EUROOPA KOMISJON Brüssel,24.11.2015 COM(2015) 578 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 2015. aasta aruanne Euroopa Liidu arengu- ja välisabipoliitika ning selle rakendamise kohta 2014. aastal {SWD(2015) 248 final}



Aastatuhande arengueesmärgid ja sihid edaspidiseks – inimväärne elu kõigile kõikjal Euroopa Liit (EL) ja selle liikmesriigid olid 2014. aastal taas maailma suurimad arenguabi andjad ning nad edendasid selliseid Euroopa põhiväärtusi nagu rahu, julgeolek, säästev areng, vaesuse vähendamine ja inimõigused kogu maailmas. EL jätkas „Muutuste kava” esmatähtsate valdkondade, eelkõige inimõiguste, demokraatia ja muude hea valitsemistava põhiaspektide ning kaasava ja säästva majanduskasvu toetamist. 2014. aastal töötas EL välja terviklikud lahendused, et tegeleda selliste suurte kriisidega nagu Ukraina konflikt, Kesk-Aafrika Vabariigi ja Lõuna-Sudaani kriisid, Daeshi (Isise) terroritegevus Lähis-Ida piirkonnas ja kaugemal ning Ebola viiruse puhang Lääne-Aafrikas. Komisjoni 2014. aasta juuni teatises „Inimväärne elu kõigile: nägemusest ühise tegutsemiseni” on esitatud ELi seisukoht rahvusvahelistel läbirääkimistel säästva arengu eesmärkide kui aastatuhande arengueesmärkide järelmeetme üle, milles kirjeldatakse peamisi põhimõtteid ja pakutakse välja esmatähtsad valdkonnad ja võimalikud sihid 2015. aasta järgse arengukava ja säästva arengu eesmärkidega seoses. Nõukogu toetas teatist 16. detsembril 2014. Aastatuhande eesmärkide saavutamine Aastatuhande eesmärkide saavutamise tähtaja – 2015. aasta – lähenemisega kaasnesid suured edusammud nende täitmisel. Esimene eesmärk – vähendada vaesust poole võrra – saavutati edukalt viis aastat enne tähtaega, 2010. aastal. Samal aastal jõuti ka eesmärgini vähendada poole võrra nende inimeste osakaalu, kellel puudub juurdepääs puhtale joogiveele. Eesmärk vähendada nälga kannatavate inimeste arvu poole võrra on saavutatav, alatoidetud inimeste osakaal maailmas vähenes 1990.–1992. aasta 23,2 %lt 2010.–2012. aastal 14,9 %le. Aastatuhande eesmärk, et kogu maailma lapsed saaksid täies mahus alghariduse, on täidetud Ladina-Ameerikas ja Kariibi mere piirkonnas, Ida-Aasias ja Vaikse ookeani piirkonnas, Euroopas ja Kesk-Aasias. Suuri edusamme on tehtud alghariduses soolise võrdõiguslikkuse tagamises, arenguriikides on poiste ja tüdrukute suhtarv kooli registreerimisel 97 %. ELi märkimisväärne toetus on kiirendanud edasiminekut tervishoiuga seotud aastatuhande eesmärkide saavutamisel. 2012. aastaks oli alla viieaastaste laste suremus 1990. aastaga võrreldes peaaegu poole võrra väiksem. Samamoodi vähenes emade suremus 1990.–2013. aastal 45 % võrra. Ajavahemikul 2001–2012 kahanes uute HIVi nakatunute arv 44 %. Tuberkuloosi haigestumiste ja sellest tulenevate surmade arv on vähenemas ja eesmärk vähendada selle levikut poole võrra on käega katsuda. Ka malaariaga seotud eesmärk saavutatakse täielikult, sest aastatel 2010–2012 vähenes malaariasse suremuse määr 42 %. Ühine töö tuleviku nimel EL ja selle liikmesriigid on endiselt maailma suurimad ametlikud arenguabi andjad. ELi ühine arenguabi summa ulatus 2014. aastal 58,2 miljardi euroni, mis moodustab 0,42 % summaarsest kogurahvatulust. Ainuüksi ELi liikmesriikide arenguabi kogusumma küündis 2014. aastal 56,1 miljardi euroni, mis moodustab 0,41 % summaarsest kogurahvatulust. Euroopa Komisjon jätkas 2014. aastal arengu poliitilist ja rahalist toetamist kõikjal maailmas, eraldades välise arenguabi jaoks üle 9,9 miljardi euro, mis moodustab umbes 7 % ELi 2014. aasta üldeelarvest.

