Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS millega kehtestatakse Indiast ja Hiina Rahvavabariigist pärit oksaalhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks /* COM/2012/0111 final - 2012/0050 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. Ettepaneku taust · Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, edaspidi „algmäärus”) kohaldamist dumpinguvastases menetluses, milles käsitletakse Indiast ja Hiina Rahvavabariigist pärit oksaalhappe importi. · Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis viidi läbi kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. · Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Komisjoni määrus (EL) nr 1043/2011, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Indiast ja Hiina Rahvavabariigist pärit oksaalhappe impordi suhtes · Kooskõla liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. 2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine · Konsulteerimine huvitatud isikutega Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras. · Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. · Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõjuhinnangut, kuid see sisaldab ammendavat loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG · Kavandatud meetme kokkuvõte Lisatud nõukogu määruse ettepanek põhineb lõplikel järeldustel dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, mis tuleks avaldada hiljemalt 20. aprillil 2012. · Õiguslik alus Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed. · Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek kuulub Euroopa Liidu ainupädevusse. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. · Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. Asjaomast meedet on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses, riigi tasandil otsustamist ei võimaldata. Ei kohaldata nõuet, mille kohaselt liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga. · Vahendi valik Kavandatav vahend: määrus. Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel: Muud vahendid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi. 4. MÕJU EELARVELE Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet. 2012/0050 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS millega kehtestatakse Indiast ja Hiina Rahvavabariigist pärit oksaalhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”),[1] eriti selle artikli 9 lõiget 4, võttes arvesse Euroopa Komisjoni („komisjon”) ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega, ning arvestades järgmist: 1. MENETLUS 1.1. Ajutised meetmed (1) Määrusega (EL) nr 1043/2011[2] (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestas komisjon ajutise dumpinguvastase tollimaksu Indiast ja Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit oksaalhappe impordi suhtes. Ajutine dumpinguvastane tollimaks oli vahemikus 14,6 % kuni 52,2 %. (2) Dumpinguvastase menetluse algatamise tingis kaebus, mille Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (European Chemical Industry Council – CEFIC) esitas 13. detsembril 2010 äriühingu Oxaquim S.A. (edaspidi „kaebuse esitaja”) nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, kõnealusel juhul üle 25 % liidu oksaalhappe kogutoodangust. (3) Nagu sätestatud ajutise määruse põhjenduses 9, hõlmas dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine ajavahemikku 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). 1.2. Järgnenud menetlus (4) Pärast nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal otsustati kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad esitasid oma seisukohad esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus esitada oma seisukohad suuliselt. Üks India eksportiv tootja soovis ärakuulamist ning talle võimaldati seda kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku juureolekul. (5) Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist. (6) Ajutise määruse põhjenduses 150 paluti Hiina äriühingutel, kes ei olnud veel endast teatanud, kuid soovisid taotleda individuaalset dumpingumäära, endast teada anda kümne päeva jooksul pärast määruse avaldamist. Ükski Hiina äriühing ei teatanud endast. (7) Seejärel teavitati kõiki huvitatud isikuid olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist Indiast ja Hiinast pärit oksaalhappe impordi suhtes ja ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist („lõplike järelduste teatavakstegemine”). Kõigile huvitatud isikutele anti aega, et nad saaksid esitada lõplike järelduste teatavakstegemise kohta märkuseid. (8) Kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja neid võeti võimaluse korral arvesse. 1.3. Menetlusega seotud isikud (9) Kuna menetlusega seotud isikute kohta märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 3–8. 