LISA

Tööstuse muutuste nõuandekomisjoni lisaarvamus CCMI/196 „Uus kosmosetööstus“ on esitatud järgmistel lehekülgedel.

„Tööstuse muutuste nõuandekomisjoni arvamus teemal „Kosmosepõhine turvaline ühendus ja uus kosmosetööstus: Euroopa tööstuse liikumine tehnoloogilise suveräänsuse ja innovatsiooni poole“ (arvamuse TEN/775 lisaarvamus) Raportöör: Maurizio MENSI Kaasraportöör: Franck UHLIG Täiskogu otsus 22.2.2022 Õiguslik alus kodukorra artikli 56 lõige 1 täiendav arvamus Vastutav sektsioon tööstuse muutuste nõuandekomisjon Vastuvõtmine sektsioonis 24.6.2022 Hääletuse tulemus (poolt/vastu/erapooletuid) 21/0/1 1. Järeldused ja soovitused 1.1. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab Euroopa Komisjoni algatusi kosmosepõhise turvalise ühenduse ja uue kosmosetööstuse kohta, et toetada liikmesriikide tööstuslikku ja operatiivset suveräänsust. Tagada sõltumatus ei ole oluline mitte üksnes tööstuse edasise konkurentsivõime, vaid ka strateegilise sõltumatuse ja vastupanuvõime tagamiseks, ( 1 ) nagu näitas hiljuti eelkõige COVID-19 kriisi ja Ukraina sõja järelkajana tekkinud elektrooniliste komponentide puudus, mis avaldas Euroopa kosmosetööstusele tugevat mõju. 1.2. Komitee leiab, et turvaline, kättesaadav ja taskukohane ühendus ei ole mitte ainult oluline osalusdemokraatia toimimise vahend, vaid ka põhiõiguste nõuetekohase rakendamise eeltingimus ning võimalus suurendada kodanike ja kodanikuühiskonna mõjuvõimu. 1.3. Komitee tunnistab kosmose tähtsust meie majanduse ja ühiskonna jaoks ning selle strateegilist tähtsust julgeoleku ja kaitse seisukohast, mida näitab Venemaa-Ukraina sõda. Lisaks sellele on nii maapealse kui ka kosmosetaristu füüsiline turvalisus ja küberturvalisus koos asjakohaste andmetega keskse tähtsusega, et tagada teenuse katkematus ja süsteemide nõuetekohane toimimine. 1.4. Komitee arvates on oluline stimuleerida Euroopa kosmose ökosüsteemi, et edendada kaksiküleminekut ja lahendada selliseid suuri ülemaailmseid probleeme nagu kliimamuutused. Samuti tunnistab komitee kosmosevaldkonna idufirmade ja VKEde ELi kosmoseprogrammidesse kaasamise võimalikke eeliseid, sealhulgas nende panust ELi vastupanuvõimesse ja strateegilisse autonoomiasse. 1.5. Komitee on kindlal arvamusel, et kuna turvalise ja autonoomse kosmosepõhise ühendussüsteemi (edaspidi „programm“) juhtimiseks on vaja eri organite koostööd, tuleb tagada tõhus ja küllaldane koordineerimine. 1.6. Komitee arvates tuleks juba olemasolevat raamprogrammi „Euroopa horisont“ kasutada selleks, et stimuleerida kosmoseturgu, toetada uuenduslike ärilahenduste loomist ELi kosmosesektori järgmise ja eelneva etapi jaoks ning et teha programmi jaoks seoses algatustega EuroQCI ( 2 ) ja ENTRUSTED ( 3 ) vajalikud peamised tehnoloogiad kiiremini kättesaadavaks. Eelkõige nõuaks komponentide, süsteemide ja allsüsteemide Euroopa-põhine süsteem suuri pikaajalisi jõupingutusi tugeva Euroopa tööstuse taastamiseks. 