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 208 sätestatakse: „Liit võtab arengukoostöö eesmärke arvesse muu sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid”. ELi eristab rahvusvahelisel areenil see, et ta lisas poliitikavaldkondade arengusidususe oma esmasesse õigusesse. Junckeri komisjoni ametissenimetamisega 1. novembril 2014 loodi uus töömeetod, mis kujutab endast poliitikavaldkondade seostatuse töövahendit. Komisjoni asepresidentide juhitavad pädevusvaldkondade klastrid soodustavad valdkondadevaheliste poliitikameetmete kujundamist, mis aitab tagada ELi arengukoostöö tõhusust suurendavat laiahaardelist lähenemist arengueesmärkidele. 2014. aastal jätkas komisjon jõupingutusi poliitikavaldkondade arengusidususe suurendamiseks kõikidel tasanditel. 2014. aasta alguses kogusid komisjoni talitused ja Euroopa välisteenistus esimest korda ühiselt delegatsioonidelt aruandeid poliitikavaldkondade arengusidususe kohta. 41 saadud aruannet hõlmasid 62 partnerriiki. Uus komisjon muutis ka volitusi ja nime. Arengu ja koostöö peadirektoraadist sai ülemaailmse arengukava arenemisega seoses rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat (DG DEVCO). Rahvusvahelise koostöö ja arengu valdkonna volinikuks nimetati Neven Mimica. Volinike välisteenistuse töörühm, mida juhatab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni asepresident Federica Mogherini, alustas korrapäraseid kohtumisi 2014. aasta novembris. Töörühma liikmed on järgmiste valdkondade volinikud: rahvusvaheline koostöö ja areng, Euroopa naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimised, kaubandus ning humanitaarabi ja kriisiohjamine. Sõltuvalt iga kohtumise päevakorrateemadest kutsutakse sinna ka muid volinikke. 2014. aastal loodi ka Euroopa naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat (DG NEAR). See toimus pärast seda, kui Euroopa naabruspoliitika direktoraat viidi arengu ja koostöö peadirektoraadist üle endisesse laienemise peadirektoraati. Tuleviku arengukoostöö kavandamine 2014. aasta oli perioodi 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku esimene aasta ja selle jooksul võeti vastu hulgaliselt mitmeaastaste näidisprogrammide dokumente, mis hõlmasid nii kahepoolseid riikliku ja piirkondliku koostöö kui ka temaatilisi programme. Peaaegu kõikides partnerriikidega koostöö arendamist käsitlevates programmitöö dokumentides järgiti põhimõtet, et konkreetseid ELi riigipõhiseid strateegiadokumente enam eraldi ei koostata, vaid programmitöös osutatakse otseselt partnerriigi enda poliitikameetmetele ja strateegiatele. Programmitööd iseloomustas kooskõlas muutuste kavaga suur valdkondlik rõhuasetus ELi abi mõju ja hallatavuse suurendamisele. 2014. aasta aprillis Brüsselis peetud ELi-Aafrika tippkohtumisel anti uut hoogu ELi-Aafrika ühisstrateegiale ja otsustati ELi-Aafrika partnerlust kooskõlas poliitiliste suunistega edasi viia. Ühises tegevuskavas ajavahemikuks 2014–2017 kehtestatud prioriteete kajastati kohe ELi programmitöö protsessis, eelkõige seoses Euroopa Arengufondi raames tegutseva Aafrika rahutagamisrahastuga ja vastloodud üleaafrikalise programmiga, mis on arengukoostöö rahastamisvahendi esimene kogu kontinenti hõlmav programm. Komisjon ja selle liikmesriigid jätkasid 2014. aastal pingutusi arengukoostöö ühise kavandamise nimel. Protsessiga liiguti edasi 18 partnerriigis ning 14 partnerriigis viidi ühise kavandamise dokumentide koostamine lõpuni. Enamik ühise kavandamisega hõlmatud riikidest kuuluvad kas vähem arenenud või väiksema keskmise sissetulekuga riikide hulka, rohkem kui pooled neist liigitab Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) ebakindlateks riikideks. 2014. aastal alustati ELi eelarvest rahastatava kuue uue välisrahastamisvahendi – arengukoostöö rahastamisvahendi, Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi, ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II), stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi, demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi ning partnerluse rahastamisvahendi – rakendamist. Uute vahendite näol on tegemist muutuste kava prioriteetide saavutamise meetmetega. Vahenditele eraldatakse ajavahemikuks 2014–2020 kokku 51,4 miljardit eurot.

