EUROOPA KOMISJON Brüssel,29.10.2021 COM(2021) 659 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Aastaaruanne 2020. aastal rahastatud Euroopa Liidu humanitaarabioperatsioonide kohta



Sissejuhatus Humanitaarabioperatsioonid, mida 2020. aastal toetati Peamiste toetatud humanitaarabioperatsioonide ülevaade Horisontaalsed prioriteedid 2020. aastal lõpule viidud hindamiste kokkuvõte 2020. aasta eelarve Lisateave ja allikad ECHO rakenduspartnerid (2020) Sissejuhatus Käesolevas aruandes tutvustatakse ELi peamisi meetmeid, mida rahastati 2020. aastal Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon“) kaudu humanitaarabi valdkonnas, ja saavutatud poliitilisi tulemusi. Aruanne on koostatud kooskõlas nõukogu 20. juuni 1996. aasta määruse (EÜ) nr 1257/96 artikliga 19. Humanitaarabioperatsioonid, mida 2020. aastal toetati 2020. aastal jätkus keeruliste kriiside, looduskatastroofide ja tervisekriiside, eelkõige COVID-19 pandeemia tõttu humanitaarabivajaduste suurenemine. Juhtivaks humanitaarabi rahastajaks jäi komisjon, kes eraldas oma Euroopa elanikkonnakaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi (ECHO) kaudu enam kui 80 riigi jaoks 2,1 miljardit eurot, et toetada miljoneid abivajajaid. COVID-19 pandeemia tohutu mõju halvendas haavatavate elanikkonnarühmade rasket olukorda. EL eraldas pandeemiaga seotud vajaduste rahuldamiseks humanitaarabina 450 miljonit eurot ning komisjon lõi ajutise leevendusmeetmena ka ELi humanitaarabi õhusilla, mille kaudu tehti 67 lendu 20 riiki üle kogu maailma. Aafrika kõrval, mis sai suure osa abist, eraldati märkimisväärne osa ELi humanitaarabist, nagu varemgi, kriisist mõjutatud inimeste abistamiseks Süürias ja selle naaberriikides, sealhulgas ELi Türgi pagulasrahastu humanitaarabi suuna kaudu. Samuti jätkas EL keskendumist elanikkonna toetamisele unustatud kriisikolletes, näiteks Kesk-Aafrika Vabariigis, Sudaanis, Pakistanis, Colombias, Venezuelas, Haitil ja Filipiinidel. Peale selle rakendas EL mitut horisontaalset poliitikameedet, mis hõlmasid hädaolukordades hariduse andmist, katastroofideks valmisolekut, rahalist abi, innovatsiooni ja erasektori kaasamist, sugu ja vanust ning humanitaarabi transportimise teenuste toetamist. Lisaks rahastamisele oli komisjonil juhtiv roll humanitaarabi põhimõttekindla andmise ja rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimise edendamisel. Komisjon toetas aktiivselt konkreetsete humanitaarkriiside lahendamist, kuid tegutses ka üleilmsel tasandil, juhtides Rahvusvahelise Punase Risti Komitee (RPRK) abiandjate toetusrühma ja humanitaarabi rahastamise hea tava algatust (koos Šveitsiga), ning pühendus tsiviil- ja sõjaväelise tegevuse omavahelisele koordineerimisele humanitaarabi valdkonnas. Selleks et kõrvaldada üha kasvavat humanitaarabi rahastamispuudujääki, edendas komisjon ulatusliku kokkuleppega (Grand Bargain) võetud kohustuste täitmist, eelkõige seoses mitut valdkonda hõlmava ühise vajaduste hindamisega.

