule, kuid pi kaajaliselt tooks see sektorile 
kasu. Samas leiti, et kõnealune võimalus näitaks ELi tugevat pühendumist jätkusuutlike kalavarude tagamisele. Kõnealuse võimaluse  kohaldamisel toimuksid aga laevastiku 
püügimahu jaoks vajalikud kohandused ja laev astiku majandusliku tasuvuse parandamine 
liiga aeglaselt.  
Võimalus nr 3: laevade utiliseerimine  
Ka see võimalus põhineb maksimaalse jätkusuutliku saagikuse lähenemisviisil, kuid 
soovitatavad kalastussuremuse tasemed saavut ataks lühema ajaga. Kõnealuse võimaluse 
puhul vähendatakse kalastussuremust ja lahe ndatakse laevastiku liig se püügimahu probleem 
vabatahtliku utiliseerimise abil.  
Hinnangu kohaselt näitab see võimalus ELi kohustust saavutada tasakaal kalapüügi ja 
kalavarudega seotud tootmisvõimsuse vahel. Võimaluse abil saaks lühikese ajaga vähendada 
vajalikul määral merluusi kalastussuremust  ning võimaldada väiksema, kuid tõhusama ja 
kasumlikuma sektori arengut. Selle tulemuse l vähendaks süsteem majanduslikku mõju, mida 
kalandussektor võib ülemineku algetapis koged a, ja tagaks jätkusuutlikud kalavarud. 
Kokkuvõte 
Aruandes järeldatakse, et ot sustada tuleks kolmanda võima luse kasuks. Põhjapoolsete 
merluusivarudega seotud probleemi saaks kõige pa remini lahendada nii, et kalastussuremust 
kohandatakse maksimaalse jätkusuutliku saag ikuse tasemeni laevade vabatahtliku 
utiliseerimise abil, millele järgneks stabiilne kalapüük.  
Varasemal ajal püüdis komisjon keskenduda kalastussuremuse järkjärgulisele kohandamisele 
pikaajaliste majandamiskavade ab il, et vältida sotsiaalseid häireid. Praeguses olukorras, kui 
kalandussektori tegevuskulud on märkimisväärse lt suurenenud, tuues kaasa suurema surve 
laevastiku püügimahu kohandamiseks, soovivad sidusrühmad vahendeid ELi laevastiku 
kiiremaks kohandamiseks. Seepärast toetavad merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat 
ning sidusrühmad, kellega on käesoleva poliitika väljaarendamise ajal ulatuslikult 
konsulteeritud, laevade utiliseerimist.