Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2012/006 FI/, Nokia Salo, Soome) /* COM/2012/0619 final */





SELETUSKIRI Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe[1] punkti 28 kohaselt võib paindlikkusmehhanismi kaudu kasutada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF, edaspidi ka „fond”) igal aastal mahus, mis täiendab finantsraamistiku asjaomastes rubriikides ettenähtud assigneeringuid kuni 500 miljoni euroga. Fondist abi saamise tingimused on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta[2]. 4. juulil 2012 esitas Soome taotluse EGF/2012/006 FI/Nokia Salo, et saada fondist rahalist toetust seoses koondamistega Soomes (Salos) äriühingus Nokia plc. Pärast taotluse põhjalikku läbivaatamist otsustas komisjon, et määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 10 kohaselt on kõik kõnealuses määruses sätestatud tingimused rahalise toetuse saamiseks täidetud. TAOTLUSE KOKKUVÕTE JA ANALÜÜS Põhiandmed: || EGFi viitenumber || EGF/2012/006 Liikmesriik || Soome Artikkel 2 || a) Põhiettevõte || Nokia plc (Salo) Tarnijad ja tootmisahela järgmise etapi tootjad || 0 Vaatlusperiood || 1.3.2012 – 1.7.2012 Individuaalsete teenuste osutamise alguskuupäev || 29.2.2012 Taotluse kuupäev || 4.7.2012 Koondamisi vaatlusperioodil || 1 000 Koondamisi enne ja pärast vaatlusperioodi || 0 Toetuskõlblikke koondamisi kokku || 1 000 Eeldatav meetmetes osalevate koondatute arv || 1 000 Individuaalsete teenustega seotud kulud (eurodes) || 10 273 000 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud[3] (eurodes) || 419 000 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (%) || 3,92 Kogueelarve (eurodes) || 10 692 000 Fondi toetus eurodes (50 %) (eurodes) || 5 346 000 1. Taotlus esitati komisjonile 4. juulil 2012 ning seda täiendati lisateabega viimati 21. augustil 2012. 2. Taotlus vastab fondi vahendite kasutamise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis a, ja see on esitatud kõnealuse määruse artiklis 5 sätestatud kümnenädalase tähtaja jooksul. Seos koondamiste ja maailmakaubanduses üleilmastumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutuste vahel 3. Soome väidab koondamiste ja maailmakaubanduses üleilmastumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste vahelise seose kohta, et Nokia, ettevõtte Nokia Siemens Networks, peaaegu kõigi alltöövõtjate ning mõjutatud piirkondade keeruline olukord sai alguse 2011. aasta veebruaris. Sel ajal teatas Nokia kannapöördest ettevõtte strateegias ning alustas ulatuslikku koostööd Microsoftiga seoses Microsofti Windows Phone’i kasutamisega oma nutitelefonide peamise operatsioonisüsteemina, säilitades samas Nokia enda operatsioonisüsteemi Symbia odavamate telefonide tarkvaraplatvormi jaoks kuni 2016. aasta lõpuni. Nõudlus Symbia telefonide järele on aga vahepeal märkimisväärselt vähenenud ning Symbia süsteemil põhinevaid arendus- ja hooldustoiminguid enam ei jätkata. 4. Ettevõttel oli kavas Nokia Salo tehases tööd jätkata, samas vähendati töötajaid kõigis maailma kontorites umbes 12 % võrra. Seetõttu suleti üks tehas Rumeenias Cluji maakonnas (2011. aasta septembris), millega seoses esitati veel üks taotlus fondist toetuse saamiseks[4]. Ka Nokia Siemens Networks teatas suurtest koondamistest (2011. aasta novembris). 22. märtsil 2012 teatati koondamistest Nokia Salo tehases – 1700st töötajast koondati 1000. Juba kavandatakse uusi koondamisi ning Soomest oodatakse uut taotlust järgmise koondamistelaine tõttu. 