Eriaruanne Taastuvenergia  
tootmise toetamine 
ühtekuuluvuspoliitika 
vahenditest – kas toetuse 
abil on saavutatud häid 
tulemusi?ET 2014  nr 06
EUROOPA
KONTROLLIKODA
EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2014
ISBN 978-92-872-0398-4
doi:10.2865/83424
© Euroopa Liit, 2014
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Luxembourg
ET 2014  nr 06
Eriaruanne Taastuvenergia 
tootmise toetamine 
ühtekuuluvuspoliitika 
vahenditest – kas toetuse 
abil on saavutatud häid 
tulemusi?
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)
02
 Sisukord
Punkt
 Sõnastik ja lühendid
I–VIII  Kommenteeritud kokkuvõte
1–11  Sissejuhatus
1–3 Taastuvenergia
4–6 ELi poliitikaeesmärgid – 2020. aasta taastuvenergiaalane eesmärk
7 Taastuvenergiat takistavad tegurid
8 Ühtekuuluvuspoliitika rahaline toetus taastuvenergiale
9 –11  Haldus koostöös liikmesriikidega
12–13  Auditi ulatus ja lähenemisviis
14–47  Tähelepanekud
14–16  Auditeeritud projektid saavutasid kavandatud eesmärgid ...
14–16  Hästi kavandatud projektid saavutasid üldiselt ka oodatud tulemused
17–21  ... kuid rakendamisel esines mõningaid raskusi
17–21  Parandamisruumi on kõikide projektietappide puhul, alates hangetest kuni tegevuse, järelevalve ja 
hindamiseni
22–25  ... ja enamasti ei mõõdetud tulemusi asjakohaselt või ei saavutanud projektid oma 
energiatootmiseesmärke
22–23  Taastuvate energiaallikate andmete kogumist ja aruandlust saab parandada
24–25  Projektid ei saavutanud alati neile seatud eesmärke
26–31  Taastuvenergiaprojekte kavandades ei võeta täielikult arvesse kulutõhususe põhimõtet
26–27  Kulutõhusus – ELi kulutuste oluline eesmärk
28–31  Kulutõhususele tuleks rõhku panna juba algetapis
03 Sisukord
32–40  … ning taastuvenergia tootmise projektide kulutõhusust saab suurendada
41–47  Ühtekuuluvuspoliitika vahenditel on vähene mõju ELi lisandväärtusele: taastuvenergiaprojektid 
ei andnud täispanust ELi energiaeesmärkide saavutamisse
48–54 Järeldused ja soovitused
 I lisa.   Ülevaade liikmesriikide edusammudest 2020. aasta taastuvenergiaalaste eesmärkide 
saavutamisel
 II lisa.   Ühtekuuluvuspoliitika (ERF ja ÜF 2007–2013) vahendite eraldamine taastuvatele 
enrgiaallikatele ja valitud projektidele 2007–2012
 III lisa.   Auditeeritud taastuvate energiaallikate projektide nimekiri
 IV lisa.  Taastuvenergiaprojektide tulemuste kokkuvõtlik hindamine
 Komisjoni vastused
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda
04
 Sõnastik  
ja lühendid
CO2: süsinikdioksiid.
ELi lisandväärtus : üldisel tasandil on ELi lisanväärtus selline väärtus, mille ELi tegevus lisab liikmesriigi poolt üksi 
läbi viidud tegevuse väärtusele.
Energia mõõtühikud :
 οGW, MW , kW – giga-/mega-/kilovatt;
 οGWh , MWh , kWh – giga-/mega-/kilovatttund;
 οkWp  – fotogalvaanilise mooduli maksimaalne nominaalne tootmisvõimsus.
ERF : Euroopa Regionaalarengu Fond.
KMH : keskkonnamõju hindamine.
Kulutõhususe mõiste : hõlmab auditeeritud üksuse, tegevuse, programmi või toimingu suutlikkust või potentsiaali 
saavutada teatud tulemused mõistliku hinnaga. Kulutõhususe analüüsides uuritakse projekti maksumuse ja 
väljundite vahelist suhet, mida väljendatakse saavutatud väljundi ühiku maksumusena1. Seda mõistet rõhutatakse 
ka ELi finantseeskirjades (vt punkt 6).
Soodustariif : poliitikamehhanism, mis on kavandatud taastuvenergia tehnoloogiatesse tehtavate investeeringute 
kiirendamiseks, võimaldades taastuvenergia tootjatele pikaajalisi lepinguid, mis enamasti põhinevad konkreetse 
tehnoloogiaga seotud tootmise maksumusel.
Taastuvate energiaallikate 2020. aasta eesmärgid : taastuvaid energiaallikaid käsitlevas direktiivis 2009/28/EÜ, 
mille liikmesriigid pidid rakendama 2010. aasta detsembriks, seati kõikidele liikmesriikidele kohustuslikud 
riiklikud eesmärgid, mille kohaselt peab EL 2020. aastaks saavutama taastuvatest energiaallikatest toodetud 
energia 20-protsendilise osakaalu üldiselt ja 10-protsendilise osakaalu transpordisektoris.
Taastuvenergia direktiiv : Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest 
energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ 
muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta.
1 ISSAI 3000: INTOSAI auditistandarditel ja praktilisel kogemusel põhinevad tulemusauditi standardid ja suunised.
05 Sõnastik ja lühendid 
TEA : taastuvad energiaallikad – taastuvatest mittefossiilsetest allikatest pärit energia, nimelt tuuleenergia, 
päikeseenergia, aerotermiline energia, geotermiline energia, hüdrotermiline energia, ookeanienergia, hüdroenergia, 
biomass, prügilagaas, reoveepuhasti gaas ja biogaasid:
 ο geotermiline energia on maapõues kivimitesse salvestunud soojusenergia;
 ο biomass on põllumajanduslikust tootmisest (kaasa arvatud taimsed ja loomsed ained), metsandusest 
ja nendega seotud valdkondadest (k.a kalandus ja veeviljelus) pärit taimne materjal, jäätmete ja jääkide 
bioloogiliselt lagunev fraktsioon ning tööstus- ja olmejäätmete bioloogiliselt lagunev fraktsioon;
 ο päikeseenergia on päikesest kiirgav valgus ja soojus, mida kasutatakse mitmesuguste tehnoloogiate abil, nagu 
päikeseküte, fotogalvaaniline energia ja päikeseelekter;
 ο tuuleenergia on tuulest saadava energia muundamine mõneks kasulikuks energialiigiks, nagu elektrienergia 
tootmine tuuleturbiinide abil;
 ο hüdroenergia on langeva ja voolava vee kineetilise energia muundamine elektrienergiaks.
Tühimõju : tühimõju esineb siis, kui meedet kasutatakse nende toetusesaajate subsideerimiseks, kes oleksid teinud 
sama valiku ka toetust saamata. Sellistel juhtudel ei saa saavutatud tulemusi tingimata toetusele omistada ning 
makstud toetusel puudub otsene mõju.
06
 Kommenteeritud 
kokkuvõte
I
Auditiga otsiti vastust küsimusele, kas ELi taastuvener -
gia edendamise kuluprogrammide kahe kõige täht -
sama rahastamisallikaga (Euroopa Regionaalarengu 
Fond (ERF) ja Ühtekuuluvusfond (ÜF) ehk ühtekuulu -
vuspoliitika vahendid) on saavutatud häid tulemusi.
II
Programmitöö perioodil 2007–2013 eraldati taastuv -
energia meetmetele ligi 4,7 miljardit eurot. Kontrolli -
koda uuris, kas selle perioodi vahendid eraldati hoo -
likalt valitud prioriteetidega kulutõhusatele ja hästi 
ettevalmistatud taastuvenergia tootmise projektidele, 
millel on ratsionaalsed eesmärgid, ning millises ulatu -
ses saavutati vahendite abil häid tulemusi, mis aitavad 
kaasa ELi 2020. aasta eesmärgile seoses taastuvatest 
energiaallikatest toodetud energia kasutamisega.
III
Kontrollikoda leidis, et 24 auditeeritud taastuvenergia 
tootmise projekti2 saavutasid kavandatud tulemused. 
Suurem osa auditeeritud taastuvenergia tootmise 
projektidest olid valimise hetkel piisavalt hästi etteval -
mistatud ning valmis elluviimiseks. Projektide puhul 
ei olnud suuri ülekulusid ega viivitusi ning taastuv-
energia tootmisvõimsus paigaldati ning toimis kava -
kohaselt. Puudusid ilmsed riskid seadmete tehnilisele 
jätkusuutlikkusele.
2 Audititulemused põhinesid üheksast rakenduskavast pärineva ERFi 
või Ühtekuuluvusfondi rahastatud 24 lõpetatud taastuvenergia 
projekti uurimisel. Projektid teostati Maltal, Austrias, Poolas, Soomes 
ja Ühendkuningriigis. Projektid viidi ellu biomassi, fotogalvaaniliselt 
saadud päikeseenergia, päikesesoojuselektri ja tuuleenergia sektoris.IV
Energiatootmisele seatud eesmärgid saavutati (või 
peaaegu saavutati) ning mõõdeti asjakohaselt kolman -
diku puhul auditeeritud projektidest. Kontrollikoda 
leidis, et kokkuvõttes ei olnud taastuvenergia tootmise 
projektide toetamine ühtekuuluvuspoliitika vahendi -
test ELi taastuvenergia 2020. aasta eesmärkide saavu -
tamist eriti kulutõhusalt edendanud, sest:
 οkulutõhusus ei olnud taastuvenergia projektide 
kavandamise ja rakendamise juhtpõhimõte;
 οühtekuuluvuspoliitika vahendite abil loodud ELi 
lisandväärtus oli väike.
V
Täpsemalt öeldes leidis kontrollikoda, et kõigis audi -
teeritud liikmesriikides on võimalik olukorda paremaks 
muuta: mõni hankemenetlus ei taganud töövõtjate 
valimisel täielikku läbipaistvust, õiglust ja mõjusust, 
ettevalmistused olid mõjusaks järelevalveks ja hin -
damiseks ebapiisavad, rakenduskavad ei selgitanud, 
kuidas saab ELi vahenditega kulutõhusalt kaasa aidata 
taastuvenergiaalaste eesmärkide saavutamisele, eel -
arvest raha jagamisel ei võetud alati arvesse taastuv -
energia eri sektorites võetavate meetmete kulutõhu -
sust, ning rakenduskavadel puudusid järelevalveks ja 
hindamiseks mõeldud tulemusnäitajad.
VI
Kontrollikoda järeldab, et tuleb võtta meetmeid, kui 
nende rakenduskavade alusel eraldatud toetuse abil 
soovitakse anda maksimaalne panus taastuvener -
gia 2020. aasta eesmärkide saavutamisesse.
Kommenteeritud kokkuvõte 07
VII
Ühtekuuluvuspoliitika kulutused toovad enamasti 
kasu kogu majandusele laiemalt ning kuigi ühtekuulu -
vuspoliitika üldeesmärkide – majanduskasvu ja loodud 
töökohtade – otsene mõõtmine ei kuulunud auditi 
ulatusse, esitati kontrollikoja soovitused ka neid poliiti -
kaeesmärke silmas pidades.
VIII
Kontrollikoda esitab järgmised soovitused, millele 
tuginedes on tõenäoliselt võimalik tõhustada ELi 
vahendite kasutamist taastuvate energiaallikate eden -
damiseks programmitöö perioodil 2014–2020:
1. soovitus
Rakenduskavade ja projektide ettevalmistamise ja vali -
mise suuniste koostamise ning taastuvenergia toot -
mise investeeringute rahastamiseks seatud tingimuste 
abil peaks komisjon:
 οtagama, et tulevase ühtekuuluvuspoliitika raames 
kaasrahastatavates taastuvenergia programmides 
juhindutakse kulutõhususe põhimõttest, sh tühi -
mõju vältimisest. Programmid peavad tuginema 
asjakohasele vajaduste hindamisele, kõige kulutõ -
husamate tehnoloogiate eelistamisele (samal ajal 
kõiki taastuvenergia sektoreid võrdselt koheldes) 
ning optimaalsele panusele ELi taastuvenergia 
2020. aasta eesmärkide täitmisesse. Tuleb seada 
eelarvel põhinevad asjakohased taastuvenergia 
tootmise eesmärgid ning projektivalikukriteeriu -
mid, mis on suunatud energiatootmistulemuste 
kulutõhususele (vältides projektide ülemäärast 
hüvitamist);
 οedendama liikmesriikides stabiilsema ja prognoo -
sitavama õigusraamistiku loomist taastuvenergia 
puhul üldiselt, ning looma sujuvamad menetlused 
taastuvatest energiaallikatest toodetud elektriener -
gia müümiseks elektrivõrku.2. soovitus
Liikmesriigid peaksid komisjoni suunistele tuginedes 
kehtestama ja kohaldama kulutõhususe miinimum -
nõuded, mida kohandatakse vastavalt projektide 
spetsiifikale. Nad peaksid ka suurendama ühtekuu -
luvuspoliitika vahendite lisandväärtust, parandades 
taastuvenergia projektide elluviimist ning järelevalvet 
ja hindamist ning koostades andmebaasi, kuhu kogu -
takse mõõdetavad andmed energiatootmiskulude 
kohta kõikides asjaomastes taastuvenergia sektorites.
08
 Sissejuhatus
Taastuvenergia
01 
Taastuvatest energiaallikatest too -
detud energia on oluline ELi energia 
tarnekindluse parandamiseks ning 
fossiilkütustest ja imporditud ener -
giast sõltumise ja kasvuhoonegaaside 
heitkoguste vähendamiseks. Elektri -
energiat ja soojust on võimalik toota 
mitmest eri allikast, näiteks päikese 
(kontsentreeritud päikeseenergia või 
fotogalvaaniline energia), tuule (mais -
maa või avamere), vee (suured, väi -
kesed või mikrohüdroelektrijaamad), 
maa (geotermiline elekter või soojus) 
ja biomassi (tahke ja vedel biomass, 
prügilagaas, tööstus- ja olmejäätme -
test eraldatud bioloogiliselt lagunev 
fraktsioon ning vedelad biokütused) 
abil.
02 
Taastuvatel energiaallikatel on ka 
oluline roll süsinikdioksiidi (CO2) heite 
vähendamisel ning keskkonnasäästlik -
kuse suurendamisel. Lisaks võimaldab 
taastuvate energiaallikate tehnoloo -
giate arendamine kiirendada Euroopa 
majanduskasvu ning suurendada töös -
tuse konkurentsivõimet ja tööhõivet. 
Prognooside kohaselt muutub taastuv-
energia hind keskpikas/pikas perspek -
tiivis tavapäraste energiaallikatega 
võrreldes konkurentsivõimeliseks3.
03 
Taastuvenergia areng on esitatud 
Euroopa Liidu toimimise lepingu artik -
li 194 lõikes 1, mis käsitleb siseturu loo -
mist ja toimimist ning võtab arvesse ka 
keskkonna säilitamise ja parandamise 
vajadust.ELi poliitikaeesmärgid – 
2020. aasta taastuvener -
giaalane eesmärk
04 
Juba aastal 1997 pani EL 2010. aas -
taks paika taastuvate energiaallikate 
osakaalu eesmärgi (12%). Euroopa 
Liidu Nõukogu (nõukogu) määras ELi 
siduvaks eesmärgiks toota 2020. aas -
taks 20% energiast taastuvatest ener -
giaallikatest. Otsus põhines komisjoni 
taastuvaid energiaallikaid käsitleval te -
gevuskaval, milles sätestatakse juhised 
taastuvenergia kaasamiseks põhiosana 
ELi energiapoliitikasse ja -turgudele (vt 
I lisa , liikmesriikide 2020. aasta taas -
tuvenergia eesmärgid)4. 2009. aastal 
heaks kiidetud taastuvenergia direktiiv 
on juriidiliselt siduv õiguslik raamistik 
taastuvenergia edendamiseks kuni 
aastani 20205:
 οlisaks ELile 2020. aastaks seatud 
taastuvenergia 20% osakaalu 
siduvale eesmärgile ja liikmesrii -
kide siduvatele eesmärkidele, mis 
jäid vahemikku 10–49%, parandab 
direktiiv taastuvatest energiaal -
likatest toodetud elektrienergia 
edendamise raamistikku (näiteks 
kehtestades liikmesriikides nõuded 
seoses juurdepääsuga elektrivõrgu -
le ja lihtsustades haldusmenetlusi);
 οliikmesriikidelt nõudis direktiiv 
riiklike tegevuskavade koostamist, 
milles pannakse paika tegevuskava 
taastuvate energiaallikate arenda -
miseks ning luuakse liikmesriikide 
koostöömehhanismid, et aidata 
saavutada taastuvenergiaga seotud 
eesmärke kulutõhusal moel.3 KOM(2010) 639 (lõplik), 
10. november 2010, 
“Energia 2020: säästva, 
konkurentsivõimelise ja kindla 
energia strateegia”.
4 KOM(2006) 848 (lõplik), 
10. jaanuar 2007 
„Taastuvenergia tegevuskava. 
Taastuvenergia 21. sajandil: 
jätkusuutlikuma tuleviku 
rajamine”.
5 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 23. aprilli 2009. aasta 
direktiiv 2009/28/EÜ 
taastuvatest energiaallikatest 
toodetud energia kasutamise 
edendamise kohta ning 
direktiivide 2001/77/EÜ ja 
2003/30/EÜ (taastuvenergia 
direktiiv) muutmise ja hilisema 
kehtetuks tunnistamise kohta 
(ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).
09 Sissejuhatus
05 
Liikmesriigid peavad tagama, et neis 
toodetava taastuvenergia osakaal 
on võrdne või ületab taastuvenergia 
2020. aasta eesmärgi saavutamisele 
eelnevad soovituslikud vahe-eesmär -
gid. Iga kahe aasta tagant peavad 
liikmesriigid komisjonile aru andma 
direktiivi rakendamise ja endale seatud 
eesmärkide saavutamise kohta. Taastu -
vate energiaallikatega seotud meet -
med tuleb võtta kulutõhusal viisil6. 
31. detsembriks 2014 peab komisjon 
esitama eduaruande taastuvenergia 
direktiivi rakendamise kohta7.
06 
Pealegi sätestatakse ELi finantseeskir -
jades, et kulutõhususe põhimõte peaks 
avaliku sektori rahastamisotsuste 
juures olema üheks peamiseks määra -
vaks teguriks8. Lisaks märkis Euroopa 
Parlament, et tuleb teha kindlaks kõige 
tasuvamad taastuvad energiaallikad 
ning kuluoptimaalsemad poliitika -
valdkonnad taastuvate energiaallikate 
potentsiaali realiseerimiseks9. Komis -
joni viimase eduaruande10 kohaselt on 
tõenäoline, et ELi taastuvenergia 2020. 
aasta eesmärk tervikuna ületatakse, 
kuigi mitte kõik liikmesriigid ei liiku -
nud 2012. aastal tempos, mis võimal -
daks nende siduvate eesmärkide täit -
mist (vt I lisa ). Pärast rohelise raamatu 
esitamist koostas komisjon 2013. aastal 
algse nägemuse liidu kliima- ja ener -
giapoliitika kohta perioodiks 2020–
2030 – komisjoni ettepanekuga seati 
ELi taastuvate energiaallikate siduvaks 
eesmärgiks 27%11.Taastuvenergiat takista -
vad tegurid
07 
Lisaks välistele teguritele (nagu ener -
giahindade areng ja juurdepääs laenu -
dele) takistavad kogu liidus taastuva -
tesse energiaallikatesse investeerimist 
mitu valdkonnapõhist takistust ning 
liikmesriigid ja komisjon ei ole veel 
suutnud neid kõrvaldada12:
 οinstitutsioonilised ja õiguslikud tõk -
ked: näiteks on energiaküsimused 
prioriteediks ELi tasandil, mis aga 
ei kajastu alati kohalikul, piirkond -
likul või riiklikul tasandil. Seetõttu 
takistab taastuvate energiaallikate 
edendamist selgete strateegia -
te puudumine ning asjaomaste 
haldusorganite jäikus või riiklikud 
eeskirjad, samuti ebaselge õiguslik 
või lepinguline raamistik. Taastuval -
likatest energia tootmise rajatiste 
kavandamise, ehitamise ja käitami -
se lubade andmise menetlused on 
sageli keerulised, lisaks heidutavad 
projekti elluviijaid teostatavate 
projektiettepanekute kavandamisel 
keskkonnanõuded (mõjusa haldus -
süsteemi puudumine);
 οraskused taastuvatest energiaal -
likatest toodetud elektrienergia 
müümisel ülekande- ja jaotusvõrku -
desse (tehnilised probleemid, halb 
taristu, diskrimineerivad tavad, mis 
takistavad juurdepääsu võrgule, 
kulude jagamine võrguettevõtjate, 
valitsuse ja projektide elluviijate va -
hel ning energiatootmise mõõtmise 
puudumine);
 οebastabiilsed või ettearvamatud 
edendamis- ja soodustussüsteemid 
ning varustajatele, klientidele ja 
paigaldajatele mõeldud teabe puu -
dumine, mis takistab kulutõhusate 
tehnoloogiate kasutamist.6 Taastuvenergia direktiivi 
preambulid 9 ja 41.
