P6_TA(2007)0468
Traditsioonilised energiaallikad ja energiatehnoloogia
Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2007. aasta resolutsioon traditsiooniliste energiaallikate ja energia-
tehnoloogia kohta (2007/2091(INI))
Euroopa Parlament ,
— võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Euroopa energiapoliitika ”(KOM(2007)0001);
— võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Säästev elektritootmine fossiilkütustest: nullilähedased söe
põletamise heitkogused pärast 2020. aastat ”(KOM(2006)0843);
— võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Tuumaenergia näidisprogramm. Esitatud EURATOMi
asutamislepingu artikli 40 kohaselt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse saamiseks ”
(KOM(2006)0844);
— võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Euroopa energiatehnoloogiate strateegilise plaani suunas ”
(KOM(2006)0847);
— võttes arvesse oma 10. mai 2007. aasta resolutsiooni hinnangu kohta Euratomile –50 aastat Euroopa
tuumaenergiapoliitikat (1);
— võttes arvesse oma 14. detsembri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa strateegia kohta säästva, konku-
rentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks –roheline raamat (2);
— võttes arvesse oma 1. juuni 2006. resolutsiooni energiatõhususe rohelise raamatu kohta ehk kuidas
saavutada vähemaga rohkem (3);
— võttes arvesse oma 23. märtsi 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu energiavarustuse kindluse
kohta (4);
— võttes arvesse transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika nõukogu 23. novembri 2006. aasta
järeldusi „Energiatõhususe tegevuskava ”kohta;
— võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 8. –9. märtsi 2007. aasta kohtumise eesistujariigi järeldusi Euroopa
Ülemkogu tegevuskava „Euroopa energiapoliitika ”(2007 –2009) heakskiitmise kohta;
— võttes arvesse kodukorra artikli 113 alusel Salvador Garriga Polledo esitatud resolutsiooni ettepanekut
kahjulike gaaside vaba söepõletustehnoloogia kohta (B6-0143/2007);
— võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
— võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning arengukomisjoni, rahvus-
vahelise kaubanduse komisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ja regionaal-arengukomisjoni arvamusi (A6-0348/2007),
(1) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0181.
(2) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0603.
(3) ELT C 298 E, 8.12.2006, lk 273.
(4) ELT C 292 E, 1.12.2006, lk 112.C 263 E/424 ET 16.10.2008 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 24. oktoober 2007
A. arvestades, et ELi suur sõltuvus energia impordist seab tarnekindluse, taastuvate energiaallikate, energia-
säästu, energiatõhususe ja energiatarnete mitmekesistamise küsimused üha tugevamini energiapoliitikakeskmesse;
B. arvestades, et traditsioonilised energiaallikad, täpsemalt süsi, nafta, gaas ja tuumaenergia, on energiava-
rustuses jätkuvalt olulisel kohal;
C. arvestades, et kui ennetavaid meetmeid ei võeta, siis suureneb ELi sõltuvus fossiilkütuste impordist
2030. aastaks 65 %ni kogu tarbimisest, ning arvestades, et geopoliitiliste riskide ja nõudluse suurenevakonkurentsi tõttu on gaasi- ja naftatarned muutunud ebakindlaks;
D. arvestades, et söetööstuse ümberkorraldamine avaldab märkimisväärset majanduslikku ja sotsiaalset
mõju piirkondadele, kus majandustegevuse mitmekesistamiseks ja töökohtade loomiseks on vähe vali-kuvõimalusi;
E. arvestades, et elektriajamiga autod võimaldavad energiatõhusust oluliselt suurendada, kui neid laetakse
madala süsinikusisaldusega energiaallikast saadava elektrienergiaga;
F. arvestades, et sõltuvust naftast saaks vähendada ka selliste meetmete vastuvõtmise tulemusena, mille abil
võideldakse autode põhjustatud märkimisväärse kasvuhoonegaaside heite vastu;
G. arvestades, et erinevate energiaallikate osakaal ELi energiatootmise kogumahus on järgmine: 31 % põhi-
