ARVAMUS nr 7/2020

(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõikele 4),

mis lisatakse komisjoni aruandele Euroopa Kestliku Arengu Fondi rakendamise kohta (COM(2020) 224 final)

(2020/C 353/01)

SISUKORD

Punkt Lehekülg Sissejuhatus 1-4 3 Kontrollikoja arvamuse ulatus ja ajastus 1 3 Rakendamisaruanne 2 3 Meie arvamus 3-4 3 Rakendamisaruanne ei vasta mõnele peamisele nõudele 5-14 4 Kriteeriumid 5-6 4 Rakendamisaruanne põhineb pigem piiratud kui täielikul hindamisel 7-10 4 Läbivaatamine ei hõlmanud EFSD tööprotsesse 11-12 4 Rakendamisaruanne avaldati hilinenult 13-14 5 EFSD esialgset toimimist, juhtimist ja tulemuslikkust ei ole veel täielikult hinnatud 15-49 5 Täiendavuse ja tulemuslikkuse aspektide kohta on vähe teavet 15-35 5 Kriteeriumid 15-16 5 EFSD suutlikkust kaasata täiendavaid investeeringuid võib olla ülehinnatud 17-20 6 Rakendamisaruandes puudub teave EFSD panuse kohta erasektori vahendite kaasamisel 21-22 7 Rakendamisaruande järeldused mitterahalise täiendavuse ja EFSD tulemuslikkuse kohta uuenduslike toodete pakkumisel põhinevad peamiselt prognoosidel 23-26 7 Kuna EFSD rakendamine on varajases etapis, ei ole võimalik hinnata fondi panust kestliku arengu eesmärkide saavutamisse või rände algpõhjustega tegelemisse 27-32 8 Rakendamisaruandes ei selgitata erinevusi EFSD määruse tähtaegade ja rakendamise tegeliku kiiruse vahel 33-35 8 Rakendamisaruandes ei kajastata piisavalt mõningaid EFSD toimimise ja juhtimisega seotud küsimusi 36-49 9 Kriteeriumid 36-37 9 Formaliseerimata strateegiline suunitlus õõnestab läbipaistvust 38-41 9 Praegune programmide portfell ei kajasta kavatsust tagada mitmekülgne temaatiline kaetus 42-44 10 Tagatiste hinnastamiseks kasutatavaid riskihindamisvahendeid tuleb edasi arendada 45-49 10 Lisakaalutlused EFSD järelevalve- ja hindamisraamistiku kohta 50-62 11 Kriteeriumid 50-53 11 EFSD loomise ettepanekule ei olnud lisatud mõjuhinnangut 54-55 12 EFSD tagatisfondi kasutamist ja toimimist ei ole veel hinnatud 56-58 12 Puudused tulemuste raamistikus 59-62 13 Järeldused 63-68 13

EUROOPA LIIDU KONTROLLIKODA,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 287 lõike 4 teist lõiku;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid (1);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. septembri 2017. aasta määrust (EL) 2017/1601, millega luuakse Euroopa Kestliku Arengu Fond (EFSD), EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond (2) (edaspidi „EFSD määrus“), ning eelkõige selle artikli 17 lõikeid 1 ja 2;

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Kestliku Arengu Fondi rakendamise kohta (3) vastavalt EFSD määruse artikli 17 lõikele 1;

arvestades, et EFSD määruse artikli 17 lõigete 1 ja 2 kohaselt lisatakse komisjoni poolt Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavale aruandele (EFSD esialgse toimimise, juhtimise ja EFSD määruse eesmärkide saavutamisse antud tegeliku panuse kohta) ning komisjoni hindamisaruandele EFSD tagatisfondi kohta kontrollikoja arvamus,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE:

SISSEJUHATUS

Kontrollikoja arvamuse ulatus ja ajastus

1. Komisjon esitas 28. mail 2020 seadusandliku ettepaneku ( 4 ) kehtiva EFSD määruse muutmiseks, et pikendada selle kestust ja laiendada geograafilist kohaldamisala ning suurendada selle alusel antavat ELi tagatist. 2. juunil 2020 avaldas komisjon EFSD määruse artikli 17 lõike 1 kohase aruande EFSD rakendamise kohta (edaspidi „rakendamisaruanne“) ( 5 ) . Aruandele oli lisatud EFSD ja EFSD tagatisfondi 14. jaanuaril 2020 koostatud sõltumatu rakendamisaruanne (edaspidi „välishindamise aruanne“), mille komisjon avaldas 4. juunil 2020 oma veebisaidil ( 6 ) . Euroopa Ülemkogu otsustas oma 17.–21. juuli 2020. aasta erakorralisel kohtumisel, et mitmeaastast finantsraamistikku 2014–2020 ei muudeta ( 7 ) . Nende sündmuste tõttu otsustasime oma arvamuses keskenduda rakendamisaruandele ja mitte osutada komisjoni seadusandlikule ettepanekule.

Rakendamisaruanne

2. EFSD määruse artikli 17 lõike 1 kohaselt koostab komisjon „esialgse hinnangu toimimise, juhtimise ja käesoleva määruse eesmärkide saavutamisse antud tegeliku panuse kohta“. Sellele regulatiivsele sättele viidates kirjeldatakse komisjoni rakendamisaruandes seda kui „asjakohasuse, tõhususe, tulemuslikkuse, sidususe ja lisaväärtuse peamiste hindamiskriteeriumide esialgset hindamist“.

Meie arvamus

3. Käesolev arvamus tugineb järgmistele kaalutlustele: — kas rakendamisaruanne vastab EFSD määruse artikli 17 lõike 1 nõuetele; — kas rakendamisaruanne täidab EFSD esialgse toimimise, juhtimise ja tulemuslikkuse hindamise eesmärki; — kas EFSD-l on terviklik järelevalve- ja hindamisraamistik.

4. Meie arvamuse koostamisel ei ole kasutatud samu protseduure, mida me kasutaksime eriaruande koostamisel.

RAKENDAMISARUANNE EI VASTA MÕNELE PEAMISELE NÕUDELE

Kriteeriumid

5. EFSD määruse artikli 17 lõike 1 kohaselt peab komisjon 31. detsembriks 2019 hindama EFSD esialgset toimimist, juhtimist ja määruse eesmärkide saavutamisse antud tegelikku panust ning esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule hindamisaruande, mis sisaldab määruse kohaldamise sõltumatut välishindamist.

6. Parema õigusloome suuniste kohaselt tuleks hindamisel järgida selgelt määratletud ja usaldusväärset metoodikat, mille eesmärk on koguda objektiivset infot. Hindamised peavad hindama vähemalt tulemuslikkust, tõhusust, asjakohasust, sidusust ja ELi lisaväärtust või sisaldama selgitust selle kohta, miks seda ei ole tehtud ( 8 )

Rakendamisaruanne põhineb pigem piiratud kui täielikul hindamisel

7. Kuigi rakendamisaruandes viidatakse EFSD määruse artikli 17 lõikele 1, ei nimeta komisjon seda enam hindamisaruandeks. Rakendamisaruandes esitatakse komisjoni hinnang EFSD esialgse toimimise, juhtimise ja EFSD määruse eesmärkide saavutamisse antud panuse kohta. See põhineb väliskonsultantide antud sõltumatul hinnangul.

