Teate avaldamine veinisektoris kasut atava nimetuse tootespetsif ikaadi standardmuudatuse 
heak skiitmise kohta vast avalt komisjoni delegeer itud määr use (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 
(2021/C 514/06)
Käesolev teade avaldatakse komisjoni delegeer itud määr use (EL) 2019/33 (1)artikli 17 lõike 5 kohaselt.
TEADE KOONDDOKUMENDI STAND ARDMUUD ATUSE KOHT A
„Muscadet“
PDO-FR-A0497-AM02
Teate kuupäev : 15. oktoo ber 2021
HEAK SKIIDETUD MUUD ATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED
1. ’Chardonnay ’ lisamine
Päritolunimetuse tootmiseks on lisatud täiendav viinamar jasor t: ’Chardonna y’. ’Chardonna y’ osakaal segus on kuni 
10 %.
Sorti ’Chardonna y’ on Nant es’i viinamar jaistanduses kasvatatud mitu aastakümmet. See lisati pärast katsetusi, mis ei 
näidanud mingit erinevust 100 % sordist ’Melon’ valmistatud veini ning 90 % ulatuses sordist ’Melon’ ja 10 % ulatuses 
sordist ’Chardonna y’ valmistatud veini vahel. Nimetus „Muscadet“ on kinnistunud seoses noor te ja värsket e veinideg a, 
millel on primaarsed aroomid. ’Chardonna y’ lisamine annab seda tüüpi lillelõhnaliste veinide valmistamisel veel üht- 
teist juurde.
Uue sordi (’Chardonna y’) lisamise tõttu on lisatud segamisreeg el, mille kohaselt on ’Chardonna y’ osakaal segus piiratud 
10 %ga.
Muudetud on koonddokumendi punkti 1.7.
2. Märk e „sur lie“ (veinisettel) väljajätmine
Märge „sur lie“ (veinisettel) on nimetuse „Muscadet“ puhul välja jäetud.
Selle väljajätmise tõttu on vaja muuta tootespetsifikaadi iga punkti, milles täpsustati märke „sur lie“ (veinisettel) 
erisättei d.
Ajalooliselt tunnustati nimetust „Muscadet“ pärast piirk onna alajaotust e nimetusi („Muscadet Sèvre et Maine“, 
„Muscadet Côtes de Grandlieu“, „Muscadet Cote aux de la Loire“). Aja jooksul kujunes välja hierarhia, sest piirk onna 
alajaotuste nimetuste puhul oodati teistsugust laagerdatuse astet, mis andis toot ele enam rasvasust. Veinisettel 
„Muscadet“ kadus nii pikkamööda ning moodustab praegu ainult kaduvväik ese osa toodangust. Märge „sur lie“ 
(veinisettel) eeldab meet odit, mis annab veinile teata vad omadused, mida piirk ondliku nimetuse „Muscadet“ puhul 
enam ei oodatagi. Et muuta pakkumine tarbijat e jaoks kergemini loetava ks, jäeti nimetuse „Muscadet“ puhul välja 
märge „sur lie“ (veinisettel) .
Muudetud on koonddokumendi punkte 1.4 ja 1.9.
3. Istutus tihedus
Istutustihedust on muudetud, et vähendada tihedust 5 000 taimeni hektar i kohta. Ridade maksi maalse vahekauguse 
piiri on muudetud ja see on nüüd 2,20 meetr it.
Muudatuse eesmärk on reagee rida veinivalmistusseadmete ja -tavade arengule. Ridadevahelise kauguse laiendamine 
soodustab sellist e agroök oloogiliste tavade rakendamist nagu ridadevahelise ala haljastamine ja harimine, fütosanitaar ­
töötlemine kogumisplaatidega, samuti sekkumisviisid, mille puhul on standardsed viinamar jakasvatuse seadmed ette 
nähtud kahemeetr isele reavahele. See viljelusviis vastab hästi seda tüüpi veini puhul, mis kannab seda 
päritolunimetust, oodatavale saagikuse ja kvalite edi tasemele (värske puuviljaline vein, mida juuaks e noorena).
