Brüssel 20.4.2005

KOM(2005) 155 lõplik

2005/0061 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. Euroopa Ülemkogu leppis Amsterdamis 17. juunil 1997. aastal toimunud kohtumisel kokku stabiilsuse ja kasvu paktis kooskõlas asutamislepingu põhimõtete ja menetlustega. Juunis 2004 märkis Euroopa Ülemkogu siiski, et on tarvis tõhustada ELi eelarveraamistiku läbipaistvust ja riikide osalust selles ning parandada selle eeskirjade ja sätete täitmise tagamist. Komisjon andis 3. septembril 2004 välja teatise „Majandusjuhtimise tugevdamine ning selgitused stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise kohta“, milles anti suunised stabiilsuse ja kasvu pakti edasiseks kujundamiseks ning tehti ettepanek tugevdada seda majanduslikult ning tõsta selle usaldusväärsust ja tõhustada elluviimist.

Pärast komisjoni teatist alustasid nõukogu ja komisjon arutelu, et jõuda konsensusele stabiilsuse ja kasvu pakti reformi osas. Nõukogu võttis 20. märtsil 2005 vastu aruande stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise parandamise kohta. Nõukogu kaalus oma aruandes, kuidas tõhustada ELi eelarveraamistiku juhtimist ja riikide osalust selles, tugevdada pakti majanduslikult ja tõhustada seda nii ennetavas kui korrektiivses mõttes, tagada riikide rahanduse jätkusuutlikkus pikema aja jooksul, edendada kasvu ja vältida tulevaste põlvkondade ülemäärast koormamist.

22. ja 23. märtsil 2005 kogunenud Euroopa Ülemkogu kinnitas aruande, väites, et sellega ajakohastatakse ja täiendatakse stabiilsuse ja kasvu pakti, mis koosneb nõukogu määrustest (EÜ) nr 1466/97 ja (EÜ) nr 1467/97 ning Euroopa Ülemkogu 7. juuli 1997. aasta resolutsioonist stabiilsuse ja kasvu pakti kohta.

Euroopa Ülemkogu palus oma 22. ja 23. märtsi 2005. aasta kohtumisel eesistujariigi järeldustes komisjonil esitada ettepanekud nõukogu määruste muutmiseks kooskõlas nõukogu aruandega.

2. Komisjon järgis nõukogu eelistust teha olemasolevatesse määrustesse võimalikult vähe muudatusi. Õigusakti tehti muudatusi ainult siis, kui need olid vältimatud Euroopa Ülemkogu poolt heaks kiidetud kokkuleppe täieliku rakendamise tagamiseks.Ettepanekus muuta määrust (EÜ) nr 1467/97 on tehtud neli muudatust, mida nõukogu aruandes sõnaselgelt taotleti, eelkõige käsitlevad need „tõsise majandusliku surutise“ mõistet, „muude asjassepuutuvate tegurite“ mõistet ja rolli, ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud tähtaja pikendamist meetmete võtmiseks ja menetluse etappide kordamise võimaldamist, eelkõige soovituste tegemist artikli 104 lõike 7 alusel ja teate esitamist artikli 104 lõike 9 alusel. Lisaks nimetatud muudatustele tehakse määrusesse 1467/97 mõned peamiselt tehnilist laadi muudatused, et tagada kooskõla nõukogu aruandega ja lihtsustada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohaldamist.

Eelkõige sätestatakse tähtaeg, milleks nõukogu peab tegema otsuse ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta kooskõlas artikli 104 lõikega 6, mis on kontrolltähtajaks komisjoni aruande vastuvõtmisel kooskõlas artikli 104 lõikega 3, ning see asendab määruses (EÜ) nr 3605/93 sätestatud aruandlustähtajad. See võimaldaks tegelda ka juhtumitega, mille puhul komisjon (Eurostat) ei ole eelarvega seotud andmeid vahetult pärast nõukogu määruses (EÜ) nr 3605/93 kehtestatud aruandlustähtaegu veel kinnitanud. Põhjenduseks on ka asjaolu, et komisjon võib vajada artikli 104 lõike 3 alusel aruande koostamiseks rohkem aega, et võtta asjakohaselt arvesse asutamislepingu artikli 104 lõikes 3 osutatud „muid asjassepuutuvaid tegureid“.

