[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 22.7.2009

KOM(2009) 379 lõplik

2009/0113 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU SOOVITUS

võtta meetmeid neurodegeneratiivsete haiguste, eelkõige Alzheimeri tõve vastu võitlemiseks teadustegevuse ühise kavandamise kaudu

{SEK(2009) 1039}

SELETUSKIRI

KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE

Komisjon teeb ettepaneku arendada ELi liikmesriikide strateegilisemat teadus- ja arendustegevuse alast koostööd, et reageerida suurtele ühiskonnaprobleemidele. Üks viis seda teha on uus ühisele kavandamisele rajatud lähenemisviis. Ühine kavandamine hõlmab liikmesriikide vabatahtlikku mitmesugustes vormides osalemist strateegiliste teadusuuringute kavade määratlemisel, väljatöötamisel ja rakendamisel. Katseprojektiks on valitud neurodegeneratiivsed haigused ja eelkõige Alzheimeri tõbi.

Hinnanguliselt põeb Euroopa Liidus Alzheimeri tõbe ja kannatab sellega seotud tervisehäirete all ligikaudu 7,3 miljonit inimest ning eeldatakse, et 2020. aastaks see arv kahekordistub. Eeldatavasti paneb Alzheimeri tõbi Euroopa tervishoiusüsteemidele, sealhulgas seoses peresisese hoolduse ja pikaajalise hoolduse asutuste vajadusega, suure ja üha kasvava koorma. Vananevas ühiskonnas kulutatakse neurodegeneratiivsete haiguste uurimisele nii ELis kui ELi teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi tasandil palju rahalisi vahendeid ja inimressursse.

Sellest hoolimata ei ole praegu tõhusat ravi, millega saaks aju talitluse degenereerumist aeglustada või peatada. Varane diagnoosimine on peaaegu võimatu ja kuna diagnoos pannakse sageli liiga hilja, jääb haiguse mõju leevendamiseks vähe võimalusi. Edu saavutamiseks võitluses neurodegeneratiivsete haigustega üldiselt ja eelkõige Alzheimeri tõvega on vaja teadlaste sihipäraseid jõupingutusi, et uurida nimetatud haiguste vältimist, diagnoosimist ja ravi. Teadusuuringute koordineerimine Euroopas annaks lisandväärtust, paremaid tulemusi ning aitaks luua tõhusamaid diagnostikavahendeid ja raviviise.

Nõukogu võttis septembris ja detsembris 2008 vastu järeldused, milles soovitatakse käivitada kõnealuses valdkonnas ühisele kavandamisele rajatud lähenemisviisi kaudu ühine Euroopa algatus. Nõukogu kutsus komisjoni üles esitama ettepaneku nõukogu soovituse kohta kõnealuse katsealgatuse käivitamiseks 2009. aastal.

Seepärast kutsutakse käesolevas soovituses liikmesriike üles tegema tööd ühise arusaama saavutamiseks, kuidas teaduskoostöö ja selle koordineerimine Euroopa tasandil saab aidata meil jõuda neurodegeneratiivsete haiguste, eriti Alzheimeri tõve parema mõistmise, avastamise ja ärahoidmiseni ning võidelda nende vastu, ja töötama välja strateegiliste teadusuuringute kava, et määrata kindlaks, milliseid teadusuuringuid ja milleks on vaja teha keskpikas ja pikas perspektiivis, ning rakenduskava, milles kehtestatakse prioriteedid, eesmärgid ja tähtajad. See võiks hõlmata teabe vahetamist riikide programmide, teadustegevuse ja tervishoiusüsteemide kohta, selliste valdkondade määratlemist, mida oleks vaja koordineerida, milles oleks vaja ühiseid projektikonkursse või vahendite ühiskasutamist, teadusharude- või sektoritevahelise liikuvuse ja koolituse hõlbustamist ja teadusuuringute infrastruktuuride ühiskasutamise ning teaduskeskuste võrgustiku loomise uurimist.

Samuti kutsutakse soovituses liikmesriike üles tegema komisjoniga koostööd, et uurida, milliste algatustega saaks komisjon olemasolevaid rahastamisvahendeid kasutades abistada liikmesriike ühise teadusuuringute kava väljatöötamisel ja rakendamisel või edendada ühist kavandamist selles valdkonnas.

1. ÜHISE KAVANDAMISE SUUNAS

Kuni viimase ajani olid Euroopas koostöö edendamiseks teaduse ja tehnoloogia alal peamisteks vahenditeks riikidevahelised teaduskoostöö projektid ja võrgustikud.

2008. aastal tegi komisjon ettepaneku kasutada Euroopa tasandi laiaulatuslike riiklike teadusuuringualgatuste puhul uut lähenemisviisi – ühist kavandamist[1]. Ühine kavandamine on välja kasvanud läbivaadatud Lissaboni strateegiast ning see on protsess, mille kaudu liikmesriigid vabatahtlikult ja mitmesugustes vormides osalevad ühise strateegiliste teadusuuringute kava määratlemisel, väljatöötamisel ja rakendamisel, toetudes ühisele arusaamale, kuidas reageerida olulistele sotsiaalprobleemidele, mida ükski liikmesriik üksi lahendada ei suuda.

Nõukogu tunnistas septembris 2008, et neurodegeneratiivsed haigused on vananeva elanikkonnaga Euroopa jaoks tõsine probleem ning et on vaja mõista põhilisi mehhanisme, mis neid haigusi, eriti Alzheimeri tõbe, vallandavad, teha need mehhanismid kindlaks ja vältida neid haigusi ning võidelda nende vastu. Nõukogu järeldustes soovitati käivitada Euroopa algatus, mis ühendaks liikmesriike, komisjoni ja teisi sidusrühmi, et võidelda neurodegeneratiivsete haiguste, eelkõige Alzheimeri tõve vastu[2].

