ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
8.5

Komitee on teadlik diskrimineerimise iga põhjuse kohta eraldi direktiivi vastuvõtmise poolt rääkivatest argumentidest, kui leiab siiski, et kõiki nelja põhjust hõlmav direktiiv oleks palju soovitavam, et — tagada maksimaalne selgus ja läbipaistvus üksikisikute ning kaupade ja teenuste pakkujate jaoks; komitee on teadlik sellest, et eraettevõtted tervitavad harva reguleerimise uusi vorme ning diskrimineerimise iga põhjuse jaoks eraldi EÜ standardi kehtestamine eri aegadel ilma kindlustundeta ühtsete nõuete suhtes muudab õigusaktide nõuete täitmise palju keerulisemaks, eriti piiratud ressurssidega väikeettevõtete jaoks; — võimaldada tõhusalt reageerida mitmekordsele diskrimineerimisele ja seda heastada; kui diskrimineerimise kõigi vormide eest on tagatud järjekindel ja võrdväärne kaitse, on isikutel, keda diskrimineeritakse või ahistatakse nende identiteedi enam kui ühe omaduse põhjal, võimalik taotleda asjakohast ja sobivat hüvitist; — muuta õigusaktid mõistetavaks ja kättesaadavaks; oma resolutsioonis Euroopa aasta järelmeetmete kohta viitas nõukogu üldsuse vähesele teadlikkusele diskrimineerimisvastastest õigusaktidest (29). Teadlikkuse suurendamise ülesanne muutub palju kordi keerukamaks, kui ELi või liikmesriikide eri valdkondade õigusaktides on diskrimineerimise eri põhjuste puhul sätestatud võrdse kohtlemise õiguse keerukad variatsioonid; — vältida hierarhiat võrdse kohtlemise õiguste Euroopa süsteemi raames; sotsiaalne ühtekuuluvus sõltub ühiskonnaliikmete ühisest pühendumisest ja kuuluvustundest; seda on palju raskem saavutada, kui erinevad ühiskonnarühmad tajuvad õigusaktidest tulenevalt, et mõne rühma õigused võrdsele kohtlemisele on teiste rühmadega võrreldes kaalukamad.
5.1.5.3

Kvalifitseeritud tööjõust kasusaamiseks. Saared kannatavad välja rändavate noorte tõttu, kes eelistavad ülikooliharidust ja mandripiirkondade suurt sissetulekut. Isegi kui SKT ei ole ideaalne näitaja või kriteerium, rõhutatakse neljandas ühtekuuluvusaruandes, et SKT suurenemine sõltub tootlikkusest ja töötavast elanikkonnast. Komitee on kindlal seisukohal, et tuleb innustada algatusi, mis on seotud ülikoolide ja muude kõrgharidusasutuste arendamisega saartel, kuna vaid nii tagatakse saarte elanike koolitustase. Näiteks alates Korsika ülikooli taasavamisest 1981. aastal on see tänu järjest suuremale tudengite arvule olnud võimeline piirkondlikku inimkapitali kvantitatiivselt ja kvalitatiivselt suurendama. Selline areng on vähendanud tööturu tasakaalustamatust ning toetanud majandussektorite (toiduainetööstus, turism, IST jms) ja ettevõtluse laiendamist.
4.21

Komisjon soovib pärast kõnealuse aruande avaldamist ja enne õigusakti ettepaneku koostamist korraldada põhjalikuma mõjuanalüüsi, milles arvestataks selliste uute teguritega nagu uued sõidu- ja puhkeaja eeskirjad. Komisjon eeldab, et mõjuanalüüs annab alust tegelikult FIEna tegutsevate sõidukijuhtide väljajätmiseks sektoris kehtivate tööajaeeskirjade kohaldamisalast. Komitee ei ole veendunud, et teine mõjuanalüüs looks olulist lisaväärtust.
2.5