Lisaks sellele tuleks koos määruse (EÜ) nr 1467/97 muutmisega muuta ka määratlust üldise kümnekuuse maksimumperioodi kohta alates määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 4 lõigetes 2 ja 3 kehtestatud teatamise kuupäevast kuni otsuseni kehtestada sanktsioonid, et see oleks kooskõlas menetluse iga etapi muudetud tähtaegadega ning võimalusega anda välja muudetud soovitusi artikli 104 lõike 7 alusel või teatisi artikli 104 lõike 9 alusel.

3. Mõne muudatuse tegemiseks, milles Euroopa Ülemkogus kokku lepiti, ei ole tarvis määrust 1467/97 muuta. Komisjon koostab tegevusjuhendi, milles sätestatakse nende elluviimise kord. Eelkõige sätestatakse selles, kuidas komisjon ja nõukogu ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raamistikus eelarvega seotud hinnangute andmisel võtavad nõuetekohaselt arvesse pensionireformide rakendamist kooskõlas eespool nimetatud aruande punktiga 3.4.

2005/0061 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõike 14 teist lõiku,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[2]

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust[3]

ning arvestades järgmist:

(1) Stabiilsuse ja kasvu pakt koosnes algselt nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusest (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[4] nõukogu määrusest (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta[5] ja 17. juuni 1997. aasta resolutsioonist stabiilsuse ja kasvu pakti kohta[6]. Stabiilsuse ja kasvu pakt on osutunud kasulikuks eelarvepuudujäägi pidurdamisel, aidates seeläbi kaasa suuremale makromajanduslikule stabiilsusele, mida iseloomustab madal inflatsioon ja madalad intressimäärad ning mida on tarvis püsiva majanduskasvu ja töökohtade loomise jaoks.

(2) Nõukogu võttis 20. märtsil 2005 vastu aruande „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise parandamise kohta“, mille eesmärk on tõhustada eelarveraamistiku juhtimist ja riikide osalust selles, tugevdades pakti majanduslikult ja tõhustades seda nii ennetavas kui korrektiivses mõttes, tagada riikide rahanduse jätkusuutlikkus pikema aja jooksul, edendada kasvu ja vältida tulevaste põlvkondade ülemäärast koormamist. Euroopa Ülemkogu kinnitas aruande oma 23. märtsi 2005. aasta järeldustes,[7] kus on kirjas, et aruandega ajakohastatakse ja täiendatakse stabiilsuse ja kasvu pakti.

(3) Stabiilsuse ja kasvu pakti tuleb tugevdada ning selle rakendamist selgitada, et parandada majanduspoliitika kooskõlastamist ja järelevalvet. Seda tehes tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta muutunud asjaolusid, eelkõige 25 liikmesriigist koosnevas ühenduses esinevaid suuremaid majanduslikke erinevusi ja võimalikke demograafilisi muudatusi.

(4) Määrust (EÜ) nr 1467/97 tuleb muuta, et oleks võimalik täielikult kohaldada stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise osas kokkulepitud parandusi.

(5) Tuleks läbi vaadata mõiste tõsisest majanduslikust surutisest tulenevast kontrollväärtuse erakordsest ületamisest. Seejuures tuleks piisavalt arvesse võtta Euroopa Liidus suurenenud majanduslikke erinevusi.

(6) Tuleb selgitada kõigi muude arvessevõetavate asjakohaste tegurite määratlust ja kohaldusala. Komisjoni aruandes tuleb piisavalt kajastada keskpika perioodi majandusseisundi (eelkõige potentsiaalne kasv, valdavad tsüklilised tingimused, Lissaboni tegevuskavaga seotud strateegiate rakendamine ning teadus- ja arendustöö ning innovatsiooni edendamise strateegiad) ja eelarveseisundi (eelkõige eelarve stabiliseerimine „headel aegadel“, võla jätkusuutlikkus, riiklikud investeerinud ja riigi rahanduse üldine kvaliteet) arenguid. Lisaks sellele pööratakse tähelepanu muudele teguritele, mis asjaomase liikmesriigi arvates on asjakohased, kui antakse kõikehõlmav kvalitatiivne hinnang kontrollväärtuse ületamisele. Selles kontekstis võetakse arvesse, kui eelarvest tehakse olulisi makseid rahvusvahelise solidaarsuse edendamiseks või Euroopa Liidu poliitikaeesmärkide saavutamiseks, nimelt Euroopa ühendamiseks, või suurendatakse neid makseid veelgi, kui see vähendab liikmesriigi majanduskasvu või suurendab eelarve koormust.

