ET Euroopa Liidu Teataja C 274/1

EUROOPA ÜHENDUSTE LÕPLIK RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

2006. EELARVEAASTA

I köide

KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISARUANNE JA KONSOLIDEERITUD EELARVE TÄITMISE ARUANNE

(2007/C 274/01)

SISUKORD

Konsolideeritud raamatupidamisaruandele lisatud deklaratsioon

Olulised sündmused ja asjaolud

I osa: Euroopa Ühenduste konsolideeritud raamatupidamisaruanne ja selle lisad

A. Bilanss

B. Tulude ja kulude aruanne (sh segmendiaruandlus)

C. Rahavoogude aruanne

D. Netovara muutuste aruanne

E. Raamatupidamisaruande lisad

II osa: Euroopa Ühenduste konsolideeritud eelarve täitmise aruanne ja selle lisad

A. Konsolideeritud eelarve täitmise aruanne

B. Konsolideeritud eelarve täitmise aruande lisad

KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISARUANDELE LISATUD DEKLARATSIOON

Euroopa ühenduste 2006. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne on koostatud teiste institutsioonide ja finantsmääruse artikli 129 lõikes 2 osutatud asutuste esitatud teabe alusel. Deklareerin, et see on koostatud kooskõlas EÜ finantsmääruse VII jaotisega ning raamatupidamise aastaaruande lisas toodud raamatupidamispõhimõtete, eeskirjade ja meetoditega.

Olen saanud nimetatud institutsioonide ja asutuste peaarvepidajatelt kogu teabe, mis on vajalik Euroopa ühenduste varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava raamatupidamise aastaaruande koostamiseks, ning nimetatud institutsioonide ja asutuste peaarvepidajad on tõendanud selle teabe usaldusväärsust.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha Euroopa Komisjoni raamatupidamise aastaaruande kinnitamiseks, võin olla piisavalt kindel, et käesolev raamatupidamise aastaaruanne annab Euroopa ühenduste finantsolukorra kõigist olulistest tahkudest tõese ja erapooletu ülevaate.

Brian Gray Euroopa Komisjoni peaarvepidaja

OLULISED SÜNDMUSED JA ASJAOLUD

Euroopa ühenduste 2006. aasta raamatupidamise aastaaruanne on teine aruanne, mis koostatakse tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtte kohaselt, mille rakendamist alustas komisjon 2005. aastal. Nagu iga raamatupidamisaruande puhul, nii on komisjon ka käesoleval juhul teinud tööd selle nimel, et käesolev aruanne oleks varem avaldatutest täiuslikum, seades eelkõige eesmärgiks lugejale mõistetavama ja asjakohasema teabe esitamise.

2006. aasta raamatupidamisaruande esitusviisiga võrreldes tuleks välja tuua järgmised muutused:

— 1. mail 2007 jõustunud finantsmääruse muudatusest tulenevalt on komisjoni peaarvepidaja esmakordselt lisanud käesolevale raamatupidamisaruandele deklaratsiooni, milles ta kinnitab, et ta on piisavalt kindel, et raamatupidamise aastaaruanne annab Euroopa ühenduste finantsolukorra kõigist olulistest tahkudest tõese ja erapooletu ülevaate.

— Käesolevas raamatupidamisaruandes konsolideeritud asutuste iga peaarvepidaja on lisanud oma raamatupidamisaruandele deklaratsiooni, milles ta kinnitab, et ta on piisavalt kindel, et raamatupidamise aastaaruanne annab tema ameti finantsolukorra kõigist olulistest tahkudest tõese ja erapooletu ülevaate.

— Raamatupidamisaruandes on summad nüüd näidatud miljonites eurodes, mis teeb vormistuse loetavamaks.

— Eelarve täitmise tabeleid on lihtsustatud, et muuta need arusaadavamaks.

— Komisjoni kulude sissenõudmise kohta on esitatud täiendavat teavet.

Lõpetuseks tuleb märkida, et 2005. aastaga võrreldes on konsolideerimise ulatust laiendatud — 2005. aasta 16 ameti asemel on nüüd konsolideeritud 24 ametit.

PEAMISED ASJAOLUD, MILLELE 2006. EELARVEAASTA RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDES TULEKS TÄHELEPANU PÖÖRATA

— Eelarve ülejääk on veelgi vähenenud 2,41 miljardilt eurolt 1,85 miljardile eurole.

— Eelarveaasta tulem on kasvanud, muutudes 2005. aasta 7 812 miljoni euro suurusest puudujäägist 2006. aastal 197 miljoni euro suuruseks ülejäägiks.

— Aktiva kogumaht suurenes 58,7 miljardilt eurolt 2005. aastal 67,3 miljardi euroni 2006. aastal ja passiva kogumaht 120,9 miljardilt eurolt 2005. aastal 131,6 miljardi euroni 2006. aastal. Erinevust rahastatakse lühemas perspektiivis eelarvelistest vahenditest, mis on hääletusel juba vastu võetud, või pikemas perspektiivis liikmesriikide poolt tagatud vahenditest.

I OSA

EUROOPA ÜHENDUSTE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISARUANNE JA SELLE LISAD

SISUKORD

A. Bilanss

B. Tulude ja kulude aruanne (sh segmendiaruandlus)

C. Rahavoogude aruanne

D. Netovara muutuste aruanne

E. Raamatupidamisaruande lisad

1. Arvestuspõhimõtted

2. Bilansi lisad

3. Tulude ja kulude aruande lisad

4. Rahavoogude aruande lisad

5. Bilansiväliste kirjete aruanne ja selle lisad

6. Finantsriskide juhtimine

7. Seotud osapooli käsitlevate andmete avaldamine

8. Bilansipäevajärgsed sündmused

9. Konsolideeritud üksused

10. Konsolideerimata üksused

A. BILANSS

miljonites eurodes Lisa 31.12.2006 31.12.2005 I. PÕHIVARA: 31 556 31 415 Immateriaalne põhivara 2.1 37 27 Materiaalne põhivara 2.2 4 586 4141 Investeeringud 2.3 2 157 1 874 Laenud 2.4 2 023 2 397 Pikaajalised eelmaksed 2.5 22 425 22 732 Pikaajalised nõuded 2.6 328 244 II. KÄIBEVARA: 35 776 27 291 Varud 2.7 115 126 Lühiajalised investeeringud 2.8 1 426 1 440 Lühiajalised eelmaksed 2.9 8 055 6 633 Lühiajalised nõuded 2.10 9 796 7 238 Raha ja raha ekvivalendid 2.11 16 384 11 854 Aktiva kokku 67 332 58 706 III. PIKAAJALISED KOHUSTUSED: 37 071 38 026 Töötajate hüvitised 2.12 32 200 33 156 Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid 2.13 989 1 097 Finantskohustused 2.14 1 862 1 920 Muud pikaajalised kohustused 2.15 2 020 1 853 IV. LÜHIAJALISED KOHUSTUSED: 94 479 82 825 Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid 2.16 379 275 Finantskohustused 2.17 20 22 Kreditoorne võlgnevus 2.18 94 080 82 528 Passiva kokku 131 550 120 851 NETOVARA (64 218) (62 145) Reservid 2.19 2 855 2 808 Liikmesriikidelt sissenõutavad summad: 2.20 (67 073) (64 953) Töötajate hüvitised (pikaajaline) (1) (32 200) (33 156) Muud summad (2) (34 873) (31 797) V. NETOVARA (3) (64 218) (62 145)

B. TULUDE JA KULUDE ARUANNE (sh segmendiaruandlus)

miljonites eurodes Lisa 2006 2005 PÕHITEGEVUSTULU: 3.1 113 486 107 890 Tulu omavahenditest ja osamaksudest: 105 118 103 964 Rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid 70 134 70 861 Käibemaksupõhised omavahendid 17 207 16 018 Traditsioonilised omavahendid 15 247 14 265 Eelarve korrigeerimine 2 395 2 606 Kolmandate riikide (sh EFTA riigid) osamaksud 135 214 Põhitegevustulu: 8 368 3 926 Trahvid 2 217 719 Põllumajandusmaksud 1 695 447 Kulude sissenõudmine 1 296 939 Tulu haldustegevusest 982 895 Muu põhitegevustulu 2 178 926 PÕHITEGEVUSKULUD 113 422 107 597 Halduskulud: 3.2 6 619 6 127 Personalikulud 3 998 3 613 Põhivaraga seotud kulud 348 320 Muud halduskulud 2 273 2 194 Põhitegevuskulud: 3.3 106 803 101 470 Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine 12 273 11 281 Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine 677 351 Detsentraliseeritud eelarve täitmine 1 809 1 733 Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega 90 828 86 925 Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega 34 248 Muud põhitegevuskulud 3.4 1 182 932 PÕHITEGEVUSE ÜLEJÄÄK 64 293 Tulu finantstehingutest 3.5 621 399 Finantstehingute kulud 3.6 (331) (369) Muudatused pikaajalistes töötajate hüvitiste kohustustes 2.12 108 (8 044) ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK) MUUST KUI PÕHITEGEVUSEST 398 (8 014) OSA SIDUS- JA ÜHISETTEVÕTETE NETOKAHJUMIS (PUUDUJÄÄK) 3.7 (265) (91) ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK) TAVAPÄRASEST TEGEVUSEST 197 (7 812) EELARVEAASTA TULEM 197 (7 812)

SEGMENDIARUANDLUS

Käesolevas aruandes on esitatud põhitegevustulu ja -kulu jaotumine poliitikavaldkondade lõikes, võttes aluseks komisjonisisese tegevuspõhise eelarvestruktuuri. Poliitikavaldkonnad võib rühmitada kolme suurema rubriigi alla — tegevus Euroopa Liidus, tegevus väljaspool Euroopa Liitu ning teenused ja muud.

„Tegevus Euroopa Liidus” on neist rubriikidest mahukaim, hõlmates paljusid Euroopa Liidu siseseid poliitikavaldkondi. „Tegevus väljaspool Euroopa Liitu” käsitleb väljaspool ELi hallatavaid poliitikavaldkondi, näiteks kaubandust ja abi. „Teenused ja muud” on sise- ja horisontaalne tegevus, mis on vajalik ühenduste institutsioonide ja asutuste toimimiseks.

Konsolideeritud ametid on integreeritud eri poliitikavaldkondadesse. Muud institutsioonid peale komisjoni on rühmitatud konkreetse poliitikavaldkonna alla. Erinevate poliitikavaldkondade all on esitatud brutonäitajad enne konsolideerimisest tulenevaid elimineerimise ning konsolideerimisest tulenevad elimineerimised on tehtud korraga ühes veerus.

Tähele tuleks panna, et omavahendeid ja osamaksusid ei ole erinevate tegevusliikide vahel ära jaotatud, sest neid arvutavad, koguvad ja haldavad kesksed komisjoni talitused. Need andmed on siin esitatud selleks, et netotulemust oleks võimalik tulude ja kulude aruandega võrrelda.

SEGMENDIARUANDLUS — KOKKUVÕTE

miljonites eurodes Tegevus ELis Tegevus väljaspool ELi Teenused ja muud Likvideeritav ESTÜ Teised institutsioonid Konsolideerimisest tulenevad elimineerimised KOKKU PÕHITEGEVUSTULU: Trahvid 2 217 0 0 0 0 0 2 217 Põllumajandusmaksud 1 695 0 0 0 0 0 1 695 Kulude sissenõudmine 1 248 58 1 0 0 (11) 1 296 Tulu haldustegevusest 44 48 702 0 275 (87) 982 Muu põhitegevustulu 2 401 332 110 0 1 (666) 2 178 PÕHITEGEVUSTULU KOKKU 7 605 438 813 0 276 (764) 8 368 Halduskulud: 1 985 899 1 576 0 2 280 (121) 6 619 Personalikulud 1 505 655 745 0 1 100 (7) 3 998 Põhivaraga seotud kulud 62 55 102 0 129 0 348 Muud halduskulud 418 189 729 0 1 051 (114) 2 273 Põhitegevuskulud: 99 016 6 928 1 449 53 0 (643) 106 803 Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine 6 474 4 879 1 249 0 0 (329) 12 273 Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine 611 308 1 0 0 (243) 677 Detsentraliseeritud eelarve täitmine 362 1 447 0 0 0 0 1 809 Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega 90 828 0 0 0 0 0 90 828 Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega 7 27 0 0 0 0 34 Muud põhitegevuskulud 734 267 199 53 0 (71) 1 182 PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU 101 001 7 827 3 025 53 2 280 (764) 113 422 NETO PÕHITEGEVUSKULUD (93 396) (7 389) (2 212) (53) (2 004) 0 (105 054) Tulu omavahenditest ja osamaksudest 105 118 Põhitegevuse ülejääk 64 Finantstulu (neto) 290 Muudatused töötajate hüvitiste kohustustes 108 Osa sidus- ja ühisettevõtete kasumis/kahjumis (265) Eelarveaasta tulem 197