Globaliseerumise ja kliimamuutustega toimetulemisel on hädavajalikud strateegilised elemendid ELi Euroopale suunatud energiapoliitika ja integreeritud kaevanduspoliitika. Seda tunnistati juba Euroopa ühenduste loomisel (7). Kuna liikmeriigid on otsustanud toetada ELi jõupingutusi taastuvate energiaallikate ja energia tõhusa kasutamise edendamisel, tuleb mõista, et seda on võimalik saavutada ainult juhul, kui Euroopa tööstusel on turvaline juurdepääs muudele kui energiat andvatele maavaradele, eelkõige mitteväärismetallidele ja kõrgtehnoloogilise väärtusega metallidele ja mineraalidele, mis on keskkonnasäästlikus majanduses hädavajalikud. Käitumistavade muutumine, energiatõhusus ja taastuvad energiaallikad on kaasa toonud uued tehnoloogiad ning teadus- ja arendustegevuse arendamise. On üldteada, et tehnoloogilistes seadmetes on suurtes kogustes metalle, millest enamik on haruldased või väärismetallid, mis on Euroopas peaaegu kättesaamatud (8).
4.5

Albaania stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu vahelepingu raames on hiljuti saavutatud tagasihoidlikku edu kohtusüsteemi alal (mida märgiti ka hiljutises komisjoni teatises Lääne-Balkani kohta (3)) Siiski on hädavajalik rakendada meetmeid ka meediaalase seadusandluse alal ning võitluses deklareerimata töö, korruptsiooni, organiseeritud kuritegevuse ja vaesusega. Sageli on ebakõlasid seadusandlike reformide ja nende rakendamise vahel ning selle üle on vaja teostada järelevalvet.
2.2

Tarbijahindade harmoneeritud indeksiga seotud arvandmed näitavad, et inflatsioon vähenes majandus- ja rahaliidu kolmanda etapi ajal tunduvalt ja on seniajani püsinud ajalooliselt madalal tasemel — tõenäoliselt seetõttu, et hinnavõrdluse lihtsustumine stimuleeris konkurentsi ja piiras hinnatõusu. Ometi leiab arvukas enamik eurooplasi, et euro on süüdi nende riikide majandusraskustes ning et ühisrahale üleminek on tekitanud inflatsioonisurve ja kärpinud seeläbi nende ostujõudu. Lisaks soovib osa inimestest, et hindu hakataks taas esitama kahes vääringus, mis tähendaks Euroopa integratsiooni eest võitlejate jaoks hävitavat tagasiminekut. See põhjustab umbusku euro ja seeläbi ka majandus- ja rahaliidu suhtes. 2002. aasta septembris pidas 59 % eurooplastest ühisraha „üldiselt kasulikuks”, skeptikuid oli 29 % (Eurobaromeetri uuring 2006). Neli aastat hiljem on entusiasm viimase 20 aasta ühe suurejoonelisema Euroopa poliitilise projekti suhtes pehmelt öeldes murenenud ning 81,4 % kodanikest leiab, et euro tõi kaasa hinnatõusu.
6.1

Suur enamus küsitletutest (75 %) on seisukohal, et eurol on rahvusvahelise valuutana oluline roll. Oluliselt väiksem osa küsitletutest on vahetuskursist siiski huvitatud, kuigi neil on üldine ettekujutus sellest, kui tugev on euro dollari suhtes. Peaaegu sama või pisut suurem protsent vastanutest (78 %) on arvamusel, et eurol ei ole ei mingisugust (ei positiivset ega negatiivset) mõju nende identiteedile eurooplasena. Vastuste analüüs liikmesriikide lõikes annab mõtteainet ja tekitab hämmeldust: riigid, kus eurot peetakse Euroopa identiteedi tajumise oluliseks teguriks, on Iirimaa (56 %), kellele järgnevad suure vahega Itaalia (28 %) ja Luksemburg (19 %). Madalaim on see näitaja Madalmaades, Kreekas, Saksamaal ja Austrias (10–14 %).
3.12.1

