Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus loomakasvatuse statistika kohta /* KOM/2007/0129 lõplik - COD 2007/0051 */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 22.3.2007 KOM(2007) 129 lõplik 2007/0051 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS loomakasvatuse statistika kohta (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST | 120 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Loomakasvatuse statistika on väga oluline ELi turgude korraldamise seisukohast. Kehtivad õigusaktid olid läinud nii keeruliseks, et kaaluti nii vertikaalset kui ka horisontaalset kodifitseerimist, kuid see ei tundunud olema tõhus viis õigusloome parandamiseks. Lisaks peeti oluliseks, et lisaks sigu, veiseid, lambaid ja kitsi käsitlevale statistikale kaetaks ka kodulinnuliha statistika. Üldine taust Käesolev ettepanek on kooskõlas parema õigusloome, lihtsustamise ja vastajate koormuse vähendamise eesmärkidega. | 130 | Kehtivad õigusnormid Käesoleva ettepanekuga soovitakse lihtsustada kehtivaid õigusnorme ning kohandada neid Euroopa Liidu uute vajadustega. Kehtivad õigusaktid: nõukogu 1. juuni 1993. aasta direktiiv 93/23/EMÜ seakasvatuse statistiliste vaatluste kohta, nõukogu 1. juuni 1993. aasta direktiiv 93/24/EMÜ veisekasvatuse statistiliste vaatluste kohta ja nõukogu 1. juuni 1993. aasta direktiiv 93/25/EMÜ lamba- ja kitsekasvatuse statistiliste vaatluste kohta, tuleb seetõttu kehtetuks tunnistada. | 140 | Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Käesolevas ettepanekus käsitletav statistika on oluline ühise põllumajanduspoliitika korraldamise ja hindamise seisukohast. Määruse ettepanekuga järgitakse komisjoni uut poliitilist lähenemisviisi õigusaktide lihtsustamisele ja paremale õigusloomele, millele on viidatud komisjoni 14. novembri 2006. aasta teatistes „Euroopa Liidu parema õigusloome strateegiline ülevaade”[1] ja „vastamise koormuse vähendamise, lihtsustamise ja prioriteetide määratlemise kohta ühenduse statistikas”.[2] See on üks kiireloomulistest meetmetest, mis on määratletud komisjoni 24. jaanuari teatise „Halduskoormuse vähendamise tegevusprogramm Euroopa Liidus” III lisas.[3] | KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE | Konsulteerimine huvitatud isikutega | 211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Käesoleva ettepaneku üle on aru peetud andmete tootjatega (riiklike statistikaametite esindajad) ja komisjoni talitustega (põllumajanduse peadirektoraat) töörühmades ja alalises põllumajandusstatistika komitees. | 212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Käesolev ettepanek on kõikide huvitatud isikutega peetud intensiivsete läbirääkimiste tulemus. | Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine | 221 | Asjaomased ekspertarvamused Eurostati loomsete saaduste statistika töörühma koosolekutel esindasid liikmesriike kehtivaid õigusakte tundvad ja riikide loomsete saaduste statistika kogumis- ja koostamissüsteemides pädevad eksperdid. Komisjoni ametnike hulgas oli poliitikaanalüüsi eksperte. | 223 | Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti Eksperdid olid riiklikest statistikaametitest ja põllumajanduse peadirektoraadist. Alaline põllumajandusstatistika komitee ja selle loomade statistikaga tegelev töörühm osalesid töös aktiivselt ning nendega konsulteeriti. | 2249 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Vastused olid ülimalt positiivsed ja toetavad. Võimalike pöördumatute tagajärgedega tõsiseid ohte ei nimetatud. | 225 | Käesoleva ettepanekuga lihtsustatakse märgatavalt kehtivaid õigusakte, riske ei täheldatud. | 226 | Ekspertarvamuste avalikustamiseks kasutatud