Nõukogu võttis detsembris 2008 vastu järeldused, milles tunnistas vajadust käivitada ühise kavandamise katsealgatus neurodegeneratiivsete haiguste, eriti Alzheimeri tõvega võitlemiseks, ja kutsus komisjoni üles tegema 2009. aastal võimalikult kiiresti ettepaneku võtta vastu nõukogu soovitus, millega valmistatakse ette kõnealuse katsealgatuse käivitamine[3].

Prantsusmaa eesistumise ajal loodud mitteametlikus töörühmas hakkasid liikmesriigid arutama, kuidas kõige paremini arendada neurodegeneratiivsete haiguste ja Alzheimeri tõvega seotud ühise kavandamise algatust. Arutelude tulemusel avaldati 2008. aasta detsembris kavatsuste deklaratsioon, mille suhtes olid kokku leppinud kümme liikmesriiki ja üks seitsmenda raamprogrammiga ühinenud riik.

Deklaratsioonis rõhutatakse osutatud riikide valmisolekut hakata kõnealuse küsimusega tegelema, esitatakse ühised arusaamad kõnealuse valdkonna põhiküsimustest, antakse ülevaade uurimisvaldkondadest, milles Euroopa võiks lisandväärtust anda, ja kirjeldatakse esialgu kavandatud juhtimisstruktuuri. Algatuse kohta on tehtud ettekanne ühist kavandamist käsitlevale kõrgetasemelisele töörühmale ja praegu tegelevad 20 riigi esindajad kõnealuse katseprojekti juhtimisstruktuuri pädevuse kindlaksmääramisega.

Valdkond, milles on vaja ühist kavandamist

Prantsusmaa eesistumise ajal 2008. aastal määratlesid liikmesriigid neurodegeneratiivsed haigused ja eelkõige Alzheimeri tõve kui valdkonna, kus sotsiaalne nõudlus on suur ja kus ühine algatus, mille puhul kasutatakse ühist kavandamist, pakuks olulist lisandväärtust, võrreldes praeguste killustatud jõupingutustega Euroopa teadusruumis.

On olemas tegelik ja tungiv vajadus ühendada Euroopa teadlaste jõupingutused fundamentaaluuringute, kliiniliste uuringute ja sotsiaalteaduste valdkonnas ja neid koordineerida. Kuna neurodegeneratiivsete haiguste teaduslik uurimine ei ole enamasti andnud veel ravis kasutamiseks kõlblikke tulemusi, on teadusuuringute riiklik rahastamine väga oluline läbimurde saavutamiseks sellistes uurimisvaldkondades nagu biomarkerid, uute vältimis- ja diagnoosimiskriteeriumide ja -meetodite väljatöötamine ning uute ravimite ulatuslikud kliinilised katsetused. Sellised uuringud aitavad Euroopa teadlastel mõista neurodegeneratiivseid haigusi, eelkõige Alzheimeri tõbe vallandavaid põhilisi mehhanisme, avastada nende esinemist, neid ära hoida ja nende vastu võidelda ning hoolitseda paremini neid haigusi põdevate inimeste eest. See omakorda vähendaks nimetatud haiguste laialdasest levikust tingitud rahalist koormust.

2. VÕITLEMINE NEURODEGENERATIIVSETE HAIGUSTE, EELKÕIGE ALZHEIMERI TÕVE VASTU

Euroopa rahvatervise jaoks oluline küsimus

Neurodegeneratiivsed haigused on pärilikud või juhutekkelised haigused, mida iseloomustab närvisüsteemi süvenev väärtalitlus, millega sageli kaasneb kesk- või perifeerse närvisüsteemi tabandunud struktuuri atroofia. Need kujutavad endast east sõltuvate krooniliste erineva etioloogiaga haiguste mitmekesist rühma.

Kõige sagedasem neurodegeneratiivne haigus on Alzheimeri tõbi, mis moodustab umbes 50–70 % kõigist dementsuse vormidest, ja sellele järgneb Parkinsoni tõbi[4]. Aastal 2006 kannatas dementsuse eri vormide all 7,3 miljonit Euroopa Liidu kodanikku kõigist 27 liikmesriigist[5]. Jõuka elanikkonnaga riikides on Alzheimeri tõbi haiguskoormuse tekitajana neljandal kohal.

Koos keskmise eluea pikenemisega Euroopas suureneb selliste haigete arv järsult ja praeguste ennustuste kohaselt kahekordistub haigestunud inimeste arv EL 27 riikides iga 20 aastaga[6].

Tõepoolest, Euroopa elanikkond vananeb, kusjuures enamikus Euroopa riikidest moodustavad 80 aasta piiri ületanud inimesed elanikkonna kõige kiiremini kasvava rühma. 70 % inimestest, kel on diagnoositud Alzheimeri tõbi, on 75-aastased või vanemad. Seepärast arvatakse, et dementsus on järgnevatel aastakümnetel üks tervishoiusüsteemidega, sealhulgas peresisese hoolduse ja pikaajalise hoolduse asutustega seotud peamistest probleemidest.

Alzheimeri tõbi ja sellega seotud tervisehäired on ravimatud, kuid inimesed võivad pärast esialgse diagnoosi panemist elada järk-järgult halvenevas seisundis 7–12 aastat. Haigus avaldub mitmesuguste funktsioonide, sealhulgas mälu, mõtlemisvõime, suhtlemisvõime ja igapäevategevuste jaoks vajalike oskuste üha süveneva nõrgenemise kaudu.

Alzheimeri tõbi on patsiendi enda jaoks hävitav haigus. Väga suure koormuse paneb haigus ka patsientide sugulaste õlule. Peresisest hooldust peavad pakkuma inimesed, kes on ise sageli vanad ja nõrgad, kel esineb depressiooni ja füüsilisi haigusi ning kelle elu kvaliteet on madal. Seepärast on Alzheimeri tõbi äärmiselt kulukas ühiskonnale tervikuna: vastavalt Euroopa dementsuse aastaraamatule (2008) ulatusid 2005. aastal Alzheimeri tõve ja teiste dementsuse vormide otsese ja peresisese hoolduse kulud EL 27 riikides 130 miljardi euroni ja 56 % kuludest olid seotud peresisese hooldusega[7].

Vaja on suuri teadusalaseid jõupingutusi

Alzheimeri tõve ja sellega seotud tervisehäirete põhjused ei ole teada, kuid kõigi nende tulemuseks on aju struktuurilised ja keemilised muutused, mis toovad kaasa ajukoe surma.

Praegu ei ole sellist Alzheimeri tõve ravimise meetodit, mis suudaks ajurakkude degenereerumist aeglustada või peatada[8]. Olemasolevaid ravivõimalusi on ikka veel vähe ja enamasti nendega pigem leevendatakse sümptomeid kui ravitakse haigust ennast. Tõepoolest, kuigi me oleme viimastel aastatel hakanud haiguse mehhanisme tunduvalt paremini mõistma, oleme täielikust ülevaatest veel kaugel ja praegu ei loodeta leida peatselt raviviise, mis võiksid kõnealuse haiguse süvenemist aeglustada või peatada.

Lisaks pannakse diagnoos tavaliselt liiga hilises staadiumis, kus ei ole enam võimalik parimal viisil kasutada praegu olemasolevaid ravivõimalusi. On küll avastatud mõningaid geneetilisi, käitumuslikke, südame-veresoonkonna ja toitumisega seotud riskifaktoreid, kuid on vaja veel pikaajalisi uuringuid, et näha, kas Alzheimeri tõve esinemissagedust on võimalik vähendada. Lisaks tuleb põhjalikult uurida võimalikku sidet keskkonnastressorite ja neurodegeneratiivsete haiguste, sealhulgas Alzheimeri tõve vahel.

Vastavalt praegustele epidemioloogilistele andmetele on peamine murepõhjus Alzheimeri tõve jätkuv aladiagnoosimine ELis[9]. Praegu saab vaid üks kolmandik kõnealust haigust põdevatest inimestest oma haiguse vältel ametliku diagnoosi. Kui diagnoos pannakse, on haige jaoks juba liiga hilja teha mingeid valikuid. Seepärast ei võida me võitlust neurodegeneratiivsete haiguste ja eelkõige Alzheimeri tõve vastu enne, kui me koondame teadlaste jõupingutused kogu skaala ulatuses, alates vältimisest ja diagnoosimisest kuni ravini. Edasiste teadusuuringute prioriteetide hulka peaksid kuuluma: vältimine; biomarkerid, sealhulgas geneetiline eelsoodumus; kuvamistehnoloogia lahendused; mitut teadusharu hõlmava lähenemisviisi kaudu varase diagnoosimise meetodid; diagnoosimiskriteeriumide ja -vahendite standardimine; suured andmebaasid, mida saab kasutada elanikkonna uuringuteks; uute kemikaalide, bioloogiliste ainete, vaktsiinide ja uue tehnoloogia kasutamisel põhinevad ravistrateegiad ja kliinilised uuringud.

Euroopa teadusuuringute rahastamisel üha olulisemaks muutuv valdkond

Liikmesriikide praegused meetmed

Alzheimeri tõbi ja sellega seotud tervisehäired on kõigi liikmesriikide ühine probleem, kuna dementsuse esinemissageduse arvnäitajad on riikides ligikaudu ühesugused. Samuti on need haigused eriline probleem seoses viisiga, kuidas tänapäeval osutatakse tervishoiuteenuseid. Sageli ei kohandata pakutavaid teenuseid tegelikele vajadustele ja napib ka suutlikkust, järjepidevust ja teadmisi.

Arvestades neurodegeneratiivsete haiguste ja eelkõige Alzheimeri tõve esinemissageduse eeldatava suurenemise mõju Euroopa tervishoiusüsteemidele keskpikas ja pikas perspektiivis, on enamik Euroopa riike hakanud tunnistama vajadust konkreetse mitmekülgse strateegia järele Alzheimeri tõve ja sellega seotud tervisehäiretega tegelemisel. Paljudes riikides on Alzheimeri tõbi muutumas üha olulisemaks teadusuuringute teemaks.

Mitu riiki on võtnud vastu riiklikud kavad või on neid vastu võtmas. 2008. aastal kuulutas Prantsusmaa neurodegeneratiivsete haiguste ja eelkõige Alzheimeri tõve uuringud prioriteetseks ning võttis vastu sellekohase 1,6 miljardi euro suuruse riikliku kava[10]. Inglismaa käivitas 2008. aastal riikliku dementsusestrateegia, elukestva tervise ja heaolu algatuse,[11] mille esimese kahe aasta eelarve on 150 miljonit naelsterlingit, meditsiiniteaduse nõukogu koostas neurodegeneratsioonialase strateegilise ülevaate[12] ja Šotimaa käivitas samuti 2008. aastal algatuse „Dementsus kui riiklik prioriteet”[13]. Norra võttis vastu dementsuse riikliku kava 2015. aastani[14], mis hõlmab viit peamist strateegiat tulevikus esilekerkivate hooldusega seotud probleemide lahendamiseks. 2008. aastal kuulutati neurodegeneratiivsete haiguste, sealhulgas Alzheimeri tõve varane diagnoosimine üheks kuuest Saksamaa föderaalse haridus- ja teadusministeeriumi prioriteetsest valdkonnast (BMBF)[15]. Lisaks asutati Bonnis Saksamaa Helmholtzi-nimeline neurodegeneratiivsete haiguste keskus (DZNE) aastaeelarvega 50 miljonit eurot.