SEGMENDIARUANDLUS — TEGEVUS ELis

miljonites eurodes Majandus- ja rahandusasjad Ettevõtlus ja tööstus Konkurents Tööhõive Põllumajandus Transport ja energeetika Keskkond Teadusuuringud Infoühiskond PÕHITEGEVUSTULU: Trahvid 0 1 2 158 0 0 0 0 0 0 Põllumajandusmaksud 0 0 0 0 1 695 0 0 0 0 Kulude sissenõudmine 0 1 0 89 686 1 0 3 5 Tulu haldustegevusest 0 8 0 1 0 2 1 0 0 Muu põhitegevustulu 1 146 0 34 436 194 39 382 23 PÕHITEGEVUSTULU KOKKU 1 156 2 158 124 2 817 197 40 385 28 Halduskulud: 48 162 69 95 111 163 89 172 115 Personalikulud 42 120 65 77 97 130 66 134 92 Põhivaraga seotud kulud 0 6 0 1 0 1 1 0 0 Muud halduskulud 6 36 4 17 14 32 22 38 23 Põhitegevuskulud: 51 253 269 10 003 52 212 882 209 2 860 1 841 Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine 51 191 1 147 35 749 182 2 807 1 796 Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine 0 0 0 (2) 0 58 12 0 0 Detsentraliseeritud eelarve täitmine 0 0 0 0 275 (1) 0 0 0 Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega 0 0 0 9 842 51 868 0 0 0 0 Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega 0 0 0 0 0 (23) 0 0 0 Muud põhitegevuskulud 0 62 268 16 34 99 15 53 45 PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU 99 415 338 10 098 52 323 1 045 298 3 032 1 956 NETO PÕHITEGEVUSKULUD (98) (259) 1 820 (9 974) (49 506) (848) (258) (2 647) (1 928) Teadusuuringute Ühiskeskus Kalandus Siseturg Regionaalpoliitika Maksundus ja tolliliit Haridus ja kultuur Tervishoid ja tarbijakaitse Õigus, vabadus ja turvalisus Tegevus ELis kokku PÕHITEGEVUSTULU: Trahvid 0 58 0 0 0 0 0 0 2 217 Põllumajandusmaksud 0 0 0 0 0 0 0 0 1 695 Kulude sissenõudmine 0 10 0 460 0 (11) 3 1 1 248 Tulu haldustegevusest 33 0 0 0 (3) (1) 0 3 44 Muu põhitegevustulu 8 0 184 0 1 182 64 707 2 401 PÕHITEGEVUSTULU KOKKU 41 68 184 460 (2) 170 67 711 7 605 Halduskulud: 339 32 134 65 46 145 131 69 1 985 Personalikulud 214 28 98 52 42 94 97 57 1 505 Põhivaraga seotud kulud 47 0 4 0 (2) 1 2 1 62 Muud halduskulud 78 4 32 13 6 50 32 11 418 Põhitegevuskulud: 73 652 47 28 095 35 347 275 912 99 016 Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine 67 197 10 26 35 (156) 252 84 6 474 Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine 0 0 0 95 0 448 0 0 611 Detsentraliseeritud eelarve täitmine 0 0 0 88 0 0 0 0 362 Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega 0 454 0 27 856 0 0 0 808 90 828 Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega 0 0 0 30 0 0 0 0 7 Muud põhitegevuskulud 6 1 37 0 0 55 23 20 734 PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU 412 684 181 28 160 81 492 406 981 101 001 NETO PÕHITEGEVUSKULUD (371) (616) 3 (27 700) (83) (322) (339) (270) (93 396)





SEGMENDIARUANDLUS — TEGEVUS VÄLJASPOOL ELi

miljonites eurodes Välissuhted Kaubandus Arenguabi Laienemine Humanitaarabi Tegevus väljaspool ELi kokku PÕHITEGEVUSTULU: Kulude sissenõudmine 35 0 1 21 1 58 Tulu haldustegevusest 48 0 0 0 0 48 Muu põhitegevustulu 69 0 13 250 0 332 PÕHITEGEVUSTULU KOKKU 152 0 14 271 1 438 Halduskulud: 632 51 125 71 20 899 Personalikulud 427 46 118 50 14 655 Põhivaraga seotud kulud 54 0 0 1 0 55 Muud halduskulud 151 5 7 20 6 189 Põhitegevuskulud: 3 449 8 737 2 131 603 6 928 Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine 3 131 7 684 456 601 4 879 Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine 48 0 29 231 0 308 Detsentraliseeritud eelarve täitmine 203 0 78 1 166 0 1 447 Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega 59 1 (62) 29 0 27 Muud põhitegevuskulud 8 0 8 249 2 267 PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU 4 081 59 862 2 202 623 7 827 NETO PÕHITEGEVUSKULUD (3 929) (59) (848) (1 931) (622) (7 389)





SEGMENDIARUANDLUS — TEENUSED JA MUUD

Press ja teave Pettustevastane Amet Koordineerimine Personal ja haldus Eurostat Eelarve Audit Muud Teenused ja muud kokku PÕHITEGEVUSTULU: Kulude sissenõudmine 0 0 0 0 1 0 0 0 1 Tulu haldustegevusest 0 5 0 658 0 38 0 1 702 Muu põhitegevustulu 0 0 35 5 0 0 0 70 110 PÕHITEGEVUSTULU KOKKU 0 5 35 663 1 38 0 71 813 Halduskulud: 92 43 157 1 161 65 50 8 0 1 576 Personalikulud 63 30 135 410 58 42 7 0 745 Põhivaraga seotud kulud 0 0 0 102 0 0 0 0 102 Muud halduskulud 29 13 22 649 7 8 1 0 729 Põhitegevuskulud: 58 14 2 48 67 1 139 0 121 1 449 Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine 57 14 0 33 66 1 083 0 (4) 1 249 Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine 1 0 0 0 0 0 0 0 1 Muud põhitegevuskulud 0 0 2 15 1 56 0 125 199 PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU 150 57 159 1 209 132 1 189 8 121 3 025 NETO PÕHITEGEVUSKULUD (150) (52) (124) (546) (131) (1 151) (8) (50) (2 212)

C. RAHAVOOGUDE ARUANNE

miljonites eurodes Lisa 2006 2005 RAHAVOOD TAVAPÄRASEST TEGEVUSEST Tavapärase tegevuse ülejääk/(puudujääk): 197 (7 812) Rahavood põhitegevusest: 4.2 Amortiseerumine (finantsvara) 11 7 Amortisatsioon (materiaalne põhivara) 306 278 Investeeringute väärtuse langus (3) (12) Antud laenude (suurenemine)/vähenemine 374 (99) Pikaajaliste eelmaksete (suurenemine)/vähenemine 307 (1 447) Pikaajaliste nõuete (suurenemine)/vähenemine (84) 64 Varude (suurenemine)/vähenemine 11 (63) Lühiajaliste eelmaksete (suurenemine)/vähenemine (1 422) 94 Lühiajaliste nõuete (suurenemine)/vähenemine (2 558) (99) Riskide ja kulude katteks eraldatud pikaajaliste vahendite suurenemine/(vähenemine) (108) 84 Pikaajaliste finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) (58) 233 Muude pikaajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine) 167 9 Riskide ja kulude katteks eraldatud lühiajaliste vahendite suurenemine/(vähenemine) 104 35 Lühiajaliste finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) (2) (130) Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine) 11 552 8 287 2006. aastal mitterahalise tuluna kirjendatud 2005. aasta eelarve ülejääk (2 410) (2 737) Muud mitterahalised liikumised 140 2 Rahavood investeerimistegevusest: 4.3 Materiaalse ja immateriaalse põhivara (suurenemine)vähenemine (772) (351) Investeeringute (suurenemine)/vähenemine (4) (156) 13 Lühiajaliste investeeringute (suurenemine)/vähenemine 14 3 Muudatused pikaajalistes töötajate hüvitistes: 2.12 (956) 7 144 NETORAHAVOOD TAVAPÄRASEST TEGEVUSEST 4 654 3 503 RAHA JA RAHA EKVIVALENTIDE NETO SUURENEMINE/(VÄHENEMINE) (5) 4 654 3 503 RAHA JA RAHA EKVIVALENDID EELARVEAASTA ALGUSE SEISUGA (5) 2.11 12 170 8 667 RAHA JA RAHA EKVIVALENDID EELARVEAASTA LÕPU SEISUGA (5) 2.11 16 824 12 170

D. NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

miljonites eurodes Reservid Kumuleerunud ülejääk/(puudujääk) (7) Eelarveaasta tulem (7) Kokku Õiglase väärtuse reserv Muud reservid SALDO 31. DETSEMBRI 2004. AASTA SEISUGA (ümberarvutatud) 88 2 479 (58 359) 4 194 (6) (51 598) Muutused tagatisfondi reservis 145 (145) 0 Õiglase väärtuse muutused (7) (7) Muud 9 9 2004. eelarveaasta eraldatud tulem 103 1 354 (1 457) 0 Liikmesriikidele tagasimakstud 2004. aasta eelarve ülejääk (2 737) (2 737) Eelarveaasta tulem (7 812) (7 812) SALDO 31. DETSEMBRI 2005. AASTA SEISUGA 81 2 727 (57 141) (7 812) (62 145) Muutused tagatisfondi reservis 22 (22) 0 Õiglase väärtuse muutused (77) (77) Muud 72 145 217 2005. eelarveaasta eraldatud tulem 30 (7 842) 7 812 0 Liikmesriikidele tagasimakstud 2005. aasta eelarve ülejääk (2 410) (2 410) Eelarveaasta tulem 197 197 SALDO 31. DETSEMBRI 2006. AASTA SEISUGA 4 2 851 (67 270) 197 (64 218)

E. RAAMATUPIDAMISARUANDE LISAD

1. Arvestuspõhimõtted

2. Bilansi lisad

3. Tulude ja kulude aruande lisad

4. Rahavoogude aruande lisad

5. Bilansiväliste kirjete aruanne ja selle lisad

6. Finantsriskide juhtimine

7. Seotud osapooli käsitlevate andmete avaldamine

8. Bilansipäevajärgsed sündmused

9. Konsolideeritud üksused

10. Konsolideerimata üksused

1. ARVESTUSPÕHIMÕTTED

1.1. ÕIGUSAKTID JA FINANTSMÄÄRUS

Raamatupidamisarvestust peetakse vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1, viimati muudetud nõukogu 13. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, ELT L 390, 30.12.2006), ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad (viimati muudetud 28. märtsil 2007).

Finantsmääruse artiklis 133 on öeldud, et komisjoni peaarvepidaja võtab vastu raamatupidamiskorra, mida kohaldatakse kõikides institutsioonides ja asutustes. Sellele tuginedes võttis ta 28. detsembril 2004. aastal vastu ühenduste praegused raamatupidamiseeskirjad. Need tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtted tulenevad rahvusvahelistest avaliku sektori raamatupidamisstandarditest (IPSAS) või nende puudumisel rahvusvahelistest finantsaruandlusstandarditest (IFRS), mida annavad välja vastavalt rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamise standardite nõukogu (IPSASB) ja rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite nõukogu (IASB). Komisjoni peaarvepidaja kiitis need eeskirjad heaks, olles eelnevalt tutvunud raamatupidamisstandardite nõuandva eksperdirühma arvamusega, kes pakkus erialast nõu. Raamatupidamiseeskirjasid vaadatakse korrapäraselt läbi ja vajadusel neid ajakohastatakse (viimati tehti seda 18. oktoobril 2006).

Komisjoni peaarvepidaja heakskiidetud hindamis- ja raamatupidamiseeskirju kohaldatakse kõigis praegu konsolideeritud Euroopa Liidu institutsioonides ja asutustes, et kehtiksid ühtsed raamatupidamisarvestuse, hindamise ja raamatupidamisaruannete esitamise eeskirjad, mille eesmärk on ühtlustada raamatupidamisaruannete koostamise ja konsolideerimise protsessi.

Komisjoni peaarvepidaja peab esitama esialgse konsolideeritud raamatupidamisaruande kontrollikojale auditeerimiseks järgneva aasta 31. märtsiks. Komisjon peab 31. juuliks vastu võtma lõpliku konsolideeritud raamatupidamisaruande, mis seejärel avaldatakse 15. novembriks Euroopa Liidu Teatajas koos kontrollikoja kinnitava avaldusega. Nii esialgne kui ka lõplik 2006. aasta raamatupidamise aastaaruanne on struktureeritud järgmiselt: I köites on esitatud konsolideeritud raamatupidamisaruanne ja II köites komisjoni raamatupidamisaruanne.

1.2. RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

Raamatupidamisaruannete eesmärk on anda üksuse finantsseisundi, tegevustulemuste ja rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale kasutajaskonnale. Avaliku sektori üksuste puhul, nagu seda on Euroopa ühendused, on eesmärk konkreetsemalt anda teavet, millest on abi otsuste tegemisel, ja näidata, et üksus kasutab talle usaldatud vahendeid vastutustundlikult.

Tõese ja erapooletu ülevaate andmiseks peavad raamatupidamisaruanded mitte ainult andma institutsioonide ja ametite tegevuse iseloomu ja ulatust kirjeldavat asjakohast teavet, selgitama, kuidas neid rahastatakse, ja andma igakülgset teavet nende tegevuse kohta, vaid ühtlasi tegema seda kõike selgel ja arusaadaval viisil, mis võimaldab eelarveaastaid omavahel võrrelda. Käesoleva dokumendi koostamisel on silmas peetud just neid eesmärke.

Euroopa institutsioonide ja ametite raamatupidamissüsteem koosneb üldisest raamatupidamisarvestusest ja eelarve raamatupidamisarvestusest. Raamatupidamisarvestus toimub eurodes ja kalendriaasta põhjal. Eelarve raamatupidamisarvestus annab üksikasjaliku pildi eelarve täitmisest ja põhineb modifitseeritud kassapõhise raamatupidamisarvestuse põhimõttel. (8) Üldine raamatupidamisarvestus võimaldab raamatupidamisaruannete koostamist, sest selles on kajastatud kõik eelarveaasta kulud ja tulud ning selle eesmärk on finantsseisundi kajastamine 31. detsembri seisuga bilansi vormis.

Finantsmääruse artiklis 124 on sätestatud raamatupidamisaruannete koostamisel kohaldatavad raamatupidamispõhimõtted:

— tegevuse jätkuvuse põhimõte;

— konservatiivsuse põhimõte;

— raamatupidamismeetodite järjepidevuse põhimõte;

— teabe võrreldavuse põhimõte;

— olulisuse põhimõte;

— brutopõhimõte;

— sisu ülimuslikkuse põhimõte;

— tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõte.

1.3. KONSOLIDEERIMINE

Euroopa ühenduste konsolideerimine hõlmab 34 kontrollitavat üksust, ühte sidusettevõtet ja ühte ühisettevõtet. Konsolideeritud üksuste täielik loetelu on esitatud lisas E9. 2005. aastaga võrreldes on konsolideerimise ulatust laiendatud 8 ameti võrra.

Kontrollitavad üksused

Kontrollitavad üksused on kõik üksused, mille finants- ja tegevusstrateegiat on Euroopa ühendustel õigus juhtida, et saada kasu kõnealuste üksuste tegevusest. Nimetatud õigus peab olema käesoleval hetkel rakendatav. Kõige tavalisem kontrolli näitaja — häälteenamus — ei ole Euroopa ühenduste puhul enamikul juhtudel kohaldatav, sest kapitalistlikud suhted üksuste vahel üldjuhul puuduvad.

Konsolideeritavad Euroopa Liidu institutsioonid on loodud asutamislepingutega. Institutsioonid on Euroopa ühenduste organisatsioonilise ülesehituse aluseks ja annavad oma vaieldamatu panuse Euroopa ühenduste eesmärkide saavutamisel. Seetõttu võib neid lugeda Euroopa ühenduste ainukontrolli alla kuuluvaks.

