Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2020/C 295/05)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise hetkest.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„MUNSTER“ / „MUNSTER-GÉROMÉ“

ELi nr: PDO-FR-0125-AM03 – 7.8.2019

KPN (X) KGT ( )

1. Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Nimi: Syndicat Interprofessionnel du Fromage Munster ou Munster-Géromé (Munsteri või Munster-Géromé juustu valmistajate kutseühing)

Aadress: 1, place de la Gare – BP 40007 – 68 001 Colmar Cedex, France

Tel +33 0389202089 / faks +33 0389202120

E-post: sifmunster@calixo.fr

Koosseis: rühm koosneb piimatootjatest, talutootjatest, „Munsteri“ või „Munster-Géromé“ töötlejatest ja laagerdajatest. Rühm on pädev esitama muudatustaotlust.

2. Liikmesriik või Kolmas Riik

Prantsusmaa

3. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

☒ Toote nimetus

☒ Toote kirjeldus

☒ Geograafiline piirkond

☒ Päritolutõend

☒ Tootmismeetod

☒ Seos piirkonnaga

☒ Märgistus

☒ kontrolliasutuse ja rühma andmed, riiklikud nõuded.

4. Muudatus(te) liik

☒ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline

☐ Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena

5. Muudatus(ed)

5.1. Toote nimetus

Kustutatakse nimetused väike Munster ja väike Munster-Géromé. Nimetus hõlmab eri suurusega juustusid, millel on ühised omadused, seega ei peeta eristust „väike“ enam asjakohaseks.

5.2. Toote kirjeldus

Järgmine lause:

„„Munster“ on pehme juust [...]“

on asendatud järgmise lausega:

„„Munster“ ehk „Munster-Géromé“ on pehme pestud koorikuga juust, mida valmistatakse lehmapiimast.“

Kõige täpsemini kirjeldab juustu „Munster“ või „Munster-Géromé“ kooriku pinna välimust mõiste „pestud koorik“, mis on nn pestud koorikuga juustudele iseloomulik omadus, mis on seotud bakteri Brevibacterium linens arenemisega.

See lause lisatakse samuti koonddokumendi kokkuvõttesse järgmise lause asemele: „Pehme pestud koorikuga lehmapiimast valmistatud juust [...]“.

Lisatakse järgmised laused:

„Juustu rasvasisaldus on 100 grammi juustu kohta vähemalt 20 grammi. Juustu kuivainesisaldus on 100 grammi juustu kohta vähemalt 44 grammi.“

Rasvasisaldus on väljendatud grammides 100 grammi juustu kohta. Samuti on kuivainesisaldus väljendatud kuivaine grammides 100 g juustu kohta.

See lause lisatakse ka koonddokumenti lause „vähemalt 45 % rasvasisaldust“ asemele.

Järgmine lõik:

„silindrilise kujuga, 13–19 cm diameetriga ja 2,4–8 cm kõrge ning kaaluga vähemalt 450 grammi. Samuti on olemas päritolunimetus „Petit-Munster“ või „Petit-Munster-Géromé“ vähendatud mõõtmetega juustude kohta, mille diameeter on 7–12 cm, kõrgus 2–6 cm ja minimaalne kaal 120 grammi.“

asendatakse järgmise lõiguga:

„See on lameda või paksu silindri kujuline ja seda tehakse kolmes suuruse kategoorias: Suuruskategooria Vormi sisediameeter Juustu maksimaalne kõrgus Juustu kaal 1: 120–340 g 7,5–8 cm 4 cm 120–170 g 10–11 cm 4 cm 200–280 g 11–12 cm 4 cm 280–340 g 2: 450–1 000 g 14–16 cm 4 cm 450–600 g 16,5–19 cm 4 cm 700–1 000 g 3: 1 000 –1 750 g 16,5–19 cm 7 cm 1 000 g – 1 750 g“.

Toodet kirjeldatakse „lameda või paksu silindrina“, mis vastab kahele olemasolevale paksusele ja millega asendatakse mõiste „silindrilise kujuga“.

Selleks, et kontrollid oleksid objektiivsemad, väljendatakse juustu diameetrit edaspidi vormi sisemõõtmete kaudu. Juustude diameeter võib kontrollimisel aga kuju deformeerumise tõttu erineda. Samal põhjusel on nüüd määratud kindlaks juustu maksimaalne kõrgus. Kuna pikemaajalisel laagerdumisel võib juust kokku vajuda, ei ole meetmel enam mõtet.

Lisaks väljendatakse kaalu nüüd vahemikuna, mitte ainult miinimumina.

See lõik lisatakse samuti koonddokumenti, kus asendatakse lause „silindrilise kujuga, diameetriga 13–19 cm ja 2,4–8 cm kõrge ning kaaluga vähemalt 450 grammi, millest on olemas ka väiksem versioon (diameetriga 7–12 cm ja 120 g)“.

Lisatakse järgmine lõik:

„Koorik on õhuke ja veidi äigene, kooriku värvus varieerub peamiselt punast värvust andvate bakterite (sh Brevibacterium linens) tõttu elevandiluuvalkjast oranžist kuni oranžikaspunaseni. Juustumass on elevandiluuvalget kuni helebeeži värvi ja selles võib olla auke, kuid mitte liiga palju. Minimaalse laagerdumisaja lõpus on juustumassil südamik. Olenevalt juustu valmimisastmest ja selle kõrgusest on südamik vähemal või rohkemal määral laagerdunud. Lõhn on tugev ja veidi ammoniaagine. Suus on juustumass kergelt soolane, peeneteralise tekstuuriga, pehme ja suussulav. Juust on magusa maitsega, milles esineb piimjaid, juurviljaseid (hein, küpsed puuviljad, pähklid), puiduseid või isegi kergelt pärmiseid noote. Juustu „Munster või „Munster-Géromé“ juustumass võib sisaldada köömneid (carum carvi L.). Sellisel juhul on tootel samad omadused kui juustul „Munster“ või „Munster-Géromé“ ja lisaks köömnemaitse.“

Lisatakse toote kirjeldus (koore ja juustumassi välimus, mikrobioloogilised kriteeriumid, organoleptilised kriteeriumid), et juustu oleks võimalik lihtsamini tuvastada. Lisaks on täpsustatud, et juustu „Munster“ või „Munster-Géromé“ juustumass võib sisaldada köömneid. Selline juustumassi maitsestamine on osa kohalikust tavast.

Need lõigud lisatakse ka koonddokumenti, mille kokkuvõttes asendatakse koorikut kirjeldav väljend „oranži välimusega“.

