EUROOPA KOMISJON Brüssel,30.6.2016 COM(2016) 311 final KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE Finantsraamistiku tehniline kohandamine 2017. aastaks vastavalt kogurahvatulu muutustele ja ühtekuuluvuspoliitika rahastamispaketi kohandustele



(nõukogu määruse nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) artikkel 6 ja 7)



KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE Finantsraamistiku tehniline kohandamine 2017. aastaks vastavalt kogurahvatulu muutustele ja ühtekuuluvuspoliitika rahastamispaketi kohandustele



(nõukogu määruse nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) artikkel 6 ja 7) 1.Sissejuhatus Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus”), mida on muudetud nõukogu 21. aprilli 2015. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 2015/623 ja kohandatud 2016. aasta tehnilise kohanduse raames, sisaldab EL 28 finantsraamistiku tabelit, mis on koostatud ajavahemikuks 2014–2020 ja esitatud 2011. aasta hindades (1. tabel). Vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 6 lõikele 1 teeb komisjon igal aastal enne n+1 aasta eelarvemenetlust mitmeaastasse finantsraamistikku tehnilised kohandused vastavalt ELi kogurahvatulu ja hindade muutustele ning esitab tulemused nõukogule ja Euroopa Parlamendile. Hindade puhul määratakse kindlaks jooksevhindades esitatud kulude ülemmäärad, kasutades selleks mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 6 lõikes 2 kindlaksmääratud 2 % deflaatorit. Käesolevas teatises on esitatud kõige uuemad kättesaadavad majandusprognoosid kogurahvatulu kohta. Samal ajal arvutab komisjon omavahendite ülemmäära piiresse jääva varu (määratakse kindlaks vastavalt otsusele 2007/436/EÜ, Euratom), ettenägemata kulude varu absoluutsumma (sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklis 13), maksete koguvaru (sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklis 5) ja kulukohustuste koguvaru (sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklis 14). Lisaks kohandatakse pärast asjakohases õigusaktis sätestatud esimese samba ja maaelu arengu vahelisi ülekandeid vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 3 lõikele 1 rubriigi 2 turuga seotud kulude ja otsetoetuste vaheülemmäära. Vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklile 7 vaatab komisjon 2016. aastal koos 2017. aasta tehnilise kohandusega läbi kõik liikmesriikidele 2017.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika majanduskasvu ja töökohtade loomisse investeerimise eesmärgi raames tehtud eraldised. Käesoleva teatise eesmärk on esitada nõukogule ja Euroopa Parlamendile mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 6 kohaste 2017. aasta tehniliste kohanduste (EL 28), ühtekuuluvuspoliitika rahastamispaketi läbivaatamise ja vastava finantsraamistiku määruse artikli 7 kohase ülemmäärade kohandamise tulemused. 2.Ühtekuuluvuspoliitika rahastamispaketi kohandus (artikkel 7) Vastavalt artiklile 7 vaatab komisjon läbi kõik liikmesriikidele 2017.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika majanduskasvu ja töökohtade loomisse investeerimise eesmärgi raames tehtud eraldised, kohaldades asjaomases alusaktis määratletud eraldamismeetodit ja võttes aluseks sel ajal kättesaadava kõige hiljutisema statistika ning nende liikmesriikide puhul, kelle vahendeid on piiratud, võrdluse 2014. ja 2015. aasta summeeritud SKP ja 2012. aastal prognoositud summeeritud SKP vahel. Neid kogueraldisi kohandatakse iga kord, kui summeeritud erinevus on suurem kui +/–5 %. Peale selle vaadatakse samal ajal läbi liikmesriikide vastavus Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele ning juhul, kui liikmesriik muutub Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele vastavaks või ei vasta enam neile tingimustele, lisatakse need summad talle 2017.