Peamiste toetatud humanitaarabioperatsioonide ülevaade Sahara-tagune Aafrika Etioopia Etnilise vägivalla ja kliimaohtude tõttu asustati ümber ligikaudu 2 miljonit inimest ning looduskatastroofid suurendasid toiduga kindlustamatust. Konflikt Põhja-Tigrays põhjustas umbes 4,5 miljoni inimese toiduga kindlustamatuse ja 2 miljonist inimesest said riigisisesed põgenikud. Hoolimata toetamispüüdlustest jäi Tigray piirkond välisabist äralõigatuks. EL eraldas Tigray kriisi ja selle ülekanduva mõju jaoks 24,8 miljonit eurot. Kokku andis EL humanitaarabi 63 miljonit eurot. Keenia Keenias on üle 500 000 pagulase, kes sõltuvad täielikult abist. Kolm ohtu koos (COVID-19, tirtsuparved ja üleujutused) põhjustasid umbes 2,3 miljoni inimese toiduga kindlustamatuse. Kokku andis EL humanitaarabi 18,45 miljonit eurot. Somaalia Somaaliat kahjustasid pikal vihmahooajal üleujutused ja kuival hooajal põud. Varasemate aastate põudade tagajärgede, COVID-19 mõju, tirtsuparvede ja konfliktide tõttu olid humanitaarabivajadused jätkuvalt suured. Kokku andis EL humanitaarabi 50,9 miljonit eurot. Lõuna-Sudaan Kogukondadele avaldasid ränka mõju võimendunud konflikt ja piirkondlik vägivald, looduskatastroofid (tirtsuparved ja teine järjestikune üleujutuste aasta) ning COVID-19. Alates 2013. aastast on ümber asustatud peaaegu 4 miljonit inimest. Piirkondliku vägivalla järsk suurenemine ja üleujutuste sagenemine tõid kaasa uued ümberasustamised ja suurendasid toiduga kindlustamatust. Kokku andis EL humanitaarabi 59 miljonit eurot. Sudaan Majanduskriisi, pikaleveninud konfliktide, looduskatastroofide (tirtsuparved ja suured üleujutused), COVID-19 mõju ja Tigray konflikti põhjustatud uue pagulaskriisi tõttu vajas abi 9,3 miljonit inimest. Selle kõige tulemusel oli Sudaanis 1,8 miljonit riigisisest põgenikku ja 1,1 miljonit pagulast. Viimane hindamine, mille tegemisel lähtuti toiduga kindlustatuse staadiumide terviklikust klassifikatsioonist, näitas suurenenud toiduga kindlustamatust. Kokku andis EL humanitaarabi 67,6 miljonit eurot. Uganda Ugandas on Aafrika suurim pagulaste kogukond (üle 1,4 miljoni pagulase). Enamik pagulasi on pärit Lõuna-Sudaanist ja Kongo Demokraatlikust Vabariigist. Pagulaste sissevool on koormanud üle vastuvõtu- ja transiidikeskused. Peamised vajadused on seotud toiduabi, vee, sanitaartingimuste ja hügieeni ning muude põhiteenustega. Uganda on vastuvõtlik ka looduskatastroofidele ja epideemiatele.

Kokku andis EL humanitaarabi 34,45 miljonit eurot. Burundi Äärmuslike ilmastikunähtuste, COVID-19 ja kaitsega seotud murede tõttu vajasid humanitaarabi 1,74 miljonit inimest Burundis ja üle 310 000 pagulase naaberriikides. EL rakendas piirkondlikku lähenemisviisi, eraldades abi koordineerimise, katastroofideks valmisoleku ja katastroofiohu vähendamise jaoks, sealhulgas võitluseks epideemiatega. Kokku andis EL humanitaarabi 8,5 miljonit eurot. Kongo Demokraatlik Vabariik Humanitaarkriisi tõttu kannatasid Kongo Demokraatlikus Vabariigis 21,8 miljonit inimest akuutse toiduga kindlustamatuse all. Äge konflikt tõi kaasa üle 5 miljoni riigisisese põgeniku ja üle 900 000 pagulase naaberriikides. Tohutut kahju tekitasid malaaria, looduskatastroofid, epideemiad ja COVID-19. EL eraldas üle 40 miljoni euro päästetegevuseks ja 7 miljonit eurot humanitaarlennuteenuste jaoks (ECHO Flight) ning toetas hädaolukorrale reageerimist üleujutuste korral. Kokku andis EL humanitaarabi 47 miljonit eurot. Kesk-Aafrika Vabariik Seoses süveneva piirkondliku kriisiga, mis mõjutas rohkem kui 1,6 miljonit inimest, kasutati ELi vahendeid selleks, et toetada Kesk-Aafrika Vabariigis toidu ja elatusvahenditega kindlustatust, põllumajandust, tsiviilisikute kaitsmist ja põhiteenuseid. Toetust anti ka selleks, et tugevdada humanitaarabi koordineerimist, julgeolekut ja logistikat. Kokku andis EL humanitaarabi 22,7 miljonit eurot. Sahel EL reageeris erakorralistele humanitaarabivajadustele Burkina Fasos, Mauritaanias, Malis, Tšaadis, Nigeris, Nigeerias ja Kamerunis, andes abi enam kui 7,5 miljoni inimese jaoks. EL tagas kiirreageerimismehhanismid, osutas kaitseteenuseid ja lennuteenuseid, mis võimaldasid pääseda ligi raskesti ligipääsetavatele piirkondadele (ECHO Flight), koordineeris omavahel tsiviil- ja sõjaväelist tegevust humanitaarabi valdkonnas ning toetas julgeoleku juhtimist konfliktipiirkondades. Samuti pakkus EL ravi reageerimaks toidu- ja toitumiskriisile. Lisaks lõimis komisjon humanitaar-, arengu- ja rahutegevuse, et suurendada mõjutatud elanikkonna vastupanuvõimet, vähendada humanitaarabivajadust ning tegeleda toiduga kindlustamatuse ja akuutse alatoitumuse algpõhjustega. Kokku andis EL humanitaarabi 190 miljonit eurot.



