EUROOPA KOMISJON Brüssel,30.7.2021 COM(2021) 434 final 2021/0248(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, mis käsitleb teatavaid kalapüüki käsitlevaid sätteid Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas (uuesti sõnastatud)



SELETUSKIRJA KAVAND 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesoleva ettepaneku eesmärk on rakendada ELi õiguses kalavarude kaitse- ja majandamismeetmed, mille Vahemere üldine kalanduskomisjon (GFCM) (mille osaline liit on olnud alates 1998. aastast) võttis vastu 2018. ja 2019. aastal. Eelmine GFCMi meetmete rakendamine kehtestati määrusega (EL) 2019/982, millega muudeti kaht varasemat ülevõtmisakti – määrust (EL) 2015/2102 ja määrust (EL) nr 1343/2011. Kuna 2019. aasta määrust on korduvalt oluliselt muudetud ja nüüd on vaja seda täiendavalt muuta, sõnastatakse see selguse, lihtsustamise ja õiguskindluse huvides uuesti. GFCM on Vahemere ja Musta mere kalavarude majandamise eest vastutav piirkondlik kalandusorganisatsioon. Selle peamine eesmärk on edendada mere bioloogiliste ressursside arendamist, kaitsmist, otstarbekat majandamist ja parimat kasutamist ning tagada vesiviljeluse säästev arendamine Vahemerel, Mustal merel ja neid ühendavatel vetel. EL ja selle kümme liikmesriiki (Bulgaaria, Hispaania, Horvaatia, Itaalia, Kreeka, Küpros, Malta, Prantsusmaa, Rumeenia ja Sloveenia) on GFCMi lepingu osalised. GFCM on volitatud tema pädevusvaldkonnas vastu võtma siduvaid otsuseid (edaspidi „soovitused“) kalavarude kaitse ja majandamise kohta. Need otsused on adresseeritud lepinguosalistele, kuid võivad hõlmata ka käitajatele (näiteks laevakaptenitele) kehtestatavaid kohustusi. GFCMi soovitused muutuvad siduvaks 120 päeva jooksul pärast esimest teavitamist, tingimusel et vastuväiteid ei ole esitatud. Liit peab tagama, et kohe pärast kõnealuste meetmete jõustumist järgitakse neid rahvusvaheliste kohustustena. Käesoleva ettepanekuga antakse komisjonile Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 290 kohaselt delegeeritud volitused tagada, et liit jätkaks GFCMi lepingust tulenevate kohustuste täitmist. •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Käesolev ettepanek täiendab liidu õiguse teisi selle valdkonna sätteid ja on nendega üldiselt kooskõlas. Kavandatud spetsiifilisemate meetmete laadi tõttu kehtestatakse teatavatel juhtudel erandid olemasolevatest õigusaktidest. Kuna 2018. ja 2019. aastal vastu võetud GFCMi otsused ei ole veel hõlmatud kehtiva ELi õigusega, tuleb neid rakendada ELi õigussüsteemis, et tagada nende ühetaoline ja tõhus kohaldamine kogu ELis. Käesolevas ettepanekus võetakse arvesse määrust (EL) 2019/1241, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil. Sellega taotletakse reformitud ühise kalanduspoliitika eesmärke ja selle kohaldamine ei piira määruse (EÜ) nr 1967/2006 kohaldamist. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Ei kohaldata. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS • Õiguslik alus Käesolev ettepanek tugineb ELi toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2, kuna selle kohaselt tuleb kehtestada sätted, mis on vajalikud reformitud ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks. •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Käesolev ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas (ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punkt d). Seetõttu subsidiaarsuse põhimõtet ei kohaldata. •Proportsionaalsus

Käesoleva ettepanekuga tagatakse, et liidu õigus oleks kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega, mille on vastu võtnud GFCM, mille osaline liit on. Ettepanekuga rakendatakse neid meetmeid, minemata kaugemale sellest, mis on vajalik taotletava eesmärgi saavutamiseks. •Õigusakti valik Valitud vahend on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus. Selle puhul võetakse arvesse ühise kalanduspoliitika eesmärke ja ELi muid rahvusvahelisi kohustusi. Käesolev ettepanek tähendab GFCMi soovituste neljandat ülevõtmist ELi õigusesse. Võttes arvesse asjaomaste muudatuste laadi, ulatust ja arvu, taotlesid õigustalitused uuesti sõnastamist kui kõige asjakohasemat menetlust piisava õigusselguse ja loetavuse tagamiseks. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll Ei kohaldata. •Konsulteerimine sidusrühmadega Käesoleva ettepaneku eesmärk on rakendada lepinguosaliste suhtes siduvad praegused GFCMi meetmed ja neid rakendada. Enne GFCMi 42. ja 43. iga-aastasel istungil peetud läbirääkimisi ja nende ajal konsulteeriti ELi liikmesriikide ekspertide ja tööstusharu esindajatega. Seetõttu ei peetud vajalikuks konsulteerida selle määruse üle sidusrühmadega. •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Ei kohaldata. •Mõjuhinnang GFCMi võetud meetmed põhinevad GFCMi teadusliku nõuandekomitee nõuannetel. Täiendavat mõjuhinnangut ei tehta, kuna uut poliitikat (mis läheks GFCMi meetmetest kaugemale) välja ei töötata ning ülevõtmisest ei oodata märkimisväärset uut mõju. •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Käesolev ettepanek ei ole seotud õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmiga. •Põhiõigused Käesolev ettepanek ei mõjuta ELi kodanike põhiõiguste kaitset. 4.MÕJU EELARVELE Ei kohaldata. 5.MUU TEAVE

•Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Ei kohaldata. •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul) Ei kohaldata. •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus Käesolevas ettepanekus käsitletakse küsimusi, mis on seotud kalavarude säästva kaitse ja majandamisega ning püügitegevuse mõjuga teatavatele mereliikidele Vahemerel ja Mustal merel. Nagu eespool mainitud, on õigusselguse huvides kavandatava õigusakti näol tegu uuesti sõnastamisega. I jaotis sisaldab üldsätteid sisu, kohaldamisala, mõistete ja seoste kohta muude liidu õigusaktidega. Ettepanekut kohaldatakse liidu kalalaevade ja liikmesriikide kodanike kutselise kalapüügi ja vesiviljeluse ning harrastuskalapüügiga seotud tegevuse suhtes GFCMi lepingu piirkonnas. II jaotises käsitletakse teatavate liikide kalavarude majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmeid. See hõlmab peatükke euroopa angerja, hiidlehthännaku, sinipunaka aadelkreveti, punase vääriskoralli, põhjalähedase püügi, väikeste pelaagiliste liikide püügi, besuugo, hariliku kuldmakrelli, kammelja ja hariliku ogahai kohta. III jaotises sätestatakse ühissätted ja see sisaldab kaitse-, kontrolli-, koostöö-, teavitamis- ja aruandlusmeetmeid ning piirkondlikke teadusprogramme. I peatükis keskendutakse tehnilistele ja kaitsemeetmetele, eelkõige selleks, et vähendada püügitegevuse mõju teatavatele mereliikidele (sealhulgas haidele ja raidele) ning juhupüüki, kehtestada püügikeelualad ja -ajad ning reguleerida, milliseid püügivahendeid võib kasutada. II peatükk sisaldab kontrollimeetmeid, eelkõige seoses püügiloaga laevade registriga, sadamariigi meetmetega ning laevadega, mis on eeldatavalt tegelenud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga. III peatükk sisaldab koostöö, teabevahetuse ja aruandlusega seotud meetmeid. IV peatükis kehtestatakse Vahemere tavalise sinikrabi ja Musta mere nukilise kõrvkodalase piirkondlikud teadusprogrammid. IV jaotis sisaldab lõppsätteid, sealhulgas volituste delegeerimise ja jõustumise kohta. Käesolevas ettepanekus esitatud teabe esitamise tähtajad on kehtestatud GFCMi tasandil kokku lepitud tähtaegade alusel, et EL saaks täita nõudeid seoses GFCMi sekretariaadile aruannete esitamisega. 🡻 1343/2011 (kohandatud) 2021/0248 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, mis käsitleb teatavaid kalapüüki käsitlevaid sätteid Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid (uuesti sõnastatud) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: ⇩ uus (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1343/2011 on korduvalt oluliselt muudetud. Kuna kõnealusesse määrusesse on vaja teha uusi muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada. 🡻 2019/982 põhjendus 2 (2)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013sätestatud ühise kalanduspoliitika üks eesmärke on tagada, et kalapüük ja vesiviljelus oleksid pikas perspektiivis ökoloogiliselt jätkusuutlikud ning et neid juhitaks viisil, mis on kooskõlas majandusliku, sotsiaalse ja tööhõivealase kasu saamise ja toiduvarude parema kättesaadavuse eesmärkidega. 🡻 1343/2011 põhjendus 1 (3)Euroopa Ühendus liitus Vahemere üldise kalanduskomisjoni asutamislepinguga („GFCMi leping“) vastavalt nõukogu 16. juuni 1998. aasta otsusele 98/416/EÜ Euroopa Ühenduse liitumise kohta Vahemere üldise kalanduskomisjoniga („GFCM“). 🡻 1343/2011 põhjendus 2 (4)GFCMi lepinguga nähakse ette sobiv mitmepoolse koostöö raamistik, et toetada Vahemere ja Musta mere vee-elusressursside varude arendamist, kaitsmist, otstarbekat majandamist ja parimat kasutamist sellises ulatuses, mida peetakse jätkusuutlikuks ning mis ei ohusta nimetatud varude püsimajäämist. 🡻 1343/2011 põhjendus 3 (kohandatud) (5)Euroopa Liit ning Bulgaaria, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, ⌦ Horvaatia, ⌫ Itaalia, Küpros, Malta, Rumeenia ja Sloveenia on GFCMi lepingu osalised.

🡻 1343/2011 põhjendus 4 (6)GFCMi soovitused on lepinguosalistele siduvad. Kuna liit on GFCMi lepingu osaline, on kõnealused soovitused liidule siduvad ning need tuleks liidu õiguses rakendada ulatuses, mida ei ole veel hõlmatud. 🡻 1343/2011 põhjendus 6 ⇨ uus (7)⇨ Neil põhjustel ⇦ Selguse, lihtsustamise ja õigluskindluse huvides ning arvestades asjaolu, et soovituste püsiv iseloom nõuab ka püsivat õiguslikku vahendit nende rakendamiseks liidu õiguses, oleks asjakohane rakendada kõnealused soovitused üheainsa õigusaktiga, mida saaks tulevaste soovituste lisamiseks muuta. 🡻 1343/2011 põhjendus 12 (8)Korraldusmeetmete aluseks olev teaduslik nõuanne peaks tuginema kalalaevastiku püügivõimsust ja tegevust, kalavarude bioloogilist seisundit ning kalandusega seotud sotsiaalset ja majanduslikku olukorda käsitlevate andmete teaduslikule kasutusele. Kõnealused andmed tuleb koguda ja esitada õigeaegselt, et GFCMi abistavatel organitel oleks võimalik nõuannet ette valmistada. 🡻 1343/2011 põhjendus 5 (kohandatud) GFCM võttis 2005., 2006., 2007. ja 2008. aasta istungitel vastu mitmed GFCMi lepingu piirkonna kalapüüki käsitlevad soovitused ja resolutsioonid, mis on liidu õiguses rakendatud ajutiselt iga-aastaste kalapüügivõimalusi käsitlevate määrustega, või GFCMi soovituste 2005/1 ja 2005/2 puhul, määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 4 lõikega 3 ja artikliga 24. ⇩ uus (9)Alates 2005. aastast toimunud GFCMi iga-aastastel istungitel on vastu võetud mitu soovitust ja resolutsiooni teatavate kalavarude kohta GFCMi lepingu piirkonnas, mis on liidu õiguses rakendatud peamiselt määrusega (EL) nr 1343/2011 ja selle muudatustega. 🡻 1343/2011 põhjendus 13 (kohandatud) GFCM võttis 2008. aasta istungil vastu soovituse, mis käsitleb sadamariigi meetmete piirkondlikku kava ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemiseks GFCMi piirkonnas. Kuigi nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, hõlmab üldjoontes kõnealuse soovituse sisu ning seda on kohaldatud alates 1. jaanuarist 2010, on selles siiski mõned osad (nt sadamas inspekteerimise sagedus, ulatus ja menetlused), mida on vaja käsitleda käesolevas määruses, et kohandada seda soovitust GFCMi lepingu piirkonna eripäraga.

⇩ uus (10)GFCM võttis 2019. aasta istungil vastu soovituse GFCM/43/2019/8, millega muudetakse sätet 13 ja GFCM/33/2009/8 I lisa. Kuigi nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, osaliselt hõlmab kõnealuse soovituse sisu, tuleks käesoleva määrusega liidu õiguses rakendada sellised meetmed, mida on kõnealuses soovituses küll käsitletud, kuid mida liidu õigusaktid veel ei hõlma. 🡻 1343/2011 põhjendus 10 (kohandatud) GFCM võttis 2009. aasta 23.–27. märtsil toimunud aastaistungil teadusliku nõuandekomitee teadusnõuande alusel, mis on lisatud GFCMi 11. istungjärgu aruandesse (FAO aruanne nr 890), vastu Lioni lahes kalapüügipiirangutega piirkonna kehtestamist käsitleva soovituse. Kõnealust meedet on asjakohane rakendada püügikoormuse korralduskava raames. ⇩ uus (11)GFCM võttis 2019. aasta istungil vastu soovituse GFCM/43/2019/4 majandamiskava kohta punase vääriskoralli säästvaks kasutamiseks Vahemerel ning millega tunnistati kehtetuks soovitused GFCM/35/2011/2, GFCM/36/2012/1, GFCM/40/2016/7 ja GFCM/41/2017/5. Käesoleva määrusega tuleks liidu õiguses rakendada sellised meetmed, mida on kõnealuses soovituses küll käsitletud, kuid mida liidu õigusaktid veel ei hõlma. (12)GFCM võttis 2018. aasta istungil vastu soovituse GFCM/42/2018/2 kalavarude majandamismeetmete kohta haide ja raide kaitseks GFCMi lepingu piirkonnas ning millega muudeti soovitust GFCM/36/2012/3. Käesoleva määrusega tuleks liidu õiguses rakendada sellised meetmed, mida on kõnealuses soovituses küll käsitletud, kuid mida liidu õigusaktid veel ei hõlma. (13)GFCM võttis 2019. aasta istungil vastu soovituse GFCM/42/2018/8 Aadria merel kohaldatavate väikeste pelaagiliste liikide erakorraliste meetmete kohta aastatel 2019–2021 ning millega asendati soovitus GFCM/38/2014/1. Käesoleva määrusega tuleks liidu õiguses rakendada sellised meetmed, mida on kõnealuses soovituses küll käsitletud, kuid mida liidu õigusaktid veel ei hõlma. 🡻 2015/2102 põhjendus 10 (kohandatud) (14)Soovitustes GFCM/37/2013/1 ja GFCM/38/2014/1 ⌦ GFCM/43/2018/8 ⌫ kehtestatud GFCMi meedetmed hõlmab kavad pardal hoidmise ja lossimise keeldu, mida tuleks rakendada liidu õiguses kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 ( ) artikli 15 lõikega 2. Nõuetekohase rakendamise eesmärgil tuleks koostada riiklikud kontrolli-, seire- ja järelevalveprogrammid, mille komisjon peaks igal aastal GFCMile edastama. ⇩ uus (15)GFCM võttis 2018. aasta istungil vastu soovituse GFCM/42/2018/5 Sitsiilia väina põhjalähedaste kalavarude mitmeaastase majandamiskava kehtestamise kohta ning millega tunnistati kehtetuks soovitused GFCM/39/2015/2 ja GFCM/40/2016/4. Käesoleva määrusega tuleks liidu õiguses rakendada sellised meetmed, mida on kõnealuses soovituses küll käsitletud, kuid mida liidu õigusaktid veel ei hõlma. (16)GFCM võttis 2019. aasta istungil vastu soovituse GFCM/43/2019/3, millega muudetakse soovitust GFCM/41/2017/4 Mustas meres kohaldatava hariliku kammelja püügi mitmeaastase majandamiskava kohta. Käesoleva määrusega tuleks liidu õiguses rakendada sellised meetmed, mida on kõnealuses soovituses küll käsitletud, kuid mida liidu õigusaktid veel ei hõlma. 🡻 1343/2011 põhjendus 7 (kohandatud) Kuna GFCMi soovitusi kohaldatakse kogu GFCMi lepingu piirkonnas, kuhu kuuluvad Vahemeri, Must meri ja neid ühendavad veed, nagu on määratletud GFCMi lepingu preambulis, tuleks kõnealused soovitused selguse ja õiguskindluse huvides rakendada liidu õigusaktides ühe eraldi määrusega, mitte määruse (EÜ) nr 1967/2006 muudatustena, sest nimetatud määrus käsitleb üksnes Vahemerd.

