KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT

MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE

Lisatud dokumendile:

Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV

millega muudetakse patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid käsitlevat direktiivi 2006/66/EÜ seoses kaadmiumi sisaldavate juhtmeta mootortööriistades kasutamiseks ettenähtud kantavate patareide ja akude turulelaskmisega

1.1. Probleemi kirjeldus

Probleemi kirjeldamisel on oluline poliitiline ja õiguslik taust. Patareidirektiiviga[1] püütakse muuta patareide ja akude kasutamine kõikide nende olelusringis osalevate ettevõtjate tegevust arvesse võttes keskkonnasõbralikumaks. Sellega kehtestatakse patareide ja akude turulelaskmise ning kaadmiumi, elavhõbedat või pliid sisaldavate patarei- ja akujäätmete kogumise, töötlemise, ringlussevõtu ja kõrvaldamise erieeskirjad[2].

Mure kaadmiumi toksilisuse pärast sundis Euroopa Parlamenti ja nõukogu piirama kaadmiumisisalduse kantavates akudes ja patareides 0,002 massiprotsendile, kuigi seda piirangut komisjoni ettepanekus ei olnud.

Komisjoni paluti juhtmeta mootortööriistu käsitlev erand läbi vaadata ja esitada hiljemalt 26. septembriks 2010 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanne „eesmärgiga keelata (kantavates) patareides ja akudes kaadmiumi kasutamine, lisades kõnealusele aruandele vajaduse korral asjakohased ettepanekud” (direktiivi artikli 4 lõige 4, lisatud rõhuasetus). Erand lisati direktiivi selle vastuvõtmise ajal, kuna kaheldi, kas selle konkreetse rakenduse jaoks on juba olemas tehnilisi asendusvõimalusi. Artikli 4 lõikes 4 ei nõuta komisjonilt punktides a ja b sätestatud erandite[3] hindamist. On selgunud, et asendajate leidmine avariivalgustussüsteemides kasutamiseks on kaheldav, kuna tekivad turvalisuse probleemid, ja seni ei ole leitud reaalset asendajat meditsiiniseadmetes kasutamiseks[4]. Käesolevas mõjuhinnangus on seepärast piirdutud üksnes patareidirektiivi artikli 4 lõike 3 punkti c läbivaatamisega ja selles ei arutleta kaadmiumi kasutamise üldise piiramise kulu ega tulu üle, samuti ei analüüsita selles, milline mõju oleks laiemal poliitilisel otsusel keelata üldse kaadmiumi kasutamine kantavates patareides ja akudes.

Viimased uuringud tõendavad, et sobivad asendajad on müügil ja neid kasutatakse juhtmeta mootortööriistade akudena juba laialdaselt. Tegelikult müüdi ELi turul juhtmeta mootortööriistu 2010. aastal 3,2 miljardi euro eest ning nikkel-kaadmium- (NiCd), nikkel-metallhüdriid- (NiMH) ja liitium-ioon-tehnoloogia osatähtsus müüdud juhtmeta mootortööriistade seas nende müügiväärtuse põhjal oli järgmine:

– NiCd: 34 %;

– NiMH: 6 %;

– Li-ioon: 60 %.

Juhtmeta mootortööriistade müüginumbritest on näha, et nikkel-kaadmium-akude asendamine olemasoleval NiMH- või Li-ioon-tehnoloogial põhinevate akudega on loomulik arengusuund ja see jätkub. Hinnatakse, et ajavahemikus 2010–2020 suureneb juhtmeta mootortööriistade müük ELis 5 % aastas. Ajavahemikus 2008–2020 väheneb kantavate nikkel-kaadmium-akude turuosa eeldatavasti 50 %, mis tähendab loomulikku 5 % vähenemist aastas. Võib oletada, et selline juhtmeta mootortööriistade turu suundumus jätkub.

Nüüd on küsimus, kas erandi tühistamine on majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju arvestades õigustatud.

2.2. Eesmärgid

Üldeesmärk on aidata saavutada patareidirektiivi, eriti selle artikli 4 lõike 1 eesmärgid, nimelt edendada vähem ohtlikke või vähem saastavaid aineid sisaldavate patareide ja akude väljatöötamist ja turustamist, eelkõige leida asendaja kaadmiumile.