(1)EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.ET Euroopa Liidu Teata ja C 514/30 21.12.2021  
Selle tulemusena on muudetud koonddokumendi punkti 1.5, milles käsitletakse veinivalmistustavasid.
4. Seos piirk onnaga
Istutustiheduse muutmine, ’Chardonna y’ lisamine ja märk e „sur lie“ (veinisettel) väljajätm ine tõid kaasa selle, et on 
muudetud seost piirk onnaga .
Seega on muudetud koonddokumendi punkti 1.8.
KOONDDOKUMENT
1. Nimetus(ed)
Muscadet
2. Geog raaf ilise tähise tüüp:
KPN –kaitstud päritolunimetus
3. Viinamar jasaadus te kategoor iad
1.Vein
4. Veini(de) kirjeldus
LÜH IKIRJELDUS
Veinid on vaik sed kuivad valged veinid.
Veinidel on järgmised omadused:
— minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 9,5 mahuprotsenti;
— maksimaalne fermenteer itavat e suhkr ute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on 5 grammi liitri kohta;
— maksimaalne lenduvat e hapet e sisaldus on 10 milliekvivalenti liitri kohta;
— maksimaalne üldalk oholisisaldus pärast rikastamist on 12 mahuprotsenti;
— üldhappesus jääb vahemikku 61–112 milliekvivalenti liitri kohta veinide puhul, mille fermenteer itavate suhkr ute 
(glükoos ja fruktoos) sisaldus on 3–5 grammi liitri kohta.
Veinide puhul, mille fermentee ritavate suhkr ute (glükoos ja fruktoos) sisaldus jääb alla 3 grammi liitri kohta, peavad 
vääveldioksi idi kogusisaldus ja üldhappesus ning üldalk oholisisaldus vastama liidu õigusaktidega sätestatud 
väär tuste le. Veinid on vaiksed kuivad valged veinid.
Neil on õrnad aroomid, mis kõige sagedamini kalduvad puuvilja- või lillelõhna poole, ning tasakaalustatud maitse, 
milles üldiselt domineer ib värskus.
ÜLDISED ANAL ÜÜTILISED OMADUSED
Üldised analüütilised omadused
Maksim aalne üldalk oholisisaldus (mahuprotsentides):
Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):
Minimaalne üldhappesus:
Maksim aalne lenduvate hapet e sisaldus (milliekvivalentides liitri 
kohta):
Maksim aalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri 
kohta):ET Euroopa Liidu Teata ja 21.12.2021 C 514/31  
5. Veinivalmis tust avad
5.1. Konkree tsed veiniv almistustav ad
1. Tihedus ja suur us
Viljelustav a
Viinapuude minimaalne istutustihedus on 5 000 puud hektar i kohta.
Viinapuude ridade vahekaugus võib olla kuni 2,20 meetr it ning viinapuude tüvede vahemaa samas reas võib olla 
0,9–1,1 meetr it.
Viinapuude lõikamisel jäetakse tüve kohta kuni 14 punga, kasutada võib järgmisi tehnikaid:
— madalad lühivõrsed, kus tüve kohta on kuni viis lühivõrset ;
— ühe- või kaheõlaline Guy ot’ vorm.
Lõigat akse enne pungade puhkem ist või enne seda, kui taim jõuab Eichhor ni ja Lorentzi skaalal 5. staadiumisse.
Olenemata lõikamismeetodist võib viinapuid lõigata nelja täiendava punga jätmiseg a tüve kohta tingimusel, et taime 
kasvuetapis, mis vastab 11 või 12 lehele, on viljakandvat e oksade arv aastas puu kohta maksimaalselt 14.
2. Konkreetne veinivalmistustava
Keelatud on viinamar jasaagi igasugune term iline töötlemine temperatuur il alla –5 °C.
Pärast rikastamist ei tohi veinide üldalk oholisisaldus ületada 12 mahuprotsenti.
Peen veinisete eraldatakse veinist hiljemalt koristusaastale järgneva aasta 31. juulil. Peale eespool esitatud sätete tuleb 
veinivalmistamisel kinni pidada liidu õigusaktide ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustikuga (code rural et de 
la pêch e mar itime) kehtestatud kohustuste st.