8. Hindamise ja analüüsi vahelist erinevust kirjeldatakse komisjoni parema õigusloome suunistes järgmiselt: „Hindamine on põhjalikum kui analüüs selle kohta, mis on juhtunud; selles uuritakse, miks midagi toimus (ELi sekkumise roll) ja võimaluse korral ka seda, kui palju see olukorda on muutnud. Selles tuleks vaadelda laiemat perspektiivi ning esitada olemasolevate tõendite põhjal olukorra kohta sõltumatu ja objektiivne arvamus“ ( 9 )

9. Välishindamise aruandes selgitatakse, et kuigi hindamisel kasutatud metoodika ja struktuur järgisid hindamistel kasutatavat käsitlusviisi, tuleks dokumenti käsitada EFSD analüüsi, mitte hindamisena. Põhjus on selles, et „teatud EFSD tegevus oli alles alanud“ ja et „kohati peab analüüs olema hinnangulisem ja esialgsem kui tavapärane hindamine“ ( 10 )

10. Peale selle märgiti konsultantide koostatud välishindamise aruandes, et nende tööd mõjutasid mitmed piirangud: — töö tehti väikese meeskonna ja piiratud eelarvega; — ei külastatud ELi delegatsioone ega EFSD toetust saavaid projekte, vaid küsitleti telefoni teel ELi delegatsioonide töötajaid ja konsulteeriti nendega; — väheste segarahastamist saanud projektide rakendamisel oli tehtud märkimisväärseid edusamme ning hindamistöö lõppedes oli 28-st heakskiidetud tagatisprogrammist 25 veel allkirjastamata ja ettevalmistusetapis. Nende piirangute tõttu tugineti suures ulatuses vestlustele ja kohati oli vähe otseseid tõendeid (11).

Läbivaatamine ei hõlmanud EFSD tööprotsesse

11. Välishindamise aruandes märgitakse, et EFSD ülesehitus nõuab üksikasjalikumat läbivaatamist, kui oli võimalik hindamisaruandes. Sellest tulenevalt soovitatakse teha läbivaatamise, mis hõlmaks peakorteri ja ELi delegatsioonide tööprotsesse, rolle ja ülesandeid, nende suutlikkust, töötajate oskusi ja koolitust ning teadmiste haldamist ( 12 ) . Komisjoni rakendamisaruandes nõustutakse välishindamises esitatud soovitusega vaadata läbi EFSD tööprotsessid ning soovitatakse, et seda käsitletaks EFSD+ kui EFSD kavandatud õigusjärglase jaoks loodava uue finantsstruktuuri käimasolevas läbivaatamises ( 13 )

12. Oleme seisukohal, et EFSD tööprotsesside läbivaatamine (mida rakendamisaruandes ei tehta) on EFSD toimimise ja juhtimise esialgsel hindamisel keskse tähtsusega.

Rakendamisaruanne avaldati hilinenult

14. Välishindamise tulemustel põhinev komisjoni rakendamisaruanne avaldati 2. juunil 2020, kaheksa kuud pärast välishindamisega hõlmatud perioodi lõppu ja viis kuud pärast EFSD määruse artikli 17 lõikes 1 sätestatud komisjoni hindamise tähtaega.

EFSD ESIALGSET TOIMIMIST, JUHTIMIST JA TULEMUSLIKKUST EI OLE VEEL TÄIELIKULT HINNATUD

Täiendavuse ja tulemuslikkuse aspektide kohta on vähe teavet

Kriteeriumid

15. EFSD määrus sisaldab EFSD eesmärkide kohta järgmist: „EFSD eesmärk on [—] toetada investeerimist ja paremat juurdepääsu rahastamisele, eelkõige Aafrikas ja Euroopa naabruses, et soodustada kestlikku ja kaasavat majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning edendada partnerriikide sotsiaal-majanduslikku vastupanuvõimet, [—] pöörates erilist tähelepanu kestlikule ja kaasavale majanduskasvule, inimväärsete töökohtade loomisele, soolisele võrdõiguslikkusele ning naiste ja noorte mõjuvõimu suurendamisele, sotsiaal-majanduslikele sektoritele ning mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, samal ajal maksimeerides täiendavust, pakkudes uuenduslikke tooteid ja kaasates eraerasektori vahendeid“ (17). „„täiendavus“ – põhimõte, millega tagatakse, et EFSD tagatisena antav toetus aitab kaasa kestlikule arengule toimingutega, mida ilma EFSD tagatiseta ei oleks saanud teha või mis saavutavad positiivsed tulemused suuremal määral, kui oleks võimalik ilma toetuseta. Täiendavus tähendab samuti erasektori vahendite kaasamist ja turutõrgete või investeerimisolukordadega, mis ei ole optimaalsed, tegelemist ning investeeringu kvaliteedi, kestlikkuse, mõju või ulatuse parandamist. Nimetatud põhimõttega tagatakse samuti, et EFSD tagatise toimingud ei asenda liikmesriikide, erasektori ega muudest liidu või rahvusvahelistest vahenditest antavat toetust ning peavad vältima teiste avaliku ja erasektori investeeringute väljatõrjumist. [—]“ (18). „EFSD juhindub ELi lepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkidest ja ELi toimimise lepingu artiklis 208 sätestatud liidu arengukoostöö poliitikast ning rahvusvaheliselt kokku lepitud arengu tõhususe põhimõtetest. EFSD aitab kaasa tegevuskava 2030 kestliku arengu eesmärkide saavutamisele, eriti vaesuse kaotamisele ja, kui see on asjakohane, Euroopa naabruspoliitika rakendamisele, et tegeleda rände konkreetsete sotsiaal-majanduslike algpõhjustega ning edendada oma päritoluriiki tagasi pöörduvate rändajate kestlikku taasintegreerimist ning tugevdada transiidi- ja vastuvõtvaid kogukondi“ (19). „EFSD aitab rakendada Pariisi kokkulepet, suunates investeeringuid kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist edendavatesse sektoritesse“ (20).

16. Lisaks on EFSD määruse põhjendustes märgitud järgmist: „Selleks et täita liidu poliitilisi kohustusi seoses kliimameetmete, taastuvenergia ja ressursitõhususega, tuleks vähemalt 28 % EFSD tagatise kaudu rahastatud vahendeid ette näha nende sektoritega seotud investeeringutele“ (21).