Sama lähenemisviisi kohaselt loetakse kõiki teisese õigusakti alusel loodud ühenduste asutusi ja rakendusameteid Euroopa ühenduste ainukontrolli alla kuuluvateks ning seepärast konsolideeritakse ka need. 2006. aastal konsolideeriti esmakordselt kuus uut, hiljuti loodud ametit. Lisaks sellele on 2006. aasta raamatupidamisaruandesse esmakordselt integreeritud Siseturu Ühtlustamise Amet (Alicante) ja Ühenduse Sordiamet (Angers), mis ei saa ühenduste üldeelarvest toetusi. Nimetatud 8 ameti esmakordse konsolideerimise mõju 2006. aasta raamatupidamisaruandele on järgmine:

Põhivara : 32 miljonit eurot Käibevara : 413 miljonit eurot Kohustused : 168 miljonit eurot Netovara : 277 miljonit eurot

Lisaks sellele loetakse kontrollitavaks üksuseks ka likvideeritavat Euroopa Söe- ja Teraseühendust (ESTÜ).

Kõik Euroopa ühenduste kontrollitavate üksuste vahelised tehingud ja saldod on elimineeritud. Üksustevaheliste tehingutega seotud realiseerimata kasum ja kahjum ei ole märkimisväärsed ja seetõttu ei ole neid elimineeritud. Üksustevaheliste tehingutega seotud realiseerimata kasum ja kahjum ei ole märkimisväärsed ja seetõttu ei ole neid elimineeritud.

Sidusettevõtted

Sidusettevõtted on kõik üksused, mille üle Euroopa ühendustel on oluline mõju, kuid mida nad ei kontrolli; üldjuhul kaasneb sellega osalus, mis annab 20 % kuni 50 %-lise hääleõiguse. Sidusettevõtetesse tehtud investeeringute üle peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil ja need võetakse arvele soetusmaksumuses.

Euroopa ühenduste osa sidusettevõtete omandamisjärgses kasumis või kahjumis kajastatakse tulude ja kulude aruandes ning nende osa reservides toimunud omandamisjärgsetes liikumistes kajastatakse reservides. Kumulatiivseid omandamisjärgseid liikumisi korrigeeritakse investeeringu bilansilise maksumusega. Sidusettevõttelt saadud jaotatud kasum vähendab investeeringu bilansilist maksumust.

Euroopa ühenduste ja nende sidusettevõtte vahelistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud.

Sidusettevõtete arvestuspõhimõtted võivad erineda arvestuspõhimõtetest, mida Euroopa ühendused kasutavad sarnastel asjaoludel aset leidvate sarnaste tehingute ja sündmuste puhul. Sidusettevõtete raamatupidamisaruandeid kasutati kapitaliosaluse meetodi kohaldamisel, kuid praktilistel kaalutlustel korrigeerimisi nendesse ei tehtud.

Juhtudel, mil Euroopa ühendustele kuulub vähemalt 20 % riskikapitalifondist, ei sea ühendused eesmärgiks avaldada olulist mõju. Selliseid fonde käsitletakse seetõttu likviidsete varadena ja kapitaliosaluse meetodit ei kohaldata.

Ühisettevõtted

Ühisettevõte on lepinguline suhe, mille alusel Euroopa ühendused ning üks või enam poolt („ühisettevõtjad”) kohustuvad läbi viima majandustegevust, mille üle teostatakse ühiskontrolli. Ühiskontroll on lepingus kokkulepitu kohaselt jaotatud kontroll majandustegevuse üle. Ühiskontrolli alla kuuluvate üksuste osaluste üle peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil ja algselt kajastatakse neid soetusmaksumuses.

Euroopa ühenduste osa ühisettevõtete kasumis või kahjumis kajastatakse tulude ja kulude aruandes ning nende osa reservides toimunud liikumistes kajastatakse reservides. Kumulatiivseid liikumisi korrigeeritakse osaluse bilansilise maksumusega.

Euroopa ühenduste ja ühiskontrolli aluse üksuse vahelistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud.

Ühisettevõtete arvestuspõhimõtted võivad erineda arvestuspõhimõtetest, mida Euroopa ühendused kasutavad sarnastel asjaoludel aset leidvate sarnaste tehingute ja sündmuste puhul. Ühisettevõtete raamatupidamisaruandeid kasutati kapitaliosaluse meetodi kohaldamisel, kuid praktilistel kaalutlustel korrigeerimisi nendesse ei tehtud.

Konsolideerimata üksused

Euroopa ühenduste raamatupidamisaruandes ei ole konsolideeritud vahendeid, mida ühendused haldavad Euroopa ühenduste personali ravikindlustusskeemi ja Euroopa Arengufondi nimel. 31. detsembri 2006. aasta seisuga oli nende koguvara väärtuseks vastavalt 279 miljonit eurot ja 3,3 miljardit eurot (vt lisa E 10).

1.4. VALUUTA JA ÜMBERARVESTAMISE ALUSED

Arveldus- ja aruandlusvaluuta

Konsolideeritud raamatupidamisaruanne on esitatud eurodes, mis on Euroopa ühenduste arveldus- ja aruandlusvaluuta.

Tehingud ja saldod

Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Kasum või kahjum vahetuskursi muutustest, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuste vahetuskursside ümberarvestamisest aasta lõpus, kajastatakse tulude ja kulude aruandes.

Välisvaluutas nomineeritud rahaliste vahendite ja kohustuste eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril 2006. aastal kehtinud vahetuskursside alusel.

Euro vahetuskurss 31. detsembri 2006. aasta seisuga CYP 0,5782 LTL 3,4528 CZK 27,4850 MTL 0,4293 DKK 7,4560 PLN 3,8310 EEK 15,6466 SKK 34,4350 GBP 0,6715 SIT 239,6400 HUF 251,7700 SEK 9,0404 LVL 0,6972 USD 1,3170

Teistsuguseid ümberarvestamise meetodeid kasutatakse järgmiste rubriikide korral:

— materiaalne ja immateriaalne vara, mille väärtus eurodes säilib selle soetamise kuupäeval kehtinud vahetuskursi juures;

— Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu raames makstud eelmaksed, mis arvestatakse ümber nende maksmise kuule järgneva kuu 10. kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Välisvaluutas nomineeritud ja likviidseks loetavate rahaliste väärtpaberite õiglase väärtuse muutused liigitatakse ümberarvestamise erinevusteks, mis tulenevad väärtpaberi amortiseeritud väärtuse muutustest, ja väärtpaberi bilansilise maksumuse muudeks muutusteks. Ümberarvestamise erinevusi kajastatakse tulude ja kulude aruandes ning bilansilise maksumuse muid muutusi õiglase väärtuse reservis. Õiglases väärtuses hoitavate, muutustega läbi tulude ja kulude aruande kajastatavate mitterahaliste finantsvarade ja -kohustuste ümberarvestamise erinevusi kajastatakse tulude ja kulude aruandes. Likviidseks loetavate mitterahaliste finantsvarade ja -kohustuste ümberarvestamise erinevused on esitatud õiglase väärtuse reservis.

1.5. BILANSS

1.5.1. Immateriaalne põhivara

Omandatud arvutitarkvara litsentsid on kapitaliseeritud kulude alusel, mis on kantud asjaomase tarkvara soetamiseks ja kasutusse võtmiseks. Neid kulusid amortiseeritakse eeldatava kasuliku kasutusea alusel (4 aastat). Asutusesiseselt loodud immateriaalset põhivara kajastatakse praegu kuluna tulude ja kulude aruandes.

Arvutitarkvara programmide arenduse ja hooldusega seotud kulusid kajastatakse kuluna kulu kandmise hetkel.

1.5.2. Materiaalne põhivara

Kinnisvara ja seadmed

Kogu kinnisvara ja seadmed on näidatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud amortisatsioon (v.a maa, kunstiteoste ja ehitamisel olevate varade puhul) ja väärtuse langus. Soetusmaksumus hõlmab kulusid, mis on asjaomase vara soetamisega otseselt seotud.

Hilisemad kulud on vastavalt vajadusele kas arvatud vara bilansilise maksumuse hulka või kajastatud eraldi varana — viimast vaid juhul, kui on tõenäoline, et varaga seotud tulevane majanduslik kasu läheb Euroopa ühendustele ja vara maksumust saab usaldusväärselt mõõta. Igasugused muud parandus- ja hooldustööd kajastatakse kuluna tulude ja kulude aruandes selle arvestusperioodi all, mil vastavad kulud kanti.

Maad, kunstiteoseid ja ehitamisel olevaid varasid ei amortiseerita. Muude varade amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt nende maksumus jaotatakse jääkmaksumusteks nende eeldatava kasuliku kasutusea peale järgmiselt:

Amortisatsiooninormid Vara liik Lineaarne amortisatsiooninorm Immateriaalne vara 25 % Hooned 4 % Masinad ja seadmed 10 % – 25 % Mööbel 10 % – 25 % Inventar ja sisseseade 10 % – 33 % Sõidukid 25 % Arvuti- riistvara 25 % Muu põhivara 10 % – 33 %

Varade jääkmaksumus ja kasulik kasutusiga vaadatakse läbi ja vajadusel korrigeeritakse neid igal bilansipäeval. Kui vara bilansiline maksumus ületab hinnangulise kaetava väärtuse, hinnatakse vara bilansiline maksumus kohe alla kuni tema kaetava väärtuseni.

Võõrandamisest saadud kasum või kahjum leitakse tulu võrdlemisel bilansilise maksumusega ning seda kajastatakse tulude ja kulude aruandes.

Rendimaksed

Materiaalse vara rendimaksed, mille puhul Euroopa ühendused kannavad põhimõtteliselt kõiki omandiõigusega kaasnevaid riske ja hüvesid, liigitatakse kapitalirendi makseteks. Kapitalirendi maksed kapitaliseeritakse rendi alustamisel väärtuse juures, mis vastab kas renditava vara õiglasele väärtusele või minimaalsete rendimaksete nüüdisväärtusele, olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Iga rendimakse jaotatakse kohustuseks ja finantskuludeks selliselt, et tasumata finantssaldo määr püsiks ühtlane. Rendikohustusi, millest on finantskulud maha arvatud, kajastatakse muude (lühi- ja pikaajaliste) kohustuste all. Finantskulude hulka kuuluvaid intresse kajastatakse kuluna tulude ja kulude aruandes rendiperioodi jooksul, et saada pidev perioodiline intressimäär, mida kohaldatakse igal perioodil kohustuse tasumata saldo suhtes. Kapitalirendi tulemusel soetatud vara amortiseeritakse kas vara kasuliku kasutusea või rendiperioodi jooksul, olenevalt sellest, kumb neist on lühem.

Rendimaksed, mille puhul oluline osa omandiõigusega kaasnevatest riskidest ja hüvedest jääb rendileandja kanda, liigitatakse kasutusrendiks. Kasutusrendi korras tehtavad maksed kajastatakse kuluna tulude ja kulude aruandes rendiperioodi jooksul lineaarsel meetodil.

1.5.3. Muude kui finantsvarade väärtuse langus

Tähtajatu kasuliku kasutuseaga varasid ei amortiseerita; selle asemel kontrollitakse igal aastal, ega nende väärtus ei ole langenud. Amortiseeritavate varade puhul kontrollitakse alati, ega nende väärtus ei ole langenud, kui sündmused või asjaolude muutumine viitavad sellele, et bilansiline väärtus ei pruugi olla kaetav. Väärtuse langusest tulenev kahjum kajastatakse summas, mille võrra vara bilansiline väärtus ületab kaetava väärtuse. Kaetav väärtus on kas vara õiglane väärtus, millest on lahutatud müügikulud, või tarbimisväärtus, olenevalt sellest, kumb neist on kõrgem.

1.5.4. Investeeringud

Investeeringud sidusettevõtetesse ja osalused ühisettevõtetes

Sidusettevõtetesse tehtud investeeringute üle ja osaluste üle ühisettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil.

Investeeringud riskikapitali fondidesse

Liigitus ja väärtuse hindamine

Investeeringud riskikapitali fondidesse liigitatakse likviidseteks varadeks ja sellest tulenevalt tuleb need arvele võtta õiglases väärtuses; õiglase väärtuse muutustest tulenev kasum või kahjum (sealhulgas ümberarvestamise erinevused) tuleb kajastada õiglase väärtuse reservis.

Õiglase väärtuse määramine

Kuna investeeringutel riskikapitali fondidesse ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, hinnatakse nende väärtust muu usaldusväärse väärtuse hindamise meetodi puudumisel iga investeeringu puhul eraldi kas maksumuse või omistatava puhasväärtuse (NAV) alusel, mille fondivalitseja on kuni bilansipäevani teatavaks teinud, olenevalt sellest, kumb neist on madalam, jättes seega välja igasuguse kohaldatava realiseerimata kasumi, mis võib aluseks olevas investeerimisportfellis esineda. Investeeringuid riskikapitali fondidesse, mis bilansipäeva seisuga on loodud vähem kui kaks aastat tagasi, hinnatakse samade põhimõtete alusel. Erandina ei võeta arvesse üksnes halduskuludest tulenevat realiseerimata kahjumit, pidades silmas, et tegemist on aluseks oleva investeerimisportfelli algetapiga.

Tuleks märkida, et õiglase väärtuse hindamise meetodit, mille Euroopa Investeerimisfond töötas välja IAS 39 kohaselt, kohaldati Euroopa Komisjoni investeeringute puhul riskikapitali fondidesse 2005. eelarveaasta lõpu seisuga. Kõnealune üleminek varasemalt hindamismeetodilt õiglase väärtuse hindamise meetodile toimus komisjoni raamatupidamisarvestuses 1. jaanuaril 2006 ja sellega seonduvaid korrigeerimisi kajastati õiglase väärtuse reservis.

Selle meetodi kohaselt leitakse riskikapitali fondidesse tehtud investeeringute väärtus, kohaldades summaarse puhasväärtuse (NAV) põhimõtet, mis eeldab, et kui fondide puhasväärtusi võib lugeda standardile IAS 39 vastavaks, siis vastab sellele ka kõigi fondide puhasväärtuste summa.

Nimetatud meetodi kohaselt liigitatakse fondid kolme kategooriasse:

— I kategooria — fondid, mille puhul rakendatakse IAS 39 õiglase väärtuse nõudeid;

— II kategooria — fondid, mille puhul rakendatakse muid hindamisjuhiseid (nt AFIC, BVCA ja EVCA hindamisjuhised) või standardeid, mida võib lugeda standardile IAS 39 vastavaks;

— III kategooria — fondid, mille puhul ei rakendata IAS 39 õiglase väärtuse nõudeid ega muid standardile IAS 39 vastavaid hindamisjuhiseid.

I ja II kategooria puhul kajastatakse õiglase väärtuse hindamisest tulenevat realiseerimata kasumit reservides ja realiseerimata kahjumi puhul hinnatakse, kas selle väärtus on vähenenud, et otsustada, kas kajastada seda väärtuse langusest tingitud kahjumina tulude ja kulude aruandes või muutusena õiglase väärtuse reservis.