7 Taastuvenergia direktiivi 
artikli 23 lõike 8 punkt c.
8 Komisjoni delegeeritud 
määruse (EL) nr 1268/2012, 
29. oktoober 2012, mis 
käsitleb Euroopa Parlamendi 
ja nõukogu määruse 
(EL, Euratom) nr 966/2012 
(mis käsitleb Euroopa 
Liidu üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju, artikli 
18 lõike 1 punkt h (ELT L 362, 
31.12.2012, lk 1). 
9 Euroopa Parlamendi 21. mai 
2013. aasta resolutsioon. 
Taastuvenergiaga seonduvad 
tänased ülesanded ja 
võimalused Euroopa energia 
siseturul (2012/2259(INI)). 
10 COM(2013) 175 final,  
27. märts 2013, 
„Taastuvenergia eduaruanne”.
11 COM(2013) 169 final,  
27. märts 2013, roheline 
raamat „Kliima- ja 
energiapoliitika raamistik 
aastani 2030”. COM(2014) 15 
final, 22. jaanuar 2014, „Kliima- 
ja energiapoliitika raamistik 
ajavahemikuks 2020–2030“.
12 Vt näiteks COM(2012) 271 final,  
6. juuni 2012, „Taastuvenergia, 
Euroopa energiaturu oluline 
osaline”, ning komisjoni  
2010. ja 2012. eduaruanded,  
KOM(2011) 31 (lõplik), 
31. jaanuar 2011, ja  
COM(2013) 175 final,  
27. märts 2013. Vt ka Euroopa 
taastuvenergia tööstusliitude 
(Euroopa Taastuvenergia 
Nõukogu (EREC) ja selle 
liikmesorganisatsioonid) 
aruanded, eelkõige „Analysis 
of deviation and barriers, 
2013 report”, EREC, www.
keepontrack.eu/publications.
10 Sissejuhatus
Ühtekuuluvuspoliitika 
rahaline toetus 
taastuvenergiale
08 
Ühtekuuluvuspoliitika vahendid 
(Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) 
ja Ühtekuuluvusfond) on ELi kulu -
programmide13 seas taastuvenergia 
edendamise kõige olulisemad rahas -
tamisallikad. Programmitöö perioo -
dil 2000–2006 eraldati selle sektori 
projektide toetuseks vaid 600 mil -
jonit eurot, seevastu programmitöö 
perioodil 2007–2013 eraldati taastuv -
energiale ligikaudu 4,7 miljardit eurot, 
mis näitab, et nimetatud poliitikavald -
konnale pööratakse palju suuremat 
tähelepanu ( II lisas  on esitatud jaotus 
liikmesriikide kaupa). Programmitöö 
perioodil 2014–2020 toetatakse ühte -
kuuluvuspoliitika vahenditest vähese 
süsinikdioksiidiheitega majandusele 
üleminekut veelgi ning ERFi14 toetus 
võib ulatuda vähemalt 27 miljardi eu -
roni. Lisaks võib toetust saada ka 
Ühtekuuluvusfondist.13 Muud programmitöö 
perioodil 2007–2013 
taastuvaid energiaallikaid 
toetavad ELi programmid 
olid Euroopa majanduse 
elavdamise energeetikakava, 
Euroopa aruka energeetika 
programm ja teadusuuringute 
raamprogramm. 
14 Piirkonnad peavad 
investeerima minimaalse 
osa ERFi vahenditest 
(20% arenenud piirkondade, 
15% üleminekupiirkondade 
ja 12% vähem arenenud 
piirkondade puhul) vähese 
süsinikdioksiidiheitega 
majandusele ülemineku 
toetamiseks kõikides 
sektorites, sh investeeringud 
taastuvenergiasse (Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 
17. detsembri 2013. aasta 
määrus (EL) nr 1301/2013, 
mis käsitleb Euroopa 
Regionaalarengu Fondi ja 
majanduskasvu ja tööhõivesse 
investeerimise eesmärgiga 
seonduvaid erisätteid 
ning millega tunnistatakse 
kehtetuks määrus (EÜ) 
nr 1080/2006, artikli 4 lõige 1 
(ELT L 347, 20.12.2013, lk 289).
Ühtekuuluvuspoliitika kulutused taastuvate energiaallikate valdkonnas. Peamised 
faktid
 ο270,8 miljardit eurot – ERFi/Ühtekuuluvusfondi eraldised kokku perioodil 2007–2013
 ο0,6 miljardit eurot – ERFi/Ühtekuuluvusfondi eraldised taastuvatele energiaallikatele perioodil 2000–2006
 ο4,7 miljardit eurot – ERFi/Ühtekuuluvusfondi eraldised energiaallikatele perioodil 2007–2013
Vähemalt 27 miljardit eurot – perioodiks 2014–2020 kavandatud hinnanguline minimaalne ERFi eraldis, millega 
toetatakse üleminekut vähese süsinikdioksiidiheitega majandusele (sh taastuvad energiaallikad). Täiendavaid 
eraldisi võib teha ka Ühtekuuluvusfondist (14. joonealune märkus).1. selgitus
11 Sissejuhatus
Haldus koostöös 
liikmesriikidega
09 
Ühtekuuluvuspoliitika raames koos -
tavad liikmesriigid individuaalsed 
rakenduskavad, hoolitsevad haldus- ja 
kontrollisüsteemide loomise ja kasu -
tamise eest ning esitavad komisjonile 
iga-aastased rakendusaruanded. 
Igapäevase halduse raames valivad 
riiklikud või piirkondlikud asutused 
ka projektid ning vastutavad nende 
elluviimise ja hindamise eest.
10 
Korraldusasutused, vahendusasutused 
ja sertifitseerimisasutused vastutavad 
rakenduskavade elluviimise eest15. 
Projekte rahastatakse osaliselt ELi16 ja 
osaliselt liikmesriigi tasandil kehtes -
tatud eeskirjade ja tingimuste alusel 
(projektide valik, maksumuse, kasu ja 
tulu hindamised, ning majandusliku, 
sotsiaalse ja keskkonnamõju hinda -
mine on liikmesriikide ametiasutuste 
vastutusalas).11 
Komisjon annab välja rakenduskavade 
koostamise suunised, kiidab rakendus -
kavad heaks ning teeb liikmesriikides 
järelevalvet juhtimis- ja kontrollisüs -
teemide loomise ja toimimise üle. 
Eelkõige kontrollib komisjon raken -
duskava elluviimist esitatavate raken -
damisaruannete kaudu ning järeleval -
vekomiteedes osalemise teel. Lisaks 
iga-aastastele rakendamisaruannetele 
võib komisjon nõuda korraldusasutus -
telt ka konkreetset teavet rakenduska -
va ja projektide valiku kohta.15 Kokkuvõte perioodi 2007–2013 
Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi 
ja Ühtekuuluvusfondi 
kohaldamise eeskirjadest, sh 
haldus- ja kontrollisüsteemid, 
on kättesaadav aadressil 
http://europa.eu/legislation_
summaries/regional_policy/
management/g24241_en.htm
16 Nõukogu 11. juuli 2006. aasta 
määrus (EÜ) nr 1083/2006, 
millega nähakse ette üldsätted 
Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi 
ja Ühtekuuluvusfondi kohta 
ning tunnistatakse kehtetuks 
määrus (EÜ) nr 1260/1999 
(ELT L 210, 31.7.2006, lk 25).
12
 Auditi ulatus  
ja lähenemisviis
12 
Auditiga otsiti vastust küsimusele, kas 
ERFi ja Ühtekuuluvusfondi taastuv-
energia tootmisesse investeerivad pro -
jektid olid saavutanud häid tulemusi. 
Selleks koostati mitu auditikriteeriumit 
(vt IV lisa ), mis põhinesid eri allikatel 
ja uuringutel, sh komisjoni talituste 
omadel. Kontrollikoda kontrollis, kas 
auditeeritud projektide elluviimine ja 
väljundid vastasid kavandatule ning 
kas energiatootmise eesmärgid täideti. 
Eelkõige analüüsiti auditiga seda, kas 
programmitöö perioodi 2007–2013 
rakenduskavade vahendid olid jaga -
tud hoolikalt valitud prioriteetidega 
kulutõhusatele ja hästi ettevalmistatud 
taastuvenergia tootmise projektidele, 
millel on ratsionaalsed eesmärgid, 
ning millises ulatuses aitasid projektid 
kaasa 2020. aasta taastuvenergiaalaste 
eesmärkide saavutamisele.
13 
Audititulemused põhinesid ühek -
sast rakenduskavast pärineva ERFi 
või Ühtekuuluvusfondi rahastatud 
24 lõpetatud taastuvenergia tootmise 
projekti läbivaatamisel. Projektid viidi 
ellu Maltal, Austrias, Poolas, Soomes ja 
Ühendkuningriigis17. Projektid viidi ellu 
biomassi, fotogalvaaniliselt saadud 
päikeseenergia, päikesesoojuselektri ja 
tuuleenergia sektoris18. III lisas  on ära 
toodud nimekiri auditeeritud taastuva -
te energiaallikate projektidest.17 Taastuvatele energiaallikatele 
suunatud vahendite alusel 
valiti auditeerimiseks välja 
järgmised rakenduskavad:
 Rakenduskava I – Investing 
in Competitiveness 
for a Better Quality of 
Life – 2007MT161PO001
 Rakenduskava 
Niederösterreich 
2007–2013: Ziel Regionale 
Wettbewerbsfähigkeit & 
Beschäftigung /  
EFRE – 2007AT162PO001
 Rakenduskava Salzburg 
2007–2013: Ziel Regionale 
Wettbewerbsfähigkeit & 
Beschäftigung /  
EFRE – 2007AT162PO006 
 Rakenduskava Steiermark 
2007–2013: Ziel Regionale 
Wettbewerbsfähigkeit & 
Beschäftigung /  
EFRE – 2007AT162PO007
 Rakenduskava Program 
Operacyjny Infrastruktura 
i Środowisko – 
2007PL161PO002 
 Rakenduskava Regionalny 
Program Operacyjny 
Województwa Lubelskiego – 
2007PL161PO007
 Rakenduskava 
Alueellinen Kilpailukyky-
ja työllisyystavoite; 
Länsi-Suomen EAKR-
Toimenpideohjelma 
2007–2013 –  
CCI2007FI162PO003
 Rakenduskava West Wales 
and the Valleys ERDF 
Convergence programme – 
2007UK161PO002
 Rakenduskava East 
Wales ERDF Regional 
competitiveness and 
Employment programme – 
2007UK162PO012
18 24 auditeeritud projektist  
9 olid seotud elektrienergia 
tootmisega täiemõõduliste 
või mikro-tuuleturbiinide või 
fotogalvaaniliste paneelide 
abil, 15 projekti aga soojuse 
tootmisega biomassist või 
kuuma vee tootmisega 
päikesekollektorite abil. 
Projektide suurus varieerus 
majapidamises kasutatavast 
ühest päikesepaneelist 
kuni 16 tuuleturbiiniga 
tuulepargini.
13
 Tähelepanekud
Auditeeritud projektid 
saavutasid kavandatud 
eesmärgid ...
Hästi kavandatud projektid 
saavutasid üldiselt ka ooda -
tud tulemused
14 
Auditeeritud taastuvenergia projektid 
olid heakskiitmise hetkel piisavalt hästi 
ettevalmistatud ning valmis elluviimi -
seks. Vaatamata mõne biomassi ja tuu -
leenergia projekti pikale ettevalmis -
tusajale olid vajalikud load, litsensid 
ja tehnilised kavad enamasti olemas 
enne projekti heakskiitmist. Vajadusel 
tagati ka rajatiste ühendamine üle -
kande- või jaotusvõrguga ja lepingute 
sõlmimine piisava arvu tarbijatega19.
15 
Projektide puhul ei ole esinenud mär -
kimisväärseid ülekulusid ega viivitusi. 
Kokkuvõttes viidi auditeeritud taas -
tuvenergiaprojektid ellu ettenähtud 
ajakava raames või ainult suhteliselt väikese viivitusega (rakendamisel 
esines üle kuue kuu pikkuseid viivitusi 
vaid kahe projekti puhul, millest ühe 
põhjuseks oli ühe väikese elektri- ja 
soojuse koostootmisjaama rikke paran -
damine). Projektide elluviimise ajal ei 
esinenud märkimisväärseid ülekulusid. 
2. selgituses  on toodud näited audi -
teeritud taastuvenergiaprojektidest.
16 
Kui välja arvata üks biomassi kasutav 
rajatis20, olid taastuvenergia tootmi -
se seadmed paigaldatud ja toimisid 
kavakohaselt. Riske tehnilisele jät -
kusuutlikkusele ei leitud. Leiti üksi -
kud kõrvalekalded algsest kavast ja 
heakskiidetud projektiettepanekutest. 
Projektide raames paigaldatud ener -
giatootmisvõimsus oli üldiselt kooskõ -
las kaasrahastamisotsustega. Rajatised 
on alates kasutuselevõtust toiminud 
ilma tõsisemate tehniliste või muude 
probleemideta. Auditeeritud projek -
tidest ei olnud kasutusrežiimil vaid 
mõned tootmisüksused. Ettevõtjatel 
oli piisavalt kogemusi ja vahendeid, et 
tagada oma rajatiste sujuv toimimine 
ja regulaarne hooldus.19 Näiteks Austrias 
sõltus auditeeritud 
biomassiprojektide 
heakskiitmine toodetud 
soojusenergia tarbijate 
piisavast arvust.
20 Üks Austrias asuv biomassi 
kasutav elektrijaam kaldus 
algsest kavast kõrvale: 
ELi vahendeid kasutati 
küttevõrgu laiendamiseks, 
mitte kavas ettenähtud teise 
küttekatla paigaldamiseks. 
See kõrvalekalle toimus 
küttevõimsuse lisamise 
ootuses, et suurendada 
soojusetarbijate arvu. 
Seega ei ole usaldusväärse 
finantsjuhtimise seisukohast 
tegemist puudusega.Foto 1Austrias asuva Bruck an der Muri biomassi kasutava 
elektrijaama sisevaade (seadmed paigaldatud ja toimivad 
kavakohaselt)
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda

14 Tähelepanekud Foto 2Hakkpuit säilituspunkris Austrias asuvas Bruck an der Muri biomassi kasutavas 
elektrijaamas
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda
Näited auditeeritud taastuvenergiaprojektidest, mida kaasrahastati 
ühtekuuluvuspoliitika vahenditest. Väljundid
Üksikasjalikum teave väljundite kohta on esitatud III lisas .
Biomass
Austrias auditeeriti kolme biomassi kasutavat katlamaja (võimsus 3–8 MW) koos kaugküttevõrguga  
(0,6–11 km). Katlamajad varustasid kütte ja sooja veega kokku 266 tarbijat (eratarbijad või tööstusettevõtted).
Kolm Soomes auditeeritud projekti olid seotud biomassigraanuleid või hakkepuitu kasutava uue küttekatla 
ehitamisega (võimsus 0,8–2,5 MW). Uued küttekatlad paigaldati vanade fossiilkütust (rasket kütteõli) kasutava -
te katelde asemele. Kaks nendest projektidest hõlmasid ka vajaliku kaugküttevõrgu rajamist (0,6–3 km).
Tuuleenergia
Poolas ehitati viis tuuleparki võimsusega 3,2–38 MW. Parkidel on olemas kogu vajalik taristu (kõrg- ja keskpin -
ge alajaamad, ühendused elektrivõrguga ning teenindavad teed).
Päikeseenergia (fotogalvaaniliselt saadud päikeseenergia ja päikesekollektorid)
Maltal paigaldati kahe projekti raames üldkasutatavatele hoonetele fotogalvaanilised elektrienergia tootmis -
süsteemid koos vastavate seadmete ja järelevalvesüsteemidega. Ühele projektile lisati ka väike tuuleturbiin.
Elanike sooja veega varustamiseks paigaldati Poolas viie sarnase projekti raames viie omavalitsuse majapida -
mistele ja üldkasutatavatele hoonetele päikesekollektorid (plaatkollektorid). Kokku paigaldas endale päike -
sekollektorid üle 3000 eraisikust või ettevõttest toetusesaaja. Üks projekt hõlmas ka tänavavalgustust ning 
fotogalvaanilist süsteemi.2. selgitus
15 Tähelepanekud
... kuid rakendamisel 
esines mõningaid raskusi
Parandamisruumi on kõikide 
projektietappide puhul, ala -
tes hangetest kuni tegevuse, 
järelevalve ja hindamiseni
17 
Raskused taastuvallikatest toodetud 
elektrienergia võrku integreerimisel on 
takistanud taastuvenergia kasutamist. 
Kogu ELis loetakse võrgu väljaehita -
mist peamiseks takistuseks taastuvalli -
katest toodetud elektrienergia suure -
mahulisel integreerimisel ülekande- ja 
jaotusvõrkudesse21. Seetõttu peavad 
liit ja liikmesriigid osana energia 
siseturu rajamisest investeerima nii riiklikesse võrkudesse kui piiriülestesse 
ühendustesse. Auditeeritud projektide 
omanikud rõhutasid, et võrkude re -
servvõimsus ei ole piisav22, võrke tuleb 
laiendada ja kaasajastada ning suurem 
läbipaistvus seoses kulude jagune -
misega võrguettevõtjate, valitsuse ja 
projektide elluviijate vahel aitaks pa -
randada kogu süsteemi tõhusust. Kuigi 
vaid mõne auditeeritud projekti puhul 
esines probleeme võrguühendusega, 
ei kaasne taastuvate energiaallikate 
kasutuselevõtuga paremad võrgud 
liikmesriikides. Riiklikud ametiasutu -
sed ja taastuvenergiaettevõtted tõid 
sageli välja tehnilisi ja kuludega seotud 
probleeme, mis takistasid taastuv-
energia mõjusat võrku integreerimist. 
3. selgituses  kirjeldatakse prob -
leeme taastuvenergia ühendamisel 
elektrivõrkudesse.21 COM(2013) 175 final.
22 Vt ka Euroopa Parlamendi 
ja nõukogu direktiiv 
2005/89/EÜ elektrienergia 
varustuskindluse 
tagamise meetmete ja 
infrastruktuuriinvesteeringute 
kohta, 18. jaanuar 2006 
(ELT L 33, 4.2.2006, lk 22). 
Artikli 3 lõike 2 alapunktis f 
sätestatakse, et liikmesriigid, 
kes rakendavad meetmeid, 
mille eesmärk on tagada 
elektrienergia varustuskindlus, 
võtavad arvesse stabiilseks 
ekspluatatsiooniks piisava 
ülekande ja tootmise 
reservvõimsuse tagamise 
vajadust.Foto 3Golice tuulepark Poolas
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda

16 Tähelepanekud
18 
Komisjon analüüsis liikmesriikide 
2011. aasta taastuvenergiaalaseid edu -
aruandeid, millest ilmnes, et haldustõ -
kete kõrvaldamise protsess on endiselt 
aeglane, heakskiitmise kord ja lubade 
menetlemine on keerukas ja pärssiv24. 
