NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT (EÜ) nr 30/2008,

9. detsember 2008,

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu … direktiiv 2008/…/EÜ lipuriigi nõuete täitmise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 330 E/03)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) sätete ja selliste konventsioonide sätete, mille hoiulevõtja on IMO (edaspidi „IMO konventsioonid”), kohaselt vastutavad nende õigusaktide osalisriigid õigusnormide avaldamise ja kõikvõimalike muude meetmete võtmise eest, mis võivad olla vajalikud nimetatud õigusaktide täielikuks ja igakülgseks jõustamiseks, tagamaks, et inimelude ohutust merel ja merekeskkonna kaitset silmas pidades oleksid laevad oma ettenähtud tegevuseks kõlblikud ning et nende meeskonna moodustaks asjatundlik laevapersonal.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Sisu

1. Käesoleva direktiivi eesmärk on:

2. Käesolev direktiiv ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2099/2002 (millega asutatakse laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS)) (5) artikli 2 lõikes 2 loetletud ühenduse transpordialaste õigusaktide ega nõukogu 21. juuni 1999. aasta direktiivi 1999/63/EÜ (milles käsitletakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (FST) sõlmitud kokkulepet meremeeste tööaja korralduse kohta) (6) kohaldamist.

Artikkel 2

Reguleerimisala

Käesolevat direktiivi kohaldatakse nende liikmesriikide administratsioonide suhtes, kelle lipu all laev sõidab.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

Artikkel 4

Tingimused laeva kasutamise lubamiseks laevale liikmesriigi lipu all sõitmise õiguse andmisel

1. Enne loa andmist sellise laeva kasutamiseks, millele on antud õigus sõita liikmesriigi lipu all, võtab asjaomane liikmesriik meetmed, mida ta peab vajalikuks, et tagada kõnealuse laeva vastavus kohaldatavatele rahvusvahelistele õigusnormidele. Eelkõige kontrollib liikmesriik kõiki mõistlikke võimalusi kasutades laeva ohutusega seonduvaid andmeid. Vajaduse korral konsulteerib ta eelmise lipuriigiga, et saada teada, kas eksisteerib viimase poolt kindlaks tehtud puudusi, mida ei ole veel likvideeritud, või ohutusküsimusi, mida ei ole veel lahendatud.

2. Kui teine lipuriik küsib teavet varem liikmesriigi lipu all sõitnud laeva kohta, esitab asjaomane liikmesriik teavet küsivale lipuriigile viivitamata kõik üksikasjad likvideerimata puuduste kohta ning mis tahes muu asjakohase ohutusega seotud teabe.

Artikkel 5

Liikmesriigi lipu all sõitva laeva kinnipidamine

Kui liikmesriigi administratsiooni teavitatakse sellest, et sadamariik on asjaomase liikmesriigi lipu all sõitva laeva kinni pidanud, teostab ta enda poolt selleks ette nähtud menetluste kohaselt järelevalvet kõnealuse laeva vastavusse viimise üle asjakohaste IMO konventsioonidega.

Artikkel 6

Kaasnevad meetmed

Liikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvate laevade kohta oleks käesoleva direktiivi kohaldamiseks kergesti kättesaadav vähemalt järgmine teave:

Artikkel 7

Lipuriigi auditeerimise kord

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et lasta vähemalt kord iga seitsme aasta järel viia läbi oma administratsiooni IMO audit tingimusel, et asjaomase liikmesriigi õigeaegsele taotlusele vastab IMO positiivselt, ning avaldavad auditi tulemuse vastavalt asjakohastele konfidentsiaalsust käsitlevatele siseriiklikele õigusaktidele.

Käesolev artikkel kaotab kehtivuse hiljemalt … (8) või varasemal kuupäeval, mille kehtestab komisjon vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud regulatiivmenetlusele pärast seda, kui on jõustunud IMO liikmesriikide kohustuslik auditeerimissüsteem.

Artikkel 8

Kvaliteedijuhtimise süsteem ja sisehinnang

1. Hiljemalt … (9) töötab iga liikmesriik oma administratsiooni jaoks välja lipuriigi operatiivtegevusega seotud kvaliteedijuhtimise süsteemi ning rakendab ja haldab seda. Selline kvaliteedijuhtimise süsteem peab olema sertifitseeritud kohaldatavate rahvusvaheliste kvaliteedistandardite alusel.