5. Koondamiste peamine põhjus on sektorisisene funktsioonide üleviimine mujal kui Euroopas asuvatesse kolmandatesse riikidesse. Mobiiltelefonide kokkumonteerimine, mida varem tehti Salos ja Clujis, on viidud üle Aasiasse (Hiinasse, Lõuna-Koreasse, Indiasse ja Vietnami, kus praegu ehitatakse uut Nokia tehast). Koostisosade valmistamine ja tootmine alltöövõtu kaudu ei toimugi enam Euroopas. Vastavalt juba võetud suunale on nii disain kui ka tootearendus viidud (või viimisel) välismaale. 6. Nokia kavatseb telefonide kokkumonteerimise viia üle tehastesse, mis asuvad Aasias, sest seal tegutseb enamik koostisosade tarnijaid. Kokkumonteerimisega seotud toimingud tahetakse Aasiasse üle viia seadmete turuleviimise kiirendamiseks. Allhankijatele lähemal töötades on võimalik uuendusi kiiremini turule tuua ning edendada turu konkurentsivõimet. Praegu on Nokia kaotamas oma positsiooni enamikel olulistel turgudel Hiinas ja Indias, kus mitu odavate telefonide valmistamisega tegelevat ettevõtet suurendab oma turuosa. 7. Oma kõrgajal pakkus elektroonika- ja elektrotehnikatööstus Soomes tööd rohkem kui 60 000 inimesele, kuid 2012. aasta lõpuks väheneb see arv 50 000 inimesele. Samal ajal on kõnealuses sektoris tegutsevate äriühingute kolmandate riikide tütarettevõtjate personal suurenenud, mis on funktsioonide Aasiasse üleviimise seisukohast tähendusrikas. Töötajad Soomes Töötajad välismaal asuvates tütarettevõtjates 8. Käesoleva ajani on esitatud mitu taotlust fondist toetuse saamiseks seoses mobiiltelefonide tootmise sektoriga. Kõiki taotlusi on põhjendatud kaubanduse globaliseerumisega[5]. Koondamiste arvu tõendamine ja vastavus artikli 2 punktis a esitatud kriteeriumidele 9. Soome esitas kõnealuse taotluse määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis a sätestatud sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et liikmesriigi ettevõttes on nelja kuu jooksul koondatud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kes koondatakse nimetatud ettevõtja tarnijate või tootmisahela järgmise etapi tootjate juures. 10. Taotluses on märgitud 1 000 töötaja koondamine ettevõttes Nokia plc (Salo) neljakuulisel vaatlusperioodil (1. märts 2012 – 1. juuli 2012). Nii Nokias kui ka tema alltöövõtjates on oodata uusi koondamisi; nende puhul esitatakse eraldi taotlused. Kõikide koondamiste arv on arvutatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 teise lõigu esimese taandega. Selgitus koondamiste ettenägematuse kohta 11. Soome ametiasutused väidavad, et Salo tehase koondamisi ei olnud võimalik ette näha, sest kui Nokia teatas 2011. aasta veebruaris suurtest peatsetest koondamistest Soomes, pidi Salo tehas olema selge erand. Sel ajal taheti Salo tehasele teha ülesandeks Windows Phone’i platvormil põhinevate nutitelefonide tootmine. 12. 2011. aasta novembri lõpus teatas Nokia samaaegselt Rumeenia Cluji tehase sulgemisteate avaldamisega, et mõtleb Salo tehase osas ümber ning 2012. aastal on karta mõningat personali vähendamist. 22. märtsil 2012 teatati Salo tehase personali vähendamisest 1000 inimese võrra, mis pidi aset leidma juuni lõpus. Vaid aasta varem antud kinnitusi silmas pidades ei osatud seda ette näha; sündmuste käik oli ootamatu ka seetõttu, et tegemist oli Nokia esimese tootmisrajatisega, kus ühtlasi toimus tootearendustegevus, ning kohaga, kus Nokia tavaliselt käivitas uute ja oluliste telefonimudelite kokkumonteerimise ja sellega seotud õppeprotsessi. Pealegi oli Soomes juba palju inimesi koondatud ning niivõrd suures ulatuses ei osatud personalivähendamisi oodata. Töötajaid koondanud ettevõtete andmed ning toetust vajavate töötajate kirjeldus 13. Taotluses osutatakse 1000-le koondamisele, mis toimusid ettevõttes Nokia plc (Salo). Kõigile 1000-le töötajale taotletakse allpool kirjeldatud meetmeid. 