Tšaadi järve vesikond Kümme aastat kestnud kriis on mõjutanud selles piirkonnas 10 miljonit inimest. ELi vahenditega pakuti leevendust, kaitset ja abi piirkonnas konflikti all kannatavale elanikkonnale ning toetati akuutse alatoitumuse ravi. Kokku andis EL humanitaarabi 72 miljonit eurot.

Lõuna-Aafrika ja India ookeani piirkond Võttes arvesse äärmuslike ilmastikunähtuste sagenemist, olid selles piirkonnas prioriteedid hädaolukorrale reageerimine loodus- ja inimtegevusest tingitud katastroofide korral, hädaolukordades hariduse andmine ja katastroofideks valmisolek. Lisaks ohustas 16 miljonit inimest toiduga kindlustamatus. COVID-19 ja selle tagajärjed avaldasid tõsist mõju elatusvahenditele, ELi rahalised vahendid aitasid parandada valmisolekut ja reageerimist. EL andis humanitaarabi ka reageerimaks kriisile, mis oli seotud relvastatud vägivalla ja riigisisese ümberasumisega Mosambiigi Cabo Delgado provintsis. Kokku andis EL humanitaarabi 64,9 miljonit eurot. Põhja-Aafrika Liibüa Relvastatud konflikti lõppedes oli riigis 316 000 riigisisest põgenikku ja 1,3 miljonit abivajajat. Kriisi süvendasid COVID-19, rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumine ja piiratud ligipääs humanitaarabile. EL andis abi põgenike, pagulaste, rändajate, tagasipöördujate ja vastuvõtvate kogukondade abistamiseks ning toetas koordineerimist ja logistikat, sealhulgas ÜRO humanitaarlennuteenistuse lende. Kokku andis EL humanitaarabi 9 miljonit eurot. Egiptus Egiptuses on peaaegu 260 000 registreeritud pagulast ja varjupaigataotlejat, kellest 38 % on lapsed. EL keskendus abi andmisel humanitaarkaitsele, põhivajaduste rahuldamisele ja hädaolukordades hariduse andmisele. Kokku andis EL humanitaarabi 5 miljonit eurot. Lääne-Sahara kriis Juba 40 aastat kestnud unustatud kriisis on jäänud abitusse olukorda kümned tuhanded Lääne-Sahara pagulased. Nad elavad viies laagris, omades piiratud juurdepääsu välistele vahenditele, mistõttu on ellujäämiseks väga oluline humanitaarabi. ELi abi hõlmas toitu, ohutut joogivett ja hädavajalikke ravimeid, hädaolukordades hariduse andmist ja valmisolekut COVID-19 pandeemiaks. Kokku andis EL humanitaarabi 9 miljonit eurot.

