EUROOPA KOMISJON Brüssel,15.12.2017 COM(2017) 767 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE EIP 2016. AASTA VÄLISTEGEVUSE KOHTA, MIS ON KAETUD ELi EELARVETAGATISEGA {SWD(2017) 460 final}



1.SISSEJUHATUS Välislaenude andmise volitus on Euroopa Komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) partnerluse pikaajaline ja edukas element. Välislaenude andmise volituse raames annab EL oma eelarvest tagatise, mis võimaldab EIP-l suurendada laenude andmist väljaspool ELi liidu poliitika toetuseks. Välislaenude andmise volitus toetab EIP tegevust ühinemiseks valmistuvate riikides, ida- ja lõunanaabruses, Aasias, Ladina-Ameerikas ja Lõuna-Aafrikas. Praegusel välislaenude andmise volituse perioodil (2014–2020) tagatakse ELi eelarvest kuni 27 miljardi euro ulatuses EIP tehinguid. Selles aruandes antakse ülevaade EIP 2016. aasta ELi tagatisega tegevusest ning saavutatud põhitulemustest ja -mõjust, sealhulgas 2016. aastal sõlmitud finantseerimistehingute eeldatavast tulevasest mõjust EIP tulemuste mõõtmise raamistiku põhjal. Aruanne sisaldab ka kokkuvõtet EIP ELi tagatiseta (st omal riisikol) tehingutest, et anda täielik ülevaade tema tegevusest nimetatud piirkondades. Üksikasjalikum teave ja statistikatabelid eespool nimetatud tegevuse kohta, sealhulgas projektide, sektorite, riikide ja piirkondade tasandil, on esitatud aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis. 2.PEAMISED TULEMUSED 2016. aastal sõlmis EIP välislaenude andmise volitusega hõlmatud piirkondades kokku 6,8 miljardi euro väärtuses laenulepinguid ehk veidi rohkem kui eelnenud aastal (6,7 miljardit eurot). Rohkem kui pool sellest kogusummast (58 % ehk 4 miljardit eurot) oli kaetud ELi tagatisega. Uusi tehinguid, mille esimene leping sõlmiti eelmisel aastal, oli 54. Nimetatud piirkondade kõigi uute tehingute panus ELi ja partnerriigi prioriteetide saavutamisse on nüüd viiendat aastat rakendatava EIP tulemuste mõõtmise raamistiku kohaselt eeldatavasti kas suurepärane või hea. EIP tulemuste mõõtmise raamistik EIP kasutab oma tulemuste mõõtmise raamistikku ELi-väliste tehingute puhul selleks, et tõhustada projektide hindamise protsessi ning suurendada oma võimet jälgida tegelikult saavutatud tulemusi ja nende kohta aru anda. See näitab, kuidas EIP tehingutega kaasnevad aja jooksul kooskõlas välislaenude andmise volituse eesmärkidega väljundid, tulemused ja mõju. Näiteks saab raamistiku abil jälgida, kuidas avalik-õiguslikule vee-ettevõtjale antud laen (sisend) suurendab puhta joogiveega varustamist (väljund), andes suuremale arvule majapidamistele juurdepääsu puhtale joogiveele (tulemus), tänu millele paraneb rahvatervis kogukonnas (mõju). Eesmärk on EIP panust volitustekohaste eesmärkide saavutamisse paremini hinnata ja olla võimeline selle kohta aru andma, keskendudes konkreetsetele tulemustele. Tulemuste mõõtmise raamistikku on rakendatud alates 2012. aastast.

Arvatakse, et umbes 90 % uutest projektidest saavutavad tehingu kvaliteedi ja usaldusväärsuse poolest head tulemused ning iga uus projekt saavutab vähemalt rahuldava tulemuse. Rohkem kui 80 % uute projektide puhul võib eeldatavasti rääkida kas suurest või olulisest EIP tegevuse täiendavusest ning iga uue projekti puhul võib eeldatavasti rääkida vähemalt mõõdukast EIP tegevuse täiendavusest. Mõned 2016. aasta uute projektide oodatavad põhitulemused on järgmised: ·peaaegu 10 000 laenu mikroettevõtjatele, VKEdele ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele, mis aitavad säilitada umbes 544 700 töökohta; ·1,2 miljonit reisijat saab igapäevast kasu paremast linna- ja raudteetranspordist; ·1,5 miljonit inimest saab kasu parematest kanalisatsiooniteenustest; ·toodetakse piisavalt energiat 338 000 majapidamise varustamiseks; ·743 200 majapidamist ühendatakse võrku; ·469 000 inimest saavad kasu paremast jäätmekäitlusest; ·150 000 patsienti aastas ravitakse uutes või renoveeritud haiglates; ·37 000 täiendavat kõrgharidusasutustes immatrikuleeritud üliõpilast; ·4 miljonit inimest saab kasu mitut valdkonda hõlmavatest linnataristuprojektidest. EIP näitas jätkuvalt ka oma pühendumust ELi kliimameetmete toetamisele. Välislaenude andmise volitusega hõlmatud piirkondades sõlmitud EIP tehingute väärtus on endiselt tublisti üle välislaenude andmise volituse otsuses määratud 25 % suuruse künnise. 2016. aastal sõlmis EIP välislaenude andmise volitusega hõlmatud piirkondades 1,9 miljardi euro väärtuses (28 % kogusummast) laenulepinguid kliimameetmete toetuseks. 2016. aasta lõpu seisuga oli kliimameetmete kumulatiivne osakaal 2014.–2020. aasta volitusperioodi arvestuses 34 %. Selle eesmärgi saavutamisse annavad olulise panuse Aasias antud laenud, kuna kliimameetmed on selle piirkonna laenude peamine prioriteet. Peale selle toetatakse 27 %-ga (1,8 miljardi euroga) kõikidest välislaenude andmise volitusega hõlmatud piirkondades 2016. aastal sõlmitud tehingutest läbivat piirkondliku integratsiooni eesmärki, nimelt vastastikuste energiaühenduste, transpordiühenduste, piirkondlike aktsiafondide ning lähenemist toetava kohaliku erasektori arendamise kaudu.