Erieesmärgid on järgmised:

– erieesmärk nr 1: viia juhtmeta mootortööriistades kasutatavate kantavate patareide ja akude kahjulik keskkonnamõju miinimumini;

– erieesmärk nr 2: viia miinimumini juhtmeta mootortööriistade kasutajate majanduslikud kulud, muu hulgas sellega, et tehniliselt teostatavad lahendused oleksid kättesaadavad.

Tegevuseesmärgid on järgmised:

– vähendada kaadmiumi kasutuselevõttu ELi majanduses seoses juhtmeta mootortööriistades kasutatavate kantavate akudega;

– vähendada kaadmiumiheidet ELis seoses juhtmeta mootortööriistades kasutatavate kantavate akudega;

– vähendada kantavate akude juhtmeta mootortööriistades kasutamisega seotud üldist keskkonnamõju ELis.

3.3. Poliitikavalikud

Esimene võimalik poliitikavalik (võrdlusstsenaarium) oleks jätta praegune õigusakt (patareidirektiiv) muutmata. See tähendaks tegelikult seda, et juhtmeta mootortööriistades kasutamiseks ettenähtud, kaadmiumisisaldusega akusid tarnitakse tarbijatele ja kutselistele kasutajatele ka edaspidi, kuid need asendataks üha enam muude olemasolevate asendajatega, nimelt nikkel-metallhüdriid- (NiMH-) ja liitium-ioon-akudel töötavate tööriistade ja akukogumitega.

Teine poliitikavalik (2. valik – erandi kiire tühistamine 2013. aastal) tähendaks kehtiva erandi peatset tühistamist (2013. aastal) ja juhtmeta mootortööriistades kasutamiseks ettenähtud kantavates patareides ja akudes lubatud kaadmiumisisalduse piiramist kuni 0,002 massiprotsendile.

1. valikuga võrreldes tähendaks 2. valik seda, et alates 2013. aastast asendatakse juhtmeta mootortööriistades kasutamiseks ettenähtud kaadmiumakud Li-ioon- või NiMH-akudega.

Ajavahemikul 2013–2025 ja võrreldes 1. valikuga:

– suureneb ELi turule lastud, juhtmeta mootortööriistades kasutamiseks ettenähtud Li-ioon-akukogumite üldkogus 610,70 miljonilt ühikult (1. valik) 696,79 miljonile ühikule ehk 14 %;

– suureneb juhtmeta mootortööriistades kasutamiseks ettenähtud NiMH-akukogumite üldkogus 157,45 miljonilt ühikult (1. valik) 178,97 miljonile ühikule ehk 13,6 %;

– jäetakse turule laskmata 107,61 miljonit ühikut kaadmiumakusid ehk vähenemine on 100 %.

Kolmas poliitikavalik (3. valik – erandi tühistamise edasilükkamine 2016. aastani) tähendaks kehtiva erandi tühistamist 2016. aastal ja seega juhtmeta mootortööriistades kasutamiseks ettenähtud kantavates akudes lubatud kaadmiumisisalduse piiramist kuni 0,002 massiprotsendile. See poliitikavalik võimaldaks patarei- ja akutööstusel paremini kohandada asjakohast tehnoloogiat uutele nõuetele, kui tühistatakse praegu juhtmeta mootortööriistades kasutatavate kaadmiumi sisaldavate kantavate patareide ja akude suhtes kehtiv erand.

1. valikuga võrreldes tähendaks 3. valik, et alates 2016. aastast asendatakse juhtmeta mootortööriistades kasutamiseks ettenähtud kaadmiumakud Li-ioon- või NiMH-akudega.

Ajavahemikul 2013–2025 ja võrreldes 1. valikuga:

– suureneb ELi turule lastud, juhtmeta mootortööriistades kasutamiseks ettenähtud Li-ioon-akude üldkogus 610,70 miljonilt ühikult (1. valik) 670,85 miljonile ühikule ehk 9,8 %;

– suureneb juhtmeta mootortööriistades kasutamiseks ettenähtud NiMH-akude üldkogus 157,45 miljonilt ühikult (1. valik) 172,49 miljonile ühikule ehk 9 %;

– väheneb juhtmeta mootortööriistades kasutamiseks ettenähtud NiCd-akude üldkogus 107,61 miljonilt ühikult (valik 1) 32,42 miljonile ühikule ehk 70 %.