5.3. Geograafiline piirkond

Seoses geograafilist piirkonda käsitleva osaga:

Kontrolli lihtsustamiseks on lisatud geograafilise piirkonna kommuunide loetelu. See loetelu hõlmab kõiki geograafilise piirkonna kommuune, kus peavad toimuma kõik valmistamismeetodi etapid (piima tootmine, juustu tootmine ja laagerdamine). Samuti on lisatud viited kehtiva geograafilise koodi kuupäevale ja omavalitsuses asuvatele plaanidele, et loetelu oleks täpne ja üheselt mõistetav.

See loetelu lisatakse samuti koonddokumendi punkti 4.

5.4. Päritolutõend

Lisatud on ettevõtjate deklareerimiskohustus. Muudatused on seotud õigusaktide muutmise ja riiklike eeskirjadega. Eelkõige on nähtud ette järgmised kohustused:

— tuleb teha kindlaks, kas ettevõtja suudab täita päritolunimetuse spetsifikaadi nõudeid;

— deklaratsioonid, mis on vajalikud päritolunimetustega varustatud toodete tutvustamiseks ja nende tootmise jälgimiseks (toodetud kogused, laagerdajatele kaubamärgita müümine, laagerdajate poolt kaubamärgita tehtud ostud, väljapraagitud toodete kogused, turustatud kogused) ja kontrollimiseks;

— registrite pidamise ja esitatavate dokumentide haldamise kohustus, mida kohaldatakse piimatootjatele, kogujatele, juustutootjatele ja laagerdajatele.

— Lõpuks lisatakse lõik päritolunimetuse all turustatavate toodete omaduste kontrollimise kohta: Juustult „Munster“ või „Munster-Géromé“ võetakse pisteliselt proove. Kontrollvalimile tehakse visuaalne, taktiilne, organoleptiline ja analüütiline kontroll. Pakendatud juustud valitakse organoleptiliseks ja analüütiliseks kontrolliks ettevõtja poolt kõige varem välja minimaalse laagerdumisaja lõpus.

5.5. Tootmismeetod

Piima tootmine

Selleks, et käsitleda traditsionaalseid tavasid, lisatakse tootespetsifikaati lõigud põllumajandusloomade ja nende söötmise kohta.

Lisatakse järgmine lõik:

„Mõisted:

— Imetavad piimalehmad või kinnislehmad on piimalehma tõugu vähemalt korra poeginud emasloomad.

— Mullikad on võõrutamise ja esimese poegimise vahele jäävad loomad.

— Piimakarja käsitletakse käesolevas tootespetsifikaadis ettevõttes olevate piimalehmade ja mullikate kogumina.

— Põhisööt: loomade vajaduste rahuldamiseks mõeldud sööt enne jõusööda kasutamist.

— Kogu söödaratsioon: põhisööt ja jõusööt kokku.“

Need määratlused võimaldavad muuta järgmised sätted selgemaks ja teha kontrolli objektiivsemaks.

Loomatõud

Lisatakse järgmine lõik:

„Juustu „Munster“ või „Munster-Géromé“ tootmiseks kasutatav piim pärineb ainult Vosgienne’i, Simmentali, Prim’Holsteini, Montbéliarde’i tõugu lehmadelt või nende tõugude ristanditelt. Ristandite korral on lubatud ainult lehmad, kelle isa on ühest nimetatud neljast tõust puhtatõuline pull.“

Need tõud on juustu „Munster“ või „Munster-Géromé“ tootmiseks kõige sobivamad.

Piimakarja sööt

Põhisööda kohta lisatakse järgmine lõik:

„Haljassööt moodustab piimakarja kogu söödaratsioonist vähemalt 70 % (väljendatuna kuivaines). Haljassöödaks peetakse olenemata nende säilitusmeetodist järgmist:

— looduslike, ajutiste või kunstlike rohumaade rohi, mida lehmad söövad karjamaal või mida antakse värskena, silona, kõrge kuivainesisaldusega silona, heinana või kuivistena;

— mais või sorgo, mida antakse värskena või silona või kuivistena;

— söödapeet;

— teravili, mida antakse ette värskelt või silona;

— teraviljast ja õlitaimedest saadud põhk;

— põllumajanduslikud kõrvalsaadused, mille kuivainesisaldus on väiksem kui 60 %: õlleraba, peedipulp.

Sellest loetelust on välja jäetud kogu sööt, mis võib kahjustada piima maitset, st järgmine: ristõielised taimed (kapsas, raps, sinep, redis, söödanaeris), porrulauk ja peedilehed. Heina ammoniaagiga töötlemine on keelatud.

Söödapeeti antakse tervelt ja puhtalt.

Piimakarja põhisöödast (kuivainena) toodetakse aastas keskmiseltvähemalt 95 % geograafilises piirkonnas ja vähemalt 70 % põllumajandusettevõttes.

Ühel või teisel viisil antav rohi moodustab (kuivainena) piimalehmade jaokspõhisööda aastasest keskmisest kogusest vähemalt 40 %;ja kõigil aasta päevadel põhisöödast vähemalt 25 %.

Iga piimalehma karjatamiseks on vähemalt 10 aari. Lehmad veedavad karjamaal vähemalt 150 päeva aastas.“

Lisatakse haljassööda minimaalne protsent kogu söödaratsioonis ja sööda laad. Põllumajandusettevõtted väärtustavad ajaloolise tava kohaselt oma peamisi põllumajanduskultuure (teravili) ja geograafilise piirkonna kaassaadusi, seetõttu on lisatud säte põhisööda päritolu kohta (geograafilise piirkonna ja talu tasandil). Kohalikus lehmade söödasüsteemis väärtustatakse rohtu, mis võimaldab täpsustada, et rohi moodustab põhisöödast kindla osa, samuti võimaldab see määrata kindlaks minimaalse pindala piimalehma kohta ja minimaalse karjatamisaja aastas.

Rohesööda kohta lisatakse järgmine lõik: „Haljassööt viiakse põllumajandusettevõttesse värskelt ning seda ei tohi enne piimalehmadele andmist kuumutada.“

Lisatakse sööda jaotuskord, et tagada sellise sööda kvaliteet.

Koonddokumendi punkti 3.3 lisatakse järgmised sätted:

„Vähemalt 95% piimakarja söödaratsiooni kuivainest on pärit geograafilisest piirkonnast ja vähemalt 70% on pärit põllumajandusettevõttest endast ning haljassööt (põhisööt) moodustab piimakarja söödaratsioonist vähemalt 70 % (väljendatuna kuivaines). Teisalt ei ole võimalik tagada täiendsööda tooraine päritolu. Samuti on geograafilisest piirkonnast pärit vähemalt 67 % söödaratsioonist (väljendatuna kuivaines). Rohi (väljendatuna kuivaines) moodustab piimakarja põhisööda aastasest keskmisest ratsioonist vähemalt 40 % ning kõigil aasta päevadel vähemalt 25 % põhisöödast. Iga piimalehma karjatamiseks on vähemalt 10 aari vähemalt 150 päeval aastas.“

Lisatakse järgmine lõik täiendsööda kohta:

„Jõusööt moodustab ühe lehma kohta aastas kuni 1,8 tonni (väljendatuna kuivaines).