Omistatav puhasväärtus, mille õiglane väärtus on kindlaks tehtud, määratakse, kohaldades kas Euroopa ühenduste osaluse protsenti fondis viimases aruandes kajastatud omistatava puhasväärtuse suhtes või asjaomase fondivalitseja esitatud aktsia sama kuupäeva väärtust juhul, kui viimane on kättesaadav.

III kategooriasse kuuluvaid investeeringuid hinnatakse soetusmaksumuses, millest on lahutatud väärtuse langus (kuigi sellist liiki investeeringud praegu puuduvad).

Muud investeeringud

Liigitus

Euroopa ühendused liigitavad oma investeeringud järgmistesse kategooriatesse: finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande; laenud ja nõuded; tähtajani hoitavad investeeringud; likviidsed finantsvarad. Investeeringute liigitus määratletakse nende arvele võtmisel ja see hinnatakse ümber iga bilansipäeva seisuga.

i) Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande

Sellel kategoorial on kaks alakategooriat: kauplemiseks hoitavad finantsvarad ja finantsvarad, mida kajastatakse nende soetamisel õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande. Finantsvara liigitatakse sellesse kategooriasse, kui see soetatakse peamiselt müügi eesmärgil lühiajaliselt või kui Euroopa ühendused on nimetatud finantsvara sellesse kategooriasse kuuluvana määratlenud. Ka tuletisinstrumendid liigitatakse kauplemiseesmärgil hoitavaks, kui neid ei saa lugeda riskiarvestuse eesmärgil hoitavaks. Sellesse kategooriasse kuuluvad varad liigitatakse käibevaraks, kui nende oodatav realiseerimisaeg on 12 kuu jooksul bilansipäevast arvates.

ii) Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded on aktiivsel turul noteerimata finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Need tekivad, kui ühendused annavad raha või kaupu või osutavad teenuseid otse võlgnikule, ilma et nad kavatseksid nõudega kaubelda. Need kuuluvad põhivara hulka, välja arvatud juhul, kui nende tähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates.

iii) Tähtajani hoitavad investeeringud

Tähtajani hoitavad investeeringud on kindlaksmääratud tähtajaga finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad ning mida Euroopa ühendused kavatsevad ja suudavad hoida kuni tähtajani, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Käesoleva eelarveaasta jooksul ei olnud Euroopa ühendustel ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

iv) Likviidsed finantsvarad

Likviidsed finantsvarad on finantsvarad, mis on määratletud sellesse kategooriasse kuuluvana või mis ei ole liigitatud ühtegi teise kategooriasse, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Need kuuluvad põhivara hulka, välja arvatud juhul, kui ühendused kavatsevad investeeringu müüa 12 kuu jooksul bilansipäevast arvates.

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel

Õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande kajastatud, tähtajani hoitavate ja likviidsete finantsvarade ostu ja müüki kajastatakse kauplemispäeval, st päeval, mil Euroopa ühendused võtavad kohustuse vara ostuks või müügiks. Laene kajastatakse sularaha laenuvõtjale ülekandmise hetkel. Investeeringud võetakse arvele õiglases väärtuses, millele on liidetud kõigi nende finantsvarade tehingukulud, mis ei ole kajastatud õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande. Finantsvarad, mis on kajastatud õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande, võetakse arvele õiglases väärtuses ning tehingukulud kajastatakse kuluna tulude ja kulude aruandes.

Finantsvara õiglane väärtus arvelevõtmisel on tavaliselt tehinguhind (st saadud tasu õiglane väärtus). Pikaajalise intressivaba või turutingimustest madalama intressimääraga laenu andmisel saab selle õiglaseks väärtuseks lugeda kõigi tulevaste laekumiste nüüdisväärtuse, mis on diskonteeritud turuintressimäära alusel, mis kehtib sarnase krediidireitinguga sarnase instrumendi puhul.

Praktilistel kaalutlustel ja olenevalt asjaomaste summade olulisusest kasutatakse nende laenude arvelevõtmisel, mille likvideeritav ESTÜ on andnud ametnikele, õiglase väärtusena tehinguhinda, olenemata võimalikust soodustingimustel võimaldatud intressimäärast.

Investeeringute kajastamine lõpetatakse, kui investeeringust rahavoogude saamise õigus on aegunud või üle antud ja Euroopa ühendused on põhimõtteliselt kõik omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved üle andnud.

Järgnev väärtuse hindamine

Likviidseid finantsvarasid ja finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses.

Õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande kajastatud finantsvarade kategooriasse kuuluvate finantsvarade õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulude ja kulude aruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud.

Välisvaluutas nomineeritud ja likviidseks loetavate rahaliste finantsvarade õiglase väärtuse muutused liigitatakse ümberarvestamise erinevusteks, mis tulenevad vara amortiseeritud väärtuse muutustest, ja vara bilansilise maksumuse muudeks muutusteks. Ümberarvestamise erinevuseid kajastatakse tulude ja kulude aruandes ja bilansilise maksumuse muid muutusi õiglase väärtuse reservis. Likviidseks loetavate mitterahaliste finantsvarade õiglase väärtuse muutusi kajastatakse õiglase väärtuse reservis.

Likviidseks loetava finantsvara müümisel või väärtuse vähendamisel peaks eelnevalt õiglase väärtuse reservis kajastatud õiglase väärtuse kumulatiivset korrigeerimist kajastama tulude ja kulude aruandes.

Likviidsete finantsvarade intressi, mis on arvutatud tegeliku intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse tulude ja kulude aruandes. Likviidsetelt omakapitaliinstrumentidelt saadud dividende kajastatakse hetkel, mil Euroopa ühenduste jaoks tekib makse saamise õigus.

Aktiivsetel turgudel noteeritud investeeringute õiglane väärtus põhineb jooksval pakkumishinnal. Kui finantsvara turg ei ole aktiivne (või kui tegemist on noteerimata väärtpaberitega) määravad Euroopa ühendused õiglase väärtuse hindamismeetodeid kasutades. Nende hulka kuuluvad hiljutised mitteseotud poolte vahelised tehingud, viitamine teistele põhimõtteliselt samasugustele instrumentidele, diskonteeritud rahavoogude analüüs, optsioonihinna mudelid ja muud turuosaliste üldkasutatavad hindamismeetodid.

Juhul kui sellistesse omakapitaliinstrumentidesse tehtud investeeringute õiglast väärtust, millel ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, ei saa usaldusväärselt mõõta, hinnatakse neid soetusmaksumuses, millest on lahutatud väärtuse langus.

Laene ja nõudeid ning tähtajani hoitavaid investeeringuid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Laenatud vahendite arvelt antud laenude puhul ei saa asjaomaste summade olulisuse tõttu tegeliku intressimäära meetodit antud ja võetud laenude suhtes eraldi kohaldada. Euroopa ühenduste kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulude ja kulude aruandes.

Finantsvara väärtuse langus

Euroopa ühendused hindavad igal bilansipäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et finantsvara väärtus on langenud. Finantsvara väärtus langeb ja väärtuse langusest tekib kahjum üksnes juhul, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et vara arvele võtmise järel on selle väärtus langenud ühe või enama sündmuse tagajärjel, mis mõjutab või mõjutavad finantsvara prognoositud tulevasi rahavooge, mida saab usaldusväärselt hinnata.

i) Amortiseeritud väärtuses kajastatud varad

Kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et amortiseeritud väärtuses kajastatud laenude ja nõuete või tähtajani hoitavate investeeringute väärtuse langusese tõttu on kantud kahjumit, leitakse kahjumi suurus vara bilansilise väärtuse ja prognoositud tulevaste rahavoogude (v.a kandmata tulevane krediidikahju) nüüdisväärtuse vahena, diskonteerituna finantsvara algse tegeliku intressimääraga. Vara bilansilist väärtust vähendatakse ja kahjumi summa kajastatakse tulude ja kulude aruandes. Kui laen või tähtajani hoitav investeering on muutuva intressimääraga, võetakse väärtuse langusest tekkinud kahjumi diskontomääraks lepingus kindlaksmääratud jooksev tegelik intressimäär.

Tagatisega finantsvara prognoositud tulevaste rahavoogude nüüdisväärtuse arvutus peegeldab rahavooge, mis võivad tuleneda tagatise sundmüügist, millest on maha arvatud tagatise saamise ja müügi kulud, olenemata sellest, kas sundmüük on tõenäoline või mitte.

Kui järgneval perioodil väärtuse langusest tekkinud kahjumi summa väheneb ja vähenemist saab objektiivselt seostada sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit tulude ja kulude aruandes.

ii) Õiglases väärtuses kajastatud varad

Likviidseks loetavate omakapitaliväärtpaberite puhul võetakse väärtpaberite väärtuse languse kindlakstegemisel arvesse seda, kas väärtpaberi õiglane väärtus on langenud oluliselt või pikaks ajaks allapoole tema maksumust. Kui likviidsete finantsvarade puhul on mis tahes selliseid tõendeid, arvatakse kumulatiivne kahjum (arvutatuna soetusmaksumuse ja jooksva õiglase väärtuse vahena, millest on lahutatud mis tahes varem tulude ja kulude aruandes kajastatud asjaomase finantsvara väärtuse langusest tekkinud kahjum) reservist välja ja kajastatakse tulude ja kulude aruandes. Tulude ja kulude aruandes kajastatud omakapitaliväärtpaberite väärtuse langusest tekkinud kahjumi vähenemise korral ei kajastata seda vähenemist tulude ja kulude aruandes. Kui järgneval perioodil likviidseks loetava võlainstrumendi õiglane väärtus suureneb ja suurenemist saab objektiivselt seostada sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit tulude ja kulude aruandes.

1.5.5. Varud

Varusid kajastatakse kas nende maksumuses või neto realiseerimisväärtuses olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Maksumus määratakse lihtjärjekorra (FIFO) meetodi alusel. Erandjuhtudel võib rakendada kaalutud keskmise hinna valemit. Valmistoodete ja lõpetamata toodangu maksumus koosneb projekteerimiskuludest, toorainest, otsestest tööjõukuludest ja muudest otsestest kuludest ning nendega seotud tootmislikest üldkuludest (võttes aluseks normaalse kasutatava tootmisvõimsuse). Neto realiseerimisväärtus on tavalise äritegevuse käigus rakendatav hinnanguline müügihind, millest on lahutatud valmistus- ja müügikulud.

Kui turustamiseks mõeldud varusid hoitakse tasuta või sümboolse tasu eest, hinnatakse nende väärtust kas maksumuse või jooksva asendusmaksumuse alusel olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Asendusmaksumus on kulu, mida Euroopa ühendused kannaksid vara soetamisel aruandepäeval.

1.5.6. Eelmaksete summad

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda abisaajale sularaha ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases eelmaksete lepingus kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid või ettemakseid kasutatakse sel eesmärgil, milleks need anti, lepingus määratletud perioodi jooksul. Vastasel korral makstakse need tagasi. Kui abisaaja ei kanna abikõlblikke kulusid, on tal kohustus eelmakseks olev ettemakse Euroopa ühendustele tagastada. Eelmakse summat vähendatakse (kas täielikult või osaliselt) abikõlblike kulude ja tagastatud summade kinnitamisega.

Eelarveaasta lõpus leitakse veel tasaarvestamata eelmaksete summade väärtus, lahutades makstud esialgse(te)st summa(de)st tagastatud summad, tasaarvestatud abikõlblikud summad, eelarveaasta lõpu seisuga veel tasaarvestamata prognoositavad abikõlblikud summad ja väärtuse vähendamised.

Eelmaksetelt arvutatud intressi kajastatakse selle teenimise hetkel asjaomase lepingu sätete kohaselt. Aasta lõpu seisuga koostatakse kõige usaldusväärsema teabe põhjal kogunenud intressitulu prognoos ja kajastatakse see bilansis. Eelmaksete summadega seotud tagatised esitatakse tingimuslike varadena bilansiväliste kirjete aruandes.

1.5.7. Nõuded

Nõudeid kajastatakse esialgses summas, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev allahindlus. Nõuete väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et Euroopa ühendustel ei ole võimalik kõiki summasid nõuete esialgsete tingimuste kohaselt sisse nõuda. Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest väärtusest kaetava väärtuse; kaetav väärtus on oodatavate tulevaste rahavoogude nüüdisväärtus, diskonteerituna sarnaste laenuvõtjate suhtes kohaldatava turuintressimääraga. Allahindluse summa kajastatakse tulude ja kulude aruandes. Samuti kajastatakse 20 % väärtuse üldine aastane allahindlus nende tasumata sissenõudekorralduste puhul, mille suhtes ei ole konkreetset allahindlust veel kohaldatud.

Eelarveaasta lõpus kajastatavate viitlaekumiste käsitlemise kohta vt ka lisa 1.5.13.

1.5.8. Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid on määratletud lühiajaliste varadena. Nende hulka kuulub kassas olev sularaha, nõudmiseni hoiused pankades, muud lühiajalised investeeringud, mis on kuni kolmekuulise algse tähtaja ja suure likviidsusega, ning panga arvelduskrediidid. Panga arvelduskrediidid on näidatud bilansis lühiajaliste kohustuste all finantskohustuste hulgas.

1.5.9. Töötajate hüvitised

Pensionikohustused

Euroopa ühendused haldavad kindlaksmääratud hüvitisega pensioniplaane. Kindlaksmääratud hüvitisega plaan on plaan, milles on üldjuhul määratud pensionihüvitise summa, mida töötaja pensionile minnes saama hakkab, ja mis tavaliselt sõltub ühest või enamast sellisest tegurist nagu vanus, teenistusaastad ja töötasu. Kuna üks kolmandik kõnealuste hüvitiste oodatavast kulust kaetakse osamaksudega töötajate palkadest, siis seda kohustust ei rahastata.

Kindlaksmääratud hüvitistega pensioniplaanidega seoses bilansis kajastatud kohustus võrdub kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtusega bilansipäeval, millest on lahutatud pensioniplaani mis tahes varade õiglane väärtus. Kindlaksmääratud hüvitise kohustuse arvutavad sõltumatud kindlustusstatistikud proportsionaalse osa krediteerimise meetodi (projected unit credit method) kohaselt. Kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtus leitakse, diskonteerides prognoositud tulevased rahavood selles valuutas nomineeritud kõrgekvaliteetsete ettevõtte võlakirjade intressimääradega, milles hüvitisi tulevikus makstakse, kusjuures nimetatud võlakirjade järelejäänud tähtaeg peab ligilähedaselt vastama asjaomase pensionikohustuse tingimustele.