EFSD suutlikkust kaasata täiendavaid investeeringuid võib olla ülehinnatud

17. Märkisime oma arvamuses nr 2/2016, et avaliku sektori investeeringute abil kaasatud summasid ei ole lihtne kindlaks määrata ( 22 ) . OECD arenguabi komitee on teinud ettepaneku meetodi kohta, ( 23 ) ( 24 ) millega teha kindlaks avaliku sektori investeeringute panus täiendavate vahendite kaasamisse. Allpool esitatakse kokkuvõte meetodi kõige olulisematest elementidest: — kui projekti rahastamiseks antud laenu tagamiseks kasutatakse avaliku sektori vahendeid, loetakse tagatud laen avaliku sektori vahendite abil kaasatuks. Mis tahes täiendavat rahastamist lisaks laenule ei loeta tagatise abil võimendatuks; — kui avaliku sektori eraldatud rahastamist kasutatakse osana mitme poole antud laenust (sündikaatlaenust), võetakse iga laenuandja osa arvesse proportsionaalselt. Teisisõnu, selle asemel, et kajastada kogu kaasatud summa tänu avaliku sektori eraldatud rahastamisele saaduna, tunnustatakse ka teiste poolte panust; — omakapitaliinvesteeringute puhul ei hõlma avaliku sektori vahendite abil kaasatuks loetud summa varasemaid investeeringuid. Kui investeeringus on osalenud mitu avaliku sektori asutust, omistatakse erasektorist kaasatud summad proportsionaalselt igale neist asutustest.

18. Finantsmääruses määratletakse finantsvõimendus kui „rahastamiskõlblikele lõplikele vahendite saajatele võimaldatava tagastatava rahastamise summa ja liidu pakutava rahalise toetuse summa suhe“ ( 25 ) . Märkisime oma eriaruandes nr 19/2016, et rahastamisvahendite abil kaasatud täiendavate investeeringute näitaja on tõenäoliselt ülehinnatud, kuna kõik projekti kaasatud rahastamisallikad ei ole ELi panuse tulemus ( 26 ) . Märkisime oma eriaruandes nr 16/2014, et „kontrollikoja uuritud 30 [kombineeritud toetuse] projektist 15 puhul puudus veenev analüüs, mis oleks näidanud, et laenu võtmiseks vajatakse toetust [—]. Olenevalt konkreetsest juhtumist täheldati, et investeeringuid oleks võinud teha ka ilma toetuseta“ ( 27 )

19. Rakendamisaruandes jõutakse järeldusele, et EFSD abil kaasatakse märkimisväärsel hulgal muid rahalisi vahendeid, sealhulgas erasektori kaasrahastamist, ( 28 ) ning see pakub rahaliste vahendite täiendavust ( 29 ) . Rakendamisaruandes kirjeldatakse, mil määral EFSD kaasab täiendavaid vahendeid, ja osutatakse välishindamise aruandes arvutatud EFSD keskmisele finantsvõimenduse näitajale. Selle näitaja saamiseks jagatakse kõigi EFSD toetatavate toimingute jaoks EFSD raames heaks kiidetud segarahastamise ja tagatiste kogusumma muudest allikatest pärit investeeringute kogusummaga. 2019. aasta septembri andmete põhjal hinnati välishindamisel EFSD keskmiseks finantsvõimenduseks 10,04 ( 30 ) . Rakendamisaruande kohaselt „näitab see, et EFSD mudel on suurema hulga raha ligimeelitamisel tulemuslik“ ( 31 )

20. Oleme seisukohal, et rakendamisaruandes esitatud finantsvõimenduse määr, mis näitab EFSD suutlikkust kaasata täiendavaid investeeringuid, ei ole piisavalt usaldusväärne ja võib olla ülehinnatud. Eelkõige mõjutavad seda järgmised probleemid: — EFSD finantsvõimenduse hinnangu aluseks on liiga optimistlik arvutus, mis põhineb eeldusel, et ilma EFSDta midagi ei investeerita (32); — kõik välishindamise käigus keskmise finantsvõimenduse näitaja arvutamiseks kasutatud andmed pärinesid rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadilt (DG DEVCO); (33) ei ole selge, mil määral välishindamise koostaja neid sõltumatult kontrollis; — välishindamise aruandes leitakse küll, et tõenäoliselt suurendas EFSD toetus aruandes esitatud võimendatud summat selles mõttes, et EFSD toetatud toiminguid ei oleks ilma EFSD toetuseta ellu viidud, kuid mööndakse samas, et ka vastupidist ei ole võimalik tõendada (34).

Rakendamisaruandes puudub teave EFSD panuse kohta erasektori vahendite kaasamisel

21. EFSD üks peamisi eesmärke on erasektori panustatava täiendava rahastamise kaasamise hoogustamine. Kuigi rakendamisaruandes järeldatakse, et EFSD kaasab märkimisväärses summas täiendavat raha, sealhulgas erasektori kaasrahastamist (vt punktid 17–20), ei sisalda see siiski konkreetseid järeldusi ega teavet EFSD tulemuslikkuse kohta eelkõige erasektori vahendite kaasamisel.

22. Välishindamise aruanne annab rohkem teavet EFSD tulemuslikkuse kohta erasektori vahendite kaasamisel. Välishindamise aruandes tehakse vahet puhtalt erasektori vahendite ja finantseerimisasutustelt saadud raha vahel, mida välishindamise aruande kohaselt võib liigitada erakapitaliks tulenevalt nende asutuste suurtest võlakirjade emiteerimise programmidest kapitaliturgudel. Eelkõige märgitakse aruandes, et puhtalt erasektori vahendite osakaal segarahastamises oli suhteliselt väike. Näiteks Sahara-taguses Aafrikas moodustas see umbes 5–10 % kogu muust rahastamisest ( 35 ) . Aruandes märgitakse ka, et tagatiste abil võiks kaasata palju rohkem puhtalt erasektori vahendeid (samas jääb see vaid oletuseks) ( 36 ) . Sellega seoses soovitatakse, et erasektor jaotataks omakorda allsegmentideks ning et konkreetsete investorirühmade jaoks töötataks välja kohandatud riskivähendamispaketid ( 37 ) . Rakendamisaruandes nõustub komisjon nende soovitustega ( 38 )

Rakendamisaruande järeldused mitterahalise täiendavuse ja EFSD tulemuslikkuse kohta uuenduslike toodete pakkumisel põhinevad peamiselt prognoosidel

23. Välishindamise aruandele viidates järeldatakse rakendamisaruandes, et täiendavus projektide tasandil näib olevat suur ja kvalitatiivselt põhjendatud, kuid harva kvantifitseeritud ( 39 ) . Välishindamise aruandes esitatud üksikasjalikum teave näitab siiski, et see järeldus tuleneb tegelikult mitmes projektidokumendis sisalduval esialgsel teabel põhinevast uuringust. Nimetatud uuringu põhjal märgitakse välishindamise aruandes, et enamasti annavad projektidokumendid tunnistust positiivsest mõjust paljudele täiendavuse kriteeriumidele, mis tundub väga positiivne; samas näib valitsevat teatav segadus projektide endi täiendavuse ja neile antud ELi toetuse täiendavuse vahel ( 40 )

24. Jällegi välishindamise aruandele viidates märgitakse rakendamisaruandes, et poliitika tasandil on näiteid sellest, et EFSD on toetanud või tugevdanud poliitika muutmist ( 41 ) . Selle järelduse toetamiseks puuduvad aga kindlad tõendid. Järeldus näib põhinevat välishindamise aruandes kasutatud sõnastusel, mis seda järeldust tegelikult ei toeta. Välishindamise aruandes märgitakse, et „on mõningaid näiteid sellest, et võidakse saavutada ka poliitika täiendavus [—], st olukord, kus projekt toob kaasa või tugevdab või väljendab muutust poliitikas“ ( 42 ) . Eelnev ei tõenda aga, et EFSD tulemusel on poliitika tegelikult muutunud.