ELi eelarvest väljapoole jääv 11. Euroopa Arengufond jõustus märtsis 2015 ning selle rahaliste vahendite maht on 30,5 miljardit eurot, mis on mõeldud koostööks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning ülemeremaade ja -territooriumidega. Muutuste kava rakendamine Peamine abi ja arengu tõhususe tegevuskava raamistik on üleilmne tulemuslik arengukoostöö partnerlus, mis on vabatahtlik ja mitut sidusrühma hõlmav foorum. Üleilmse tulemusliku arengukoostöö partnerluse liikmete esimene kõrgetasemeline kohtumine peeti aprillis 2014 Mexicos, kuhu tuli kokku tõeliselt mitmekesine rühm rahastajaid ja partnereid, et keskenduda arengumaade jaoks olulistele teemadele, edusammude jälgimise ja mõõtmise mehhanismidele ning tõhususe parandamisele kohapeal. Mexico kohtumisel pandi alus 39 vabatahtlikule algatusele. Mexico kohtumisel avati veebiplatvorm „EU Aid Explorer”, mis moodustab osa ELi tegevusest läbipaistvuse suurendamise ja aruandekohustuse parandamise nimel. ELi kodanikud ja partnerid saavad uurida rahastajate vahendite kasutamist ning rahastajad ise saavad parandada kooskõlastatust ja tõhusust. 13. mail 2014 võttis komisjon vastu teatise „Erasektori rolli tugevdamine kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu saavutamisel arenguriikides”. Selles uues strateegias käsitletakse erasektori kaasamist ELi arengukoostöö uue ja üliolulise mõõtmena, püüdes parandada ärikeskkonda ja erasektori arendamise tingimusi partnerriikides ning innustada erasektorit arengukoostöös rohkem osalema. Komisjon kinnitab, et segarahastamine – ehk ELi toetuste kombineerimine teiste avalike või erarahastajate laenude või kapitaliga – on oluline viis, mille abil võimendada arengu valdkonna täiendavaid vahendeid. 2014. aasta lõpuks rahastati ELi eelarvest, Euroopa Arengufondist ja liikmesriikidest pärit rohkem kui 1,99 miljardi euroga 233 projekti ja kaasati umbes 19 miljardi euro ulatuses laene Euroopa finantsasutustelt ja piirkondlikelt arengupankadelt. Segarahastamine aitas ELi toetusi ja tururahastamist strateegiliselt ühendades kaasata ELi partnerriikides rohkem kui 44 miljardi euro ulatuses investeeringuid. 2014. aastal suurendasid ELi toetused, mis ulatusid kokku 419 miljoni euroni, investeeringute kogumahtu peaaegu 7,7 miljardit eurot. Komisjon võttis endale kohustuse suurendada ELi abi osakaalu innovaatiliste rahastamisvahendite kaudu ning määras kindlaks vahendid, peamised valdkonnad ja sektorid, kus segarahastamist saaks rohkem kasutada. Alates 2011. aasta novembrist ja pärast seda, kui sõlmiti uus kokkulepe tegevuse kohta ebakindlates riikides, on tehtud suuri edusamme praeguse arengupoliitika ja sellega seotud tavade parandamiseks riigi tasandil ja reformide kaudu. EL osaleb aktiivselt OECD rahvusvahelises konfliktide ja ebakindlate olukordade võrgustikus ning valitsustevahelises rahvusvahelises dialoogis rahutagamise ja riigi ülesehitamise teemal. Inimõiguste jõulise edendajana pidas EL 2014. aastal arutelusid 37 partnerriigi ja piirkondliku rühmitusega. ELi pühendumus kõnealuses valdkonnas väljendus kõiki inimõiguste aspekte hõlmavate õiguspõhise lähenemise töövahendite väljatöötamises ja kasutamises ELi arengukoostöös. Mais 2014 väljendati ülemkogu järeldustes heameelt selle märkimisväärse sammu üle. Lähtudes ELi poliitilisest eesmärgist toetada selliseid valitsusväliseid osalejaid nagu kodanikuühiskonna organisatsioonid ja kohalikud omavalitsused, võeti 2014. aasta juulis arengukoostöö rahastamisvahendi raames vastu kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike ametiasutuste temaatiline programm, mille eesmärk on suurendada nimetatud osalejate kaalu partnerriikides.

