ET    ET  
 EUROOPA 
KOMISJON  
Strasbourg, 5.2.2013  
SWD(2013) 22 final 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile: 
Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv finantssüsteemi rahapesu ja 
terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta 
 
 ja  
 
Ettepanek: Euroopa Parlame ndi ja nõukogu määrus raha ülekandmisel edastatava 
teabe kohta 
 
 
 
{COM(2013) 44 final} 
{COM(2013) 45 final} 
{SWD (2013 ) 21 final }  
 
2 
 SISSEJUHATUS – VAJADUS AJAKOHASTADA KEHTIVAT RAHAPESU JA TERRORISMI 
RAHASTAMISE VASTAST RAAMISTIKKU  
EL on kehtestanud rahapesu ja terrorismi raha stamise vastase laiapõhjalise raamistiku. 
Aastate jooksul on eeskirju pideva lt ajakohastatud ja reguleerimis ala laiendatud, et kõrvaldada 
üha rohkem võimalusi, mida kurjategija d ja terroristid võivad kasutada. 
Kuid on jäänud veel rahapesuvõimalusi, mida ei  suuda välistada ükski  raamistik, ükskõik kui 
tugev see ka ei oleks. Hiljutine rahapesu juhtum panga HSBC kaudu on ainult üks näide 
sellest, mis võib juhtuda ebapiisava valvsuse ja kontrolli korral. Järjest suuremad trahvid, 
mida järelevalveasutused kohaldavad sellistel juhtudel, on kinnitus rahvusvahelisest tahtest 
tagada eeskirjade täitmine ja hoiatus teistele sidusrühmadele võimalike tagajärgede kohta, mis võivad tuleneda nende süsteemide mittetoimimisest.  
Reguleerivad asutused ja polii tikakujundajad ei saa jätta ri ske tähelepanuta. Kurjategijad 
otsivad pidevalt uusi nõrku kohti,  mida saaks ära kasutada. Ku ritegelikul teel saadud tulu 
maht, mida üritatakse finantssüsteemi kaudu pest a, et vajata selle eb aseaduslikku päritolu, on 
tõeliselt vapustav. ÜRO hiljutise uuringu kohase lt peaks rahapesuks kättesaadav rahasumma 
olema aastas ligikaudu 1,6 triljonit eurot, st 2,7  % ülemaailmsest SKPst. Samuti hinnati, et 
õiguskaitse organid saavad jälile  vähem kui 1 %-le pestud rahast  ja tegelikult konfiskeeritakse 
vähem kui 0,2 % sellistest  rahalistest vahenditest. 
Seepärast on käimas töö kehtivate rahvusvah eliste standardite ajakohastamiseks ja 
tugevdamiseks. Rahapesuvastane töökond (FAT F) avaldas 2012. aasta veebruaris uued 
läbivaadatud standardid ja  alustab 2013. aasta lõpus riik like õigusraamistike kooskõla 
hindamist. Uute standardite kohaselt võivad riiklikud ametiasutused võtta tõhusamaid meetmeid rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu kõigil tasanditel – alates kontot avavate 
pangaklientide kindlakstegemisest kuni uurimis eni, süüdistuse esitamiseni ja varade 
arestimiseni. Uued standardid aitavad pare mini võidelda korruptsiooni ja maksukuritegude 
teel saadud tulu „pesemise” vastu, nendega karm istatakse nõudeid suurema riskiga juhtudel ja 
võimaldatakse riikidel kasutada sihi pärasemat riskipõhist lähenemisviisi. 
Paralleelselt on ka Euroopa Komisjon vaadanud läbi ELi raamistiku ja avaldanud aprillis 
aruande kolmanda rahapesuvastase direktiivi kohaldamise kohta
1. 
Kõnealuse läbivaatamise tulemusel jõuti järeldus ele, et ELi raamistikku tuleb edasi arendada 
ja kohandada muutustele. Selle käigus tuleb ke skenduda rajapesu ja terrorismi rahastamise 
vastase korra tulemuslikkuse tõstmisele, lii kmesriikide eeskirjade täpsustamisele ja 
ühtlustamisele ning reguleerimisala laiendamise le, et hõlmata uusi ohtusid ja kõrvaldada 
nõrgad kohad. 
                                                 