2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE 2.1. Vaatlusalune toode (10) Vaatlusalust toodet on kirjeldatud ajutise määruse põhjendustes 10 ja 11, s.o oksaalhape, mis võib esineda kas dihüdraadi (mille CUSi number on 0028635-1 ja CASi number on 6153-56-6) või veevabas vormis (mille CUSi number on 0021238-4 ja CASi number 144-62-7) ning vesilahusena või mitte; aine klassifitseeritakse CN-koodi ex 2917 11 00 alla ning see pärineb Indiast ja Hiinast. (11) Esineb kaht liiki oksaalhapet: rafineerimata ja rafineeritud oksaalhape. Rafineeritud oksaalhapet, mida toodetakse Hiinas, kuid mitte Indias, valmistatakse rafineerimata oksaalhappe puhastamise abil; puhastusprotsessi eesmärk on eemaldada raud, kloriidid, metallijäljed ja muud lisandid. (12) Oksaalhapet kasutatakse mitmel erineval otstarbel, näiteks taandava reagendi või pleegitusainena, ravimisünteesis ja kemikaalide valmistamisel. 2.2. Samasugune toode (13) Uurimise käigus on selgunud, et liidu tootmisharus toodetaval ja liidus müüdaval oksaalhappel, India ja Hiina siseturu jaoks toodetaval ja seal müüdaval oksaalhappel ning Indiast ja Hiinast liitu imporditaval oksaalhappel on sarnased keemilised ja füüsikalised põhiomadused ning lõppkasutus. (14) Kuna vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 10 kuni 13. 3. DUMPINGUHINNAGA MÜÜK 3.1. India 3.1.1. Sissejuhatavad märkused (15) Ajutise määruse põhjenduses 14 märkis komisjon, et ühte India eksportivat tootjat ei saanud pidada koostööd tegevaks ning seepärast tehti järeldused selle äriühingu kohta kättesaadavate faktide põhjal, nagu on sätestatud algmääruse artiklis 18. (16) Pärast kõnealuse äriühingu (Star Oxochem Pvt. Ltd) kohta tehtud esialgsete järelduste teatavakstegemist esitas äriühing täiendavaid selgitusi lisaks varem uurimise käigus saadetud teabele. Ta taotles ka ärakuulamist komisjoni ja kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku poolt. Äriühing väitis, et arvestades asjaolu, et ta oli vastanud küsimustikule ja et komisjoni talitused olid külastanud äriühingu valdusi, ning äsja esitatud täiendavaid selgitusi silmas pidades, ei ole enam asjakohane teda jätkuvalt kohelda uurimises koostööst hoiduva eksportiva tootjana. (17) Eelnevast lähtudes ja eelkõige täiendavaid selgitusi silmas pidades leiavad komisjoni talitused, et osa esialgsetest andmetest on võimalik arvesse võtta, sest need osutusid usaldusväärseks. Esitatud kaalutlustest lähtuvalt kasutatakse kõnealuse äriühingu kohta järelduste tegemiseks osaliselt algmääruse põhjenduses 14 esitatud esialgseid järeldusi ning osaliselt ka kättesaadavaid fakte ja äriühingu enda eksporthindasid, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 18 lõigetega 1 ja 3. 3.1.2. Normaalväärtus (18) Normaalväärtuse arvutamise metoodika kohta India puhul ei esitatud ühtegi märkust. Seega kinnitatakse koostööd tegeva äriühingu kohta ajutise määruse põhjendustes 15 ja 18 esitatud järeldused. (19) Äriühingu Star Oxochem puhul arvutati normaalväärtus eespool esitatud järeldusi (põhjendused 16 ja 17) arvesse võttes kättesaadavate faktide põhjal, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 18 lõikega 1. Seega arvutati normaalväärtus selle äriühingu puhul teise koostööd tegeva äriühingu, Punjab Chemicals tüüpiliste omamaiste müügitehingute kaalutud keskmise koguse põhjal. 3.1.3. Ekspordihind (20) Kuna märkusi ei ole esitatud, võetakse äriühingu Punjab Chemicals puhul ekspordihinna kehtestamise aluseks ajutise määruse põhjendus 19. (21) Eespool põhjendustes 16 ja 17 esitatud järeldustest lähtudes kehtestatakse ekspordihinnad äriühingu Star Oxochem puhul vaatlusaluse toote liitu eksportimisel sõltumatute klientide poolt tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 8. 3.1.4. Võrdlus (22) Kuna normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdluse kohta märkusi ei ole, kinnitatakse koostööd tegeva äriühingu Punjab Chemicals puhul ajutise määruse põhjendused 20 ja 21. (23) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 tehti äriühingu Star Oxochem puhul kohandusi, lähtudes äriühingu Punjab Chemicals toetuste kohta esitatud kontrollitud andmetest. 3.1.5. Dumpingumarginaal (24) Koostööd tegevat tootjat käsitlevate komisjoni esialgsete järelduste kohta märkusi ei esitatud. Seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 22 ja 23 esitatud dumpingumarginaal. (25) Eelnevast lähtudes on äriühingu STAR Oxochem puhul lõplik dumpingumarginaal väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata 31,5 %. (26) India äriühingute madala koostöötaseme (alla 80 %) tõttu leiti esialgu, et üleriigilise dumpingumarginaali kehtestamisel on kõige asjakohasem võtta aluseks koostööd tegeva äriühingu poolt kõrgeima dumpinguga sooritatud tehing. Selline tehing ei ole erandlik ei koguste ega ka hinna poolest, mistõttu võib seda pidada tüüpiliseks; selle põhjal saadakse mõistlik ja koostööd tegeva eksportija suhtes kehtestatud dumpingumarginaaliga proportsionaalne tulemus. (27) Eespool esitatud kaalutlustest lähtudes kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 24 ja 25 esitatud järeldused. (28) Seega on India puhul kehtestatud järgmised lõplikud dumpingumarginaalid (väljendatud protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata): Äriühing || Lõplik dumpingumarginaal Punjab Chemicals and Crop Protection Limited || 22,8 % Star Oxochem Pvt. Ltd || 31,5 % Kõik teised äriühingud || 43,6 % 3.2. Hiina Rahvavabariik 3.2.1. Turumajanduslik kohtlemine ja individuaalne kohtlemine (29) Nagu on märgitud ajutises määruses, taotles osa Hiina äriühinguid turumajanduslikku kohtlemist ja selle ebaõnnestumise korral individuaalset kohtlemist; teine osa Hiina äriühinguid taotles üksnes individuaalset kohtlemist. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 26–32, lükati turumajandusliku kohtlemise taotlus tagasi ning kõigile äriühingutele võimaldati ajutiselt individuaalset kohtlemist. (30) Kõnealuste esialgsete järelduste kohta ei ole märkusi esitatud ja seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 26–32. 3.2.2. Võrdlusriik (31) Võrdlusriigi esialgse valiku kohta märkusi ei esitatud. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 33 ja 34. 3.2.3. Normaalväärtus (32) Ajutises määruses on selgitatud, et komisjon on kehtestanud nii rafineerimata kui ka rafineeritud oksaalhappe puhul eraldi normaalväärtuse. Rafineerimata oksaalhappe puhul arvutati normaalväärtus India jaoks kehtestatud normaalväärtuse põhjal; väljaspool Indiat toodetud rafineeritud oksaalhappe puhul võeti normaalväärtuse aluseks India rafineerimata oksaalhappe tootmiskulud, mida suurendati 12 %, et võtta arvesse tootmise lisakulusid, müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit. (33) Mõlemad Hiina koostööd tegevad tootjad vaidlustasid tootmise lisakulude 12 %-lise kohanduse, väites, et komisjon ei ole neid lisakulusid kunagi kontrollinud ja et nimetatud protsent on vaid ligikaudne hinnang, mis põhineb meetodil, mida neile esialgsete järelduste teatavakstegemise ajal ei avaldatud. Üks eksportiv tootja väitis, et tema arvestuste kohaselt ulatusid tootmise lisakulud vaid 5 %ni, kuid ei esitanud tõendusmaterjali selle väite toetuseks. (34) Tuleb märkida, et kohandamisprotsent määrati kindlaks Hiina koostööd tegevate tootjate endi esitatud andmete põhjal. Seesama eksportiv tootja, kes nüüd väitis, et tootmise lisakulud ulatuvad vaid umbes 5 %ni, oli esialgu, oma turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotluses sõnaselgelt osutanud 10–15 % suurustele tootmise lisakuludele. Äriühingu valdustesse tehtud kontrollkäikude ajal kinnitasid mõlemad koostööd tegevad tootjad, et rafineeritud oksaalhappe tootmise lisakulud olid võrreldes rafineerimata oksaalhappe vastavate kuludega 10–12 % suuremad. Tootmise lisakulude 10–12 % kõrgemat määra kinnitasid ka liidu tootmisharu arvutused. Koostööd tegevate tootjate esitatud andmetele tuginedes leiti, et kulude kohandamise asjakohane määr on 12 %. (35) Kuna puudub oluline teave või tõendusmaterjal, mis põhjendaks madalamat kohandusmäära, kinnitatakse seega ajutise määruse põhjendustes 35–37 esitatud järeldused. 3.2.4. Ekspordihind (36) Kuna mõlemale Hiina eksportivale tootjale võimaldati individuaalne kohtlemine, määrati nende ekspordihind kindlaks tegelikult makstud või esimese sõltumatu kliendi poolt liidus makstavate hindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8. (37) Kuna ekspordihinna kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 38. 3.2.5. Võrdlus (38) Üks koostööd tegev tootja väitis, et algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i kohase kohanduse tegemisel ei tohiks ekspordihinnast maha arvata temaga seotud kaubandusettevõtja müügi-, üld- ja halduskulusid ja komisjonitasusid. Tootja väitis, et seotud kaubandusettevõtja otsemüügi kulud olid ekspordihinnast juba maha arvatud, kui määrati kindlaks tehasest hankimise tasandi hind, et seda võrrelda normaalväärtusega samal tasandil. (39) Tootja väitis, et seotud kaubandusettevõtja oli täielikult äriühingule kuuluv tütarettevõte, mis kontsernisisese kasumijaotusstrateegia kohaselt ei võta komisjonitasu. Äriühing väitis ka seda, et ülejäänud müügi-, üld- ja halduskulud kujutavad endast äriühingu mitmesuguseid tegevuskulusid ega ole seega otseselt müügiga seotud, mistõttu neid ei tuleks ekspordihinnast maha arvata. (40) Algmääruse artikli 2 lõike 10 punktis i on sätestatud, et komisjonitasud hõlmavad müüja saadud hinnalisandit, kui sellise müüja funktsioonid on sarnased komisjonitasu alusel töötava esindaja omadega. Seepärast ei oma tähtsust, kas komisjonitasu tegelikult maksti või mitte. Oluline on, kas müüja müüs kaupu edasi hinnalisandiga ja kas tema funktsioonid olid sarnased komisjonitasu alusel töötava esindaja omadega. (41) Enne kaubandusettevõttes tehtud kontrollkäiku ja ka selle ajal saadud dokumenteeritud tõendusmaterjal näitab, et uurimisperioodil müüs kaubandusettevõtja temaga seotud tootja toodetud oksaalhapet kliendile ELis. Samal ajal eksportis ka tootja