KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE Lisatud dokumendile: KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE, milles käsitletakse kujutise reprodutseerimise seadmete ökodisaini vabatahtlikku süsteemi /* SWD/2013/014 final */





KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE Lisatud dokumendile: KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE, milles käsitletakse kujutise reprodutseerimise seadmete ökodisaini vabatahtlikku süsteemi Käesolev töödokument on informatiivse sisuga ja mõeldud kasutamiseks ainult Euroopa Komisjoni töötajatele. See ei kajasta Euroopa Komisjoni ametlikku ega võimalikku tulevast seisukohta. Vastutav peadirektoraat: energeetika peadirektoraat Teemaga seotud peadirektoraat: ettevõtluse peadirektoraat Muud kaasatud talitused: peasekretariaat, õigustalitus ning peadirektoraadid CLIMA, CNECT, COMP, ECFIN, EMPL, ENV, JRC, JUST, MARKT, SANCO, TAXUD, TRADE ja RTD Kokkuvõte Kujutise reprodutseerimise seadmed on ökodisainidirektiivi 2009/125/EÜ reguleerimisalasse kuuluvad energiamõjuga tooted. Ökodisainidirektiiviga on loodud raamistik energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks. Toodete ökodisaini nõuded on oluline vahend aitamaks saavutada juhtalgatuse „Ressursitõhus Euroopa”,[1] strateegiadokumendi „Energia 2020”[2] ja komisjoni 2011. aasta energiatõhususe kava[3] poliitikaeesmärke. Käesolevas dokumendis ja mõju hindamise aruandes on kaalutud vajadust võtta ökodisainidirektiivi raames vastu kujutise reprodutseerimise seadmete ökodisaini nõuded, et vähendada kõnealuste seadmete keskkonnamõju, eriti nende energiatarbimist. 1. Probleemi olemus Võrreldes enamiku muude toodetega, mille suhtes meetmete võtmist on kaalutud, ei esine kujutise reprodutseerimise seadmete puhul suurt ökodisainiprobleemi, sest tänu vabatahtlikele poliitikavahenditele vähendatakse kiiresti energiakasutust ja kahepoolse printimise kaudu ka paberikasutust. Tehnilist vähendamispotentsiaali ei ole täielikult saavutatud peamiselt sektori dünaamika tõttu – sektoris on viimasel 15 aastal tõhusust suurendatud rohkem kui 6 % aastas ja elektritarbimist vähendatud 87 %. Probleem on selles, et ei ole kindel, kas energiatõhususe paranemise praegune positiivne suundumus ka jätkub, ning et kehtivad horisontaalsed õigusaktid hõlmavad üksnes teatavaid keskkonnaaspekte. 2. Eesmärgid Ettevalmistavast uuringust[4] ja 2012. aasta uuringust[5] ilmnes, et kujutise reprodutseerimise seadmete energiatarbimist, sh paberikasutust on võimalik kulutõhusalt vähendada ja et seda võimalust ei ole praegu veel täielikult ära kasutatud. Seetõttu on eesmärk töötada välja ökodisainimeede, sh eneseregulatsioonimeede, mis aitaks saavutada praegusi poliitikaeesmärke, st vähendada aastatel 1990–2020 energiatarbimist 20 % ja kasvuhoonegaaside heidet 20 % ning ühtlasi edendada ressursitõhusust (väljaspool energiavaldkonda) näiteks materjalikasutuse vähendamise (nt paber), ringlussevõtu (nt suuremad plastikosad, elektroonika, metall) ja taaskasutuse (nt toonerikassetid) kaudu. 