Rootsis käivitati 2005. aastal „vaimujõu võrgustik” – kuue asutaja riiklik koostöökava, mille viie aasta eelarve on 100 miljonit Rootsi krooni. Sellega püütakse parandada neurodegeneratiivseid haigusi põdevate patsientide varast diagnoosimist, ravi ja hooldust[16]. Iirimaal on eaga seotud haiguste ja hoolduse alaste teadusuuringute jaoks ette nähtud peaaegu 100 miljonit eurot[17].

Madalmaad[18] ja Itaalia on aastaid rahastanud suuri kohordiuuringuid kõnealuses valdkonnas ning loonud suure teadusandmete kogu. Itaalias on Alzheimeri tõbi kuulutatud tervishoiuministeeriumi rahastatavate teadusuuringute prioriteediks[19]. Hispaanias on loodud mitu konsolideeritud riiklikku võrgustikku, milles tegeldakse neurodegeneratiivsete haiguste ja vaimse tervise biomeditsiiniliste uuringutega[20].

Senised Euroopa Liidu tasandi meetmed

Neurodegeneratiivsete haiguste ja eelkõige Alzheimeri tõve teaduslikule uurimisele pööratakse üha enam tähelepanu ka Euroopa tasandil. Kuuendas teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammis eraldati kõnealuse valdkonna teadusuuringuteks 28 koostööprojekti kaudu 136 miljonit eurot. Sellest 40 miljonit eurot kulutati konkreetselt Alzheimeri tõve uurimise translatsioonilisele lähenemisviisile[21].

Kuuenda teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammiga on ERA-NETi projektide ERA-AGE[22] ja NEURON[23] kaudu antud vahendeid ka neurodegeneratiivsete haiguste, sealhulgas Alzheimeri tõve alaste riiklike teadusuuringute killustatuse kõrvaldamise ja koordineerimise jaoks. Viimatinimetatud, 12 liikmesriiki hõlmava projekti raames kuulutati 2008. aastal välja esimene ühine projektikonkurss. Toetatakse 12 projekti, mille eelarve on kokku 10 miljonit eurot[24].

Jõupingutusi kõnealuses valdkonnas on tugevdatud seitsmenda teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi (2007–2013) terviseteemaga, milles on konkreetne viide aju teaduslikule uurimisele ja teemale „Euroopa kodanikele tervishoiuteenuste osutamise optimeerimine”. Ajavahemikul 2008–2009 on aju teaduslikuks uurimiseks ettenähtud vahenditest eraldatud 1/3 neurodegeneratsiooni uuringutele. Kõnealuses valdkonnas toetatakse 24 teaduskoostöö projekti summas 94 miljonit eurot, millest 24 miljonit on ette nähtud Alzheimeri tõve ja sellega seotud tervisehäirete uurimiseks. Lisaks on 8 miljonit eurot ette nähtud teaduskoostööks, milles keskendutakse Euroopa eakate inimeste pikaajalise hoolduse teenuse korraldamise, osutamise ja kvaliteedi aspektidele.

Ka valges raamatus „Üheskoos tervise nimel: ELi strateegiline lähenemine aastateks 2008–2013”,[25] milles arendatakse ELi tervishoiustrateegiat, on rõhutatud, et neurodegeneratiivsete haiguste nagu Alzheimeri tõve parem tundmaõppimine muutub eriti oluliseks seoses rahvastiku vananemisega. 2003.–2008. aasta rahvatervise programmi raames on käivitatud ELi meetmed Alzheimeri tõve ja sellega seotud tervisehäirete alase teavitamise valdkonnas.

Rahvaterviseprogrammiga (2003–2008) toetataval ja Alzheimer Europe poolt koordineeritaval projektil EuroCoDe ( European Collaboration on Dementia – dementsusealane Euroopa koostööprojekt) (2006–2008)[26] on järgmised eesmärgid: i) töötada välja dementsuse esinemissageduse konsensuslikud määrad; ii) arendada välja suunised diagnoosimise, ravi ja mittefarmakoloogilise sekkumise kohta; iii) luua strateegia haiguste vältimiseks; iv) analüüsida Alzheimeri tõve sotsiaalmajanduslikke kulusid ja luua sotsiaalsete toetussüsteemide varu.

EuroCoDe raames on Alzheimer Europe avaldanud aastaraamatud „Dementia in Europe” 2006, 2007 ja 2008,[27] mis annavad põhjaliku ülevaate praegusest olukorrast Euroopa Liidus seoses Alzheimeri tõve ja teiste dementsuse vormidega.

Vaimse tervise ja heaolu Euroopa paktis , mis võeti vastu 2008. aastal, on keskendutud neljale prioriteetsele teemale: enesetappude ja depressiooni vältimine, vaimne tervis noorte seas ja haridussüsteemis, vaimne tervis tööelus ja eakate vaimne tervis[28].