ise otse samale kliendile ELis. Seega dubleeris kaubandusettevõtja temaga seotud tootja tegevust, kasutades selleks muud personali muus büroos muus linnas, kandes seeläbi eraldi kulusid, mis kajastuvad tema ekspordihinnas. (42) Dokumenteeritud tõendusmaterjalist selgub samuti, et kaubandusettevõtja ostis eksporditud kaupu temaga seotud eksportivalt tootjalt ning müüs neid edasi hinnalisandiga ja iseenda nimel ning pidas ka ise eelnevalt hinnaläbirääkimisi sõltumatu lõpptarbijaga. (43) Koguti ka tõendusmaterjali kaubandusettevõtte tegutsemise kohta komisjonitasu alusel töötava esindaja funktsioonis. Esiteks selgus, et tootja oli ELi samaaegselt nii otse müünud kui ka seotud kaubandusettevõtte kaudu eksportinud märkimisväärses koguses tooteid. Vaid kolmandik müügist ELi toimus kõnealuse seotud äriühingu kaudu. See kaubandusettevõtja müüs edasi ka sõltumatutelt tootjatelt hangitud oksaalhapet. Dokumenteeritud tõendusmaterjalist selgub, et kaubandusettevõtja oli ostnud üle poole oksaalhappe kogusest sõltumatutelt tarnijatelt ja alla poole temaga seotud tootjalt. (44) Seega ei saanud kõnealust kaubandusettevõtjat, vaatamata seosele eksportiva tootjaga, pidada tootja siseseks eksportmüügiosakonnaks. (45) Tõendusmaterjali kontrollimisel selgus samuti, et kaubandusettevõtja maksab seotud eksportiva tootja tarnitud toodete eest alles pärast ELis asuva kliendi käest tasu saamist. Seega kannab finantsriski tootja, mitte müüja. (46) Seepärast jõuti seisukohale, et kõnealuse ettevõtja funktsioonid on sarnased komisjonitasu alusel töötava esindaja omadega. Järelikult lükatakse tagasi väide, et artikli 2 lõike 10 punkti i kohase kohanduse tegemisel ei tohiks maha arvata komisjonitasusid. (47) Samuti ei saa nõustuda väitega, et ei tohiks arvesse võtta müügi-, üld- ja halduskulusid, kuna need ei sisalda otsemüügi kulusid. Sedalaadi üldkulud mõjutavad äriühingu kulustruktuuri ja seega ka ekspordihinda. Seepärast arvati osa neist kuludest ekspordihinnast maha, et võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna (tehasest hankimise tasandil) vahel oleks õiglane. Kõnealune väide lükatakse tagasi. (48) Komisjonitasu kehtestati sõltumatu ELi importija kasumimarginaali, mitte kaubandusettevõtja tegeliku hinnalisandi põhjal, mis oli tunduvalt suurem. Sellist meetodit peeti asjakohasemaks, kuna tegelik hinnalisand oleks põhinenud ettevõttesisestel ülekandehindadel ega oleks kajastanud tegelikku turuolukorda. (49) Kuna normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdluse kohta rohkem märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 39–44. 3.2.6. Dumpingumarginaal Koostööd tegevad eksportivad tootjad (50) Üks grupp eksportivaid tootjaid väitis, et rafineerimata ja rafineeritud oksaalhappe puhul tuleb kehtestada eraldi individuaalsed dumpingumarginaalid. Nad väitsid, et kuigi dumpingumarginaali kehtestamiseks võrreldi ühendusse eksporditava vaatlusaluse toote kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga eri liikide kaupa, kehtestati mõlema oksaalhappe liigi puhul ühtne dumpingumarginaal. Nad väitsid, et asjakohasem oleks kehtestada eri liiki oksaalhapete puhul eraldi dumpingumarginaal, sest selle grupi moodustanud kahest tootvast äriühingust üks toodab rafineeritud ja teine rafineerimata oksaalhapet. (51) Rafineerimata oksaalhapet saab asendada rafineeritud oksaalhappega. Mõlemad oksaalhappe liigid kuuluvad sama CN-koodi alla ja nad ei ole kergesti eristatavad. Mõlemad oksaalhappe liigid on sama puhtusastmega, vahe on vaid selles, mil määral esineb jäätmeks muutunud tootes muude toodete jälgi. Kuna vaatlusaluse toote määratlus hõlmab neid mõlemaid, kehtestati tavakohaselt üks dumpingumarginaal. Arvestades nende kahe tooteliigi üsna suurt hinnaerinevust ning nende eristamisega seotud raskusi, tooks rafineeritud ja rafineerimata oksaalhappele erinevate dumpingumarginaalide kehtestamine kaasa olulise meetmetest kõrvalehoidumise riski. Rafineeritud ja rafineerimata oksaalhappele erinevate dumpingumarginaalide kehtestamise taotlus lükatakse tagasi ja kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 45 ja 46 kehtestatud dumpingumarginaalid. (52) Sama eksportivate tootjate grupp küsis kahe Hiina eksportivate tootjate grupi puhul kehtestatud erinevate dumpingumarginaalide kohta ning soovis selgitust, kuidas tehti arvutused ja kuidas liigitati rafineerimata ja rafineeritud oksaalhape, nii et need kaks eksportijate gruppi said tulemuseks erinevad dumpingumarginaalid. (53) Mõlema Hiinast pärit eksportivate tootjate grupi puhul kasutati sama metoodikat ning vaatlusaluse toote kaalutud keskmine ekspordihind kehtib nii rafineeeritud kui ka rafineerimata oksaalhappe suhtes. Seepärast selgitab dumpingumarginaalide erinevust asjaomaste tooteliikide ekspordi suhteline osakaal, sest rafineeritud oksaalhappe müügihind on tavaliselt kõrgem kui rafineerimata oksaalhappel. (54) Lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised: Äriühing || Lõplik dumpingumarginaal Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd and Shandong Fengyuan Uranus Advanced material Co., Ltd || 37,7 % Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd || 14,6 % Kõik teised koostööst hoidunud eksportivad tootjad (55) Kuna dumpingumarginaalide kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 47 ja 48. (56) Seega määratakse lõplikuks üleriigiliseks dumpingumarginaaliks 52,2 % CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata ja kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 49. 