KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT MÕJU HINDAMISE KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE Lisatud dokumendile: Ettepanek nõukogu määruse kohta, millega luuakse ühisettevõte Shift2Rail /* SWD/2013/0534 final */





SISUKORD 1........... Sissejuhatus................................................................................................................... 2 2........... Probleemi määratlus...................................................................................................... 3 2.1........ ELi raudteesektori peamised väljakutsed..................................................................... 3 2.2........ Peamised probleemid, mille puhul on vaja võtta meetmeid.......................................... 3 2.3........ Probleemide põhjused................................................................................................... 3 2.3.1..... Teadus- ja innovatsioonitöö killustatus......................................................................... 3 2.3.2..... ELi raudteevaldkonna teadus- ja arendustegevuse investeeringute vähene finantsvõimendus 4 2.3.3..... Sidusrühmade piiratud ja kooskõlastamata osalus väärtusahela ulatuses..................... 4 2.3.4..... Teadusuuringute ja innovatsiooni suur kulukus ja riskantsus ning pikk teostusaeg...... 4 2.4........ Kõige enam mõjutatud sidusrühmad ja vajaduste hindamine...................................... 4 2.5........ Subsidiaarsus................................................................................................................ 4 2.5.1..... Õiguslik alus................................................................................................................. 4 2.5.2..... Vajalikkus ja ELi lisaväärtus......................................................................................... 5 3........... Eesmärgid..................................................................................................................... 5 4........... Võimalikud strateegiad................................................................................................. 5 5........... Mõju hindamine............................................................................................................ 6 5.1........ Üldine lähenemisviis mõju hindamisele........................................................................ 6 5.2........ Mõju kokkuvõte............................................................................................................ 6 6........... Võimaluste võrdlus....................................................................................................... 7 6.1.1..... Juhtimisstruktuur.......................................................................................................... 8 6.1.2..... Eelarve.......................................................................................................................... 8 7........... Järelevalve ja hindamine............................................................................................... 8 KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT MÕJU HINDAMISE KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE Lisatud dokumendile: Ettepanek nõukogu määruse kohta, millega luuakse ühisettevõte Shift2Rail 1. Sissejuhatus Käesolevas kommenteeritud kokkuvõttes tuuakse välja peamised tulemused ja järeldused mõjuhinnangust, mis on lisatud komisjoni ettepanekule võtta vastu nõukogu määrus, millega asutatakse programmi Horisont 2020 (H2020) raames ühisettevõte Shift2Rail, et toetada ühtse Euroopa raudteepiirkonna loomise/moodustamise lõpuleviimist koordineeritud lähenemisviisi kaudu raudteesektori teadus- ja innovatsioonitööle. Ettepanek lähtub valgest raamatust „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava”,[1] milles on rõhutatud vajadust luua ühtne Euroopa raudteepiirkond konkurentsivõimelisema ja ressursitõhusama transpordisüsteemi rajamiseks Euroopas ning tegeleda selliste tähtsate ühiskonnaprobleemidega nagu nõudluse suurenemine transporditeenuste järele, liiklusummikud, energiavarustus ja kliimamuutused. Komisjoni teatises „Partnerlus teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas” on lisaks rõhutatud, et kõnealuseid probleeme saab lahendada ja Euroopa konkurentsivõimet saab parandada avaliku ja erasektori partnerluste abil. 2. Probleemi määratlus 2.1. ELi raudteesektori peamised väljakutsed Kliimamuutuste, energiakasutuse ja keskkonnakaitsega seotud kõrgetest ELi eesmärkidest tulenevalt peab raudteesektor järgmistel aastakümnetel rahuldama suure osa nõudlusest transpordi järele. Euroopa raudteevõrk ei suuda aga endiselt murda maanteetranspordi ülemvõimu. Vaatamata riikide suurtele toetustele ja märkimisväärsetele investeeringutele taristusse ja kõrgtehnoloogilistesse toodetesse on raudteekaubavedude osakaal viimase aastakümne jooksul isegi vähenenud, samas kui reisijateveo osakaal on jäänud samaks. Kuigi Euroopa raudteetööstus püsib maailmas endiselt juhtpositsioonil, pakuvad talle üha tõsisemalt konkurentsi teiste riikide ning eelkõige Aasia raudteetööstused, kes teevad väga suuri investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni. Euroopa raudteesektori pikaajaline edu konkurentsis nii muude transpordiliikide kui ka välismaiste konkurentidega sõltub seega toodete, teenuste ja protsesside pidevast innoveerimisest, mis omakorda nõuab ulatuslikke ja koordineeritud investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni. 2.2. Peamised probleemid, mille puhul on vaja võtta meetmeid Kogu raudteesektori väärtusahela ulatust hõlmav innovatsioon on strateegiline eeltingimus ühtse Euroopa raudteepiirkonna loomise lõpuleviimiseks ja raudteesektori konkurentsivõime suurendamiseks. Paraku ei ole varasemad raudteesektori teadustöö ja innovatsiooni valdkonna jõupingutused olnud piisaval määral suunatud ühtse Euroopa raudteepiirkonna lõpuleviimise laiema poliitilise eesmärgi saavutamisele ning ELi raudteevaldkonna teadus- ja innovatsiooniprojektide turulejõudmine ja mõju on olnud vähene ja aeglane. 2.3. Probleemide põhjused Kindlaks on tehtud kõnealuste probleemide neli olulist põhjust. 2.3.1. Teadus- ja innovatsioonitöö killustatus Lisaks liikmesriikide teadus- ja innovatsioonieelarvete killustatusele pärsivad teadus- ja innovatsioonitööde koordineerimist järgmiste valdkondade killustatus. Raudteesüsteemide killustatus, mis tuleneb piirkondlike ja riiklike süsteemide, võrkude ja tehniliste standardite ebaühtlusest ja kokkusobimatusest. Kõnealusest olukorrast tulenevalt on raudteesektor pidanud kasutusele võtma sõiduvahendid, mis on spetsiaalselt kohandatud lähtuvalt suhteliselt väikeste siseriiklike turgude eriomastest piirangutest. Sõiduvahendite suur kohandatus ja Euroopa standardite puudumine takistab ühtse Euroopa raudteepiirkonna loomist ning suurendab tootmiskulusid ja vähendab käitamismarginaale, mistõttu ei ole võimalik teha olulisi investeeringuid spekulatiivsetesse tehnoloogiale suunatud teadusuuringutesse ja on piiratud uuenduste turulejõudmine. Raudteesektori allsüsteemide killustatus. Allsüsteemide (taristu, veeremi ja liikluskorraldusseadmete tootjate, raudtee-ettevõtjate ja taristuettevõtjate) vastastikmõju keerukuse tõttu on süsteemi ühe konkreetse osa parandamisest või ühtse Euroopa raudteepiirkonna lõpuleviimise järel kogu süsteemi mõjutavate murranguliste lahenduste väljapakkumisest saadav potentsiaalne kasu piiratud. Innovatsiooni olelusringi killustatus. ELi teadusuuringud hõlmavad peamiselt madala tehnoloogilise valmidustasemega konkurentsieelset innovatsiooni ning seepärast on suuri näidisprojekte vähe ja märkimisväärne osa Euroopa teadus- ja innovatsioonitöö käigus omandatud teadmistest ei jõua kunagi turule. 