EL toetab ka Alzheimeri tõve Euroopa konsortsiumi (EADC)[29], mis kujutab endast kõnealuse valdkonna Euroopa tippkeskuste võrgustikku. Kõnealustes keskustes tegeldakse Alzheimeri tõve teadusliku uurimisega ja töötatakse välja nimetatud haiguse vältimise, progresseerumise aeglustamise või esmaste ja teiseste sümptomite leevendamise viise ning hõlbustatakse üleeuroopalist teadustegevust.

Vastavalt prioriteetidele, mis on sätestatud ELi tervishoiustrateegias ja nõukogu järeldustes rahvatervise strateegia kohta vananemisega seotud neurodegeneratiivsete haiguste ja eelkõige Alzheimeri tõve vastu võitlemiseks, mille tervishoiuministrid võtsid vastu detsembris 2008, tuleb 2009. aasta juulis võtta vastu komisjoni teatis Alzheimeri tõbe ja muid dementsuse vorme käsitleva Euroopa algatuse kohta. Teatises märgitakse, et Euroopa elanikkonna vananemist arvestades on kõnealuste haigustega võitlemine prioriteetne meetmete võtmise valdkond, ning vaadeldakse, millist mõju võib kõnealuste haiguste esinemissageduse suurenemine avaldada tervishoiu- ja sotsiaalse kaitse süsteemi rahalisele jätkusuutlikkusele.

Parema koordineerimise eelised

Neurodegeneratiivsete haiguste, eelkõige Alzheimeri tõve koormuse vähendamine on üks olulisemaid Euroopa ühiskonna probleeme, kuna 16 % elanikkonnast on 65-aastased või vanemad ning selliste elanike osakaal võib järgmise 25 aastaga kahekordistuda, kui praegused Euroopa rahvastiku suundumused jätkuvad, ja kui ei leita meetmeid haiguse vältimiseks.

Aju teaduslikuks uurimiseks tehakse suuri jõupingutusi nii liikmesriikides kui ka Euroopa tasandil. 2005. aastal kulutati Euroopas aju uurimisele umbes 1,4 miljardit eurot. Sellest 855 miljonit eurot saadi avalikust sektorist, kusjuures ELi raamprogrammi panus oli 94 miljonit eurot ja 105 miljonit eurot eraldati konkreetselt neurodegeneratiivsete haiguste uurimiseks.

Siiski on olukord neurodegeneratiivsete haiguste uurimise rahastamisega Euroopas keeruline, peamiselt seetõttu, et liikmesriigid kasutavad eri rahastamissüsteeme, neil on erinev teadusuuringute poliitika ja organisatsioonistruktuur ning eri organisatsioonid ja riigid rahastavad nimetatud haiguste uuringuid erineval määral. Liikmesriikide kõnealuse valdkonna teadusuuringute koordineerimine Euroopa tasandil jätab palju soovida. Sellise olukorra tekkimise peamised põhjused on järgmised:

- Tõkked teadusharude ja uuringuvaldkondade vahel ning teadusuuringute killustatus. Probleemidest arusaamiseks ja lahenduste leidmiseks vajalikud teadmised on jaotunud mitte üksnes paljude teadusharude ja sidusrühmade, vaid ka Euroopa eri riikide vahel.

- Oluline nõrkus on fundamentaaluuringute, kliiniliste ja tervishoiualaste ning sotsiaalteaduslike uuringute vaheliste sidemete puudumine, mistõttu fundamentaaluuringutega saadud teadmised ei jõua haiglaravisse ja hoolduse korraldamise ning hooldusteenuste osutamiseni.

- Kõnealuse tegevuse praegune juhtimine, peamiselt liikmesriikide tasandil, suurendab killustatust ja piirab diagnoosimise, ravi ja vältimise praeguste parimate tavade jagamist kogu ELis.

Kuigi probleemi lahendamiseks eraldatakse rohkesti vahendeid ja üksikud liikmesriigid on teinud mitmesuguseid algatusi, ei kasutata praeguste jõupingutuste juures sidusa ja koordineeritud lähenemisviisi eeliseid.

Meie teadmistes ja toimimises esinevate lünkade täitmiseks on vaja makrotasandi lähenemisviisi. Kui piirduda vaid paari näitega, siis tuleks välja selgitada parimad tavad Alzheimeri tõve ja sellega seotud tervisehäirete varasel diagnoosimisel ning olemasolevate ravimeetodite kasutamisel ning seda on kõige hõlpsam saavutada teadmiste vahetamise ja jõupingutuste koondamisega. Loomulikult on selleks hädavajalikud genoomiuuringute koordineeritud andmebaasid ning proovide ja koenäidiste pangad.

Uute vältimis- ja raviviiside väljatöötamine ja valideerimine ning praeguste raviviiside tõhususe hindamine nõuab ulatuslikke kliinilisi uuringuid, mis loomulikult peaksid toimuma piiriüleses koostöös, kuna mõttekate tulemuste saavutamiseks on vaja väga suurt (vähem või rohkem) erineva geneetilise taustaga patsientide arvu.

Samuti on vaja luua suured elanikkonnakohortide andmebaasid ja registrid ning ühendada nendes olevad andmed, et täielikult mõista geenide, toitumise, elustiili ja nimetatud haiguste muude riskitegurite osa ja panust ning leida vältimisstrateegia lähtekohad. Seoses eelnimetatud riskifaktoritega võib Euroopa mitmekesisuse mõistmine ja arvestamine anda meile konkurentsieelise haiguse mehhanismi mõistmisel.

Diagnostikakriteeriumide ja hindamisvahendite standardimine kõigis liikmesriikides on hädavajalikud, kui tahame kogu Euroopas võtta kasutusele parimad tavad ja optimaalse kliinilise hoolduse.