(7) Tuleks sätestada tähtaeg, milleks nõukogu peab tegema otsuse ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta kooskõlas artikli 104 lõikega 6, mis on kontrolltähtajaks komisjoni aruande vastuvõtmisel kooskõlas artikli 104 lõikega 3, ning see asendab nõukogu 22. novembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta)[8] artikli 4 lõigetes 2 ja 3 sätestatud aruandlustähtajad. See võimaldaks tegelda ka juhtumitega, mille puhul komisjon (Eurostat) ei ole eelarvega seotud statistilisi andmeid vahetult pärast määruses (EÜ) nr 3605/93 kehtestatud aruandlustähtaegu veel kinnitanud. See annaks komisjonile rohkem aega artikli 104 lõike 3 alusel aruande koostamiseks, et võtta asjakohaselt arvesse asutamislepingu artikli 104 lõikes 3 osutatud „muid asjassepuutuvaid tegureid“.

(8) Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses on nõukogul otsuse tegemiseks liiga vähe aega ning vastavaid tähtaegu tuleks pikendada.

(9) Selleks et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi viivitamatu korrigeerimine, peaks liikmesriik, kellel on ülemäärane eelarvepuudujääk, võtma tõhusaid meetmeid ja minimaalselt parandama oma tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu igal aastal, arvestamata ühekordseid ja ajutisi meetmeid.

(10) Tuleks pikendada maksimaalset ajavahemikku, mille jooksul liikmesriigid peavad tõhusaid meetmeid võtma, et nad saaksid meetmeid riigi eelarvemenetluses paremini piiritleda ja töötada välja konkreetsemad meetmepaketid.

(11) Kui asjaomane liikmesriik on võtnud tõhusaid meetmeid vastuseks artikli 104 lõike 7 alusel tehtud soovitusele või artikli 104 lõike 9 alusel välja antud teatisele ning ootamatu tõsise majandusliku kõrvalekalde tõttu, millel on riigi rahandusele oluline negatiivne mõju, ei ole võimalik ülemäärast eelarvepuudujääki nõukogu seatud tähtajaks korrigeerida, peaks nõukogu saama välja anda muudetud soovituse artikli 104 lõike 7 alusel või muudetud teatise artikli 104 lõik 9 alusel.

(12) Praegune üldine kümnekuune maksimumperiood alates määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 4 lõigetes 2 ja 3 kehtestatud aruande esitamise kuupäevast kuni otsuseni kehtestada sanktsioonid peaks olema kooskõlas tähtaegade muutmisega menetluse igas etapis ning võimalusega anda välja muudetud soovitus artikli 104 lõike 7 alusel või muudetud teatis artikli 104 lõike 9 alusel. Seega tuleks üldist maksimumperioodi kohandada vastavalt nendele muudatustele.

(13) Samuti tuleks nende muudatuste kajastamiseks muuta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse neid sätteid, mis on kohaldatavad Ühendkuningriigi suhtes ja mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1467/97 lisas.

(14) Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1467/97 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1467/97 muudetakse järgmiselt:

(1) Artiklis 2 asendatakse lõiked 2 ja 3 järgmistega:

“2. Kui komisjon ja nõukogu annavad hinnangu ülemäärasele eelarvepuudujäägile ja teevad otsuse selle olemasolu kohta asutamislepingu artikli 104 lõigete 3–6 alusel, võivad nad tõsisest majanduslikust surutisest tulenevat kontrollväärtuse ületamist pidada erandlikuks artikli 104 lõike 2 teise lõigu tähenduses, kui kontrollväärtuse ületamine tuleneb negatiivsest kasvumäärast või kogunenud toodangukaotusest pikema perioodi jooksul, mil kasvumäär oli potentsiaalse kasvu määra suhtes väga madal.