1.7. Komitee soovitab edendada koostoimet Euroopa Kaitsefondiga. Koostoimet tuleks edendada ka komisjoni tegevuskava kaudu sünergia kohta tsiviil-, kaitse- ja kosmosetööstuse vahel. 1.8. Komitee leiab, et Euroopa kosmosetööstuse konkurentsivõime tagamiseks peaksid komisjoni algatused kaasa aitama kõrgetasemeliste oskuste arendamisele kosmosevaldkonnas ning toetama haridus- ja koolitustegevust, et kasutada liidu kodanike kogu potentsiaali selles valdkonnas. See parandaks programmi olulist sotsiaalset mõõdet. 1.9. Komitee rõhutab vajadust võtta olemasolevate kosmosevarade (Galileo, ( 4 ) Copernicus ( 5 ) ) ajakohastamisel ning tulevaste kogumite ja teenuste arendamisel arvesse kogu kosmosesuutlikkust. See suurendab ELi kosmosevarade vastupanuvõimet ja suurendab ELi tööstuse konkurentsivõimet. Kui määrata kohustused tõendatud pädevuse alusel, peaks see tagama programmi tõhusa elluviimise. 1.10. Komitee on seisukohal, et EL peab edendama teaduse ja tehnika arengut ning toetama kosmosesektori konkurentsivõimet ja innovatsioonisuutlikkust, eelkõige VKEde, idufirmade ja innovatiivsete ettevõtete puhul, stimuleerides sellega kosmosetaristu ja -teenustega seotud majandustegevust. On tõsiasi, et teadus- ja innovatsiooniprogrammidel on oluline roll Euroopa Liidu ja selle liikmete tehnoloogilise suutlikkuse suurendamisel. 2. Arvamuse taust, sealhulgas asjakohane seadusandlik ettepanek 2.1. Euroopa Komisjoni ettepaneku eesmärk on välja töötada programm, et võimaldada kindlat ja vastupidavat satelliitsidet. Komisjon on võtnud kohustuse edendada innovatsiooni kosmostööstuses ja aidata veelgi kaasa ELi eduka uue kosmosetööstuse ökosüsteemi arendamisele, olles lisanud selle oma kosmoseprogrammi peamiste prioriteetide hulka. Selleks on komisjon käivitanud algatuse CASSINI ( 6 ) . Eelkõige tagaks see valitsussektori kasutajatele usaldusväärsete, turvaliste ja kulutõhusate ülemaailmsete satelliitsideteenuste pikaajalise kättesaadavuse, mis toetavad elutähtsa taristu kaitset, järelevalvet, välistegevust ja kriisiohjet, suurendades seega liikmesriikide vastupanuvõimet. 2.2. Algatus peaks saama kasu Euroopa kosmosetööstuse oskusteabest, mida saadakse nii väljakujunenud tööstusettevõtjate kui ka uue kosmosetööstuse ökosüsteemi kaudu. Seega on ülemaailmsest satelliidiühendusest nüüdseks saanud ELi ja selle liikmesriikide julgeoleku, turvalisuse ja vastupanuvõimega seotud strateegiline vara. Ettepaneku eesmärk on samuti võimaldada kiire äriotstarbelise lairibaühenduse kättesaadavust kogu Euroopas, kõrvaldada leviaugud ja tagada ühtekuuluvus liikmesriikide territooriumidel ning võimaldada ühendust strateegilise tähtsusega geograafilistes piirkondades, näiteks Aafrikas ja Arktikas. Galileo ja Copernicuse järel kavandatud kolmas satelliidikogum toetub kolmele uuele diferentseerumist soodustavale tegurile: sisseprojekteeritud turve (tänu uute tehnoloogiate, nt kvandi kasutamisele) tundlikus sides (kaitsevaldkond), mitmeorbitaalne satelliidikogum ning avaliku ja erasektori partnerlusel põhinev ülesehitus (et veelgi edendada äriotstarbelist mõõdet). 