SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Praeguse komisjoni peamine poliitiline eesmärk on luua töökohti, majanduskasvu ja investeeringuid ning minna selles kontekstis üle puhtale energiale kõigi eurooplaste jaoks. Selle aluseks on investeerimiskava, mille eesmärk on Euroopa taasindustrialiseerimine, võttes aluseks uued ärimudelid ning tipptasemel tehnoloogia. Keskpikas ja pikas perspektiivis on eesmärk minna üle vähese CO2-heitega ringmajandusele.

Transpordisektoris, eeskätt seoses veoautode ja bussidega (st raskeveokitega), on komisjoni eesmärk tagada euroopa kodanikele ja ettevõtjatele juurdepääs õiglasele, säästvale ja konkurentsivõimelisele transpordile.

ELi turule lastud uute raskeveokite CO2-heidet ja kütusekulu ei ole siiamaani sertifitseeritud, nende kohta ei ole andmeid kogutud ega esitatud. Sellise teabelüngaga kaasnevad järgmised kolm raskeveokitega seotud probleemi:

(1)Kasutamata jäetud võimalused kujundada poliitikat, millega vähendada kütusele kulutatud summasid transpordiettevõtjate jaoks. Kütusele tehtud kulutused võivad kaubaveoettevõtjate jaoks moodustada rohkem kui neljandiku nende tegevuskuludest ning kütuse ostmisel on peamiseks kriteeriumiks kütusesäästlikkus. Viimastel kümnenditel on raskeveokite kütusesäästlikkus küll paranenud, kuid paljudel rohkem kui poolest miljonist transpordiettevõttest, mis on enamasti väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd), ei ole ikka veel juurdepääsu standardiseeritud teabele, et hinnata kütusesäästlikkuse suurendamise tehnoloogiaid, võrrelda veoautosid parimal teabel põhineva ostuotsuse tegemiseks ning vähendada kütusekulusid. Aja jooksul on kütuse kokkuhoiu võimaluste kasutamata jätmine kumulatiivselt suurendanud ELi sõltuvust fossiilkütuste impordist, mis omakorda tähendab seda, et kütuseimporti ei ole olnud võimalik vähendada.

(2)Suurenev konkurents sõidukitootjate vahel. Ettevõtjate andmete põhjal tekitas veoautode eksport 2015. aastal kaubandusbilansi ülejäägi summas 5,1 miljardit eurot. ELi raskeveokite tootmise sektor on osa autotööstusest, mille arvel on 12,1 miljonit otsest ja kaudset töökohta Euroopas (5,6 % kogu ELi tööhõivest). ELi raskeveokite tootjad seisavad silmitsi kasvava üleilmse konkurentsisurvega. Sellised olulised turud nagu USA, Kanada, Jaapan ja Hiina on viimastel aastatel rakendanud sertifitseerimise ja kütusesäästlikkuse meetmeid kütusekulu ja/või heitenormide kujul, et ergutada innovatsiooni ja suurendada kiiresti sõidukite tõhusust. Linnabusside turul suureneb konkurents eelkõige Hiinas toodetud elektrisõidukite valdkonnas. Praeguse turupositsiooni säilitamiseks peab sektor pidama sammu tehnoloogiliste täiustustega nendel turgudel.