Jõusööt ei tohi sisaldada kondijahu ega kalajahu.

Jõusööt koosneb järgmisest:

— teraviljaterad ja neist valmistatud tooted;

— õliseemned ja õliviljad ning neist valmistatud tooted;

— kaunviljade seemned ja neist valmistatud tooted;

— pressitud või kuivatatud melasseeritud või melasseerimata peedipulp;

— peedimelass;

— piimatooted ja neist saadud tooted;

— mineraalained ja neist valmistatud tooted;

— söödalisandid, sh vitamiinid.“

Lisatakse, et jõusööda kasutust piiratakse, et tagada haljassööda osa piimalehmade toidus ning seeläbi toetada seotust geograafilise piirkonnaga. Kontrolli jaoks on lisatud lubatud täiendsööda loetelu.

Koonddokumendi punkti 3.3 lisatakse järgmine lõik:

„Jõusööt moodustab ühe lehma kohta aastas kuni 1,8 tonni (väljendatuna kuivaines).

Jõusööt koosneb järgmisest:

— teraviljaterad ja neist valmistatud tooted;

— õliseemned ja õliviljad ning neist valmistatud tooted;

— kaunviljade seemned ja neist valmistatud tooted;

— pressitud või kuivatatud melasseeritud või melasseerimata peedipulp;

— peedimelass;

— piimatooted ja neist saadud tooted;

— mineraalained ja neist valmistatud tooted;

— söödalisandid, sh vitamiinid.“

Kogumine, kasutamise tähtaeg

Põllumajandusettevõttes töötlemise kohta lisatakse järgmine lõik:

„Kalgendamisel ei tohi piim olla vanem kui 26 tundi. Kui piima ei kalgendata vahetult pärast lüpsmist, tuleb seda vähemalt 10 tundi enne kalgendamist säilitada vähemalt 10 °C juures.“

Kogutud piima kohta lisatakse järgmine lõik:

— „Kui piima töödeldakse toorelt, toimub piima kogumine iga päev.

— Kui piim pastöriseeritakse, toimub piima kogumine maksimaalselt 48 tunnise intervalliga.

— Kui piima töödeldakse toorelt, kalgendatakse see 36 tunni jooksul pärast veoki tühjakslaadimist.

— Kui piim pastöriseeritakse, kalgendatakse see maksimaalselt 48 tunni jooksul pärast veoki tühjakslaadimist.“

Sätestatakse optimaalsed säilitamistingimused ning põllumajandusettevõttes kogutud piima kasutamise tähtaeg, et säilitada tooraine kvaliteeti.

Töötlemine

Käesolevat osa täiendatakse, et iseloomustada paremini juustu „Munster“ või „Munster-Géromé“ valmistamise tehnoloogilist protsessi. Eesmärk on täpsustada tavasid, mis on seotud ettevõtjate oskusteabega, ja ühtlasi määrata kindlaks, kuidas tagada toote iseloomulikud omadused.

Lubatud töötlemisviisid ja lisaained

Lisatakse järgmine lõik:

„Piim võib olla:

— standardse rasvasisaldusega;

— pastöriseeritud maksimaalselt 73°C juures maksimaalselt 40 sekundit või kasutades muid samaväärseid kuumtöötluse viise. Kui piima säilitatakse enne selle kasutamist, tohib seda termiseerida (maksimaalselt 66 °C kuni 40 sekundi jooksul).

Igasugune muu füüsiline töötlemine (mikrofiltreerimine, ultrafiltreerimine jms) on keelatud.

Põllumajandusettevõttes toodetud juustu „Munster“ või „Munster-Géromé“ toodetakse ainult toorpiimast.

Lisaks piimale tohib juustu valmistamisel kasutada ainult järgmisi aineid või lubatud lisaaineid või lubatud lisandeid:

— laap (vasikamaolaap);

— kahjutud piimhappebakterid, pärmid, hallitusseened;

— kaltsiumkloriid;

— sool;

— Carum carvi L., mida nimetatakse ka köömneteks, mustköömneteks või Vogeesi aniisiks.

Toorpiima, valmistamisjärgus toodete, kalgendi ja toorjuustu hoidmine miinuskraadide juures on keelatud.

Toorjuustu säilitamine gaasikeskkonnas on keelatud.“

Lisatakse kasutatava piima töötlemiseks lubatud töötlemisviisid (standardimine, termiline töötlemine), et välistada mis tahes muud piimatöötlemise viisid. Piima tohib vajadusel täielikult pastöriseerida ainult üks kord ühe termiseerimise käigus, et säilitada piima kvaliteeti.

Loetletud on piima töötlemisel lubatud ained ja lisaained, et pidada kinni traditsioonilistest tootmismeetoditest.

Samuti lisatakse, et juustule „Munster“ või „Munster-Géromé“ iseloomulike omaduste tagamiseks on keelatud toorpiima ja valmistamisjärgus olevate toodete säilitamine miinuskraadide juures või gaasikeskkonnas.

Laabiga kalgendamine

Järgmine lause:

„Juustu „Munster“ toodetakse ainult kalgendatud lehmapiimast.“

on asendatud järgmisega:

„Piima kalgendatakse maksimaalselt 38 °C juures. Kalgendamine kestab 7–20 minutit.“

Lisatakse kalgendamise sihtväärtused, sest need võimaldavad kirjeldada juustule „Munster“ või „Munster-Géromé“ iseloomulikku valmistamise tehnoloogilist protsessi.

Viilutamine, laktoosi eemaldamine

Järgmine lause:

„Sel viisil saadud kalgend tehakse väga peeneks.“

on asendatud järgmise lausega:

„Kalgend viilutatakse, et saada terad, mille suurus jääb sarapuupähkli ja pähkli vahele.“

See võimaldab kalgendit paremini kirjeldada ja kontrolli objektiivsemaks muuta.

Lisatakse, et laktoosi eemaldamine on kõigis etappides keelatud.

Lisatud on järgmine lause:

„Köömned lisatakse enne vormimist või vormimise ajal. Lisatud kogus moodustab lõpptoote massist 0,5–1,5 %.“

Kirjeldatakse köömnete lisamise viisi, et kodifitseerida ettevõtjate tavad.

Vormimine, nõrutamine, soolamine

Lisatakse, et kalgendit ei sõtkuta, et võtta arvesse ettevõtjate tavasid.

Lause

„Seejärel pannakse see nõrutuslaual silindrikujulistesse vormidesse.“

on asendatud järgmisega:

„Kalgend pannakse silindrikujulistesse vormidesse. Kalgendit nõrutatakse pressimata. Soolamisele eelnev nõrutusaeg on vähemalt 15 tundi.“

Selle märkimine, et nõrutamine toimub ilma pressimiseta, on palju olulisem kui selle märkimine, et see toimub nõrutuslaual. Lisatakse erinevad sihtväärtused, sest see võimaldab kirjeldada juustule „Munster“ või „Munster-Géromé“ iseloomulikku valmistamismeetodit.

Järgmine lause:

„Seda pööratakse mitu korda, et kiirendada üleliigse vadaku nõrgumist.

„Seejärel võetakse see vormist välja [...]“

on asendatud järgmisega:

„Värsket juustu pööratakse nõrutamise käigus enne selle vormist eemaldamist vähemalt korra.“

Pööramiste arv oleneb juustu suuruskategooriast.

Järgmine lause:

„[Juust] soolatakse ja pühitakse üle vastavas ruumis ning pannakse seejärel laagerdumiskeldrisse.“ on asendatud järgmisega:

„Juust soolatakse.“

Kustutatakse ruumide kirjeldus, kus toiminguid tehakse, sest see ei mõjuta juustu omadusi ja seda ei kontrollita.

Piimhappesuse jälgimine

Lisatakse järgmine lõik:

„Pärast minimaalset laagerdumisaega on juustul piimjas südamik. Viis päeva pärast laabiga kalgendamist on piimakojas juustu südamiku pH vahemikus 4,5–4,9.“

Piimhappesus on happelise kalgendi tõttu juustu „Munster“ või „Munster-Géromé“ oluline omadus, seega on oluline tagada selle jälgimine.

Laagerdumine

Lisatakse järgmine lõik:

„Juustu laagerdamise ajal on keelatud säilitada seda gaasikeskkonnas. Laagerdamine on alates soolamisest jagatud kaheks etapiks: hallitusseente lisamine, märgtöötlemine“.

Järgmised laagerdustingimused on määratud kindlaks lähtuvalt järgitavatest tavadest.

Laagerdumistemperatuuri ja õhuniiskust käsitlev järgmine lõik:

„Laagerdamise jaoks on vaja spetsiifilist keskkonda (temperatuur 11–15 °C ja suhteline õhuniiskus 95 %), mis soodustab igale laagerdumiskojale iseloomuliku peamiselt punastest bakteritest ja pärmiseentest koosneva floora arengut, mis annab juustule „Munster“ tüüpilise kollakasoranži välimuse.“

asendatakse järgmisega:

„Laagerdumiseks on vajalik keskkond, mille suhteline õhuniiskus on 90 %, see soodustab igale laagerdumiskojale iseloomuliku peamiselt punastest bakteritest ja pärmiseentest koosneva floora arengut, mis annab juustule „Munster“ tüüpilise elevandiluuvalkja oranži või kollakasoranži välimuse. Hallitusseente lisamisel on temperatuur 16 °C või kõrgem. Märgtöötlemise jooksul jääb laagerdumiskoja temperatuur vahemikku 10–16 °C.“

Kõiki laagerdumisetappe kirjeldatakse konkreetse temperatuuriga ja sätestatakse õhuniiskuse määr. Laagerdamiseks on vaja spetsiifilist keskkonda, mis soodustab igale laagerdumiskojale iseloomuliku peamiselt punastest bakteritest ja pärmist koosneva floora arengut, mis annab juustule „Munster“ või „Munster-Géromé“ selle tüüpilise elevandiluuvalkja oranži või kollakasoranži välimuse.

Laagerdumise ajal toimuvate tegevuste kohta lisatakse järgmine lõik:

Järgmine lõik:

„iga kahe või kolme päeva tagant pestakse juustu soolalahusega, mille temperatuur vastab laagerdumiskoja temperatuurile, (lõplik vormimine ja pinna hõõrumine) ning pööratakse juust ümber“

asendatakse järgmisega:

„Toorjuustu küljed ja põhi läbivad järgmise töötluse:

— vähemalt 2 märgtöötlust (soolane või soolata vesi, millele on lisatud või mitte pinnakultuure, mis koosnevad muu hulgas bakteritest Brevibacterium linens), mis hõlmab 1. suuruskategooria puhul vähemalt üht mehhaanilist hõõrumist (käsitsi või masinaga);

— vähemalt 3 märgtöötlust (soolane või soolata vesi, millele on lisatud või mitte pinnakultuure, mis koosnevad muu hulgas bakteritest Brevibacterium linens), mis hõlmab 2. ja 3. suuruskategooria puhul vähemalt kahte mehhaanilist hõõrumist (käsitsi või masinaga).

Kooriku elevandiluuvalkjas oranž või kollakasoranž värvus tuleneb peamiselt punastest bakteritest (mh Brevibacterium linens). Värvainete kasutamine on keelatud.“

Need sätted vastavad ettevõtjate tavadele juustu valmistamisel laagerdumise etapis. Minimaalne töötlemiskordade arv võimaldab tagada bakterite ühtse arengu ja saavutada juustule iseloomuliku värvuse.

Laagerdamise kohta on lisatud järgmine lause:

„Kui laagerdamisel puutub toode kokku puiduga, peab see olema nulu- või kuusepuit.“

Määratletakse puiduliigid, mis võivad juustuga kokku puutuda, et reguleerida selle traditsioonilise materjaliga seotud tavasid.

Laagerdumisaega käsitlev järgmine lause:

„Juustu laagerdatakse juustu „Munster“ korral vähemalt 21 päeva ja juustu „Petit Munster“ korral vähemalt 14 päeva.“

on asendatud järgmisega:

„Juustu „Munster“ või „Munster-Géromé“ minimaalne laagerdumisaeg on järgmine:

— 21 päeva 2. ja 3. suuruskategooria puhul;

— päeva 1. suuruskategooria puhul.

Nimetatud kestust loetakse alates tootmiskuupäevast, mis on määratletud laabiga kalgendamise kuupäevana.“

Täpsustatakse laagerdumisaja kestus olenevalt tootekirjelduse osas sätestatud kategooriast. Lisatud on, et laagerdumisaega arvestatakse alates laabiga kalgendamise kuupäevast ja mitte enam alates valmistamise päevast; see on täpsem ja võimaldab teha kontrolle objektiivsemalt.