2. Liikmesriigid, kes on loetletud sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi kõige värskemas aastaaruandes avaldatud mustas nimekirjas või kaks aastat järjest hallis nimekirjas, esitavad hiljemalt neli kuud pärast selle aastaaruande avaldamist komisjonile aruande oma tegevuse kohta lipuriigina.

Aruandes esitatakse kinnipidamise põhjustanud nõuetele mittevastavuse ning musta või halli nimekirja kandmise peamised põhjused ja analüüsitakse neid.

Artikkel 9

Aruandlus

Iga viie aasta järel ja esimest korda hiljemalt … (9) esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta.

Aruanne sisaldab hinnangut liikmesriikide tegevusele lipuriigina.

Artikkel 10

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 2099/2002 artikliga 3 asutatud laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS).

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kaks kuud.

Artikkel 11

Ülevõtmine

1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt … (10). Liikmesriigid teavitavad nendest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 12

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 13

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

(1) ELT C 318, 23.12.2006, lk 195.

(2) ELT C 229, 22.9.2006, lk 38.

(3) Euroopa Parlamendi 29. märtsi 2007. aasta arvamus (ELT C 27 E, 31.1.2008, lk 140), nõukogu 9. detsembri 2008. aasta ühine seisukoht ja Euroopa Parlamendi … seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(4) EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

(5) EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1.

(6) EÜT L 167, 2.7.1999, lk 33.

(7) ELT L …

(8) Kaheksa aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(9) Kolm aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(10) 24 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I. SISSEJUHATUS

Komisjon esitas ettepaneku, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi lipuriigi nõuete täitmise kohta (1), 24. veebruaril 2006 kolmanda meresõiduohutust käsitleva paketi ühe osana.

Euroopa Parlament võttis oma arvamuse vastu 29. märtsil 2007 esimesel lugemisel (2).

Nõukogu saavutas 9. oktoobril 2008 direktiivi eelnõu suhtes poliitilise kokkuleppe. Pärast eelnõu õiguskeelelist viimistlemist võttis nõukogu 9. detsembril 2008 vastu ühise seisukoha vastavalt asutamislepingu artiklile 251.

Töö käigus arvestas nõukogu Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (3) ning Regioonide Komitee (4) arvamust.

II. ÜHISE SEISUKOHA ANALÜÜS

Üldosa

Lipuriigi nõuete täitmise direktiivi ettepanek on osa kolmandast meresõiduohutust käsitlevast paketist, mille komisjon esitas 2005. aasta lõpus. Ettepaneku peamine eesmärk on tagada, et liikmesriigid järgiksid tõhusalt oma lipuriigi kohustusi enne ja pärast liikmesriigi lipu all sõitmise õiguse andmist, pidades silmas meresõiduohutust ja laevade põhjustatud merereostuse vältimist.

Kuigi nõukogu nõustub komisjoniga ettepaneku eesmärgi osas, sisaldab nõukogu lähenemisviis olulisi muudatusi algses ettepanekus. Mitmed kavandatud sätted olid nõukogule vastuvõetamatud, sest need dubleerisid kehtivaid ühenduse õigusakte ning kolmanda meresõiduohutust käsitleva paketi muudes ettepanekutes sisalduvaid sätteid. Kavandatud sätted IMO konventsioonide ratifitseerimise kohustuslikuks muutmise kohta ei olnud liikmesriikidele vastuvõetavad eelkõige nende põhiseadusest tulenevatel põhjustel. Seetõttu on nõukogu ühises seisukohas keskendutud eelkõige liikmesriikide kohustusele allutada oma meresõiduadministratsioon IMO auditeerimisprotsessile. Lisaks tagavad liikmesriigid oma haldusmenetluste kvaliteedi tõendamise ISO või samaväärsete rahvusvaheliste standardite kohaselt. Samuti on ühises seisukohas kehtestatud kohustused, mida liikmesriigid peavad täitma enne laevale oma lipu all sõitmise õiguse andmist ning juhul, kui sadamariik peab kinni liikmesriigi lipu all sõitva laeva.

Sellise lähenemisviisi tulemusena muudab ühine seisukoht komisjoni algset ettepanekut suures ulatuses, sõnastades selle ümber ja jättes välja teksti mitu osa. See tähendab, et nõukogu jättis arvestamata kõik Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel esitatud arvamuses sisalduvad muudatusettepanekud, mis olid seotud välja jäetud tekstiosadega.