1 Direktiiv 2005/60/EÜ rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise 
vältimise kohta. 
 
3 
 1. P ROBLEEMI OLEMUS  
Rahapesu ja terrorismi rahastamise probl eemid – keda ja kuidas see mõjutab? 
Ülemaailmsel tasandil ja kõigi poliitiliste jõudude lõikes ollakse üksmeelel, et finantssüsteemi 
ebapiisav kaitse kurjateg ijate või terroristide eest võib põhj ustada suurt kahju. Süsteemid, mis 
ei suuda tõkestada rahapesu ja  terrorismi rahastamist, seisavad silmitsi järgmisega:  
• ühiskonnaga seotud risk, mis tuleneb kuritege like ja terrorismiga seotud vahendite 
kasutamisest kuritegevuseks ja  terrorismi rahastamiseks; 
• negatiivne mõju majandusele, mis tuleneb rahvusvaheliste kapita livoogude häiretest, 
väiksematest investeeringutest ja aeglasemast majanduskasvust; 
• finantsturgude ebastabiilsus, mis tuleneb muude finantsvahendajate vastumeelsusest 
osaleda äritegevuses, maine kadumisest, usalduse vähenemisest ja usaldatavusriskidest. 
Erinevaid sidusrühmi mõjutab rahapesu ja  terrorismi rahastamine erinevalt: 
• need asjaomased üksused , kes kontrolli tegemise teel  peavad hoidma oma süsteemi 
turvalisena, kannavad vastutus t juhul, kui nende süsteem leitakse olevat ebaturvaline; 
• ametiasutused , kes peavad tugevdama eeskirju ning kaitsma süsteemi kurjategijate ja 
terroristide eest; 
• asjaomaste üksuste kliendid , kes peavad aktsepteerima suuremat kontrolli ja mõnel 
juhul ka piiratut juurdep ääsu teatavatele teenustele; 
• äriringkonnad , kes peab taluma kontrolli ja piiranguid, kuid kes saavad kasu 
usaldusväärsest ja turvalisest rahandussüsteemist; 
• rahapesu ja terrorismi rahastamise toimepanijad , kes pidevalt otsivad võimalusi 
süsteemi nõrkade kohtade ärakasutamiseks ja keda tuleb selle tegemisel takistada; 
• ELi kodanikud ja ühiskond , keda tuleb kaitsta terroris mi eest või kahju eest, mis 
tuleneb kuritegelikul teel saadud tulu pesemi se suurenemisest, või heaolu kahanemise 
eest, mis tuleneb maksudest kõrvalehoi dumisest ning turu terviklikkuse ja 
usaldusväärsuse kahjustamisest; 
• kolmandate riikide ühiskond ja valitsused , kui ELi süsteemi kasutatakse 
kuritegevuse ja korruptsiooni teel kõnealuste s riikides saadud tulu väljaviimiseks.  
 
ELi süsteem rahapesu ja terrori smi rahastamise tõkestamiseks 
EL on kehtestanud raamisiku, mille eesmärk on kaits ta finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi 
rahastamise eest.  Kõnealune raamistik põhineb p eamiselt rahvusvahelistel standarditel, mille 
on vastu võtnud FATF, mille üks asutajal iige on Euroopa Komisjon. ELi raamistiku 
eeskirjade kohaselt peavad finantseerimisasutused ning muud asjaomased üksused ja isikud võtma meetmeid tagamaks, et neid ei kasuta ta ära rahapesu ja terrorismi rahastamise 
eesmärkidel.   
 