Kogemuspõhisest korrigeerimisest ja kindlustusmatemaatilistest prognoosidest tulenev kindlustusmatemaatiline kasum või kahjum kajastatakse viivitamata tulude ja kulude aruandes.

Varem töötatud ajast tulenevad kulud kajastatakse viivitamatult tulude all, välja arvatud juhul, kui pensioniplaani muudatused sõltuvad sellest, kas töötaja jätkab kindlaksmääratud perioodi (pensioniõiguste tekkimise perioodi) jooksul teenistust. Sel juhul amortiseeritakse varem töötatud ajast tulenevad kulud lineaarsel meetodil üleandmisperioodi jooksul.

Pensionilejäämise järgsed haigushüvitised

Euroopa ühendused pakuvad oma töötajatele tervisekindlustushüvitist ravikulude hüvitamise kaudu. Selle igapäevaseks haldamiseks on moodustatud eraldi fond („RCAM”). Süsteemist saavad kasu nii töötajad, pensionärid, lesed kui ka nende ülalpeetavad. Praegustele töötajatele antavad hüvitised liigitatakse „personalikulude” alla ning arvestusperioodi jooksul väljamakstud summad kajastatakse kuluna tulude ja kulude aruandes.

„Aktiivses teenistuses mitteolevatele isikutele” (pensionärid, orvud jt) antavad hüvitised liigitatakse „pensionilejäämise järgseteks töötajate hüvitisteks”. Kõnealuste hüvitiste laadist tulenevalt oli vajalik kindlustusmatemaatiline arvutus. Bilansis kajastatavad kohustused määratakse kindlaks pensionikohustustega sarnastel alustel (vt eespool).

1.5.10. Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid

Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendeid kajastatakse, kui Euroopa ühendustel on minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus, ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendeid ei kajastata tulevase tegevuskahjumi puhul.

Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendite summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suured on oodatavad kulud, mis oleksid vajalikud olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandepäeval. Kui riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid koosnevad suurest hulgast summadest, hinnatakse kohustuse väärtust, kaaludes kõiki võimalikke tulemusi nende esinemise tõenäosusega (keskväärtuse meetod).

Kui raha ajaväärtusel on oluline mõju, võrdub riskide ja kulude katteks eraldatud vahendite summa nende kulude nüüdisväärtusega, mida hinnatakse kohustuse täitmiseks vajalikuks. Kasutatav diskontomäär on määr, mis peegeldab raha ajaväärtuse jooksvaid turuhinnanguid ja kohustusele iseloomulikke riske (va riskid, mille suhtes tulevaste rahavoogude prognoose on juba korrigeeritud).

1.5.11. Finantskohustused

Finantskohustuste hulka kuuluvad võetud laenud ja kauplemiseks hoitavad kohustused.

Võetud laenud jagunevad krediidiasutustelt võetud laenudeks ja võlgadeks, mida tõendavad sertifikaadid. Võetud laenud võetakse arvele õiglases väärtuses, milleks on nende emiteerimistulu (saadud tasu õiglane väärtus), millest on maha arvatud kantud tehingukulud, ja järgnevalt kajastatakse neid amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt; mis tahes erinevust tulu (millest on maha arvatud tehingukulud) ja laenu tagastusväärtuse vahel kajastatakse tulude ja kulude aruandes laenuperioodi jooksul tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Need liigitatakse pikaajalisteks kohustusteks, välja arvatud juhul, kui nende tähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates.

Laenatud vahendite arvelt antud laenude puhul ei saa asjaomaste summade olulisuse tõttu tegeliku intressimäära meetodit antud ja võetud laenude suhtes eraldi kohaldada. Euroopa ühenduste kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulude ja kulude aruandes.

Kauplemiseks hoitavate kohustuste hulka kuuluvad tuletisinstrumendid, mida ei saa lugeda riskiarvestuse eesmärgil hoitavaks, kui nende õiglane väärtus on negatiivne. Nende üle peetakse samasugust raamatupidamisarvestust nagu kauplemiseks hoitavate varade üle (vt lisa 1.5.4).

1.5.12. Võlgnevused

Märkimisväärne osa Euroopa ühenduste võlgnevustest ei ole seotud kaupade ega teenuste ostmisega, vaid kujutab endast toetuste või ühenduste muu rahastamise saajate esitatud tasumata kulutaotlusi. Need kirjendatakse võlgnevustena taotletava summa ulatuses kulutaotluse saamisel ning kontrollimise järel kinnitavad asjaomased finantsametnikud nende abikõlblikkust. Selles etapis hinnatakse nende väärtuseks kinnitatud ja abikõlblik summa.

Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivaid võlgnevusi kajastatakse arve saamisel esialgse summa ulatuses ning sellele vastavad kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui tarne on Euroopa ühendustele üle antud ja nad on selle vastu võtnud.

1.5.13. Aruandeperioodide eristamine — viitlaekumised ja kumuleerunud kulud ning edasilükkunud tulu ja kulud

Tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele ülemineku ühe olulise osana tuleb tagada, et aasta jooksul tehtud tehingud oleksid kirjendatud õigesse eelarveaastasse, sest tehinguid peab kajastama selles perioodis, millega need on seotud (järgmisse eelarveaastasse üleviimine).

Eelkõige tuleb anda hinnang sellele, millised on ühenduste vahenditest abi saajate kantud abikõlblikud kulud, mille kohta nad ei ole ühendustele veel aruandeid esitanud (kumuleerunud kulud). Nimetatud summade kohta täpseima hinnangu saamiseks kasutatakse erinevaid meetodeid, mis olenevad tegevuse liigist ja saadaolevast teabest. Samal ajal kirjendatakse mõnesid kulusid jooksval eelarveaastal, kuigi need on seotud järgnevate perioodidega (edasilükkunud kulud), ja need tuleb kindlaks määrata ja lisada asjaomasesse perioodi.

Raamatupidamiseeskirjade kohaselt kirjendatakse tehingud ja sündmused raamatupidamissüsteemis ning kajastatakse raamatupidamisaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Kui summat ei saa kajastada raamatupidamisaruande koostamise jaoks ettenähtud ajaks, tuleb neid summasid, milles enne raamatupidamisaruande valmimist ollakse piisavalt kindel, kajastada kumuleerunud kuludena. Kajastamise kriteeriumid näevad ette, et Euroopa ühendused kajastatavad kulu summa ulatuses, mis võrdub perioodi eest tasumisele kuuluva ülekandekohustuse hinnangulise summaga. Kumuleerunud kulude hinnangu võimalikult täpseks arvutamiseks analüüsisid ühendused kõiki tahke, mis seonduvad avalik-õiguslikus asutuses kulude üleviimisega järgmisse eelarveaastasse. Ühendused koostasid täieliku loetelu kõigist kohaldatavatest eeskirjadest ja kaalusid, kuidas neid raamatupidamisaruande esitamisel rakendada. Kavandatud metoodika lõppeesmärk oli vähendada ohtu, et raamatupidamisaruanne ei anna tõest ja erapooletut ülevaadet. Seejärel koostasid ühendused järgmisse eelarveaastasse üleviimise strateegia alusel praktilised tegevusjuhised, mis sisaldavad ka soovitatavat metoodikat ja võimalike üleviimisviiside kirjeldust teemade kaupa.

Ka tulu üle peab kajastama selles perioodis, millega see on seotud. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet saadetud, kuid teenus on osutatud või tarne üle antud, või kui eksisteerib lepinguline kohustus (nt asutamislepingus sätestatu tulemusena), tuleb summa hinnata ja kajastada see raamatupidamisaruandes viitlaekumisena.

Lisaks sellele, kui eelarveaasta lõpu seisuga on saadetud arve, mis ei ole aruandeperioodiga seotud, tuleb summa edasi lükata ja kajastada see tulude all tulu vähenemisena. Eesmärk on vähendada tulu edasilükkunud tulu summa võrra.

1.6. TULUDE JA KULUDE ARUANNE

1.6.1. Tulu

Kaubanduslik tulu

Kaupade müügist saadud tulu kajastatakse siis, kui olulised kaupade omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved ostjale üle lähevad.

Teenuste osutamisega seotud tehingutest saadud tulu kajastamisel võetakse arvesse seda, millises täitmisetapis on tehing aruandekuupäeva seisuga.

Mittekaubanduslik tulu

Siia hulka kuulub suur enamik ühenduste tulu, milleks peamiselt on otsesed ja kaudsed maksud ja omavahendite summad. Lisaks maksudele võivad Euroopa ühendused saada ka selliseid makseid kolmandatelt isikutelt nagu tollimaksud, trahvid ja annetused.

Rahvamajanduse kogutulu põhised ja käibemaksupõhised omavahendid

Nõuded ja nendega seotud tulu kajastatakse siis, kui Euroopa ühendused saadavad liikmesriikidele rahastamistaotluse, milles nõuavad neilt osamaksu tegemist. Rahastamistaotlusi hinnatakse nende „taotletud summas”. Kuna käibemaksu ja rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid tuginevad asjaomase eelarveaasta andmete prognoosidele, võib neid muutuste korral korrigeerida kuni ajani, mil liikmesriigid esitavad lõplikud andmed. Prognoosis tehtud muutuse mõju kajastatakse muutuse toimumise perioodi netoülejäägi või -puudujäägi kindlaksmääramisel.

Traditsioonilised omavahendid

Nõuded ja nendega seotud tulu kajastatakse asjakohaste igakuiste A-raamatupidamisaruannete (mis käsitlevad kogutud tollimaksu ning tasumisele kuuluvaid summasid, mille kohta on antud tagatis ja mida ei ole vaidlustatud) saamisel liikmesriikidelt. Aruandepäeva seisuga hinnatakse, milline on liikmesriikide kogutud aruandeperioodi tulu, mida ei ole veel Euroopa ühendustele makstud, ning kajastatakse seda viitlaekumisena. Liikmesriikidelt saadud kvartali B-raamatupidamisaruanded (mis käsitlevad tollimaksu, mida ei ole ei kogutud ja mille kohta ei ole tagatist antud, ning nõudeid, mille kohta on tagatis antud, kuid mille võlglane on vaidlustanud) kajastatakse tuluna, millest on maha arvatud sissenõudmiskulud, millele liikmesriikidel on õigus (25 %). Lisaks sellele kajastatakse tulude ja kulude aruandes väärtuse vähenemist nende summade võrra, mida prognoosi kohaselt ei õnnestu sisse nõuda.

Trahvid

Nõuded ja nendega seotud tulu kajastatakse adressaadi ametlikul teavitamisel Euroopa ühenduste vastu võetud trahvi määramise otsusest. Kui on kahtlusi ettevõtja maksejõulisuse suhtes, siis tuleb kajastada nõude väärtuse vähendamine.

Pärast trahvi määramise otsust peavad võlglased kahe kuu jooksul alates teavitamise kuupäevast:

— kas otsusega nõustuma, misjuhul nad peavad trahvi määratud tähtajaks ära maksma ning ühendused nõuavad summa lõplikult sisse;

— või otsusega mitte nõustuma, misjuhul nad esitavad kaebuse ühenduste õiguse kohaselt.

Sellele vaatamata peab trahvi põhisumma siiski kolmekuulise tähtaja jooksul ära maksma, sest kaebusel ei ole menetlust peatavat toimet (EÜ asutamislepingu artikkel 242). Võlglastel on kaks võimalust — kas maksta trahv ära ajutiselt või esitada summa kohta pangatagatis.

Kui ettevõtja esitab otsuse vastu kaebuse ja on trahvi ajutiselt juba ära maksnud, kajastatakse seda summat tingimusliku kohustusena. Kuna aga ühenduste otsuse vastu esitatud adressaadi kaebusel ei ole menetlust peatavat toimet, kasutatakse laekunud summat nõude kustutamiseks. Kui makse asemel saadakse tagatis, siis jääb trahv nõudena üles ja tagatis kajastatakse tingimusliku varana.

Kui on oht, et esimese astme kohus võib teha otsuse ühenduste kahjuks, kajastatakse selle riski katteks eraldatud vahendid juhtudel, mil ajutine makse on juba laekunud. Kui selle asemel on antud tagatis, hinnatakse tasumata nõue vajadusel alla. Kogunenud intresse, mille Euroopa ühendused on saanud pangakontodelt, kus hoiustatakse laekunud maksed, kajastatakse tuluna ja võimalikke tingimuslikke kohustusi suurendatakse sellele vastavalt.

Intressitulu ja -kulud

Intressitulu- ja kulusid kajastatakse tulude ja kulude aruandes tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Selle meetodi alusel arvutatakse finantsvara või –kohustuse amortiseeritud väärtus ning jaotatakse intressitulu või -kulud asjaomase perioodi peale. Tegelik intressimäär on määr, millega finantsinstrumendi oodatava kasutusea (või vajadusel lühema perioodi) jooksul toimunud prognoositud tulevased sularaha maksed ja laekumised diskonteeritakse täpselt finantsvara või -kohustuse bilansilise netoväärtusega. Tegeliku intressimäära arvutamisel hindavad Euroopa ühendused rahavoogusid, võttes arvesse finantsinstrumendi kõiki lepingutingimusi (nt ettemakse võimalusi), kuid ei võta arvesse tulevast krediidikahju. Arvutus hõlmab kõiki lepingu poolte vahelisi makstud ja laekunud tasusid ja makseid, mis on tegeliku intressimäära lahutamatu osa, tehingukulusid ja kõiki muid hinnalisandeid ja allahindlusi.

Laenatud vahendite arvelt antud laenude puhul ei saa asjaomaste summade olulisuse tõttu tegeliku intressimäära meetodit antud ja võetud laenude suhtes eraldi kohaldada. Euroopa ühenduste kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulude ja kulude aruandes.

Kui finantsvara või sarnaste finantsvarade rühm on väärtuse langusest tekkinud kahjumi tõttu alla hinnatud, kasutatakse intressitulu kajastamisel intressimäära, mida rakendatakse tulevaste rahavoogude diskonteerimisel väärtuse langusest tekkinud kahjumi hindamiseks.

Dividenditulu

Dividenditulu kajastatakse makse saamise õiguse kindakstegemisel.

1.6.2. Kulud

Kaupade ostuga seoses kantud kaubanduslikud kulud kajastatakse siis, kui tarne on Euroopa ühendustele üle antud ja nad on selle vastu võtnud. Neid hinnatakse algses arvel esitatud maksumuses.