Ühismeetmed, mis võimaldavad saavutada ühendatavate oskuste, teadmiste ja rahaliste vahendite kriitilise massi ja hõlbustavad eri teadusvaldkondade seostamist, aitaksid meil paremini toime tulla kõnealuste haiguste põhjustatud meditsiiniliste ja sotsiaalsete probleemidega.

Sihipärased ühise kavandamise meetmed kõnealuses poliitiliselt ja sotsiaalselt väga probleemirohkes valdkonnas toetuksid olemasolevatele programmidele ja struktuuridele ning väldiksid töö, jõupingutuste ja vahendite tarbetut dubleerimist – see oleks kasulik kõigile Euroopa elanikele. Need aitaksid ka ELil välja töötada sidusa lähenemisviisi rahvusvahelises koostöös kolmandate riikidega, kel on sarnane demograafiline profiil ja samad probleemid, eelkõige seitsmenda raamprogrammiga ühinenud riikidega, toetudes sellistele algatustele nagu Euroopa algatus „Närvisüsteemi kuvamine Alzheimeri tõve uurimiseks” ( European Alzheimer’s Disease Neuroimaging Initiative ), mida toetab USA Tervishoiuamet[30].

Samuti kutsutakse soovituses liikmesriike üles tegema komisjoniga koostööd, et uurida, milliste algatustega saaks komisjon liikmesriike abistada ühise teadusuuringute kava väljatöötamisel ja rakendamisel.

Komisjon võib käivitada muid algatusi ühise kavandamise edendamiseks kõnealuses valdkonnas, nagu eri- ja täiendavate meetmete võtmine ühise kavandamise katsealgatuse toetamiseks. Osutatud meetmed võivad hõlmata juhtimisstruktuuri toetamist ja strateegiliste teadusuuringute kava väljatöötamist, andmete ja teabe esitamist ning liikmesriikide ja Euroopa tasandil kõnealuse valdkonna taseme analüüsimist ning aruannete esitamist selle algatuse edenemise kohta igal aastal. Komisjon võib ka uurida võimalusi konsultatsioonide saamiseks rahvusvahelise tasandi tippteaduskeskustelt ja koostööks nendega kõnealusel teemal.

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

Kavandatud meetme kokkuvõte

Liikmesriikidele tehakse ettepanek võtta neurodegeneratiivsete haiguste, eelkõige Alzheimeri tõve alaste teadusuuringute puhul kasutusele ühine lähenemisviis Euroopa tasandil ja rakendada ühist kavandamist.

Ühine kavandamine eeldab, et huvitatud liikmesriigid teeksid koostööd, et töötada välja ühine arusaam, milliseid teadusuuringuid on vaja ja saab teha kõnealuses valdkonnas, et selle alusel töötada välja strateegiliste teadusuuringute kava, millega kehtestatakse prioriteedid, eesmärgid ja tähtajad, samuti rakenduskava, milles kavandatakse meetmed ja vahendid, mida on vaja strateegiliste teadusuuringute kava täitmiseks ja ühiste eesmärkide saavutamiseks. Selleks tuleb luua juhtimisstruktuur ja liikmesriikidel palutakse määratleda selle ülesanded. Samuti kutsutakse ettepanekus liikmesriike üles tegema komisjoniga koostööd, et uurida, milliste algatustega saaks komisjon liikmesriike abistada ühise teadusuuringute kava väljatöötamisel ja rakendamisel. Komisjon võib käivitada muid algatusi ühise kavandamise edendamiseks kõnealuses valdkonnas.

Õiguslik alus

Õigusliku aluse annab EÜ asutamislepingu artikkel 165.

Subsidiaarsuse põhimõte

Ettepanek on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, kuna liikmesriikide tasandil ei ole võimalik selle eesmärke piisavalt täita ning seepärast, arvestades eesmärkide ulatust ja mõju, on neid võimalik paremini saavutada ühenduse tasandil. Lisandväärtus, mille annab sellise teadusuuringute küsimuse käsitlemine ühiste Euroopa jõupingutuste raames ühise kavandamise kaudu, tuleneb peamiselt asjaolust, et ühismeetmed võimaldaksid saavutada oskuste, teadmiste ja rahaliste vahendite kriitilist massi, sobitada kergemini üksteist täiendavaid eriteadmisi ja vältida tarbetut jõupingutuste dubleerimist. Ühenduse meetmed aitaksid kõrvaldada praegust killustatust ja ebavõrdsust ning tagaksid üha napimate vahendite parema kasutamise, säilitades samal ajal protsessi täieliku liikmesriikidepoolse juhtimise. Sellest tulenevalt kavandatakse ühenduse tasandi soovituste kogumis sellistele ühiskonnaprobleemidele reageerimist tõhusamal ja koordineeritumal viisil.

Proportsionaalsuse põhimõte

Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, kuna selles pigem täiendatakse ja ühtlustatakse liikmesriikide praeguseid meetmeid neurodegeneratiivsete haiguste, sealhulgas Alzheimeri tõve vastu võitlemisel kui asendatakse neid. Ettepanekus jäetakse liikmesriikide otsustada, kuidas soovitusi ellu viia.

Teiselt poolt nõuavad Euroopa riikide ees olevate probleemide ulatus ja liikmesriikide demograafilised suundumused nii palju vahendeid, et valitud ühismeetmed on ainus viis, kuidas saavutada sotsiaalkindlustussüsteemide säilitamiseks ja suurte elanikkonnakihtide heaolu kaitsmiseks vajalikke tulemusi.

Õigusakti valik

Nõukogu soovitus.

4. ETTEPANEKU MÕJU EELARVELE

Kõnealune ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.