2012. aasta uuringu kohaselt võiks vaatamata juba saavutatud märkimisväärsele säästule 2020. aastaks seada kõrged eesmärgid, nimelt vähendada aastatel 2012–2020 tüüpiliste kontoriseadmete energiatarbimist 60 % ja saavutada nende puhul kahepoolse printimise määr 90 %. Kooskõlas ökodisainidirektiivi põhjendustega 18 ja 19 ning artikli 15 lõikega 6 tuleks eelisvõimalusena kaaluda eneseregulatsiooni. 3. Ökodisainimeetmete kriteeriumid Kavandatud meede ja selle mõju hinnang koostati neljas etapis. 1. etapp. Õiguslik alus: vastavus ökodisainidirektiivi artiklile 15 Kooskõlas ökodisainidirektiivi artikli 15 lõike 4 punktiga a ning I ja II lisaga tegi komisjon ettevalmistava tehnilise, keskkonna- ja majandusuuringu, et hinnata kujutise reprodutseerimise seadmete ökodisainiga seotud rakendusmeetmete kriteeriume[6]. Uuringu tulemused näitasid, et need kriteeriumid on täidetud, sest 1) ELi turule viiakse kujutise reprodutseerimise seadmeid suurtes kogustes, 2) kujutise reprodutseerimise seadmete olelusringi jooksul toimuva elektritarbimise keskkonnamõju on märkimisväärne ning 3) praegu on turul kujutise reprodutseerimise seadmeid, mille keskkonnamõju varieerub suuresti. On olemas kulutõhusad tehnilised lahendused, millega on võimalik keskkonnamõju märgatavalt vähendada. Tabel 1. Ökodisainidirektiivi artikli 15 lõike 2 kriteeriumide kohaldamine kujutise reprodutseerimise seadmete suhtes Artikli 15 lõike 2 punkt a || Aastane müügimaht ELis (ühikute arv) || 2010 31 miljonit 2020 37 miljonit 2030 41 miljonit Artikli 15 lõike 2 punkt b || Keskkonnamõju: kujutise reprodutseerimise seadmete otsene elektritarbimine (TWh elektrit ja miljonit tonni CO2-ekvivalenti aastas) [1] || Otsene (elekter) 2010 8,7 TWh (3,6 Mt CO2) 2020 9,1 TWh (3,5 Mt CO2) 2030 10,4 TWh (3,6 Mt CO2) Keskkonnamõju: kaudne energiatarbimine kujutise reprodutseerimise seadmetes kasutatava paberi tootmiseks (TWh elektriekvivalenti ja miljonit tonni CO2-ekvivalenti aastas) [2] || Kaudne (paber) 2010 38,8 TWh (5,8 Mt CO2) 2020 42,8 TWh (6,4 Mt CO2) 2030 47,0 TWh (7,0 Mt CO2) Artikli 15 lõike 2 punkt c || Keskkonnamõju vähendamise potentsiaal võrreldes tavapärase olukorra jätkumisega samal aastal (olemasoleva kulutõhusa tehnoloogia kasutamine, vabatahtlik allvariant), väljendatuna samades ühikutes, mis eespool. || Otsene energiatarbimine (tõhustamine) 2020 7,9 TWh (4,1 Mt CO2) 2030 9,1 TWh (4,3 Mt CO2) Kaudne energiatarbimine (kahepoolne printimine ja mitme lehekülje ühel lehel printimine) 2020 7,1 TWh (1,1 Mt CO2) 2030 7,8 TWh (1,1 Mt CO2) [1] Elektritarbimise (TWh) teisendamisel miljoniks tonniks CO2-ekvivalendiks on arvesse võetud elektrijaamade CO2-heite vähenemist aastatel 2010–2030 (allikas: energiamõjuga toodete ökodisaini metoodika (MEErP) 2011). [2] Kontoripaberi tootmine: 40 MJ primaarenergiat 1 kg paberi kohta, teisendamine elektriekvivalendiks kasutades primaarenergia tegurit 2,5 (40 MJ primaarenergiat = 16 MJ elektrienergiat = 4,44 kWh elektrienergiat), kasvuhoonegaaside heide 0,6 kg 1 kg paberi kohta (allikas: (MEErP 2011). Paberitarbimine on arvutatud ENERGY STARi töötsüklite kohaselt. Kõik kriteeriumid on täidetud kujutise reprodutseerimise seadmete puhul, mille pealekandmistehnikana kasutatakse mustvalget või värvilist jugatrükki (IJ), elektrofotograafilist meetodit (EP/laser) ja tahket tinti (SI, kuulub EP kategooria alla). EP-seadmed on koopiamasinad, printerid, mitmefunktsioonilised seadmed ja faksiaparaadid ning IJ-seadmed liigitatakse mitme- ja ühefunktsioonilisteks seadmeteks. Vanemaid pealekandmistehnikaid, nagu termosiire (TT), vahetu termiline (DT) ja värvi sublimatsioon (DS), ei võeta arvesse, sest neid kasutavaid seadmeid müüakse vähe ja kasutatakse peamiselt eriotstarbel, nt kviitungite ja siltide printimiseks ja tekstiilitrükiks. Samal põhjusel ei võeta arvesse ka suuri printereid, mida kasutatakse nt tehniliste jooniste tegemiseks. Arvesse ei võeta ka nt trükikodades kasutatavaid kiireid printereid, sest selles turuosas muretsevad ostjad kulukaalutlustel vaid kõige energiatõhusamaid mudeleid. 2. etapp. Olemasolevad algatused ja turujõudude suutlikkus probleemi lahendada Ökodisainidirektiivi artikli 15 lõike 2 ja artikli 15 lõike 4 punkti c kohaselt tuleb arvesse võtta asjakohaseid ELi ja liikmesriikide keskkonnaalaseid õigusakte. Kujutise reprodutseerimise seadmete suhtes ei ole seni kehtestatud tootespetsiifilisi kohustuslikke meetmeid, kuid teatavaid aspekte hõlmavad elektritarbimist ooteseisundis ja väljalülitatud seisundis,[7] kemikaale[8] ja jäätmeid[9] käsitlevad horisontaalsed õigusaktid. Mitteelamusektoris kasutatavate kujutise reprodutseerimise seadmete energiatarbimine kuulub hoonete energiatõhusust käsitleva direktiivi[10] ja peatse energiatõhusust käsitleva direktiivi[11] kohasesse energiaarvestusse. Kaudselt kuulub see ka ELi heitkogustega kauplemise süsteemi CO2-arvestusse. Kujutise reprodutseerimise seadmete energiatõhusust ja olulist keskkonnamõju hõlmab peamiselt vabatahtlik ELi ENERGY STARi programm, mis on ELi ja USA vaheliste lepingute tulemusel kehtinud alates 2001. aastast. 2012. aastaks on kavandatud täiendav toetus keskkonnasäästlike riigihangete kriteeriumide ja ELi ökomärgise kaudu, milles kasutatakse suures osas ENERGY STARi nõudeid ja formaate. Alates 2008. aastast peavad ELi institutsioonid ja liikmesriikide keskvalitsused varustuse hankimisel järgima ENERGY STARi kriteeriume, mida ajakohastatakse iga kolme kuni nelja aasta tagant[12]. Kujutise reprodutseerimise seadmete tööstus on reageerinud meetmetele positiivselt – suur on nii meetmetes osalejate (>90 %-ne turukatvus) kui ka nõuetele vastavate toodete (>90 % mudelitest vastavad kehtivatele nõuetele) osakaal ning tööstuse kinnituste usaldusväärsus on olnud rahuldav[13]. Ettevalmistava uuringu kohaselt on kujutise reprodutseerimise seadmetega seotud regulatiivsed ja/või turutõrked enamjaolt seotud seadmetega, mida müüakse tarbijaturul väikeses koguses, ja vaid vähemal määral kontoriseadmete turuga. Sellised tõrked võivad tekkida põhjusel, et praegustes elektrihindades ei ole arvestatud ühiskonnale keskkonnamõjust tulenevaid kulusid ja seega ei võeta neid ostuotsuse tegemisel piisavalt arvesse (kahjulik välismõju). Lisaks ostab enamik tarbijaid oma seadmed lähtudes pigem ostuhinnast ja muudest teguritest, nagu kättesaadavus, teenindus ja „usaldusväärsed” kaubamärgid, kui energiakulust, sest neil puudub piisav teave (asümmeetriline teave). Siinkohal väärib märkimist, et ENERGY STARi logo on küll hästi tuntud kontorisektoris, kuid vähem tuntud eratarbijate hulgas. Turutõrked esinevad ka siis, kui investeerimiskulud ja jooksvad kulud on eri osaliste kanda, nt äriühingu ostuosakonnal võib olla teistsugune finantsalane vaatenurk kui seadmeid kasutaval ja jooksvate kulude eest seisval üksusel (vastuolulised stiimulid). 