2014. aastal eraldati 56 riigile kokku 152 miljonit eurot riigipõhist toetust kodanikuühiskonna organisatsioonide meetmeid toetavate riigi tasandi algatuste elluviimiseks juhtimise, riigiasutuste vastutuse ja kaasava poliitika kujundamise tugevdamise valdkonnas. Samuti eraldati 29 riigile kokku 14,5 miljoni euro ulatuses riigipõhist toetust kohalikke omavalitsusi ja kohalike omavalitsuste riiklikke ühendusi toetavate riigipõhiste algatuste elluviimiseks. 2014. aastal kinnitati eelarvetoetusega seotud 2011. aasta poliitikameetmete häid tulemusi ja selle uut rakenduslikku käsitusviisi. See on parandanud märgatavalt järjepidevust, aruandlust, riskijuhtimist ja poliitilist dialoogi. 2014. aasta lõpuks oli 84 riigis ning ülemeremaal ja -territooriumil ellu viidud 233 eelarvetoetuse programmi kokku 11,175 miljardi euro ulatuses. 2014. aastal küündisid eelarvetoetuse väljamaksed üle 1,6 miljardi euro, moodustades 15,9 % ametliku arenguabi väljamaksetest. EL tahab endiselt eraldada vähemalt 20 % ELi toetusest sotsiaalsele kaasatusele ja inimarengule. Kooskõlas Euroopa Parlamendi ees võetud kohustustega moodustavad inimarenguga seotud toetused praegu 25 % vahenditest, mis on eraldatud arengukoostöö rahastamisvahendi raames üleilmsete avalike hüvede ja probleemide temaatilisest programmist. Teadusuuringud ja innovatsioon võivad arengut hoogustada, parandades ELi programmi „Horisont 2020” kaudu inimpotentsiaali ja taristut ning kujundades uusi teenuseid ja tooteid. Veel on EL võtnud selge kohustuse eraldada vähemalt 20 % oma kogukulutustest kliimavaldkonnale. Keskkonna ja kliimamuutuste probleemide süvalaiendamine arengukoostöös püsib esmatähtsal kohal ning kliimameetmetele eraldatakse eelarvest vähemalt 20 %. Teine tähtis poliitiline eesmärk on elurikkuse rahastamise kahekordistamine 2015. aastaks. 22. mail 2014 sai alguse juhtalgatus „ELi bioloogiline mitmekesisus kogu eluks (B4Life)”, et aidata vaesematel riikidel kaitsta oma ökosüsteeme, võidelda looduslike liikidega seotud kuritegevusega ja arendada välja keskkonnahoidlikku majandust. Algatuse hinnanguline eelarve ajavahemikuks 2014–2020 on kuni 800 miljonit eurot. 2014. aastal alustati soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamisega seotud ELi toetuse strateegilist hindamist partnerriikides. Kaasav ja jätkusuutlik majanduskasv Kogu maailmas ei ole umbes 1,4 miljardil inimesel elektrit ja peaaegu kolm miljardit kasutab toidu keetmisel ja kütmisel tahkekütust (traditsiooniline biomass ja kivisüsi). Energiavaldkond on seotud vaesuse kaotamise, puhtale veele juurdepääsu, majanduskasvu, tervise, hariduse, naiste mõjuvõimu suurendamise ja toiduga kindlustatusega. 