vahendid Alalise põllumajandusstatistika komitee töödokumendid ja koosolekute protokollid on kättesaadavad veebisaidi CIRCA kaudu. | 230 | Mõju hindamine Käesoleva ettepanekuga lihtsustatakse kehtivaid õigusakte. Teavituskampaaniat ja rahalisi soodustusi ei peetud asjakohaseks. | ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG | 310 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Käesoleva määruse eesmärk on, et ELi liikmesriigid koostaksid loomakasvatuse statistika (kaks korda aastas sigade ja veiste kohta ning korra aastas lammaste ja kitsede kohta), igakuise tapastatistika (tapetud sigade, veiste, lammaste, kitsede ja kodulindude arv ja tapakaal) ja lihatoodangu prognoosid (sealiha, veiseliha, lamba- ja kitseliha). Õiguslik alus Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 285 on sätestatud ühenduse statistika õiguslik alus. Nõukogu võib vastavalt kaasotsustamismenetlusele kehtestada meetmeid ühenduse tegevuse seisukohalt olulise statistika koostamiseks. Nimetatud artikliga kehtestatakse ühenduse statistika koostamist käsitlevad nõuded, mille kohaselt peavad statistilised andmed vastama erapooletuse, usaldatavuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja statistilise konfidentsiaalsuse standarditele. | 320 | Subsidiaarsuse põhimõte | Käesoleva ettepaneku eesmärki, milleks on loomakasvatust ja lihatootmist käsitleva ühenduse statistika süstemaatilise koostamise ühtse raamistiku kehtestamine, ei ole liikmesriikide tasandil võimalik piisaval määral saavutada. Eesmärk on paremini saavutatav ühenduse õigusakti alusel, sest ainult komisjon saab kooskõlastada vajalikku statistilise teabe ühtlustamist ühenduse tasandil, samas kui andmete kogumist ning loomakasvatuse ja lihatootmise võrreldava statistika koostamist saavad korraldada liikmesriigid. Ühendus võib seepärast võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. | Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele piirdutakse käesolevas määruses vähimaga, mis on vajalik seatud eesmärgi saavutamiseks, ega minda sellest kaugemale. Käesolevas määruses ei sätestata liikmesriikide andmekogumise mehhanisme vaid määratakse üksnes kindlaks andmed, mida tuleb esitada, et tagada ühtne struktuur ja üheaegsus. Liikmesriigid ei ole kohustatud muutma oma loomakasvatuse statistika koostamise haldussüsteeme. Käesoleva määrusega on ette nähtud üks uus andmeüksus – kodulinnud – mida suulise kokkuleppe alusel juba ELi tasandil rakendatakse. | 332 | Riiklike ametiasutuste finants- ja halduskoormus peaks vähenema, kuna uuringutulemuste asemel nõutakse statistika esitamist, osade andmete edastamise sagedust on vähendatud ning on antud võimalus endisest enam kasutada muid allikaid peale uuringute (nt haldusallikaid). | Õigusakti valik | Kavandatud õigusakt: määrus. Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Sobiva õigusakti valik sõltub õiguslikust eesmärgist. Euroopa tasandi teabevajaduse puhul on olnud ühenduse statistika suundumus kasutada algaktina pigem määrust kui direktiivi. Määrust eelistatakse sellepärast, et määrusega kehtestatakse sama seadus kogu ühenduses ja liikmesriikidel ei ole võimalik seda osaliselt või valikuliselt kohaldada. Määrus on vahetult kohaldatav, mis tähendab, et seda pole vaja liikmesriikide õigusesse üle võtta. Vastupidiselt sellele on direktiivid, mille eesmärk on ühtlustamine riiklikul tasandil, oma eesmärkide osas liikmesriikidele siduvad, kuid jätavad riikide asutustele võimaluse valida nende eesmärkide saavutamiseks kasutatava vormi ja meetodid. Direktiivid tuleb ka liikmesriikide õigusesse üle võtta. Määruse kasutamine on kooskõlas muude statistikat käsitlevate