4.4. Mõju hindamine

Nagu on soovitatud mõjuhinnangu koostamise juhendis, on mõjuhinnangus keskendutud üksnes muude poliitikavalikute lisamõjule võrreldes võrdlusstsenaariumiga.

Olemasolevate teabeallikate kohaselt on NiCd-akudest tingitud heide väike võrreldes nafta või kivisöe põletamisel, samuti raua või terase või fosforväetiste tootmisel tekkiva heitega. NiCd-akude arvele langeb kõigest 1,35 % kaadmiumi heitest õhku, 1,41 % heitest vette ja 0,65 % koguheitest. Juhtmeta mootortööriistades kasutatavad NiCd-akud moodustavad ELis 10,5 % kogu kaadmiumist, mis võetakse majanduses kavandatult kasutusse.

Kolme poliitikavaliku keskkonnamõju on hinnatud kahe lähenemisviisi alusel. Esiteks võeti aluseks juhtmeta mootortööriistade akudega ELi majanduses kasutusse võetav kaadmiumikogus. See lähenemisviis valiti, kuna peamine põhjus, miks kaasseadusandja otsustas keelata kaadmiumi kasutamise patareides ja akudes, oli piirata majanduses kavandatult kasutusse võetavat kaadmiumikogust. Teiseks võetakse keskkonnamõju hindamisel arvesse ka summaarset keskkonnamõju, mille aluseks on juhtmeta mootortööriistades kasutatava kolme akutüübi (NiCd, NiMH ja Li-ioon) olelusringi võrdlevad hinnangud. Seda meetodit kasutati selleks, et oleks võimalik põhjendatult võrrelda eri akude keskkonnamõju olelusringihinnangute alusel. Iga keskkonnanäitaja väärtus iga poliitikavaliku puhul normeeriti, et saada selle nn inimekvivalenti, ja iga poliitikavaliku üldise keskkonnamõju leidmiseks kasutati liitmisskeemi.

1. valiku puhul võetakse juhtmeta mootortööriistade kantavate NiCd-akudega ajavahemikus 2010–2025 ELi majanduses kasutusele ligikaudu 30 550 tonni kaadmiumi. Juhtmeta mootortööriistadest pärinevatest akujäätmetest, mida eraldi (ringlussevõtuks) ei koguta ja mis ladestatakse prügilasse, võib ligikaudu 945 tonnini ulatuv kaadmiumiheide jõuda nõrgveega vette ning tekitada vähki ja muid haigusi ligikaudu 405 inimesel.

2. valiku puhul võetakse juhtmeta mootortööriistade kantavate NiCd-akudega ajavahemikus 2010–2025 ELi majanduses kasutusele ligikaudu 8 060 tonni kaadmiumi. Juhtmeta mootortööriistadest pärinevatest akujäätmetest, mida eraldi (ringlussevõtuks) ei koguta ja mis ladestatakse prügilasse, võib ligikaudu 300 tonnini ulatuv kaadmiumiheide jõuda nõrgveega vette ning tekitada vähki ja muid haigusi ligikaudu 128 inimesel. Seda on 68 % vähem kui senise olukorra jätkumise korral (1. poliitikavalik).

3. valiku puhul võetakse juhtmeta mootortööriistade NiCd-akudega ajavahemikus 2010–2025 ELi majanduses kasutusele ligikaudu 14 830 tonni kaadmiumi. Juhtmeta mootortööriistadest pärinevatest akujäätmetest, mida eraldi (ringlussevõtuks) ei koguta ja ladestatakse prügilasse, võib ligikaudu 520 tonnini ulatuv kaadmiumiheide jõuda nõrgveega vette ning tekitada vähki ja muid haigusi ligikaudu 222 inimesel. Seda on 45 % vähem kui senise olukorra jätkumise korral (1. poliitikavalik).

Summaarset keskkonnamõju hinnati järgmiste keskkonnanäitajate alusel: võime põhjustada ülemaailmset soojenemist (Global Warming Potential, GWP); võime moodustada fotokeemilisi oksüdante (Photochemical Oxidant Formation Potential, POFP); võime põhjustada pinnase hapestumist (Terrestrial Acidification Potential, TAP); võime vähendada abiootilisi ressursse (Abiotic Resource Depletion Potential, ARDP); võime põhjustada peenosakeste teket (Particulate Matter Formation Potential, PMFP) ja võime põhjustada mageveekogude eutrofeerumist (Freshwater Eutrophication Potential, FEP). Nimetatud keskkonnanäitajaid hinnati kahe stsenaariumi puhul: patareidirektiivi kohased patareide ja akude kogumise tulevased eesmärgid aastateks 2012 ja 2016, vastavalt 25 % ja 45 % patarei- ja akujäätmetest (1. stsenaarium), ning kogumismäär 10 %, mis on juhtmeta mootortööriistade patarei- ja akujäätmete praegune kogumismäär ELis vastavalt direktiivi 2002/95/EÜ (elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta) kohastele aruannetele (2. stsenaarium).

