ET Euroopa Liidu Teataja C 125/80

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus liidu osalemise kohta mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA)“

[COM(2016) 662 final — 2016/0325 (COD)]

(2017/C 125/12)

Raportöör: Emilio FATOVIC

Konsulteerimistaotlus komisjon: 18.10.2016, nõukogu: 09.11.2016, Euroopa Parlament: 27.10.2016 Õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 188 Vastutav sektsioon REX Vastuvõtmine täiskogus 26.1.2017 Täiskogu istungjärk nr 522 Hääletuse tulemus (poolt/vastu/erapooletuid) 164/3/1

1. Järeldused ja soovitused

1.1. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab kooskõlas oma arvukate varasemate arvamustega heameelt ettepaneku üle osaleda PRIMA programmis eesmärgiga töötada välja ühiseid innovatiivseid lahendusi, et muuta veevarustuse ja toidusüsteemid Vahemere piirkonnas turvalisemaks, tõhusamaks, tulemuslikumaks ja jätkusuutlikumaks nii keskkonna kui ka kulude seisukohast.

1.2. Komitee arvates kujutaks PRIMAs osalemine endast lisaväärtust kogu ELi jaoks, kuna see võimaldaks käsitleda terviklikul viisil mõnda peamistest põhjustest, mis tekitavad Vahemere piirkonnas ebastabiilsust ja soodustavad massilist rännet. Teisest küljest võiksid lepinguline partnerlus ning kahepoolsest loogikast loobumine mitmepoolse ja jagatud lähenemisviisi kasuks teha eelseisvatel aastatel PRIMAst olulise mudeli.

1.3. Komitee on seisukohal, et tõeliselt terviklik, mitmetasandiline ja valdkonnaülene lähenemisviis koos konkreetsete ja mõõdetavate eesmärkidega jätkusuutlikkuse, vastupanuvõime, elu- ja töökvaliteedi, inimõiguste ja demokraatia osas on PRIMA õnnestumise vältimatud eeltingimused.

1.4. Komitee nõustub ettepanekuga, mille kohaselt PRIMA programmis osalemise aluseks tuleks võtta ELi toimimise lepingu artikkel 185, et tagada maksimaalne integratsioon teaduslikul, juhtimise ja rahalisel tasandil, kaasates ELi liikmesriigid ja kolmandad riigid esimest korda samas ulatuses. Kõigi kõnealuste aspektide hõlmamine üldisemasse Vahemere makropiirkondlikku strateegiasse, milles võetakse arvesse kõiki muid kõnealuses piirkonnas juba olemasolevaid poliitikameetmeid (Euroopa naabruspoliitika), algatusi ja partnerlusi (Vahemere Liit), aitab lahendada senisest tulemuslikumalt kolmandate riikidega ühiseid probleeme ühisarengu ja ühisotsustamise lähenemisviisi alusel.

1.5. Komitee nõustub põhimõttega, et PRIMA programmi rahastamiseks eraldatav ELi toetus peab olema vähemalt sama suur kui riikide osalus, ning võimalusega, et juhul kui osalejariigid jätavad oma osaluse tasumata või teevad seda hilinemisega, võib komisjon vähendada proportsionaalselt ELi rahalist toetust.

1.6. Komitee toetab PRIMA-ISi loomist PRIMA programmi haldamise ja kontrollimise eest vastutava rakendusstruktuurina. Komitee loodab, et kõnealust organit hakkab iseloomustama avatud juhtimistava ning et selles kasutatakse kaasavaid vastuvõtumehhanisme, eelkõige uute kolmandate või liikmesriikide ühinemisel programmiga. Komitee kutsub üles kaasama PRIMA-ISi kõik osalemisest potentsiaalselt huvitatud sidusrühmad (piirkonnad, kohalikud omavalitsused, ülikoolid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid), et tugevdada selle juhtimist ning aidata tuvastada ja jälgida ühiselt programmi mõju majandusele, tööhõivele ja sotsiaalvaldkonnale.

