Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV mitteautomaatkaalude turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta /* KOM/2011/0766 lõplik - 2011/0352 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Ettepaneku üldine taust, põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek on esitatud 2008. aastal vastu võetud kaupade paketi rakendamise raames. See on osa ettepanekute paketist, millega viiakse kümme tooteid käsitlevat direktiivi vastavusse otsusega nr 768/2008/EÜ toodete turustamise ühise raamistiku kohta. Toodete vaba liikumist tagavad liidu (EL) ühtlustamisõigusaktid on oluliselt kaasa aidanud ühtse turu väljakujundamisele ja toimimisele. Nendes on sätestatud kaitse kõrge tase ning vahendid, millega ettevõtjatel on võimalik vastavust tõendada. See tagab toodete vaba liikumise, luues nende vastu usalduse. Direktiiv 2009/23/EC on üks liidu (EL) ühtlustamisõigusaktidest, millega tagatakse mitteautomaatkaalude vaba liikumine. Direktiivis on sätestatud olulised nõuded, millele mitteautomaatkaalud peavad vastama, et need saaks ELi turul kättesaadavaks teha. Tootjad peavad tõendama, et mitteautomaatkaalud on disainitud ja valmistatud kooskõlas oluliste nõuetega ning kinnitama sellele CE-märgise. Liidu ühtlustamisõigusaktide rakendamisega seotud kogemused on näidanud, et õigusaktide valdkondadeülesel rakendamisel ja jõustamisel on teatavad puudused ja vastuolud, mille tagajärjel on – turul nõuetele mittevastavaid või ohtlikke kaupu ning seetõttu võib täheldada teatavat umbusku CE märgistuse suhtes, – õigusaktide nõudeid järgivad ettevõtjad ebasoodsamas konkurentsiolukorras, kui eeskirjade eirajad, – kohtlemine mittevastavate toodete puhul ebavõrdne ning moonutatakse konkurentsi ettevõtjate vahel, sest täitemenetlused on erinevad, – riigi ametiasutuste tavad vastavushindamisasutuste määramisel erinevad, – probleeme teatavate teavitatud asutuste töö kvaliteediga. Lisaks on õiguskeskkond muutunud üha keerulisemaks, sest sageli kohaldatakse sama toote suhtes mitut õigusakti. Vastuolud sellistes õigusaktides muudavad nende nõuetekohase tõlgendamise ja kohaldamise ettevõtjate ja ametiasutuste jaoks keeruliseks. Et kõrvaldada liidu ühtlustamisõigusaktides sellised, mitme majandusharu puhul täheldatud horisontaalsed puudused, võeti 2008. aastal kaupade paketi raames vastu uus õigusraamistik. Selle eesmärk oli tugevdada ja täiendada kehtivaid eeskirju ja parandada nende rakendamise ja jõustamise praktilisi aspekte. Uus õigusraamistik koosneb kahest üksteist täiendavast õigusaktist: määrus (EÜ) nr 765/2008 akrediteerimise ja turujärelevalve kohta ja otsus nr 768/2008/EÜ toodete turustamise ühise raamistiku kohta. Uue õigusraamistiku määrusega kehtestati akrediteerimise eeskirjad (vastavushindamisasutuste pädevuse hindamise vahend) ning turujärelevalve korraldamise ja tulemuslikkuse ning kolmandatest riikidest pärit toodete kontrollimise nõuded. Alates 1. jaanuarist 2010 kohaldatakse neid eeskirju vahetult kõigis liikmesriikides. Uue õigusraamistiku otsuses on sätestatud tooteid käsitlevate ELi ühtlustamisõigusaktide ühine raamistik. Raamistik sisaldab sätteid, mida tooteid käsitlevates ELi õigusaktides enim kasutatakse (nt mõisted, ettevõtjate kohustused, teavitatud asutused, kaitsemehhanismid jne). Kõnealuseid üldsätteid on tugevdatud, et tagada direktiivide tõhusam rakendamine ja jõustamine. On lisatud ka uusi sätteid (nt importijate kohustused), mis on olulise tähtsusega, et parandada turul olevate toodete ohutust. Uue õigusraamistiku otsus ja määrus täiendavad üksteist ning on omavahel tihedalt seotud. Uue õigusraamistiku otsuses on sätestatud ettevõtjate ja teavitatud asutuste kohustused, mis võimaldavad turujärelevalveasutustel ja teavitatud asutuste eest vastutavatel ametiasutustel täita nõuetekohaselt ülesandeid, mis on neile pandud uue õigusraamistiku määrusega, ning tagada tooteid käsitlevate ELi õigusaktide tõhus ja järjekindel jõustamine. Erinevalt uue õigusraamistiku määrusest ei ole uue õigusraamistiku otsuse sätted vahetult kohaldatavad. Selleks et tagada, et kõik liidu ühtlustamisõigusaktidega hõlmatud majandussektorid saaksid kasu uue õigusraamistiku parandustest, peab uue õigusraamistiku otsuse sätted integreerima kehtivatesse tooteid käsitlevatesse õigusaktidesse. 2008. aastal vastuvõetud kaupade paketi hilisem uuring näitas, et enamik tooteid käsitlevatest liidu ühtlustamisõigusaktidest tuleb kolme järgneva aasta jooksul läbi vaadata, mitte ainult selleks, et kõrvaldada valdkondadeüleseid puudusi, vaid ka valdkondlike põhjuste tõttu. Iga sellise läbivaatamisega kaasneb automaatselt uue õigusraamistiku otsusega seotud õigusaktide vastavusse viimine, sest parlament, nõukogu ja komisjon on võtnud kohustuse kasutada selle sätteid võimalikult sageli uutes tooteid käsitlevates õigusaktides, et suurendada niipalju kui võimalik reguleeriva raamistiku sidusust. Liidu mitme muu ühtlustamist käsitleva direktiivi (sh direktiivi 2009/23/EÜ) läbivaatamist seoses valdkondlike probleemidega ei olnud sellesse ajavahemikku kavandatud. Selleks et mittevastavuse ja teavitatud asutustega seotud probleemid saaksid kõnealustes valdkondades siiski lahendatud ning selleks, et tagada tooteid käsitleva üldise õigusliku raamistiku sidusus, otsustati viia kaupade paketti kuuluvad direktiivid vastavusse uue õigusraamistiku otsuse sätetega. Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Käesolev algatus on kooskõlas ühtse turu aktiga,[1] milles on tõstetud esile vajadust taastada tarbijate usaldus turul olevate toodete kvaliteedi suhtes ning rõhutatud turujärelevalve tõhustamise tähtsust. Lisaks toetab see komisjoni põhimõtteid seoses parema õigusloome ja õiguskeskkonna lihtsustamisega. 2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine Konsulteerimine huvitatud isikutega Direktiivi 2009/23/EÜ vastavusse viimist uue õigusraamistiku otsusega on arutatud riikide ekspertidega, kes vastutavad nimetatud direktiivi rakendamise eest, ja muude huvitatud sidusrühmadega ning kahepoolsetel kohtumistel Euroopa kaalutööstuse ühendustega. 2010. aastal korraldati juunist kuni oktoobrini kestnud avalik arutelu, mis hõlmas kõiki kõnealuse algatusega seotud majandussektoreid. Arutelu hõlmas nelja küsimustikku, mis olid suunatud vastavalt ettevõtjatele, ametiasutustele, teavitatud asutustele ja tarbijatele, ning komisjoni talitused said 300 vastust. Tulemused on avaldatud aadressil: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/single-market-goods/regulatory-policies-common-rules-for-products/new-legislative-framework/index_en.htm Lisaks üldistele aruteludele konsulteeriti ka VKEdega. Euroopa Ettevõtlusvõrgustiku (Enterprise Europe Network) kaudu küsitleti 2010. aasta mais ja juunis 603 VKEd. Tulemused on kättesaadavad aadressil: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/single-market-goods/files/new-legislative-framework/smes_statistics_en.pdf Konsultatsioonide käigus selgus, et algatusel on laiaulatuslik toetus. Ollakse üksmeelel, et turujärelevalvet ning teavitatud asutuste hindamis- ja järelevalvesüsteemi on vaja parandada. Ametiasutused toetavad algatust täielikult, sest see võimaldab tugevdada olemasolevat süsteemi ja parandada koostööd ELi tasandil. Tootmisharu ootab, et tõhusamad õigusaktidele mittevastavate toodete vastu suunatud meetmed tagavad võrdsemad tegevustingimused ning õigusaktide vastavusse viimisega kaasneb lihtsustav mõju. Väljendati muret seoses teatavate kohustustega, mis on aga vajalikud turujärelevalve tõhustamiseks. Kõnealuste meetmetega ei kaasne tootmisharu jaoks märkimisväärseid kulusid, ning turujärelevalve paranemisega kaasnev tulu on ilmselt kuludest suurem. Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Käesoleva rakenduspaketi mõjuhinnang toetub suures osas uue õigusraamistiku kohta koostatud mõjuhinnangule. Lisaks praegust konteksti käsitlevate eksperdiarvamuste kogumisele ja analüüsimisele konsulteeriti veel valdkondlike ekspertide ja huvirühmadega ning tehnilise ühtlustamise, vastavushindamise, akrediteerimise ja turujärelevalve valdkonnaüleste ekspertidega. Mõju hindamine Lähtudes kogutud teabest koostas komisjon mõjuhinnangu, milles käsitleti ja võrreldi kolme valikut. 1. valik – praegune olukord ei muutu Selle valiku korral kehtivat direktiivi ei muudeta ning toetutakse ainult uue õigusraamistiku määrusest tulenevale olukorra teatavale paranemisele. 2. valik – vastavusseviimine uue õigusraamistiku otsusega toimub mittereguleerivate meetmete abil 2. valiku puhul kaalutakse võimalust soodustada vabatahtlikku vastavusseviimist uue õigusraamistiku otsuse sätetega, nt käsitledes seda juhendites kui parimat tava. 3. valik – vastavusseviimine uue õigusraamistiku otsusega toimub seadusandlike meetmete abil Selle valiku puhul integreeritakse uue õigusraamistiku otsuse sätted kehtivatesse direktiividesse. Eelistati 3. valikut, sest – see parandab oma kohustusi täitvate äriühingute ja teavitatud asutuste konkurentsivõimet võrreldes nendega, kes eeskirju ei järgi; – see parandab siseturu toimimist, tagades võrdse kohtlemise kõikidele ettevõtjatele, eelkõige importijatele ja levitajatele, aga ka teavitatud asutustele; – see ei põhjusta märkimisväärseid kulusid ei ettevõtjatele ega ka teavitatud asutustele; see ei põhjusta lisakulu (või on kulu väga väike) juba vastutustundlikult toimivatele ettevõtjatele; – see on tõhusam kui 2. valik; kuna 2. valiku jõustamine on puudulik, on küsitav, kas selle valiku puhul tuleks positiivne mõju piisavalt esile; – 1. ja 2. valik ei vähenda õigusraamistiku vastuolusid ning seetõttu ei võimalda need reguleerivat keskkonda lihtsustada. 3. Ettepaneku põhielemendid 3.1. Horisontaalsed mõisted Ettepanekuga kehtestatakse ühtsed mõisted, mida kasutatakse tavaliselt kõigis liidu ühtlustamisõigusaktides ning millele antakse seega asjaomastes õigusaktides järjepidev tähendus. 3.2. Ettevõtjate kohustused ja jälgitavusnõuded Ettepanekus täpsustatakse tootjate ja volitatud esindajate kohustusi ning kehtestatakse importijate ja levitajate kohustused. Importijad peavad kontrollima, et tootja on korraldanud asjakohase vastavushindamismenetluse ja koostanud tehnilise dokumentatsiooni. Lisaks peavad importijad koos tootjaga tagama, et kõnealune tehniline dokumentatsioon tehakse ametiasutustele nende nõudmisel kättesaadavaks. Samuti peavad importijad kontrollima, et mitteautomaatkaalud oleksid nõuetekohaselt märgistatud ja et nendega oleksid kaasas juhendid ja teave. Nad peavad säilitama vastavusdeklaratsiooni koopia ning märkima tootele oma nime ja aadressi. Juhul kui see ei ole võimalik, märgivad nad nime ja aadressi pakendile või tootega kaasas olevatele dokumentidele. Levitajad peavad kontrollima, et mitteautomaatkaalul oleks CE-märgis, vajaduse korral tootja ja importija nimi ning et sellega oleksid kaasas nõutavad dokumendid ja juhised. Importijad ja levitajad peavad tegema koostööd turujärelevalveasutustega ning võtma asjakohaseid meetmeid, kui nad on tarninud mittevastavaid mitteautomaatkaale. Kõikidele ettevõtjatele kehtestatakse jälgitavuse parandamisega seotud kohustused. Mitteautomaatkaaludele tuleb märkida tootja nimi ja aadress ning number, mis võimaldab mitteautomaatkaalu identifitseerida ja siduda seda tehnilise dokumentatsiooniga. Imporditud mitteautomaatkaalule peab olema märgitud ka importija nimi ja aadress. Lisaks peab iga ettevõtja suutma nimetada ametiasutustele ettevõtja, kes on talle mitteautomaatkaalu tarninud, või ettevõtja, kellele tema on mitteautomaatkaalu tarninud. 3.3. Harmoneeritud standardid Vastavus harmoneeritud standarditele lubab eeldada vastavust olulistele nõuetele. 1. juunil 2011 võttis komisjon vastu ettepaneku Euroopa standardimist käsitleva määruse kohta,[2] milles sätestatakse Euroopa standardimise horisontaalne õiguslik raamistik. Määruse ettepanek sisaldab muu hulgas sätteid, milles käsitletakse komisjoni poolt Euroopa standardiorganitele esitatud standardimistaotlusi, vastuväidete esitamist harmoneeritud standardite kohta ning huvirühmade osalemist standardimisprotsessis. Selleks et tagada õiguskindlus, jäetakse käesolevast ettepanekust välja direktiivi 2009/23/EÜ sätted, mis käsitlevad samu aspekte. Sätteid, milles käsitletakse vastavuse eeldamist harmoneeritud standarditele, on muudetud, et täpsustada vastavuse eeldamise ulatust juhul, kui standard vastab olulistele nõuetele vaid osaliselt. 