Sellega seoses leiab komitee, et direktiivis 2005/29/EÜ sätestatud käitumisjuhendite väljatöötamine võib olla eriti oluline isereguleerimise osa, et vältida ebaausate keskkonnaalaste väidete kasutamist reklaamis. Need käitumisjuhendid peaksid sisaldama järgmisi kriteeriume: — Keskkonnaalane reklaam ei tohi tekitada keskkonnaprobleemide suhtes tarbetut sotsiaalset ärevust ega kasutada ära teema tundmatust. — Reklaam ei tohi õhutada keskkonnakaitse vastast käitumist ega näidata sellist käitumist kriitikavabal viisil. — Reklaam ei tohi tekitada avalikkuses eksiarvamusi reklaamitava toote keskkonnamõjude kohta ei nende mõjude eksitava kujutamise ega varjamise kaudu. — Toote või teenuse keskkonnasäästlikke omadusi ei tohi õigustamatult laiendada sama ettevõtte teistele toodetele või teenustele. — Kui toote või teenuse keskkonnaga seotud omadused sõltuvad konkreetsetest kasutamise või tarbimise tingimustest või meetoditest või konkreetsetest hetkedest nende elutsüklis, peab reklaam selle selgelt välja tooma või paluma selgelt tarbijatel sellist teavet otsida. — Keskkonnaalaste väidete või loosungite kasutamine reklaamides peab põhinema kontrollitavatel tehnilistel ja teaduslikel kriteeriumitel. Kui reklaamija väited seatakse kahtluse alla, peab reklaamija esitama oma reklaami paikapidavuse tõendamiseks vajaliku tõendusmaterjali sõltumatult asutuselt või eksperdilt. — Viited koostisosadele, mis on reklaamitud toodetele keskkonnamõjude muutmiseks lisatud või neist eemaldatud, peavad olema mõjude olemuse ja ulatuse osas selged ja konkreetsed. — Keskkonnamõjudele viitavate märgiste või sümbolite kasutamine ei tohi olla eksitav ega tekitada segadust nende tähenduse osas. Samuti ei või need ekslikult vihjata mingites riikides, geograafilistes piirkondades ega majandussektorites ametlikult kasutatavatele ökomärgistele. Reklaamitava toote ökoloogiliste omaduste reklaamimiseks võib kasutada tunnistusi ja tunnistajaid vaid siis, kui kasutatakse konkreetseid ja kontrollitavaid väiteid, mis on kooskõlas neljanda taandega.
4.6

Ühtlasi oleks fossiilsete energiaallikatega seoses äärmiselt soovitav ehitada alternatiivsed põletusrajatised, eriti kivisöe jaoks. Teadusuuringutel heitgaasidest puhta kivisöe arendamiseks on tehtud olulisi edusamme ja neid tuleb veelgi kiirendada, et söe kasutuse uus laienemine ei teravdaks globaalse soojenemise probleemi. Euroopa tasandil tuleks arendada selle valdkonnaga seotud teadusuuringut ja tehnoloogiaarendust, võttes lisaks arvesse, et Euroopa mander on kivisöe poolest rikas ning et see energiaallikas on maailmaturul veidi odavam kui nafta. Tuleb märkida, et kivisöe kaevandamise viisid on endiselt tundlik temaatika. On üldteada, et kaevurite töötingimused ja rasked ja ohtlikud. Erilist tähelepanu tulekski pöörata nimetatud sektori töötingimustele, ohutusele ja töötervishoiule.
3.9

Eri põhjustel teostatakse eelkõige kolme liiki ühenduste järelevalvet. Esimesed on fundamentalistlikud islami ühendused, keda kahtlustatakse poliitilises islamiäärmusluses, mis mõnes riigis on kujunenud peamiseks seaduslikuks või ebaseaduslikuks opositsioonijõuks. Teine liik on inimõiguste organisatsioonid, kuna nad on vahel tihedalt seotud ka alternatiivsete poliitiliste rühmitustega. Kolmas liik on ametiühingud, kuna mõnel juhul on tegemist suure liikmeskonnaga organisatsioonidega, kes võivad riigi majandus- ja sotsiaalpoliitika kahtluse alla seada, ning kuna neil on tihedad sidemed rahvusvaheliste organisatsioonide ja institutsioonidega.
9.3

Osalemine riigihankepakkumistel on ELi eksportijate jaoks märkimisväärne veel kasutamata potentsiaali rakendamise võimalusi pakkuv valdkond. Eriti oluline on see ELi eksportijate jaoks paljudes kiire majandusarenguga riikide turgude sektorites. Võttes näitena olemasoleva ELi ja Tšiili vabakaubanduslepingu, vaatleme 1994. aasta riigihankelepingu raames kokku lepitud standardeid kui miinimumnõudeid, mille puhul EL pakub vajadusel teistele osalistele tehnilist abi ja muud toetust suutlikkuse tõstmisel, et võimaldada neil täita lepingu tingimusi. Komitee märgib, et Ameerika Ühendriigid loodavad oma läbirääkimistel kõnealuse eesmärgini jõuda ja tervitab komisjoni kinnitust selle kohta, et ka ELil on sama eesmärk. Komitee ei eelda, et seda on lihtne saavutada, eriti India puhul, kus pädevus on riiklikul, mitte föderaalsel tasandil.
4.9