🡻 1343/2011 põhjendus 8 (kohandatud) Teatavaid määruse (EÜ) nr 1967/2006 sätteid tuleks kohaldada mitte üksnes Vahemerel, vaid kogu GFCMi lepingu piirkonnas. Seepärast tuleks kõnealused sätted määrusest (EÜ) nr 1967/2006 välja jätta ning lisada käesolevasse määrusesse. Lisaks tuleks edasi täpsustada selles määruses sätestatud võrgusilma miinimumsuurust käsitlevaid teatud sätteid. 🡻 1343/2011 põhjendus 9 (kohandatud) Territoriaalseid majandamismeetmeid käsitlevate GFCMi soovitustega kehtestatud „kalapüügipiirangutega piirkond” on oma mõjult sama, mis määruses (EÜ) nr 1967/2006 kasutatud mõiste „kalapüügi kaitseala”. ⇩ uus (17)GFCM võttis 2019. aasta istungil vastu soovituse GFCM/43/2019/2 Alboráni mere besuugo säästvat kasutamist käsitleva majandamiskava kohta. Käesoleva määrusega tuleks liidu õiguses rakendada sellised meetmed, mida on kõnealuses soovituses küll käsitletud, kuid mida liidu õigusaktid veel ei hõlma. 🡻 1343/2011 põhjendus 11 Mõne püügivahendi selektiivsus ei tohi segapüügi puhul Vahemerel ületada teatavat taset. Lisaks püügikoormuse üldisele kontrollimisele ja piiramisele on eriti oluline vähendada püügikoormust oluliste kalavarude täiskasvanud isendite kogunemiskohtades, et tagada paljunemise võimalikult vähese häirimisega nimetatud liikide jätkusuutlik kasutamine. Seepärast on kõigepealt soovitav vähendada teadusliku nõuandekomitee uuritud piirkonna püügikoormust endise tasemeni ning seejärel mitte lubada nimetatud taseme suurendamist. ⇩ uus (18)GFCM võttis 2018. aasta istungil vastu soovituse GFCM/42/2018/1 Vahemerel kohaldatava euroopa angerja püügi mitmeaastane majandamiskava kohta. Käesoleva soovitusega kehtestatakse Vahemerel kohaldatava euroopa angerja püügi mitmeaastane majandamiskava kooskõlas ettevaatusprintsiibil põhineva lähenemisviisiga kalavarude majandamisele. Käesoleva määrusega tuleks liidu õiguses rakendada sellised meetmed, mida on kõnealuses soovituses küll käsitletud, kuid mida liidu õigusaktid veel ei hõlma. (19)GFCM võttis 2018. aasta istungil vastu soovituse GFCM/42/2018/3 Levandi meres kohaldatava hiidlehthännaku ja sinipunaka aadelkreveti säästva traalpüügi mitmeaastase majandamiskava kohta. Käesoleva määrusega tuleks liidu õiguses rakendada sellised meetmed, mida on kõnealuses soovituses küll käsitletud, kuid mida liidu õigusaktid veel ei hõlma. (20)GFCM võttis 2018. aasta istungil vastu soovituse GFCM/42/2018/4 Joonia meres kohaldatava hiidlehthännaku ja sinipunaka aadelkreveti säästva traalpüügi mitmeaastase majandamiskava kohta. Käesoleva määrusega tuleks liidu õiguses rakendada sellised meetmed, mida on kõnealuses soovituses küll käsitletud, kuid mida liidu õigusaktid veel ei hõlma. (21)GFCM võttis 2018. aasta istungil vastu soovituse GFCM/42/2018/7 Vahemerel kohaldatava tavalise sinikrabi piirkondliku teadusprogrammi kohta. Käesoleva määrusega tuleks liidu õiguses rakendada sellised meetmed, mida on kõnealuses soovituses küll käsitletud, kuid mida liidu õigusaktid veel ei hõlma. (22)GFCM võttis 2018. aasta istungil vastu soovituse GFCM/42/2018/9 Mustal merel kohaldatava meriteo piirkondliku teadusprogrammi kohta. . Käesoleva määrusega tuleks liidu õiguses rakendada sellised meetmed, mida on kõnealuses soovituses küll käsitletud, kuid mida liidu õigusaktid veel ei hõlma. (23)GFCM võttis 2019. aasta istungil vastu soovituse GFCM/43/2019/1 Vahemerel kohaldatavate majandamismeetmete kohta hariliku kuldmakrelli püügil ankurdatud peibutuspüügivahenditega. Kõnealuse soovitusega täiendatakse soovitust GFCM/30/2006/2 keeluaja kehtestamise kohta hariliku kuldmakrelli püügil peibutuspüügivahenditega ning sellega kehtestatakse majandamismeetmed ankurdatud peibutuspüügivahendite kasutamiseks hariliku kuldmakrelli püügil GFCMi lepingu piirkonnas. Käesoleva määrusega tuleks liidu õiguses rakendada sellised meetmed, mida on kõnealuses soovituses küll käsitletud, kuid mida liidu õigus veel ei hõlma.

(24)GFCM võttis 2019. aasta istungil vastu soovituse GFCM/43/2019/6 Sitsiilia väinas kohaldatavate majandamismeetmete kohta hiidlehthännaku ja sinipunaka aadelkreveti säästval traalpüügil. Käesoleva määrusega tuleks liidu õiguses rakendada sellised meetmed, mida on kõnealuses soovituses küll käsitletud, kuid mida liidu õigus veel ei hõlma. 🡻 1343/2011 põhjendus 14 (kohandatud) (25)Komisjonile tuleks anda rakendamisvolitused, et tagada käesoleva määruse sätete rakendamiseks ühetaolised tingimused seoses kalapüügipiirangutega piirkondades toimunud püügitegevuse aruande vormi ja edastamisega; halva ilma tõttu kaotsiläinud päevade kuldmakrelli püügikeelu ajale ülekandmise taotluste ja sellise ülekandmise aruande vormi ja edastamisega; kuldmakrelli püügi kohta andmete kogumise kontekstis esitatava aruande vormi ja edastamisega; Musta mere põhjalähedaste kalavarude traalpüügil kasutatavate nootade võrgusilma miinimumsuuruse kasutamise teabe vormi ja edastamisega; ning statistiliste maatriksite teabe vormi ja edastamisega, samuti seoses GFCMi täitevsekretäriga ⌦ sekretariaadiga ⌫ tehtava koostöö ja teabevahetusega. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes. 🡻 1343/2011 põhjendus 15 (kohandatud) ⇨ uus (26)Selleks et tagada liidu poolt tema GFCMi lepingust tulenevate kohustuste jätkuv täitmine, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte seoses liidu õiguses selliste muudatuste rakendamisega, mis on saanud liidu suhtes siduvaks seoses liidu õiguses juba rakendatud kehtivate GFCMi meetmetega ja milleks on GFCMi täitevsekretärile teabe esitamine võrgusilma miinimumsuuruse kohta Mustas meres; GFCMi täitevsekretariaadile ⌦ sekretariaadile ⌫ volitatud laevade nimekirja edastamine GFCMi registrisse kandmiseks; ⇨ punase vääriskoralli kaitsemeetmetesse tehtavad erandid; punase vääriskoralli alalise püügisertifitseerimissüsteemi rakendamine; ⇦ sadamariigi meetmed; koostöö, teavitamine ja aruandlus; GFCMi geograafiliste alapiirkondade ja geograafiliste koordinaatide kaart ja tabel; laevade inspekteerimise kord sadamariigis ning GFCMi statistilised maatriksid. On eriti oluline, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule, 🡻 1343/2011 (kohandatud) 🡺1 982/2019 artikli 1 lõige 1 🡺2 982/2019 artikli 1 lõike 2 punkt a ⇨ uus ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I JAOTIS ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Sisu Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad, milles käsitletakse Vahemere üldises kalanduskomisjonis („GFCM“) võetavate kalandus- ja vesiviljelustooteid käsitlevate kaitse-, majandamis-, kasutus-, seire-, turustus- ning jõustamismeetmete kohaldamist liidus. Artikkel 2

Kohaldamisala 1. 🡺1 Käesolevat määrust kohaldatakse liidu kalalaevade ja liikmesriikide kodanike igasuguse tööndusliku kalapüügiga ja vesiviljelusega seotud tegevuse, samuti käesolevas määruses sätestatud juhtudel harrastuskalapüügi suhtes GFCMi lepingu piirkonnas. 🡸 Käesoleva määruse kohaldamine ei piira ⌦ nõukogu ⌫ määruse (EÜ) nr 1967/2006 kohaldamist. 2. Erandina lõikest 1 ei kohaldata käesolevat määrust kalapüügi suhtes, mis toimub üksnes teadusuuringute otstarbel ning selle liikmesriigi loal ja järelevalve all, kelle lipu all laev sõidab, ning millest on eelnevalt teavitatud komisjoni ja liikmesriike, kelle vetes uuringud toimuvad ⇨ , kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti ⇦. Teadusuuringute eesmärgil püügitoiminguid teostav liikmesriik teavitab komisjoni ja liikmesriike, kelle vetes uuringud toimuvad, ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteed kogu selliste püügitoimingute käigus püütud saagist. Artikkel 3 Mõisted 🡺2 Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse lisaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 4, määruse (EÜ) nr 1967/2006 artiklis 2, ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 4 ⇨ , Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1022 artiklis 2 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1241 artiklis 5 ⇦ sätestatud mõistetele järgmisi mõisteid: 🡸 a)1)„GFCMi lepingu piirkond“ – Vahemeri ja Must meri ning neid ühendavad veed, nagu on kirjeldatud GFCMi lepingus; 🡻 1343/2011 b) „püügikoormus“ – kalalaeva püügivõimsuse, väljendatud kas kW-des või GT-des (brutotonnaaž), ning merepäevadena väljendatud püügitegevuse korrutis; 🡻 1343/2011 (kohandatud) e)2) ⌦ „puhvertsoon“ – kalapüügipiirangutega piirkonda ümbritsev tsoon, mille eesmärk on ära hoida juhuslikku juurdepääsu sellele piirkonnale ja tugevdada selle kaitset; ⌫ 🡻 1343/2011 c) „merepäev” – kalendripäev, mille kestel laev ei ole sadamas, sõltumata sellest, kui kaua on kõnealune laev kõnealuse päeva jooksul piirkonnas; ⇩ uus 3)„andmete kogumise võrdlusraamistiku (DCRF) käsiraamat“ – DCRFi rakendamise käsiraamat, mille on koostanud teaduslik nõuandekomitee ja kinnitanud GFCM;

🡻 1343/2011 (kohandatud) ⇨ uus d)4)„⇨ ühtne laevastikuregistri number (CFR-number) ⇦ „ELi laevastikuregistri number”“ – komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/218 artikli 2 punktis lkomisjoni 30. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 26/2004 (ühenduse kalalaevastiku registri kohta) I lisas määratletud ühenduse ⌦ ühtne ⌫ laevastikuregistri number; ⇩ uus 5)„peibutuspüügivahend“ – merepinnal hõljuv ankurdatud vahend, mille eesmärk on kalu ligi meelitada; 6)„eluskaal“ – värske saagi mass, mis on kaalutud kohe pärast püügitegevuse lõppu või ühepäevase püügireisi puhul hiljemalt enne saagi lossimist määratud sadamas; 7)„punase vääriskoralli madalik“ – muutuva pindalaga piirkond, kus punase vääriskoralli (Corallium rubrum) kolooniad on suhteliselt rikkalikud; 8)„punase vääriskoralli koloonia“ – punase vääriskoralli (Corallium rubrum) püügil kasutatav bioloogiline üksus, mis kujutab endast geneetilist üksust, mille on moodustanud sajad/tuhanded punase vääriskoralli polüübid, mis võivad olla puukujulised ja mitme oksaga. 🡻 982/2019 artikli 1 lõike 2 punkt b f)„besuugo püük“ – püügitegevus, mille puhul pardale jäetud või lossitud besuugo kogused ühe püügireisi kohta moodustavad üle 20 % saagi eluskaalust pärast sortimist.“ ⇩ uus II JAOTIS Teatavate liikide majandamise, kaitse ja kontrolli meetmed I PEATÜKK Euroopa angerjas Artikkel 4