Koonddokumendi järgmine lause:

„Juustu laagerdatakse juustu „Munster“ korral vähemalt 21 päeva ja juustu „Petit Munster“ korral vähemalt 14 päeva.“

on asendatud järgmisega:

„Laagerdumisaeg on sõltuvalt juustu suurusest 14–21 päeva alates laabiga kalgendamise kuupäevast.“

Juustu pakendamise kohta lisatakse järgmine lõik:

„Selleks, et juustu koorik ei kuivaks ja sellele ei tekiks soovimatut sinist hallitust, pakitakse juust pärast minimaalse laagerdumisaja lõppu laagerdumiskojast väljumisel üksikpakendisse.

Siiski on lubatud juustu pakendamine enne minimaalse laagerdumisaja lõppu, see võib kõige varem toimuda

— 2. ja 3. suuruskategooria puhul 18. päeval pärast laabiga kalgendamist;

— 1. suuruskategooria puhul 11. päeval pärast laabiga kalgendamist.

Sellisel juhul jätkub niiviisi pakendatud juustude laagerdumine samadel tingimustel kui pakendamata juustude oma.“

Juustu pakendamine peab toimuma geograafilises piirkonnas. Laagerdumiskojast väljuv juust peab olema pakendatud. Juust „Munster“ või „Munster-Géromé“ on pehme pestud koorikuga juust, seega on juustu koorik niiske ja kuivab väga kiiresti. Juust läbib laagerdamisel mitu märgtöötlust, mis võimaldab juustu „Munster“ või „Munster-Géromé“ pinnal areneda iseloomulikul peamiselt punastest bakteritest koosneval flooral. Juustu „Munster“ või „Munster-Géromé“ pinnale tekib väljaspool laagerdumiskeldrit ja sellega seotud tegevusi värske õhu käes soovimatu pinnahallitus. Hallituse olemasolu ja nn kuivanud koorik on juustu „Munster“ või „Munster-Géromé“ korral defektid. Seega peab juust laagerdumiskeldrist väljudes olema pakendatud, et kaitsta koorikut ja säilitada juustule „Munster“ või „Munster-Géromé“ iseloomulikke organoleptilisi omadusi.

Käesolev säte lisatakse koonddokumendi punkti 3.5.

5.6. Seos piirkonnaga

Seost geograafilise piirkonnaga käsitlev osa on täielikult ümber kirjutatud, et tuua paremini esile nimetuse „Munster“ või „Munster-Géromé“ seost geograafilise piirkonnaga, muutmata nimetatud seose sisu. Tutvustuses on eelkõige kirjeldatud juustu valmistamiseks sobiva piima tootmise tingimusi, milleks on vaja erilist oskusteavet, ning laagerdumistingimusi. Punkti „Geograafilise piirkonna eripära“ alla on koondatud geograafilise piirkonna looduslikud tegurid, samuti inimtegurid, ning punktis on antud ülevaade ajaloolistest aspektidest ja eripärasest oskusteabest. Punktis „Toote eripära“ on esile toodud teatavad toote kirjelduse osas esitatud elemendid. Punktis „Põhjuslik seos“ on selgitatud looduslike tegurite, inimtegurite ja toote omavahelist seost.

See muudatus tehakse samuti koonddokumendi punktis 5.

5.7. Märgistus

Järgmine lõik:

Lisaks päritolunimetusele peab märgisel olema INAO logo koos päritolunimetuse, kontrollitud päritolunimetuse ja INAO lühendiga. Märget „fabrication fermière” (toodetud talus) või „fromage fermier” (talujuust) tohivad kasutada ainult tootjad, kes töötlevad oma põllumajandusettevõttes toodetud piima.“

asendatakse järgmisega:

„Lisaks märgistust ja toiduainete pakendamist käsitlevate õigusaktidega sätestatud kohustuslikele märgetele on päritolunimetust „Munster“ või „Munster-Géromé“ kandva juustu pakendil toote registreeritud nimetus, mille suurus moodustab märgistusel olevate suurimate tähemärkide suurusest vähemalt kaks kolmandikku, ning samale vaateväljale on kantud Euroopa Liidu KPNi logo“.

Märgistust käsitlevat osa on ajakohastatud, et võtta arvesse riiklikes ja Euroopa õigusaktides tehtud muudatusi.

Lisaks ei tohi kaubamärgi nimetus paista palju rohkem silma kui päritolunimetus, mille jaoks on vaja määrata kindlaks tähemärkide suurus.

Need muudatused on tehtud ka koonddokumenti.

Lisatud on järgmine lause:

„Märget „valmistatud piimast, mis pärineb vähemalt x % Vosgienne’i tõugu piimakarjalt“ või mis tahes viidet Vosgienne’i tõugu lehmadele tohib märgistusel ja juustureklaamis kasutada ainult juhul, kui nimetatud tõugu lehmad moodustavad vähemalt x % karjast või igast karjast, kust piim pärineb. See protsent peab olema kõrgem kui 70 %.“

See märge näitab tarbijale, et tootmiseks kasutatud piim on pärit piimakarjast, millest Vosgienne’i tõugu lehmad moodustavad enam kui 70 %.

See lause on lisatud ka koonddokumenti.

5.8. Muu

Ajakohastatud on liikmesriigi asjaomase asutuse aadressi.

Ajakohastatud on taotlejate rühma nime ja kontaktandmeid.

Kontrolliasutuse kontaktandmeid käsitlevas osas on tehtud järgmist:

Ajakohastatud on ametlike kontrolliasutuste nime ja kontaktandmeid. Selles osas on esitatud järgmiste Prantsusmaa pädevate kontrolliasutuste kontaktandmed: Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) (riiklik päritolunimetuste instituut) ning Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) (konkurentsi, tarbijakaitseküsimuste ja pettusevastase võitluse peadirektoraat). Lisatud on, et sertifitseerimisasutuse nimi ja kontaktandmed on esitatud INAO veebisaidil ja Euroopa Komisjoni andmebaasis.

Riiklikke nõudeid käsitleva osa alla on lisatud tabel, mis sisaldab peamisi kontrollitavaid punkte ja nende hindamismeetodit.

KOONDDOKUMENT

„MUNSTER“ / „MUNSTER-GÉROMÉ“

ELi nr: PDO-FR-0125-AM03 – 7.8.2019

KPN (X) KGT ( )

1. Nimetus(ed)

„Munster“/„Munster-Géromé“

2. Liikmesriik või Kolmas Riik

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.3. juust

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Munster“ ehk „Munster-Géromé“ on pehme pestud koorikuga juust, mida valmistatakse lehmapiimast.

