EUROOPA KOMISJON Brüssel,25.11.2021 COM(2021) 738 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide (ELTIFide) raamistiku toimimise kohta



Sisukord

1. Taust 2. ELTIFide raamistiku toimimise analüüs 3. Sätted ELTIFide aktsiate ja osakute tagasivõtmise ning ELTIFide tähtaja kohta 4. Kõlblike investeerimisvarade alammäär 5. ELTIFide turustamine alammäärani mitteküündivate alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate poolt 6. Kõlblikud varad ja investeeringud 7. Hajutamine ja portfelli koosseis 8. Raha laenuks võtmine 9. Järeldused

1. Taust Määrusega (EL) 2015/760 Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide kohta (ELTIFide määrus) on kehtestatud pikaajalistesse projektidesse investeerivate alternatiivsete investeerimisfondide (AIFide) Euroopa õigusraamistik. Nende eesmärk on kaasata ja suunata kapitali reaalmajandusse tehtavatesse Euroopa pikaajalistesse investeeringutesse ning toetada liidu aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu eesmärkide saavutamist. ELTIFid investeerivad mitmesugustesse projektidesse – sotsiaal- ja transporditaristusse, reaalvarasse ning väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse. ELTIFid teevad pikaajalisi investeeringuid. Nad kujutavad endast reaalmajanduse alternatiivset pangandusvälist rahastamisallikat. 2020. aasta juunis avaldas kapitaliturgude liidu kõrgetasemeline foorum aruande, milles soovitati ELTIFide tegevust analüüsida eesmärgiga laiendada nende kasutuselevõttu turul ja suurendada pikaajalise rahastamise voogusid.

Ka kapitaliturgude liidu uues tegevuskavas on tunnistatud vajadust toetada pikaajaliste investeerimisprojektide rahastamist ja jaeinvestorite osalemist. Seega teatas komisjon oma kavatsusest ELTIFide määrus läbi vaadata. Läbivaatamine on tihedalt seotud kapitaliturgude liidu, Euroopa rohelise kokkuleppe, Euroopa energialiidu, kestliku rahastamise strateegia ja muude oluliste ELi algatustega. Euroopa Liidu Nõukogu kutsus 2. detsembril 2020 komisjoni üles ELTIFide määrust läbi vaatama. ELTIFide õigusraamistiku toimimise läbivaatamise nõue on sätestatud ELTIFide määruse artiklis 37, mille kohaselt tuleb läbivaatamise käigus analüüsida tagasivõtmispoliitikat, varade hajutamise nõudeid, seda, mil määral ELTIFe liidus turustatakse, ning seda, kas kõlblike aktivate ja investeeringute loetelu tuleks ajakohastada. Käesolev aruanne tugineb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) tehnilisele arvamusele, dokumentide analüüsile ja avaliku konsultatsiooni käigus sidusrühmadelt saadud tagasisidele. Selles on osutatud mitmele turu kasvu takistavale tegurile ja muudele ELTIFide raamistiku toimimise probleemidele. Aruande eesmärk on pakkuda Euroopa Parlamendile ja Euroopa Liidu Nõukogule teavet peamiste analüüsitud küsimuste kohta ning esitada läbivaatamise peamiste järelduste lühikokkuvõte. ELTIFide raamistiku läbivaatamise kontekstis esitatakse käesolevas aruandes kokkuvõte õigusraamistiku toimimise hindamise peamistest tulemustest. 