4. KAHJU 4.1. Liidu toodang ja liidu tootmisharu (57) Üks eksportiv tootja väitis, et ajutise määruse põhjendustes 50 ja 51 osutatud asjaolu, et kaks liidu tootjat (kaebuse esitaja ja üks koostööst hoiduv tootja) moodustavad liidu tootmisharu, ei kajasta olukorda õigesti makromajanduslike näitajate seisukohast. Ta väitis samuti, et nii koostööst hoidunud oksaalhappe tootja kui ka kolmanda, tootmise lõpetanud liidu tootja andmeid ei tuleks arvesse võtta ega kasutada teatavate makromajanduslike näitajate arvutamisel (vaata ajutise määruse põhjendusi 72, 74 ja 78). Vastupidiselt ajutise määruse põhjendustes 50 ja 51 märgitule kinnitatakse siinkohal esiteks, et tegelikult oli vaatlusalusel perioodil liidus kolm vaatlusaluse toote tootjat, kes moodustasid liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses, st andes 100 % liidu toodangust. Teiseks lükatakse tagasi väide, et tuleks kõrvale jätta andmed, mis käsitlevad koostööst hoidunud tootjat ja kolmandat, tootmise 2008. aastal lõpetanud liidu tootjat; kahjuanalüüsi eesmärgil on asjakohane võtta arvesse kõik vaatlusaluse perioodi kohta teadaolevad andmed, et kajastada liidu tootmisharule tüüpilist olukorda võimalikult täpselt, nagu on sätestatud algmääruse artikli 4 lõikes 1. (58) Lisaks väitis eespool osutatud eksportiv tootja, et uurimise käigus jäi korralikult välja selgitamata, miks mainitud kolmas tootja lõpetas samasuguse toote tootmise. Selle küsimusega siiski tegeleti uurimise käigus; äriühing lihtsalt kinnitas fakti, et lõpetas samasuguse toote tootmise sisemistel põhjustel, ega andnud täiendavaid selgitusi. Üks eksportiv tootja toetas seda selgitust ja väitis, et otsus tootmine lõpetada ei tulenenud Hiina eksportivate tootjate väidetavast dumpingust, minnes seega vastuollu kaebuse esitaja poolt kaebuse mittekonfidentsiaalses versioonis teatavaks tehtud teabega, mille kohaselt „[äriühing] lõpetas tootmise lõplikult, sulgedes tehase Hiina ja India tootjate agressiivse dumpingu tõttu.” Pealegi ei olnud kõnealusel eksportival tootjal esitada mingeid muid, liidu kolmanda tootja väidetud tootmisandmetest erinevaid andmeid. Seepärast ei muuda see argument asjaolu, et liidu kolmanda tootja andmeid saab kasutada käimasolevas uurimises. (59) Üks teine eksportiv tootja väitis, et teavet menetluse algatamiseks vajaliku miinimummäära täitmise kohta ei avaldatud nõuetekohaselt ning et seda miinimummäära nõuet tegelikult ei täidetud. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 2 moodustas kaebuse esitaja toodang üle 25 % liidu tootmisharu oksaalhappe kogutoodangust ja ükski tootja ei vaidlustanud seda enne uurimise algatamist. Menetluse algatamisetapis avaldatud mittekonfidentsiaalne toimik sisaldas ka teadet, kus anti ülevaade asjaomase nõude täitmise kontrollimisest. Pealegi hõlmas algmääruse artikli 4 lõike 1 kohaselt tehtud kahjuanalüüs olulist osa liidu tootmisharust. (60) Kuna liidu tootmisharu ja toodangu määratluse kohta rohkem märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 50 ja 51, võttes arvesse eespool põhjenduses 57 esitatud selgitusi. 4.2. Asjaomase liidu turu kindlaksmääramine (61) Üks eksportiv tootja väitis, et oksaalhappe müüki suletud turul ei peaks mõne kahjunäitaja kindlaksmääramisel arvesse võtma ja sellist lähenemisviisi peaks kasutama järjekindlalt kõigi kahjunäitajate puhul. Ajutise määruse põhjendustes 52, 53 ja 55 on selgitatud, miks eristati suletud ja vabaturgu, ning kooskõlas algmäärusega keskendus analüüs peamiselt vabaturule, ehkki mõne kahjunäitaja kindlaksmääramisel uuriti tegevust nii vabaturul kui ka suletud turgudel, nagu on märgitud põhjenduses 55. Teatavaid kahjunäitajaid saab tõepoolest analüüsida vaid uurides samasuguse toote kasutust vabaturul, kuna suletud turu olemusest tingituna võivad müüja ja ostja omavahelised suhted neid näitajaid moonutada. Seetõttu lükatakse see väide tagasi. (62) Kuna asjaomase liidu turu kindlaksmääramise kohta rohkem märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 52–55. 4.3. Liidu tarbimine (63) Kuna liidu tarbimise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 56–58. 5. Import asjaomastest riikidest 5.1. Vaatlusaluse impordi mõju kumulatiivne hindamine (64) Kuna vaatlusaluse impordi mõju kumulatiivse hindamise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 59–62. 5.2. Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa (65) Kuna asjaomastest riikidest pärit impordi mahu, hinna ja turuosa kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 63 ja 64. 5.3. Dumpinguhindadega impordi hinnad ja hindade allalöömine (66) Kahjumarginaali arvutamiseks kohandati vajalikul määral Hiina ja India koostööd tegevate eksportivate tootjate kehtestatud keskmist impordihinda, et võtta arvesse impordikulusid ja tollimakse, nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 144. Üks eksportiv tootja väitis, et komisjon oli kahjumarginaali arvutamisel täielikult jätnud tegemata 6,5 %-lise korrigeerimise, mis vastab tavapärasele tollimaksule. Leiti, et väide oli õigustatud ja kahjumarginaale korrigeeriti vastavalt nii eelmainitud eksportiva tootja kui ka teiste koostööd teinud eksportivate tootjate puhul. Samas ei mõjutanud korrigeerimine kavandatud lõplikke meetmeid, nagu on märgitud allpool põhjenduses 87. (67) Kuna dumpinguhindadega impordi hindade ja hindade allalöömise kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 65–68. 6. Liidu tootmisharu majanduslik olukord (68) Nagu on märgitud eespool põhjenduses 57, väitis üks eksportiv tootja, et kolmanda, 2008. aastal oksaalhappe tootmise lõpetanud liidu tootja andmed oleks tulnud teatavate makromajanduslike näitajate arvutamisel kõrvale jätta (vaata ajutise määruse põhjendusi 72, 74 ja 78). Tegelikult on liidus kolm vaatlusaluse toote tootjat, kes moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses, esindades 100 % liidu toodangust kogu vaatlusaluse perioodi vältel, olenemata sellest, et üks tootja lõpetas oksaalhappe tootmise enne uurimisperioodi algust. Väide, et kolmanda, 2008. aastal tegevuse lõpetanud liidu tootja andmed oleks tulnud kõrvale jätta, lükatakse tagasi, sest liidu tootmisharu majandusliku olukorra kindlaksmääramise eesmärgil on asjakohane võtta arvesse kõik tootmist puudutavad andmed vaatlusalusel perioodil. (69) Sama eksportiv tootja väitis, et eespool põhjenduses 66 osutatud veast olenemata ei ole ajutises määruses tabelis 6 esitatud arvud töötajate arvu, aasta töötasu ja keskmise tööjõukulu kohta omavahel kooskõlas.. Samas ei olnud eksportiva tootja väidetav keskmise palga tõus 21 % õige; õige arv on tegelikult 19 %. (70) Majanduskriisi seisukohast näitavad ajutise määruse põhjendused 95–97 selgesti, et ehkki tarbimine vähenes, jätkus asjaomastest riikidest pärineva impordi turuosa kasv, mis mõjutas negatiivselt kahjunäitajaid, nagu müügimaht, tööhõive, tootmisvõimsus ja turuosa. (71) Kuna ajutise määruse põhjenduste 69–94 kohta märkused puuduvad, kinnitatakse need põhjendused. 7. Järeldus kahju kohta (72) Eksportiv tootja väitis, et vastupidiselt esialgsetele järeldustele liidu tootmisharu ei kandnud olulist kahju. Liidu tootmisharu langustrendi põhjustas väidetavalt 2008. aasta majanduskriis ning kolmanda, 2008. aastal tegevuse lõpetanud liidu tootja andmete eksikombel arvesse võtmine, mis põhjustas ebausaldusväärsed andmed tekitatud kahju kohta. Nagu eespool märgitud, leiti siiski, et kolmanda tootja andmete kaasamine oli põhjendatud ning asjaomaste riikide turuosa suurenes majanduskriisist hoolimata. (73) Seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 94–98, milles järeldatakse, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. 8. PÕHJUSLIK SEOS (74) Üks eksportiv tootja väitis, et kolmanda, 2008. aastal oksaalhappe tootmise lõpetanud liidu tootja andmete arvesse võtmine moonutas esialgseid järeldusi, nimelt põhjusliku seose analüüsi, mis pidanuks põhinema üksnes hetkel tegutsevate tootjate andmetel. Sarnaselt kahjuanalüüsiga leiti, et kolmanda tootja kõrvale jätmine moonutaks samasuguse toote kohta tehtavaid järeldusi. Nagu juba eespool põhjenduses 57 on märgitud, tuleb kõnealuse äriühingu andmed liidu tootmisharu olukorra analüüsimisel samuti arvesse võtta ning see väide lükatakse seega tagasi. (75) Üks eksportiv tootja väitis, et kuna dumpinguhinnaga impordi maht suurenes samaaegselt liidu tootmisharu kasumlikkuse suurenemisega, ei saanud dumpinguhinnaga import olla tekkinud kahju peamine põhjus. Vähene kasumlikkuse paranemine siiski ei mõjuta järeldust, et üldine kasumlikkus oli väga madalal tasemel, jäädes alla tavapärase 8 %. Vaatamata tarbimise olulisele tõusule 2008. aastal ja seejärel uuesti uurimisperioodil, kaotas liidu tootmisharu vaatlusperioodil 9 % oma turuosast Hiinast pärit impordile. (76) Üks teine eksportiv tootja väitis, et kättesaadavate andmete põhjal sai liidu tootmisharu uurimisperioodil tulu, mis ulatus 8 % eesmärgile väga lähedale. Kuna tegu on ainult ühe liidu tootja tulu puudutavate andmetega, ei ole võimalik täpseid tulumäärasid avaldada. Pealegi sai kaebuse esitanud äriühing vähest tulu uurimisperioodil pärast 2009. aasta kahjumit, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 88. Eeldused, mida kasutades jõudis eksportiv tootja järelduseni, et uurimisperioodil saadud tulu ulatus eesmärgiks seatud määrale väga lähedale, olid tegelikult valed, sest ei olnud arvesse võetud kaebuse esitanud äriühingu asjakohaseid finants- ja tootmisandmeid, mida konfidentsiaalsuse säilitamise eesmärgil ei olnud võimalik avaldada. Kaebuse esitaja kasumlikkuse määr on igati tõestatud, sealhulgas ka kohapealsel kontrollkäigul, ning seepärast leiti, et väited uurimisperioodil saadud tulumäära pea eesmärgini ulatumise kohta ei ole õiged. (77) Kuna põhjusliku seose kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 99–122. 