Soovitus:

NÕUKOGU OTSUS,

millega tühistatakse otsus 2009/417/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Hispaanias

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 12,

võttes arvesse komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

(1)27. aprillil 2009 otsustas nõukogu otsusega 2009/417/EÜ komisjoni soovituse põhjal ja kooskõlas aluslepingu artikli 126 lõikega 6, et Hispaanial on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et 2008. aasta valitsemissektori eelarvepuudujääk oli 3,4 % SKPst, mis ületab aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Valitsemissektori koguvõla kavandatud väärtus oli 2008 aastal 39,5 %.

(2)Aluslepingu artikli 126 lõike 7 ja määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõike 4 kohaselt esitas nõukogu komisjoni soovituse põhjal samal kuupäeval Hispaaniale soovituse kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2012. aastaks.

(3)Sestsaadik on nõukogu esitanud aluslepingu artikli 126 lõike 7 alusel Hispaaniale kolm uut soovitust (2. detsembril 2009, 10. juulil 2012 ja 21. juunil 2013), millega pikendati ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtaega vastavalt 2013., 2014. ja 2016. aastani. Kõigis kolmes soovituses leidis nõukogu, et Hispaania oli rakendanud tõhusaid meetmeid, kuid on toimunud ootamatuid majandust kahjustavaid sündmusi, millel on riigi rahandusele oluline negatiivne mõju.

(4)12. juulil 2016 tegi nõukogu aluslepingu artikli 126 lõike 8 alusel kindlaks, et Hispaania ei olnud võtnud nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele reageerimiseks tulemuslikke meetmeid. 8. augustil 2016 andis nõukogu aluslepingu artikli 126 lõike 9 kohaselt Hispaaniale teada, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid, ning ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise uueks tähtpäevaks seati 2018. aasta. Tähtpäevaks, milleks tuli võtta tõhusad meetmed ning esitada nõukogule ja komisjonile aruanne meetmete kohta, mis on võetud vastuseks nõukogu teatele, määras nõukogu 15. oktoobri 2016.

(5)16. novembril 2016 jõudis komisjon järeldusele, et Hispaania on aluslepingu artikli 126 lõike 9 alusel kooskõlas nõukogu 8. augusti 2016. aasta otsusega võtnud tõhusaid meetmeid.

(6)Kooskõlas aluslepingutele lisatud protokolli (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta) artikliga 4 esitab komisjon andmed kõnealuse menetluse rakendamiseks. Nimetatud protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2009 artiklile 3 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja enne 1. oktoobrit) andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning muud sellega seotud muutujad.

(7)Esitatud andmete põhjal teeb nõukogu otsuse tunnistada kehtetuks otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta. Lisaks tuleks otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta tühistada üksnes juhul, kui komisjoni prognooside kohaselt ei ületa puudujääk prognoosiperioodil aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.

(8)Lähtudes andmetest, mille komisjon (Eurostat) esitas määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 14 kohaselt pärast Hispaania poolt aprillis 2019 esitatud teatist, 2019. aasta stabiilsusprogrammist ja komisjoni 2019. aasta kevadprognoosist, on võimalik teha järgmised järeldused.

–Pärast seda, kui valitsemissektori eelarvepuudujääk jõudis 2017. aastal 3,1 %-ni SKPst, vähenes see 2018. aastal 2,5 %-ni SKPst. Võrreldes 2018. aasta oktoobris esitatud 2019. aasta eelarvekava prognoosidega osutus 2018. aasta eelarvepuudujääk 0,2 protsendipunkti võrra väikesemaks tänu 0,3 protsendipunkti võrra suuremale tulu suhtele SKPsse, mida vähendas ainult osaliselt 0,1 protsendipunkti võrra suurem kulusuhe. Tulupoolel osutusid suuremaks nii äriühingu tulumaksust saadavad tulud kui ka muud tulud ning kulupoolel osutusid mõnevõrra suuremaks hüvitised töötajatele.

–Hispaania valitsuse poolt 30. aprillil 2019 esitatud 2019.–2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on 2019. aastal kavas vähendada eelarvepuudujääki 2,0 %-ni SKPst ja 2020. aastal 1,1 %-ni SKPst. Komisjoni 2019. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepuudujääk 2019. aastal 2,3 % SKPst ja 2020. aastal 2,0 % SKPst ning jääb seega prognoosiperioodil allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust, milleks on 3 % SKPst.