neb tuumaenergial, 29 % söel, 19 % gaasil, 14 % taastuvatel energiaallikatel ja 5 % naftal;
H. arvestades, et fossiilkütuste jätkuv kasutamine eeldab täiendavaid jõupingutusi kliimamuutuse vastu võit-
lemisel;
I. arvestades, et EL on seadnud ambitsioonikad kasvuhoonegaaside vähendamise eesmärgid oma kliima-
muutuste vastu võitlemise poliitika oluliseks osaks;
J. arvestades, et traditsioonilisi energiaallikaid saab kasutada kütuste tootmiseks;
K. arvestades, et seoses kivisöekaevandamise ümberkorraldamisega ELis on isegi tarnekindluse seisukohast
mõistlik säilitada praegusel määral juurdepääs olemasolevatele olulistele kodumaistele reservidele;
L. arvestades, et ühenduse õigusaktid, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2001. aasta
direktiiv 2001/77/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamise edendamise kohtaelektrienergia siseturul (
1), on olnud abiks tehnoloogilise arengu ning erasektori uurimis- ja arendustege-
vuse investeeringute hoogustamisel;
Ülevaade
1. tervitab komisjoni ülalnimetatud teatisi säästva elektritootmise kohta fossiilkütustest, Euroopa energia-
tehnoloogiate strateegilise plaani kohta ning tuumaenergia näidisprogrammi kohta;
2. rõhutab, et energiatõhususe parandamine aitab kaasa jätkusuutlikkusele ja tarnekindlusele ning paran-
dab samas ELi tootjate ekspordivõimalusi;
3. peab suureneva ressursside puuduse tõttu oluliseks energiaallikate mitmekesistamist; märgib ka tuuma-
lõhustumise olulisust tarnekindluse seisukohalt ja termotuumasünteesi võimalikku edaspidist olulisustmõnede riikide jaoks; juhib tähelepanu piirkondlike ressursside kasutamise olulisusele tarnekindluse seisu-kohast;
(1) EÜT L 283, 27.10.2001, lk 33.16.10.2008 ET C 263 E/425 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 24. oktoober 2007
4. on veendunud, et väga oluline on fossiilkütust kasutavate elektrijaamade tehnoloogia jätkuv tõhusta-
mine ning tuumaelektrijaamade ohutusstandardite edasine täiustamine, termotuumasünteesi kiire arenda-mine ja sellega seoses teadustööde rahastamise suurendamine;
5. palub liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohaliku tasandi ametivõimudel energiatootmist mitme-
kesistada ja detsentraliseerida, kasutades kõige sobivamaid ressursse kõigis ELi erinevates piirkondades javõttes arvesse piirkondlikke eripärasid;
6. märgib, et parem juurdepääs säästvale energeetikale võimaldab arengumaadel saavutada aastatuhande
arengueesmärgid, ning et hinnanguliselt kaks miljardit inimest kannatab praegu energia halva kättesaadavuseall, mis piirab nende majandusliku arengu ja elatustaseme tõstmise väljavaateid;
7. rõhutab, et turumoonutused energia siseturul jätkuvad seni, kuni energiapoliitika suhtes hakatakse
kohaldama EÜ asutamislepingu artikli 174 lõikes 2 sätestatud põhimõtet, et saastaja maksab; nõuab liikmes-riikidelt seetõttu veel kord tungivalt kõigi väliskulude, sealhulgas kõigi keskkonnakulude ja järelmeetmetekulude arvessevõtmist energiahindades;
8. juhib tähelepanu asjaolule, et energiahinnad peavad võtma arvesse energiatootmise tegelikke väliskulu-
sid, sealhulgas keskkonnakaitsega seotud kulusid;
9. on seisukohal, et energiasektorist tulenevat kasvuhoonegaaside heidet on võimalik edukalt vähendada
üksnes vähem süsihappegaasi tekitavate tehnoloogiate, näiteks tuumaenergia, kahjulike gaaside vaba söepõ-letuse ja taastuvate energiaallikate suurema kasutamise abil;
Energiatehnoloogia
10. rõhutab, et jätkusuutlikult on ELis võimalik energiat tarnida üksnes märkimisväärsete jõupingutuste
abil teadusuuringute alal ning muudatuste abil tarbijate käitumises;
11. tervitab ELi ja USA Atlandi-ülese majanduspartnerluse raames loodud Atlandi-ülest majandusnõu-
kogu, mida käsitlev leping allkirjastati Washingtonis 30. aprillil 2007 ja mis aitab luua suuremat Atlandi-ülest mõistmist energeetikateemade osas; rõhutab vajadust tugevdada suhteid energeetikaküsimustes, mispeavad hõlmama ka õigusloomeaspekte;