3.FINANTSEERIMISTEHINGUD 3.1.ÜLEVAADE EIP UUTEST FINANTSEERIMISTEHINGUTEST EESMÄRKIDE KAUPA Välislaenude andmise volituse aluseks olevas õigusaktis on sätestatud ELi eelarvetagatisega EIP tehingute kolm peamist eesmärki: i) kohaliku erasektori arendamine, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKE) toetamine; ii) sotsiaalse ja majandusliku taristu arendamine; iii) kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine. Ühe või mitme peamise eesmärgiga seotud tehingute täiendav pikaajaline eesmärk on riikide, eelkõige ühinemiseks valmistuvate riikide, Euroopa naabruses asuvate riikide ja ELi piirkondlik integratsioon. Komisjoni 2016. aasta septembri ettepanekus välislaenude andmise volituse otsuse muutmise kohta seati pärast vahehindamist uus eesmärk, mis on seotud rände algpõhjustega tegelemisega. Selle uue eesmärgi kohta tuleks aru anda järgmise aasta aastaaruandes pärast seda, kui muudetud õigusakt on vastu võetud. Välislaenude andmise volitusega hõlmatud piirkondades 2016. aastal sõlmitud tehingute kogusummast 49 %-ga (3,383 miljardi euroga) toetatakse kohaliku erasektori arendamist, eelkõige VKEde, mikroettevõtjate ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate rahastamisvõimaluste parandamise kaudu. Veidi üle poole summaga (51 % ehk 3,457 miljardi euroga) toetatakse sotsiaalse ja majandusliku taristu arendamist. Kõik EIP tehingud väljaspool ELi toetavad ühte või mõlemat nimetatud eesmärki. Peaaegu kolmandikuga (28 % ehk 1,921 miljardi euroga) kogusummast toetatakse kliimameetmete eesmärki. See kliimamuutuste leevendamiseks ja nendega kohanemiseks antud toetus jaguneb 2016. aastal allkirjastatud 50 projekti vahel, võttes arvesse panust, mille annavad selle eesmärgi saavutamisse paljud tehingud, mis on suunatud mitmele sektorile (nt krediidiliinid, mille puhul väikese osa laenudega toetatakse eeldatavasti investeeringuid taastuvenergiasse või VKEde energiatõhususe meetmetesse). Veel 27 % laenudega (1,824 miljardi euroga) toetatakse läbivat piirkondliku integratsiooni eesmärki, nii taristu arendamise kui ka kohaliku erasektori rahastamisvõimaluste parandamise kaudu.

EIP tegevuse panust välislaenude andmise volituse eesmärkide saavutamisse on kujutatud joonisel 1, võttes arvesse nii välislaenude andmise volituse tagatisega kui ka EIP omal riisikol sõlmitud tehinguid. Joonis 1. Panus välislaenude andmise volituse eesmärkide saavutamisse (miljonites eurodes) Üksikasjalik teave rahastatud projektide kohta on esitatud aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis. Kohaliku erasektori arendamine, eelkõige VKEde toetamine EIP eesmärk kohaliku erasektori arendamise toetamisel on luua inimestele arenevatel ja tärkavatel turgudel võimalusi ettevõtete arendamiseks ja laiendamiseks, et seeläbi luua töökohti, rahuldada nõudlust kaupade ja teenuste järele, võidelda vaesuse ja toiduga kindlustamatuse vastu ning tõsta elatustaset. Kokkuvõttes ei ole kestlik sotsiaalne ja majandusareng erasektori sellise arenguta võimalik. Seda toetust antakse mitmel viisil: ·avades kohalikele finantsvahendajatele (põhiliselt pankadele) krediidiliine edasilaenamiseks VKEdele, ·osaledes börsivälistesse ettevõtetesse investeerivates fondides ja suure kasvupotentsiaaliga ettevõtete riskikapitalis, ·rahastades omakapitali kaudu mikrokrediiditeenuste pakkujaid ·ning laenates otse suurematele ettevõtjatele. Kohaliku erasektori arendamist toetavaid uusi projekte allkirjastati 2016. aastal 26. EIP kiitis heaks nimetatud projektide rahastamise kokku 3,7 miljardi euroga. 22 neist on VKEsid toetavad krediidiliinid ja neli on laenud erasektori rakendatavatele taristu- ning teadus- ja arendusprojektidele, mis aitavad kaasa ka kohaliku erasektori arendamisele.

