Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vahelise säästva kalanduse partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli allkirjastamist Euroopa Liidu nimel ja nende ajutist kohaldamist /* COM/2014/0519 final - 2014/0239 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Nõukogu andis Euroopa Komisjonile volituse pidada Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi, et uuendada Senegali Vabariigi valitsuse ja Euroopa Majandusühenduse vahelist Senegali rannikuvetes kalastamise kokkulepet, mis jõustus 1. juunil 1981. aastal, ja protokolli, millega määratakse kindlaks lepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus. Läbirääkimiste tulemusena parafeerisid läbirääkijad 25. aprillil 2014 uue lepingu ja protokolli projekti. Uue lepinguga tühistatakse ja asendatakse varasem kokkulepe. Leping hõlmab viieaastast ajavahemikku arvestatuna jõustumise kuupäevast ja on automaatselt pikenev. Uus protokoll hõlmab viieaastast ajavahemikku alates protokolli ajutise kohaldamise kuupäevast, milleks on artikli 12 kohaselt kuupäev, millal lepinguosalised uue protokolli allkirjastavad. Uue lepingu peamine eesmärk on luua Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi kalandusalase strateegilise partnerluse jaoks ajakohane raamistik, võttes arvesse reformitud ühist kalanduspoliitikat ja selle välismõõdet. Protokolli eesmärk on sätestada Euroopa Liidu laevade kalapüügivõimalused Senegali vetes kalavarude kasutamata ülejäägi piires, võttes arvesse eelkõige Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) teadusalaseid hinnanguid ning lähtudes parimatest saadaolevatest teadusuuringutest ja järgides Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi. Komisjon võttis muu hulgas aluseks sõltumatute välisekspertide koostatud ning uue lepingu ja protokolli sõlmimist käsitleva ettevaatava hinnangu tulemused. Partnerluslepingu eesmärk on ühtlasi anda uut hoogu Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vahelisele koostööle, et arendada mõlema lepinguosalise huvides säästvat kalanduspoliitikat ja kalavarude vastutustundlikku kasutust Senegali kalapüügipiirkonnas. Protokolliga on ette nähtud kalapüügivõimalused järgmistele laevakategooriatele: ‒ 28 tuunipüügiseinerit; ‒ 8 ritvõngelaeva; ‒ 2 traalerit (püüavad avamere põhjalähedast Senegali merluusi). Sellest lähtuvalt teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu annaks volitused uue lepingu ja selle rakendamise protokolli allkirjastamiseks ja nende ajutiseks kohaldamiseks. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Huvitatud isikutega konsulteeriti Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vahelise kalandussektori partnerluslepingu sõlmimise võimalust käsitleva ettevaatava hindamise raames. Liikmesriikide ekspertidega konsulteeriti ka tehnilistel koosolekutel. Konsultatsioonid kinnitasid huvi uuendada Senegali Vabariigiga sõlmitud kalanduslepingut ja sõlmida vastav kalandusprotokoll. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Käesolevat menetlust alustati paralleelselt menetlustega, mis hõlmavad nõukogu otsust, millega lubatakse allkirjastada säästva kalanduse partnerlusleping ja seda ajutiselt kohaldada, ning nõukogu määrust, milles käsitletakse kalapüügivõimaluste jaotamist ELi liikmesriikide vahel. 4. MÕJU EELARVELE Aastane rahaline toetus on esimesel aastal 1 808 000 eurot, teisel, kolmandal ja neljandal aastal 1 738 000 eurot ning viiendal aastal 1 668 000, toetus põhineb järgmisel: a) tuuni viitetonnaaž on 14 000 tonni ja Senegali merluusi lubatud püügimaht on 2 000 tonni; summa, mis võimaldab juurdepääsu osutatud varudele, on esimesel aastal 1 058 000 eurot, teisel kolmandal ja neljandal aastal 988 000 eurot ning viiendal aastal 918 000 eurot; b) eritoetus Senegali Vabariigi kalandussektori poliitika arendamiseks on kuni 750 000 eurot aastas. Toetus vastab riikliku kalanduspoliitika eesmärkidele ja eelkõige Senegali Vabariigi vajadustele seoses teadusuuringutega, võitlusega ebaseadusliku kalapüügi vastu, samuti seoses väikesemahulise kalapüügiga sealhulgas kahjustatud ökosüsteemide taastamisega noorkalade varude taastumiseks. 2014/0239 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vahelise säästva kalanduse partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli allkirjastamist Euroopa Liidu nimel ja nende ajutist kohaldamist EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõikega 5, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Liit ja Senegali Vabariik on pidanud läbirääkimisi säästva kalanduse partnerluslepingu (edaspidi „partnerlusleping”) ja selle rakendamise protokolli üle, millega nähakse ette liidu laevade kalapüügivõimalused Senegali Vabariigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes. (2) Nende läbirääkimiste tulemusena parafeeriti protokoll 25. aprillil 2014. (3) Partnerluslepinguga tunnistatakse kehtetuks Senegali Vabariigi valitsuse ja Euroopa Majandusühenduse vaheline Senegali rannikuvetes kalastamise varasem kokkulepe, mis jõustus 1. juunil 1981. (4) Partnerluslepingu artikliga 17 ja lepingu rakendamise protokolli artikliga 12 on vastavalt ette nähtud kohaldada neid ajutiselt alates nende allkirjastamise kuupäevast. (5) Partnerlusleping ja selle rakendamise protokoll tuleks allkirjastada. (6) Selleks et liidu laevad saaksid kalapüüki jätkata, tuleks partnerluslepingut ja selle rakendamise protokolli kohaldada ajutiselt, kuni nende sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni, (7) ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Käesolevaga antakse luba allkirjastada liidu nimel Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vaheline säästva kalanduse partnerlusleping ja selle rakendamise protokoll, tingimusel et kõnealune leping ja protokoll sõlmitakse. Lepingu ja selle protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele. Artikkel 2 Nõukogu peasekretariaat annab lepingu ja protokolli läbirääkija poolt nimetatud isiku(te)le täisvolituse lepingu ja protokolli allkirjastamiseks, tingimusel, et need sõlmitakse. Artikkel 3 Lepingut kohaldatakse kooskõlas selle artikliga 17 ajutiselt alates lepingu allkirjastamise kuupäevast kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni. Artikkel 4 Protokolli kohaldatakse kooskõlas protokolli artikliga 12 ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni. Artikkel 5 Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus: 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärk (eesmärgid) 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus: Ettepanek: nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vahelise säästva kalanduse partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli sõlmimist ja nende ajutist kohaldamist 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile[1] 11. – Merendus ja kalandus 11.03 – Kohustuslikud osamaksud piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonidele, muudele rahvusvahelistele organisatsioonidele ja säästva kalanduse kokkulepete raames 1.3. Ettepaneku/algatuse liik ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest [2] X Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärk (eesmärgid) 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Läbirääkimiste pidamine ja säästva kalanduse lepingute sõlmimine kolmandate riikidega vastavad üldisele eesmärgile võimaldada Euroopa Liidu kalalaevade juurdepääs kolmandate riikide majandusvööndis asuvatele kalapüügipiirkondadele ning arendada nende riikidega partnerlussuhteid, selleks et soodustada kalavarude säästvat kasutamist ELi vetest väljaspool. Säästva kalanduse partnerluslepingutega tagatakse ka ühise kalanduspoliitika põhimõtete vastavus muudes ELi poliitikavaldkondades võetud kohustustele (kolmandate riikide kalavarude säästev kasutamine, võitlus ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu, partnerriikide integreerimine globaalmajandusse, samuti kalapüügi parem haldamine nii poliitilisel kui ka finantstasandil). 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Erieesmärgid Aidata kaasa säästvale kalapüügile väljaspool ELi asuvates vetes, tagada Euroopa esindatus kaugpüügis ning kaitsta Euroopa kalandussektori ja tarbijate huve, pidades rannikuriikidega läbirääkimisi ning sõlmides nendega säästva kalanduse partnerluslepinguid kooskõlas muude Euroopa poliitikavaldkondadega. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile: Merendus ja kalandus, luua raamistik liidu laevade püügitegevuse haldamiseks kolmandate riikide vetes (säästva kalanduse kokkulepped) (eelarverida 11.0301). 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. Lepingu sõlmimisega luuakse Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi strateegilise partnerluse raamistik kalandusvaldkonnas. Protokolli sõlmimine aitab säilitada Euroopa laevade kalapüügivõimalusi Senegali kalapüügipiirkonnas. Rahalise toetuse (valdkondlik toetus) ning partnerriigi tasemel vastuvõetud programmide elluviimise abil aitab protokoll ühtlasi kalavarusid tõhusamalt majandada ja säilitada, eelkõige teostada kontrolli ebaseadusliku kalapüügi üle ja selle vastu võidelda. 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. Kalapüügivõimaluste aastase kasutamise tase (aastas kasutatud kalapüügilubade protsendi suhe protokolliga pakutud võimaluste suhtesse). Püügiandmete kogumine ja analüüs ning lepingu kaubandusliku väärtuse analüüs. Kaasa aitamine ELi tööhõivele ja lisandväärtuse loomisele ning ELi turu stabiliseerumisele (muude säästva kalanduse partnerluslepingutega saavutatud tasemel). Tehniliste kohtumiste ja ühiskomiteede koosolekute arv. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Senegali Vabariigi valitsuse ja Euroopa Majandusühenduse vaheline Senegali rannikuvetes kalastamise kokkulepe, mis jõustus 1. juunil 1981. aastal, kuulub nn esimese generatsiooni kalanduskokkulepete alla ega hõlma põhimõtteid, mis tulenevad ühise kalanduspoliitika ja selle välisaspektide (teadusbaasi olulisus, läbipaistvus, ainuõigus jne). Seega tuleb seda ajakohastada. Kõnealuse lepingu esimene protokolli kehtivus lõppes 30. juunil 2006. Uut protokolli hakatakse kava kohaselt ajutiselt kohaldama alates protokolli allkirjastamisest. Et kalapüügitegevuse peatamise ajavahemikku mitte pikendada, alustati käesoleva menetlusega paralleelselt menetlust, et võtta nõukogus vastu otsus protokolli allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta. Uus protokoll tagab raamistiku Euroopa kalalaevastiku püügitegevuse reguleerimiseks Senegali kalapüügipiirkonnas ning võimaldab laevaomanikel taotleda püügilube kala püüdmiseks Senegali vetes. Peale selle tõhustab uus protokoll ELi ja Senegali vahelist koostööd eesmärgiga edendada säästva kalapüügi arengut. Protokolliga on ette nähtud laevade jälgimine laevaseire satelliitsüsteemi (VMS) abil ja püügiandmete edastamine elektrooniliselt. Tõhustatud on valdkondlikku toetust, et aidata Senegali Vabariiki riikliku kalanduspoliitika raames, sealhulgas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisandväärtus Uue lepingu ja protokolli seisukohast tähendaks ELi mittesekkumine seda, et asemele tuleksid eraõiguslikud lepingud, mis ei taga vähimalgi määral jätkusuutlikku püüki. Samuti loodab Euroopa Liit, et protokolli abil jätkab Senegali Vabariik ELiga veelgi tõhusamat koostööd ebaseadusliku kalapüügi vastase võitluse valdkonnas. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Senegalis toimuva ajaloolise püügi ning samaväärsete protokollide alusel piirkonnas toimuva hiljutise püügi analüüsi, samuti kättesaadavate hinnangute ja teaduslike seisukohtade alusel on lepinguosalised kehtestanud tuunide jaoks võrdlustonnaaži (14 000 tonni aastas) ja Senegali merluusi lubatud püügimahu (2 000 tonni aastas). Võrdlemisi suure valdkondliku abi puhul on arvesse võetud riikliku kalandusstrateegia prioriteete ning vajadust Senegali kalanduse haldusvõimekuse tõhustamise järele. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Säästva kalanduse partnerluslepingute raames eraldatavad summad moodustavad kolmandate riikide (partnerriikide) eelarve jaoks jooksva sissetuleku. Samas on säästva kalanduse partnerluslepingute sõlmimise ja järelevalve üks tingimus, et osa eraldistest peab olema suunatud riigi valdkondliku poliitika raames toimuva tegevuse elluviimisele. Kõnealused finantsvahendid on vastavuses muude rahastamisallikatega, mida rahvusvahelised rahastajad pakuvad riigi tasandi kalandusvaldkonna projektide ja/või programmide rakendamiseks. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju X Piiratud kestusega ettepanek/algatus – X Ettepanek/algatus kehtib viie aasta jooksul alates lepingu allkirjastamise kuupäevast. – X Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2014–2018. ¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus – rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, – millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid[3] Alates 2014. aasta eelarvest X Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt – X oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali – ¨ rakendusametite kaudu ¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ¨ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: – ¨ kolmandatele riikidele või nende poolt määratud asutustele; – ¨ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustada); – ¨Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile; – ¨ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele; – ¨ avalik-õiguslikele asutustele; – ¨ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised; – ¨ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised; – ¨ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis. – Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”. Märkused 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. Komisjon (merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat, koostöös Senegalis asuva kalandusatašeega ja Euroopa Liidu Dakari delegatsiooniga) tagab protokolli elluviimise korrapärase järelevalve, eriti seoses ettevõtjatepoolse täitmise ja püügiandmetega. Lisaks sellele on säästva kalanduse partnerluslepinguga ette nähtud vähemalt üks ühiskomitee iga-aastane kohtumine, kus komisjon ja Senegali Vabariik teevad kokkuvõtte lepingu ja selle protokolli elluviimisest ning ajakohastavad vajaduse korral kavandamist ja sellest tulenevalt ka rahalist toetust. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.2.1. Välja selgitatud ohud Kalandusprotokolli koostamisega kaasnevad teatavad ohud, eelkõige seoses valdkondliku kalanduspoliitika rahastamiseks ettenähtud summadega (puudulik kavandamine). 2.2.2. Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta Ette on nähtud ulatuslik dialoog lepingu ja protokolliga ettenähtud valdkondliku poliitika kavandamise ja rakendamise teemal. Kontrollimeetodite osa on ka protokolli artiklis 4 osutatud tulemuste ühine analüüs. Lisaks sellele on lepingu ja protokolliga ette nähtud eriklausel protokolli peatamiseks teatavatel tingimustel või kindlaksmääratud olukorras. 2.2.3. Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. Komisjon kohustub pidama Senegali Vabariigiga poliitilist dialoogi ning tegema korrapärast koostööd, et parandada lepinguga reguleeritavaid valdkondi ja tugevdada ELi osalust varude säästvas majandamises. Komisjoni poolt säästva kalanduse partnerluslepingu raames makstavate kõikide summade osas kasutatakse komisjoni tavalisi eelarve- ja finantsmenetlusi. See võimaldab eelkõige selgitada täpselt välja kolmandate riikide arvelduskontod, kuhu rahaline toetus makstakse. Kõnealuse protokolli puhul on artikli 3 lõikega 9 ette nähtud, et rahaline toetus tuleb tervikuna maksta Senegali riigikassa arveldusarvele või Senegali keskpangas avatud arveldusarvele. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · – Olemasolevad eelarveread Järjestatud mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Nr [Nimetus…...] || Liigendatud/liigendamata ([4]) || EFTA riigid[5] || Kandidaatriigid[6] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses 2 || 11.03 01 Luua raamistik liidu laevade püügitegevuse haldamiseks kolmandate riikide vetes (säästva kalanduse kokkulepped) || Liigendatud || EI || EI || JAH || EI · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse (ei kohaldata) Järjestatud mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Nr [Nimetus…...…] || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses || [XX.YY.YY.YY] || || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Number 2 || Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6) || KOKKU  Tegevusassigneeringud || || || || || || || || Eelarverida 11.0301 || Kulukohustused || (1) || 1,808 || 1,738 || 1,738 || 1,738 || 1,668 || || || 8,690 Maksed || (2) || 1,808 || 1,738 || 1,738 || 1,738 || 1.668 || || || 8,690 Eelarverida nr || Kulukohustused || (1a) || || || || || || || || Maksed || (2a) || || || || || || || || Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[7] || || || || || || || || Eelarverida 11 010401 || || (3) || 0,053 || 0,053 || 0,053 || 0,053 || 0,113 || || || 0,325 Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 1,861 || 1,791 || 1,791 || 1,791 || 1,781 || || || 9,015 Maksed || =2+2a +3 || 1,861 || 1,791 || 1,791 || 1,791 || 1,781 || || || 9,015  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 1,808 || 1,738 || 1,738 || 1,738 || 1,668 || || || 8,690 Maksed || (5) || 1,808 || 1,738 || 1,738 || 1,738 || 1.668 || || || 8,690  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 0,053 || 0,053 || 0,053 || 0,053 || 0,113 || || || 0,325 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 2 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+6 || 1,861 || 1,791 || 1,791 || 1,791 || 1,781 || || || 9,015 Maksed || =5+6 || 1,861 || 1,791 || 1,791 || 1,791 || 1,781 || || || 9,015 Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki: EI KOHALDATA  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || || || || || || || || Maksed || (5) || || || || || || || ||  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1 kuni 4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+6 || || || || || || || || Maksed || =5+6 || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || Halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6) || KOKKU Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat ||  Personalikulud || 0,113 || 0,113 || 0,113 || 0,113 || 0,113 || || || 0,565  Muud halduskulud || 0,006 || 0,006 || 0,006 || 0,006 || 0,006 || || || 0,030 Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0,119 || 0,119 || 0,119 || 0,119 || 0,119 || || || 0,595 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,119 || 0,119 || 0,119 || 0,119 || 0,119 || || || 0,595 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Lisage vajalik arv aastaid || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1 kuni 5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 1,980 || 1,910 || 1,910 || 1,910 || 1,900 || || || 9,610 Maksed || 1,980 || 1,910 || 1,910 || 1,910 || 1,900 || || || 9,610 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist – x Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Täpsustage eesmärgid ja väljundid ò || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6) || KOKKU VÄLJUNDID Väljundi liik[8] || Keskmine kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku ERIEESMÄRK nr 1[9] || || || || || || || || || || || || || || || || – kalapüügiload || tonni/aastas || [10] || || 1,058 || || 0,988 || || 0,988 || || 0,988 || || 0,918 || || || || || || 4,940 – valdkondlik toetus || aastas || 0,750 || || 0,750 || || 0,750 || || 0,750 || || 0,750 || || 0,750 || || || || || || 3,750 || || || || || || || || || || || || || || || || || || Erieesmärk nr 1 kokku || || 1,808 || || 1,738 || || 1,738 || || 1,738 || || 1,668 || || || || || || 8,690 ERIEESMÄRK nr 2 || || || || || || || || || || || || || || || || – Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || Erieesmärk nr 2 kokku || || || || || || || || || || || || || || || || KULUD KOKKU || || 1,808 || || 1,738 || || 1,738 || || 1,738 || || 1,668 || || || || || || 8,690 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1. Ülevaade – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist – x Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6) || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK nr 5 || || || || || || || || Personalikulud || 0,113 || 0,113 || 0,113 || 0,113 || 0,113 || || || 0,565 Muud halduskulud || 0,006 || 0,006 || 0,006 || 0,006 || 0,006 || || || 0,030 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK nr 5 kokku || 0,119 || 0,119 || 0,119 || 0,119 || 0,119 || || || 0,595 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5[11] välja jäävad kulud || || || || || || || || Personalikulud || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || || || 0,205 Muud halduskulud || 0,012 || 0,012 || 0,012 || 0,012 || 0,072 || || || 0,120 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || 0,053 || 0,053 || 0,053 || 0,053 || 0,113 || || || 0,325 KOKKU || 0,172 || 0,172 || 0,172 || 0,172 || 0,232 || || || 0,928 Personaliga seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega. 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist – x Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 ||  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) || || || 11 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 0,95 || 0,95 || 0,95 || 0,95 || 0,95 || XX 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || || || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || || || || || || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || || ||  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[12] || || || XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud) || || || || || || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || || || || || || 11 01 04 01 [13] || – peakorteris || || || || || || – delegatsioonides || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 0,5 || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || Muud eelarveread (täpsustage) || || || || || || KOKKU || || || || || XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad || Lepingu halduslik ja eelarveline rakendamine (kalapüügiload, püügikontroll, maksed, valdkondlik toetus), ühiskomitee töö ettevalmistus ja sellest osavõtt, osalemine järgneva protokolliga seotud läbirääkimistel, õigusaktide ettevalmistamine ja väljatöötamine, kirjavahetus, tehniline ja teaduslik tugi. Ametnik + finantsassistent + sekretariaat + üksuse juhataja (või asetäitja) + teaduslik ja tehniline tugi ning püügilubade andmete ja püügiandmete kogumine: 0,95 täistööajale taandatud töötajat, millest 0,75 puhul 132 000 eurot/aastas ning 0,2 puhul 70 000 eurot/aastas. Koosseisuvälised töötajad || Lepingu rakendamise ja valdkondliku toetuse kasutamise jälgimine. Hinnanguliselt 0,33 täistööajale taandatud töötaja puhul 125 000 eurot/aastas 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – x Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – ¨ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine. Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele. – ¨ Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist[14]. Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus – Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist – Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6) || Kokku Täpsustage kaasrahastav asutus || || || || || || || || Kaasrahastatud assigneeringud KOKKU || || || || || || || || 3.3. Hinnanguline mõju tuludele – x Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele – ¨ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: ¨ omavahenditele ¨ mitmesugustele tuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[15] Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6) Artikkel …………. || || || || || || || || Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab. Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutusmeetod. [1] ABM – tegevuspõhine juhtimine, ABB − tegevuspõhine eelarvestamine. [2] Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b. [3] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [4] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. [5] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [6] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. [7] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [8] Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms). [9] Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele. [10] Tuunid: tonni hind (igal aastal 14 000 tonni suuruse võrdlustonnaaži alusel): 55 eurot esimesel aastal, 50 eurot järgmisel kolmel aastal ja 45 eurot viimasel aastal; Senegali merluus: koguhind (lubatud püügimaht 2 000 tonni aastas): 228 000 eurot aastas. [11] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [12] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud, noored eksperdid delegatsioonides. [13] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B.A read). [14] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24 (ajavahemiku 2007–2013 kohta). [15] Traditsiooniliste omavahendite (tolli- ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist. I lisa Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vaheline säästva kalanduse PARTNERLUSLEPING EUROOPA LIIT, edaspidi „liit”, ja SENEGALI VABARIIK, edaspidi „Senegal”, edaspidi „lepinguosalised”, VÕTTES ARVESSE tihedaid koostöösidemeid liidu ja Senegali vahel, eelkõige Cotonou lepingu raames, ning nende ühist soovi omavahelisi suhteid tihendada; PIDADES SILMAS ÜRO 1982. aasta mereõiguse konventsiooni ja 1995. aasta kokkulepet pika rändega kalavarude kaitse kohta; OTSUSTADES kohaldada selliste asjaomaste piirkondlike kalandusorganisatsioonide otsuseid ja soovitusi, mille liikmed lepinguosalised on; OLLES TEADLIKUD ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) poolt 1995. aastal vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis sätestatud põhimõtete tähtsusest; OLLES OTSUSTANUD teha vastutustundliku kalapüügi edendamiseks vastastikku kasulikku koostööd, et tagada mere elusressursside säästev kasutamine ja pikaajaline kaitse; OLLES VEENDUNUD, et kõnealune koostöö peab toimuma üksteist täiendavate ühiste või ühepoolsete algatuste ja meetmete kaudu, millega tagatakse poliitiliste otsuste kooskõla ja jõupingutuste koostoime, OLLES OTSUSTANUD, et lepinguosalised alustavad sellise koostöö saavutamiseks Senegali kalanduspoliitika elluviimiseks vajalikku dialoogi, millesse kaasatakse kodanikuühiskonna esindajad, eelkõige kalandusettevõtjad; SOOVIDES määrata kindlaks rakenduskord ja tingimused, millega reguleeritakse liidu laevade kalapüüki Senegali vetes, ning liidu toetus vastutustundliku kalapüügi arendamiseks kõnealustes vetes; OLLES VEENDUNUD vajaduses tihendada majanduslikku koostööd kalatööstuses ja sellega seotud valdkondades lepinguosaliste ettevõtjate vahelise koostöö edendamise kaudu, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 – Mõisted Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „Senegali ametiasutused” – Senegali Vabariigi kalandusministeerium; b) „liidu ametiasutused” – Euroopa Komisjon; c) „püügitegevus” – kalade otsimine, püügivahendite vettelaskmine, paigaldamine, vedamine ja haalamine, saagi pardale võtmine, ümberlaadimine, pardal hoidmine, pardal töötlemine, kalade ja kalapüügitoodete üleandmine, sumpadesse paigutamine, nuumamine ja lossimine; d) „kalalaev” – mis tahes laev, mida kasutatakse kalapüügiks vastavalt Senegali õigusaktidele; e) „liidu kalalaev” – liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev; f) „Senegali veed” – Senegali suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed, g) „leping” – partnerlusleping ja protokoll ning lepingu lisa ja liited; h) „vääramatu jõud ”– ootamatud, ettenägematud ja vältimatud asjaolud, mis võivad seada ohtu tavapärase kalapüügi Senegali vetes või seda takistada. Artikkel 2 – Eesmärk Käesoleva lepinguga kehtestatakse põhimõtted, eeskirjad ja menetlused, millega reguleeritakse: (a) millistel tingimustel võivad liidu kalalaevad Senegali vetes kalavarude kasutamata ülejäägi piires kala püüda; (b) kalandussektoris tehtavat majandus-, rahandus-, teadus- ja tehnikakoostööd, mille eesmärk on edendada Senegali vetes säästvat kalapüüki ning arendada Senegali kalandussektorit; (c) kalapüügi kontrollimise korraga seotud koostööd Senegali vetes, et tagada eespool nimetatud rakenduskorra ja tingimuste järgimine, kalavarude säilitamise ja majandamise meetmete tõhusus ning võitlus ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügiga. Artikkel 3 – Põhimõtted 1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Senegali vetes vastutustundlikku kalapüüki vastavalt FAO vastutustundliku kalapüügi juhendile. 2. Senegal kohustub mitte andma oma vetes käesolevast lepingust soodsamaid tingimusi muude välisriikide laevastikele, kelle laevad on samade tehniliste näitajatega nagu käesoleva lepinguga hõlmatud laevad ja kes püüavad samu liike. 3. Lepinguosalised kohustuvad tagama, et käesolevat lepingut kohaldatakse kooskõlas Cotonou lepingu artikliga 9, milles käsitletakse olulisi osi, mis hõlmavad inimõigusi, demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid, ning põhiosa, mis hõlmab head valitsemistava, ning vastavalt Cotonou lepingu artiklites 8 ja 96 sätestatud menetlustele. 4. Lepinguosalised kohustuvad tagama, et käesolevat lepingut rakendatakse kooskõlas majanduse ja sotsiaalvaldkonna hea valitsemistava põhimõtetega, võttes arvesse kalavarude olukorda. 5. Liidu kalalaevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. See hõlmab eelkõige ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegelikku tunnustamist ning töö saamise ja kutsealale pääsemisega seotud diskrimineerimise kõrvaldamist. 6. Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega enne mis tahes otsuse vastuvõtmist, mis võib mõjutada liidu laevade tegevust käesoleva lepingu raames. Artikkel 4 – Juurdepääs Senegali vetele 1. Liidu kalalaevad võivad Senegali vetes kala püüda ainult siis, kui neil on selleks käesoleva lepingu kohane kalapüügiluba, väljaspool seda raamistikku on igasugune püügitegevus nende jaoks keelatud. 2. Senegali ametiasutused väljastavad liidu kalalaevadele kalapüügiload ainult käesoleva lepingu kohaselt, kalapüügilubade andmine asjaomastele laevadele väljaspool seda raamistikku, eelkõige eralitsentside vormis, on keelatud. Artikkel 5 – Kohaldatav õigus ja selle rakendamine 1. Ilma et see piiraks käesoleva lepingu sätteid, kohaldatakse käesoleva lepinguga reguleeritava kalapüügi suhtes Senegali õigusakte. 2. Senegali ametiasutused teavitavad liidu ametiasutusi kõikidest kõnealustes õigusaktides tehtavatest muudatustest, millel võib olla mõju liidu kalalaevade tegevusele. Muudetud õigusaktid saavad liidu ametiasutuste jaoks siduvateks alates 60. päevast pärast teatise kättesaamist. 3. Senegal kohustub võtma kõik asjakohased meetmed, et tagada käesoleva lepinguga ette nähtud kalapüügi kontrollimist käsitlevate sätete tõhus rakendamine. Liidu kalalaevad teevad koostööd kontrolli eest vastutavate Senegali pädevate ametiasutustega. 4. Liit kohustub võtma kõik asjakohased meetmed, millega tagada, et tema laevad järgivad käesoleva lepingu sätteid ning Senegali asjaomaseid õigusakte. 5. Liidu ametiasutused teavitavad Senegali ametiasutusi kõikidest õigusaktides tehtavatest muudatustest, millel võib olla mõju liidu kalalaevade tegevusele käesoleva lepingu raames. Artikkel 6 – Rahaline toetus 1. Käesoleva lepinguga nähakse ette liidu rahaline toetus, et (a) maksta osa liidu kalalaevade Senegali kalavarudele juurdepääsu tasust, sõltumata laevaomanike poolt makstavatest juurdepääsutasudest; (b) suurendada valdkondliku toetuse kaudu Senegali suutlikkust töötada välja ja rakendada säästvat kalanduspoliitikat. 2. Valdkonna toetamiseks ette nähtud rahaline toetus ei ole seotud tasudega juurdepääsu eest kalavarudele. Rahaline toetus on kindlaks määratud ning sõltub Senegali kalanduspoliitika eesmärkide saavutamisest käesoleva lepingu protokolliga ning iga-aastase ja mitmeaastase tegevuskavaga ette nähtud rakenduskorra kohaselt. 3. Liidu rahalist toetust makstakse kord aastas vastavalt protokolliga ette nähtud rakenduskorrale. Toetuse summat võib korrigeerida järgmistel juhtudel: (a) vääramatu jõu korral; (b) liidu kalalaevadele antud püügivõimaluste vähendamine, eelkõige asjaomaste kalavarude haldamismeetmete kohaldamise tõttu, mida on parimate olemasolevate teaduslike arvamuste alusel peetud vajalikuks kohaldada, et tagada varude säilimine ja säästev kasutamine; (c) liidu kalalaevadele antud püügivõimaluste suurendamine, kui kalavarude seisukord seda parimate olemasolevate teaduslike arvamuste alusel võimaldab; (d) valdkonna toetuseks ettenähtud rahalise toetuse maksmise tingimuste ümberhindamine, kui lepinguosaliste tuvastatud iga-aastaste ja mitmeaastaste kavade tulemused selleks alust annavad; (e) käesoleva lepingu kohaldamise peatamine artikli 13 alusel; (f) käesoleva lepingu lõpetamine artikli 14 alusel. Artikkel 7 – Ühiskomitee 1. Käesoleva lepingu kohaldamise jälgimiseks moodustatakse liidu ja Senegali ametiasutuste esindajatest koosnev ühiskomitee. Ühiskomitee võib muu hulgas vastu võtta protokolli, lisa ja liidete muudatusi. 2. Ühiskomitee tegevus rakendamise jälgimisel hõlmab eelkõige järgmist: (a) lepingu täitmise, tõlgendamise ja kohaldamise jälgimine, eriti artikli 6 lõikes 2 osutatud ühe- ja mitmeaastaste tegevuskavade koostamine ning nende elluviimise hindamine; (b) vajalike sidemete loomine kalanduse valdkonnas vastastikust huvi pakkuvate küsimuste arutamiseks; (c) tegutsemine käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidluste rahumeelse lahendamise foorumina. 3. Ühiskomiteel on oluline roll käesoleva lepingu protokolli, lisa ja liidete muutmisel, mis on seotud (a) kalapüügivõimaluste läbivaatamisega ja sellega seotud rahalise toetusega; (b) valdkondliku toetuse rakenduskorraga; (c) liidu kalalaevade püügitegevuse tingimustega. Otsused võetakse vastu konsensuse alusel ning need esitatakse koosolekuprotokolli lisas. 4. Ühiskomitee lähtub oma tegevuses käesoleva lepingu eesmärkidest ning piirkondlike kalandusorganisatsioonide vastuvõetud asjaomastest eeskirjadest. 5. Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas vaheldumisi Senegalis ja liidus või mõnes muus vastastikku kokkulepitud paigas ning kohtumise eesistujaks on kohtumist korraldav lepinguosaline. Kummagi lepinguosalise nõudmisel tuleb komitee kokku erakorraliseks koosolekuks. Artikkel 8 – Koostöö kalapüügi järelevalve ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastase võitluse korraldamisel Lepinguosalised kohustuvad tegema tihedat koostööd ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses vastutustundliku ja säästva kalapüügi juurutamiseks. Artikkel 9 – Teaduskoostöö 1. Lepinguosalised edendavad teaduskoostööd, et tagada mere bioloogiliste ressursside seisundi igakülgne jälgimine Senegali vetes. 2. Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega ühise teadusliku töörühma või asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu, et parandada Atlandi ookeani elusressursside majandamist ja kaitset ning teevad asjakohast teaduskoostööd. Artikkel 10 – Kalanduse kutseorganisatsioonide, erasektori ja kodanikuühiskonna koostöö 1. Lepinguosalised edendavad majandus- ja tehnikakoostööd kalandussektoris ja sellega seonduvates sektorites. Eelkõige konsulteerivad nad teineteisega, et lihtsustada ja kooskõlastada koostöö edendamiseks kavandatud meetmete võtmist. 2. Lepinguosalised soodustavad kalapüügivõtete ja -vahendite, kalakaitseviiside ja kalatoodete tööstusliku töötlemise alast teabevahetust. 3. Lepinguosalised püüavad luua soodsaid tingimusi lepinguosaliste ettevõtete vaheliste suhete edendamiseks tehnika-, majandus- ja kaubandusvaldkondades, toetades ettevõtluse ja investeerimise arengut soodustava keskkonna loomist. Vajaduse korral aitavad lepinguosalised ühisettevõtete asutamist. Artikkel 11 – Kohaldamisala Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu lepingut selles sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Senegali suhtes. Artikkel 12 – Kestus Käesolevat lepingut kohaldatakse viie aasta jooksul alates selle jõustumiskuupäevast; seejärel pikeneb leping automaatselt, kui ei teatata lepingu lõpetamisest kooskõlas artikliga 14. Artikkel 13 – Peatamine 1. Mõlemad lepinguosalised võivad käesoleva lepingu kohaldamise ühepoolselt peatada järgmistel juhtudel: (a) vääramatu jõu korral; (b) lepinguosaliste erimeelsuste korral seoses käesoleva protokolli tõlgendamise või kohaldamisega; (c) kui üks lepinguosalistest rikub käesolevat lepingut, eelkõige selle artikli 3 lõiget 3, milles käsitletakse inimõiguste austamist. 2. Lepingu peatamisest antakse teisele lepinguosalisele teada kirjalikult ja see jõustub kolm kuud pärast teate kättesaamist. Pärast teate saamist lepingu peatamise kohta konsulteerivad lepinguosalised teineteisega, et leida kolme kuu jooksul kohtuväline lahendus. Konsultatsioone võib jätkata ka pärast lepingu peatamise jõustumist. Lahenduse leidmisel jätkatakse käesoleva protokolli kohaldamist ning artiklis 6 osutatud rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. Artikkel 14 – Lõpetamine 1. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu kohaldamise ühepoolselt lõpetada järgmistel juhtudel: (a) vääramatu jõu korral; (b) asjaomaste varude vähenemise korral võttes arvesse parimaid olemasolevaid teaduslikke arvamusi; (c) liidu kalalaevadele antud kalapüügivõimaluste alakasutamise korral; (d) või suutmatuse korral täita lepinguosaliste võetud kohustusi seoses võitlusega ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügi vastu. 2. Lepingu lõpetamisest antakse teisele lepinguosalisele teada kirjalikult ja see jõustub kuus kuud pärast teate kättesaamist, välja arvatud juhul, kui lepinguosalised otsustavad vastastikusel kokkuleppel seda tähtaega pikendada. Pärast teate saamist lepingu lõpetamise kohta konsulteerivad lepinguosalised teineteisega, et leida kuue kuu jooksul kohtuväline lahendus. Lahenduse leidmisel jätkatakse käesoleva protokolli kohaldamist ning artiklis 6 osutatud rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. Artikkel 15 – Kehtetuks tunnistamine Senegali Vabariigi valitsuse ja Euroopa Majandusühenduse vahelise Senegali rannikuvetes kalastamise kokkulepe, mis jõustus 1. juunil 1981. aastal, tunnistatakse kehtetuks. Artikkel 16 – Jõustumine Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveenia, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed. Leping jõustub kuupäeval, kui lepinguosalised teatavad teineteisele protokolli jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Artikkel 17 – Ajutine kohaldamine Pärast käesoleva lepingu allkirjastamist kohaldatakse seda ajutiselt kuni lepingu jõustumiseni. II lisa PROTOKOLL Euroopa Liidu ja Senegali Vabariigi vahelise säästva kalanduse partnerluslepingu rakendamise kohta Artikkel 1 Reguleerimisala 1. Liidu kalalaevadele kehtestatud püügivõimalused on järgmised: – pika rändega liigid (liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni 1. lisas), välja arvatud Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) kaitstud või keelustatud liigid: (a) 28 tuunikülmutusseinerit, (b) 8 ritvõngedega tuunipüügilaeva – põhjalähedased kalad: (c) 2 traalerit. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 5 ja 6 kohaselt. 2. Lõikes 1 osutatud kalapüügivõimalused kehtivad üksnes nende Senegali kalapüügipiirkondade suhtes, mille koordinaadid on märgitud protokolli lisas. Artikkel 2 Kestus Käesolevat protokolli ja selle lisa kohaldatakse viie aasta jooksul alates protokolli jõustumisest või vajaduse korral alates selle ajutisest kohaldamisest. Artikkel 3 Rahaline toetus 1. Artiklis 2 osutatud ajavahemikul on protokolli eeldatav kogumaksumus 13 930 000 eurot. See summa jaguneb järgmiselt. 1.1. 8 690 000 eurot on ette nähtud lepingu artiklis 6 osutatud rahaliseks toetuseks, mis jaotatakse järgmiselt: (1) ressurssidele juurdepääsu eest makstava rahalise toetuse aastane summa on esimesel aastal 1 058 000 eurot, teisel, kolmandal ja neljandal aastal 988 000 eurot ning viiendal aastal 918 000, see hõlmab summat, mis vastab pika rändega liikide 14 000 tonni suurusele aastasele võrdlustonnaažile; (2) 750 000 euro suurune aastane eritoetus viie aasta jooksul Senegali kalanduspoliitika elluviimise toetamiseks; 1.2. 5 240 000 eurot on ette nähtud laevaomanike makstavate hinnanguliste tasude jaoks kalapüügilubade eest, mis on välja antud lepingu artiklis 4 ja käesoleva protokolli lisa II peatüki punktis 3 sätestatud korra kohaselt. 2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 5, 6, 7 ja 8 ning lepingu artiklite 13 ja 14 kohaselt. 3. Senegal jälgib liidu kalalaevade püügitegevust Senegali kalapüügipiirkonnas, et tagada pika rändega liikide puhul lõike 1.1 punktis 1 osutatud võrdlustonnaaži ja põhjalähedaste liikide puhul käesoleva protokolli lisa liites esitatud asjakohasel kalapüügi teabelehel märgitud lubatud kogupüügi asjakohane haldamine, võttes arvesse varude olukorda ja kalavarude kasutamata ülejääki. Jälgimise käigus annab Senegal liidu ametiasutustele teada, kui Senegali püügipiirkonnas asuvate liidu kalalaevade püütud kogus on jõudnud 80 %ni võrdlustonnaažist või põhjalähedaste liikide puhul 80 %ni lubatud kogupüügist. Pärast kõnealuse teate kättesaamist teavitab EL sellest liikmesriike. 4. Kui 80 % võrdlustonnaažist või põhjalähedaste liikide puhul 80 % lubatud kogupüügist on saavutatud, jälgib Senegal liidu kalalaevade püütud koguseid kuupõhiselt. Juhul kui kasutatakse käesoleva protokolli lisa 1. osa IV peatükis osutatud püügiandmete elektroonilise edastamise süsteemi, toimub kõnealune jälgimine päevapõhiselt. Senegal teavitab liidu ametiasutusi, kui eespool nimetatud võrdlustonnaaž või lubatud kogupüük on saavutatud. Pärast kõnealuse teate kättesaamist teavitab EL sellest ka liikmesriike. 5. Kui liidu kalalaevade pika rändega liikide aastane kogupüük Senegali vetes ületab lõike 1.1 punktis 1 osutatud aastast võrdlustonnaaži, suurendatakse aastast rahalist toetust iga lisanduva väljapüütud tonni kohta 55 euro võrra esimesel aastal, 50 euro võrra teisel, kolmandal ja neljandal aastal ning 45 euro võrra viiendal aastal. 6. Põhjalähedaste liikide lubatud kogupüük, mis on märgitud käesoleva protokolli lisa liites esitatud asjakohasel kalapüügi teabelehel, vastab kõnealuste liikide maksimaalsele lubatud püügimahule. Kui põhjalähedaste liikide aastane püügikogus ületab lubatud kogupüüki, suurendatakse kõnealusel teabelehel märgitud ja ainult laevaomanike makstavat tasu lubatud kogupüüki ületava püügikoguse eest 50 % võrra. 7. Euroopa Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski olla suurem kui kahekordne lõike 1.1 punktis 1 osutatud summa. Kui liidu kalalaevad ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud täiendavad summad järgmisel aastal. 8. Lõike 1.1 punktis 1 osutatud rahalise toetuse liidu kalalaevade juurdepääsu eest Senegali kalavarudele maksab Euroopa Liit esimesel aastal hiljemalt üheksakümmend (90) päeva pärast protokolli ajutise kohaldamise kuupäeva ning järgmistel aastatel protokollile allakirjutamise aastapäeval. 9. Lõike 1.1 punktis 1 osutatud rahaline toetus makstakse Senegali riigikassa arveldusarvele. Lõike 1.1 punktis 2 osutatud rahaline toetus valdkonna edendamiseks makstakse riigikassas kalanduspoliitika eest vastutava asutuse jaoks avatud arvelduskontole. Senegali ametiasutused edastavad igal aastal Euroopa Komisjonile arvelduskontode andmed. Artikkel 4 Valdkondlik toetus 1. Hiljemalt kolm (3) kuud pärast käesoleva protokolli jõustumis- või vajaduse korral selle ajutise kohaldamise kuupäeva, lepib ühiskomitee kokku mitmeaastases valdkondlikus kavas ja selle rakenduskorras, eelkõige järgmises: (1) ühe- ja mitmeaastastes suunistes artikli 3 lõike 1.1 punktis 2 osutatud rahalise toetuse kasutamise kohta; (2) ühe ja mitme aasta lõikes seatud eesmärkides, mille abil hakata seatud tähtajaks rakendama Senegali vetes säästvat ja vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes põhimõtetest, mis on väljendatud Senegali riiklikus kalanduspoliitikas või muudes poliitilistes suundades, mis on seotud säästva ja vastutustundliku kalapüügi rakendamisega või mis seda mõjutavad, eelkõige võetakse arvesse väikesemahulise kalapüügi toetamist, kalapüügi järelevalvet ja kontrolli ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastast võitlust; suutlikkuse arendamise prioriteetides Senegali teadusvõimekuse suurendamiseks kalandusvaldkonnas; (3) kriteeriumides ja menetlustes, mis võivad vajaduse korral hõlmata eelarvelisi ja finantsnäitajaid ning võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele. 2. Ühiskomitee määrab kindlaks eesmärgid ja hindab projektide eeldatavat mõju, et kiita heaks rahalise toetuse vahendite eraldamine Senegali poolt valdkonna toetuseks. 3. Igal aastal esitab Senegal ülevaate selle kohta, kuidas on sektorile ettenähtud toetussummast rahastatud projektid edenenud ning ühiskomitee vaatab selle tulemusi kirjeldava aastaaruande vormis läbi. Enne protokolli kehtivusaja lõppemist koostab Senegal ka lõpparuande. 4. Valdkonna toetuseks ettenähtud rahalist toetust makstakse jao kaupa, lähtuvalt valdkondliku toetuse rakendamise tulemuste analüüsi alusel kujundatud seisukohast ja vajadustest. Liit võib peatada osaliselt või täielikult käesoleva protokolli artikli 3 lõike 1.1 punktis 2 osutatud eriotstarbelise rahalise toetuse maksmise: 4.1. kui ühiskomitee hinnangul ei küüni saavutatud tulemused seatud eesmärkideni; 4.2. kui rahalist toetust ei kasutata vastavalt heakskiidetud kavale. Rahalise toetuse maksmine jätkub pärast lepinguosaliste arutelu ja nende saavutatud kokkulepet ja/või juhul, kui lõikes 4 osutatud finantsalase teostuse tulemused annavad aluse väljamaksete tegemiseks. Artikli 3 lõike 1.1 punktiga 2 ette nähtud eritoetust ei saa siiski enam maksta pärast protokolli kehtivuse lõppemisele järgneva kuue (6) kuu pikkuse ajavahemiku lõppu. 5. Mitmeaastase valdkondliku kava kõik muudatusettepanekud peab heaks kiitma ühiskomitee. Artikkel 5 Teaduskoostöö 1. Lepinguosalised kohustuvad edendama vastutustundliku kalapüügi alast koostööd Lääne-Aafrika piirkonna tasandil. Lepinguosalised järgivad Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni soovitusi ja resolutsioone ning võtavad arvesse muude piirkondlike pädevate organisatsioonide, näiteks Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee teaduslikke arvamusi. 2. Lepinguosalised kohustuvad korraldama korrapäraselt ja vajaduse korral ühise teadusliku töörühma kohtumisi, et arutada kõiki käesoleva protokolli rakendamisega seotud teaduslikke küsimusi. Ühise teadusliku töörühma volitused, koosseisu ja toimimise kehtestab ühiskomitee. 