3. Kui komisjon koostab aruannet artikli 104 lõike 3 alusel, võtab ta arvesse kõiki muid asjassepuutuvaid tegureid. Eelkõige kajastatakse kohaselt aruandes majanduse ja eelarveseisundi arengut keskpikal perioodil. Komisjon võtab samuti asjakohaselt arvesse tegureid, mida liikmesriik on esitanud avalikult ja komisjonile ühe kuu jooksul pärast määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 4 lõigetes 2 ja 3 kehtestatud aruandlustähtaegu.

4. Kui komisjon arutab, kas ülemäärane eelarvepuudujääk on olemas või võib tekkida seoses artikli 104 lõike 2 punktis a nimetatud kriteeriumide täitmata jätmisega, ja kui nõukogu otsustab, kas ülemäärane eelarvepuudujääk on olemas, võtavad nad arvesse lõikes 3 osutatud asjassepuutuvaid tegureid ainult siis, kui valitsemissektori puudujääk on kontrollväärtuse lähedal ja kui see ületab kontrollväärtust ajutiselt.

5. Kui nõukogu on teinud artikli 104 lõike 6 alusel otsuse, et liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk, võtavad komisjon ja nõukogu arvesse lõikes 3 osutatud asjassepuutuvaid tegureid ka artikli 104 järgmiste menetluslike etappide puhul. Neid asjassepuutuvaid tegureid ei võeta arvesse juhtudel, millele on osutatud käesoleva määruse artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 või artikli 104 lõike 2 alusel tehtud nõukogu otsuses ühe või kõigi nõukogu otsuste tühistamise kohta artikli 104 lõigete 6–9 ja 11 alusel.“

(2) Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a) lõige 3 asendatakse järgmisega:

“3. Nõukogu teeb otsuse ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta kooskõlas artikli 104 lõikega 6 kahe kuu jooksul pärast komisjoni aruande vastuvõtmist kooskõlas artikli 104 lõikega 3. Kui nõukogu otsustab, et eelarvepuudujääk on ülemäärane, annab ta samas asjaomasele liikmesriigile soovitused kooskõlas artikli 104 lõikega 7.“

b) lõige 4 asendatakse järgmisega:

“4. Kooskõlas artikli 104 lõikega 7 antud nõukogu soovituses kehtestatakse asjaomasele liikmesriigile tõhusate meetmete võtmiseks maksimaalselt kuuekuune tähtaeg. Samuti kehtestatakse nõukogu soovituses tähtaeg ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks, mis peaks olema lõpule viidud puudujäägi kindlakstegemisele järgneval aastal, välja arvatud eriasjaolude korral. Nõukogu nõuab oma soovituses, et liikmesriik saavutaks tsükliliselt korrigeeritud eelarvetasakaalu minimaalse paranemise aastas, võtmata arvesse ühekordseid ja ajutisi meetmeid, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine soovituses kehtestatud tähtajaks.“

5. Kui asjaomane liikmesriik on võtnud tõhusaid meetmeid kooskõlas artikli 104 lõike 7 alusel antud soovitusega ja ootamatu tõsine majanduslik kõrvalekalle, millel on riigi rahandusele oluline negatiivne mõju, on toimunud pärast selle soovituse vastuvõtmist, võib nõukogu teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud soovitus artikli 104 lõike 7 alusel. Muudetud soovituses võidakse pikendada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtaega ühe aasta võrra. Nõukogu võtab eelkõige arvesse, kas kõnealune liikmesriik on võtnud tõhusaid meetmeid, et saavutada tsükliliselt korrigeeritud eelarvetasakaalu minimaalne paranemine aastas, võtmata arvesse ühekordseid ja ajutisi meetmeid. Nõukogu hindab, kas on toimunud ootamatu tõsine majanduslik kõrvalekalle, millel on riigi rahandusele oluline negatiivne mõju, võrreldes seda soovituses oleva majandusprognoosiga.“

(3) Artikkel 5 asendatakse järgmise tekstiga:

„Artikkel 5

1. Artikli 104 lõike 9 kohane nõukogu otsus teatada asjaomasele osalevale liikmesriigile, et viimane võtaks meetmeid puudujäägi vähendamiseks, langetatakse kahe kuu jooksul alates nõukogu otsusest, millega tehti kindlaks, et kooskõlas artikli 104 lõikega 8 ei ole tõhusaid meetmeid võetud. Nõukogu nõuab oma teatises, et liikmesriik saavutaks tsükliliselt korrigeeritud eelarvetasakaalu minimaalse paranemise aastas, võtmata arvesse ühekordseid ja ajutisi meetmeid, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine teatises kehtestatud tähtajaks.“