14. Toetust vajavad töötajad jagunevad järgmiselt. Kategooria || Arv || Protsent Mehed || 365 || 36,5 Naised || 635 || 63,5 ELi kodanikud || 944 || 94,4 ELi mittekuuluvate riikide kodanikud || 56 || 5,6 15–24aastased || 28 || 2,8 25–54aastased || 803 || 80,3 55–64aastased || 169 || 16,9 üle 64aastased || 0 || 0,0 15. Töötajate hulgas on 20 pikaajalise terviseprobleemi või puudega inimest. 16. Elukutsete lõikes on jagunemine järgmine. Kategooria || Arv || Protsent Juristid, kõrgemad ametnikud ja juhid || 15 || 1,5 Spetsialistid || 14 || 1,4 Tehnikud ja tehnilised töötajad || 64 || 6,4 Ametnikud || 49 || 4,9 Oskus- ja käsitöölised || 104 || 10,4 Seadme- ja masinaoperaatorid ning koostajad || 713 || 71,3 Lihttöölised || 41 || 4,1 17. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 7 on Soome kinnitanud, et fondi toetuse rakendamise eri etappides ja eelkõige sellele juurdepääsu puhul on kohaldatud ning kohaldatakse jätkuvalt meeste ja naiste võrdõiguslikkuse ning diskrimineerimisest hoidumise põhimõtteid. Asjaomase territooriumi ning selle asutuste ja sidusrühmade kirjeldus 18. Salo piirkond moodustab osa Edela-Soome maakonnast, mis on riigi üks ekspordikesksemaid maakondi (eksporditakse üle 60 % tööstustoodangust). Piirkond saavutas oma suure tootlikkusega seotud maine 1990ndatel aastatel seoses Nokia kasvuga. Ettevõte oli tollal tõusmas maailma juhtiva mobiiltelefonide tootja positsioonile. Kui Nokia positsioon nõrgenes ning saabus üleilmne finants- ja majanduskriis, halvenes ka tööhõive ja tootmise olukord Salos, mis kannatas rohkem kui Soome muud piirkonnad. 19. Salo piirkonna majanduslik struktuur on alates 1990ndate lõpust olnud iseäranis spetsiifiline – teabeedastus- ja kommunikatsioonivaldkond andis 2008. aastal enam kui 50 % lisaväärtusest. Kui Nokia olukord halvenes, kannatasid seetõttu kõigepealt tarnijad, sest vähendati elektrooniliste komponentide, plastmassist osade ja muude toetavate sektorite osa. Alles hiljem piiras Nokia omaenda tootmist ning viimaks vähendas ka töötajate arvu. 20. Salo asub Edela-Soome rannikul umbes 50 km kaugusel maakonnakeskusest Turust ja 100 km kaugusel Helsinkist. Enamik töötajaid on kohalikud, kuid tööle käiakse ka Turust ja vähemal määral Helsinkist. 21. Peamise huvirühmad on Edela-Soome majandusliku arengu, transpordi ja keskkonnakeskus (Southwest Finland Centre for Economic Development, Transport and the Environment), Salo piirkonna tööhõive- ja majandustalitus, Salo linn ja Somero linn. 22. Nokia Salo tehase tegevuse ümberkorraldamiseks on loodud laiaulatuslikult esinduslik töörühm. Erinevad alarühmad tegelevad mitmesuguste teemadega nagu teenused, heaolu, õpingud, uued töövõimalused mujal kui Nokias ning ettevõtlus. Loodud on kohalik koostöörühm spetsiaalselt bürootöötajate abistamiseks. Teine rühm, Invest in Salo, tegutseb selle nimel, et ühendada personal huvitatud ettevõtete tööjõuvajadustega. Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule ja riigi tööhõivele 23. Enne 2008. aastal alanud majanduslangust oli töötuse määr Salo piirkonnas umbes 6 %. 2009. aasta lõpuks oli see kahekordistunud (12 %) ning sestpeale tasapisi kasvanud. Praeguste koondamiste ja eeldatava teise laine puhul võib juhtuda, et töötuse määr tõuseb 2012. aasta lõpuks umbes 15–17 %ni. 24. Salo olukord on hoopis teistsugune kui muudes Soome piirkondades, kus Nokia oma tegevust on kitsendanud. Enamik Nokia Salo töötajatest on traditsiooniliselt tegelenud kokkumonteerimise ja muude sedalaadi toimingutega, mujal Soomes asuvates üksustes on keskendutud aga arendusele ja disainile. Seetõttu koondatakse Nokia Salo tehasest praegu ja edaspidi peamiselt oskustöölisi. Arvestades tööliste hariduskäiku (umbes 40 % neist on ainult põhiharidus ja 39 % töölistest keskharidus) suureneb koondamiste tõttu märkimisväärselt madala haridustasemega inimeste osakaal Salo töötute seas. Töölised on oma kutsekvalifikatsioonid omandanud peamiselt muudest kui tehnoloogia või tehnilise tööga seotud valdkondadest. Kvalifikatsioonid on omandatud liiga kaua aega tagasi ja töölistel ei ole nendega seotud praktilisi kogemusi, mistõttu nad ei saa oma kvalifikatsioonidele toetuda. 