(3)Takistused raskeveokite sektori kasvuhoonegaaside heite vähendamise poliitika kujundamisel. ELi raskeveokite sektor on oluline kasvuhoonegaaside heite allikas. 2014. aastal moodustas raskeveokite kasvuhoonegaaside heide 5 % kogu ELi heitest, viiendiku kogu transpordiheitest ning umbes neljandiku maanteetranspordi heitest. Aastatel 1990–2014 suurenes transpordisektori kasvuhoonegaaside koguheide 20 % ning raskeveokite heide 14 %. Kui ei võeta täiendavaid meetmeid, suureneb süsinikdioksiidi (CO2) heide prognooside kohaselt aastatel 2010–2030 kuni 10 %. Samal ajal on EL püstitanud 2030. aastaks kaugeleulatuvad kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärgid, mille täitmisse peab transpordisektor panustama. Üldine ELi sisene eesmärk on vähendada 2030. aastaks heidet vähemalt 40 % võrreldes 1990. aasta tasemega. Üldeesmärk on jagatud kulutõhususest lähtuvalt eesmärkideks, mille kohaselt vähendatakse 2030. aastaks heidet võrreldes 2005. aasta tasemega ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga (ELi HKS) hõlmatud sektorites 43 % ja selle süsteemi välistes sektorites 30 %. Liikmesriikide transpordiheide jääb vahemikku 21 %–69 % riigi koguheitest ELi HKSiga hõlmamata sektorites, mille suhtes kohaldatakse jõupingutuste jagamise määrust. Kuigi 2030. aastaks ei ole püstitatud sektoripõhiseid eesmärke, peab transpordisektor sarnaselt ehitus-, põllumajandus- ja jäätmesektoriga panustama, et saavutada ELi HKSiga hõlmamata sektorite heite vähendamise eesmärk vastavalt jõupingutuste jagamise määrusele.

See on põhjus, miks komisjon on teabelünga täitmiseks võtnud meetmeid.

Esiteks on komisjon välja töötanud modelleerimistarkvara – sõiduki energiatarbimise arvutamise vahendi (Vehicle Energy Consumption Calculation Tool, VECTO), mille abil on võimalik välja arvutada uute raskeveokite kütusekulu ja CO2-heide võrreldaval ja kulutõhusal viisil.

Teiseks tegi komisjon ettepaneku võtta vastu uus määrus (nn sertifitseerimismäärus) uute raskeveokite CO2-heite ja kütusekulu mõõtmise kohta olemasolevate tüübikinnitust käsitlevate õigusaktide alusel. Komisjoni sertifitseerimismääruse kohaldamisel tuleb määruse kohaldamisalasse kuuluva ja ELi turule lastud iga uue raskeveoki puhul arvutada modelleerimistarkvara VECTO abil välja selle CO2-heide ja kütusekulu. Modelleerimist teostavad sõidukitootjad ise sõiduki osi käsitlevate sertifitseeritud sisendandmete ja selliste sisendandmete hankimist, haldamist ja kohaldamist käsitleva sertifitseeritud protsessi alusel.

Sertifitseerimisega täidetakse osaliselt teabelünk. Teave konkreetse sõiduki tõhususe kohta avaldatakse üksnes kõnealuse sõiduki ostjale ja selle riigi ametiasutustele, kus sõiduk on registreeritud.

Kolmandaks teeb komisjon ettepaneku, milles käsitletakse sertifitseerimismenetlusega hõlmatud raskeveokite CO2-heite seiret ja aruandlust. Ettepaneku eesmärk on täita teabelünk ja muuta turg täielikult läbipaistvaks. Selle kolmanda meetme kohaselt tuleks kõiki asjaomaseid andmeid, mille tootjad on sertifitseerimismetoodika alusel välja arvutanud, kontrollida, need esitada ja ELi tasandil avaldada. Sel viisil muutuksid andmed kättesaadavaks kõikidele sidusrühmadele.

See annaks transpordiettevõtjatele juurdepääsu teabele eri marki, kuid samade omadustega veoautode tõhususe kohta, mis aitaks neil teha teadlikumaid ostuotsuseid.

Sõidukitootjad saaksid võrrelda oma veokite tõhusust muud marki veokite tõhususega, mis stimuleeriks innovatsiooni.

Riigi ametiasutustel oleks juurdepääs põhjalikele andmetele, mille alusel kujundada ja rakendada meetmeid kütusesäästlikemate veoautode kasutamise edendamiseks, näiteks maksustamise ja teemaksude kaudu. See ei oleks võimalik, kui liikmesriikidel oleks juurdepääs vaid nende territooriumil registreeritud sõidukite VECTO andmetele. Lisaks võimaldaks see andmeid analüüsida, nt hinnata teatava tehnoloogia kasutamise taset.

Samuti on see vajalik raskeveokite CO2-heite normide rakendamiseks ja täitmise tagamiseks tulevikus. Seire- ja aruandlussüsteem on eriti vajalik sellistele tulevastele normidele vastavuse hindamiseks, nagu seda tehakse sõiduautode ja kaubikute puhul.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega