Tervikliku Aafrika strateegia suunas

Aafrika on Euroopa lähim naaber. Aafrikal ja Euroopa Liidul (EL) on laiad ja tugevad sidemed, mis põhinevad ajalool, geograafilisel lähedusel ja ühistel huvidel. 2020. aastal toimub Aafrika Liidu ja ELi 6. tippkohtumine ning viiakse lõpule ELi ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma vahelise uue partnerluslepingu üle peetavad läbirääkimised – seega on tegemist pöördelise aastaga meie püüetes saavutada Aafrikaga veelgi tugevamad partnerlussuhted. Majanduslikud, poliitilised, sotsiaalsed, tehnoloogilised, demograafilised, kliima- ja keskkonnamuutused toovad Aafrikasse uusi perspektiive ja väljakutseid. Peame tegema koostööd oma naabermaailmajao Aafrikaga, et tegeleda üheskoos 21. sajandi küsimustega ning töötada ühiste huvide ja tuleviku nimel.

Mitmekesine Aafrika on koduks rohkem kui miljardile inimesele. See on koduks ka maailma noorimale ja kõige kiiremini kasvavale keskklassile. Aafrika noortel on potentsiaali muuta oma maailmajao poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid väljavaateid. See eeldab aga inimväärseid töökohti, kohta ühiskonnas, juurdepääsu sotsiaalteenustele, energiale ja taristule ning aktiivset rolli oma riigi tuleviku kujundamisel. Eelkõige on Aafrika naised kestliku majanduskasvu, arengu ja rahu peamised edasiviijad. Nende püüdluste toetamine on Aafrika tuleviku seisukohast ülioluline.

Aafrika majanduskasv on püsiv. 2018. aastal oli kuus maailma kümnest kõige kiiremini kasvavast majandusest Aafrikas. Kolmkümmend Aafrika riiki on keskmise või suure sissetulekuga riigid. Aafrika majanduskasv võib kiireneda ning edendada laiemat sotsiaalset arengut ja inimarengut tänu uutele võimalustele, mis luuakse digiülemineku, demograafilise dividendi, vähekuluka taastuvenergia, rohelisele majandusele ülemineku ning vähese CO2-heite, sinise ja ringmajandusega. See kajastab visiooni, mis ilmneb Aafrika juhtide pöördelistes algatustes. Nende hulgas on Aafrika Liidu tegevuskava aastani 2063, Aafrika mandri vabakaubanduspiirkond, Aafrika viisavaba piirkond, Aafrika ühtne digitaalne turg ja Aafrika õhutranspordi ühtne turg.

Samal ajal on veel mitmeid lahendamist vajavaid probleeme. 36 maailma kõige haavatavamat riiki asub Aafrikas ja konfliktid nõrgestavad neid veelgi. Aafrikas elab 390 miljonit inimest allpool vaesuspiiri. Majanduskasv ei ole alati olnud kaasav, seda eelkõige valitsemisprobleemide tõttu. Nagu ülejäänud maailma, mõjutavad ka seda maailmajagu kliimamuutuste, keskkonna halvenemise ja reostuse tagajärjed. EL ja Aafrika saavad koos haarata kinni võimalustest tegeleda nende probleemidega ja töötada välja meetmed, millega tagada stabiilsus, rahu, julgeolek, inimõigused, demokraatia, sooline võrdõiguslikkus, kestlikud elatusvahendid, elujõulistel ökosüsteemidel põhinev kestlik majanduskasv, sotsiaalne ühtekuuluvus ja hea valitsemistava.

Mõlema osapoole huvides peaks meie partnerlus põhinema selgel arusaamal meie isiklikest ja vastastikustest huvidest ja kohustustest ning selles tuleks võtta arvesse meie suhete ulatust ja küpsust. Need huvid on järgmised: keskkonnasäästliku kasvumudeli väljatöötamine; ettevõtluskeskkonna ja investeerimiskliima parandamine; hariduse, teadustegevuse ja innovatsiooni edendamine, inimväärsete töökohtade ja lisaväärtuse loomine kestlike investeeringute kaudu; piirkondlikust majandusintegratsioonist ja kaubandusest saadava kasu maksimeerimine; toiduga kindlustatuse ja maaelu arengu tagamine; kliimamuutuste vastu võitlemine; säästva energia kättesaadavuse tagamine ning bioloogilise mitmekesisuse ja loodusvarade kaitsmine; rahu ja turvalisuse edendamine; hästi juhitud rände ja liikuvuse tagamine; koostöö tegemine üleilmsel tasandil mitmepoolse, reeglitel põhineva korra tugevdamiseks ning universaalsete väärtuste, inimõiguste, demokraatia, õigusriigi ja soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks.

Positiivne areng ühes neist valdkondadest sõltub edusammudest teistes valdkondades. Edusammud on võimalikud ainult siis, kui tehakse koostööd ühiste üleilmsete kohustuste alusel. Nendeks on näiteks kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, Pariisi kliimakokkulepe ja tegevuskava aastani 2063.

Aafrikas peituv potentsiaal äratab paljude maailmaareenil tegutsejate seas üha suuremat huvi. See on positiivne areng, kuna annab Aafrikale rohkem võimalusi ja loob ruumi sünergiaks. See tähendab ka seda, et Euroopal tuleb ühtselt koos ELi ja tema liikmesriikidega kohandada Aafrikaga suhtlemise viisi, tagada, et tema roll on kooskõlas meie vastastikuste huvidega, ja omistama suuremat tähtsust väärtustele, põhimõtetele ja headele reguleerimistavadele. EL ja tema liikmesriigid on Aafrika suurimad partnerid kõigis valdkondades, olgu siis tegemist investeeringute, kaubanduse, ametliku arenguabi või julgeolekuga. See usaldusväärne, pikaajaline ja mitmetahuline partnerlus tuleks nüüd muuta tugevaks poliitiliseks liiduks. Tugevamad poliitilised, majanduslikud ja kultuurilised sidemed Euroopa ja Aafrika vahel on üliolulised sellises multipolaarses maailmas, kus ühine tegutsemine on hädavajalik. Meie ühise tegevuse keskmes on tõhustatud koostöö üleilmsetes ja mitmepoolsetes küsimustes.

ELi ja Aafrika strateegilise liidu tugevdamiseks teevad Euroopa Komisjon ja liidu kõrge esindaja ettepaneku alustada Aafrika partneritega arutelusid, et eelseisval ELi ja Aafrika Liidu tippkohtumisel määrata koos kindlaks uus terviklik ELi Aafrika-strateegia, mis võiks põhineda viiel partnerlusel:

1.partnerlus rohemajandusele ülemineku ja energia kättesaadavuse valdkonnas;

2.partnerlus digiülemineku valdkonnas;

3.partnerlus kestliku majanduskasvu ja töökohtade valdkonnas;

4.partnerlus rahu ja valitsemise valdkonnas; and

5.partnerlus rände ja liikuvuse valdkonnas.

Uus strateegia ja kõnealused partnerlused on kooskõlas ELi ja Aafrika Liidu 2017. aastal Abidjani tippkohtumisel seatud ühiste prioriteetidega. See põhineb eelkõige viljakatel aruteludel, mis toimusid Euroopa Komisjoni ja Aafrika Liidu Komisjoni vahel 27. veebruaril 2020 Addis Abebas, ja selles kajastuvad ELi ettepanekud käimasolevateks läbirääkimisteks Aafrika partneritega, et määrata kindlaks ühine partnerluskava oktoobris 2020 peetaval ELi ja Aafrika Liidutippkohtumisel. ELi ja Aafrika vaheline koostöö jätkub kahepoolsel, piirkondlikul ja maailmajao tasandil.

I.Partnerid rohemajandusele ülemineku ja energia kättesaadavuse valdkonnas

Võitlus kliimamuutuste ja keskkonnaseisundi halvenemise vastu on selle põlvkonna kõige olulisem ülesanne. Sellest tulenevalt on Euroopa ja Aafrika liitlased säästva energia, transpordilahenduste, põllumajanduse, ring- ja sinise majanduse arendamisel, kuna nende abil saab toetada Aafrika majanduskasvu. Kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks peavad nii EL kui ka Aafrika vastavalt Pariisi kokkuleppele valima vähese CO2-heitega, ressursitõhusa ja kliimamuutustele vastupanuvõimelise tuleviku. Aafrika riigid on kliimamuutuste suhtes eriti haavatavad, kuna need võivad ohustada kestliku arengu valdkonnas tehtavaid edusamme.

Peame püüdlema heas seisundis ökosüsteemide poole, piirama ja peatama üleilmse soojenemise, vähendama haavatavust ja parandama inimeste ja ökosüsteemide kohanemisvõimalusi. See eeldab tõhusamaid meetmeid kliimamuutuste leevendamiseks ja nendega toimetulekuks ning asjakohaste kohanemismeetmete võtmist sotsiaalselt kestlikul viisil.

Innovatsioonil on rohelisele majandusele üleminekul keskne koht. Investeeringud tuleks seepärast suunata Aafrika teadussuutlikkuse tugevdamisele nii, tehnoloogiat on võimalik kohandada kohalikele vajadustele ja selle kättesaadavust parandada. See võimaldab Aafrika riikidel liikuda vähese CO2-heitega ja kliimamuutustele vastupanuvõimelise rohelise majanduskasvu poole, kus ei kasutata ebatõhusaid tehnoloogiaid ega investeerita söepõhisesse elektritootmisesse, vaid kasutatakse uusi taastuvaid energiaallikaid ja vesiniku tootmist. Samuti peaks kaubandus hõlbustama uuenduslike ja kestlike ärimudelite kasutuselevõttu ning mängima juhtrolli kliimaneutraalse tuleviku kujundamisel.