9. LIIDU HUVID (78) Kaks importijat väitsid, et meetmete rakendamine võib kaasa tuua oksaalhappe puuduse ELis. Väidetavalt ei suuda liidu tootmisharu rahuldada oksaalhappe nõudlust ELis. (79) Uurimisel selgus, et uurimisperioodil oli kaebuse esitajal rakendamata tootmisvõimsusi. Kaebuse esitaja väitis, et ta parajasti suurendab toodangumahtu, kuigi vaatlusaluse toote tootmisprotsessi määravate keemiliste reaktsioonide tõttu võtab tootmisvõimsuse rakendusastme tõstmine küllaltki palju aega. Arvestades ELi tarbimist kajastavaid andmeid ning ELi kogu tootmisvõimsust, võib eeldada, et kaebuse esitaja, kui ta toodab juba peaaegu täisvõimsusel, suudab rahuldada ELi kogu rafineerimata oksaalhappe nõudlust. Rafineeritud oksaalhappega seoses tuleb meenutada, et suurem osa sellest läheb eksporttoodete tootmiseks, nii et kasutajad võivad tegutseda seestöötlemiskorra kohaselt. Pealegi on rafineeritud oksaalhappe peamise Hiina eksportija puhul kehtestatud üks madalamaid tollimaksumäärasid (14,6 %). (80) Lisaks väitis kaebuse esitaja, et (rafineerimata) oksaalhappe maailmaturul on juhtiv roll Hiina tootjatel, kes määravad ka selle toote hinnataseme. Hetkel pööravad Hiina tootjad rohkem tähelepanu omamaisele turule ja ei saa välistada, et kui puuduvad meetmed ja kui turult kaoks ka viimane ELi rafineerimata oksaalhappe tootja, seisavad ELil tõenäoliselt ees tõsised varustuskindluse probleemid koos pideva puuduse ja oligopoolsete hindadega. (81) Üks teine importija/kasutaja, kes tegutseb eelnevast erinevas järelturu segmendis, väitis, et ajutistel meetmetel oli negatiivne mõju nende toodete kasumlikkusele, mille peamine tooraine oli oksaalhappe, kuid ei esitanud konkreetseid andmeid. See äriühing kutsuti ärakuulamisele, et seda probleemi arutada ning saada tõendusmaterjali, kuid äriühing ei vastanud kutsele. Seega ei saanud neid väiteid kontrollida. (82) Kuna liidu huvide kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 123–139. 10. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED 10.1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (83) Nagu on märgitud eespool põhjenduses 66, väitis üks eksportiv tootja, et komisjon oli kahjumarginaali arvutamisel täielikult jätnud tegemata 6,5 %-lise korrigeerimise, mis vastab tavapärasele tollimaksule. Leiti, et väide on osaliselt põhjendatud, sest osa ELi kliendile tollimakse sisaldavate hindadega tarnitud importtoodete puhul oli tollimaksu liiga madalaks hinnatud. Seepärast kohandati vastavalt kahjumarginaale, ilma et see oleks märkimisväärselt mõjutanud kavandatud lõplikke meetmeid (vt põhjendus 87). (84) Lähtudes äriühingu Star Oxochem kohta tehtud järeldustest, kehtestati kahjumarginaal ka kõnealuse eksportiva tootja puhul ajutise määruse põhjendustes 142–144 sätestatud arvutusmeetodi kohaselt. (85) Kuna kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 145–148. 10.2. Tollimaksude vorm ja tase (86) Eespool nimetatut arvestades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks tuvastatud dumpingumarginaalide tasemel, kuna kõigi asjaomaste eksportivate tootjate puhul oli kahjumarginaal kõrgem kui dumpingumarginaal. (87) Eespool esitatu põhjal kehtestatakse järgmised dumpingu- ja kahjumarginaalid: Äriühingu/rühma nimi || Kahjumarginaal (%) || Dumpingumarginaal (%) || Ajutine tollimaks (%) || Kavandatav tollimaks (%) India || || || || Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL) || 38,9 || 22,8 || 22,8 || 22,8 Star Oxochem Pvt. Ltd || 32,3 || 31,5 || 43,6 || 31,5 Kõik teised äriühingud || 47,9 || 43,6 || 43,6 || 43,6 Hiina || || || || Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd and Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd || 53,3 || 37,7 || 37,7 || 37,7 Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd || 18,7 || 14,6 || 14,6 || 14,6 Kõik teised äriühingud || 63,5 || 52,2 || 52,2 || 52,2 (88) Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise käigus kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit Indiast ja Hiinast ning toodetud nimetatud äriühingute, seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär. (89) Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile[3] koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. (90) Kõiki isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiinast ja Indiast pärit oksaalhappe impordi suhtes. Nende järelduste lõpliku teatavakstegemise järel anti isikutele võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. (91) Huvitatud isikute esitatud märkused vaadati nõuetekohaselt läbi. Ükski märkustest ei muutnud uurimise järeldusi. (92) Dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohase jõustamise tagamiseks tuleb jääktollimaksu kohaldada nii koostööst keeldunud eksportijate kui ka nende äriühingute suhtes, kes uurimisperioodi jooksul ei eksportinud. Kui viimatinimetatud äriühingud täidavad algmääruse artikli 11 lõike 4 teises lõigus sätestatud nõuded, palutakse neil esitada nimetatud artikli kohane läbivaatamistaotlus, mille alusel nende olukorda võiks individuaalselt hinnata. 