Probleemide põhjused 
 
4 
 Kuna rahapesust ja terrorismi rahastamis est tulenevad ohud fina ntssüsteemile pidevalt 
muutuvad, peab nende tõkestamiseks ettenäht ud raamistik olema kindel, paindlik ja 
ajakohastatud.  Komisjoni talitused on kindlak s määranud kolm valdkonda, kus tuleb kehtivat 
raamistikku kohandada. 
1. Kehtivad eeskirjad ei ole kooskõlas hilj uti läbi vaadatud rahvusvaheliste rahapesu 
ja terrorismi rahastamise vastaste standarditega. Liikmesriikide vastastikuste 
hindamiste (rahapesuvastase töökonna või M oneyvali raames) tulemused osutavad, et 
kolmanda rahapesuvastase direktiivi ja FATF i soovituste vahel on teatavad ebakõlad.  
Lisaks on FATF teinud kehtivates soovitust es mitu muudatust, mis muudavad kehtiva 
raamistiku teatavad osad aegunuks.  Näiteks on vastastikuse hindamise aruannetes 
märgitud, et kolmanda rahapesuva stase direktiivi nõuded kliendi  s u h t e s  
rakendatava lihtsustatud hoolsusnõuete kohta ei ole kooskõlas F ATFi 
soovitustega.   Samuti on FATF laiendanud oma soovituste kohaldamisala suuremale 
hulgale riikliku taustaga isikutele.  Eb akõla rahvusvaheliste standarditega mõjutab 
halvasti liikmesriikide ja kogu Euroopa Liidu mainet.  
2. Kehtivaid ELi eeskirju tõlgendataks e eri liikmesriikides erinevalt. Komisjoni 
läbiviidud läbivaatamise käigus tehti kindl aks mitu valdkonda, kus kehtivaid eeskirju 
tõlgendatakse erinevalt.  Näiteks nõue teha kindlaks juriidilise isiku tegelikult kasusaav 
omanik ja statistiliste andmete ühtsus.  S ee ohustab siseturgu ja muudab piiriüleselt 
tegutsevatele ettevõtjatele eeskirjade järgimise keerulisemaks. 
3. Kehtivate ELi eeskirjade ebakõlad ja lüngad. Võttes arvesse rahapesu ja terrorismi 
rahastamisega seotud ohtude pidevat muutumist, peab ELi raamistik olema kindel ja paindlik.  Komisjoni läbiviidud läbivaatam ise käigus toodi esile probleemid kehtiva 
direktiivi reguleerimisalas seoses hasartmänguteenustega ja suure väärtusega kaupadega kauplevate isikutega, mille puhul  ei ole eeskirjad piisavalt ranged.  
Eeskirjade tugevdamine aitab kõnealus eid ohtusid vähendada ja muudab ELi 
õigusaktid rahvusvahelistest standarditest tõhusamaks. 
 
Alusstsenaarium 
Rahapesu ja terrorismi rahastamise ohu muutlik  olemus nõuab proportsionaalseid meetmeid.  
Meetmete võtmatajätmisel oleksid järgmised tagajärjed: 
1. ELi raamistik ei oleks kooskõlas rahvusvaheli ste standarditega.  Võ ttes arvesse ohtu, et 
liikmesriikide kohta esitatakse nõrgad vastastikuse hindamise aruanded, võivad liikmesriigid üritada kohandada oma õigusraamistikke, millega kaasneb killustumine ja ühtsuse puudumine. 
2. Ebakindlus, mis on tingitud eeskirjade erinev ast kohaldamisest liikmesriikide tasandil, 
jääks püsima ja kahj ustaks siseturgu. 
3. Suutmatus paremini suunata vahendeid rahapesu ja terrorismi rahastamise 
tõkestamiseks jätab ELi haav atavaks uutest ohtudest.   
2. S
UBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
Musta raha vood ja terror ismi rahastamine võivad kahjustada  rahandussektori stabiilsust ja 
mainet ning ohustada sisetu rgu. Ainult liikmesriigi tasa ndil võetavad meetmed võivad 
negatiivselt mõjutada ELi ühtset turgu ja  põhjustada killustumist. ELi meetmed on 
 
