EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON,  
17. aprill 2013,  
tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist 
käsitleva otsuse lahutamatu osa, I jagu – Euroopa Parlament  
EUROOPA PARLAMENT,  
— võttes arvesse Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarvet (  1 ), 
— võttes arvesse Euroopa Liidu 2011. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (COM(2012) 
436 – C7-0225/2012) (  2 ), 
— võttes arvesse 2011. aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruannet, I jagu – Euroopa Parlament (  3 ), 
— võttes arvesse siseaudiitori 2011. aasta aruannet,  
— võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2011 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide 
vastustega (  4 ), 
— võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 kohaselt 2011. aasta kohta koostatud 
kontrollikoja avaldust, (  5 ) mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja selle aluseks 
olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,  
— võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõiget 10 ja artiklit 318 ning Euratomi 
asutamislepingu artiklit 106a,  
— võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb 
Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (  6 ) eriti selle artikleid 145, 146 ja 147,  
— võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 
966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega 
tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, (  7 ) eriti selle artikleid 164, 
165 ja 166,  
— võttes arvesse Euroopa Parlamendi eelarve täitmise sise-eeskirja (  8 ) artiklit 13,  
— võttes arvesse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 166 lõiget 1, mille kohaselt on kõik liidu 
institutsioonid kohustatud võtma asjakohaseid meetmeid, et järgida Euroopa Parlamendi otsusele eelarve 
täitmisele heakskiidu andmise kohta lisatud tähelepanekuid,  
— võttes arvesse oma 25. märtsi 2010. aasta resolutsiooni 2011. aasta eelarvemenetluse suuniste kohta – I, 
II, IV, V, VI, VII, VIII ja IX jagu (  9 ), 
— võttes arvesse oma 18. mai 2010. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2011. aasta tulude ja kulude 
eelarvestuse kohta (  10 ), 
— võttes arvesse kodukorra artiklit 77, artikli 80 lõiget 3 ja VI lisa,  
— võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0063/2013),  
A. arvestades, et president võttis vastu Euroopa Parlamendi 2011. aasta raamatupidamise aastaaruande 
11. juulil 2012;  
B. arvestades, et parlamendi peaarvepidaja kinnitas raamatupidamise lõpliku aastaaruande tõendamisel, et 
tal on piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab Euroopa Parlamendi finants ­
olukorra kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate, ning et ta ei ole teadlik küsimustest, 
mis vajaksid reservatsioonide esitamist;ET 16.11.2013 Euroopa Liidu Teataja L 308/3  
( 1 ) ELT L 68, 15.3.2011.  
( 2 ) ELT C 348, 14.11.2012, lk 1.  
( 3 ) ELT C 164, 9.6.2012, lk 1.  
( 4 ) ELT C 344, 12.11.2012, lk 1.  
( 5 ) ELT C 348, 14.11.2012, lk 130.  
( 6 ) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.  
( 7 ) ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.  
( 8 ) PE 349.540/Bur/ann/def.  
( 9 ) ELT C 4 E, 7.1.2011, lk 20.  
( 10 ) ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 258.
C. arvestades, et peasekretär kinnitas 24. aprillil 2012. aastal, et tal on piisav kindlus selle kohta, et Euroopa 
Parlamendi eelarvet täideti kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega ning et kehtestatud 
kontrolliraamistik tagab vajalikul määral raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seadus ­
likkuse ja korrektsuse;  
D. arvestades, et kontrollikoda järeldas oma auditis 2011. aasta halduskulude kohta, et kõik institutsioonid 
haldasid tõhusalt finantsmääruses sätestatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme ning 56 auditeeritud 
maksest (kolm ettemakset ja 53 lõppmakset) 93 % puhul olulisi vigu ei leitud;  
E. arvestades, et kooskõlas tavapärase menetlusega saadeti parlamendi administratsioonile küsimustik ja 
saabunud vastuseid arutas eelarvekontrollikomisjon eelarve eest vastutava asepresidendi ning peasekretäri 
ja siseaudiitori juuresolekul;  