3.4. Vastavushindamine ja CE-märgistus Direktiiviga 2009/23/EÜ on kehtestatud asjakohased vastavushindamismenetlused, mida tootjad peavad kohaldama, et tõendada oma mitteautomaatkaalude vastavust olulistele nõuetele. Ettepanekus on kõnealused menetlused viidud vastavusse uue õigusraamistiku otsuses sätestatud ajakohastatud versiooniga. Säilitatakse mõned direktiivis 2009/23/EÜ sätestatud valdkondlikud elemendid, nagu teatavatel juhtudel kahe teavitatud asutuse sekkumine tootmise kontrollifaasi. Uue õigusraamistiku otsuse moodulites F ja F1 sätestatud statistilist tõendamist ei ole säilitatud, sest see ei ole mitteautomaatkaalude sektoris asjakohane. CE-märgist käsitlevad üldpõhimõtted on esitatud määruse 765/2008 artiklis 30, kuid üksikasjalikud sätted CE-märgise ja M-märgise kinnitamiseks mitteautomaatkaaludele on lisatud käesolevasse ettepanekusse. 3.5. Teavitatud asutused Ettepanekuga täpsustatakse teavitatud asutuste suhtes kehtivaid teavitamiskriteeriume. Selles selgitatakse, et tütarettevõtjad või alltöövõtjad peavad samuti vastama teavitamise nõuetele. Kehtestatakse erinõuded teavitavatele ametiasutustele ning muudetakse teavitatud asutustest teavitamise menetlust. Teavitatud asutuse pädevust tuleb tõendada akrediteerimistunnistusega. Kui teavitatud asutuse pädevuse hindamisel ei ole väljastatud akrediteerimistunnistust, tuleb teavitamisel lisada dokumendid, milles kirjeldatakse, kuidas kõnealuse asutuse pädevust hinnati. Liikmesriigid võivad esitada vastuväiteid teavitamise kohta. 3.6. Turujärelevalve ja kaitseklausliga seotud menetlus Käesoleva ettepanekuga muudetakse kehtivat kaitseklausliga seotud menetlust. Sellega lisatakse liikmesriikide vahelise teabe vahetamise etapp ning täpsustatakse asjaomaste ametiasutuste tegevust mittevastava mitteautomaatkaalu avastamisel. Kaitseklausliga seotud menetlus, mille puhul peab komisjon otsustama, kas meede on õigustatud või mitte, algatatakse juhul, kui mõni muu liikmesriik vaidlustab mitteautomaatkaalu suhtes võetud meetmed. Kui piiravate meetmete kohta vastuväiteid ei esitata, peavad kõik liikmesriigid kohaldama asjakohaseid meetmeid oma territooriumil. 4. Ettepaneku õiguslik külg Õiguslik alus Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 114. Subsidiaarsuse põhimõte Siseturuga seotud pädevus on jagatud liidu ja liikmesriikide vahel. Subsidiaarsuse põhimõte puudutab eriti uusi lisatud sätteid, mille eesmärk on direktiivi 2009/23/EÜ tulemuslikum jõustamine; eelkõige on need importijate ja levitajate kohustusi, jälgitavust, teavitatud asutuste hindamist ja nendest teavitamist ning muudetud turujärelevalve ja kaitsemenetlustest tulenevaid tugevdatud koostööga seotud kohustusi käsitlevad sätted. Õigusaktide jõustamise kogemused on näidanud, et riikide tasandil võetud meetmed on kaasa toonud erisuguse lähenemise ning ettevõtjate erineva kohtlemise Euroopa Liidus, mis kahjustab käesoleva direktiivi eesmärke. Kui probleemi lahendamiseks võetakse meetmeid riikide tasandil, tekib oht, et takistatakse kaupade vaba liikumist. Lisaks piirduvad riigi tasandil võetud meetmed vaid liikmesriigi territoriaalse pädevusega. Võttes arvesse kaubanduse rahvusvahelistumist suureneb pidevalt piiriüleste juhtumite arv. ELi tasandil kooskõlastatud meetmed võimaldavad eesmärke paremini saavutada ning eelkõige muudavad turujärelevalve tõhusamaks. Seega on asjakohasem võtta meetmeid ELi tasandil. Direktiivis sisalduvaid vastuolusid saab lahendada vaid ELi tasandi seadusandja. Proportsionaalsus Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe kavandatud muudatused püstitatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. Uued või muudetud kohustused ei põhjusta liigset koormust ja kulusid tööstusharule, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ega ametiasutustele. Negatiivse mõjuga muudatuste korral on variantide mõju analüüsimise teel pakutud probleemile kõige sobivam lahendus. Mitu muudatust lisavad kehtivasse direktiivi selgust, toomata kaasa olulisi uusi nõudeid, mis suurendaksid kulusid. Õigusloome tehnika valik Direktiivi 2009/23/EÜ vastavusse viimine uue õigusraamistiku otsusega eeldab mitme sisulise muudatuse tegemist. Muudetud õigusakti loetavuse tagamiseks valiti uuesti sõnastamise tehnika, mis on kooskõlas 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilisema kasutamise kohta[3]. Direktiivis 2009/23/EÜ tehtud muudatused käsitlevad järgmist: mõisteid, ettevõtjate kohustusi, harmoneeritud standarditega seotud vastavuse eeldust, vastavusdeklaratsiooni, CE-märgist, teavitatud asutusi ning kaitseklausli ja vastavushindamisega seotud menetlusi. Ettepanek ei muuda direktiivi 2009/23/EÜ reguleerimisala ega olulisi nõudeid. 5. Mõju eelarvele Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet. 6. Lisateave Seniste õigusaktide kehtetuks tunnistamine Ettepaneku vastuvõtmisega tunnistatakse direktiiv 2009/23/EÜ kehtetuks. Euroopa Majanduspiirkond Ettepanekus käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonda ning seepärast kohaldatakse ettepanekut Euroopa Majanduspiirkonnas. ê 2009/23/EÜ (kohandatud) 2011/0352 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV mitteautomaatkaalude turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (uuesti sõnastatud) (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ö Liidu toimimise lepingut Õ Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit Ö 114 Õ 95, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[4] toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: ê 2009/23/EÜ põhjendus 1 (kohandatud) Nõukogu 20. juuni 1990. aasta direktiivi 90/384/EMÜ mitteautomaatkaalusid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta[5] on oluliselt muudetud[6]. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida. ò uus (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprill 2009. aasta direktiivi 2009/23/EÜ mitteautomaatkaalude kohta tuleb teha mitmeid olulisi muudatusi[7]. Selguse huvides tuleks nimetatud direktiiv uuesti sõnastada. (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93,[8] kehtestati vastavushindamisasutuste akrediteerimise eeskirjad, nähti ette toodete turujärelevalve ja kolmandatest riikidest pärit toodete kontrollimise raamistik ning sätestati CE märgist käsitlevad üldpõhimõtted. (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta otsusega nr 768/2008/EÜ toodete turustamise ühise raamistiku kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 93/465/EMÜ,[9] kehtestati üldpõhimõtete ja erisätete ühine raamistik kohaldamiseks kõigi õigusaktide puhul, millega ühtlustatakse toodete turustamise tingimusi, et tagada nimetatud õigusaktide läbivaatamiseks või uuestisõnastamiseks ühtne alus. Seepärast tuleks direktiivi 2009/23/EÜ kohandada nimetatud otsusega. ê 2009/23/EÜ põhjendus 2 (4) Liikmesriigid peavad üldsust kaitsma valede kaalumistulemuste eest teatavat liiki rakendusvaldkondades mitteautomaatkaalude kasutamisel. ê 2009/23/EÜ põhjendus 3 (kohandatud) Igas liikmesriigis on eelkõige metroloogiliste ja tehniliste nõuete kohustuslike sätete abil kehtestatud vajalikuks peetavad mitteautomaatkaalude tehnilised omadused ning kaalude kasutusele võtmisele eelneva ja järgneva kontrollimise kord. Kuigi need kohustuslikud sätted ei pruugi põhjustada liikmesriikides erinevat kaitstuse taset, takistavad nad oma erinevuste tõttu ühendusesisest kaubandust. ò uus (5) Ettevõtjad peaksid vastutama mitteautomaatkaalude nõuetekohasuse eest vastavalt sellele, kus nad asuvad turustusahelas, et kindlustada avalike huvide, nagu näiteks tervise ja ohutuse ning tarbijate- ja keskkonnakaitse kõrge tase ning õiglase konkurentsi tagamine ELi turul. (6) Kõik tarne- ja turustamisahelas osalevad ettevõtjad peaksid võtma asjaomaseid meetmeid tagamaks, et nad teeksid turul kättesaadavaks ainult käesoleva direktiiviga vastavuses olevaid mitteautomaatkaale. Ette tuleb näha selge ja proportsionaalne kohustuste jagunemine, mis vastab iga ettevõtja rollile tarne- ja turustusprotsessis. (7) Toote projekteerimise ja tootmisprotsessiga detailselt kursis olev tootja on kõige sobivamaks täieliku vastavushindamismenetluse korraldajaks. Seega peaks vastavushindamine jääma ainult tootja kohustuseks. (8) Tuleb tagada, et kolmandatest riikidest ELi turule sisenevad mitteautomaatkaalud oleksid vastavuses käesoleva direktiivi nõuetega ja eelkõige, et tootjad oleks nende mitteautomaatkaalude osas korraldanud nõuetekohased hindamismenetlused. Seepärast tuleks sätestada, et importijad tagavad nende poolt turule lastavate mitteautomaatkaalude vastavuse käesoleva direktiivi nõuetele ning et nad ei lase turule mitteautomaatkaale, mis sellistele nõuetele ei vasta või mis on ohtlikud. Samuti tuleks sätestada, et importijad on kohustatud tagama, et vastavushindamismenetlus on läbi viidud ja et toote märgistus ning tootja koostatud dokumentatsioon on kättesaadav kontrollimiseks järelevalveasutuste poolt. (9) Levitaja teeb mitteautomaatkaalu turul kättesaadavaks pärast seda, kui tootja või importija on selle turule lasknud, ja peaks tegutsema hoolikalt tagamaks, et mitteautomaatkaalu käitlemine tema poolt ei mõjuta negatiivselt kaalu nõuetekohasust. (10) Mitteautomaatkaalu turule laskmisel peaks iga importija märkima mitteautomaatkaalule oma nime ja kontaktaadressi. Erandid tuleks ette näha juhtudeks, kui mitteautomaatkaalu mõõtmed või omadused seda ei võimalda. See hõlmab ka juhud, kui importija peaks avama pakendi, et lisada kaalule oma nimi ja aadress. (11) Kui ettevõtja laseb mitteautomaatkaalu turule oma nime või kaubamärgi all või muudab mitteautomaatkaalu selliselt, et see võiks mõjutada toote vastavust käesoleva direktiivi nõuetele, tuleks teda käsitleda tootjana ja talle peaks laienema tootja kohustused. (12) Kuna levitajad ja importijad asuvad turu läheduses, peaksid nad olema kaasatud pädevate riiklike ametiasutuste teostavasse turujärelevalvesse ning nad peaksid olema valmis selles aktiivselt osalema, andes pädevatele asutustele asjaomase mitteautomaatkaaluga seotud kogu vajaliku teabe. (13) Mitteautomaatkaalu jälgitavuse tagamine kogu turustusahelas aitab lihtsustada ja tõhustada turujärelevalvet. Tõhus jälgimise süsteem lihtsustab turujärelevalveasutuste tööd mittevastavuses oleva mitteautomaatkaalu turul kättesaadavaks tegemise eest vastutava ettevõtja tuvastamisel. ê 2009/23/EÜ põhjendus 4 (kohandatud) ð uus (14) Käesolev direktiiv sisaldab ð peaks piirduma ï ainult kohustuslikke ja põhilisi mitteautomaatkaalude põhiliste metroloogiliste ja toimimisnõuete ð väljendamisega ï. Et lihtsustada Ö nende Õ nõuetega seotud Ö vastavushindamist Õ põhinõuetele vastavuse tõendamist, on tarvilikud tuleb Euroopa tasemel Ö ette näha vastavuse eeldus selliste mitteautomaatkaalude puhul, mis vastavad Õ harmoneeritud standarditele, ð mis on vastu võetud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu [...] määrusega (EL) nr [...] Euroopa standardimise kohta, millega on muudetud nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/105/EÜ ja 2009/23/EÜ,[10] et väljendada nende nõuete üksikasjalikke tehnilisi spetsifikatsioone, ï eelkõige seoses metroloogiliste, disaini- ja konstruktsioonitingimustega, et nendekohaste toodete puhul võiks eeldada nende vastavust ohutusnõuetele. Neid Euroopa tasemel harmoneeritud standardeid koostavad eraõiguslikud juriidilised isikud ning seega ei saa need olla kohustuslikud. Sel eesmärgil tunnustatakse pädevate asutustena harmoneerstandardite vastuvõtmiseks Euroopa Standardikomiteed (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteed (CENELEC) ja Euroopa Telekommunikatsiooni Standardiinstituuti (ETSI) vastavalt 28. märtsil 2003. aastal allakirjutatud üldistele koostööjuhistele komisjoni, Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) ja nende kolme asutuse vahel[11]. ò uus (15) Määruses (EL) nr [../..] [(standardimise kohta Euroopas)] sätestatakse harmoneeritud standardite suhtes esitatud vastuväidete arutamise menetlus juhuks, kui kõnealused standardid ei vasta täielikult käesoleva direktiivi nõuetele. ê 2009/23/EÜ põhjendus 5 (kohandatud) Võeti vastu rida direktiive tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamiseks kooskõlas põhimõtetega, mis on kehtestatud nõukogu 7. mai 1985. aasta resolutsioonis uue lähenemisviisi kohta tehnilisele ühtlustamisele ja standarditele;[12] kõigis neis direktiivides nähakse ette CE-vastavusmärgise kinnitamine; 15. juuni 1989. aasta teatises[13] üldise lähenemisviisi kohta sertifitseerimisele ja katsetele tegi komisjon ettepaneku koostada ühtsed normid ühtse kujundusega CE-vastavusmärgise kohta; 21. detsembri 1989. aasta resolutsioonis üldise lähenemisviisi kohta vastavushindamisele[14] kiitis nõukogu