Auditeeritud liikmesriikides on raken -
duskavade ja projektide juhtimisel 
arenguruumi. Auditiga leiti näiteks, 
et Malta liitus taastuvenergia aren -
damisega alles perioodi 2007–2013 
kestel, mistõttu taastuvenergia turg ei ole veel piisavalt küps. Ka haldussüs -
teem vajab veel täiendamist. Poolas 
ja Ühendkuningriigis puudus osaliselt 
riiklik või piirkondlik ühtlustatud lä -
henemisviis ametiasutuste töö koor -
dineerimiseks. Eelkõige oli puudulik 
projektide energiatootmise mõõtmine 
ja sellekohane aruandlus, mistõttu ei 
kasutatud andmeid projektide ja eri 
taastuvenergia sektorite võrdlemiseks, 
mis oleks andnud kasulikku teavet 
tulevaste meetmete kavandamiseks.24 COM(2013) 102 final,  
27. märts 2013, „Taastuvenergia 
eduaruanne”.Taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia juurdepääs võrgule Poolas, 
fotogalvaaniliste süsteemide toodetud elektrienergia integreerimine võrku Maltal
Poolas on ülekande- ja jaotusvõrkude kehv seisukord ning reservvõimsuse puudumine peamised takistavad 
tegurid fotogalvaaniliste süsteemide toodetava elektri ja tuuleenergia integreerimisel. Lisaks võrgutaristu 
laiendamise ja kaasajastamise vajadusele takistasid taastuvenergia arengut ka probleemid vajalike lubade saa -
misel (juriidilised ja tehnilised probleemid ning liitumistasud)23 . Auditeeritud tuuleenergia projektide puhul 
on rajatiste ehitamise tähtaeg koos vajalike liitumislubade saamisega olnud 4–5 aastat.
Maltal olid päikese- ja fotogalvaaniliste seadmete kavandamise ja vajalike lubade kohta olemas selged suu -
nised. 2010. ja 2011. aastal, kui telliti mitu ELi kaasrahastatud projekti, esines neil aga sageli raskusi toodetud 
elektrienergia võrku müümisel: enamasti oli tegemist tootja oma tarbimisest üle jääva elektrienergiaga. Kuna 
võrguettevõte ei ole arvesteid paigaldanud, ei saanud elektritootjad kuni neli kuud elektri eest soodustariifil 
põhinevat tasu.
23 Taastuvenergiaallikatest pärineva elektri integreerimine võrku ja suunamine elektriturule – taastuvenergia integreerimine. Riiklik aruanne: Poola 
Eclareon, Oeko-Institut e.V., 20.12.2011.3. selgitus
17 Tähelepanekud
19 
Austrias leiti aga hea tava näide. Selles 
liikmesriigis tagas biomassi kasutavate 
kaugkütte katlamajade kvaliteedi hal -
damise vahend asjakohase järelevalve 
(„QM Heizwerke”, vt  4. selgitus ).
Projektide järelevalve Austrias
Kõik biomassi kasutavad kaugkütte katlamajad, mille võimsus on üle 400 kW või mille poolt varustatav kütte -
võrk on pikem kui 1 km, on kohustatud tegema kvaliteedihindamise. Rahastamisprotsessi koordineerimist ja 
vajalike kavandamis- ja tegevusandmete haldamist lihtsustab andmebaas, mis on projektide toetusesaajatele 
ühtlustatud lähtepunktiks. Andmebaasist saavad kvaliteedijuhid tehnilisi ja majandusandmeid, ning see toi -
mib ka IT-platvormina tegevuse järelevalveks ja optimeerimiseks. 2006. aastal kasutusele võetud süsteem  
„QM Heizwerke” sisaldab andmeid enam kui 100 biomassi kasutava katlamaja kohta.
Link: www.qm-heizwerke.at4. selgitus Foto 4Audiitorid külastamas Austrias asuvat Weissenbach an der Triestingi biomassi 
kasutavat elektrijaama
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda

18 Tähelepanekud
20 
Hankemenetlused ei taganud töövõt -
jate valimisel täielikku läbipaistvust, 
õiglust ega tõhusust:
 οMaltal tuli tühistada kahe audi -
teeritud fotogalvaanilise elektri -
energia tootmise projekti hanked, 
sest ükski pakkumus ei vastanud 
haldus- või tehnilistele nõuetele. 
Selle põhjuseks olid kas ebavaja -
likult kõrged tehnilised nõuded 
või liiga keerukad menetlused ja 
tingimused. Mõlemal juhul tekkis 
mõningane viivitus ning kannatas 
pakkujatevaheline konkurents;
 οkahe projekti puhul Poolas mää -
rati plaanides või ehituslubades 
põhjendamatult kindlaks tuuletur -
biinide mudelid. Seetõttu ei saanud 
koostada tehnilisi kirjeldusi, mis 
oleksid taganud konkurentsi põhi -
mõtteid järgivad hankemenetlused 
ning parima hinna-kvaliteedi suhte. 
Ühe teise projekti puhul oli samuti 
ette paika pandud konkreetne päi -
kesekollektori tüüp. Nende hangete puhul vastas tehnilistele kirjelduse -
le vaid üks esitatud pakkumus;
 οrakendusasutustel ning projektide 
toetusesaajatel puudus piisav ko -
gemus taastuvallikatest toodetava 
energia, nende turu ja hankeraa -
mistiku osas. Mitmed taastuvener -
gia seadmed ja paigaldustööd on 
olnud sarnast laadi ning väikesema -
hulised, eriti toetuskavade raames 
aset leidnud tegevuste puhul. 
Seega olid olemas tingimused 
kooskõlastatud hankemenetluseks, 
mida riiklikul/piirkondlikul tasandil 
haldaks spetsialiseerunud asja -
tundjate rühm, et saavutada parem 
hinna/kvaliteedi suhe, mastaabi -
sääst ning lühem hankeperiood. 
Näited sellest, mida oleks võinud 
koos hankida, on katusel paiknevad 
veekuumutussüsteemid, päikesepa -
neelid ja väikesed biomassi põletid 
Maltal ja Poolas. Maltal peatati 
ajutiselt mõned projektid, osaliselt 
hankemenetluste ebatõhusa korral -
damise tõttu.Foto 5Austrias Flachaus asuv biomassi kasutav elektrijaam
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda

19 Tähelepanekud
21 
Taastuvenergia projektide etteval -
mistus ei ole olnud piisav mõjusa 
järelevalve ja hindamise läbiviimiseks. 
Kõikide auditeeritud rakenduskavade 
eesmärgid ja tulemusnäitajad olid 
ebatäpsed ning ei põhinenud usaldus -
väärsetel võrdlusandmetel. Seega ei 
olnud samade või erinevate taastuvate 
energiaallikate sektorite projekte või -
malik võrrelda. Ka ei olnud pädevatel 
asutustel võimalik kontrollida, kuidas 
ELi vahendite abil oli edendatud ELi 
ja riiklikul tasandil seatud taastuvate 
energiaallikatega seotud eesmärke 
(vt ka punkt 30).
... ja enamasti ei mõõde -
tud tulemusi asjakohaselt 
või ei saavutanud projek -
tid oma energiatootmis -
eesmärke
Taastuvate energiaallikate 
alaste andmete kogumist ja 
aruandlust saab parandada
22 
Liikmesriikides puuduvad täpsed 
kinnitatud andmed taastuvenergia -
projektide tegelike tulemuste kohta. 
Taastuvenergiasektorit iseloomustas 
suur kõikumine seoses tehnoloogia 
maksumusega (suurema osa tehnoloo -
giate puhul vähenes hind drastiliselt) 
ja energiahindade tõus. Oluline on 
analüüsida taastuvate energiaallikate -
ga seotud tehnoloogia hindu käsitlevat 
ajakohastatud teavet, et teha kindlaks, 
milliste tehnoloogiatega saavutatakse 
kohalikes tingimustes kõige paremad 
tulemused, ning panna paika asjakoha -
ne toetuse määr.
23 
Saadaval on küll andmed projektide 
installeeritud tootmisvõimsuse kohta, 
kuid 24 auditeeritud projektist 11 
puhul puuduvad andmed tegelikult toodetud energia kohta või ei ole 
andmed usaldusväärsed. Kuna riikliku 
kaasrahastamise eeltingimusteks ei 
olnud tulemuste mõõtmine ega aru -
andlus, esitati projekti lõpparuannetes 
ainult hinnangulised, mitte mõõtmisel 
tuginevad tulemused. Enamasti põhi -
nesid tulemused tootjate esitatud taas -
tuvenergia tehnoloogiate tehnilistel 
parameetritel ning konkreetsetel koha -
likel oludel. Mitu taastuvenergiatootjat 
ei mõõtnud energiatootmistulemusi. 
Seega ei tuginenud 24 auditeeritud 
projektist 11 puhul (viis projekti Poolas 
(päikeseenergia projektid Lublini 
piirkonnas), neli Maltal ja kaks Ühend -
kuningriigis) energiatootmistulemused 
mõõdetud/heakskiidetud andmetele, 
vaid oletuslikele väärtustele, mis olid 
võetud kirjandusest või põhinesid 
inseneride hinnangutel.
Projektid ei saavutanud alati 
neile seatud eesmärke
24 
24 auditeeritud projektist mõõdeti 
energiatootmistulemusi 13 puhul ning 
eesmärgi saavutasid neist vaid viis pro -
jekti ning veel kolm projekti saavutasid 
tulemuse suuremas osas. Ülejäänud 
projektid kas ei saavutanud ener -
gia tootmisele seatud eesmärke või 
saavutasid need vaid osaliselt. Mitmel 
juhul oli selle põhjuseks ebatäpne 
prognoos, kuid mõne projekti puhul 
esines algetapis ka tehnilisi probleeme. 
Tabelis 1  võrreldakse taastuvenergia 
projektide kavandatud energiatoot -
mist tegeliku tootmisega.
25 
Kokkuvõttes olid 24 auditeeritud 
projekti kulutõhususe, elluviimise ja 
eesmärkide saavutamise hindamisel 
tulemused väga erinevad: nagu näha 
IV lisas , leidus nii häid, rahuldavaid kui 
halbu projekte. 5. selgituses kirjelda -
takse mõne taastuvenergiaprojekti 
kehvade tulemuste põhjuseid.
20 Tähelepanekud
Projektide kehvade tulemuste põhjused
Austrias vastas tegelik energiatootmine prognoosidele või ületas need nendes projektietappides, mis said 
otsetoetust ERFi vahenditest. Eesmärke ei saavutatud aga kahe projekti puhul, millele hiljem lisati täiendav 
soojusvõimsus ning suuremat klientide arvu teenindav võrk. Peamiselt oli põhjuseks soojuse nõudluse ülehin -
damine või soojuse ajutine mittetarbimine suurtarbijate poolt.
Poola tuuleenergia projektide puhul oli eeldatust väiksema tulemuslikkuse põhjuseks liiga optimistlik tuule -
prognoos ning tehnilised probleemid esimesel tegevusaastal.
Ühendkuningriigis ei olnud lõppandmed saadaval ning auditeeritud toetuskavad ei olnud auditi ajaks lõpule 
viidud, kuid alaprojektide kontrollimisel selgus siiski, et mõned neist ei olnud saavutanud kavandatud energia -
tootmise eesmärke: peamiselt oli põhjuseks biomassi kõrge veesisaldus või eeldatust väiksem energianõudlus.5. selgitus Tabel 1Auditeeritud taastuvenergia projektide (mõõtmistulemuste olemasolul) kavandatud 
ja tegeliku energiatootmise võrdlus ajavahemikul 2009–2012 (protsentides)
Allikas:  kontrollikoja enda arvutused QM Heizwerke andmebaasi (Austria) alusel, teave sarnaste projektide keskmiste investeerimiskulude kohta 
(Soome ja Poola); projektide rahastamislepingud, toetusesaajate arvutatud teave projektitulemuste kohta.PL Projekt 20MT Projekt 22
MT Projekt 21MT Projekt 24
MT Projekt 23
Andmed puuduvad- 20%
20%0%
40%
60%
80%
100%AT Projekt 1AT Projekt 2FI Projekt 4FI Projekt 5FI Projekt 7FI Projekt 8UK Projekt 9UK Projekt 10PL Projekt 11PL Projekt 12PL Projekt 13PL Projekt 14PL Projekt 16PL Projekt 17
Andmed puuduvadPL Projekt 19
PL Projekt 18
PL Projekt 15
FI Projekt 6
AT Projekt 3
- 60%
- 40%
Kavandatud tulemused
21 Tähelepanekud
Taastuvenergiaprojekte 
kavandades ei võeta täie -
likult arvesse kulutõhu -
suse põhimõtet
Kulutõhusus – ELi kulutuste 
oluline eesmärk
26 
Kulutõhusus hõlmab auditeeritud 
üksuse, tegevuse, rakenduskava või 
toimingu suutlikkust või potentsiaali 
saavutada teatud tulemused mõistliku 
hinnaga. Kulutõhususe analüüsides 
uuritakse projekti maksumuse ja kulu 
vahelist suhet, mida väljendatakse saa -
vutatud väljundiühiku maksumusena25.27 
Taastuvenergia optimaalne (või kulutõ -
hus) tootmine on majandustulemuste 
seisukohast oluline. Ühtekuuluvuspo -
liitika vahenditel on tähtis osa taastuv -
energiaalase tegevuse toetamisel ning 
need võivad olla ka taastuvate ener -
giaallikate poliitika ning piirkonna ma -
jandusliku arengu oluliseks mootoriks.25 ISSAI 3000: Intosai 
auditistandarditel ja praktilisel 
kogemusel põhinevad 
tulemusauditi standardid ja 
suunised.Foto 6Elektrituulik (Poolas asuva tuuleturbiini välis- ja sisevaade)
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda
22 Tähelepanekud
Kulutõhususele tuleks rõhku 
panna juba algetapis
28 
Rakenduskavade ettevalmistamise käi -
gus ei viinud riiklikud ametiasutused 
läbi asjakohast vajaduste hindamist, et 
teha kindlaks, millised tehnoloogiad 
aitaksid kaasa taastuvate energiaallika -
tega seotud eesmärkide saavutamisele 
kõige kulutõhusamal moel ning kuidas 
neid täiendada teiste finantsvahendite 
või riiklike toetuskavadega. Seetõttu ei 
sisaldanud rakenduskavad ka selgitusi 
selle kohta, kuidas ELi vahenditega 
taastuvenergia eesmärke kulutõhusal 
viisil saavutada.
29 
Lisaks ei kavandanud komisjon ega 
riiklikud ametiasutused seda, millises 
ulatuses kasutada ühtekuuluvuspolii -
tika (või riiklikke) vahendeid taastuv-
energia eesmärkide saavutamisel. 
Auditeeritud rakenduskavadest ei 
esitatud Austria ja Soome kavades 
seda, kui palju kavatseti toota energiat 
taastuvatest energiaallikatest ERFi ja 
Ühtekuuluvusfondi vahendite toel ja 
kui palju energiat tegelikult toodeti. 
Taastuvatel energiaallikatel põhinev 
installeeritud võimsus viies auditee -
ritud liikmesriigis peab 2020. aasta 
taastuvenergiaalaste eesmärkide 
saavutamiseks olema 95 304 MW 
(vt tabel 2 ). Korraldusasutuste poolt 
komisjonile esitatud rakendusaruan -
netest ilmneb, et 2012. aasta seisuga 
oli 4464 MW ehk 4,7% 2020. aasta 
eesmärgi täitmiseks vajalikust võim -
susest (ehk 8,1% auditeeritud liikmes -
riikidele seatud 2013. aasta vahe-
eesmärgist) nendes riikides rajatud ühtekuuluvuspoliitika projektide abil. 
Liikmesriikides on ühtekuuluvuspolii -
tika vahendite kasutamine taastuvalli -
katest toodetud energia puhul erinev. 
Nagu näha tabelist 2 , puuduvad 
mitme liikmesriigi puhul asjakohased 
andmed, mille alusel võrrelda ühte -
kuuluvuspoliitika projektide saavutusi 
taastuvenergia eesmärkidega. Andme -
te puudumise tõttu puuduvad lähte -
andmed taastuvenergia eri sektorite ja 
tehnoloogiate majanduslike ja energia -
aspektide kohta.
23 Tähelepanekud Tabel 2Perioodi 2007–2013 taastuvatele energiaallikatele eraldatud ühtekuuluvuspoliitika 
vahendid ning nende mõju 2020. aasta taastuvenergiaalaste eesmärkide 
saavutamisele liikmesriikides
1 Eraldised/väljundid (€/MW) ei ole liikmesriigiti võrreldavad investeeringute erineva olemuse tõttu (energiatootmine, taastuvate energiaallika -
te kasutamise edendamine, võrkude ehitamine, pilootprojektid jne).
Allikas:  riiklikud taastuvenergia tegevuskavad (2010), rakenduskavade 2012. aasta rakendusaruanded.RakenduskavaTaastuvenergiale 
eraldatud ERFi 
ja ÜFi vahendid 
(eurot)1ERFi ja ÜFi investeeringute tulemu -
sel loodud täiendav taastuvenergia 
tootmisvõimsus (MW)Taastuvenergia 2020. aasta eesmär -
gi saavutamiseks vajalik taastuv-
energia lisavõimsus (MW)ERFi/ÜFi osakaal kogu taastuv-
energia võimsusest taastuvenergia 
2020. aasta eesmärgi saavutami -
seks (protsentides) KavandatudAruanne esitatud 
(2012. a lõpu 
seisuga)aastaks 2013 aastaks 2020
 1. 2. 3. 4. 5. 6. (7 = 3 : 6)
Austria 25 037 408 105 99 11 301 13 179 0,79
Belgia 11 851 495 Andmed puuduvad 3 062 8 255
Komisjonile ei ole andmeid edastatudBulgaaria 16 710 959 Andmed puuduvad 4 232 5 189
Küpros 9 520 000 Andmed puuduvad 190 584
Tšehhi Vabariik 397 759 730 131 12 Andmed puuduvad
Saksamaa 252 995 745 29 118 71 621 110 934 0,03
Taani Andmed puuduvad 6 017 6 754
Komisjonile ei ole andmeid edastatud Eesti 0 6 Andmed puuduvad
Hispaania 160 152  052 Andmed puuduvad 49 722 69 844
Soome 20 682 247 Andmed puuduvad 24 690 33 420 Komisjonile ei ole andmeid edastatud
Prantsusmaa 363 591 135 1 161 307 1 833 445 39 628 62 167 Kinnitamata andmed
Kreeka 283 795 789 156 106 6 872 13 271 1,18
Ungari 349 310 777 0 0 1 109 1 537 Komisjonile ei ole andmeid edastatud
Iirimaa Andmed puuduvad 3 496 8 339
Itaalia 775 717 953 5 215 2 893 32 524 43 823 11,9
Leedu 58 485 290 0 173 1 289 1 635 Komisjonile ei ole andmeid edastatud
Luksemburg 1 767 056 5 000 11 000 179 347 Kinnitamata andmed
Läti 67 180 000 77 21 1 661 2 168 3,55
Malta 78 200  000 Andmed puuduvad 36 160 Komisjonile ei ole andmeid edastatud
Madalmaad 19 182 600 Andmed puuduvad 6 086 14 994 Komisjonile ei ole andmeid edastatud
Poola 825 761 396 972 246 4 444 10 335 9,4
Portugal 59 857 312 0 0 12 699 19 200 Komisjonile ei ole andmeid edastatud
Rumeenia 331 542 611 200 275 9 635 12 589 1,58
Rootsi 52 342 949 0 271 21 744 23 786 Komisjonile ei ole andmeid edastatud
Sloveenia 54 186 553 355 120 1 258 1 693 21
Slovakkia 90 252 216 98 72 2 144 2 746 3,57
Ühendkuningriik 159 590  365 12 000 4 120 14 660 38 210 31,4
Horvaatia Andmed puuduvad Komisjonile ei ole andmeid edastatud
Auditeeritud 
liikmesriigid1 109 271 416 13 077 4 464 55 131 95 304 13,72
Kokku 4 665 401 221 1 185 643 1 852 975 318 998 505 159 Kinnitamata andmed
24 Tähelepanekud
30 
Taastuvenergia eri sektorite meetmete 
kulutõhusust ei kontrollitud ning see 
ei olnud auditeeritud rakenduskavade 
raames määravaks teguriks eelarve 
eraldamisel taastuvatele energiaallika -
tele. Puudus ka asjakohane vajaduste 
hindamine ja vahehindamised:
 οkui rakenduskavad 2007. aastal 
kavandati, puudus üksikasjalik 
olukorra analüüs (sh piirkondlik 
vajaduste hindamine taastuvate 
energiaallikate eri sektorites). Eel -
kõige ei hinnanud riiklikud ameti -
asutused maksumust installeeritud 
energiavõimsuse ühiku kohta või 
energiatootmise kulusid ühiku 
kohta, eirates seega avaliku sektori 
vahenditest rahastatavate kavan -
datud meetmete kulude-tulude 
suhet / kulutõhusust;
 οka ei kasutatud rakenduskavades 
eelnevate riiklikest või ELi vahendi -
test rahastatud taastuvate ener -
giaallikate toetuskavade käigus 
saadud kogemusi;
 οpuudus põhjendus, miks taastu -
vatest energiaallikatest energia 
tootmist toetatakse avaliku sektori 
vahenditest. Vahendite eraldamine 
põhines üldiselt piirkondliku po -
tentsiaali ja vahendite kasutamise 
suutlikkuse ligikaudsel hindamisel, 
mitte piirkondliku olukorra süs -
teemsel analüüsil ja potentsiaalsete 
alternatiivide (taastuvenergia liigid 
ja tehnoloogiad) võrdlusel; οkuigi Soome ja Ühendkuningriigi 
ametiasutused tegid oma raken -
duskavadesse mõningaid kohan -
dusi ilma ametlike hindamisi läbi 
viimata, ei tehtud perioodi 2007–
2013 meetmetele üldiselt mingeid 
vahehindamisi või muid hindamisi, 
mis oleksid aidanud taastuvate 
energiaallikate toetuskavasid üm -
ber suunata.