25. Salo linna rahaline olukord on kehv ja koondamised Nokias avaldavad mõju ka omavalitsuse maksutulule. Tööandjana peab linn ilmselt koondama ka hulgaliselt omi töötajaid ega saa Nokiast koondatud töötajaid tööpakkumistega aidata. Rahastatav individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett ja selle hinnanguline kulude jaotus, sealhulgas selle täiendavus struktuurifondidest rahastatavate meetmetega 26. Nokia Salo tehase töötajate jaoks kavandatud meetmete eesmärk on nende abistamine üleminekul uuele töökohale/oma ettevõtte asutamisel või pühendumisel täiendava hariduse omandamisele või koolitusele (või mõlemale). Meetmed hõlmavad järgmist. – Tööotsingute alane nõustamine: pärast kõigi koondatavate töötajate individuaalset nõustamist (mis ei kuulu EGFi taotluse alla) algatati Nokia ruumides põhjalikum nõustamine siis, kui töötajad pärast koondamisteate saamist veel tööl käisid. Nõustamist jätkatakse nii individuaalselt kui ka rühmatöö vormis, korraldatakse töömesse ja võetakse neist osa, vahetatakse teavet kohaliku tööturu ja vajalike oskuste kohta, tõhustatakse tööotsioskusi, eelkõige nende puhul, kes ei ole veel kaua töötud olnud. Tööotsingute alase nõustamise kestus võib vastavalt töötajate vajadustele ulatuda viiest 20 päevani. Arvatakse, et seesugust põhjalikumat nõustamist soovib saada umbes 600 töötajat. Teenuse maksumus on ligikaudu 450 eurot inimese kohta. Ülejäänud 400 töötajat ei vaja pärast esialgset individuaalset nõustamist edasist nõustamist. – Koolitus ja ümberõpe: on kaks peamist valdkonda: ettevalmistav tööturukoolitus neile isikutele, kellel ei pruugi olla veel kindlaid tulevikuplaane ning kutsealane ümberõpe nendele, kellel on eesmärgid paigas, kuid vajaka vastavatest kvalifikatsioonidest. Ettevalmistav tööturukoolitus on loogiliseks jätkuks eelnevale tööotsingute alasele nõustamisele. Teenust kasutab eeldatavalt umbes 170 töötajat ja see läheb maksma ligikaudu 2700 eurot inimese kohta. Kutsealane ümberõpe võib põhineda varasematel kvalifikatsioonidel ja kogemustel või aidata tööotsijal alustada hoopis uut karjääri. Teatavatel tingimustel on võimalik kõrghariduslike õpingute lõpetamine. Nokiast Salo tehasest koondatud töötajad saavad valida mitmesuguste kursuste vahel. Võimalust kasutab eeldatavalt umbes 550 töötajat, mis läheb maksma ligikaudu 6 880 eurot inimese kohta. – Ettevõtlus ja teenuste osutamine uutele ettevõtjatele: selleks kasutavad Soome ametiasutused Protomo-meetmeid, mille kese on Yritussalo arenduskeskus, mis kuulub tervenisti Salo linnale ning mille eesmärk on osutada äriteenuseid, sealhulgas stardiabi majandustegevuse alustamiseks. Protomo on avatud innovatsiooni keskkond, mis võimaldab osalejatel muuta oma ideed prototüüpideks, töötada meeskonniti katseprojektidega, arendada uut tüüpi tooteid ja teenuseid ning luua uusi ettevõtteid, mis pakuvad uusi töökohti. Protomo ühendab uued ideed innovatiivsete inimestega. Käesoleva EGFi juhtumi rakendamisel hakkab kolm inimest (Salos ja Turus) tööle täiskohaga ja renditud ruumides, et osutada sihtrühma kuuluvatele töötajatele Protomo teenuseid. Teenuse osutamine hinnanguliselt 240 töötajale maksab 450 000 eurot. Protomo toimib uute ettevõtjate ühitamise