Mittekaubanduslikud kulud on Euroopa ühendustele iseloomulikud ning moodustavad suurema osa nende kuludest. Need seonduvad abisaajatele tehtud ülekannetega ja neid võib olla kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ning oma äranägemisel makstavad toetused, osamaksud ja annetused.

Kui asjaomast liiki ülekanne on lubatud määrusega (finantsmäärus, personalieeskirjad või muu määrus) või kui on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud, kajastatakse ülekanne selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et abisaaja on täitnud kõik abikõlblikkuse kriteeriumid ja summat saab realistlikult hinnata.

Kajastamiskriteeriumidele vastava maksenõude või kulutaotluse saamisel kajastatakse see kuluna abikõlbliku summa ulatuses. Eelarveaasta lõpu seisuga hinnatakse kantud abikõlblikke kulusid, mis juba kuuluvad abisaajatele tasumisele, kuid millest ei ole veel teatatud, ning kajastatakse need kumuleerunud kuludena.

1.7. TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

Tingimuslikud varad

Tingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult Euroopa ühenduste kontrollile. Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline.

Tingimuslikke varasid hinnatakse pidevalt, et tagada muutuste asjakohane kajastamine raamatupidamisaruandes. Kui majandusliku kasu või teenusepotentsiaali tekkimine on muutunud praktiliselt kindlaks ja vara väärtus on usaldusväärselt mõõdetav, kajastatakse vara ja sellega seotud tulu selle perioodi raamatupidamisaruandes, mil muutus aset leidis.

Tingimuslikud kohustused

Tingimuslik kohustus on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega ei allu täielikult Euroopa ühenduste kontrollile, või olemasolev kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest, kuid mida ei kajastata kas seetõttu, et ei ole tõenäoline, et kohustuse täitmiseks on vajalik vähendada vahendeid majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, või äärmiselt harvaesinevatel juhtudel, kui kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta.

Tingimuslik kohustus kajastatakse, välja arvatud juhul, kui vahendite vähenemise tõenäosus majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol on vähetõenäoline.

Tingimuslikke kohustusi hinnatakse pidevalt, et teha kindlaks, kas vahendite vähenemine majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol on muutunud tõenäoliseks. Kui tekib tõenäosus, et tingimusliku kohustusena käsitletud kirje nõuab vahendite vähendamist majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, kajastatakse selle katteks eraldatud vahendid selle perioodi raamatupidamisaruandes, mil tõenäosuse tekkis.

Edaspidiseks rahastamiseks võetud kulukohustused

Edaspidiseks rahastamiseks võetud kulukohustus on Euroopa ühenduste juriidiline või faktiline kulukohustus, mis on tavaliselt võetud lepinguga ja mis võib nõuda vahendite vähendamist tulevikus.

Tagatised

Tagatised on võimalikud varad või kohustused, mis tulenevad minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab tagatist nõudva sündmuse toimumine või mittetoimumine. Tagatisi loetakse seega tingimuslikeks varadeks või kohustusteks. Tagatis vabastatakse, kui tagatist nõudev sündmus lakkab olemast. Tagatis realiseeritakse, kui on täidetud tingimused tagatise andjalt makse sissenõudmiseks.

1.8. PROGNOOSIDE KASUTAMINE

Üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt on raamatupidamisaruandes tingimata esitatud summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna hinnangutel ja oletustel. Oluliste hinnangute hulka kuuluvad muu hulgas pensionisummad, tulevaste kulude katteks eraldatud vahendid, väljaannete varu hindamine, varudest ja nõuetest tulenev finantsrisk, viitlaekumised ja kumuleerunud kulud, tingimuslikud varad ja kohustused ning põhivara väärtuse languse määr. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest prognoosidest erineda. Muutusi prognoosides kajastatakse selles perioodis, mil need teatavaks saavad.

2. BILANSI LISAD

I. PÕHIVARA

2.1. IMMATERIAALNE PÕHIVARA

Immateriaalne põhivara on kindlaksmääratav mitterahaline vara, millel puudub füüsiline vorm. Et sellist vara saaks kanda bilansi aktiva poolele, peab see olema Euroopa ühenduste valduses ja andma neile tulevikus majanduslikku kasu.

Immateriaalne põhivara

miljonites eurodes Summa Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2005. aasta seisuga 65 Eelarveaasta kestel lisandunud 15 Võõrandamine (3) Ümberpaigutused rubriikide vahel (5) Muud muutused 10 Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2006. aasta seisuga 82 Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2005. aasta seisuga 38 Aasta amortisatsioonikulud 11 Võõrandamine 0 Ümberpaigutused rubriikide vahel (2) Muud muutused (2) Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2006. aasta seisuga 45 VARA BILANSILINE NETOMAKSUMUS 31. DETSEMBRI 2006. AASTA SEISUGA 37

2.2. MATERIAALNE PÕHIVARA

2.2.1. Maa ja hooned

Mõnedes riikides ei saa maa väärtust, millel paiknevad esindused, hoone maksumusest eristada. Komisjon kavatseb hinnata riikide kaupa kogu sellist kinnisvara, et määratleda maa väärtus, mille suhtes amortisatsiooni ei kohaldata.

Kõige olulisemad lisandused komisjoni kinnisvarasse olid kaks Brüsselis ostetud hoonet, mis kokku maksid 201 miljonit eurot (sh maa 47 miljonit eurot), ja Tokyos 34 miljoni euro eest ostetud maa. Sellesse rubriiki on (kapitalirendi rubriigist) ümber paigutatud neli komisjoni hoonet soetusmaksumusega kokku 300 miljonit eurot, kuna komisjon kasutas nende väljaostuvõimalust ja seega ei loeta neid enam renditavateks varadeks. Lisaks sellele soetas parlament 2006. aastal kolm hoonet Strasbourgis maksumusega 143 miljonit eurot.

Real „Muud muutused” on kajastatud varad, mis kuuluvad kahele esmakordselt konsolideeritud ametile, Siseturu Ühtlustamise Ametile ja Ühenduse Sordiametile.

2.2.2. Seadmed

Esinduste tehingute otsese kaasamise raames keskraamatupidamissüsteemi laadisid kõik 132 esindust 31. detsembriks 2006 oma põhivarasid käsitleva teabe komisjoni keskraamatupidamissüsteemi. 2007. aastal jätkuv IT-alane arendustegevus võimaldab selle teabe kvaliteeti ja täielikkust paremini kontrollida.

Kohandused, mis on tehtud tekkepõhise raamatupidamissüsteemi varade projekti ja sellega seonduva esinduste varade inventuuri tulemusel, on näidatud tabeli rubriigis „Muud muutused”. Sellel real on kajastatud ka varad, mis kuuluvad kahele esmakordselt konsolideeritud ametile, Siseturu Ühtlustamise Ametile ja Ühenduse Sordiametile.

2.2.3. Kapitalirent (ja muud sarnased õigused)

Ametlike Väljaannete Talituse peahoonet ei ole bilansis kajastatud, sest see on liigitatud kasutusrendi alla. Kuigi talitusel on väljaostuvõimalus (kehtiv 2006. aasta oktoobrist kuni 2010. aastani), mille maksumus põhineb turuväärtusel, ei loeta vara omandiõigusega kaasnevaid riske ja hüvesid sisuliselt talitusele üleläinuks. Koostatud on ostuanalüüs, kuid otsust ei ole veel tehtud.

Parlament võttis 2006. aastal Brüsselis kasutusele uue renditud hoone väärtusega 34 miljonit eurot.

2.2.4. Ehitamisel olev põhivara

2003. aasta märtsis kirjutas nõukogu alla lepingule, mis käsitleb Brüsselis LEX-hoone ehitamist ja soetamist kapitalirendi kaudu. 2003. kuni 2006. aastani tegi nõukogu mitu ettemakset, mis olid tagatud pangatagatistega ja mille kapitaliseeritud väärtus 31. detsembri 2006. aasta seisuga oli 224 miljonit eurot (2005. aastal 123 miljonit eurot). 1. veebruaril 2007 allkirjastas nõukogu LEX-hoone soetamise lepingu esialgse lepingulise ostuhinnaga 262 miljonit eurot. Sel kuupäeval maksis nõukogu ära kõnealuse esialgse lepingulise ostuhinna ja ettemaksete kapitaliseeritud väärtuse vahelise erinevuse. Lõplik ostuhind määratakse kindlaks 2007. aastal.

2004. aasta oktoobris sõlmis parlament väljaostuvõimalusega kapitalirendi lepingu hoonetekompleksi kohta Brüsselis, mille ehitustööd algasid 2004. aastal. 2004. aasta novembris tehti esimene, 40 miljoni euro suurune ettemakse. Kuni ajutise heakskiitva aruande allakirjutamiseni on parlamendil õigus teha täiendavaid ettemakseid; 31. detsembri 2006. aasta seisuga oli makstud 253 miljonit eurot, mis peegeldab kuni selle kuupäevani tehtud töid (31. detsembri 2005. aasta seisuga oli makstud 196 miljonit eurot).

Materiaalne põhivara

miljonites eurodes Maa ja hooned Seadmed Sisustus ja sõidukid Arvutiriistvara Muu materiaalne põhivara Kapitalirent ja muud sarnased õigused Ehitamisel olev vara KOKKU Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2005. aasta seisuga 2 823 317 136 367 105 2 189 343 6 280 Eelarveaasta kestel lisandunud 423 32 13 56 14 37 156 731 Võõrandamine (2) (14) (7) (35) (2) 0 0 (60) Ümberpaigutused rubriikide vahel 300 (2) 1 4 3 (300) (1) 5 Muud muutused 36 (2) 38 35 (10) 0 (15) 82 Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2006. aasta seisuga 3 580 331 181 427 110 1 926 483 7 038 Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2005. aasta seisuga 1 150 256 92 258 64 319 2 139 Aasta amortisatsioonikulud 124 26 14 62 13 70 309 Arvutatud amortisatsiooni vähendamine 0 (1) 0 (2) 0 0 (3) Võõrandamine (2) (13) (7) (31) (2) 0 (55) Väärtuse vähendamine 0 0 0 0 0 0 0 Vähendatud väärtuse taastamine 0 0 0 0 0 0 0 Ümberpaigutused rubriikide vahel 77 (2) 1 1 2 (77) 2 Muud muutused 5 (1) 30 26 0 0 60 Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2006. aasta seisuga 1 354 265 130 314 77 312 2 452 VARA BILANSILINE NETOMAKSUMUS 31. DETSEMBRI 2006. AASTA SEISUGA 2 226 66 51 113 33 1 614 483 4 586

Veel tasumata kapitalirendi ja muude sarnaste nõuete maksed on kajastatud bilansis pikaajaliste ja lühiajaliste kohustuste all. Need jaotuvad järgmiselt:

Kapitalirent ja muud sarnased õigused

miljonites eurodes Kirjeldus Kumulatiivsed kulud (A) Tulevikus tasumisele kuuluvad summad Kogu-väärtus Tööde soetus-maksumus Vara väärtus Amortisatsioon Bilansiline neto-maksumus =A+B+C+E Alla 1 aasta Üle 1 aasta Üle 5 aasta Kohustused kokku (B) A+B (C) A+B+C (E) Maa ja hooned 304 28 142 1 391 1 561 1 865 60 1 925 (312) 1 613 Muu materiaalne põhivara 0 0 1 0 1 1 0 1 0 1 Kokku 31. detsembri 2006. aasta seisuga 304 28 143 1 391 1 562 1 866 60 1 926 (312) 1 614

2.3. INVESTEERINGUD

Selle rubriigi alla kuuluvad investeeringud, mis on seotud püsivate eesmärkidega ja/või mis toetavad Euroopa ühenduste meetmeid. Siia kuulub ka tagatisfondi netovara.

Investeeringud

miljonites eurodes Saldo 31.12.2006 Saldo 31.12.2005 Investeeringud sidusettevõtetesse: EIF 208 186 Osalus ühisettevõtetes: Galileo 62 141 Tagatisfond 1 371 1 309 Likviidsed varad 495 211 Kauplemiseks hoitavad varad 21 27 Investeeringud kokku 2 157 1 874

2.3.1. Investeeringud sidusettevõtetesse ja osalus ühisettevõtetes

Sidus- ja ühisettevõtted

miljonites eurodes Investeeringud sidusettevõtetesse: EIF Osalus ühisettevõttes: Galileo Summa 31. detsembri 2005. aasta seisuga 186 141 Soetamine 0 212 Võõrandamine ja kasutusest kõrvaldamine 0 (12) Osalus kasumis/(kahjumis) 14 (279) EIFi IFRS standarditele üleminekuga seonduv kohandus, mis on kajastatud jaotamata kasumis 7 0 Omakapitalis kajastatud õiglase väärtuse muutused 6 0 Muud kapitaliosaluse muutused (dividendid) (5) 0 Summa 31. detsembri 2006. aasta seisuga 208 62

EIF (Euroopa Investeerimisfond)

EIF on Euroopa Liidu finantsinstitutsioon, mis on spetsialiseerunud riskikapitalile ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antavatele tagatistele. Nõukogu 6. juuni 1994. aasta otsuse alusel märkisid Euroopa ühendused, keda esindas komisjon, EIFi kapitali kokku 600 miljoni eküü väärtuses, mis andis 600 aktsiat. See moodustab 30 % EIFi kapitalist. Komisjon on sisse maksnud kogu sissenõutud kapitali, mille osakaal on 20 %. Veel sissenõudmata kapitali tasumata maksed moodustavad 480 miljonit eurot (80 %).

2005. aastal komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) vahel sõlmitud lepingu kohaselt on komisjonil õigus igal ajal müüa oma aktsiad EIP-le hinnaga, mis vastab EIFi hinnangulisele väärtusele, mis on jagatud emiteeritud aktsiate koguarvuga. Müügioptsiooni väärtus on nullilähedane, kuna aktsiate müügihinna kindlaksmääramise valem sarnaneb valemiga, mida kasutatakse EIFi netokapitali kindlaksmääramiseks.

Vastavalt raamatupidamiseeeskirjadele kasutatakse ühendustele EIFis kuuluva osa hindamiseks kapitaliosaluse meetodit. Kapitaliosaluse väärtuseks on selle kohaselt hinnatud 30 % EIFi omakapitalist, mis 31. detsembri 2006. aasta seisuga moodustas 208 miljonit eurot (2005. aastal 186 miljonit eurot), millest 14 miljonit eurot seondub 2006. aasta majandustulemusega. 2006. majandusaastal saadi 2005. majandusaasta eest dividendidena 5 miljonit eurot.