31 
Lisaks ei seatud rakenduskavades tule -
musnäitajaid taastuvate energiaallikate 
meetmete kulutõhususe asjakohaseks 
järelevalveks ja hindamiseks, mis oleks 
samuti lihtsustanud ELi vahendite 
panuse hindamist taastuvate energia -
allikatega seotud eesmärkide saavuta -
misel ( tabel 2 ). Austria, Poola ja Malta 
rakenduskavades olid olemas näitajad, 
millega mõõdeti taastuvate energia -
allikate lisandunud tootmisvõimsust. 
Soomes kasutatud tulemusnäitajad 
aga ei hõlmanud loodud tootmisvõim -
suse, toodetud energia ja süsinikdiok -
siidi heitkoguste vähendamise/vältimi -
se näitajaid. Ühendkuningriigil puudus 
samuti tulemusnäitaja, millega mõõta 
taastuvatel energiaallikatel põhineva 
tootmisvõimsuse loomist. See tähen -
dab, et korraldusasutustel ja komisjonil 
ei olnud neil juhtudel võimalik läbi 
viia ühtekuuluvuspoliitika vahenditest 
taastuvatesse energiaallikatesse teh -
tud investeeringute küllaldast järele -
valvet ega järelhindamist26.26 Soome ja Ühendkuningriigi 
iga-aastastes 
rakendamisaruannetes 
ei selgitatud tegelikke 
tulemusi ja nende mõõtmist 
ega tehtud ka taastuvate 
energiaallikate eri sektorite 
takistuste, potentsiaali 
ega vajaduste hindamist 
piirkondade kohta, mis 
olid hõlmatud auditeeritud 
rakenduskavadega.
25 Tähelepanekud
… ning taastuvenergia 
tootmise projektide kulu -
tõhusust saab 
suurendada
32 
Taastuvenergiaprojektide kavan -
damisel ja rakendamisel esinevate 
takistuste kõrvaldamine annab otsese 
panuse 2020. aasta ELi ja riiklike taas -
tuvatest energiaallikatest toodetud 
energia eesmärkide saavutamisele. See 
on kasulik ka energiatarbijatele ning 
edendab majandust laiemalt.
33 
ELi vahenditest toetatud projektide 
tulemustel oli erinev kulutõhusus. 
Taastuvate energiaallikate tehno -
loogiate investeerimiskulud on väga 
erinevad ning sõltuvad konkreetsest kohast. ELis ei ole olemas üht ja ainu -
kest kõige kulutõhusamat taastuvatest 
energiaallikatest energia tootmise 
tehnoloogiat. Seetõttu võrreldi auditi 
käigus ainult ühe taastuvate energia -
allikate sektori siseseid kulusid samas 
liikmesriigis. Neli auditeeritud projekti 
olid olulselt kallimad kui sarnased 
projektid samas liikmesriigis (biomassi 
ja fotogalvaanilise energia projektid, 
vt tabel 3 ). Auditeeritud projektide 
installeeritud võimsuse arvutuslik 
keskmine maksumus oli vahemikus 
0,16 miljonit €/MW–1,8 miljonit €/MW. 
Ühe auditeeritud liikmesriigi riikliku 
asutuse arvutuste kohaselt varieerus 
auditeeritud projektide tasuvusaeg va -
hemikus 2 kuni 537 aastat. Kapitalima -
hukad investeeringud, mille tasuvus -
aeg on pikem kui 100 aastat, ei saavuta 
majanduslikult mõistlikku kasumiläve. 
See näitab, et avaliku sektori toetust ei 
eraldatud alati kõige kulutõhusamatele 
projektidele.Foto 7Alajaam Golice tuulepargis Poolas
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda

26 Tähelepanekud Tabel 3Auditeeritud taastuvenergiaprojektide kulutõhusus
Allikas:  projektide dokumentidel tuginevad kontrollikoja arvutused, korraldusasutuste analüüsid.
1 Märkus Soome projektide kohta:  auditeeritud projektide masinate ja seadmete keskmine investeerimiskulu. Projekt nr 5 sisaldab torustiku 
paigaldamise kulusid, projekt nr 6 ainult täiendavat küttekatelt. Andmed puuduvad järgmiste projektide kohta: Malta 23 ja 24 (fotogalvaanilised 
süsteemid), Poola 16–20 (päikeseenergia), Ühendkuningriik 9 ja 10 (biomass).EUR/MW Miljonit
EUR/MW Miljonit
EUR/KWp TuhatTegelik investeeringInvesteering 1MW või KWp kohta võrreldes  liikmesriigi keskmise investeerimiskuluga
Liikmesriigi keskmine
0 0,20 0,40 0,60 0,80 1,00 1,20
1,00 1,50 2,00 0,50 0
0 1,00 2,00 3,00 4,00 5,00FI Projekt 8
FI Projekt 7FI Projekt 6FI Projekt 5FI Projekt 4
AT Projekt 3AT Projekt 2AT Projekt 1Biomass Tuul Foto-
galvaanikaPL Projekt 15
PL Projekt 14
PL Projekt 13PL Projekt 12
PL Projekt 11
MT Projekt 22
MT Projekt 21
27 Tähelepanekud
34 
Taastuvenergiaprojektidele olid vaid 
osaliselt seatud ratsionaalsed energia -
alased eesmärgid. Projektid olid koos -
kõlas taastuvate energiaallikate riiklike 
strateegiliste eesmärkidega. Vajaduse 
korral oli olemas kütusega varustami -
se plaan (biomassiprojektid Austrias, 
Soomes ja Ühendkuningriigis). Mõnele 
projektile eelnes piiratud mahuga 
uurimus, mis kinnitas projektide ma -
janduslikku tasuvust ja kasumlikkust, 
kuid ei analüüsitud kõige paremaid ja 
kulutõhusamaid taastuvate energiaal -
likate liike ega parimaid tehnilisi lahen -
dusi. Eelnevatele sarnaste sekkumiste 
hindamistele ei viidatud ning seega 
ei kasutatud auditeeritud taastuvate 
energiaallikate projektide ettevalmis -
tamisel eelnevaid kogemusi.
35 
Vaid ligikaudu poolte auditeeritud 
projektide puhul (13 projekti 24st) olid 
olemas andmed, mille abil kontrolli -
da näitajate saavutamist, st reaalselt 
toodetud energiakogust ( tabel 1  ja 
III lisa ), vt ka punkt 24. Lisaks ei 
olnud enne projektide kavandamist 
ja eesmärkide seadmist sageli saa -
daval lähteandmed energiatootmise 
maksumuse ja tarbijate kasutatava 
traditsioonilise kütuse koguste kohta 
(näiteks Lublini piirkonna rakenduska -
va Poolas). Seetõttu ei olnud sellistel 
juhtudel võimalik hinnata, kas rahasta -
tud projektid ka saavutasid eeldatud 
majandus- ja finantstulemused (näi -
teks tasuvusaegade arvutamiseks).36 
Valikumenetlused ei taganud pro -
jektide kulutõhususust. Üldiselt ei 
võimaldanud iga rakenduskava jaoks 
loodud järelevalvekomiteede heaks -
kiidetud projektivalikukriteeriumid 
rakendusasutustel kindlaks teha kõige 
kulutõhusamaid  taastuvenergiapro -
jekte. Energiatootmisvõimsuse loo -
mist, tegelikku energiatootmist ning 
asjaomaseid vajalikke investeeringuid 
ei võetud sageli arvesse kui valiku- ja 
lepingu sõlmimise kriteeriumeid. 
Mõnel juhul ei töötatud taastuvalli -
katest toodetava energia jaoks välja 
konkreetseid valikukriteeriume, vaid 
kasutati üldkohaldatavaid kriteeriume, 
mida sai kasutada mitme rakenduska -
vaga hõlmatud sektori puhul27.
37 
Mõnel juhul ei ole projektitaotluste 
vaheline konkurents olnud piisav. 
Kui projektid valiti projektikonkurs -
side abil, ei võetud arvesse taotluste 
maksimaalset kulutõhusust (tasuvus -
aeg, investeeringu ja energiatootmise 
suhe). Tavaliselt pidid projektitaotlu -
sed vastama miinimumkrieeriumidele, 
kuid kasutatavad protsessid ei suutnud 
hoida ära energiatootmise seisukohast 
suhteliselt madala kvaliteediga pro -
jektide toetamist. Kindlaksmääratud 
minimaalne investeering tekitas riski, 
et väiksemate projektide taotlused 
(millel võisid olla paremad majandusli -
kud näitajad) jäeti kõrvale.27 Näiteks: 
– taastuvate energiaallikate 
projektide valik Poolas 
infrastruktuuri ja keskkonna 
rakenduskava raames põhi -
nes samadel kriteeriumidel, 
mida kohaldati ka teistes 
sektorites, st mittevõrrelda -
vate taastuvenergiaprojek -
tide tüüpide puhul; 
– Soomes ei prioriseeritud 
projektitaotlusi ja kulutõhu -
sus- ja toetuskõlblikkuskri -
teeriumidena kasutati vaid 
hinnangulisi tasuvusaegu; 
– Maltal kohaldatavad 
valikukriteeriumid kehtisid 
rakenduskavaga hõlmatud 
mitme sektori puhul, mitte 
konkreetselt taastuv-  
energiasektori puhul. 
Kuigi üks kriteerium sisaldas 
hinnangut seoses projekti 
panusega miinimumnõu -
deid ületavate näitajate saa -
vutamiseks, ei sisaldanud 
valikukriteeriumid ühtegi 
taastuvenergia tootmise 
kulutõhususe või tasuvuse 
kriteeriumit;
– Austrias ei võetud auditeeri -
tud rakenduskavades arves -
se taotluste maksimaalset 
kulutõhusust (tasuvusaeg, 
investeeringu ja energia -
tootmise suhe).
28 Tähelepanekud
38 
Samas oli Austrial, Ühendkuningriigil 
ja teatud määral ka Soomel rahasta -
miseeskirjadesse lisatud tehnilised 
ja majanduslikud kriteeriumid, mille 
eesmärk oli vältida vahendeid rais -
kavate biomassiprojektide valimist. 
See vähendas ebamõjusate taotluste 
valimise riski. Arvesse võeti ka kasum -
likkust, nii et kasumlikumad projektid 
said vähem toetust ( 6. selgitus ). Teiste 
auditeeritud liikmesriikide ametiasutu -
sed sellist projektide kaasrahastamise 
kohandamist ei taganud.39 
ELi rakenduskavade kaasrahastamise 
määr oli vahemikus 2–85%, mida ei 
põhjendatud asjaomastes dokumenti -
des. Kaasrahastamisprintsiibi kohaselt 
kannab osa investeerimiskuludest 
avaliku sektori toetuse lõppsaaja, ning 
arvesse tuleb võtta ka projekti tulu või 
kasumlikkust. Toetuse eesmärk peaks 
ka olema toetada tegevust, mida ei 
oleks rahastamispuudujäägi või ma -
jandusliku stiimuli puudumise tõttu 
võimalik muidu ette võtta. Toetuste 
maksmisel on ka alternatiivkulu: kõrge 
kaasrahastamise määr vähendas teiste 
selliste taastuvate energiaallikate 
projektide suurust või arvu, mida oleks 
saanud toetada avaliku sektori vahen -
ditest. Toetuse määr ei olnud seotud 
kasumlikkuse või vajadusega motivee -
rida investoreid taastuvenergiaprojek -
te ellu viima. Põhjendamatult kõrge 
kaasrahastamise määr (avaliku sektori 
finantstoetus oli suurem kui majandus -
liku või rahandusliku tasuvuse taga -
miseks vaja) suurendab tühimõju riski 
(st erasektori vahendite, aga ka riiklike 
vahendite asendamine) ning vähendab 
toetatavate taastuvenergiaprojektide 
arvu. 7. selgituses  kirjeldatakse kõrge 
kaasrahastamismäära juhtumeid.
Projektivalik – juhtumid Austrias, Soomes ja Ühendkuningriigis
Austrias peavad kaasrahastamise taotlemiseks olema täidetud teatud tehnilised ja majanduslikud kriteeriumid 
(soojustihedus kaugküttevõrgu torude jooksva meetri kohta, kaugküttevõrgu ja keskküttekatla tõhusus). Selle 
tõttu on ka ebatõhusate projektide toetamise risk palju madalam.
Soomes on majanduslikult mittetasuvate projektide vältimiseks kasutusel toetuskõlblikkuse kriteeriumid ning 
võimalus konsulteerida energiakonsultandiga: projekti taotlejad pidid taotletava projekti puhul esitama teabe 
tasuvusaja kohta, mis ei tohiks ilma avaliku sektori toetuseta olla lühem kui kolm aastat (majanduslikult tasuv) 
ega pikem kui 12 aastat (ebamajanduslik).
Ühendkuningriigis võrreldi eeldatavaid projektikulusid sihtkuludega, mis põhinesid varasematel sarnastel 
biomassiprojektidel.6. selgitus
29 Tähelepanekud
40 
Taastuvenergia eri sektorite ja tehno -
loogiate kasumlikkust ei arvutatud. 
Rakenduskavade kaasrahastamismää -
rasid kavandades ei tehtud vahet taas -
tuvenergia sektorite, investeeringute 
suuruse ja liikide, liikmesriikide muude 
toetusviiside (soodustariifid, lisatasud), 
investeeringute tõenäolise kasumlik -
kuse ega kasutatavate taastuvenergia 
tehnoloogiate vahel.Kõrge kaasrahastamismäär – juhtumid Poolas ja Maltal
Poolas said väikesemahuliste fotogalvaaniliste seadmete ja päikesepaneelide paigaldamise kavad ELi vahendi -
test 85% kaasrahastamise ning majapidamistest projektide elluviijad võisid saada toetust kuni 100%. Suurem 
osa suuri tuuleparke sai avalikust sektorist maksimaalse toetuse: kas ligi 70% toetuskõlblikest investeerimis-
kuludest või 10 miljonit eurot (4 projekti viiest). Kuigi enamikul juhtudest kohaldati maksimaalseid kaas-  
rahastamismäärasid, ei kohandatud ega põhjendatud neid kulutõhususe kriteeriumide alusel üheski program -
mitöö dokumendis. Viiest tuuleenergia projekti toetusesaajast neli tunnistasid, et nad oleksid projektid ellu 
viinud ka ilma toetuseta või väiksema toetusega, ning kavatsesid kasutada ELi toetuseid laenude varasemaks 
tagasimaksmiseks.
Malta eraldas suure osa olemasolevast ELi toetusest taastuvenergia seadmete paigaldamiseks riigiasutustesse 
ega kasutanud seega piisavalt erasektori vahendeid toetuse võimendamiseks. Reeglina rahastas ELi nende 
projektide investeerimiskuludest kuni 85%. Kaks suurt toetuskava (kodumajapidamistele ja ettevõtetele) ra -
hastasid lisaks taastuvenergia seadmete paigaldamist vastavalt 50% ja 60% ulatuses.7. selgitus Foto 8Päikesekollektorid ühepereelamu katusel Poolas
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda

30 Tähelepanekud
Ühtekuuluvuspoliitika 
vahenditel on vähene 
mõju ELi lisandväärtusele: 
taastuvenergiaprojektid 
ei andnud täispanust ELi 
energiaeesmärkide 
saavutamisse
41 
Märkimisväärse ELi lisandväärtuse 
loomise juhtumeid oli vähe. Nende 
projektide puhul lihtsustas ERFi/
Ühtekuuluvusfondi kaasrahastamine 
kapitali rahastamist ja oli teretulnud 
täiendav investeerimisallikas, mis aitas 
seega kaasa projektide elluviimisele. 
(Suuremate) tuuleparkide puhul pi -
dasid kolmandad rahastamisasutused 
seda ka kvaliteedimärgiks. On selge, 
et madalama taastuvenergia osakaalu -
ga riikides, kus oli ka vähe taastuvate 
energiaallikate toetuskavasid ning 
vähem kogemusi selle sektori haldami -
sel, loodi ELi vahendite toel rohkem li -
sandväärtust, sest vahendite abil aidati 
kaasa täiendavale majandusarengule, 
parandati asjaomaste projektide kvali -
teeti; lisaks toimis toetus teatud määral 
katalüsaatorina ning toetas ka muude 
vahendite kaasamist. Lisaks on min -
gil määral tegemist ka korraldusliku 
lisandväärtusega, sest ELi projektidega 
kehtestati rakendusasutustele teatud 
kohustused, mille kaudu asjaomased 
organisatsioonid omandasid uusi ko -
gemusi. Eelkõige rõhutasid kogemuste 
tähtsust Malta, Poola ja Ühendkuning -
riigi organisatsioonid.42 
 Kontrollikoda leidis ka, et Austria 
ja Soome rakenduskavade raames 
taastuvatele energiaallikatele eral -
datud summade puhul esines riiklike 
vahendite asendamise risk. Mõlemas 
riigis täiendas ERF tõepoolest kõigest 
olemasolevaid riiklikke/piirkondlikke 
rahastamismehhanisme ning Austrias 
integreeriti ELi toetus sisuliselt ilma 
ühtki muutust tegemata biomassi ka -
sutavate küttejaamade olemasolevasse 
toetuskavasse. Austrial ja Soomel on 
pikk taastuvate energiaallikate kasuta -
mise traditsioon (eelkõige hüdroener -
gia ja biomassi osas) ning on keeruline 
hinnata, kas ELi vahendid aitasid kaasa 
lisandväärtuse loomisele, eriti innovat -
siooni vallas.
