Hindamisperioodil on digitaliseerimine ja täpsemalt koostalitlusvõime muutunud ühiskonna kõigil tasanditel veelgi olulisemaks. Seetõttu on see jätkuvalt Euroopa Komisjoni jaoks prioriteetne.

ISA2 programmi käsitleva otsusega käivitati 1. jaanuaril 2016 Euroopa haldusasutuste, ettevõtete ja kodanike jaoks viieaastane koostalitlusvõime alaste lahenduste ja ühiste raamistike programm (ISA2 programm). See on viies Euroopa Komisjoni programm, milles keskendutakse avaliku sektori koostalitusvõimelistele lahendustele. Euroopa koostalitlusvõime raamistikus ei ole koostalitlusvõimet määratlenud tehnilise küsimusena. Integreeritud avalike teenuste võimaldamisel on olulisemad õiguslikud, organisatsioonilised, semantilised ja tehnilised nõuded.

ISA2 programmi panus eesmärki „luua riiklikes, piirkondlikes ja kohalikes haldusasutustes tõhusam, lihtsam ja kasutusmugavam e-haldus“ on olnud vähem edukas (kokku keskmiselt 3,20 punkti viiest). Hindamine näitas, et teadmised ja lahenduste kasutamine piirkondlikul ja kohalikul tasandil on endiselt piiratud. Puudub ka strateegiline ja terviklik lähenemisviis.

·„töötada välja ELis koostalitlusvõime suhtes terviklik lähenemisviis, seda säilitada ja edendada“ (kokku keskmiselt 3,39 punkti viiest). ISA2 programmil on oluline roll koostalitlusvõime alase teadlikkuse suurendamisel, sest loodud on struktuurid ELi riikide koostööks (ISA2 komitee) ning toetatakse Euroopa koostalitlusvõime raamistiku rakendamise edendamist ja järelevalvet.

Üld- ja erieesmärkide arvestuses leidis enamiku vastajate ja dokumentide analüüsi järgi kinnitust, et järgmised eesmärgid on saavutatud mõningal määral või suurel määral:

Tuginedes 102 sidusrühmalt konsultatsioonide käigus kogutud andmetele, ulatuslikule dokumentide analüüsile ja eksperdihinnangutele kinnitati lõpphindamisel, et ISA2 programmiga on seatud eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Üldiselt leidsid ISA2 lahenduste kasutajad ja meetmete haldajad, kellega konsulteeriti ja kes tunnevad programmi paremini, et programmiga on selle eesmärkide saavutamisel tehtud märkimisväärseid edusamme. Kõigi konsulteeritud sidusrühmade hulgast andsid programmi eesmärkide saavutamisele üldiselt kõige vähem punkte vastajad piirkondlikest ja kohalikest riigiasutustest.

ISA2 otsuses on osutatud paljudele ELi tasandi sektoripõhistele ja valdkondadevahelistele koostalitlustegevustele. Programmi algusest peale on vastu võetud veel olulisi ELi algatusi:

ISA2 pakettide raames tehtud töö on edenenud ootuspäraselt nii kavandatud töö kui ka eelarve mõistes. Eri tulemusnäitajate rohkuse tõttu oli keeruline teha järeldusi programmi üldise kulutõhususe kohta. Nende pakettide puhul, millega oli võimalik kohaldada kulutõhususanalüüsi võtteid, on kulud lõppkasutaja kohta (nt ettevõtjad, kodanikud) hinnanguliselt väikesed. Seega ületab saadav kasu väljatöötatud lahenduste lõplike kasusaajate kulusid. Siiski on oht, et kui ei võeta sobivaid kestlikkust edendavaid meetmed, jääb kasu oodatust väiksemaks.

ISA2 meetmete märkimisväärne koostoime ja piiratud kattumine annavad tunnistust programmi sisemisest sidususest. Ent koostoimet suurendaks see, kui esmatähtsana käsitada väiksemat meetmekogumit. ISA2 sisaldas tihedat koostööd paljude muude asjakohaste ELi programmide, poliitikastrateegiate ja algatustega. Seda saaks aga teha süstemaatilisemalt.

4.2.Kas ISA2 programm tegi kodanike ja ettevõtjate elu kergemaks?

ISA2 programmi eesmärk oli kodanike ja ettevõtjate elu kergemaks teha, aidates ELi haldusasutustel vähendada halduskoormust ja pakkuda kasutajasõbralikke avalikke teenuseid, eriti suhtlemisel teiste ELi riikide haldusasutustega. Komisjon ja Euroopa Parlament on tunnistanud, et halduskoormus on suur eelkõige väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel . Lõppkasutajatele, kodanikele ja ettevõtjatele peaks kasulikud olema haldusasutuste ühised, korduvkasutatavad ja koostalitlusvõimelised klienditeenused, mis saavad võimalikuks tänu nimetatud asutuste asjaajamise ja dokumendihaldusega seotud tööprotsesside paremale integreerimisele ja andmevahetusele.

ISA2 on aidanud kaasa ELi tasandi koordineerimisele, mis on vajalik Euroopa haldusasutuste üldise koostalitlusvõime parandamiseks, sealhulgas kliendi- ja tugiteenuste lahenduste osas. Enamik vastajaid kinnitas, et riiklikest või piirkondlikest algatustest üksi oleks enamiku eesmärkide saavutamisel olnud vähe abi. Lahenduste kasutajad, riiklikud ja piirkondlikud haldusasutused ning programmi juhtimise eest vastutavad sidusrühmad, kellega konsulteeriti, ise leiavad, et avaliku halduse ja teenuste koostalitlusvõimega seotud probleemide lahendamiseks sobib ELi tasandi lähenemisviis seega paremini. ISA2 peaks oma eesmärgid saavutama väiksemate kuludega kui võrreldavad riiklikud või kohalikud ja piirkondlikud algatused. Konkreetsest sidusrühmast olenemata on enamiku vastajate arvates aga piiriülese suhtluse kulude ja halduskoormuse vähendamisega seotud eesmärgid saavutatud vaid piiratud ulatuses.