põhimõttel. Protomo andmebaas koosneb paljutõotavatest ideedest, mille on esitanud piirkonna üksikisikud või ettevõtted. Protomo juhendajad abistavad koondatud töötajate rühmi, kui nad püüavad esitatud ideid ellu rakendada näiteks uue ettevõtte kujul, mis võiks toota kaupu või pakkuda teenuseid, mille järele paistab olevat vajadus. Juhendajad võivad aidata töötutel liituda ka idee autoriga ning arendada ideed edasi juba olemasoleva ettevõtte raames. Protomo meeskond pakub sellelaadse rühmatöö jaoks vajalikke ruume ja nõustamist, hindab ettepaneku teostatavust ning otsib vajadusel sobivad eksperdid. Ekspertide abi ja juurdepääs seadmetele maksab 240 osaleja puhul hinnanguliselt 360 000 eurot. Protomo töötab nelja- kuni kuueliikmeliste rühmadega, kavas on luua 60 rühma; eeldatavalt areneb üle poole neist elujõulisteks uuteks ettevõteteks. Potentsiaalseid uusi ettevõtjaid aidatakse juhendamise, asjakohase koolituse, nõustamise, konsultatsioonide ja tugiteenuste kaudu ning mõningal määral on võimalik saada ka ettevõtluse alustamise toetust. Ettevõtluse alustamise toetuse kaudu antakse uuele ettevõtjale ettevõtte alguskuudel päevaraha. Vajaliku koolituse hind on ligikaudu 240 000 eurot (240 töötaja puhul). Samuti võib Protomo kaudu saada abi välisekspertidelt, kes pakuvad konkreetset oskusteavet ettevõtjateks pürgijatele; see teenus maksab hinnanguliselt 120 000 eurot 240 asjaomase töötaja puhul. – Iseseisva majandustegevuse alustamise toetus: see tähendab ettevõtluse alustamise toetust ettevõtjaks pürgijale, millega tagatakse talle sissetulek kuni 18 kuuks ettevõtte töö alustamisest. Põhitoetuse määr on 31,36 eurot päevas. Sellele lisandub varieeruv summa, mis ei tohi ületada 60 % põhitoetusest. Toetuse saamise kriteeriumidele vastab hinnanguliselt 60 inimest ja rakendusperioodi ajal makstakse neile keskmiselt 6000 eurot. Selles etapis jätkatakse toetusesaajate nõustamist ja toetamist Protomo kaudu. – Liikuvuse toetamine: sellega kaetakse nii reisi- kui ka kolimiskulud. Tööotsijad ei pruugi uut töökohta leida oma koduümbruses, mistõttu võib juhtuda, et nad peavad töövestlustel käimiseks mujale sõitma või töö pärast kolima. Reisikulusid arvestatakse kilomeetritest lähtuvalt ning vajadusel hüvitatakse majutuskulud. Kolimiskulude hüvitamise määr on kuni 700 eurot. – Tööhõiveteenistused teeninduskohas: Nokia Salo tehase töötajate jaoks rajatakse teeninduspunkt, kust nad saavad rakendusetapis abi. Teeninduspunkt alustas tööd esialgu Nokia ruumides ja selle eesmärk on nõustada koondatud töötajaid algusest peale, pakkudes neile individuaalsemat ja konkreetsemat abi kui seda tavapäraselt teeks riiklik tööturuasutus. Erilist tähelepanu pööratakse sellele, et ükski töötaja ei jääks pikaajaliseks töötuks. Teeninduspunkti esialgse intensiivse algusetapi järel jätkub tegevus töötajate juhendamise kaudu, kui nad üksikmeetmete abil edusamme teevad. Teeninduspunkti ülalpidamiskulud kõigi 1000 sihtrühma kuuluva töötaja jaoks on hinnanguliselt 900 000 eurot. – Palgatoetus: seda on võimalik maksta tööandjatele, kes soovivad palgata sihtrühma kuuluvaid töötajaid, olles täiel määral teadlikud puudujääkidest tööd alustava isiku pädevuses või kutseoskustes, ning kes soovivad tagada töötajatele igakülgse toetuse ja väljaõppe tundmatu tööga tutvumisel. Toetuse maksmise kestus määratakse kindlaks töötaja vajadustest lähtuvalt ning hinnanguliselt on toetuse määr keskmiselt 7500 eurot iga skeemis osaleva töötaja kohta. – Ettevõttepõhine andmekogumissüsteem: see süsteem võimaldab tööhõive- ja majandusarengu ametil, majandusarengu keskustel ning tööhõive- ja majandusministeeriumil läbi viia telefoniintervjuusid