Kesk- ja Lõuna-Ameerika ning Kariibi mere piirkond

Venezuela Venezuela sotsiaal-majandusliku kokkuvarisemise tagajärjel vajas abi üle 14 miljoni inimese. Olukorda raskendasid COVID-19, vägivald, poliitiline polariseerumine, õiguslik ebakindlus, kütusepuudus ja arvukad elektrikatkestused. Venezuela rändajate ja pagulaste arv kasvas 5,5 miljonile. Abi andmise kõrval jätkas EL jõupingutustega diplomaatilisel rindel. EL korraldas 2020. aasta mais koos Hispaaniaga virtuaalse rahastajate konverentsi, et reageerida Venezuela rände- ja pagulaskriisile. Kokku andis EL humanitaarabi 67,7 miljonit eurot. Colombia Humanitaarabi aitas Colombial hakkama saada 1,7 miljoni Venezuela pagulase vastuvõtmisega, jätkuva sisekonfliktiga ja COVID-19ga. Lisaks avaldasid 590 000 inimesele otsest mõju looduskatastroofid. ELi abi hõlmas selliseid valdkondi nagu humanitaarkaitse, tervishoid, vesi ja sanitaartingimused, hädaolukordades hariduse andmine ja katastroofideks valmisolek. Kokku andis EL humanitaarabi 5,85 miljonit eurot. Kesk-Ameerika El Niño, orkaanid Eta ja Iota ning COVID-19 põhjustasid 5,5 miljoni inimese toiduga kindlustamatuse. Olukorda raskendasid organiseeritud vägivald, kuritegevus ja rändekriis. ELi abi hõlmas 2,85 miljonit eurot, mis eraldati reageerimiseks orkaanide Eta ja Iota põhjustatud hädaolukorrale. Kokku andis EL humanitaarabi 17,15 miljonit eurot. Kariibi mere piirkond COVID-19 kriis suurendas vaesust ning muutis rändajad ja varjupaigataotlejad haavatavamaks. Orkaanide hooaeg kahjustas elatusvahendeid ja taristuid. Piirkonnas puutus ligikaudu 10 miljonit inimest kokku toiduga kindlustamatusega. Kokku andis EL humanitaarabi 3,76 miljonit eurot. Haiti COVID-19, vägivald ja kuritegevus süvendasid ühiskondlikku ja poliitilist kriisi. COVID-19 avaldas kahjulikku mõju ka elatusvahenditele ja toiduga kindlustatusele, mille tulemusel vajas abi üle 4 miljoni inimese. ELi abi hõlmas toidukriisi, COVID-19 ja katastroofideks valmisolekut. Kokku andis EL humanitaarabi 21 miljonit eurot. Lõuna-Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna riigid Afganistan, Pakistan ja Iraan

Afganistanis oli 3,4 miljonit riigisisest põgenikku. 6,5 miljonit Afganistani pagulast elas Iraanis ja Pakistanis. Iraanis piiras Ameerika Ühendriikide sanktsioonidest tulenev kasvav surve juurdepääsu põhiteenustele, samal ajal kui Pakistani toidukriisi süvendas COVID-19. Kõiki kolme riiki kahjustasid looduskatastroofid. EL eraldas Afganistanile humanitaarabina 69 miljonit eurot, mis hõlmas vahendeid hädaolukordadele reageerimiseks ja traumaabiks. Lisaks eraldas EL 61 miljonit eurot Iraanile ja Pakistanile, et aidata Afganistani pagulasi ja haavatavaid inimesi. 2020. aasta novembris, Afganistanile pühendatud rahvusvahelise konverentsi raames, osales komisjon humanitaarabi, rahvusvahelise humanitaarõiguse ja tsiviilisikute kaitse teemalise kõrvalürituse korraldamises. Kokku andis EL humanitaarabi 130 miljonit eurot. Myanmar ja Bangladesh Bangladeshis Cox’s Bazaris on ligikaudu 900 000 kodakondsuseta pagulast, kes sõltuvad täielikult humanitaarabist, omamata liikumisvabadust ja võimalust teenida elatist. EL osales 2020. aasta oktoobris rohingjade rahastajate konverentsi korraldamises ning andis abi põhiteenuste katmiseks ja katastroofiohu vähendamiseks. Samuti toetas EL haavatavaid elanikkonnarühmi teistes Myanmari konfliktipiirkondades ning pagulasi Tais, Indoneesias ja Malaisias. Kokku andis EL humanitaarabi 60,9 miljonit eurot. Filipiinid Pikaajaliste sisekonfliktide tõttu Mindanaos vajas humanitaarabi ligikaudu 300 000 inimest (sh riigisisesed põgenikud ja tagasipöördujad). Filipiinid on ka üks maailma kõige katastroofiohtlikumaid riike. Mindanao sisekonfliktis ja looduskatastroofides kannatanud kõige haavatavamatele inimestele anti hädaabi. ELi abi hõlmas selliseid valdkondi nagu ajutise peavarju pakkumine, vesi, sanitaartingimused ja