ET    ET  
 EUROOPA  
KOMISJON 
Brüssel, 13.5.2015  
COM(2015) 270 final 
  
Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS, 
milles käsitletakse Poola 2015. aasta riiklikku reformikava 
 
ja esitatakse nõukogu arvamus Poola 2015. aasta lähenemisprogrammi kohta 
 
 
 
ET 2   ET  
 
Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS, 
milles käsitletakse Poola 2015. aasta riiklikku reformikava 
 
ja esitatakse nõukogu arvamus Pool a 2015. aasta lähenemisprogrammi kohta 
 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Liidu toim imise lepingut, eriti selle artikli 121 lõig et 2 ja artikli 148 
lõiget 4, 
võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr  1466/97 eelarveseisundi 
järelevalve ning majanduspolii tika järelevalve ja kooskõlas tamise tõhustamise kohta,1 eriti 
selle artikli 9 lõiget 2, 
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust2, 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone3, 
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi, võttes arvesse tööhõive komitee arvamust, 
võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust, võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust, võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 h eaks komisjoni ettepaneku käivitada uus 
tööhõive ja majanduskasvu strat eegia „Euroopa 2020”, mis põhineb 
majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel. Strateegia keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja 
konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. 
(2) 13. juulil 2010 võttis nõukogu komisjoni ette panekute põhjal vastu soovituse 
liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta. Neid kahte dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks ning liikmesriikidel paluti neid oma majandus- ja tööhõivepoliitikas arvesse võtta. 
                                                
 
1 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. 
2 COM(2015) 270. 
3 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069. 
 
ET 3   ET (3) Nõukogu võttis 8. juulil 2014 vastu soovitu se, milles käsitleti Poola 2014. aasta 
riiklikku reformikava, ja esitas ar vamuse Poola 2014. aasta ajakohastatud 
lähenemisprogrammi kohta. 
(4) 28. novembril 2014 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,4 mis 
tähistab majanduspoliitika koordineerimis e Euroopa poolaasta (2015) algust Samal 
päeval võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi 
aruande,5 milles ei nimetatud Poolat liikmesriig ina, mille olukorda tuleb põhjalikult 
analüüsida. 
(5) 18. detsembril 2014 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks prioriteedid  investeeringute 
suurendamise, struktuurireformide kiire ndamise ning vastutustundliku ja kasvu 
soodustava eelarve konsolideerimise tagamiseks. 
(6) 26. veebruaril 2015 avaldas komisjon Poola 2015. aasta riigiaruande6. Riigiaruandes 
hinnati Poola edusamme 8. juulil 2014 vast u võetud riigipõhiste soovituste täitmisel. 
(7) Poola esitas 29. aprillil 2015 oma 2015. aasta  riikliku reformikava ja 30. aprillil 2015 
oma 2015. aasta lähenemisprogrammi. Se lleks et võtta arvesse kõnealuste 
programmide omavahelisi seoseid, hi nnati neid ühel ja samal ajal. 
(8) Poola suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa [pärast 
ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse lõ petamist 2015. aasta juunis]. Valitsus 
kavatseb 2015. aasta lähenemisprogram mi kohaselt järk-järgult vähendada 
valitsemissektori nominaalset eelarve puudujääki 2015. aastal 3,2 %lt 2,7 %ni SKPst 
ja 2018. aastaks 1,2 %ni SKPst. Komisj oni 2015. aasta kevadprognoosi põhjal võib 
ülemäärase eelarvepuudujäägi lugeda korrige erituks juba 2014. aastal ehk aasta enne 
tähtaega, võttes arvesse, et kontrollväärtust 3 % SKPst ületav puudujääk tuleneb 
netokuludest, mida süsteemne pensionire form eelarvele avaldab. Vastavalt 
lähenemisprogrammile plaanib valitsus saavutada keskpika perioodi eelarve-
eesmärgi – viia struktuurne eelarvepuuduj ääk 1 %-ni SKPst – 2019. aastal. Pärast 
seda, kui valitsemissektori võla suhe SKPsse saavutas 2015. aastal haripunkti 
(51,7 % SKPst), kavatseb valitsus seda 2018. aastal 49,1 %ni vähendada. Eelarveprognooside aluseks olev makr omajanduslik stsenaarium on 2015. aastal 
usutav ja 2016. aastal soodne. Üldise hi ndamise põhjal prognoositakse, et Poola 
täidab 2015. aastal keskpika perioodi eesmärgi suunas liikumiseks nõutava korrektsiooni, kuna netokulude kasv on a llpool sihttaset. Alates 2016. aastast 
kavandatud eelarvepuudujäägi toet useks võetavaid meetmeid ei ole piisavalt täpselt 
kirjeldatud. Komisjoni 2015. aasta keva dprognoosile tuginedes on oht, et 2016. 
aastal kaldutakse nõutavast  korrektsioonist mõnevõrra kõrvale, kuna struktuuriline 
kohandamine ei vasta nõuetele. Seetõttu  on 2016. aastal vaja võtta täiendavaid 
meetmeid. Nõukogu on lähenemisprogrammile  antud hinnangu põhjal ja komisjoni 
2015. aasta kevadprognoosi arvesse võttes se isukohal, et eelduste kohaselt peaks 
Poola stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded üldiselt täitma. Maksutulusid saaks 
suurendada, kui piirata vähendatud käibem aksumäärade laialdast kasutamist ja 
parandada maksuhalduse tõhusust. 
(9) Poola eelarveraamistikule tuleks kasuks, kui  loodaks sõltumatu asutus, kes vastutaks 
eelarve-eeskirjade täitmise eel- ja järelhindamise, makromajanduse ja 
                                                
