1. SISSEJUHATUS JA ÕIGUSLIK ALUS

Komisjoni otsusega 2007/134/EÜ[1] asutatud Euroopa Teadusnõukogu (European Research Council, ERC) oluline ülesanne on rakendada eriprogrammi „Ideed”, mille kogueelarve on 7,51 miljardit eurot.

ERC koosneb sõltumatust teadusnõukogust ja seda toetavast spetsiaalsest rakendusstruktuurist, milleks oli rakendusametite loomise üldise korra alusel loodud Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (ERC Rakendusamet)[2]. Komisjon andis 2008. aastal rakendusametile ülesande rakendada programmi „Ideed” ja toetada sõltumatut teadusnõukogu. Haldusautonoomia sai rakendusamet 2009. aasta juulis.

Käesolevas aastaaruandes, mille on koostanud komisjon koos ERC sõltumatu teadusnõukogu ja ERC Rakendusametiga, esitatakse kooskõlas eriprogrammi „Ideed” käsitleva nõukogu otsuse artikli 4 lõikega 4 ja I lisaga komisjoni hinnang ERC tegevusele ja eesmärkide saavutamisele 2010. aastal. Aruannet täiendab sõltumatu teadusnõukogu aruanne programmi teadustöös rakendamise ja tulemuste kohta 2010. aastal.

2. Strateegilised küsimused

Sõltumatu teadusnõukogu töötab välja ERC teadusstrateegia ja koostab sealhulgas ERC kõige tähtsama strateegiadokumendi – eriprogrammi „Ideed” iga-aastase tööprogrammi.

2.1. Rahastamiskavad

Eriprogrammi „Ideed” tööprogrammis püüab sõltumatu teadusnõukogu luua selge ja püsiva visiooni ERC teadustegevusest. Tasub meelde tuletada, et sellega seoses on sõltumatu teadusnõukogu strateegia raames ette nähtud kaks kõiki teadusharusid hõlmavat toetuskava:

- ERC toetus sõltumatule noorteadlasele (ERC Starting Grants): see on ette nähtud hiljuti doktorikraadi omandanud teadlaste sõltumatuse suurendamiseks;

- ERC toetus kogenud teadlasele (ERC Advanced Grants): see on ette nähtud Euroopas töötavatele vanemteadlastele tipptasemel teadustöö tegemiseks.

2.2. Eriprogrammi „Ideed” 2010. aasta tööprogramm

Sõltumatu teadusnõukogu koostas eriprogrammi „Ideed” 2010. aasta tööprogrammi (edaspidi „2010. aasta tööprogramm”)[3] 2. aprillil 2009 ja komisjon võttis selle vastu 29. juulil 2009.

2010. aasta tööprogrammiga ei muudetud strateegiat oluliselt, üksnes toetuskavasid täiustati saadud kogemustele toetudes. Selleks et ERC sõltumatu noorteadlase toetusi taotlevaid kahte alagruppi (st vastutavad uurijad, kes on sõltumatut uurimistööd alles alustamas, ja teadlased, kes on teadustöö või meeskonna konsolideerimise etapis) kuuluvaid teadlasi saaks paremini hinnata, laiendas sõltumatu teadusnõukogu taotlemiskriteeriume nii, et osaleda saavad teadlased, kes on doktorikraadi saanud 2–10 aastat tagasi. See sai võimalikuks ka tänu tunduvalt suuremale 2010. aasta eelarvele.

Sellistele tingimustele vastavad taotluse esitanud vastutavad uurijad jagatakse hindamisel kahte alagruppi: taotlejad, kes on saanud doktorikraadi vähemalt kaks aastat, kuid mitte rohkem kui kuus aastat enne projektikonkursi teate avaldamist (neid võib üldiselt kirjeldada kui alustavaid teadlasi), ja need, kes on saanud doktorikraadi rohkem kui kuus, kuid mitte rohkem kui kümme aastat enne projektikonkursi teate avaldamist (neid võib üldiselt kirjeldada kui teadustööd või meeskonda konsolideerivaid teadlasi). Selleks et alustavate ja konsolideerivate teadlaste edukuse määr oleks võrreldav, jagati iga komisjoni ligikaudne eelarve proportsionaalselt kahe taotlejate grupi esitatud projektide rahastamisvajadusega.