juhtpõhimõttena heaks järjekindla lähenemisviisi CE-vastavusmärgise kasutamise puhul. Uue lähenemisviisi puhul tuleks kahe põhimõistena rakendada olulisi nõudeid ja vastavushindamise menetlust. ê 2009/23/EÜ põhjendus 6 (16) Metroloogiliste ja tehniliste põhinõuete vastavuskontroll on vajalik, et tõhusalt kaitsta kasutajaid ja kolmandaid isikuid. Praegune vastavushindamise kord erineb liikmesriigiti. Selleks et vältida mitmekordset vastavushindamist, mis tegelikult takistab kaalude vaba liikumist ühenduse turul, tuleks korraldada vastavushindamise korra vastastikune tunnustamine liikmesriikides. Selleks et vastavushindamise korra vastastikust tunnustamist lihtsustada, peaks kehtestama ühenduse korra ning kriteeriumid, millega peab arvestama vastavushindamise menetluste alaste ülesannete täitmise eest vastutavate asutuste määramisel. ò uus (17) Selleks, et ettevõtjad saaksid näidata ja pädevad asutused tagada, et turul kättesaadavaks tehtud mitteautomaatkaalud on oluliste nõuetega vastavuses, tuleb ette näha vastavushindamismenetlus. Otsusega nr 768/2008/EÜ on sätestatud vastavushindamismenetluse moodulid, mis hõlmavad menetlusi alates kõige leebematest kuni kõige rangemate menetlusteni, vastavalt riski tasemele ja nõutud ohutustasemele. Valdkondadevahelise ühtsuse tagamiseks ja erakorraliste lahenduste vältimiseks tuleks vastavushindamismenetlused valida nende moodulite hulgast. (18) Tootjad peaksid koostama ELi vastavusdeklaratsiooni, et esitada üksikasjalik teave mitteautomaatkaalude vastavuse kohta käesoleva direktiivi nõuetele ja muudele asjakohastele liidu ühtlustamisõigusaktidele. (19) CE-märgis ehk mitteautomaatkaalu vastavuse materiaalne näitaja on nähtavaks tagajärjeks kogu menetlusele, mis hõlmab vastavushindamist selle laiemas tähenduses. CE-märgist käsitlevad üldpõhimõtted ja selle seosed muude märgistega on sätestatud määruses (EÜ) nr 765/2008. Koos CE vastavusmärgisega peaks tootja tootele kinnitama ka M-tähega kleebiku. CE-märgise ja M-tähega kleebiku kinnitamise eeskirjad tuleks ette näha käesolevas direktiivis. ò uus (20) Käesolevas direktiivis sätestatud vastavushindamismenetlused eeldavad liikmesriikide poolt komisjonile teavitatud vastavushindamisasutuste sekkumist. ê 2009/23/EÜ põhjendus 7 On oluline, et need volitatud asutused tagaksid kogu ühenduses oma pädevusalal kõrge kvaliteedi. ò uus (21) Kogemus on näidanud, et direktiivis 2009/23/EÜ sätestatud kriteeriumid, mida vastavushindamisasutused peavad täitma, et neist saaks komisjoni teavitada, ei ole piisavad teavitatud asutuste ühtlaselt kõrgetasemeliseks toimimiseks kogu ELis. On aga oluline, et kõik teavitatud asutused täidaksid oma funktsioone samal tasemel ja õiglase konkurentsi tingimustes. Selleks on vaja kehtestada kohustuslikud nõuded vastavushindamisasutustele, kes soovivad olla teavitatud vastavushindamisteenuste osutajatena. (22) Samuti tuleb vastavushindamise kvaliteedi ühtlase taseme tagamiseks kehtestada nõuded, mida peavad järgima teavitavad ametiasutused ja teised teavitatud asutuste hindamisse, teavitamisse ja jälgimisse kaasatud asutused. (23) Kui vastavushindamisasutus tõendab vastavust harmoneeritud standardites sätestatud kriteeriumidele, tuleks eeldada, et ta on vastavuses ka käesolevas direktiivis sätestatud vastavate nõuetega. (24) Käesolevas direktiivis sätestatud süsteemi peaks täiendama määrusega (EÜ) nr 765/2008 ettenähtud akrediteerimise süsteem. Kuna akrediteerimine on vastavushindamisasutuse pädevuse kontrollimise põhiline vahend, siis tuleks seda kasutada ka teavitamise eesmärgil. (25) Kogu ELi riiklikud ametiasutused peaksid käsitlema määruses (EÜ) nr 765/2008 sätestatud läbipaistvat akrediteerimist, mis tagab vastavussertifikaatide vajalikul tasemel usaldusväärsuse, eelisabinõuna, mille kaudu demonstreeritakse vastavushindamisasutuste tehnilist pädevust. Riiklikud ametiasutused võivad siiski olla seisukohal, et nende valduses on sobivad vahendid, et kõnealune hindamine ise läbi viia. Sellisel juhul peaksid nad teiste riiklike ametiasutuste hindamiste piisava usaldusväärsuse tagamiseks esitama komisjonile ja teistele liikmesriikidele vajalikud dokumenteeritud tõendid, et hinnatud vastavushindamisasutused vastavad asjaomastest õigusaktidest tulenevatele nõuetele. (26) Vastavushindamisasutused kasutavad tihti osa vastavushindamisega seotud toimingute täitmiseks alltöövõtjaid või tütarettevõtjaid. Et tagada ELi turule lastavate mitteautomaatkaalude nõutav kaitsetase, on vastavushindamise jaoks oluline, et alltöövõtjad ja tütarettevõtjad vastaksid seoses vastavushindamise ülesannete täitmisega samadele nõuetele nagu teavitatud asutused. Seega on oluline, et teavitatavate asutuste pädevuse ja tegevuse hindamine ning juba teavitatud asutuste jälgimine hõlmaks ka alltöövõtjate ja tütarettevõtjate sooritatud toiminguid. (27) Teavitamismenetluse tõhusust ja läbipaistvust tuleb tõsta ning eelkõige kohandada seda uute tehnoloogiatega, et luua elektroonilise teavitamise võimalus. (28) Kuna teavitatud asutused võivad pakkuda oma teenuseid kogu ELis, siis peaks teistel liikmesriikidel ja komisjonil olema võimalus esitada teavitatud asutuse kohta vastuväiteid. Seega on oluline ette näha ajavahemik, mille jooksul saaks selgitada kõik võimalikud vastavushindamisasutuse pädevust puudutavad kahtlused või probleemid, enne kui nad alustavad tegevust teavitatud asutustena. (29) Konkurentsivõime huvides on ülioluline, et teavitatud asutused kohaldaksid vastavushindamismenetlusi ilma ettevõtjaid liigselt koormamata. Samal põhjusel ja ettevõtjate võrdse kohtlemise tagamiseks tuleb kindlustada vastavushindamismenetluste tehnilise kohaldamise järjekindlus. Seda on võimalik kõige paremini saavutada teavitatud asutuste vahelise sobiva koordineerimise ja koostöö kaudu. (30) Õiguskindluse tagamiseks on vaja selgitada, et käesoleva direktiiviga hõlmatud mitteautomaatkaalude suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 765/2008 sätestatud eeskirju liidu turujärelevalve ja liidu turule sisenevate toodete kontrolli kohta. Käesolev direktiiv ei tohiks takistada liikmesriike pädeva asutuse valimisel kõnealuste ülesannete täitmiseks. (31) Direktiivis 2009/23/EÜ on juba sätestatud kaitsemeetmete menetlus, mis võimaldab komisjonil kontrollida liikmesriikides mittevastavaks tunnistatud mitteautomaatkaalude vastu võetud meetmete õigustatust. Läbipaistvuse suurendamise ja menetlusaja lühendamise huvides on vajalik parandada olemasolevat kaitseklauslimenetlust, et muuta see veel tõhusamaks ja liikmesriikides olemasolevatele kogemustele toetuvaks. (32) Olemasolevat süsteemi tuleks täiendada menetlusega, mis võimaldaks huvitatud osapooltel olla kursis meetmetega, mida kavandatakse seoses inimeste tervisele ja ohutusele või teistele avaliku huvi kaitsele ohtu kujutavate mitteautomaatkaaludega. Samuti võimaldaks see turujärelevalveasutustel koostöös asjaomaste ettevõtjatega sellistele mitteautomaatkaaludele reageerida algstaadiumis. (33) Kui liikmesriigid ja komisjon nõustuvad liikmesriigi võetud meetme põhjendustega, siis ei tohiks komisjon rohkem sekkuda, välja arvatud kui mittevastavus on põhjendatav puudustega harmoneeritud standardis. (34) Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad käesoleva direktiivi alusel vastu võetud siseriiklike sätete rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ja tagama nende rakendamise. Kõnealused karistused peaksid olema mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. (35) On vaja sätestada üleminekukord, mis võimaldab teha turul kättesaadavaks ja võtta kasutusele mitteautomaatkaalud, mis on juba turule lastud kooskõlas direktiiviga 2009/23/EÜ. (36) Kuivõrd liikmesriigid ei suuda piisaval tasemel saavutada käesoleva direktiivi eesmärke, milleks on tagada turul olevate mitteautomaatkaalude vastavus tervise ja ohutuse kõrgetasemelise kaitse ja muude avalike huvidega seotud nõuetele, kindlustades samas siseturu toimimise, ning neid eesmärke on nende ulatuse ja mõju tõttu võimalik paremini saavutada ELi tasandil, võib EL võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale, kui on vaja nimetatud eesmärkide saavutamiseks. ê 2009/23/EÜ põhjendus 8 CE-vastavusmärgis või M-tähega kleebik mitteautomaatkaaludel peaks tähendama, et neid peetakse vastavaks käesoleva direktiivi sätetele ja seepärast puudub vajadus vastavushindamist korrata. ò uus (37) Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise kohustus peaks piirduma sätetega, mille sisu on võrreldes direktiiviga 2009/23/EÜ muutunud. Kohustus võtta üle muutmata sätted tuleneb varasemast direktiivist. ê 2009/23/EÜ põhjendus 9 (38) Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada liikmesriikide kohustusi, mis on seotud direktiivi 2009/23/EÜ VII lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega, ê 2009/23/EÜ (kohandatud) ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: 1. PEATÜKK REGULEERIMISALA, TURULEVIIMINE JA VABA LIIKUMINE ÖÜLDSÄTTED Õ Artikkel 1 ÖReguleerimisala Õ ê 2009/23/EÜ (kohandatud) 1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõigi mitteautomaatkaalude suhtes. 2. Käesolevas direktiivis eristatakse kahte mitteautomaatkaalude kasutamise valdkonda: a) ai) massi määramine äritehingute tegemiseks; bii) massi määramine tollimaksude, tariifide, muude maksude, soodustuste, trahvide, hüvitiste, kahjutasude jms maksete arvutamiseks; cii) massi määramine õigusnormide või eeskirjade kohaldamiseks või ekspertarvamuse andmiseks kohtuasjade lahendamisel; div) massi määramine meditsiinis, kui patsiente kaalutakse tervise kontrollimiseks, diagnoosimiseks ja ravimiseks; ev) massi määramine retsepti järgi ravimite valmistamiseks apteegis ning analüüside tegemiseks meditsiini- ja farmaatsialaboratooriumides; fvi) hinna määramine massi abil otsemüügi ja kinnispakkide puhul; gb) kasutusvõimalused, mida ei ole loetletud punktides a Ö –f Õ. ê 2009/23/EÜ (kohandatud) Artikkel 2 Ö Mõisted Õ Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: (1.) „kaal” on – mõõteriist, mida kasutatakse keha massi määramiseks sellele kehale toimiva raskusjõu kaudu. Kaalu võib kasutada ka Ö või Õ muude massiga seotud suuruste, koguste, parameetrite ja tunnuste määramiseks; (2.) „mitteautomaatkaal”, „kaal” – kaal, mille töö nõuab inimese sekkumist; ê 2009/23/EÜ 3. „harmoneeritud standard” Euroopa Standardikomitee (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee (Cenelec) või Euroopa Telekommunikatsiooni Standardiinstituudi (ETSI) või kahe või kolme nende organisatsioonide vastuvõetud tehniline täpsustus (Euroopa standard või harmoneeritud dokument) juhul, kui komisjon on selle neile üle andnud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivile 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord)[15] ning 28. märtsil 2003. aastal allakirjutatud üldised koostööjuhised komisjoni, Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) ja nende kolme asutuse vahel. ò uus (3) „turul kättesaadavaks tegemine” – kaalu tasu eest või tasuta tarnimine ELi turule kaubandustegevuse käigus kas levitamiseks või kasutamiseks; (4) „turule laskmine” – kaalu esmakordselt ELi turul kättesaadavaks tegemine; (5) „tootja” – mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kes valmistab kaalu või kes laseb kaalu projekteerida või valmistada ja kes turustab seda kaalu oma nime või kaubamärgi all; (6) „volitatud esindaja” – ELis asuv füüsiline või juriidiline isik, kes on saanud tootjalt kirjaliku volituse tegutseda tema nimel seoses kindlaksmääratud ülesannetega; (7) „importija” – mis tahes ELis asuv füüsiline või juriidiline isik, kes laseb kaalu kolmandast riigist ELi turule; (8) „levitaja” – mis tahes turustusahelas osalev füüsiline või juriidiline isik, välja arvatud tootja või importija, kes teeb kaalu turul kättesaadavaks; (9) „ettevõtja” – tootja, volitatud esindaja, importija ja levitaja; (10) „tehniline spetsifikatsioon” – dokument, milles nähakse ette kaalule, protsessile või teenusele esitatavaid tehnilisi nõudeid; (11) „harmoneeritud standard” – harmoneeritud standard määruse (EL) nr [...] [Euroopa standardimise kohta] artikli 2 lõike 1 punktis c määratletud tähenduses; (12) „akrediteerimine” – akrediteerimine määruse (EL) nr 765/2008 artikli 2 lõikes 10 määratletud tähenduses; (13) „riiklik akrediteerimisasutus” – riiklik akrediteerimisasutus määruse (EL) nr 765/2008 artikli 2 lõikes 11 määratletud tähenduses; (14) „vastavushindamine” – protsess, mille käigus hinnatakse, kas kaalu suhtes käesoleva direktiiviga kehtestatud nõuded on