–2020. aastaks eraldatavatele vahenditele või arvatakse need summad neist vahenditest maha. Artikli 7 lõikes 4 on täpsustatud, et nõutavad kohandused jaotatakse võrdsete osadena aastatele 2017–2020 ning maksete ülemmäärasid muudetakse vastavalt, et tagada nende korrapärane areng kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringute suhtes. Vastavalt artikli 7 lõikele 5 ei või nende kohanduste positiivne või negatiivne summaarne netomõju olla suurem kui 4 miljardit eurot (2011. aasta hindades). 2.1.Ühtekuuluvuspoliitika rahastamispaketi läbivaatamise tulemused Läbivaatamine hõlmab: a)Kõigi liikmesriikide 2017.–2020. aasta eraldiste läbivaatamine olemasoleva statistika põhjal ja kasutades sama meetodit kui määruse (EL) nr 1303/2013 VII lisa lõigetes 1–16 kirjeldatud esialgsete eraldiste kindlaksmääramisel; b)Nende liikmesriikide puhul, kelle vahendeid on piiratud (Bulgaaria, Eesti, Horvaatia, Leedu, Läti, Poola, Rumeenia, Slovakkia, Ungari), 2014. ja 2015. aasta SKP tasemete võrdlemine 2012. aasta prognoosidega nimetatud aastateks; c)Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele vastavuse läbivaatamine kogurahvatulu andmete alusel elaniku kohta ajavahemikul 2012–2014, võrreldes EL 27 keskmisega. Ühtekuuluvuspoliitika rahastamispaketi läbivaatamiseks kasutatud rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamisega seotud näitajate (SKP, kogurahvatulu ja rahvaarv) puhul hõlmab statistika aastaid 2012, 2013 ja 2014. Tööturu ja haridustasemega seotud näitajate puhul hõlmab kasutatud statistika aastaid 2013, 2014 ja 2015. Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele vastavuse läbivaatamise tulemusel tehakse üks muudatus, sest Küpros saab õiguse toetusele aastatel 2017–2020, mille tagajärjel on vaja täiendavalt 19,4 miljonit eurot. Võttes arvesse majanduskriisi mõju ELi sotsiaal-majanduslikule olukorrale, põhjustaks uusimal kättesaadaval statistikal põhineva eraldamismeetodi kohaldamine seda, et kogu täiendav summa 2011. aasta hindades ületaks 4 miljardi euro piiri, mis on sätestatud artikli 7 lõikes 5. Seepärast vähendatakse nimetatud piirmäära järgimiseks proportsionaalselt positiivseid ja negatiivseid kohandusi.

Järgnevas tabelis on näha iga liikmesriigi esialgsed eraldised aastateks 2017–2020, eespool nimetatud uusimal statistikal põhinevatest arvutustest tulenev summeeritud erinevus (mida tuleb võrrelda 5 % künnisega), sellest tulenev 4 miljardi euro piiri järgiv kohandus ning uued, kohandatud eraldised aastateks 2017–2020. Komisjon algatab arutelud nende liikmesriikidega, kelle eraldised on märkimisväärselt suurenenud, et suunata täiendavad summad rändekriisi ja noorte töötust leevendada aitavatesse meetmetesse ning rahastamisvahendite kaudu ja koos Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondiga tehtavatesse investeeringutesse, võttes iga liikmesriigi puhul arvesse tema vajadusi ja asjaomaste prioriteetide olulisust. 2.2.Alamrubriigi 1b 2017.-2020. aasta ülemmäära kohandamine Aastail 2017-2020 tehtavad kohandused tuleb jaotada võrdseteks osadeks. Peale selle tuleb mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriigi 1b ülemmäärade vastavad kohandused teha miljonites eurodes. Selleks et arvutada summad ümber jooksevhindadesse, kasutatakse artikli 6 lõikes 2 määratletud 2 % deflaatorit. Alamrubriigi 1b kulukohustuste assigneeringute ülemmäärasid suurendatakse seepärast järgmiselt: Kulukohustused

(miljonites eurodes) 2017 2018 2019 2020 Kokku 2011. a. hindades 1 000 1 000 1 000 1 000 4 000 jooksevhinnad 1 126 1 149 1 172 1 195 4 642 deflaator (2 %) 1,126162 1,148686 1,171659 1,195093 2.3.Maksete assigneeringud Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklis 7 on sätestatud, et „ka maksete ülemmäärasid muudetakse vastavalt, et tagada nende korrapärane areng kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringute suhtes“. Seega tuleb maksete assigneeringute aastaseid ülemmäärasid muuta, tuginedes alamrubriigi 1b täiendavate kulukohustuste assigneeringute jaoks ettenähtud maksetele. Kuna enamik sellest kulukohustuste suurendamisest tulenevaid makseid tehakse eeldatavasti alles pärast 2020. aastat, suureneb maksete ülemmäär võrdlemisi vähe. Maksete assigneeringute ülemmäärasid suurendatakse seepärast järgmiselt: Maksed

