ET Euroopa Liidu Teataja C 185/15

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Turism – piirkondliku koostöö liikumapanev jõud ELis“

(2017/C 185/03)

Raportöör: Hans-Peter WAGNER (AT/EPP), Breitenwangi vallavanem

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Mitmetasandiline juhtimine

1. toetab ELi poliitikat, mis seisneb Euroopa kinnistamises juhtiva, kõige sagedamini külastatava piirkonnana maailmas, kuhu saabus 2015. aastal 51,4 % kõigist rahvusvahelistest turistidest ehk ligikaudu 609 miljonit inimest, (1) ning sektori jätkusuutlikkusse, innovatsiooni, majanduskasvu ja tööhõivesse antava panuse maksimeerimises;

2. tõstab esile, et vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 195 kuulub turism liikmesriikide pädevusse ja EL on pädev võtma meetmeid liikmesriikide ning seega ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste meetmete toetamiseks, koordineerimiseks või täiendamiseks selles valdkonnas. Seejuures on nende pädevusi arvestades keskne tähtsus kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel, sest paljudel piirkondadel on selles valdkonnas ainupädevus. Arvestades turismi tähtsust ühtse turu seisukohast, on tarvis nii liikmesriikide, kohaliku ja piirkondliku valitsustasandi koostööd, järgides seejuures subsidiaarsuse ja mitmetasandilise valitsemise põhimõtteid, kui ka ühiseid Euroopa põhimõtteid, kriteeriume ja Euroopa lisaväärtusega meetmeid;

3. kutsub Euroopa Komisjoni üles vaatama läbi 2010. aasta turismistrateegia, algatama ELi integreeritud turismipoliitika seotuna kõigi asjakohaste ELi poliitikatega, suurendama turistide usaldust turismisektori vastu tervikuna, tugevdama komisjoni hooajalisuse käsitlust ning esitama mitmeaastase tööprogrammi, mis sisaldaks selgeid eesmärke, näitajaid ja meetmeid turismi valdkonnas;

4. kutsub ELi liikmesriike üles töötama ELi turismistrateegia alusel välja riikliku turismipoliitika, konsulteerides kohalike ja piirkondlike omavalitsustega;

5. nõuab, et kõigisse makropiirkondlikesse strateegiatesse (2) lisataks turismipeatükk. Komisjonil palutakse koostada koos komiteega tegevuskava, mis sisaldaks võimalikke turismialaseid eesmärke makropiirkondade jaoks;

6. toonitab, et turism on praegu üks kiiremini kasvavaid sektoreid Euroopas – see on sektor, mis hoogustab üleilmset majanduskasvu ja arengut, loob miljoneid töökohti, suurendab eksporti ja investeeringuid ning muudab inimeste elusid. Tegemist on sektoriga, mis toetab kultuurilise mitmekesisuse ja väärtuste jagamist ning aitab aktiivselt kaasa Euroopa identiteedi järkjärgulisele tugevnemisele nooremate põlvkondade hulgas;

7. kutsub piirkondi ja linnu üles koostama selle jätkuna turismistrateegiaid, mis oleksid kooskõlas Euroopa ja makropiirkondlike strateegiatega, ja kutsub üles avaliku sektori omavahelisele koostööle ning looma avaliku ja erasektori partnerlusi uute turismitaristute arendamiseks, edendamiseks ja elluviimiseks, võttes arvesse Euroopa vananeva elanikkonna vajadusi ja võimaldades eakatel kogu liidus takistusteta reisida. Need strateegiad tuleb ühendada sihtkohtades turismi hoogustamise kavade arendamisega, et parendada nii avaliku kui ka erasektori ressursse ja rajatisi, mis suurendavad nende konkurentsivõimet. Parendusi on tarvis ka nendes kinnistunud sihtkohtades, kus olemasolevate ressursside ligitõmbavus turistide jaoks on ajaga vähenenud;

8. kutsub liikmesriike ja Euroopa Komisjoni üles võimaldama ja aktiivselt toetama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste piiriülest koostööd turismi valdkonnas;

9. soovib, et loodaks sektoriüleseid kohalikke ja piirkondlikke platvorme (3) võrgustumiseks, sihtkohtade strateegiliseks arendamiseks ja turustamiseks, (4) et pidada dialoogi ning tutvustada häid tavasid ja oskusteavet ELi rahastamisvahendite kasutamise kohta;

10. meenutab, et turism on piiriülese koostöö jaoks üks olulisemaid poliitikavaldkondi Euroopas. Piiriülese koostöö struktuure, sh ETKRe ja euroregioone kutsutakse üles lihtsustama piiriüleste turismistrateegiate (nt transpordi- või turundusstrateegiad) abil piiriülest ning riikide- ja piirkondadevahelist koostööd ning looma sellega heaolu, suurendama tööhõivet ja tagama, et piirkonnad suudavad tarbijatele rohkem pakkuda. Seejuures peaksid nad ära kasutama kõik võimalikud Euroopa abivahendid (nt EFSI, ESIF, Interreg, Horisont 2020), kaasates sektoriga seotud kogenud organisatsioone, rühmitusi või võrgustikke;

Turism ja taristu

11. nõuab avaliku ja erasektori vahendite kasutamist, et parandada kaugemates piirkondades, mägipiirkondades, saartel ja rannikupiirkondades jätkusuutlikult reisi- ja turismitaristut, (5) mis on paljudes valdkondades ka üldhuviteenuste huvides, selleks et tagada turismipiirkondade ligipääsetavus, varustamine ja konkurentsivõime, ning nõuab, et — parandataks süsteemi, mille abil Eurostat (või muud organisatsioonid, nagu Euroopa Reisikomisjon või ÜRO Maailma Turismiorganisatsioon) kogub ja töötleb andmeid turismivoogude (transiitreisijaid ja kindla sihtkohaga reisijad) kohta; — Eurostat kaasataks selleks, et oleks võimalik pakkuda andmete ulatuslikumaid territoriaalseid liigitusi (enam kui NUTS 2(1)) ja kohandada need uute vajaduste ja nõudmistega (nt juurdepääsu puudutavate parameetrite hõlmamine, CO2-heide). Nii oleks sihtkohtadel võimalik kasutada kindlaid ja võrreldavaid andmeteid, et hinnata ja parandada ressursside kasutamist jätkusuutlikkuse aspektist; — suure liiklus- ja keskkonnakoormuse ning turismipiirkondade taristu ülekoormatuse tõttu edendataks kõigil valitsustasanditel suutlikkuse ja sihtkohtade haldamist; — loodaks rahalisi stiimuleid turismivoogude hajutamiseks ja üleeuroopaliseks koordineerimiseks, (6) pannes selge rõhu hooajalisuse kaotamisele; — vaadataks läbi komisjoni valge raamat, mis käsitleb konkurentsivõimelist üleeuroopalist liikuvussüsteemi, eeskätt tundlikes piirkondades (sh linnastud, looduspiirkonnad) transiidikoormuse vähendamiseks, katkestusteta uksest ukseni reisiahela, ühistranspordi kohta teabe ja pakkumiste (7) ning ühistranspordi, eeskätt rongiliikluse (8) edendamise meetmete, samuti Euroopa ja riiklike jalgrattateede ja pikkade matkaradade edendamise meetmete tagamiseks;

12. kutsub üles hõlmama Euroopa, riiklikesse ja piirkondlikesse turismistrateegiatesse terrorismivastase võitluse, julgeoleku – eelkõige avalikes kohtades – ja kodanikukaitse küsimused, iseäranis seoses kriisikommunikatsiooni ja -ohjamisega riiklikes, piirkondlikes ja kohalikes hädaolukorra lahendamise plaanides ja protsessides;

Investeeringud turismivaldkonnas

13. kutsub komisjoni üles vaatama mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamisel põhjalikult läbi oma lähenemisviisi turismile Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raames, kuna ta on praegu tegelikult välistanud mõnes riigis turismi edendamise neist vahenditest, kuigi kõnealuste riikide paljudes piirkondades on vähem arenenud alasid, kus turism on praktiliselt ainus võimalik vahend arenguks (nt rahvuspargid, keskkonnakaitsealad jne);

14. toonitab vajadust investeerida Euroopa turismi konkurentsivõimesse. Iseäranis VKEd peavad paremini kasutama digitaalse ühtse turu strateegiat ja sellega kaasnevaid toetuspakette (Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI), Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, EMKF, Interreg, Urbact, LIFE, Horisont, COSME, Loov Euroopa, Erasmus+, EaSI) (9). Seoses sellega oleksid teretulnud täiendavad algatused ja koolitused VKEdele vahendite tõhusamaks kasutamiseks;

15. toetab nõudmist hõlmata ELi aastaeelarvesse Euroopa turismi edendamisele suunatud eelarverida, millelt rahastataks innovaatilisi, konkurentsivõimelisi, jätkusuutlikke, piirkondadevahelisi ja piiriüleseid projekte, ning suurema tähelepanu pööramist turismiga seonduvatele investeeringutele ELi regionaalpoliitikas pärast 2020. aastat. ELi toetus peab lihtsustama VKEde tegevust ja toetuse haldamisega kaasnevat halduskoormust tuleb märgatavalt vähendada;