täidetud; (15) „vastavushindamisasutus” – asutus, kes viib läbi vastavushindamise toiminguid, sealhulgas kalibreerimist, testimist, sertifitseerimist ja kontrolle; (16) „tagasivõtmine” – mis tahes meede, mille eesmärk on võtta turult tagasi kaal, mis on seal juba lõpptarbija jaoks kättesaadavaks tehtud; (17) „kõrvaldamine” – mis tahes meede, mille eesmärk on turustusahelas oleva kaalu turul kättesaadavaks tegemise vältimine; (18) „CE-märgis” – märgis, millega tootja kinnitab, et kaal vastab märgise tootele paigaldamist sätestavate ELi ühtlustamisõigusaktide alusel kohaldatavatele nõuetele; (19) „ELi ühtlustamisõigusaktid” – mis tahes toodete turustuse tingimusi ühtlustavad ELi õigusaktid. ê 2009/23/EÜ (kohandatud) Artikkel 3 Ö Turul kättesaadavaks tegemine ja kasutuselevõtmine Õ ê 2009/23/EÜ ð uus 1. Liikmesriigid astuvad samme selle tagamiseks, et turule lubatakse viia ð turul tehakse kättesaadavaks ï üksnes käesoleva direktiivi nõuetele vastavaid kaalusid. ê 2009/23/EÜ (kohandatud) 2. Liikmesriigid rakendavad kõiki meetmeid selle tagamiseks, et kaalusid ei lubata kasutusele võtta artikli 1 lõike 2 punktides a–f loetletud kasutusvaldkondades, kui need ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele ja neil ei ole artikli 11 kohast CE-vastavusmärgist. Artikkel 14 3. Liikmesriigid võtavad meetmeid tagamaks, et käesoleva direktiivi nõuetele vastavust tõendavat CE-vastavusmärgist kandvad kaalud vastaksid nendele nõuetele ka edaspidi Ö käesoleva direktiivi nõuetele Õ. Artikkel 4 Ö Olulised nõuded Õ ê 2009/23/EÜ ð uus Artikli 1 lõike 2 punktides a–f loetletud otstarbel kasutatavad kaalud peavad vastama I lisas sätestatud olulistele nõuetele ð ning olema varustatud CE-märgise ja III lisa 1. punktis osutatud siltidega ï. ê 2009/23/EÜ Kui kaalul on seadiseid, mida ei kasutata artikli 1 lõike 2 punktides a–f loetletud otstarbel, või kui kaal on selliste seadmetega ühendatud, ei kohaldata nende seadiste ja seadmete suhtes olulisi nõudeid. ê 2009/23/EÜ (kohandatud) Artikkel 5 Ö Vaba liikumine Õ ê 2009/23/EÜ (kohandatud) ð uus 1. Liikmesriigid ei takista selliste kaalude turuleviimist ð turul kättesaadavaks tegemist ï, mis vastavad käesoleva direktiivi nõuetele. 2. Liikmesriigid ei takista artikli 1 lõike 2 punktides a–f loetletud otstarbel selliste kaalude kasutuselevõtmist, mis vastavad käesoleva direktiivi nõuetele. ò uus 2. PEATÜKK ETTEVÕTJATE KOHUSTUSED Artikkel 6 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R2] Tootjate kohustused 1. Tootjad tagavad oma artikli 1 lõike 2 punktides a–f loetletud otstarbel kasutatavate kaalude turule laskmisel, et need on projekteeritud ja toodetud kooskõlas oluliste nõuetega, mis on sätestatud I lisas. Kui turule lastavaid kaale ei kasutata artikli 1 lõike 2 punktides a–f loetletud otstarbel, tagavad tootjad oma kaalude turule laskmisel, et need on varustatud III lisa punktis 2 osutatud siltidega. 2. Tootjad koostavad artikli 1 lõike 2 punktides a–f loetletud otstarbel kasutatavate kaalude jaoks nõutava tehnilise dokumentatsiooni ja teostavad või lasevad teostada artiklis 14 osutatud asjakohase vastavushindamismenetluse. Kui nimetatud menetlusega on tõendatud kaalu vastavus asjakohastele nõuetele, siis koostavad tootjad ELi vastavusdeklaratsiooni ning kinnitavad kaalule CE-märgise ja III lisa punktis 1 osutatud sildid. Kui turule lastavaid kaale ei kasutata artikli 1 lõike 2 punktides a–f loetletud otstarbel, kinnitavad tootjad oma kaaludele III lisa punktis 2 osutatud sildid. ê 2009/23/EÜ (kohandatud) Kui kaalul, mida kasutatakse ühel artikli 1 lõike 2 punktides a–f loetletud otstarbel, on seadiseid, mille puhul ei rakendata artiklis 913 märgitud vastavushindamist, või kui kaal on selliste seadmetega ühendatud, peab iga selline seadis ja seade kandma IV III lisa punktis 3 määratletud Ö sätestatud Õ kasutuspiirangu märki. ò uus 3. Artikli 1 lõike 2 punktides a–f loetletud otstarbel kasutatavate kaalude puhul säilitavad tootjad tehnilise dokumentatsiooni ja ELi vastavusdeklaratsiooni 10 aasta jooksul pärast kaalu turule laskmist. 4. Tootjad tagavad menetluste olemasolu seeriatoodangu vastavuse säilimiseks. Arvesse võetakse muudatusi kaalu disainis või omadustes ja muudatusi neis harmoneeritud standardites või tehnilistes spetsifikatsioonides, mille põhjal kaalu vastavust kinnitatakse. Kui seoses kaalu tööga peetakse vajalikuks, teevad tootjad turul kättesaadavaks tehtud kaalude pistelist kontrolli, uurivad kaebusi, mittevastavaid kaale ja kaalude tagasivõtmisi ning vajadusel registreerivad need, ja teavitavad levitajaid igast nimetatud järelevalvemeetmest. 5. Tootjad tagavad, et nende kaalud kannavad tüübi-, partii- või seerianumbrit või muud märget, mis võimaldaks neid tuvastada, nagu on sätestatud III lisas. 6. Tootjad märgivad oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi ja kontaktaadressi kas kaalule või, kui see ei ole võimalik, pakendile või kaaluga kaasasolevasse dokumenti. Aadress peab osutama ühele kohale, kus tootjaga ühendust saab võtta. 7. Tootjad tagavad, et kaaluga on kaasas juhised ja teave asjaomase liikmesriigi poolt määratletud keeles, mis on tarbijate ja teiste lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadav. 8. Tootjad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et kaal, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale direktiivile, võtavad viivitamatult vajalikud parandusmeetmed kaalu vastavusse viimiseks, vajadusel kõrvaldavad selle turult või võtavad selle tagasi. Lisaks, kui kaal kujutab endast ohtu, teavitavad nad sellest viivitamatult nende liikmesriikide pädevaid ametiasutusi, kus nad kaalu kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja mis tahes võetud parandusmeetmete kohta. 9. Tootjad esitavad pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmisel talle kaalu vastavust tõendava kogu teabe ja dokumentatsiooni keeles, mis on kõnealusele asutusele kergesti arusaadav. Nad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmisel koostööd kõigis nende poolt turule lastud kaalude põhjustatud ohtude ärahoidmiseks võetud meetmetes. Artikkel 7 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R3] Volitatud esindajad 1. Tootja võib kirjaliku volituse alusel määrata volitatud esindaja. Artikli 6 lõikes 1 sätestatud kohustused ja tehnilise dokumentatsiooni koostamine ei kuulu volitatud esindaja ülesannete hulka. 2. Volitatud esindaja täidab ülesandeid tootjalt saadud volituste piires. Volitus võimaldab volitatud esindajal teha vähemalt järgmist: a) hoida ELi vastavusdeklaratsiooni ja tehnilise dokumentatsiooni riiklikele järelevalveasutustele kättesaadavana kümne aasta jooksul pärast kaalu turule laskmist. b) esitada pädeva riikliku ametiasutuse põhjendatud nõudmisel talle kaalu vastavust tõendav kogu teave ja dokumentatsioon; c) teha pädevate riiklike ametiasutustega viimaste nõudmisel koostööd kõigis volitatud esindaja volitustega hõlmatud kaalude põhjustatud ohtude ärahoidmiseks võetud meetmetes. Artikkel 8 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R4] Importijate kohustused 1. Importijad lasevad ELi turule üksnes nõuetele vastavaid kaale. 2. Enne, kui turule lastakse kaal, mida ei kasutata artikli 1 lõike 2 punktides a–f loetletud otstarbel, tagavad importijad, et tootja on teostanud vajalikud vastavushindamismenetlused. Nad tagavad, et tootja on koostanud tehnilise dokumentatsiooni, kaal kannab CE-märgist ja III lisa punktis 1 osutatud silte, sellel on kaasas nõutud dokumendid ning tootja on täitnud artikli 6 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuded. Kui importija arvab või tal on põhjust uskuda, et artikli 1 lõike 2 punktides a–f loetletud otstarbel kasutatav kaal ei ole vastavuses I lisas sätestatud oluliste nõuetega, siis ei lase ta kaalu enne turule, kui see on vastavusse viidud. Lisaks teavitab importija tootjat ja turujärelevalveasutusi, kui kaal kujutab endast ohtu. Enne, kui turule lastakse kaal, mida ei kasutata artikli 1 lõike 2 punktides a–f loetletud otstarbel, tagavad importijad, et kaal kannab III lisa punktis 2 osutatud silte ning tootja on täitnud artikli 6 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuded. 3. Importijad märgivad oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi ja kontaktaadressi kas kaalule või, kui see ei ole võimalik, pakendile või kaaluga kaasasolevasse dokumenti. 4. Importijad tagavad, et kaaluga on kaasas juhised ja teave asjaomase liikmesriigi poolt määratletud keeles, mis on tarbijate ja teiste lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadav. 5. Importijad tagavad, et sel ajal, kui artikli 1 lõike 2 punktides a–f loetletud otstarbel kasutatav kaal on nende vastutuse all, ei ohusta selle ladustamise või transpordi tingimused vastavust I lisas sätestatud olulistele nõuetele. 6. Kui seoses kaalu tööga peetakse vajalikuks, teevad importijad turul kättesaadavaks tehtud kaalude pistelist kontrolli, uurivad kaebusi, mittevastavaid kaale ja kaalude tagasivõtmisi ning vajadusel registreerivad need, ja teavitavad levitajaid sellistest järelevalvemeetmetest. 7. Importijad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et kaal, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale direktiivile, võtavad viivitamatult vajalikud parandusmeetmed kaalu vastavusse viimiseks, vajadusel kõrvaldavad selle turult või võtavad selle tagasi. Lisaks, kui kaal kujutab endast ohtu, teavitavad importijad sellest viivitamatult nende liikmesriikide pädevaid ametiasutusi, kus nad kaalu kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja mis tahes võetud parandusmeetmete kohta. 8. Artikli 1 lõike 2 punktides a–f loetletud otstarbel kasutatavate kaalude puhul hoiavad importijaid 10 aasta jooksul pärast kaalu turule laskmist turujärelevalveasutuste jaoks kättesaadaval ELi vastavusdeklaratsiooni koopiat ning tagavad, et tehniline dokumentatsioon oleks nimetatud asutuste nõudmisel neile kättesaadav. 9. Importijad esitavad pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmisel talle kaalu vastavust tõendava kogu teabe ja dokumentsatsiooni keeles, mis on kõnealusele asutusele kergesti arusaadav. Nad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmisel koostööd kõigis nende poolt turule lastud kaalude põhjustatud ohtude ärahoidmiseks võetud meetmetes. Artikkel 9 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R5] Levitajate kohustused 1. Kaalu turul kättesaadavaks tehes arvestavad levitajad hoolsalt käesoleva direktiivi nõuetega. 2. Enne artikli 1 lõike 2 punktides a–f loetletud otstarbel kasutatava kaalu turul kättesaadavaks tegemist kontrollivad levitajad, et kaal kannab CE-märgist ja III lisa punktis 1 osutatud silte, sellel on kaasas nõutud dokumendid ning juhised ja ohutusteave keeles, millest saavad kergesti aru selle liikmesriigi tarbijad ja muud lõppkasutajad, mille turul kaal kättesaavaks tehakse, ning et tootja ja importija on täitnud artikli 6 lõigetes 5 ja 6 ning artikli 8 lõikes 3 sätestatud nõuded. Kui levitaja arvab või tal on põhjust uskuda, et kaal ei vasta I lisas sätestatud olulistele nõuetele, siis ei tee ta kaalu turul kättesaadavaks enne, kui see on vastavusse viidud. Lisaks teavitab levitaja sellest tootjat või importijat ja turujärelevalveasutusi, kui kaal kujutab endast ohtu. Enne, kui turul tehakse kättesaadavaks kaal, mida ei kasutata artikli 1 lõike 2 punktides a–f loetletud otstarbel, kontrollivad levitajad, et kaal kannab III lisa punktis 2 osutatud silte ning tootja ja importija on täitnud artikli 6 lõigetes 5 ja 6 ning artikli 8 lõikes 3 sätestatud nõuded. 3. Levitajad tagavad, et sel ajal, kui artikli 1 lõike 2 punktides a–f loetletud otstarbel kasutatav kaal on nende vastutuse all, ei ohusta selle ladustamise või transpordi tingimused vastavust I lisas sätestatud olulistele nõuetele. 4. Levitajad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et kaal, mille nad on turul kättesaadavaks teinud, ei vasta käesolevale direktiivile, tagavad, et võetakse kaalu vastavusseviimiseks vajalikud parandusmeetmed, vajadusel kõrvaldatakse see turult või võetakse tagasi. Lisaks, kui kaal kujutab endast ohtu, teavitavad levitajad sellest viivitamatult nende liikmesriikide pädevaid ametiasutusi, kus nad kaalu kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja mis tahes võetud parandusmeetmete kohta. 