Euroopa Parlamendi eelarve täitmisele heakskiidu andmise lisandväärtus  
1. rõhutab Euroopa Parlamendi eelarve täitmisele heakskiidu andmiseni viiva parlamentaarse menetluse 
lisandväärtust; kordab, et parlamendi eelarve täitmisele heakskiidu andmine on täiendav võimalus 
kontrollida avalikult institutsiooni finantsjuhtimist ning seeläbi hõlbustada liidu kodanikel paremini 
aru saada parlamendi erilisest juhtimisstruktuurist, töömeetoditest ja demokraatliku Euroopa kuludest;  
2. kutsub juhatust üles võtma vahetult pärast eelarve täitmisele heakskiidu andmise raporti vastuvõtmist 
täiskogu istungil konkreetse punktina mais või juunis päevakorda arutelu selle üle;  
3. rõhutab, et kontrolli on vaja parlamendi administratsiooni vastutuse tagamiseks, ning arvestades liidu 
kodanike ja avaliku arvamuse suurt huvi eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse vastu Euroopa 
Parlamendis, on väga oluline, et Euroopa Parlament hoiaks ära läbipaistmatu halduse ohu ja toimiks 
täielikult läbipaistvalt, et tagada tõese ja täpse ülevaate andmine liidu kodanikele sellest, kuidas parla ­
ment kasutab tema käsutusse antud vahendeid;  
4. tuletab meelde, et kuna Euroopa Parlament on institutsioon, millel on vastutus lõpliku otsuse tegemise 
eest eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, on väga oluline, et Euroopa Parlamendi enda menetlus 
oleks eeskujulik, ning seetõttu tuleb ära hoida isegi kõige väiksemad puudused, mis võiksid varjutada 
demokraatliku Euroopa institutsiooni poliitilisi saavutusi ja püüdlusi saavutada suurem läbipaistvus ja 
usaldusväärsem finantsjuhtimine;  
5. rõhutab, et käesolevas resolutsioonis keskendutakse eelkõige 2011. aasta eelarve täitmisele ja eelarve 
täitmisele heakskiidu andmisele ning selle peamine eesmärk on tagada maksumaksjate raha kasutamine 
parimal võimalikul viisil, tuues samal ajal välja valdkonnad, kus saaks paremaid tulemusi saavutada; 
ergutab parlamendi vastutavaid organeid parlamendi igapäevatööd igal võimalikul tasandil jätkuvalt 
tõhusamaks muutma, püüdes liidu kodanikele alati pakkuda kõrgetasemelist teenust;  
6. märgib rahuloluga, et 2011. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames toimus 
22. jaanuaril 2013 eelarve eest vastutava asepresidendi, peasekretäri ja eelarvekontrollikomisjoni 
vahel sisukas arvamuste vahetus; kordab, et parlamendi administratsioon on vastutav kogu selle prot ­
sessi käigus ning et parlamendi eelarve täitmisele heakskiidu andmise raportid ja parlamendi eelarve ­
kontrollikomisjoni tegevus on etendanud parlamendi finantsjuhtimises viimase kümnendi jooksul olulist 
rolli ja toonud kaasa väga positiivsed muutused, nagu parlamendiliikmete põhimäärus ja assistentide 
põhimäärus; kavatseb jätkata seda julgustavat arengut avaliku sektori tipptasemel ja läbipaistva finants ­
juhtimise poole;  
7. kordab ettepanekut, et juhatus peaks levitama rohkem valgeid raamatuid üldist huvi pakkuvates polii ­
tilistes küsimustes kõigile parlamendiliikmetele, et neid küsimusi oleks võimalik enne lõpliku otsuse 
tegemist fraktsioonides põhjalikult arutada;  
Parlamendi juhtimine 2011. aastal  
8. väljendab heameelt asjaolu üle, et 22. septembril 2011 jõudsid juhatuse ja eelarvekomisjoni esindajad 
kokkuleppele täiendavates kokkuhoiumeetmetes, mis lisati seejärel parlamendi 2012. aasta eelarvesse; 
on veendunud, et need arukad kokkuhoiumeetmed (peaaegu 40 000 000 eurot) ei mõjuta ei parlamendi 
tegevuse tulemuslikkust ega ka igale parlamendiliikmele eraldatud vahendeid; palub peasekretäril teavi ­
tada nõukogu ja komisjoni regulaarselt parlamendi saavutustest ning sel eesmärgil hankida teavet nendeET L 308/4 Euroopa Liidu Teataja 16.11.2013
tegevuse kohta ning palub end teavitada saadud vastustest; juhib siiski tähelepanu sellele, et kokkuhoid 
tuleks saavutada vähema raha kulutamisega ja mitte maksete ettepoole toomise või nendega viivitami ­
sega ega ümberpaigutamistega eelarvete vahel;  
9. tuletab Euroopa Parlamendi presidendile ja peasekretärile meelde oma 6. veebruari 2013. aasta reso ­
lutsiooni, (  1 ) milles ta tuletas meelde „täiskogu istungil vastuvõetud otsust, milles nõuti, et nõukogu 
esitaks 2013. aasta juuniks Euroopa Parlamendi mitme asukoha tegevuskava, ning eeldab, et mõlemad 