2.3. Ettepanek on kooskõlas ELi mitme muu poliitikastrateegia ja käimasoleva seadusandliku algatusega, mis hõlmavad andmeid (näiteks INSPIRE direktiiv ( 7 ) ja avaandmete direktiiv ( 8 ) ), pilvandmetöötlust ja küberturvalisust. Eelkõige tagaks riiklike teenuste osutamine edasise ühtekuuluvuse kooskõlas ELi digi- ja küberturvalisuse strateegiatega, kindlustades Euroopa taristu, võrkude, side ja andmete terviklikkuse ja vastupanuvõime. Ettepanekuga toetatakse ka ELi kosmosetööstuse konkurentsivõimet ja innovatsioonisuutlikkust ning aidatakse suurel määral kaasa sellele, et tagada lähiaastatel Euroopa sõltumatu ja taskukohane juurdepääs kosmosele, avaldades samal ajal otsustavat ja sügavat positiivset mõju Euroopa kanderakettide kasutusmudelite konkurentsivõimele ( 9 ) 2.4. Euroopa Ülemkogu 21.–22. märtsi 2019. aasta järeldustes on rõhutatud, et liit peab tegema rohkem jõupingutusi arendamaks konkurentsivõimelist, turvalist, kaasavat ja eetilist digimajandust, millel on maailmatasemel ühendus ( 10 ) . Eelkõige on komisjoni 22. veebruari 2021. aasta tegevuskavas sünergia kohta tsiviil-, kaitse- ja kosmosetööstuse vahel märgitud, et selle eesmärk on teha juurdepääs kiirele ühendusele Euroopas kõigile kättesaadavaks ja luua vastupanuvõimeline ühendussüsteem, mis võimaldab Euroopal olenemata asjaoludest jääda ühendatuks ( 11 ) 2.5. Programm täiendaks olemasolevat riiklikku satelliitsidet (GOVSATCOM) ( 12 ) reguleerivat ELi korda, milles käsitletakse olemasoleva riikliku satelliitsidesuutlikkuse ühiskasutust. Satelliitide piiratud kasutusea tõttu tuleb järgmisel kümnendil täiendada mitut riikide omandis olevat taristut, mis on hõlmatud riikliku satelliitside ühiskasutusega ( 13 ) 2.6. Üha suurenevate hübriid- ja küberohtude ning looduskatastroofide sagenemise tõttu suureneb valitsussektori osalejate vajadus parandada vastavate satelliitsidelahenduste turvalisust, usaldusväärsust ja kättesaadavust. Peale selle lisandub kvantarvutite edenemisega veel üks oht, sest need arvutid omandavad suutlikkuse dekrüpteerida praegu krüpteeritud sisu. 2.7. USAs, Hiinas ja Venemaal on kasutusele võetud mitmesugused avaliku sektori toe või rahastusega ELi-välised eriti suured satelliidikogumid. Koos saadaolevate sageduste ja orbiidisõlmede nappuse ning riiklike satelliitsidevõimsuste piiratud kasutuskestusega kaasneb sellega kiireloomuline vajadus rajada ELi turvaline kosmosepõhine ühendussüsteem. Programm korvaks riiklike satelliitsideteenuste suutlikkuse ja võimekuse puudujäägid. 2.8. Programm peaks samuti võimaldama erasektoril osutada äriotstarbelisi satelliitsideteenuseid. Mõjuhinnangu kohaselt on avaliku ja erasektori partnerlus kõige sobivam rakendusmudel, mis tagab programmi eesmärkide saavutamise. See stimuleeriks eelkõige innovatsiooni Euroopa kosmosetööstuse kõikides komponentides (suured süsteemiintegraatorid, sõltumatud keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad, VKEd ja idufirmad). 