Juhtmeta mootortööriistade kasutamisega seotud iga-aastane keskkonnamõju ELis on 1. poliitikavaliku puhul võrdne 559 831 inimese (1. stsenaarium) või 597 896 inimese (2. stsenaarium) keskkonnamõjuga, samas kui 2. valiku puhul on see võrdne 530 581 inimese (1. stsenaarium) või 552 781 inimese (2. stsenaarium) keskkonnamõjuga. Seega on 2. valiku üldine keskkonnamõju 5–8 % nõrgem 1. valiku keskkonnamõjust. 3. poliitikavaliku summaarne keskkonnamõju on 1. stsenaariumi puhul võrdväärne 540 460 ja 2. stsenaariumi puhul 566 374 kaalutud inimekvivalendiga. Juhtmeta mootortööriistades kaadmiumaku kasutamisega seotud iga-aastane keskkonnamõju ELis on 3. poliitikavaliku puhul 3–5 % nõrgem kui 1. poliitikavaliku puhul, olenevalt jäätmete kogumise määrast.

Majanduslikku mõju hinnati järgmiste sidusrühmade seisukohast: kaevandusettevõtjad, toorainetarnijad, akutootjad, akukogumite valmistajad, juhtmeta mootortööriistade tootjad, jaemüüjad, tarbijad, ringlussevõtjad ja liikmesriigid.

Seoses 1. poliitikavalikuga ei suudetud majanduslikku mõju enamiku sidusrühmade puhul välja selgitada ega kindlaks määrata. Ringlussevõtu kulud ja tulud sõltuvad mitmesugustest teguritest, nagu ringlussevõtuks kasutatav tehnoloogia, taaskasutusse võetavad materjalitüübid, taaskasutusse võetavate metallide väärtus ja mastaabisääst. Praegu on liitium-ioon-akude ringlussevõtt seotud netokuluga. Põhjuseks on see, et akude ringlussevõtt on veel arendusjärgus; kui tehnoloogia areneb ja jõutakse mastaabisäästuni, peaksid liitium-ioon-akude ringlussevõtu kulud vähenema.

Hinnati, et 2. poliitikavalik ei põhjusta ajavahemikul 2013–2025 olulist majanduslikku mõju kaevandusettevõtjatele, toorainetarnijatele ega akukogumite valmistajatele.

Praegu ei ole ELis ühtegi ettevõtjat, kes toodaks kantavaid NiCd-, Li-ioon- või NiMH-akusid juhtmeta mootortööriistade jaoks. Kõik juhtmeta mootortööriistades kasutatavad kantavad akud imporditakse Euroopa Liitu, peamiselt Aasiast. Peamised nikkel-kaadmium-akude tootjad asuvad Jaapanis ja peamised Li-ioon-akude tootjad asuvad Hiinas. Kuigi enamik akutootjaid toodab rohkem kui ühte keemilise tehnoloogia tüüpi akusid, võib 2. valiku puhul nihkuda domineeriv seisund juhtmeta mootortööriistade jaoks akude tootmise sektoris Jaapanist Hiinasse.

Mõned akude ringlussevõtjad väitsid, et 2. valiku puhul suureneksid ringlussevõtukulud, kuna ringlusse tuleb võtta rohkem Li-ioon-akusid kui 1. valiku puhul (kulude suurenemist ajavahemikul 2011–2025 hinnati 13–20 miljonile eurole).

EPTA (juhtmeta mootortööriistade tootjad) väitel tuleb selle valiku puhul teha 40–60 miljoni euro ulatuses ühekordseid tehnilisi kulutusi teadus- ja arendustööks, tootmisliinide ajakohastamiseks ja töökulude katmiseks. On siiski küsitav, kas kõik need kulud tuleks siduda 2. valikuga, kuna isegi 1. valiku puhul väheneb ajavahemikus 2013–2025 NiCd-akude hulk juhtmeta mootortööriistades 50 %.