12. märgib, et Euroopa on maailmas esikohal uuenduslikke energiatehnoloogiaid puudutava uurimis- ja
arendustegevuse, sealhulgas energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate valdkonnas, ning eelkõige termo-
tuumasünteesi tehnoloogiate valdkonnas;
13. nõuab tungivalt, et komisjon, liikmesriigid, piirkonnad ja teised sidusrühmad kasutaksid võimalusi,
mida pakub ühtekuuluvuspoliitika, ning investeeriksid uutesse energiatehnoloogiatesse, mis põhinevad niitaastuvatel energiaallikatel kui ka säästvatel fossiilkütuse tehnoloogiatel (madala heitmetasemega elekt-rijaamad);
14. nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja piirkondlikud ametiasutused võtaksid meetmeid, et parandada
energiavarustuskindlust tõhustatud otsese koostöö kaudu energiasektoris, eelkõige piirialadel;
15. soovitab teha suuri investeeringuid innovatsiooni ja rakendusuuringutesse ning kapitalimahutusi aru-
katesse energiavõrkudesse ja intelligentsesse võrgutehnoloogiasse;
16. märgib, et riigid ja piirkonnad väljaspool ELi teevad praegu suuri investeeringuid uurimis- ja arendus-
tegevusse, mis võib keskpikas perspektiivis ohustada Euroopa juhtpositsiooni tehnoloogia valdkonnas, kuidsamas tuleks vältida rahastamise liigset keskendumist ainult ühele valdkonnale; rõhutab, et arvestades üldistkohustust võidelda kliimamuutuse vastu oleks soovitav, et arengumaad ei jääks maha süsinikdioksiidi sidu-mise ja ladustamise kasutuselevõtul, ning rõhutab, et tihe koostöö Hiina ja Indiaga on sellega seoses äärmi-selt oluline;C 263 E/426 ET 16.10.2008 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 24. oktoober 2007
17. rõhutab, et ELi juhtpositsioon tehnoloogia valdkonnas, mis tuleneb ELi ja liikmesriikide teadus-
uuringute alastest jõupingutustest, tugevdab ELi tööstuse konkurentsivõimet ja loob ELis töökohti;
18. palub ELil, liikmesriikidel ja ettevõtetel kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega teha suuremaid jõupin-
gutusi energiaalases uurimis- ja arendustegevuses, eelkõige energia tootmise ja energiavarustuse tõhusta-miseks, vähendades keskkonnamõju, muutes olemasolevad tehnoloogiad ohutumaks, arendades taastuvateenergiaallikate jaoks ladustamistehnoloogiaid ning töötades välja uue põlvkonna tuumareaktoreid ja uusienergiatehnoloogiaid, sealhulgas termotuumasünteesi tehnoloogiaid;
19. soovitab, et seoses energiaallikatega, mille varud on piiratud ja mis jäävad järgnevatel aastatel liikmes-
riikide energia varustuskindluse ja sõltumatuse seisukohalt äärmiselt oluliseks, soodustaks tulevane Euroopa
energiatehnoloogiate strateegiline plaan tehnoloogilisi arenguid, mis kasutavad optimaalselt ära nendepotentsiaali üldise kasvuhoonegaaside heitmete vähendamiseks;
20. märgib, et 2020. aastaks seatud eesmärgid –vähemalt 20 % taastuvenergiat ELi energiatarbimises ja
20 % suurem energiatõhusus –sunnivad Euroopat võtma suunda taastuvate energiaallikate ja energiatõhusa
tehnoloogia tunduvalt laialdasemale kasutamisele; peab esmatähtsaks, et Euroopa strateegilises energiatehno-loogia kavas võetaks täielikult arvesse seda pikas perspektiivis kõikides majandussektorites aset leidvat üle-
minekut taastuvenergia tehnoloogia kasutamisele ja suuremale energiatõhususele;
21. tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle esitada 2008. aasta kevadel kokku tulevale Euroopa Ülem-
kogule Euroopa energiatehnoloogiate strateegiline plaan; küsib siiski, kust saadakse vahendeid plaani rahasta-miseks;
22. kutsub komisjoni üles toetama sünteetiliste kütuste tehnoloogiat, võttes arvesse selle potentsiaali
tugevdada energia tarnekindlust ja vähendada ELis autotranspordisektorist tulenevat heidet;
23. märgib, et uute energiatehnoloogiate käivitamiseks eraldatava avaliku sektori rahalise toetuse summad