õigusaktidega, mis on vastu võetud alates 1997. aastast. | MÕJU EELARVELE | 409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. | TÄIENDAV TEAVE | 510 | Lihtsustamine | 511 | Ettepaneku rakendamine lihtsustab (ELi ja riiklike) asutuste ning eraõiguslike isikute jaoks haldusmenetluse korda. | 513 | ELi ja riiklike ametkondade töö muutub lihtsamaks, sest andmeid liigendatakse vähem regiooniti ja karja suuruse järgi, vähendatakse sigu käsitlevate uuringute sagedust, liikmesriikidele, kelle loomapopulatsioonid on teatavast tasemest allpool, tehakse erandeid ning ühtlustatakse andmete edastamise tähtaegu. | 514 | Vastajate koormus väheneb, sest uuringute asemel kasutatakse haldusallikaid. | 515 | Ettepanek on osa komisjoni töö- ja seadusandluskavast viite ESTAT/2007/002 all. | 520 | Kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistamine Ettepaneku vastuvõtmisele järgneb kehtiva õigusakti kehtetuks tunnistamine. | 560 | Euroopa Majanduspiirkond Kavandatud õigusakt käsitleb EMPga seotud küsimusi ja seda tuleks seetõttu laiendada Euroopa Majanduspiirkonnale. | 1. . 2007/0051 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS loomakasvatuse statistika kohta (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1, võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[4] toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[5] ning arvestades järgmist: (1) Korduvalt on muudetud nõukogu 1. juuni 1993. aasta direktiivi 93/23/EMÜ seakasvatuse statistiliste vaatluste kohta,[6] nõukogu 1. juuni 1993. aasta direktiivi 93/24/EMÜ veisekasvatuse statistiliste vaatluste kohta[7] ja nõukogu 1. juuni 1993. aasta direktiivi 93/25/EMÜ lamba- ja kitsekasvatuse statistiliste vaatluste kohta.[8] Kuna kõnealuseid õigusakte on vaja täiendavalt muuta ja lihtsustada, siis tuleb selguse huvides need õigusaktid asendada vastavalt komisjoni uuele poliitilisele lähenemisele ühenduse õigusaktide lihtsustamiseks ja paremaks õiguslikuks reguleerimiseks. (2) Ühise põllumajanduspoliitika nõuetekohase haldamise tagamiseks, eelkõige sea-, veise- ja vasikaliha, lamba- ja kitseliha ning kodulinnuliha turul, nõuab komisjon korrapäraselt andmeid elusloomade ning sea-, veise- ja vasikaliha, lamba- ja kitseliha ning kodulinnuliha tootmise suundumuste kohta. (3) Nõukogu 29. veebruari 1988. aasta määrusega (EMÜ) nr 571/88 põllumajandusettevõtete struktuuri käsitlevate ühenduse uuringute korraldamise kohta[9] nähakse ette põllumajandusettevõtete struktuuri käsitlevatest ühenduse uuringutest koosnev programm kuni 2007. aastani. (4) Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS),[10] tuleks kõikides komisjonile edastatavates liikmesriikide statistilistes andmetes, mis on jaotatud territoriaalüksuste järgi, kasutada NUTSi. Seetõttu tuleb piirkondliku statistika võrreldavuse huvides territoriaalüksused määratleda vastavalt NUTSi liigitusele. (5) Käesoleva direktiivi rakendamise hõlbustamiseks on vajalik liikmesriikide ja komisjoni vaheline tihe koostöö, mis peaks eelkõige toimuma nõukogu otsusega 72/279/EMÜ[11] loodud alalise põllumajandusstatistika komitee kaudu. (6) Käesolevas määruses sätestatud statistika koostamise meetmed on olulised ühenduse tegevuse seisukohalt. Kavandatud meetmete eesmärki, milleks on liikmesriikide loomakasvatust käsitleva ühenduse statistika süstemaatiliseks esitamiseks ühtse õigusraamistiku loomine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seepärast on nimetatud eesmärki parem saavutada ühenduse tasandil – ühendus võib võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtet järgides ei lähe käesolev määrus kaugemale kui kõnealuste eesmärkide saavutamiseks vajalik. (7) Nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta[12] on käesoleva määruse sätete raamistikuks. Eelkõige nõutakse selles vastavust erapooletuse, usaldatavuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja statistilise konfidentsiaalsuse standarditele. (8) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.