Üldiselt ilmneb, et ajavahemikus 2014–2016 võetud meetmed on aidanud kaasa asjaomase äärepoolseima piirkonna majanduse taastumisele. AIEM-maksust vabastamine on toonud kaasa nähtavalt positiivsed suundumused, sealhulgas sisemajanduse koguprodukti (SKP) kasv ning loodud ettevõtete ja töökohtade arvu suurenemine. Samal ajavahemikul suurenes AIEM-maksust saadav tulu. Aastatel 2014–2016 kasvas ka AIEM-maksuga maksustatavate toodete import. Kui võrrelda kohalikke tooteid, mille suhtes kohaldatakse praegu ja ka edaspidi kõnealuseid erimeetmeid, samaväärsete importtoodetega, mille suhtes kohaldatakse AIEM-maksu, ei ole asjaomaste kaupade kategooriatesse kuuluvate importtoodete puhul mõõdetavat negatiivset mõju ilmnenud.

Nõukogu otsuse nr 377/2014/EL artiklis 2 nähakse ette, et Hispaania ametiasutused esitavad komisjonile 30. septembriks 2017 aruande AIEM-maksu puudutava korra kohaldamise kohta. Aruande eesmärk on hinnata võetud meetmete mõju ning nende panust kohaliku majandustegevuse edendamisse või säilitamisse, pidades silmas Kanaari saari mõjutavaid ebasoodsaid tingimusi. Hispaania esitas oma vahearuande komisjonile 2017. aasta oktoobris (1. lisa). Aruande ingliskeelne tõlge on samuti lisatud (2. lisa). Komisjon tegi lisaanalüüsi ja pidi hindamise lõpuleviimiseks vahetama 2018. aastal Hispaania ametiasutustega lisateavet.

Teisisõnu ‒ erimeetmed kehtestati selleks, et võidelda Kanaari saarte ebasoodsamate tingimuste vastu ja võimaldada Kanaari saarte majandusel areneda. Meetmed on mõeldud eeskätt omamaiste tegevusalade tugevdamiseks, parandades selleks Kanaari saarte konkurentsipositsiooni, mis on turu asukoha, struktuuri ja suuruse tõttu ebasoodsam.

See otsus, mis tugineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 349, mis annab Kanaari saartele Euroopa Liidu äärepoolseima piirkonna staatuse, asendas nõukogu 20. juuni 2002. aasta otsuse 2002/546/EÜ. Kõnealuses artiklis teadvustatakse püsivaid piiranguid, millega äärepoolseimad piirkonnad kokku puutuvad ‒ nende kaugus, saareline asend, väike pindala, rasked loodusolud, majanduslik sõltuvus mõnest tootest –, ja võimaldatakse võtta nende piirkondade vajadustega arvestavaid erimeetmeid. Erikorra kehtestamise aluseks on probleemid, millega Kanaari saared oma isoleerituse ja kohaliku turu killustatuse tõttu kokku puutuvad. Sellega kaasnevad mitmesugused raskused, mida põhjustavad peamiselt suuremad tootmiskulud (transport, energia, toorainevarud, jäätmete töötlemine jne) ning ühetaolisem majandus, mis on nõrgem ja negatiivsete muutuste suhtes haavatavam kui Euroopa ja üleilmsed turud.

AIEM-maks (Arbitrio sobre las Importaciones y Entregas de Mercancías en las islas Canarias) on maks, mida kohaldatakse Kanaari saartele imporditavate või sealt saadud toodete suhtes. Arvestades arvukaid takistusi, millega Kanaari saared kokku puutuvad, nähakse nõukogu 12. juuni 2014. aasta otsuses nr 377/2014/EL (AIEM-maksu kohaldamise kohta Kanaari saartel) ette spetsiaalne maksukorraldus. Eelkõige annab see maksukorraldus Hispaania Kuningriigile õiguse kehtestada teatavate Kanaari saartel toodetud ja otsuse lisas loetletud toodete suhtes vabastus AIEM-maksust või selle maksu osaline vähendamine. See luba kehtib 1. juulist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. Sõltuvalt tootest ei või tavapäraselt maksustatavate toodete ning maksuvabastuse või osalise maksumääraga toodete maksustamise erinevus olla suurem kui 5 %, 10 %, 15 % või 25 %.

C.Analüüs

Käesolev analüüs tugineb andmetele, mille Hispaania ametiasutused on komisjonile esitanud kooskõlas ülalnimetatud otsuse artikliga 2 oma vahearuandes ajavahemiku kohta alates 1. juulist 2014 kuni 2016. aasta lõpuni. Aruandes kirjeldatakse erinevaid tegureid, sealhulgas muutuseid, mis on toimunud pärast otsuse jõustumist 2014. aastal.

1.Majanduskasv ‒ majandustegevuse ja tööhõive muutujad

Analüüsitud ajavahemikul ‒ kui kehtis AIEM-maksuga seotud erikord ‒ täheldati mitut positiivset suundumust. Aruandes tuuakse hulk näiteid, mis tõendavad AIEMiga seotud meetmete mõju ning nende panust kohaliku majandustegevuse edendamisse ja säilitamisse. Siiski ilmneb selgelt, et tööstustegevust mõjutavad paljud tegurid, muu hulgas majanduslik kontekst, tegevust mõjutavate teiste maksude ja kulude raamistik, aga ka muutuvad turutingimused ja turustussüsteemid. Seega on AIEMi otsest mõju Kanaari saarte tööstustegevusele eraldi keeruline vaadelda.