asjakohased komisjonid, peasekretär ja juhatus annavad parlamendiliikmetele ajakohastatud arvud ja 
teabe mitme asukoha korralduse finants- ja keskkonnamõju kohta; soovitab Euroopa Parlamendi enda 
mõjuhinnangu teenistustel seda küsimust uurida, sh mõju seisukohast, mida omab Euroopa Parlamendi 
kohalolek või osaline kohalolek asjaomastele kogukondadele ja piirkondadele, ning esitada oma hinnang 
2013. aasta juuniks, et uuringu tulemusi saaks järgmise mitmeaastase finantsraamistiku puhul arvesse 
võtta”; juhib tähelepanu asjaolule, et 2013. aasta juuni läheneb kiiresti;  
10. märgib, et Euroopa Parlament on aluslepingu kohaselt kohustatud töötama kolmes töökohas ja see toob 
kaasa lisakulusid; märgib, et selle olukorra muutmine ei ole Euroopa Parlamendi, vaid liikmesriikide 
pädevuses; nõuab seetõttu tungivalt, et liikmesriigid vaataksid parlamendi asukoha ja töökohtade küsi ­
muse läbi aluslepingu järgmise läbivaatamise käigus, muutes protokolli nr 6;  
11. märgib, et 1. jaanuaril 2013 jõustusid uus finantsmäärus (määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) ja selle 
rakenduseeskirjad, mis tõid kaasa suuri muudatusi finantsjuhtimises, eriti seoses parema usaldusväärse 
finantsjuhtimise ja liidu finantshuvide kaitse tagamisega, kehtestasid finantsmehhanismid, mis võimal ­
davad kolmandate poolte vahendite kasutamist liidu vahendite võimendamiseks, ning vähendasid bürok ­
raatiat, suunates põhitähelepanu vormi asemel tulemustele; ergutab parlamendi teenistusi, nagu ka 
finantsmääruse varasemate versioonide puhul, rakendama neid eeskirju viivitamata ning nii, et nende 
negatiivne mõju parlamendi administratsioonile oleks minimaalne; soovib, et teda teavitataks enne 
2012. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse algust sellest, kas uus finantsmäärus on 
toonud kaasa finantsjuhtimiseks vajaliku töötajate arvu vähenemise;  
12. väljendab heameelt uue Euroopa Parlamendi liikmete majanduslikke huve ja huvide konflikti käsitleva 
käitumisjuhendi üle, mis 1. detsembril 2011 täiskogu istungil vastu võeti; märgib, et parlamendiliikmed 
on kohustatud täielikult avalikustama mis tahes tasustatud tegevuse väljaspool parlamenti, saadava tasu 
ning mis tahes muud ülesanded, mida nad täidavad ja mis võivad tekitada huvide konflikte; märgib 
lisaks, et käitumisjuhend keelab parlamendiliikmetel sõnaselgelt võtta vastu raha ja muid kingitusi 
parlamendi otsuste mõjutamise eest; märgib rahulolevalt, et käitumisjuhendis on sätestatud selged 
eeskirjad kingituste vastuvõtmise ja lobitööga tegelevate endiste parlamendiliikmete kohta; ootab, et 
parlamendiliikmeid teavitatakse asjakohaselt rakenduseeskirjadest ja deklaratsioone kontrollitakse vali ­
mimeetodil;  
13. tunneb muret selle pärast, et aasta pärast käitumisjuhendi vastuvõtmist ei ole artikli 5 lõiget 3 käsit ­
levaid rakendusmeetmeid (tagada kolmandate osapoolte makstavate parlamendiliikmete sõidu- ja maju ­
tuskulude ning päevarahade läbipaistvus) veel vastu võetud; juhib tähelepanu asjaolule, et rakendus ­
meetmete kiire vastuvõtmine on väga oluline; on kindlalt seisukohal, et kõik kolmandate osapoolte 
makstavad sõidu- ja majutuskulud ning päevarahad, mis on 150 eurot või üle selle, tuleb avalikustada;  
14. kutsub Euroopa Parlamendi administratsiooni üles avaldama parlamendi veebilehe parlamendiliikmeid 
tutvustavas alajaotuses masinloetaval kujul kõik Euroopa Parlamendi liikmete majanduslike huvide 
deklaratsioonid aastate lõikes;  
15. võtab teadmiseks sotsiaalse aruande avaldamise, mis annab väärtuslikku teavet parlamendi personali 
kohta; nõuab, et 2012. aasta aruanne avaldataks enne 2013. aasta septembri lõppu; lisaks märgib, et 
parlamendi ametikohtade loetelu suurenes 2011. aastal 2010. aastaga võrreldes 4 %, peamiselt Lissaboni 
lepingu kohaste uute vastutusvaldkondade ja täiendava töökoormuse ning Horvaatia oodatava ühine ­
mise tõttu liiduga;  
16. nõuab, et töötajate koolituskursused, eelkõige keeleõppe intensiivkursused, oleksid paremini kohandatud 
Euroopa Parlamendis töötavate eri liiki töötajate, kaasa arvatud parlamendiliikmete registreeritud assis ­
tentide töökavaga;ET 16.11.2013 Euroopa Liidu Teataja L 308/5  
( 1 ) Vastuvõetud tekstid, P7 TA(2013)0048.