[13] (9) Eelkõige tuleks komisjonile anda volitused määrata kindlaks tingimused, mille alusel võtta vastu kvaliteediaruannete sisu ja muuta lisasid. Kuna sellised meetmed on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta kõnealuse direktiivi teisejärgulisi elemente või täiendada seda uute teisejärguliste elementide lisamisega, tuleks need vastu võtta vastavalt regulatiivkomitee menetlusele koos otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga. (10) Alalise põllumajandusstatistika komiteega on konsulteeritud, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Sisu Käesoleva määruse eesmärgiks on kehtestada ühtne raamistik loomakasvatust ja lihatootmist käsitleva ühenduse statistika süstemaatiliseks koostamiseks. - loomakasvatuse statistika sigade, veiste, lammaste ja kitsede kohta; - tapastatistika sigade, veiste, lammaste, kitsede ja kodulindude kohta; - sea-, veise-, lamba- ja kitseliha toodangu prognoosid. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas määruses kasutatavad mõisted on sätestatud selle määruse I lisas. I JAGU ARTIKKEL 3 Katvus 2. Liikmesriigid koostavad statistika nende territooriumil olevates põllumajandusettevõtetes peetavate sigade, veiste, lammaste ja kitsede arvu kohta. 3. Valikuuringuid korraldavad liikmesriigid peavad hõlmama piisaval arvul põllumajandusettevõtteid, et katta vähemalt 95% põllumajandusettevõtete struktuuri viimasel vaatlusel kindlaksmääratud populatsioonist. Artikkel 4 Sagedus ja võrdlusperiood 4. Seakasvatuse statistika koostatakse kaks korda aastas, võrdluspäevana kasutatakse üht päeva mais-juunis ja üht päeva novembris-detsembris. Liikmesriigid, kus on alla 3 miljoni sea, võivad statistika koostada ainult korra aastas, võrdluspäevana kasutatakse üht päeva novembris-detsembris. 5. Veisekasvatuse statistika koostatakse kaks korda aastas, võrdluspäevana kasutatakse üht päeva mais-juunis ja üht päeva novembris-detsembris. Liikmesriigid, kus on alla 1,5 miljoni veise, võivad statistika koostada ainult korra aastas, võrdluspäevana kasutatakse üht päeva novembris-detsembris. 6. Liikmesriigid, kus on rohkem kui 500 000 lammast, koostavad lambakasvatuse statistika korra aastas, võrdluspäevana kasutatakse üht päeva novembris-detsembris. 7. Liikmesriigid, kus on rohkem kui 500 000 kitse, koostavad kitsekasvatuse statistika korra aastas, võrdluspäevana kasutatakse üht päeva novembris-detsembris. Artikkel 5 Kategooriad Loomakasvatuse statistika koostatakse käesoleva määruse II lisas sätestatud kategooriate kohta. Artikkel 6 Täpsusnõuded 8. Valikuuringuid teostavatel liikmesriikidel tuleb tagada, et liikmesriikide uuringute ekstrapoleeritud tulemused vastaksid käesoleva määruse III lisas sätestatud täpsusnõuetele. 9. Komisjon võib nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel lubada liikmesriikidel kasutada muid allikaid kui uuringud. 10. Kui allikad on muud kui uuringud, peavad liikmesriigid tagama, et täpsus on vähemalt samaväärne, kui on nõutav uuringute puhul. Artikkel 7 Andmete edastamise tähtajad 11. Liikmesriigid teatavad komisjonile loomakasvatuse esialgsed statistilised andmed enne: 12. sama aasta 15. septembrit – mai/juuni statistika kohta; 13. järgneva aasta 15. veebruari – novembri/detsembri statistika kohta. 