5 
 põhjendatud, et tõkestada rahape su ja terrorismi rahastamist ning tagada võrdsed tingimused 
kogu ELis.   
3. EL I ALGATUSE EESMÄRGID  
Rahapesuvastase raamistiku läbivaatamise ülde esmärk on kaitsta fina ntssüsteemi ja ühtset 
turgu kurjategijate eest, kes üritavad pesta eb aseaduslikul teel saadud tulu, või terroristide 
eest, kes üritavad rahastada terroristlikke ettevõtmisi või rühmitusi.  Komisjon on kindlaks 
määranud neli üldeesmärki, nimelt tugevdada sise turgu piiriülese keerukuse vähendamise teel, 
kaitsta ühiskonna huvisid kuritegevuse ja terrorismi eest, kaitsta Euroopa Liidu 
majanduslikku jõukust tõhusa majanduskeskkonna  tagamise teel ning edendada 
finantsstabiilsust, tagades rahandussüsteemi usaldusväärsuse, nõuetekohase toimimise ja 
terviklikkuse.  Neid toetatakse konkreetsete poliitikaeesmärkidega, mis on seotud rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase korra tulemuslikkuse parandamisega ja ELi rahandussüsteemi maine säilitamisega.  Probleemi põhjustega seotud tegevuseesmärgid täiendavad raamistikku, millega seoses on kaalutud mitmeid võimalusi õigusaktide muutmiseks. 
4. P
OLIITIKAVALIKUD  
Poliitikavalikute puhul hinnatakse mõjuhinnan gus erinevaid meetmeid, mille eesmärk on 
saavutada kolm tegevuspõhist poliitikaeesmärki.  
1. Seoses kooskõla tagamisega rahvusvaheliste standarditega  kaalutakse eri 
võimalusi seoses järgmisega:   
• maksukuritegude kaasamine ELi raamistikku; 
• riskipõhise lähenemisviisi kasutuselevõtt; 
• lähenemisviis seoses kolmandate riikid e rahapesuvastase korra samaväärsusega 
või mittesamaväärsusega; 
• riskipõhise järelevalve kehtestamine; 
• uute nõuete kehtestamine riig isiseste riikliku taustaga isikute ja rahvusvahelistes 
organisatsioonides töötavate riik liku taustaga isikute suhtes; 
• parim viis tegelikult kasusaavat oman ikku käsitleva teabe kättesaadavuse 
parandamiseks; 
• Rahaülekandeid käsitleva määruse kooskõllaviimine uute rahvusvaheliste 
standarditega (tegelikku kasusaajat käsitleva teabe kaasamine, erandid 
reguleerimisalast).   
2. Seoses kooskõla tagamisega riiklike ees kirjade vahel ja vajaduse korral 
paindlikkuse tagamisega nende rakendami sel kehtivate nõuete tugevdamise ja 
täpsustamise teel  kaalutakse eri võimalusi seoses järgmisega:  
 
6 
 • statistiliste andmete parem kogumine ja esitamine; 
• selle täpsustamine, kuidas kavatsetak se kohaldada 25 % künnist tegelikult 
kasusaava omaniku kindlaksmääramisel; 
• uute eeskirjade kehtestamine, millega täpsustatakse, et filiaalid ja tütarettevõtjad, 
kes asuvad teises liikmesriigis kui peakontor, kohaldavad vastuvõtva liikmesriigi eeskirju, ning koostöö tugevdamine päritolu liikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi 
järelevalveasutuste vahel; 
• halduskaristuste tugevdamine. 
  
3. Selle tagamiseks, et eeskirjad on risk ipõhised ja võtavad arvesse uusi 
esilekerkivaid ohtusid , kaalutakse eri võimalusi seoses järgmisega: 
• direktiivi reguleerimisala laiendamine nii, et lisaks kasiinodele oleks hõlmatud 
kogu hasartmängusektor; 
• rahapesu ja terrorismi rahastamise va staste nõuete ning andmekaitsenõuete 
koostoime täpsustamine; 
• nõrkade kohtade kõrvaldamine suure väärtusega kaupade sektoris; 
• rahapesu andmebüroode õiguste  ja koostöö tugevdamine. 
5. M
ÕJU HINDAMINE  
Ei ole võimalik esitada täpset kvantitatiivset hinnangut kasu koht a, mis tuleneb asjakohastest, 
rahvusvaheliselt kooskõlas olevatest eeskirj adest, mis on ühtsed kogu ühtsel turul. 
Maailmapank kirjeldab asjaomast kasu järgmiselt: „…rahapesu ja terrorismi rahastamise 
vastane tõhus raamistik annab riigile olulist kasu nii riigisisesel t kui ka rahvusvaheliselt. See 
kasu väljendub väiksemas kuritegevuses ja korr uptsioonis, finantseerimisasutuste ja turgude 
suuremas stabiilsuses, positiivses mõjus maja ndusarengule ja rahvusvahelisele mainele, 
tõhusamates riskijuhtimismeet odites riigi finantseerimisasut ustes ning turu suuremas 
terviklikkuses2.” 
Raamistiku kohandamine vastavalt rangematel e rahvusvahelistele standarditele koos 
täiendavate muudatustega, mis pandi ette ko misjoni läbi viidud läbivaatamisprotsessi 
tulemusel, peaksid tagama kogu raamistiku olulise tugevdamise. Kavandatud muudatused tähendavad järgmist: 
• laiema reguleerimisalaga võetakse arvesse täiendavaid ohtusid;  
• tugevdatakse piiriülest vastavust;  
• saavutatakse suurem kooskõl a riiklike eeskirjade vahel;  
• sihipärased ja riskipõhise d eeskirjad peaksid tagama parema tulemuslikkuse. 
                                                
 
2  Reference Guide to Anti-Money Laundering and Co mbating the Financing of Terrorism Second Edition 
and Supplement on Special R ecommendation IX, Maailmapank/Rahvu svaheline Valuutafond, 2006. 
 