16. kutsub liikmesriike ja nende piirkondlikke omavalitsusi üles lisama turismivaldkonna prioriteedid oma 2020. aasta järgsetesse tegevuskavadesse, et võimaldada avaliku sektori asutustele ja erasektorile juurdepääs fondidele oma projektide rahastamiseks. Olles teadlik demograafiliste muutuste kiirest tempost, soovitab komitee soosida algatusi, mis on suunatud turismitaristu ja transpordivahendite kohandamisele vananeva elanikkonna vajadustele;

17. kutsub liikmesriike üles — kiirendama turismisektori digiteerimist ja eelkõige arendama kiiret lairibaühendust äärepoolseimates, kaugetes, hõredalt asustatud piirkondades ja mägialadel, — soovitab avaliku sektori asutustel kasutada Euroopa digitaalarengu tegevuskava potentsiaali ja selle loodavaid võimalusi oma e-tervise teenuste edendamiseks ühtmoodi nii kodanike kui ka reisijate heaks, — võtma meetmeid, mis tagaksid märkimisväärse külastajate voo kogu aasta vältel, — edendama sihtkohas keskmiselt viibitava aja pikenemist, — parandama sektori töötajate oskusi ja tööalast konkurentsivõimet, — kehtestama turismisihtkohtade ja -toodete juhtimise üheks peamiseks kriteeriumiks kestlikkuse ja — looma ekspertide foorumeid parimate tavade edendamiseks, eriti VKEde seas;

18. kahetseb, et teadmatuse tõttu ei kasuta VKEd piisavalt EFSIt, ja toetab piirkondlike investeerimisplatvormide rajamist EFSI raames selleks, et võimaldada VKEdele regionaalarengu eeskujul (nt projekt theALPS) (10) juurdepääs infole ja oskusteabele. Seitsmendal piirkondade ja linnade tippkohtumisel Bratislavas vastu võetud deklaratsiooni „Investeeringud, mis ühendavad“ (11) rakendades teeb komitee seega komisjonile ja EIP-le ettepaneku rajada ühiselt turismindusega seotud VKEdele üleeuroopaline investeerimisplatvorm ja korraldada EFSI raames ühiselt kohalikke turismiinvesteeringute foorumeid. Konkreetselt tuleks 2018. aastaks teostada näidispiirkondades (maa- ja kaugemad või äärepoolseimad piirkonnad, mägipiirkonnad, piirialad, saare-/rannikupiirkonnad ja linnad) viis katseprojekti, kaasates võimaluse korral ka sellised võrgustikud nagu NECSTouR, Euroopa Piirialade Ühendus, Euroopa territoriaalse koostöö rühmitused või euroregioonid;

19. kutsub piirkondi ja ETKRe üles motiveerima koos EFSI juhatuse ja EIPga oma piirkonna panku looma investeerimisprogramme, mis lihtsustaksid piiriülest investeerimist ning turismiga seotud VKEde ligipääsu ELi rahastamisvahenditele ja erasektori vahenditele (avaliku ja erasektori partnerluse mudelid);

20. kutsub komisjoni üles toetama piiriüleseid turismivaldkonna mikro- ja väikeprojekte ning inimestevahelisi projekte, mis annavad iseäranis piirialadel olulise panuse enese teadvustamisse eurooplasena;

21. kordab taas oma nõudmist tõsta vähese tähtsusega riigiabi künnis üldist majandushuvi pakkuvate teenuste (millest sageli saab kasu ka turismiga seotud taristu) toetuseks antava riigiabi puhul ühele miljonile eurole juhtumi kohta kolme maksuaasta jooksul. Piirkondades, mille majanduslik ja sotsiaalne stabiilsus sõltub olulisel määral turismist ja kus on kõrge töötuse määr, peaksid need piirmäärad kehtima ka turismiga seotud taristusse tehtavate avalike investeeringute puhul, kui seda taristut kasutavad korrapäraselt ka kohalikud elanikud. Komitee tuletab meelde, et praegune üldise grupierandi määrus (EL) nr 651/2014, mis kehtib 31. detsembrini 2020, hõlmab juba abi kultuurile ja kultuuripärandi säilitamisele, samuti spordi- ja mitmeotstarbelisele vaba aja veetmise taristule antavat abi;

22. juhib tähelepanu sellele, et turism on keskse strateegilise tähtsusega element paljude vähem arenenud piirkondade jaoks, kus peitub suur majanduslik ja ökoloogiline potentsiaal, mis tuleb alles täielikult ära kasutada;