ettevõtetega ja koguda ajakohastatud teavet ettevõtte personalivajaduse kohta. Teave võimaldab ametitel töötajaid õigesti suunata ja aidata neil koolituste osas valikuid teha. Intervjuud viiakse läbi tsentraliseeritult ja tulemused tehakse osapooltele kättesaadavaks valikuliselt. Selle teenuse osutamise maksumus on hinnanguliselt 120 000 eurot. – Kutsenõustamine ja kutsepädevuste kaardistamine: Nokias juba kaua monteerimistöid teinud inimeste kutsepädevused ja hariduskäik varieeruvad suuresti ning neid saab hinnata kutsepädevuste kaardistamise abil. Pidades silmas individuaalset nõustamist ja koolituskavade koostamist, on teave iga üksiku töötaja lähtepunkti kohta väga oluline. Kutsepädevuste kaardistamine tähendab teabe kogumist ettevõtete personalivajaduste kohta aruannete ja statistika kaudu, mis põhinevad ettevõtetega tehtavatel telefoniintervjuudel. Üldjuhul osutavad kutsepädevuste kaardistamise teenust kutseõppeasutused lepingulises vormis. Hinnanguliselt kasutab seda 450 töötajat ning see maksab 500 eurot inimese kohta. – Töövõime hindamised: mõnede koondatud töötajate töövõime on teataval määral piiratud. Nende olukorda tuleb enne tööhõive alaste abimeetmete ja kavade suhtes kokkuleppimist analüüsida. Töövõime hindamise eesmärgil saab tööhõive- ja majandusarengu amet suunata tööotsija vajalikule arstlikule läbivaatusele. Läbivaatuste maksumus on hinnanguliselt keskmiselt 2500 eurot inimese kohta. 27. Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud, mis on taotluse hulka arvatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklile 3, koosnevad ettevalmistus- ja haldustegevuste (vajalike süsteemide loomine, reisi- ja tõlkekulud), teabeedastuse (kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil) ning sertifitseerimis- ja järelevalvekuludest. Riikliku tasandi teabeedastus toimus juba fondi taotluse esmasel kaalumisel ning uuesti siis, kui taotlus komisjonile edastati. Nokiast koondatud inimestele antakse teada, et nendele pakutavaid teenuseid kaasrahastab EGF. Esile tõstetakse meetmete rakendamise parimad tavad, keskendudes inimestele, kes said sellest kasu ja leidsid uue töökoha. 28. Individuaalsed teenused, mida Soome ametiasutused kirjeldavad, on aktiivsed tööturumeetmed, mis on määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kohaselt toetuskõlblikud. Soome ametiasutuste hinnangu kohaselt on meetmete kogumaksumus 10 692 000 eurot, millest 10 273 000 eurot moodustavad individuaalsete teenuste kulud ja 419 000 eurot (3,92 % kogukuludest) fondi toetuse rakendamisega seotud kulud. Fondilt taotletav kogusumma on 5 346 000 eurot (50 % kogukuludest). Meetmed || Toetust vajavate töötajate hinnanguline arv || Hinnangulised kulud toetust vajava töötaja kohta (eurodes) || Kulud kokku (EGF ja riiklik kaasfinantseerimine) (eurodes) Individuaalsed teenused (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 esimene lõik) Tööotsingute alane nõustamine || 600 || 450 || 270 000 (Kutsealane) koolitus ja ümberõpe || 550 || 6 880 || 3 784 000 (Ettevalmistav) koolitus ja ümberõpe || 170 || 2 700 || 459 000 Ettevõtluse edendamine (Protomo-meetmed) || 240 || 1 875 || 450 000 Ettevõtluse edendamine (Protomo-tugiteenused) || 240 || 1 500 || 360 000 Ettevõtluse edendamine (Protomo-koolitus) || 240 || 1 000 || 240 000 Ettevõtluse edendamine (teenuste hanked) || 240 || 500 || 120 000 Iseseisva majandustegevuse alustamise toetamine || 60 || 6 000 || 360 000 Liikuvuse toetamine || 300 || 200 || 60 000 Tööhõiveteenistused teeninduskohas || 1 000 || 900 || 900 000 Palgatoetus || 360 || 7 500 || 2 700 000 Ettevõttepõhine andmekogumissüsteem || 1 000 || 120 || 120 000 Kutsenõustamine