2.3.2. ELi raudteevaldkonna teadus- ja arendustegevuse investeeringute vähene finantsvõimendus ELi raudteevaldkonna teadusuuringute ja innovatsiooni praegune korraldus piirab ELi rahastamise võimendamise võimalusi. Raudteeprojektide puhul oli erasektori vahendite osakaal vaid 34 %. Eraettevõtjate suhteliselt vähene osalus projektides tähendab ka seda, et paljud projektid on suunatud suhteliselt madalale tehnoloogiatasemele, mistõttu on piiratud projekti elluviimisele järgnevate täiendavate erainvesteeringute kaudne võimendav mõju. 2.3.3. Sidusrühmade piiratud ja kooskõlastamata osalus väärtusahela ulatuses Praegune „alt üles” lähenemisviis raudteevaldkonna teadus- ja innovatsiooniprojektide algatamisele ei võimalda laiaulatuslikku programmilise lähenemisviisi kasutuselevõttu ning tähendab, et konkreetsed projektid ei ole alati kooskõlas ei üksteisega ega ka ELi üldiste poliitikaeesmärkidega. Ad hoc konsortsiumide loomine annab märku asjaolust, et esindatud ei pruugi olla kogu väärtusahel. See takistab partnerite pidevat koostööd väljaspool üksikprojekti piire ning vähendab omakorda partneritevahelist usaldust. 2.3.4. Teadusuuringute ja innovatsiooni suur kulukus ja riskantsus ning pikk teostusaeg Tavapäraseid innovatsiooniga seotud riske suurendavad raudteesektoris järgmised tegurid. · Raudteelõikude keeruline vastastikune mõju ja vajadus uuendustegevust sünkroniseerida. · Toodete pikk olelusring, mis takistab uute raudteetehnoloogiate kiiret kasutuselevõttu. · Innovatsioonist saadava kasu ebaühtlane jaotumine sidusrühmade vahel, mis vähendab motivatsiooni investeerida uutesse tehnoloogiatesse. · Koostoime puudumine muude tööstussektoritega, eelkõige kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkonnas. 2.4. Kõige enam mõjutatud sidusrühmad ja vajaduste hindamine Kavandatav algatus mõjutab raudteesektori kõiki osalejaid, aidates suurendada nende konkurentsivõimet ja vähendada kulusid. Algatusest võivad kasu saada ka muud tööstusharud, sealhulgas järgneva tasandi tarnijad ja ettevõtjad majanduse allsektorites, kes kasutavad raudteesektori tarnitavaid kaupu ja osutatavaid teenuseid Taristu- ja käitamiskulude vähendamisega aitab algatus vähendada riikide valitsuste makstavate toetuste suurust. Kuna algatuse tulemusena säilib Euroopa juhtpositsioon raudteesektoris, aitab see luua Euroopas uusi kvaliteetseid töökohti. Reisijad ja kaubaveoteenuste kasutajad saavad algatusest kaudset tulu, sest suureneb teenuste usaldusväärsus ja kvaliteet. Raudteesektori paranenud konkurentsivõime ja suurenenud läbilaskevõime üheskoos aitavad sektoril katta üha suuremal määral transpordialast nõudlust, vähendades samal ajal liiklusummikuid ja CO2-heidet. Ka kodanike tervisele ja heaolule mõjub algatus positiivselt, sest väheneb raudtee tekitatud mürasaaste. 2.5. Subsidiaarsus 2.5.1. Õiguslik alus ELi õigus selles valdkonnas tegutseda on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 187, millega nähakse ette õigus asutada ühisettevõtteid või luua muid struktuure, mis on vajalikud liidu uurimisprogrammide, tehnoloogia arengu- või tutvustamisprogrammide edukaks elluviimiseks. 2.5.2. Vajalikkus ja ELi lisaväärtus Raudteealasesse teadustöösse ja innovatsiooni on varasematel aegadel vähe investeeritud ning tehtud investeeringud on riikide programmide erinevuste tõttu olnud killustatud ja ebatõhusad. Teadus- ja innovatsioonitööd ELi tasandil ühendades ja kooskõlastades on edu võimalus suurem, arvestades ühtse Euroopa raudteepiirkonna toetuseks arendatava taristu ja tehnoloogia riikidevahelist olemust, aga ka vajadust saavutada piisav hulk ressursse. ELi tasandi tegevus aitab teadusprogramme ratsionaliseerida ja tagada arendatud süsteemide koostalitusvõime. Standardimine avab laiema turu ja suurendab konkurentsivõimet. 