1.7. Komitee soovitab teiste ELi poliitikavaldkondadega integreerituse põhimõttest lähtudes ühendada PRIMA programmi ringmajanduse paketi ja kõigi sellega seotud algatustega (nt maakasutus ja väetised).

1.8. Komitee tõstab taas esile viivitamatut vajadust võtta vastu mulla raamdirektiiv, milles võetakse arvesse erinevusi ELi riikide vahel, et suunata võimalikult sihipäraselt PRIMA programmi teadus- ja uuendustegevust.

1.9. Komitee rõhutab vajadust käsitleda programmi raames veega seonduvat terviklikult, arvestades keskkonna, majanduslikke ja sotsiaalseid aspekte, samuti kogu veeringet, sh tehisetappe, kestliku arengu kontekstis. Nimelt tuleks kaaluda õiglasemat lähenemist vee maksustamisele, tasakaalustades majandus- ja energiasektorite nõudeid ja nendevahelist konkurentsi, vajadust kaitsta magevee ökosüsteeme ja kohustust tagada kodanikele nende põhiõigus.

1.10. Komitee rõhutab, et programm „Horisont 2020“ on kõige sobivam vahend rahaliste vahendite jaotamiseks, ning toetab otsust lisada enamik PRISMA programmiga kavandatud tegevusi nn ühiskondlike väljakutsete hulka. Eelkõige soovitab komitee edendada põllumajanduse ja toidutootmise sektori taskukohase hinnaga ja kergesti ülekantavaid uurimus- ja innovatsiooniprotsesse, millel on suur sotsiaalne mõju, kuid milles väärtustatakse ka traditsioonilisi teadmisi, võideldes ajude äravoolu vastu ning edendades majanduskasvu ja tööhõivet kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega.

1.11. Juhul, kui ühte või mitut projekti ei saa rahastada riiklike vahendite abil, kuna riigi eraldatud vahendid on lõpuni ära kulutatud, toetab komitee projekti(de) rahastamist PRIMA-ISi vahendite abil. Selline rahastus, mis ei tohi ületada 20 % ELi poolt PRIMA programmile eraldatavate vahendite kogusummast, tagaks kõrge kvaliteediga projektide elluviimise.

1.12. Komitee toetab PRIMA programmiga ühinemata ELi liikmesriikidest pärit osalejate kaasamist juhul, kui nende pädevused ei ole kättesaadavad programmiga juba ühinenud riikides. Sellisel juhul ei saa nende rahastamismäär ületada 50 % teadus- ja innovatsioonimeetmete puhul ning peab jääma 35 % ja 50 % vahele innovatsioonimeetmete puhul. Nii saab ellu viia ELi seisukohast ambitsioonikaid projekte ning toetada riike, mis kavatsevad ühineda PRISMA programmiga ja seda rahastada.

1.13. Arvestades suuri raskusi, millega seisatakse silmitsi paljudes programmis „Horisont 2020“ juba osalevates kolmandates riikides programmi formaalsete nõuete kiirel ja tõhusal täitmisel, taotleb komitee kõnealuste nõuete lihtsustamist, kus see on võimalik, toetades aktiivselt suutlikkuse suurendamise protsessi.

2. Sissejuhatus

2.1. Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni andmetel elab Vahemere piirkonnas 180 miljonit inimest veenappuses, mis vastab 50 %-le kogu maailma veevaesuses elavatest inimestest (1). Sellega kaasnevad väga tõsised tagajärjed toitumise, tervise, toimetuleku, elatustaseme ja heaolu jaoks.

2.2. ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) aruandest „Mediterra 2016“ selgub, et viimastel aastatel on kõnealust nähtust veelgi teravdanud poliitiline ebastabiilsus, kliimamuutused ja elanikkonna kiire kasv. Kõnealustele teguritele lisandub veel „kolmekordne raiskamine“, mille moodustavad loodusvarade väärkasutus, toidujäätmed ja traditsiooniliste teadmiste aeglane kadumine (2).