(miljonites eurodes) 2017 2018 2019 2020 Kokku 2011. a. hindades 120 161 392 493 1 166 jooksevhinnad 135 184 459 589 1 367 deflaator (2 %) 1,126162 1,148686 1,171659 1,195093 Kuna kavas on keskenduda sellistele prioriteetsetele valdkondadele nagu ränne, majanduskasv ja (noorte) töötus, on maksete arvutamiseks kasutatud soovituslikku 50 %/50 % jaotust Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi vahel. 3.Mitmeaastase finantsraamistiku tabeli kohandamine (Lisa – 1.–2. tabel) 1. tabelis on esitatud mitmeaastase finantsraamistiku määruse I lisas sisalduv EL 28 finantsraamistik 2011. aasta hindades, mida on kohandatud vastavalt artikli 3 lõikele 1 ning artiklitele 5 ja 7. 2. tabelis on esitatud EL 28 finantsraamistiku kohandus 2017. aastaks (jooksevhindades). Finantsraamistik väljendatuna protsendina kogurahvatulust on ajakohastatud kõige uuemate kättesaadavate majandusprognooside (kevad 2016) ja pikaajaliste prognooside põhjal ning seda on kohandatud vastavalt mitmeaastase finantsraamisiku määruse artikli 3 lõikele 1 ning artiklitele 5 ja 7. 3.1.Kogurahvatulu üldsumma Kõige uuemate kättesaadavate prognooside kohaselt on 2017. aasta EL 28 kogurahvatulu 14 989 356 miljonit eurot jooksevhindades. Vastavalt artikli 6 lõikele 4 ei saa asjaomase aasta suhtes teha kõnealuse aasta jooksul või siis järgnevatel aastatel tagantjärele täiendavaid tehnilisi kohandusi. Seetõttu esitatakse ajakohastatud kogurahvatulu (13 639 700 miljonit eurot 2014. aastal, 14 273 948 miljonit eurot 2015. aastal ja 14 500 042 miljonit eurot 2016. aastal) ainult teavitamise eesmärgil. Kogurahvatulu põhineb rahvamajanduse arvepidamise süsteemil ESA 95. 3.2.Mitmeaastase finantsraamistiku 2017. aasta tehnilise kohanduse peamised tulemused

2017. aasta kulukohustuste assigneeringute üldine ülemmäär (155 631 miljonit eurot) moodustab 1,04 % kogurahvatulust. Asjaomane maksete assigneeringute üldine ülemmäär (142 906 miljonit eurot) moodustab 0,95 % kogurahvatulust. Kõige uuematest majandusprognoosidest lähtuvalt jääb seega omavahendite ülemmäära (1,23 %) suhtes 41 463 miljoni euro suurune varu (0,28 % EL 28 kogurahvatulust). 3.3.Rubriigi 2 vaheülemmäära kohandus Rubriigi 2 turuga seotud kulude ja otsetoetuste (esimene sammas) vaheülemmäära aastatel 2014–2020 kohandatakse vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 3 lõikele 1 pärast asjakohases õigusaktis sätestatud esimese ja teise samba (maaelu areng) vahelisi ülekandeid. Rubriigi 2 kogusumma ei muutu. Esimene kohandus: Esimest korda kohandati rubriigi 2 vaheülemmäära mitmeaastase finantsraamistiku 2015. aasta tehnilises kohanduse raames. Seda kohandust, mida on üksikasjalikult kirjeldatud allpool esimeses tabelis, kajastati komisjoni 10. aprilli 2014 rakendusmääruses (EL) nr 367/2014. Teine kohandus: Ühise põllumajanduspoliitika kahe samba vaheliste ülekannete kahte tsüklit kajastati mitmeaastase finantsraamistiku 2016. aasta kohanduses (vt tabel allpool). Ülekanded hõlmasid nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 136a ja määruse (EL) nr 1307/2013 artiklis 14 sätestatud sammastevahelise paindlikkuse kasutamist ja otsetoetuste vähendamisest tekkivaid hinnangulisi summasid, millele osutatakse viimatinimetatud määruse artikli 7 lõikes 2. Ülekannete esimene tsükkel on sätestatud komisjoni 13. mai 2014. aasta delegeeritud määruses (EL) nr 994/2014 ja seda kajastatakse komisjoni 16. oktoobri 2014. aasta rakendusmääruses (EL) nr 1089/2014. Ülekannete teine tsükkel on sätestatud komisjoni 17. oktoober 2014. aasta delegeeritud määruses (EL) nr 1378/2014 ja seda kajastatakse komisjoni 29. jaanuari 2015. aasta rakendusmääruses (EL) 2015/141. Ühendkuningriigis on õigusaktid, millega rakendatakse ELi otsetoetuste eeskirju Walesis, tühistatud liikmesriigi kohtu korraldusega 2015. aastal. Ühendkuningriigi hiljem tehtud otsuste tulemusena väheneb otsetoetuste vähendamisest maaelu arengu kasuks tekkiv hinnanguline tulemus 2016.