2. ELTIFide raamistiku toimimise analüüs 2021. aasta oktoobri seisuga oli tegevusluba antud ainult umbes 57 ELTIFile, kelle valitsetavate netovarade maht oli ligikaudu 2,4 miljardit eurot. Teadete kohaselt oli ELTIFe ainult neljas liikmesriigis – Prantsusmaal, Luksemburgis, Itaalias ja Hispaanias. ESMA kogutud teabe kohaselt on ELTIFide turu kogumaht kasvanud veidi üle 1,5 miljardilt eurolt 2020. aastal ligikaudu 2,4 miljardi euroni 2021. aastal. Mõningasest kasvust hoolimata on ELTIFide osatähtsus ELi alternatiivsete investeerimisfondide turu kogumahust (ligikaudu 6,8 triljonit eurot) väga väike. ELTIFide väike arv, nende väike netovara, koondumine kitsasse geograafilisse piirkonda ja portfelli koosseis osutavad sellele, et ELTIFide sektor on vähearenenud. Seetõttu ei vasta ELTIFide valdkonna suurus (eelkõige valitsetavate varade ja fondide arv) ja ulatus (nt rahastamiskõlblike projektide ja investeeringute valik) täielikult ELTIFide raamistiku pakutavatele võimalustele. ELTIFid ei ole saavutanud turul üldist tunnustust ja nende võimalused kaasata kapitali pikaajaliste investeeringute tegemiseks on jäänud kasutamata. 2.1. Nõudluspoole takistused Nõudluspoolt pärsivad peamiselt eeskirjad, millega on ette nähtud piirangud ja mis raskendavad investoritel ELTIFidesse investeerimist. Tundub, et praegused eeskirjad tekitavad jaeinvestoritel tarbetuid tõkkeid turule sisenemisel. Nii näiteks peab ELTIFide määruse kohaselt varahaldur hindama jaeinvestori teadmisi ja kogemusi, kuid see nõue dubleerib osaliselt finantsinstrumentide turge käsitleva direktiivi 2014/65/EL (MiFID II) kohast sobivuse hindamist. Nagu on märgitud mõjuhinnangus, kujutavad jaeinvestoritele märkimisväärset takistust ka 10 000 euro suurune minimaalne alginvesteering ja 10 % investeeringute kogusumma piirang investoritele, kelle finantsportfell on väiksem kui 500 000 eurot. Investoril, kes soovib investeerida 10 000 eurot mõnda ELTIFi, võib teistesse ELTIFidesse investeerimine ja nende pikaajalise portfelli hajutamine osutuda raskeks, kuna investeeringute kogusumma ei tohi ületada 10 %. Lisaks kontrollitakse nii 500 000 euro kui ka 10 % piirangust kinnipidamist jaeinvestorite endi esitatud andmete alusel ning varahaldurid ja turustajad ei saa jaeinvestorite tegelikke riskipositsioone sõltumatult kontrollida.

2.2. Pakkumispoole takistused ELTIFide raamistiku pakkumispoolt pärsivad peamiselt eeskirjadega fondidele kehtestatud piirangud. Need kärbivad investeerimiskeskkonna kättesaadavat osa ja fondide struktuuri ja investeerimisstrateegiate valiku võimalusi ning vähendavad ELTIFide loomise mõttekust varahaldurite jaoks. Praegused ELTIFide eeskirjad sisaldavad teatavaid sätteid, mis näivad piiravat investeerimisstrateegia valiku võimalusi fondivalitsejate jaoks. Kui strateegia valiku piiranguid vähendada, aitaks see suunata pikaajalistesse investeerimisprojektidesse rohkem raha. Seega näib, et need sätted takistavad ELTIFide toimimist ja muudavad ELTIFid investeerimisjuhi jaoks vähem atraktiivseks kui muud võimalikud fondistruktuurid. Praegu peavad kõik alternatiivsete investeerimisfondide valitsejad oma investeerimisfondile ELTIFi vormi valides järgima kindlat fondieeskirjade kogumit, mis on kõigile üks ja ühine olenemata kliendirühmadest, investeerimisstrateegiast ja portfelli alusvarade riskiprofiilist. ESMA esitas komisjonile 3. veebruaril 2021 tehnilise arvamuse, milles tunnistas ELTIFide raamistikus olevat vastuolu, mis on tekkinud sellest, et ühtede ja samade eeskirjadega püütakse rahuldada nii kutseliste kui ka jaeinvestorite vajadusi. ESMA esitas ka eeskirjade kavandi, milles tehakse selgemini vahet ELTIFidel, mida turustatakse üksnes kutselistele investoritele, ja ELTIFidel, mida turustatakse jaeinvestoritele. ELTIFide raamistikku analüüsides selgus, et kui ühed ja samad fondieeskirjad kehtivad nii kutselistele kui ka jaeinvestoritele, ei saa fondivalitsejad oma tooteid piisavalt kohandada, et rahuldada kahe väga erilaadse investorite kategooria vajadusi, kelle ajaline perspektiiv, riskitaluvus ja investeerimisvajadused on erinevad. 3. Sätted ELTIFide aktsiate ja osakute tagasivõtmise ning ELTIFide tähtaja kohta ELTIFide tagasivõtmispoliitika on sätestatud määruse artiklis 18. Fondide põhireegel on see, et ELTIFi investorid ei tohi oma osakuid ja aktsiaid enne ELTIFi tähtaja lõppu tagasi võtta. Seetõttu sisaldab ka ELTIFide õigusraamistik üldreeglit, et ELTIFi investorid ei saa oma osakuid või aktsiaid enne ELTIFi tähtaja lõppu tagasi müüa. Varahaldurid võivad ette näha erandeid (tavaliselt tingimustes või põhikirjas) ja lubada tagasivõtmist enne ELTIFi tähtaja lõppu. Tagasivõtmine on siiski pigem erand ja lubatud üksnes rangetel tingimustel. ELTIFide tagasivõtustruktuur sarnaneb kinniste fondide omaga, kus tagasivõtmine on võimalik alles fondi tähtaja lõpus, kui vähesed erandid kõrvale jätta. Tagasivõtmise piiramine tuleneb ELTIFide investeeringute vähesest likviidsusest ja varade õiglase väärtuse muutumise läbipaistmatusest. Õiglast väärtust saab tavaliselt määrata alles investeeringu lõpetamise ajal.

ELTIFide määruses on ka säte järelturul kauplemise kohta. Selle eesmärk on tagada, et investeeringu tegemine kogu fondi tähtajaks koos tagasimüügiõiguse puudumisega ei takistaks ELTIFil taotleda oma osakute või aktsiate noteerimist reguleeritud turul või mitmepoolses kauplemissüsteemis. Selle sättega võimaldatakse ka investoritel müüa oma osakuid ja aktsiaid järelturul enne ELTIFi tähtaja lõppu. Seda arvesse võttes sisaldab ELTIFide määrus sätteid, mis annavad fondivalitsejatele suurema kaalutlusõiguse, kas luua tagasivõtmisõigusega või tagasivõtmisõiguseta ELTIF vastavalt ELTIFi eelnevalt kindlaks määratud investeerimisstrateegiale. Selliseid investeerimisstrateegiaid saab rajada ka sätetele, mis võimaldavad ELTIFide aktsiate ja osakute järelkauplemist, näiteks likviidsusmehhanism, mis aitab kokku viia uute investorite märkimistaotlusi ja lahkuvate ELTIFi investorite tagasimüügitaotlusi. 4. Kõlblike investeerimisvarade alammäär ELTIFide määruse artikli 13 lõikes 1 on sätestatud, et ELTIF investeerib vähemalt 70 % oma kapitalist kõlblikesse investeerimisvaradesse. Selle alammäära mõte on tagada keskendumine pikaajalistele investeeringutele, pidades silmas jaeinvestoreid, kes muidu ei pruugi olla teadlikud vähemlevinud investeerimisstrateegiatest. Sellega seoses tuleks tõsiselt kaaluda, kas ELTIFidesse tehtavate kõlblike investeeringute alammäära tuleks alandada ja kohandada, kuna see parandaks ELTIFide likviidsusprofiili ja võimaldaks ELTIFi valitsejatel oma investeerimisstrateegiat paindlikumalt ellu viia. 5. ELTIFide turustamine alammäärani mitteküündivate alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate poolt ELTIFide määruse artikli 37 lõike 1 punkti c kohaselt peab komisjon hindama, mil määral ELTIFe liidus turustatakse, sealhulgas, kas alternatiivsete investeerimisfondide valitsejaid käsitleva direktiivi artikli 3 lõike 2 reguleerimisalasse kuuluvate, kuid alammäärani mitteküündivate alternatiivsete investeerimisfondide valitsejad tunnevad huvi ELTIFide turustamise vastu.