7 
 Seoses kuludega  tunnistatakse mõjuhinnangus, et mõju kuludele on väga erinev ja sõltub eri 
sidusrühmade olukorrast. Rahapesu vastaste eeskirjade järgimis e olulisimad kulutegurid on 
seotud algsete ühekordsete kuludega, mis on seotud uue süsteemi kehtestamisega, 
koolitustega, konsultatsioonidega jms. Komisjoni eelmise uuringu3 põhjal on juba selge, et 
kõnealuste kulude suurus sõltub su urel määral vastavuse tagamise ks valitud strateegia laadist 
(nt keskendumine automaatsetele või käsitsi juhitavatele protsessidele). Samuti sõltub see 
sellest, mil määral on rahapesu ja terrorismi rahastamise oht seotud iga ettevõtja tegevuse laadiga. Kavandatud muudatu sed ei tohiks põhjendamatult mõjutada olemasolevaid 
asjaomaseid üksusi, kuna need on juba teinud in vesteeringuid oma süsteemidesse, mida peaks 
olema suhteliselt lihtne kohandada, ilma et oleks vaja teha uusi suuri investeeringuid. Sama ei 
saa paraku järeldada nende üksuste kohta, kes seni jäid rahapesuvastase raamistiku 
reguleerimisalast välja, kui peavad tuleviku s järgima rahapesu ja terrorismi rahastamise 
vastaseid eeskirju. See puudutab peamiselt hasartmängusektorit, mille puhul kuuluvad 
paljudes liikmesriikides riik like eeskirjade kohaldamisalasse  ainult tavapärased kasiionod
4. 
Kehtivate meetmete laiendamisel (nt riikliku taustaga isikute puhul) on kohustusliku kontrolli 
tegemiseks vaja täiendavaid vahendeid.  Laiema reguleerimisala tõttu on ka 
järelevalveasutuste koormus suurem.   
Keskendumine riskipõhisele lähenemisviisile mõjutab valitsusi (kes peavad korraldama 
riskide hindamist), pädevaid asutusi ning asjaomaseid isi kuid ja üksusi.  Samas saaks 
kõnealuseid kulusid kompenseerida sihipärasemate  ja tõhusamate meetmetega rahapesu ja 
terrorismi rahastamise ohu ärahoidmiseks, mis tähendab, et aega ja vahendeid ei kulutata 
tehnilisele vastavusele, mis ei pruugi võtta arvesse tegelikke oht usid.  Muudatused ei tohiks 
otseselt mõjutada kliente, kuigi  kohandatakse teavet, mida nad peavad esitama (nt kas nad on 
riikliku taustaga isikud või kas nad on äsja reguleerimisalasse kaasatud üksuse kliendid). 
Muu mõju  suhtes esitatakse mõjuhinnangus üksikasja lik ülevaade sellest, kuidas kavandatud 
meetmed mõjutavad järgmist.  
• Sidusrühmad – nii need, kes kuuluvad keh tiva raamistiku reguleerimisalasse, kui ka 
need, keda mõjutavad uued eeskirjad. 
• Põhiõigused, mille puhul on eriti oluline ta gada asjakohane tasakaal rahapesu ja 
terrorismi rahastamise vastaste meetmete tulemuslikkuse ning andmekaitse järgimise 
ja eraelu puutumatuse vahel.  
• VKEd, mille puhul eristatakse mõju VKEdele , mis kuuluvad rahapesu ja terrorismi 
rahastamise vastase raamistiku reguleerim isalasse, ja mõju VKEdele üldiselt. 
• Keskkond – olulist mõju ei ole ette näha. 
• Rahvusvahelise mõõtme puhul tuleb praegust lähenemisviisi kolmandate riikide 
samaväärsuse tunnustamisele kohandada ri skipõhise lähenemisviisiga, mis peaks 
seega tähendama, et geograafiline asukoht on tulevikus ainult üks tegur rahapesu ja 
terrorismi rahastamise laiemal hindamisel. 
6. V ALIKUVÕIMALUSTE VÕRDLUS  
Poliitikavalikute sutes jõutakse mõjuhinnangus järeldusele, et asja kohane on rahvusvaheliste 
standardite rakendamisel kasutada ühtset ELi lähenemisviisi, mille raames nähakse ette 
                                                 