EIF on oma aruandes esmakordselt kasutanud IFRS standardeid, millele vastav algbilanss on koostatud 1. jaanuari 2005. aasta seisuga. EIF on ülemineku mõju kajastanud oma algbilansis jaotamata kasumi all. Ühendused on kajastanud oma osa selles summas (7 miljonit eurot) jaotamata kasumi all 31. detsembri 2006. aasta seisuga. Omakapitali all kajastatud õiglase väärtuse muutused seonduvad EIFi likviidsete varade portfelliga. Koostatud on hinnang EÜ raamatupidamiseeskirjade ja EIFi praeguste raamatupidamisstandardite vaheliste lahknevuste kohta. Nende mõju loetakse ebaoluliseks.

Galileo programm

Galileo programmi arendusetapi elluviimiseks loodi nõukogu määrusega (EÜ) nr 876/2002 neljaks aastaks (2002–2006) ühisettevõte asutamislepingu artikli 171 tähenduses. Selle juriidilise isiku eesmärk on tagada Galileo programmi ühtne juhtimine ja finantskontroll arendusetapil ning nimetatud programmile eraldatud vahendite kasutamine sel eesmärgil. Ühisettevõtte asutajaliikmed on Euroopa ühendused, keda esindab komisjon, ja Euroopa Kosmoseagentuur (ESA). Komisjon teeb üleeuroopaliste võrkude eelarve raames antavate toetuste kaudu ühisettevõtte Galileo jaoks kättesaadavaks vahendid, mida on taotletud arendusetapiga seotud tegevuse kaasfinantseerimiseks.

Komisjon on 31. detsembri 2006. aasta seisuga kõnealuse üksuse kapitali märkinud 650 miljoni euro ulatuses. Kogu see summa on ka sisse makstud. Vahetult enne eelarveaasta lõppu maksti Euroopa ühendustele sissemakstud kapitalist 12 miljonit eurot tagasi. Kõnealune summa moodustas osa 70 miljoni euro suurusest ülekandest Euroopa globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi järelevalveametile (GNSS Järelevalveamet), mis tehakse Galileo ühisettevõtte tegevuse üleandmise raames GNSS Järelevalveametile. 1. jaanuaril 2007 alustati Galileo ühisettevõtte likvideerimist. 2007. aasta jooksul antakse Galileo ühisettevõtte varad ja kohustused üle GNSS Järelevalveametile, mis jätkab projekti.

Galileo raamatupidamisarvestust peetakse kapitaliosaluse meetodil. 2006. eelarveaastal oli komisjoni osalus ühisettevõtte kahjumis 279 miljonit eurot. Seega oli investeeringu väärtus 31. detsembri 2006. aasta seisuga 62 miljonit eurot, mis koosneb 637 miljoni euro suurusest investeeringust, millest on lahutatud selleks ajaks kogunenud 575 miljoni euro suurune osalus kahjumis.

2.3.2. Tagatisfond

Nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2728/94 loodi välistegevuse tagatisfond, mille eesmärk on tagada laenude tagastamine ühenduste võlausaldajatele, kui laenu saajad ei ole võimelised ühenduste antud või tagatud laene tagasi maksma. See rahastamisvahend hõlmab laene, mille ühendused on taganud nõukogu otsuse alusel, eelkõige Euroopa Investeerimispanga (EIP) Euroopa Liidu väliseid laenutehinguid, makromajandusliku finantsabi raames antud laene ja Euratomi Euroopa Liidu väliseid laene.

Määruse artikli 6 kohaselt usaldas komisjon tagatisfondi finantsjuhtimise EIP-le lepingu alusel, mille ühendused ja EIP allkirjastasid 23. novembril 1994 Brüsselis ja 25. novembril 1994 Luxembourgis.

Tagatisfondi käitlevas määruses (EÜ, Euratom) nr 2728/94, mida on muudetud nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1149/1999, on sätestatud, et alates 1. jaanuarist 2000. aastal rahastatakse fondi ühenduste üldeelarvest summa ulatuses, mis vastab 9 %le toimingute põhisummast, tagatisfondi varadest tehtud investeeringutelt saadud intressitulust ja summadest, mis on sisse nõutud laenukohustusi mittetäitvatelt võlgnikelt, kelle puhul tagatisfond on pidanud oma tagatise kasutusele võtma. Samas määruses on sihtsummana sätestatud 9 %. Määruses on sätestatud, et „kui aasta lõpus on sihtsumma ületatud, makstakse ülejääk tagasi Euroopa ühenduste üldeelarve tulude koondarvestuse erirubriiki.”

6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes eelarvemenetluse parandamise ja eelarvedistsipliini kohta on sätestatud, et Euroopa ühenduste üldeelarve peab sisaldama tagatisreservi kolmandatele riikidele antud laenude tagamiseks. Reserv on mõeldud selleks, et katta tagatisfondi vajadused ja vajaduse korral sellised kasutusele võetud tagatised, mis on suuremad kui tagatisfondi kasutada olevad summad, et nimetatud summad saaks eelarvesse kirjendada.

Kõnealune 1 253 miljoni euro suurune reserv vastab tagatisfondi sihtsummale, (9) arvutatuna 31. detsembri 2006. aasta seisuga tasumata summa alusel. 1 379 miljoni euro suurune kanne komisjoni bilansi aktiva poolel (milles ei ole võetud arvesse makromajandusliku finantsabi programmiga seotud võlasertifikaatide elimineerivat kannet) kajastab tagatisfondi netovara 31. detsembri 2006. aasta seisuga. Erinevus aktiva poolel näidatud tagatisfondi summa ja reservi suuruse vahel vastab eelarvesse tagasi maksmisele kuuluvale 126 miljoni euro suurusele ülejäägile.

Tagatisfondi netovara

miljonites eurodes Saldo 31.12.2006 Saldo 31.12.2005 Käibevara 1 380 1 325 Pärast elimineerivat kannet 1 372 1 310 Lühiajalised investeeringud: likviidsed varad 940 1 009 Pärast elimineerivat kannet 932 994 Raha ja raha ekvivalendid 440 316 Lühiajalised kohustused (1) (1) Netovara 1 379 1 324 Pärast elimineerivat kannet 1 371 1 309

31. detsembri 2006. aasta seisuga oli tagatisfondil kaks Euroopa ühenduste emiteeritud ujuva intressimääraga võlakirja, mille summa koos kogunenud intressiga oli 8 miljonit eurot (2005. aastal 15 miljonit eurot). Need võlakirjad on emiteeritud makromajandusliku finantsabi raames, mis on eelarveväline vahend. Raamatupidamisarvestuse seisukohast tuleb teha nii varade (tagatisfond) kui ka kohustuste (makromajanduslik finantsabi) kohta ühenduste tasandil elimineeriv kanne. Likviidse võlakirjaportfelli õiglase väärtuse muutused on 2006. aastal kajastatud omakapitali all summas (32) miljonit eurot. 2005. aasta vastav summa oli (11) miljonit eurot.

Tagatisfondi riskijuhtimispoliitikat on kirjeldatud lisas E 6.

2.3.3. Muud investeeringud

2.3.3.1. Likviidsed varad

Sellesse rubriiki kuuluvad investeeringud ja osalused, mis on omandatud selleks, et aidata abisaajatel arendada äritegevust.

Pikaajalised likviidsed varad

miljonites eurodes EBRD Riskikapitali tehingud ETFi käivitusprogramm EFSE Muud Kokku Summad 31.12.2005 seisuga 157 0 48 0 6 211 Ümberpaigutused 0 224 0 0 0 224 Soetamised 0 15 24 46 1 86 Võõrandamine/kasutusest kõrvaldamine 0 (17) (8) 0 (2) (27) Ümberhindluse ülejäägi/(puudujäägi) ülekandmine omakapitali 0 (4) 11 3 0 10 Väärtuse langusest tulenev kahjum 0 (7) (1) 0 (1) (9) Summad 31.12.2006 seisuga 157 211 74 49 4 495

Investeering Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanka (EBRD)

EBRD loodi 10 miljardi euro suuruse algkapitaliga, millest 3 % märkisid ühendused. Sissenõutud kapitali osakaal on selles 30 %. 15. aprillil 1996. aastal otsustas panga nõukogu oma iga-aastasel koosolekul põhikirjajärgset kapitali kahekordistada. Selle otsuse alusel on ühendused märkinud veel 30 000 aktsiat nimiväärtusega 10 000 eurot aktsia. Kõnealuse tehingu puhul jaotuvad sissenõutud ja sissenõutavad aktsiad järgmiselt: 22,5 % märgitud aktsiatest on sisse nõutud ja ülejäänud sissenõutavad.

Bilansipäeval ulatub komisjoni märgitud EBRD kapitali summa 157 miljoni euroni, millest 151 miljonit on sisse nõutud ja osaliselt ka makstud. Tasumata maksete osa sissenõutud kapitalist (6 miljonit eurot) on kirjendatud pikaajaliste kohustuste alla ja kajastatud amortiseeritud väärtusena. Veel sisse nõudmata kapitali tasumata maksed moodustavad 443 miljonit eurot ja on kajastatud bilansiväliselt tingimuslike kohustustena.

Euroopa ühenduste 3 % kapitaliosalust EBRDs hinnatakse soetusmaksumuses, millest on lahutatud selle väärtuse langusest tulenev võimalik allahindlus. See tuleneb asjaolust, et EBRD aktsiad ei ole börsil noteeritud ja EBRD põhikirjas on sätestatud lepingulised piirangud muu hulgas osaluse müügile, mille kohaselt müügihind ei või olla suurem soetusmaksumusest ja osalust võib müüa ainult olemasolevatele aktsionäridele.

Riskikapitali tehingud

Riskikapitali tehingute raames antakse finantsvahendajatele summasid omakapitaliinvesteeringute rahastamiseks. Neil finantslepingutel puuduvad laenu andmisele iseloomulikud põhitunnused, kuna neil ei ole kindlaksmääratud tagasimakse graafikut ega põhiosa suhtes kohaldatavat kindlaksmääratud intressimäära ning seetõttu käsitletakse neid sarnaselt kaudsete omakapitaliinvesteeringutega. Seepärast on otsustatud neid 2006. aastal ja edaspidi kajastada raamatupidamisarvestuses sellesse rubriiki kuuluvate investeeringutena; varem kajastati neid laenudena, vt lisa E 2.4.1.

Nad on arvel soetusmaksumuses, millest on lahutatud võimalikud väärtuse languse katteks eraldatud vahendid, kuna neil puudub aktiivsel turul noteeritud turuhind ja nende õiglast väärtust ei saa praegu usaldusväärselt mõõta. Bilansipäeva seisuga väärtuse languse katteks eraldatud vahendid põhinevad finantstehingute vastaspoolte teatatud ajutistel või lõplikel mahakandmistel.

Euroopa tehnoloogiaedendusprojekti (ETF) käivitusprogramm

EIFi halduses oleva kasvu ja tööhõivet käsitleva programmi ja mitmeaastase programmiga toetatakse uute väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja rahastamist investeeringute kaudu sobivatesse spetsialiseerunud riskikapitali fondidesse.

2006. aastal kohaldati Euroopa tehnoloogiaedendusprojekti käivitusprogrammi investeeringute suhtes esmakordselt õiglase väärtuse meetodit. Kui seda oleks kohaldatud ka 31. detsembri 2005. aasta seisuga, oleks bilansimaht olnud 70 miljonit eurot (48 miljoni euro asemel). Ümberhindluse ülejäägi/(puudujäägi) muutused 2006. aastal hõlmavad nii väärtuse korrigeerimist kui ka vahetuskursi muutusi õiglase väärtuse reservis.

Euroopa Kagu-Euroopa Fond (EFSE)

Euroopa Kagu-Euroopa Fond loodi 2005. aastal algse aktsiakapitaliga 147 miljonit eurot. See on oma struktuurilt muutuva aktsiakapitaliga investeerimisühing (SICAV). EFSE üldine eesmärk on edendada majanduskasvu ja heaolu Kagu-Euroopas, pakkudes eelkõige väike- ja mikroettevõtete sektori ja majapidamiste arenguks kohalike finantsvahendajate kaudu jätkusuutlikult lisarahastamist.

Euroopa ühendused on omandanud 17,9 % (hääleõigustest) EFSE fondist.

2.3.3.2. Kauplemiseks hoitavad varad

Euroopa ühendused kasutavad tuletisinstrumente valuutavahetuslepingute ja intressimäära vahetuslepingute vormis või riskide maandamise eesmärgil. Valuutavahetuslepingud ja intressimäära vahetuslepingud kujutavad endast kohustust vahetada üks rahavoogude kogum teise vastu. Vahetuslepingute tulemusel toimub valuuta või intressimäära majanduslik vahetus (näiteks fikseeritud määra vahetamine ujuva määra vastu) või nende omavaheline kombinatsioon (st valuuta ja intressimäära vahetusleping). Allpool täpsemalt kirjeldatud vahetuslepinguid on kasutatud antud laenude rahavoogude vastavusse viimiseks võetud laenude rahavoogudega, mis on nendega seotud.

Need tuletisinstrumendid muutuvad oma tingimustega seotud turuintressimäärade või vahetuskursside kõikumise tulemusel soodsaks (varad) või ebasoodsaks (kohustused). Nende instrumentide soodsaks või ebasoodsaks muutumise ulatus ja seega ka tuletisinstrumendiks olevate finantsvarade ja -kohustuste õiglane väärtus võib aja jooksul suuresti kõikuda.

Likvideeritav ESTÜ sõlmis intressimäära vahetuslepingu ja lepingu, mis kujutas endast intressimäära vahetuslepingu ning valuuta ja intressimäära vahetuslepingu kombinatsiooni. Kõnealuste intressimäära vahetuslepingute õiglane väärtus saadi fikseeritud netorahavoogude diskonteerimise teel, kasutades bilansipäeval kehtinud nullkupongvahetuskursse. Kõnealuste, rohkem kui üheaastase bilansipäevajärgse tähtajaga vahetuslepingute õiglast väärtust (sh kogunenud intress) on täpsemalt kirjeldatud järgnevalt:

Kauplemiseks hoitavad varad

miljonites eurodes Tuletisinstrument Saldo 31.12.2006 Saldo 31.12.2005 Likvideeritava ESTÜ vahetuslepingud 21 27

2.4. LAENUD

Siia rubriiki kuuluvad Euroopa ühendustele võlgnetavad laenusummad, mille tähtajani on jäänud rohkem kui aasta.