5.2. Maksimaalne saagikus
1.83 hekt oliitr it hektar i kohta
6. Määratletud geog raaf iline piirk ond
Kõik tootmisetapid toimuvad geograa filises piirk onnas, mille riiklik päritolu- ja kvalitee diinstituut kiitis heaks pädeva 
riikliku komitee 15. juuni 2017. aasta koosolekul. Nimetatud piirk ond hõlmab kuupäeval, kui pädev riiklik komit ee 
kiitis käesoleva tootespetsifikaadi heaks, järgmiste kommuunide või kommuunide osade territooriume vastavalt 
2018. aasta ametlikule geograafilisele koodile:
— Loire-Atlan tique ’i depar temang: Aigrefeuille-sur -Maine, Ancenis, Basse-Goulaine, Le Bignon, La Boissière-du-Doré, 
Boua ye, Brains, Carquef ou, Le Cellier , La Chapelle-Heulin, Châte au-Thébaud, La Chevrolière, Clisson, Corcoué-sur - 
Logne, Couff é, Divatte-sur -Loire, Geneston, Gétigné (osaliselt), Gorges , La Haie-Fouassière, Haut e-Goulaine, Le 
Landreau, Legé (osaliselt), Ligné (osaliselt), La Limouzinière, Le Loroux-Bott ereau, Maisdon-sur -Sèvre, Mauves-sur - 
Loire, Monnières, Montber t, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, La Planche, Pont-Saint-Mar tin, Port-Saint-Père, La 
Regr ippière, La Remaudière, Remouillé, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte -Pazanne, Saint-Fiacre- 
sur-Maine, Saint-Géréon, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Lég er-les- Vignes, Saint-Lu mine- 
de-Clisson, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philber t-de-Grand-Lieu, Les Sorinières, 
Thouaré-sur -Loire, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne (osaliselt), Villeneuve-en-Retz (ainult delegeer itud 
kommuuni Bourgneuf-en-Retz (osaliselt) territooriumi ulatuses).
— Maine-et-Loire’i depar temang: Mauge s-sur -Loire (ainult delege eritud kommuunide La Chapelle-Saint-Florent ja 
Saint-Florent-le- Vieil territooriumi ulatuses), Orée d’Anjou (ainult delegeer itud kommuunide Bouzillé, 
Champ toceau, Drain, Landemont, Liré ja La Varenne territoori umi ulatuses), Sèvremoine (ainult delegee ritud 
kommuunide Saint-Crespin-sur -Moine ja Tillières territoori umi ulatuses).
— Vendée depar temang: Cugand (osaliselt), Rocheser vière, Saint-Hilaire-de-Loula y (osaliselt), Saint-Philber t-de- 
Bouaine.ET Euroopa Liidu Teata ja C 514/32 21.12.2021  
7. Peamine veiniviinamar jasor t / peamised veiniviinamar jasordid
’Chardonna y B’ (hele)
’Melon B’ (hele)
8. Seos(t)e kirjeldus
8.1. Geog raafilise piirkonna eripärad
a) Seost väljendav ate looduslike tegur ite kirjeldus
Geograafilise piirk onna maastikule on iseloomulikud mäekülgedele istutatud viinapuud, künkad ja hekkidega 
eraldatud aasad orgudes, mida kaunimat es kohtades ilmestavad vanad veskid või Nant es’i villad (XVIII sajandil 
Nant es’i ümbr usesse aristokraatide või kodanlaste ehitatud maama jad). Viinapuude kasvatusalad on rajatud peamiselt 
Loire’ i, Sèvre’i ja Maine ’i jõged e ning nende lisajõg ede kallaste , Goulaine’ i soo, Grandlieu järve moodustatud 
kallakutele Nant es’i linnast lõuna ja ida pool. Geograaf iline piirk ond asub Atlandi ook eani lähedal, on samal ajal 
ajalooliselt seotud Bretagne’ i maak onnaga ja geograafiliselt Val-de-Loire’i piirk onnag a ning hõlmab Loire-Atlantique’i, 
Maine-et-Loire ’i ja Vendée depar temangude ühte osa.