3  Europe Economics: Study on the Cost of Complian ce with Selected FSAP M easures, 5. jaanuar 2009. 
4  Seda käsitletakse põhjalikumalt V lisas. 
 
8 
 täiendav ühtlustamine kooskõla tugevdamiseks sise turul ja piisav pain dlikkus, mis võimaldab 
liikmesriikidel vastata uutele ja suurenevatele ohtudele.  
Poliitikavalikute puhul võetakse mõjuhinn angus arvesse mitmeid konkreetseid 
poliitikavaldkondi koos järgnevate kindlaks tehtud probleemidega. 
1. Kehtivad eeskirjad ei ole kooskõlas hilj uti läbi vaadatud rahvusvaheliste rahapesu 
ja terrorismi rahastamise vastaste standarditega:  rahvusvaheliste standardite 
täitmiseks tuleb võtta meetmeid, mis võtavad arvesse ühtse turu eripära.  Seda silmas 
pidades jõutakse mõjuhinnangus järeldusele,  et kehtiva raamistiku muutmisel tuleks 
võtta arvesse järgmist:  
• maksukuriteod – lisatakse eelkuritegude hulka; 
• riiklik riski hindamine – nähakse ette koos valikuvõimalusega kaasata riigiülese 
hindamise elemente; 
• kliendi suhtes rakendatavad lihtsu statud ja tugevdatud hoolsusmeetmed – 
vaadatakse läbi, et viia kooskõlla  rahvusvaheliste standarditega; 
• kolmanda riigi samaväärsus – v aadatakse läbi, et keskenduda 
„mittesamaväärsetele” riikidele; 
• riskipõhine lähenemisviis jä relevalvele – sellele pöörat akse erilist tähelepanu, 
võimalusega näha ette sektoripõhised juhised; 
• riikliku taustaga isikud – direktii viga tehakse ettepanek laiendada 
reguleerimisalasse kuuluva te isikute kategooriat. 
• tegelikult kasusaavat omanikku käsitlev a teave – tehakse kättesaadavaks nii 
pädevatele asutustele kui ka  asjaomastele üksustele. 
• elektroonilised rahaülekanded – m uudetakse määrust 1781/2006, et kaasata 
FATFi standardite hiljutised muudatused ja võtta arvesse ko misjoni läbiviidud 
läbivaatamist.   
2. Kehtivaid ELi eeskirju tõlgendataks e eri liikmesriikides erinevalt: kuna 
liikmesriigid kohaldavad kehtivate ELi õigusaktide kohaldamisel erinevat lähenemisviisi, tuleb raamistikku täiendava lt ühtlustada.  Samas ei pruugi täielik 
ühtlustamine olla tingimata parim lahendus  rahapesu ja terrorismi rahastamise 
tõkestamiseks ELis.  Võttes arvesse, et es ile kerkivate ohtudele vastamiseks on vaja 
teatavat paindlikkust, jõutakse mõjuhinnangus järeldusele, et direkt iiviga tuleks ette 
näha järgmised muudatused:  
• statistilised andmed – tuleb parandada  statistiliste andmete kogumist ELis; 
• „tegelikult kasusaava omaniku” määratlust täpsustatakse; 
• päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi järelevalveasutuste ülesandeid 
täpsustatakse; 
• halduskaristused ühtlustat akse teataval määral. 
 