25. Rakendamisaruanne sisaldab samuti põhjendamata järeldusi EFSD ja eelkõige selle tagatiste potentsiaali kohta testida ja töötata välja uusi finantstooteid ( 43 ) . Aruandes ei selgitata ega näitlikustata, kuidas see peaks praktikas toimuma.

26. Välishindamise aruandes märgitakse, et EFSD suudab edendada mitmeid innovatsioonivorme projektide tasandil. Aruandes tuuakse selle kohta mitu näidet ( 44 ) . Samas aga märgitakse, et kõik need näited oleksid olnud võimalikud ka enne EFSD loomist kasutatud segarahastamisvahenditega ( 45 )

Kuna EFSD rakendamine on varajases etapis, ei ole võimalik hinnata fondi panust kestliku arengu eesmärkide saavutamisse või rände algpõhjustega tegelemisse

27. Muu hulgas on EFSD eesmärk aidata kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele. Rakendamisaruandes jõutakse järeldusele, et EFSD lähenemisviis on äärmiselt asjakohane „uue kestliku arengu eesmärkidel põhineva ülemaailmse arengu rahastamismudeli“ ja kahe asjaomase piirkonna (Sahara-taguse Aafrika ja ELi naabruspoliitika piirkondade) investeerimisvajaduste seisukohast ( 46 ) . Samuti järeldatakse, et EFSD poliitiline fookus ja ettevalmistusjärgus olevad projektid on hästi kooskõlas kestliku arengu prioriteetide ja eesmärkidega ( 47 ) . Küll aga ei anta mingit teavet EFSD tegeliku panuse kohta kestliku arengu eesmärkide saavutamisse. Samuti ei käsitleta rakendamisaruandes konkreetselt vaesuse kaotamist.

28. EFSD eesmärk on ka aidata tegeleda rände konkreetsete sotsiaal-majanduslike algpõhjustega, edendada oma päritoluriiki tagasi pöörduvate rändajate kestlikku taasintegreerimist ning tugevdada transiidi- ja vastuvõtvaid kogukondi. Rakendamisaruandes nimetatakse vaid esimest allkirjastatud tagatislepingut hea näitena sellest, kuidas tegeleda rände algpõhjustega (käsitledes suuri riske, mis raskendavad ELi naaberriikides ja Sahara-taguses Aafrikas alateenindatud kogukondades tegutsevatele ettevõtjatele laenamist). Selles ei esitata muid analüüse ega tehta täiendavaid järeldusi.

29. EFSD eesmärk on ka aidata rakendada Pariisi kokkulepet, suunates investeeringuid kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist edendavatesse sektoritesse. Rakendamisaruandes ei ole seda konkreetselt käsitletud. Eelkõige ei esitata teavet selle kohta, kuidas on edenenud selle eesmärgi saavutamine, mille kohaselt tuleb teatav minimaalne osakaal EFSD tagatise vahenditest kasutada kliimameetmete, taastuvenergia ja ressursitõhususe valdkondade projektide rahastamiseks (vt punkt 16).

30. Välishindamise aruandes märgitakse, et EFSD toetatavad projektid ei ole piisavalt edenenud, et oleks võimalik mõõta EFSD tulemuslikkust, kuna segarahastamisprojektide rakendamine on veel varases etapis ja enamik tagatisprogramme ei ole veel allkirjastatud ( 48 )

32. EFSD rakendamine on liiga varajases etapis, et komisjon saaks hinnata fondi panust kestliku arengu eesmärkide saavutamisse või rände algpõhjustega tegelemisse.

Rakendamisaruandes ei selgitata erinevusi EFSD määruse tähtaegade ja rakendamise tegeliku kiiruse vahel

33. Rakendamisaruandes jõutakse järeldusele, „et mõnest katsumusest hoolimata kulgeb EIP ja EFSD töö kavakohaselt“ ( 53 ) ning et „nii suure ja uuendusliku programmi sellise aja jooksul algatamist pidada teiste sarnaste mehhanismidega võrreldes kiireks“ ( 54 )

34. Siiski tundub EFSD rakendamise praegune kiirus finantseerimisasutustega tagatislepingute sõlmimisel liiga aeglane selleks, et komisjon saaks allkirjastada kõik kavandatavad tagatislepingud enne 31. detsembrit 2020, mis on EFSD määruses sätestatud tähtaeg (vt punkt 31) ( 55 ) . Omavahel on vastuolus ka EFSD määruses sätestatud nõue, mille kohaselt tuleb hindamine koostada 31. detsembriks 2019, ning asjaolu, et EFSD rakendamise varases etapis ei olnud võimalik sellist hindamist teha (vt punktid 7–10).

35. Välishindamise aruandes mainitakse mõningaid operatiivjuhtimisega seotud küsimusi, mis tõstatati vestlustel ELi delegatsioonide ja finantseerimisasutuste töötajatega ( 56 ) ning millest mitu on põhjustanud rakendamisel viivitusi: — komisjoni nn horisontaalsed nõuded (57) põhjustasid EFSD tagatisega kaetavate investeerimisprogrammide lepingute sõlmimisel kuni 12 kuu pikkuse viivituse; — partneritest finantseerimisasutuste ja komisjoni projektitsüklid ei ole alati sünkroniseeritud, mistõttu võib projektide jätkamine olla võimalik alles peale partnerasutuse seatud vahe-eesmärgi saavutamist, mis põhjustab viivitusi; — seitsmest küsitletud finantseerimisasutusest viis tõid esile suutlikkusega seotud küsimused – nende sõnul on komisjonis liiga vähe pangandus- ja lepinguspetsialiste. Selle tulemusena võtsid teatavad protsessid liiga kaua aega, eriti uute tagatisprogrammide puhul.

Rakendamisaruandes ei kajastata piisavalt mõningaid EFSD toimimise ja juhtimisega seotud küsimusi

Kriteeriumid

36. EFSD määruse artikli 17 lõikes 1 sätestatakse, et komisjoni hindamisaruanne peab sisaldama EFSD määruse kohaldamise sõltumatut välisanalüüsi. Rakendamisaruandes sedastatakse, et see põhineb sõltumatul välishindamisel, mis telliti selleks, et anda sõltumatu ülevaade EFSD rakendamise algetapist ( 58 )

37. Paljud rakendamisaruande järeldused tehakse välishindamise aruande põhjal. Leiame siiski, et rakendamisaruandes ei kajastata piisavalt välishindamise aruandes tõstatatud allpool loetletud küsimusi, mis on EFSD esialgse toimimise ja juhtimise hindamise seisukohast olulised.