Viimase aja õnnetused on näidanud, et vaatamata ELi solidaarsusele ei ole kasutatud vahendid alati piisavad. Puudujääkide väljaselgitamiseks on nüüd vaja kiiresti korraldada õnnetuste stsenaariumidel põhinev analüüs. Kui analüüsi käigus selgub, et teatud ressursid ei ole ELis piisavalt kättesaadavad või et Euroopa kodanikukaitse vahendite reserviga kaasneksid tõhususe ja kulueelised, peaks EL Euroopa vahendite reservi moodustama.
—

Rikkumise puhul, mida käsitletakse teadliku kuriteona, nagu on kirjeldatud lõike 1 punktis a, on oluline võtta arvesse võimalust, et kohtumenetlus on aeganõudev. Siinkohal on oht, et sätet ei kohaldata üldse, kui liikmesriigid otsustavad, et rikkumise toimumise kindlakstegemine sõltub kohtu või pädeva ametiasutuse otsusest kaheaastase ajavahemiku jooksul. Kuna sellised menetlused võivad olla nii aeganõudvad ning kuna kõikide õiguskaitsevahendite puhul tuleb ette näha kaebuse esitamise võimalus, võidakse säte jätta praktikas rakendamata.
9.1

Üks oluline läbivaatamise teema on eelarve täitmine. Võtmekriteeriumid selles etapis on läbipaistvus, usaldusväärsus ja selgus. Just eelkõige eelarve täitmise etapis puutub Euroopa üldsus kokku ELi tegevusega ja saab hinnata konkreetseid tulemusi. Lisaks on vaja tagada, et eelarvetsükkel ühtiks ajaliselt Euroopa Parlamendi, komisjoni ja Euroopa Ülemkogu ametiajaga.
3.18

Komitee leiab, et arvestades puulilepingute eesmärki ja nende peamisi omadusi, on täidetud EÜ asutamislepingu artikli 81 lõikes 3 esitatud neli tingimust, et puulidele erand teha. Seda seisukohta toetab asjaolu, et puulid loodi vastamaks prahtijate vajadustele ja nõudmistele ning et nad on aastakümneid tegutsenud ilma, et nende osas oleks kaebusi esitatud.
3.2.5.2

Komitee leiab siiski, et Euroopa Liit ei saa jääda kõrvaltvaatajaks, samal ajal kui maailma juhtriigid arutavad ja otsustavad kahepoolselt eeskirjade ja kaubavahetuse oluliste punktide üle. Mis puudutab aga toiduaineid, siis tõdetakse enamasti, et tänu kahepoolsete suhete paindlikkusele on need hea alguspunkt läbirääkimiste alustamiseks ning vastuvõetava ja kontrollitava lahenduseni jõudmiseks. Lisaks näitab kogemus, et need tulemused saavutatakse osaliselt seetõttu, et kahepoolsete suhete raames pakutakse tehnilist abi vajalike õigusaktide koostamisel haldussüsteemides, mis on mõnes riigis, kes nendele kokkulepetele alla kirjutavad, veel puudulikud. See vajadus on ka mitmepoolsetel läbirääkimistel.
1.5