Maapiirkondade VKEde toetamine Armeenias Armeenia majandus on viimastel aastatel jõudsalt kasvanud ja tema vaesus vähenenud, kuid riigi majandust on vaja mitmekesistada ja VKEde sektorit tugevdada, eriti suhteliselt vähearenenud maapiirkondades. VKEde rahastamisvõimalused on siiski piiratud, mis kajastab seda, et kohalikel pankadel ei ole otsest juurdepääsu kapitaliturgudele ja nad sõltuvad suuresti lühiajalistest rahastamisallikatest. 2014. aastal allkirjastatud projekt Armenia Apex Loan for SMEs on aidanud seda olukorda parandada, pakkudes kohalikele pankadele Armeenia Keskpanga kaudu pikaajalist rahastamist. Laen on kaetud välislaenude andmise volituse ELi tagatisega. Need vahendid olid 2016. aasta lõpuks täielikult eraldatud, olles jõudnud 113 ettevõtteni, kus töötas kokku 6 357 inimest (keskmiselt 56 töötajat ettevõtte kohta). Ettevõtted tegutsevad valdavalt põllumajandus-, toiduainete töötlemise ning majutus- ja toitlustussektoris. Nende laenude tingimused, mille keskmine tagasimaksetähtaeg on üle viie aasta, on tulusate investeeringute rahastamiseks palju soodsamad kui VKEdele tavaliselt kättesaadavad tingimused. Hinnangute kohaselt võivad need laenud aidata luua veidi üle 2 000 lisatöökoha. Ühistus Araks-2 on umbes 24 töötajat, kes kasutavad kohalikku piimatoodangut eri liiki juustude valmistamiseks. Nad kasutasid viieaastaseid EIP rahastatud laene kogusummas 95 000 eurot, et osta uus pastörisaator, vormid ja sisendid, mis võimaldasid neil tootmist laiendada. Edaspidi kavatsevad nad investeerida tootmisvõimsuse kolmekordistamisse ja suurendada ekspordi osakaalu müügist vähemalt 35 %-ni. Sotsiaalse ja majandusliku taristu arendamine Sotsiaalse ja majandusliku taristu arendamine – alates teedest ja energiasüsteemidest kuni tervishoiuasutuste ja Interneti lairibateenusteni – on üks arenguprotsessi alustalasid. Selle valdkonna puhul on tihti oluline ka avalik rahastamine, kuna taristuhüved on sageli avalikud hüved, millel on suur positiivne mõju majandusele, keskkonnale ja inimeste heaolule. EIP toetab välislaenude andmise volituse alusel ja ELi tagatisega paljude eri sektorite taristuprojekte. Sotsiaalse ja majandusliku taristu arendamisele kaasa aitavaid uusi projekte oli välislaenude andmise volitusega hõlmatud piirkondades 2016. aastal 33. EIP kiitis heaks nimetatud projektide rahastamise kokku 3,6 miljardi euroga. EIP allkirjastas transpordisektoris 12 uut projekti ning selle laenude maht suurenes eelnenud aastaga võrreldes (2016. aastal 2,1 miljardit eurot). Avalikku linnatransporti ja raudteedesse investeeriti umbes pool sellest laenumahust. EIP allkirjastas 2016. aastal energiasektoris kuus uut projekti (493 miljonit eurot), nii et see valdkond pälvis vähem tähelepanu kui eelnenud aastal. Suuremahulisi energiatootmisprojekte on vähem ja rohkem tähelepanu saavad väiksemad kavad, mis hõlmavad energiatootmist taastuvatest allikatest. Suurimaid energiatootmisprojekte viiakse ellu Türgis, kus Fina Enerji tuuleenergiaprojekt ja Isbanki krediidiliin on suunatud konkreetselt taastuvenergiale ja energiatõhususe kavadele, mille tulemusel peaks toodetama piisavalt energiat umbes 105 000 majapidamise varustamiseks. 2016. aasta uute projektide tulemusel toodetakse kokku umbes sama palju energiat kui kulub 338 000 majapidamises. Munitsipaaltaristu ning veevarustuse ja kanalisatsiooni toetamine EIP allkirjastas eelmisel aastal kaks veevarustus- ja kanalisatsioonisektori projekti, mille elluviimiseks eraldati 129 miljoni euro ulatuses laene ja veel 15 miljonit eurot tahkete jäätmete käitluseks. Igaüks neist tehingutest on kaetud ELi tagatisega välislaenude andmise volituse alusel. Kahe Panama ja Tuneesia reoveekäitlusprojekti raames teenindatakse kokku umbes 1,5 miljonit inimest ning aidatakse Panama lahe ja Vahemere vett puhtamaks muuta. Ühe selle sektori uue projektiga toetatakse mitut veevarustus-, reoveekäitlus- ja tahkete jäätmete käitluse süsteemi Kirgiisi Vabariigis. Kolme uue projektiga toetatakse linnapiirkondade rekonstrueerimis- ja arenduskavasid, mis hõlmavad eri taristusektoreid. Ühe projektiga (159 miljoni euroga) rahastatakse 2016. aasta aprillis Ecuadori lääneosa tabanud kohutava maavärina kahjustatud taristu, nagu maanteede, vee- ja elektrisüsteemide, telekommunikatsioonivõrkude ja munitsipaalhoonete parandamist ja taastamist. Samamoodi toetatakse 100 miljoni euroga hiljuti Tbilisis tulvavee tõttu kahjustada saanud taristu parandamist. Kolmanda projekti raames antakse toetust Gruusia kohalikele omavalitsustele kohaliku taristu renoveerimiseks ja kohalikele elanikele teenuste osutamise parandamiseks. Kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine

Kuna kliimamuutuste põhjused ja mõju on globaalsed, on kliimameetmete rahastamise suurendamine ja laiendamine väljaspool liikmesriikide piire ELi välis- ja arengupoliitika oluline osa. EIP-l on neis jõupingutustes keskne roll, eriti pärast 2015. aastal Pariisis saavutatud murrangulist ülemaailmset kokkulepet, mis jõustus 2016. aasta novembris ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsil. EIP on juba saavutanud häid tulemusi rahaliste vahendite kaasamisel, andes neid nii ELi kui ka selle väliste riikide toetamiseks, toetades nende riiklikult kindlaksmääratud panuseid, riiklikke leevendamis- ja kohanemiskavasid ja -strateegiaid ning vähese CO2-heitega energia ja transpordi poliitikat. Välislaenude andmise volitusega hõlmatud piirkondade toetuseks 2016. aastal sõlmitud uute laenulepingute alusel antud laenudest 1,9 miljardi euroga aidatakse kaasa kliimamuutuste leevendamisele ja nendega kohanemisele. See saavutatakse paljude projektidega peaaegu kõikides sektorites. Kõik need projektid aitavad kaasa ka kohaliku erasektori või sotsiaalse ja majandusliku taristu arendamisele. Paljudel juhtudel aitab kliimamuutustega seotud eesmärgi saavutamisele kaasa ainult osa projektist ja seetõttu märgitakse ainult osa sellele projektile antud laenu kogusummast asjaomasele eesmärgile kaasaaitavaks. EIP varasemate projektide tulemuste analüüs on näidanud, et kliimamuutustega seotud meetmetesse annavad väikese panuse paljud projektid, isegi kui see ei ole nende peamine eesmärk. Tüüpiline näide on VKEdele suunatud krediidiliin, mille puhul mõned rahastatavate ettevõtjate investeerimisprojektid hõlmavad hoonete energiatõhususe suurendamist või väikese taastuvenergia tootmise võimsuse, näiteks päikesepaneelide kasutuselevõtmist. Seetõttu aitavad kliimameetmete eesmärgi saavutamisele kaasa umbes 50 uut 2016. aasta projekti, millest 21 on krediidiliinid. Üldiselt on ülekaalukalt suurima panuse andnud vähese CO2-heitega transport, mis on saanud 64 % laenude kogumahust, ning järgnevad taastuvenergia ja energiatõhusus, millele anti veel 21 % 2016. aasta uutest kliimameetmetega seotud laenudest väljaspool ELi. Oluline osa on endiselt ka leevendamisel, nagu metaani vältimisel veevarustus- ja reoveesektoris, samal ajal kui kohanemine sai 3,5 % laenudest. Diislisõltuvuse vähendamine Maldiividel Elektritootmine on Maldiivide kui 26 atollist koosneva saarestiku jaoks keeruline ülesanne. Riik on olulisel määral tuginenud vanadele ja ebatõhusatele diiselgeneraatoritele. Alles hiljuti, 2012. aastal andis naftaimport 35 % riigi SKPst. 45 miljoni euro suuruse EIP laenuga, mis on kaetud välislaenude andmise volituse alusel antud ELi tagatisega, toetatakse projekti, mis aitab seda olukorda muuta ja mille raames paigaldatakse vähemalt 50 MW päikese- ja diiselenergia hübriidsüsteemid, mis koosnevad katustele ja maapinnale paigaldatavatest umbes 25 MW päikesepaneelidest ning 27 MW võimsusega tõhusamatest diiselgeneraatoritest, ning renoveeritakse umbes 430 km jaotusliine ning paigaldatakse liitium-ioonakud ja kontrollsüsteemi seadmed. See võimaldab kasutuselt kõrvaldada ligi 37 MW võimsusega aegunud diiselgeneraatoreid. Projekti raames tarnitakse piisavalt energiat umbes 110 000 majapidamise vajaduste rahuldamiseks ja võimaldatakse luua umbes 14 500 uut võrguühendust. Sellega säästetakse riigile tänu kütuseimpordi vähenemisele hinnanguliselt 13,6 miljonit eurot aastas ning vähendatakse ka CO2- ja muude saasteainete heidet. Projekti käigus tekkivad kasvuhoonegaaside heited on hinnanguliselt 76 kt CO2-ekvivalenti aastas. Võrreldes prognoositavate heidetega ilma projekti ellu viimata on see siiski eeldatavasti 34 kt CO2-ekvivalenti aastas vähem. Piirkondlik integratsioon EIP allkirjastas 2016. aastal 15 uut projekti, mis aitavad kaasa piirkondlikule integratsioonile. EIP kiitis heaks nimetatud projektide rahastamise kokku 1,6 miljardi euroga. Need projektid hõlmavad transpordiühendusi ning toetavad lähenemist kohaliku erasektori arendamise ja vastastikuste energiaühenduste kaudu. Seitse projekti (1 miljard eurot) allkirjastati krediidiliinide jaoks, mis toetavad VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate pikaajalise rahastamise võimalusi, toetades nii majanduslikku lähenemist ELiga. Kuus neist viiakse ellu Türgis ning üks Bosnia ja Hertsegoviinas. Üks krediidiliin on suunatud konkreetselt Gruusia toiduaine- ja põllumajandussektori VKE-dele. EIP allkirjastas neli transpordiprojekti, mis hõlmavad raudtee moderniseerimist Ukrainas ja Moldovas ning millega suurendatakse reisijate- ja kaubaveoteenuste suutlikkust ning aidatakse hõlbustada kaubavahetust asjaomases piirkonnas ja ELiga. 3.2.ÜLEVAADE EIP FINANTSEERINGUTEST PIIRKONDADE JA SEKTORITE KAUPA Tabelis 1 antakse ülevaade EIP 2016. aasta finantseeringute, sealhulgas välislaenude andmise volituse tagatisega (ulatuslik või poliitiline risk) ja EIP omal riisikol sõlmitud tehingute mahust välislaenude andmise volitusega hõlmatud piirkondades.