ja kutsepädevuste kaardistamine || 450 || 500 || 225 000 Töövõime hindamised || 90 || 2 500 || 225 000 Individuaalsed teenused kokku || || 10 273 000 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmas lõik) Ettevalmistav tegevus || || 72 000 Haldus || || 152 000 Teavitamine ja reklaam || || 183 000 Kontrollitegevus || || 12 000 EGFi toetuse rakendamisega seotud kulud kokku || || 419 000 Hinnangulised kulud kokku || || 10 692 000 Fondi toetus (50 % kogukuludest) || || 5 346 000 29. Soome kinnitab, et eespool kirjeldatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid tegevusi ning kasutusele on võetud meetmed topeltrahastamise riski kõrvaldamiseks. Edela-Soome piirkonnas tegeleb ootamatute struktuurimuutustega koordineerimisrühm, mille ülesannete hulka kuulub ka kokkuleppe saavutamine selle kohta, kuidas jagatakse vastutust EGFi ja ESFi vahel. Projekti korraldusrühma ülesanneteks on tegevuse strateegiliste suuniste ja eesmärkide haldamine, juhtimine ning kindlaksmääramine. Projektirühm vastutab teiselt poolt meetmete võtmise eest Salo piirkonnas ning struktuurimuutuste reaalsete edusammude jälgimise ja hindamise eest korraldusrühma seatud strateegiliste eesmärkide kohaselt. Töörühmades on laialdaselt esindatud piirkondlikud osalejad, sealhulgas tööturu osapooled ja omavalitsuste ühine ametiasutus, kes tegeleb haridusvaldkonnaga. Kuupäev(ad), millal alustati või millal kavatsetakse alustada individuaalsete teenuste pakkumist asjaomastele töötajatele 30. Soome alustas EGFi kaasrahastamist taotlevas kooskõlastatud paketis sisalduvate individuaalsete teenuste osutamist asjaomastele töötajatele 29. veebruaril 2012. Seega kujutab kõnealune kuupäev endast fondist saadava toetuse puhul toetuskõlblikkusperioodi algust. Menetlused tööturu osapooltega konsulteerimiseks 31. Tööturu osapooled on nüüd ja edaspidi protsessi algusest peale kaasatud. Lisateave on esitatud punktis 29. 32. Soome ametiasutused on kinnitanud, et riiklikus ja ELi õiguses sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud. Teave meetmete kohta, mis on siseriikliku õiguse või kollektiivlepingute kohaselt kohustuslikud 33. Seoses määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 6 sätestatud kriteeriumidega on Soome ametiasutused oma taotluses: · kinnitanud, et fondist saadav rahaline toetus ei asenda meetmeid, mis on riiklike õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute vastutusalas; · tõendanud, et kavandatud meetmed on ette nähtud töötajate toetamiseks ja neid ei kasutata ettevõtete või sektorite ümberstruktureerimiseks; · kinnitanud, et eespool nimetatud toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust ELi muudest rahastamisvahenditest. Haldus- ja kontrollisüsteemid 34. Soome on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldab tööhõive- ja majandusministeerium, mis ühtlasi haldab Euroopa Sotsiaalfondi vahendeid. Ministeerium täidab ka sertifitseerimisasutuse ülesandeid. Nimetatud kahe kohuse täitmise eest vastutavate osakondade ülesanded ja aruandlussuhted hoitakse rangelt lahus. Haldusülesanded on antud tööhõive- ja ettevõtlusosakonnale, sertifitseerimine kuulub aga personali- ja haldusüksuse vastutusalasse. Ministeerium on koostanud üksikasjaliku juhendi järgitavate menetluste kohta. Rahastamine 35. Soome taotluse põhjal on kavas fondist rahastada kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketti (sealhulgas EGFi toetuse rakendamise kulud) 5 346 000 euro ulatuses, mis moodustab 50 % kogukuludest. Komisjoni kavandatav assigneering fondist põhineb Soome esitatud teabel. 