Muud muudatused hõlmasid taotluste uuesti esitamist ja mitme taotluse esitamist käsitlevate eeskirjade täiendavat lihtsustamist ning meetmeid, mille eesmärk oli muuta EL ja assotsieerunud riigid kolmandates riikides elavate teadlaste jaoks atraktiivsemaks ning innustada veelgi naisteadlaste osalemist. Kolmandate riikide teadlastele tehakse kättesaadavaks täiendavad rahalised vahendid, et innustada neid end Euroopas sisse seadma, ning varasemaid karjäärikatkestusi ja ebaharilikke karjäärivalikuid võetakse rohkem arvesse, mis peaks soodustama naisteadlaste suuremat osalust.

2.3. Vastastikuse eksperdihinnangu meetodid

ERC kasutab kõrgetasemeliste vastastikuse eksperdihinnangu andmise komisjonide struktuuri. Komisjonide liikmed valib sõltumatu teadusnõukogu ning sinna kuuluvad teadlased ja insenerid nii EList kui ka väljastpoolt. Kõnealused komisjonid hõlmavad kõiki teadusharusid ja need jagunevad kolme peamise teadusvaldkonna vahel: füüsika- ja inseneriteadused, bioteadused ning sotsiaal- ja humanitaarteadused. Sarnaselt eelmistele projektikonkurssidele tegutses mõlema toetuskava puhul kokku 25 komisjoni.

3. Programmi rakendamine

Programmi rakendamisel täideti täies mahus üle 1,1 miljardi euro suurused kulukohustused ja tehti rohkem kui 528 miljoni euro ulatuses makseid, mis vastab 100 %-le eriprogrammi „Ideed” 2010. aasta tegevusassigneeringutest. Ligikaudu 2,58 % tegevuseelarvest kulutati haldusele.

3.1. Toetused

Alates 2008. aasta tööprogrammist esitatakse ERC projektikonkursside raames taotlusi ühes etapis (taotlejad peavad esitama täieliku projekti) ja neid hinnatakse kahes etapis.

Toetusi antakse parimate projektide jaoks, sõltuvalt eelarvest. Toetust antakse projekti alusel, võttes arvesse vastastikuses eksperdihinnangus soovitatud rahastamismahtu.

3.1.1. ERC sõltumatu noorteadlase toetused

ERC sõltumatu noorteadlase toetuste 2010. aasta konkursikutse avaldati juulis 2009 ja selle ligikaudne eelarve oli 528 miljonit eurot. Kokku esitati 2 873 projekti, mis jagunesid valdkonniti järgmiselt: füüsika- ja inseneriteadused – 1 205 projekti, bioteadused – 1 230 projekti ning sotsiaal- ja humanitaarteadused – 638 projekti. Kokku rahastati 436 projekti rohkem kui 537 miljoni euroga, keskmine toetus oli umbes 1,2 miljonit eurot.

ERC sõltumatu noorteadlase toetuste 2011. aasta konkursikutse avaldati juulis 2010 ja selle ligikaudne eelarve oli 661 miljonit eurot. Kokku esitati 4 080 projekti: füüsika- ja inseneriteadustes 1 690 projekti, bioteadustes 1 440 projekti ning sotsiaal- ja humanitaarteadustes 950 projekti, mis moodustasid vastavalt 42 %, 35 % ja 23 % kõigist projektidest (jaotus oli sarnane 2010. aasta konkursikutse omaga).

3.1.2. ERC kogenud teadlase toetused

ERC kogenud teadlase toetuste 2010. aasta konkursikutse avaldati oktoobris 2009 ja selle ligikaudne eelarve oli 590 miljonit eurot. Kokku esitati 2 009 projekti, mis jagunesid valdkonniti järgmiselt: füüsika- ja inseneriteadused – 902 projekti (45%), bioteadused – 621 projekti (31 %) ning sotsiaal- ja humanitaarteadused – 486 projekti (24 %). Projektide hindamise tulemusel otsustati rahastada 266 projekti kokku üle 588 miljoni euroga, keskmine toetus oli umbes 2,2 miljonit eurot.