2005. aasta tööstuspoliitikateemalises teatises (5) nähakse ette seitse sektoritevahelist meedet, mille abil viia ellu sektorspetsiifilised algatused. Komitee on arvamusel, et sektoritevaheliste meetmete hulka tuleks lisada ka tõhusad ning Euroopa ettevõtetele, eelkõige väikese ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks sobivate kuludega juurdepääsetavad finantsturud. Finantsinstrumentide turge käsitleva direktiivi eesmärk on parandada nimetatud turgude toimimist. Arvestades finantsturgudega seotud mõjusid on siiski tingimata vaja ulatuslikumat arutelu selle üle, milline roll antakse neile finantsturgudele Euroopa konkurentsivõime tugevdamisel. Komitee väljendab kahetsust selle üle, et tööstuspoliitika vahekokkuvõtte (6) raames sellist arutelu ei algatatud. Eriti tuleks tähelepanu pöörata börsidele, kuna turumajanduse jaoks tervikuna on need keskse tähtsusega. Seejuures tuleks jälgida eelkõige suveräänsete emitentide vahendite ning kiirelt areneva majandusega või olulisi loodusvarasid omavate riikide riigivõlakirjade liikumisi, seda eriti juhul, kui nende investeeringute osakaal börsidel on erandlikult kõrge, nagu Londoni börsi puhul, kus Dubai ja Katari fondide omanduses on praegu 48 % väärtpaberitest. Üldiselt peaks komisjon tegema koostööd liikmesriikide ja järelevalveasutustega, et parandada kõnealuste fondide läbipaistvust, mõista nende tagamaid ja tagada, et mängus ei oleks poliitilisi motiive. Põhimõtteliselt soovitab komitee „komisjonil esitada võimalikult kiiresti õigusakti eelnõu, mille eesmärk on tõhustada institutsiooniliste investorite antavat teavet seoses investeeringute ja hääletamist puudutavate poliitikatega” (7).
C

Komitee kiidab heaks, et otsuse ettepanekuga lihtsustatakse halduskorda, sh tühistatakse mõned täiendavad meetmed, sest need on juba seitsmendas teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammis, suurendatakse rahalist abi katse- ja näidisprojektidele 40 protsendilt 50 protsendile ning võimaldatakse esitada temaatilisi konkursikutseid prioriteetide alusel, mis söe- ja terasetööstus on määratlenud oma strateegilistest vajadustest lähtudes ning mis on kooskõlas seitsmenda raamprogrammiga ja täiendavad vastavaid Euroopa tehnoloogiaplatvormide strateegilisi teaduskavu.
7.7

Ühendkuningriigis asuva parema reguleerimise rakkerühma (Better Regulation Task Force) läbi viidud uurimus, mida kinnitab Madalmaade riikliku planeerimisameti (Dutch Central Planning Bureau) tehtud töö, näitab, et kulud võivad moodustada 3–4 % SKTst (11). On hinnatud, et halduskulude vähendamine ELis 25 % võrra tooks esialgu kaasa SKT reaalkasvu 1 % võrra. Pikemas perspektiivis oleks mõju veelgi suurem. Selliste kulude vähendamine on väga soovitatav, kuid ei ole mingit märki, et kõnealune algatus teostuks. Kuna ELi institutsioonid tunnevad muret võimalike turutõrgete pärast, on selliste paranduste elluviimine ebatõenäoline. Lisaks ei toeta Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tõenäoliselt halduskulude märkimisväärset vähendamist, arvestades tema soovi pakkuda kõikvõimalikku kaitset turul osalejatele.
Allikad:

Latsyba, M. (2008), „Development of Civil Society in Ukraine.” Ukrainian Independent Centre for Policy Studies, mis põhineb järgmistel allikatel: Lester M. Salomon et al. (2003), „Global Civil Society. An Overview.” The John Hopkins University, USA; Civil Society Institute (2005), „NGO Funding in Ukraine. Analytical Study.” Kiiev; Municipal Economy Institute Foundation (2003), „The Role of Non-Commercial Sector in the Economic Development of Russia.” Moskva.
8.5

Vajalike ülemaailmsete muudatuste ulatus on võrreldav kahe viimase sajandi tööstusrevolutsiooniga, mis rakendas fossiilkütused energia tootmiseks, et saavutada inimühiskonna tootmisvõimsuse ja toodangu märkimisväärne kasv. Praegu vajab maailm teist tööstusrevolutsiooni, et asendada fossiilkütused teiste energialiikidega ja maksimeerida energiatõhusus, et oleks võimalik saavutada tootlikkuse ja kasvu võrreldav tase, ilma et seejuures koormataks atmosfääri kasvuhoonegaaside heitkoguste mittesäästva tasemega. Vajalikud on suured investeeringud; õigusaktides, maksusüsteemis ja teistes majandusinstrumentides tuleb teha kohased ja sihipärased muudatused; märkimisväärselt peab muutuma majanduslik käitumine ja isiklik elustiil. Kõik peavad seda väljakutset mõistma ja vajalikes muudatustes osalema.
5.4