2.9. Kuna valitsused, kodanikud ja ELi institutsioonid sõltuvad üha enam ühendusest, on nende vajaduste tarbeks vaja tugevamaid turvalahendusi, lühemat latentsusaega ( 14 ) ja suuremat ribalaiust, mistõttu tuleb innovatiivse tehnoloogia ning uute tööstussuundumuste ja lähenemisviiside kaudu tagada kindel juurdepääs vastupidavatele lahendustele. Kavandatavast süsteemist saab seega tehnoloogiakujundaja, nagu on rõhutatud ettepanekus. 2.10. Selleks et programm oleks kulutõhus ja saaks kasu mastaabisäästust, peaks see optimeerima riiklike teenuste pakkumise ja nõudluse vastavust. 2.11. Tegelikult võimaldab satelliitside kõikjale ulatuvat leviala, mis täiendab maapealseid võrke. Seda käsitletakse üha enam strateegilise varana, mis rõhutab kasvavat ülemaailmset vajadust riiklike teenuste järele, mis tagavad vastupidava ühenduse, et mitte üksnes toetada nende julgeolekuoperatsioone, vaid ühtlasi ühendada elutähtis taristu, hõlbustada tõhusat ja tulemuslikku piiriülest või valdkondadevahelist elektroonilist suhtlust Euroopa haldusasutuste, ettevõtete ja kodanike vahel, aidata kaasa tõhusama, lihtsustatud ja kasutajasõbraliku e-halduse väljaarendamisele üleriigilisel, piirkondlikul ja kohalikul haldusatasandil, ( 15 ) ühtlasi tegeleda kriisiohjega ning toetada piirivalvet ja mereseiret. 2.12. Programmi elluviimisel järgitakse järkjärgulist lähenemisviisi, mille eesmärk on tagada kvaliteet. Esialgne väljatöötamine ja kasutuselevõtt võiks alata 2023. aastal, kvantkrüptograafiaga seotud esmateenuste osutamine ja orbiidil testimine 2025. aastaks ning täielik kasutuselevõtt integreeritud kvantkrüptograafia abil, mis võimaldab täisteenuseid, 2028. aastaks. Selle kogumaksumus on hinnanguliselt 6 miljardit eurot ning rahalised vahendid saadakse erinevatest avaliku sektori allikatest (liidu eelarve, liikmesriigid ja Euroopa Kosmoseagentuuri toetused) ja erasektori investeeringutest. Mis puudutab liidu rahalisi vahendeid, siis see ei takista ELi kosmosemääruse olemasolevate kosmosetööstuse komponentide, eelkõige Galileo ja Copernicuse programmide elluviimist. 3. Üldised märkused 3.1. Komitee leiab, et tänases digimaailmas on kosmosepõhine ühendus nüüdisaegse ühiskonna jaoks elutähtis ja strateegiline vara. See võimaldab majandusvõimu, digivaldkonnas juhtpositsiooni ja tehnoloogilist suveräänsust, majanduslikku konkurentsivõimet ja ühiskondlikku arengut. Andes kosmosevaldkonnas tegutsejatele tähtsama rolli, soovitakse programmi abil tagada kvaliteetsed ja turvalised kosmoseandmed ja -teenused, mis võivad Euroopa kodanikele ja ettevõtetele tuua sotsiaal-majanduslikku kasu, suurendada ELi julgeolekut ja sõltumatust ning tugevdada ELi rolli kosmosesektori liidrina, võimaldades sel konkureerida teiste kosmosemajanduse valdkonna juhtriikide ja tärkavate kosmoseriikidega. Lisaks on see ka oluline tehniline vahend, mis tagab sõnavabaduse ja ideede vaba liikumise. 