Geograaf ilises piirk onnas valitseb ooke aniline kliima, mida iseloomustab temperatuur i väike kõikumine aasta jooksul 
suur te veek ogude lähedusese (ookean, Loire ’i jõe suudmeala, Grandlieu järv, Goulaine ’i soo) tõttu. Talvine temperatuur 
on väga leebe ja suved on üsna jahedad. Iseloomulik on õhuliikumine, mida tekitavad merebr iisid. Sademeid on 
viinapuu kasvutsükli jook sul vähevõitu, kuid see-eest on päikesevalgu st selle laiuskraadi jaoks palju, kuigi sügiseste 
suur te tõusuvete ajal esineb suur i vihmaval inguid.
Geograafiline piirk ond on keer uka geoloogilis e ehitusega. Eelkambr iumi ja paleosoikumi aegsete mäet ekke protsesside 
tulemusel on piirk onna aluspinnak s plutoonilised kivimid (graniit, gabro) ja moondekivimid (gneiss, kiltkivi, eklogiit, 
amf iboliit). See alusk ord on kohati kaetud tertsiaarajastu seteteg a (savi, liivaklibu). Kvater naar iajastul piirk onda 
tuuleg a kohale kantud põhjasav i on üldiselt erosiooni toimel kadunud. Hoolimata sellisest geoloogilis est 
mitmeke sisusest on alusk orral olevad mullad peamiselt puhtad, liivased ja klibu sisaldavad pruunmullad. Kehtivate 
tavade kohaselt on maa-ala, kus viinamar ju korjatak se, rangelt piiratud mäenõlvadeg a, mis kujutavad endast avatud 
maastikke , kus peamine või traditsiooniline kultuur ongi viinapuu, ning maatükkidega, mille mullad on hästi 
õhustatud, piiratud veek ogumisvõimega ja mõõduka keemilise viljakuseg a.
b) Seost väljendav ate inimteguri te kirjeldus
Kontrollitud päritolunimetuseg a „Muscadet“ seotud viinamar jaistandused on meie ajaarvamise esimestesse 
sajanditesse ulatuva viinamar jakasvatuse traditsiooni jätkaj ad.
Kontrollitud päritolunimetuseg a „Muscadet“ seotud viinamar jaistandused on meie ajaarvamise esimestesse 
sajanditesse ulatuva viinamar jakasvatuse traditsiooni jätkaj ad. Loire’i jõe suudmes asuv ook eanisadam Nantes’i linn 
muutus väga varakult oluliseks ristteeks, kust saadeti veini Briti saar tele ja Põhja-Euroopasse. Mitmes kirjalikus allikas 
on märgitud, et need veinid hakkasid tuntust koguma juba keska jal. Järk-järgult, eriti Hollandi kaupmeeste mõjul 
hakkasid Nant es’i piirk onna viinamar jaistandused spetsialiseer uma valge te veinide ja piiritusejookide tootmisele. 
Viinamar jaistanduste rajamist soodustasid ka mak susätt ed, sest Bretagne’i piirk onna veine maksustati poole 
madalamalt kui Loire’i ülemjooks ult pärinevaid veine.
Viinamar jaistanduste identit eet kujunes täielikult välja seoses sordi ’Melon B’ arenguga. Esimesed kirjalikud teated selle 
nime „Muscadet“ all tuntud „Burgundia sordi“ kohta pärinevad XVII sajandi kesk paigast. Pärast 1709. aasta karmi 
talve, mis hävitas suure osa Nant es’i piirk onna viinamar jaistandust est, istutati külmakindlamat sorti ’Melon B’ 
piirk onna parima asuk ohaga istanduste sse. 1793. aasta kontr revolu tsioonilised sõjad, mille käigus rüüstati palju 
viinamar jaistandusi, ning viinapuutäikr iis alates 1884. aastast lükkasid selle piirk onna tähetundi üksnes edasi.