Üldiselt on majanduskeskkonnas alates 2014. aastast täheldatud stabiilset üleilmset majanduskasvu ning majanduse taastumist nii riigi kui ka Euroopa tasandil. Alates 2014. aastast on Kanaari saarte majandus hakanud taastuma ning kasvanud kuni praeguseni, kusjuures SKP reaalkasv kiirenes 2016. aastal 3,5 %ni. See määr ületab Hispaania, 28 ELi liikmesriigi ja maailma keskmise taseme samal aastal. Lisaks kasvas ajavahemikus 2014–2016 nende tootmis- ja mäetööstussektori ettevõtete arv, mis saavad kasu AIEMist (nn AIEM-tööstus, kus tegutseb 67,3 % ettevõtetest), samas kui nende ettevõtete arv, mis ei saanud AIEMist kasu (nn AIEMi-väline tööstus), samal perioodil vähenes. Kvantitatiivsest vaatenurgast oli AIEM-tööstuses 2015. aastal 14 ettevõtet rohkem kui aasta varem ning 2016. aastal lisandus veel 41 uut ettevõtet.

AIEM-tööstuse tööhõive kohta näitavad aruandes esitatud andmed, et registreeritud töötajate arv on ajavahemikul 2014–2016 igal aastal kasvanud. Kvantitatiivsest vaatenurgast suurenes AIEM-tööstuses registreeritud töötajate arv 2013. aasta 20 050-lt 2016. aastal 21 541-le. Langust täheldati üksnes järgmistes sektorites: muu mäetööstus, jookide tootmine, tubakatoodete tootmine, tselluloosi, paberi ja paberitoodete tootmine ning kummi- ja plasttoodete tootmine. Sektorite analüüs osutab toidukaupade tootmise sektori tööhõive märkimisväärsele suhtelisele osakaalule AIEM-tööstuses tervikuna. Järgnevad metallitoodete tootmine (v.a masinad ja seadmed) ning jookide tootmine.

Eri sektoreid analüüsides ilmneb Hispaania andmetest, et teenuste sektor, mis on suurima osakaaluga Kanaari saarte majanduses, on saavutanud alates 2014. aastast häid tulemusi. Turism, mis moodustab peaaegu 32 % piirkondlikust SKPst, on viimastel aastatel jõuliselt taastunud ja pärast väikest langust 2015. aastal saavutanud 2016. aastal isegi rekordilisi tulemusi; seda toetas poliitiline ebakindlus mitmes Põhja-Aafrika ja Vahemere idaranniku riigis. Turismisektori dünaamiline areng jätkub ka praegu; tulemuseks on turismisektori osakaalu suurenemine panusena kogulisandväärtusesse ja tööhõivesse Kanaari saarte majanduses tervikuna. Võime eeldada, et AIEM-meetmetel on kohaliku majandustegevuse edendamisel olnud positiivne toime selles mõttes, et kohalikud ettevõtted on valmis osutama kvaliteetsemat teenust, mis omakorda tagab turismi kestliku kasvu selles piirkonnas. Aruanne näitab, et kohalikud ettevõtted on üheskoos kasutusele võtnud kvaliteedijuhtimissüsteemid, et tagada nende pakutavate toodete ja teenuste vastavus standarditele, mis tekitavad tarbijates usaldust. See peegeldab kohalike ettevõtete pühendumist tootmise tõhususe ja konkurentsivõime saavutamisele. See peab eeskätt paika ettevõtete puhul, mis tegutsevad toidu- ja pakendamissektoris ning millest enam kui 41,9 %l on rahvusvaheline toiduohutussertifikaat ja veel 9,3 %l oli sellise sertifikaadi saamise protsess 2017. aastal pooleli.

AIEM-maksuga maksustatavate toodete (v.a tubakatooted) impordi suhtes kohaldatav keskmine määr on ligikaudu 7 % (2016. aastal 7,1 %). See viitab sellele, et keskmised määrad on uuel AIEM-meetmete kehtivusperioodil üldjoontes sarnased eelmise perioodi keskmiste määradega (7,2 %), ja see ei too kaasa mingit muutust sellest maksust tingitud koormuses.

Lisaanalüüs sektorite ja AIEM-maksuga maksustatavate toodete impordi alusel näitab, et import kasvas pärast 2014. aastat valdavas osas tööstusharudest, kui kolm sektorit välja arvata. Keemiatoodete import kahanes ajavahemikus 2014–2016 stabiilselt; ehitusmaterjalide import kahanes 2015. aastal olulisel määral, et siis 2016. aastal taas kasvada, ehkki see jäi madalamale tasemele kui 2014. aastal, ning toiduainete tootmine vähenes 2015. aastal, enne kui 2016. aastal kasvama hakkas. Kokkuvõttes AIEM-maksuga maksustatavate toodete import aastatel 2014–2016 kasvas, ehkki 2015. aastal täheldati aeglustumist.

Seega võib esitatud andmete põhjal öelda, et nõukogu 12. juuni 2014. aasta otsus täidab oma eesmärki. Siiski on kohalikul turul tegutsevate ettevõtete jaoks tingimused endiselt ebasoodsad ning seepärast tuleb kõnealuste erimeetmete kohaldamist jätkata. Seda seisukohta analüüsitakse 3. alapunktis.

2.Tehniliste kohanduste ettepanek

Hispaania ametiasutused nimetasid vahearuandes piiratud arvul muudatusi maksumäärades ja tariifikoodides seoses lisas täpsustatud AIEM-toodetega.

Selleks, et lahendada toodete tariifse klassifitseerimise muutmisest tulenevaid probleeme, palub Hispaania võtta kasutusele kiirmehhanismi, mis võimaldab suhteliselt lihtsalt ajakohastada nende toodete loetelu, mille puhul on maksutaseme erinevus lubatud.

Maksumäärade ja tariifikoodide nimekirja vajalikke muudatusi, samuti kiirmehhanismi nende muutmiseks võiks kaaluda hiljem otsuse uuendamise ajal.