Tabel 1. EIP 2016. aastal sõlmitud finantseerimistehingud EIP sõlmis 2016. aastal välislaenude andmise volitusega hõlmatud piirkondades 6,8 miljardi euro väärtuses laenulepinguid, kusjuures tema antud laenude ülemaailmne kogusumma oli 7,9 miljardit eurot (sh Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid ning ülemeremaad ja -territooriumid). Ligikaudu 5,9 miljardi euro väärtuses lepinguid sõlmiti ühinemiseks valmistuvate riikidega (ELi tagatisega hõlmatud EIP koguriskipositsioon Türgis on praegu 9,6 miljardit eurot) ja naaberpiirkondadega (nii lõuna- kui ka idanaabruses). Ülejäänud osa (26 %) eraldati Aasiale, Kesk-Aasiale ja Ladina-Ameerikale. Võrreldes 2015. aastaga suurenes EIP finantseeringute kogumaht välislaenude andmise volitusega hõlmatud piirkondades 2 % (2015. aastal sõlmiti 6,7 miljardi euro väärtuses finantseerimistehinguid), mis oli omal riisikol sõlmitud finantseerimistehingute 54 % kasvu (2015. aastal 1,9 miljardit eurot) ja ELi tagatise kasutamise 18 % vähenemise (2015. aastal 4,8 miljardit eurot) tulemus. Tabel 2. Netosumma aastate kaupa ja netosummad kumulatiivses arvestuses võrreldes praeguse ELi volituse ülemmääradega aastatel 2014–2020 Nagu eespool osutatud, ulatus välislaenude andmise volituse alusel sõlmitud tehingute kumulatiivne summa 10,7 miljardi euroni ja välislaenude andmise volituse kumulatiivne kasutamismäär on praegu 40 % (möödunud on umbes 38 % rakendamisajast). Praeguse välislaenude andmise volituse ülemmäär on 27 miljardit eurot ja selle kasutamismäär on Kesk-Aasias jõudnud 88 %-ni volituse ülemmäärast ning idanaabruses 85 %, Aasias 56 % ja Ladina-Ameerikas 44 %-ni. Nende määrade puhul ei ole arvestatud välislaenude andmise volituse ülemmäära ettepandud suurendamist, mida nõukogu ja parlament praegu arutavad.