17. soovitab järgida kontrollikoja soovitust ja tagada, et töötajate isikliku olukorra muudatused registree ­
ritakse õigel ajal, ning rakendada selle teabe õigeaegse järelevalve süsteemi;  
18. juhib tähelepanu sellele, et 2011. aasta oli teine täisaasta, mil kehtisid parlamendiliikmete põhimäärus ja 
assistentide põhimäärus (mõlemad jõustusid 14. juulil 2009. aastal); märgib, et assistentide põhimääruse 
rakendusmeetmeid on nende kahe aasta jooksul ajutise hindamisrühma ja peasekretäri ettepanekute 
alusel Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste VII jaotise ja selle rakendamismeet ­
mete kohaldamiseks neli korda muudetud; tuletab meelde, et Euroopa Liidu muude teenistujate teenis ­
tustingimuste VII jaotisega loodi ühtne skeem, mis reguleerib parlamendiliikmete registreeritud assis ­
tentide staatust parlamendi kolmes töökohas ning mis asendas 27 erinevat riiklikku lepingulisi suhteid, 
maksustamist ja sotsiaalkindlust käsitlevat süsteemi, ning et praegu ei viita miski sellele, et Euroopa 
ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste VII jaotises sisalduvaid parlamendiliikmete registree ­
ritud assistentide suhtes kohaldatavaid eeskirju oleks vaja kohandada; teeb ettepaneku assistentide 
põhimääruse täielikuks läbivaatamiseks, sealhulgas eeskirjade võimalikuks kohandamiseks enne järgmisi 
Euroopa Parlamendi valimisi;  
Eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne  ( 1 ) 
19. märgib, et parlamendile laekus 2011. aastal tulu 173 293 432 eurot (2010. aastal 243 094 204 eurot), 
millest 23 815 077 eurot moodustas sihtotstarbeline tulu;  
Parlamendi raamatupidamise aastaaruanne  
20. võtab teadmiseks järgmised summad, millega Euroopa Parlamendi raamatupidamiskontod 2011. aastal 
suleti:  
(eurodes)  
a) Kasutada olnud assigneeringud  
2011. aastaks ette nähtud assigneeringud:  1 685 829 393  
2010. aastast mitteautomaatselt üle kantud assigneeringud:  9 240 000  
2010. aastast automaatselt üle kantud assigneeringud:  231 028 630  
2011. aasta sihtotstarbelisele tulule vastavad assigneeringud:  23 815 077  
2010. aastast üle kantud, sihtotstarbelistele tulule vastavad assigneeringud:  110 017 852  
Kokku:  2 059 930 952  
b) Assigneeringute kasutamine 2011. aastal  
kulukohustused:  1 843 611 385  
tehtud maksed:  1 580 302 842  
automaatselt üle kantud assigneeringud, sealhulgas sihtotstarbelisest tulust eraldatud 
assigneeringud:  330 492 631  
mitteautomaatselt üle kantud assigneeringud:  21 700 000  
tühistatud assigneeringud:  126 481 634  
c) Tulu  
2011. aastal saadud tulu:  173 293 432  
d) Bilansi summa 31. detsembri 2011. aasta seisuga  1 565 534 440  
21. märgib, et heakskiidetud assigneeringute kogumaht Euroopa Parlamendi 2011. aasta esialgses eelarves 
oli 1 685 829 393 eurot, mis tähendab võrreldes 2010. aasta eelarvega (1 607 363 235 eurot) 5 % 
kasvu, ning et 2011. aastal ei esitatud erinevalt 2010. aastast ühtegi paranduseelarvet;ET L 308/6 Euroopa Liidu Teataja 16.11.2013  
( 1 ) 2011. aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, I jagu – Euroopa Parlament (ELT C 164, 9.6.2012, lk 1).
22. märgib, et 2011. aastal seoti lõplikest assigneeringutest kulukohustustega 93 % (2010. aastal 96 %), 
kusjuures tühistamismäär oli 6 % (2010. aastal 3 %); nagu eelnevatelgi aastatel, saavutati kõrge eelarve 
täitmise tase; märgib lisaks ära tühistatud assigneeringute kiire kasvu, mis oli suuresti tingitud töötajate 
töötasu 1,7 % aastase kohanduse maksmata jätmisest asjaomase nõukogu otsuse tõttu;  
23. tunneb muret 2011. aastasse tehtud ülekandmiste (240 268 630 eurot) (  1 ) märkimisväärse kasvu pärast 
ning nõuab kulude paremat kavandamist; palub administratsioonil see suundumus enne järgmisi 
Euroopa Parlamendi valimisi ümber pöörata;  
24. märgib, et liidu 2011. aasta eelarve kulukohustuste assigneeringute kogumaht oli 141,9 miljardit eurot, 
millest Euroopa Parlamendi eelarve moodustas 1 686 miljardit eurot; lisaks märgib, et see summa on 
ainult veidi rohkem kui 1 % liidu eelarvest ning on 20 % 8 454 miljardist eurost, mis eraldati 2011. 