2014. aasta septembris New Yorgis toimunud ÜRO kliimaalasel tippkohtumisel allkirjastas EL koos Aafrika riikidega viis ühisdeklaratsiooni suurema energiaalase koostöö kohta, et tugevdada poliitilisi sidemeid partnerriikide poliitiliste kohustuste vahel energiavaldkonnas ning soodustada ELi ja teiste asjaomaste rahastajate toetatud meetmeid. Erasektori investeeringute hoogustamiseks energiale juurdepääsu tagamise valdkonnas eraldati 75 miljonit eurot. Esitati maapiirkondade elektriga varustamise rahastamise uue algatuse (ElectriFI) ettepanek, et tugevdada veelgi energiaalaseks koostööks, eelkõige maapiirkondade elektriga varustamiseks eraldatud ELi vahendite kasutamist, jätkusuutlikkust ja mõjujõudu. Hea valitsemistava EL jätkas 2014. aastal demokraatia toetamist kogu maailmas, alates ELi naabrusest kuni Sahara-taguse Aafrika, Aasia ja Ladina-Ameerikani. Valimiste, parlamentide ja erakondade ning meedia arendamise toetamiseks eraldati üle 93 miljoni euro.

EL jätkas 2014. aastal Aafrika valitsemisstruktuuri väljatöötamise toetamist, eraldades 9,8 miljonit eurot Aafrika Liidu komisjonile, et parandada valimiste vaatlemise võimekust, ning Üleaafrikalisele Parlamendile, inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjonile ning Inimõiguste ja Rahvaste Õiguste Aafrika Kohtule. ELi valimisvaatlusmissioonidel jätkati demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi kaudu saadud 40 miljoni euro suuruse aastaeelarvega demokraatliku valimisprotsessi vastu usalduse loomist ning selle usaldusväärsuse ja läbipaistvuse edendamist. 2014. aastal saadeti seitse ELi valimisvaatlusmissiooni Egiptusesse, Guinea Bissausse, Kosovosse, Malawisse, Maldiividele, Mosambiiki ja Tuneesiasse. Afganistani saadeti valimiste hindamise töörühm ning üheksa valimisekspertide missiooni saadeti Alžeeriasse, Boliiviasse, El Salvadori, Fidžile, Iraaki, Liibüasse, Mauritaaniasse, Nigeeriasse ja Taisse ning kaks valimiste järelmissiooni saadeti Nigeeriasse ja Kongo Demokraatlikku Vabariiki. Õigusemõistmise tugevdamine Õiglus ja õigusriigi põhimõte olid 2014. aastal jätkuvalt ELi eesmärkide ja tegevuse keskmes. EL oli endiselt seotud õiguskorra, julgeoleku ja õigussuutlikkuse suurendamise programmidega enam kui 50 riigis üle maailma. Kolmandate riikide kohtusüsteemide tugevdamise jõupingutusi toetades aitas EL ületada riikide ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu suutlikkuse vahel haigutavat lõhet. Korruptsioon on arengu peamine takistus. EL uuendas oma korruptsioonivastast pühendumust 2014. aasta teatisega „Inimväärne elu kõigile: nägemusest ühise tegutsemiseni”, edendades kohaste õigusraamistike ja riiklike poliitikameetmete vastuvõtmist ja rakendamist 2015. aasta järgses raamistikus. 2014. aastal tegeleti korruptsioonivastase võitlusega projektide raames – mille maksumus oli kuni 77 miljonit eurot – riigi tasandil läbi õiguste kaitse, teadlikkuse tõstmise ja aruandluse ning kontrolli-, järelevalveorganite ja kohtuvõimu suutlikkuse suurendamise. Rahu ja stabiilsus Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend lubab ELil tekkivates kriisiolukordades sihipäraste meetmetega kiiresti reageerida. 