hügieen, tervishoid, toit ja tarbeesemed ning hädaolukordades hariduse andmine. Kokku andis EL humanitaarabi 5,6 miljonit eurot. Lähis-Ida ja naabruses asuvad riigid Süüria Süürias vajas humanitaarabi üle 11 miljoni inimese. ELi abi aitas haavatavaid, hõlmates toidutarneid, ravimeid, vett ja peavarju ning elamistingimuste, sealhulgas tervishoiu, kaitse ja hädaolukordades hariduse andmise parandamist, ka rahalise abi kaudu. Komisjon korraldas Süüria ja piirkonna tuleviku toetamise teemalise konverentsi, olles selle kaasjuhaja, ning osales Genfis tegutseva rahvusvahelise Süüria toetamise rühma humanitaarabi rakkerühmas. Kokku andis EL humanitaarabi 197 miljonit eurot. Liibanon ja Jordaania EL aitas Süüria pagulasi ja kohalikku haavatavat elanikkonda Liibanonis ja Jordaanias. 2020. aasta augustis Beiruti sadamas toimunud laastavatele plahvatustele reageerimisel anti viivitamatu abina 30 miljonit eurot. Kokku andis EL humanitaarabi 96 miljonit eurot.

Palestiina ELi abi aitas haavatavaid tsiviilisikuid, kes olid langenud Gazas üha halvenevas sotsiaal-majanduslikus keskkonnas konflikti ohvriks, ning toetas haavatavaid kogukondi, keda ohustas sundränne ja kellel puudus Läänekaldal juurdepääs põhiteenustele. Komisjon jätkas pingutamist selle nimel, et Gazas, Ida-Jeruusalemmas ja Läänekaldal austataks rahvusvahelist humanitaarõigust. Kokku andis EL humanitaarabi 22,7 miljonit eurot. Iraak COVID-19 süvendas poliitilist, julgeoleku- ja sotsiaal-majanduslikku kriisi – humanitaarabi vajas hädasti 1,8 miljonit inimest. Valitsuse kampaania, mille käigus suleti ja liideti riigisiseste põgenike laagreid, tõi kaasa märkimisväärse teistkordse ümberasumise mitteametlikesse laagritesse. ELi abi hõlmas rahalist abi, vett ja hügieeni, tervishoidu, kaitset ja õigusabi riigisisestele põgenikele ning hädaabi reageerimiseks COVID-19-le. Kokku andis EL humanitaarabi 35 miljonit eurot. Jeemen Süveneva konflikti ja pikaleveninud majandusblokaadi tõttu suurenes maailma suurim humanitaarkriis veelgi. Olukorda halvendasid looduskatastroofid ja COVID-19. Selle tulemusel vajas abi 24,3 miljonit inimest, enam kui 14 miljonit neist hädasti. Jeemenis on üks maailma suurimaid toiduga kindlustatuse alaseid hädaolukordi: 45 % elanikkonnast kannatab tõsise toidupuuduse all, kusjuures 16 500 inimest seisavad silmitsi näljahädaga. Lisaks on peaaegu 4 miljonit inimest riigisisesed põgenikud. ELi abi aitas rahuldada nende inimeste vajadusi, kellele konflikt koos toiduga kindlustamatuse, alatoitumuse ja tervisekriisiga avaldas otsest mõju. Komisjonil oli rahastajate seas aktiivne roll rahvusvahelise humanitaarabi kaasamisel Jeemeni toetamiseks ning rahastamise suurendamise ja humanitaarabi kättesaadavuse parandamise propageerimisel. Kokku andis EL humanitaarabi 119 miljonit eurot. Türgi Türgis oli 2020. aastal 4 miljonit pagulast, kellest 3,6 miljonit olid konflikti eest pagenud süürlased. Juba välja kujunenud haavatavust süvendas COVID-19, mis muutis pagulaste vajadused pakilisemaks. EL on toetanud alates 2015. aastast enam kui 22 partnerorganisatsiooni kaudu rohkem kui 80 humanitaarabi projekti. ELi Türgi pagulasrahastu raames oli ELi eelarvest ja ELi liikmesriikide lisatoetustest juba eraldatud humanitaarabi projektide jaoks 2,4 miljardit eurot. 2020. aastal eraldati veel 531,7 miljonit eurot. Sellest 485 miljonit eurot oli mõeldud kahe juhtprogrammi jaoks: ·hädaolukorra sotsiaalne turvavõrk, mille kaudu tehakse 1,8 miljonile pagulasele põhivajaduste rahuldamiseks igakuine rahaülekanne, mida nad saavad kasutada oma deebetkaardi abil; ·haridusliku otstarbega tingimuslikud rahaülekanded – ELi suurim hädaolukordades hariduse andmise programm, mille raames jõuti enam kui 670 000 lapseni ja tehti haavatavatele peredele rahaülekandeid, et edendada õppima asumist ja korrapärast kooliskäimist. EL toetas ka olulisi humanitaarabi projekte tervishoiu ja kaitse valdkonnas.