2. Kui asjaomane liikmesriik on võtnud tõhusaid meetmeid kooskõlas artikli 104 lõike 9 alusel antud teatisega ja ootamatu tõsine majanduslik kõrvalekalle, millel on riigi rahandusele oluline negatiivne mõju, on toimunud pärast selle teatise vastuvõtmist, võib nõukogu teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud teatis artikli 104 lõike 9 alusel. Muudetud teatises võidakse pikendada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtaega ühe aasta võrra. Nõukogu võtab eelkõige arvesse, kas kõnealune liikmesriik on võtnud tõhusaid meetmeid, et saavutada tsükliliselt korrigeeritud eelarvetasakaalu nõutud paranemine aastas, võtmata arvesse ühekordseid ja ajutisi meetmeid. Nõukogu hindab, kas on toimunud ootamatu tõsine majanduslik kõrvalekalle, millel on riigi rahandusele oluline negatiivne mõju, võrreldes seda teatises oleva majandusprognoosiga.“

(4) Artikli 6 teises lauses asendatakse sõnad „kahe kuu“ sõnadega „nelja kuu“.

(5) Artikkel 7 asendatakse järgmise tekstiga:

„Artikkel 7

Kui osalev liikmesriik ei järgi artikli 104 lõigete 7 ja 9 kohaseid nõukogu järjestikuseid otsuseid, teeb nõukogu neljateistkümne kuu jooksul pärast komisjoni aruande vastuvõtmist kooskõlas artikli 104 lõikega 3 otsuse kehtestada sanktsioonid kooskõlas artikli 104 lõikega 11. Kui kohaldatakse käesoleva määruse artikli 3 lõiget 5 või artikli 5 lõiget 2, muudetakse vastavalt ka neljateistkümnekuulist tähtaega. Sihilikult kavandatud eelarvepuudujäägi korral, mis komisjoni arvates on ülemäärane, kasutatakse kiirendatud menetlust.“

(6) Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a) lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2. Ajavahemikku, mille jooksul menetlus on peatatud, ei arvata käesoleva määruse artiklis 7 nimetatud ajavahemikku ega artiklis 6 nimetatud ajavahemikku.“

b) lisatakse lõige 3:

“3. Pärast käesoleva määruse artikli 3 lõike 4 esimeses lauses osutatud ajavahemiku möödumist või artikli 6 teises lauses osutatud ajavahemiku möödumist teatab komisjon nõukogule, kas tema arvates on võetud meetmed piisavad, et tagada kohased edusammud ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks nõukogu kehtestatud ajaks, eeldusel et need meetmed viiakse täielikult ellu ning majandusarengud on kooskõlas prognoosidega. Komisjoni teatis avalikustatakse.“

(7) Viide artiklile 104c asendatakse kõikjal määruses viitega artiklile 104.

(8) Määruse (EÜ) nr 1467/97 lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

Lisa

ÜHENDKUNINGRIIGI SUHTES KOHALDATAVAD TÄHTAJAD

1. Tagamaks kõikide liikmesriikide võrdset kohtlemist, arvestab nõukogu käesoleva määruse 2., 3. ja 4. jaos nimetatud otsuste tegemisel Ühendkuningriigi erineva eelarveaastaga, et langetada Ühendkuningriigi suhtes otsuseid tema eelarveaasta sellistel tähtaegadel, mis vastavad teiste liikmesriikide suhtes tehtud või tehtavate otsuste vastavatele tähtaegadele.

2. I veerus nimetatud sätted asendatakse II veerus nimetatud sätetega.

I veerg | II veerg |

„kindlakstegemisele järgnev aasta“ Artikli 3 lõige 4) | „kindlakstegemisele järgnev eelarveaasta“ |

“eelnev aasta” Artikli 12 lõige 1) | “eelnev eelarveaasta” |

[1] ELT C […]

[2] ELT C […]

[3] ELT C […]

[4] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

[5] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

[6] EÜT C 236, 2.8.1997, lk 1.

[7] Vt Euroopa Ülemkogu 22.–23. märtsi 2005. aasta järelduste 2. lisa.

[8] EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 351/2002 (EÜT L 55, 26.2.2002, lk 23).