Formaliseerimata strateegiline suunitlus õõnestab läbipaistvust

38. EFSD juhtimisstruktuuri kuulub strateegianõukogu. Strateegianõukogu loodi selleks, et „toetada komisjoni strateegiliste suuniste seadmisel ja üldiste investeerimiseesmärkide püstitamisel ning investeerimissuundade asjakohase ja mitmekülgse geograafilise ja temaatilise kaetuse tagamisel“; lisaks peaks strateegianõukogu „ toetama üldist koordineerimist, täiendavust ja sidusust piirkondlike investeerimisplatvormide vahel, välisinvesteeringute kava kolme samba vahel, välisinvesteeringute kava ja muude jõupingutuste vahel, mida liit teeb rändeküsimustes ja tegevuskava 2030 rakendamisel“ ( 59 )

39. EFSD määruse artikli 5 kohaselt koosneb strateegianõukogu komisjoni, kõrge esindaja, kõigi liikmesriikide ja EIP esindajatest ning seda juhivad ühiselt komisjon ja kõrge esindaja ( 60 ) . Strateegianõukogu kohtub vähemalt kaks korda aastas ja kui võimalik, võtab arvamusi vastu konsensuse alusel. Kui konsensust ei saavutata, kohaldatakse hääleõigust. See on sätestatud strateegianõukogu töökorras. Strateegianõukogu koosolekute päevakorrad ja protokollid avalikustatakse ( 61 ) . EFSD määruses sätestatakse, et „EFSD rakendamisperioodil võtab strateegianõukogu esimesel võimalusel vastu ja avaldab suunised, milles sätestatakse see, kuidas tagatakse EFSD toimingute vastavus [EFSD määruse] artiklis 9 sätestatud eesmärkidele ja rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele“ ( 62 ) . Neid nimetatakse allpool rahastamiskõlblikkuse suunisteks.

40. Kuigi välishindamise aruandes järeldatakse, et EFSD juhtimisstruktuur hõlbustab läbipaistvat juhtimist ja partnerlust ning on kooskõlas EFSD määrusega, ( 63 ) märgitakse selles, et kättesaadavate protokollide põhjal on aastas toimunud ainult üks koosolek ( 64 )

41. Märkisime oma töö käigus, et rahastamiskõlblikkuse suuniste vastuvõtmist ei mainitud üheski strateegianõukogu koosoleku protokollis ( 65 ) . Kui küsisime komisjoni töötajatelt nende suuniste kohta, osutasid nad järgmistele viitedokumentidele: — välisinvesteeringute kava juhend; — strateegianõukogu esimesel koosolekul esitletud ja arutatud strateegilised suunad; — investeerimissuundade valdkondade tutvustamine ja vastuvõtmine strateegianõukogu esimesel koosolekul; — EFSD tagatisriski suunised, mis esitati esimesele tegevjuhatusele koos EIP kirjaliku arvamusega vastavalt EFSD määruse artikli 9 lõikele 4; — investeerimissuundi käsitlev otsus; — tegevjuhatuse koosolekute protokollid. Kuigi mõned neist dokumentidest sisaldavad tõepoolest suuniseid, mis peaksid tagama EFSD toimingute kooskõla EFSD määruse artiklis 9 sätestatud eesmärkide ja rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidega, ei selgu strateegianõukogu koosolekute protokollidest, kas mõni neist on ametlikult vastu võetud. Lisaks mitut neist ei avalikustatud.

Praegune programmide portfell ei kajasta kavatsust tagada mitmekülgne temaatiline kaetus

42. EFSD strateegianõukogu kohta sätestatakse, et „samuti toetab ta komisjoni EFSD tagatise kasutamisega seotud üldiste investeerimiseesmärkide kindlaksmääramisel ning jälgib investeerimissuundade asjakohast ja mitmekesist geograafilist ja temaatilist kaetust, pöörates erilist tähelepanu riikidele, kus on ebastabiilne olukord või konflikt, vähim arenenud riikidele ja suure võlakoormusega vaestele riikidele“ ( 66 )

43. Välishindamise aruandest nähtub, et EFSD toetatud programmide portfell keskendus piiratud arvule sektoritele ja kestliku arengu eesmärkidele. Näiteks Aafrika investeerimisplatvormi puhul läks peaaegu 80 % Sahara-taguses Aafrikas eraldatud segatoetustest taristuprojektidele, samas kui muudele sektoritele (nt avaliku sektori arendamine, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, põllumajandus, metsandus ja linnaareng) anti vaid väikseid summasid ( 67 ) . Välishindamises soovitatakse hallata EFSD portfelli nii, et pöörata suuremat tähelepanu teistele kestliku arengu eesmärkide sektoritele, nagu digiteerimine, jätkusuutlikud linnad ja põllumajandus ( 68 )

44. ( 70 ). Rakendamisaruandes nõustutakse selle soovitusega, kuid leitakse, et luues EFSD tagatise raames konkreetsed võimalused põllumajandusele, digiteerimisele ja jätkusuutlikele linnadele, on komisjon astunud olulise sammu investeeringute soodustamise suunas nendes valdkondades. Samuti osutatakse, et kavandatava EFSD+ raames tuleb järgida põhimõtet „kõigepealt poliitika“ ( 69 )

Tagatiste hinnastamiseks kasutatavaid riskihindamisvahendeid tuleb edasi arendada

45. EFSD määruse artikli 10 lõikes 1 loetletud rahastamisvahendid, mida saab toetada EFSD tagatisega, on oma olemuselt erineva riskiga. Eelkõige kohalikus valuutas laenudel ja omakapitaliosalustel on oma olemuselt väga suur risk.

46. Märkisime oma eelarveaastat 2017 käsitlevas aastaaruandes, et erinevalt EFSIst, kus EIP on sisuliselt ainuke vahendaja, võimaldab EFSD teistel rahvusvahelistel organisatsioonidel ja erasektori asutustel ELi tagatist anda ja lõpuks ka seda realiseerida. Seega on EFSD kõige kaugemale ulatuv näide sellest (partnerite arvu mõttes), kuidas paljudele partneritele delegeeritakse volitusi ELi eelarve suhtes kohustuste võtmiseks ( 71 )

47. Välishindamise aruandes märgitakse, et kavandatud investeerimisprogrammide varajane riskihindamine põhines andmetel, mis näitasid suurt riski, millega omakorda kaasnes tagatise kõrge hind, mida finantseerimisasutused pidid komisjonile maksma. Aruandes soovitatakse andmebaasi ülesehitus üle vaadata ( 72 )

48. Rakendamisaruandes märgitakse, et riskihindamise andmebaasi valimiseks töötab komisjon koostöös ekspertidega välja spetsiaalset tarkvara, mis aitaks modelleerida EFSD+ tagatisega seotud riske, võttes arvesse konkreetseid probleeme arengu- ja üleminekuriikides ning tuginedes ülemaailmsete tekkivate turgude riskiandmebaasi andmetele ( 73 )

49. Kuna finantseerimisasutustega on juba sõlmitud mitu tagatislepingut (vt punkt 31), oleme seisukohal, et usaldusväärsete riskihindamisvahendite, -meetodite ja -teadmiste tagamine on kriitilise tähtsusega küsimus.