Joonis 2. EIP enda vahendite arvelt antud EIP laenude muutus aastate kaupa

Joonisel 2 on kujutatud välislaenude andmise volituse alusel ja omal riisikol antud laenude muutust aastatel 2014–2016. Sellel perioodil toimus EIP nende piirkondade finantseeringutest keskmiselt 64 % ELi tagatisega ning aastate jooksul kõikus see määr vahemikus 58–72 %. Nende rahastamisprojektide arv, mille lepingud EIP sõlmis välislaenude andmise volitusega hõlmatud piirkondades, kasvas 55-lt 2015. aastal 71-ni 2016. aastal. 54 neist 71 tehingust olid uued projektid, mille esimene EIP rahastamisleping sõlmiti 2016. aastal, ning 17 projekti puhul oli osa EIP finantseeringu kogusummast eraldatud eelnenud aastatel sõlmitud lepingutega. Tabel 3. 2016. aastal sõlmitud tehingute arv piirkonniti (kõik vahendid) 2016. aastal suurendas EIP 2015. aastaga võrreldes märkimisväärselt laenude andmist Lääne-Balkani riikides (+ 92 %), kus laenusumma ulatus 427 miljoni euroni, ja Vahemere piirkonna riikides (+ 12 %), kus sõlmitud tehingute kogusumma ulatus 1,6 miljardi euroni, mis oli seotud panga majandusliku vastupanuvõime algatusega nende piirkondade toetamiseks. Suurem osa sellest summast eraldati projektidele, mis olid suunatud kohaliku erasektori arendamise toetamisele, eriti krediidiliinidele VKEde toetamiseks (54 % Vahemere piirkonna riikides ja 64 % Lääne-Balkani riikides). 2016. aastal moodustasid krediidiliinide jaoks antud laenud 46 % laenude kogumahust (2015. aastal 37,5 %), samal ajal kui 54 % eraldati taristu- ja muude projektide finantseerimiseks (2015. aastal 62,5 %), kusjuures pool sellest mahust anti transpordiprojektidele. Kohaliku erasektori arendamise eesmärgile aitasid kõige enam kaasa laenud ühinemiseks valmistuvatele riikidele (1,8 miljardit eurot ehk 52 %), millele järgnesid laenud Vahemere piirkonna riikidele (960 miljonit ehk 28 %). Idanaabrus on piirkond, mis aitab kõige rohkem kaasa majandusliku ja sotsiaalse taristuga seotud eesmärgi saavutamisele, moodustades saadud 1,2 miljardiga 34 % selle eesmärgi saavutamiseks antud laenude kogumahust. Lisaks aitab ka ühinemiseks valmistuvate riikide piirkond palju kaasa piirkondliku integratsiooni eesmärgi saavutamisele, moodustades saadud 1,3 miljardiga 69 % kõikidest eraldatud vahenditest. Tabel 4. Otsusega hõlmatud piirkondades 2016. aastal sõlmitud EIP finantseerimistehingute jaotus sektorite kaupa (kõik vahendid)

3.3.EIP TEHINGUTE MÕJU JA LISAVÄÄRTUS Tulemuste mõõtmise raamistik võimaldab hinnata EIP finantseerimistehinguid kogu nende olelusringi jooksul. See aitab välja valida usaldusväärsed projektid, mis on kooskõlas ELi prioriteetidega ja mille puhul annab EIP kaasamine lisaväärtuse. Hindamisetapis tehakse kindlaks tulemusnäitajad, samuti algne olukord ja eesmärgid, mis kajastavad tehingu oodatavaid majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid tulemusi. Edusammude tegemist võrreldes kõnealuste täpsustatud võrdlusnäitajatega jälgitakse projekti kogu kestuse jooksul ja sellest antakse aru kahel korral: otsetehingute puhul projekti lõpetamisel ja kolm aastat pärast projekti lõpetamist; börsivälistesse ettevõtetesse investeerivate fondide puhul investeerimisperioodi lõpus ja tegevuse lõppemisel; vahendatud laenuandmise puhul jaotusperioodi lõpus. Projekte hinnatakse kolme samba alusel: i) esimese samba raames hinnatakse oodatavat panust ELi ja partnerriikide prioriteetidesse ning rahastamiskõlblikkust EIP volituse kohaste eesmärkide seisukohast; ii) teise samba raames hinnatakse oodatavate tulemuste alusel tehingu kvaliteeti ja usaldusväärsust; iii) kolmanda samba raames hinnatakse EIP panuse oodatavat rahalist ja mitterahalist täiendavust. Selles jaotises kirjeldatakse ELi poliitiliste eesmärkidega seonduvaid oodatavaid tulemusi, nagu need kajastuvad tulemuste mõõtmise raamistikus. Selles jaotises ei käsitleta oodatavate tulemuste all kõiki 2016. aastal sõlmitud lepinguid, vaid kõiki projekte, mille esimene rahastamisleping sõlmiti 2016. aastal (neid nimetatakse „uuteks projektideks“). Seda silmas pidades sõlmiti 2016. aastal välislaenude andmise volitusega hõlmatud piirkondades 54 uut projekti. EIP kiitis heaks nimetatud projektide rahastamise kokku 7,3 miljardi euroga. 2016. aastal viidi lõpule välislaenude andmise volitusega hõlmatud piirkondades 11 projekti, mida oli algselt hinnatud tulemuste mõõtmise raamistiku alusel, võimaldades saavutatud tulemusi terviklikumalt jälgida. Need hõlmasid kuut krediidiliini VKEdele ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele, kolme taristuprojekti ning kahte tööstus- ning teadus- ja arendusprojekti. Joonis 3. Tulemuste mõõtmise raamistiku kohased hinnangud 2016. aastal sõlmitud tehingutele sammaste kaupa 2016. aastal said kõik uued projektid esimese samba alusel hinnanguks vähemalt „hea“, mis tähendab, et need on välislaenude andmise volituse eesmärkidega kooskõlas ning annavad suure panuse kas riigi enda või ELi arengueesmärkidesse ja teise vastavalt mõõduka panuse. 19 projekti said hinnanguks „väga hea“ suure panuse andmise eest nii ELi prioriteetidesse kui ka riigi arengueesmärkidesse. Teise samba alusel antud hinnang põhineb otserahastatud projektide puhul projekti usaldusväärsusel, rahanduslikul ja majanduslikul jätkusuutlikkusel ning keskkonnasäästlikkusel ja sotsiaalsel jätkusuutlikkusel. Vahendatud tehingute puhul põhineb hinnang oodatavatel tulemustel, mida on kaalutud vahendusasutuse usaldusväärsuse ja tegutsemistingimuste kvaliteedi alusel mõõdetavate riskikaalutlustega. Teise samba alusel said hinnanguks „hea“ 50 projekti, mille sisemine tulumäär oli taristuprojektide puhul keskmiselt 10–15 %. Neli projekti said hinnangu „rahuldav”, sageli suurte riskidega keskkonna tõttu, mis mõjutab kavandatavate tulemuste saavutamise tõenäosust. Nende seas on Ukrainas ja Kirgiisi Vabariigis elluviidavad projektid.