5. Levitajad esitavad pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmisel talle kaalu vastavust tõendava kogu teabe ja dokumentatsiooni. Nad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmisel koostööd kõigis nende poolt turul kättesaadavaks tehtud kaalude põhjustatud ohtude ärahoidmiseks võetud meetmetes. Artikkel 10 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R6] Juhtumid, millal tootjate kohustusi kohaldatakse importijate ja levitajate suhtes Käesolevas direktiivis käsitletakse tootjana importijat või levitajat, kes laseb kaalu turule oma nime või kaubamärgi all või kes muudab juba turule lastud kaalu viisil, mis võib mõjutada vastavust kohaldatavatele nõuetele, ja tema suhtes kohaldatakse artikli 6 alusel tootja kohustusi. Artikkel 11 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R7] Ettevõtjate tuvastamine Ettevõtjad tuvastavad turujärelevalveasutustele viimaste nõudmisel: a) iga ettevõtja, kes on neid kaaludega varustanud; b) iga ettevõtja, keda nad on kaaludega varustanud. Ettevõtjad on võimelised esitama esimeses lõigus osutatud teavet 10 aasta jooksul pärast seda, kui kaal neile tarniti, ja 10 aasta jooksul pärast seda, kui nad ise kaalu tarnisid. ê 2009/23/EÜ (kohandatud) 23. PEATÜKK Ö KAALUDE Õ VASTAVUSHINDAMINE ê 2009/23/EÜ Artikkel 6 1. Kui kaalud vastavad asjakohastele siseriiklikele standarditele, millega rakendatakse nõuete kohaseid harmoneeritud standardeid, käsitavad liikmesriigid neid I lisas määratletud olulistele nõuetele vastavatena. 2. Komisjon avaldab lõikes 1 märgitud harmoneeritud standardite alase teabe Euroopa Liidu Teatajas. Liikmesriigid avaldavad lõikes 1 osutatud siseriiklike standardite alase teabe. ò uus Artikkel 12 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R8] Vastavuse eeldus Kaalud, mis on vastavuses harmoneeritud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse olevat vastavuses oluliste nõuetega, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad ja mis on sätestatud I lisas. [Kui harmoneeritud standard vastab nõuetele, mida see käsitleb ja mis on sätestatud I lisas või artiklis 23, avaldab komisjon viite sellele standardile Euroopa Liidu Teatajas.] ê 2009/23/EÜ (kohandatud) Artikkel 913 Ö Vastavushindamismenetlused Õ ê 2009/23/EÜ 1. Kaalude vastavust I lisas sätestatud olulistele nõuetele võib taotleja valikul tõendada ühega kahest järgmisest menetlusest: ê 2009/23/EÜ (kohandatud) a) II lisa punktis 1 Ö sätestatud Õ Ö moodul B Õ ,EÜ tüübihindamine ning millele järgnebv II lisa punktis 2 Ö sätestatud Õ EÜ vastavusdeklaratsiooni esitamine Ö moodul D Õ või II lisa punktis 34 Ö sätestatud Õ EÜ taatlus Ö moodul F Õ. Ö Moodul BÕ EÜ tüübihindamine ei ole kohustuslik nende kaalude puhul, mille töös ei kasutata elektronseadiseid ja seadmeid ja mille koormusmõõteseadises ei kasutata koormuse tasakaalustamiseks vedru. Ö Nende kaalude puhul, mille suhtes ei kohaldata moodulit B, kohaldatakse II lisa punktis 3 sätestatud moodulit D1 või II lisa punktis 5 sätestatud moodulit F1 Õ ; b) II lisa punktis 64 Ö sätestatud Õ EÜ üksiktoote taatlus Ö moodul G Õ. 2. Lõikes 1 märgitud menetluste alased dokumendid ja kirjad koostatakse Ö ühes Õ selle liikmesriigi riigikeeles, kus kavatsetakse nimetatud Ö neid Õ menetlusi läbi viia, või vastavalt artiklile 18 10 lõikes 1 teavitatud asutuse heakskiidetud keeles. ê 2009/23/EÜ 3. Kui kaalud kuuluvad teisi aspekte käsitlevate direktiivide rakendusalasse, mis näevad samuti ette CE-vastavusmärgise kinnitamist, näitab märgis, et eeldatakse kaalude vastavust ka nende direktiivide sätetele. Kui tootja võib ühe või mitme sellise kaaludele kohaldatava direktiivi kohaselt üleminekuaja jooksul valida, milliseid nõudeid kohaldada, näitab CE-märgis vastavust siiski ainult nendele direktiividele, mida ta on kohaldanud. Sellisel juhul tuleb kohaldatavate direktiivide viiteandmed esitada Euroopa Liidu Teatajas avaldatud kujul asjakohasele kaalule lisatavates kõnesolevates direktiivides ette nähtud dokumentides, märkustes ja juhendites. Artikkel 7 Kui liikmesriik või komisjon leiab, et artikli 6 lõikes 1 nimetatud harmoneeritud standardid ei vasta täielikult I lisas määratletud olulistele nõuetele, suunab komisjon või asjaomane liikmesriik küsimuse direktiivi 98/34/EÜ artikli 5 alusel asutatud alalisele komiteele (edaspidi „komitee”), esitades põhjendused. Komitee teeb viivitamata oma arvamuse teatavaks. Komitee arvamust silmas pidades teatab komisjon liikmesriikidele, kas on vaja või mitte kõrvaldada need standardid artikli 6 lõikes 2 viidatud trükiväljaannetest. ò uus Artikkel 14 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R10] ELi vastavusdeklaratsioon 1. ELi vastavusdeklaratsioon kinnitab, et I lisas sätestatud olulised nõuded on täidetud. 2. ELi vastavusdeklaratsioon järgib otsuse nr 768/2008/EÜ III lisas sätestatud näidise ülesehitust, sisaldab käesoleva direktiivi II lisas sätestatud asjakohastes moodulites määratletud elemente ning seda ajakohastatakse pidevalt. See tõlgitakse keelde või keeltesse, mida nõuab liikmesriik, kus kaal turule lastakse või kättesaadavaks tehakse. 3. Kui kaalu suhtes kohaldatakse rohkem kui üht ELi õigusakti, mis eeldavad ELi vastavusdeklaratsiooni, koostatakse kõigi selliste ELi õigusaktide jaoks üks ainus ELi vastavusdeklaratsioon. Selline deklaratsioon sisaldab asjaomaste õigusaktide andmeid ja avaldamisviiteid. 4. ELi vastavusdeklaratsiooni koostamisega võtab tootja endale vastutuse kaalu vastavuse eest. ê 2009/23/EÜ (uus) Artikkel 8 1. Kui liikmesriik leiab, et õigesti üles seatud ja sihipäraselt kasutatavad II lisa punktides 2, 3 ja 4 osutatud CE-vastavusmärgisega kaalud ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele, võtab ta kõik vajalikud meetmed nende kõrvaldamiseks turult või nende kasutuselevõtu ja turuleviimise keelamiseks või piiramiseks. Asjaomane liikmesriik teatab viivitamata komisjonile igast sellisest meetmest, põhjendades oma otsust ning eelkõige osutades, kas mittevastavus on tingitud: a) I lisas määratletud olulistele nõuetele mittevastavusest, kui kaalud ei vasta artikli 6 lõikes 1 nimetatud standarditele; b) artikli 6 lõikes 1 nimetatud standardite ebaõigest kohaldamisest; c) artikli 6 lõikes 1 nimetatud standardite endi puudustest. 2. Komisjon konsulteerib asjaomaste osapooltega võimalikult kiiresti. Kui komisjon leiab pärast sellist konsultatsiooni, et mistahes lõikes 1 viidatud meede on õigustatud, teatab ta sellest viivitamata küsimuse tõstatanud liikmesriigile ja teistele liikmesriikidele. Kui otsus tuleneb standardite puudustest, suunab komisjon pärast asjakohaste osapooltega konsulteerimist küsimuse komiteele kahe kuu jooksul, kui meetmeid võtnud liikmesriik kavatseb neid jätkata, ja algatab seejärel artiklis 7 viidatud menetluse. 3. Kui mittevastaval kaalul on CE-vastavusmärgis, astub pädev liikmesriik vajalikke samme märgisekinnitaja vastu ning teatab sellest komisjonile ja teistele liikmesriikidele. 4. Komisjon tagab liikmesriikide teavitamise selle menetluse kulgemisest ja tulemusest. Artikkel 10 1. Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele volitatud asutuste nimed, kelle nad esitavad artiklis 9 märgitud menetluste läbiviimiseks, nende volitustejärgsed eriülesanded ja komisjoni poolt neile eelnevalt omistatud tunnuskoodid. Komisjon avaldab volitatud asutuste nimekirja, tunnuskoodid ja volitustejärgsed ülesanded Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon tagab selle nimekirja ajakohastamise. 2. Liikmesriigid lähtuvad asutuste määramisel V lisas kehtestatud miinimumnõuetest. Asutusi, mis vastavad asjakohaste harmoneeritud standarditega kehtestatud nõuetele, loetakse vastavaks ka ülalnimetatud lisas kehtestatud nõuetele. 3. Kui asutus ei vasta enam lõikes 2 märgitud nõuetele, tühistab asutuse määranud liikmesriik määramise. Ta teatab sellest viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile ning tunnistab eespool nimetatud teatamise kehtetuks. 3. PEATÜKK CE-VASTAVUSMÄRGIS JA TUNNUSKOODID ò uus Artikkel 15 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R11] CE-märgise üldpõhimõtted CE-märgise suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklis 30 sätestatud üldpõhimõtteid. Artikkel 16 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R12] CE-märgise ja siltide kinnitamise eeskirjad ja tingimused 1. CE-märgis ja III lisa punktis 1 sätestatud sildid või III lisa punktis 2 sätestatud sildid kinnitatakse kaalule või selle andmeplaadile nähtaval, loetaval ja kustutamatul viisil. 2. CE-märgis ja/või sildid kinnitatakse kaalule enne selle turule laskmist. 3. CE-märgise järel märgitakse tootmise kontrollifaasi kaasatud teavitatud asutuse identifitseerimisnumber. Teavitatud asutuse identifitseerimisnumbri kinnitab kas asutus ise või tema juhiste järgi tootja või tema volitatud esindaja. 4. CE-märgise ja lõikes 3 osutatud identifitseerimisnumbri järele võib kinnitada piktogrammi või muu märgise, mis osutab erilisele ohule või kasutusviisile. 5. CE-märgise ja lõikes 3 osutatud identifitseerimisnumbri järele kinnitatakse III lisa punktis 1.1.b sätestatud M-tähega kleebik. ê 2009/23/EÜ Artikkel 11 1. Kaaludele, mille puhul EÜ vastavus on kindlaks tehtud, tuleb CE-vastavusmärgis ja nõutavad IV lisa punktis 1 märgitud lisaandmed kanda hästi nähtavalt, kergesti loetavalt ja püsivalt. 2. Kõigile muudele kaaludele tuleb kanda hästi nähtavad, kergesti loetavad ja püsivad IV lisa punktis 2 märgitud sildid. 3. Tuleb keelata selliste märgiste kinnitamine kaaludele, mida nende tähenduse ja kuju tõttu kolmandad isikud võivad segamini ajada CE-vastavusmärgisega. Muid märgiseid võib kanda kaaludele tingimusel, et sellega ei halvendata CE-vastavusmärgise nähtavust ega loetavust. Artikkel 12 Ilma et see piiraks artikli 8 kohaldamist: a) kui liikmesriik teeb kindlaks, et CE-vastavusmärgis on kinnitatud põhjendamatult, on tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kohustatud muutma asjakohase kaalu CE-vastavusmärgist käsitlevatele sätetele vastavaks ja lõpetama seaduserikkumise selle liikmesriigi poolt kehtestatud tingimustel; b) kui mittevastavus jätkub, peab liikmesriik võtma kõik vajalikud meetmed selleks, et piirata kõnealuse kaalu turuleviimist, turuleviimine keelata või tagada toote turult kõrvaldamine artiklis 8 sätestatud korras. ê 2009/23/EÜ (kohandatud) Artikkel 17 Ö Kasutuspiirangu märk Õ Ö Artikli 6 lõike 2 neljandas lõigus osutatud Õ märk tuleb kaalule kinnitada hästi nähtavalt ja püsivalt. ò uus 4. PEATÜKK VASTAVUSHINDAMISASUTUSTEST TEAVITAMINE Artikkel 18 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R13] Teavitamine Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike asutustest, kes on volitatud täitma kolmandate osapooltena vastavushindamisülesandeid käesoleva direktiivi alusel. Artikkel 19 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R14] Teavitavad ametiasutused 1. Liikmesriigid määravad teavitava ametiasutuse, kes vastutab vastavushindamisasutuste hindamiseks ja teavitamiseks ning teavitatud asutuste jälgimiseks vajalike menetluste kehtestamise ja rakendamise eest, ning vastavuse eest artikli 24 sätetele. 2. Liikmesriigid võivad otsustada, et lõikes 1 osutatud hindamist ja jälgimist teostab määruse (EÜ) nr 765/2008 tähenduses ja sellega kooskõlas riiklik akrediteerimisasutus. 3. Kui teavitav ametiasutus delegeerib või annab muul viisil edasi lõikes 1 osutatud hindamise, teavitamise või jälgimise asutusele, mis ei ole valitsusasutus, siis peab see asutus olema juriidiline isik ja täitma mutatis mutandis artikli 20 lõigetes 1 kuni 6 sätestatud nõudeid. Lisaks peavad kõnealusel asutusel olema korraldused oma tegevustest tulenevate kulude katmiseks. 4. Teavitav ametiasutus vastutab täielikult lõikes 3 osutatud asutuse tegevuse eest. Artikkel 20 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R15] Nõuded teavitavatele ametiasutustele 1. Teavitav ametiasutus on loodud nii, et ei tekiks huvide konflikti vastavushindamisasutustega. 2. Teavitav ametiasutus on korraldatud ja juhitud nii, et kindlustada tema tegevuse objektiivsus ja erapooletus. 3. Teavitav ametiasutus on korraldatud nii, et kõik vastavushindamisasutuse teavitamisega seotud otsused teevad pädevad isikud, kes ei ole hindamist läbi viinud isikud. 4. Teavitav ametiasutus ei tohi pakkuda ega osutada teenuseid, mida osutavad vastavushindamisasutused, ega nõustamisteenuseid ärilisel või konkureerival alusel. 5. Teavitav ametiasutus tagab saadud teabe konfidentsiaalsuse. 6. Teavitaval ametiasutusel on oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks piisavalt pädevaid töötajaid. Artikkel 21 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R16] Teavitavate ametiasutuste teabekohustus Liikmesriigid annavad komisjonile teada oma menetlustest vastavushindamisasutuste hindamiseks ja teavitamiseks ning teavitatud asutuste jälgimiseks ja muudatustest selles. Komisjon teeb nimetatud teabe avalikkusele kättesaadavaks. Artikkel 22 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R17] Nõuded seoses teavitatud asutustega 1. Teavitamise eesmärgil vastab vastavushindamisasutus lõigetes 2 kuni 11 sätestatud nõuetele. 