peaksid olema asjakohased ja võtma arvesse nende tehnoloogiate kaubandusliku tasuvuse taset, ning ettoetamine tuleks lõpetada hiljemalt ajaks, mil uued tehnoloogiad on saanud konkurentsivõimeliseks;
24. juhib tähelepanu nõukogu poolt esile toodud vajadusele tagada, et uue võimsuse loomisel kasutatakse
kõige tõhusamat kättesaadavat tehnoloogiat ning et kasutatakse rohkem soojuse ja elektri koostootmist,kaugkütet ja -jahutust ning tööstuse jääksoojust;
25. rõhutab, et kliimamuutuste vastu võitlemise eesmärgil tuleks miinimumnõudena saavutada Lissaboni
eesmärgid ja teha ettepanek rahvusvaheliselt kokkulepitava eelarvetulust teadusuuringutele eraldatava mini-maalse protsendimäära kohta;
Fossiilkütused
26. rõhutab, et fossiilkütused jäävad ELi energia tarnekindluse tagamisel väga oluliseks, ning toonitab
maagaasi väärtuslikkust kõige madalama süsinikusisaldusega fossiilkütusena;
27. rõhutab, et fossiilkütuseid tuleb pikas perspektiivis kasutada elektritootmiseks, kuni põhivajadusi saab
rahuldada taastuvate energiaallikate abil;
28. rõhutab, et tarnekindlusele aitavad kaasa omamaised energiaallikad, eelkõige suured söemaardlad ning
märkimisväärsed puutumata nafta- ja gaasivarud mõnes liikmesriigis ja Norras; soovitab varustada kõiktulevased energiatootmisjaamad süsinikdioksiidi sidumise ja ladustamise tehnoloogiaga, kui see on tehniliseltvõimalik; on seisukohal, et kohaldatavad õiguslikud ja halduseeskirjad peaksid võimaldama optimaalseidtootmistingimusi;16.10.2008 ET C 263 E/427 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 24. oktoober 2007
29. peab vajalikuks suuremate jõupingutuste tegemist, et vähendada fossiilsetest energiaallikatest energia
tootmise käigus tekkivat heidet ja suurendada energia tootmise tõhusust, muu hulgas toetades soojuse jaelektri koostootmist; märgib samas, et juba praegu on mõned Euroopa elektrijaamad ühed maailma tõhu-saimatest;
30. kutsub komisjoni üles ergutama investeerimist soojuse ja elektri koostootmisse; märgib, et soojuse ja
elektri väga tõhusa koostootmise korral on võimalik saavutada tavapärase söeküttel töötava elektrijaama
tõhususe kahekordistamine;
31. peab tarnekindluse ja kulutõhususe seisukohalt mõttetuks takistada valede turusoodustuste abil kaas-
aegseimate ja tõhusaimate söeküttel töötavate elektrijaamade ehitamist;
32. palub komisjonil tagada, et heitkogustega kauplemise süsteem ei takistaks olemasolevate rajatiste,
sealhulgas tuumaelektrijaamade asendamist tänapäevaste elektrijaamadega, mille mõju kliimale on väiksem;
33. nõuab Kyoto protokolli puhta arengu mehhanismi edasist täiustamist, et see võiks täita oma eesmärgi
ning võimaldada tõhusate, puhaste ja sobivate energiatehnoloogiate edastamist arengumaadesse;
34. palub komisjonil heitkogustega kauplemise süsteemi toimimise kontrollimisel tagada, et võetakse
nõuetekohaselt arvesse konkreetset probleemi soojusenergia tootmise turul, kus kasutatakse enamasti indivi-duaalseid fossiilkütustega köetavaid põleteid (boilereid), mis põletite väiksuse tõttu ei ole heitkogustega kaup-lemise süsteemiga hõlmatud;
35. nõuab olemasolevate, fossiilkütustega köetavate elektrijaamade energiatõhususe ja keskkonnasäästlik-
kuse parandamist;
36. märgib, et süsinikdioksiidi sidumise ja ladustamise tehnoloogia on seotud elektrijaamade tõhususe
vähenemisega ning süsinikdioksiidi ladustamist puudutavad õigusküsimused on väljakutse, millega saabtoime tulla üksnes teadusuuringute ja poliitiliste algatuste abil; usub siiski, et on oluline varustada fossiilkü-tustega köetavad elektrijaamad süsinikdioksiidi sidumise ja ladustamise tehnoloogiaga kohe, kui see on prak-tiliselt võimalik;
37. on veendunud, et kõige tõhusam viis tagada, et kasvuhoonegaasid ei põhjusta kliimamuutusi, on
vähendada kiiresti ja oluliselt kõnealuste gaaside tootmist; usub sellega seoses, et süsinikdioksiidi sidumiseja ladustamise tehnoloogia on vaid üks vahenditest, mida saab kasutada kliimamuutuste küsimuse käsitlemi-