LISAKAALUTLUSED EFSD JÄRELEVALVE- JA HINDAMISRAAMISTIKU KOHTA

Kriteeriumid

50. Parema õigusloome põhimõtete kohaselt ( 74 ) on komisjon võtnud endale kohustuse hinnata rangelt õigusaktide, sealhulgas õigusloomeprotsessi käigus tehtud oluliste muudatuste mõju, et poliitilised otsused oleksid tehtud võimalikult teadlikult ja tõenditele tuginevalt ( 75 ) . Selleks komisjon ka võtnud endale ka kohustuse koostada mõjuhinnangud oma seadusandlike ja muude kui seadusandlike algatuste, delegeeritud õigusaktide ja rakendusmeetmete jaoks, millel on tõenäoliselt märkimisväärne majanduslik, keskkonnaalane või sotsiaalne mõju. Eelkõige tuleb mõjuhinnang lisada komisjoni tööprogrammis või ühisavalduses sisalduvatele algatustele ( 76 ) . Mõned erandid sellest reeglist on sätestatud komisjoni parema õigusloome suunistes, sealhulgas juhtudel, kui on poliitiline vajadus kiiresti edasi liikuda või kui on tegemist hädaolukorraga, mis nõuab kiiret reageerimist ( 77 )

51. Hindamisel tuleb analüüsida ELi sekkumiste kõiki olulisi majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnamõjusid (pöörates erilist tähelepanu eelmistes mõjuhindamistes kindlaks tehtud mõjudele) ( 78 )

52. Leidsime oma ülevaates nr 2/2020, et komisjon peaks vähendama erandite arvu üldsusega konsulteerimise, mõjuhindamise ja hindamise vajadust käsitlevatest üldeeskirjadest ( 79 )

53. Kirjutasime oma eriaruandes nr 21/2015, et usaldusväärse arenguabi eelduseks (eelkõige puudutab see kasutatud abivahendeid, abi andmise meetodeid ja asjaomaseid fonde) on see, et suudetakse näidata kasutatud ressurssidega saavutatud tulemusi ( 80 )

EFSD loomise ettepanekule ei olnud lisatud mõjuhinnangut

54. Kuigi välisinvesteeringute kava, sealhulgas EFSD, esitati ühisavalduses ELi 2017. aasta seadusandlike prioriteetide kohta, ( 81 ) ei lisanud komisjon EFSD määruse ettepanekule täielikku mõjuhinnangut ( 82 ) . Komisjoni töötajate sõnul oli see erand, mis oli põhjendatud tugeva poliitilise tahtega EFSDga kiiresti edasi liikuda, et reageerida rändekriisile.

55. Komisjoni parema õigusloome suuniste kohaselt tuleb hindamisel analüüsida ELi sekkumiste kõiki olulisi majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnamõjusid, pöörates erilist tähelepanu eelmistes mõjuhindamistes kindlaks tehtud mõjudele. Leiame, et EFSD määruse mõjuhinnangu puudumine suurendab vajadust EFSD täieliku hindamise järele ( 83 )

EFSD tagatisfondi kasutamist ja toimimist ei ole veel hinnatud

56. EFSD määruse artikli 17 lõike 2 kohaselt peab komisjon hindama EFSD tagatisfondi kasutamist ja toimimist 31. detsembriks 2019 ning seejärel iga kolme aasta tagant. Seni sellist hindamist tehtud ei ole.

57. Kui me selle hinnangu kohta küsisime, osutasid komisjoni talitused rakendamisaruandele, välishindamise aruandele, komisjoni aruandele Euroopa Kestliku Arengu Fondi tagatisfondi juhtimise kohta ( 84 ) ning komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule finantsmääruse 2018/1046 artiklis 212 nimetatud eraldisfondi valitseja kindlaksmääramise kohta ( 85 ) . Üheski neist dokumentidest ei esitata aga hinnangut EFSD tagatisfondi kasutamise ja toimimise kohta. — Rakendamisaruandes ei viidata EFSD määruse artikli 17 lõikele 2 ega anta teavet EFSD tagatisfondi kasutamise või toimimise kohta. — Kuigi välishindamise aruandes järeldatakse, et EFSD tagatisfond vastab EFSD määruse nõuetele, ei hinnata selles täiendavalt tagatisfondi kasutamist ega toimimist. — Komisjoni aruanne Euroopa Kestliku Arengu Fondi tagatisfondi juhtimise kohta avaldati 31. juulil 2020. Tegemist on juhtimisaruandega, mille eesmärk on täita EFSD määruse artikli 16 lõikes 3 sätestatud nõudeid. — Komisjoni teatises eraldisfondi valitseja kindlaksmääramise kohta (vastavalt määruse 2018/1046 artiklile 212) ei esitata hinnangut EFSD tagatisfondi kasutamise või toimimise kohta.

58. Näiteks leiame, et EFSD tagatisfondi hindamisel oleks tulnud tõstatada järgmised küsimused, kuid eespool loetletud dokumentides neid ei käsitleta: — tagatisfondile eraldatud ELi rahaliste vahendite piisavus EFSD tagatisega toimingute tõhusaks katmiseks; — tagatisfondi kavandatud suuruse (praegu 50 % ELi tagatiskohustuste kogusummast) asjakohasus seoses fondi riskiprofiiliga; — tagatisfondi eraldiste moodustamise mehhanismi asjakohasus õigeaegsuse ja kulutõhususe seisukohast.

Puudused tulemuste raamistikus

59. ELi rahvusvahelise koostöö ja arengu tulemuste raamistik, mis käivitati 2015. aastal ja vaadati läbi 2018. aastal, on komisjoni vahend, mida kasutatakse strateegiliste eesmärkide saavutamisel saavutatud tulemuste kogumiseks ja mõõtmiseks ( 86 ) . Muu hulgas põhineb sellel komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi strateegilistes kavades ja juhtimiskavades sisalduvate näitajate tulemuste alane aruandlus ( 87 )

60. Rakendamisaruandes järeldatakse, et kuigi EFSD järelevalveraamistiku ülesehitus on kooskõlas ELi rahvusvahelise koostöö ja arengu tulemuste raamistikuga, tuleks parandada selle võimet esitada konsolideeritud ja koondatud andmeid, võttes arvesse järgmist: ( 88 ) — endiselt on vaja otsustada mõne kavandatud näitaja arvutamise metoodika; — põhisektorite näitajad ei ole lihtsasti võrreldavad ja annavad vähe lisaväärtust; — pinged komisjoni aruandlusvajaduste ning finantseerimisasutuste endi järelevalvesüsteemide ja -meetodite vahel suurendavad kulusid ja soodustavad kitsamat keskendumist ühistele alustele (sarnased või võrreldavad näitajad).