aastal kokku liidu institutsioonide halduskuludeks vastavalt institutsioonidevahelisele kokkuleppele 
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise 
kohta;  
25. tunneb heameelt selle üle, et 2011. aastal 2012. aastasse koondassigneeringuid üle ei kantud; kordab 
üleskutset, et parlamendi administratsioon püüdleks parema ja selgema eelarve kavandamise ja distsip ­
liini poole ning et eelarve selguse huvides lisataks kinnisvarakulud ja muud sarnase suurusjärgu kulud 
eelarvesse ükshaaval, mitte neid ei rahastataks kasutamata jäänud vahenditest;  
26. märgib, et 2011. aastal olid neli suurimat rubriiki parlamendi eelarves „ametnikud ja ajutised töötajad”, 
„hooned ja nendega seotud kulud”, „institutsiooni liikmed” ja „parlamendiliikmete assistentide kulud”, 
mis moodustasid 70 % kulukohustustest;  
27. tuletab meelde, et 85,9 miljoni euro suurust summat, mille Belgia 2010. aasta alguses parlamendile 
tagasi maksis ja mis on eraldatud ehitusprojektidele, tuleb finantsmääruse artikli 21 kohaselt käsitada 
sihtotstarbelise välistuluna;  
Euroopa Parlamendi raamatupidamisarvestus  
28. märgib, et parlamendi peaarvepidaja kinnitas raamatupidamise aastaaruande kinnitamisel, et tal on 
piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne annab Euroopa Parlamendi finantsolukorra 
kohta kõikides olulistes aspektides õige ja õiglase ülevaate; märgib ühtlasi, et peaarvepidaja sõnul ei ole 
ta teadlik küsimustest, mis vajaksid reservatsioonide esitamist;  
29. tuletab meelde Euroopa Parlamendi presidendi 11. juuli 2012. aasta otsust 2011. aasta raamatupida ­
mise aastaaruande vastuvõtmise kohta;  
Peasekretäri kinnitav avaldus  
30. tunneb heameelt peasekretäri 24. aprilli 2012. aasta avalduse üle, mille ta tegi peamise volitatud 
eelarvevahendite käsutajana eelarvevahendite käsutajate 2011. aasta tegevusaruannete kohta ning milles 
ta kinnitab, et tal on piisav kindlus selle kohta, et Euroopa Parlamendi eelarvet täideti kooskõlas 
usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega ning et kehtestatud kontrolliraamistik tagab piisaval määral 
aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse;  
Kontrollikoja eelarveaasta 2011 aastaaruanded  
Kontrollikoja arvamused  
31. väljendab heameelt asjaolu üle, et kontrollikoda leidis, et finantsmääruses nõutavad halduskulude juhti ­
mis- ja kontrollisüsteemid tervikuna olid tõhusad ning et 2011. aasta halduskuludega seotud maksed ei 
olnud mõjutatud olulistest vigadest;  
Töötajatele sotsiaaltoetuste ja soodustuste maksmine  
32. võtab teadmiseks kontrollikoja 2011. aasta aruandes sisalduva parlamenti puudutava auditileiu ning 
parlamendi vastused seoses sellega, et Euroopa Parlamendi talitustele kättesaadav teave töötajate isikliku 
või perekondliku olukorra kohta ei olnud ajakohastatud või ei olnud seda asjakohaselt käsitletud ning et 
ühel juhul tõi see kaasa enammaksete tegemise; märgib, et liigselt makstud summade tagasinõudmine 
algas 2011. aasta novembris mahaarvamisega asjaomase töötaja palgast; ergutab siiski tegema range ­
maid kontrolle, et vältida enammaksete tegemist tulevikus;ET 16.11.2013 Euroopa Liidu Teataja L 308/7  
( 1 ) Automaatsed ülekandmised: 231 028 630 eurot, mitteautomaatsed ülekandmised: 9 240 000 eurot.
Parlamendiliikmete akrediteeritud assistentide töölevõtmise eeskirjad  
33. märgib lisaks, et parlamendiliikmete registreeritud assistentide töölevõtmise sise-eeskirjade kohaselt 
peavad assistendid esitama arstitõendi ja teised lepingu sõlmimiseks vajalikud dokumendid kolme 
kuu jooksul pärast esialgse töölepingu jõustumise kuupäeva, ja kuna selline erand on vastuolus Euroopa 
ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artiklites 128 ja 129 esitatud sätetega, tuleks need 
artiklid viia kooskõlla registreeritud assistentide suhtes kohaldatavate eeskirjadega; märgib samuti, et 
keeleoskust puudutava nõude osas ei olnud kümnest auditeeritud juhust ühelgi esitada tõendusmaterjali 
selle kohta, et keeleoskust on kontrollitud;  
34. kiidab heaks kontrollikoja ärakuulamismenetluse käigus antud parlamendi vastused;  
Töölevõtmismenetluste eelkontrolli tegemine  
35. võtab teadmiseks kontrollikoja auditileiu, et auditeeritud assistentide värbamismenetluste puhul 
puudusid toimikutes värbamisdokumentide eelkontrolli tõendavad dokumendid; võtab teadmiseks parla ­
mendi asjaomaste teenistuste vastuse, et pärast kontrollnimekirjade läbivaatamist ja riskikontrolli 