3. etapp. Poliitikaeesmärgid ja soovitavad tulemused Üldeesmärk on kõrvaldada asjakohaste ökodisainimeetmete abil turutõrked ja välismõjud. Üksikasjaliku mõjuanalüüsi jaoks kaaluti järgmisi võimalusi: ELi meetmeid ei võeta (senise olukorra jätkumine), eneseregulatsioon (vabatahtliku meetme võimalus) ja ökodisaininõuded (ökodisaininõuete võimalus). Tööstusharu eelistab vabatahtlikku kokkulepet (eneseregulatsioon) regulatiivsele meetmele. Ökodisainidirektiivi II lisa kohaselt tuleks energiatarbimisnõuded sätestada üldjuhul sellises ulatuses, et olelusringi kulud oleksid võimalikult väikesed (välja arvatud juhul, kui need nõuded oleks muude tegurite tõttu liiga ranged). Analüüsi lähtepunkt oli ettevalmistav uuring, mille alusel töötati välja senise olukorra jätkumise stsenaarium. Ettevalmistavas uuringus toodud müügiandmeid kasutati varude mudelis (kujutise reprodutseerimise seadmete aastane müük) varude ning elektri- ja paberikasutuse arvutamiseks kõigi võimaluste puhul. Täiendavalt analüüsiti ELi ENERGY STARi andmebaasis (www.eu-energystar.org) registreeritud mudeleid. Tehti kindlaks kõigi selliste ELi turule viidavate kujutise reprodutseerimise seadmete mudelite elektritarbimine ja kahepoolse printimise näitajad, mis registreeriti ELi ENERGY STARi andmebaasis 2012. aastal ja varasematel viiteaastatel alates 2009. aastast. Hindamise tulemusel selgitati välja nii see, mitu mudelit vastab ENERGY STARi nõuete versioonidele 1.0 ja 1.1 (millel põhineb praegune vabatahtlik kokkulepe) ning esialgsele versioonile 2.0 (mis jõustub 2013. aastal ja millel põhineb vabatahtliku kokkuleppe järgmine versioon), kui ka see, kui palju need mudelid ületasid ENERGY STARi miinimumnõudeid. Hindamise tulemused on arvesse võetud vabatahtliku meetme võimaluses. Selle võimaluse puhul eeldati, et nagu varasematelgi aastatel, tehakse vabatahtliku kokkuleppe raames täiustusi ENERGY STARi nõuetest kõrgemal tasemel. Ökodisaininõuete võimalus kätkeb turule viidavate kujutise reprodutseerimise seadmete tõhususe miinimumnõuete sätestamist. Täielikku järgimist eeldava määruse miinus võrreldes tõhusa vabatahtlikku kokkuleppega, mille eesmärk on 90 %-ne täitmine, on paindlikkuse puudumine, mistõttu on sellise meetme eesmärgid tavaliselt hoopis madalamad. Esmapilgul näib see vastuoluline, kuid kooskõlas ökodisainidirektiivi artikli 15 lõikega 5 (ei tohi esineda negatiivset mõju toote töökindlusele ega tööstuse konkurentsivõimele) määratakse määruse nõuete tase üldjuhul kindlaks turu nõrgima 10 % järgi, mis hõlmab eritooteid või keerulisemas finantsolukorras olevaid äriühinguid. Vabatahtliku kokkuleppe eesmärkides saab seevastu keskenduda 90 %-le tavalistele toodetele, mida valmistavad innovaatilised, heas finantsolukorras olevad tootjad. Ökodisaininõuete võimaluses on seda arvesse võetud: esimene tõhususeesmärk (40 % alla senise olukorra jätkumise stsenaariumi taset) seati aastaks 2014 ja teine (60 % alla senise olukorra jätkumise stsenaariumi taset) aastaks 2016. Kahepoolse printimise puhul eeldati optimistlikult, et pärast erandite loetelu koostamist oleks võimalik kehtestada samal tasemel nõuded, mis vabatahtliku meetme võimaluse puhul, st tüüpiliste kontoriprinterite puhul kahepoolse printimise määr 75 % (2014) ja 85 % (2016). 