2.3. Veepuudus ning taskukohase hinnaga ja kestliku toiduainete tootmise ebapiisavus on Euroopasse suunduvate pagulaste tulva üks peamisi põhjuseid. Kui kõnealuste nähtuste põhjustele ei suudeta leida lahendust, ei ole võimalik tulle nende tagajärgedega toime ei lühikeses ega pikemas perspektiivis.

2.4. Liikmesriikide poolt Vahemere piirkonnas veevarustuse ja kestliku toiduainete tootmise vallas teadusuuringutesse ja innovatsiooni tehtavad investeeringud ei ole kunagi vastanud probleemi tõsidusele ning neis on sageli piirdutud kahepoolsetes lepingutes määratletud killustatud koostöö vormidega.

2.5. Idee luua partnerlus Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA) sündis 2012. aastal Barcelonas toimunud teadust, tehnoloogiat ja innovatsiooni käsitlenud Euroopa – Vahemere piirkonna konverentsil. Partnerluse eesmärk on tugevdada Euroopa ja Vahemere piirkonna koostööd teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas osana liidu lõunanaabrusega seotud laiematest välispoliitilistest eesmärkidest (3).

2.6. Euroopa Komisjon on koostanud üksikasjaliku mõjuhinnangu (4) ja ettepaneku programmis osalemise kohta, (5) mida käsitletakse käesolevas arvamuses 5. detsembri 2014. aasta konkurentsivõime nõukogu järelduste ja ametliku ettepaneku põhjal, mille esitasid sama aasta detsembris liikmesriigid ja Vahemere piirkonna kolmandad riigid (6).

3. Komisjoni ettepaneku kokkuvõte

3.1. PRISMA programmis osalemise õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikkel 185. Selle õigusaktiga võimaldatakse ELil mitmeaastase raamprogrammi elluviimisel osaleda mitme liikmesriigi juhitud uurimis- ja arenguprogrammides, kaasa arvatud kaasamine nende programmide elluviimiseks loodud struktuuridesse.

3.2. Programmi kestus on kümme aastat ja selle käivitavad ühiselt 14 riiki: — üheksa liikmesriiki: Hispaania, Itaalia, Kreeka, Küpros, Luksemburg, Malta, Portugal, Prantsusmaa ja Tšehhi Vabariik; — kaks programmiga „Horisont 2020“ ühinenud riiki: Iisrael ja Tuneesia; — kolm programmiga „Horisont 2020“ ühinemata riiki: Egiptus, Liibanon ja Maroko.

3.2.1. Programmiga „Horisont 2020“ ühinemata kolmandate riikide osalemist reguleeritakse ELiga sõlmitavas rahvusvahelisest kokkuleppes, millega laiendatakse asjaomastele riikidele PRIMA programmi suhtes kohaldatavat õiguslikku korda.

3.3. Programmi eesmärk on töötada välja veevarustus- ja toidusüsteemide ühised uuenduslikud lahendused, mida Vahemere piirkonna riigid hädasti vajavad. Sellised lahendused muudavad ligipääsu veele võimaldavad ja toidusüsteemid turvalisemaks, tõhusamaks, tulemuslikumaks ja jätkusuutlikumaks nii keskkonna kui ka kulude seisukohast.

3.4. PRIMA programm integreeritakse kõrgetasemeliste meetmete üldisemasse ja laiemasse raamistikku ning see täiendab erinevaid teisi Euroopa algatusi teadusuuringute ja innovatsiooni vallas, mille hulka kuuluvad järgmised: — teadusdiplomaatia; — Euroopa naabruspoliitika läbivaatamine; — kestliku arengu eesmärgid; — ränne; — Euroopa kliimadiplomaatia pärast ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärku.