Viinamar jaistanduste taastamine pookeokste abil andis võimaluse kohandada traditsioonilised viljelustavad uute 
tehnilist e võteteg a (istutamine ridadesse, lõikamine Guy ot’ meet odil). Tootmisalane oskust eave kodifitseer iti: hakati 
kasutama sorti ’Melon B’, säilitati istanduste suur istutustihedus, viinapuude koormust ja saagikust kontrollitakse, 
viinamar ju koristatakse täisküpsuse staadiumis. Pärast kohtulikku reguleer imist 1920. aastat el sätestati need tavad 
kontrollitud päritolunimetust e „Muscadet Sèvre et Maine“ ja „Muscadet Cote aux de la Loire“ tunnustamisega 1936. 
aastal ja seejärel päritolunimetuse „Muscadet“ tunnustamisega 1937. aastal.ET Euroopa Liidu Teata ja 21.12.2021 C 514/33  
Ettevõtj ad töötasid järk-järgult välja tehnilise viisi veini eraldamisek s peenest veinivalmistussettest varajases etapis, et 
muuta piirk ondliku kontrollitud päritolunimetusega „Muscadet“ veinid teistsuguseks kui väiksem ate kontrollitud 
päritolun imetusteg a „Muscadet Sèvre et Maine“, „Muscadet Coteaux de la Loire“ ja „Muscadet Côtes de Grandlieu“ 
veinid.
8.2. Toote eripära
Kontrollitud päritolunimetusega „Muscadet“ veinide puhul on tegemist vaiksete valget e veinideg a. Need omandav ad 
oma peamised omadused viinamar jade töötlemise ajal ning neil on peened ja õrnad aroomid, mis kõige sagedamini 
kalduvad puuvilja- või lillelõhna poole, ning tasakaalustatud maitse, milles üldiselt domineer ib värskus.
8.3. Geog raafilise piirkonna ja toote eripära põhjuslik seos
Jules GUY OT kirjutas oma teoses „Étude des vignobles de France“ (Prantsusmaa viinamar jaistandust e uuring) (II kd, 
Pariis, 1876): „Kui Alam-Loire ’i mullad on suurepärased, siis sealne kliima on lausa vaimusta v“. Nimelt on 
geograafi lises piirk onnas viinamar jakasvatuseks sobiv mullastik ühendatud kliimag a, mis soodustab valget e 
viinamar jasor tide lõhna- ja maitsebuke ti avaldumist. Tänu jämeda tekstuur iga mullastikule saab viinapuu 
kasvutsükk el alata varakult ja see piirab selle tsükli ülemääraselt jõulist arengut. Mahedad talved toeta vad sellist 
varaj ast arengut ning suvine päik esepaiste ja meretuuled kaitsevad taimi haiguste eest. Geograaf ilise piirk onna mullad 
tagavad lisaks viinapuule mõõduka ja ühtlase niiskuse, mis kindlustab mar jade hea küpsemise, seda tänu veevar ude 
piiratusele ning mulla tekstuur ile, mis võimaldab taime juur tel tungida süga vale.
Geograafilise piirk onna veinitootjad, kes on siinse iidse ajaloolise viinamar jakasvatustraditsiooni jätkaj ad, on juba 
enam kui kolm sajandit eelistanud kasvatada sorti ’Melon B’ parimat el mäekülgedel. Nad on optimeeri nud oma 
veinivalmistustavad , et tagada koristamisel terved ja küpsed viinamar jad, mille maitses on täpselt tasakaalus 
rikkalikkus ja happesus ning see maitse kandub üle ka veinidesse. Veine, mis on valmistatud kohalike tavade kohaselt, 
hoitak se lühik est aega veinivalmistussettel. Suvine mõõdukas temperatuur on ideaalne selleks, et säilitada nende 
veinide värskus ning õrnad lõhna- ja maitsenüansid.
Tava, mille kohaselt laagerdub vein lühike st aega ja vaat tühjendatakse vara, toob paremini välja puuvilja- ja 
lillelõhnad, mis pärmi toimel käär itamise ajal tekiva d.
Kontrollitud päritolunimetusega „Muscadet“ veinid muutusid Prantsusmaal ülioluliseks XX sajandi kesk el, mil nad said 
järsku iseenesest tuntuk s ja omandasid turuosa poolest valget e veinide seas teise koha. 1980. aastate kest el suurenes 
nende veinide ekspor t taas ning moodustab nüüd ligikaudu 40 % turustatavast kogusest. Selles edus on oluline roll 
turismil tänu ranniku lähedusele ning asjaolule, et neid veine juuaks e koos mereandide ja kalaga . Tootmispinnalt on 
need viinamar jaistandused maailmas üks suuremaid valge veini piirk ondi.