Kokku andis EL humanitaarabi 531,7 miljonit eurot. Lääne-Balkan 2020. aastal oli pagulasi ja rändajaid umbes 8 000, kellest 1 500–3 000 magasid väljas rasketes tingimustes. ELi abi hõlmas tervishoiuteenuseid, reageerimist COVID-19-le, kaitset, saatjata alaealiste toetamist ning elupäästvat abi nii neile, kes elasid ajutistes vastuvõtukeskustes, kui ka neile, kes elasid neist väljaspool. Kokku andis EL humanitaarabi 5,5 miljonit eurot. Ukraina Konfliktist mõjutatud Ukraina osades vajas abi 3,4 miljonit inimest. Olukorda halvendasid COVID-19 ja toiduga kindlustamatus, mis mõjutasid humanitaarabi jagamist piirkondades, mida ei kontrollinud valitsus. ELi abi hõlmas mitmeotstarbelist rahalist abi, hädaolukordades hariduse andmist, miiniohualast teavitustööd, talveks valmistumise meetmeid ja reageerimist COVID-19-le. Kokku andis EL humanitaarabi 23 miljonit eurot. Mägi-Karabahhi piirkond Armeenia ja Aserbaidžaani vaheline vaen tõi kaasa tuhandeid inimohvreid ja sundis sadu tuhandeid põgenema oma kodudest. EL eraldas põhivajaduste katmiseks viivitamatut abi. Kokku andis EL humanitaarabi 3,9 miljonit eurot. Horisontaalsed prioriteedid Hädaolukordades hariduse andmine COVID-19st põhjustatud enneolematute häirete tõttu hariduses ähvardas 2020. aastal enam kui üht miljardit last oht õppimises maha jääda. Kooskõlas oma varem võetud kohustustega eraldas komisjon 10 % ELi algsest 2020. aasta humanitaarabi eelarvest hädaolukordades hariduse andmisele. Kokku eraldati 115 miljonit eurot ja sellest sai kasu üle 1,9 miljoni lapse. Katastroofideks valmisolek Komisjon jätkas 2020. aastal katastroofideks valmisoleku ja varajaste meetmete tugevdamist, eraldades konkreetselt suunatud meetmete jaoks 50 miljonit eurot, millest sai kasu 35 miljonit inimest, kes elavad katastroofiohtlikes piirkondades. Katastroofideks valmisolek on lõimitud humanitaarabisse – katastroofideks valmisoleku meetmeid sisaldas 46 % kõigist 2020. aastal rahastatud ELi humanitaarabi projektidest (viimasel viiel aastal 65 %). Need meetmed on seotud ka tegevusega, millega suurendatakse võimet panna vastu kliimamuutustele, kuna paljud humanitaarkriisi käes vaevlevad riigid on ühed maailma kõige kliimatundlikumad riigid. Komisjon teeb aktiivselt tööd selle nimel, et edendada oma Sendai katastroofiohu vähendamise raamistiku ja Pariisi kokkuleppega seotud tegevuse koostoimet. Seonduvates jõupingutustes vähendada katastroofide pikaajalisi põhjuseid on komisjon püüdnud järk-järgult vähendada enda antava humanitaarabi keskkonnajalajälge.