Laagerdumisaeg on sõltuvalt juustu formaadist 14–21 alates laabiga kalgendamise kuupäevast.

Juust on lameda või paksu silindri kujuline ja seda valmistatakse kolmes suuruskategoorias:

Suuruskategooria Vormi sisediameeter Juustu maksimaalne kõrgus Juustu kaal 1: 120–340 g 7,5–8 cm 4 cm 120–170 g 10–11 cm 4 cm 200–280 g 11–12 cm 4 cm 280–340 g 2: 450–1 000 g 14–16 cm 4 cm 450–600 g 16,5–19 cm 4 cm 700–1 000 g 3: 1 000 –1 750 g 16,5–19 cm 7 cm 1 000 g – 1 750 g

Koorik on õhuke ja veidi äigene, kooriku värvus varieerub peamiselt punast värvust andvate bakterite (sh Brevibacterium linens) tõttu elevandiluuvalkjast oranžist kuni oranžikaspunaseni. Juustumass on elevandiluuvalget kuni helebeeži värvi ja selles võib olla auke, kuid mitte liiga palju.

Minimaalse laagerdumisaja lõpus on juustumassil südamik. Olenevalt juustu valmimisastmest ja selle kõrgusest on südamik vähemal või rohkemal määral laagerdunud.

Lõhn on tugev ja veidi ammoniaagine. Suus on juustumass kergelt soolane, peeneteralise tekstuuriga, pehme ja suussulav. Juust on magusa maitsega, milles esineb piimjaid, juurviljaseid (hein, küpsed puuviljad, pähklid), puiduseid või isegi kergelt pärmiseid noote.

Juustu rasvasisaldus on 100 grammi juustu kohta vähemalt 20 grammi. Juustu kuivainesisaldus on 100 grammi juustu kohta vähemalt 44 grammi.

Juustu „Munster või „Munster-Géromé“ juustumass võib sisaldada köömneid (carum carvi L.). Sellisel juhul on tootel samad omadused kui juustul „Munster“ või „Munster-Géromé“ ja lisaks köömnemaitse.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Vähemalt 95% piimakarja söödaratsiooni kuivainest on pärit geograafilisest piirkonnast, millest vähemalt 70% on pärit põllumajandusettevõttest endast ning haljassööt (põhisööt) moodustab piimakarja kogu söödaratsioonist vähemalt 70 % (väljendatuna kuivaines). Teisalt ei ole võimalik tagada täiendsööda tooraine päritolu. Samuti on geograafilisest piirkonnast pärit vähemalt 67 % söödaratsioonist (väljendatuna kuivaines).

Rohi (väljendatuna kuivaines) moodustab piimalehmade põhisööda aastasest keskmisest ratsioonist vähemalt 40 % ning kõigil aasta päevadel vähemalt 25 % põhisöödast.

Iga piimalehma karjatamiseks on vähemalt 10 aari vähemalt 150 päeval aastas.

Jõusööt moodustab ühe lehma kohta aastas kuni 1,8 tonni (väljendatuna kuivaines). See koosneb järgmisest:

— teraviljaterad ja neist valmistatud tooted;

— õliseemned ja õliviljad ning neist valmistatud tooted;

— kaunviljade seemned ja neist valmistatud tooted;

— pressitud või kuivatatud melasseeritud või melasseerimata peedipulp;

— peedimelass;

— piimatooted ja neist saadud tooted;

— mineraalained ja neist valmistatud tooted;

— söödalisandid, sh vitamiinid.

3.4. Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

–

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Juust pakendatakse pärast minimaalse laagerdumisaja lõppu laagerdumiskojast väljumisel üksikpakendisse.

Pakendamine on lubatud kolm päeva enne minimaalse laagerdumisaja lõppu. Pakendatud juustu laagerdatakse samadel tingimustel kui pakendamata juustu.

Juustu pakendamine peab toimuma geograafilises piirkonnas. Laagerdumiskojast väljuv juust peab olema pakendatud. Juust „Munster“ või „Munster-Géromé“ on pehme pestud koorikuga juust, seega on juustu koorik niiske ja kuivab väga kiiresti. Juust läbib laagerdamisel mitu märgtöötlust, mis võimaldab juustu „Munster“ või „Munster-Géromé“ pinnal areneda iseloomulikul peamiselt punastest bakteritest koosneval flooral. Juustu „Munster“ või „Munster-Géromé“ pinnale tekib väljaspool laagerdumiskeldrit ja sellega seotud tegevusi värske õhu käes soovimatu pinnahallitus. Hallituse olemasolu ja nn kuivanud koorik on juustu „Munster“ või „Munster-Géromé“ korral defektid. Seega peab juust laagerdumiskeldrist väljudes olema pakendatud, et kaitsta koorikut ja säilitada juustule „Munster“ või „Munster-Géromé“ iseloomulikke organoleptilisi omadusi.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Lisaks märgistust ja toiduainete pakendamist käsitlevate õigusaktidega sätestatud kohustuslikele märgetele on päritolunimetust „Munster“ või „Munster-Géromé“ kandva juustu pakendil toote registreeritud nimetus, mille suurus moodustab märgistusel olevate suurimate tähemärkide suurusest vähemalt kaks kolmandikku, ning samale vaateväljale on kantud Euroopa Liidu KPNi logo.

Märget „valmistatud piimast, mis pärineb vähemalt x % Vosgienne’i tõugu piimakarjalt“ või mis tahes viidet Vosgienne’i tõugu lehmadele tohib märgistusel ja juustureklaamis kasutada ainult juhul, kui nimetatud tõugu lehmad moodustavad vähemalt x % karjast või igast karjast, kust piim pärineb. See protsent peab olema kõrgem kui 70 %.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Meurthe-et-Moselle’i departemang:

järgmised kommuunid: Amenoncourt, Ancerviller, Angomont, Autrepierre, Avricourt, Baccarat, Badonviller, Barbas, Bertrambois, Bertrichamps, Bionville, Blamont, Blemerey, Bremenil, Buriville, Chazelles-Sur-Albe, Cirey-Sur-Vezouze, Deneuvre, Domevre-Sur-Vezouze, Domjevin, Embermenil, Fenneviller, Fremenil, Fremonville, Gogney, Gondrexon, Halloville, Harbouey, Herbeviller, Igney, Lachapelle, Leintrey, Merviller, Migneville, Montigny, Montreux, Neufmaisons, Neuviller-Les-Badonviller, Nonhigny, Ogeviller, Parux, Petitmont, Pettonville, Pexonne, Pierre-Percee, Raon-Les-Leau, Reclonville, Reherrey, Reillon, Remoncourt, Repaix, Saint-Martin, Saint-Maurice-Aux-Forges, Sainte-Pole, Saint-Sauveur, Tanconville, Thiaville-Sur-Meurthe, Vacqueville, Val-Et-Chatillon, Vaucourt, Vaxainville, Veho, Veney, Verdenal, Xousse.