9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgist amine, muud nõuded)
Vahetus läheduses asuv piirk ond
Õigusraamistik:
ELi õigusaktid
Lisatingimuse liik:
pakenda mine määratletud geograaf ilises piirk onnas
Tingimuse kirjeldus
Vahetus läheduses asuv piirk ond, mille suhte s kohaldataks e viinamar jade pressimist, veini valmistamist, käär itamist, 
laage rdamist ja märkeg a „sur lie“ (veinisettel) veinide puhul pakendamist hõlmavat erandit, sisaldab 2018. aasta 
ametlike geograafiliste koodide alusel järgmist e kommuunide territooriume:
— Loire-Atlan tique ’i depar temang: La Bernerie-en-Retz, Bouguenais, Boussa y, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en- 
Retz, Frossa y, Gétigné (osaliselt), Legé (osaliselt), Ligné (osaliselt), Loireaux ence (üks nes delegeer itud kommuunide 
La Chapelle-Saint-Sauveur ja Varades territooriumi ulatuses), Mache coul-Saint-Même, La Mar ne, Mésanger , 
Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Paulx, Le Peller in, Pornic, Rezé, Rouans, Saint-Étienne-de-Mer -Mor te, Saint- 
Hilaire-de-Chaléons, Saint-Père-en-Retz, Saint- Viaud, Touvois, Vieillevigne (osaliselt), Villeneuve-en-Retz (üksnes 
delegee ritud kommuunide Bourgneuf-en-Retz (osaliselt) ja Fresna y-en-Retz territooriumi ulatuses), Vue.ET Euroopa Liidu Teata ja C 514/34 21.12.2021  
— Maine-et-Loire’i depar temang: Beaupréau-en-Mauge s (üks nes delegeer itud kommuunide Beaupréau ja Gesté 
territooriumi ulatuses), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (üksnes delege eritud kommuuni Fresne-sur -Loire 
territooriumi ulatuses), Maug es-sur -Loire (üksnes delegee ritud kommuuni Mar illais territooriumi ulatuses), 
Montrevault-sur -Èvre (üksnes delegeer itud kommuunide La Boissière-sur -Evre, La Chaussaire, Le FiefSauvin, Le 
Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pier re-Montlimar t ja Saint-Rémy-en-Maug es territoori umi ulatuses), 
Orée d’Anjou (üks nes delegee ritud kommuunide Saint-Chr istophe-la-Couper ie, Saint-Laurent-des-A utels ja Saint- 
Sauveur -de-Landemont territooriumi ulatuses), Sèvremoine (üks nes delege eritud kommuunide Montfaucon- 
Montigné ja Saint-Ger main-sur -Moine territooriu mi ulatuses).
— Vendée depar temang: Cugan d (osaliselt), Montaigu, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loula y (osaliselt).
Märgistus
Õigusraamistik:
liikmesr iigi õigusaktid
Lisatingimuse liik:
märgistamiseg a seotud lisasätted
Tingimuse kirjeldus
Kontrollitud päritolun imetusele võib lisada märk e „primeur“ (värske ) või „nouveau“ (uus) eeldusel, et veinid vastav ad 
tootespe tsifikaadis selle märk e jaoks kehtestatud tootmistingimust ele.
Kaitstud päritolun imetusele võib lisada geograafi lise tähise „Val de Loire“ kooskõlas tootespetsifikaadis geograaf ilise 
tähise kasutamise kohta sätestatud eeskir jadega.
Lisamärg ete „primeur“ või „nouveau“ ja geograaf ilise nime „Val de Loire“ tähed ei või olla kõrgemad , laiemad ega 
paksema d märgisel esitatud kontrollitud päritolunimetuse täht edest.
Märk ega „primeur“ või „nouveau“ veinide puhul tuleb ära näidata ka veini aastakäik.
Link tootespetsif ikaadile
http://inf o.agr iculture.gouv .fr/ged ei/site/bo-agr i/document_administratif-7f89900b-3f0e-4f8d-b028-4066234091f5ET Euroopa Liidu Teata ja 21.12.2021 C 514/35