 
4 COM(2014) 902. 
5 COM(2014) 904. 
6 SWD (2015) 40 (final). 
 
ET 4   ET eelarveprognooside hindamise ning riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse 
analüüsi eest. 
(10) Poola tühistas 2013. aasta lõpus 1999. aasta  süsteemse pensionireformi. Ehkki 1999. 
aasta süsteemse pensionireformi tühistamin e vähendas lühiajaliselt eelarvekoormust, 
ei tugevda see riigi rahanduse pikaajal ist jätkusuutlikkust, kuna suurematest 
sotsiaalkindlustusmaksetest ja väiksematest intressimaksetest tuleneva lühiajalise eelise tasakaalustavad tulevased suuremad pensionimaksed riiklikust pensioniskeemist. Üldiselt kaasnevad 1999. aasta süsteemse pensionireformi 
tühistamisega pikas perspektiivis m õningad ohud Poola riigi rahandusele.  
(11) Põllumajandustootjatele ja kaevuritele antud sotsiaalkindlus tuse privileegid 
takistavad jätkuvalt tööalast  liikuvust ja tekitavad riigi rahandusele märkimisväärseid 
kulusid. Need soodustuste süsteemid hoiavad inimesi tagasi liikumast tootlikumatesse sektoritesse, tekita vad varjatud tööpuudus t ja madalate 
sotsiaalkindlustusmaksete tõttu subsideerivad  neid suures osas maksumaksjad. Poola 
põllumajandussektoris töötab 11,4 % tööjõust,  mis on rohkem kui kaks korda suurem 
ELi keskmisest, luues samas vaid 3,3 % rahvuslikust kogulisa ndväärtusest. Riigi 
toetus põllumajandustootjate sotsiaalki ndlustussüsteemile moodustab peaaegu 1 % 
SKPst ja toetus kaevurite pensionile omakorda 0,5 % SKPst. Seos sissemaksete ja saadavate hüvitiste vahel on väike ja maksed on peamiselt kindlamääralised. Suure sissetulekuga põllumajandustootjaid ei ol e võimalik toetuste saajate hulgast 
süsteemselt välja arvata ja seetõttu on toetuste süsteemi võimalik kuritarvitada. Põllumajandustootjate sissetulekute üle ar vestuse pidamise ja nende hindamise 
süsteemi loomine oleks hädavajalik esimene samm põllumajandustootjate sotsiaalkindlustussüsteemi reformi suunas. 
(12) Poola tööturg on jätkuvalt killustatud. Aju tiste töölepingute sõ lmimise sagedus on 
ELi suurim, samal ajal kui ajutiselt töölep ingult alalisele ülemineku määr on madal ja 
palgaerinevused on ELi suurimad. Jä igad vallandamiseeskirjad, pikad 
kohtumenetlused ja muud tööandjatele kehtestatud kohustused soodustavad 
tähtajaliste ja ebastandardsete töölepingute kasutamist. Lisaks peetakse tööseadustikuga hõlmatud lepinguid väga kulukateks, mis põhjusta b tsiviilõiguslike 
lepingute ( umowy cywilno-prawne ) ülemäärase kasutamise, kuna need lepingud on 
tööandjale atraktiivsed  väiksemate sotsiaalkindlustusmaksete tõttu. Seda liiki (s.t 
väiksemate sotsiaalkindlustusmaksetega) le pingute suur osakaal võib aga vähendada 
pakutava tööhõive kvaliteeti, seda eriti noorte töötajat e puhul. Noorte töötus on 
kõrge, seda ühelt poolt kandidaatide kvalifikatsiooni ja oskuste sobimatuse tulemusena ja teiselt poolt tööturu vajaduste tõttu. Seet õttu on vaja jätkata püüdlusi 
kutsehariduse ja -koolituse süsteemi refo rmimiseks ja elukestvas õppes osalemise 
madala taseme tõstmiseks. Naiste tööturul  osalemise tase on jätkuvalt madal. Selle 
probleemi lahendamiseks on Poola suurenda nud alushariduse kättesaadavust, kuid 
sellest hoolimata on lastehoiuteenuste kättes aadavuse näitaja ELi viletsaimate hulgas. 
(13) Raudteesektoris põhjustavad probleeme kõr ged raudteekasutustasud ja ebapiisav 
riiklik rahastamine. Projektide kavandamise ja rakendamise menetlused on regulatiivse ja halduskeskkonna tõttu enam asti pikad ja koormavad. Ehkki hiljutised 
seadusandlikud muudatused võivad avaldada raudteetranspordile positiivset mõju, ei 
mõjuta need tõenäoliselt 2007.–2013. aasta programmiperioodil algatatud 
investeerimisprojekte. 2014.–2020. aastal suureneb ELi raha stamine raudteesektorile 
oluliselt. 
 