Tarbijaid võivad mõjutada suuremad tootmiskulud, kui juhtmeta mootortööriistades hakatakse kasutama muul akutehnoloogial põhinevaid akusid. Ajavahemikul 2013–2025 maksab keskmine NiMH-akuga töötav juhtmeta mootortööriist tarbijale 0,8 eurot rohkem ja Li-ioon-akuga töötav – 2,1 eurot rohkem kui keskmine NiCd-akuga töötav seade. Juhtmeta mootortööriist ise (koos kahe akukogumi ja laadijaga) maksab 2013. aastal EPTA andmetel NiMH-aku puhul 66,90 eurot ja Li-ioon-aku puhul 76 eurot, samas kui NiCd-aku puhul on tööriista hind 60,80 eurot.

Hinnati, et 3. poliitikavalik ei põhjusta ajavahemikul 2013–2025 olulist majanduslikku mõju kaevandusettevõtjatele, toorainetarnijatele ega akukogumite valmistajatele.

Nagu 2. valiku puhul, nii võib ka 3. valiku puhul nihkuda domineeriv seisund juhtmeta mootortööriistade jaoks akude tootmise sektoris Jaapanist Hiinasse.

Mõned akude ringlussevõtjad väitsid, et 3. valiku puhul suureneksid ringlussevõtukulud, kuna ringlusse tuleb võtta rohkem Li-ioon-patareisid kui 1. valiku puhul. Osutatud kulud oleksid väiksemad kui 2. valiku puhul (vähem kui 13 miljonit eurot ajavahemikul 2011–2025).

EPTA (juhtmeta mootortööriistade tootjad) väitel tuleb selle valiku puhul teha ligikaudu 33 miljoni euro ulatuses ühekordseid tehnilisi kulutusi teadus- ja arendustööks, tootmisliinide ajakohastamiseks ja töökulude katmiseks. Siiski on küsitav, kas kõik sellised kulud tuleks seostada 3. valikuga. Ettevõtjad pooldasid ringlussevõtumäärade suurendamist. Nii toimimist ei peetud siiski sobivaks, kuna patareidirektiiviga nõutakse, et kõik kokkukogutud patareid ja akud tuleb võtta ringlusse. Lisaks täpsustatakse direktiiviga minimaalne ringlussevõtu tõhusus, milleni akude ja patareide ringlussevõtu protsesside puhul tuleb jõuda septembriks 2011[5].

Tarbijaid võivad mõjutada muul patareitehnoloogial põhinevate mootortööriistade kõrgemad tootmiskulud. Ajavahemikul 2013–2025 maksab keskmine NiMH-akuga töötav juhtmeta mootortööriist tarbijale 0,4 eurot rohkem ja Li-ioon-akuga töötav – 0,9 eurot rohkem kui keskmine NiCd-akuga töötav seade. Juhtmeta mootortööriist ise (koos kahe akukogumi ja laadijaga) maksab 2016. aastal EPTA andmetel NiMH-aku puhul 64,10 eurot ja Li-ioon-aku puhul 69,20 eurot, samas kui NiCd-aku puhul on tööriista hind 60,80 eurot.

Halduskoormus on piiratud kõikide valikute puhul ega peaks tekitama sätete järgimisega seotud probleeme. Põhimõtteliselt ei mõjuta ükski valik otseselt ELi eelarvet.

Sotsiaalne mõju võib 2. valiku puhul olla veidi negatiivne, kuna mõned sidusrühmad teatasid, et NiCd-akude ringlussevõtus kaob teatav arv töökohti. Seda töökohtade kadu võib kompenseerida töökohtade lisandumine NiMH- ja Li-ioon-akude ringlussevõtus. 3. valiku mõju nii lähi-, keskpikas kui ka pikas perspektiivis on neutraalsem.

Eespool öeldust võib järeldada, et 3. valiku puhul on keskkonnakasu veidi väiksem kui 2. valiku puhul, kuid kulud oleksid hoopis väiksemad kui 2. valiku puhul.

5.5. Valikuvõimaluste võrdlus

Poliitikavalikuid hinnati tõhususe, kulutõhususe ja sidususe seisukohalt.