Parem õigusloome

23. juhib tähelepanu õigusraamistikuga seotud raskustele ja soovitab liikmesriikidel hoiduda ELi õigusakte riigi tasandi eeskirjadega karmistamast, kui see ei ole vajalik (ülereguleerimine). Komitee soovitab komisjonil teha õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi raames järgmised turismivaldkonnale mõeldud algatused: — lihtsustada eeskirju lairibaühenduse pakkujatele ning liikuda turumajandusliku ja tehnoloogilises mõttes neutraalse lähenemisviisi võtmise suunas; — vaadata läbi ELi tarbijakaitsedirektiivis kehtestatud ülemäärased selgitamis- ja teavitamiskohustused; — vaadata läbi pakettreiside direktiiv ja seda vajaduse korral muuta; vältida tuleks liigset bürokraatiat ja õiguskindlusetust; — leevendada toidualase teabe esitamist käsitleva määrusega ((EL) nr 1169/2011) kehtestatud teavitamiskohustust majutusteenuste sektoris; — lihtsustada kehtivat eeskirja vedelike kaasavõtmise kohta lennunduses (12);

24. nõuab, et tulevastes uuendamis- või taristuinvesteeringute vajadusi määratlevates linnakeskuse taaselustamise strateegiates analüüsitaks hoolikalt selliste investeeringute võimalikku mõju kohalike turismialaste tegevuste kaitsele või atraktiivsuse suurendamisele ning piiratud liikumisvõimega elanike ja külastajate juurdepääsu parandamisele;

Temaatiline turism

25. teeb ettepaneku edendada temaatilisi turismiprojekte, (13) pidades silmas arukat spetsialiseerumist (arukad piirkonnad/linnad), et töötada vastu massiturismi negatiivsele mõjule. Komitee soovitab samuti võtta kasutusele tiitli „Euroopa aruka turismi pealinn“, mille turismisektori, komisjoni, parlamendi ja komitee esindajad omistaksid igal aastal maksimaalselt kolmele ELi linnale/piirkonnale. Seejuures tuleb eritähelepanu pöörata kestlike ja konkurentsivõimeliste turismisihtkohtade edendamisele lisaväärtusena Euroopa turismi tippsihtkohtade (EDEN) algatusele. Arvesse tuleks võtta ka piirkondi väljaspool linnakeskusi ja linnapiirkondade väljakujunenud tõmbekeskusi, et turistidest saaksid kasu ka suurlinnapiirkondade äärealade sõlmkeskused või väikesed ja keskmise suurusega linnad;

26. rõhutab, et linnaturism loob ruumilise dünaamika linnamaastiku ümberkujundamiseks avaliku ruumi, taristu ja ühenduvuse uuendamise ning kohalike teenuste ja puhkevõimaluste arendamise kaudu. Sellest saavad lisaks turistidele kasu ka kohalikud kogukonnad ja elanikud;

27. kutsub üles toetama kultuuri-, loodus-, ajaloo- ja usuturismi, mis annab panuse tööhõivesse, kultuuridevahelisesse mõistmisse ning kohaliku, piirkondliku ja maaelu arengusse, ning ühendama turismiatraktsioone, et luua Euroopa, riigi ja kohalikul tasandil temaatilisi reisimarsruute, nt UNESCO maailma kultuuripärandi hulka kuuluvad linnad ja paigad. Sel eesmärgil tuleks Euroopa Liidus luua maailma kultuuripärandi hulka kuuluvate linnade Euroopa võrgustik ja võtta erimeetmeid nende kaitsmiseks ja tutvustamiseks;

28. kordab taas, et tervise- ja heaoluturism on üks kiiremini kasvavaid turismiharusid, meelitades ligi eakaid eurooplasi ja külastajaid kolmandatest riikidest, ning soovitab tugevdada seost turismi ja nn hõbedase majanduse tegevuskava vahel;

29. toonitab, et maaturism säilitab kohalikke kogukondi, luues töökohti, ergutades arengut ja kaitstes keskkonda, toetades maapiirkondade kultuuri, kunsti ja käsitööd, ning kutsub — maapiirkondi üles koostama piirkondlike arengustrateegiate põhjal integreeritud ja ka piiriüleseid strateegiaid maaturismi laiendamiseks. Sellised strateegiad peaksid keskenduma sujuvatele transpordiühendustele, mis võimaldavad takistusteta liikumist maapiirkondadesse ja maapiirkondade sees; — toetama VKEde koostööd teenuste pakkumiseks, võttes ulatuslikult kasutusele ettevõtteüleselt tegutsevad innovatsioonialased nõustajad, et meelitada külastajate hulka linlasi; — arendama foorumeid ja platvorme, mis võimaldavad VKEdel luua täiendavaid tooteid, millel on turistide jaoks suurem väärtus; — maapiirkondi üles pöörama oma arengustrateegiates suuremat tähelepanu kultuuripärandile, sest see aitab kindlustada ja luua töökohti, toetada põllumajandusettevõtteid, kaitsta kultuurimaastikke, toetada maapiirkondade kunsti ja käsitööd; — siinkohal lisama 2020. aasta järgsesse ühisesse põllumajanduspoliitikasse konkreetse toetuse turismiga seotud VKEdele maapiirkondades, et veelgi edendada põllumajandusturismi;