3. Toetudes Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni soovitustele ja resolutsioonidele, võttes arvesse parimaid kättesaadavaid teaduslikke arvamusi (näiteks Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee arvamused) ja vajaduse korral ka ühise teadusliku töörühma koosolekute järeldusi, võtab ühiskomitee vastu meetmed käesoleva protokolliga hõlmatud kalaliikide säästvaks majandamiseks ja liidu kalalaevade tegevuse mõjutamiseks. Artikkel 6 Kalapüügivõimaluste läbivaatamine 1. Ühiskomitee võib artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalused läbi vaadata, kui Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni vastu võetud soovitused ja resolutsioonid ning Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee teaduslikud arvamused toetavad seisukohta, mille kohaselt aitab kõnealune läbivaatamine tagada käesoleva protokolliga ettenähtud kalavarude säästvat majandamist; läbivaatamise peab heaks kiitma ka teaduslik töörühm. 2. Sellisel juhul vaadatakse artikli 3 lõike 1.1 punktis 1 osutatud rahaline toetus läbi proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. Liidu makstava rahalise toetuse aastane kogusumma ei tohi siiski ületada artikli 3 lõike 1.1 punktis 1 osutatud summat enam kui kaks korda. Artikkel 7 Uued kalapüügivõimalused ja katsepüük 1. Kui liidu kalalaevad on huvitatud muust püügitegevusest kui on osutatud käesoleva protokolli artiklis 1, peavad lepinguosalised nende uute tegevuste võimaliku lubamise osas konsulteerima ühiskomiteega. Sellisel juhul lepitakse ühiskomitees kokku uusi kalapüügivõimalusi reguleerivates tingimustes ning tehakse vajaduse korral protokolli ja selle lisasse muudatusi. 2. Uusi kalapüügivõimalusi käsitleva loa andmisel võetakse arvesse parimaid teaduslikke arvamusi ja vajaduse korral teaduslike uuringute tulemusi, mille on kinnitanud ühine teaduslik töörühm. 3. Lõikega 1 ette nähtud konsultatsioonide tulemusel võib ühiskomitee lubada korraldada Senegali kalapüügipiirkonnas katsepüügi püügireise, et katsetada uusi kalapüügiliike nende tehnilise kasutatavuse ja majandusliku tasuvuse seisukohalt. Sel eesmärgil ja Senegali taotluse korral määrab ühiskomitee igal üksikjuhul eraldi kindlaks liigid, tingimused ja muud asjakohased tingimused. Lepinguosalised korraldavad katsepüügi kooskõlas ühise teadusliku töörühma poolt määratletud tingimustega. Artikkel 8 Peatamine Lepinguosaline võib käesoleva protokolli rakendamise, kaasa arvatud rahalise toetuse maksmise ühepoolselt peatada lepingu artiklis 13 loetletud juhtudel ja tingimustel. Artikkel 9 Lõpetamine Lepinguosaline võib käesoleva protokolli rakendamise, kaasa arvatud rahalise toetuse maksmise ühepoolselt lõpetada lepingu artiklis 14 loetletud juhtudel ja tingimustel. Artikkel 10 Elektrooniline teabevahetus 1. Senegal ja Euroopa Liit kohustuvad võtma võimalikult kiiresti kasutusele teabesüsteemid, mis võimaldavad edastada käesoleva lepingu rakendamisega seotud kogu teavet ja kõiki sellekohaseid dokumente elektrooniliselt. 2. Dokumendi elektroonilist vormi käsitatakse igas etapis samaväärsena paberkandjal oleva vormiga. 3. Kui süsteem ei toimi, teavitavad Senegal ja Euroopa Liit teineteist sellest viivitamata. Lepingu rakendamisega seotud teave ja dokumendid asendatakse sel juhul lisas automaatselt paberkandjal dokumentidega. Artikkel 11 Andmete konfidentsiaalsus 1. Senegal ja Euroopa Liit tagavad, et mis tahes isikuandmeid seoses Euroopa laevadega ja lepingu raames toimuva kalandustegevusega käsitletakse alati täie rangusega ja kooskõlas asjakohaste konfidentsiaalsuse ja andmekaitse põhimõtetega. 2. Lepinguosalised tagavad, et kooskõlas Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni ja muude piirkondlike kalandusorganisatsioonide asjakohaste sätetega tehakse üldsusele kättesaadavaks üksnes koondandmed, mis on seotud püügitegevusega Senegali vetes. Konfidentsiaalseks peetavaid andmeid tohivad pädevad ametiasutused kasutada üksnes lepingu rakendamise ning kalanduse juhtimise, kontrolli ja järelevalve eesmärgil. Artikkel 12 Ajutine kohaldamine Käesolevat protokolli, selle lisa ja liiteid kohaldatakse ajutiselt alates protokolli allkirjastamisest lepinguosaliste poolt. Artikkel 13 Protokolli jõustumine Käesolev protokoll, selle lisa ja liited jõustuvad kuupäeval, millal lepinguosalised teatavad teineteisele selle jõustamiseks vajalike menetluste lõpetamisest. PROTOKOLLI LISA EUROOPA LIIDU LAEVADE PÜÜGITEGEVUSE TINGIMUSED SENEGALI KALAPÜÜGIPIIRKONNAS I peatükk – Üldsätted 1. Pädeva ametiasutuse määramine Kui ei ole kindlaks määratud teisiti, käsitatakse käesolevas lisas Euroopa Liiduna (EL) või Senegali Vabariigina (Senegal) järgmisi pädevaid ametiasutusi: – EL: Euroopa Komisjon, vajaduse korral ELi Senegali delegatsiooni vahendusel; – Senegali Vabariik: kalandus- ja merendusministeerium. 2. Käesoleva lisa sätete kohaldamisel loetakse mõistet „kalapüügiluba” samaväärseks mõistega „litsents” vastavalt selle määratlusele Senegali õigusaktides. 3. Kalapüügipiirkonnad Senegali kalapüügipiirkonnad on Senegali vete osad, kus Senegal lubab liidu kalalaevadel kala püüda kooskõlas lepingu artikli 5 lõikega 1. 3.1. Senegali kalapüügipiirkondade geograafilised koordinaadid ja lähtejooned on märgitud käesoleva protokolli lisa 4. liites. 3.2. Lisaks on käesoleva protokolli lisa 4. liites märgitud piirkonnad, kus kalapüük on kehtivate riiklike õigusaktide kohaselt keelatud, näiteks rahvuspargid, kaitstud merealad ja kalade paljunemispiirkonnad ning ka navigeerimiseks keelatud piirkonnad. 3.3. Senegal edastab laevaomanikele teabe kalapüügipiirkondade ja navigeerimiseks keelatud piirkondade kohta kalapüügiloa väljastamisel. 3.4. Kõikidest nende piirkondadega seotud muudatustest annab Senegal Euroopa Komisjonile teada vähemalt kaks kuud enne muudatuste rakendamist. 4. Bioloogilise taastumise aeg Liidu kalalaevad, kellel on käesoleva protokolli kohaselt lubatud kala püüda, järgivad Senegali õigusaktidega kehtestatud bioloogilise taastumise perioode. 5. Agendi määramine Iga Senegali sadamas lossida soovivat liidu kalalaeva peab esindama Senegalis asuv agent. 6. Laevaomanike tasude kohapealne maksustamine Enne protokolli jõustumist edastab Senegal ELile riigikassa selle (nende) arvelduskonto(de) andmed, mille(de)le kantakse lepingu raames ELi laevade eest makstavad summad. Pangaülekannetega seotud ülekandekulud jäävad laevaomanike kanda. 7. Kontaktisikud: Senegali kalandus- ja merendusministeeriumi (Ministère de la Pêche et des Affaires maritimes) ning kalakaitse- ja püügiseirekeskuse (Direction de la Protection et de la Surveillance des Pêches (DPSP) kontaktandmed on esitatud 7. liites. II peatükk– Kalapüügiload 1. Kalapüügiloa saamise eeltingimused – nõuetekohased laevad Lepingu artiklis 4 osutatud kalapüügiload antakse välja tingimusel, et laev on kantud liidu kalalaevade registrisse ning kõik laevaomaniku, kapteni või laeva endaga seotud kohustused seoses lepingu raames toimuva kalapüügiga Senegalis on täidetud. 2. Kalapüügiloa taotlemine 1. Euroopa Liidu pädevad ametiasutused esitavad Senegali kalandus- ja merendusministeeriumile elektroonilisel teel taotluse ja ELi delegatsioonile Senegalis taotluse koopia iga laeva kohta, kes soovib lepingu raames kala püüda, tehes seda vähemalt kakskümmend (20) tööpäeva enne litsentsi soovitud alguskuupäeva. ELi pädevad ametiasutused saadavad originaaldokumendid ELi delegatsiooni vahendusel otse Merekalanduse ametile (Direction des Pêches Maritimes – DPM). 2. Taotlused esitatakse Merekalanduse ametile vormil, mille näidis on esitatud 1. liites. 3. Iga kalapüügiloa taotlusega koos esitatakse järgmised dokumendid: – tõend, et kalapüügiloa kehtivusaja eest on kindlaksmääratud ettemaks tasutud; – värvifoto laevast külgvaates. 4. Kui kehtiva protokolli raames uuendatakse kalapüügiluba laevale, mille tehnilised näitajad ei ole muutunud, tuleb koos uuendamistaotlusega esitada üksnes maksekinnitus loatasu maksmise kohta. 3. Loatasud / ettemaksed 1. Loatasu põhjalähedaste liikide eest on märgitud 2. liites esitatud teabelehel. Kalapüügiload väljastatakse pärast seda, kui riiklikele pädevatele ametiasutustele on tasutud kõnealusel teabelehel märgitud ettemaksed. 2. Tuunipüügiseinerite ja ritvõngelaevade puhul on loatasu (eurodes) Senegali kalapüügipiirkonnas püütud tonni kohta järgmine: 55 eurot esimesel kohaldamisaastal; 60 eurot teisel ja kolmandal kohaldamisaastal; 65 eurot neljandal kohaldamisaastal; 70 eurot viiendal kohaldamisaastal. Kalapüügiload väljastatakse pärast seda, kui pädevatele ametiasutustele on tasutud järgmised kindlaksmääratud tasud. – Tuunipüügiseinerid: – 13 750 eurot laeva kohta vastavalt protokolli esimesel kohaldamisaastal 250 tonni eest makstavale loatasule; – 15 000 eurot laeva kohta vastavalt protokolli teisel ja kolmandal kohaldamisaastal 250 tonni eest makstavale loatasule; – 16 250 eurot laeva kohta vastavalt protokolli neljandal kohaldamisaastal 250 tonni eest makstavale loatasule; – 17 500 eurot laeva kohta vastavalt protokolli viiendal kohaldamisaastal 250 tonni eest makstavale loatasule. – Ritvõngelaevade puhul: – 8 250 eurot laeva kohta vastavalt protokolli esimesel kohaldamisaastal 150 tonni eest makstavale loatasule; – 9 000 eurot laeva kohta vastavalt protokolli teisel ja kolmandal kohaldamisaastal 150 tonni eest makstavale loatasule; – 9 750 eurot laeva kohta vastavalt protokolli neljandal kohaldamisaastal 150 tonni eest makstavale loatasule; – 10 500 eurot laeva kohta vastavalt protokolli viiendal kohaldamisaastal 150 tonni eest makstavale loatasule. 3. Loatasu sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamamaksud ja teenustasud. 4. Kui kalapüügiloa kehtivusaeg on lühem kui üks aasta, näiteks bioloogilise taastumise perioodi tõttu, kohandatakse loatasu proportsionaalselt kalapüügiloa kehtivusajaga. 4. Kalapüügiloa väljastamine ja kalapüügiloaga laevade ajutine nimekiri 1. Pärast lõigete 2.2 ja 2.3 kohaste kalapüügiloa taotluste kättesaamist koostab Senegal viie päeva jooksul ajutise nimekirja iga kategooria all luba taotlenud laevadest. 2. Kõnealune nimekiri edastatakse viivitamata riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja ELile. 3. EL edastab ajutise nimekirja laevaomanikule või tema agendile. Juhul kui ELi ametid on suletud, võib Senegal anda ajutise nimekirja otse laevaomanikule või tema esindajale ja edastada sellekohase koopia ELile. 4. Laevadel on lubatud kala püüda alates nende kandmisest ajutisse nimekirja. Kuni kalapüügiloa väljastamiseni peab nende laevade pardal olema ajutise nimekirja koopia. 5. Kõikide laevade kalapüügiload väljastatakse laevaomanikele või nende esindajatele Euroopa Liidu Senegali delegatsiooni vahendusel kahekümne (20) tööpäeva jooksul alates punktis 2.3 osutatud dokumentide laekumisest Merekalanduse ametile. 6. Selleks et kalapüügiga saaks ettenähtud ajal alustada, saadetakse laevaomanikele kalapüügiloa koopia elektrooniliselt. Kõnealust koopiat võib kasutada maksimaalselt 60 päeva pärast kalapüügiloa väljaandmise kuupäeva. Selles ajavahemikus käsitatakse koopiat originaaliga samaväärsena. 7. Ilma et see piiraks käesoleva jao 4. ja 6. punkti kohaldamist, peab kalapüügiluba olema alati laeva pardal. 5. Kalapüügiloa edasiandmine 1. Kalapüügiluba antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda. 2. Tõestatud vääramatu jõu korral, mis väljendub selles, et laev raske tehnilise avarii tõttu hukkub või jääb pikaks ajaks liikumatuks, võib Euroopa Liidu taotlusel laeva kalapüügiloa siiski asendada mõnele muule sama kategooria laevale antava uue kalapüügiloaga ning viimase eest ei pea loatasu maksma. 3. Sel juhul võetakse püügikoguse arvutamisel võimalike täiendavate maksete kindlaksmääramiseks arvesse kahe laeva summaarseid püügikoguseid. 4. Asendatava laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud kalapüügiloa Euroopa Liidu Senegali delegatsiooni vahendusel Merekalanduse ametile. 5. Uus kalapüügiluba jõustub päeval, mil tühistatud kalapüügiluba tagastatakse Merekalanduse ametile. Euroopa Liidu Senegali delegatsiooni tuleb kalapüügiloa asendamisest teavitada. 6. Kalapüügiloa kehtivusaeg 1. Tuunipüügiseinerite ja ritvõngelaevade kalapüügilubade kehtivusaeg on üks aasta. Põhjapüügitraalerite kalapüügilubade kehtivusaeg on kolm kuud. 2. Kalapüügilube võib uuendada. 3. Kalapüügiloa kehtivusaja alguse kindlaksmääramisel käsitatakse – aastase kehtivusajana: protokolli kohaldamise esimesel aastal ajavahemikku kehtima hakkamise kuupäevast kuni sama aasta 31. detsembrini; seejärel iga täielikku kalendriaastat; protokolli kohaldamise viimasel aastal ajavahemikku alates 1. jaanuarist kuni protokolli kehtivuse lõppemiseni; – kolmekuulise kehtivusajana: protokolli kohaldamise esimesel aastal ajavahemikku kehtima hakkamise kuupäevast kuni järgmise kolmekuulise perioodi alguseni, milleks on kehtestatud korra kohaselt 1. jaanuar, 1. aprill, 1. juuli või 1. oktoober; seejärel iga täielikku kolmekuulist perioodi; protokolli kohaldamise viimasel aastal ajavahemikku viimase täieliku kolmekuulise perioodi lõpust kuni protokolli kehtivuse lõppemiseni. 7. Abilaevad 1. ELi taotlusel lubab Senegal abilaevadel assisteerida kalapüügiluba omavaid ELi laevu. 2. Assisteerimine ei hõlma kütuse tankimist ega püügi ümberlaadimist. 3. Abilaevad peavad sõitma Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all, nad ei tohi olla varustatud kalapüügiks vajalike vahenditega. 4. Abilaevade suhtes kohaldatakse II peatükis kirjeldatud kalapüügilubade taotluste edasiandmise menetlust abilaevade suhtes kohaldatavates piires. 5. Senegal koostab lubatud abilaevade nimekirja ja edastab selle viivitamata riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja ELile. III peatükk – Tehnilised meetmed Kalapüügiluba omavate põhjapüügitraalerite suhtes kohaldatavad tehnilised meetmed seoses kalapüügipiirkonna, kalapüügivahendite ja kaaspüügiga, on määratud kindlaks 2. liites esitatud teabelehes Tuunipüügilaevad järgivad kõiki Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni soovitusi ja resolutsioone. IV peatükk – Seire ja järelevalve 1. jagu – Püügist teatamise kord 1. Püügipäevik 1. Lepingu raames kala püüdva liidu laeva kapten peab püügipäevikut, mille näidis iga püügikategooria kohta on esitatud käesoleva lisa 3a ja 3b liites. 2. Kapten täidab püügipäevikut iga päeva kohta, mil laev asub Senegali kalapüügipiirkonnas. 3. Kapten teeb püügipäevikusse iga päev sissekande, määrates kindlaks iga püütud ja pardal hoitava liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna. Iga peamise liigi puhul märgib kapten ära ka nullpüügi. 4. Vajaduse korral kannab kapten iga päev püügipäevikusse iga merre tagasi heidetud liigi koguse väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna. 5. Püügipäevik täidetakse loetavalt, trükitähtedega ja selle allkirjastab laeva kapten. 6. Püügipäevikusse registreeritud andmete täpsuse eest vastutab kapten. 2. Püügiaruanded 1. Kapten annab laeva püügist aru, esitades Senegalile püügipäevikud ajavahemiku kohta, mil laev viibis Senegali kalapüügipiirkonnas. 2. Kuni käesoleva jao punktis 4 osutatud püügiandmete elektroonilise edastamise süsteemi kasutuselevõtmiseni edastatakse püügipäevikud järgmise korra kohaselt: i) Senegali sadamasse sisenemisel esitatakse iga püügipäeviku originaal Senegali kohalikule esindajale, kes kinnitab kirjalikult selle kättesaamist; ii) kui Senegali vetest lahkutakse ilma eelnevalt Senegali sadamasse sisenemata, saadetakse iga püügipäeviku originaal (a) skaneeritud koopiana e-posti teel Senegali poolt teatatud aadressile. Senegal saadab viivitamata elektronposti teel vastu kättesaamisteate või erandjuhul (b) faksi teel Senegali poolt teatatud numbrile või (c) posti teel Senegalile 14 päeva jooksul pärast sadamasse saabumist või igal juhul 45 päeva jooksul pärast Senegali vetest lahkumist. 3. Kapten saadab kõikide püügipäevikute koopia ELile. Tuunipüügilaevade puhul saadab kapten kõikide püügipäevikute koopia ka ühele järgmistest teadusinstituutidest: i) IRD (Institut de recherche pour le développement); ii) IEO (Instituto Español de Oceanografia) või iii) INIAP (Instituto Nacional de Investigaçao Agrária y das Pescas) ning samuti (v) CRODT (Centre de Recherche Océanographique de Dakar Thiaroye). 4. Kui laev pöördub oma kalapüügiloa kehtivusajal Senegali kalapüügipiirkonda tagasi, siis koostatakse uus püügiaruanne. 5. Kui püügiaruannete kohta kehtivaid sätteid ei ole arvesse võetud, võib Senegal peatada asjaomase laeva kalapüügiloa kuni puuduvate püügiaruannete esitamiseni ja karistada laevaomanikku kehtivate riiklike õigusaktide vastavate sätete kohaselt. Korduva rikkumise puhul võib Senegal kalapüügiloa uuendamisest keelduda. 6. Senegal teavitab ELi kõikidest kõnealuses kontekstis kohaldatavatest sanktsioonidest. 3. Traalerite püügi kvartaliaruanne Kuni käesoleva jao punktis 4 osutatud püügiandmete elektroonilise edastamise süsteemi kasutuselevõtmiseni teatab Euroopa Komisjon Merekalanduse ametile enne iga kvartali kolmanda kuu lõppu eelmise kvartali jooksul traalerite püütud kogused vastavalt käesoleva lisa 3c liites esitatud näidisvormile. 4. Üleminek püügiandmete elektroonilise edastamise süsteemile Lepinguosalised lepivad kokku, et minnakse üle püügiandmete elektroonilise edastamise süsteemile, lähtudes 6. liites kehtestatud tehnilisest kirjeldusest. Lepinguosalised määravad kindlaks ühised tehnilised meetmed, et üleminek toimuks võimalikult kiiresti. Niipea, kui ülemineku tingimused on täidetud, teavitab Senegal sellest ELi. Alates kõnealuse teabe edastamise kuupäevast lepitakse kokku kahekuuline tähtaeg, mille jooksul viiakse süsteem täielikku kasutusvalmidusse. 5. Tuunipüügilaevade loatasude arvestus 1. Aastaaruanne 1.1. Püügi aastaaruanne, mis lähtub püügipäeviku andmetest ja kapteni esitatud teabest saadetakse kinnitamiseks eespool nimetatud teadusasutustele. 1.2. Kinnitatud aruanded saadetakse kontrollimiseks Merekalanduse ametile, kalakaitse- ja püügiseirekeskusele ja teadusasutusele CRODT. 1.3. Senegal esitab kontrollimise tulemused kiiresti Euroopa Liidule. 1.4. Vajaduse korral pöördub EL selgituste saamiseks teadusasutuste poole ning edastab need selgitused Senegalile. Teabe edastamine toimub elektrooniliselt. 1.5. Vajaduse korral tuleb kokku ühine teaduslik töörühm. 1.6. Vajaduse korral korraldatakse kontrolli protsessi käsitlevaid täiendavaid arutelusid või kõiki teadusasutusi kaasav koosolek. 2. Lõpparuanne 2.1. Võttes aluseks eespool osutatud teadusinstituutide ja -keskuste kinnitatud püügiaruanded, määrab EL iga tuunipüügilaeva puhul kindlaks eelnenud kalendriaasta püügihooaja eest tasumisele kuuluvate litsentsitasude lõpliku arvestuse. 2.2. EL edastab lõpparuande Senegalile ja laevaomanikule enne püügiaastale järgneva aasta 15. juulit. 2.3. Kui lõpparuande summa on suurem kui kindlaksmääratud loatasu, mis maksti ettemaksuna kalapüügiloa saamiseks, maksab laevaomanik puuduva summa Senegalile enne jooksva aasta 30. augustit. Kui lõpparuande summa on väiksem kui kindlaksmääratud loatasu, ei ole laevaomanikul õigus ülejäävat summat tagasi saada. 2. jagu – Senegali vetesse sisenemine ja sealt lahkumine 1. Käesoleva protokolli raames Senegali vetes kala püüdvad liidu kalalaevad teatavad Senegali pädevatele ametiasutustele oma kavatsusest Senegali vetesse siseneda või sealt lahkuda vähemalt kuus (6) tundi ette. 2. Teatades Senegali vetesse sisenemisest või sealt lahkumisest, peavad laevad ühtlasi teatama oma asukoha ning pardal oleva väljapüügi, mis on identifitseeritav vastava liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse järgi, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna, ilma et see piiraks 6. liite 2. jao sätete kohaldamist. Teave tuleb edastada elektronposti või faksi teel aadressile, mis on märgitud 7. liites. 3. Laeva, mis tegeleb püügiga, ilma et ta oleks sellest eelnevalt Senegali pädevaid ametiasutusi teavitanud, käsitatakse kalapüügiloata laevana ning selle suhtes kohaldatakse Senegali riiklikes õigusaktides sätestatud sanktsioone. 4. Kalapüügiloale lisatakse Senegali pädevate ametiasutuste e-posti aadress, faksi- ja telefoninumber, samuti raadioside parameetrid. 3. jagu – Ümberlaadimine ja lossimine 1. Ritvõngelaevad lossivad Senegali kalapüügipiirkonnas püütud saagi Dakari sadamas ja võivad selle müüa kohalikele ettevõtjatele rahvusvahelise turuhinnaga, mis kujuneb turuosaliste vahel peetavate läbirääkimiste tulemusena. 2. Käesoleva protokolli raames Senegali vetes kala püüdvad liidu laevad, kes soovivad väljapüüki Senegali vetes ümber laadida, peavad seda tegema Dakari sadama reidil Senegali pädeva ametiasutuse loal. 3. Lossida või ümberlaadida sooviva ELi laeva omanik või tema esindaja teatab vähemalt 72 tunni jooksul enne lossimist või ümberlaadimist Senegali pädevatele ametiasutustele järgmised andmed: 3.1. ümberlaadimist või lossimist teostama hakkava kalapüügilaeva nimi; 3.2. transpordilaeva laeva nimi või lossimissadam; 3.3. ümberlaaditavate või lossitavate kalaliikide tonnaaž; 3.4. ümberlaadimise või lossimise kuupäev; 3.5. ümberlaaditud või lossitud saagi sihtkoht. 4. Ümberlaadimist või lossimist käsitatakse laeva lahkumisena Senegali vetest. Seega peavad laevad edastama Senegali pädevatele ametiasutustele püügiaruanded ja teatama, kas nad kavatsevad püüki jätkata või Senegali vetest lahkuda. 5. Senegali vetes ümberlaadimine või lossimine muul viisil, kui eespool esitatud punktides käsitletud, on keelatud. Sellest sättest mittekinnipidamise korral rakendatakse Senegali kehtivate õigusaktidega ettenähtud sanktsioone. 4. jagu – Laevaseire satelliitsüsteem (VMS-süsteem) 1. Laevade asukohateated – VMS-süsteem 1. Kalapüügiluba omavad ELi laevad on varustatud satelliitseiresüsteemiga (Vessel Monitoring System – VMS), mille abil edastatakse nende asukoht iga kahe tunni järel automaatselt ja pidevalt nende lipuriigi kalapüügiseirekeskusele (Fisheries Monitoring Center – FMC). 2. Iga asukohateade i) sisaldab (a) laeva tunnusandmeid, (b) kalapüügilaeva viimati määratud geograafilist asukohta (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 500 meetri ja usaldusvahemik 99 %, (c) asukohateate registreerimise kuupäeva ja kellaaega, (d) laeva kiirust ja kurssi, on esitatud käesoleva lisa 5. liites osutatud vormingus. 3. Esimene Senegali kalapüügipiirkonnas registreeritud asukoht on identifitseeritav koodiga „ENT”. Kõik järgmised asukohad on identifitseeritavad koodiga „POS”, välja arvatud esimene asukoht, mis on registreeritud pärast Senegali kalapüügipiirkonnast väljumist, mis on identifitseeritav koodiga „EXI”. 4. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus tagab asukohateadete automaatse töötlemise ja vajaduse korral nende elektroonilise edastuse. Asukohateated peavad olema registreeritud turvaliselt ning neid tuleb kolme aasta jooksul alles hoida. 2. Teabe edastamine laeva poolt satelliitseiresüsteemi rikke korral 1. Kapten peab tagama, et tema laeva VMS-süsteem on kogu aeg täielikult töökorras ja et asukohateated edastatakse nõuetekohaselt lipuriigi kalapüügiseirekeskusele. 2. VMS-süsteemi rikke korral tuleb see parandada või vahetada välja kuu aja jooksul. Pärast seda tähtaega ei lubata laeval enam Senegali kalapüügipiirkonnas kala püüda. 3. Laevad, mis püüavad Senegali kalapüügipiirkonnas kala rikkis VMS-süsteemiga edastavad oma asukohateated lipuriigi kalapüügiseirekeskusele elektroonilisel, raadio või faksi teel vähemalt iga nelja tunni järel, lisades kõik käesoleva jao lõike 1.2 punktis i osutatud kohustuslikud andmed. 3. Asukohateadete turvaline edastamine Senegalile 1. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab asjaomaste laevade asukohateated automaatselt Senegali kalapüügiseirekeskusele. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus ja Senegal vahetavad omavahel elektroonilisi kontaktaadresse ja hoiavad üksteist vahetult kursis nende aadresside muutumisega. 2. Asukohateateid edastatakse lipuriigi kalapüügiseirekeskuse ja Senegali vahel elektroonilisel teel vastavalt turvalisele teabevahetussüsteemile. 3. Senegali kalapüügiseirekeskus teavitab viivitamata lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja ELi kõikidest katkestustest püügilitsentsiga laeva järjestikuste asukohateadete vastuvõtmisel, kui asjaomane laev ei ole teatanud Senegali kalapüügipiirkonnast lahkumisest. 4. Teabevahetussüsteemi tõrked 1. Senegal tagab, et tema elektroonilised seadmed on vastavuses lipuriigi kalapüügiseirekeskuse seadmetega ja teavitab ELi viivitamata kõikidest riketest sidesüsteemis ja asukohateate saamisel võimalikult kiire tehnilise lahenduse leidmiseks. 2. Iga võimaliku erimeelsuse puhul pöördutakse ühiskomitee poole. 3. Laeva VMS-süsteemis avastatud mis tahes muudetud seadistuste eest, mille eesmärk on rikkuda süsteemi toimimist või moonutada asukohateateid, kannab vastutust kapten. Rikkumiste korral rakendatakse Senegalis kehtivate riiklike õigusaktidega ettenähtud sanktsioone. 5. Asukohateate sageduse muutmine 1. Kui põhjendatud andmetel õnnestub tõendada rikkumist, võib Senegal taotleda, saates taotluse koopia ELile, et lipuriigi kalapüügiseirekeskus vähendaks laeva asukohateate saatmise intervalle kindlaksmääratud uurimisperioodiks ühetunnistele intervallidele. 2. Senegal edastab dokumentaalsed tõendid lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ja ELile. 3. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus alustab viivitamata asukohateate saatmist Senegalile pidades kinni lühendatud sagedusest. 4. Kui kindlaksmääratud uurimisperioodi ajavahemik on lõppenud, teavitab Senegal lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja ELi võimalikust edaspidisest seirest. 6. VMS-süsteemiga edastatud teadete õigsus vaidluse korral Lepinguosaliste vaidluste korral on määravad vaid VMS-süsteemiga edastatud teated. 5. jagu – Vaatlejad 1. Püügitegevuse vaatlemine 1.1. Püügilitsentsi omavad laevad peavad lubama lepingu raames kohaldada oma püügitegevuse suhtes vaatluskorda. 1.2. Toonipüügilaevadel rakendatakse vaatluskorda, mis vastab Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni vastuvõetud soovitustele. 2. Määratud laevad ja vaatlejad 2.1. Püügilubade väljaandmisel teatab Senegal ELile ning laevaomanikule või tema agendile laevadest, kes peavad vaatleja pardale võtma, samuti aja, millal vaatleja peab laeva pardal viibima. 2.2. Senegal teatab ELile ja vaatleja pardale võtva laeva omanikule või tema agendile, määratud vaatleja nime hiljemalt 15 päeva enne vaatleja pardalevõtmiseks ettenähtud kuupäeva. Senegal teatab ELile ning laevaomanikule või tema agendile viivitamata mis tahes muudatustest seoses määratud laevade ja vaatlejatega. 2.3. Senegal püüab mitte määrata vaatlejaid nendele laevadele, mille pardal on juba vaatleja või mille puhul kehtib seoses nende laevade püügitegevusega muudes kalapüügi piirkondades kui Senegali kalapüügipiirkond ametlik kohustus asjaomase püügihooaja jooksul vaatleja pardale võtta. 2.4. Põhjapüügitraalerite puhul ei tohi vaatleja pardalviibimise aeg olla pikem kui kaks kuud. Vaatleja pardalviibimine ei tohi ületada tema ülesannete teostamiseks vajalikku ajavahemikku. 3. Kindlasummaline rahaline toetus 3.1. Tuunikülmutusseinerite ja ritvõngelaevade omanikud tasuvad koos iga-aastase loatasuga kalakaitse- ja püügiseirekeskusele kindlasummalise toetuse 400 eurot iga laeva kohta, et tagada vaatlusprogrammi nõuetekohane toimimine. 3.2. Traalerite omanikud tasuvad koos kvartaalse loatasuga kalakaitse- ja püügiseirekeskusele kindlasummalise toetuse 100 eurot iga laeva kohta, et tagada vaatlusprogrammi nõuetekohane toimimine. 4. Vaatleja töötasu Vaatleja palga ja sotsiaaltagatised maksab Senegal. 5. Pardalevõtmise tingimused 5.1. Vaatleja pardalevõtmise tingimused, eelkõige pardalviibimise aeg, määratakse kindlaks laevaomaniku või tema agendi ja Senegali ühisel kokkuleppel. 5.2. Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Vaatleja majutamine pardal oleneb siiski laeva tehnilisest ehitusest. 5.3. Vaatleja majutus- ja söögikulud pardal katab laevaomanik. 5.4. Laeva kapten teeb oma ametiseisusest tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline ja moraalne turvalisus. 5.5. Vaatleja käsutuses peavad olema kõik tema ülesannete täitmiseks vajalikud seadmed. Tal on juurdepääs sidevahenditele, püügitegevusega otseselt seotud dokumentidele, kaasa arvatud püügipäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis seonduvad otseselt tema töökohustustega. 6. Vaatleja kohustused 6.1. Kogu pardal viibimise aja jooksul peab vaatleja 6.2. käituma nii, et tema tegevus ei segaks ega piiraks püügitegevust; 6.3. suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse; 6.4. arvestama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsusega. 7. Vaatleja pardalevõtmine ja pardalt lahkumine 7.1. Vaatleja pardalevõtmine toimub laevaomaniku valitud sadamas. 7.2. Kümme päeva enne pardalevõtmist teatab laevaomanik või tema agent Senegalile vaatleja pardalevõtmise kuupäeva, kellaaja ja sadama. Kui vaatleja võetakse pardale välisriigis, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud pardalevõtmise sadamasse jõudmiseks. 7.3. Kui vaatleja pardalevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajale järgneva 12 tunni jooksul kohale ei tule, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune vaatleja pardale võtta. Laevaomanik võib sadamast lahkuda ja alustada oma püügitegevust. 7.4. Kui vaatleja lahkub laevalt mitte Senegali, vaid mõne muu riigi sadamas, kannab laevaomanik kõik kulud vaatleja võimalikult kiireks tagasijõudmiseks Senegali. 8. Vaatleja ülesanded Vaatleja täidab järgmisi ülesandeid: 8.1. jälgib laeva püügitegevust; 8.2. kontrollib kalapüügi ajal laeva asukohta; 8.3. võtab teadusprogrammi raames bioloogilisi proove; 8.4. märgib üles kasutatavad püügivahendid; 8.5. kontrollib Senegali kalapüügipiirkonnas püügipäevikusse kantud püügiandmeid; 8.6. kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi lastud saaki; 8.7. edastab laeva Senegali kalapüügipiirkonnas viibimise kestel raadio, faksi või elektronposti teel üks kord nädalas oma vaatlused, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused. 9. Vaatleja aruanne 9.1. Enne laevalt lahkumist esitab vaatleja oma vaatluste aruande laeva kaptenile. Laeva kaptenil on õigus lisada vaatleja aruandele oma kommentaarid. Aruandele kirjutavad alla vaatleja ja kapten. Kapten saab vaatleja aruande koopia. 9.2. Vaatleja esitab oma aruande Senegalile, kes edastab selle koopia ELile kaheksa (8) päeva jooksul pärast vaatleja laevalt lahkumist. 6. jagu – Inspekteerimine merel ja sadamas 1. Inspekteerimine merel 1.1. Püügiluba omavate liidu kalalaevade inspekteerimist merel Senegali kalapüügipiirkonnas teostavad Senegali laevad ja inspektorid, kelle kalanduskontrolli funktsioon on selgelt identifitseeritav. 1.2. Enne pardaleminekut teavitavad Senegali inspektorid ELi laeva oma inspekteerimiskavatsusest. Inspekteerimist teostavad kuni kaks inspektorit, kes peavad enne inspekteerimise alustamist oma isikut ja inspektori kvalifikatsiooni tõendama. 1.3. Senegali inspektorid jäävad liidu kalalaevale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks. Nad teostavad inspekteerimist, püüdes avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle püügitegevusele ja lastile. 1.4. Senegal võib lubada ELil osaleda merel teostatavatel inspekteerimistel vaatlejana. 1.5. Liidu kalalaeva kapten aitab Senegali inspektoreid pardale tulekul ja inspekteerimise teostamisel. 1.6. Iga inspekteerimise lõpus koostavad Senegali inspektorid inspekteerimisaruande. Liidu kalalaeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisaruande allkirjastab selle koostanud inspektor ja liidu kalalaeva kapten. 1.7. Senegali inspektorid väljastavad enne laevalt lahkumist liidu kalalaeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Senegal edastab inspekteerimisaruande koopia ELile kaheksa (8) päeva jooksul pärast inspekteerimist. 2. Inspekteerimine sadamas 2.1. Senegali kalapüügipiirkonnas püütud saaki Senegali sadamas lossiva liidu kalalaeva inspekteerimist sadamas teostavad volitatud inspektorid. 2.2. Inspekteerimist teostavad kuni kaks inspektorit, kes peavad enne inspekteerimise alustamist oma isikut ja inspektori kvalifikatsiooni tõendama. Senegali inspektorid jäävad liidu kalalaevale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks ja teostavad inspekteerimist, püüdes avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle püügitegevusele ja lastile. 2.3. Senegal võib lubada ELil osaleda sadamas teostatavatel inspekteerimistel vaatlejana. 2.4. Liidu kalalaeva kapten hõlbustab Senegali inspektorite tööülesannete täitmist. 2.5. Iga inspekteerimise lõpus koostavad Senegali inspektorid inspekteerimisaruande. Liidu kalalaeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisaruande allkirjastab selle koostanud inspektor ja liidu kalalaeva kapten. 2.6. Senegali inspektorid annavad inspekteerimise lõpus liidu kalalaeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Senegal edastab inspekteerimisaruande koopia ELile kaheksa (8) päeva jooksul pärast inspekteerimist. 7. jagu – Rikkumised 1. Rikkumiste menetlemine 1.1. Käesoleva lisa kohaselt püügiluba omava liidu kalalaeva poolne mis tahes rikkumine märgitakse inspekteerimisaruandesse. Aruanne edastatakse võimalikult kiiresti ELile ja lipuriigile. 1.2. Inspekteerimisaruande allkirjastamine kapteni poolt ei piira laevaomaniku õigust kaitsele talle süüks pandud rikkumise puhul. 2. Laeva peatamine – Teavitamiskoosolek 2.1. Kui see on Senegali kehtivate õigusaktidega rikkumise korral ette nähtud, võib rikkumise puhul sundida liidu mis tahes kalalaeva kalapüügitegevust peatama ja, juhul kui laev on merel, pöörduma tagasi Dakari sadamasse. 2.2. Senegal teatab 24 tunni jooksul ELile kalapüügiluba omava liidu kalalaeva peatamisest mis tahes põhjustel. Teatisele lisatakse väidetavat rikkumist tõendavad üksikasjad. 2.3. Laeva, kapteni, meeskonna ja laeva lasti suhtes ei võeta meetmeid (välja arvatud väidetavat rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed) enne, kui on toimunud nõupidamine, mille Senegal korraldab ELi taotlusel ühe tööpäeva jooksul pärast laeva peatamise teate saamist, et selgitada asjaolusid, mis viisid laeva peatamiseni, ja esitada asja võimalik edasine käik. Kõnealusel teavitaval nõupidamisel võib osaleda laeva lipuriigi kalapüügiseirekeskuse esindaja. 3. Rikkumissanktsioonid – Kokkuleppemenetlus 3.1. Avastatud rikkumise puhul kohaldatavad sanktsioonid kehtestab Senegal kehtivate riiklike õigusaktide kohaselt. 3.2. Kui rikkumist käsitlevate õigusaktidega on ette nähtud õigusmenetlus, tuleb enne selle alustamist ja tingimusel, et rikkumine ei kujuta endast kriminaalasja, algatada Senegali ja ELi vahel kokkuleppemenetlus, et määrata kindlaks sanktsioonide aeg ja tase. Kokkuleppemenetlus lõppeb hiljemalt kolm (3) päeva pärast laeva peatamisest teatamist. 3.3. Kõnealusel kokkuleppemenetlusel võivad osaleda laeva lipuriigi ja ELi esindajad. 4. Kohtumenetlus – Pangatagatis 4.1. Kui kokkuleppemenetlus ei ole edukas ja rikkumisjuhtumi kohta esitatakse kaebus pädevale kohtuinstantsile, annab rikkumisega seotud laeva omanik Senegali osutatud panka pangatagatise, mille summa määrab kindlaks Senegal, nii et see kataks laeva peatamisega seotud kulusid, tõenäolist trahvi ja võimalikke rahalisi toetusi. Pangatagatist ei saa tagasi võtta enne kohtumenetluse lõppu. 