ERC kogenud teadlase toetuste 2011. aasta konkursikutse avaldati novembris 2010. Selle tähtaeg lõppes 2011. aasta veebruaris-aprillis ja ligikaudne eelarve oli 661 miljonit eurot.

Mõlema toetuskava raames esitatud projektide arvu suurenemine on märk sellest, et Euroopa tasemel on tipptasemel teadusuuringute rahastamise järele pidev vajadus.

3.2. Programmikomitee

Eriprogrammi „Ideed” programmikomitee toimib lisaks ametlike ülesannete täitmisele ka olulise suhtlusvõrguna, kuhu kuuluvad liikmesriigid ja seitsmenda raamprogrammi assotsieerunud riigid, sõltumatu teadusnõukogu, ERC peasekretär ning komisjon. Programmikomitee tuli 2010. aastal kokku 23. märtsil ja 22. oktoobril.

3.3. Eetilisuse hinnang

Projektide eetilisust hindas 40 eksperdist koosnev väline eetikakomisjon.

2010. aastal hinnati kõigi projektide eetilisust. Vaid kolm projekti hõlmasid inimembrüo tüvirakkude kasutamist. Kuna need projektid olid aga 2010. aasta lõpus reservnimekirjas, edastatakse need komisjonile protsessi lõpuleviimiseks üksnes juhul, kui need on kantud põhinimekirja; seega ei olnud 2010. aastal „Ideed” programmikomitee osalemine vajalik.

3.4. Vaidlustusmenetlus

2010. aastal esitati mõlema konkursikutsega seoses kokku 225 vaidlustustaotlust, st 4,6 % projektide kohta. Kuigi algatatud vaidlustusjuhtumite arv suurenes veidi võrreldes 2009. aastaga (+0,7 %), vähenes samas vaidlustuste läbivaatamise komisjoni hindamise tulemusel ümberhinnatud projektide arv 71 % (14-lt 10-le) ja ühtegi 2010. aastal esitatud vaidlustustaotlust ei rahuldatud. Üks ümberhindamine on alles menetlemisel.

3.5. Teavitustöö

ERC jätkas 2010. aastal teadlaste teavitamist tema pakutavatest rahastamisvõimalustest ning püüdis ERC-le ja tema teadusprojektidele üldsuse hulgas ja meedias laiemat kõlapinda saavutada.

Eeskätt otsustas sõltumatu teadusnõukogu panna suuremat rõhku teadlikkuse suurendamisele väljaspool Euroopat, et meelitada Euroopasse teadustööd tegema rohkem tippteadlasi Euroopa-välistest riikidest. Selleks külastati USAd, Hiinat, Jaapanit, Indiat ja Brasiiliat ning korraldati neis riikides teavituskampaaniaid. ERC osales olulistel rahvusvahelistel teaduskonverentsidel, karjäärimessidel ja seminaridel: AAASi (American Association for the Advancement of Science) aastakonverentsil San Diegos, Massachusettsi Tehnikainstituudi Euroopa karjäärimessil Bostonis ja Neuroteadlaste Liidu aastakoosolekul San Diegos, ESOFi foorumil (EuroScience Open Forum) Torinos, teadlaskarjääri messil Pariisis, EMBO üritusel Barcelonas, maailmanäitusel Shanghais ning India teaduskongressil Keralas. ERC delegatsioonid külastasid ka ülikoole USAs (Berkeley, Stanford ja California Davise ülikool) ja Sao Paulos Brasiilias ning instituute ja organisatsioone Pekingis, Shanghais ja Tokios.

Sellest teavitamisprioriteedist lähtuvalt koostati suunatud brošüürid, mis tõlgiti hiina, jaapani, vene ja hispaania keelde, ning USAs, Hiinas, Brasiilias ja Indias asuvate ELi delegatsioonide büroode jaoks valmistati ERC-d tutvustavad reklaamiribad. Selle teavitustegevuse vahetu tulemusena suurenes külastatud riikidest ERC veebisaidile tulnud tabamuste arv.