30. tõstab esile toiduturismi olulist rolli uute püsivate töökohtade loomisel ning märgib, et selle turismisektori arendamise eesmärk on edendada traditsioonilisi ja kohalikke kvaliteettooteid. Arvestades, et toiduga seotud kulud moodustavad rohkem kui kolmandiku turistide väljaminekutest, on gastronoomia kindel ja oluline tuluallikas;

31. kinnitab taas oma toetust Euroopa kultuuripealinnade ja Euroopa kultuuripärandi märgise algatustele, samuti Euroopa pärimuspäevadele ja Euroopa Liidu kultuuripärandi auhinnale;

Kliimamuutused ja kestlik areng

32. meenutab, et paljudes piirkondades on turism majanduskasvu, sissetuleku ja tööhõive turvaankur. Komitee kutsub piirkondi üles võtma oma turismikontseptsioonides (14) arvesse kestlikkust, (15) kasutades innovaatilisi vahendeid, jälgimaks ja tugevdamaks turismi kestlikkust keskkonnaalasest, sotsiaalsest ja majanduslikust aspektist (ETIS), et panna alus terviklikule lähenemisviisile, milles aimatakse ette ja käsitletakse turismiga seotud tegevuste tulemusel kasvavat survet keskkonnale. Asjaomaste kontseptsioonide väljatöötamist tuleks sihipäraselt toetada ELi ühtekuuluvuspoliitika kaudu;

33. kutsub üles leidma Euroopa tasandil seadusandliku lahenduse jagamismajanduse suundumusele, millega positiivsete mõjude kõrval kaasneb ka riske, nagu töötajate sotsiaalkaitse puudumine, eeskirjade puudumine klientide/turistide majutamiseks, riskide üleminek tööandjalt töötajale, negatiivne maksualane mõju ja kvaliteedikontrolli puudumine sihtkohtade üle;

34. toetab jätkusuutliku kultuuriturismi arendamist linnades, mis võib olla oluline käivitav tegur, et hakata seoses pärandi säilitamise ja haldamise uuenduslike tavadega tulu tootma. Turism linnades ergutab ka innovatsiooni. Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate kasutamine ning aruka linna kontseptsioon ei loo mitte ainult kvaliteetset elamust külastajale, vaid parandab ka kohalike elanike elukvaliteeti;

35. kutsub turismipiirkondi kliimamuutust arvestades mitmekesistama oma majandustegevuse keset – iseäranis mägi- ja rannikupiirkondades on head eeldused taastuvenergia (vee-/tuuleenergia, päikese-, geotermaalenergia, biomass) tootmiseks – ning investeerima koos sektoriga kliimasõbralikesse projektidesse, kasutades vahendeid, nagu Hotel Energy Solutions (HES) (16) ja Nearly Zero Energy Hotels (neZEH) (17);

36. kutsub komisjoni üles edendama kampaaniaid, et parandada selles sektoris teadlikkust loodusvarade kestlikust majandamisest (mis puudutab vee tarbimise vähendamist, toidu raiskamist ning puhastusvahendite ja hügieenitarvete kasutamist);

Tööturg, haridus ja teadustegevus

37. ootab, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid täiendavaid meetmeid kvalifikatsioonide piiriüleseks ametlikuks tunnustamiseks turismi valdkonnas ja pakuksid mitmekülgset väljaõpet hooajalisusest sõltuvuse vähendamiseks. Kvalifikatsioonide tunnustamisel tuleb latt seada kõrgele (18);

38. toonitab vajadust võidelda deklareerimata või valesti deklareeritud töö kasutamisega, mis on turismisektoris eriti laialdaselt levinud (19);

39. kutsub komisjoni üles arendama EURESe raames koos riikide tööhõiveasutustega välja konkreetselt turismivaldkonnale mõeldud programmid kvalifitseeritud töötajate üleeuroopaliseks töövahenduseks suure turismimahuga piirkondades;

40. kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ja tööturuameteid üles looma koos turismisektoriga väljaõppeühendusi, et pakkuda elukestva õppe raames koolitusi kvaliteedi (keskkonnahoidlikkuse, hoolduse, turvalisuse jne) parandamiseks ja turustuse edendamiseks (digiteerimine) turismisektoris;