[Uus artikkel. Soovituse GFCM/42/2018/1 sätted 9 ja 10] Kohaldamisala Käesolevat peatükki kohaldatakse igasuguse püügitegevuse suhtes, mis on seotud euroopa angerja (Anguilla anguilla) siht-, juhu- ja harrastuskalapüügiga Vahemere kõigil merealadel, mis on märgitud I lisas, sealhulgas mageveekogudes ning ülemineku- ja riimvetes, nagu laguunid ja estuaarid. Artikkel 5 [Uus artikkel. soovituse GFCM/42/2018/1 säte 19] Püügikeeluajad 1.Liikmesriigid kehtestavad iga-aastase püügikeelu kolmeks järjestikuseks kuuks, kui euroopa angerja püük ja lossimine on keelatud. 2.Liikmesriigid määravad oma riiklikes majandamiskavades kindlaks keeluaja, samuti püügipiirkonnad ja euroopa angerja püügiks ette nähtud püügivahendid. Püügikeeluaeg on kooskõlas kehtivates riiklikes majandamiskavades sätestatud püügikoormuse või euroopa angerja püügi vähendamisega ning euroopa angerja hooajalise rändega. Artikkel 6 [Uus artikkel. soovituse GFCM/42/2018/1 säte 20] Kalapüügipiirangutega piirkonnad 1.Liikmesriigid võivad euroopa angerja täiendavaks kaitsmiseks kehtestada püügikeelualasid. Nende alade asukoht ja piirid peavad olema kooskõlas euroopa angerja peamiste elupaikade levikuga asjaomases liikmesriigis. 2.Lõikes 1 osutatud piirkondades on euroopa angerja püük keelatud. Nendes piirkondades juhuslikult püütud isendid lastakse kohe pärast püüki vette tagasi. Artikkel 7 [Uus artikkel. soovituse GFCM/42/2018/1 säte 23] Tehnilised meetmed Ilma et see piiraks määruse 2019/1241 kohaldamist, kehtestatakse liikmesriikide poolt määruse (EL) nr 1100/2007 artikli 2 lõike 8 kohaselt vastu võetud riiklikes majandamiskavades ja riiklikes majandamismeetmetes tehnilised meetmed, millega tagatakse suremuse vähendamine. Artikkel 8 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/42/2018/1 sätted 24 ja 25] Lisameetmed

1.Liikmesriigid võivad kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1100/2007 artikliga 2 võtta vastu meetmeid oma riikliku majandamiskava või riiklike majandamismeetmete täiendamiseks, võttes muu hulgas arvesse euroopa angerja kaitsestaatust nende vetes, euroopa angerja püügi mõju nende vetes ja muid inimtegevusest tingitud suremuse põhjuseid. 2.Liikmesriigid teatavad lõike 1 kohaselt vastu võetud meetmetest komisjonile hiljemalt kahe nädala jooksul pärast nende jõustumist ning komisjon edastab need meetmed GFCMi sekretariaadile ühe kuu jooksul alates nende jõustumisest. Artikkel 9 [Uus artikkel. soovituse GFCM/42/2018/1 säte 32] Meetmete rakendamine 1.Liikmesriigid esitavad komisjonile aruande käesolevas peatükis sätestatud meetmete rakendamise kohta hiljemalt neli kuud enne GFCMi neljakümne viiendat istungit. 2.Komisjon edastab lõikes 1 osutatud aruande GFCMi sekretariaadile hiljemalt neljakümne viiendaks istungiks. Selline aruanne võib sisaldada hinnangut riiklikes majandamiskavades ja muudes meetmetes sisalduvate meetmete mõjule. Artikkel 10 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/42/2018/1 sätted 36, 37 ja 39] Püügiluba 1.Liikmesriigid edastavad igal aastal 31. maiks komisjonile määruse (EL) nr 1100/2007 artikli 11 lõike 1 kohase nimekirja kõigist püügiloaga kalalaevadest. Komisjon edastab selle nimekirja GFCMi sekretariaadile igal aastal 30. juuniks. 2.Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata kõik lõikes 1 osutatud loetelu muudatused. Komisjon edastab need muudatused viivitamata GFCMi sekretariaadile. Artikkel 11 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/42/2018/1 sätted 38 ja 39] Lubatud ülemineku- ja riimveed 1.Liikmesriigid koostavad 1. jaanuariks 2020 loetelu kõigist lubatud ülemineku- ja riimvetest, nagu laguunid ja estuaarid, kuhu paigutatakse euroopa angerja püügiks traditsioonilisi alalisi püügivahendeid, ning ajakohastavad seda loetelu. 2.Liikmesriigid edastavad lõikes 1 osutatud loetelu komisjonile igal aastal 31. maiks. Komisjon edastab selle loetelu GFCMi sekretariaadile igal aastal 30. juuniks. 3.Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata kõik lõikes 1 osutatud loetelu muudatused. Komisjon edastab need muudatused viivitamata GFCMi sekretariaadile. Artikkel 12

[Uus artikkel. Soovituse GFCM/42/2018/1 sätted 40 ja 41] Lubatud lossimiskohad Euroopa angerja lossimine on lubatud ainult iga liikmesriigi poolt selleks määratud lossimiskohtades. Artikkel 13 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/42/2018/1 sätted 42, 43 ja 44] Saagi registreerimine 1.Euroopa angerja püügiluba omavate kalalaevade kalurid või kaptenid registreerivad oma saagi eluskaalus, olenemata saagi ja korje eluskaalust. 2.Ülemineku- ja riimvetes, nagu laguunid ja estuaarid, kus euroopa angerja püük jätkub alaliste traditsiooniliste seisevpüünistega, registreerivad püügiluba omavate kalalaevade kalurid või kaptenid oma saagi eluskaalus. 3.Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 14 kohaldamist, registreerivad kalalaevade kaptenid püügipäevikus euroopa angerja päevased püügid olenemata saagi eluskaalust. Artikkel 14 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/42/2018/1 säte 47] Harrastuskalapüük Liikmesriigid koostavad korrapäraselt harrastuskalurite arvu ning nende poolt püütud klaas-, kollaste ja hõbeangerjate saagi prognoosi. II PEATÜKK

Hiidlehthännak ja sinipunakas aadelkrevett I jagu

Levandi meri Artikkel 15 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/42/2018/3 säte 1]

Kohaldamisala Käesolevat jagu kohaldatakse hiidlehthännaku (Aristaeomorpha foliacea) ning sinipunaka aadelkreveti (Aristeus antennatus) igasuguse traalpüügi suhtes, mis toimub geograafilistes alapiirkondades 24, 25, 26 ja 27, nagu on sätestatud I lisas. Artikkel 16 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/42/2018/3 säte 17] Teaduslik seire Liikmesriigid tagavad igal aastal käesoleva jao kohaldamisalasse kuuluvate liikide seisundi piisava teadusliku seire. Artikkel 17 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/42/2018/3 sätted 26, 31 ja 32] Püügiloaga ja aktiivsete laevade loetelu 1.Liikmesriigid edastavad komisjonile igal aastal 30. detsembriks nimekirja kõigist kalalaevadest, millel on järgmisel aastal lubatud püüda ja mis aktiivselt püüavad artiklis 15 loetletud liike. Komisjon edastab selle nimekirja GFCMi sekretariaadile igal aastal 31. jaanuariks. Nimekiri sisaldab iga laeva kohta VIII lisas osutatud teavet. 2.Ühelgi kalalaeval, mis ei ole kantud lõike 1 alusel koostatud nimekirja, ei lubata ühelgi püügireisil püüda, pardal hoida ega lossida artiklis 15 loetletud liike rohkem kui 3 % kogusaagi eluskaalust. 3.Liikmesriigid teavitavad komisjoni viivitamatult igast püügiloaga kalalaevade loetelus tehtud täiendusest, kustutamisest ja/või muudatusest alati pärast sellise täienduse, kustutamise või muudatuse tegemist. Komisjon edastab need muudatused viivitamata GFCMi sekretariaadile. Artikkel 18 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/42/2018/3 säte 27] Püügitegevus Liikmesriigid esitavad komisjonile igal aastal 31. juuliks üksikasjaliku aruande käesoleva jao kohaldamisalasse kuuluvate kalalaevade eelmise aasta püügitegevuse kohta. Komisjon edastab selle aruande GFCMi sekretariaadile igal aastal 31. augustiks. Kõnealune aruanne sisaldab vähemalt järgmist: (1)püügipäevad; (2)püügipiirkond; (3)kogupüük.

Artikkel 19 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/42/2018/3 säte 28] Täiendavad ruumilised või ajalised piirangud 1.Liikmesriigid võivad lisaks olemasolevatele kehtestada täiendavaid ruumilisi või ajalisi piiranguid, millega võib püügitegevust keelata või piirata, et kaitsta noorisendite kogunemise piirkondi. 2.Liikmesriigid teatavad komisjonile viivitamata kõigist sellistest täiendavatest ruumilistest või ajalistest piirangutest, kui need on kehtestatud. Komisjon teavitab viivitamata GFCMi sekretariaati. Artikkel 20 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/42/2018/3 säte 36] Andmete registreerimise kohustus Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 14 kohaldamist, deklareerivad käesoleva jao kohaldamisalas aktiivselt kalastavate püügiloaga kalalaevade kalurid või kaptenid kogu püügi ja kaaspüügi, olenemata saagi suurusest. Artikkel 21 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/42/2018/3 sätted 38, 39, 41 ja 42] Määratud lossimiskohad 1.Liikmesriigid määravad lossimiskohad, kus käesoleva jao kohaldamisalas aktiivselt kalastavad laevad lossivad ja laadivad saaki ümber. Iga määratud punkti puhul määravad liikmesriigid kindlaks lossimise ja ümberlaadimise ajad ja kohad. 2.Käesoleva jao kohaldamisalasse kuuluvate liikide mis tahes koguste lossimine või ümberlaadimine kalalaevadelt mujal kui liikmesriikide poolt lõike 1 kohaselt määratud kohtades on keelatud. 3.Liikmesriigid edastavad määratud lossimiskohtade nimekirja kõik muudatused komisjonile igal aastal 31. oktoobriks. Komisjon edastab selle nimekirja GFCMi sekretariaadile igal aastal 30. novembriks. Artikkel 22 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/42/2018/3 säte 45] Laevaseiresüsteem (VMS-süsteem) Olenemata määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklist 9 peavad kõik käesoleva jao kohaldamisalas aktiivselt kalastavad laevad, mille kogupikkus on üle 10 meetri, olema varustatud laevaseiresüsteemiga (VMS-süsteem). Artikkel 23

[Uus artikkel. Soovituse GFCM/42/2018/3 säte 46] Püügipäevik Olenemata määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklist 14 peavad käesoleva jao kohaldamisalas kalastavad püügiloaga kalalaevad pardal püügipäevikut, kuhu kantakse igapäevane saak ja deklareeritakse see, olenemata saagi eluskaalust, vastavalt käesoleva määruse artiklile 20. II jagu

Joonia meri Artikkel 24 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/42/2018/4 sätted 1 ja 3] Kohaldamisala Käesolevat jagu kohaldatakse hiidlehthännaku (Aristaeomorpha foliacea) ning sinipunaka aadelkreveti (Aristeus antennatus) igasuguse traalpüügi suhtes, mis toimub geograafilistes alapiirkondades 19, 20 ja 21, nagu on sätestatud I lisas. Artikkel 25 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/42/2018/4 säte 17] Teaduslik seire Liikmesriigid tagavad artiklis 24 loetletud liikide seisundi piisava teadusliku seire igal aastal. Artikkel 26 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/42/2018/4 sätted 25, 26, 31 ja 32] Püügiloaga ja aktiivsete laevade loetelu 1.Liikmesriigid edastavad komisjonile igal aastal 30. detsembriks nimekirja kõigist nende lipu all sõitvatest kalalaevadest, millel on järgmisel aastal lubatud püüda ja mis aktiivselt püüavad artiklis 24 loetletud liike. Komisjon edastab selle nimekirja GFCMi sekretariaadile igal aastal 31. jaanuariks. Nimekiri sisaldab iga laeva kohta VIII lisas osutatud teavet. 2.Ühelgi kalalaeval, mis ei ole kantud lõikes 1 osutatud nimekirja, ei lubata ühelgi püügireisil püüda, pardal hoida ega lossida artiklis 24 loetletud liike rohkem kui 3 % kogusaagi eluskaalust. 3.Liikmesriigid teavitavad komisjoni viivitamatult igast püügiloaga kalalaevade loetelus tehtud täiendusest, kustutamisest ja/või muudatusest alati pärast sellise täienduse, kustutamise või muudatuse tegemist. Komisjon edastab need muudatused viivitamata GFCMi sekretariaadile. Artikkel 27 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/42/2018/4 säte 27]

Püügitegevus Liikmesriigid esitavad komisjonile igal aastal 31. juuliks üksikasjaliku aruande käesoleva jao kohaldamisalasse kuuluvate kalalaevade eelmise aasta püügitegevuse kohta. Komisjon edastab selle aruande GFCMi sekretariaadile igal aastal 31. augustiks. Kõnealune aruanne sisaldab vähemalt järgmist: (1)püügipäevad; (2)püügipiirkond; (3)kogupüük. Artikkel 28 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/42/2018/4 säte 28] Täiendavad ruumilised või ajalised piirangud 1.Liikmesriigid võivad lisaks olemasolevatele kehtestada täiendavaid ruumilisi või ajalisi piiranguid, millega võib püügitegevust keelata või piirata, et kaitsta noorisendite kogunemise piirkondi. 2.Liikmesriigid teatavad komisjonile viivitamata kõigist sellistest täiendavatest ruumilistest või ajalistest piirangutest, kui need on kehtestatud. Komisjon teavitab viivitamata GFCMi sekretariaati. Artikkel 29 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/42/2018/4 säte 36] Andmete registreerimise kohustus Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 14 kohaldamist, deklareerivad käesoleva jao kohaldamisalas aktiivselt kalastavate püügiloaga kalalaevade kalurid või kaptenid kogu püügi ja kaaspüügi, olenemata saagi suurusest. Artikkel 30 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/42/2018/4 sätted 38, 39, 41 ja 42] Määratud lossimiskohad 1.Liikmesriigid määravad lossimiskohad, kus käesoleva jao kohaldamisalas aktiivselt kalastavad laevad lossivad ja laadivad saaki ümber. Iga määratud punkti puhul määravad liikmesriigid kindlaks lossimise ja ümberlaadimise ajad ja kohad. 2.Käesoleva jao kohaldamisalasse kuuluvate liikide mis tahes koguste lossimine või ümberlaadimine kalalaevadelt mujal kui liikmesriikide poolt lõike 1 kohaselt määratud kohtades on keelatud. 3.Liikmesriigid edastavad määratud lossimiskohtade nimekirja kõik muudatused komisjonile igal aastal 31. oktoobriks. Komisjon edastab selle nimekirja GFCMi sekretariaadile igal aastal 30. novembriks.