6. Kõlblikud varad ja investeeringud ELTIFide eeskirjades kõlblike varade ja investeeringute kohta on selgelt sätestatud, millised varakategooriad sobivad ELTIFide investeeringuteks. Eesmärk on tagada, et fondide finantstehingud ei ole riskantsemad sellest, mida võib eeldada pikaajalistele investeeringutele suunatud fondide puhul. Lisaks on ELTIFide määrus selgelt suunatud pikaajalistele investeeringutele. Selles on määratletud tingimused ja piirangud, millega välditakse ELTIFide osalemist sellistes investeerimisstrateegiates, mis ei oleks ühemõtteliselt pikaajalised. Nii näiteks on keelatud investeerida tuletisinstrumentidesse muul eesmärgil kui riskide maandamiseks, keelatud investeerida finantsettevõtjatesse ja börsikaupadesse ning keelatud on ka spekulatiivsete investeeringute tegemine. Seda arvesse võttes pooldasid sidusrühmad kindlalt kõlblike investeerimisvarade ulatuse laiendamist, et ELTIFide valitsejad saaksid valida sellise investeerimisstrateegia, mis tagaks pikaajalise ja püsiva kasvu. Sidusrühmad on nõudnud ka suuremat õiguskindlust ja paindlikkust fondifondide strateegiate kasutamiseks, kolmandate riikide ettevõtetesse investeerimise kriteeriumide kindlaksmääramist, finantsettevõtjate kaasamise võimaldamist, reaalvara kasutamise võimaluste laiendamist ja ELTIFide määruses sätestatud teatavate arvuliste künniste muutmist. Viimaste hulka kuulub börsil noteeritud ettevõtjatele 500 miljoni euro suurune turukapitalisatsiooni alammäär ja 10 miljoni euro suurune reaalvara alammäär. Paljude sidusrühmade arvates suurendaks kõlblike varade ja investeeringute ringi laiendamine ja õigusselguse suurendamine ELTIFide õigusraamistiku atraktiivsust varahaldurite jaoks. Seda arvesse võttes tundub asjakohane vaadata läbi kõlblike varade ja investeeringute ulatus, et ELTIFide valitsejatel oleks võimalik valida suurema hulga investeerimisstrateegiate vahel vastavalt turutingimustele, investeerimisteadmistele ja investorite nõudmistele. 7. Hajutamine ja portfelli koosseis ELTIFide määrus sisaldab üksikasjalikke portfelli koosseisu ja hajutamise nõudeid. Nende nõuete eesmärk on piirata ELTIFide riskivõtmist ja vähendada vastaspoole riski. Artikli 13 lõikes 2 on sätestatud, et ELTIF ei tohi investeerida rohkem kui 10 % oma kapitalist ühe kvalifitseeruva portfelliettevõtja emiteeritud instrumentidesse või sellele antavatesse laenudesse; 10 % oma kapitalist otse ega kaudselt ühte reaalvarasse; 10 % oma kapitalist ühe ja sama ELTIFi, Euroopa riskikapitalifondi või Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi osakutesse või aktsiatesse, ning 5 % oma kapitalist direktiivis 2009/65/EÜ osutatud varadesse, mis on seotud vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjatega (eurofondid), kui need varad on emiteerinud üks asutus.