31 Tähelepanekud
43 
2012. aastal rõhutas komisjon, et 
liikmesriigid ja piirkonnad peavad 
tagama, et taastuvate energiaallikate 
rahastamine täiendaks ja võimendaks 
erasektorist saadavaid vahendeid, 
mitte ei tõrjuks neid kõrvale28. Kontrol -
likoda leidis, et mõne taastuvenergia -
projekti oleks võinud ellu viia ka ilma 
avaliku sektori toetuseta. Oli selge, et 
mitu taotlejat oleks võinud taastuv-
energiarajatised püstitada kas ilma 
toetuseta või väiksema avaliku sektori 
toetuse abil, vabastades seega vahen -
did täiendavate taastuvenergiaalaste 
meetmete jaoks. Toetuse maksmise 
otsused olid siiski olulised, sest nende 
abil oli võimalik projektidele panka -
dest rahastust taotleda:
 οasjaomased Austria projektid kii -
deti kõik heaks pärast ehitustööde 
lõpetamist, mis näitas, et toetus ei 
olnud investeerimise tingimuseks;
 οSoomes auditeeritud viis projekti 
oleks ellu viidud ka ilma toetuseta 
(ainult üks projekt oleks avaliku 
sektori toetuse puudumisel ellu 
viimata jäänud);
 οmitme tuuleenergiaprojekti 
omanikud ütlesid, et oleksid oma 
projektid ellu viinud ka ilma avaliku 
sektori toetuseta, sest majanduslik 
stiimul tuuleenergiast saadava kasu 
ning roheliste sertifikaatide näol oli 
piisav. Tõepoolest olid mitu sarnast 
olemasolevat tuuleparki rajatud ka 
ilma toetuseta.44 
Taastuvatesse energiaallikatesse teh -
tud investeeringutel oli vaid piiratud 
mõju juhtimissuutlikkuse arendamisel. 
Üks ELi lisandväärtuse kavandatud 
mõju on liikmesriikide parem hal -
dus- või juhtimissuutlikkus. Kuigi mitu 
Malta, Poola ja Ühendkuningriikide 
sidusrühma leidis, et olid ELi projektide 
kaudu saanud hindamatuid kogemusi, 
ei suutnud nad näidata olulisi edusam -
me projektide kavandamise, raken -
damise ja toimimise parandamisel. 
Taastuvate energiaallikate toetuskava -
de ja projektide haldamisel keskenduti 
peamiselt eeskirjade järgimisele ega 
pööratud piisavalt tähelepanu kulu -
tustele vastava tulu nõuetele. Austrias 
ja Soomes muudeti ELi kaasrahasta -
mine lihtsalt riikliku toetusmehhanis -
mi osaks ilma mingite uuenduslike 
aspektideta (vt ka punkt 42). Projektide 
rakendamisel saadud kogemusi ei 
jagatud ei nendes kahes liikmesriigid 
ega naaberpiirkondades.
45 
Sageli viidi taastuvenergiaprojektid 
ellu hapras regulatiivses keskkonnas. 
Kuigi taastuvatest energiaallikatest 
energia tootmiseks ette nähtud ELi va -
hendid ei olnud tõepoolest mõeldud 
õigusliku raamistiku reformiks, oleks 
nende abil siiski saanud anda tõuke 
raamistiku parandamiseks. Taastuvate 
energiaallikate õiguslikku raamistik -
ku on mitmes liikmesriigis korduvalt 
muudetud, muu hulgas on tagasiula -
tuvalt muudetud keskkonnanõudeid 
ning toetusviise. Lubade menetlemine 
on sageli keerukas ning pärssiv või ei 
kohaldata seda järjepidevalt, ning koos 
turu ebakindluse ja energiahindade 
kõikumisega vähendab see investorite 
usaldust sektori suhtes.28 COM(2012) 663 final, 
15. november 2012, „Energia 
siseturu toimivaks muutmine”.
32 Tähelepanekud
46 
Liikmesriikides on taastuvatele ener -
giaallikatele suunatud ühtekuuluvus -
poliitika vahendite maht olnud väga 
erinev, kuid üldiselt siiski väike. Kuigi 
taastuvatele energiaallikatele suunatud 
ELi vahendite maht suurenes 0,6 mil -
jardilt eurolt perioodil 2000–2006 kuni 
4,7 miljardi euroni perioodil 2007–2013, 
moodustab see ERFi ja Ühtekuulu -
vusfondi vahenditest siiski vaid 1,7%. 
Võrreldes selle sektori tohutu inves -
teerimisvajadusega ELi 2020. aasta 
taastuvate energiaallikate alaste 
eesmärkide saavutamiseks eraldasid 
riiklikud ja piirkondlikud ametiasutused 
ELi vahendeid liiga vähe29. Liikmesriigid 
eraldasid kogu ERFi ja Ühtekuuluvus -
fondi vahenditest kokku vahendeid 
vahemikus 0% (kõige madalam määr) 
kuni 10,7% (kõige kõrgem määr). Isegi 
Maltal taastuvatele energiaallikatele 
eraldatud 10% ei aita märkimisväär -
selt kaasa riiklike taastuvenergiaalaste 
2020. aasta eesmärkide saavutamisele, 
arvestades seda, et 2007. aastal riigis 
taastuvenergiat praktiliselt ei toodetud 
ning 2012. aastaks oli taastuvenergia 
osakaal lõplikus energiatarbimises 2% 
(vt I lisa ). Auditiga hõlmatud liikmes -
riikidest ei saavutanud Malta esimest 
vahe-eesmärki ning Austria, Soome ja Poola ei olnud 2013. aasta oktoobri 
lõpuks võtnud taastuvenergia direktiivi 
üle liikmesriigi õigusesse (tähtaeg oli 
5. detsember 2010).
47 
Taastuvenergiale eraldatud vahendite 
kasutuselevõtt on olnud aeglane. 2012. 
aasta lõpuks30 oli valdkonnale perioo -
diks 2007–2013 eraldatud ERFi ja Ühte -
kuuluvusfondi vahendite kasutusmäär 
(58%) olnud oluliselt madalam kui ERFi 
ja Ühtekuuluvusvahendite keskmine 
kasutusmäär (88%) ning ka madalam 
kui energiatõhususe meetmete vastav 
näitaja (84%). Kuigi energiatõhususe 
sektoris esinevad turutõrked ja -tõkked 
on erinevat laadi, haldavad peaaegu 
kõigis liikmesriikides EL kaasrahastatud 
projekte samad korraldusasutused (vt 
tabel 4 ). Taastuvenergiaprojektide kee -
rukus ning haldussuutlikkuse puudumi -
ne selle sektori investeerimismeetmete 
haldamiseks avaldas selget mõju ERFi ja 
Ühtekuuluvusfondi vahendite madala -
male väljamaksete määrale. Kokkuvõt -
tes oli ühtekuuluvuspoliitika vahendite 
roll ELi taastuvate energiaallikate alaste 
eesmärkide saavutamisel tagasihoidlik.29 SEK(2011) 131 lõplik,  
31. jaanuar 2011.
30 Korraldusasutuste poolt 
valitud projektidele 
eraldatud summad. Viimased 
saadaolevad andmed 
pärinevad 2012. aasta lõpust.Tabel 4Taastuvenergiaprojektidele eraldatud ühtekuuluvuspoliitika vahendite 
kasutusmäär auditeeritud liikmesriikides (valitud projektid 2012. aasta lõpu seisuga)
Allikas:  regionaalpoliitika peadirektoraadi andmebaas SFC 2007.LiikmesriikValitud projektidele eraldatud ühte -
kuuluvuspoliitika vahendid kokku (%)Valitud energiatõhususe projektidele 
eraldatud ühtekuuluvuspoliitika 
vahendid (%)Valitud taastuvenergiaprojektidele 
eraldatud ühtekuuluvuspoliitika 
vahendid (%)
Austria 75,6 2 87, 3 50,6
Soome 90,8 34,5 30,6
Malta 88,1 37,9 43,3
Poola 85,4 112,2 5 7, 8
Ühendkuningriik 84,7 73,6 49,9
Liikmesriikide keskmine 87,7 84,5 58,0
33
 Järeldused  
ja soovitused
48 
Kontrollikoda leidis, et taastuvenergia 
tootmise projektide toetamiseks eral -
datud ühtekuuluvuspoliitika vahendite 
kuludele vastav tulu oli ELi taastuvate 
energiaallikate 2020. aasta eesmärkide 
saavutamisel piiratud.
49 
Auditeeritud projektid saavutasid 
kavandatud eesmärgid: suurem osa 
auditeeritud taastuvenergiaprojek -
tidest olid valimise ajaks piisavalt 
hästi ettevalmistatud ning valmis 
elluviimiseks. Projektide puhul ei ole 
esinenud märkimisväärseid ülekulusid 
ega viivitusi ning taastuvenergia toot -
misvõimsus installeeriti kavakohaselt 
(punktid 14–16).
50 
Kontrollikoda leidis siiski rakendamises 
ka mõningaid puudusi: eelkõige seoses 
tulemusnäitajatega, projektitulemuste 
mõõtmise ja aruandlusega ning han -
kemenetluste ja nende tulemustega. 
Üldiselt takistavad taastuvate ener -
giaallikate arendamist ELis peamiselt 
raskused taastuvatest energiaallikatest 
toodetud elektrienergia integreerimi -
sel võrkudesse (punktid 17–21).
51 
Ligi kahe kolmandiku auditeeritud 
taastuvenergiaprojektide puhul ei saa -
vutatud ka energiatootmiseesmärke 
või ei mõõdetud tulemusi asjakohaselt. 
Enamikul juhtudest olid tegelikult too -
detud energia kohta saadavad andmed 
ebapiisavad või ei põhinenud mõõt -
mistel. Kavandatud tulemusi ei saavu -
tatud peamiselt ebatäpsete prognoo -
side või tehniliste probleemide tõttu. 
Kokkuvõttes on projektide tulemused 
olnud väga erinevad (punktid 22–25).52 
Lisaks ei olnud kulutõhusus taastuv-
energiaprojektide kavandamise ja 
rakendamise juhtpõhimõte. Raken -
duskavad kavandati ilma taastuvate 
energiaallikate sektoreid priorisee -
rimata ning hindamata vahendite 
panust taastuvenergia tootmisele 
seatud eesmärkide saavutamiseks. 
Vahendite eraldamine põhines üldiselt 
piirkondliku potentsiaali ja vahendite 
kasutamise suutlikkuse ligikaudsel 
hinnangul, mitte piirkondliku olukorra 
süsteemsel analüüsil ja potentsiaalsete 
alternatiivide (taastuvenergia liigid või 
tehnoloogiad) võrdlusel. Vahendite 
jagamisel ei võetud arvesse meetmete 
kulutõhususust. Kõikidele projektide -
le ei olnud seatud mõistlikke ener -
giaeesmärke ning energiatootmise 
tulemusnäitajaid. Valikukriteeriumid 
ja -menetlused ei taganud alati kõige 
kulutõhusamate taastuvenergiaprojek -
tide valimist. Kulutõhususe osas olid 
projektitulemused erinevad, mõnes 
liikmesriigis ei olnud projekti doku -
mentides asjakohaselt põhjendatud, 
miks kõrge kaasrahastamise määr oli 
kõrge, kuigi projektid olid kasumlikud 
(punktid 26–40).
53 
Kontrollikoda leidis ka, et ühtekuu -
luvuspoliitika kaudu taastuvatele 
energiaallikatele eraldatud vahendite 
ELi lisandväärtus oli piiratud. Avaliku 
sektori vahendite asendamise ning 
tühimõju risk on olemas nendes liik -
mesriikides, kes lihtsalt kasutavad ELi 
vahendeid oma taastuvenergiaalaste 
riiklike toetuste täiendamiseks. Kuigi 
ELi kaasrahastamine on suurendanud 
korralduslikku lisandväärtust, ei ole 
investeerimisprojektid siiski aidanud 
oluliselt kaasa juhtimissuutlikkuse 
parandamisele. Üldiselt on ERFi ja Üh -
tekuuluvusfondi vahendite kasutamine 
taastuvatele energiaallikatele olnud 
tagasihoidlik võrreldes ELi eesmärki -
de saavutamiseks vajalike suuremate 
pingutustega (punktid 41–47).
34 Järeldused ja soovitused 
54 
Kontrollikoda rõhutab, et tuleb võtta 
meetmeid, kui ühtekuuluvuspoliitika 
vahendite abil soovitakse maksimaal -
selt energia-alaste eesmärkide saavu -
tamisele kaasa aidata31. Lisaks toovad 
ühtekuuluvuspoliitika kulutused laie -
mat majanduslikku kasu, sh majandus -
kasv ja töökohtade loomine, mis ongi 
ühtekuuluvuspoliitika üldeesmärgid. 
Pidades silmas ELi vahendite tõenäo -
liselt kasvavat kasutamist taastuvate 
energiaallikate edendamiseks prog -
rammitöö perioodil 2014–2020, esitab 
kontrollikoda järgmised soovitused:
1. soovitus
Programmide ja projektide ettevalmis -
tamise ja valimise suuniste koostamise 
ning taastuvenergia tootmise inves -
teeringute rahastamise võimaldamise 
tingimuste abil peaks komisjon:
ο tagama, et tulevase ühtekuuluvus -
poliitika raames kaasrahastatavad 
taastuvate energiaallikate toetus -
kavad juhinduvad kulutõhususe 
põhimõttest, sh tuleb toetust 
eraldada kulutõhusatele kavadele 
(mida ilma toetuseta ellu ei viidaks) 
ja vältida tühimõju. Kavad peavad 
tuginema asjakohasel vajaduste 
hindamisel, kõige kulutõhusamate 
tehnoloogiate eelistamisel (samal 
ajal kõiki taastuvenergia sektoreid 
võrdselt koheldes) ning optimaal -
sel panusel ELi taastuvate ener -
giaallikate 2020. aasta eesmärkide 
täitmisesse. Tuleb seada asjako -
hased taastuvenergia tootmise 
eesmärgid nii seoses eelarve kui 
projektivalikukriteeriumidega, mis 
on suunatud toodetava energia 
kulutõhususele (vältides projektide 
ülemäärast hüvitamist);ο aitama liikmesriikidel luua stabiil -
sem ja prognoositavam õigusraa -
mistik taastuvenergia puhul üldi -
selt, ning sujuvamad menetlused 
taastuva elektrienergia integreeri -
miseks energiavõrku.
2. soovitus
Liikmesriigid peaksid komisjoni suunis -
tele tuginedes kehtestama ja kohalda -
ma kulutõhususe miinimumnõuded, 
mida kohandatakse vastavalt projekti -
de spetsiifikale. Liikmesriigid peaksid 
ka suurendama ühtekuuluvuspoliitika 
vahendite lisandväärtust, parandades 
taastuvenergia projektide elluviimist 
ning järelevalvet ja hindamist ning 
koostades andmebaasi, kuhu kogutak -
se mõõdetavad andmed energiatoot -
miskulude kohta kõikides asjaomastes 
taastuvenergia sektorites.31 Selles poliitikavaldkonnas 
avaldas kontrollikoda aruande 
ERFist ja Ühtekuuluvusfondist 
kaasrahastatud 
energiatõhususe meetmetest 
(eriaruanne nr 21/2012 
„Ühtekuuluvuspoliitika 
vahenditest rahastatud 
energiatõhususe 
investeeringute kulutasuvus” 
(https://eca.europa.
eu)). Auditiga analüüsiti 
ühtekuuluvuspoliitika 
vahenditest rahastatud 
energiatõhususe 
investeeringute tasuvust, 
keskendudes eelkõige 
komisjoni haldusrollile seoses 
rakenduskavade heakskiitmise 
ja kavade elluviimise 
järelevalvega.
35 Järeldused ja soovitused 
II auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Henri GRETHEN, võttis käesoleva 
aruande vastu 9. aprilli 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.
Kontrollikoja nimel
president
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

36
 Lisad
Ülevaade liikmesriikide edusammudest 2020. aasta taastuvenergiaalaste  
eesmärkide saavutamiselI lisa
2020. aasta taastuvenergiaalaste eesmärkide saavutamine komisjoni edastatud andmete alusel: 
1  Allikas : Eurostat, 10. märts 2014. Taastuvallikatest saadud energia tegelik osakaal (protsendina summaarsest energia lõpptarbisest)  
aastal 2012 (mis sisaldab ka andmeid 2010. aasta kohta).
2  Allikas : taastuvenergia kasutamise eduaruanne. (Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja 
Regioonide Komiteele, COM(2013) 175 final, 27.3.2013.) Esimene vahe-eesmärk, arvutatud 2011/2012 osakaalude keskmisena.
3  Allikas : vt joonealune märkus 1.
4  Allikas : direktiiv 2009/28/EÜ . Liikmesriik 2010 TEA osakaal1 1. vahe-eesmärk22012 TEA osakaal32020 TEA eesmärk4
Belgia 5,0% 4,4% 6,8% 13%
Bulgaaria 14,4% 10,7% 16,3% 16%
Tšehhi Vabariik 9,3% 7, 5% 11,2% 13%
Taani 22,6% 19,6% 26,0% 30%
Saksamaa 10,7% 8,2% 12,4% 18%
Eesti 24,7% 19,4% 25,2% 25%
Iirimaa 5,6% 5,7% 7, 2 % 16%
Kreeka 9,7% 9,1% 15,1% 18%
Hispaania 13,8% 10,9% 14,3% 20%
Prantsusmaa 12,7% 12,8% 13,4% 23%
Itaalia 10,6% 7, 6% 13,5% 17%
Küpros 6,0% 4,9% 6,8% 13%
Läti 32,5% 34,0% 35,8% 40%
Leedu 19,8% 16,6% 21,7% 23%
Luksemburg 2,9% 2,9% 3,1% 11%
Ungari 8,6% 6,0% 9,6% 13%
Malta 0,4% 2,0% 1,4% 10%
Madalmaad 3,7% 4,7% 4,5% 14%
Austria 30,8% 25,4% 32,1% 34%
Poola 9,3% 8,8% 11,0% 15%
Portugal 24,2% 22,6% 24,6% 31%
Rumeenia 23,2% 19,0% 22,9% 24%
Sloveenia 19,2% 17, 8 % 20,2% 25%
Slovakkia 9,0% 8,2% 10,4% 14%
Soome 32,4% 30,4% 34,3% 38%
Rootsi 47, 2 % 41,6% 51,0% 49%
Ühendkuningriik 3,3% 4,0% 4,2% 15%
EL 12,5% 10,7% 14,1% 20%
37 Lisad
Ühtekuuluvuspoliitika (ERF ja ÜF 2007–2013) vahendite eraldamine taastuvatele  
enrgiaallikatele ja valitud projektidele 2007–2012II lisa
1  Üle 100 % valikumäär tähendab, et vahendid suunati ümber muudelt prioriteetidelt või meetmetelt sama rakenduskava raames või mõnest 
teisest rakenduskavast. 