3. Eesmärgid Üldeesmärk on koordineerida paremini ELi jõupingutusi raudteevaldkonna teadus- ja innovatsioonitöö alal, et toetada ühtse Euroopa raudteepiirkonna lõpuleviimist, kiirendades samas innovatiivsete lahenduste kasutuselevõttu ning aidates nii kaasa ELi raudteesektori konkurentsivõime suurenemisele muude transpordiliikide hulgas ja väliskonkurentsi arvestades. Konkreetsemalt on algatuse eesmärgid järgmised: · edendada sihipärast, kooskõlastatud ja pikaajalist investeerimist ELi raudteealasesse teadustöösse ja innovatsiooni; · suurendada raudteealasesse teadustöösse ja innovatsiooni investeeritud ELi vahendite võimendavat mõju; · luua püsivad võrgustikud ja panna alus teadmiste jagamisele eri sidusrühmade vahel; · leevendada innovatsiooniga seotud riske; · parandada raudteealase teadustöö ja innovatsiooni toimimist ja kulutasuvust. 4. Võimalikud strateegiad Kuna raudteesektorit toetav teadustöö ja innovatsioon on ette nähtud programmiga Horisont 2020, kaalutakse raudteevaldkonna teadus- ja innovatsioonitoimingute rakendamiseks järgmisi strateegiaid. · Jätkata seitsmenda raamprogrammi raames loodud ühiste teadusuuringute mudeli rakendamist, lisades Horisont 2020 täiustusi, mis hõlmavad järelevalvekorralduse lihtsustamist ja suurema tähelepanu pööramist tutvustamistegevusele (alusstsenaarium). · Luua lepinguline avaliku ja erasektori partnerlus (cPPP), millega kaasneb paindlik leping komisjoni ja erasektori partnerite vahel, et tegutseda ühise programmi raames, lähtudes erasektori partnerite koostatud tegevuskavast ning kasutades standardseid teadus- ja innovatsioonivaldkonna koostööprojekte. · Luua institutsiooniline avaliku ja erasektori partnerlus (iPPP), millega kaasneb spetsiaalse raudteevaldkonna teadus- ja innovatsioonitööd koordineeriva haldusstruktuuri rajamine liidu asutusena ELi toimimise lepingu artikli 187 kohaselt, et seada sisse avaliku ja erasektori osalejate koostööks ning ühiste otsuste vastuvõtmiseks vajalik raamistik. · Teadus- ja innovatsioonitöö koordineerimise usaldamine Euroopa Raudteeagentuurile (ERA), millega kaasneb agentuuri asutamismääruse muutmine, et võimaldada tal lisaks reguleeriva asutuse rolli täitmisele tegeleda ka teadus- ja innovatsioonitööga. 5. Mõju hindamine 5.1. Üldine lähenemisviis mõju hindamisele Analüüs hõlmab üksnes raudteevaldkonna teadus- ja innovatsioonitöö teostamiseks loodud struktuuri mõju hindamist ning seetõttu keskendutakse peamiselt sisendite järgmist liiki mõjule: · teadusuuringute sihipärasus ja koordineeritus; · ELi raudteevaldkonna teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise võimendamine; · sidusrühmade laialdane kaasamine ja võrgustike püsivus; · innovatsiooniriskide maandamine; · toimimine ja kulutasuvus. 5.2. Mõju kokkuvõte Ühiste teadusuuringute mudeli puhul kaasneb programmiga Horisont 2020 ette nähtud muutustega osalemiseeskirjade lihtsamaks ja ühtsemaks muutumine, programmide juurdepääsetavuse ja atraktiivsuse suurenemine, hõlpsam ligipääs eriteadmistele ning edukate kandidaatide jaoks võimalus kiiremini tööd alustada. Kavas on pöörata suuremat tähelepanu innovatsioonile ja turulähedasele tegevusele ning üleminek pooleaastastele töökavadele aitab suurendada järjepidevust. Siiski on rahastatavate projektide tehnoloogiline valmidustase tõenäoliselt jätkuvalt madal ning projektide sünkroonsust ja sidusust pärsivad eraldi korraldatavad projektikonkursid. Osalus ad hoc projektide tasemel piirab kogu väärtusahela sidusrühmade kaasamise ja püsivate koostöövõrkude ülesehitamise võimalusi. Mitme projekti intellektuaalomandi õigusi käsitleva raamistiku ja tööstussektori kindlate kohustuste