2009/0113 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU SOOVITUS

võtta meetmeid neurodegeneratiivsete haiguste, eelkõige Alzheimeri tõve vastu võitlemiseks teadustegevuse ühise kavandamise kaudu

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 165,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[31],

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[32],

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[33],

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[34],

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 152 on sätestatud, et ühenduse meetmed, mis täiendavad riikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja inimeste tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele.

(2) Alzheimeri tõve ja sellega seotud tervisehäirete all kannatavate inimeste arv Euroopas on hinnanguliselt 7,3 miljonit. Praegu puudub selline tõhus Alzheimeri tõve ravi, mis suudaks haiguse süvenemist aeglustada või peatada ning olemasolevad ravivõimalused on jätkuvalt väga piiratud. Alzheimeri tõbi põhjustab umbes 50–70 % kõigist dementsuse juhtudest ja on üks peamisi eakate inimeste puuete põhjusi.

(3) Eeldatakse, et need arvud suurenevad keskmise eluea pikenemise ning tööealiste inimeste ja pensioniealiste inimeste suhtarvu vähenemise tõttu 2020. aastaks järsult. See toob kaasa suurema koormuse patsientidele, nende perekondadele ja hooldajatele ning põhjustab liikmesriikide tervishoiusüsteemidele suuri kulude ja korraldusega seotud probleeme.

(4) Seepärast on liikmesriigid tunnistanud vajadust võtta vastu konkreetsed riiklikud kavad ja strateegia Alzheimeri tõve ja sellega seotud tervisehäirete kohta, et kergendada ühiskonna kui terviku ja tervishoiusüsteemide koormust.

(5) Üha enam on aga hakatud teadvustama, et neurodegeneratiivsete haiguste mõju elanikkonnale on nii suur, et ükski liikmesriik ei suuda seda üksinda lahendada. Liikmesriikidel oleks seepärast kasulik kooskõlastada oma meetmed tugevama, paremini koordineeritud ja tõhusama tegevussuuna väljatöötamiseks Euroopa tasandil.

(6) 2. detsembril 2008 tunnistas konkurentsivõime nõukogu, et neurodegeneratiivsed haigused on valdkond, kus ühine kavandamine annaks liikmesriikide praegustele killustatud teadusalastele jõupingutustele olulist lisandväärtust. Seepärast võttis konkurentsivõime nõukogu vastu järeldused, milles tunnistas, et on vaja käivitada ühise kavandamise katsealgatus neurodegeneratiivsete haiguste, eelkõige Alzheimeri tõve vastu võitlemiseks, ning kutsus komisjoni üles esitama ettepaneku nõukogu soovituse vastuvõtmiseks.

(7) Neurodegeneratiivsete haiguste teadusliku uurimise ühine kavandamine aitaks kaasa oskuste, teadmiste ja vahendite ühendamisele, et edendada neurodegeneratiivsete haiguste vältimise, diagnoosimise ja ravi ning patsientidele ja ühiskonnale avaldatava koormuse leevendamise alaseid uuringuid.

(8) Liikmesriikide ühiste jõupingutuste tulemuslikkuse tagamiseks võitluses neurodegeneratiivsete haigustega peaksid liikmeriigid välja töötama strateegiliste teadusuuringute kava, mis põhineb ühisel lähenemisviisil neurodegeneratiivsete haiguste vältimisele, diagnoosimisele ja ravile.

(9) Ühiste meetmete tõhusa juhtimise tagamiseks peaksid liikmesriigid looma ühise juhtimisstruktuuri, kelle ülesanne on kehtestada koostöö ja koordineerimise ühised tingimused, eeskirjad ja kord ning jälgida strateegiliste teadusuuringute kava täitmist.

(10) Käesolevas soovituses püstitatud eesmärkide saavutamiseks peaksid liikmesriigid tegema komisjoniga koostööd, et uurida, milliste algatustega saaks komisjon liikmesriike abistada strateegiliste teadusuuringute kava väljatöötamisel ja rakendamisel.

(11) Komisjon peaks tegutsema korraldajana, võttes vastu täiendavaid meetmeid kõnealuse ühise kavandamise katsealgatuse rakendamiseks, ning andma nõukogule korrapäraselt aru algatuse rakendamisest. Lisaks peaks komisjon uurima, kuidas ühenduse rahastamisvahendite kaudu kõige paremini kaasa aidata strateegiliste teadusuuringute kava ja selle rakenduskava täitmisele, toetades ja täiendades liikmesriikide ja teiste sidusrühmade vahendeid ja meetmeid,

KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES:

1. töötama välja ühist arusaama, kuidas Euroopa tasandi koostöö ja koordineerimine teadusuuringute valdkonnas saab parandada neurodegeneratiivsete haiguste, eelkõige Alzheimeri tõve vältimist, diagnoosimist ja ravi;

2. töötama välja strateegiliste teadusuuringute kava, milles määratakse kindlaks neurodegeneratiivsete haiguste, eelkõige Alzheimeri tõve alaste teadusuuringute vajadused ja eesmärgid keskpikas ja pikas perspektiivis. Strateegiliste teadusuuringute kava peaks hõlmama rakenduskava, milles kehtestatakse prioriteedid ja tähtajad ning täpsustatakse rakendamiseks vajalikud meetmed ja vahendid.

