ET Euroopa Liidu Teataja C 22/48

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

2010/C 22/11

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„CAPPERO DI PANTELLERIA”

EÜ nr: IT-PGI-0317-0307-29.05.2007

KGT (X) KPN ( )

1. Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

—  Toote nimetus — Toote kirjeldus —  Geograafiline piirkond —  Päritolutõend — Tootmismeetod —  Seos piirkonnaga –  Märgistus — Riiklikud nõuded —  Muu (täpsustada)

2. Muudatus(t)e liik:

—  Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine — Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet —  Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) —  Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste kehtestatud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3. Muudatus(ed):

3.1. Kirjeldus:

Võimalus kasutada muid sorte kuni 10 % ulatuses on kõrvaldatud, et edaspidi veelgi tugevdada seost toote ja selle päritolupiirkonna vahel.

Toote peamisi omadusi iseloomustavad arvud on asendatud vahemikega, mis kajastavad täpsemini kohalikke tootmistingimusi.

3.2. Tootmismeetod

Istutustiheduse punkti on muudetud, kuna asjaomast vahemaad oli kontrolliasutusel raske kontrollida ning vastav punkt oli seega ülearune.

Maksimaalset tihedust hektari kohta on suurendatud 1 500 taimelt 2 000 taimele ning selle tagajärjel on suurendatud ka maksimaalset saagikust hektari kohta 2 250 kg-lt 3 000 kg-le.

Koristusperioodi ja tootmisel kasutatud soola hulka on täpsustatud, et muuta toote spetsifikatsioon veelgi täpsemaks ja kontroll tõhusamaks.

3.3. Riiklikud nõuded:

Sätted, millega volitati Sitsiilia maakondlikke ametiasutusi täitma ülesandeid, mis kuuluvad pigem volitatud kontrolliasutuse pädevusse, on tühistatud.

Pädeva kontrolliasutuse teostatavate kontrollimiste kord on kooskõlastatud määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklitega 10 ja 11.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„CAPPERO DI PANTELLERIA”

EÜ nr: IT-PGI-0317-0307-29.05.2007

KGT (X) KPN ( )

1. Nimetus:

„Cappero di Pantelleria”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Itaalia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik (III lisa alusel):

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab;

Tarbimiseks ringlusse lubamisel on toode „Cappero di Pantelleria” ümara või peaaegu ümara kujuga, harva pikergune või kooniline, värvuselt rohelisest kuni sinepikarvaliseni. Lõhn on tugev ja meeldiv, ilma hallitus- või muude kõrvallõhnadeta. Tootel on meresoolaga valmistatud Pantelleria kapparitele iseloomulik aromaatne soolakas maitse. „Cappero di Pantelleria” tootmiseks kasutatavad kapparid peavad pärinema torkava kappari (Capparis spinosa L.) liiki kuuluva sordi „Inermis”, kultivarilt „Nocellara”. Muud tunnused on järgmised:

— niiskusesisaldus: 50–70 %;

— suurus: 4–5 mm;

— meresoola osakaal pakendis: mitte üle 25 % kapparite kaalust.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

„Cappero di Pantelleria” kasvatamise ja töötlemise kõik etapid külvamisest saagikoristuse ja sellele järgneva soolamiseni peavad eranditult kõik aset leidma Pantelleria saarel vastavalt kohalikele tootmismeetoditele. Saak tuleb koristada käsitsi järk-järgult, jättes piisavalt valmimata pungad taime peale alles. Kapparid tuleb kuivsoolata, kasutades üksnes meresoola.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

Kaitstud geograafilise tähisega hõlmatud nimetuses „Cappero di Pantelleria” peavad sõnad „Cappero di Pantelleria” ja „Indicazione geografica protetta” (kaitstud geograafiline tähis) olema trükitud samas suuruses ja sama värvi tähtedega.

Märgisel peab olema ka pakkija nimi, pakkiva ettevõtte nimi ja aadress, Pantelleria saarel toodet valmistava ettevõtte nimi, tootepartii ja algne netokaal. Lisateave, mis ei ole ülistava iseloomuga ega eksita tarbijat toote iseloomu või omaduste suhtes, võib olla muul nähtaval kohal.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Toote „Cappero di Pantelleria” tootmispiirkond on terve Pantelleria saar Trapani provintsis.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Pantelleria saar on vulkaanilise päritoluga ja väheste sademete tõttu äärmiselt kuiva kliimaga, seepärast on see ideaalne piirkond kapparite kasvatamiseks.

5.2. Toote eripära:

Kõnealune toode on saanud sajandite jooksul laialt tuntuks oma lõhna ja maitse poolest. Sellest tuleneb vajadus kaitsta toodet teiste sarnaste toodete eest, mida kasvatatakse Vahemere piirkonnas, kuid millel ei ole kõnealuse toote erilisi omadusi.

Kapparitega seotud piirkonna ulatus, taimede eriline hooldamine kasvatamise ajal ning tõhusa töötlemis- ja turustamisstruktuuri loomine on teinud kapparitaimest sellel saarel erilise kultuuri, mis on oluliseks sissetulekuallikaks.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Esimene konkreetne ajalooline kontrollitud tõend Pantelleria kapparite kohta leidub professor P. Calcara essees „Breve cenno sulla geognosia ed agricultura dell'isola di Pantelleria” („Lühike aruanne Pantelleria saare maateadusest ja põllumajandusest”).

Essees rõhutatakse kapparite majanduslik-kaubanduslikku väärtust tolleaegsete Pantelleria elanike jaoks: „Kapparid kasvavad looduslikult piki lõunarannikut ja saare kuivadel kaljudel ning vaesed koguvad juulis ja augustis enne taime õitsemist pungi ja müüvad need edasi sellele elanike klassile, kes panevad kapparid suuruse järgi sorteerituna soolvette või äädikasse ja viivad seejärel turule.”

Kapparite majanduslikku tähtsust Pantelleria elanike jaoks kinnitavad ka muud usaldusväärsed ajalooallikad, nagu Saksa entsüklopeedia „Brockhaus” artikkel „Pantelleria” ja Pietro Brignone Boccanera 1908. aastal Partannas avaldatud teos „Cenni Storici su Pantelleria” („Ajalooline ülevaade Pantelleriast”), milles väidetakse, et alates 19. sajandi teisest poolest „… kasvatati saarel kappareid ja nende kogutoodang saarel ulatus 60 000 kilogrammini aastas”.

Sellest piisab, et näidata kapparite suurenevat tähtsust saare majandusele, isegi kui see jäi teisele kohale pärast viinamarjakasvatust, eriti „zibibbo” viinamarjade kasvatamist. Lähimas minevikus, alates 1960. aastatest, ületas kapparite kasvatamine viinamarjakasvatuse nii tähtsuselt kui ka kapparite alla jääva ala suuruselt. Kapparitoodang on jätkuvalt suurenenud, ulatudes 1983. aastal ligikaudu 1 200 tonnini.

vide spetsifikaadi avaldamisele:

Ministeerium algatas riikliku vastuväitemenetluse, avaldades kaitstud geograafilise tähise „Cappero di Pantelleria” spetsifikaadi muutmise ettepaneku ametlikus teatajas Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana.

Toote spetsifikaadi terviktekst on kättesaadav järgmisel veebilehel:

http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

või

minnes otse ministeeriumi kodulehele (http://www.politicheagricole.it) ja klõpsates pealkirjal „Prodotti di Qualità” (ekraani vasakus ääres) ja lõpuks pealkirjal „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006] (Reg CE 510/2006)”.