41. tervitab uute kestliku arengu eesmärkide (20) vastuvõtmist Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 70. istungjärgul ja rõhutab, et 17 kestliku arengu eesmärgi hulgas on turismi sõnaselgelt nimetatud 8., 12. ja 14. eesmärgis seoses selle võimega toetada majanduskasvu, kaasamist ja inimväärset tööd kõigile, edendada kestlikku tarbimist ja tootmist ning teha edusamme veeressursside säilitamisel ja kestlikul arendamisel. Peamised punktid on siinkohal toetus ja teadlikkuse suurendamine, teadmiste loomine ja levitamine, poliitikakujundamine ning suutlikkuse suurendamine ja haridus;

42. teeb Euroopa haridusmeetmete raames ettepaneku — toetada avaliku ja erasektori partnerluse algatusi, et väljaõppe ja praktika ühendamise teel teha edusamme sektori professionaalsemaks muutmisel (21); — luua turismiga seotud kutsekoolide, rakenduskõrgkoolide ja ülikoolide võrgustik ning hinnata programmi Erasmus+ mõju turismisektorile; — luua Euroopa turismiakadeemia ja Jean Monnet’ õppetool Euroopa turismi uuringuteks;

43. kutsub liikmesriike, piirkondi ja linnu üles rändajaid ja varjupaigataotlejaid kiiremini tööturule integreerima, rändajate keele- ja erialaoskusi kasutama ning kursuste abil laiendama;

Turism ja Euroopa kodakondsus

44. toonitab, et ELis turistina liikvel olles tajub Euroopa kodanik end ELi õigusega kaitstud tarbijana, kes võib vabalt liikuda ELi siseturul ja Schengeni alal. Seega on turismil suur tähtsus enese tunnetamiseks Euroopa kodanikuna ja vastastikuse mõistmise edendamisel. Seepärast tuleks luua stiimuleid selleks, et ELi kodanikud veedaksid oma puhkust rohkem Euroopas. Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles subsidiaarsuse põhimõtet järgides ja mitmetasandilist valitsemist kohaldades kaaluma järgmisi ideid: — tasuta InterRaili sõidukaart kõigile Euroopa noortele nende 18. sünnipäevaks, et anda neile võimalus rännata ja Euroopat paremini tundma õppida, nagu on välja pakkunud Euroopa Parlament (22); — pakkuda ELi kodanikele, kes reisivad ELis, tasuta Euroopa kodaniku reisikaardi (European Citizen Travel Card) kaudu, millega liikmesriigid, piirkonnad ja linnad võivad vabatahtlikult liituda, soodushindu ühistranspordis (sh jalgrataste transpordi ja jalgrattalaenutuse süsteemide puhul), muuseumides jne. Kaart peaks olema kättesaadav komitee ja komisjoni veebilehtedel, kõigis Europe Directi teabekeskustes ja osalevates turismiühendustes ning kehtima koos ELi liikmesriigi isikutunnistuse või passiga; — luua elektrooniline Euroopa reisimärk (sotsiaalmeediaga ühilduv GPSi rakendus DiscoverYrope App); — luua Euroopa reisija pass (European Traveller’s Pass), mis sisaldaks ELi kodanikule turistina kasulikku teavet (tarbijaõigused, tervishoid, väljaspool Euroopat asuvate konsulaatide aadressid, hädaabinumbrid, teave Euroopa reisikaardi kohta);

45. toonitab, et turismisektor annab olulise panuse rahvastevahelise mõistmise edendamisse ja parandab eri kultuuride tundmist;

46. soovitab algatada meediaauhinna (turismi valdkonna Oscar), mida annaksid välja komisjon, parlament ja komitee ja millega autasustataks dokumentaariume (trüki- ja audiovisuaalmeedias), mis vahendavad teadmisi Euroopa kultuuri- ja looduspärandi ning Euroopa kohalike ja piirkondlike vaatamisväärsuste kohta ning aitavad kaasa Euroopa kodanikuteadlikkuse loomisele;

Turismi välismõõde

47. rõhutab siseturu ja Schengeni ala rolli piiriülese turismi ja lähiturgude jaoks. Komitee kutsub ELi liikmesriike tungivalt üles tagama piirideta Schengeni ala;

48. tervitab viisapaketti, (23) mille komisjon võttis vastu 2014. aasta aprillis, ja toonitab, et viisalihtsustused on oluline eeldus selleks, et motiveerida turiste Euroopat külastama (24). Seejuures tuleb hoolikalt kaaluda turvalisusküsimuste ja turismi majandusliku panuse vahekorda. Komitee tervitab siinkohal ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) (25) kasutuselevõttu, millega tugevdatakse reisimise turvalisust Schengeni alal viisavabaduse kokkulepete alusel;

49. soovitab, et turismiga seotud küsimusi ja eeskätt meetmeid Euroopast pärit turistide ohutuse suurendamiseks ELi mittekuuluvates riikides käsitletaks Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM) aruandes;