Paralleelselt ühise seisukohaga kinnitatakse Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate avalduses (5) liikmesriikide kohustust teha kõik võimalik, et tagada meresõiduohutuse alaste rahvusvaheliste konventsioonide, lipuriigi kohustustega seotud IMO eeskirjade ja IMO auditi kiire ja tõhus kohaldamine.

Peamised poliitilised küsimused

i) Lipuriigi auditeerimise kord

Nõukogu järgib komisjoni ettepanekut kehtestada liikmesriikide meresõiduadministratsioonide sõltumatu auditeerimine. Nõukogu leiab siiski, et vältida tuleks ühenduse raames sellise auditeerimissüsteemi loomist, mis toimiks paralleelselt rahvusvahelisel tasandil loodud IMO liikmesriikide vabatahtliku auditeerimissüsteemiga. Auditeerimiskorra ühtlustamiseks ja võrdsete tingimuste tagamiseks on ühises seisukohas seetõttu ette nähtud kohustus taotleda regulaarselt IMO auditi läbiviimist administratsioonis ning avalikustada auditi tulemus. IMO tasandi ressursside kättesaadavust arvestades on auditeerimise kordamise ajavahemikuks kehtestatud seitse aastat. Lisaks on ühises seisukohas tagatud, et pärast IMO auditeerimissüsteemi kohustuslikuks muutumist kaotab direktiivi vastav säte kehtivuse kas automaatselt pärast kaheksa aasta möödumist direktiivi jõustumisest või vajaduse korral varem vastavalt komiteemenetluse eeskirjade (regulatiivmenetlus) kohaselt vastu võetud komisjoni otsusele.

ii) Kvaliteedijuhtimise süsteem

Nõukogu toetab komisjoni ettepanekut tagada liikmesriikide meresõiduadministratsioonide vastavus nende ülesannete täitmisega seotud kvaliteedikriteeriumitele. Ühises seisukohas võtab nõukogu siiski arvesse asjaomaste erinevate talituste eriolukorda ja jätab liikmesriikide otsustada, milliseid rahvusvahelisi standardeid nende administratsiooni erinevate osade sertifitseerimise suhtes kohaldada.

Pidades silmas eesmärki parandada liikmesriikide tegevust lipuriigina, on nõukogu ette näinud, et Pariisi memorandumiga kehtestatud lipuriikide mustas nimekirjas või kaks aastat järjest hallis nimekirjas olnud liikmesriigid peavad esitama komisjonile kohustusliku aruande oma tegevuse kohta lipuriigina. Kõnealuse aruande abil tehakse kindlaks asjaomase liikmesriigi poolt lipuriigi nõuete täitmata jätmise peamised põhjused.

iii) Muud lipuriigi nõuded

Lisaks eespool nimetatud kahele peamisele küsimusele lihtsustas nõukogu komisjoni ettepanekut meetmete osas, mida tuleb võtta enne liikmesriigi lipu all sõitmise õiguse andmist ja juhul, kui sadamariik peab kinni liikmesriigi lipu all sõitva laeva. Sellega seoses peab nõukogu direktiivi raames asjakohaseks jätta liikmesriikide otsustada, milliseid meetmeid tuleb võtta, et tagada asjaomase laeva vastavus või vastavusse viimine kohaldatavate rahvusvaheliste eeskirjade või õigusnormidega.

III. KOKKUVÕTE

Nõukogu leiab, et ühine seisukoht on vahend, mille abil tagada kõrge kvaliteet seoses sellega, kuidas liikmesriigid täidavad oma ülesandeid lipuriigina.

Nõukogu võtab teadmiseks kontaktid, mis on käesoleva ettepanekuga seonduvalt juba Euroopa Parlamendiga toimunud kolmanda meresõiduohutuse paketi muude ettepanekute raames. Nõukogu jääb ootama teksti suhtes kiire kokkuleppe saavutamist, mis võimaldaks direktiivi vastu võtta.

(1) Dok 6843/06.

(2) Dok 7805/07 CODEC 277 MAR 20 ENV 171.

(3) CESE 1177/2006, 13.9.2006 (ELT C 318, 23.12.2006 lk 195).

(4) CdR 43/2006, 15.6.2006 (ELT C 229, 22.9.2006, lk 38).

(5) Dok 15859/08 ADD 1.