3.2. Komitee arvates on turvaline, kättesaadav ja taskukohane ühendus mitte ainult osalusdemokraatia toimimise, vaid ka põhiõiguste vastupanuvõimelise rakendamise eeltingimus ning võimalus suurendada kodanike ja kodanikuühiskonna mõjuvõimu. Euroopa kodanikud sõltuvad üha enam kosmosetehnoloogiast, -andmetest ja -teenustest. See hõlmab iseäranis isikuandmete kaitset käsitlevate õigusnormide järgimist. Lisaks on kosmosel kasvav tähtsus ELi majanduskasvu, julgeoleku ja geopoliitilise mõjuvõimu seisukohast. Selles tähenduses võib usaldusväärset ja turvalist ühendust pidada valitsuste ja kodanike avalikuks hüveks. 3.3. Komitee julgustab kasutama avaliku ja erasektori partnerlust sobiva rakendusmudelina, mis tagab programmi eesmärkide saavutamise. Erasektori otsene kaasamine loob soodsa keskkonna kiire lairibaühenduse ja sujuva ühenduse edasiarendamiseks kogu Euroopas. Seda tehakse, kõrvaldades leviaugud ja tagades ühtekuuluvuse liikmesriikide territooriumidel ning võimaldades ühendust strateegilise tähtsusega geograafilistes piirkondades. 3.4. Konkurentsipõhise hankemenetluse kaudu võib komisjon sõlmida kontsessioonilepingu, et saavutada vajalik lahendus ning kaitsta liidu ja liikmesriikide huve. Tööstuse kaasamine sellise kontsessiooni kaudu peaks võimaldama erasektori partneril täiendavate omainvesteeringute abil suurendada programmi taristu suutlikkust. 3.5. Sellega seoses rõhutab komitee, et avaliku sektori roll peaks piisaval määral kajastuma programmi edasises juhtimises, pöörates erilist tähelepanu taristu turvalisusele ning kulude, ajakava ja tulemuslikkuse hoolikale kontrollile. Komisjonist saaks kontsessioonilepingu sõlmimise ja järelevalvega tegelev programmi haldur. Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Ametile usaldataks riiklike teenuste osutamine ning arendus- ja valideerimistegevuse järelevalve eest vastutaks Euroopa Kosmoseagentuur. Komitee arvates on uue tärkava kosmosemajanduse innovatsiooni ja ökosüsteemi jaoks üliolulised ka VKEd. Seepärast tuleks aktiivselt stimuleerida VKEde kosmoseteenuste edendamist ja nende hankimist nii avaliku sektori asutuste kui ka erasektori poolt. See aitaks luua töökohti, parandada tehnoloogilisi oskusi ja suurendada Euroopa konkurentsivõimet, mis on üha olulisemad ELi üleminekuks nii kestlikule majandusele kui ka digimajandusele. See tagaks toimiva ja läbipaistva konkurentsi, tugevdades ELi tehnoloogilist sõltumatust turvalisuse, teenuse katkematuse ja usaldusväärsusega seotud erinõuete kaudu. 3.6. Komitee leiab, et hankemenetluses tuleks töötada välja konkreetsed kontsessioonilepingu sõlmimise kriteeriumid, mis tagaksid idufirmade ja VKEde osalemise kogu kontsessioonilepingu väärtusahelas, stimuleerides sellega innovatiivsete ja murranguliste tehnoloogiate edendamist. Kui ELi-väliste tarnijate hõlmamine võib tekitada probleeme turvalisuse ja strateegilisest seisukohast, tuleks kehtestada sobivad osalemiseeskirjad. 