ELTIFide, Euroopa riskikapitalifondide ja Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide osakute või aktsiate koguväärtus ELTIFi portfellis ei tohi ületada 20 % ELTIFi kapitali väärtusest. Määrusega on ette nähtud ka üksikasjalikud eeskirjad, millega piiratakse ELTIFide valitsejate kaalutlusõigust kalduda kõrvale hajutamise ja osakaalu nõuetest. Üldiselt märkisid sidusrühmad, et nad eelistavad regulatiivsete nõuete vähendamist ning suuremat paindlikkust portfelli koosseisu ja hajutamise küsimustes. Üldiselt kritiseeriti keeldu investeerida rohkem kui 10 % ELTIFi kapitalist muudesse ELTIFidesse, Euroopa riskikapitalifondidesse või Euroopa sotsiaalettevõtlusfondidesse, mis takistab ELTIFidel valida fondifondide strateegiat. Sidusrühmad väitsid kindlalt, et fondifondide kaudu investeerimise võimaldamine tagaks investoritele suurema hajutatuse, väiksema volatiilsuse ning täiendava taustauuringu- ja hajutamistasandi. Nad on seisukohal, et ELTIFide juurdepääsu võimaldamine fondifondide investeerimisstrateegiatele tuleks ELTIFide raamistikule selgelt kasuks ja arvasid, et probleemid, mille eest investoreid tuleks kaitsta, nagu nendelt eri tasanditel tasu nõudmine, on lahendatavad. Üldiselt toetatakse fondifondide struktuuri kontsentratsioonipiirangute kaotamist, et laiendada investeerimisviiside valikut investorite jaoks ilma alusvara hajutatust vähendamata. 10 % kapitalipiirangust kinnipidamist peeti keeruliseks, eriti kasvuperioodil. Valdkonnas tegutsejad nõudsid sõnaselgelt, et sellistele ELTIFidele, mida müüakse ainult kutselistele investoritele, ei kehtestataks konkreetseid hajutamisnõudeid. Enamik vastajatest tegi ettepaneku suurendada hajutamise piirmäärasid 20 %-ni. Ka 25 % kontsentratsiooni piirmäära peeti liiga piiravaks, kuna osal juhtudel sooviksid varahaldurid kasutada struktuuri, kus nad on teise fondi ainus või peamine investor. Mõned sidusrühmad on seisukohal, et kehtivad hajutamiseeskirjad on küll asjakohased jaeinvestoritele turustatavate ELTIFide puhul, kuid need on siiski liiga ranged võrreldes eeskirjadega nendele alternatiivsetele investeerimisfondidele, mida turustatakse kutselistele investoritele. Sellega seoses tuleks tõsiselt kaaluda võimalust eristada ainult kutselistele investoritele ja ainult jaeinvestoritele turustatavate ELTIFide portfelli koosseisu ja hajutamise nõudeid ning kontsentratsiooni piirmäära. 8. Raha laenuks võtmine Enamik sidusrühmi kutsus üles lubatava finantsvõimenduse ülemmäära suurendama või jätma 30 % finantsvõimenduse piirangu välja ning ühtlustama ELTIFide õigusraamistikku alternatiivsete investeerimisfondide valitsejaid käsitleva direktiivi õigusraamistikuga. Nad arvavad, et suurem paindlikkus parandaks ELTIFide võimet rahastada varasid, eriti VKEde oma, ja parandaks fondide tootlust. Väideti, et 30 % laenuvõtmise piirang on ebasoodne võrreldes teiste jaefondidega, sealhulgas tootepõhiste eurofondidega, mille finantsvõimendus võib ulatuda kuni 100 %ni nende varadest. Mõned sidusrühmad kutsusid üles suurendama ELTIFide lubatud finantsvõimendust vähemalt 100 %-ni ning ainult institutsionaalsetele investoritele kättesaadavate ELTIFide puhul ka üle selle, tingimusel et sellised investorid vastavad investeerimisstrateegia, juhtimise, investoribaasi ja järelevalvega seotud nõuetele. Mitu sidusrühma oli seisukohal, et laenuvõtmise piirmäära suurendamise korral ei tähendaks suurema laenu võtmine automaatselt investorite riskide suurenemist. Üldiselt on olemas kaalukaid põhjusi suurendada laenuvõtmise piirmäära nii, et see ei suurenda süsteemset riski, kuna ELTIFidel on pikaajaline investeerimisstrateegia ja nende tagasivõtuvõimalused on piiratud.