3.5. PRIMA programmi eesmärk on – kooskõlas komisjoni teatisega Euroopa rände tegevuskava alusel uue ELi ja kolmandate riikide partnerlusraamistiku loomise kohta (7) – käsitleda rände algpõhjuste kõrvaldamist, kasutades kõiki ELi poliitikavaldkondi (8) lepingulise partnerluse mehhanismi abil.

3.6. Subsidiaarsuse põhimõtte seisukohast on PRIMA oma struktuurilt ühisprogramm, mis põhineb osalevate liikmesriikide ja assotsieerunud riikide juhitavatel riiklikel programmidel ja korraldataval tegevusel, mida toetab ja milles osaleb EL. Paljusid sidusrühmi ja mitut valdkonda hõlmav lähenemisviis peaks koos märkimisväärsete investeeringutega ressursside osas võimaldama saavutada keskpikas ja pikas perspektiivis tehnilised ja poliitilised eesmärgid, mida liikmesriigid siiani ei ole suutnud üksi saavutada.

3.7. Proportsionaalsuse põhimõtet järgides osaleb liit PRIMAs ELi toimimise lepingus sätestatud pädevuse piires ning üksnes hõlbustab ja toetab – sealhulgas rahaliselt – PRIMA eesmärkide täitmist osalevate riikide poolt. Asjaomaste riiklike programmide või tegevuste paremaks koordineerimiseks, kooskõlastamiseks ja integreerimiseks ning kokkuvõttes ühise pikaajalise strateegilise teadusuuringute kava väljatöötamiseks peavad osalevad riigid tegema koostööd.

3.8. Liit annab rahalist toetust, mis on samaväärne riiklike investeeringutega. Toetus Euroopa Liidult on kuni 200 miljonit eurot (sisaldab EFTA osalust). Toetus tehakse kättesaadavaks teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ kaudu. Võetud kohustus hõlmab ajavahemikul 2018–2024 seitsme aasta jooksul tehtavat tööd.

3.9. ELi maksimaalne toetus ei tohi ületada osalejariikide eraldatud kogusummat. Lisaks saab komisjon juhul, kui PRIMA programmis osalevad riigid jätavad oma osaluse tasumata või vähendavad seda, vähendada proportsionaalselt ELi rahalist toetust.

3.10. Komisjoni hinnangul tuleb kümneaastase kestusega programmi rakendamiseks töötada välja terviklik strateegiline teadusuuringute kava ja rakendada see täielikult mitmete rahvusvaheliste projektikonkursside kaudu, mida korraldavad mitu osalevat riiki ja mida rakendatakse sihtotstarbeliste rakendusstruktuuride kaudu. ELi rahalist toetust haldab peamiselt PRIMA rakendusstruktuur nimetusega PRIMA-IS.

3.11. Komisjoni kavatsuste kohaselt tagavad aastased töökavad kõikide PRIMA tegevuste järjepidevuse ja koordineerimise ning need on suunatud programmi üld- ja erieesmärkide saavutamisele. Aastane töökava, mille komisjon peab heaks kiitma, sisaldab järgmist: — rahvusvahelised projektikonkursid, mida rahastab PRIMA-IS ELi toetusel kooskõlas programmi „Horisont 2020“ eeskirjadega; — tegevus, mida rahastavad ainult osalevad riigid ja mille puhul arvestatakse ELi samaväärse osalusega. Kõnealuseid tegevusi hindab välisekspertide komisjoni enne nende lisamist iga-aastasesse tööprogrammi.

3.12. PRIMA-ISi aastaaruandlus hõlmab mõlemat tüüpi tegevusi ja selle alusel saab vajadusel teha parandusi ja muudatusi, muu hulgas rahaliste kohustuste osas – mis eeldab komisjoni otsust. Lisaks peab PRIMA programm läbima vahehindamise 2022. aastal ja lõpphindamise 2028. aastal.