Moselle’i departemang:

Phalsbourg’i ja Sarrebourg’i kantonid: kõik kommuunid;

Järgmised kommuunid: Albestroff, Bassing, Benestroff, Bermering, Bidestroff, Blanche-Eglise, Bourdonnay, Bourgaltroff, Cutting, Dieuze, Domnom-Les-Dieuze, Donnelay, Francaltroff, Gelucourt, Givrycourt, Guebestroff, Gueblange-Les-Dieuze, Guebling, Guinzeling, Honskirch, Insming, Insviller, Juvelize, Lagarde, Lening, Lhor, Lidrezing, Lindre-Basse, Lindre-Haute, Lostroff, Loudrefing, Maizieres-Les-Vic, Marimont-Les-Benestroff, Molring, Montdidier, Mulcey, Munster, Nebing, Neufvillage, Ommeray, Rening, Rodalbe, Rorbach-Les-Dieuze, Saint-Medard, Tarquimpol, Torcheville, Vahl-Les-Benestroff, Val-De-Bride, Vergaville, Vibersviller, Virming, Vittersbourg, Zarbeling, Zommange.

Bas Rhini departemang:

Mutzigi ja Saverne’i kantonid: kõik kommuunid;

Bouxwilleri kanton: Wingersheim Les Quatre Bansi kommuun osaliselt (ainult endise Gingsheimi kommuuni territoorium) ja kõik kommuunid, välja arvatud Dingsheim, Dossenheim-Kochersberg, Fessenheim-Le-Bas, Furdenheim, Griesheim-Sur-Souffel, Handschuheim, Hurtigheim, Ittenheim, Pfulgriesheim, Quatzenheim, Rohr, Stutzheim-Offenheim, Truchtersheim, Waltenheim-Sur-Zorn, Wiwersheim;

Molsheimi kanton: kõik kommuunid, välja arvatud Altorf, Dachstein, Duppigheim, Duttlenheim, Ernolsheim-Bruche, Griesheim-Pres-Molsheim, Innenheim

Obernai kanton: kõik kommuunid, välja arvatud Krautergersheim, Meistratzheim, Niedernai, Stotzheim, Valff, Zellwiller;

Järgmised kommuunid: Bischholtz, Bitschhoffen, Cleebourg, Dauendorf, Dieffenbach-Les-Woerth, Dossenheim-Sur-Zinsel, Drachenbronn-Birlenbach, Engwiller, Erckartswiller, Eschbourg, Forstheim, Froeschwiller, Frohmuhl, Goersdorf, Gumbrechtshoffen, Gundershoffen, Gunstett, Hegeney, Hinsbourg, Huttendorf, Ingwiller, Keffenach, Kindwiller, Kutzenhausen, La Petite-Pierre, Lampertsloch, Laubach, Lichtenberg, Lobsann, Memmelshoffen, Menchhoffen, Merkwiller-Pechelbronn, Mietesheim, Morsbronn-Les-Bains, Morschwiller, Mulhausen, Neuwiller-Les-Saverne, Niedermodern, Niedersoultzbach, Oberbronn, Oberdorf-Spachbach, Petersbach, Pfalzweyer, Preuschdorf, Puberg, Reipertswiller, Riedseltz, Rosteig, Rothbach, Schillersdorf, Soultz-Sous-Forets, Sparsbach, Struth, Tieffenbach, Uhlwiller, Uhrwiller, Uttenhoffen, Val De Moder, Woerth, Weinbourg, Weiterswiller, Wimmenau, Wingen-Sur-Moder, Zinswiller, Zittersheim.

Haut Rhini departemang:

Masevaux’ ja Altkirchi kantonid: kõik kommuunid;

Cernay kanton: kõik kommuunid, välja arvatud Cernay, Uffholtz, Wattwiller;

Guebwilleri kanton: kõik kommuunid, välja arvatud Issenheim, Merxheim, Raedersheim;

Sainte-Marie-aux-Mines’i kanton: kõik kommuunid, välja arvatud Guemar; Illhaeusern;

Wintzenheimi kanton: kõik kommuunid, välja arvatud Gundolsheim, Herrlisheim-Pres-Colmar;

järgmised kommuunid: Colmar, Berrwiller, Bruebach, Brunstatt-Didenheim, Flaxlanden, Galfingue, Heimsbrunn, Ingersheim, Knoeringue, Michelbach-Le-Bas, Morschwiller-Le-Bas, Mulhouse, Ranspach-Le-Bas, Ranspach-Le-Haut, Saint-Louis, Zillisheim.

Haute Saône’i departemang:

järgmised kommuunid: Aillevillers-Et-Lyaumont, Alaincourt, Amage, Ambievillers, Amont-Et-Effreney, La Basse-Vaivre, Belfahy, Betoncourt-Saint-Pancras, Beulotte-Saint-Laurent, Bouligney, Bourbevelle, Bousseraucourt, Breuchotte, La Bruyere, Corravillers, Corre, Cuve, Dampvalley-Saint-Pancras, Demangevelle, Esmoulieres, Faucogney-Et-La-Mer, Les Fessey, Fleurey-Les-Saint-Loup, Fontenois-La-Ville, Fougerolles, Haut-Du-Them-Chateau-Lambert, Hurecourt, Jonvelle, La Longine, Mailleroncourt-Saint-Pancras, La Montagne, Montcourt, Montdore, Passavant-La-Rochere, Plancher-Les-Mines, Pont-Du-Bois, La Proiseliere-Et-Langle, Raddon-Et-Chapendu, La Rosiere, Saint-Bresson, Sainte-Marie-En-Chanois, Selles, Servance-Miellin, Ternuay-Melay-Et-Saint-Hilaire, La Vaivre, Vauvillers, La Voivre, Vougecourt.

Vosges’i departemang:

kõik kommuunid, välja arvatud järgmised: Ainvelle, Ameuvelle, Aroffe, Autreville, Avranville, Blevaincourt, Brechainville, Chatillon-Sur-Saone, Chermisey, Damblain, Fignevelle, Fouchecourt, Frain, Freville, Godoncourt, Grand, Grignoncourt, Harmonville, Isches, Lamarche, Les Thons, Liffol-Le-Grand, Lironcourt, Marey, Martigny-Les-Bains, Martinvelle, Midrevaux, Mont-Les-Lamarche, Morizecourt, Pargny-Sous-Mureau, Regnevelle, Robecourt, Romain-Aux-Bois, Rozieres-Sur-Mouzon, Saint-Julien, Senaide, Seraumont, Serecourt, Serocourt, Sionne, Soncourt, Tignecourt, Tollaincourt, Trampot, Vicherey, Villotte, Villouxel.