2014. aastal võimaldas see ELil osutada kiireloomulist ja õigeaegset abi seoses selliste kiiret tähelepanu nõudnud kriisidega, nagu need, mis leidsid aset Ukrainas, Süürias/Iraagis, Kesk-Aafrika Vabariigis, ning seoses Ebola viiruse puhanguga. Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi kõnealused meetmed moodustavad harilikult osa ELi esialgsest tegevusest rahumeelsete ühiskondade ülesehitamisel ning vaesuse kaotamisel nõrkades ja konfliktidest haaratud riikides, mis on ELi jaoks esmatähtis. 2014. aastal jätkas EL protsessi „New Deal” (uus kokkulepe tegevuse kohta ebakindlates riikides) toetamist, et tagada ELi tegevuse positiivne mõju vaesuse vähendamisel ja konfliktide ennetamisel. 2014. aasta lõpus osales EL 16 ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika tsiviil- ja sõjalises missioonis või -operatsioonis kohapeal. 2014. aastal pandi alus kahele tsiviilmissioonile (EUCAP Sahel Mali ja EUAM Ukraine) ja ühele sõjalisele operatsioonile Kesk-Aafrika Vabariigis (EUFOR CAR). Ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonid erinevad suuruse (10–1 000 töötajat) ja ülesannete poolest. Üks sõjaline missioon käivitati Malis 2013. aastal (EUTM Mali) ja see kestab kuni 2016. aastani. Alates Mali poliitilisest ja julgeolekukriisist on EL jätkuvalt toetanud Mali territoriaalset terviklikkust, põhiseadusliku korra taastamist riigis ja püüdu kriis dialoogi kaudu poliitiliselt lahendada. EL kaasati Alžiiri rahuprotsessi kaasvahendajana juunis 2014. 2014. aastal kirjutati mitmete nõrkade Ebola epideemiast haaratud riikidega, sealhulgas Guinea, Sierra Leone ja Libeeria, alla riigi ülesehitamise lepingud, et toetada tervishoiuteenuseid, säilitada makromajanduslik stabiilsus ja luua epideemiaga seotud meetmete jaoks eelarvepoliitiline manööverdamisruum.

EL toetas Kesk-Aafrika Vabariigis piirkondlikke stabiliseerimiseks tehtavaid jõupingutusi. Alates jaanuarist 2014 nimetati ametisse uus üleminekuvalitsus ja septembris asendati Aafrika Liidu missioon MISCA ÜRO rahuvalveoperatsiooniga MINUSCA. EL on suurim ametliku arenguabi andja Kesk-Aafrika Vabariigile ja 15. juunil 2014 käivitati innovaatiline ELi hallatav mitme rahastajaga usaldusfond „Bêkou”. Seda uut usaldusfondi toetati 2014. aastal 36 miljoni euroga, kuhu andsid oma panuse Euroopa Arengufond, Prantsusmaa, Saksamaa ja Holland. Lisaks eraldati kõnealusele fondile riigi ülesehitamise lepingu raames 27 miljonit eurot hariduse ja tervishoiu jaoks, 20 miljonit eurot valimisprotsesside jaoks ja 33 miljonit eurot eelarvetoetust ebakindlate olukordade lahendamiseks, mis võimaldas säilitada riigi põhifunktsioonid. Detsembris 2013 esitati liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni ühisteatises „ELi terviklik lähenemisviis väliskonfliktidele ja -kriisidele” ettepanekud, kuidas tugevdada ELi välistegevuse ühtsust, terviklikkust ja tõhusust, pöörates erilist tähelepanu konfliktidele ja kriisiolukordadele. Pärast ülemkogu 2014. aasta mai