hoitakse nende kontrollide dokumendid nüüd alles;  
Hanked  
36. peab kahetsusväärseks, et kontrollikoda leidis hoonete hoolduse ja trükiteenustega seotud hankemenet ­
luste auditeerimisel kahel juhul kümnest puudusi valiku- ja pakkumuste hindamise kriteeriumide kohal ­
damisel; kutsub juhatust taas kord üles läbi vaatama kõik avalike hangete kontrollimehhanismid, et 
tagada pakutavate teenuste ja kaupade puhul kõige konkurentsivõimelisem hind;  
37. peab kahetsusväärseks, et kuigi väikese rahalise maksumusega lepingutega seotud halduskoormust 
vähendati eesmärgiga suurendada VKEde osalemist selliste lepingute pakkumusmenetlustes, ei ole admi ­
nistratsioon avaldanud, kui mitme VKEga on sõlmitud väikese rahalise maksumusega lepingud; seetõttu 
ei ole peasekretariaat võimeline näitama, kas halduskoormuse vähendamine tõi tegelikult kaasa VKEde 
suurema osalemise ja seega, kas võetud meetmed olid tulemuslikud; teeb ettepaneku jälgida, kui paljude 
VKEdega on sõlmitud väikese rahalise maksumusega lepingud;  
Siseaudiitori kuulamine ja siseaudiitori aastaaruanne  
38. märgib, et siseaudiitor esitas 22. jaanuaril 2013. aastal toimunud pädeva komisjoni kohtumisel sise ­
audiitoriga oma 26. juulil 2012. aastal allkirjastatud aastaaruande ja selgitas, et 2011. aastal koostas ta 
parlamendi halduse kohta järgmised auditid:  
— sisekontrolliraamistiku erikontroll;  
— presidentuuri peadirektoraadi avalike hangete protsessi auditi järelmeetmed;  
— parlamendiliikmete assisteerimishüvitise auditi järelmeetmed;  
— maksetaotluste töötlemise auditi järelmeetmed;  
— tehnoloogiliste uuenduste ja tugiteenuste peadirektoraadi avalike hangete protsessi ja lepingute 
rakendamise audit;  
— palgalehe koostamise audit;  
— kinnisvarapoliitika auditi järelmeetmed: tööruumide vajaduse kavandamine, hindamine ja haldamine;  
— kommunikatsiooni peadirektoraadi avalike hangete protsessi audit;  
39. märgib siseaudiitori aastaaruandes esitatud olulisemate järelduste hulgas järgmisi järeldusi:  
— parlamendiliikmete assisteerimishüvitise audit osutas vajadusele tugevdada eraviisiliselt tööle võetud 
kohalike assistentide – kelle arv on parlamendiliikmete lõikes väga erinev – tasustamise raamistikku 
ning saavutada suurem kindlus seoses teenuseosutajate osutatud teenustega;ET L 308/8 Euroopa Liidu Teataja 16.11.2013
— teatavate peadirektoraatide hankeprotsesside puhul on vaja paremini põhjendada erandjuhtudel 
kasutatavate läbirääkimistega menetluste kasutusele võtmist ning tagada, et läbirääkimiste tulemus 
põhineks dokumenteeritud analüüsidel, mida saab asjaomaste kulutustele vastava tulu võrdlusnäita ­
jatega võrrelda;  
— mitmel juhul ei olnud avalike hangete protsessil kohaldatud hindamismetoodika hindamisaruannetes 
ja protokollides piisavalt dokumenteeritud või erines hanketeates märgitust ning kindlaks määratud 
hindamismeetod peab võtma teiste kriteeriumidega võrreldes piisavalt arvesse hinda ning tagama 
parima hinna ja kvaliteedi suhte kasutamise;  
40. võtab teadmiseks ja toetab siseaudiitori seisukohti seoses järgmisega:  
— teatavate osakondade puhul on oluline rakendada uusi keskseid suuniseid tundlike ametikohtade ja 
riskijuhtimise suhtes, arendada välja tulemuslikkuse näitajad, viia lõpule sisekontrolli ja juhtimisme ­
netluste dokumenteerimine ning vähendada viivitusi eelarveliste kulutuste seadustamisel;  
— vaja on tagada, et avalike hangete protsessi käigus põhjendaks hindamiskomisjon oma aruandes 
täielikult, selgelt ja terviklikult oma järeldusi ning et hindamisprotsessi käigus ei esineks mingeid 
märke pakkujate ebavõrdest kohtlemisest;  
Sisekontrolliraamistiku audit  
41. tuletab meelde, et sisekontrolliraamistiku esialgse läbivaatamisega 2003. ja 2004. aastal kaasnes 14 
auditiaruannet, mis hõlmasid kõiki osakondi ja keskteenistusi ning sisaldasid 452 kokkulepitud meedet, 
mille eesmärk oli suurendada:  
— institutsiooni sisekontrolli miinimumstandardite täitmist;  
— institutsiooni tähtsamate kontrollieesmärkide saavutamist (kehtivate õigusaktide, eeskirjade ja tavade 
järgimine, haldusteabe ja -dokumentide usaldusväärsus ning toimingute ökonoomsus, tulemuslikkus 
ja tõhusus);  
Lõpuleviimata meetmed  
42. tuletab meelde, et aastatel 2005-2006 ning 2007-2008 toimusid 452 meetme rakendamise järjesti ­
kused järelauditid ning ühes suure lõpuleviimata meetmete osakaaluga osakonnas ka 2009. aastal; 
rõhutab, et nende auditite tulemus oli, et sisekontrolliraamistiku läbivaatamise meetmetest oli 2010. 