Territoire de Belfort’i departemang:

kõik kommuunid, välja arvatud järgmised: Beaucourt, Courcelles, Croix, Feche-L’eglise, Joncherey, Lebetain, Mezire, Montbouton, Saint-Dizier-L’eveque, Villars-Le-Sec.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

„Munster“ ehk „Munster-Géromé“ on pehme pestud koorikuga juust, mida valmistatakse lehmapiimast, kusjuures lehmi peetakse piirkonnas, kus on valdavalt rohumaad. Kliima mõjul on kujunenud esivanemate oskusteave, kuidas tagada niisketes tingimustes happelise kalgendi laagerdumine ja võimaldada seega kujuneda välja punastel bakteritel, mis annavad juustule selle värvuse ja tugeva lõhna, mis vastandub pehmele juustumassile.

Geograafiline piirkond on mägine ja veerjas (moodustab Vogeeside mäestiku, mille territooriumil asuvad osaliselt kõik geograafilise piirkonna departemangud), piirkonna mägised alad on keskmise kõrgusega, geograafilise piirkonna läänealad on tasased. Vogeeside mäestikust algab mitu suurt jõge, mis saavad oma vee sademetest, põhjaveest ja mägiojadest. Need jõed varustavad veega kogu piirkonda ja kujundavad selle maastikku.

Kliimale on iseloomulik suur sademete hulk, sest Vogeesi mäestik on tõkkeks läänest tulevatele pilvedele, mis kõrgustes kondenseeruvad ning mäestikus ja selle jalamil vihmana maha sajavad. Kliima soodustab rohumaapõhiste süsteemide arengut. Rohi kasvab kõigil Vogeesi mäestiku tippudel, kus raadatud ning kõva pinnasega ja raskesti haritavatel aladel suudab vastu pidada vaid kõrgkarjamaade taimestik. Nendel rohumaadel on levinud sarikalised: köömen või mustköömen (Carum carvi L.), mida mõnikord kutsutakse Vogeesi aniisiks.

Juust „Munster“ või „Munster-Géromé“ on seotud kloostrite rajamisega Vogeesi mäestikus VII ja VIII sajandil. Munsteri linn on saanud oma nime kloostri (Monasterium confluentis) järgi, mis asub mäestiku idanõlval. Piimalehmade karjad tulevad suvel kõrgkarjamaadele rohtu sööma ja talvituvad läänenõlva orgudes.

Alates XVI sajandist hakati juustu tootma suures koguses ning talunikud müüsid juustu Alsace’i viinamarjakasvatuspiirkonnas, tasandikul ja suuremates lähedalasuvates linnades.

See, et juustu toodetakse kahes kohas – Alsace’is Munsteris ja Lorraine’is Gérardmeris, selgitab, miks on juustul kaks kohanimepõhist nimetust: Munster ja Géromé.

Geograafilises piirkonnas on toimunud palju konflikte, mistõttu on tegemist rändepiirkonnaga. Ümberasustatud inimesed viisid endaga kaasa oskused ja teabe ning juustu tootmine laienes tasandikule. Kuigi piirkonnas on aretatud keskkonnaga hästi kohanenud tõug (Vosgienne), on hävitatud karjade taastamiseks sisse toodud teisi tõuge: Simmental (lähedalasuvast Šveitsist) ning Montbéliarde ja Française Frisonne Pie Noire (nimetati ümber Prim’ Holsteiniks).

Piimalehmade kasvatamise ning juustu tootmise ja laagerdamise alane oskusteave on tänapäevani säilinud. Juustuvalmistamismeetod lähtub happelisest kalgendist. Vastavalt niisketes tingimustes laagerdamist käsitlevale oskusteabele tuleb pärast pärmi- ja hallitusseente lisamist juustu koorikut pesta, mis muudab kalgendi happevabaks. Laagerdaja kohandab laagerduskeldri keskkonda ja toiminguid vastavalt juustu valmimisastmele. Tootjad lisavad tänini juustukalgendisse köömneid (Carum carvi L.).

Juustu „Munster“ või „Munster-Géromé“ valmistatakse lehmapiimast. Selle kalgend on happeline ja pehme ning selle pestud kooriku värvus varieerub elevandiluuvalkjast oranžist kuni oranžikaspunaseni.

Kooriku tugev ja veidi ammoniaagine maitse vastandub juustumassi magusale maitsele , milles esineb piimjaid, juurviljaseid (hein, küpsed puuviljad, pähklid), puiduseid või isegi kergelt pärmiseid noote. Juust „Munster“ või „Munster-Géromé“ on saadaval erinevates suurustes: väikesemõõdulised lamedad juustud ning suuremamõõdulised lamedad või paksud juustud, mille laagerdumisaeg on vastavalt 14–21 päeva.

Juustu „Munster“ või „Munster-Géromé“ tootmine on kujunenud välja tänu sellele, et piimalehmadele leidus piisavalt rohumaid. Saadud piim on suhteliselt toitainevaene, seetõttu keskendub juustuvalmistamismeetod happelisele kalgendile.

Geograafine piirkond on väga niiske, sest siin sajab palju ning on palju allikaid. Seepärast on kujunenud oskusteave, kuidas tagada laagerdumine niisketes tingimustes ning pesta koorikut, et soodustada punaste bakterite (eelkõige Brevibacterum linens) teket, mis annab toote „Munster“ või „Munster-Géromé“ koorikule elevandiluuvalkjast oranžist oranžikaspunaseni varieeruva värvuse ja võimaldab kujuneda välja tootele iseloomulikul lõhnal.

Kuna juustu kalgend on happeline, ei ole sellise pehme juustu säilivusaeg väga pikk. See oli vastuolus olukorraga, kus tootmispiirkond oli isoleeritud ja lõpptoodet ei olnud lihtne transportida. Seepärast hakati tootma mitmes suuruses juustu: kohalikuks tarbimiseks mõeldud väikesemõõdulisi juuste, mis vajavad väiksemat laagerdumisaega, ning pikema säilivusajaga suuremamõõdulisi juuste, mis võimaldab laagerdajatel osta kaugematest piirkondadest laagerdamata tooteid ja laagerdada neid tarbimiskohtadele võimalikult lähedal. Kuna köömned on Vogeesi rohumaadel kättesaadavad, lisati neid tootmise käigus juustukalgendisse. See tava on säilinud tänapäevani.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(Käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4e2c987c-80c8-4071-a5c9-dda91955e185

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.