Pressiüritusi korraldati nii Euroopas kui ka mujal. Kõnealusel aastal ei olnud meedia huviorbiidis mitte üksnes ERC ise, vaid üha suuremat tähelepanu said ka ERC rahastatud teadusuuringud ja tema toetuse saajad. Selle näide on ERC sõltumatu noorteadlase toetuse saanud Konstantin Novoselov, kes oli 2010. aastal Nobeli füüsikapreemia laureaat. ERC kogenud teadlase toetuse saanud Alberto Broggi 10 000 kilomeetrine kontinentidevaheline reis Itaaliast Shanghais toimunud maailmanäitusele päikeseenergial töötavate juhita autodega pälvis kogu maailma meedias rohket tähelepanu.

Püüdes ära kasutada kõikvõimalikke teavitusvahendeid koostas ERC ka mitu videoklippi, sealhulgas ERC arengut tutvustav video, mida näidati ERC tuhandenda toetuse andmise puhul korraldatud üritusel. Samuti valmis esimene portree ühest ERC toetuse saajast.

ERC jätkas suhete arendamist peamiste sidusrühmade olemasolevate võrgustikega ning tegi tihedat koostööd Euroopa Komisjoni asjakohaste osakondadega ja üle maailma asuvate ELi delegatsioonidega. Kõikjal Euroopas asuvaid liikmesriikide kontaktpunkte, kelle ülesanne on võimalikele taotlejate teavet anda, informeeriti pidevalt ERC-s toimuvast ja ERC projektikonkurssidest.

3.6. Eriprogrammi „Ideed” järelevalve ja hindamine

Komisjon, ERC Rakendusamet ja sõltumatu teadusnõukogu võtsid 2010. aastal meetmeid vastavalt ERC struktuuride ja mehhanismide hindamise tulemusel esitatud soovitustele[4].

ERC loomist käsitleva otsuse muutmise otsuses[5] kinnitas komisjon sõltumatu teadusnõukogu esimehele ja aseesimeestele kohaliku toetuse maksmist nende tööpaigas ning kehtestas plenaaristungitel osalejatele tööle vastava tasu, et tunnustada sõltumatu teadusnõukogu liikmeid isikliku panuse ja ERC-ga seotud ülesannete täitmiseks pühendatud aja eest. Samas otsuses esitati ka sõltumatu teadusnõukogu uute liikmete leidmise ülesannet täitva alalise valimiskomitee idee.

Komisjon muutis ka ERC eeskirju taotluste esitamise ning nendega seotud hindamis-, valiku- ja toetuse määramise menetlusi,[6] et täiustada ERC halduskorda ning eeskätt lihtsustada süstemaatiliselt programmi „Ideed” hindamismenetluses osalevate sõltumatute ekspertide ametisse nimetamise ja kulude hüvitamise korda. Otsusest tulenev elektrooniliste vahendite laialdane kasutus ja töölevõtu käskkirja kasutuselevõtt vähendab vastastikuse eksperdihinnangu andjate (kelle tegevusele ERC edu paljuski tugineb) töökoormust.

Sõltumatu teadusnõukogu on omalt poolt loonud kaks erikomiteed, kellest üks tegeleb vastastikuste eksperdihinnangutega ning teine teadustöö reeglite vastu eksimise, huvide konflikti vältimise ja eetikaküsimustega. Plenaaristungite kokkuvõtted avaldatakse ERC veebisaidil[7].

Komisjon käivitas tihedas koostöös sõltumatu teadusnõukoguga ning pidades silmas tulevast teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi Horizon 2020 täiendava mõttevahetuse selle üle, kuidas ERC-d kestlikult ja ettenägelikult juhtida. Mõttevahetust pidas 2010. aasta detsembris loodud ERC rakkerühm, kuhu kuulusid sõltumatu teadusnõukogu, ERC hindamiskomisjoni ja Euroopa Komisjoni esindajad[8]. Rühma aruanne edastatakse nõukogule ja Euroopa Parlamendile.