50. toetab vastloodud koostööplatvorme ELi ja rahvusvaheliste partnerite, nt Hiina vahel selliste algatuste kaudu nagu Euroopa-Hiina kultuuri- ja turismiarengu komisjon algatuse „One Belt – One Road“ raames (26);

Turismi reklaamimine

51. toetab täielikult otsust nimetada 2018. aasta Euroopa kultuuripärandi aastaks, arvestades et turism on kõigi asjaomaste algatuste keskne tegur, ning kutsub üles looma Euroopa turismiaasta;

52. kutsub üles kooskõlastama riigisisese turismireklaami katusorganisatsioonide ja Euroopa Reisikomisjoni vahel, kuidas ühiselt reklaamida Euroopat kolmandates riikides;

53. kutsub üles laiendama turismitoodete pakkumist ja suunama selle konkreetsetele riikidele, sihtrühmadele, sektoritele jne, pöörates erilist tähelepanu teabe levitamisele kogu maailmas asjakohasel ja arusaadaval viisil ning kasutades nii palju kui võimalik kõige innovaatilisemaid sidevahendeid. Parandades juurdepääsu teabele Euroopa turismipakkumise kohta, saab suurendada turistide voogu Euroopast ja geograafiliselt kaugetest riikidest;

54. kutsub komisjoni üles käsitlema põhjalikumalt turismi ja rände/pagulasvoogude vastasmõju, analüüsima selle kultuurilisi, majanduslikke ja ühiskondlikke mõjusid ning selgitama koos komiteega välja asjaomaste piirkondade potentsiaali (tööturg jne);

55. soovitab komisjonil — teha jõupingutusi Euroopa kaubamärgi (ELi logo) loomise, piirkondlike, piirkondade- ja riikidevaheliste kaubamärkide positsioneerimise ning Euroopa turustusplatvormide (ELi turundusprogrammid, nt Alpi või Vahemere piirkonnas) nimel, et reklaamida Euroopat kaugetel turgudel, tuues esile linnade ja piirkondade erilise rolli ning nende loodus- ja kultuuripärandi mitmekesisuse (27); — võtta meetmeid, et ergutada Euroopa kodanikke rohkem Euroopas puhkama; tuleks kaaluda Euroopa kodaniku reisikaardi mudelit, mis varustaks reisijaid üldteabega, et muuta nende reisid lihtsamaks ja turvalisemaks, ning pakuks eeliseid Euroopa sees reisimisel; — luua veebilehel www.visiteurope.com ELi ringreis ja Euroopa kultuuriteede atlas (28); — kaaluda ühtse Euroopa klassifitseerimis- ja kvaliteeditagamissüsteemi loomist, et täiendada riiklikke/piirkondlikke hotelliklassifikatsioone (nt tärnid) ja riigi tasandil kehtestatud kvaliteedistandardeid;

Institutsioonidevaheline koostöö

56. kutsub komisjoni üles kaasama komitee iga-aastasesse Euroopa turismifoorumisse ja Euroopa turismipäeva;

57. soovib, et igal aastal korraldataks parlamendi ja komitee pädevate komisjonide ja organite vahel turismiteemaline arutelu. Arutelu võiks hõlmata sektoriga seotud sidusrühmade ühist kuulamist;

58. kutsub tulevasi eesistujariike üles lisama päevakorda Euroopa turismi teemasid ja kaasama komitee esindajaid;

59. toetab Euroopa avaliku ja erasektori turismivaldkonna osalejate algatust – majanduskasvu ja tööhõivet toetava turismi manifesti (29) – ning teeb ettepaneku see allkirjastada ühendamaks jõud, et säilitada Euroopa atraktiivse sihtkohana ja tagada, et turismisektor jätkab panuse andmist Euroopa majanduslikku, sotsiaalsesse ja territoriaalsesse ühtekuuluvusse;

60. kutsub Maailma Turismiorganisatsiooni (UNWTO) oma algatust toetama, et arendada Euroopa turismi;

61. kutsub valitsusi ja erasektorit edendama vastutustundliku turismi poliitikat ja tavasid kooskõlas Maailma Turismiorganisatsiooni ülemaailmse eetikakoodeksiga, mis kujutab endast terviklikku raamistikku jätkusuutliku, vastutustundliku ja kõigile ligipääsetava turismi arendamiseks, milles võetakse arvesse selle kõiki majandus-, sotsiaal-, kultuuri- ja keskkonnamõõtmeid;

62. paneb erilist rõhku turismi sotsiaalsele vastutusele ning kutsub Euroopa ja kolmandate riikide kodanikke üles olema teadlikud ja vastutustundlikud turistid ja reisijad ning austama kohalikke tavasid ja kultuure.