4.2. Pärast kohtuotsuse teatavakstegemist pangatagatis vabastatakse ja tagastatakse viivitamata laevaomanikule: – a) täies ulatuses, kui ühtegi karistust ei määratud; – b) summa ulatuses, mis jääb järele, kui karistus hõlmab pangatagatisest väiksema trahvisumma maksmist. 4.3. Senegal teavitab ELi kohtumenetluse tulemustest kaheksa (8) päeva jooksul pärast kohtuotsuse teatavakstegemist. 5. Laeva ja meeskonna vabastamine Laeval ja selle meeskonnal lubatakse lahkuda sadamast kohe pärast kokkuleppemenetlusest tulenevate trahvisummade maksmist või pärast pangatagatise esitamist. 8. jagu – Osalusjärelevalve ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses 1. Eesmärk Selleks et tõhustada järelevalvet avamerepüügi ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastase võitluse üle, märgivad liidu kalalaevad ära iga sellise laeva viibimise Senegali kalapüügipiirkonnas, kes ei ole Senegali poolt esitatud nende välismaiste laevade nimekirjas, kellel on luba Senegalis kala püüda. 2. Menetlus 2.1. Kui liidu kalalaeva kapten märkab kalalaeva, kelle tegevuses esineb ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi märke, võib ta koguda sellise vaatluse kohta võimalikult palju teavet. 2.1. Vaatlusaruanded saadetakse viivitamata ja samal ajal nii Senegali ametiasutustele kui ka vaatlust teostanud laeva lipuriigi pädevale ametiasutusele, kes omakorda edastab teabe Euroopa Komisjonile või viimase määratud asutusele. 2.2. Euroopa Komisjon jagab kõnealust teavet Senegaliga. 3. Vastastikkuse põhimõte Senegal edastab ELile võimalikult kiiresti oma käsutuses oleva kogu vaatlusaruande selle kalalaeva kohta, kelle tegevuses Senegali kalapüügipiirkonnas esineb ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi märke. V peatükk – Meremeeste töölevõtmine 1. Käesoleva protokolli raames kala püüdvate liidu kalalaevade omanikud võtavad AKV riikidest pärit isikuid tööle järgmistel tingimustel ja hulgal: – tuunipüügiseineritel peab vähemalt 20 % meremeestest, kes võetakse tuunipüügihooaja jooksul Senegali kalapüügipiikonnas tööle, olema Senegali või AKV riikide päritolu; – ritvõngelaevadel peab vähemalt 20 % meremeestest, kes võetakse püügihooaja jooksul Senegali kalapüügipiikonnas tööle, olema Senegali või AKV riikide päritolu; – põhjapüügitraaleritel peab vähemalt 20 % meremeestest, kes võetakse püügihooaja jooksul Senegali kalapüügipiikonnas tööle, olema Senegali või AKV riikide päritolu; 2. Laevaomanikud palkavad võimaluse korral Senegali meremehi. 3. Liidu kalalaevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. See hõlmab eelkõige ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegelikku tunnustamist ning töö saamise ja kutsealale pääsemisega seotud diskrimineerimise kõrvaldamist. 4. Senegali ja AKV riikide meremeeste töölepingud, mille koopia antakse riiklikule merendusametile ja lepingule allakirjutanutele, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. Nende töölepingutega tagatakse meremeestele nende suhtes kohaldatava seaduse kohane sotsiaalkindlustus, sealhulgas elukindlustus ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustus. 5. AKV riikide meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasud määratakse kindlaks lepinguga laevaomanike või nende esindajatega ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. Meremeeste palgatingimused ei tohi olla halvemad kui nende päritoluriikide laevameeskondadel ning palgad ei tohi mingil juhul olla ILO standarditest madalamad. 6. Liidu kalalaevale tööle võetud meremees peab end kavandatavale pardalemineku päevale eelneval päeval talle määratud laeva kaptenile esitlema. Kui meremees oma töölevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajaks kohale ei tule, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune meremees tööle võtta. Liited 1. Kalapüügiloa taotluse vorm 2. Teabeleht 3. Püügipäeviku ja püügiaruande vorm 4. Kalapüügipiirkondade geograafilised koordinaadid 5. Laevaseiresüsteemi sõnumite edastamine Senegalile – Laevaseiresüsteemi sõnumite vorming – Asukohateade 6. Püügiandmete elektroonilise edastamise süsteemi (ERS) rakendamise suunised 7. Senegali kontaktandmed 1. liide SENEGALI JA EUROOPA LIIDU KALANDUSLEPING KALAPÜÜGILOA TAOTLUSE VORM I. TAOTLEJA 1. Laevaomaniku nimi: ...................................................Kodakondsus:........................................................................ 2. Laevaomaniku aadress: ........................................................................................................................ 3. Laevaomanike ühingu või laevaomaniku esindaja nimi: ..................................................................... 3. Laevaomanike ühingu või laevaomaniku esindaja aadress: ................................................................ 4. Telefon: Faks: ................................... E-post: …………… 5. Kapteni nimi: ......................................... Kodakondsus: ................. E-post: ………………………… II. LAEV JA SELLE TUNNUSANDMED 1. Laeva nimi: ............................................................................................................................................... 2. Lipuriik: :....................................................................................................................... 3. Pardatähis: ………….................................................................................... 4. Registreerimissadam: …………………. MMSI: ........................IMO number: ….. 5. Mis ajast sõidab praeguse lipu all: ........../........./.............. Varasem lipuriik (vajaduse korral): ………... 6. Ehitusaeg ja -koht: ....../......./.........., …………........ Raadiokutsung: ............................... 7. Raadiokutsungi sagedus: ………….............. Laeva satelliittelefoni nr: ……………..…………...…… 8. Laevakere materjal: Teras ¨ Puit¨ Polüester¨ Muu¨ ……………………………. III. LAEVA TEHNILISED NÄITAJAD JA VARUSTUS 1. Kogupikkus: .................................................. Laius: ....................................... Süvis: 2. Brutotonnaaž (GT): .................................. Netotonnaaž: ……………….…………… 3. Peamasina võimsus (KW): ..........................Mark: ................................. Tüüp: …..................... 4. Laeva tüüp: ¨ Tuunipüügiseiner ¨ Ritvõngelaev ¨Põhjapüügitraaler 5. Püügivahendid: ...................................... 6. Kalapüügipiirkonnad: ……………………………………… 7. Püügiliigid: ………………………………. 8. Lossimistegevuseks määratud sadam: ………………………………….……………………… 9. Pardal olevate meeskonnaliikmete koguarv: .................................................................................................................... 10. Püügi säilitusviis laeva pardal: Värske ¨ Jahutamine ¨ Segatüüpi ¨ Külmutamine ¨ 11. Külmutusvõimsus (tonnides 24 tunni kohta): ..........................Lasti mahtuvus: ............... Arv: ..... 12. VMSi transponder: Tootja: .................[Mudel: …………………. Seerianumber: ………………… Tarkvara versioon: ........................................................... Satelliidioperaator: ……………….. Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesolev info on tõene ja antud heauskselt. [koht] ….. [kuupäev] Taotleja allkiri ................................................................... 2. liide Põhjalähedaste kalaliikide teabeleht (1) Püügiliigid Püügiliigid on merluusid (Merluccius senegalensis ja Merluccius polli) (2) Kalapüügipiirkond Kalapüügipiirkond on kindlaks määratud järgmiste parameetritega[1]: a) läänepikkusest 016° 53' 42" W läänes Senegali ja Mauritaania piirist kuni põhjalaiuseni 15° 40' 00" N; b) kaugemal kui 15 meremiili lähtejoontest, põhjalaiuse 15° 40' 00" N ja põhjalaiuse 15° 15' 00" N vahel; c) kaugemal kui 12 meremiili lähtejoontest, põhjalaiuse 15° 15' 00" N ja põhjalaiuse 15° 00' 00" N vahel; d) kaugemal kui 8 meremiili lähtejoontest põhjalaiuse 15° 00' 00" N ja põhjalaiuse 14° 32' 30" N vahel; e) läänepikkusest 017° 30' 00" W läänes, ala, mis jääb põhjalaiuse 14° 32' 30" N ja põhjalaiuse 14° 04' 00" N vahele; f) läänepikkusest 017° 22' 00" W läänes, ala, mis jääb põhjalaiuse 14° 04' 00" N ning Senegali ja Gambia piiri vahele; g) läänepikkusest 017° 35' 00" W läänes, ala, mis jääb Senegali ja Gambia piiri ning põhjalaiuse 12° 33' 00" N vahele; h) lõuna pool asimuudist 137°, mis algab punktist P9 (12° 33' 00" N; 017° 35' 00'' W) kuni ristumiseni asimuudiga 220°, mis algab Cabo Roxo neemest, et võtta arvesse Senegali ja Guinea-Bissau haldus- ja koostöölepingut. (3) Lubatud püügivahendid Tavaline põhjatraalnoot või merluusipüügi traalnoot, mille väikseim võrgusilma suurus on 70 mm. Keelatud on kasutada seadmeid või tehnikat, mis võivad võrgusilmi ummistada või võrgusilmade valikulist läbilaskvust vähendada Võrkude kulumise ja rebenemise vältimiseks on lubatud erandkorras kinnitada põhjatraalnooda pära alumise poole kaitseks võrgust või muust materjalist kaitsepõlled. Kaitsepõlled kinnitatakse ainult noodapära esimeste ja külgmiste äärte külge. Traali ülaosas on lubatud kasutada kaitsevahendeid mis on võrguga ühes tükis, noodapäraga samast materjalist ja mille väljavenitatud võrgusilmade mõõt on vähemalt 300 mm. Kahekordsest nöörist noodapära on keelatud. (4) Kaaspüük[2] 7 % peajalgseid,7 % koorikloomi ja 15 % muid põhjalähedasi kalaliike. Eespool sätestatud kaaspüügi protsendimäär arvutatakse iga püügikorra lõpus Senegali õigusnormide kohaselt võttes arvesse kogupüüki. Euroopa Liidu haide kaitse ja haivarude majandamise tegevuskava raames ning kalavarude majandamise piirkondlike organisatsioonide ja piirkondlike kalandusorganisatsioonide raames kaitstavate liiki Elasmobranchii kuuluvate kalade, eelkõige pikkuim-hallhai (Carcharhinus longimanus), siidhallhai (Carcharhinus falciformis), mõrtsukhai (Carcharodon carcharias), hiidhai (Cetorhinus maximus), heeringahai (Lamna nasus), suursilm-rebashai (Alopias superciliosus) ingelhai (Squatina squatina), hiid-sarvikrai (Manta birostris) ja haamerhai perekonda kuuluvate liikide (Sphyrnidae) pardal hoidmine, ümberlaadimine, lossimine või müük tervikuna või osadena on keelatud. Kui liiki Elasmobranchii kuuluvad kalad, kelle pardal hoidmine on keelatud, on püütud juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. (5) Lubatud kogupüük / loatasu Lubatud kogupüük: || 2 000 tonni aastas Loatasu: || 90 eurot/tonn Tasu arvutatakse iga kolme kuu kohta ajavahemikul, millal laeval on lubatud kala püüda, võttes aluseks tegeliku püügi sellel ajavahemikul. Kalapüügiluba antakse 500 euro suuruse ettemaksu alusel, mis arvestatakse hiljem tasu kogusummast maha. Ettemaks tehakse iga kolmekuulise ajavahemiku alguses, mil laeval on õigus kala püüda. – Püügiloaga laevade arv || 2 laeva – Kalapüügiõigusega laevade tüüp || põhjapüügitraaler – Senegali või AKV riikide päritolu meremeeste töölevõtmine || 20 % meeskonnast – Iga-aastane bioloogilise taastumise aeg || 1. mai kuni 30. juuni[3] 3a liide Pika rändega liigid: Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni kehtestatud püügipäeviku vorm || || || Õngejada Elussööt Seinnoot Traalnoot Muu || || || || || || || || || || || || || Laeva nimi: ……………………………………………………………………. || Brutotonnaaž: …………………………………………………............................. || Laev VÄLJUS: Laev SAABUS: || Kuu || Päev || Aasta || Sadam || || || Lipuriik: ……………………………………………………………………........................... || Mahutavus (tonnides): ……………………………………………........ || || || || || || || || Registreerimisnumber: ………………………………………………………………................................... || Kapten: ……………………………………………………….... || || || || Laevaomanik: ………………………………………………………….......................... || Meeskonnaliikmete arv