Kolmanda samba alusel on seitse projekti saanud hinnanguks „suur“ ja 39 projekti „märkimisväärne“. 4.EIP KOOSTÖÖ MUUDE ASUTUSTEGA 4.1. KOOSTÖÖ KOMISJONIGA EIP ja komisjoni vaheline koostöö välislaenude andmise volitusega seotud küsimustes toimub nende kahe asutuse laiema partnerlusena, mis hõlmab mitmesuguseid valdkondi, alates investeeringute soodustamisest ELis, sealhulgas Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kaudu, ning lõpetades EIP ja teiste finantseerimisasutuste ELi-välist arendustegevust toetavate segarahastamisvahenditega. Välislaenude andmise volituse otsuse kohaselt peavad komisjon, Euroopa välisteenistus ja EIP tegema koostööd ning tugevdama kooskõla EIP välistegevuse ja ELi välispoliitiliste eesmärkide vahel, et saavutada EIP rahastamise ja ELi eelarvevahendite võimalikult suur koostoime. Seda tehakse peamiselt korrapärase ja süstemaatilise dialoogi abil ning poliitika, strateegiate ja projektide kavandamise üle varakult konsulteerides. Komisjoni, Euroopa välisteenistuse ja EIP vaheline vastastikuse mõistmise memorandum koostöö ja koordineerimise kohta välislaenude andmise volitusega hõlmatud piirkondades (vaadati läbi 2013. aastal) kehtib endiselt. Sellest lähtutakse näiteks projektide kavandamist käsitleva teabe ja kontaktandmete vahetamisel. Selle koostöö konkreetne näide on EIP esinduste paiknemine liidu delegatsioonidega samas kohas, nii et EIP uued välisesindused paigutatakse kohalike delegatsioonide juurde. Pekingi esindus avati ametlikult 30. mail 2016 ning selle pädevusse kuuluvad Hiina ja Mongoolia. Peale selle avati 2017. aasta esimeses kvartalis New Delhi esindus. ELi segarahastamismehhanismid pakuvad täiendavat struktureeritud koostöö tegemise võimalust. Segarahastamise tulemuseks on tugevad kaasrahastussuhted teiste rahvusvaheliste finantseerimisasutustega ning kooskõla ELi poliitika ja prioriteetidega igas konkreetses riigis. Lisaks võimaldab ja nõuab selliste meetmete juhtimisstruktuur projekti esitamisele eelnevat tihedat kooskõlastamist ja koostööd komisjoni, Euroopa välisteenistuse ja teiste rahvusvaheliste finantseerimisasutustega, et ühendada toetusvahendid EIP laenudega. EIP jätkas 2016. aastal aktiivset osalemist piirkondlikes segarahastamismehhanismides. EIP hallatavaid ELi eelarvest rahastatavaid toetusi (toetused, tehniline abi, riskikapital) kiideti 2016. aastal heaks ja seonduvaid tehinguid sõlmiti kokku 177,32 miljoni euro ulatuses, mis täiendas EIP rahastust välislaenude andmise volitusega hõlmatud piirkondades (39 miljoni euro ELi eelarvevahenditega täiendati EIP laene naabruspoliitika investeerimisrahastule, 53 miljoni euroga laene Lääne-Balkani investeerimisrahastule, 18 miljoni euroga laene Ladina-Ameerika investeerimisrahastule, 18 miljoni euroga laene Ida-Euroopa energiatõhususe ja keskkonnapartnerlusele, 5,32 miljoni euroga laene idapartnerluse tehnilise abi usaldusfondile, 1,64 miljoni euroga laene Euroopa-Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastule ja 41 miljoni euroga täiendati investeeringuid riskikapitali). EIP tegi komisjoniga tihedat koostööd ELi väliskoostöö segarahastamise platvormi (EUBEC) ekspertide tehnilises töörühmas. Liidu eelarvest rahastatavate EIP juhitud 2015. aasta tehingute (tehniline abi, toetused, investeeringud omakapitali) üksikasjalik loend on esitatud aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis. Komisjon jätkab aktiivset koostööd EIPga mitmes muus poliitikavaldkonnas, nagu tegelemine koostööd mittetegevate maksujurisdiktsioonidega. Komisjon võttis 2016. aasta jaanuaris vastu uue maksudest kõrvalehoidumise vastase paketi, mis sisaldab mitut meedet, et tugevdada ja paremini kooskõlastada ELi tegevust võitluses äriühingute tulumaksusüsteemi kuritarvitustega nii ühtsel turul kui ka väljaspool. See pakett laiendab hea maksuhaldustava kriteeriume, sealhulgas agressiivse maksuplaneerimisega võitlemise meetmeid. Paketis on arvesse võetud nõukogus toimunud arutelusid, Euroopa Parlamendi soovitusi ning OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastase projekti tulemusi. 2017. aasta jaanuaris tutvustas EIP oma vahekäsitlust nõrgalt reguleeritud, mitteläbipaistvaid ja koostööd mittetegevaid jurisdiktsioone ning maksutundlikke jurisdiktsioone puudutava poliitika suhtes. Nii ELi kui ka asjaomaste piirkondade partnerriikide prioriteete toetava EIP, komisjoni ja Euroopa välisteenistuse koostöö üksikasju kirjeldatakse aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis.