ET 5   ET (14) Komisjon on Euroopa poolaasta raames Poola majanduspolii tikat põhjalikult 
analüüsinud ja avaldanud tulemused Pool a 2015. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud 
ka lähenemisprogrammi ja riiklikku reform ikava ning eelnevatel aastatel Poolale 
esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmeid. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Poola eelarve- ja sotsia al-majanduspoliitika 
jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi normidele ja juhistele, 
pidades silmas vajadust tugevdada Euroopa Liidu üldist majandusj uhtimist ja lisades 
ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavate sse otsustesse. Euroopa poolaasta raames 
koostatud soovitused kajastuvad a llpool esitatud soovitustes 1–4. 
(15) Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu Poola lähenemisprogrammiga 
tutvunud ja tema arvamus
7 selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1, 
SOOVITAB Poolal võtta 2015. ja 2016. aastal järgmisi meetmeid: 
1. Kohandada eelarvet 2015. ja 2016. aasta l pärast ülemääras e eelarvepuudujäägi 
korrigeerimist 0,5 % SKPst keskpika peri oodi eelarve-eesmärgi suunas. Asutada 
sõltumatu eelarvenõukogu. Piirata vähe ndatud käibemaksumäärade kasutust. 
2. Alustada põllumajandustootja te ja kaevurite pensioniko rralduse vastavusseviimist 
muude töötajate pensionikorraldusega ja  võtta vastu järkjärgulise täieliku 
vastavusseviimise ajakava ning kehtestada  põllumajandustootjate sissetulekute üle 
arvestuse pidamise ja nende hindamise süsteem. 
3. Võtta meetmeid ajutiste ja tsiviilõi guslike töölepingute ülemäärase kasutamise 
vähendamiseks tööturul. 
4. Kõrvaldada tõkked raudteeprojek tidesse investeerimise teelt. 
Brüssel, 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja 
                                                 
7 Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.