36. Arvestades määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 10 lõike 1 alusel fondist eraldatava toetuse maksimumsummat ja assigneeringute ümberpaigutamise võimalusi, teeb komisjon ettepaneku kasutada fondi vahendeid eespool nimetatud kogusummas, mis eraldatakse finantsraamistiku rubriigist 1a. 37. Kavandatava rahalise toetuse puhul jääb enam kui 25 % fondi aastasest maksimumsummast kasutamiseks aasta viimasel neljal kuul kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 12 lõikega 6. 38. Tehes käesoleva ettepaneku fondi kasutuselevõtmiseks, algatab komisjon 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 sätestatud lihtsustatud kolmepoolse menetluse eesmärgiga saada mõlemalt eelarvepädevalt institutsioonilt nõusolek fondi kasutamise ja vajaliku summa kohta. Komisjon kutsub üles seda eelarvepädevat institutsiooni, kes saavutab fondi kasutamise eelnõu suhtes esimesena asjakohasel poliitilisel tasandil kokkuleppe, teavitama oma kavatsustest teist eelarvepädevat institutsiooni ja komisjoni. Kui üks eelarvepädev institutsioon on eriarvamusel, kutsutakse kokku ametlik kolmepoolne kohtumine. 39. Samuti esitab komisjon ümberpaigutamise taotluse, et kirjendada 2012. aasta eelarvesse konkreetsed kulukohustuste assigneeringud, nagu on nõutud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28. Makseassigneeringute allikad 40. Kui mõlemad eelarvepädevad institutsioonid on vastu võtnud praeguseks esitatud ettepanekud fondi kasutamiseks, saab aastal 2012 algselt eelarvereale 04 05 01 kantud makseassigneeringute summa täielikult ära kasutatud ja seepärast ei piisa sellest käesoleva taotluse jaoks vajamineva summa katmiseks. Esitatakse taotlus EGFi eelarverea makseassigneeringute suurendamiseks kas vahendite ümberpaigutamise teel, kui leitakse mõni saadaolevate assigneeringute allikas, või paranduseelarve teel. Kõnealuselt eelarverealt eraldatavat summat kasutatakse käesoleva taotluse jaoks vajatava 5 346 000 euro suuruse summa katmiseks. Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2012/006 FI/, Nokia Salo, Soome) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta[6], eriti selle punkti 28, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta[7], eriti selle artikli 12 lõiget 3, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[8], ning arvestades järgmist: (1) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud globaliseerumise tõttu maailmakaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tulemusena, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda. (2) 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. (3) Soome esitas 4. juulil 2012 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses ettevõttes Nokia plc (Salo) toimunud koondamistega ja täiendas seda lisateabega kuni 21. augustini 2012. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku 5 346 000 euro eraldamiseks. (4) Sellepärast tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et rahastada Soome taotluses nimetatud meetmeid, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu 2012. eelarveaasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 5 346 000 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena. Artikkel 2 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja [1] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. [2] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. [3] Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmanda lõiguga. [4] EGF/2011/014 RO/Nokia. [5] Korrapäraselt uuendatud andmed on kättesaadavad http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=4558&langId=en. [6] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. [7] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. [8] ELT C […], […], lk […].