2. Vastavushindamisasutus luuakse siseriikliku õiguse alusel ning ta on juriidiline isik. 3. Vastavushindamisasutus on kolmandast isikust asutus, mis on sõltumatu organisatsioonist või kaalust, mida ta hindab. Asutust, mis kuulub ettevõtjate ühendusse või kutseliitu, mis esindab ettevõtjaid, kes on seotud nende kaalude projekteerimise, tootmise, tarnimise, monteerimise, kasutamise või hooldamisega, mida see hindab, võib pidada selliseks asutuseks tingimusel, et tõendatud on selle sõltumatus ning igasugune huvide konflikti puudumine. 4. Vastavushindamisasutus, selle juhtkond ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad ei tohi olla ei hinnatava kaalu projekteerija, tootja, tarnija, paigaldaja, ostja, omanik, kasutaja, hooldaja ega ühegi nimetatud osapoole volitatud esindaja. See ei välista vastavushindamisasutuse tegevuseks vajalike hinnatud kaalude kasutamist ega nende kaalude kasutamist isiklikuks otstarbeks. Vastavushindamisasutus, selle juhtkond ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad ei tohi olla otsesel viisil seotud nimetatud kaalude projekteerimise, tootmise või ehitamise, turustamise, paigaldamise, kasutamise või hooldusega ega esindada ühtegi osapoolt, kes nimetatud tegevustega tegeleb. Nad ei tohi osaleda üheski tegevuses, mis võib olla vastuolus nende otsuste sõltumatuse ja aususega vastavushindamistoimingutes, mille teostamiseks neist on teavitatud. See kehtib eelkõige nõustamisteenuste puhul. Vastavushindamisasutused tagavad, et nende tütarettevõtjate või alltöövõtjate tegevused ei mõjuta tema vastavushindamistoimingute konfidentsiaalsust, objektiivsust ja erapooletust. 5. Vastavushindamisasutused ja nende töötajad teostavad vastavushindamistoiminguid suurima erialase usaldusväärsuse ja nõutava erialase tehnilise pädevusega ning on vabad igasugustest surveavaldustest ja ahvatlustest, eelkõige rahalistest, mis võivad nende otsuseid või vastavushindamistoimingute tulemusi mõjutada, eriti isikute või isikute rühmade suhtes, kes on huvitatud nimetatud toimingute tulemustest. 6. Vastavushindamisasutus on võimeline täitma temale artikli 13 sätete alusel määratud vastavushindamisülesandeid, mille täitmisega seoses on temast teavitatud, sõltumata sellest, kas vastavushindamisasutus täidab neid ise või täidetakse neid tema nimel ja tema vastutusel. Vastavushindamisasutuse käsutuses on alati ja kõigi talle määratud vastavushindamismenetluste ja kaalude iga tüübi või kategooriate jaoks vajalikud a) tehniliste teadmistega töötajad, kellel on piisav ja asjakohane kogemus vastavushindamise ülesannete täitmiseks; b) menetluste kirjeldused, mille kohaselt vastavushindamist teostatakse, tagades läbipaistvuse ning nende menetluste kordamise võime. Asutusel on asjakohased tegevuspõhimõtted ja menetlused, kus eristatakse ülesandeid, mida ta täidab teavitatud asutusena, ja muud tegevused; c) menetlused tegevuste teostamiseks, mis võtavad arvesse ettevõtja suurust, tegutsemisvaldkonda, tema struktuuri, kaalude puhul kasutatava tehnoloogia keerukuse astet ning seda, kas tegemist on mass- või seeriatootmisega. Tal on vajalikud vahendid vastavushindamistoimingute nõuetekohase tegemisega seotud tehniliste ja haldusülesannete täitmiseks ning juurdepääs kogu vajalikule varustusele ja vahenditele. 7. Vastavushindamistoimingute eest vastutavatel töötajatel on järgmised tunnused: a) usaldusväärne tehniline ja kutsealane väljaõpe, mis katab kõik vastavushindamistoimingud, mille täitmisega seoses nimetatud vastavushindamisasutusest on teavitatud; b) rahuldavad teadmised hindamiste nõuete kohta, mida nad teostavad, ning piisav pädevus nimetatud hindamisteks; c) I lisas sätestatud oluliste nõuete, kohaldatavate harmoneeritud standardite ning ELi ühtlustamisõigusaktide ja siseriiklike õigusaktide asjakohaste sätete tundmine ja mõistmine; d) oskus koostada sertifikaate, registreid ja aruandeid, mis tõestavad hindamiste teostamist. 8. Tagatakse vastavushindamisasutuste, nende juhtkonna ja hindamistöötajate erapooletus. Juhtkonna ja hindamistöötajate tasu suurus ei sõltu teostatud hindamiste arvust ega nimetatud hindamiste tulemustest. 9. Vastavushindamisasutus võtab endale vastutuskindlustuse, välja arvatud juhul, kui vastutus kuulub siseriikliku õiguse alusel riigile või kui liikmesriik ise on vastavushindamise eest otseselt vastutav. 10. Vastavushindamisasutuse töötajad hoiavad ametisaladust teabe osas, mis on omandatud artikli 13 või selle jõustamiseks vastuvõetud siseriiklike õigusaktide kohaselt täidetud ülesannete käigus, välja arvatud teabevahetus selle liikmesriigi pädevate asutustega, kus teavitatud asutus tegutseb. Kaitstakse omandiõigust. 11. Vastavushindamisasutus võtab osa või tagab, et tema hindamistöötajad on teavitatud asjakohastest standardiseerimistegevustest ja asjakohaste ELi ühtlustamisõigusaktide alusel loodud teavitatud asutuse koordineerimisrühma tegevustest ning kohaldab nimetatud rühma töö tulemusel koostatud haldusotsuseid ja -dokumente üldiste suunistena. Artikkel 23 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R18] Vastavuse eeldus Kui vastavushindamisasutus tõendab oma vastavust asjakohastes harmoneeritud standardites või nende osades sätestatud kriteeriumidele, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse tema vastavust artiklis 22 sätestatud nõuetele, kui kohaldatavad harmoneeritud standardid hõlmavad neid nõudeid. Artikkel 24 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R20] Teavitatud asutuste tütarettevõtjad ja alltöövõtjad 1. Kui teavitatud asutus kasutab vastavushindamisega seotud ülesannete täitmiseks alltöövõtjaid või tütarettevõtjat, siis tagab ta, et alltöövõtja või tütarettevõtja vastab artiklis 22 sätestatud nõuetele, ning teatab sellest teavitavale ametiasutusele. 2. Teavitatud asutus vastutab täielikult oma alltöövõtjate ja tütarettevõtjate täidetud ülesannete eest, hoolimata nende asukohast. 3. Tegevuse teostamisel võib alltöövõtjaid või tütarettevõtjat kasutada ainult kliendi nõusolekul. 4. Teavitatud asutus hoiab teavitavatele ametiasutustele kättesaadavana dokumente, mis puudutavad alltöövõtja või tütarettevõtja kvalifikatsiooni hindamist ja tööd, mida nad on teinud artikli 13 alusel. Artikkel 25 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R22] Teavitamise taotlus 1. Vastavushindamisasutus esitab teavitamise taotluse selle liikmesriigi teavitavale ametiasutusele, mille territooriumil ta on asutatud. 2. Kõnealuse taotlusega koos esitab ta vastavushindamistoimingute, vastavushindamismooduli või -moodulite ja kaalu või kaalude kirjelduse, millega tegelemiseks ta väidab end pädev olevat, ning riikliku akrediteerimisasutuse väljastatud akrediteerimistunnistuse (viimase olemasolul), mis tõendab, et vastavushindamisasutus vastab artiklis 22 sätestatud nõuetele. 3. Kui vastavushindamisasutus ei saa akrediteerimistunnistust esitada, siis esitab ta teavitavale ametiasutusele kogu dokumentaalse tõestuse, mis on vajalik, et kontrollida, tunnistada ja korrapäraselt jälgida tema vastavust artiklis 22 sätestatud nõuetele. Artikkel 26 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R23] Teavitamismenetlus 1. Teavitavad ametiasutused võivad teavitada ainult neist vastavushindamisasutustest, mis vastavad artiklis 22 sätestatud nõuetele. 2. Nad kasutavad komisjoni ja teiste liikmesriikide teavitamiseks komisjoni väljaarendatud ja hallatavat elektroonilist teavitamise vahendit. 3. Teavitus sisaldab täielikku ülevaadet vastavushindamistoimingutest, vastavushindamismoodulist või -moodulitest ja kaalust või kaaludest ning asjakohast pädevuse tõendamist. 4. Kui teavitus ei põhine artikli 25 lõikel 2 osutatud akrediteerimistunnistusel, siis esitab teavitav ametiasutus komisjonile ja teistele liikmesriikidele dokumentaalse tõestuse, mis tõendab vastavushindamisasutuse pädevust ja kehtivat korda, millega tagatakse asutuse korrapärane jälgimine ning selle jätkuv vastavus artiklis 22 sätestatud nõuetele. 5. Asjaomane asutus võib teavitatud asutuse tegevusi teostada ainult juhul, kui komisjon ja teised liikmesriigid ei esita vastuväiteid kahe nädala jooksul peale teavitamist, kui kasutatakse akrediteerimistunnistust, ja kahe kuu jooksul peale teavitamist juhul, kui akrediteerimist ei kasutata. Käesoleva direktiivi mõistes käsitletakse teavitatud asutusena ainult sellist asutust. 6. Komisjoni ja teisi liikmesriike teavitatakse kõigist edaspidistest asjakohastest muudatustest nimetatud teavituses. Artikkel 27 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R24] Identifitseerimisnumbrid ja teavitatud asutuste nimekirjad 1. Komisjon määrab teavitatud asutusele identifitseerimisnumbri. Ta määrab üheainsa numbri, isegi kui asutusest teavitatakse mitme erineva ELi õigusakti alusel. 2. Komisjon teeb avalikkusele kättesaadavaks käesoleva direktiivi alusel teavitatud asutuste nimekirja, mis sisaldab ka asutuste identifitseerimisnumbreid ja tegevusi, mille teostamiseks neist on teavitatud. Komisjon tagab, et nimetatud nimekiri on ajakohastatud. Artikkel 28 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R25] Muudatused teavituses 1. Kui teavitav ametiasutus on veendunud või talle on teatatud, et teavitatud asutus ei vasta enam artiklis 22 sätestatud nõuetele või et ta ei ole oma kohustusi täitnud, siis piirab, peatab või tühistab teavitav ametiasutus teavituse, sõltuvalt nõuetele mittevastavuse või kohustuste täitmata jätmise tõsidusest. Ta teavitab sellest viivitamatult komisjoni ja teisi liikmesriike. 2. Juhul, kui teavitust piiratakse, see peatatakse või tühistatakse või kui teavitatud asutus on lõpetanud oma tegevuse, siis astub teavitav liikmesriik vajalikud sammud tagamaks, et kõnealuse asutuse dokumente menetleks mõni teine teavitatud asutus või et need oleks nõudmisel kättesaadavad teavitamise ja turujärelevalve eest vastutavatele ametiasutustele. Artikkel 29 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R26] Teavitatud asutuste pädevuse vaidlustamine 1. Komisjon uurib igat juhtumit, mil tal tekib kahtlus või tema tähelepanu juhitakse kahtlusele, et teavitatud asutus ei ole enam pädev või teavitatud asutus ei täida enam talle pandud nõudeid ja vastutusi. 2. Teavitav liikmesriik esitab komisjonile selle nõudmisel kogu teabe seoses teavitamise alusega või asjaomase asutuse pädevuse säilimisega. 3. Komisjon tagab, et kogu tundlikku teavet, mille ta oma uurimise käigus on omandanud, käsitleb ta konfidentsiaalselt. 4. Kui komisjon on veendunud, et teavitatud asutus ei täida või ei täida enam teavitamise aluseks olevaid nõudeid, siis teavitab ta sellest teavitavat liikmesriiki ning nõuab, et see võtaks parandusmeetmeid, sealhulgas vajadusel tühistaks teavituse. Artikkel 30 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R27] Teavitatud asutuste tegevusalased kohustused 1. Teavitatud asutused teostavad vastavushindamist kooskõlas II lisas sätestatud vastavushindamismenetlustega. 2. Vastavushindamisi teostatakse proportsionaalsel viisil, vältides ettevõtjate liigset koormamist. Vastavushindamisasutused võtavad oma ülesannete täitmise käigus arvesse ettevõtja suurust, tegutsemisvaldkonda, tema struktuuri, kõnealuste kaalude puhul kasutatud tehnoloogia keerukuse astet ning seda, kas tegemist on mass- või seeriatootmisega. Seejuures peavad nad siiski silmas rangust ja kaitse ulatust, mida käesoleva direktiivi sätete kohaselt kaalude vastavuse tagamiseks nõutakse. 3. Kui teavitatud asutus leiab, et tootja ei ole kinni pidanud I lisas sätestatud olulistest nõuetest või vastavatest harmoneeritud standarditest või tehnilistest spetsifikatsioonidest, siis nõuab ta kõnealuselt tootjalt sobivate parandusmeetmete võtmist ja ei väljasta vastavussertifikaati. 4. Kui pärast sertifikaadi väljastamist avastab teavitatud asutus vastavuse jälgimisel, et kaal ei ole enam vastavuses, siis nõuab ta tootjalt parandusmeetmete võtmist ja vajadusel peatab või tühistab sertifikaadi. 5. Kui parandusmeetmeid ei võeta või neil ei ole soovitud mõju, siis piirab, peatab või tühistab teavitatud asutus mis tahes sertifikaadi vastavalt vajadusele. Artikkel 31 Teavitatud asutuste otsuste vaidlustamine Liikmesriigid tagavad, et kasutusele võetakse teavitatud asutuste otsuste vaidlustamise kord. Artikkel 32 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R28] Teavitatud asutuste teabekohustus 1. Teavitatud asutus teavitab teavitavat ametiasutust järgnevast: a) tõendite andmisest keeldumisest, nende peatamisest või tühistamisest; b) kõigist teavitamise reguleerimisala ja tingimusi mõjutavatest asjaoludest; c) turujärelevalveasutustelt saadud kõigist teabenõuetest vastavushindamistoimingute kohta; d) nende teavitusalas teostatud vastavushindamistoimingutest ja muudest tehtud toimingutest nõudmise korral, sealhulgas piiriülestest tegevustest ja alltöövõttudest. 2. Teavitatud asutused esitavad teistele käesoleva direktiivi alusel teavitatud sarnaste vastavushindamistoimingute ja samade kaaludega tegelevatele asutustele asjakohase teabe negatiivsete ja nõudmisel positiivsete vastavushindamistulemuste kohta. Artikkel 33 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R29] Kogemustevahetus Komisjon korraldab kogemustevahetuse liikmesriikide teavituspoliitika eest vastutavate riiklike ametiasutuste vahel. Artikkel 34 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R30] Teavitatud asutuste koordineerimine Komisjon tagab käesoleva direktiivi alusel teavitatud asutuste vahelise sobiva koordineerituse ja koostöö ning selle toimimise valdkondlike või valdkondade üleste teavitatud asutuste rühma või rühmade kujul. Liikmesriigid tagavad oma teavitatud asutuste osalemise nimetatud rühma(de) töös otseselt või määratud esindajate vahendusel. 5. PEATÜKK ELi TURUJÄRELEVALVE, ELi TURULE SISENEVATE KAALUDE KONTROLLIMINE JA KAITSEMENETLUSED Artikkel 35 ELi turujärelevalve ja ELi turule sisenevate kaalude kontrollimine Kaalude suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 15 lõiget 3 ning artikleid 16–29. Artikkel 36 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R31] Riiklikul tasemel ohtu kujutavate kaaludega tegelemise menetlus 1. Kui ühe liikmesriigi turujärelevalveasutused on võtnud määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 20 alusel meetmeid või kui neil on piisavalt põhjust arvata, et käesoleva direktiivi reguleerimisalasse jääv kaal kujutab ohtu käesolevas direktiivis käsitletud avaliku huvi kaitse aspektidele, siis viivad nad läbi asjaomase kaalu hindamise, mis hõlmab kõiki käesolevas direktiivis sätestatud nõudeid. Asjaomased ettevõtjad teevad turujärelevalveasutustega vajalikul viisil koostööd. Kui nimetatud hindamise tulemusena on turujärelevalveasutused arvamusel, et kaal ei vasta käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele, siis nõuavad nad viivitamatult, et asjakohane ettevõtja võtaks kõik vajalikud parandusmeetmed, et kaal nimetatud nõuetega vastavusse viia, või kõrvaldaksid kaalu turult või võtaksid selle tagasi mõistliku aja jooksul arvestades ohu suurust. Turujärelevalveasutused teavitavad sellest asjakohast teavitatud asutust. Teises lõigus osutatud meetmete suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklit 21. 2. Kui turujärelevalveasutused on seisukohal, et mittevastavus ei piirdu üksnes nende vastava territooriumiga, siis teavitavad nad komisjoni ja teisi liikmesriike hindamistulemustest ja meetmetest, mille võtmist nad ettevõtjalt nõudsid. 3. Ettevõtja tagab, et kõigi asjaomaste tema poolt ELi turul kättesaadavaks tehtud kaalude suhtes võetakse kõik vajalikud parandusmeetmed. 4. Kui ettevõtja ei võta lõike 1 teises lõigus osutatud ajavahemiku jooksul piisavaid parandusmeetmeid, võtavad turujärelevalveasutused kõik sobivad ajutised meetmed, et keelata või piirata kaalu kättesaadavaks tegemist nende siseriiklikul turul, kaal turult kõrvaldada või tagasi võtta. Turujärelevalveasutused teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike nimetatud meetmetest viivitamatult. 5. Lõikes 4 osutatud teave sisaldab kõiki üksikasju, eelkõige mittevastava kaalu tuvastamiseks vajalikku teavet, kaalu päritolu, väidetava mittevastavuse ja riski iseloomu, võetud riiklike meetmete iseloomu ja kestvust, samuti asjaomase ettevõtja esitatud seisukohti. Turujärelevalveasutused näitavad eelkõige, kas mittevastavus on tingitud ühest järgmisest: a) kaal ei vasta nõuetele, mis käsitlevad käesolevas direktiivis sätestatud avaliku huvi kaitse aspekte; b) puudused artiklis 12 osutatud harmoneeritud standardites, mis annavad vastavuse eelduse. 6. Liikmesriigid, kes ei ole menetluse algatajad, teavitavad viivitamatult komisjoni ja teisi liikmesriike kõigist võetud meetmetest ja muust nende käsutuses olevast täiendavast teabest seoses asjaomase kaalu mittevastavusega ning, kui nad ei ole nõus siseriikliku meetmega, millest on teavitatud, siis oma vastuväidetest. 7. Kui kahe kuu jooksul lõikes 4 osutatud teabe kättesaamisest ei ole ei komisjon ega teised liikmesriigid esitanud vastuväiteid liikmesriigi ajutise meetme kohta, siis loetakse meede põhjendatuks. 8. Liikmesriigid tagavad, et asjaomase kaalu suhtes võetakse viivitamatult kõik vajalikud piiravad meetmed. Artikkel 37 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R32] ELi kaitsemenetlus 1. Kui artikli 36 lõigetes 3 ja 4 sätestatud menetluse käigus esitatakse liikmesriigi võetud meetmele vastuväiteid või kui komisjon arvab, et siseriiklik meede on ELi õigusaktidega vastuolus, siis alustab komisjon viivitamatult konsulteerimist liikmesriikidega ja asjakohase ettevõtja või asjakohaste ettevõtjatega ja hindab siseriiklikku meedet. Nimetatud hinnangu tulemuste põhjal otsustab komisjon, kas meede on põhjendatud või mitte. Komisjon edastab otsuse viivitamatult kõigile liikmesriikidele ning teavitab neid ja asjakohast ettevõtjat või asjakohaseid ettevõtjaid. 2. Kui siseriiklik meede loetakse põhjendatuks, siis võtavad kõik liikmesriigid vajalikud meetmed, et tagada mittevastava kaalu oma turgudelt kõrvaldamine, ja teavitavad sellest komisjoni. Kui siseriiklik meede loetakse põhjendamatuks, tühistab asjaomane liikmesriik meetme. 3. Kui siseriiklik meede loetakse põhjendatuks ja kaalu mittevastavus viitab puudustele käesoleva direktiivi artikli 36 lõike 5 punktis b osutatud harmoneeritud standardites, siis kohaldab komisjon määruse (EL) nr [...] [Euroopa standardimise kohta] artiklis 8 sätestatud korda. Artikkel 38 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R33] Vastavuses olevad kaalud, mis kujutavad endast ohtu 1. Kui liikmesriik leiab pärast artikli 36 lõike 1 kohast hindamist, et kuigi kaal on käesoleva direktiivi nõuetega kooskõlas, kujutab see ikkagi ohtu avaliku huvi kaitse aspektidele, siis nõuab ta, et asjakohane ettevõtja võtaks nõuetekohaseid meetmeid tagamaks, et asjaomane kaal ei kujutaks turule laskmisel enam ohtu, et ettevõtja kõrvaldaks selle turult või võtaks selle tagasi liikmesriigi poolt määratud mõistliku aja jooksul, arvestades ohu olemust. 2. Ettevõtja tagab, et kõigi asjaomaste tema poolt ELi turul kättsaadavaks tehtud kaalude suhtes võetakse parandusmeede. 3. Liikmesriik teavitab viivitamatult komisjoni ja teisi liikmesriike. Teave sisaldab kõiki üksikasju, eelkõige kõnealuse kaalu tuvastamiseks vajalikku teavet, kaalu päritolu, turustusahelat, ohu olemust, võetud siseriiklike meetmete laadi ja kestust. 4. Komisjon alustab viivitamatult konsulteerimist liikmesriikidega ja asjakohase ettevõtja või asjakohaste ettevõtjatega ja hindab võetud siseriiklikku meedet. Nimetatud hinnangu tulemuste põhjal otsustab komisjon, kas meede on põhjendatud või mitte, ning vajadusel teeb komisjon ettepaneku sobivate meetmete kohta. 5. Komisjon edastab otsuse viivitamatult kõigile liikmesriikidele ning teavitab neid ja asjakohast ettevõtjat või asjakohaseid ettevõtjaid. Artikkel 39 [otsuse nr 768/2008/EÜ artikkel R34] Formaalne mittevastavus 1. Ilma et see piiraks artikli 36 kohaldamist, nõuab liikmesriik asjakohaselt ettevõtjalt asjaomase mittevastavuse lõpetamist peale seda, kui ta on avastanud ühe järgmisest: a) CE-märgise ja/või III lisas sätestatud siltide kinnitamisel on rikutud määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 30 või käesoleva direktiivi artikli 16 sätteid. b) CE-märgist ja/või III lisas sätestatud silte ei ole kinnitatud; c) ELi vastavusdeklaratsiooni ei ole koostatud; d) ELi vastavusdeklaratsioon ei ole koostatud nõuetekohaselt; e) tehniline dokumentatsioon ei ole kättesaadav või on puudulik. 2. Kui lõikes 1 osutatud mittevastavust ei lõpetata, siis võtab asjakohane liikmesriik asjakohaseid meetmeid kaalu turul kättesaadavaks tegemise piiramiseks või keelamiseks või tagab, et see oleks turult kõrvaldatud või tagasi võetud. ê 2009/23/EÜ (kohandatud) 46. PEATÜKK Ö ÜLEMINEKU- JA Õ LÕPPSÄTTED ê 2009/23/EÜ Artikkel 15 Igas otsuses, mis on tehtud vastavalt käesolevale direktiivile ja mille tulemuseks on piirangud kaalu kasutuselevõtmise kohta, sätestatakse otsuse aluseks olevad põhjused. Otsusest teatatakse viivitamata asjaomasele isikule; talle teatatakse samal ajal õiguskaitsevahenditest, mis on talle kättesaadavad kõnealuse liikmesriigi seaduste kohaselt, samuti nende kasutamise tähtpäevadest. ò uus Artikkel 40 Karistused Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad käesoleva direktiivi alusel vastu võetud siseriiklike sätete rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ja võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Ettenähtud karistused peavad olema mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad komisjonile nendest sätetest hiljemalt [artikli 42 lõike 1 teises lõigus sätestatud kuupäevaks] ja annavad viivitamata teada kõigist nende edaspidistest muudatustest. Artikkel 41 Üleminekusätted Liikmesriigid ei takista direktiiviga 2009/23/EÜ hõlmatud kaalude turul kättesaadavaks tegemist ega kasutuselevõttu, kui tegemist on nimetatud direktiiviga vastavuses olevate kaaludega, mis lasti turule enne [artikli 42 lõike 1 teises lõigus sätestatud kuupäeva]. Direktiivi 2009/23/EÜ alusel väljastatud vastavussertifikaadid kehtivad käesoleva direktiivi kohaselt kuni [artikli 42 lõike 1 teises lõigus sätestatud kuupäevani], kui nad enne seda ei aegu. ê Artikkel 42 Ülevõtmine 1. Hiljemalt [lisada kuupäev – 2 aastat pärast vastuvõtmist] võtavad liikmesriigid vastu ja avaldavad artikli 2 lõigete 3–19, artiklite 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41 ning II lisa järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid. Nad edastavad komisjonile viivitamata nende normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli. Nad kohaldavad nimetatud sätteid alates [üks päev pärast esimeses lõigus sätestatud kuupäeva]. Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Samuti lisavad liikmesriigid märkuse, et kehtivates õigus- ja haldusnormides esinevaid viiteid käesoleva direktiiviga kehtetuks tunnistatud direktiividele käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi ja kõnealuse märkuse sõnastuse näevad ette liikmesriigid. ê 2009/23/EÜ Artikkel 16 2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti. ê 2009/23/EÜ (kohandatud) Artikkel 1743 Ö Kehtetuks tunnistamine Õ Direktiiv 90/384/EMÜ 2009/23/EÜ, mida on muudetud VII lisa A osas nimetatud direktiiviga, tunnistatakse kehtetuks Ö alates artikli 42 lõike 1 teises lõigus sätestatud kuupäevast Õ ; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud direktiivi 2009/23/EÜ VII lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega. ê 2009/23/EÜ Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid loetakse vastavalt VIIIIV lisas esitatud vastavustabelile. ê 2009/23/EÜ (kohandatud) Artikkel 1844 Ö Jõustumine Õ Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Artiklit 1, artikli 2 lõikeid 1 ja 2, artikleid 3, 4, 5, 17 ning I ja III lisa kohaldatakse alates [artikli 42 lõike 1 teises lõigus sätestatud kuupäevast]. ê 2009/23/EÜ Artikkel 1945 Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, [...] Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja ê 2009/23/EÜ (kohandatud) I LISA OLULISED NÕUDED Kasutatakse Rahvusvahelise Legaalmetroloogia Organisatsiooni terminoloogiat. Eelmärkused Artikli 1 lõike 2 punktides a–f loetletud otstarbel kasutatava mitme näidiku või trükiseadisega kaalu või selliste seadmetega ühendatud kaalu puhul, kui olulistele nõuetele vastav osa kaalust trükib või registreerib kaalumise tulemusi õigesti ja kustumiskindlalt ja tulemused on nähtavad mõlemale osapoolele, ei kehti olulised nõuded nende seadiste kohta, mis dubleerivad kaalumise tulemusi ega mõjuta kaalude õiget tööd. Jaemüügil kasutatavate kaalude puhul peavad siiski kõik müüja ja ostja poole suunatud kuvarid ning trükiseadised vastama olulistele nõuetele. METROLOOGILISED NÕUDED 1. Massiühikud Tuleb kasutada kehtivaid massiühikuid nõukogu 20. detsembri 1979. aasta direktiivis 80/181/EMÜ (mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta)[16] määratletud tähenduses. Selle tingimuse järgimise korral lubatakse kasutada järgmisi massiühikuid: a) – SI ühikud: kilogramm, mikrogramm, milligramm, gramm, tonn; b) – inglise süsteemi ühik: apteegiunts (väärismetallide kaalumiseks); c) – muu SI-väline ühik: meetermõõdustikuline karaat (vääriskivide kaalumiseks). Kaalude puhul, kus kasutatakse eespool märgitud inglise süsteemi massiühikut, tuleb järgnevalt esitatavad asjakohased olulised nõuded lihtinterpolatsiooni abil väljendada nimetatud ühikuna. 