aasta lõpuks lõpule viimata veel 68;  
43. märgib rahuloluga, et 2003. aastal algatatud sisekontrolliraamistiku läbivaatamine on siseauditi talituse 
jaoks jätkuvalt prioriteet; võtab teadmiseks asjaolu, et 30. septembriks 2011, pärast järjestikuseid 
järelauditeid, oli 452 kokkulepitud meetmest lõpule viimata veel 38 meedet; väljendab heameelt asjaolu 
üle, et ükski neist meetmetest ei kuulu siseauditi talituse hinnangul kriitilise tähtsusega meetmete hulka; 
palub osakondade juhtidel ja keskjuhtkonnal viia allesjäänud 38 lõpuleviimata meedet ellu enne parla ­
mendi praeguse koosseisu ametiaja lõppu;  
44. väljendab heameelt asjaolu üle, et 2011. aasta juunis kinnitasid välishindajad, et parlamendi siseauditi 
talitus vastab siseauditi määratlusele, eetikakoodeksile ja standarditele ning et see tähendab suurimat 
vastavustaset; ergutab siseauditi talitust kasutama ära loodud head baasi ning viima siseauditi talituse 
veelgi paremini kooskõlla juhtivate tavadega; võtab teadmiseks, et siseauditi talitus rakendas 2011. aasta 
teisel poolel juba ellu mitu teenuse parandamiseks tehtud ettepanekut ning et ülejäänud tegevuskava tuli 
ellu viia 2012. aasta lõpuks;ET 16.11.2013 Euroopa Liidu Teataja L 308/9
45. toonitab, et liidu kodanikele suunatud läbipaistvuspoliitika kohaselt tuleks teatava aja möödumisel teha 
Euroopa Parlamendi veebisaidil kättesaadavaks kokkuvõte, mis hõlmab tehtud siseauditite arvu ja liiki, 
antud soovitusi ja nende soovituste põhjal võetud meetmeid; soovib saada teavet selle kohta, millised 
nendest dokumentidest on veel avaldamata ja mis põhjusel;  
Peasekretäri võetud järelmeetmed seoses 2010. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist 
käsitleva resolutsiooniga  
46. väljendab heameelt kirjalike vastuste üle 2010. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevale 
resolutsioonile, mis esitati eelarvekontrollikomisjonile 16. novembril 2012. aastal; peab siiski kahetsus ­
väärseks, et neid vastuseid ei olnud võimalik saada enne 2011. aasta eelarve täitmisele heakskiidu 
andmise menetluse algust; avaldab lootust, et 2012. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menet ­
lusega seoses võib arvamuste vahetus peasekretäri ja eelarvekontrollikomisjoni vahel toimuda enne 
2013. aasta oktoobri lõppu;  
47. väljendab heameelt, et vastavalt eelarvekontrollikomisjoni poolt 2010. aasta eelarve täitmisele heaks ­
kiidu andmist käsitlevas raportis tehtud ja täiskogus vastu võetud ettepanekule tehti otsus lõpetada 
ajakirjandusauhinna väljaandmine, mis 2011. aastal tõi kaasa 154 205 euro suuruse kulu; võtab tead ­
miseks, et kontakte ajakirjanikega liikmesriikides tugevdati pealinnades temaatiliste seminaride korral ­
damise abil, kasutades ära parlamendi olemasolevat haldusvõimekust ning pakkudes ajakirjanikele 
võimalust vahetada parlamendiliikmetega arvamusi ning omandada terviklikku arusaamist parlamendi 
struktuurist ja rollist seadusandlikus protsessis;  
48. nõuab teist korda (pärast esimest eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlusega seotud nõudmist 
2010. aastal) täielikku aruannet selle kohta, kuidas on arenenud parlamendi vaba tarkvara projektid, 
võttes arvesse selle tarkvara kasutust ja kasutajaid parlamendis, suhtlust kodanikega ja hankeid; soovitab 
teist korda uurida täiemahulise uuringuga kodukorra artikli 103 kohaseid parlamendi kohustusi seoses 
vaba tarkvara ja avatud standarditega; peab kahetsusväärseks, et vabavaral ja avatud lähtekoodil põhi ­
nevaid lahendusi Euroopa Parlamendi IT-infrastruktuuris ulatuslikumalt ei kasutata;  
49. võtab teadmiseks peasekretäri vastuse, mille kohaselt parlament maksis 2011. aastal välja tasu 1 599 
registreeritud assistendi lepingu ja 2 868 kohaliku assistendi lepingu alusel;  
Euroopa Parlamendi haldusjuhtimine  
50. juhib tähelepanu parlamendi suulise ja kirjaliku tõlke teenuste suurepärasele kvaliteedile; märgib, et need 
teenused moodustavad jätkuvalt märkimisväärse osa parlamendi eelarvest; märgib, et juhatuse 2011. 