Eksperdirühm avaldas 12. novembri 2010. aasta aruandes[9] seitsmenda raamprogrammi vahehindamise kohta kiitust ERC-le, kes „ on kiiresti leidnud tunnustust teadlaste ja kogu Euroopa poliitikakujundajate seas . Vaatamata sellele, et Euroopa Teadusnõukogu on uus ja seega järeleproovimata vahend, on tal ilmselt õnnestunud ligi meelitada ja rahastada maailmatasemel teadustööd ning tal on andekate teadlaste toetamisel oluline roll.”

4. Euroopa Teadusnõukogu ülesehitus

4.1. Sõltumatu teadusnõukogu

Veebruaris 2010 lahkus professor Fotis Kafatos ERC presidendi ja selle sõltumatu teadusnõukogu esimehe ametist ning tema ametijärglaseks valiti professor Helga Nowotny.

Sõltumatu teadusnõukogu istungid toimusid 2010. aastal korrapäraselt Euroopa eri paigus, tavaliselt riikide ametiasutuste kutsel. Ajavahemikul 1. jaanuar–31. detsember 2010 toimus viis plenaaristungit: märtsis Bukarestis Rumeenias, aprillis ja detsembris Brüsselis Belgias, juunis Santiago de Compostelas Hispaanias ning oktoobris Luksemburgis.

Sõltumatu teadusnõukogu liikmed tulevad lisaks plenaaristungitele ja kahele alalisele komiteele (vastastikuste eksperdihinnangute komitee ning teadustöö reeglite vastu eksimise ja huvide konflikti vältimise ning eetikaküsimuste komitee) kokku ka konkreetseid küsimusi käsitlevates töörühmades. Rakendusamet korraldas 2010. aastal ERC töörühmade koosolekud järgmistel teemadel: suhted tööstussektoriga, avatud juurdepääs, kolmandate riikide osalemine ja sooline tasakaal. Töörühmad teevad analüüse ja aitavad ellu viia ERC teadusstrateegiat, esitades sõltumatule teadusnõukogule plenaaristungitel vastuvõtmiseks ettepanekuid seoses töörühmade ülesannete hulka kuuluvate valdkondadega. Nendeks ülesanneteks on uurida ERC suhet tööstus- ja ärisektoriga ning ERC rahastatud teadusuuringute mõju innovatsioonile, töötada välja ERC seisukoht avatud juurdepääsu suhtes, uurida, milliste mehhanismide abil saaks suurendada Euroopa-välistest riikidest, eriti Brasiiliast, Venemaalt, Indiast ja Hiinast (BRIC-riigid) pärit teadlaste osalemist ERC kavades, ning tagada ERC-s parimate tavade rakendamine toetuse saajate soolise tasakaalu kindlustamisel.

Sõltumatu teadusnõukogu ning Euroopa Komisjoni ja ERC Rakendusameti koostöö paremaks tagamiseks kohtub korrapäraselt ERC juhatus, kuhu kuuluvad sõltumatu teadusnõukogu esimees ja aseesimehed, ERC peasekretär ning rakendusameti direktor. Neil koosolekutel osaleb ka rakendusameti juhtkond. Juhatusel oli 2010. aastal Brüsselis üheksa koosolekut, mille eesmärk oli eelkõige valmistada ette sõltumatu teadusnõukogu istungeid või nende järelmeetmeid võtta.

Sõltumatu teadusnõukogu plenaaristungeid ja kõnealuse nõukogu liikmete kohtumisi ERC sidusrühmadega aitab organisatsiooniliselt ja halduslikult ette valmistada rakendusamet. Peale selle annab rakendusamet nõu ja koostab analüüse sõltumatule teadusnõukogule, et hõlbustada viimasel täita eriprogrammi „Ideed” 1. lisas kirjeldatud ülesandeid. Ühtlasi toetab ta oma töörühmade ja alaliste komiteede tegevust.