4. Üldised märkused

4.1. Arvestades, et: — komitee on korduvalt rõhutanud, et vesi (9) ja kestlikkus põllumajandustoodete ja toiduainete tootmisahelas (10) peavad olema Euroopa poliitika kesksed teemad nii praegu kui ka tulevikus; — komitee hoiatas ka, et Vahemere piirkonna riikides valitsev vee- ja toidukriis (11) koos sõdade ja põhiliste inimõiguste eiramisega on Euroopasse suunduvate pagulaste tulva üks peamisi põhjuseid; — komitee on mitmel korral rõhutanud vajadust tugevdada koostööd kolmandate riikidega, eelkõige nendega, kes on hõlmatud Euroopa naabruspoliitika ja Vahemere Liiduga, et tõhusamalt tegeleda ühiste probleemide (12) lahendamisega ühisarengu lähenemisviisi järgides (13); — komitee on mitu korda soovitanud võtta otsustavaid ja jõulisi meetmeid, et tegeleda praegu Vahemere piirkonnas valitseva poliitilise, majandus-, sotsiaal- ja humanitaarkriisi vallandanud nähtustega ning leida neile lahendused (14), väljendab komitee heameelt PRIMA programmi üle eeldusel, et seda arendatakse tervikliku, (15) mitmetasandilise (16) ja valdkonnaülese (17) lähenemisviisi alusel, mis on programmi õnnestumise – k.a konkreetsete ja mõõdetavate standardite saavutamine jätkusuutlikkuse, (18) vastupanuvõime, elu- ja töökvaliteedi, inimõiguste ja demokraatia osas – vältimatud eeltingimused.

4.2. Komitee nõustub komisjoni ettepanekuga, mida toetavad riikide keskvalitsused, piirkonnad, kohalikud omavalitsused, ülikoolid, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja kõik asjaomased sidusrühmad, (19) võtta PRIMA programmis osalemise aluseks ELi toimimise lepingu artikkel 185, et tagada maksimaalne võimalik integratsioon teaduslikul, juhtimise ja rahalisel tasandil, kaasates ELi liikmesriigid ja kolmandad riigid.

4.3. Komitee on seisukohal, et PRIMA programm võiks olla esimene oluline algatus ja suurepärane mudel, kuna see võimaldaks Vahemere makropiirkondliku strateegia (20) laiemas kontekstis saada üle kahepoolsete partnerluslepingute loogikast, mis on seni koos rahaliste vahendite nappusega takistanud järjepidevat tegelemist mõnega suurimatest probleemidest, millega seistakse silmitsi Vahemere piirkonnas.

4.4. Komitee nõustub põhimõttega, et programmi rahastamiseks eraldatav ELi toetus peab olema sama suur kui riikide rahastus, ning võimalusega, et juhul kui osalejariigid jätavad oma osaluse tasumata või teevad seda hilinemisega, võib komisjon vähendada proportsionaalselt ELi rahalist toetust.

4.5. Komitee peab PRIMA-ISi hädavajalikuks ja esmatähtsaks rakendusstruktuuriks PRIMA programmi ja sellele eraldatavate ELi vahendite haldamiseks ja kontrollimiseks ning loodab seetõttu, et seda hakkab iseloomustama avatud juhtimistava.

4.6. Komitee rõhutab, et programm „Horisont 2020“ on kõige sobivam vahend rahaliste vahendite jaotamiseks, ning toetab otsust lisada enamik PRISMA programmiga kavandatud tegevusi nn ühiskondlike väljakutsete hulka, arvestades nende üleilmset ja rahvusvahelist olemust (21).

4.6.1. Komitee märgib, et paljudes programmis „Horisont 2020“ juba osalevates kolmandates riikides kurdetakse praegu tõsiste raskuste üle programmi formaalsete nõuete kiirel ja tõhusal täitmisel. Seetõttu kutsub komitee üles kõnealuseid nõudeid võimalusel lihtsustama, et hõlbustada programmis osalemist ja optimaalsete tulemuste saavutamist.