puudumine tähendab, et ELi vahendite finantsvõimenduse tase jääb praegusele sarnaseks. cPPP hõlbustaks selgete eesmärkide määramist, keskendumist piiratud arvule uurimisvaldkondadele ja mitme uurimisvaldkonna vahelist koordineerimist. Töökava viidaks kooskõlla tööstussektori vajadustega, hõlmaks üksikasjalikke intellektuaalomandi õigusi käsitlevaid eeskirju ning tutvustamistegevust, mis soodustaks olulisel määral uuenduste turulejõudmist. Võttes aga arvesse alt-üles lähenemisviisi ja asjaolu, et kõnealuse strateegia raames ei loodaks ühisjuhtimissüsteemi komisjoni osalusel, oleksid teadus- ja innovatsioonitöö prioriteedid vähem kooskõlas ELi poliitikaeesmärkidega. Eelnevalt kindlaks määratud tööstussektori kohustused võivad tagada suurema finantsvõimenduse, kuid see ei ole tagatud, sest juriidilised kohustused piirduvad ainult üksikute projektidega. Eraldi korraldatavate projektikonkursside süsteem võib pärsside projektide sünkroonsust ning osalejate kaasamist raudteesektori kogu väärtusahela ulatuses. iPPP puhul vastutaks raudteealase teadus- ja innovatsioonitöö kooskõlastamise, kavandamise ja elluviimise eest üks sihtotstarbeline haldusstruktuur, mis tagaks teadusuuringute ja innovatsiooni suurema järjepidevuse ja ühtsuse. Pikaajalise strateegia väljatöötamine tihedas koostöös kõikide turul osalejatega tagab, et teadus- ja innovatsioonitöö projektid toetavad raudteesektori konkurentsivõimet, samas kui komisjoni juhtiva rolli mõjul on teadusuuringud ja innovatsioon kooskõlas ühtse Euroopa raudteepiirkonna eesmärkidega. iPPP stabiilsus, intellektuaalomandi õiguste selge määratlemine ja ELi kindel pühendumine annab kindlust avaliku ja erasektori partneritele ning soodustab seega suuremate investeeringute tegemist. Tööstussektori siduvad kulukohustused ELi vahenditega võrdsete vahendite panustamiseks tagavad otsese võimendava mõju, mis on vähemalt 30 % suurem kui muude strateegiate puhul. Kuna osalemistingimusi saaks hallata paindlikul ja läbipaistval viisil, oleks iPPP puhul võimalik tagada sidusrühmade laialdane kaasamine ning VKEdele suunatud lähenemisviis. ERA muutmine vastutavaks teadus- ja innovatsioonitöö koordineerimise eest tagaks pikas perspektiivis strateegia kooskõla ELi poliitikaeesmärkidega, kuid arvestades ERA põhilisi volitusi ja ärialaste eksperditeadmiste puudumist võib ERA olla sunnitud liialt keskenduma standardimisele ja koostalitlusvõime probleemidele. Märkimisväärsete tehniliste eksperditeadmistega ja väljakujunenud võrgustikega sihtotstarbelise struktuuri olemasolu tagaks juhtimise ja koordineerimise kindluse. Samas on tööstussektori ametlike kohustuste puudumise tõttu otsene võimendav mõju tõenäoliselt suhteliselt väike. Veelgi tähtsam on aga asjaolu, et ERA reguleeriva asutuse rolli ning teadusuuringute ja innovatsiooni koordineerimise eest vastutava asutuse rolli ühitamise tulemusena võib tekkida tõsine huvide konflikt. Samuti ei ole kindel, kas ERA-l oleks piisavalt ressursse raudteevaldkonna teadus- ja innovatsioonitöö märkimisväärse eelarve haldamiseks. Kulutasuvuse seisukohast oleks iPPP käitamine komisjoni jaoks 17–35 % vähem kulukas kui muud strateegiad, sest kuigi iPPP strateegia üldmaksumus on muude strateegiatega võrreldes mõnevõrra suurem, kohustub tööstussektor katma poole halduskuludest. 