4.1.1. Uute liikmete nimetamine

Komisjon asutas 2010. aastal valimiskomitee,[10] et leida sõltumatule teadusnõukogule liikmete järkjärgulise väljavahetamise raames uued liikmed. Komitee esitas oma ettepanekud komisjonile detsembris 2010 ning tema aruanne edastati nõukogule ja parlamendile.

Nende ettepanekute põhjal nimetas komisjon sõltumatu teadusnõukogu liikmeteks järgmised isikud: professor Nicholas Canny (Iirimaa Rahvuslik Ülikool, Galway), professor Tomasz Dietl (Poola Teaduste Akadeemia), professor Daniel Dolev (Jeruusalemma Heebrea Ülikool), professor Sir Timothy Hunt (Londoni Uurimisinstituut), professor Mart Saarma (Helsingi Ülikool), professor Anna Tramontano (Rooma Sapienza Ülikool) ja professor Isabelle Vernos (Barcelona Genoomiregulatsiooni Keskus).

4.2. Euroopa Teadusnõukogu peasekretär

ERC peasekretär, kes tegutseb sõltumatu teadusnõukogu alluvuses, vastutab selle eest, et suhted sõltumatu teadusnõukogu, komisjoni ja ERC Rakendusametiga oleksid head, ning jälgib seda, et ERC Rakendusamet rakendaks sõltumatu teadusnõukogu strateegiat ja seisukohti tõhusalt.

ERC järjekorras teine peasekretär, Barcelona Pompeu Fabra Ülikooli majandusteaduskonna professor ja Barcelona Kõrgema Majanduskooli juhataja prof Andreu Mas-Colell, kes nimetati ametisse 30. juunil 2009, astus 1. septembril 2010 tagasi. Komisjonis on käimas tema ametijärglase nimetamine.

4.3. Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet

Alates juulist 2009 vastutab ERC Rakendusamet kõigi tööprogrammis ettenähtud administratiivsete ülesannete ja programmi elluviimise eest.

Ameti tegevust juhib juhtkomitee, mille liikmed on ametisse nimetanud komisjon ja mis koosneb kolmest komisjoni ametnikust (teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi peadirektor ja ressursidirektor ning personali- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadis tegutseva ametisse nimetamise küsimustega tegeleva nõuandekomitee eest vastutav direktor), ühest sõltumatu teadusnõukogu liikmest ja ühest sõltumatust teadlasest. ERC peasekretär osaleb vaatlejana. Juhtkomitee pidas 2010. aastal neli koosolekut ning võttis vastu rakendusameti iga-aastase tööprogrammiga, eelarvega ja raamatupidamisega seotud otsused. Igaks koosolekuks sai juhtkomitee ameti direktorilt üksikasjaliku eduaruande.

4.3.1. ERC Rakendusameti töötajad

2010. aasta tegevuseelarvega olid ette nähtud ametikohad 100-le ajutisele töötajale, 215-le lepingulisele töötajale ja 15-le lähetuses viibivale riiklikule eksperdile, seega kokku 330-le töötajale.

Ameti töötajate arv oli 2010. aasta detsembri lõpus 316: 94 ajutist töötajat, 218 lepingulist töötajat ja 4 lähetuses viibivat riiklikku eksperti. Kõik rakendusameti juhtkonna ametikohad on nüüdseks täidetud.

2010. aasta detsembri statistiliste andmete kohaselt olid ameti töötajatest umbes 35 % mehed ja 65 % naised. Kõrgelt kvalifitseeritud töötajatest (IV tegevusüksuse ajutised ja lepingulised töötajad) olid 59 % naised. Rakendusametis töötasid 2010. aasta lõpus 21 liikmesriigi kodanikud.

Lisaks töötajate väljavalimisele ja töölevõtmisele tugevdati ja arendati 2010. aastal ameti personalipoliitikat. Juhtkomitee võttis vastu personalijuhtimist, eelkõige töötajate hindamist ja karjäärialast arengut käsitlevad rakenduseeskirjad.