5. Konkreetsed märkused

5.1. Komitee märgib, et kõiki Vahemere piirkonna riike ei ole kõnealusesse protsessi kaasatud. Põhimõtteliselt peaks mis tahes muu liikmesriik või kolmas riik saama PRIMA algatuses osaleda, tingimusel, et ta osaleb ka selle rahastamises. Komitee märgib siiski, et uute kolmandate riikide programmis osalemise peab ühehäälselt heaks kiitma riikide keskvalitsuste esindajatest koosnev PRIMA-ISi üldkogu (22). Komitee soovitab, et kooskõlas osalemist taotleva kolmanda riigi poliitiliste ja sotsiaalsete tingimustega tuleks ELil järgida kaasavamat lähenemisviisi ja vältida ühehäälsust nõudvat hääletamismehhanismi, asendades selle kvalifitseeritud häälteenamusega, kuna ühehäälsust võiksid teatavad riigid kasutada vetoõigusena teiste vastu. Samuti on soovitatav käsitleda programmi rakendamiseks võetavate meetmete raames palju erinevaid tehnoloogilisi tasemeid (tehnilise valmiduse tasemed, TRL), et hõlmata kõik teaduspõhise tootmise etapid.

5.2. Komitee soovitab, et programm oleks tõesti valdkonnaülene teiste juba käivitatud või veel käivitatavate ELi poliitikameetmete ja algatuste suhtes, et suurendada omaenda mõjutamisvõimet. Komitee tunnistab iseäranis vajadust tegutseda kooskõlas ringmajanduse paketiga (23). See on väga oluline tegur vee kestliku kasutamise ning kestliku toiduainete ja põllumajandustootmise jaoks (nt maakasutus ja väetised (24)).

5.2.1. Komitee arvates tõstab PRIMA algatus taas esile viivitamatut vajadust võtta vastu mulla raamdirektiiv, (25) milles võetakse arvesse erinevusi ELi riikide vahel, mis on hädavajalik selleks, et piiritleda ja suunata teadus- ja uuendustegevust võimalikult sihipäraselt.

5.3. Komitee soovitab mitmetasandilist lähenemisviisi, millega tagatakse organiseeritud kodanikuühiskonna aktiivne kaasamine. See võiks olla määrava tähtsusega mitte ainult konkreetsete, vaid ka selliste üldisemate eesmärkide saavutamise ja levitamise jaoks nagu demokratiseerimine ja inimõiguste kaitse tugevdamine nii mitmeski kolmandas riigis (26). Seetõttu taotleb komitee kodanikuühiskonna organisatsioonide otsest osalemist nõuandekomitee näol ka PRIMA-ISis endas, et tugevdada selle juhtimist ning aidata tuvastada ja jälgida ühiselt programmi mõju majandusele ja sotsiaalvaldkonnale (27).

5.4. Juhul, kui ühte või mitut projekti ei saa rahastada riiklikest vahenditest riiklike rahastamisasutuste kaudu, kuna riigi eraldatud vahendid on lõpuni ära kulutatud, teeb komitee ettepaneku rahastada asjaomaseid projekte PRIMA-ISi vahendite abil. Selline rahastus ei tohi ületada 20 % ELi poolt PRIMA programmile eraldatavate vahendite kogusummast ning kui täiendavad vahendid osutuvad ebapiisavaks, tuleb valida pingereas järgmisel kohal olev projekt. Selline abinõu on esmatähtis selleks, et säilitada elluviidavate projektide kõrge kvaliteet.

5.5. Komitee toetab võimalust käsitada PRIMA programmiga ühinemata ELi liikmesriikidest pärit osalejaid rahastamiskõlblikuna juhtudel, kui nende pakutavad pädevused ei ole kättesaadavad programmiga juba ühinenud riikides. Sellisel juhul tuleks nende rahastamismäär piirata 50 %-ga abikõlblikest kuludest teadus- ja innovatsioonimeetmete puhul ning innovatsioonimeetmete puhul peab see määr jääma 35 % ja 50 % vahele abikõlblikest kuludest. See aitab säilitada elluviidavate projektide kõrget taset ELi standardite kohaselt ning toetada samal ajal riike, mis kavatsevad ühineda PRISMA programmiga ja seda rahastada.

5.6. Komitee rõhutab vajadust käsitleda veega seonduvat terviklikult, arvestades keskkonna, majanduslikke ja sotsiaalseid aspekte ning hõlmates kogu veeringet, sh tänu uutele tehnoloogiatele võimalikuks saanud tehisetappe, kestliku arengu kontekstis. Nimelt tuleks kaaluda õiglasemat lähenemist vee maksustamisele, mis vastaks majandus- ja energiasektorite nõuetele ja nendevahelisele konkurentsile, vajadusele kaitsta magevee ökosüsteeme ja tagada kodanikele nende põhiõigus (28).

5.7. Komitee juhib tähelepanu sellele, et Vahemere piirkonna üks suurimaid probleeme, eelkõige Aafrika poolel, tuleneb traditsiooniliste kestlike põllumajandusliku tootmise meetodite kadumisest, mis on seotud ajude äravooluga (peamiselt noorte lahkumine). Komitee soovitab programmi „Horisont 2020“ raames teostatavate kõrge lisaväärtusega uuringute ja teadustöö raames kavandada märkimisväärse sotsiaalse mõjuga protsesse, mida iseloomustavad taskukohasus ja hõlpsasti ülekantavus, et väärtustada selliseid teadmisi, edendades majanduskasvu ja tööhõivet.

Brüssel, 26. jaanuar 2017 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Georges DASSIS

(1) UNEP/MAP-Plan Bleu, „State of the Environment and Development in the Mediterranean“, Ateena, 2009. Vahemere piirkonnas on vaid 3 % maailma veevarudest. ÜRO andmetel vajab iga inimene inimväärseks eluks vähemalt 1 700 m3 vett aastas. 180 miljonit 460 miljonist Vahemere piirkonnas elavast inimesest peetakse veenappuses elavaks, sest neil on vähem kui 1 000 m3 vett aastas inimese kohta, ja rohkem kui 80 miljonil neist on vähem kui 500 m3, mis tähendab, et nad elavad äärmises veevaesuses.

(2) CIHEAM/FAO. Mediterra 2016. Zero Waste in the Mediterranean. Natural Resources, Food and Knowledge, Pariis, Presses de Sciences Po, 2016.

(3) COM(2016) 385 final. Komisjoni teatis Euroopa rände tegevuskava alusel uue ELi ja kolmandate riikide partnerlusraamistiku loomise kohta.

(4) SWD(2016) 332 final.

(5) COM(2016) 662 final.

(6) Ettepaneku esitas 19 riiki.

(7) Vt joonealune märkus 3.

(8) Haridus, teadustegevus, kliimamuutused, energia, keskkond ja põllumajandus.

(9) EMSK arvamused (ELT C 44, 15.2.2013, lk 147; ELT C 12, 15.1.2015, lk 33).

(10) EMSK arvamus (ELT C 303, 19.8.2016, lk 64).

(11) EMSK arvamus (ELT C 347, 18.12.2010, lk 41).

(12) EMSK arvamus (ELT C 383, 17.11.2015, lk 91).