sel;
38. märgib, et süsinikdioksiidi sidumise ja ladustamise tehnoloogia ei ole ilmtingimata parim lahendus
väikestele elektrijaamadele, mis toodavad üksnes suhteliselt väikeses koguses energiat ja eksisteerivad peami-selt tarnekindluse eesmärkidel;
39. nõuab süsinikdioksiidi sidumise ja ladustamise tehnoloogiaga seoses ka teadusuuringute läbiviimist, et
vähendada tõhususe kadu, edendada süsinikdioksiidi ohutut ladustamist ja täpsustada süsinikdioksiidi sidu-mise keemilisi ja bioloogilisi protsesse;
40. nõuab tungivalt põhjaliku geoloogilise kaardistamise algatamist, et määrata kindlaks süsinikdioksiidi
ohutu ladustamise potentsiaal ja kõige sobivamad kohad;
41. rõhutab, et kuigi süsinikdioksiidi sidumine ja ladustamine põhineb osaliselt juba katsetatud tehnilistel
komponentidel, ei tugine see tööstuslikus mastaabis läbiproovitud üldkontseptsioonil;
42. juhib tähelepanu piisava teabe puudumisele selle kohta, millist mõju avaldab süsinikdioksiidi ladusta-
mine geoloogilistele kihtidele;C 263 E/428 ET 16.10.2008 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 24. oktoober 2007
43. on seisukohal, et süsinikdioksiidivaba elektritootmise kohustusliku nõude kehtestamisest kõigis elekt-
rijaamades ei ole kasu, sest selleks ajaks, kui tehnoloogia on välja töötatud ja kasutusvalmis, juhib süsinik-dioksiidi sidumise ja ladustamise tehnoloogia kasutuselevõtmist ELi heitkogustega kauplemise süsteem; jul-gustab siiski tööstust pidama silmas „sidumisvalmiduse ”kontseptsiooni uute, fossiilkütustel töötavate elekt-
rijaamade väljatöötamisel;
44. palub komisjonil esitada kiiresti ettepaneku süsinikdioksiidi sidumist ja ladustamist käsitleva õigusakti
kohta, et anda vastus süsinikdioksiidi ladustamise ja transpordiga seotud õiguslikele küsimustele ja seegaluua alus investeerimiskindlusele seoses kõnealuste projektidega;
45. kutsub komisjoni üles hindama süsinikdioksiidi sidumise ja ladustamise võimalikke riske ja kehtes-
tama nõuded sellealase tegevuse litsentsimiseks ning kindlakstehtud riskide ja tagajärgede pädevaks juhti-miseks;
46. nõuab, et sel ajal kui osana süsinikdioksiidi sidumise ja ladustamise tehnoloogiast uuritakse geoloo-
gilise ladustamise võimalusi, tuleb tagada süsinikdioksiidi ohutu ja püsiv ladustamine kohtades, mis ei lasesüsinikdioksiidil tagasi atmosfääri lekkida;
47. on seisukohal, et kahjulike gaaside vaba söepõletamistehnoloogiaga seotud tutvustusprojektid tuleb
läbi viia traditsioonilistes söekaevanduspiirkondades, mis kannatavad ümberkorraldamiskavade tagajärgedetõttu ja mida on mõjutanud finantsraamistik aastateks 2007 –2013;
48. palub komisjonil kehtestada võimalikult kiiresti selged poliitilised suunised süsinikdioksiidi sidumise
ja ladustamise tehnoloogia alaste teadusuuringute edendamiseks, uurida võimalusi süsinikdioksiidi sidumise
ja ladustamise kasutamiseks seoses kaubandusliku elektritootmisega ning esitada ettepanekuid vastuolude
vältimiseks süsinikdioksiidi sidumise ja ladustamise meetodite kohaldamise ja heitkogustega kauplemise süs-teemi vahel, tagades samas, et need suunised ja ettepanekud ei takista taastuvate energiaallikate arendamistega jõupingutusi energiatõhususe suurendamiseks;
49. rõhutab, kui oluline on teavitada söeküttel töötavate elektrijaamadega alade elanikke neile jaamadele
omastest ohtudest, ning juhib tähelepanu olemasolevate elektrijaamade moderniseerimise ja nende keskkon-namõju vähendamise kavade avalikustamise tähtsusele;
50. tunnistab asjaolu, et tehnoloogilise arengu praeguses etapis on süsinikdioksiidi sidumise ja ladusta-
mise lahenduste abil saadav elekter hinnanguliselt sama kallis kui taastuvatest energiaallikatest toodetavelekter;
51. rõhutab tihedama koostöö tähtsust komisjoni ja erasektori vahel, et muuta kahjulike gaaside vaba
söepõletustehnoloogia teostatavamaks;
52. rõhutab, et kuigi süsinikdioksiidi sidumise ja ladustamise alase uurimis- ja arendustegevuse rahasta-
mist tuleb suurendada, ei tohi seda teha taastuva energia teadusuuringute rahastamise arvelt;
53. nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid algataksid teabekampaaniad süsinikdioksiidi sidumise ja
ladustamise tehnoloogiate kohta, kaasates sidusrühmad ja poliitikud;
54. hoiatab ühepoolse sõltuvuse eest teatud gaasitarnijatest või tarneteedest ja rõhutab veeldatud maa-
gaasi olulisust gaasiimpordi mitmekesistamise seisukohalt;
55. nõuab tungivalt, et komisjon viiks läbi ulatuslikumad geoloogilised teadusuuringud, mille eesmärk on
leida uusi fossiilkütuste maardlaid liikmesriikide territooriumil;
56. avaldab kahetsust, et komisjon ei arutanud nafta tarnekindlust põhjalikumalt energiapaketi raames,
ning palub komisjonil avaldada sellel teemal teatise;16.10.2008 ET C 263 E/429 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 24. oktoober 2007
57. juhib tähelepanu asjaolule, et fossiilkütused on oluline substraat, mis võiks olla aluseks vesiniku
suuremahulisele tootmisele nii energiakandja kui kütusena;
58. on mures söepõhiste elektrijaamade laiaulatusliku ehitamise pärast Hiinas ja Indias (mida arengu-
maadena ei seo Kyoto protokoll), rõhutades, et eeldatavasti ületab Hiina 2007. aastal Ameerika Ühendriikidesüsinikdioksiidi heitkoguste taseme; märgib siiski, et Hiina ja India eesmärk on mitmekesistada energia-allikaid; rõhutab ELi säästvate energiatehnoloogiate ekspordipotentsiaali; rõhutab, et süsinikuheitmete vähen-damise soodustamiseks, säilitades samas majanduskasvu, peab arengumaade infrastruktuuri tehtavate ELiinvesteeringute jaoks olema prioriteet säästev energiatehnoloogia, millega kaasneb suutlikkuse suurendamine;
59. toetab komisjoni koostööd Hiinaga, eelkõige 2005. aasta ELi –Hiina partnerlust kliimamuutuse osas
ning järgnenud 2006. aasta vastastikuse mõistmise memorandumit koostöö kohta peaaegu saastevaba elekt-rienergia tootmise tehnoloogiate osas, mis peaks ergutama säästvate energiatehnoloogiate arendamist; kutsubkomisjoni üles tegema Hiinaga koostööd säästva energiatehnoloogia arendamise tegevuskava loomisel Hiinajaoks ning määrama kindlaks peamised meetmed ja tähised Hiinas säästvate energiatehnoloogiate väljatööta-miseks ja kasutuselevõtuks; nõuab, et komisjon looks sarnased suhted teiste esilekerkiva majanduskeskkon-naga riikidega, eriti India ja Brasiiliaga, kellel võivad samuti olla ulatuslikud kivisöe varud;
60. juhib tähelepanu 2005. aastal läbi viidud Rahvusvahelise Energiaagentuuri uuringu tulemustele, mil-
lest nähtus, et teatud tehnoloogiate kasutuselevõtt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni mittekuulu-vates riikides võib osutuda palju tasuvamaks ning võib olla eriti oluline, kui riikide geoloogia ja loodusva-rade vahel on suured erinevused; on seisukohal, et sellistel juhtudel võiksid riigid kaaluda arengumaadelerahalise toetuse andmist, et aidata neil saavutada kasutuselevõtu osas riiklikke eesmärke; rõhutab, et võima-lus kaubelda piiriüleselt kasutuselevõtu vahenditega parandaks seega tõhusust, tagades kasutuselevõtu seal,kus see on kõige tasuvam;
61. kutsub komisjoni üles toetama Maailmapanga ja regionaalarengu pankade püüdlusi luua energiasse
investeerimise raamistik, mis käsitleks kulusid, riske ning institutsioonilisi ja teabega seotud takistusi madalasüsinikusisaldusega ja süsinikuvabu tehnoloogiaid toetava avaliku ja erasektori partnerluse järkjärguliselesuurendamisele; kutsub komisjoni üles hindama uurimis- ja arenduskoostööd hõlbustavaid erinevaid mehha-nisme, nagu Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna puhta arengu ja kliima partnerlus ja süsiniku sidumise juhti-misfoorum, ning muid tehnosiirde eesmärke; kutsub komisjoni üles töötama välja rahvusvahelise rahasta-mise, teabe jagamise ning uurimis- ja arendustegevuse mehhanismide hindamiskriteeriumid, mis tuginevadsuutlikkusele aidata kaasa madala süsinikusisaldusega ja süsinikuvabade tehnoloogiate pikaajalisele arendami-sele;