14. Liikmesriigid teatavad komisjonile loomakasvatuse lõplikud statistilised andmed enne: 15. sama aasta 15. oktoobrit – mai/juuni statistika kohta; 16. järgneva aasta 1. aprilli – novembri/detsembri statistika kohta. Artikkel 8 Piirkondlik statistika Novembri-detsembri statistika tuleb jaotada määruses (EÜ) nr 1059/2003 määratletud NUTS 2 territoriaalüksuste järgi. Erandiks on Saksamaa ja Ühendkuningriik, kes võivad esitada statistika NUTS 1 territoriaalüksuste järgi. II JAGU TAPASTATISTIKA ARTIKKEL 9 Katvus Liikmesriigid koostavad statistika nende sigade, veiste, lammaste, kitsede ja kodulindude arvu ning tapakaalu kohta, kes on tapetud nende territooriumi tapamajades ja kelle liha loetakse inimtoiduks kõlblikuks. Liikmesriigid esitavad ka hinnangu väljaspool tapamaju toimuvate tapmiste kohta, et statistika hõlmaks kõiki nende territooriumil tapetud sigu, veiseid, lambaid, kitsi ja kodulinde. Artikkel 10 Sagedus ja võrdlusperiood 17. Statistika tapamajades toimuvate tapmiste kohta peavad liikmesriigid koostama igakuiselt. Võrdlusperiood on kalendrikuu. 18. Statistika väljaspool tapamaju toimuvate tapmiste kohta peavad liikmesriigid koostama korra aastas. Võrdlusperiood on kalendriaasta. Artikkel 11 Kategooriad Tapastatistika koostatakse käesoleva määruse IV lisas sätestatud kategooriate kohta. Artikkel 12 Andmete edastamise tähtajad Liikmesriigid teatavad komisjonile tapastatistika andmed võrdlusperioodile järgneva 60 päeva jooksul. III JAGU LIHATOODANGU PROGNOOSID ARTIKKEL 13 Katvus Liikmesriigid kasutavad I ja II jaos nimetatud statistikat ja muud kättesaadavat teavet, et koostada prognoosid sigade, veiste, lammaste ja kitsede tarne kohta. Tarnet väljendatakse omamaise kogutoodanguna, mis hõlmab kõiki tapetud sigu, veiseid, lambaid ja kitsi, millele on lisatud nende liikide elusloomade ühendusesisese ning ühendusevälise kaubanduse saldo. Artikkel 14 Sagedus ja võrdlusperiood 19. Iga liikmesriik koostab prognoosid sigade ja veiste kohta kaks korda aastas. 20. Liikmesriigid, kus on rohkem kui 500 000 lammast, koostavad prognoosi lammaste kohta kord aastas. 21. Liikmesriigid, kus on rohkem kui 500 000 kitse, koostavad prognoosi kitsede kohta kord aastas. 22. Prognoosid peavad katma sigade puhul neli kvartalit, veiste puhul kolm poolaastat ning kitsede ja lammaste puhul kaks poolaastat. Artikkel 15 Kategooriad Prognoosid koostatakse käesoleva määruse V lisas sätestatud kategooriate kohta. Artikkel 16 Andmete edastamise tähtajad Liikmesriigid teatavad komisjonile lihatootmise prognooside enne: - 15. veebruari nende prognooside osas, mis hõlmavad ajavahemikku jooksva aasta jaanuarist kuni neljanda kvartali lõpuni sigade puhul, kuni järgneva aasta esimese poolaasta lõpuni veiste puhul ning kuni jooksva aasta teise poolaasta lõpuni lammaste ja kitsede puhul; - 15. septembrit nende prognooside osas, mis hõlmavad ajavahemikku jooksva aasta juulist kuni teise kvartali lõpuni sigade puhul ning kuni järgneva aasta teise poolaasta lõpuni veiste puhul. IV JAGU ÜLDSÄTTED Artikkel 17 Aruanded 23. Liikmesriigid teatavad komisjonile kõikidest metodoloogilistest või teistest statistikat olulisel määral mõjutavatest muudatustest. Seda tehakse hiljemalt kolm kuud pärast kõnealuse muudatuse jõustumist. 24. Liikmesriigid esitavad komisjonile iga kolme aasta tagant (esimest korda 12 kuud pärast käesoleva määruse vastuvõtmist) kvaliteediaruanded loomakasvatuse statistika, tapastatistika ja lihatoodangu prognooside kohta. Nende kvaliteediaruannete sisu määrab komisjon kindlaks artikli 19 lõikes 2 osutatud korras. 