Lahenduste vastavust kasutajate vajadustele tuleb veel parandada. Neid vajadusi ja probleeme saab eeldatavasti paremini lahendada ISA2 lahenduste ulatuslikuma kasutuselevõtuga Euroopa haldusasutustes.

Kokkuvõtteks võib öelda, et programm on oma tehnilise laadi tõttu kodanike ja ettevõtete elu tajutavalt kergemaks teinud ainult väga piiratud ulatuses. Sellest hoolimata on sellel olnud ELi lisaväärtus. Hinnangus leiti, et saadav kasu võiks kujuneda kestlikuks, kui mõningaid lahendusi arendataks edasi avatud lähtekoodiga kogukondades või julgustataks ettevõtjaid teenuseid välja töötama Euroopa Liidu tarkvara vaba kasutuse litsentsi alusel ISA2 lahendusi kasutades.

4.3.Kas ISA2 programm ja selle eesmärgid on endiselt asjakohased?

Algsed vajadused ja probleemid, mida oli kavas programmiga lahendada, on endiselt väga asjakohased. COVID-19 pandeemia on näidanud nii programmi kui ka üldisemalt koostalitlusvõime algatuste asjakohasust. Pandeemiaga on muutnud pakilisemaks ka olemasolevad vajadused, sealhulgas vajadus koordineerida digilahenduste rakendamist ELi tasandil.

Sidusrühmad kurdavad, et terviklikku lähenemisviisi koostalitlusvõime suhtes küll edendatakse, kuid see ei ole tagatud, eriti mis puudutab ELi poliitika elluviimiseks pakutavate lahenduste koostalitlusvõimet.

5.Järeldused ja saadud õppetunnid

Hindamise kohaselt võib ISA2 programmi tulemuslikkusega üldiselt rahul olla. Avaliku sektori koostalitlusvõime on nüüd olulisem kui kunagi varem, et luua kodanikele ja ettevõtjatele lisaväärtust. Programmi rakendati peamiselt mittesiduvas poliitikaraamistikus, mis areneb enneolematu kiirusega (punkt 3.3 ). Eelseisvaid märkimisväärseid investeeringuid avaliku sektori digitaliseerimisse (punkt 3.4 ) silmas pidades on vaja võtta ISA2 programmist saadud õppetunde igati arvesse ja tugineda selle programmiga saavutatule.

Nimetatud õppetunnid on olulised digitaalse Euroopa programmi raames tegevuse jätkamise ja tulevase koostalitlusvõime poliitika jaoks. Me ei tohi siiski unustada, et vaja on üldist lähenemisviisi ELi avaliku sektori koostalitlusvõime suhtes, mis hõlmaks kõiki poliitikavaldkondi ja programme.

5.1.Koostalitlusvõime tähtsus ELi poliitika elluviimisel

ISA2 meetmed on aidanud ELi poliitikat paljudes valdkondades edukalt ellu viia. Järjest enamate valdkondade poliitikal on märkimisväärne mõju ELi avaliku sektori digitaristule. Sektoripõhiste ettepanekute koordineerimine ühes koostalitlusvõime parema juhtimisega on otsustav, et tagada sujuv elluviimine ja Euroopa koostalitlusvõimelised digitaalsed avalikud teenused. Isegi kui keskseid lahendusi ei pakuta, on ELi liikmesriigid palunud suuremat koordineerimist ja parimate tavade vahetamist ELi poliitika digitaalseks elluviimiseks. COVID-19ga seotud koostalitlusvõime alased lahendused on näidanud, et üha enam küsitakse ELilt koostalitlusvõimelisi lahendusi, mida riigid saaksid korduvkasutada või millega ühenduda.

Mõju ei piirdu ELi liikmesriikide tasandiga. Paljudes riikides kannavad digitaalsete avalike teenuste osutamise eest piirkondlikud ja kohalikud haldusasutused vähemalt ühist vastutust. See tähendab, et nad saaksid kasu asjakohasest ELi poliitikast, millega kaasnevad vaikimisi koostalitlusvõimelised rakenduslahendused.

5.2.ELi avaliku sektori koostalitlusvõime – üleminek sidusalt lähenemisviisilt strateegilisele

Hindamine näitab, et programm võiks Euroopa koostalitlusvõime raamistiku rakendamisega seotud meetmete kaudu aidata arendada, säilitada ja edendada sidusat lähenemisviisi ELi avaliku sektori digipöörde ja koostalitlusvõime suhtes.

Lisaks üldisele poliitilisele kontekstile (punkt 3.2 ) võttis komisjon hiljuti vastu teatise „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil“ . Selles dokumendis rõhutatakse vajadust „tagada koostalitlusvõime kõigil valitsustasanditel ja avalike teenuste vahel“. Berliini deklaratsioonis rõhutasid e-valitsuse poliitika eest vastutavad ELi liikmesriikide ministrid koostalitlusvõime tähtsust ka digitaalse suveräänsuse jaoks ja väärtuspõhise digitaliseerimise eeltingimusena.

Tulevikus tuleks lahendamata küsimustega tegelemiseks hoolikalt hinnata erinevaid võimalusi, võttes arvesse järgmisi sidusrühmade nimetatud vajadusi: