ET Euroopa Liidu Teataja C 101/7

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2014/C 101/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) Nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

„ΣΤΑΦΙΔΑ ΣΟΥΛΤΑΝΙΝΑ ΚΡΗΤΗΣ” (STAFIDA SOULTANINA KRITIS)

EÜ nr: GR-PGI-0005-01058-16.11.2012

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus

„Σταφίδα Σουλτανίνα Κρήτης” (Stafida Soultanina Kritis)

2. Liikmesriik või kolmas riik

Kreeka

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Selle toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Nimetusega „Stafida Soultanina Kritis” tähistatakse kuivatatud viinamarju, mis on saadud ainult hariliku viinapuu (Vitis vinifera L.) marjadest (sultaanarosinad).

Tootel on järgmised omadused:

— värvus kuldsest pruunini, magus maitse ning pehme, kuid tihe tekstuur;

— suhkrusisaldus: vähemalt 75 %;

— suurim niiskusesisaldus: 16 %.

Toote „Stafida Soultanina Kritis” kvaliteediklassid on järgmised.

— nr 0: sorditud sultaanarosinad, suuremad, ligikaudu 170 marja 100 g kohta (± 5 %), viljavarrega marjad – kuni 2 %, lahtised viljavarred – kuni üks vars 12,5 kg marjakasti kohta, viljadesse tunginud viljavarred – kuni kaks vart 14 kg marjakasti kohta, ühtlane värv kuldsest merevaigukollaseni, kõrge puhtuseaste, sobivad kohe tarbimiseks;

— nr 1: sorditud sultaanarosinad, suuremad, ligikaudu 200 marja 100 g kohta (± 5 %), viljavarrega marjad – kuni 2 %, lahtised viljavarred – kuni üks vars 12,5 kg marjakasti kohta, viljadesse tunginud viljavarred – kuni kaks vart 12,5 kg marjakasti kohta, ühtlane värv kuldsest merevaigukollaseni, kõrge puhtuseaste, sobivad kohe tarbimiseks;

— nr 2: klassikalised sultaanarosinad, ligikaudu 250 marja 100 g kohta (± 5 %), viljavarrega marjad – kuni 4 %, lahtised viljavarred – kuni kaks vart 12,5 kg marjakasti kohta, viljadesse tunginud viljavarred – kuni kaks vart 12,5 kg marjakasti kohta, ühtlane värv merevaigukollasest kastanpruunini, sobivad kohe tarbimiseks või toiduainetööstuses kasutamiseks;

— nr 4: klassikalised sultaanarosinad, ligikaudu 290 marja 100 g kohta (± 5 %), viljavarrega marjad – kuni 4 %, lahtised viljavarred – kuni kaks vart 12,5 kg marjakasti kohta, viljadesse tunginud viljavarred – kuni neli vart 12,5 kg marjakasti kohta, ühtlane värv kastanpruunist pruunini, sobivad kohe tarbimiseks või toiduainetööstuses kasutamiseks.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Kreetal kasvatatud hariliku viinapuuliigi (Vitis vinifera L.) sordi ’Sultanina’ viinamarjad, mis on korjatud ajavahemikul augusti keskpaigast septembri keskpaigani. Viinamarjad peavad olema korjatud Kreetal, kuna rohke päikesepaistega sooja ja kuiva kliima tõttu on marjad ja seega ka sultaanarosinad suure suhkrusisaldusega, ning ka seepärast, et vilju tuleb vahetult pärast korjet kuivatada, et vältida kahjustusi, mis võivad tekkida marjade kobarast eemaldamisel.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

–

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Viinamarju kasvatatakse ja töödeldakse (sultaanarosinate tootmine) määratletud geograafilises piirkonnas. Tooraine (viinamarjade) kahjustamise vältimiseks peab töötlemine algama vahetult pärast korjet – seega määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

–

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta

–

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toodet toodetakse ainult Kreetal.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Kreeta asub Euroopa kõige lõunapoolsemas osas. Saare geograafiline asukoht, kliima ning mulla morfoloogia ja kvaliteet on peamised aspektid, mis on kaasa aidanud Kreeta viinamarjakasvatuse arengule. Geograafilise piirkonnale omased tunnused on järgmised.

— Kreeta saare mullad on rikkad kaltsiumkarbonaadi poolest.

— Viinapuude õitsemise ajal on keskmine temperatuur 20–21 °C ja võib tõusta temperatuurini 25 °C, marjade arenemise jooksul on keskmine temperatuur 24–29 °C ja võib tõusta temperatuurini 34 °C.

— Suhtelise õhuniiskuse tase on madal, vahemikus 50–73 %.

— 90 % sademetest koondub ajavahemikule oktoobrist aprillini. Ligikaudu 5–6 kuud kestva perioodi jooksul on sademeid vähesel määral.

— Päeva jooksul on keskmiselt 7,5 tundi päikesepaistet. Päikeserohkeimad kuud on juuni, juuli ja august.

Lõpptoote iseloomuliku värvuse kujunemisel on ka inimfaktoril oluline osa: sultaanarosinate tootmisel kastetakse viinamarjad enne kuivatamist leeliselahusesse.

5.2. Toote eripära

Toote „Stafida Soultanina Kritis” iseloomulikud tunnused on kuldsest pruunini varieeruv värvus, suur suhkrusisaldus ja väike niiskusesisaldus. Väikseim suhkrusisaldus on 75 % ja suurim niiskusesisaldus on 16 %.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Toode „Stafida Soultanina Kritis” on eristatav tänu iseloomulikele omadustele, mis on tingitud Kreetal valitsevatest mulla- ja kliimatingimustest. Kaitstud geograafilise tähise registreerimise taotlus põhineb toote kvaliteedil (magusus, niiskustase).

Kreetal valitsevate lubjarikaste muldade tõttu saavad taimed hästi kasvada, saak valmib vara ning on võimalik toota kvaliteetseid vilju, mis sisaldavad rohkem suhkrut. Sademete väike hulk ja rohke päikesepaiste viinamarjade valmimise ajal juulis-augustis mõjuvad soodsalt suhkru moodustumisele marjades. Selle perioodi vihmasadude tagajärjel väheneb marjade suhkrusisaldus, mis omakorda mõjub negatiivselt kvaliteedile.

Viinamarjade kuldsest pruunini varieeruv värvus on tingitud valge viljalihaga sordist ’Sultanina’ ning toote „Stafida Soultanina Kritis” tootmise ajal valitsevast soojast ja kuivast ilmast ning rohkest päikesepaistest. Marjade tumedaks muutumise põhjuseks on ensüümid, mille aktiivsus väheneb suhkrusisalduse suurenedes. Soojade ja kuivade ilmastikutingimuste ning enne kuivatamist viinamarjade leeliselahusesse kastmise tõttu kaotavad marjad kiiresti vett. Sellega katkestatakse toote värvuse tumedamaks muutumine ning sultaanarosinad omandavad oma iseloomuliku värvuse.

Suvekuude suhtelise niiskuse madala taseme (mis keskmiselt ei ületa 65 %) tõttu ei teki viinamarjadel seenhaigusi ning seetõttu on lõpptoode vaba ohratoksiinist ja muudest mükotoksiinidest. Hea saagi tagatiseks on ka soodsad niiskustingimused, eelkõige õitsemisperioodil (60–70 %).

Selle konkreetse sordi majanduslik tähtsus suurenes Kreetal pärast 1922. aastat, kui Väike-Aasiast saabusid põgenikud, kel olid kogemused viinamarjakasvatuse alal. Järk-järgult asendas sort ’Sultanina ’ sordi ’Tahta ’, mida senini Kreetal oli rosinate tootmiseks kasvatatud. Üsna pea pärast põgenike saabumist ja sordi ’Sultanina’ kasvatamisega alustamist algas ka sultaanarosinate tootmine. Ajaloodokumendid tõendavad, et alates sõdadevahelisest ajast on toode „Stafida Soultanina Kritis” olnud Kreeta kvaliteettoode, millele Thessaloniki 12. ja 16. rahvusvahelisel kaubandusmessil (vastavalt 1937. ja 1951. aastal) anti kaks kvaliteediauhinda, mis annavad tunnistust toote ainulaadsest kvaliteedist ja mainest. Viinamarjakasvatuse laialdase leviku tõttu asutati 1941. aastal sultaanarosinate tootmise kooperatiivide assotsiatsioon Κοινοπραξίας Συνεταιριστικών Οργανώσεων Σουλτανίνας. Kokkuvõttes on sordi ’Sultanina’ kasvatamise kiire leviku põhjused järgmised: vastuvõetavad hinnad enne ja pärast teist maailmasõda, viinamarjakasvatuse jaoks sobivad suurepärased mulla- ja kliimatingimused, toote hea kvaliteet ning asjaolu, et 1960. aastatel toetati hinnapoliitikat riiklikult.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/prodiagrafes_stafidaskritis151013.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) Vt joonealune märkus 2.