4. etapp. Keskkonna-, majandus- ja sotsiaalmõju hindamine Analüüsi tulemuste kohaselt vähendataks pakutud võimaluste puhul energiatarbimist, CO2-heidet ja kulusid nii, nagu on näidatud tabelis 2. Allpool toodud tabelis ja joonisel on esitatud kujutise reprodutseerimise seadmete otsene elektritarbimine, paberi tootmiseks vajalik kaudne energiatarbimine (arvutatuna elektriekvivalendina) ja energia kogutarbimine (otsene + kaudne) senise olukorra jätkumise korral ning kahe ülejäänud võimalusega kaasnev sääst võrreldes senise olukorra jätkumisega. Tabel 2. Kujutise reprodutseerimise seadmetest tulenev sääst 2020. ja 2030. aastaks EL 27 riikides eri võimaluste korral võrreldes senise olukorra jätkumisega (rahaline sääst on väljendatud eurodes 2010. aasta püsihindades) Kogusääst (otsene ja kaudne, v.a tooner) 2020 Võrreldes võrdlusalusega (senise olukorra jätkumine) || Senise olukorra jätkumine (tase) || Vabatahtlik meede || Ökodisaininõuded || 2020 || 2030 || 2020 || 2030 || 2020 || 2030 Energiatarbimine (TWh) || || || || || || Otsene || 9,13 || 10,40 || 7,92 || 9,07 || 5,56 || 6,31 Kaudne || 42,75 || 49,99 || 7,12 || 7,83 || 6,54 || 7,83 Kokku || 51,88 || 57,39 || 15,04 || 16,91 || 12,10 || 14,15 || || || || || || CO2-heide (Mt) || || || || || || Otsene || 3,47 || 3,54 || 2,99 || 3,09 || 2,10 || 2,15 Kaudne || 6,41 || 7,05 || 1,07 || 1,17 || 0,98 || 1,17 Kokku || 9,88 || 10,59 || 4,06 || 4,26 || 3,08 || 3,32 || || || || || || Kulude kokkuhoid, v.a tooner (miljardit eurot)[14] || || || || || || Otsene || 2,43 || 4,10 || 2,11 || 3,58 || 1,48 || 2,49 Kaudne || 42,75 || 46,99 || 7,12 || 7,83 || 6,54 || 7,83 Kokku || 45,18 || 51,09 || 9,24 || 11,41 || 8,02 || 10,32 Joonisel 1 on näidatud, et elektritarbimine suureneb, kui meetmeid ei võeta. Vabatahtliku meetme ja ökodisaininõuete korral oleks elektritarbimise kasv märkimisväärselt väiksem. Joonis 1. Energia kogutarbimine EL 27 riikides (TWh aastas) 4. Kokkuvõte Vabatahtlik meede on eelisvõimalus. See aitab tagada energiatõhususe paranemise ja paberikokkuhoiu (kahepoolne printimine ja mitme lehekülje ühel lehel printimine) praeguse positiivse suundumuse jätkumise ning lahendada muid ressursitõhususküsimusi, nagu ringlussevõtt ja taaskasutus. Kõnealuses dünaamilises tootesektoris toob see võimalus kaasa märgatavalt suurema säästu kui kohustuslikud ökodisaininõuded, tagab paindlikkuse, võimaldab eesmärke kiiremini ajakohastada ja kätkeb väiksemat halduskoormust. Erinevalt kohustuslikest meetmetest ei ohusta see võimalus olemasolevate edukate poliitikameetmete (nt ELi ENERGY STAR) tulemuslikkust. Konkreetselt kätkeb vabatahtliku meetme võimalus järgmist: · aitab saavutada 20-20-20-eesmärki (1990–2020), vähendades tõhustamise abil otsest elektritarbimist 25 TWh aastas ja paberikokkuhoiu kaudu kaudset elektritarbimist ligikaudu 4 TWh elektriekvivalenti aastas, st kokku 29 TWh aastas (mis on võrdne 1,1 %-ga ELi elektri kogutarbimisest 2007. aastal); · aitab saavutada 20-20-20-eesmärki (1990–2020), vähendades kasvuhoonegaaside heidet otseselt 9,6 Mt CO2-ekvivalenti aastas (elekter) ja 0,6 Mt CO2-ekvivalenti aastas (paber), st kokku 10,2 Mt CO2 aastas (0,2 % ELi kasvuhoonegaaside heitest); · aitab suurendada ressursitõhusust väljaspool energiavaldkonda, vähendades kontoripaberi kasutust rohkem kui 1 miljoni tonni võrra ajavahemikul 1990–2020, ning edendada ringlussevõttu ja taaskasutust; · täidetud on ökodisainidirektiivi 2009/125/EÜ, eelkõige põhjenduste 18 ja 19 ning artikli 15 lõike 6 ja VIII lisa nõuded; · nõuded on juba jõustunud ja nendega kaasnevad väiksemad kulud kui määruse puhul; · kaasneb kokkusobivus ja vastastikune täiendavus olemasolevate poliitikavahenditega; · ei tekitata märkimisväärset halduskoormust ei tootjatele ega jaemüüjatele; · müügihind jääb samaks või võib väga vähe tõusta, kuid hoopis rohkem hoitakse kokku tänu toote kasutusetapi energiakulu vähenemisele; · tööstusharu konkurentsivõimele ja tööhõivele, eelkõige VKEdele ei avaldu märkimisväärset mõju. [1] Ressursitõhus Euroopa – Euroopa 2020. aasta strateegia kohane juhtalgatus, Euroopa Komisjon, 26.1.2011, KOM(2011) 21 (lõplik). [2] Energia 2020: säästva, konkurentsivõimelise ja kindla energia strateegia, Euroopa Komisjon, 10.11.2010, KOM(2010) 639 (lõplik). [3] Energiatõhususe kava 2011, Euroopa Komisjon, 8.3.2011, KOM(2011) 109 (lõplik). [4] Energiat tarbivaid tooteid käsitlev ettevalmistav uuring kujutise reprodutseerimise seadmete kohta, koostanud Fraunhofer IZM. [5] Konsultantide (van Holsteijn en Kemna VHK) poolt 2012. aastal tehtud uuring ELi ENERGY STARi andmebaasi kohta (edaspidi „2012. aasta uuring”). [6] http://www.ecoimaging.org/. [7] Määrus (EÜ) nr 1275/2008 elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete elektrienergia tarbimise kohta ooteseisundis ja väljalülitatud seisundis. [8] Direktiiv 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes (uuesti sõnastatud). [9] Direktiiv 2012/19/EL elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmete (elektroonikaromude) kohta (uuesti sõnastatud). [10] Direktiiv 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (uuesti sõnastatud). [11] Eelnõu: direktiiv, milles käsitletakse energiatõhusust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ [KOM(2011) 370 (lõplik), 22.6.2011]. [12] Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 106/2008 (ühenduse kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmi kohta (uuesti sõnastatud)) artikkel 16 (ELT L 39, 13.2.2008, lk 1–7). [13] Komisjoni teatis KOM(2011) 337 (lõplik) ENERGY STARi programmi rakendamise kohta Euroopa Liidus ajavahemikul 2006–2010. Brüssel, 9.6.2011. [14] Paberikulude säästu arvutamiseks on korrutatud kokkuhoitud lehekülgede arv 0,02 euroga (1 lk hind, arvutatud ka peatükis 2). Elektrihinnad on esitatud kWh primaarenergia kohta. Elektri puhul lähtuti elamusektori elektrihindadest 2010. aastal (v.a maksud) st 0,18 eurot kWh kohta, eeldades, et elektrihind tõuseb 4 % aastas (pikaajaline 2011.–2030. aasta keskmine).