2. Täpsusklassid 2.1. Kehtestatakse järgmised täpsusklassid: a) I eri- b) II kõrgem c) III keskmine d) IIII tava- Nendele klassidele vastavad nõuded on esitatud tabelis 1. Tabel 1 Täpsusklassid Klass || Taatlusskaala jaotise väärtus (e) || Alumine mõõtepiir (Min) || Taatlusskaala jaotiste arv n = ((Max)/(e)) || || || Miinimumväärtus || Miinimumväärtus || Maksimumväärtus I || 0,001 || g ≤ e || 100 e || 50 000 || — II || 0,001 || g ≤ e ≤ 0,05 g || 20 e || 100 || 100 000 0,1 || g ≤ e || 50 e || 5000 || 100 000 III || 0,1 || g ≤ e ≤ 2 g || 20 e || 100 || 10 000 5 || g ≤ e || 20 e || 500 || 10 000 IIII || 5 || g ≤ e || 10 e || 100 || 1000 Nende II ja III klassi kaalude puhul, mida kasutatakse veotariifide määramiseks, vähendatakse alumist mõõtepiiri 5 e-ni. 2.2. Skaalajaotiste väärtus 2.2.1. Tegeliku skaala jaotise väärtus (d) ja taatlusskaala jaotise väärtus (e) peavad olema: 1 × 10k, 2 × 10k või 5 × 10k massiühikut, kus k on mis tahes täisarv, kaasa arvatud null. 2.2.2. Kaalude puhul, millel ei ole lisanäidikut, on: d = e. 2.2.3. Lisanäidikuga kaalude puhul kehtivad järgmised tingimused: e = 1 × 10k g,; d < e ≤ 10 d,. välja arvatud Ö Neid tingimusi ei kohaldata Õ tingimusele d < 10–4 g vastavate I klassi kaalude puhul, kus e = 10–3 g. 3. Liigitus 3.1. Ühepiirkonnalised kaalud Lisanäidikuga varustatud kaalud kuuluvad I või II klassi. Nende kaalude puhul leitakse nende kahe klassi alumise mõõtepiiri miinimumväärtus tabelist 1, asendades tulbas 3 taatlusskaala jaotise väärtuse (e) tegeliku skaala jaotise väärtusega (d). Kui d < 10–4 g, võib I klassi kaalude ülemine mõõtepiir olla väiksem kui 50 000 e. 3.2. Mitmepiirkonnalised kaalud Mitu mõõtepiirkonda on lubatud, kui need on kaalul selgesti näidatud. Iga mõõtepiirkond liigitatakse punkti 3.1 kohaselt. Kui mõõtepiirkonnad kuuluvad erinevatesse täpsusklassidesse, peab kaal vastama kõige karmimatele nende nõuete hulgast, mida neile täpsusklassidele esitatakse. 3.3. Liitpiirkonnalised kaalud 3.3.1. Ühepiirkonnalisel kaalul võib olla mitu osamõõtepiirkonda (liitpiirkonnaline kaal). Liitpiirkonnalisel kaalul ei tohi olla lisanäidikut. 3.3.2. Liitpiirkonnalise kaalu iga osamõõtepiirkonda i iseloomustab selle: — taatlusskaala jaotise väärtus ei || e(i + 1) > ei — ülemine mõõtepiir Maxi || Maxr = Max — alumine mõõtepiir Mini || Mini = Max(i – 1) ja Min1 = Min kus: i || = || 1, 2, … r, i || = || osamõõtepiirkonna järjenumber, r || = || osamõõtepiirkondade arv. Kõik mõõtepiirid väljendavad netomassi, olenemata kasutatava taara massist. 3.3.3. Osamõõtepiirkondi liigitatakse tabeli 2 kohaselt. Kõik osamõõtepiirkonnad peavad kuuluma samasse täpsusklassi, mis on ka asjakohase kaalu täpsusklassiks. Tabel 2 Liitpiirkonnalised kaalud i = 1, 2, … r i = osamõõtepiirkonna järjenumber r = osamõõtepiirkondade arv Klass || Taatlusskaala jaotise väärtus (e) || Alumine mõõtepiir (Min) || Taatlusskaala jaotiste arv || || || Miinimumväärtus || Miinimumväärtus[17] n = ((Maxi)/(e(i+1))) || Maksimumväärtus n = ((Maxi)/(ei)) I || 0,001 || g ≤ ei || 100 e1 || 50 000 || — II || 0,001 || g ≤ ei ≤ 0,05 g || 20 e1 || 5000 || 100 000 0,1 || g ≤ ei || 50 e1 || 5000 || 100 000 III || 0,1 || g ≤ ei || 20 e1 || 500 || 10 000 IIII || 5 || g ≤ ei || 10 e1 || 50 || 1000 4. Täpsus 4.1. Artiklis 913 ette nähtud menetluste rakendamisel ei tohi näidu viga ületada tabelis 3 märgitud näidu lubatud piirviga. Digitaalnäidu puhul tuleb näidu viga parandada ümardusvea võrra. Lubatud piirvead kehtivad kõigi võimalike koormuste neto- ja taaraväärtuste puhul, välja arvatud arvestuslik taaraväärtus. Tabel 3 Lubatud piirvead Koormus || Lubatud piirviga I klass || II klass || III klass || IIII klass 0 ≤ m ≤ 50 000 e || 0 ≤ m ≤ 5000 e || 0 ≤ m ≤ 500 e || 0 ≤ m ≤ 50 e || ±0,5 e 50 000 e < m ≤ 200 000 e || 5000 e < m ≤ 20 000 e || 500 e < m ≤ 2000 e || 50 e < m ≤ 200 e || ±1,0 e 200 000 e < m || 20 000 e < m ≤ 100 000 e || 2000 e < m ≤ 10 000 e || 200 e < m ≤ 1000 e || ±1,5 e 4.2. Kaalu kasutamisel on lubatud piirvead kaks korda suuremad kui punktis 4.1 määratud lubatud piirvead. 5. Kaaluga saadavad mõõtmistulemused peavad olema korratavad ning muude näidikutega kaalude ja teiste tasakaalustusmeetodite abil reprodutseeritavad. Mõõtmistulemused peavad piisavalt vähe olenema koormuse asendist koormuskanduril. 6. Kaal peab reageerima väikestele koormuse muutustele. 7. Mõjuridte suurus ja toimeaeg 7.1. II, III ja IIII klassi kaalud, mis on ette nähtud töötamiseks ka kaldasendis, peavad olema piisavalt vähe tundlikud kalde suhtes, mis võib esineda tavakasutamisel. 7.2. Kaalud peavad vastama metroloogianõuetele tootja piiritletud temperatuurivahemikus. See vahemik on vähemalt: a) - 5 °C I klassi kaalude puhul,; b) - 15 °C II klassi kaalude puhul,; c) - 30 °C III ja IIII klassi kaalude puhul. Kui tootja ei ole temperatuurivahemikku piiritlenud, on vahemik –10 °C kuni +40 °C. 7.3. Võrgutoitel töötavad kaalud peavad vastama metroloogilistele nõuetele võrguvoolu parameetrite lubatud kõikumise piirides. Patareitoitel töötav kaal peab andma märku, kui pinge langeb alla lubatud taseme, ja sel juhul kas õigesti edasi töötama või automaatselt välja lülituma. 7.4. Kui e on väiksem kui 1 g, peavad elektronkaalud, välja arvatud need, mis kuuluvad I ja II klassi, kõrge suhtelise õhuniiskuse juures nende töö ülemisel piirtemperatuuril vastama metroloogilistele nõuetele. 7.5. II, III ja IIII klassi kaalu pikaajaline koormamine ei tohi arvestatavalt mõjutada koormatud kaalu näitu ja nullnäitu kohe pärast koormuse eemaldamist. 7.6. Muudes tingimustes peab kaal kas õigesti edasi töötama või automaatselt välja lülituma. Disain ja konstruktsioon 8. Üldnõuded 8.1. Kaalu disain ja konstruktsioon peab olema selline, et õigel kasutamisel ja ülesseadmisel ning ettenähtud keskkonnas kasutamisel selle metroloogilised omadused säilivad. Massi väärtus peab olema näidatud. 8.2. Häirete puhul ei tohi elektronkaal näidata olulistest riketest mõjutatud tulemusi või peab kaal need rikked automaatselt avastama ja neile osutama. Olulise rikke automaatsel avastamisel peab elektronkaal andma nähtavat või kuuldavat signaali, kuni kasutaja parandab rikke või rike kaob. 8.3. Punktide 8.1 ja 8.2 nõudeid tuleb kestvalt järgida mõistliku aja jooksul, silmas pidades kaalu kavatsetavat kasutamist. Digitaalelektronseadiste ja -seadmete puhul tuleb alati küllaldaselt kontrollida mõõtmisseadise, näidiku ning andmesalvestus- ja -edastussüsteemi õiget tööd. Olulise püsihälbe automaatsel avastamisel peab elektronkaal andma nähtavat või kuuldavat signaali, kuni kasutaja parandab rikke või rike kaob. 8.4. Kui elektronkaaluga on sobiva liidese abil ühendatud välisseade, ei tohi see halvendada kaalu metroloogilisi omadusi. 8.5. Kaaludel ei tohi olla omadusi, mis võiksid soodustada nende ärakasutamist pettuseks, ning ettekavatsemata väärkasutamise võimalus peab olema minimaalne. Osad, mida kasutaja ei tohi demonteerida ja reguleerida, peavad olema sellise tegevuse eest kaitstud. 8.6. Kaalude disain peab võimaldama hõlpsat käesoleva direktiivi järgset kohustuslikku kontrolli. 9. Kaalumistulemuste ja muude kaalumisandmete näitamine Kaalumistulemusi ja muid kaalumisandmeid tuleb näidata vigadeta, ühetähenduslikult ja eksitamist välistavalt ning näidik peab võimaldama tavalistes kasutamistingimustes näitu hõlpsalt lugeda. Käesoleva lisa punktis 1 märgitud ühikute nimetused ja tähised peavad vastama direktiivi 80/181/EMÜ normidele, millele on lisatud meetermõõdustikulise karaadi tähis „ct”. Kaal ei tohi näidata rohkem kui ülemine mõõtepiir (Max) pluss 9 e. Lisanäidik võib asuda ainult kümnendmärgi järel. Tihendatud Laiendatud skaalaga näidikut võib kasutada ainult ajutiselt ja selle töötamise ajal tuleb printimine peatada. Võib näidata ka sekundaarnäitusid, Kaalu lisanäidud on lubatud tingimusel et neid ei ole võimalik segamini ajada primaarpõhinäitudega. 10. Kaalumistulemuste ja muude kaalumisandmete väljatrükkimine Väljatrükitud tulemused peavad olema vigadeta, hästi loetavad ja ühetähenduslikud. Trükikiri peab olema selge, loetav ning kustumis- ja kulumiskindel. 11. Loodimine Kui see on vajalik, võib kaalu varustada loodimisseadise ja loodinäidikuga, mis on õige ülesseadmise võimaldamiseks piisavalt tundlikud. 12. Nullistamine Kaalu võib varustada nullistamisseadisega. Selline seadis peab võimaldama täpse nullseisu ega tohi põhjustada mõõtmisvigu. 13. Taaraseadised ja arvestusliku taara seadised Kaalul võib olla üks või mitu taaraseadist ja arvestusliku taara seadis. Taaraseadis peab võimaldama täpse nullseisu ja tagama õige netomassikaalu määramise. Arvestusliku taara seadise kasutamine peab tagama netomassikaalu arvestusliku väärtuse õige määramise. 14. Lisanõuded kaupade avalikul otsemüügil kasutatavatele kaaludele ülemise mõõtepiiriga kuni 100 kg Kaal, mis on ette nähtud kasutamiseks avalikul otsemüügil, peab näitama kogu olulist informatsiooni kaalumise kohta ja hinda näitava kaalu puhul peab see ostjale selgesti näitama ostetava toote hinnakalkulatsiooni. Kui kaal näitab müügihinda, peab hind olema täpne. Hinda arvutav kaal peab näitama olulisi näitusid piisavalt kaua, et ostja jõuaks neid korralikult lugeda. Muid funktsioone peale kaubaartiklite kaalumise ja hinna arvutamise võib hinda arvutav kaal täita ainult sel tingimusel, kui kõik toimingutega seotud näidud trükitakse ostjale välja kviitungil või lipikul selgesti, ühemõtteliselt ja ülevaatlikult. Kaalul ei tohi olla omadusi, mis võiksid otseselt või kaudselt põhjustada näitusid, mis pole kergesti mõistetavad või ühetähenduslikud. Iga kaalu puhul peab ostjale olema tagatud, et selle puudulik töö ei põhjusta ostu-müügitehingutes vigu. Lisanäidikud ja tihendatud laiendatud skaalaga näidikud ei ole lubatud. Lisaseadmed on lubatud ainult juhul, kui neid ei saa kasutada pettuseks. Kui kaalud on sarnased jaemüügil tavaliselt kasutatavate kaaludega, kuid ei vasta käesoleva jao nõuetele, tuleb neile kuvari lähedale kanda püsiv märgis: „Mitte kasutada avalikul otsemüügil”. 15. Hinda trükkivad kaalud Hinda trükkiv kaal peab vastama jaemüügil kasutatavatele hinda näitavatele kaaludele esitatavatele nõuetele, kuivõrd need nõuded on kohaldatavad kõnesoleva kaalu suhtes. Hinnalipikule ei tohi olla võimalik trükkida alumisest mõõtepiirist madalamat hinda. ê 2009/23/EÜ II LISA VASTAVUSHINDAMISE MENETLUS ê 2009/23/EÜ (kohandatud) 1. Ö MOODUL B: ELi Õ EÜ tüübihindamine ê 2009/23/EÜ 1.1. EÜ tüübihindamine on menetlus, mille puhul teatav volitatud asutus teeb kindlaks ja tõendab, et kavandatava toodangu näidiseks olev kaal vastab käesoleva direktiivi nõuetele. 1.2. EÜ tüübihindamise taotluse esitab tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja ühele määratud asutusele. Taotluses kohustutakse: – tootja nimi ja aadress ning, kui taotluse on esitanud volitatud esindaja, ka tema nimi ja aadress; – kirjalik kinnitus, et seda taotlust ei ole esitatud mõnele teisele volitatud asutusele; – III lisa kohane tehniline dokumentatsioon. Taotleja annab asjaomasele volitatud asutusele kavandatava toodangu näidiseks oleva kaalu (edaspidi „tüübinäidis”). 1.3. Volitatud asutus: 1.3.1. uurib tehnilist dokumentatsiooni ja teeb kindlaks, et tüübinäidis on valmistatud selle dokumentatsiooni kohaselt; 1.3.2. lepib taotlejaga kokku koha, kus viiakse läbi hindamine ja/või katsed; 1.3.3. viib läbi või laseb läbi viia vajaliku hindamise ja/või katsed, et kontrollida, kas nendel juhtudel, kui ei ole rakendatud artikli 6 lõikes 1 nimetatud harmoneeritud standardeid, vastab tootja kasutatud lahendus olulistele nõuetele; 1.3.4. viib läbi või laseb läbi viia vajaliku hindamise ja/või katsed, et kontrollida, kas nendel juhtudel, kui tootja on otsustanud rakendada asjakohaseid standardeid, on neid standardeid kohaldatud tõhusalt, nii et on tagatud vastavus olulistele nõuetele. 1.4. Kui tüübinäidis vastab käesoleva direktiivi nõuetele, annab volitatud asutus taotlejale EÜ tüü