Artikkel 31 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/42/2018/4 säte 45] Laevaseiresüsteem (VMS-süsteem) Olenemata määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklist 9 peavad kõik käesoleva jao kohaldamisalas aktiivselt kalastavad laevad, mille kogupikkus on üle 10 meetri, olema varustatud VMS-süsteemiga. Artikkel 32 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/42/2018/4 säte 46] Püügipäevik Olenemata määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklist 14 peavad käesoleva jao kohaldamisalas kalastavad püügiloaga kalalaevad pardal püügipäevikut, kuhu kantakse igapäevane saak ja deklareeritakse see, olenemata saagi eluskaalust, vastavalt käesoleva määruse artiklile 29. III jagu Sitsiilia väin Artikkel 33 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/43/2019/6 säte 1] Kohaldamisala Käesolevat jagu kohaldatakse hiidlehthännaku (Aristaeomorpha foliacea) ning sinipunaka aadelkreveti (Aristeus antennatus) igasuguse traalpüügi suhtes, mis toimub geograafilistes alapiirkondades 12, 13, 14, 15 ja 16, nagu on sätestatud I lisas. Artikkel 34 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/43/2019/6 säte 13] Laevastiku haldamise meetmed Liikmesriigid tagavad, et nende kalalaevastiku püügivõimsus käesoleva jao kohaldamisalasse kuuluvate liikide püügiks hoitakse XII lisa tabelis A kehtestatud tasemetel. Artikkel 35 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/43/2019/6 säte 5]

Teaduslik seire Liikmesriigid tagavad artiklis 33 loetletud liikide seisundi piisava teadusliku seire igal aastal. Artikkel 36 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/43/2019/6 sätted 7, 8 ja 14] Püügiloaga ja aktiivsete laevade loetelu 1.Liikmesriigid edastavad komisjonile igal aastal 31. maiks nimekirja kõigist nende lipu all sõitvatest kalalaevadest, millel on lubatud püüda ja mis aktiivselt püüavad artiklis 33 loetletud liike. Komisjon edastab selle nimekirja GFCMi sekretariaadile igal aastal 30. juuniks. Nimekiri sisaldab iga laeva kohta VIII lisas osutatud teavet. 2.Liikmesriigid teavitavad komisjoni viivitamatult igast püügiloaga kalalaevade loetelus tehtud täiendusest, kustutamisest ja/või muudatusest alati pärast sellise täienduse, kustutamise või muudatuse tegemist. Komisjon edastab need muudatused viivitamata GFCMi sekretariaadile. Artikkel 37 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/43/2019/6 säte 9] Püügitegevus Liikmesriigid esitavad komisjonile igal aastal 31. oktoobriks üksikasjaliku aruande käesoleva jao kohaldamisalasse kuuluvate kalalaevade eelmise aasta püügitegevuse kohta. Komisjon edastab selle aruande GFCMi sekretariaadile igal aastal 30. novembriks. Kõnealune aruanne sisaldab vähemalt järgmist: (1)püügipäevad; (2)püügipiirkond; (3)kogupüük. Artikkel 38 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/43/2019/6 säte 10] Täiendavad ruumilised või ajalised piirangud 1.Liikmesriigid võivad lisaks olemasolevatele kehtestada täiendavaid ruumilisi või ajalisi piiranguid, millega võib püügitegevust keelata või piirata, et kaitsta noorisendite kogunemise piirkondi. 2.Liikmesriigid teatavad komisjonile viivitamata kõigist sellistest täiendavatest ruumilistest või ajalistest piirangutest, kui need on kehtestatud. Komisjon teavitab viivitamata GFCMi sekretariaati. Artikkel 39

[Uus artikkel. Soovituse GFCM/43/2019/6 sätted 17, 18 ja 19] Lossimiskohad 1.Liikmesriigid määravad lossimiskohad, kus käesoleva jao kohaldamisalas aktiivselt kalastavad laevad lossivad saaki. 2.Artiklis 33 loetletud liikide mis tahes koguste lossimine või ümberlaadimine kalalaevadelt mujal kui liikmesriikide poolt lõike 1 kohaselt määratud kohtades on keelatud. 3.Käesoleva jao kohaldamisalas aktiivselt kalastavate püügiloaga kalalaevade kalurid või kaptenid deklareerivad artiklis 33 osutatud liikide kogu püügi, olenemata saagi suurusest. III PEATÜKK Punane vääriskorall Artikkel 40 Kohaldamisala [Uus artikkel. Soovituse GFCM/43/2019/4 säte 2] 1. Käesolevat peatükki kohaldatakse igasuguse töönduspüügi suhtes, mis on seotud punase vääriskoralli (Corallium rubrum) korjega seoses siht-, juhu- ja harrastuskalapüügiga Vahemere kõigil merealadel, mis on märgitud I lisas. 🡻 2102/2015 artikli 1 lõige 2 (kohandatud) ⇨ uus IV PEATÜKK Punakoralli kaitse ja säästev kasutamine Artikkel x16a 2. Käesolevat peatükki kohaldatakse ilma, et see piiraks määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 4 lõike 2 ja artikli 8 lõike 1 punktide e ja gja ⇨ määruse (EL) 2019/1241 artikli 7⇦ kohaldamist, või nõukogu direktiivist 92/43/EMÜ tulenevaid rangemaid meetmeid. ⇩ uus

Artikkel 41 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/43/2019/4 säte 8] Riiklikud majandamiskavad 1.Liikmesriigid võtavad vastu punase vääriskoralli riiklikud majandamiskavad. 2.Sõltuvalt olemasolevast teaduslikust teabest toimub haldamine korallimadaliku, GFCMi statistilise ruudu või riigi tasandil. Iga riiklik majandamiskava sisaldab vähemalt artiklites 42, 43, 44, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 54, 55 ja 58 loetletud elemente. 3.Liikmesriigid esitavad punase vääriskoralli riiklikud majandamiskavad komisjonile kümne tööpäeva jooksul pärast nende vastuvõtmist ja komisjon edastab need GFCMi sekretariaadile hiljemalt 15 päeva jooksul pärast nende vastuvõtmist. Liikmesriigid esitavad komisjonile viivitamata uuesti kõik ajakohastatud punase vääriskoralli riiklikud majandamiskavad. Komisjon edastab need GFCMi sekretariaadile, eriti juhul kui on tehtud otsus punase vääriskoralli madalike sulgemise või avamise kohta. 🡻 1343/2011 (kohandatud) ⇨ uus Artikkel 42 16d Vahendid ja seadmed 1. Punase vääriskoralli puhul on ainsaks lubatud korjevahendiks pädeva siseriikliku asutuse tegevusloaga või selle poolt tunnustatud ⌦ tegevusloaga laevade või kalurite ⌫ kalurite akvalangiga sukeldumisel kasutatav käsihaamer. ⇨ Saagi koristamise ajal tagab püügiloaga kalur, et korallikoloonia alus ei eralduks substraadist. ⇦ 3. Erandina lõikest 2 on liikmesriigilt enne 30. septembrit 2011 jälgimise ja uurimise eesmärgil loa saanud ROVide kasutamine jätkuvalt lubatud kõnealuse liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates püügipiirkondades, tingimusel et asjaomased ROVid ei ole varustatud robotkäte või muu punakoralli lõikamist ja korjamist võimaldava seadmega. Sellised load kaotavad kehtivuse või need tühistatakse 31. detsembril 2015, välja arvatud juhul, kui asjaomane liikmesriik on saanud teadustulemusi, mis näitavad, et ROVide kasutamine pärast 2015. aastat ei avalda negatiivset mõju punakoralli säästvale kasutamisele. 4. Erandina lõikest 2 võib liikmesriik lubada ilma robotkäteta ROVide kasutamist jälgimise ja uurimise eesmärgil kõnealuse liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates püügipiirkondades, tingimusel et seoses siseriikliku majandamisraamistikuga on saadud teadustulemusi, mis ei näita negatiivset mõju punakoralli säästvale kasutamisele. Sellised load kaotavad kehtivuse või need tühistatakse 31. detsembril 2015, välja arvatud juhul, kui GFCM esimeses lõigus osutatud teadustulemused kinnitab. 5. Erandina lõikest 2 võib liikmesriik piiratud aja jooksul kuni 31. detsembrini 2015 lubada ROVide kasutamist teaduslike katsete eesmärgil, mis hõlmab nii punakoralli vaatlusi kui ka korjamist, tingimusel et need tegevused toimuvad siseriikliku uurimisasutuse järelevalve all või koostöös pädevate siseriiklike või rahvusvaheliste teadusasutuste või mõne muu asjaomase sidusrühmaga. Artikkel 4316b Minimaalne korjesügavus 1. Punase vääriskoralli korjamine on keelatud sügavusel alla 50 meetri, kuni GFCM ei teata teisiti.

2. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 14527 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõigetega 1–6 vastu delegeeritud õigusakte lõikest 1 erandite tegemiseks. 3. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõike 1 kohaselt käesoleva artikli lõikes 2 osutatud erandite tegemiseks esitatavatele ühissoovitustele tuleb lisada: (a)üksikasjalik teave siseriikliku majandamisraamistiku kohta; (b)teaduslikud või tehnilised põhjendused; (c)nende kalalaevade loetelu, kellel on lubatud korjata punast vääriskoralli alla 50 meetri sügavusel või vastavate lubade arv, ja (d)nende püügipiirkondade loetelu, kus niisugune korjamine on lubatud ja mis on kindlaks määratud geograafiliste koordinaatide abil nii maal kui ka merel. Liikmesriigi iga esimeses lõigus osutatud ühissoovitus tuleb esitada hiljemalt 29. novembril 2018. 4. Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud erandeid võib lubada ainult siis, kui on täidetud järgmised tingimused: a)kehtestatud on sobiv siseriiklik majandamisraamistik, sealhulgas määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 7 kohane kalapüügilubade väljaandmise kava, ning b)piisavate keelupiirkondade ja -aegade abil on tagatud üksnes piiratud arvu punakoralli kolooniate kasutamine. ⇩ uus (a)selliseid erandeid on majandamiseeskirjade abil järjepidevalt rakendatud vähemalt viie aasta jooksul enne 18. aprilli 2020 või, (b)uue erandi puhul toetab seda GFCMi teaduslik nõuandekomitee, tõendades, et taotlus on kooskõlas käesoleva peatüki eesmärkidega. 🡻 1343/2011 5. Olenemata lõigetest 2–4 võivad liikmesriigid üleminekumeetmena võtta soovituse GFCM/35/2011/2 rakendamiseks meetmeid, tingimusel et: a)kõnealused meetmed moodustavad osa asjakohasest siseriiklikust majandamisraamistikust ning b)asjaomane liikmesriik teavitab komisjoni nõuetekohaselt nende meetmete võtmisest. Asjaomased liikmesriigid tagavad, et ühtegi tehtud erandit ei kohaldata enam pärast lõike 2 kohaselt vastu võetud asjakohase delegeeritud õigusakti kohaldamise kuupäeva.

6. Kui komisjon on kooskõlas lõike 5 punktiga b asjaomaste liikmesriikide edastatud teadete alusel seisukohal, et pärast 28. novembrit 2015 võetud riiklik meede ei vasta lõikes 4 sätestatud tingimustele, võib ta asjakohaselt põhjendades ja pärast asjaomase liikmesriigiga konsulteerimist nõuda selle meetme muutmist. 🡻 1343/2011 (kohandatud) 57. Komisjon teavitab GFCMi täitevsekretäri ⌦ sekretariaati ⌫ lõigeteke 2 ja 5 kohaselt võetud meetmetest. Artikkel 4416c ⌦ Varude kaitseks kehtestatud alammõõt ⌫ Korallikoloonia sarra miinimumläbimõõt 1. Punase vääriskoralli kolooniates asuvat punast vääriskoralli, mille sarra läbimõõt on alla 7 millimeetri, mõõdetuna koloonia alusest ühe sentimeetri kõrgusel, ei tohi korjata, pardal hoida, ümber laadida, lossida, üle anda, säilitada, müüa, esitleda ega müügiks pakkuda kui töötlemata toodet. 2. Komisjonil on käesoleva määruse artikli 14527 ning määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõigete 1–6 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et lubada erandina lõikest 1 kohaldada alamõõduliste (< 7 mm) punase vääriskoralli kolooniate suhtes maksimaalset ületamismäära 10 % eluskaalust. 3. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõike 1 kohaselt käesoleva artikli lõikes 2 osutatud erandi tegemiseks esitatavatele ühissoovitustele tuleb lisada erandi tegemise teaduslikud või tehnilised põhjendused. Liikmesriigi iga esimeses lõigus osutatud ühissoovitus tuleb esitada hiljemalt 29. novembril 2018. 4. Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud erandeid võib lubada ainult siis, kui on täidetud järgmised tingimused: a) kehtestatud on siseriiklik majandamisraamistik, sealhulgas määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 7 kohane kalapüügilubade väljaandmise kava; b)kehtestatud on konkreetsed järelevalve- ja kontrolliprogrammid. 5. Olenemata lõigetest 2–4 võivad liikmesriigid võtta üleminekumeetmena soovituse GFCM/36/2012/1 rakendamiseks vastu meetmeid, tingimusel et: a)kõnealused meetmed moodustavad osa asjakohasest siseriiklikust majandamisraamistikust ning b)asjaomane liikmesriik teavitab komisjoni nõuetekohaselt nende meetmete võtmisest. Asjaomased liikmesriigid tagavad, et ühtegi tehtud erandit ei kohaldata enam pärast lõike 2 kohaselt vastu võetud asjakohase delegeeritud õigusakti kohaldamise kuupäeva. 6. Kui komisjon on kooskõlas lõike 5 punktiga b asjaomaste liikmesriikide edastatud teadete alusel seisukohal, et pärast 28. novembrit 2015 võetud riiklik meede ei vasta lõikes 4 sätestatud tingimustele, võib ta asjakohaselt põhjendades ja pärast asjaomase liikmesriigiga konsulteerimist nõuda selle meetme muutmist. 47.Komisjon teavitab GFCMi täitevsekretäri ⌦ sekretariaati ⌫ lõigeteke 2 ja 5 kohaselt võetud meetmetest.

⇩ uus Artikkel 45 Korje- ja püügikoormuse andmete edastamine Liikmesriigid teatavad komisjonile igal aastal 31. maiks eelmise aasta korje- ja püügikoormuse. Komisjon edastab need andmed GFCMi sekretariaadile 30. juuniks. 🡻 982/2019 artikli 1 lõige 6 (kohandatud) ⇨ uus IIA JAOTIS PÜÜGIVÕIMSUS JA KALAPÜÜGIVÕIMALUSED Artikkel 46 16m Punakoralli püügi piirnormid 1. Iga liikmesriik võib kehtestada Vahemerel punakoralli ⇨ oma püügiloaga kalurite ja nende püügiloaga kalalaevade jaoks individuaalse päevase ja/või aastase korje- ja/või püügikoormuse piirangud ⇦ püügi piirnormide süsteemi. Sellised piirangud peavad olema kooskõlas antud kalapüügilubade arvu, iga-aastaste püügipiirangute ja asjaomase liikmesriigi jaoks kehtestatud püügikoormuse piirangutega. ⇦ ⇩ uus [Soovituse GFCM/43/2019/4 säte 21] 2. Kui konkreetsel aastal ja nõuetekohaselt identifitseeritud korallimadalikul või, kui korallimadalik ei ole nõuetekohaselt identifitseeritud, asjaomase GFCMi statistilise ruudu tasandil on artiklis 44 määratletud varude kaitseks kehtestatud alammõõdust allpool korjatud kolooniate osakaal: (a)alla 10 % konkreetselt korallimadalikult asjaomasel aastal korjatud kogusaagist, rakendavad liikmesriigid, kellel ei ole riiklikku majandamiskava, asjaomase piirkonna suhtes rangemaid kontrollimeetmeid; (b)üle 10 % ja alla 25 % konkreetselt korallimadalikult asjaomasel aastal korjatud kogusaagist, rakendavad liikmesriigid asjaomase piirkonna suhtes rangemat kontrolli ja uurivad punase vääriskoralli populatsiooni suurusstruktuuri, olenemata riikliku majandamiskava olemasolust. 🡻982/2019 artikli 1 lõige 8 (kohandatud)

⇨ uus Artikkel 16ca Alade sulgemine punakoralli kaitseks kehtestatud ettevaatusabinõuna 31. Kui lõigetes 24 ja 35 osutatud punase vääriskoralli püügi piirmäära tase on saavutatud, keelavad liikmesriigid asjaomase piirkonna sulgemisega ajutiselt punase vääriskoralli korjamise. 42. Püügi piirmäära tase loetakse saavutatuks, kui alla 7-millimeetrise sarra läbimõõduga punase vääriskoralli kolooniad moodustavad üle 25 % kogusaagist, mis on korjatud teatavalt punase vääriskoralli madalikult konkreetsel aastal. 53. Kui korallimadalikke ei ole veel täpselt kindlaks määratud, kohaldatakse lõikes 31 sätestatud püügi piirmäära ja alade sulgemist ⌦ vastavate ⌫ GFCMi statistiliste ruutude piires. 64. ⇨ Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed lõikes 3 sätestatud ennetavate sulgemiste rakendamiseks. Liikmesriigid määravad lõikes 1 osutatud alade sulgemist käsitlevas otsuses kindlaks ⇨ mõjutatud korjeala ⇦ asjaomase geograafilise piirkonna, sulgemise kestuse ja kõnealuses piirkonnas keeluajal püüki reguleerivad tingimused ⇨ ning püügi taasalustamise tingimused ⇦ . ⇩ uus [Soovituse GFCM/43/2019/4 säte 26 ] 7. Liikmesriigid võivad kalalaevade suhtes rakendada edasiliikumise reeglit, et lõpetada kalapüük ja liikuda suunas, milles edasised kokkupuuted kolooniatega on tõenäoliselt kõige väiksemad, et vältida lõikes 4 määratletud piirmäärani jõudmist ning tagada kolooniate optimaalne kasutamine ja taastumine. 8. Kui liikmesriigid rakendavad edasiliikumise reeglit, teavitavad nad sellest viivitamata komisjoni ja komisjon teavitab GFCMi sekretariaati. [Soovituse GFCM/43/2019/4 säte 27 ] 9. Liikmesriigid võivad oma punase vääriskoralli pankade vahel rakendada „külvikorrasüsteemi“, et tagada kolooniate optimaalne kasutamine ja taastumine. 10. Kui liikmesriigid rakendavad „külvikorrasüsteemi“, teavitavad nad sellest viivitamata komisjoni ja komisjon teavitab GFCMi sekretariaati. 🡻982/2019 artikli 1 lõige 6 (kohandatud) ⇨ uus Artikkel 4716cb

Keelupiirkonnad ⌦ või ⌫ ja-ajad 1. ⇨ Lisaks ⇦ ⇨ riiklikul tasandil juba kehtestatud keeldudele võivad ⇦ Lliikmesriigid, kes tegelevad aktiivselt punase vääriskoralli korjamisega, kehtestavada kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal ja hiljemalt 11. jaanuaril 2020 punase vääriskoralli kaitseks täiendavad keelud ⇨ keelupiirkonnad või -ajad ⇦. 25. ⌦ Liikmesriigid, kes alad sulgevad, teatavad sellest viivitamata GFCMi sekretariaadile ja komisjonile. ⌫ 🡻 982/2019 artikli 1 lõige 6 (kohandatud) ⇨ uus Artikkel 48 ⌦ Kaugjuhitavad allveesõidukid (ROVid) ⌫ 2. Kaugjuhitavate allveesõidukite (ROVide) kasutamine punakoralli korjamiseks on ⇨ artiklis 40 osutatud merealal ⇦ keelatud. 🡻 982/2019 artikli 1 lõige 10 (kohandatud) ⇨ uus Artikkel 4922a Punakoralli püügiload ⌦ Laevastiku haldamise meetmed ⌫ 1. ⌦ Vahemeres lubatakse punast vääriskoralli korjata vaid ⌫ Llaevadel või kaluritel, kellel on lubatud Vahemeres punakoralli korjata, peab olema kehtiv püügiluba, ⇨ mille on välja andunud vastavalt kas lipuliikmesriigi asutus või selle rannikuäärsete liikmesriigi asutus, kus püügitegevus toimub. Sellistes lubades ⇦ , milles täpsustatakse tehnilised tingimused, mille alusel võib korjeamist teostada. 2. Lõikes 1 osutatud loa puudumisel on keelatud punast vääriskoralli korjata, pardal hoida, ümber laadida, lossida, üle anda, säilitada, müüa või müügiks välja panna või pakkuda. ⇩ uus 3. Kalapüügiloa võib anda ainult kalurile (sukeldujale), kes vastab siseriiklike õigusaktidega sätestatud kutselise sukeldumise standarditele.

🡻 982/2019 artikli 1 lõige 10 (kohandatud) ⇨ uus 34. Liikmesriigid peavad lõikes 1 osutatud lubade ajakohastatud registrit ning saadavad komisjonile igal aastal 31. märtsiks ⇨ maiks ⇦ nende laevade ⇨ ja kalurite ⇦ nimekirja, kellele on lõikes 1 osutatud load välja antud. Komisjon edastab selle nimekirja igal aastal hiljemalt 30. aprilliks ⇨ juuniks ⇦ GFCMi sekretariaadile. Nimekiri sisaldab iga laeva kohta ⇨ vähemalt ⇦ järgmist ⌦ VIII lisas osutatud ⌫ teavet.: a)laeva nimi; b)laeva registrinumber (lepinguosalise määratud kood); c)GFCMi registreerimisnumber (riigi kolmetäheline ISO-kood + 9 numbrit, nt xxx000000001); d)registreerimissadam (sadama täisnimi); e)eelmine nimi (kui neid on); f)eelmine lipuriik (kui neid on); g)varasemad andmed muudest registritest kustutamise kohta (kui neid on); h)laeva rahvusvaheline raadiokutsung (kui see on olemas); i)laevaseiresüsteemi või muude laeva asukohta tuvastavate seadmete olemasolu (JAH/EI); (j)laeva tüüp, kogupikkus ja brutotonnaaž (GT) ja/või brutoregistertonnaaž (GRT) ning mootori võimsus kilovattides; k)vaatleja(te) pardale võtmiseks vajaliku ohutus- ja turvavarustuse olemasolu (JAH/EI); l)ajavahemik, mil punakoralli korjamine on lubatud; m)piirkonnad, kus punakoralli korjamine on lubatud: GFCMi geograafilised allpiirkonnad ja GFCMi statistilise ruudustiku ruudud; n)osalemine riiklike/rahvusvaheliste teadusasutuste juhitavates uurimisprogrammides (JAH/EI; kirjeldada). 54. Liikmesriigid ei suurenda ⇨ loaga kalurite ega ⇦ ⇨ kalalaevade ⇦ arvu enne, kui teaduslikest nõuannetest ⇨ GFCMi teadusliku nõuandekomitee kinnitatud teaduslikust nõuandest nähtub, ⇦ et punakoralli populatsiooni seisund on hea ⇨ et punase vääriskoralli populatsioon on taastunud jätkusuutlikule tasemele, mis võimaldab kõrgemal tasemel kasutamist jätkata ⇦ . ⇩ uus

[Soovituse GFCM/43/2019/4 säte 31] 6. Harrastuskalapüügi eesmärgil punase vääriskoralli püük ja pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud. 🡻 982/2019 artikli 1 lõige 10 (kohandatud) ⇨ uus Artikkel 5022d Punakoralli lossimiseks mMääratud sadamad Loa saanud kalurid või kalalaevad lossivad ⌦ ja laadivad ⌫ punase vääriskoralli saaki ⇨ ümber ⇦ üksnes määratud sadamates. Selleks määravad liikmesriigid sadamad, kus on lubatud punast vääriskoralli lossida ⇨ ja ümber laadida ⇦ , ja edastavad kõnealuste määratud sadamate nimekirja ⇨komisjonile igal aastal 31. maiks. Komisjon edastab selle nimekirja ⇦ GFCMi sekretariaadile ja komisjonile igal aastal hiljemalt 30. aprilliks ⇨ juuniks ⇦, välja arvatud juhul, kui juba varem teatatud määratud sadamad ei ole muutunud. ⇨ Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata kõik selle nimekirja muudatused. Komisjon edastab need ajakohastused viivitamata GFCMi sekretariaadile. ⇦ Artikkel 5122c Etteteatamine punakoralli puhul ⇨ Enne mis tahes sadamasse sisenemist ja vähemalt neli tundi ⇦ Kahe kuni nelja tunni jooksul enne sadamasse saabumise kavandatud aega ⇨ või vähemalt üks tund enne, kui püügipiirkond asub saabumissadamast vähem kui nelja tunni kaugusel, ⇦ edastavad kalalaevade kaptenid või nende esindajad ⇨ või loaga kalurid ⇦ pädevatele asutustele järgmise teabe: 1)a)sadamasse saabumise kavandatud aeg; 2)b)⇨ loaga ⇦ kalalaeva ⇨ või korjel kasutatava laeva ⇦ pardatähis ja nimi; 3)c)pardal hoitava punase vääriskoralli hinnanguline kogus eluskaaluna ja võimaluse korral kolooniate arv; 4)d)teave geograafilise ⇨ korje ⇦ piirkonna kohta ⇨ , eelistatult koos geograafiliste koordinaatidega ⇦ , kust saak korjati. Artikkel 5222b Punakoralli sSaagi registreerimine 1. Kalurid või nende laevade kaptenid, kellel on lubatud punast vääriskoralli korjata, registreerivad saagi eluskaaluna ja võimaluse korral kolooniate arvu pärast püügioperatsioone või ühepäevaste püügireiside korral hiljemalt siis, kui saak sadamas lossitakse ⇨ oma saagi pärast iga korjetoimingut ⇦. 2. Kalalaevad, kellel on lubatud punast vääriskoralli korjata, peavad pardal püügipäevikut, kus registreeritakse iga päev punase vääriskoralli saak olenemata selle eluskaalust ja kalasaak püügipiirkondade ja sügavuste kaupa, samuti võimaluse korral püügipäevade ja sukeldumiste arv. See teave edastatakse pädevatele siseriiklikele asutustele määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 14 lõikes 6 sätestatud tähtaja jooksul.

🡻 2102/2015 artikli 1 lõige 4 (kohandatud) Artikkel 23a Asjakohaste andmete edastamine komisjonile 13. Iga aasta 15. detsembriks edastavad asjaomased liikmesriigid komisjonile järgmised andmed: 🡻 982/2019 artikli 1 lõike 11 punkt a (kohandatud) a) andmed ⌦ käesolevas ⌫ artiklis 22b osutatud andmed punase vääriskoralli kohta. ning 🡻 2102/2015 artikli 1 lõige 4 (kohandatud) b) elektroonilises vormis andmed merelindude, merikilpkonnade, munkhüljeste, vaalaliste ning haide ja raide juhupüügi ning vabastamise kohta, samuti mis tahes asjakohased andmed, millest artikli 17b lõike 1 punktide a, b, c, d ja e kohaselt tuleb teatada. 2. Komisjon edastab lõikes 1 osutatud ⌦ selle ⌫ teabe GFCMi täitevsekretärile ⌦ sekretariaadile ⌫ igal aastal 31. detsembriks. ⇩ uus [Soovituse GFCM/43/2019/4 säte 36] Artikkel 53 Katseprojektid Liikmesriigid võivad rakendada katseprojekte tagamaks, et kõik punase vääriskoralli korjeloaga kalurid või laevad kasutaksid VMS-süsteemi või mis tahes muud asukohatuvastussüsteemi, mis võimaldaks kontrolliasutustel jälgida nende tegevust kogu püügireisi vältel. 🡻 982/2019 artikli 1 lõige 10 Artikkel 5422e

Punase vääriskoralli lossimise kontroll Iga liikmesriik kehtestab riskianalüüsil põhineva kontrolliprogrammi eelkõige lossimise kontrollimiseks ja püügipäeviku kinnitamiseks. 🡻 982/2019 artikli 1 lõige 10 (kohandatud) Artikkel 5522f Punakoralli üÜmberlaadimine Punase vääriskoralli ümberlaadimine merel on keelatud. ⇩ uus [Soovituse GFCM/43/2019/4 säte 40] Artikkel 56 Inspekteerimiskava Iga liikmesriik kehtestab inspekteerimiskava, mis sisaldab käesolevas peatükis sätestatud kontrolli- ja jõustamismeetmeid, võttes arvesse V lisas loetletud elemente. Need inspekteerimiskavad esitatakse komisjonile igal aastal 31. detsembriks ja komisjon edastab need GFCMi sekretariaadile järgneva aastal 31. jaanuariks. Artikkel 57 Punase vääriskoralli saaduste jälgitavus [Uus artikkel. Soovituse GFCM/43/2019/4 sätted 41–47 ja 49] 1. Kolmeaastase üleminekuperioodi jooksul (2020–2022) võivad liikmesriigid osaleda püügidokumentide süsteemi (CDS) katseetapis, mille raames tehakse kindlaks, kust punast vääriskoralli GFCMi kohaldamisalal korjatakse, ning rakendada järgmisi jälgitavusmeetmeid: (a)korjatud punaste vääriskorallide lossimisel, impordil, ekspordil ja reekspordil tuleb lisada kinnitatud CDS-sertifikaat, millele on osutatud X lisas ja mille on välja andnud lipuriigi pädevad asutused; (b)igal sertifikaadil on kordumatu identifitseerimisnumber. See number on lipuriigiomane ja antakse igale kalurile või püügiloaga laevale. Selliseid sertifikaate ei saa edasi anda teisele kalurile või püügiloaga laevale; (c)liikmesriigid kinnitavad punase vääriskoralli CDS-sertifikaadid üksnes juhul, kui on kindlaks tehtud, et kogu sertifikaadil esitatud teave on tõendavate dokumentide ja vastava saadetise kontrollimise tulemusena täpne.