3.7. Komitee leiab, et VKEsid tuleks julgustada ära kasutama ELi käsutuses olevaid mitmesuguseid rahastamisvahendeid, et elavdada kosmosetööstuse ökosüsteemi, sest see aitaks luua töökohti, parandada tehnoloogilisi oskusi ja suurendada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet. 4. Konkreetsed märkused 4.1. Komitee leiab, et iseäranis suurenevate geopoliitiliste pingete kontekstis põhineb ELi ja liikmesriikide strateegiline suveräänsus peamiselt Euroopa tööstuse tehnoloogilisel sõltumatusel ja suutlikkusel ning satelliitside turvalisusel. Seepärast toetab komitee kindlalt algatusi, mille eesmärk on tugevdada ELi liikmesriikide tööstuslikku ja tehnoloogilist suveräänsust. 4.2. Komitee toetab ettepanekut ning peab valitsussektori tegevuse ja erasektori äritegevuse vahelist võimalikku sünergiat majanduslikust seisukohast oluliseks võimaluseks, sealhulgas Euroopa kodanikele lisateenuste osutamiseks, pidades silmas avaliku ja erasektori investeeringute suurendamist kosmosetegevuses kogu maailmas. 4.3. Komitee rõhutab, et on oluline toetada kosmosetööstuse konkurentsivõimet ja innovatsioonisuutlikkust liidus. See aitaks suurel määral tagada Euroopa sõltumatu ja taskukohase juurdepääsu kosmosele lähiaastatel, avaldades samal ajal otsustavat ja sügavat positiivset mõju Euroopa kanderakettide kasutusmudelite konkurentsivõimele. 4.4. Komitee rõhutab, et programm peaks võimaldama telekommunikatsioonivõrgu operaatoritel ära kasutada suurenenud suutlikkust ning usaldusväärseid ja turvalisi teenuseid. Peale selle võimaldaks äriotstarbeline mõõde jaeteenustel jõuda enamate erakasutajateni kogu ELis. 4.5. Seoses programmi juhtimisega (kavandatava määruse V peatükk) on selge, et programmis on kesksel kohal neli põhiosalejat, nimelt komisjon, Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet, liikmesriigid ja Euroopa Kosmoseagentuur. 4.6. Sellega seoses on komitee kindlal arvamusel, et programmi nõuetekohaseks toimimiseks on hädavajalik ülesanded, rollid ja vastutus selgelt jaotada ning eri osalejate tegevust asjakohaselt koordineerida. Seega peaks kohustuste täpne jaotus nende tõendatud pädevuse alusel tagama ka programmi tõhusa elluviimise kulude ja tähtaegade aspektist. Kosmoseliikluse tõhus korraldamine on oluline ka ohutuse suurendamiseks, arvestades, et kosmosejäätmete hulk suureneb. 4.7. Komitee rõhutab, et süsteemide toimivuse ja vastupanuvõime tagamiseks on keskne tähtsus nii maapealse kui ka kosmosetaristu küberturvalisusel. 4.8. Komitee rõhutab, et Euroopa kosmosetööstuse konkurentsivõime tagamiseks peaks programm kaasa aitama kõrgetasemeliste oskuste arendamisele kosmosevaldkonnas ning toetama haridus- ja koolitustegevust, edendades võrdseid võimalusi, soolist võrdõiguslikkust ja naiste mõjuvõimu suurendamist, et kasutada liidu kodanike kogu potentsiaali selles valdkonnas. 4.9. Komitee rõhutab, et taristu rajamine ja ajakohastamine võib hõlmata paljusid eri riikidest pärit tööstusettevõtjaid, kelle tegevust tuleb tõhusalt koordineerida, et töötada välja usaldusväärsed ja täielikult integreeritud süsteemid, pöörates erilist tähelepanu turvalisusele ja küberturvalisusele. Brüssel, 24. juuni 2022 Tööstuse muutuste nõuandekomisjoni esimees Pietro Francesco DE LOTTO