4.2. KOOSTÖÖ EUROOPA OMBUDSMANIGA EIP ja Euroopa Ombudsmani vahel 2008. aastal sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumiga loodi alus EIP kaebuste esitamise mehhanismi kahele etapile – sisemisele (EIP kaebuste esitamise mehhanism) ja välimisele (ombudsman) – mille EIP direktorite nõukogu 2010. aastal pärast põhjalikku avalikku arutelu heaks kiitis. Sellega saavutatakse ühine arusaam kohaldamise eesmärgist ja ühtsusest nii selle sisemistes kui ka välimistes osades, pöörates sealjuures erilist tähelepanu järgmisele: • tõhusa sisemise kaebuste esitamise mehhanismi (EIP tasandil) olemasolu, mis tegeleb EIP-le kolmandate isikute poolt esitatud kaebustega kõikides EIP äriüksustes; • nende kaebuste puhul, mis käsitlevad väljaspool ELi tehtavaid tehinguid, sealhulgas välisvolitusi, võtab ombudsman kohustuse kasutada süsteemselt oma algatusõigust, et tegeleda kaebustega, mille esitaja ei ole ELi kodanik ega elanik; • ombudsmani läbivaatamisõiguse ulatus, tunnustades EIP tasandi kaebuste esitamise mehhanismi kui sellele eelnevat kohustuslikku käsitlust. Ombudsmanile ei laekunud 2016. aastal ühtki kaebust seoses EIP tegevusega välislaenude andmise piirkonnas². Praeguse EIP kaebuste esitamise mehhanismi poliitika kohaselt peab EIP tegema jõupingutusi mehhanismi korrapäraseks läbivaatamiseks. Praegune läbivaatamine, sealhulgas avalik konsultatsioon, peaks lõppema 2017. aasta lõpus. 4.3. KOOSTÖÖ RAHVUSVAHELISTE FINANTSEERIMISASUTUSTEGA Koostöö muude rahvusvaheliste finantseerimisasutustega on EIP tegevuse oluline osa, hõlmates nii dialoogi institutsioonilistes küsimustes, horisontaalsetel teemadel ja temaatilistes küsimustes ning vastastikust konsulteerimist kui ka tõhusamat operatiivset kaasrahastamist ja tööülesannete jaotust. Suurem osa rahvusvaheliste finantseerimisasutuste vahelisest dialoogist toimub spetsialiseerunud töörühmades, kes kohtuvad korrapäraselt eesmärgiga vahetada parimaid tavasid või arutada konkreetseid küsimusi. EIP ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) vaheline koostöö on jätkunud 2012. aasta vastastikuse mõistmise memorandumi alusel. 2016. aasta juunis toimus komisjoni eesistumisel juhtkomitee koosolek. Koosolekul keskenduti eelkõige pankade reageerimisele rändekriisile ning nende üldisele koostööle. EIP ja EBRD korraldasid ka kaks kontaktrühma koosolekut, et arutada tehingute kavandamist piirkondades, kus nad mõlemad tegutsevad. Lisaks vahetasid pangad omavahel teavet rändekriisile reageerimise ja muude ühist huvi pakkuvate teemade, sealhulgas tegevuse üleviimisega seotud probleemide ja vastse algatuse EU4Business kohta idapartnerluse piirkonnas. Kahtekümmend seitset 2016. aastal allkirjastatud projekti kaasrahastasid teised rahvusvahelised finantseerimisasutused. EBRD on esimene kaasrahastaja (13 projekti) kokku 1,1 miljardi euroga, mis moodustab 44 % kaasrahastamise kogumahust, ja talle järgneb Maailmapanga Grupp (7 projekti), kelle arvele langeb 32 % kaasrahastamise kogumahust. Ameerika Riikide Arengupank ja Ladina-Ameerika Arengupank kaasrahastasid kaht projekti (4 %), Aasia Arengupank nelja projekti (22 %)². EIP, AFD ja KfW koostöö on viimastel aastatel veelgi tihenenud. 2016. aastal kaasrahastati AFDga välislaenude andmise volitusega hõlmatud piirkondades nelja projekti, mida EIP finantseeris kokku 778 miljoni euroga. KfW grupiga rahastati kolme projekti, mida EIP rahastas kokku 142 miljoni euroga. Vahepeal on hakatud pidama korrapäraseid poliitika- ja koordineerimistasandi ning operatiivtasandi koosolekuid, mis on hõlbustanud teabevahetust ja suurendanud läbipaistvust.