2. Katseetapis osalevad liikmesriigid annavad aru komisjonile ja komisjon annab vastavalt aru GFCMile katseetapi rakendamise kohta punase vääriskoralli alalise püügidokumentide süsteemi kontekstis. 3. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 144 vastu delegeeritud õigusakte, et luua punase vääriskoralli päritolu kindlakstegemiseks alaline püügidokumentide süsteem. 🡻 982/2019 artikli 1 lõige 10 Artikkel 5822g Teadusteave punase vääriskoralli kohta ⇩ uus 1. Lisaks DCRFi käsiraamatus sisalduvatele punase vääriskoralliga seotud sätetele esitavad liikmesriigid korallimadaliku, GFCMi statistilise ruudu ja riigi tasandil allpool loetletud andmed, kui need on kättesaadavad: (a)kaluritele ja püügiloaga laevadele antud punase vääriskoralli püügilubade arv; (b)sukeldumiste arv püügiloaga kaluri ja püügireisi kohta; (c)pardal olevate püügiloaga kalurite arv iga püügireisi kohta ning (d)võimaluse korral iga korjatud koloonia läbimõõt. Liikmesriigid esitavad need andmed komisjonile igal aastal 31. maiks ja komisjon edastab need GFCMi sekretariaadile igal aastal 30. juuniks. 🡻 982/2019 artikli 1 lõige 10 (kohandatud) ⇨ uus 2. Liikmesriigid, kelle ⇨ püügiloaga kalurid või laevad korjavad ⇦ kalalaevastikud tegelevad punase vääriskoralli korjamisega, tagavad nõuetekohaselt kehtestatud mehhanismi püügi ja saagi ⇨ korjatud ⇦ ⌦ korallide ⌫ asjakohaseks teaduslikuks seireks, et GFCMi teaduslik nõuandekomitee saaks anda kirjeldavat teavet ja nõuandeid ⇨ sealhulgas ⇦ vähemalt järgmise kohta: (a)kasutatud püügikoormus (nt sukeldumiste ⇨ aeg ⇦ ⇨ või püügireiside arv ⇦ nädalas ⇨ , kuus või aastas ⇦ ) ja üldised püügi piirmäärad kohaliku ⇨ madaliku, GFCMi statistilise ruudu ⇦ , riigi või riigiülese tasandi varude lõikes; (b)kaitse ja majandamise piirväärtused piirkondliku majandamiskava parandamiseks kooskõlas maksimaalse jätkusuutliku saagikuse ja madala varude hävimise riski eesmärgiga;

(c)alternatiivsete majandamisstsenaariumide bioloogiline ja sotsiaal-majanduslik mõju, sealhulgas sisendite/väljundite kontroll ja/või tehnilised meetmed vastavalt GFCMi lepingu osaliste kavandatule; (d)⇨ täiendavad ⇦ keeluajad ⌦ või ⌫ ja -piirkonnad, mis võidakse kehtestada püügipiirkondade jätkusuutlikkuse säilitamiseks. ⇩ uus 3. Punast vääriskoralli käsitlevate teadusprogrammide raames korjatud punase vääriskoralli kolooniate turustamine on keelatud. 4. Liikmesriigid võivad punast vääriskoralli korjanud laevadele lähetada riiklikke teadusvaatlejaid. Sellise lähetamise korral võivad liikmesriigid edastada kogutud teabe komisjonile, kes edastab selle GFCMi sekretariaadile. IV PEATÜKK Põhjalähedane püük I jagu

Sitsiilia väin Artikkel 59 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/42/2018/5 sätted 1 ja 2] Kohaldamisala Käesolevat jagu kohaldatakse liidu üle 10-meetrise kogupikkusega põhjatraalerite igasuguse püügitegevuse suhtes, millega püütakse põhjalähedasi kalavarusid, sealhulgas euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja roosat süvahännakut (Parapenaeus longirostris) geograafilistes alapiirkondades 12, 13, 14, 15 ja 16, nagu on sätestatud I lisas. Artikkel 60 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/42/2018/5 sätted 24 ja 25] Kalavarude majandamismeetmed ja riiklikud majandamiskavad 1.Liikmesriigid võtavad vastu käesoleva jao kohaldamisalasse kuuluvad kalavarude majandamismeetmed või riiklikud majandamiskavad, et tagada põhjalähedaste kalavarude, eelkõige euroopa merluusi ja roosa süvahännaku püügitasemete jõudmine maksimaalse jätkusuutliku saagikuseni ja sellel püsimine. 2.Liikmesriigid edastavad vastuvõetud majandamismeetmed või riiklikud majandamiskavad ja neisse tehtud muudatused viivitamata komisjonile igal aastal 30. detsembriks. Komisjon edastab teabe GFCMi sekretariaadile järgneva aasta 31. jaanuariks. Artikkel 61 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/42/2018/5 säte 11]

Täiendavad ruumilised või ajalised piirangud 1.Liikmesriigid võivad lisaks kehtestatud piirangutele kehtestada täiendavaid ruumilisi või ajalisi piiranguid, millega võib püügitegevust keelata või piirata, et kaitsta koelmuid ja noorkalade kasvualasid. 2.Liikmesriigid teatavad komisjonile igal aastal 31. maiks oma suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes kehtivatest ruumilistest/ajalistest piirangutest. Komisjon edastab selle nimekirja GFCMi sekretariaadile igal aastal 30. juuniks. Artikkel 62 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/42/2018/5 säte 34] Teaduslik seire Liikmesriigid tagavad igal aastal artiklis 59 loetletud liikide piisava teadusliku seire. 🡻 982/2019 artikli 1 lõige 10 (kohandatud) ⇨ uus Artikkel 6322k Load põhjalähedaste kalavarude põhjatraaliga püügiks Sitsiilia väinas 1. Laevadel, kes püüavad põhjatraaliga ⇨ aktiivselt artiklis 59 loetletud liike ⇦ Sitsiilia väinas (I lisas määratletud GFCMi geograafilised allpiirkonnad 12, 13, 14, 15 ja 16) põhjalähedasi kalavarusid, on lubatud tegelda üksnes eriotstarbelise püügitegevusega, mis on märgitud pädeva asutuse väljastatud kehtivale püügiloale, milles on ära näidatud sellise tegevuse tehnilised tingimused. ⇨ Sellised laevad peavad olema varustatud VMS-süsteemiga. ⇦ 2. Lõikes 1 osutatud kalapüügiload peavad lisaks komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/218 I lisas määratletud andmetele sisaldama ka järgmisi andmeid: (a)GFCMi registreerimisnumber; (b)eelmine nimi (kui neid on); (c)eelmine lipuriik (kui neid on); (d)varasemad andmed muudest registritest kustutamise kohta (kui neid on). 3. Liikmesriigid saadavad komisjonile igal aastal 31. oktoobriks nimekirja laevadest, millele nad on andnud lõikes 1 nimetatud püügiloa. Komisjon edastab selle nimekirja igal aastal hiljemalt 30. novembriks tema määratud asutusele ja GFCMi sekretariaadile. 4. Liikmesriigid edastavad komisjonile ja GFCMi sekretariaadile hiljemalt iga aasta 31. augustiks ⌦ igal aastal ⌫ 31. juuliks ⌦ ja komisjon edastab GFCMi sekretariaadile igal aastal hiljemalt 31. augustiks ⌫ , lõikes 1 osutatud laevade püügitegevuse aruande kokkuvõtlikul kujul, sealhulgas vähemalt järgmise teabe:

a) i)püügipäevade arv, b) ii)püügipiirkond ja c) iii)euroopa merluusi ja roosa süvahännaku saak. Artikkel6422l Määratud sadamad 1. Iga asjaomane liikmesriik määrab vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 43 lõikele 5 lossimissadamad, kus võib lossida Sitsiilia väinas püütud euroopa merluusi ja roosat süvahännakut. Liikmesriigid edastavad määratud lossimissadamate nimekirja GFCMi sekretariaadile ja komisjonile hiljemalt 30. novembriks 2018. Kõigist nimekirja hilisematest muudatustest teatatakse viivitamata GFCMi sekretariaadile ja komisjonile. 2. Sitsiilia väinas püütud euroopa merluusi ja roosa süvahännaku mis tahes koguseid on keelatud lossida või kalalaevadelt ümber laadida mujal kui liikmesriikide määratud lossimissadamates. ⇩ uus 3. Liikmesriigid määravad iga määratud lossimissadama puhul kindlaks lubatud lossimis- ja ümberlaadimisajad. Samuti tagavad liikmesriigid kõigis määratud lossimiskohtades kogu lossimise ja ümberlaadimise ajal sellise tegevuse inspekteerimise. 🡻 982/2019 artikli 1 lõige 10 (kohandatud) Artikkel 6522m Rahvusvaheline ühisinspekteerimis- ja -järelevalvekava 1. Liikmesriigid võivad korraldada inspekteerimist ja järelevalvet rahvusvahelise ühisinspekteerimis- ja järelevalvekava (edaspidi „kava“) raames; kavaga on hõlmatud riikide jurisdiktsioonist väljapoole jäävad veed I lisas määratletud GFCMi geograafilistes alalpiirkondades 12, 13, 14, 15 ja 16 (edaspidi „inspekteerimis- ja järelevalvepiirkond“). 2. Liikmesriigid võivad vastavalt kavale inspektoreid ja inspekteerimisvahendeid määrata ja inspekteerimisi läbi viia. Komisjon või tema määratud asutus võib samuti kava rakendamiseks inspektoreid määrata. 3. Komisjon või tema määratud asutus koordineerib liidu kontrolli- ja järelevalvetegevust ning koostab igal aastal asjaomaste liikmesriikidega kooskõlastatult kavast tulenevate liidu kohustuste täitmiseks ühise rakenduskava. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et hõlbustada nende kavade elluviimist, eriti seoses vajalike inim- ja materiaalsete ressursside ning nende rakendamise tähtaegade ja piirkondadega. 4. Iga liikmesriik edastab igal aastal hiljemalt 31. oktoobriks komisjonile või tema määratud asutusele nende inspektorite nimekirja, kellel on lubatud teostada lõikes 1 osutatud piirkonnas inspekteerimisi ja järelevalvet, samuti nende inspekteerimise ja järelevalve jaoks kasutatavate laevade ja õhusõidukite nimed, mille nad plaanivad järgmiseks aastaks kava täitmiseks määrata. Komisjon või tema määratud asutus saadab selle teabe GFCMi sekretariaadile igal aastal 1. detsembriks või võimalikult aegsasti enne inspekteerimiste alustamist. 5. Kava raames tegutsevatel inspektoritel peavad olema pädevate asutuste väljaantud GFCMi inspektori kaardid, mis peavad vastama IV lisas esitatud vormile.

6. Kava kohaselt pardalemineku ja inspekteerimise ülesandeid täitvad laevad heiskavad V lisas kirjeldatud erilipu või -vimpli. 7. Iga liikmesriik tagab, et iga lõikes 1 osutatud piirkonnas tegutsev inspekteerimisalus, millel on õigus tema lipu alla sõita, peab võimaluse korral iga päev turvalist sidet kõigi teiste selles piirkonnas tegutsevate inspekteerimisalustega, et vahetada tegevuse kooskõlastamiseks vajalikku teavet. 8. Iga lõikes 1 osutatud piirkonnas inspekteerimise või järelevalvega tegelev liikmesriik esitab igale piirkonda sisenevale inspekteerimisalusele VII lisa kohaselt koostatud loetelu eelnenud 10 päeva jooksul tehtud vaatlustest, pardaleminekutest ja inspekteerimistest, sealhulgas kuupäevad, koordinaadid ja muu asjakohase teabe. Artikkel 6622n Inspekteerimise korraldamine 1. Kava täitmiseks määratud inspektorid: (a)teatavad enne pardaleminekut kalalaevale inspekteerimislaeva nime; (b)heiskavad inspekteerimislaeval ja inspekteeritaval laeval V lisas kirjeldatud vimpli; (c)piiravad inspekteerimismeeskondade suuruse kõige enam kolme inspektoriga. 2. Kalalaeva pardale minnes esitavad inspektorid selle kaptenile IV lisas kirjeldatud isikutunnistuse. Inspekteerimine toimub ühes GFCMi ametlikus keeles ja võimaluse korral keeles, mida räägib kalalaeva kapten. 3. Inspektorid koostavad inspekteerimisaruande vastavalt IVVI lisas esitatud vormile. 4. Inspektorid allkirjastavad aruande laeva kapteni juuresolekul; kaptenil on õigus lisada aruandesse kõik tema arvates sobivad tähelepanekud ja ta peab samuti aruande allkirjastama. 5. Aruande koopiad antakse laeva kaptenile ja inspekteerimismeeskonna ametiasutustele, kes edastavad koopiad inspekteeritud laeva lipuriigi ametiasutustele ning komisjonile ja/või tema määratud asutusele. Komisjon edastab aruande koopia GFCMi sekretariaadile. 6. Inspekteerimismeeskonna suuruse ja inspekteerimise kestuse määrab kindlaks inspekteerimislaeva kapten, võttes arvesse kõiki asjakohaseid asjaolusid. Artikkel 6722o Rikkumised 1. Käesoleva artikli kohaldamisel loetakse rikkumisteks järgmised tegevused: (a)määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 3 lõike 1 punktides a, b, c, e, f, g ja h osutatud tegevused, (b)laevaseire satelliitsüsteemi häirimine ning (c)tegutsemine ilma VMS- laevaseiresüsteemita.

2. Kui inspektorid avastavad kalalaeva pardale minekul või inspekteerimisel rikkumise, teatavad inspekteerimislaeva lipuliikmesriigi ametiasutused sellest viivitamata komisjonile või tema määratud asutusele, kes omakorda teatab sellest inspekteeritud kalalaeva lipuriigile nii otse kui ka GFCMi sekretariaadi kaudu. Lisaks teavitavad nad kõiki teadaolevalt lähikonnas viibivaid asjaomase kalalaeva lipuriigi inspekteerimislaevu. 3. Laeva lipuliikmesriik tagab, et pärast inspekteerimist, mille käigus rikkumine avastati, lõpetab asjaomane kalalaev igasuguse püügitegevuse. Lipuliikmesriik nõuab, et asjaomane kalalaev suunduks 72 tunni jooksul lipuliikmesriigi määratud sadamasse, kus algatatakse uurimine. 4. Kui inspekteerimise käigus avastatakse rikkumine, teatatakse lipuliikmesriigi võetud meetmetest ja järelmeetmetest komisjonile või tema määratud asutusele. Komisjon või tema määratud asutus teatab võetud meetmetest ja järelmeetmetest GFCMi sekretariaadile. 5. Liikmesriikide ametiasutused rakendavad artikli 6622n lõikes 3 osutatud inspekteerimisaruannete ja dokumente kontrollinud inspektorite avalduste alusel meetmeid samal viisil, nagu nad teevad seda riiklike inspektorite esitatud aruannete ja avalduste puhul. ⇩ uus II jagu Aadria meri Artikkel 68 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/42/2019/5 sätted 1 ja 26] Kohaldamisala Käesolevat jagu kohaldatakse põhjalähedaste liikide, sealhulgas euroopa merluusi (Merluccius merluccius), norra salehomaari (Nephrops norvegicus), hariliku merikeele (Solea solea), roosa süvahännaku (Parapenaeus longirostris) ja vööt-meripoisuri (Mullus barbatus) igasuguse püügi suhtes traallaudadega traalimise, piimtraalimise, paarispõhjatraalimise ja traallaudadega paarispüügi teel, geograafilistes alapiirkondades 17 ja 18, nagu on sätestatud I lisas. Artikkel 69 [Uus artikkel. soovituse GFCM/43/2019/5 säte 27] Keelupiirkonnad ja -ajad 1.Liikmesriigid teevad järgmist: (a)sulgevad rannikuvööndi, olenemata sügavusest, kuue meremiilini või nelja meremiilini laevade puhul, millel ei ole lubatud püüda kuuest meremiilist kaugemal, põhjalähedaste varude püügiks veetavate püünistega vähemalt kaheksa järjestikuse nädala jooksul aastas, või (b)kehtestavad igal aastal vähemalt 30 järjestikuse päeva pikkuse püügikeelu, mis hõlmab vähemalt 20 % territoriaalvetest kalapüügiks traallaudadega, piimtraalidega, paaripõhjatraalidega ja traallaudadega paaristraalidega, olenemata nende kogupikkusest piirkondades ja ajavahemikel, mida liikmesriigid peavad põhjalähedaste liikide noorkalade kaitse seisukohast oluliseks, ning võttes arvesse rändeteid ja noorkalade liikumismustreid. 2.Liikmesriigid teatavad komisjonile igal aastal 31. maiks lõikes 1 osutatud ruumilised piirangud nende jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes, mida nad kohaldavad artiklis 68 osutatud põhjalähedaste liikide koelmute ja kasvualade kaitseks.