Täiendavaid väljakutseid esitavad energiamahukate tööstusharude jaoks hiljutised poliitilised nõudmised vähendada CO2 heitkoguseid ja suurendada energiatõhusust Praegused tootmistehnoloogiad ja -protsessid on paljudel juhtudel juba saavutanud oma füüsikalised ja keemilised piirid (6). Terasetööstuse redutseerijate tarbimine on kõrgahjude konverterprotsesside puhul juba keemilise/füüsikalise miinimumini viidud ning seda on võimalik vähendada vaid nõudluse ja tootmismahtude arvelt. Energiatõhususe märkimisväärseks parandamiseks on vaja arvukaid põhjapanevaid tehnoloogilisi edusamme, mis vajavad aga esmalt määratlemist, uurimist ja arendamist. See nõuab tööstuselt suuri jõupingutusi. Sel põhjusel on tehnoloogiaplatvormide raamistikus juba loodud pikaajalised ühisprojektid ja näidisprojektid ning nt süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise katse. Sama kehtib ka teiste tööstusharude puhul, kus protsesside käigus tekivad heited, nt lubja- ja tsemenditööstus. Ka energiavarustuse puhul on teadus- ja arendustegevus oluline pikaajaline väljakutse, nt süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise ning taastuvate energiaallikate tehnoloogiate osas.
Töötajate vaesus põhineb töö madalal tasustamisel (mis ei ole tihti vastavuses täidetud tööülesannetega) ja peremudeli muutustel. Peremudelite arengut, mis mõjutab eri liikmesriike eri määral, iseloomustab kõikjal kasvav ebastabiilsus, mis on tingitud üha sagenevatest lahkuminekutest ja üha suurenevast arvust ühe lapsevanemaga peredest, kus on üks töötav inimene ja millel on seega suurem oht vaesusesse langeda. Komisjoni dokumendis „2007. aasta ühisaruanne sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse kohta” (9) osutati juba, et kuigi töö on parim vahend vaesusega võitlemiseks, ei saa see olla ainus vahend. Seega on vaja võtta või jõustada solidaarsusel põhinevaid meetmeid perekondade, naiste, noorte, üliõpilaste, puuetega inimeste, vanurite, sisserännanute, kõige haavatavamate rühmade jaoks. Muuhulgas tuleb rõhutada, mil määral määrab töötajate vaesus laste vaesuse.
1.3

Pärast põllumajandusministrite nõukogu otsust ÜPP „tervisekontrolli” kohta novembris 2008 on põllumajandusturgudel aset leidnud osalt drastilised hinnalangused. Eriti dramaatiline on piimahinna langus. Komitee arvates on vajalik veelkord üle kontrollida turvaabinõud, sealhulgas veel olemasolevad koguselised piirangud, sellest aspektist, kas need on sobivad selliste olukordade pehmendamiseks.
4.3.1

Praegused majandusprobleemid teravneksid tõsiselt, kui ülemaailmselt pöördutakse tagasi protektsionismi poole, nagu juhtus 1930ndate aastate majanduslanguse ajal. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee julgustab ELi ja USAd tegema tihedat koostööd 15. novembril 2008 toimunud G20 juhtide tippkohtumisel antud lubaduste täitmiseks ning tegema kõik, mis võimalik, et jõuda kiiresti ja edukalt Doha vooru lõpetamiseni, samuti selleks, et vältida uute kaubandus- või investeerimistõkete loomist. Euroopa Liit ja USA peavad tegema koostööd, et peamised kaubanduspartnerid täidaksid kehtivaid kaubanduskohustusi, kuna kiusatus kaitsta kodumaiseid ettevõtteid on kasvanud. Eeskätt tuleks olla teistele eeskujuks ja laita maha selliste meetmete võtmine, mis võivad piirata juurdepääsu investeeringu- või riigihangete turule, erinevalt USA kongressi hiljutiste arutelude tulemusest. Komitee ootab, et Euroopa Liit ja USA tegeleksid küsimusega, kuidas hoogustada maailmakaubandust selliselt, et edendada maailmakaubanduse läbirääkimisi, hõlmates säästva arengu ja sotsiaalsete standardite küsimused.
3.6