62. palub tungivalt komisjonil hinnata oma energiapoliitika ettepanekute territoriaalset mõju ning teha
hindamise tulemused liikmesriikidele kättesaadavaks;
63. nõuab olukorra kiireloomulisust arvestades viivitamatult toetuse suurendamist arengumaadele kahju-
like gaaside vabade söepõletamistehnoloogiate kasutamiseks, mis on osutunud toimivaks ja tõhusaks;
64. toetab selliste projektide ja tehnoloogiate edendamist, mis parandavad energiatõhusust ja energiava-
rustuse kindlust arengumaades ja mis on kohandatud spetsiaalselt nende riikide vajadustele ja tingimustele,õpetades näiteks inimestele, kuidas toota energiatõhusaid ahje, mis aitaks luua töökohti ja ühtlasi võideldaedasise kõrbestumise ja kliimamuutuste vastu ning mis võib samuti parandada inimeste tervist;
Tuumaenergia
65. tunneb heameelt ühenduse tuumaenergia näidisprogrammi üle, millega on loodud alus tuumaenergia
võimaluste põhjalikuks arutamiseks Euroopas;
66. rõhutab, et tuumaenergia on hädavajalik Euroopas keskpikas perspektiivis energiaalaste põhivajaduste
rahuldamiseks;C 263 E/430 ET 16.10.2008 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 24. oktoober 2007
67. toetab 2007. aasta märtsis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu ettepanekut pidada eelarvamustevaba
arutelu tuumaenergia võimaluste ja riskide üle;
68. juhib tähelepanu asjaolule, et praegu on teadusuuringute rahastamine tuumaenergia valdkonnas
koondunud suures osas ohutusega seotud tehnoloogia valdkonda;
69. tunnistab tuumaenergia tähtsust olulise osana 27st liikmesriigist 15 elektrivarustuses ja seega
Euroopa Liidu jaoks tervikuna, moodustades kolmandiku kogu ELi elektrivarustusest;
70. märgib, et ELi tuumaenergia tootmine on tööstuslikult laiaulatuslikult välja kujundatud viimase nelja-
kümne aasta jooksul, kusjuures pidevalt on parandatud töökindluse ja ohutuse taset;
71. märgib, et uusi tuumaelektrijaamu ehitatakse, kavatsetakse ehitada või uuritakse selleks võimalusi
Soomes, Prantsusmaal, Bulgaarias, Rumeenias, Slovakkias, Leedus (koostöös Läti ja Eestiga), Ühendkuning-riigis, Poolas ja T šehhi Vabariigis;
72. märgib, et tuumaenergia on praegu suurim madala süsinikusisaldusega energiaallikas Euroopas, ja
rõhutab tuumaenergia võimalikku rolli kliimamuutuste vähendamisel;
73. juhib tähelepanu valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) kolmandale aruandele, milles nime-
tati tuumaenergiat ühe võimalusena vähendada kliimamuutusi;
74. märgib, et otsus, mille iga liikmesriik tuumaenergia poolt või vastu teeb, jääb tema ainupädevusse,
kuid võib mõjutada teiste liikmesriikide elektrienergia hinnasuundumusi;
75. palub komisjonil välja pakkuda meetmeid, mille eesmärk on säilitada ELis oskuste kõrget taset, mida
on vaja, et tuumaenergia jääks rakendatavaks võimaluseks;
76. märgib, et lühiajalised ja keskpika tähtajaga otsused tuumaenergia kasutamise kohta mõjutavad
samuti otseselt kliimaga seotud eesmärke, mida EL võib realistlikult seada; märgib, et tuumaenergiast loobu-mise korral pole võimalik saavutada kasvuhoonegaaside heite vähendamise ja kliimamuutuste vastu võitle-mise eesmärke;
77. tuletab meelde, et tuumaenergiat kasutavad liikmesriigid on võtnud endale kohustuse täita rahvus-
vahelisi ohutusnõudeid ja tuumarelva leviku tõkestamise nõudeid, ning tunnistab siinkohal Euratomi
asutamislepingu erilist tähtsust;
78. tervitab kõrgetasemelise tuumaohutuse ja tuumajäätmete käitlemise töörühma loomist ja on seisu-
kohal, et Euroopa tuumaenergiafoorumi loomine on oluline platvorm sidusrühmadele tuumainvesteeringutetegevuskava arutamiseks, mis soodustab läbipaistvat, nõuetekohaselt dokumenteeritud ja tasakaalustatud dia-loogi kõigi küsimuste üle, mis on seotud kõnealuse energialiigi kasutamise ja kasutuselevõtmisega;