25. Tuleb arvestada põhimõtet, et lisakulu ja -koormus jääksid mõistlikesse piiridesse. Artikkel 18 Rakendusmeetmed 26. Artikli 19 lõikes 2 osutatud korra kohaselt võetakse järgmised käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed: 27. liikmesriikide esitatavate kvaliteediaruannete sisu kindlaksmääramine (artikli 17 lõige 2); 28. lisade muutmine. 29. Tuleb arvestada põhimõtet, et ajakohastamisest tulenev kasu peab ületama selle tagajärjel tekkivaid kulusid ning et lisakulud ja -koormus jääksid mõistlikesse piiridesse. Artikkel 19 Komiteemenetlus 30. Komisjoni abistab nõukogu otsuse 72/279/EMÜ artikli 1 alusel moodustatud alaline põllumajandusstatistika komitee. 31. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1– 4 ja artiklit 7, võttes arvesse artikli 8 sätteid. Artikkel 20 Kehtetuks tunnistamine 32. Nõukogu direktiivid 93/23/EMÜ, 93/24/EMÜ ja 93/25/EMÜ tunnistatakse kehtetuks. 33. Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiividele loetakse viideteks käesolevale määrusele. Artikkel 21 Jõustumine Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, […] Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja I LISA Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: 34. põllumajandusettevõte – nagu see on määratletud nõukogu määruses (EMÜ) nr 571/88; 35. valikuuring – nagu see on määratletud nõukogu määruses (EMÜ) nr 571/88; 36. siga – liiki Sus kuuluv koduloom; 37. veised – liikidesse Bos taurus , Bubalus bubalus ja Beefalo kuuluvad koduloomad; 38. veiste liigid: II lisa | IV ja V lisa | Vasikad | Alla 300 kg eluskaaluga veised, kellel pole veel jäävhambaid | Tapavasikad | Alla aasta vanused vasikana tapmiseks mõeldud veised | Pullid | Vasikate alla mittekuuluvad kastreerimata isased veised | Härjad | Vasikate alla mittekuuluvad kastreeritud isased veised | Mullikad | Kaheaastased või vanemad emased veised, kes ei ole veel poeginud | Vasikate alla mittekuuluvad emased veised, kes ei ole veel poeginud | Tapamullikad | Lihatootmiseks kasvatatud mullikad | Muud mullikad | Lüpsilehmade või muude lehmade asendamiseks kasvatatud mullikad | Lehmad | Poeginud emased veised (k. a alla kaheaastased) | Poeginud emased veised | Lüpsilehmad | Üksnes või peamiselt inimtoiduks kasutatava piima ja/või piimatoodete tootmiseks peetavad lehmad, k.a tapalehmad (olenemata sellest, kas neid on viimase lüpsiperioodi ja tapmise vahel nuumatud) | Muud lehmad | Muud kui lüpsilehmad, võimalik, et ka veoloomad | 39. lammas – liiki Ovis kuuluv koduloom; 40. lammaste liigid: Uted ja paaritatud utetalled : emased lambad, kes on vähemalt üks kord poeginud või esimest korda paaritatud. Piimalambad: uted, kelle piima kasutatakse ainult või peamiselt inimtoiduna kasutatava piima ja/või piimatoodete tootmiseks. See mõiste hõlmab ka praagitud piimalambaid (ka neid, keda on viimase lüpsiperioodi ja tapmise vahelisel ajal nuumatud). Muud uted: muud uted, v.a piimalambad. Lambatalled: alla 12 kuu vanused isased või emased lambad. 41. kits – liiki Capra kuuluv koduloom; 42. kodulinnud – muu hulgas liikidesse Gallus domesticus (kanad), Meleagris (kalkunid), Anas (pardid) ja Anser anser dom (haned) kuuluvad kodulinnud. Muud kodulinnud võivad hõlmata näiteks liikide Coturnix (vutid), Phasianus (faasanid), Numida meleagris dom (pärlkanad), Colombinae (tuvid), and Struthio camelus (jaanalinnud) kodulinde. Siia ei kuulu jahtimiseks ja mitte liha tootmiseks suletud tingimustes kasvatatavad linnud; 43. rümp – looma kere pärast tapmist ja korrastamist; 44. rümbamass : 45. sigade puhul on rümbamass tapetud sea terve või keskjoont mööda jagatud jahtunud lihakeha mass pärast vere ja sisikonna, keele, harjaste, sõrgade, suguorganite, neerurasva, neerude ja vahelihase eemaldamist; 46. veiste puhul on rümba mass tapetud looma jahtunud