61. Lisaks nähtub välishindamise aruandest, et EFSD ei pruugi järelevalveraamistiku piirangute tõttu olla võimeline jälgima tulemuslikkust soopõhiste ja muude valdkondadevaheliste näitajate alusel ( 89 )

62. Täheldasime oma eriaruandes nr 21/2015, et arengupartnerite abi osutamise vahendite, tulemusraamistike ja aruandlusstruktuuride ebapiisava ühtlustamisega võib kaasneda ebatõhusus ja ebapiisav vastutus ( 90 ) . Oleme seisukohal, et see risk on veelgi suurem EFSD puhul, kus komisjoni suutlikkus anda aru ELi vahendite kasutamise kohta sõltub peamiselt finantseerimisasutuste ja nende erasektori partnerite esitatud andmetest ja aruannetest.

JÄRELDUSED

63. Rakendamisaruanne ei vasta mõnele EFSD määruse artikli 17 lõikes 1 esitatud peamisele nõudele. Selle aluseks ei ole hindamine; tegu on pigem analüüsiga, mis annab esialgse hinnangu EFSD toimimise, juhtimise ja EFSD määruse eesmärkide saavutamisse antud tegeliku panuse kohta. EFSD tööprotsessid tuleb veel läbi vaadata. Komisjoni rakendamisaruanne esitati kaheksa kuud pärast välishindamisega hõlmatud perioodi lõppu ja viis kuud pärast EFSD määruses komisjoni hindamisele seatud tähtaega.

64. Rakendamisaruandes esitatud keskmine finantsvõimenduse näitaja, mis näitab EFSD suutlikkust kaasata täiendavaid investeeringuid, ei ole piisavalt usaldusväärne ja võib olla ülehinnatud. Rakendamisaruandes ei esitata konkreetset teavet EFSD tulemuslikkuse kohta erasektori vahendite kaasamisel ja uuenduslike toodete pakkumisel ning selle järeldused mitterahalise täiendavuse kohta põhinevad prognoosidel.

65. EFSD rakendamine on alles liiga varajases etapis, et komisjon saaks täpselt hinnata fondi panust kestliku arengu eesmärkide saavutamisse. Rakendamisaruandes ei ole esitatud teavet selle kohta, kuidas EFSD suunab investeeringud sektoritesse, mis edendavad kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist. Aruanne ei sisalda ka andmeid selle kohta, kuidas on edenenud selle eesmärgi saavutamine, mille kohaselt tuleb teatav minimaalne osakaal EFSD tagatise vahenditest kasutada kliimameetmete, taastuvenergia ja ressursitõhususe valdkondade projektide rahastamiseks.

66. Kuigi rakendamisaruandes hinnatakse EFSD rakendamise kiirust positiivselt, ei tunnistata ega selgitata selles erinevusi EFSD määruse tähtaegade ja rakendamise tegeliku kiiruse vahel.

67. Rakendamisaruandes ei kajastata piisavalt mõningaid välishindamise aruandes tõstatatud küsimusi, mis on EFSD esialgse toimimise ja juhtimise hindamise seisukohast olulised. Need puudutavad eelkõige strateegianõukogu toimimise vastamist EFSD määruse nõuetele, ebajärjekindlust praeguse programmide portfelli ja eesmärgiks seatud mitmekülgse temaatilise kaetuse vahel ning vajadust tagada tagatiste hinnastamiseks vajalikud usaldusväärsed riskihindamisvahendid, -meetodid ja -teadmised.

68. Lisaks EFSD esialgse toimimise, juhtimise ja tulemuslikkuse hindamisele puuduvad EFSD järelevalve- ja hindamisraamistikus mõned põhielemendid. Eelkõige ei tehtud EFSD määruse kohta mõjuhinnangut, EFSD tagatisfondi ei ole ikka veel hinnatud ning, nagu rakendamisaruandes tunnistatakse, tuleb parandada EFSD tulemuste raamistikku.

III auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Bettina JAKOBSEN, võttis käesoleva arvamuse vastu 3. septembril 2020. aastal erakorralise menetluse raames. Kontrollikoja nimel president Klaus-Heiner LEHNE

(1) ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

(2) ELT L 249, 27.9.2017, lk 1 (edaspidi „EFSD määrus“).

(3) COM(2020) 224 final, 2.6.2020 (edaspidi „rakendamisaruanne“).

(4) COM(2020)407 final, 28.5.2020.

(5) Samal päeval esitas komisjon oma aruande ka meile.

(6) Välishindamise aruanne „Implementation report of the EFSD and the EFSD Guarantee Fund, final report, 14 January 2020“ (edaspidi „välishindamise aruanne“).

(7) Euroopa Ülemkogu erakorraline kohtumine (17.–21. juuli 2020) – järeldused, EUCO 10/20, 21. juuli 2020, punkt A.31.

(8) Parema õigusloome suunised käsitlev komisjoni talituste töödokument „Better regulation guidelines“ (SWD(2017) 350), juuli 2017 – Better regulation: guidelines and toolbox, vt „Guidelines on evaluation (including fitness checks) and key requirements“, VI peatükk.

(9) Better regulation: guidelines and toolbox, vt „„Guidelines on evaluation (including fitness checks) and key requirements“, VI peatükk, sissejuhatus.

(10) Välishindamise aruanne, kokkuvõte.

(11) Välishindamise aruanne, sissejuhatus.

(12) Välishindamise aruanne, 6. soovitus.

(13) Komisjon tegi 2018. aasta juunis ettepaneku võtta vastu määrus, millega luuakse naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahend (NDICI) (COM(2018) 460 final). Ettepaneku tingimuste kohaselt ühendataks Euroopa Kestliku Arengu Fondi, EIP välislaenude andmise volituse ning välistegevuse tagatisfondi käsitlevad olemasolevad sätted ning asendataks need uutega („EFSD+, eelarvelised tagatised ja finantsabi kolmandatele riikidele“).

(14) Rakendamisaruanne, punkt 2.

(15) Välishindamise aruanne, sissejuhatus.

(16) Vt 5. joonealune märkus.

(17) EFSD määruse artikli 3 lõige 1.

(18) EFSD määruse artikli 2 punkt 5.

(19) EFSD määruse artikli 3 lõige 2.

(20) EFSD määruse artikli 3 lõige 3.

(21) EFSD määruse põhjendus 10.

(22) Arvamus nr 2/2016 ettepaneku kohta EFSI kestuse pikendamiseks ja mahu suurendamiseks, punkt 47 (ELT C 465, 13.12.2016, lk 1).

(23) OECD, „Methodologies to measure amounts mobilised from the private sector by official development finance interventions“, DCD/DAC/STAT(2015)8, 24. veebruar 2015.

(24) OECD-l on praegu käsil selle metoodika läbivaatamine.

(25) Finantsmääruse (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1) artikli 2 lõige 38.

(26) Eriaruanne nr 19/2016 „ELi eelarve täitmine rahastamisvahendite kaudu: programmitöö perioodil 2007–2013 saadud õppetunnid“, punkt 70 (ELT C 250, 9.7.2016, lk 2).