(13) EMSK 2016. aasta resolutsiooni „Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee panus Euroopa Komisjoni 2017. aasta tööprogrammi“ punkt 9.4: „Euroopa naabruspoliitika läbivaatamine peaks olema üks prioriteet. Suhted Vahemerest lõunas ja idas asuvate riikidega ei peaks julgeolekuküsimuste või pagulaskriisi tõttu keskenduma kaitsvale lähenemisviisile, vaid kujunema pigem võrdsete partnerite vaheliseks ühisarengupoliitikaks.“

(14) EMSK arvamuse punkt 1.7: „Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab heaks Euroopa Komisjoni viimase ettepaneku „tegeleda pagulaskriisi välismõõtmega“ [---]. Näib, et selles viimases ettepanekus tunnistatakse, et rände algpõhjustega tegelemine on laiem kui siseasjad ja julgeolek ning et see on seotud teiste poliitikavaldkondadega, nagu kaubandus, areng, välispoliitika, integratsioon. See on kooskõlas ELi rahvusvahelise arengukoostöö poliitikavaldkondade sidususe põhimõttega.“ (ELT C 71, 24.2.2016, lk 75).

(15) EMSK arvamuse „Vahemere makropiirkonna strateegia“ (ELT C 44, 15.2.2013, lk 1) punkt 1.4.

(16) EMSK arvamuse punkt 1.1: „Komitee on seisukohal, et hoolimata Vahemere piirkonnas valitsevast väga tundlikust [---] olukorrast on nüüd täidetud kõik tingimused mitmetasandilise dialoogi alustamiseks Euroopa Komisjoni, liikmesriikide, Euroopa ja Vahemere piirkonna koostöös osalevate riikide, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna vahel, et luua Vahemere makropiirkonna (kaheks osaks jagatud) strateegia, et leida lahendusi piirkonna praegustele vajadustele ja suurendada tema rahvusvahelist konkurentsivõimet.“ (ELT C 44, 15.2.2013, lk 1).

(17) EMSK arvamuse „Taastuvate energiaallikate edendamine ning Euroopa naabruspoliitika: Euroopa – Vahemere piirkond“ (ELT C 376, 22.12.2011, lk 1) punktid 1.3, 1.10 ja 1.11; EMSK arvamuse „ELi energiapoliitika välismõõde“ (ELT C 264, 20.7.2016, lk 28) punktid 1.1, 1.2.3 ja 1.3; EMSK arvamus „Vahemere kalavarude säästev kasutamine“ (ELT C 43, 15.2.2012, lk 56).

(18) EMSK arvamus „Euromed – 2015. aasta järgsed eesmärgid“ (ELT C 383, 17.11.2015, lk 44).

(19) PRIMA programmi mõju hindamine – sidusrühmade üritus. Malta, 17. aprill 2016.

(20) EMSK arvamus „Vahemere piirkonna ühtekuuluvuse arendamise strateegia suunas (ELT C 170, 5.6.2014, lk 1).

(21) EMSK arvamus „Ühised tehnoloogiaalgatused ning avaliku ja erasektori partnerlused/programm „Horisont 2020““ (ELT C 34, 2.2.2017, lk 24).

(22) COM(2016) 662 final. Artikli 12 lõige 2.

(23) EMSK arvamus „Ringmajanduse pakett“ (ELT C 264, 20.7.2016, lk 98).

(24) EMSK arvamus „Ringmajandus – väetised“ (ELT C 389, 21.10.2016, lk 80).

(25) EMSK arvamus „Mullakaitse teemastrateegia“ (ELT C 168, 20.7.2007, lk 29). EMSK arvamuse „Ringmajandus – väetised“ (ELT C 389, 21.10.2016, lk 80) punktid 1.4 ja 3.6.

(26) EMSK arvamus „Kodanikuühiskonnad Euroopa – Vahemere piirkonna riikides“ (ELT C 376, 22.12.2011, lk 32).

(27) EMSK arvamus „Makropiirkondlike strateegiate juhtimine“ (ELT C 12, 15.1.2015, lk 64).

(28) EMSK arvamuse „Veepoliitika kaasamine ELi teistesse poliitikavaldkondadesse“ (ELT C 248, 25.8.2011, lk 43) punkt 1.13.