Rahaline abi Kooskõlas nõukogu järeldustega mitmeotstarbelise rahalise abi kohta ja ulatusliku kokkuleppe raames võetud kohustustega julgustas komisjon kasutama rahaülekandeid, millega jäetakse mõjutatud isikutele suurem valik, paindlikkus ja kontroll oma elu üle. Läbipaistvuse ja vastutuse suurendamiseks kohaldas komisjon oma suuniseid suuremahuliste rahaülekannete tegemise kohta (mida vaadati 2020. aastal läbi). Suuniste kohaldamisel võttis komisjon igati arvesse igat konkreetset olukorda. Samuti hakkas komisjon 2020. aasta lõpus läbi vaatama oma sularaha ja talongide poliitikat. Komisjon lõi aktiivselt kaasa rahastajate sularahafoorumis. Innovatsioon ja erasektori kaasamine Komisjon osales Maailma Majandusfoorumi humanitaar- ja vastupidavusalaste investeeringute algatuses, mille eesmärk on suurendada erasektori ja humanitaarabiorganisatsioonide korralduslikku valmisolekut teha koostööd. Osana püüdlustest saada erasektorist humanitaarabi jaoks lisavahendeid, on komisjonil kavas katsetada 2021. aastal oma olemasolevas finants- ja õigusraamistikus innovaatilist vahendit, millega kaasatakse erasektori kapital. Komisjon toetas ka Euroopa Innovatsiooninõukogu auhinda, mis anti välja programmi „Horisont 2020“ raames humanitaarabi valdkonnas rakendatavate taskukohaste kõrgtehnoloogiliste lahenduste eest. 2020. aastal said selle auhinna viis humanitaarabi valdkonna novaatorit. Sugu ja vanus, sh seksuaalne ja sooline vägivald Seoses soo ja soolise vägivallaga humanitaarkriisides jätkas komisjon soost lähtuvaid erinevaid vajadusi ja kohandatud abi käsitlevas ECHO temaatilises poliitikadokumendis visandatud lähenemisviisi rakendamise edendamist. Kooskõlas selle lähenemisviisiga jätkas komisjon soo-vanuse näitaja rakendamist. See tegevus on vastavuses naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva ELi ulatusliku poliitikaga ning soolise võrdõiguslikkuse teise tegevuskavaga (2016–2020). EL on jätkanud osalemist ülemaailmses algatuses, millega kutsutakse üles tagama kaitse soolise vägivalla eest hädaolukordades. 2020. aasta septembris kehtestati selle algatuse uus tegevuskava aastateks 2021–2025. EL kinnitas oma kavatsust seda tegevuskava järgida. Komisjon jätkas seksuaalse ja soolise vägivalla ennetamise ja sellele reageerimise toetamist, lõimides need küsimused kõikjal oma humanitaartöösse ning võttes sihipäraseid meetmeid ja suurendades suutlikkust. EL jätkas tööd laste kaitsmiseks humanitaarkriisides ja eraldas seonduva tegevuse jaoks peaaegu 93 miljonit eurot humanitaarabi. ECHO Flight (Aafrika), humanitaarabi õhusild ja muu humanitaarabiga seotud lennutransporditeenuste toetamine ECHO Flight on 14,8 miljoni euro suuruse eelarvega humanitaarlennuteenus, mida osutatakse komisjoni humanitaarabipartneritele ja humanitaarabiorganisatsioonidele, kasutades nelja õhusõidukit. Sellega toetati rohkem kui 150 projekti ning veeti üle 8 000 humanitaarabitöötaja ja ligikaudu 250 tonni humanitaarabi. Komisjon rakendas ka ELi humanitaarabi õhusilda (eelarvega 10 miljonit eurot): riikidesse, mida toetati, korraldati 67 lendu, millega veeti üle 1 500 reisija ja 1 200 tonni humanitaarabi. Peale selle toetas EL mittetulunduslikke humanitaarlennuteenuseid, nagu Maailma Toiduprogrammi 2020. aasta COVID-19ga seotud ühiste transporditeenuste kava. 2020. aastal lõpule viidud hindamiste kokkuvõte Iraagis ja kaitsesektoris rakendatud ELi humanitaarmeetmete kombineeritud hindamine (2014–2018) https://ec.europa.eu/echo/sites/echo-site/files/kr0220290enn.pdf