lihakeha mass pärast nülgimist, vere ja sisikonna ning välissuguelundite, jäsemete randme ja kanna vahele jääva osa, pea, saba, neerude ja neerurasva ja udara eemaldamist; 47. lammaste ja kitsede puhul on rümbamass tapetud looma jahtunud lihakeha mass pärast nülgimist, vere ja sisikonna ning pea (eraldatud kandelüli-kuklaluuliigese kohalt), jalgade (eemaldatud kämblaliigesest või kanna-pöialiigesest), saba (eemaldatud kuuenda ja seitsmenda sabapoolse selgroolüli vahelt) ja suguelundite (sh udar) eemaldamist; 48. kodulindude puhul on rümbamass tapetud linnu jahtunud lihakeha pärast vere, sulgede ja sisikonna eemaldamist. Siia hulka kuulub rups, kuid mitte rasvamaks ( foie gras) . 49. tapamaja – ametlikult registreeritud ja tunnustatud asutus, kus tapetakse ja korrastatakse loomi, kelle liha kasutatakse inimtoiduks. 50. II LISA Loomakasvatuse statistikas kohaldatavad kategooriad Sead: põrsad eluskaaluga alla 20 kg sead eluskaaluga üle 20 kg, ent alla 50 kg nuumsead, sh tapakuldid ja -emised eluskaaluga: 50 kg või enam, ent alla 80 kg 80 kg või enam, ent alla 110 kg 110 kg või enam tõusead eluskaaluga 50 kg ja enam kuldid paaritatud emised, kellest: esimest korda paaritatud emised muud emised, kellest: veel paaritamata nooremised Veised: Alla aastased veised: tapavasikad muud: isased emased 1–2aastased veised: isased emased: tapaloomad muud 2aastased ja vanemad veised: isased emased: mullikad: tapamullikad muud lehmad: lüpsilehmad muud pühvlid: emased tõupühvlid muud pühvlid Lambad: uted ja paaritatud utetalled: piimalambad ja paaritatud piimalambatalled muud uted ja paaritatud utetalled muud lambad Kitsed: poeginud kitsed ja paaritatud kitsed: poeginud kitsed esimest korda paaritatud kitsed muud kitsed III LISA Täpsusnõuded Loomakasvatuse uuringute puhul ei tohi tulemuste valikuviga üheski liikmesriigis olla rohkem kui (usaldusvahemik 68 %): a) 2% sigade koguarvust (5% kui sigu on alla 1 000 000); b) 1% veiste koguarvust (5% kui veiseid on alla 1 000 000); c) 1,5% lehmade koguarvust (5% kui sigu on alla 500 000); d) 2% lammaste ja kitsede koguarvust (5% kui lambaid ja kitsi on alla 1 000 000) IV LISA Tapastatistikas kohaldatavad kategooriad Sead: ei jaotata Veised: vasikad mullikad lehmad pullid härjad Lambad: lambatalled muud Kitsed: ei jaotata Kodulinnud: kanad kalkunid pardid V LISA Lihatoodangu prognooside korral kohaldatavad kategooriad Sead: ei jaotata Veised: vasikad mullikad lehmad pullid ja härjad Lambad: ei jaotata Kitsed: ei jaotata [1] Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele KOM(2006)689 (lõplik): „Euroopa Liidu parema õigusloome strateegiline ülevaade”. [2] Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastamise koormuse vähendamise, lihtsustamise ja prioriteetide määratlemise kohta ühenduse statistikas (KOM(2006) 693 lõplik). [3] Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele KOM(2007)23 (lõplik): „Halduskoormuse vähendamise tegevusprogramm Euroopa Liidus”. [4] ELT C […], […], lk […]. [5] ELT C […], […], lk […]. [6] EÜT L 149, 21.6.1993, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1). [7] EÜT L 149, 21.6.1993, lk 5. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1). [8] EÜT L 149, 21.6.1993, lk 10. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1). [9] EÜT L 56, 2.3.1988, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 204/2006 (ELT L 34, 7.2.2006, lk 3). [10] ELT L 154, 21.6.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr /2007 (ELT L …, ...2007, lk). [11] EÜT L 179, 7.8.1972, lk 1. [12] EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1). [13] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).