3.Komisjon edastab lõike 2 kohaselt saadud teabe GFCMi sekretariaadile igal aastal 30. juuniks. Artikkel 70 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/43/2019/5 sätted 56 ja 57] Riiklikud majandamiskavad 1. Liikmesriigid võtavad vastu käesoleva jao kohaldamisalasse kuuluvad kalavarude majandamismeetmed või riiklikud majandamiskavad, et tagada põhjalähedaste kalavarude, eelkõige euroopa merluusi, norra salehomaari, hariliku merikeele, roosa süvahännaku ja vööt-meripoisuri püügitasemete jõudmine maksimaalse jätkusuutliku saagikuseni ja sellel püsimine. 2. Kui lõikes 1 osutatud meetmeid muudetakse, teatavad liikmesriigid sellest viivitamata komisjonile ja komisjon edastab need muudatused GFCMi sekretariaadile järgmise aasta 31. jaanuariks. Artikkel 71 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/43/2019/5 sätted 28 ja 29] Laevastiku haldamise meetmed 1.Liikmesriigid tagavad, et käesoleva jao kohaldamisalas aktiivselt püüdvate kalalaevastike üldine püügivõimsus, väljendatuna brutotonnaažis (GT) ja/või brutoregistertonnaažis (GRT), mootorivõimsuses (kW) ja laevade arvuna, mis on registreeritud nii ELi kui ka GFCMi registrites, ei ületaks 2015. aastal põhjalähedase püügiga tegelenud laevastiku püügivõimsust ega selle keskmist ajavahemikul 2015–2017. 2. Lõiget 1 ei kohaldata selliste riikide laevastike suhtes, mis kasutavad traallaudadega traale ja püüavad vähem kui 1 000 päeva lõikes 1 osutatud võrdlusperioodi jooksul. Selle laevastiku püügivõimsus ei tohi võrdlusperioodil suureneda rohkem kui 50 protsenti. Artikkel 72 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/43/2019/5 sätted 30, 31, 32, 33 ja 36] Kalapüügiload 1.Liikmesriigid koostavad nimekirja nende lipu all sõitvatest laevadest, millel on lubatud püüda artiklis 68 loetletud liike. 2.Igal aastal 31. detsembriks edastavad liikmesriigid komisjonile nimekirja nende lipu all sõitvatest ja käesoleva jao kohaldamisalas aktiivselt kalastavatest püügiloaga laevadest. Nimekiri sisaldab iga laeva kohta VIII lisas osutatud teavet. Komisjon edastab selle nimekirja GFCMi sekretariaadile igal aastal 31. jaanuariks. 3.Käesoleva jao kohaldamisalas kalastavatel laevadel on lubatud konkreetse kalapüügiga tegeleda üksnes pädeva asutuse väljastatud kehtiva kalapüügiloa alusel. Üle 12-meetrise kogupikkusega laevad, kellel on püügiluba, peavad olema varustatud VMS-süsteemiga alates 1. jaanuarist 2021 ja elektroonilise püügipäevikuga alates 1. jaanuarist 2022. 4.Iga liikmesriik tagab asjakohaste mehhanismide loomise, et registreerida iga kalalaev riiklikus laevastikuregistris, registreerida laeva saak ja püügikoormus püügipäeviku kaudu ning jälgida kalalaeva tegevust ja lossimist saagi ja püügikoormuse valikuuringute abil vastavalt Euroopa Liidu või iga liikmesriigi kehtestatud eeskirjadele. 5.Alates 1. jaanuarist 2021 esitavad liikmesriigid püügikoormuse andmete kogumiseks tulevase püügikoormuse reguleerimise korra kehtestamiseks komisjonile igal aastal 31. maiks eelmise aasta andmed kW * püügipäevade kohta püügivahendite ja laeva pikkuse kaupa. Komisjon edastab selle nimekirja GFCMi sekretariaadile igal aastal 30. juuniks. Artikkel 73

[Uus artikkel. Soovituse GFCM/43/2019/5 sätted 43–48] Erimeetmed ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemiseks 1.Aadria meres aktiivselt kala püüdvate püügiloaga kalalaevade kalurid või kaptenid deklareerivad artiklis 68 loetletud liikide kogu saagi ja kaaspüügi. Püügi elektroonilise deklareerimise kohustust kohaldatakse üle 12-meetrise kogupikkusega laevade suhtes alates 1. jaanuarist 2022, olenemata püügi mahust. 2.Liikmesriigid määravad lossimiskohad, kus artiklis 68 loetletud liike aktiivselt kalastavad laevad lossivad saaki. Iga määratud sadama puhul määravad liikmesriigid kindlaks lossimise ja ümberlaadimise ajad ja kohad. Samuti tagavad liikmesriigid kõigis määratud lossimiskohtades lossimise ja ümberlaadimise ajal sellise tegevuse inspekteerimise. 3.Käesoleva jao kohaldamisalasse kuuluvate, Aadria merel traallaudadega, piimtraalidega, paaripõhjatraalidega ja traallaudadega paaristraalidega püütud saakide mis tahes koguste lossimine või ümberlaadimine kalalaevadelt mujal kui liikmesriikide poolt eespool lõike 2 kohaselt määratud sadamates on keelatud. 4.Liikmesriigid edastavad nende määratud lossimiskohtade, kus võib lossida lõikes 2 osutatud liikide saake, nimekirja kõik muudatused komisjonile igal aastal 31. oktoobriks. Komisjon edastab need muudatused GFCMi sekretariaadile igal aastal 30. novembriks. Artikkel 74 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/43/2019/5 sätted 51, 52, 53] Saagiaruanded 1.Käesoleva jao kohaldamisalas kalastavad püügiloaga traallaevad peavad olema varustatud asjakohase geopositsioneerimissüsteemiga. Püügiloaga traallaevad, mille kogupikkus on üle 12 meetri, peavad olema varustatud VMS-süsteemiga. Püügiloaga traallaevade puhul, mille kogupikkus on alla 12 meetri, teatavad liikmesriigid komisjonile valitud geopositsioneerimissüsteemi. 2.Püügipäevikusse kantakse kogu saak, olenemata saagi eluskaalust, samuti mittesihtliikide saak, mis ületab 50 kg. 🡻 2102/2015 artikli 1 lõige 2 (kohandatud) VI PEATÜKK Aadria meres vVäikested pelaagilisted liikgid e püügi suhtes kohaldatavad meetmed ⌦ I jagu ⌫

⌦ Aadria meri ⌫ ⇩ uus Artikkel 75

Kohaldamisala Käesolevat jagu kohaldatakse väikeste pelaagiliste liikide, sh sardiini (Sardina pilchardus) ja anšoovise (Engraulis encrasicolus) igasuguse püügi suhtes, mis toimub geograafilistes alapiirkondades 17 ja 18, nagu on sätestatud I lisas. 🡻 2102/2015 artikli 1 lõige 2 (kohandatud) ⇨ uus Artikkel 7616l Püügivõimsuse haldamine 1. Käesoleva artikli kohaldamisel on väikeste pelaagiliste liikide varude püügivõimsuse sihttaseme kehtestamisel lähtutud asjaomaste liikmesriikide esitatud kalalaevade loetelust, mis on edastatud GFCMi sekretariaadile vastavalt soovituse GFCM/37/2013/1 punktile 22. Kõnealused loetelud sisaldavad kõiki traalnootade, seinnootade või muud liiki kokkuveotrossideta haarnootadega varustatud kalalaevu ⇨ , mis püüdsid aktiivselt käesoleva jao alusel kala 2014. aastal. ⇦ , millel on väikeste pelaagiliste liikide püüdmise luba ning mis on registreeritud käesoleva määruse I lisas osutatud geograafilistes alapiirkondades 17 ja 18 asuvates sadamates, või mida, ehkki nad olid 31. oktoobril 2013 registreeritud väljaspool geograafilist alapiirkonda asuvas sadamas, käitatakse geograafilises alapiirkonnas 17 või 18 või mõlemas. 2. Traalnootade ja seinnootadega varustatud kalalaevad liigitatakse olenemata asjaomase laeva kogupikkusest väikeste pelaagiliste liikide aktiivse püügiga tegelevate laevade hulka, kui sardiin ja anšoovis moodustavad vähemalt 50 % saagi eluskaalust. 3. Liikmesriigid tagavad, et geograafilises alapiirkonnas 17 väikeste pelaagiliste liikide ⌦ käesoleva jao kohaldamisalas ⌫ aktiivse püügiga tegelevate ning traalnootade või seinnootadega varustatud kalalaevade üldine püügivõimsus (väljendatuna brutotonnaažis (GT) või brutoregistertonnaažis (GRT) ning siseriikliku ⇨ laevastikuregistri ⇦ ja ELi laevastikuregistri ⇨ CFRi järgi ⇦ kohases mootori võimsuse (kW) näitajas ei ületa ühelgi ajahetkel väikeste pelaagiliste liikide püügivõimsuse sihttaset, millele on osutatud lõikes 1 ⌦ vastavalt XII lisa tabelile B ⌫ . ⇩ uus 4. Lõiget 3 ei kohaldata selliste riikide laevastike suhtes, milles on vähem kui kümme väikeste pelaagiliste liikide aktiivse püügiga tegelevat seinnoodalaeva või pelaagilise püügi traalerit. Sellistel juhtudel võib aktiivsete laevastike püügivõimsust laevade arvu ning brutotonnaaži ja kilovattide arvestuses kasvada kuni 50 %. 🡻 2102/2015 artikli 1 lõige 2 (kohandatud) ⇨ uus 54. Liikmesriigid tagavad, et väikeste pelaagiliste liikide püügiga tegelevad traalnootade ja seinnootadega varustatud kalalaevad, millele on osutatud lõikes 2, ei püüa kala rohkem kui 20 päeva kuus või 180 päeva aastas. 65. Sellistel kalalaevadel, mis on püügireisil geograafilises alapiirkonnas 17 ⌦ ja/ ⌫või 18 või mõlemas, kuid mis ei ole kantud käesoleva artikli lõikes 1 osutatud püügiloaga laevade loetellu, on keelatud püüda või, erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1, hoida pardal või lossida anšoovise- või sardiinikogust või nii anšoovise- kui ka sardiinikogust, mis moodustab rohkem kui 20 % kogupüügist. 76.Liikmesriigid teavitavad komisjoni igast lõikes 1 osutatud püügiloaga kalalaevade loetelus tehtud täiendusest, kustutamisest või muudatusest kohe pärast sellise täienduse, kustutamise või muudatuse tegemist. Need muudatused ei mõjuta lõikes 1 osutatud püügivõimsuse sihttaset. Komisjon edastab kõnealuse teabe GFCMi täitevsekretärile ⌦ sekretariaadile ⌫ ⇨ igal aastal 31. jaanuariks ⇦ .

🡻 2102/2015 artikli 1 lõige 4 (kohandatud) Artikkel 7723b Väikeste pelaagiliste liikide kontroll, seire ja järelevalve Aadria meres 1. Liikmesriigid esitavad iga aasta 1. oktoobriks komisjonile oma kavad ja programmid, millega tagatakse artikli 7616l järgimine nõuetekohase seire ja aruandluse, eelkõige igal kuul toimunud püüki ja püügikoormust käsitleva seire ja aruandluse kaudu. 2. Komisjon esitab lõikes 1 osutatud teabe GFCMi täitevsekretärile hiljemalt iga aasta 30. oktoobriks. ⇩ uus VI PEATÜKK Besuugo Artikkel 78 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/43/2019/2 sätted 2 ja 4] Kohaldamisala Käesolevat jagu kohaldatakse besuugo (Pagellus bogaraveo) igasuguse õngejada ja ridvata õngega toimuva püügi suhtes Alboráni merel, mis toimub geograafilistes alapiirkondades 1, 2 ja 3, nagu on sätestatud I lisas. 🡻 982/2019 artikli 1 lõige 8 Artikkel 16n Kalalaevastiku püügivõimsus või püügikoormus seoses Alboráni mere besuugoga Liikmesriigid peavad hiljemalt 2020. aastal hoidma kalalaevastiku püügivõimsuse või püügikoormuse tasemel, mida on viimastel aastatel lubatud ja kasutatud Alboráni mere besuugo püügi puhul (I lisas määratletud GFCMi geograafilised allpiirkonnad 1, 2 ja 3). 🡻 982/2019 artikli 1 lõige 3

Artikkel 9e Keelupiirkonnad ja keeluajad Alboráni merel 1. Kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid arvestades võivad liikmesriigid kehtestada Alboráni merel (GFCMi geograafilised allpiirkonnad 1, 2 ja 3 vastavalt I lisale) ruumilisi ja/või ajalisi piiranguid, keelates või piirates püügitegevust, et kaitsta besuugo noorkalade ja/või kudekalade kogunemispiirkondi. 2. Liikmesriigid teevad kõnealused piirkonnad ja kohaldatavad piirangud GFCM sekretariaadile ja komisjonile teatavaks hiljemalt 11. jaanuariks 2020. ⇩ uus Artikkel 79 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/43/2019/2 sätted 9 ja 10) Maksimaalne püügimaht Liikmesriigid säilitavad õngejadadega ja ridvata õngejadadega püütud besuugo eluskaalu tonnides väljendatud maksimaalsed püügimahud vastavalt XIII lisas esitatud tabelile. ⇩ uus Artikkel 80 Tehnilised ja kaitsemeetmed [Uus artikkel. Soovituse GFCM/43/2019/2 sätted 11, 12, 13] Besuugo püügiga tegelevad liikmesriigid võivad katsetada ja võtta püügivahendite või materjalide jaoks alternatiivseid püügivahendeid või leevendusmeetmeid, et vältida negatiivset mõju merepõhjale. 🡻 982/2019 artikli 1 lõige 10 (kohandatud) ⇨ uus Artikkel 8122i

