EMP lepingu artiklis 78 on sätestatud, et lepinguosalised peavad tihendama ja laiendama koostööd teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonnas toimuva ELi tegevuse raames.

Otsust on vaja selleks, et EMPsse kuuluvad Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riigid saaksid ka 2021. eelarveaastal osaleda liidu kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistavas meetmes (edaspidi „ettevalmistav meede“).

ELi eelarvepoliitika kohaselt on ELi meetmetes võimalik osaleda ainult juhul, kui on tasutud vastav rahaline osalus. Makse võib teha aga alles siis, kui käesolev nõukogu otsuse eelnõu on vastu võetud ja kui komisjon on seejärel esitanud EMP EFTA riikidele ELi rahastamisnõude.

Seetõttu kohaldatakse ühiskomitee otsuse eelnõu tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2021, et katta 1. jaanuari 2021. aasta ja makse saamise vaheline ajavahemik. Tagasiulatuvus ei mõjuta asjaomaste isikute õigusi ja kohustusi ning selle kohaldamisel peetakse kinni õiguspärase ootuse põhimõttest.

Lisatud ühiskomitee otsusele on lisatud EMP EFTA riikide ühepoolne avaldus, milles deklareeritakse, et otsusega laiendatakse lepinguosaliste koostööd, et jätkata EMP EFTA riikide osalust liidu kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistavas meetmes. EMP EFTA riigid on seisukohal, et kaitseküsimused ei kuulu EMP lepingu kohaldamisalasse, ja seepärast ei laienda käesoleva otsuse vastuvõtmine EMP lepingu kohaldamisala kaitseküsimustele, kui välja arvata EFTA riikide osalemine kõnealuses ettevalmistavas meetmes. Samuti rõhutavad EMP EFTA riigid, et Island ja Liechtenstein ei osale ei kõnealuses ettevalmistavas meetmes ega selle rahastamises.

4.Õiguslik alus

4.1.Menetlusõiguslik alus

4.1.1.Põhimõtted

Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on ette nähtud otsuste vastuvõtmine, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

Mõiste „õigusliku toimega aktid“ alla kuuluvad ka aktid, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õigusinstrumendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.

4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

EMP ühiskomitee on lepinguga, täpsemalt EMP lepinguga loodud organ. Õigusakt, mille EMP ühiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav õigusakt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv vastavalt EMP lepingu artiklitele 103 ja 104.

Kavandatav õigusakt ei täienda ega muuda kokkuleppe institutsioonilist raamistikku. Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9 koostoimes nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta) artikli 1 lõikega 3.

4.2.Materiaalõiguslik alus

4.2.1.Põhimõtted

ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus ja nimelt peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

Kui kavandatava aktiga taotletakse üheaegselt mitut eesmärki või reguleeritakse mitut valdkonda, mis on üksteisega lahutamatult seotud ning millest ükski ei ole võrreldes teistega kõrvalise tähtsusega, tuleb ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõigusliku alusena nimetada erandkorras mitut vastavat õiguslikku alust.

4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

Kavandatava akti eesmärgid ja reguleeritavad valdkonnad puudutavad kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistava meetme rahastamist. Materiaalõiguslik alus peab vastama selle ettevalmistava meetme õiguslikule alusele, milleks on määruse (EL, Euratom) 2018/1046 („finantsmäärus“) artikli 58 lõike 2 punkt b.

4.3.Kokkuvõte

Kavandatava otsuse õiguslik alus peaks olema määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 58 lõike 2 punkt b koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta) artikli 1 lõikega 3.

5.Mõju eelarvele