6. Strateegiate võrdlus Järgmises tabelis on esitatud kokkuvõte strateegiate hindamistulemustest. Parameetrid || Alusstsenaarium || cPPP || iPPP || ERA Sihipärasus ja koordineeritus || Pikaajaline strateegia || = || + || + || + Olulisus ELi jaoks || = || = || + || = Koordineeritus || = || + || ++ || ++ ELi raudteevaldkonna teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise võimendamine || Otsene võimendamine (erasektori kaasrahastamine) || 1,5 || =/+ 1,5–2 || ++ vähemalt 2 || 1,5 Siduv kohustus || = || + || ++ || = Laialdane kaasamine ja võrgustike püsivus || Kogu väärtusahela esindatus || = || = || + || = Partnerlussuhete püsivus || = || + || ++ || = Innovatsiooniriskide maandamine || Olulisus tööstussektori jaoks ja tehnoloogiline valmidustase || = || ++ || + || - Intellektuaalomandi kaitse || = || + || ++ || - Tegevustulemused || Asutamisaeg || Asutamisest tulenev viivitus puudub || - 9–12 kuud || -- 2 aastat, sealhulgas seadusandlik menetlus || -- 3 aastat, sealhulgas seadusandlik menetlus Edukuse määr || 20 % || + 20–30 % || ++ 30–40 % || = 20 % Keskmiselt avalduse esitamisest kuni uuringutoetuse saamiseni kuluv aeg || 250 || + 210 || + 160–240 || = 250 Kulutasuvus || Aastane ekvivalentmaksumus komisjoni jaoks || 4,7 miljonit eurot || + 4,9 miljonit eurot || ++ 3,2 miljonit eurot || ++/-- 3,8 miljonit eurot Majanduslikud, sotsiaalsed ja keskkonnatulemused || = || + || ++ || = Selgitus: = alusstsenaarium või sellega võrdne tulemus. + või ++ väike kuni märkimisväärne paranemine võrreldes alusstsenaariumiga. - või - - väike kuni märkimisväärne halvenemine võrreldes alusstsenaariumiga. Hindamise ja avaliku arutelu tulemuste alusel on iPPP strateegia kõige sobivam viis püstitatud eesmärkide saavutamiseks, vaatamata struktuuri ülesseadmisest tulenevale pikemale viivitusele. 6.1.1. Juhtimisstruktuur Tulevase iPPP juhtimisstruktuuri väljatöötamisel arvestatakse järgmiste põhimõtetega. · Tugev seos ELi poliitikaga: EL peaks säilitama iPPP juures olulise rolli, et tagada teadus- ja innovatsioonitöö kooskõla ELi poliitikaeesmärkidega. · Sidusrühmade laialdane kaasamine: osalemisvõimalus peaks olema tagatud kõigile raudteesektori ettevõtjatele, et tagada süsteemne lähenemisviis innovatsioonile, mis hõlmaks kõiki raudtee väärtusahela komponente. · Eksperditeadmised: luua tuleks iPPP-d asjakohaste tehniliste eksperditeadmistega varustavad nõuandvad organid. Arvestades ERA laialdasi eksperditeadmisi koostalitlusvõime raudteesüsteemi integreerimisega seotud küsimustes, tuleks agentuur samuti iPPP töösse kaasata. 6.1.2. Eelarve Tööstussektori hinnangute kohaselt tuleks raudteevaldkonna teadus- ja innovatsioonitöösse paigutada 800 miljonit kuni 1 miljard eurot. EL kataks 50 % kõnealustest kuludest, mis tähendab, et panuseks eraldataks programmi Horisont 2020 eelarvest ligikaudu 450 miljonit eurot. Tööstuspartnerite rahaliste ja mitterahaliste maksete kaudu antav panus moodustab ülejäänud 50 % eelarvest. Samuti aitavad tööstuspartnerid 50/50 põhimõttel katta ka kõiki halduskulusid. Prognooside kohaselt vajab tulevane struktuur toimimiseks ligikaudu 20 täistööajaga töötajat ning selle halduskulud moodustavad ligikaudu 3 % tegevuskuludest. 7. Järelevalve ja hindamine Tulevane järelevalve- ja hindamissüsteem hõlmab uue struktuuri tehtud tehingute seaduslikkust ja korrektsust ning teadus- ja innovatsioonitöö tegemist, et tagada teadusuuringute ja innovatsiooni panus strateegilisse tööprogrammi. Kõnealune süsteem hõlmab järgmisi toiminguid. · Projekti tasandi ja tööpaketi järelevalve ja aruandlus kord kvartalis, lähtuvalt täpsest, selgest ja usaldusväärsest tulemuslikkuse põhinäitajate komplektist, mille on kindlaks määranud tegevdirektor ja kinnitanud haldusnõukogu. · Programmi tasandi järelevalve ja aruandlus, mis põhineb projekti ja tööpaketi andmetel ning hõlmab ka tulemuste kvaliteedi hindamist teatavate vastavusnõuete põhjal; projektijuhtimise järelevalve selle üldise kvaliteedi ning strateegilisele tööprogrammile vastavuse kontrollimiseks. Määruse rakendamise hindamised, mida korraldab komisjon iga kolme aasta järel alates iPPP tegevuse alustamisest ja vähemalt üks aasta enne iPPP aegumise tähtaega; hindamiste eesmärk on teha kindlaks, kas partnerluse kehtiv korraldus on olnud tõhus ja tulemuslik. [1] KOM/2011/0144 lõplik.