Kalapüügiload ja kalapüük ⌦ Laevastiku haldamise meetmed ⌫ 1. Liikmesriigid loovad selliste kalalaevade registri, millel on lubatud ⇨ püüda õngejadade ja ridvata õngedega ning ⇦ pardal hoida või lossida Alboráni merel püütud besuugo koguseid, mis moodustavad üle ⌦ ei ületa ⌫ 20 % iga püügireisi sorditud saagi eluskaalust. Registrit hallatakse ja ajakohastatakse. 2. Besuugot püüdvatel kalalaevadel on lubatud ⇨ besuugot püüda või pardal hoida vaid juhul, kui neil on ⇦ tegeleda üksnes sellise püügitegevusega, mis on märgitud pädeva asutuse väljastatud kehtivale püügiloaleuba, milles näidatakse ära sellise tegevuse tehnilised tingimused. Luba peab sisaldama VIII lisas esitatud andmeid. 3. Liikmesriigid teevad järgmist: (a)edastavad komisjonile igal aastal hiljemalt 31. jaanuariks nimekirja tegutsevatest laevadest, kellele on välja antud luba käimasolevaks või järgmis(t)eks aasta(te)ks. Komisjon edastab selle nimekirja igal aastal veebruari lõpuks GFCMi sekretariaadile. Nimekiri peab sisaldama VIII lisas esitatud andmeid; (b)edastavad komisjonile ja GFCMi sekretariaadile igal aastal novembri lõpuks alates 30. novembrist 2018 ja hiljemalt 30. novembrist 2020 lõikes 1 osutatud laevade püügitegevuse aruande kokkuvõtlikul kujul, sealhulgas vähemalt järgmise teabe: i)püügipäevade arv, ii)püügipiirkond ja iii)besuugo saak ⇨ püügivahendi kohta ⇦ . 4. Kõik üle 12-meetrise kogupikkusega laevad, millel on lubatud püüda besuugot, peavad olema varustatud laevaseire ⇨VMS-⇦ süsteemiga või muu geolokatsioonisüsteemiga, mis võimaldab kontrolliasutustel nende tegevust jälgida ⇨ kogu püügireisi vältel ⇦ . Artikkel 22h Besuugo päevasest püügist ja kaaspüügist teatamine Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 14 kohaldamist, kehtestavad liikmesriigid mehhanismi, tagamaks et teatatakse kõigist besuugo päevastest töönduslikest püükidest ja kaaspüükidest Alboráni merel (I lisas määratletud GFCMi geograafilised allpiirkonnad 1, 2 ja 3). Harrastuskalapüügi puhul püüavad liikmesriigid kõnealuse liigi püügi registreerida või esitavad selle hinnangulise suuruse. ⇩ uus Artikkel 82 Kontrolli- ja jõustamismeetmed 1. Liikmesriigid määravad sadamad, kus besuugo lossimine on lubatud ja edastavad kõik selle nimekirja muudatused viivitamata komisjonile. Komisjon edastab selle nimekirja GFCMi sekretariaadile. Besuugo lossimine toimub ainult määratud sadamates. 2. Enne mis tahes sadamasse sisenemist, välja arvatud väikelaevade puhul, ja vähemalt neli tundi enne sadamasse saabumise kavandatud aega esitavad kalurid või nende esindajad asjaomastele ametiasutustele järgmise teabe: (a)sadamasse saabumise kavandatud aeg;

(b)kalalaeva pardatähis ja nimi ning (c)pardal hoitava saagi hinnanguline kogus eluskaaluna. 3. Lõikes 1 sätestatud teavet võivad kalurid või nende esindajad esitada kuni üks tund enne sadamasse saabumise kavandatud aega, kui püügipiirkond asub sihtsadamast vähem kui nelja tunni kaugusel. 4. Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 14 kohaldamist, teatavad käesoleva jao kohaldamisalas aktiivselt kalastavate püügiloaga kalalaevade kalurid või kaptenid kogu päevase püügi ja kaaspüügi, olenemata saagi eluskaalust, ning registreerivad kõnealuse liigi püügi või esitavad selle hinnangulise suuruse. 5. Iga liikmesriik kehtestab lossimise kontrollimiseks ja püügipäeviku kinnitamiseks riskianalüüsil põhineva kontrolliprogrammi. 6. Ümberlaadimine merel on keelatud. 🡻 982/2019 artikli 1 lõige 10 (kohandatud) ⇨ uus Artikkel 8322j Teaduslik seire Liikmesriigid, kelle kalalaevastikud püüavad besuugot, tagavad nõuetekohaselt kehtestatud mehhanismi püügi ja saagi asjakohaseks seireks, et GFCMi teaduslik nõuandekomitee saaks anda kirjeldavat teavet ja nõuandeid vähemalt järgmise kohta: 1)a)kalapüügivahendi omadused, muu hulgas õngejada ja seisevvõrgu maksimaalne pikkus ⇨ omadused ⇦ ning ⇨ käsiõngedel ja õngejadades kasutatavate ⇦ konksude arv, tüüp ja suurus; 2)b)kasutatud püügikoormus (nt püügipäevade arv nädalas) ja üldine püügi piirmäär tööndusliku püügiga tegelevate kalalaevastike kaupa; esitada tuleks ka harrastuskalapüügi saagi hinnangulised andmed; 3)c)kaitse ja majandamise piirväärtused ⇨, millega tagatakse ⇦ säästva kalapüügi kestlikkus ga seotud mitmeaastaste majandamiskavade kehtestamiseks kooskõlas maksimaalse jätkusuutliku saagikuse ja madala varude hävimise riski eesmärgiga; 4)d)alternatiivsete majandamisstsenaariumide sotsiaal-majanduslik mõju, sealhulgas sisendite/väljundite kontroll ja/või tehnilised meetmed, nagu on kindlaks määranud GFCM ja/või lepinguosalised; 5)e)keelupiirkonnad ⌦ või ⌫ /-ajad, mis võidakse kehtestada püügipiirkondade jätkusuutlikkuse säilitamiseks ⇨ mille eesmärk on tagada kalavaru ja sellega seotud püügi kestlikkus ⇦; 6)f)harrastuskalapüügi võimalik mõju besuugovaru(de) seisundile ⇨ kaitsestaatusele ⇦. 🡻 1343/2011 (kohandatud)

IIVII PEATÜKK Püügikeeluaja kehtestamine peibutuspüügivahenditega hHarilikku kuldmakrelli püüdvatele kaluritele ⇩ uus Artikkel 84 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/43/2019/1 säte 5] Kohaldamisala Käesolevat peatükki kohaldatakse hariliku kuldmakrelli (Coryphaena hippurus) igasuguse püügi suhtes peibutuspüügivahenditega Vahemere rahvusvahelistes vetes. 🡻1343/2011 (kohandatud) ⇨ uus Artikkel 8512 Püügikeeluaeg 1. Hariliku kuldmakrelli (Coryphaena hippurus) püük peibutuspüügivahenditega on keelatud 1. jaanuarist kuni 14. augustini igal aastal. 2. Erandina lõikest 1 võib liikmesriik, kui ta suudab tõendada, et halva ilma tõttu ei saanud tema lipu all sõitvad kalalaevad kasutada oma tavalisi püügipäevi, kanda oma peibutuspüügivahenditega püüdvate kalalaevade jaoks kaotsiläinud päevad üle ajavahemikku kuni järgmise aasta 31. jaanuarini. Sellisel juhul esitab liikmesriik enne aasta lõppu komisjonile taotluse kõnealuse arvu püügipäevade ülekandmiseks. 3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse samuti määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 26 lõikes 1 osutatud majandusvööndis. 4. Lõikes 2 osutatud taotluses esitatakse järgmine teave: (a)aruanne, milles esitatakse kõnealuse püügikatkestuse üksikasjad, kaasa arvatud taotlust toetavad asjakohased andmed ilmastikuolude kohta, (b)laeva nimi ja laeva ⇨ CFR- ⇦ ELi laevastikuregistri number. 5. Komisjon teeb lõikes 2 osutatud liiki taotluste kohta otsuse kuue nädala jooksul alates taotluse kättesaamise kuupäevast ning teavitab sellest otsusest liikmesriiki kirjalikult.

6. Komisjon teavitab GFCMi täitevsekretäri ⌦ sekretariaati ⌫ lõike 5 kohaselt vastuvõetud otsustest. Liikmesriigid esitavad igal aastal enne 1. novembrit komisjonile aruande eelmisel aastal kaotsiläinud püügipäevade ülekandmise kohta, nagu on osutatud lõikes 2. 7. Komisjon võib võtta vastu rakendusakte lõikes 4 osutatud taotluse ning lõikes 6 osutatud ülekandmise aruande vormi ja edastamist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 14325 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. ⇩ uus Artikkel 86 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/43/2019/1 säte 12] Üleminekuperioodi majandamismeetmed Liikmesriigid, kes kaaluvad peibutuspüügivahenditega hariliku kuldmakrelli püügi alustamist, esitavad oma riiklikud meetmed pärast nende vastuvõtmist komisjonile, kes edastab need viivitamata GFCMi sekretariaadile. Artikkel 87 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/43/2019/1 sätted 16 ja 21] Majandamismeetmete teaduslik seire, kohandamine ja läbivaatamine 1. Liikmesriigid jälgivad nende lipu all sõitvatel ja harilikku kuldmakrelli püüdvatel laevadel kasutatavate peibutuspüügivahendite bioloogilist ja keskkonnamõju. 2. Selleks et hõlbustada teadusliku nõuandekomitee poolset nõustamist käesolevas peatükis sätestatud meetmete läbivaatamiseks, koguvad liikmesriigid olemasolevaid asjakohaseid andmeid, sealhulgas uuringuandmeid, et aidata kaasa teadusliku nõuandekomitee poolsele andmekogumisele Artikkel 88 Riiklikud majandamismeetmed [Uus artikkel. Soovituse GFCM/43/2019/1 sätted 37, 38 ja 40] Liikmesriigid, kes püüavad harilikku kuldmakrelli peibutuspüügivahenditega ja kellel puuduvad riiklikud majandamismeetmed, võtavad vastu riiklikud majandamismeetmed, mis hõlmavad vähemalt IX lisas loetletud elemente sisaldavaid meetmeid. 🡻1343/2011 (kohandatud) ⇨ uus

Artikkel 1389 Kalapüügiload 1. Kalalaevadele, kellel on lubatud püüda harilikku kuldmakrelli, antakse kalapüügiluba kooskõlas määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikliga 7 ning kõnealuste laevade nimed ja ⇨ CFR- ⇦ ELi laevastikuregistri numbrid kantakse nimekirja, mille asjaomane liikmesriik esitab komisjonile ⇨ igal aastal 30. juuniks ⇦ . ⇨ Komisjon edastab selle nimekirja GFCMi sekretariaadile igal aastal 31. juuliks. ⇦ 2. Kalapüügiluba peab olema laevadel, mille üldpikkus on alla 10 meetri. Kõnealust nõuet kohaldatakse ka määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 26 lõikes 1 osutatud majandusvööndi suhtes. Artikkel 9014 Andmete kogumine ⌦ Peibutuspüügivahenditega püügi aruandlus ⌫ 1. Ilma et see piiraks nõukogu 25. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 199/2008 (kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta) kohaldamist, kehtestavad liikmesriigid asjakohase süsteemi saaki ja püügikoormust käsitlevate andmete kogumiseks ja töötlemiseks. ⇩ uus 1. Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EL) nr 2017/1004 kohaldamist, kehtestavad liikmesriigid asjakohase süsteemi püügi- ja püügikoormusandmete kogumiseks ja töötlemiseks. 🡻1343/2011 (kohandatud) 2. Liikmesriigid teatavad komisjonile iga aasta 15. jaanuariks oma lipu all sõitnud kalalaevade arvu igas I lisas sätestatud GFCMi lepinguga hõlmatud piirkonna geograafilises alapiirkonnas ning samuti eelmisel aastal lossitud ja ümberlaaditud hariliku kuldmakrelli üldkoguse. 3. Komisjon võib võtta vastu rakendusakte selliste aruannete vormi ja edastamist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 14325 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. 34. Komisjon edastab ⌦ saadab ⌫ liikmesriikidelt saadud teabe GFCMi täitevsekretärile ⌦ sekretariaadile ⌫ . ⇩ uus 5. Käesoleva jao kohaldamisalas harilikku kuldmakrelli püüdvate püügiloaga kalalaevade kalurid või kaptenid registreerivad oma peibutuspüügivahenditega toimuva püügi. Artikkel 91 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/43/2019/1 sätted 25–32 ja 36]

Peibutuspüügivahendi koosseis, asukoht, hooldus ja asendamine 1. Juhul kui peibutuspüügivahendi pinnastruktuur on kaetud materjaliga, millega kaasneb mittesihtliikide, eriti ohualdiste liikide kinnijäämise oht või mis mõjutab teisi laevu, tagavad liikmesriigid, et asjaomane materjal eemaldatakse või et struktuur kaetakse üksnes materjaliga, mille puhul see oht on minimaalne. 2. Peibutuspüügivahendi pinnaalused osad koosnevad eranditult materjalidest, millesse ei takerdu sihtliiki mittekuuluvad liigid. 3. Peibutuspüügivahendite konstrueerimisel eelistatakse biolagunevaid materjale. 4. Peibutuspüügivahendid peavad nende kasutuskohas olema usaldusväärselt kinnitatud. Peibutuspüügivahendite konstruktsioon peab sisaldama sobivat arvu vastukaale piki köit tagamaks, et kui ujuvosa eraldub ja triivib eemale, upub köis merepõhja. 5. Harilikku kuldmakrelli püüdvate kalalaevade kalurid või kaptenid tagavad peibutuspüügivahendite korrapärase hooldamise, vajaduse korral asendamise ja eemaldamise, kui neid ei kasutata. Asendusvahendite tüüp, konstruktsioon, ehitus, materjalid ja märgistus peavad olema samad mis asendataval vahendil. Ankurdatav asendusvahend peab asuma samas asukohas kui asendatav peibutuspüügivahend. 6. Kui peibutuspüügivahend kaob või seda ei ole võimalik pardale võtta, registreerivad kalalaevade kalurid või kaptenid viimase teadaoleva asukoha ja selle kuupäeva. Harilikku kuldmakrelli püüdvad kalalaevad selgitavad välja ja esitavad kaotatud peibutuspüügivahendi viimase registreeritud asukoha, viimase registreeritud asukoha kuupäeva, selle identifitseerimisnumbri ja mis tahes teabe, mis võimaldab peibutuspüügivahendi omaniku tuvastada. 7. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada vanade ja kasutamata peibutuspüügivahendite leidmine. 8. Liikmesriigi lipu all sõitval laeval on keelatud püüda kala, mis on püütud peibutuspüügivahendiga, mille ei ole paigaldanud kõnealune laev. Artikkel 92 [Uus artikkel. Soovituse GFCM/43/2019/1 sätted 33 ja 34] Peibutuspüügiva