5. Järeldused ja 2011. aasta väljavaated

Euroopa teadlased on näidanud üles suurt huvi ERC rahastamiskavade vastu. Esimese kuue projektikonkursi raames laekus üle 20 000 taotluse.

Kui 2009. aastal ilmus ajakirjades ligikaudu 400 artiklit, milles ERC ära märgiti, siis 2010. aastal selliste artiklite arv kolmekordistus. Seda ühest küljest tänu suuremale projektide arvule ning teisest küljest tänu sellele, et juba valmivad projektid annavad rohkem tulemusi. Artiklid kajastasid 2009. aastal 182 projekti (keskmiselt 2 artiklit projekti kohta) ja 2010. aastal 453 projekti (keskmiselt 3 artiklit projekti kohta).

Vastuseks komisjoni üleskutsele tugevdada ERC osa innovatsiooniahelas,[11] töötas sõltumatu teadusnõukogu välja uue toetuse, mida alates 2011. aastast antakse ERC toetuse saajatele, et nad saaksid realiseerida oma ERC rahastatud projektide innovatsioonipotentsiaali. Kava eesmärk on kõrvaldada rahastamistühik innovatsiooni kõige varasemas etapis. ERC toetuse saajatel on võimalus ERC rahastatud ideed tõendada, st näidata turule selle innovatsioonipotentsiaali ja luua seega selle tulevased turustamisvõimalused.

Sõltumatu teadusnõukogu arutab ka oma programmide mitmekesistamise ja laiahaardelisemaks muutmise võimalusi, lähtudes alati põhimõtetest, millele tugines ka kahe esimese kava edu: ettepanekud on teadlaste algatatud ja neile antakse range vastastikune eksperdihinnang lähtudes teaduslikust pädevusest.

ERC rakkerühm esitab 2011. aastal ERC õiguslikku ja organisatsioonilist ülesehitust käsitleva aruande enne seda, kui komisjon esitab enne aasta lõppu ettepanekud Horizon 2020 programmi kohta.

[1] ELT L 57, 24.2.2007, lk 14.

[2] 2008/37/EÜ: komisjoni otsus, 14. detsember 2007, millega luuakse Euroopa Teadusnõukogu rakendusamet ühenduse eriprogrammi Ideed haldamiseks eesliiniuuringute valdkonnas vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003 (ELT L 9, 12.1.2008, lk 15).

[3] K(2009) 5928, 29.7.2009, avaldamata.

[4] Hindamiskomisjoni aruanne „Towards a world class Frontier Research Organisation: Review of the European Research Council’s Structures and Mechanisms” (23. juuli 2009): http://erc.europa.eu/index.cfm?fuseaction=page.display&topicID=158. Komisjoni vastus: 22. oktoobri 2009. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule K(2009) 552 (lõplik), http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/commission_communication_on_the_erc_review_-_22_october_2009.pdf.

[5] Otsus 2011/12/EL, 12.1.2011, ELT L 9, 13.1.2011, lk 5.

[6] Otsus 2010/767/EL, 9. detsember 2010, ELT L 327, 11.12.2010, lk 51.

[7] http://erc.europa.eu/index.cfm?fuseaction=page.display&topicID=60.

[8] Vt dokument IP/10/1759 http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/10/1759&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=fr.

[9] http://erc.europa.eu/pdf/ERC_Update_FP7_interim_report.pdf.

[10] Komiteesse kuulusid professor Eero Vuorio (Soome Biokeskuse direktor), professor Ann Dowling (Cambridge Ülikooli mehaanikateaduskonna juhataja), professor Andreu Mas-Colell (Pompeu Fabra Ülikooli majandus- ja äriteaduskond), professor Gretty Mirdal (Kopenhaageni Ülikooli psühholoogiateaduskond), professor Arnold Schmidt (Viini Tehnikaülikooli Fotoonikainstituudi emeriitprofessor) ning professor Maciej Zylicz (Varssavi Rahvusvahelise Molekulaar- ja Rakubioloogia Instituudi molekulaarbioloogia osakonna juhataja).

[11] Innovatiivset liitu käsitlev teatis KOM(2010) 546 (lõplik), 6.10.2010.