–2020. aastal 4 miljoni euro võrra. See muutus sätestatud komisjoni 2. detsembri 2015. aasta delegeeritud määruses (EL) 2016/142 ja seda kajastatakse komisjoni 24. veebruari 2016. aasta rakendusmääruses (EL) 2016/257. Uus summa sisaldub käesolevas tehnilises kohanduses kavandatavas vaheülemmäära muutuses (vt kolmas tabel allpool). Rubriigi 2 vaheülemmäära kohandus on väljendatud jooksevhindades ja tuleb ümber arvutada, et teha tehniline kohandus 2011. aasta hindades esitatud mitmeaastase finantsraamistiku tabelis. Selleks arvutatakse EAGFi netosaldo kõigepealt ümber 2011. aasta hindadesse, kasutades kindlaksmääratud 2 % deflaatorit. Seejärel netosaldo ümardatakse, et leida rubriigi 2 kohandatud vaheülemmäär, sest mitmeaastases finantsraamistikus on ülemmäärad esitatud miljonites eurodes. Ainult ümardamise teel on võimalik tagada, et mitmeaastase finantsraamistiku vaheülemmäär on alati suurem kui EAGFi kuludeks eraldatav netosaldo. Tekkiv väike erinevus ei osuta varude olemasolule, vaid tuleneb üksnes sellest, et mitmeaastases finantsraamistikus tuleb kõik summad esitada miljonites eurodes. Iga-aastases eelarves kasutab komisjon EAGFi kuludeks eraldatava netosaldo täpset summat. Sama lähenemisviisi kasutati mitmeaastase finantsraamistiku 2015. ja 2016. aasta tehnilistes kohandustes. Ühise põllumajanduspoliitika kahe samba vaheliste ülekannete netotulemust ja nende mõju rubriigi 2 vaheülemmäärale kirjeldab järgmine tabel. Liikmesriigid võivad vaadata läbi oma otsused seoses sammaste vahelise paindlikkusega finantsaastatel 2019 ja 2020 ning nad peavad teavitama komisjoni sellistest võimalikest muudatustest 1. augustiks 2017. 4.Maksete koguvaru Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 5 kohaselt korrigeerib komisjon aastate 2015–2020 maksete ülemmäära ülespoole summa võrra, mis võrdub sooritatud maksete ja finantsraamistiku aasta n-1 maksete ülemmäära vahega. Iga ülespoole korrigeerimine kompenseeritakse täielikult aasta n-1 maksete ülemmäära vastava vähendamisega. 2016. aasta tehnilise kohanduse raames kanti 2014. aasta varu jääk (104 miljonit eurot) üle 2015. aastasse (106 miljonit eurot) ning vastavalt kohandati ülemmäära. Käesoleva aasta tehnilises kohanduses on arvutatud maksete koguvaru 2015. aasta kohta. Muude erivahenditega seotud makseid ei võeta mitmeaastase finantsraamisiku ülemmäärades arvesse. 2015. aastal oli maksete ülemmäär 142 007 miljonit eurot jooksevhindades. 2015. aastal sooritati makseid 141 126,2 miljoni euro ulatuses. Sooritatud maksete summa hõlmab 2015. aasta eelarves heaks kiidetud maksete assigneeringuid (139 827,3 miljonit eurot) ja 2015. aastast 2016. aastasse ülekantud summasid (1 298,9 miljonit eurot). Muude erivahenditega seotud makseid ei võeta arvesse (378,7 miljonit eurot, mis koosneb sooritatud maksetest 378,1 miljoni euro eest ja 0,6 miljonist ülekantud eurost). Seega moodustavad maksete koguvaru arvutamisel arvesse võetavad sooritatud maksed kokku 140 747,5 miljonit eurot. Kõik ülekanded 2014. aastast 2015. aastasse loeti 2014. aasta maksete koguvaru arvutamiseks sooritatud makseteks, ehkki kõik neist seda tegelikult ei olnud. Seepärast tuleb tühistatud ülekanded arvutusse lisada, sest need kajastavad alakasutust. Tühistatud ülekanded 2014. aastast 2015. aastasse moodustavad 28,6 miljonit eurot, millest 0,2 miljonit eurot langeb erivahendite arvele. Seega on arvesse võetud tühistatud ülekannete kogusumma 28,4 miljonit eurot. 2015. aasta maksete ülemmäärani jääv varu on 1 287,9 miljonit eurot jooksevhindades (s.o 142 007 miljonit eurot – 140 747,5 miljonit eurot + 28,4 miljonit eurot).

Vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 6 lõikel 2 kasutatakse maksete koguvaru arvutamisel ja sellega seotud ülemmäärade kohandamisel 2 % deflaatorit. Jooksevhindades väheneb 2015. aasta ülemmäär seega 1 288 miljoni euro võrra ja 2011. aasta hindades 1 190 miljoni euro võrra. Maksete koguvaru kantakse vastavalt eeldatavale maksete vajadusele üle aastate 2018–2020 maksete ülemmääradesse – igaühte kolmandik 2015. aasta summast, mis toob jooksevhindades 2018. aastal kaasa maksete ülemmäära suurenemise 455 miljonit eurot, 2019. aastal 465 miljonit eurot ja 2020. aastal 474 miljonit eurot. 2011. aasta hindades on vastavad suurenemised 2018. aastal 396 miljonit eurot, 2019. aastal 397 miljonit eurot ja 2020. aastal 397 miljonit eurot. Selle tulemusena püsib aastate 2014–2020 üldine 2011. aasta hindades väljendatud maksete ülemmäär samana ja jooksevhindades väljendatud maksete ülemmäär suureneb 106 miljoni euro võrra. 2015. aasta maksete koguvaru arvutamise üksikasjad on esitatud järgmises tabelis. Järgnevas tabelis on esitatud maksete ülemmäärade vastav kohandamine: 5.Erivahendid Lisaks 2014.–2020. aasta finantsraamistikus kokkulepitud kulude ülemmääradele on olemas ka täiendavaid vahendeid. Need vahendid võimaldavad kiiresti reageerida erakorraliste või ettenägematute sündmuste korral ning annavad teatava paindlikkuse kokkulepitud kulude ülemmäärade ületamisel. 5.1.Hädaabireserv Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 9 kohaselt on hädaabireserviks ette nähtud kuni 280 miljonit eurot aastas 2011. aasta hindades ehk kuni 315 miljonit eurot aastas 2017. aasta jooksevhindades (2 209 miljonit eurot jooksevhindades kogu ajavahemiku jooksul). Eelmisel aastal kasutamata summa saab üle kanda järgmisse aastasse. 219,4 miljonit eurot kanti üle 2015. aastast 2016. aastasse ja 2016. aastal tehti kättesaadavaks 309 miljonit eurot. 150 miljonit eurot sisaldub 2016. aasta eelarves. 2017. aastasse ülekantav summa sõltub 2016. aasta lõplikust kasutusest. 5.2.Euroopa Liidu Solidaarsusfond Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 10 kohaselt on Euroopa Liidu Solidaarsusfondi jaoks ette nähtud kuni 500 miljonit eurot aastas 2011. aasta hindades ehk kuni 563 miljonit eurot aastas 2017. aasta jooksevhindades (3 945 miljonit eurot jooksevhindades kogu ajavahemiku jooksul). Eelmisel aastal kasutamata summa saab üle kanda järgmisse aastasse. 491,2 miljonit eurot kanti üle 2015. aastast 2016. aastasse ja 2016. aastal tehti kättesaadavaks 552 miljonit eurot. 2017. aastasse ülekantav summa sõltub 2016. aasta lõplikust kasutusest. 5.3.Paindlikkusinstrument Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 11 kohaselt on paindlikkusinstrumendi jaoks ette nähtud kuni 471 miljonit eurot aastas 2011. aasta hindades ehk kuni 530 miljonit eurot aastas 2017. aasta jooksevhindades (3 716 miljonit eurot jooksevhindades kogu ajavahemiku jooksul). Paindlikkusinstrumendi iga-aastase summa ärakasutamata osa võib kasutada kuni aastani n+3. Kõik varasemate aastate assigneeringud on ära kasutatud, 2017. aastasse ei kanta midagi üle. 5.4.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 12 kohaselt on Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi jaoks ette nähtud kuni 150 miljonit eurot aastas 2011. aasta hindades ehk kuni 169 miljonit eurot aastas 2017. aasta jooksevhindades (1 183 miljonit eurot jooksevhindades kogu ajavahemiku jooksul). 5.5.Ettenägemata kulude varu Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 13 kohaselt luuakse väljaspool 2014.–2020. aasta finantsraamistiku ülemmäärasid ettenägemata kulude varu, mille suurus on kuni 0,03 % liidu kogurahvatulust. 2017. aasta ettenägemata kulude varu on 4 496,8 miljonit eurot.