Allikas:  regionaalpoliitika peadirektoraadi andmebaas SFC2007, valitud projektide 2012. aasta rakendamisaruanded.LiikmesriikELi eraldatud summa Valitud projektid
ERFi ja ÜFi summa 
kokku (eurodes)
(A)TEA-le eraldatud 
summa (eurodes)
(B)TEA-le eraldatud 
protsent vahenditest 
kokku
(C)Valitud projektidele 
eraldatud ELi summa 
kokku (eurodes)
(D)Protsent valitud 
projektidest
(D)/(B)1
Belgia 990  283  172 11 851 495 1,2% 7 242 095 61,1%
Bulgaaria 5 488 168 381 16 710 959 0,3% 4 226 413 25,3%
Tšehhi Vabariik 22 751 854 293 397 759 730 1,7% 131 059  678 32,9%
Taani 254 788 620
Saksamaa 16 107 313 706 252 995 745 1,6% 119 319  102 47, 2 %
Eesti 3 011 942 552
Iirimaa 375 362  372
Kreeka 15 846 461 042 283 795  789 1,8% 392 484 152 138,3%
Hispaania 26 595 884 632 160 152  052 0,6% 71 145 156 44,4%
Prantsusmaa 8 054 673 061 363 591 135 4,5% 245 249  934 67, 5%
Horvaatia 705 861 911
Itaalia 21 025 331 585 775 717 953 3,7% 397 058 482 51,2%
Küpros 492 665  838 9 520 000 1,9% 5 191 095 54,5%
Läti 3 947 343 917 67 180 000 1,7%
Leedu 5 747 186 096 58 485 290 1,0% 67 554  207 115,5%
Luksemburg 25 243 666 1 767 056 7, 0 % 4 875 000 275,9%
Ungari 21 292 060 049 349 310 777 1,6% 179 983 308 51,5%
Malta 728 123  051 78 200  000 10,7% 33 879 548 43,3%
Madalmaad 830 000  000 19 182 600 2,3% 22 345 138 116,5%
Austria 680 066  021 25 037 408 3,7% 12 676 799 50,6%
Poola 57 178 151 307 825 761 396 1,4% 477 355  029 5 7, 8 %
Portugal 14 558 172 647 59 857 312 0,4% 5 006 939 8,4%
Rumeenia 15 528 889 094 331 542 611 2,1% 209 940 000 63,3%
Sloveenia 3 345 349 266 54 186 553 1,6% 14 408 713 26,6%
Slovakkia 9 998 728 328 90 252 216 0,9% 66 524 170 73,7%
Soome 977 401 980 20 682  247 2,1% 6 329 763 30,6%
Rootsi 934 540 730 52 342 949 5,6% 8 772 042 16,8%
Ühendkuningriik 5 392 019 735 159 590  365 3,0% 74 770 872 46,9%
Piiriülene 7 893 300 818 199 927 583 2,5% 148 745 005 74,4%
EU-27 + piiriülene 270 757 167 870 4 665 401 221 1,7% 2 706 142 640 58,0%
38 Lisad
Auditeeritud taastuvate energiaallikate projektide nimekiriIII lisa
Projekti 
numberLiikmes -
riikRakenduskava Meede RakendamisviisProjekti 
eelarve  
(miljonit eurot)millest kaasrahastamineInstalleeritud 
täiendav 
taastuvate 
energiaalli -
kate võimsus 
(kavandatud/
tegelik) MW 
või kWp/aInvestee -
ringud 
auditeeritud 
projekti -
desse  
(miljon EUR/
MW või EUR/
kWp/a)Keskmine too -
detud energia 
(kavandatud/
tegelik) MWh/a
Riiklik (miljonit 
eurot)ERF/Ühte -
kuuluvusfond 
(miljonit eurot)
Projekt 1
AustriaAlam-AustriaBiomassi kasutava elektrijaama ehi -
tamine Weissenbach an der TristingisÜksikprojekt 0,745 0,117 0,117 3/3 MW 0,5172 440 /  
2 319 MWh/a
Projekt 2 SteiermarkBiomassi kasutava elektrijaama ja 
kaugküttevõrgu ehitamine Bruck an 
der MurisÜksikprojekt 5,658 0,871 0,882 8/8 MW 0,48818 659 / 
12 263 MWh/a
Projekt 3 SalzburgBiomassi kasutava elektrijaama ja 
kaugküttevõrgu ehitamine FlachausÜksikprojekt 5,667 0,886 0,885 6/4 MW 1,02724 009 / 
23 026 MWh/a
Projekt 4
SoomeLääne-SoomeBiomassi ja graanuleid kasutava küt -
tekatla ehitamine kolme fossiilkütust 
kasutava küttekatla asemele ja magist -
raaltorustiku rajamine Lievestuores Üksikprojekt 0,405 0,017 0,011 1/1 MW 0,2524 136 / 
5 215 MWh/a
Projekt 5 Lääne-SoomeBiomassi ja hakkepuitu kasutava 
küttekatla ehitamine fossiilkütust 
kasutava küttekatla asemele ja 
olemasoleva kaugküttevõrgu täien -
damine Kyyjärvi tööstuspiirkonnas Üksikprojekt 0,711 0,085 0,056 1/1 MW 0,4152 500 / 
2 394 MWh/a
Projekt 6 Lääne-SoomeBiomassi ja graanuleid kasutava 
küttekatla ehitamine fossiilkütust 
kasutava küttekatla asemele Tikka -
koski jaamas Üksikprojekt 0,388 0,022 0,009 2,5/2,5 MW 0,1274 000 / 
7 500 MWh/a
Projekt 7 Lääne-SoomeBiomassi ja graanuleid kasutava 
küttekatla ehitamine fossiilkütust 
kasutava küttekatla asemele ja 
vajaliku kaugküttevõrgu rajamine 
ladustamisrajatises Kiukanenis Üksikprojekt 0,324 0,029 0,02 1/1 MW 0,2702 800 / 
4 000 MWh/a
Projekt 8 Lääne-SoomeBiomassigraanuleid kasutava 
küttekatla ehitamine fossiilkütust 
kasutava küttekatla asemele Euras Üksikprojekt 0,447 0,054 0,036 0,8/0,8 MW 0,31 140 / 
1 500 MWh/a
Projekt 9
Ühend-
kuningriikIda-Wales 
(konkurentsi-
võime) Wood Energy Business  
Scheme 2 (80085)Toetuskava 0,2 0 0,071,6 MW /
andmed 
puuduvadE/K2 700 MWh /  
ei ole veel 
saadaval
Projekt 10Lääne-Wales 
ja Valleys 
(lähenemine)Wood Energy Business  
Scheme 2 (80028)Rahastamiskava 1,2 0 0,492,6 MW / 
andmed 
puuduvadE/K5300 MWh /  
ei ole veel 
saadaval
39 Lisad III lisa
Projekti 
numberLiikmes -
riikRakenduskava Meede RakendamisviisProjekti 
eelarve  
(miljonit eurot)millest kaasrahastamineInstalleeritud 
täiendav 
taastuvate 
energiaalli -
kate võimsus 
(kavandatud/
tegelik) MW 
või kWp/aInvestee -
ringud 
auditeeritud 
projekti -
desse  
(miljon EUR/
MW või EUR/
kWp/a)Keskmine too -
detud energia 
(kavandatud/
tegelik) MWh/a
Riiklik (miljonit 
eurot)ERF/Ühte -
kuuluvusfond 
(miljonit eurot)
Projekt 11
PoolaTaristu ja  
keskkondTuulepargi rajamine Ida-Margonini II 
piirkonnas Üksikprojekt 29,209 11,81 5,906 20/20 MW 1,46046 735 / 
47 288 MWh/a
Projekt 12Taristu ja  
keskkondKolme tuuleturbiini ehitamine 
Stypolowis, Kozuchowi vallasÜksikprojekt 7, 5 8 4 1,85 4,315 4,5/4,5 MW 1,68514 153 / 
10 074 MWh/a
Projekt 13Taristu ja  
keskkondTuulepargi rajamine 
Jarogniew-MołtowosÜksikprojekt 30,179 15,35 10,0 20/20 MW 1,56259 211 / 
47 825 MWh/a
Projekt 14Taristu ja  
keskkondTuulepargi rajamine Golice piirkonnas Üksikprojekt 55,75 35,41 10,0 38/38 MW 1,46780 332 / 
57 393 MWh/a
Projekt 15Taristu ja  
keskkondNelja tuuleelektrijaama rajamine 
Pluznica vallasÜksikprojekt 5,914 1,51 3,365 3,2/3,2 MW 1,8488 286 / 
7 381 MWh/a
Projekt 16 LubelskiePäikesekollektorite paigaldamine 
üldkasutatavatele hoonetele ja 
elamutele Kłoczewi vallasÜksikprojekt 1,659 0,24 1,412,82/  
 2,82 MW0,5281 502 MWh/a / 
andmed 
puuduvad
Projekt 17 LubelskiePäikesekollektorite paigaldamine 
üldkasutatavatele hoonetele ja 
elamutele Kraśniki vallas Üksikprojekt 1,096 0,14 0,9311,55/  
1,55 MW0,588972 MWh/a /  
andmed 
puuduvad
Projekt 18 LubelskiePäikesekollektorite paigaldamine 
üldkasutatavatele hoonetele ja 
elamutele Potok Górny vallas Üksikprojekt 1,866 0,27 1,533,46/  
3,61 MW0,4151 974 MWh/a /  
andmed 
puuduvad
Projekt 19 LubelskiePäikesekollektorite paigaldamine 
üldkasutatavatele hoonetele ja 
elamutele Ruda-Huta vallasÜksikprojekt 1,188 0,17 1,0101,89/  
1,89 MW0,519990 MWh/a /  
andmed 
puuduvad
Projekt 20 LubelskiePäikesekollektorite, fotogalvaanika 
ja tänavavalgustuse paigaldamine 
Goraj ja Turobini valdadesÜksikprojekt 1,371 0,2 1,1650,12/  
0,12 MWE/KMääratlemata /  
andmed 
puuduvad
40 Lisad III lisa
Projekti 
numberLiikmes -
riikRakenduskava Meede RakendamisviisProjekti 
eelarve  
(miljonit eurot)millest kaasrahastamineInstalleeritud 
täiendav 
taastuvate 
energiaalli -
kate võimsus 
(kavandatud/
tegelik) MW 
või kWp/aInvestee -
ringud 
auditeeritud 
projekti -
desse  
(miljon EUR/
MW või EUR/
kWp/a)Keskmine too -
detud energia 
(kavandatud/
tegelik) MWh/a
Riiklik (miljonit 
eurot)ERF/Ühte -
kuuluvusfond 
(miljonit eurot)
Projekt 21
MaltaInvesteering 
konkurentsi-
võimesse 
elukvaliteedi 
parandamiseksTaastuvate energiaallikate paigal -
damine Malta kunsti-, teadus- ja 
tehnoloogiakolledžisÜksikprojekt 0,464 0,07 0,395134/134 KW 
p/a3 464 235/213 MWh/a1
Projekt 22Investeering 
konkurentsi-
võimesse 
elukvaliteedi 
parandamiseksEnergy-Smart Authority  
(Housing Authority)Üksikprojekt 0,041 0,006 0,0353,48/3,51 KW 
p/a3 949 5,23/5,28 MWh/a1
Projekt 23Investeering 
konkurentsi-
võimesse 
elukvaliteedi 
parandamiseksTaastuvate energiaallikate  
edendamine olmesektorisToetuskava 16,932 2,76 14,392 9 216 KW p/a E/P9 015 / 13 824 
MWh/a1
Projekt 24Investeering 
konkurentsi-
võimesse 
elukvaliteedi 
parandamiseksERFi energiatoetuskava ettevõtetele Toetuskava 18,404 2,76 15,643 6 023 KW p/a E/K5 000 MWh/a / 
andmed 
puuduvad
1 Märkus:  tegelikud tulemused ei põhine mõõdetud andmetel.
41 Lisad
Taastuvenergiaprojektide tulemuste kokkuvõtlik hindamineIV lisa NB! Võrreldavuse huvides on mõned projektid selles lisas jagatud alaprojektideks, nii et projektide koguarv on 27.
Hinnatud projektide/alaprojektide arv
Halb Rahuldav HeaEi kohaldata /  
andmed 
puuduvadProjekti rakendamineRajatised toimivad oluliste probleemideta. Projekti tulemuslikkus on 
hea , kui rajatis toimib planeerimata seisakuteta; rahuldav , kui seisa -
kutel on piiratud mõju energiatootmisele; halb , kui seisakud mõjutavad 
energiatootmist märkimisväärselt.0 2 25 0
Installeeritud tootmisvõimsus. Projekti tulemuslikkus on hea , kui 
kavandatud tootmisvõimsus installeeritakse; rahuldav , kui kavast kõrva -
lekaldumine on vähene; ning halb , kui tootmisvõimsust ei installeerita /
esineb olulisi kõrvalekaldeid.0 0 27 0
Kogu tootmisvõimsus on kavakohaselt kasutuses.  Projekti tulemuslikkus 
on hea , kui tootmisvõimsust kasutatakse kavakohaselt; rahuldav , kui 
kavast ei kalduta oluliselt kõrvale; ning halb , kui tootmisvõimsust ei 
kasutata / kaldutakse kavast märkimisväärselt kõrvale.2 6 19 0
Peetakse kinni tehnilisest kavast.
Projekti tulemuslikkus on halb , kui esineb suuri kõrvalekaldeid tehni -
lisest kavast; rahuldav , kui esineb kõrvalekaldeid, mis siiski ei mõjuta 
tulemusi; ning hea , kui kõrvalekalded puuduvad.0 1 26 0
Eelarvest peetakse kinni. Projekti tulemuslikkus on hea , kui ei esine  
kõrvalekandeid hindadest, rahuldav , kui hinnatõus on olnud 
0% < x < 20%, halb , kui hind on tõusnud > 20%.1 0 26 0
Rakenduskavast peetakse kinni. Projekti tulemuslikkus on hea ,  kui ei 
esine kõrvalekaldeid rakenduskavast; rahuldav , kui vähesed kõrva -
lekalded ei mõjuta tulemusi; ning halb , kui esineb märkimisväärseid 
kõrvalekaldeid.2 6 19 0
Riskijuhtimine, projektide keerukus, rakendamistõkked. Projekti tule -
muslikkus on hea , kui riskide avastamisel võetakse meetmeid;  
rahuldav , kui riske analüüsitakse ja vähendatakse osaliselt;  
halb , kui asjakohast riskianalüüsi ei tehta.0 10 17 0
Läbipaistvad, asjakohased ja mõõdetavad tulemusnäitajad ning kõige pa -
remini ettevalmistatud / küpsete taotluste valik. Projekti tulemuslikkus 
on hea , kui kasutatakse asjakohaseid näitajaid, et valida kõige paremini 
ettevalmistatud ja küpsed taotlused, taotluste kulutõhusust hinnatakse 
ning tagatakse taotlustevaheline konkurents; rahuldav , kui neid kritee -
riumeid kohaldatakse vaid osaliselt; halb , kui neid ei kohaldata üldse.0 27 0 0
Litsentsid / load / üldsuse heakskiit (küps, valmis projekt). Projekti 
tulemuslikkus on hea , kui rajatis toimib ja ei leitud probleeme vajalike 
lubade saamisel; rahuldav , kui ainult hädavajalikud load on olemas; 
halb , kui tuvastati tõsiseid probleeme seoses litsentside, lubade ja 
üldsuse heakskiiduga.0 2 25 0
42 Lisad IV lisaHinnatud projektide/alaprojektide arv
Halb Rahuldav HeaEi kohaldata /  
andmed 
puuduvadKulutõhususTegevuse tõhusus.  Projekti tulemuslikkus on hea , kui energiat toodetak -
se > 95% kavandatust; rahuldav , kui 80< x < 95%; halb , kui < 80%.4 7 7 7 9
Investeerimis-/ehituskulud  (€/MW või €/KWp). Projekti tulemuslikkus on 
hea , kui investeerimiskulud ületavad < 10 % või vähem; rahuldav , kui 
need on  10% < x < 30%; halb , kui need on  > 30%. 4 1 17 5
Projektivalikul kasutatud tasuvuskriteeriumid. Projekti tulemuslikkus on 
hea , kui valitakse kõige tasuvamad projektid:
– parim kulu / installeeritud tootmisvõimsuse suhe (€/MW)
– parim kulu / energiatootmise suhe (€/MWh); 
rahuldav , kui kulutõhususe kriteeriumeid kasutati osaliselt;  
halb , kui kriteeriumeid ei kasutatud. 12 10 5 5 0
Projekte rahastati avatud hanke- ja valikumenetluse alusel; taotluste 
vahel oli konkurents. Projekti tulemuslikkus on hea , kui kasutati avatud 
hanke- ja valikumenetlust; rahuldav , kui neid kasutati, kuid saadi vähe 
projektitaotlusi; halb , kui ei kasutatud. 8 14 5 5 0
Asjakohased uuringud on saadaval. Projekti tulemuslikkus on hea , kui 
kavandamisel on kasutatud teostatavus- või äritegevusuuringuid;  
rahuldav , kui neid alati ei järgitud; halb , kui uuringuid ei kasutatud. 6 10 10 10 1
Isevastutus  (omanike/sidusrühmade pühendumine projekti rakendamise -
le). Projekti tulemuslikkus on hea , kui isevastutus on tugev ning projekti 
algusetapist ja kogu selle toimimise ajal on suunatud projektile piisavalt 
oskusi ning vahendeid; rahuldav , kui tegevus on stabiilne, kuid esineb 
teatud puudusi seoses vahendite või teadmistega; halb , kui tegevus 
on ebastabiilne ning projekti kavandamisse ega rakendamisse ei ole 
suunatud teadmisi ega vahendeid. 0 10 17 0
Vastavus taastuvate energiaallikate strateegilisele raamistikule. Projekti 
tulemuslikkus on hea , kui projekti eesmärgid olid asjakohased ja koos -
kõlas taastuvate energiaallikate strateegilise raamistikuga; rahuldav , 
kui projekti teatud komponendid ei olnud otseselt seotud taastuvate 
energiaallikate alaste eesmärkidega; halb , kui eesmärgid ei olnud 
asjakohased ega kooskõlas strateegilise raamistikuga. 0 0 27 0
Hinnatud projektide/alaprojektide arv
Eesmärkide saavutamine Halb Rahuldav HeaEi kohaldata 
/ andmed 
puuduvad
Toodetud energia.  Projekti tulemuslikkus on hea , kui energiat toodetak -
se > 95% kavandatust; rahuldav , kui 85 < x < 95%; halb , kui < 85%.6 2 6 13
43
et tõhusust ja tulemuslikkust ei tuleks mõõta üksnes 
taastuvenergia megavattides iga investeeritud euro 
kohta, vaid silmas pidades ka programmi ja projek -
tide üldist edu soovitud tulemuste saavutamisel.
Komisjon leiab, et kulutõhususe mõistet saab 
määratleda mitmel moel: väga lühiajalise kulude 
vähenemisena või tõhususega seotud keskpika kuni 
pikaajalise dünaamilise kulude vähenemisena tänu 
innovatsioonile, mille eesmärk on korraldada koos -
kõlas 2020. aasta eesmärkidega ümber kogu ener -
giasüsteem ja valmistada ette pind edaspidiseks.
IV – Teine punkt
Komisjon leiab, et ühtekuuluvuspoliitika investee -
ringud taastuvatesse energiaallikatesse on tehtud 
kooskõlas kohaldatava õigusraamistiku eesmärkide 
ja nõuetega. Komisjoni vaated ühtekuuluvuspolii -
tika Euroopa lisaväärtusele on sätestatud komisjoni 
talituste 2011. aasta juuni töödokumendis „The 
added value of the EU budget” (ELi eelarve lisa -
väärtus)2. Valdava osa investeeringutest taastuva -
tesse energiaallikatesse peaks tegema erasektor. 
Liikmesriigid ja piirkonnad peavad tagama, et 
avaliku sektori rahaliste vahenditega ei asendata 
erasektori investeeringuid, vaid täiendatakse ja 
võimendatakse neid kooskõlas riigiabi eeskirjadega. 
Ühtekuuluvuspoliitika vahendeid tuleks kasutada 
olemasolevate riiklike toetuskavade täiendamiseks, 
et tagada lisaväärtus. Komisjon leiab, et analüüsides 
selles valdkonnas ELi vahendite lisaväärtust, tuleb 
arvesse võtta mitmesuguseid tegureid.
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 
nr 966/2012 (25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega 
tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002) artikkel 30.
2 Komisjoni teatisele „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev 
eelarve” lisatud komisjoni talituste 29. juuni 2011. aasta töödokument 
„The added value of the EU budget”, SEK(2011) 867 (lõplik).Kommenteeritud kokkuvõte
III
Komisjonil on hea meel järelduse üle, et kõikide 
auditeeritud taastuvenergia tootmise projektide 
puhul saavutati kavandatud tulemused. Pidades 
silmas suuremaid ühtekuuluvuspoliitika investee -
ringuid, mille tegemist ajavahemikus 2014–2020 on 
võimalik säästva energia, sealhulgas taastuvenergia 
valdkonnas, ette näha, on kontrollikoja aruanne 
väga õigeaegne ning aruandes esitatud üleskutse 
kasutada rahalisi vahendeid optimaalselt on üld -
joontes tervitatav.
IV
Enne kui paigaldatud seade on täiesti töökorras, ei 
ole süsteemi tegelik toimimine teada. Energiatoot -
mise tegelik tase on aastati erinev, sõltudes mitmest 
näitajast (sh ilmastikuolud, seadme usaldusväärsus 
ja rajatise kasutamine). Tegelikud andmed edasta -
takse siis, kui projekt rakendub tervikuna.