(27) Eriaruanne nr 16/2014 „ELi välispoliitika toetamise eesmärgil toimuva piirkondlike investeerimisrahastute toetusprogrammide ja finantseerimisasutuste laenude ühendamise mõjusus“, punkt 42 (ELT C 381, 28.10.2014, lk 13).

(28) Rakendamisaruanne, punkt 5.2.

(29) Rakendamisaruanne, kokkuvõte.

(30) Välishindamise aruanne, punkt 3.1.

(31) Rakendamisaruanne, punkt 5.2.

(32) Välishindamise aruanne, punkt 3.2.

(33) Välishindamise aruanne, 29. joonealune märkus.

(34) Välishindamise aruanne, punkt 3.1.

(35) Märkisime oma eriaruande nr 16/2014 punktis 39, et piirkondlikest investeerimisrahastutest toetust saanud projekte rahastasid peamiselt institutsionaalsed arengupangad, samas kui erasektor on andnud vähe laene.

(36) Välishindamise aruanne, punkt 3.1.

(37) Välishindamise aruanne, järeldused ja soovitused.

(38) Rakendamisaruanne, järeldused ja soovitused, asjakohasus.

(39) Rakendamisaruanne, punkt 5.2.

(40) Välishindamise aruanne, punkt 3.2.

(41) Rakendamisaruanne, punkt 5.2.

(42) Välishindamise aruanne, punkt 3.2.

(43) Rakendamisaruanne, punkt 5.5.

(44) Välishindamise aruanne, punkt 3.3.

(45) Välishindamise aruanne, 43. joonealune märkus.

(46) Rakendamisaruanne, kokkuvõte ja punkt 5.1.

(47) Rakendamisaruanne, kokkuvõte ja punkt 5.2.

(48) Välishindamise aruanne, 28. joonealune märkus.

(49) Välishindamise aruanne, 3. lisa, „Background on the EFSD and the EIP“.

(50) EFSD määruse artikli 8 lõige 2.

(51) Rakendamisaruanne, kokkuvõte.

(52) EFSD määruse artikli 8 lõige 3.

(53) Rakendamisaruanne, kokkuvõte.

(54) Rakendamisaruanne, kokkuvõte.

(55) EFSD määruse artikli 8 lõige 2.

(56) Välishindamise aruanne, punkt 4.2.

(57) Horisontaalseteks nõueteks nimetatakse mitmeid õiguslikke kohustusi, mida finantseerimisasutused peavad täitma. Need puudutavad näiteks kontrollikoja, komisjoni ja Euroopa Pettustevastase Ameti õigusi pääseda juurde ELi eelarvest toetuse saajate valduses olevale teabele, rahapesuvastaseid meetmeid, koostööd mittetegevaid jurisdiktsioone, ELi piiravaid meetmeid, rahvusvahelisi konventsioone, kaebuste esitamise mehhanismi ning aruandlus-, avaldamis-, järelevalve- ja hindamiskohustusi. Vt välishindamise aruande 57. joonealune märkus.

(58) Rakendamisaruanne, punkt 4.

(59) EFSD määruse põhjendused 16 ja 17.

(60) EFSD määruse artikli 5 lõige 4.

(61) EFSD määruse artikli 5 lõige 5.

(62) EFSD määruse artikli 5 lõige 7.

(63) Välishindamise aruanne, kokkuvõte.

(64) Välishindamise aruanne, 2. lisa.

(65) Tutvusime 28. septembrist 2017 kuni 22. jaanuarini 2020 toimunud nelja strateegianõukogu koosoleku avaldatud protokolliga.

(66) EFSD määruse artikli 5 lõige 2.

(67) Välishindamise aruanne, punkt 3.2.

(68) Välishindamise aruande kokkuvõte, 3. soovitus.

(69) Rakendamisaruanne, järeldused ja soovitused.

(70) Lisateave EFSD+ kohta on esitatud 13. joonealuses märkuses.

(71) Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne eelarveaasta 2017 eelarve täitmise kohta, koos institutsioonide vastustega, punkt 2.41 (ELT C 357, 4.10.2018, lk 1).

(72) Välishindamise aruanne, punkt 4.3.

(73) Rakendamisaruanne, punkt 6.

(74) Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Parem õigusloome paremate tulemuste saavutamiseks – ELi tegevuskava“ (COM(2015) 215 final, 19.5.2015).

(75) Komisjoni pressiteade parema õigusloome tegevuskava kohta: ELi õigusloomet parandatakse läbipaistvuse ja järelevalve abil, 19. mai 2015.

(76) Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel 13. aprillil 2016 sõlmitud institutsioonidevaheline parema õigusloome kokkulepe (ELT L 123, 12.5.2016, lk 1).

(77) Better regulation: guidelines and toolbox, vt „Better regulation guidelines – Better regulation in the Commission“, I peatükk, 1. selgitus.

(78) Better regulation: guidelines and toolbox, vt „Guidelines on evaluation (including fitness checks) and key requirements“, VI peatükk, selgitus „Key requirements“.

(79) Ülevaade nr 2/2020: „Õigusloome Euroopa Liidus pärast parema õigusloome käsitlusviisi järgimist peaaegu 20 aastat“, punkt 9.

(80) Eriaruanne nr 21/2015: „Ülevaade ELi arengu- ja koostöötegevuse tulemustele suunatud lähenemisviisis sisalduvatest riskidest“, punkt 4 (ELT C 428, 19.12.2015, lk 9).

(81) Euroopa Komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamendi ühisavaldus: „ Ühisavaldus ELi 2017. aasta seadusandlike prioriteetide kohta“, 13.12.2016.

(82) Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa Jätkusuutliku Arengu Fondi (EFSD) ning millega luuakse EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond (COM(2016) 586 final, 14.9.2016).

(83) Better regulation: guidelines and toolbox, vt „Guidelines on evaluation (including fitness checks) and key requirements“, VI peatükk, selgitus „Key requirements“.

(84) Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale Euroopa Kestliku Arengu Fondi tagatisfondi haldamise kohta (COM(2020) 346 final, 31.7.2020).

(85) Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule finantsmääruse 2018/1046 artiklis 212 nimetatud eraldisfondi valitseja kindlaksmääramise kohta (COM(2020) 130 final, 25.3.2020).

(86) Komisjoni talituste töödokument „A Revised EU International Cooperation and Development Results Framework in line with the Sustainable Development Goals of the 2030 Agenda for Sustainable Development and the New European Consensus on Development“ („Läbivaadatud ELi rahvusvaheline koostöö- ja arengutulemuste raamistik kooskõlas kestliku arengu tegevuskava 2030 ja uue Euroopa arengukonsensuse kestliku arengu eesmärkidega“) (SWD(2) 444 final, 11.10.2018), 2. osa.

(87) Idem, sissejuhatus.

(88) Rakendamisaruanne, punkt 5.3.

(89) Välishindamise aruanne, kokkuvõte.

(90) Eriaruande nr 21/2015 punkt 80.