(1) Euroopas on maailma suuruselt teine kosmosetööstus, kus töötab üle 231 000 spetsialisti ja mille väärtus on hinnanguliselt 53–62 miljardit eurot. Uuring „Space Market“, Euroopa Parlament, november 2021.

(2) Euroopa kvantsidetaristu (EuroQCI) algatus.

(3) Uurimisprojekt turvalise satelliitside valdkonnas (SatCom) ELi valitsustele. ENTRUSTED: „Euroopa võrgustik, mis käsitleb satelliitside tegevuskava riiklike kasutajate jaoks, kes vajavad turvalisi, koostalitluslikke, innovaatilisi ja standardiseeritud teenuseid“.

(4) Euroopa ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem, mis toimib alates 2016. aasta detsembrist, mil see hakkas pakkuma teenuseid avaliku sektori asutustele, ettevõtetele ja kodanikele.

(5) Euroopa Liidu Maa seire programm, mis pakub Maa seire andmeid, mida kasutatakse teenuseosutajate, avaliku sektori asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide jaoks.

(6) Innovatsioonile suunatud konkurentsivõimelised kosmosevaldkonna idufirmad on Euroopa Komisjoni kosmosealase ettevõtluse algatus, mille peamine eesmärk on toetada idufirmasid ja VKEsid nende eri kasvuetappides vahendite ja rahastusega.

(7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiiv 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (ELT L 108, 25.4.2007, lk 1).

(8) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1024 avaandmete ja avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta (ELT L 172, 26.6.2019, lk 56).

(9) Kuna praegu on orbiidil 18 satelliiti ja järgmise 10–15 aasta jooksul on kavandatud üle 30 satelliidi, on EL ka Euroopa suurim institutsiooniline kanderaketiteenuste klient. Kanderaketid on äriotstarbeliste satelliitide järel suuruselt teine Euroopa kosmosetööstuse valdkond, mis hoogustab Euroopa tööstust. Komisjon koondab ELi programmide kanderaketiteenuste vajadused ning tegutseb kui Euroopa usaldusväärsete ja kulutõhusate stardilahenduste tark tellija. On äärmiselt tähtis, et Euroopal oleksid ka tulevikus tänapäevased, tõhusad ja paindlikkust võimaldavad stardikompleksid.

(10) Pärast 2019. aasta juunit allkirjastasid liikmesriigid deklaratsiooni Euroopa kvantsidetaristu (EuroQCI) kohta ning leppisid kokku töötada ühiselt koos komisjoniga ja Euroopa Kosmoseagentuuri toel, et arendada välja kvantsidetaristu, mis hõlmab kogu ELi.

(11) COM(2021) 70 final.

(12) EL võttis 28. aprillil 2021. aastal vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2021/696 tuleneva riikliku satelliitside komponendi, et tagada selle kasutajatele usaldusväärsete, turvaliste ja kulutõhusate satelliitsideteenuste pikaajaline kättesaadavus. Määruses (EL) 2021/696 on kavandatud, et riikliku satelliitside komponendi esimeses etapis kuni ligikaudu 2025. aastani kasutatakse olemasolevat suutlikkust. Sellega seoses peab komisjon hankima riikliku satelliitside suutlikkuse liikmesriikidelt, kellel on riiklikud süsteemid ja kosmosesuutlikkus, ning äriotstarbelise satelliitside või teenuse osutajatelt, võttes arvesse liidu olulisi julgeolekuhuve.

(13) Tegelikult on riiklik satelliitside strateegiline vara, mis on tihedalt seotud riikliku julgeolekuga ja mida kasutab enamus liikmesriike. Riiklikud kasutajad kalduvad eelistama kas riikide omandis olevaid lahendusi (riikliku satelliitside omanikud on Prantsusmaa, Saksamaa, Kreeka, Itaalia, Luksemburg ja Hispaania) või avaliku ja erasektori ühislahendusi (näiteks Saksamaa Satcom BW või Luksemburgi GovSat) või kasutama erasektori spetsiaalseid akrediteeritud teenuse osutajaid. Riiklik satelliitside määratleti juba 2013. aastal (Euroopa Ülemkogu 19.–20. detsembri 2013. aasta järeldustes) paljutõotava valdkonnana, mis võib märkimisväärselt kaasa aidata tugeva, turvalise ja vastupanuvõimelise Euroopa Liidu saavutamisele. Nüüd on see Euroopa kosmosestrateegia (COM(2016) 705 final), Euroopa kaitsealase tegevuskava (COM(2016) 950 final) ja ELi üldise strateegia lahutamatu osa.

(14) Lühike latentsusaeg tähendab minimaalset viivitust, mis tekib arvutiandmete töötlemisel võrguühenduse kaudu. Mida lühem on töötlemise latentsusaeg, seda lähemale on see reaalajas juurdepääsule. Lühema latentsusajaga võrguühendus on selline, mille puhul viivitusaeg on väga lühike.

(15) Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule. ISA (Euroopa haldusasutuste koostalitlusvõime alased lahendused) programmi vahehindamise tulemused, 23. september 2019, COM(2019) 615 final.