IV – Esimene punkt
Kulutõhususega seotud kaalutlused võib määrat -
leda konkreetsete sekkumismeetmete valikukri -
teeriumides. Ühtekuuluvuspoliitikal on siiski laiem 
eesmärk ja kõik ühtekuuluvuspoliitika raames 
rahastatavad rakenduskavad peavad olema kooskõ -
las poliitika eesmärgiga tugevdada majanduslikku, 
sotsiaalset ja piirkondlikku ühtekuuluvust ning 
edendada üleüldist harmoonilist arengut, vähenda -
des erinevusi piirkondade arengus ja soodustades 
kõige ebasoodsamate piirkondade arengut. Ühte -
kuuluvuspoliitika on lõimitud ja asukohapõhine 
poliitika. Taastuvate energiaallikate osatähtsuse 
suurendamine on üks selle programmide paljudest 
eesmärkidest, mis tähendab, et projektiga võib 
samaaegselt keskenduda enamatele eesmärkidele 
kui vaid taastuvenergia tootmisele. Komisjon tun -
nistab tõhususe ja tulemuslikkuse põhimõtet, nagu 
see on määratletud ELi finantsmääruses1. Määruses 
on sätestatud, et tõhususe põhimõte tähendab 
parimat võimalikku suhet kasutatud vahendite ja 
saavutatud tulemuste vahel ning tulemuslikkuse 
põhimõte tähendab seatud eesmärkide ja kavanda -
tud tulemuste saavutamist. Seetõttu leiab komisjon, Komisjoni  
vastus
Komisjoni vastus 44
mõne prioriteedi puhul ei ole õnnestunud jõuda 
verstapostideni, mis on seotud üksnes sätestatud 
finants- ja tulemusnäitajatega ning peamiste raken -
dusetappidega, ning et liikmesriik ei ole astunud 
probleemi lahendamiseks vajalikke samme, võib 
komisjon peatada kogu vahemakse või osa sellest 
või kohaldada finantskorrektsioone. Tulemusreservi 
ei tuleks sellise programmi jaoks eraldada.
2014.–2020. aasta õigusraamistiku alusel karmistab 
komisjon ka vahendite eraldamise eeltingimusi 
tagamaks, et vahendite tõhusaks kasutamiseks on 
paika pandud vajalikud nõuded.
Lisaks soovitab komisjon – tehes aktiivselt ja 
pidevalt tööd liikmesriikidega – korraldusasutustel 
lisada Euroopa Kontrollikoja soovitused taastuvaid 
energiaallikaid käsitlevate projektide valikuprotsessi 
ja -kriteeriumidesse. Valikukriteeriumid peavad hõl -
mama nüüd panust prioriteetse suuna oodatavate 
tulemuste saavutamisse.
Komisjon on selle soovitusega osaliselt nõus. 
Komisjon on nõus, et on oluline vältida tühimõju. 
Selleks et edendada ajavahemikus 2014–2020 
turupõhisemat käsitlusviisi, julgustab komisjon 
vastavalt määruses (EL) nr 1303/2013 sätestatule 
kasutama toetuste asemel rahastamisvahendeid, 
et toetada investeeringuid, mida peetakse raha -
liselt elujõulisteks, ent mis ei leia turult piisavaid 
rahastamisallikaid.
Komisjon on nõus ka sellega, et programmid pea -
vad tuginema asjakohasele vajaduste hindamisele. 
Selleks on määruses (EL) nr 1303/2013 sätestatud, 
et 2014.–2020. aasta partnerluslepingus nähakse 
ette erinevuste, arenguvajaduste ja kasvupotent -
siaali analüüs. Igas rakenduskavas tehtud valikuid 
tuleb vastavalt põhjendada. Ühtekuuluvuspoliitika 
raames taastuvatesse energiaallikatesse tehtavate 
investeeringute optimaalse kavandamise tagavad 
ka taastuvenergia direktiivist tulenevad nõuded 
(nt strateegiline käsitlusviis, vajaduste hindamine ja 
riiklikud taastuvenergia tegevuskavad).V
Komisjon on pidevalt juhtinud liikmesriikide tähele -
panu riiklike haldussüsteemide puudustele.
Ühtekuuluvuspoliitika 2014.–2020. aasta reformi 
raames antakse vastavate rakenduskavade järele -
valvekomiteele valikukriteeriumide heakskiitmi -
seks vajalikud stiimulid, tagades sellega seda liiki 
investeeringute võimalikult suure mõju. Liikmesrii -
gid ja piirkonnad peavad eelnevalt ära otsustama, 
milliseid eesmärke nad kavatsevad olemasolevate 
vahenditega saavutada, ja määrama täpselt kind -
laks, kuidas nad kavatsevad mõõta iga prioriteetse 
suuna puhul nende sihtide saavutamisel tehtavaid 
edusamme. See võimaldab regulaarset järelevalvet 
ja arutelu rahaliste vahendite kasutamise teemal.
Programmiperioodiks 2014–2020 on kehtestatud 
kõikide prioriteetide puhul nõuded tõhusama 
sekkumisloogika rakendamiseks, sealhulgas hulk 
ühiseid tulemusnäitajaid, mille kasutamine on vaja -
duse korral kohustuslik. Taastuvate energiaallikate 
valdkonnas sisaldavad nii Euroopa Regionaalarengu 
Fondi kui ka Ühtekuuluvusfondi 2014.–2020. aasta 
eeskirjad ühist näitajat, mis on seotud taastuvener -
gia lisatootmisvõimsusega.
Seoses kulutõhususe aspekte käsitlevate tähelepa -
nekutega viitab komisjon oma vastusele IV punktile.
VIII – 1. soovitus
Komisjon ei ole seotud ühtekuuluvuspoliitika raa -
mistikus projektide väljavalimisega, välja arvatud 
suurprojektide heakskiitmine.
Sellegipoolest tagatakse 2014.–2020. aasta uue 
õigusraamistikuga (vastuvõetud programmide 
sisuga ja sekkumisloogikaga, mis hõlmab eesmär -
kide tulemusnäitajaid ja väljundeid kätkevaid prio -
riteetseid suundi) kohe algusest peale, et liikmesrii -
gid juhinduvad projektide väljavalimisel nii palju kui 
võimalik kontrollikoja soovitustest.
Iga rakenduskava jaoks kehtestatud tulemusraamis -
tiku põhjal on komisjonil samuti võimalik edendada 
ja hinnata vaid näitajatega seotud verstapostidele 
tuginedes programmide tulemuslikkust. Kui tule -
muslikkuse hindamisel leitakse tõendeid sellest, et 
Komisjoni vastus 45
VIII – 2. soovitus
Komisjon nõustub selle soovitusega ja leiab, et on 
seda omalt poolt järginud. Liikmesriigid peaksid 
arvesse võtma komisjoni 2013. aasta novembri 
suuniseid taastuvenergia toetuskavade koostamise 
kohta. Liikmesriikide taastuvenergia toetuskavade 
kulutõhusust aitavad suurendada ka peagi avaldata -
vad energia ja keskkonnaabi suunised.
Sissejuhatus
07
Komisjon märgib, et vastutus taastuvatesse ener -
giaallikatesse investeerimist takistavate vald -
konnapõhiste tegurite kõrvaldamise eest lasub 
liikmesriikidel.
Komisjon on käsitlenud neid takistusi oma korrapä -
rastes aruannetes, esitades liikmesriikidele soovi -
tusi. Toetuskavad ei olnud alati hästi kavandatud, 
tuues kaasa kas ebasoodsamad tingimused või üle -
määrase hüvitise maksmise. Komisjoni 2013. aasta 
novembris välja antud suunistes taastuvenergia 
toetuskavade koostamise kohta ning suunistes 
taastuvenergia koostöömehhanismide kasutamise 
kohta on tõstetud esile põhimõtted, millest tuleks 
selle olukorra lahendamisel juhinduda4.
4 Komisjoni 5. novembri 2013. aasta teatis „Elektrienergia 
siseturu saavutamine ning riigi sekkumise parim kasutamine” 
(C(2013) 7243 final) ning sellele lisatud komisjoni talituste 
töödokumendid „European Commission guidance for the design of 
renewables support schemes” (SWD(2013) 439 final) ja „Guidance 
on the use of renewable energy cooperation mechanisms” 
(SWD(2013) 440 final).Ühtekuuluvuspoliitika on siiski lõimitud ja asuko -
hapõhine poliitika ning taastuvate energiaallikate 
osatähtsuse suurendamine on vaid üks selle palju -
dest eesmärkidest. Sellise tehnoloogia valikut, mis 
ei ole just kõige kulutõhusam, võivad õigustada 
muud ühtekuuluvuspoliitika eesmärgid, näiteks 
uuendustegevuse edendamine. Määruses (EL) 
nr 1303/2013 on sätestatud, et valikumenetlus 
ja -kriteeriumid peavad tagama selle, et tegevus 
aitab kaasa rakenduskava (millel võib olla rohkem 
sihte kui taastuvenergia tootmine) asjakohase prio -
riteedi osas konkreetsete eesmärkide täitmisele ja 
tulemuste saavutamisele.
Seoses suurprojektidega nõuab komisjon program -
miperioodil 2014–2020 jätkuvalt kulude ja tulude 
analüüsi, sealhulgas majandus- ja finantsanalüüsi 
tegemist. Kulude ja tulude analüüsi osana nõutakse 
valikute analüüsimist, mille puhul võetakse muu 
hulgas arvesse majandus- ja finantskaalutlusi, nagu 
ehituskulud, et teha parim valik, püüdes samal ajal 
maksimeerida projektiga ühiskonnale toodavat 
kasu.
Komisjon nõustub teises taandes esitatud soo -
vitusega. Komisjon on tuletanud liikmesriikidele 
pidevalt meelde vajadust tagada õigusraamistiku 
stabiilsus ning pidevalt kritiseerinud tagasiulatuvate 
muudatuste sagedast tegemist liikmesriikide õigus -
raamistikes. Neid küsimusi on käsitletud komis -
joni 2013. aasta novembri teatises „Elektrienergia 
siseturu saavutamine ning riigi sekkumise parim 
kasutamine” ning komisjoni suunistes taastuv-
energia toetuskavade koostamise ja taastuvenergia 
koostöömehhanismide kasutamise kohta3.
3 Komisjoni 5. novembri 2013. aasta teatis „Elektrienergia 
siseturu saavutamine ning riigi sekkumise parim kasutamine” 
(C(2013) 7243 final) ning sellele lisatud komisjoni talituste 
töödokumendid „European Commission guidance for the design of 
renewables support schemes” (SWD(2013) 439 final) ja „Guidance 
on the use of renewable energy cooperation mechanisms” 
(SWD(2013) 440 final).
Komisjoni vastus 46
Tähelepanekud
17
Ehkki komisjon tunnistab, et raskused taastuvatest 
energiaallikatest toodetud elektrienergia võrku 
integreerimisel on takistanud taastuvate energiaal -
likate kasutamist, ei sõltu see otseselt projekti juhti -
misest. Nõue parandada taastuvatest energiaallika -
test toodetud elektrienergia juurdepääsu võrkudele 
on taastuvenergia direktiivi kohane nõue.
18
Komisjon leiab, et liikmesriikide edusammud 
haldustõkete kõrvaldamisel selles valdkonnas on 
kahtlemata aeglased.
Seoses viitega Ühendkuningriigile leiab komisjon, 
et seisukoha sõnastamisel tuleks arvesse võtta selle 
liikmesriigi põhiseaduslikku korda ja riigis toimuvat 
detsentraliseerimisprotsessi. Ühendkuningriigis 
on kõikvõimalikud rakenduskavade dokumendid 
ja programmi üle järelevalvet teostavad komiteed 
eraldiseisvad ja sõltumatud ning ühtlustamine saa -
vutatakse kõikidesse riigi programmidesse lõimitud 
valdkonnaüleste teemade abil.
20 – Esimene taane
Hankija tunnistas neid probleeme ning just läbi -
paistvuse ja suurema konkurentsi tagamiseks kor -
raldati uued hanked.
20 – Teine taane
Poola tuuleenergiaprojektide puhul ei takistanud 
miski (kui toetuste määramise menetluse raames 
oleks välja valitud mõne teise tarnija pakkumine) 
toetusesaajal taotleda väljastatud ehituslubadesse 
muudatuse tegemist ja määrata selles kindlaks 
mõni teine turbiinide mudel.
Poola päikesekollektori projekti puhul oli hanke 
ulatust kirjeldatud nõuetekohaselt ja kooskõlas 
kohaldatavate õigusaktidega. Hanke kirjelduses 
oli määratud kindlaks, et menetlus hõlmab konk -
reetset päikesekollektori tüüpi või muud samade näitajatega kollektori tüüpi. Samuti kontrollisid 
kõnealust projekti kahel korral riiklikud ametiasutu -
sed, kes ei seadnud kahtluse alla projekti kooskõla 
riigihankeõigusega.
21
Programmiperioodiks 2014–2020 on kehtestatud 
kõikide prioriteetide puhul nõuded tõhusama 
sekkumisloogika rakendamiseks, sealhulgas hulk 
ühiseid tulemusnäitajaid, mille kasutamine on vaja -
duse korral kohustuslik. Taastuvenergia valdkonnas 
sisaldavad nii Euroopa Regionaalarengu Fondi kui 
ka Ühtekuuluvusfondi 2014.–2020. aasta eeskirjad 
ühist näitajat, mis on seotud taastuvenergia lisa -
tootmisvõimsusega. Hindamine on siiski alati vajalik 
selleks, et lahutada ühtekuuluvuspoliitika vahen -
ditest kaasrahastatud tegevuse panus muudatus -
tesse taastuvenergia tootmis- ja tarbimismudelites 
muude väliste tegurite mõjust.
23
Enne kui paigaldatud seade on täiesti töökorras, ei 
ole süsteemi tegelik toimimine teada. Energiatoot -
mise tegelik tase on aastati erinev, sõltudes mitmest 
näitajast (sh ilmastikuolud, seadme usaldusväärsus 
ja rajatise kasutamine). Tegelikud andmed edasta -
takse siis, kui projekt rakendub tervikuna.
24
Seoses Poola tuuleenergiaprojektidega, mille puhul 
ei saavutatud tabeli 1 andmeil seatud eesmärke 
nelja projektiga viiest, leiab komisjon, et tulemusi 
tuleks hinnata ajal, mil tuulepark tegutseb täisvõim -
susel – ühe projekti puhul praegu see nii ei olnud. 
Soovitatav on kavandada taastuvatesse energia -
allikatesse tehtavaid investeeringuid territoriaal -
selt paremini, võttes arvesse asjaomase taastuva 
energiaallika liigiga seotud eritingimusi konkreetses 
asukohas. Asjaolu, et taastuvate energiaallikatega 
seotud projektidega ei saavutata teinekord tootmi -
sele seatud eesmärke või saavutatakse need vaid 
osaliselt, kinnitab selliste investeeringute kõrget 
riskiprofiili ja seega vajadust avaliku sektori poolse 
rahastamise järele, et koostada projekte, mis sobi -
vad pankadele, ja võimendada sellega erasektori -
poolset rahastamist.
Komisjoni vastus 47
5. selgitus – Teine lõik
Komisjon on soovitanud Poola ametiasutustel ja 
partnerlusel, mille raames keskendutakse ühis -
abile Euroopa piirkondade projektide toetamiseks 
(Jaspers), hinnata tuuleparkide projektide tulemusi 
ja raamatupidamise kasuminormi realistlikumate 
prognooside põhjal. Sel juhul kajastaksid tulemus -
näitajad paremini tuuleparkide tööaega.
5. selgitus – Kolmas lõik
Ühendkuningriigis on viiest auditeeritud objektist 
kaks andnud oodatust väiksemat toodangut see -
tõttu, et nõudlus oli süsteemis prognoositust väik -
sem. Andmete kogumise käigus, mille korraldus -
asutus on kavandanud läbi viia tegevuse lõppedes, 
hangitakse asukohapõhiseid andmeid, mis peaksid 
tooma täiendavalt selgust küsimusse, miks oli nõud -
lus prognoositust väiksem.
26
Komisjon tunnistab tõhususe ja tulemuslikkuse 
põhimõtet, nagu see on määratletud ELi finants -
määruses. Määruses on sätestatud, et tõhususe 
põhimõte tähendab parimat võimalikku suhet kasu -
tatud vahendite ja saavutatud tulemuste vahel ning 
tulemuslikkuse põhimõte tähendab seatud eesmär -
kide ja kavandatud tulemuste saavutamist. Seetõttu 
leiab komisjon, et tõhusust ja tulemuslikkust ei 
tuleks mõõta üksnes taastuvenergia megavattides 
iga investeeritud euro kohta, vaid silmas pidades ka 
programmi ja projektide üldist edu soovitud tule -
muste saavutamisel.
27
Kulutõhususega seotud kaalutlused võib määrat -
leda konkreetsete meetmete valikukriteeriumides. 
Ühtekuuluvuspoliitikal on siiski laiem eesmärk ja 
kõik ühtekuuluvuspoliitika raames rahastatavad 
rakenduskavad peavad olema kooskõlas poliitika 
eesmärgiga tugevdada majanduslikku, sotsiaalset ja 
piirkondlikku ühtekuuluvust ning edendada üle -
üldist harmoonilist arengut, vähendades erinevusi 
piirkondade arengus ja soodustades kõige ebasood -
samate piirkondade arengut. Ühtekuuluvuspoliitika 
on lõimitud ja asukohapõhine poliitika. Taastuvate 
energiaallikate osatähtsuse suurendamine on üks selle programmide paljudest eesmärkidest, mis 
tähendab, et projektiga võib samaaegselt kesken -
duda enamatele eesmärkidele kui vaid taastuvener -
gia tootmisele. Lisaks leiab komisjon, et kui pidada 
silmas konkreetselt taastuvatesse energiaallikatesse 
tehtavaid investeeringuid, saab kulutõhususe mõis -
tet määratleda mitmel moel: väga lühiajalise kulude 
vähenemisena või tõhususega seotud keskpika kuni 
pikaajalise dünaamilise kulude vähenemisena tänu 
innovatsioonile, mille eesmärk on korraldada koos -
kõlas 2020. aasta eesmärkidega ümber kogu meie 
energiasüsteem ja valmistada ette pind edasiseks.
28
Ehkki määruses (EÜ) nr 1083/2006 ei nõuta vaja -
duste hindamist, on komisjon nõus, et see võib olla 
kasulik. Kõikide 2007.–2013. aastal ühtekuuluvuspo -
liitika raames rahastatavate rakenduskavade puhul 
kehtib üldnõue, et rakenduskavas peab olema 
„abikõlbliku piirkonna või sektori tugevate ja nõr -
kade külgede analüüs ning olukorra lahendamiseks 
valitud strateegia”.
2014.–2020. aastal valitakse prioriteetsete suun -
dade tasandil vastavalt liikmesriikide erivajadus -
tele ja konkreetsele kontekstile välja üks või mitu 
investeerimisprioriteeti. Konkreetsed eesmärgid 
ja vastavad tulemusnäitajad väljendavad siis seda, 
mida iga prioriteetse suuna puhul on võetud nõuks 
saavutada, tuginedes olukorra analüüsile ja kindlaks 
tehtud poliitikavajadustele.
29
Ajavahemikus 2007–2013 olid taastuvatesse ener -
giaallikatesse tehtavate investeeringute jaoks 
eraldatud suhtelised osad liikmesriigiti erinevad, 
sõltudes olemasolevate vahendite kogumahust, 
riikide vajadustest ja iga liikmesriigi kehtestatud 
prioriteetidest. Ühtekuuluvuspoliitika 2007.–2013. 
aasta rakenduskavad koostati ja võeti vastu 
enne 2020. aasta kliima- ja energiaeesmärkide 
ning vastavate ELi õigusaktide vastuvõtmist. 2020. 
aasta taastuvenergiaalaste eesmärkide saavuta -
misse panustamisega seotud kaalutlusi võeti hiljem 
arvesse juhul, kui liikmesriigid teatasid muudatuste 
tegemisest oma rakenduskavadesse. 