Tõhususe seisukohalt näib 2. valik kõige huvipakkuvam. See pakub parimaid võimalusi erieesmärgi 1 saavutamiseks lähiperspektiivis, samas kui 3. valik oleks väga tõhus üksnes tegevuseesmärkide 1 ja 2 saavutamiseks.

Kulutõhususe poolest oleks 3. valik kulutõhusam kui 2. valik. Majanduslikud kulud võivad olla veidi negatiivsed juhtmeta mootortööriistade valmistajate, tarbijate ja ringlussevõtjate jaoks, vähemalt lähiperspektiivis, samas kui muude sidusrühmade jaoks oleksid need väga väiksed või valimise seisukohast neutraalsed.

2. ja 3. valik on sidusad ELi üldiste poliitikaeesmärkidega. Samuti on need kooskõlas muudes direktiivides kaadmiumi kasutamise keelamise kohta kehtestatud sarnaste nõuetega, nt kasutuselt kõrvaldatud sõidukite direktiiv ning direktiiv teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes.

Poliitilist ja õiguslikku tausta arvestades võiks teha järelduse, et kuigi näiliselt ei ole keskkonnakasulikkuse poolest ükski hinnatud poliitikavalikutest teistest selgelt parem, saavutatakse 3. valikuga siiski peaaegu sama tõhusus parema kulutõhususe juures ja seepärast on see eelistatud valiku hea kandidaat.

6.6. Jälgimine ja hindamine

Kui praegune erand juhtmeta mootortööriistade jaoks ettenähtud akudes kaadmiumi kasutamise suhtes tühistatakse, peaks rakendamise jälgimine olema suhteliselt lihtne, kuna kaadmiumi kasutamine akudes on patareidirektiiviga juba üldiselt keelatud.

Rakendamise edukuse näitajad võiksid seepärast olla eelkõige järgmised:

– turu suundumus juhtmeta mootortööriistades kasutatavatele NiCd-akudele täiendavate asendajate leidmiseks;

– suundumused uue ringlussevõtu- ja töötlemistehnika valdkonnas.

Liikmesriigid peavad komisjonile iga kolme aasta tagant saatma rakendamist käsitleva aruande vastavalt patareidirektiivi artiklile 22. Pärast seda, kui liikmesriigid on teist korda esitanud aruanded liikmesriikides rakendamise kohta (2016. aastal), vaadatakse patareidirektiiv läbi. Komisjon uurib aruannete hindamise käigus, kas on vaja võtta edasisi riskijuhtimismeetmeid, kehtestada uusi kogumiseesmärke ja minimaalse ringlussevõtu kohustusi, ning teeb vajaduse korral ettepaneku direktiivi muutmiseks. Läbivaatamise käigus võidakse hinnata ka andmeid rakendamise jälgimise näitajate kohta, et hinnata kavandatud sekkumismeetme rakendamise väljundeid ja tulemusi ning rakendamisprotsessi.

Kui tekib probleeme nõuete täitmisega, võib ELi tasandil võtta patareidirektiivi alusel edasisi meetmeid.

[1] Direktiiv 2006/66/EÜ, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 91/157/EMÜ (ELT L 266, 26.9.2006, lk 1).

[2] Käesoleva kommenteeritud kokkuvõtte ingliskeelses versioonis tähistatakse terminiga „batteries” nii patareisid kui ka akusid.

[3] a) avarii- ja häiresignalisatsioonisüsteemid, sealhulgas avariivalgustus; b) meditsiiniseadmed.

[4] Komisjoni talituste poolt seoses patareidirektiivi (2006/66/EÜ) ettevalmistamisega koostatud laiendatud mõjuhinnang [KOM(2003) 723 (lõplik)], vt lk 27 ja V lisa.

[5] Patareidirektiivis (III lisa B osa) täpsustatud minimaalsed ringlussevõtu määrad on järgmised: i) nikkel-kaadmium-patareid ja -akud: kaadmiumi ringlussevõtt, kuivõrd see on tehniliselt võimalik, ning akude ja patareide ringlussevõtt keskmiselt vähemalt 75 massiprotsendi ulatuses; ii) pliiakud: plii ringlussevõtt, kuivõrd see on tehniliselt võimalik, ning akude ringlussevõtt keskmiselt vähemalt 65 massiprotsendi ulatuses; iii) muud akud ja patareid: ringlussevõtt keskmiselt vähemalt 50 massiprotsendi ulatuses.