79. tervitab komisjoni nõuet kehtestada ELi tuumaohutuse ühised võrdlustasemed; nõuab sellega seoses
tungivalt parimate tavade vastastikuse eksperdihinnangu alusel, et nimetatud võrdlustasemed peavad kajas-tama võimalikult kõrgeid ohutusstandardeid;
80. rõhutab 2007. aasta septembris loodud säästva tuumaenergia tehnoloogiaplatvormi olulisust tuuma
lõhustumise alase Euroopa strateegilise teadusuuringute kava loomisel;
81. rõhutab, et teadaolevatest ülemaailmsetest uraanivarudest jätkub hinnanguliselt enam kui 200 aastaks
ja et need varud võimaldavad tulevikus ellu viia mõningaid võimalusi tarnekindlusega seotud poliitilisteriskide hajutamiseks või saavutada tuumakütuse allikate valimisel kompromisse riski, hinna ja asukoha osas;16.10.2008 ET C 263 E/431 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 24. oktoober 2007
82. rõhutab, et IV põlvkonna rahvusvaheline foorum, mille liige on Euroopa Aatomienergiaühendus, on
ette näinud arengusuundi, mille kohaselt on tuumaenergial pikaajalised tulevikuväljavaated tänu sellele, ettuumaenergia põhineb suurel määral ressursside sellisel kasutamisel, mis võimaldab laiendada tuumaenergiavõimalike rakenduste väljatöötamise ajalise ulatuse tuhandetele aastatele ja mis vähendab märkimisväärseltlõpptulemusena toodetud jäätmete koguseid ja radioaktiivsust;
83. kinnitab komisjoni väiteid tuumaenergia konkurentsivõime kohta ja märgib, et suurem osa Euratomi
seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi alusel eraldatavatest ühenduse rahalistest vahenditest on ettenähtud ohutuse ja termotuumasünteesi valdkonnale; juhib tähelepanu sellele, et ELi strateegiliste kriteeriu-mide täitmiseks peaks ühenduse jõupingutustega kaasnema teadusuuringud, mille eesmärk on uue põlv-konna säästva tuumatehnoloogia väljatöötamine;
84. juhib tähelepanu sellele, et uraani hinna võimalikud kõikumised ei mõjuta oluliselt tuumaenergia
tootmist, sest kõnealuse kütuse hinna mõju elektrienergia hinnale on väike;
85. rõhutab pikkade investeerimisperioodide tõttu vajadust stabiilse õigusliku ja poliitilise raamistiku
järele;
86. juhib tähelepanu Eurobaromeetri 2006. aasta küsitlusele, mille kohaselt elanike teadmiste tase mõju-
tab märkimisväärselt nende suhtumist tuumaenergiasse; rõhutab seetõttu tuumaenergiat käsitleva avatud ja
avaliku dialoogi olulisust igas liikmesriigis, et suurendada üldsuse teadlikkust tuumaenergia positiivsetest janegatiivsetest mõjudest enne poliitiliste otsuste tegemist;
87. palub komisjonil ja liikmesriikidel teha lõpuks edusamme lõppladustamise küsimuses, et lõpetada
jäätmete ajutine ladustamine maapinna lähedal;
88. tuletab meelde, et neljanda põlvkonna reaktorid parandavad eeldatavasti kütuste tõhusat kasutamist ja
vähendavad jäätmete kogust; palub seetõttu komisjonil ja liikmesriikidel keskenduda konstrukt-sioonimaterjalide väljatöötamisele ja tuumakütuse kasutamise optimeerimisele ning toetada projekte, milleeesmärk on neljanda põlvkonna reaktorite prototüüpide väljatöötamine;
89. märgib, et tuumaenergia võib luua koostoimeid taastuvate energiaallikatega, näiteks pakkudes origi-
naalseid meetodeid vesiniku või biokütuste tõhusaks ja majanduslikult tasuvaks tootmiseks;
90. tuletab meelde, et terves maailmas kavandatakse või ehitatakse kümneid tuumaelektrijaamu ja et
Euroopa ettevõtjate jaoks on oluline nende ehituses osaleda, seda nii tööstusstrateegia seisukohast kui kaselleks, et edendada kõige rangemaid ohutuspõhimõtteid kogu maailmas;
91. juhib lõpetuseks tähelepanu Euratomi laenude rollile ja palub liikmesriikidel võimaldada kõnealuse
tähtsa vahendi kasutamist ka tulevikus;
*
**
92. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.C 263 E/432 ET 16.10.2008 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 24. oktoober 2007