Komisjoni vastus 48
36
Konkreetsete projektide väljavalimise eest vas -
tutavad liikmesriigid ise. Seoses kulutõhususe ja 
ühtekuuluvuspoliitika laiemate eesmärkidega viitab 
komisjon oma vastusele punktidele 26 ja 27.
37
Komisjon viitab oma vastusele punktidele 26 ja 27.
39
Komisjon on nõus, et on oluline vältida tühimõju. 
Kaasrahastamise määrasid käsitlevad sätted leiab 
määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklist 53. See iseene -
sest ei tähenda seda, et osa projekti investeerimis -
kuludest kannab avaliku sektori toetuse lõppsaaja. 
Kõnealuse määruse artikkel 55 sisaldab ka sätteid 
tulusate projektide kohta. Selleks et täita taastu -
vate energiaallikatega seotud siduvaid eesmärke, 
peavad liikmesriigid soodustama investeerimist 
taastuvate energiaallikate alastesse projektidesse, 
mis ei pruugi olla selliste investeeringute kõrgemat 
riskiprofiili arvesse võttes iseseisvalt pankade jaoks 
vastuvõetavad. Taastuvate energiaallikatega seotud 
riigiabi projektide kaasrahastamise määrad kehtes -
tatakse riigiabi otsustega, mille puhul rahastamis -
puudujäägi metoodika ei ole kohaldatav. Rahasta -
mispuudujääk soovitatakse siiski välja arvutada, sest 
see aitab vastavalt vajadusele määrata kindlaks abi 
summat (või osatähtsust) ja piirata riigiabi allpool 
ülemmäära.
Selleks et edendada ajavahemikus 2014–2020 turu -
põhisemat käsitlusviisi, julgustab komisjon vastavalt 
määruses (EL) nr 1303/2013 sätestatule kasutama 
toetuste asemel rahastamisvahendeid, et toetada 
investeeringuid, mida peetakse rahaliselt elujõuli -
seks, ent mis ei leia turult piisavaid rahastamisalli -
kaid. Eelnimetatud määruse artikli 37 lõike 2 koha -
selt põhineb rahastamisvahendite kaudu pakutav 
toetus üksikasjalikul eelhindamisel, mille käigus 
on muu hulgas leitud tõendeid turutõrgete või 
mitteoptimaalsete investeerimisolukordade kohta, 
ning lähtub avaliku sektori investeerimisvajaduste 
hinnangulisest tasemest ja ulatusest, sealhulgas 
toetatavate rahastamisvahendite liigist.Sellegipoolest on oluline märkida, et lõviosa selle 
valdkonna investeeringutest peaks tegema erasek -
tor. Liikmesriigid ja piirkonnad peavad tagama, et 
avaliku sektori rahaliste vahenditega ei asendata 
erasektori investeeringuid, vaid täiendatakse ja 
võimendatakse neid kooskõlas riigiabi eeskirjadega. 
Ühtekuuluvuspoliitika vahendeid tuleks kasutada 
olemasolevate riiklike toetuskavade täiendamiseks, 
et tagada lisaväärtus.
30
Pärast taastuvenergia direktiivi vastuvõtmist 
2009. aastal ja selles sätestatud nõuet võtta vastu 
riiklikud taastuvenergia tegevuskavad pidid liik -
mesriigid tegelikult korraldama taastuvatesse 
energiaallikatesse tehtavate investeeringute puhul 
nõuetekohase vajaduste hindamise ning riiklikud 
taastuvenergia tegevuskavad tuginesid sellisele 
vajaduste analüüsile. See on ka tugev ja hästi 
kajastatud alus taastuvate energiaallikatega seotud 
investeeringute tegemiseks liikmesriikides. Peale 
selle aitas asjaolu, et sellised kavad võeti vastu läbi -
paistval viisil ja tehti avalikkusele kättesaadavaks, 
kaasa paremale kavandamisele ja läbipaistvuse 
suurenemisele, võimaldades esimest korda kõikidel 
osalejatel, sealhulgas investoritel ja naaberliikmes -
riikidel, selliseid investeeringuid kooskõlastada ning 
suurendada sellega lisaväärtust ja kulutõhusust. 
Kõik ühtekuuluvuspoliitika 2007.–2013. aasta raken -
duskavad olid sellegipoolest läbi räägitud ja heaks 
kiidetud enne riiklike taastuvenergia tegevuskavade 
esitamistähtaega (2010. aasta juuni).
30 – Neljas taane
Rakenduskavade vahehindamine ei olnud vastavalt 
määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklile 48 kohustuslik, 
välja arvatud juhul, kui see oli konkreetseid asjaolu -
sid arvesse võttes õigustatud.
Sellele vaatamata hinnatakse alates 2014. aastast 
Walesis kõiki projekte. Walesi korraldusasutus laseb 
koostada 2014. aasta jooksul kokkuvõtliku aruande 
kõikidest tegevuse hindamistest, et teha järeldused 
programmi tasandil, sealhulgas energia valdkonnas 
toimunud tegevuse kohta.
32
Komisjon on üldise väitega nõus, ent märgib, et seo -
ses auditeeritud projektide kavandamise ja elluviimi -
sega ei ole kindlaks tehtud ühtki suuremat takistust.
Komisjoni vastus 49
Järeldused ja soovitused
Komisjoni ühine vastus 
punktidele 48 ja 52
Ühtekuuluvuspoliitika 2014.–2020. aasta reformi 
raames antakse vastavate rakenduskavade järele -
valvekomiteele valikukriteeriumide heakskiitmi -
seks vajalikud stiimulid, tagades sellega seda liiki 
investeeringute võimalikult suure mõju. Liikmesrii -
gid ja piirkonnad peavad eelnevalt ära otsustama, 
milliseid eesmärke nad kavatsevad olemasolevate 
vahenditega saavutada, ja määrama täpselt kind -
laks, kuidas nad kavatsevad mõõta iga prioriteetse 
suuna puhul nende sihtide saavutamisel tehtavaid 
edusamme. See võimaldab regulaarset järelevalvet 
ja arutelu rahaliste vahendite kasutamise teemal.
Määruses (EL) nr 1303/2013 on ajavahemikuks 
2014–2020 sätestatud, et valikumenetlus ja -kritee -
riumid peavad tagama selle, et tegevus aitab kaasa 
rakenduskava (millel võib olla rohkem sihte kui taas -
tuvenergia tootmine) asjakohase prioriteedi osas 
konkreetsete eesmärkide täitmisele ja tulemuste 
saavutamisele. Seoses suurprojektidega nõuab 
komisjon, et liikmesriigid/korraldusasutused teeksid 
kulude ja tulude analüüsi, mis hõlmab majandus- ja 
finantsanalüüsi, näitamaks, et projekt on majan -
duslikust vaatenurgast soovitatav (st projekt toob 
ühiskonnale kasu) ja et vaja on ühtekuuluvuspolii -
tika vahenditest eraldatavat toetust tagamaks, et 
projekt oleks rahaliselt elujõuline ja mõnel juhul ka 
pankade jaoks vastuvõetav, võttes arvesse projek -
tide kõrget riskiprofiili. Kulude ja tulude analüüsi 
osana nõutakse valikute analüüsimist, mille puhul 
võetakse muu hulgas arvesse majandus- ja finants -
kaalutlusi, nagu ehituskulude võimalikult madalal 
hoidmine, et teha parim valik, püüdes samal ajal 
maksimeerida projektiga ühiskonnale toodavat 
kasu.
Komisjon viitab oma vastusele punktidele 25, 26, 
28–32, 36, 37 ja 39.7. selgitus
Poola tuulepargiprojektide puhul rahastati 22–70% 
kõikidest rahastamiskõlblikest investeerimiskulu -
dest – kokku saadi maksimaalselt 10 miljonit eurot. 
Võib märkida, et ELi kaasrahastamise tase on suurte 
tuulepargiprojektide (st komisjoni hinnatavate pro -
jektide) puhul 22–25%.
42
Mis puudutab liikmesriikide avaliku sektori rahasta -
mismehhanisme, siis ühekuuluvuspoliitika raames 
toimunud rahastamine pidi neid vastavalt määruse 
(EÜ) nr 1083/2006 artiklile 9 tõepoolest täiendama. 
ERFi olemasolevate täiendavate rahastamismehha -
nismide rahaline lisaväärtus seisneb selles, et nende 
abil saab rohkem ära tehtud kui ühtekuuluvuspo -
liitika vahendite puudumise korral. Lisaväärtuse 
seisukohast ei ole vaja selle poliitika olemust muuta.
44
Komisjon juhib tähelepanu sellele, et ELi lisaväär -
tuse mõju avaldumine seoses haldussuutlikkuse 
paranemisega võtab aega. Investeerimine taastu -
vatesse energiaallikatesse on ühtekuuluvuspoliitika 
jaoks võrdlemisi uus valdkond ja sellealaste koge -
muste kogumisele kulub aega.
45
Komisjon viitab oma vastusele punktile 7.
46
Komisjon viitab oma vastusele punktile 29.
Komisjoni vastus 50
 — Panus taastuvenergiaturgude arendamise toeta -
misse liikmesriikides ja ELis.
 — ELi vahendite panus taastuvate energiaallika -
tega seotud eesmärkide saavutamisse kulu- ja 
energiatõhusal viisil, edendades samas inno -
vatsiooni ja tehnoloogilist arengut (ELi lõimitud 
energia- ja kliimamuutuspoliitika eesmärgid).
Komisjon viitab ka oma vastusele punktidele 42, 
46 ja 47.
1. soovitus
Komisjon ei ole seotud ühtekuuluvuspoliitika raa -
mistikus projektide väljavalimisega, välja arvatud 
suurprojektide heakskiitmine.
Sellegipoolest tagatakse 2014.–2020. aasta uue 
õigusraamistikuga (vastuvõetud programmide 
sisuga ja sekkumisloogikaga, mis hõlmab ees -
märkide tulemusnäitajaid ja väljundeid kätkevaid 
prioriteetseid suundi) kohe algusest, et liikmesriigid 
juhinduvad projektide väljavalimisel nii palju kui 
võimalik kontrollikoja soovitustest.
Iga rakenduskava jaoks kehtestatud tulemusraamis -
tiku põhjal on komisjonil samuti võimalik edendada 
ja hinnata vaid näitajatega seotud verstaposti -
dele tuginedes programmide tulemuslikkust. Kui 
tulemuslikkuse hindamisel leitakse tõendeid selle 
kohta, et mõne prioriteedi puhul ei ole õnnestunud 
jõuda verstapostideni, mis on seotud üksnes sätes -
tatud finants- ja tulemusnäitajatega ning peamiste 
rakendusetappidega, ning et liikmesriik ei ole 
astunud probleemi lahendamiseks vajalikke samme, 
võib komisjon peatada kogu vahemakse või osa sel -
lest või kohaldada finantskorrektsioone. Tulemusre -
servi ei tuleks sellise programmi jaoks eraldada.50
Komisjon on pidevalt juhtinud liikmesriikide tähe -
lepanu riiklike haldussüsteemide puudustele. Seda 
õiguslikku nõuet on käsitletud ka taastuvenergia 
direktiivi artiklis 13. Seda kontrollitakse ja analüüsi -
takse iga kahe aasta tagant koostatavas komisjoni 
taastuvenergia eduaruandes.
Komisjon viitab ka oma vastusele punktidele 17–21.
51
Komisjon viitab oma vastusele punktidele 23–25.
53
Komisjon leiab, et ühtekuuluvuspoliitika investee -
ringud taastuvatesse energiaallikatesse on tehtud 
kooskõlas kohaldatava õigusraamistiku eesmärkide 
ja nõuetega. Komisjoni vaated ühtekuuluvuspolii -
tika Euroopa lisaväärtusele on sätestatud komisjoni 
talituste 2011. aasta juuni töödokumendis „The 
added value of the EU budget” (ELi eelarve lisaväär -
tus). Komisjon leiab, et analüüsides selles valdkon -
nas ELi vahendite lisaväärtust, tuleb arvesse võtta 
järgmisi tegureid.
 — Toetatavate tehnoloogiate ja projektide panus 
ELi taastuvate energiaallikatega seotud eesmär -
kide saavutamisse, sealhulgas tehnoloogilise 
arengu ja innovatsiooni edendamisse, ning 
panus tööhõive- ja regionaalarengualaste või -
maluste pakkumisse, eriti maapiirkondades ja 
eraldatud piirkondades.
 — Toetatavate projektide panus taastuvate ener -
giaallikatega seotud eesmärkide saavutamisse 
ja riiklike taastuvenergia tegevuskavade raken -
damise edenemisse, sealhulgas panus taastu -
vate energiaallikate edendamisse eri valdkon -
dades (taastuvate energiaallikate kasutamine 
elektrienergia tootmiseks, soojuse tootmiseks, 
jahutamiseks ja transpordisektoris).
Komisjoni vastus 51
Ühtekuuluvuspoliitika on siiski lõimitud ja asuko -
hapõhine poliitika ning taastuvate energiaallikate 
osatähtsuse suurendamine on vaid üks selle palju -
dest eesmärkidest. Sellise tehnoloogia valikut, mis 
ei ole just kõige kulutõhusam, võivad õigustada 
muud ühtekuuluvuspoliitika eesmärgid, näiteks 
uuendustegevuse edendamine. Määruses (EL) 
nr 1303/2013 on sätestatud, et valikumenetlus ja 
-kriteeriumid peavad tagama selle, et tegevus aitab 
kaasa rakenduskava (millel võib olla rohkem sihte 
kui taastuvenergia tootmine) asjakohase prioriteedi 
osas konkreetsete eesmärkide täitmisele ja tule -
muste saavutamisele.
Seoses suurprojektidega nõuab komisjon program -
miperioodil 2014–2020 jätkuvalt kulude ja tulude 
analüüsi, sealhulgas majandus- ja finantsanalüüsi 
tegemist. Kulude ja tulude analüüsi osana nõutakse 
valikute analüüsimist, mille puhul võetakse muu 
hulgas arvesse majandus- ja finantskaalutlusi, nagu 
ehituskulud, et teha parim valik, püüdes samal ajal 
maksimeerida projektiga ühiskonnale toodavat 
kasu.
1. soovitus – Teine punkt
Komisjon on selle soovitusega nõus. Komisjon on 
tuletanud liikmesriikidele pidevalt meelde vaja -
dust tagada õigusraamistiku stabiilsus ning on ka 
pidevalt kritiseerinud tagasiulatuvate muudatuste 
sagedast tegemist liikmesriikide õigusraamistikes. 
Neid küsimusi on käsitletud komisjoni 2013. aasta 
novembri teatises „Elektrienergia siseturu saavuta -
mine ning riigi sekkumise parim kasutamine” ning 
komisjoni suunistes taastuvenergia toetuskavade 
koostamise ja taastuvenergia koostöömehhanis -
mide kasutamise kohta5.
5 Komisjoni 5. novembri 2013. aasta teatis „Elektrienergia 
siseturu saavutamine ning riigi sekkumise parim kasutamine” 
(C(2013) 7243 final) ning sellele lisatud komisjoni talituste 
töödokumendid „European Commission guidance for the design of 
renewables support schemes” (SWD(2013) 439 final) ja „Guidance 
on the use of renewable energy cooperation mechanisms”  
(SWD(2013) 440 final). 2014.–2020. aasta õigusraamistiku alusel karmistab 
komisjon ka vahendite eraldamise eeltingimusi 
tagamaks, et vahendite tõhusaks kasutamiseks on 
paika pandud vajalikud nõuded.
Lisaks soovitab komisjon – tehes aktiivselt ja 
pidevalt tööd liikmesriikidega – korraldusasutustel 
lisada Euroopa Kontrollikoja soovitused taastuvaid 
energiaallikaid käsitlevate projektide valikuprotsessi 
ja -kriteeriumidesse. Valikukriteeriumid peavad hõl -
mama nüüd panust prioriteetse suuna oodatavate 
tulemuste saavutamisesse.
1. soovitus – Esimene punkt
Komisjon on selle soovitusega osaliselt nõus. 
Komisjon on nõus, et on oluline vältida tühimõju. 
Selleks et edendada ajavahemikus 2014–2020 turu -
põhisemat käsitlusviisi, julgustab komisjon vastavalt 
määruses (EL) nr 1303/2013 sätestatule kasutama 
toetuste asemel rahastamisvahendeid, et toetada 
investeeringuid, mida peetakse rahaliselt elujõu -
liseks, ent mis ei leia turult piisavaid rahastamis -
allikaid. Eelnimetatud määruse artikli 37 lõike 2 
kohaselt põhineb rahastamisvahendite kaudu 
pakutav toetus üksikasjalikul eelhindamisel, mille 
käigus on muu hulgas leitud tõendeid turutõrgetest 
või mitteoptimaalsetest investeerimisolukordadest, 
ning lähtub avaliku sektori investeerimisvajaduste 
hinnangulisest tasemest ja ulatusest, sealhulgas 
toetatavate rahastamisvahendite liigist.
Komisjon on nõus ka sellega, et programmid pea -
vad tuginema asjakohasele vajaduste hindamisele. 
Selleks on määruses (EL) nr 1303/2013 sätestatud, 
et 2014.–2020. aasta partnerluslepingus nähakse 
ette erinevuste, arenguvajaduste ja kasvupotent -
siaali analüüs. Igas rakenduskavas tehtud valikuid 
tuleb vastavalt põhjendada. Ühtekuuluvuspoliitika 
raames taastuvatesse energiaallikatesse tehtavate 
investeeringute optimaalse kavandamise tagavad 
ka taastuvenergia direktiivist tulenevad nõuded 
(nt strateegiline käsitlusviis, vajaduste hindamine ja 
riiklikud taastuvenergia tegevuskavad).
Komisjoni vastus 52
2. soovitus
Komisjon nõustub selle soovitusega ja leiab, et on 
seda omalt poolt järginud. Liikmesriigid peaksid 
arvesse võtma komisjoni 2013. aasta novembri 
suuniseid taastuvenergia toetuskavade koostamise 
kohta. Liikmesriikide taastuvenergia toetuskavade 
kulutõhusust aitavad suurendada ka peatselt aval -
datavad energia ja keskkonnaabi suunised.
KUST  SAAB  ELi VÄLJAANDEID ?
Tasuta väljaanded :
•  üksikeksemplar id: 
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop .europa.eu);
•  rohkem eksemplar e ning plak atid ja kaardid: 
Euroopa Liidu esindust est (http://ec .europa.eu/r epresen t_et .htm),  
delega tsioonidest väljaspool ELi (http://eeas .europa.eu/delega tions/inde x_et .htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://eur opa.eu/eur opedir ect/inde x_et .htm) 
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne oper aatori, hotelli ja telefonik abiini puhul).
Tasulised väljaanded :
• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop .europa.eu) .
Tasulised tellimused :
•  Euroopa Liidu Väljaannet e Talituse edasimüüja te kaudu  
(http://publica tions .europa.eu/others/agen ts/inde x_et .htm).
QJ-AB-14-006-ET-C  ISSN 1831-0818
Euroopa Kontrollikoda hindas 
ühtekuuluvuspoliitika vahenditest 
kaasrahastatud taastuvenergia tootmise 
projekte, mis aitavad saavutada taastuvenergia 
tootmisele seatud ELi 2020. aasta eesmärki. 
Kontrollikoda järeldab, et projektid saavutasid 
küll kavandatud tulemused, kuid mitme 
investeerimisprojekti puhul ei lähtutud 
kulutõhususest või puudus neil ELi lisandväärtus. 
Kontrollikoda soovitab komisjonil juhinduda ELi 
kaasrahastatud toetuskavades kulutõhususe 
põhimõtetest ning liikmesriikidel luua stabiilsem 
ja prognoositavam taastuvenergiaalane 
õigusraamistik. Lisaks peaksid liikmesriigid 
vastavalt projektide spetsiifikale kohaldama 
kulutõhususe miinimumnõuded ning 
suurendama ELi lisandväärtust, parandades 
projektide rakendamist, järelevalvet ja 
hindamist.
EUROOPA
KONTROLLIKODA