Brüssel, 7. detsember 2016. Euroopa Regioonide Komitee president Markku MARKKULA

(1) Eurostati piirkondlikus aastaraamatus 2016 tsiteeritud ÜRO Maailma Turismiorganisatsiooni andmed.

(2) KOM(2009) 248 (lõplik), „ELi Läänemere piirkonna strateegia“; COM(2014) 357, „Euroopa Liidu strateegia Aadria ja Joonia mere piirkonnas“; KOM(2010) 715, „ELi Doonau piirkonna strateegia“; COM(2015) 366 final, „Euroopa Liidu Alpi piirkonna strateegia“.

(3) Üks sellise platvormi näide on konkurentsivõimelist ja kestlikku turismi edendavate Euroopa piirkondade võrgustik (NECSTouR).

(4) Ühendades nt turismi ja põllumajanduse, turismi ja heaolu, turismi ja spaad, turismi ja spordi, turismi ja kohaliku käsitöö ning kultuuri- ja loomemajanduse, tööstuse ja muuseumid.

(5) Sh äärepoolseimad ja kaugemad piirkonnad, mägipiirkonnad, saared ja rannikupiirkonnad, piiriülesed piirkonnad, demograafiliste probleemidega silmitsi olevad piirkonnad, kultuurimälestised ja looduskaitsealad, uued ja vanad sihtkohad.

(6) Nn rohelised rajad, liikluse juhtimine teatud kellaaegadel või nädalapäevadel teemaksude kehtestamise kaudu, soodsam laevasõit/soodustariifid turistidele ühistranspordis (iseäranis rongiliikluses).

(7) Kaasa arvatud juurdepääsetavad mitmeliigilise transpordi võimalused ja piletimüügiteenused.

(8) Nt autoveorong, jalgrataste vedu piiriülestes rongides.

(9) „Guide on EU Funding for the tourism sector 2014-2020“. http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/18164/attachments/1/translations/en/renditions/pdf.

(10) http://www.thealps.travel/en.

(11) COR-2016-02559-00–00-DECL-REF.

(12) Komisjoni 4. märtsi 2010. aasta määrus (EL) nr 185/2010, millega nähakse ette üksikasjalikud meetmed lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks (ELT L 55, 5.3.2010, lk 1).

(13) Veiniturism, gastronoomia, ökoturism, keeleõppeturism, aktiivne turism, jalgrattaturism, maaelu, traditsioonid, religioon, kunst, haridus, teadusuuringud, erinevad trendikad spordialad, äri- ja konverentsiturism, MICE (koosolekud, motiveerivad üritused/reisid, konverentsid/kongressid, üritused) jne.

(14) Järgides NECSTouRi piirkondade näidet.

(15) Nt mitmekesised pakkumise mudelid heaolu, kultuuri ja spordi valdkonnas, hooajast sõltumatud tooted aastaringseks tegutsemiseks, mudelid eri puhkusevormide ja -tegevuste kliimamõju väljaselgitamiseks.

(16) http://hotelenergysolutions.net/.

(17) http://www.nezeh.eu/home/index.html.

(18) COM(2016), „Mapping and performance check of the supply side of tourism education and training“; COM(2014) 86, „Euroopa ranniku- ja mereturismi majanduskasvu ja töökohtade strateegia“.

(19) Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni resolutsioon deklareerimata töö kohta, märts 2014 (https://www.etuc.org/documents/etuc-resolution-undeclared-work#.WA9SumeXCUk).

(20) https://sustainabledevelopment.un.org/.

(21) The Parliament Magazine nr 437, 27. juuni 2016, lk 28–29; nt „Youth on the Spot – Special Partnership on tourism“.

(22) InterRaili tasuta sõidukaardi ideed, mis võimaldaks teatud ajavahemiku jooksul piiramatult rongiga reisida kõigis osalevates riikides ja nende vahel, arutati Euroopa Parlamendi täiskogu istungjärgul Strasbourgis 3.–6. oktoobril 2016.

(23) COM(2012) 649 final, „Ühise viisapoliitika arendamine ja rakendamine ELi majanduskasvu hoogustamiseks“.

(24) ETC (2015), „Improving the Visa Regimes of European Nations to Grow Tourism: A view from the European Travel Commission“.

(25) COM(2016) 731 final, „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse ELi reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) ning muudetakse määrusi (EL) nr 515/2014, (EL) 2016/399, (EL) 2016/794 ja (EL) 2016/1624“.

(26) The Parliament Magazine nr 437, 27. juuni 2016, lk 28–29.

(27) European Tourism Manifesto/2016, „Tourism for Growth and Jobs“ (http://www.tourismmanifesto.eu/).

(28) Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, COM(2014) 477 final, „Euroopa kultuuripärand – ühtse lähenemisviisi suunas“.

(29) http://www.tourismmanifesto.eu/the-manifesto.