2.4.1. Euroopa ühenduste eelarvest ja likvideeritava ESTÜ antud laenud

Sellesse punkti kuulvad kolmandate riikidega tehtava koostöö raames eritingimustel antud laenud ning likvideeritava ESTÜ omavahenditest antud eluasemelaenud. Kõigi laenude tähtaeg saabub rohkem kui 12 kuud pärast eelarveaasta lõppu.

Euroopa ühenduste eelarvest ja likvideeritava ESTÜ antud laenud

miljonites eurodes Eritingimustega laenud Riskikapitali tehingud Likvideeritav ESTÜ Kokku Kokku 31.12.2005 seisuga 170 224 44 438 Ülekanded 0 (224) 0 (224) Uued laenud 0 0 0 0 Tagasimaksed (26) 0 (8) (34) Vahetuskursi erinevused 0 0 0 0 Bilansilise maksumuse muutused 17 0 3 20 Kahjum väärtuse langusest 0 0 0 0 Kokku 31.12.2006 seisuga 161 0 39 200

Eritingimustega laenud

Eritingimustega laenud on soodsa intressimääraga antud laenud. Nende laenude tegelik intressimäär jääb vahemikku 7,39 % – 12,36 %.

Riskikapitali tehingud

Need summad on ümber paigutatud likviidsete investeeringute rubriiki, vt lisa E 2.3.3.1.

Likvideeritava ESTÜ antud eluasemelaenud

Eluasemelaenud on laenud, mida ESTÜ on andnud oma vahenditest vastavalt ESTÜ asutamislepingu artiklile 54 ja sama artikli lõikele 2. Need laenud on antud fikseeritud 1 % intressimääraga ja seega käsitletakse neid soodustingimustel antud laenudena. Nende laenude tegelik intressimäär jääb vahemikku 2,806 % – 22,643 %.

2.4.2. Laenatud vahenditest antud laenud

Ühenduste asutamislepingute kohaselt on nõukogul ühehäälselt tegutsedes õigus võtta vastu tagatis- või laenude võtmise programme, kui ta peab seda vajalikuks ühenduste eesmärkide saavutamiseks. Ühenduste võetud laenud on ühenduste endi ja mitte ühegi üksiku liikmesriigi otsesed kulukohustused. Siia kuuluvad makromajandusliku finantsabi raames antud ning Euratomi ja likvideeritava ESTÜ tegevuse käigus antud laenud.

Vastavalt lisas E 1.5.4 kirjeldatud arvestuspõhimõtetele võetakse antud laenud arvele õiglases väärtuses ja järgnevalt kajastatakse neid amortiseeritud väärtuses. Finantsinstrumendi õiglane väärtus tema arvelevõtmisel on tavaliselt tehinguhind. Kui osa saadud või makstud tasust on aga makstud või saadud millegi muu kui finantsinstrumendi eest, siis hinnatakse finantsinstrumendi õiglast väärtust hindamismeetodi kohaselt.

Laenatud vahenditest antud laenud

miljonites eurodes Makromajanduslik finantsabi Euratomi laenud Likvideeritav ESTÜ Kokku Kokku 31.12.2005 seisuga 1 086 389 508 1 983 Uued laenud 19 51 0 70 Tagasimaksed (130) 0 (2) (132) Vahetuskursi erinevused 0 0 (4) (4) Bilansilise maksumuse muutused 2 2 (3) 1 Kahjum väärtuse langusest 0 0 0 0 Kokku 31.12.2006 seisuga 977 442 499 1 918 Tähtajaga alla 1 aasta 20 0 75 95 Tähtajaga üle 1 aasta 957 442 424 1 823

Makromajandusliku finantsabi raames antud laenud

Makromajanduslik finantsabi on poliitiline rahastamisvahend, millega ELi territooriumile geograafiliselt lähedal asuvatele partnerriikidele antakse sidumata ja mittesihtotstarbelist maksebilansi ja/või eelarvetoetust. Makromajanduslik finantsabi võib olla keskmise või pika tähtajaga laen või toetus või mõlema asjakohane kombinatsioon ja tavaliselt lisandub see rahastamisele, mida pakutakse Rahvusvahelise Valuutafondi toetatavate kohandamis- ja reformiprogrammide raames.

Summade ebaolulisuse tõttu ei kohaldata tegeliku intressimäära meetodit antavate ja võetavate laenude suhtes eraldi. Tehingu maksumus kajastatakse vahetult kuluna tulude ja kulude aruandes.

Euratomi laenud

Euratom on Euroopa Liidu eraldiseisev juriidiline isik, keda esindab Euroopa Komisjon. Tema eesmärk on anda liikmesriikidele ja kolmandatele riikidele laene järgmise korra kohaselt:

— Euratom annab liikmesriikidele laene, et rahastada liikmesriikide tuumaelektrijaamades elektrienergia tööstusliku tootmise ja kütusetsüklil põhinevate tööstusrajatistega seotud investeerimisprojekte.

— Euratom annab kolmandatele liikmesriikidele laene, et parandada tegutsevate või ehitamisel olevate tuumaelektrijaamade ja tuumkütusetsükliga rajatiste turvalisust ja tõhusust.

Summade ebaolulisuse tõttu ei kohaldata tegeliku intressimäära meetodit antavate ja võetavate laenude suhtes eraldi. Tehingu maksumus kajastatakse vahetult kuluna tulude ja kulude aruandes.

Likvideeritava ESTÜ laenud

Siia kuuluvad peamiselt laenud, mille likvideeritav ESTÜ on andnud laenatud vahenditest vastavalt ESTÜ asutamislepingu artiklitele 54 ja 56, ning kaks noteerimata võlakirja, mille Euroopa Investeerimispank (EIP) on emiteerinud oma kohustusi mittetäitva võlgniku võlgade katteks. Neid võlakirju hoitakse kuni nende lõpptähtajani (2017 ja 2019), et katta nendega seoses võetud laenude teeninduskulusid.

Bilansilise maksumuse muutused vastavad kogunenud intresside ning soetamisel makstud hinnalisandite ja kantud tehingukulude aastase amortisatsiooni summa muutusele, arvutatuna tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Tegelikud intressimäärad (väljendatuna intressimäärade vahemikuna) olid järgmised:

Laenatud vahenditest antud laenude tegelikud intressimäärad

Võetud laenud 31.12.2006 31.12.2005 Makromajanduslik finantsabi 3.222 % - 4.54 % 2.039 % - 4.54 % Euratom 3.372 % - 5.76 % 2.224 % - 5.76 % Likvideeritav ESTÜ 3.064 % - 12.077 % (10) 2.241 % - 12.077 % (10)

2.5. PIKAAJALISED EELMAKSED

Eelmaksed on maksed, mille eesmärk on pakkuda abisaajale sularaha ettemakset, st käibevahendeid. Need võivad olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases eelmaksete lepingus kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid ehk ettemakseid kasutatakse lepingus määratletud perioodi jooksul eesmärgil, milleks see anti, või makstakse tagasi. Kui abisaaja ei kanna abikõlblikke kulusid, on ta kohustatud eelmakseks oleva ettemakse Euroopa ühendustele tagastama. Seega väljamakstud eelmaksed ei muutu lõplikuks kuluks enne, kui on täidetud lepinguga ettenähtud kohustused. Seepärast kirjendatakse see bilansis varana, kui on tehtud esimene väljamakse. Eelmaksete kui vara summat vähendatakse (kas täielikult või osaliselt) abikõlblike kulude ja tagastatud summade kinnitamisega. Kui ühendused on pärast kulutaotluse abikõlblikkuse analüüsimist eelmaksete summa osaliselt või tervikuna heaks kiitnud, arvatakse abikõlblikele kuludele vastav summa bilansist välja ja kajastatakse see tulude ja kulude aruandes kuluna. Seega on vahe- ja lõppmaksed ette nähtud abisaajale tehtud kulude hüvitamiseks kuluaruande põhjal. Sellega võidakse eelmaksete summa tasaarvestada kas tervenisti või osaliselt.

Eelmakseid hinnatakse vastavalt arvestuslikule kaetavale väärtusele. Ühendused vaatavad oma eelmaksed väärtuse vähendamise seisukohalt läbi alati, kui sündmused, asjaolude muutumine või teave viitavad sellele, et vara bilansiline maksumus võib jääda katmata. Kõnealuse hindamise läbiviimisel arvestatakse, kas eelmaksetel on tagatis. Eelmaksed, mida ilmselt ei maksta tagasi, või summa, mille tagastamine on muutunud ebatõenäoliseks, kajastatakse tulude ja kulude aruandes väärtuse vähendamise või kuluna. Asjakohane summa kajastatakse eelmaksete bilansilise jääkväärtuse vähenemisena.

Eelarveaasta lõpus leitakse veel tasaarvestamata eelmaksete summade väärtus, lahutades makstud esialgse(te)st summa(de)st tagastatud summad, tasaarvestatud abikõlblikud summad, eelarveaasta lõpu seisuga veel tasaarvestamata prognoositavad abikõlblikud summad ja väärtuse vähendamised. Eelmaksete summadega seotud tagatised esitatakse tingimuslike varadena bilansiväliste kirjete aruandes.

Üldiselt teenitakse intressi kõigilt väljamakstud eelmaksetelt, väljaarvatud liikmesriikidele ja ühinemiseelse abina makstud summadelt. Kõnealust intressi kajastatakse selle teenimise hetkel asjaomase lepingu sätete kohaselt. Eelarveaasta lõpu seisuga koostatakse kõige usaldusväärsema teabe põhjal kogunenud intressitulu prognoos ja kajastatakse see bilansis. See intress kuulub kas Euroopa ühendustele või kolmandale isikule olenevalt sellest, kumma eelmaksete liigiga on tegu. Nende kahe liigi erinevus seisneb selles, et Euroopa ühenduste eelmaksete summadelt teenitud intress jääb ühenduste omandiks, mis tuleb tagastada ühendustele, kuid kolmandate isikute eelmaksetelt teenitud intressid on toetuse saaja omand.

Pikaajaliste eelmaksete summad

miljonites eurodes Eelarve täitmise liik Saldo 31.12.2006 Saldo 31.12.2005 Euroopa ühenduste eelmaksed: 920 3 Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine 300 3 Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine 549 0 Detsentraliseeritud eelarve täitmine 50 0 Muud 21 0 Kolmandate isikute eelmaksed: 21 505 22 729 Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine 57 145 Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine 30 0 Detsentraliseeritud eelarve täitmine 224 106 Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega 20 744 22 478 Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega 450 0 Pikaajalised eelmaksed kokku 22 425 22 732

Kõige olulisemad pikaajaliste eelmaksete summad seonduvad struktuurifondide meetmetega. Kuna paljud neist projektidest on oma laadilt pikaajalised, peavad nendega seonduvad ettemaksed olema kasutatavad rohkem kui ühe aasta jooksul. Seetõttu on need eelmaksete summad kajastatud pikaajalise varana. Komisjon teeb struktuurifondidega seonduva osamakse programmi heakskiitmise järel. Seejärel teeb komisjon vahemakseid liikmesriigi tõendatud tegelike kulude hüvitamiseks. Programmi lõppedes, kui kõik nõutavad dokumendid on esitatud ja komisjon on need heaks kiitnud, makstakse 5 % saldo. Maksed kirjendatakse varaseima võetud kulukohustuse alla. 2005. aastal eristati pikaajaliste ja lühiajaliste eelmaksete summasid üksnes struktuurimeetmete puhul.

2.6. PIKAAJALISED NÕUDED

Pikaajalised nõuded

miljonites eurodes Saldo 31.12.2006 Saldo 31.12.2005 Hoonete rahastamine 24 42 Liikmesriikidelt saadaolevad summad 272 135 Laenud ESTÜ töötajatele 17 20 Euroopa Ülesehitusameti krediidikavad 10 40 Tagatised ja hoiused 5 7 Kokku 328 244

Hoonete rahastamine on põhiliselt Belgia riigi rahaline panus D3 hoone ostuks ja sisustamiseks parlamendi jaoks summas 176 miljonit eurot, mis makstakse ära kümne aasta jooksul kuni 2008. aastani. Eelarveaasta lõpu seisuga moodustasid rohkem kui üheaastase tähtajaga nõuded 22 miljonit eurot (2005. aastal 42 miljonit eurot) ja alla üheaastase tähtajaga nõuded veel 20 miljonit eurot (2005. aastal 21 miljonit eurot).

Liikmesriikidelt saadaolevad summad on summad, mis endistel läbirääkijariikidel tuleb maksta likvideeritavale ESTÜ-le. Rahastatav summa on kokku 170 miljonit eurot ja seda tuleb maksta nelja osamaksena, iga aasta esimesel tööpäeval alates 2006. aastast järgmiste summadena: 15 %, 20 %, 30 % ja 35 %. Nende osamaksete nüüdispuhasväärtus oli eelarveaasta lõpu seisuga 138 miljonit eurot (2005. aastal 159 miljonit eurot), mis jagunes pikaajalisteks nõueteks (104 miljonit eurot; 2005. aastal 135 miljonit eurot) ja lühiajalisteks nõueteks (34 miljonit eurot; 2005. aastal 24 miljonit eurot).

31. detsembri 2006. aasta seisuga liikmesriikidelt saadaolevad summad sisaldavad ka 168 miljonit eurot, mis seonduvad komisjoni 2005. aasta otsusega, millega vähendati ERDFist ühele liikmesriigile antavat abi. 31. detsembri 2005. aasta seisuga saadaolevat summat ei kajastatud 2005. aasta raamatupidamisaruandes, mistõttu see rubriik esitati tegelikkusest 318 miljoni euro võrra väiksemana (vt lisad E2.10.2 ja E3.1.4).

See rubriik sisaldab ka 17 miljoni euro suurust summat, mis on seotud likvideeritava ESTÜ poolt Euroopa ühenduste töötajatele antud laenudega. Neid laene rahastab likvideeritav ESTÜ omavahenditest ja praegu haldab neid komisjon. Euroopa Ülesehitusameti krediidikavad on peamiselt ekvivalentfondid ja krediidiliinikavadega seotud ettemaksed.

II. KÄIBEVARA

2.7. VARUD

VARUD

miljonites eurodes Kirjeldus Soetusmaksumus Väärtuse vähendamine Arvestuslik puhasväärtus 31.12.2006 seisuga Arvestuslik puhasväärtus 31.12.2005 seisuga Teadusotstarbeline varustus: Teadusotstarbelised materjalid 11 0 11 11 Lõhustuvad materjalid ja raske vesi 30 0 30 32 Teadusotstarbelised materjalid edasimüügiks 60 0 60 64 Vaktsineerimine 7 0 7 7 Tootmismaterjalid 7 0 7 7 Väljaanded ja kaubad edasimüügiks 16