2.1. Rakenduskava osana tuleks võtta järgmised meetmed:

1. määratleda asjaomased liikmesriikide programmid ja teadusuuringud ning vahetada nende kohta teavet;

2. tugevdada ühise kavandamise ja tehnoloogia ühise hindamise suutlikkust fundamentaalsete, kliiniliste, tervishoiu- ja sotsiaalteenindusalaste uuringute tasandil;

3. määratleda valdkonnad või teadusuuringud, milles oleks vaja koordineerimist või ühiseid projektikonkursse või vahendite ühendamist, näiteks uue vältimis- ja ravistrateegia, uue kuvamistehnoloogia ja uute biomarkerite väljatöötamine;

4. vahetada andmeid teabeallikate kohta ja parimaid tavasid sellistes valdkondades nagu tervishoiusüsteemide, sealhulgas pikaajalise hoolduse ja peresisese hoolduse korralduse võrdlemine;

5. jagada vajaduse korral olemasolevaid teadusuuringute infrastruktuure või arendada uusi infrastruktuure, nagu koordineeritud registrid ning vereproovide ja kudede pangad või loomkatsemudelite väljatöötamine kõnealuste haiguste uurimiseks;

6. ühendada neurodegeneratiivsete haiguste uurimise keskused, milles tegeldakse kliiniliste uuringute, diagnoosimiskriteeriumide ja -vahendite standardimisega, üheks võrgustikuks;

3. looma neurodegeneratiivsete haiguste, eelkõige Alzheimeri tõve uurimiseks ühise juhtimisstruktuuri, mille ülesanne on kehtestada ühised koostöö ja koordineerimise tingimused, eeskirjad ja kord ning jälgida strateegilise teadusuuringute kava täitmist;

4. tegema komisjoniga koostööd, et uurida, milliste algatustega saaks komisjon liikmesriike abistada ühise teadusuuringute kava väljatöötamisel ja rakendamisel, ning

KUTSUB KOMISJONI ÜLES:

1. nägema ette eri- ja täiendavad meetmed ühise kavandamise katsealgatuse toetamiseks. Osutatud meetmed peaksid hõlmama juhtimisstruktuuri toetamist ja strateegiliste teadusuuringute kava väljatöötamist, andmete ja teabe esitamist ning liikmesriikide ja Euroopa tasandil kõnealuse valdkonna taseme analüüsimist;

2. uurima, kuidas ühenduse rahastamisvahendite ja täiendavate meetmete abil kõige paremini toetada strateegiliste teadusuuringute kava ja selle rakendamist;

3. uurima võimalusi konsultatsioonide saamiseks rahvusvahelise tasandi tippteaduskeskustelt ja koostööks nendega kõnealusel teemal.

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] KOM(2008) 468.

[2] http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st13/st13668.en08.pdf

[3] http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st16/st16775.en08.pdf

[4] M. Flint Beal, Anthony E. Lang, Albert C. Ludolph. Neurodegenerative diseases: neurobiology, pathogenesis and therapeutics, Cambridge University Press 2005.

[5] http://ec.europa.eu/health/ph_information/dissemination/echi/docs/dementia2_en.pdf

[6] Alzheimer’s disease: Scientific, medical and societal implications, Synthesis and recommendations, INSERM, 2007 (Alzheimeri tõbi: teaduslikud, meditsiinilised ja ühiskondlikud mõjud; kokkuvõte ja soovitused, INSERM, 2007)

[7] Alzheimer Europe (2008) Dementia in Europe Yearbook 2008.

[8] 2009 Alzheimer’s disease facts and figures, US Alzheimer’s Association, http://www.alz.org/national/documents/report_alzfactsfigures2009.pdf

[9] Moise, P., Schwarzinger, M., Um M-Y (2004) Dementia Care in 9 OECD Countries: A comparative analysis, OECD Health Working Papers No 13, OECD, Paris.

[10] Alzheimer Plan 2008-2012 (Alzheimeri tõve kava 2008–2012), http://www.plan-alzheimer.gouv.fr/

[11] Living well with dementia: a National Dementia Strategy, UK Department of Health, 2008 http://www.dh.gov.uk/en/SocialCare/Deliveringadultsocialcare/Olderpeople/NationalDementiaStrategy/DH_083355

[12] http://www.mrc.ac.uk/Utilities/Documentrecord/index.htm?d=MRC004898

[13] http://www.scotland.gov.uk/Topics/Health/health/mental-health/servicespolicy/DFMH/dementia

[14] http://www.regjeringen.no/upload/HOD/Dokumenter%20KTA/DementiaPlan2015.pdf

[15] http://www.bmbf.de/en/10849.php

[16] http://www.swedishbrainpower.se/eng/about_us.htm.

[17] http://www.hrb.ie/, http://www.tcd.ie/Neuroscience

[18] http://www.minocw.nl/english/index.html

[19] http://www.ministerosalute.it

[20] http://www.isciii.es/htdocs/index.jsp

[21] ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/lifescihealth/docs/major_catalogue_complet.pdf

[22] http://era-age.group.shef.ac.uk

[23] http://www.neuron-eranet.eu

[24] http://www.neuron-eranet.eu/_media/newsLetter_January09.pdf

[25] KOM(2007) 630 (lõplik) http://ec.europa.eu/health/ph_overview/strategy/health_strategy_en.htm; http://ec.europa.eu/health/ph_overview/Documents/strategy_wp_et.pdf

[26] http://ec.europa.eu/health/ph_projects/2005/action1/action1_2005_10_en.htm

[27] http://ec.europa.eu/health/ph_information/reporting/docs/2008_dementiayearbook_en.pdf

[28] http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/mental/docs/pact_en.pdf

[29] http://eadc.alzheimer-europe.org/introduction.html

[30] http://www.adni-info.org/index.php?option=com_frontpage&Itemid=1

[31] ELT C, lk

[32] ELT C, lk

[33] Vabatahtlik konsulteerimine, ELT C, lk

[34] Vabatahtlik konsulteerimine, ELT C, lk