10.3. Ajutiste tollimaksude lõplik sissenõudmine (93) Arvestades tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset leitakse, et ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksumäära ulatuses. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest madalamad, tuleks vabastada ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõplike dumpinguvastaste tollimaksude määra. 11. KohustusED (94) Üks India eksportiv tootja ja kaks Hiina eksportivat tootjat pakkusid hinnakohustuse kooskõlas algmääruse artikli 8 lõikega 1. (95) Vaatlusaluse toote hinnad on näidanud viimaste aastate jooksul märkimisväärset kõikumist ja seepärast ei ole toode kindlaksmääratud hinnakohustuse jaoks sobiv. Probleemi lahenduseks pakkus India eksportiv tootja indekseerimisklauslit, kuid ei nimetanud miinimumhinda. Tuleb märkida, et hinnakõikumiste ja peamise tooraine hinna vahel ei leitud otsest seost, mistõttu indekseerimine ei ole asjakohane. Lisaks jättis kõnealuse äriühingu esitatud andmete korrektsus ja koostöövalmidus kogu uurimise vältel soovida. Seepärast ei olnud komisjon veendunud, et kõnealuse äriühingu võetud kohustust oleks võimalik tõhusalt kontrollida. (96) Pealegi tuvastati uurimisel, et Hiina eksportivate tootjate puhul on tegu vaatlusaluse toote mitme eri liigiga, mis on raskesti eristatavad ja mille hinnaerinevused on suured. Seega ei kõrvaldaks ühe Hiina eksportiva tootja ettepanek kehtestada kõigi tooteliikide jaoks ühtne miinimumhind dumpingu kahjustavat toimet. Mõlemad asjaomased Hiina eksportivad tootjad toodavad ka muid eri liiki keemiatooteid ja neil on võimalus müüa neid tooteid samadele tarbijatele Euroopa Liidus oma seotud kaubandusettevõtete kaudu. Tekiks ristkompenseerimise oht ja hinnakohustuse täitmist oleks äärmiselt raske kontrollida. Teiste Hiina eksportivate tootjate pakutud erinevad hinnad teeksid samuti kontrollimise raskesti teostatavaks, kuna tooteliike on keerukas eristada. Selle põhjal järeldati, et eksportijate pakutud kohustusi ei saa vastu võtta, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 1. Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks sellise oksaalhappe impordi suhtes, mis võib esineda kas dihüdraadi (mille CUSi number on 0028635-1 ja CASi number on 6153-56-6) või veevabas vormis (mille CUSi number on 0021238-4 ja CASi number 144-62-7) ning vesilahusena või mitte; aine klassifitseeritakse CN-koodi ex 2917 11 00 (TARICi kood 2917 11 00 91) alla ning pärineb Indiast ja Hiina Rahvavabariigist. 2. Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine: Riik || Äriühing || Dumpinguvastase tollimaksu määr % || TARIC-i lisakood India || Punjab Chemicals and Crop Protection Limited || 22,8 || B230 Star Oxochem Pvt. Ltd || 31,5 || B270 Kõik teised äriühingud || 43,6 || B999 Hiina || Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd. || 37,7 || B231 Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd || 14,6 || B232 Kõik teised äriühingud || 52,2 || B999 3. Käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud äriühingute puhul osutatud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse juhul, kui liikmesriigi tollile esitatakse kehtiv faktuurarve, mis vastab lisas sätestatud nõuetele. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära. 4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid. Artikkel 2 Komisjoni määruse (EL) nr 1043/2011 (millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Indiast ja Hiina Rahvavabariigist pärit oksaalhappe impordi suhtes) kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, tagastatakse. Artikkel 3 Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja LISA Artikli 1 lõikes 4 nimetatud faktuurarve peab sisaldama üksuse ametniku allkirjastatud deklaratsiooni järgmises formaadis. (1) Üksuse faktuurarve väljastanud töötaja nimi ja amet. (2) Järgmine avaldus: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdava oksaalhappe (kogus) on valmistanud (äriühingu nimi ja registreeritud asukoht) (TARICi lisakood) (asjaomane riik). Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.” Kuupäev ja allkiri [1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51. [2] ELT L 275, 20.10.2011, lk 1. [3] European Commission Directorate-General for Trade Directorate H, Office: N105 04/092 B - 1049 Brussels