Hindamise käigus leiti, et rahastamisega Iraagis ja kaitsesektoris üldiselt saavutati lühiajalised eesmärgid, kuid laiemate ohtude ja sügavama haavatavusega oli keerulisem tegeleda. Iraagis oli toetustegevus mitmeti edukas: tõhusus ja kulutõhusus olid asjakohased, võimalik oli suurendada töötajate suutlikkust. Samal ajal kõikus mõnevõrra vajaduste analüüsi kvaliteet, nii Iraagis kui ka kaitsesektoris. Soovitustes keskendutakse kaitse jaoks eraldatavate rahaliste vahendite suurendamisele ja toetustegevuse parandamisele, strateegilisele kavandamisele, tõhususe ja kulutõhususe hindamise alasele suutlikkusele ning nii humanitaarabi põhimõtetega kui ka humanitaarabi, arengu ja rahu vahelise seosega seotud kaalutlustele. Ukrainas antud ELi humanitaarabi hindamine (2014–2018) https://ec.europa.eu/echo/sites/echo-site/files/evaluation_eu_humanitarian_assistance_ukraine_2014-2018.pdf Komisjon oli kiire ja tõhus, sai üldjoontes väga hästi hakkama ning juhtis kogu süsteemis nii strateegilist mõtlemist kui ka koordineerimist. Liikmesriigid kiitsid kohapeal tegutsenud meeskonda ja hindasid selle juurdepääsu valitsuse kontrolli alla mittekuuluvatele aladele. Komisjon toetas Ukrainas süsteemiülest ühist ja erapooletut vajaduste hindamist, edendas koos teiste ELi talitustega rakendatavat selget ühist humanitaarabi ja arengu raamistikku, et hõlbustada humanitaarabi, stabiliseerimise, varajase taastumise ja arengu vahelist koordineerimist ja üleminekut, ning toetas Ukraina humanitaarabi fondi loomist. Kõik rahastajad, sealhulgas EL, seisid silmitsi eriliste raskustega oma rahastamise kohandamisel tavatult suure haavatavate eakate inimeste osakaaluga mõjutatud elanikkonnas. Kuna vajadused neis piirkondades on jätkuvalt suured, tuleks keerulisest juurdepääsust hoolimata toetamist ja rahastamist lähitulevikus jätkata.

2020. aasta eelarve 2020. aastal humanitaarabi valdkonnas sõlmitud komisjoni rahastamislepingute loetelu on leitav veebisaidilt. Humanitaarabi eelarve täitmine Humanitaarabi 2020. aasta eelarve täitmine Arvestamata liikmesriikidelt laekunud sihtotstarbelist välistulu Piirkond/riik Summa % Aafrika 637 30 % Ülem-Niiluse vesikond 158 Kesk-Aafrika 117 Ida-Aafrika järvede piirkond 47 Aafrika Sarv 127 Lõuna-Aafrika, India ookeani piirkond 65 Lääne-Aafrika 90 Põhja-Aafrika 23 ELi usaldusfond Aafrika jaoks 10 Lähis-Ida, Kagu-Euroopa ja idanaabrus 1 033 48 % Lähis-Ida 470 Kagu-Euroopa ja idanaabrus 563 Aasia ja Vaikse ookeani piirkond 197 9 % Edela- ja Kesk-Aasia 130 Kagu-Aasia ja Vaikse ookeani piirkond 67 Ladina-Ameerika, Kariibi mere piirkond 115 5,5 % Ladina-Ameerika 91 Kariibi mere piirkond 24 Ülemaailmsed katastroofid 95 4,5 % Täiendav tegevus ja tugi 72 3 % KOKKU 2 148 100 % (miljonites eurodes)



Lisateave ja allikad •Üldteave Euroopa elanikkonnakaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi (ECHO) kohta: •Finantsteave Euroopa Komisjoni humanitaarabiga seotud tegevuse kohta 2020. aastal: •Teave eelmiste aastate tegevuse kohta: https://ec.europa.eu/echo/who/accountability/annual-reports_en