Põhja-alade maapiirkondade asustus on väga hõre, jäädes väljaspool suuri linnu alla kümne inimese ruutkilomeetril, ääremaadel koguni alla kolme inimese, põhjustades suuri kulutusi transpordile nii tootmises kui ka avalike ja erateenuste kättesaamisel. Mehhaniseerimisega on Põhja-Euroopas 20ndal sajandil toimunud tööviljakuse oluline kasv ja töökohtade kadumine maal, mistõttu madal asutustihedus ja teenuste kesisus on omakorda saanud maapiirkondadest väljarännet suurendavaks teguriks – paljud talud lõpetavad toomise, kuna noored ei soovi jätkata talu pidamist. Siiski on põllumajandus koos metsandusega ja turismiga põhja-alade maaelu majanduslik alus. Maalised kogukonnad on märksa väiksemad, seetõttu on avalike teenuste kulud, näiteks kooli- ja huviharidus, elanike kohta märksa suuremad. Maal hõreasustusega aladel on elu kallim, kuna vähene elanikkond moodustab nii kaupade kui teenuste tarbimisel väikese tarbijaskonna. Põhja-alade kaugemad piirkonnad on liiga kaugel suurtest keskustest, et käia seal igapäevaselt tööl või teenuseid saamas. LFA meetme kaudu tuleks kompenseerida täiendavad transpordikulud keskustest (turust) kaugemal paiknevatele taludele.
10.2

Õiglane kaubandus on sotsiaalmajanduslik uuendus, mida kodanikuühiskond toetab selliste rahvusvaheliste kaubandustavade muutmiseks, et pöörata senisest suuremat tähelepanu inimlikule aspektile. See peaks — säilitama oma mõjuvõimu ettevõtete sotsiaalse ja keskkonnaalase vastutuse üle; — tugevdama oma sotsiaalset alust ametiühingute, tarbijaühenduste, keskkonnateadlaste ning kohalike tootjate ametiühingutega; — laiendama ja mitmekesistama oma turgu, kuna kauplejatel on vaja laiendada oma toodete valikut ja võrgustikke; — andma tootjatele suurema osa lisaväärtusest; — toetada lõunapoolsete riikide tootmiskorraldust, et anda neile suurem sõltumatus; — edendama kohalikku arengut ja tugevdama põhilisi majandus-, sotsiaal- ja kultuuriõigusi; — suutma üldiselt parandada traditsioonilise kaubanduse eeskirju ja tavasid.
2.8

Lissaboni lepingu jõustumise järel loob eesistujariikide kolmiku tegevus pretsedendi seoses ülesannete jaotumisega kaheks ja pooleks aastaks valitud (ja üks kord tagasivalitava) Euroopa Ülemkogu alalise eesistuja ning rotatsiooni alusel toimiva kolmiku vahel. Praegusel hetkel ei ole võimalik selle jaotuse kõiki aspekte ette näha. Edu selles valdkonnas eeldab tihedat koostööd. Arvestades, et muus osas jääb praegune süsteem paljudes valdkondades kehtima, oodatakse õigustatult, et liikmesriikide valitsused jätkaksid loomulikult pingutusi oma seisukohtade kuuldavaks tegemisel ja et nad oleksid oma eesistumise kuue kuu jooksul tõhusad. See uus olukord mõjutab oluliselt ka kodanikuühiskonna organisatsioone.
4.13.2

Mingil juhul ei saa komitee pidada vastuvõetavaks komisjoni märkust, et kodanikualgatustele ei ole ette nähtud mitte mingisugust riiklikku rahastamist, eelkõige aga väidet, et ainult nii on võimalik tagada selliste algatuste sõltumatus. Euroopa Komisjon toetab finantsvahenditega paljude tõhusate valitsusväliste organisatsioonide struktuure ja tööd ning oleks lubamatu sellest järeldada, et need komisjoni poolt kaasrahastatud kodanikuühiskonna osalejad sõltuvad seepärast komisjonist. Peale selle oleks komisjoni lähenemisviisi järjekindlal järgimisel võimalik Euroopa kodanikualgatust kaalumisele võtta üldse vaid suurtel ja hästi kapitaliseeritud toetajatega organisatsioonidel.