järeldusi ELi tervikliku lähenemisviisi kohta töötasid komisjoni talitused ja Euroopa välisteenistus koostöös ELi liikmesriikidega välja tegevuskava, mis võeti vastu 2015. aastal. EL jätkas 2014. aastal Aafrika Sarve jaoks kavandatud strateegilise raamistiku rakendamist, järgides terviklikku lähenemisviisi rahule ja stabiilsusele piirkonnas. Riikide tasandil haaras EL juhtiva rahvusvahelise partneri rolli Somaalias, osutades poliitilist, rahalist ja julgeolekuga seotud toetust. EL oli jätkuvalt ka Aafrika Liidu missiooni Somaalias (AMISOM) suurim rahaline toetaja. 2014. aastal kiideti heaks Euroopa Arengufondist 89 miljoni euro suuruse toetuse eraldamine Somaaliale. Kahepoolne koostöö Süüria valitsusega on peatatud aates 2011. aastast, kuid 2014. aastal anti Süüria raskustes olevate kodanike toetamiseks Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi kaudu hädavajalikku humanitaarabi (41 miljonit eurot). Nende vahenditega toetati tervishoiu- ja haridusvaldkonna meetmeid ning aidati leida elatusvahendeid ja suurendada kodanikuühiskonna suutlikkust. Samuti toetati naaberriike, eelkõige Jordaaniat ja Liibanoni kriisist tulenevate tagajärgedega toimetulekul. 2014. aastal eraldati neile kolmele riigile Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi kaudu kokku 213 miljonit eurot. Jordaanias kasutati abi peamiselt Süüria pagulaste laste hariduskulude hüvitamiseks. Liibanonis kasutati abi riigi taristu, sealhulgas koolide, esmatasandi arstiabi ja reovee puhastamise probleemidega tegelemiseks. Süüria kriisile reageerimise ELi piirkondliku sihtfondi (nn Madadi fondi) loomiseks eraldati 20 miljonit eurot, millele lisandus Itaalia kui esimese kaasrahastajast partneri eraldatud kolm miljonit eurot. Strateegilised partnerlused ELil on strateegiline huvi arendada sidemeid partneritega, kelle tähtsus maailmaasjades kaasarääkimisel on üha olulisem, sealhulgas riikidega, kes ei ole enam kahepoolse arenguabi suhtes rahastamiskõlblikud, nagu Brasiilia, Hiina, India ja Mehhiko. Lisaks tugevdab EL õiglast partnerlust tärganud turumajandusega riikidega (näiteks Kagu-Aasia, Ladina-Ameerika). Kõnealuste vajadustega tegelemiseks võeti 2014. aastal vastu partnerluse rahastamisvahend. Partnerluse rahastamisvahendist toetatakse ELi sisepoliitika välismõõdet, mis ulatub konkurentsivõimest ja rändest kuni teaduse ja innovatsioonini, ning selle raames tegeletakse suurte ülemaailmsete probleemidega nagu energia, julgeolek, kliimamuutused ja keskkonnakaitse, ning ELi majandusdiplomaatia konkreetsete aspektidega. Vahendi raames toetatakse ka avalikku diplomaatiat (sealhulgas kultuuridiplomaatiat) ning ELi väärtuste ja huvide edendamisega seotud teavitustegevust. Solidaarsus ja toetus ELi humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat (DG ECHO) eraldas 2014. aastal enam kui 1,3 miljardit eurot abi looduskatastroofide, relvastatud konfliktide ja pikaajaliste kriisidega tegelemiseks.