3. 
Kehtivad eeskirjad ei võta nõuetekohaselt  arvesse uusi rahapesu ja terrorismi 
rahastamisega seotud ohtusid: vajadus tugevdatud, kuid pai ndlike meetmete järele 
seoses uute ja suurenevate ohtudega osutab sellele, et tuleks ette näha riskipõhised, 
kuid mitte liiga üksikasjalikult sätestat ud meetmed.  Mõjuhinnangus jõutakse 
järeldusele, et asjakohane on teha õigusaktides järgmisi muudatusi: 
 
 
9 
 • hasartmängud – direktiivi reguleerimisala tu leks laiendada, et hõlmata igat laadi 
hasartmängud; 
• andmekaitse eeskirjad – tuleks täpsus tada, et saaks nõuetekohaselt kohaldada 
rahapesu ja terrorismi rahastamise vastaseid eeskirju; 
• kaupadega kauplevad isikud – reguleerimis alasse kaasamise ja kliendi suhtes 
kohaldatava nõuetekohase hoolsuse puhul kehtivat künnist vähendatakse 7 500 
eurole; 
• rahapesu andmebüroode vaheline koost öö – direktiivi säte tega koostööd 
tõhustatakse. 
7. J ÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Komisjon on asutamislepingu täitmise järelevalv aja ja seepärast kontro llib ta seda, kuidas 
liikmesriigid rakendavad kolmanda rahapesuvastase direktiivi ja rahakandeid käsitleva määruse muudatusi.  Vajaduse ja taotluse  korral aitavad komis joni talitused kogu 
rakendusperioodi jooksul liikmesriike õigus aktide muudatusi rakendada, korraldades 
ülevõtmisteemalisi seminare kõigis liikme sriikides või kahepoolseid kohtumisi. Kui 
liikmesriik ei suuda täita liidu õigusaktide rakendamise ja kohaldamisega seotud ülesandeid, 
järgib komisjon vajaduse  korral aluslepingu artikli  258 kohast menetlust.  
Komisjon teeb koostööd Euroopa järelevalvea sutuste rahapesuvastase ühiskomiteega, kes 
eelkõige koostab aruandeid kolmanda rahapesuvast ase direktiivi rakendamise kohta teatavates 
valdkondades, et jälgida uue õigusraamistiku kohal damist. Rahapesu ja terrorismi rahastamise 
tõkestamise komitee võiks olla foorum kohaldamisega seotud teabe jagamiseks. Samuti võivad komisjoni talitused kasutada sidusrü hmade või liikmesriikide teostatud uuringute 
tulemusi, samuti erasektori sidusrühmadega toimunud kohtumistelt saadud tagasisidet. Vajaduse korral kaalutakse ka vä lisuuringu tellimise võimalust.  
Rahapesuvastase direktiivi kohaldamist jälgitakse ka kaudselt FATFi (15 ELi liikmesriiki ja 
töökonna liiget) ja Moneyvali (ülejäänud 12 liikmesriiki ja liig et) raames toimuva 
vastastikuse hindamise käigus. Vastastikuna hindamine on esmatähtis ja range protsess, 
millega tagatakse, et liikmesriigid täidavad  nii õigusaktides kui ka praktikas FATFi 
rahvusvahelisi standardeid, millest on tuletat ud enamik kolmanda rahapesuvastase direktiivi 
nõudeid. Hindamine viiakse iga riigi puhul läbi ligikaudu iga 5–7 aasta järel ja seda võidakse 
täiendada järelaruannetega, tavaliselt iga 2 aasta järel (või sage damini, kui tuvastatud 
puudused seda nõuavad).  
 K
OKKUVÕTE  
Komisjon on seisukohal, et käeolevas mõjuhinna ngus kirjeldatud ja analüüsitud eelistatud 
valikuvõimalused on proportsion aalsed eesmärkidega. Asjakohase  ja paindliku lähenemisviisi 
kohaldamine võimaldab liikmesriikidel võtta asjakohaseid meetmeid, et hoida ära olulisi ohtusid liikmesriigi tasandil. Protsesside kaas amine ELi tasandil paremaks koordineerimiseks 
ja riigiüleste lähenemisviisid e arendamiseks koos täiendava ühtlustamisega teatavates 
valdkondades peaks tagama ka ELi eesmärkide saavutamise. Kuigi rahapesu ja terrorismi 
rahastamise vastase tõhusa raamistikuga kaasnevad asjaomastele üksustele märkimisväärsed kulud, on komisjon seisukohal, et ra hapesu ja terrorismi rahast amise tõkestamisest tulenev 
 
10 
 kasu (mida on märksa keerulisem mõõta) kaal ub jätkuvalt üle kulud, sealhulgas raamistiku 
muutusega kaasnevad kulud.