Lääne-Aafrika kõige olulisem probleem 2014. aastal oli Ebola viiruse puhang, mis tappis üle 11 000 inimese. Komisjon kui üks esimesena reageerinud rahvusvahelistest doonoritest võttis arengu ja esmase taastusabina 2014. ja 2015. aastal kasutusele 210 miljonit eurot. Koos täiendavate humanitaarabi eraldiste ja 138,4 miljoni euroga ravi, diagnostika ja vaktsiinide teadusuuringute jaoks ulatus Euroopa Komisjoni kogutoetus 414 miljoni euroni. ELi panus, sealhulgas toetused ELi eelarvest ja liikmesriikidelt, ulatus kokku enam kui 1,2 miljardi euroni. Lisaks eraldas tööstus innovatiivsete ravimite algatuse raames üle 100 miljoni euro. Komisjoni märkimisväärne toetus ülemaailmsetele tervisealastele algatustele nagu ülemaailmne vaktsineerimise ja immuniseerimise liit (GAVI) on aidanud teha edusamme aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel, eelkõige vähendada alla viieaastaste laste suremust. Ülemaailmne vaktsineerimise ja immuniseerimise liit võttis 2014. aastal uue kohustuse muuta pneumokoki vaktsiinid kättesaadavamaks vähem arenenud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikides, milleks eraldati 10 miljonit eurot. Parlament ja nõukogu kiitsid juunis 2014 heaks ELi osalemise mitme liikmesriigi ühiselt algatatud Euroopa ja arengumaade kliiniliste uuringute partnerluse teises programmis koos Sahara-taguse Aafrikaga ning ELi 683 miljoni euro suuruse panusega. ELi rahaline toetus ülemaailmsele haridusprogrammile on aidanud kaasa jõupingutustele parandada haridusvaldkonna aastatuhande arengueesmärkide saavutamist. Juunis 2014 võõrustas komisjon Brüsselis üleilmse hariduspartnerluse teist hariduse täiendamisele pühendatud konverentsi. Konverentsil võeti enneolematu kulukohustus – 26 miljardit eurot lisaks hariduse riiklikule rahastamisele. Sooline võrdõiguslikkus oli 2014. aastal endiselt üks suurimaid probleeme ning EL kasutas laiaulatuslikku reageerimisstrateegiat, mis hõlmas soolise ebavõrdsusega seotud tegevuse tugevat süvalaiendamist praktiliselt kõigisse suurematesse abiprogrammidesse. Vastselt vastuvõetud arengukoostöö rahastamisvahendi üleilmsete avalike hüvede ja probleemide programmis on ajavahemikuks 2015–2020 reserveeritud üle 100 miljoni euro naiste ja laste heaolu tagamiseks, osutades erilist tähelepanu sellistele kahjulikele tavadele nagu naiste suguelundite moonutamine/lõikamine, laste varajased ja sunnitud abielud. Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine on olulised arengumeetmete valdkonnaülesed aspektid. Naiste oluline roll Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide kõigis arenguvaldkondades kerkis eriti esile uuringus „AKV naised, arengus osalejad”. See väljaanne näitlikustas rohujuure tasandi organisatsioonide üliolulist rolli naiste õiguste teostamisel ja nende panust säästvasse arengusse. Kümme aastat pärast 26. detsembri 2004. aasta laastavat tsunamit aitab EL endiselt aktiivselt kaasa piirkonna taastamisele. Viimase kümnendi jooksul on Euroopa Komisjon eraldanud kogu piirkonna (Indoneesia, Sri Lanka, India, Maldiivid ja Tai) tsunami ohvritele humanitaarabi raames kokku 123 miljonit eurot. Ainuüksi Indoneesias on taastamistöödele kulunud lisaks 200 miljonit eurot. Tulevikku vaadates EL nimetas 2015. aasta Euroopa arenguaastaks (EYD2015), mille juhtlause on „Meie maailm, meie väärikus, meie tulevik”. EYD2015 on täiesti esimene Euroopa arenguaasta ja selle eesmärk on tõsta ELi kodanike ja muude sidusrühmade teadlikkust ELi välistegevusest arenguvaldkonnas. 2015. aasta on rahvusvahelise arengu jaoks pöördeline aasta, mil vaesuse kaotamise ja säästva arenguga tegelemisel minnakse üle integreeritud lähenemisviisile. Kolm kõrgetasemelist rahvusvahelist kohtumist pakuvad võimalust leppida kokku uues tegevuskavas, sealhulgas koostada 2030. aasta säästva arengu tegevuskava koos säästva arengu eesmärkidega; juulis 2015 toimub Addis Abebas arengu rahastamise kolmas rahvusvaheline konverents ja septembris New Yorgis ÜRO säästva arengu tippkohtumine. Samuti on oluline, et detsembris 2015 Pariisis toimuval ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverentsil (UNFCCC COP21) kavatsetakse vastu võtta olulised eesmärgid kliimamuutuste piiramiseks, mis mõjutab olulisel määral rahvusvahelise arengupoliitika meetmeid. Ühine kavandamine jätkub ka 2015. aastal ja esimene aruandlus uue rahvusvahelise koostöö ja arengu tulemuste raamistiku alusel on kavandatud 2015. aasta viimasesse kvartalisse.