aasta otsus ressursitõhusa täieliku mitmekeelsuse kohta suulises tõlkes suurendab suulise tõlke teenuste 
tõhusust ja vähendab nende struktuurseid kulusid; nõuab parlamendilt üksikasjaliku dokumendi esita ­
mist kirjaliku ja suulise tõlke kulude struktuuri ja meetmete kohta nende kulude vähendamiseks ning 
nende teenuste tõhususe parandamiseks üldist kvaliteeti ohtu seadmata;  
51. märgib, et 192 töötajat annab aru peadirektorile, andmata aru direktorile; palub peasekretäril see 
olukord läbi vaadata, tagamaks, et peadirektoritele ei looda nn mitteametlikke kabinette; palub peasek ­
retäril lisada ülevaatesse hinnang selliste töötajate palgaastmete, volituste ja vastutuse kohta;  
Peadirektorite tegevusaruanded  
52. märgib, et peadirektorid annavad igal aastal aru oma kohustuste täitmise kohta tegevusaruannetes, mille 
puhul on tegemist organisatsioonisisese juhtimise vahendiga, mille peamine eesmärk on anda peasek ­
retärile selge ülevaade administratsiooni tööst ja eelkõige võimalikest puudustest; märgib, et 2011. 
aastat käsitlevate tegevusaruannete puhul ei lisanud ükski eelarvevahendite käsutaja oma avaldusse 
reservatsioone selle kohta, et peadirektorid oleksid tuvastanud tõsiseid probleeme vahendite kasutamise 
või menetluste kontrollimise osas tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks;ET L 308/10 Euroopa Liidu Teataja 16.11.2013
53. märgib, et iga peadirektoraadi tegevusaruanne sisaldab lisana erandite loetelu, milles esitatakse punktide 
kaupa erandid kehtivatest eeskirjadest ja standardmenetlustest; väljendab muret, et mõne direktoraadi 
puhul on selliste erandite arv jätkuvalt suur, ning soovitab teha rohkem jõupingutusi, et vältida selle 
abinõu kasutamist anomaalsete olukordade lahendamiseks;  
Presidentuuri peadirektoraat  
54. tunneb heameelt selle üle, et presidentuuri peadirektoraat on kohustunud jätkama finantsjuhtimise 
parandamist eelarve täitmise ja asjaomaste menetluste erinevate tahkude põhjaliku uurimise abil; märgib 
eelkõige ära jõupingutused, mida on tehtud töötajate teadlikkuse parandamiseks hankemenetlustest ja 
eelarvetoimingutest;  
55. rõhutab, et turvalisus on väga delikaatne valdkond igas parlamendis ja seda veel eriti avalikkuse suure 
tähelepanu all olevas paljurahvuselises parlamendis, mida pidevalt külastavad riigipead ja valitsusjuhid; 
märgib, et keskmiselt viibib parlamendi Brüsseli hoonetes päevas 12 000 inimest;  
56. märgib, et juhatus võttis 6. juulil 2011 ühehäälselt vastu uue üldise turvakontseptsiooni, mis sisaldab 
ideed, et erinevaid sissepääse kasutaksid erinevad kasutajakategooriad; nõuab enda teavitamist uue üldise 
turvakontseptsiooni rakendamisest 2013. aasta lõpuks;  
57. märgib, et Euroopa Parlament ootab, et turvateenuste institutsioonisiseseks muutmisega vähendatakse 
kulutusi Brüsselis ja Strasbourgis 2013.-2016. aastal 11 250 000 euro võrra ning pärast seda igal aastal 
5 640 000 euro võrra; soovib saada kindlust, et turvalisuse suhtes rakendataks ja säilitataks rangeimaid 
standardeid jätkuva koolitusprogrammi abil; nõuab iga-aastast aruannet üksikasjaliku teabega turvatee ­
nistusega seotud kulude arengu kohta, kaasa arvatud nendes teenistustes töötavate töötajate pensioni ­
kulude kohta, ja teenistuse tegevusulatuse ja kvaliteedi tagamiseks võetud meetmete kohta;  
58. kordab soovi, et parlamendiliikmed allutataks Euroopa Parlamendi hoonetesse sisenemisel või sealt 
väljumisel turvalisuse suurendamise eesmärgil elektroonilisele kontrollile;  
59. palub peasekretariaadilt teavet menetluse kohta, mida kohaldatakse ühise läbipaistvusregistri hindamise 
suhtes, mis peaks 2011. aastal sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt toimuma 2013. 
aastal;  
60. märgib, et rohkem kui 1 500 töötajal on lapsed Euroopa Koolis, ja peab seetõttu üllatavaks, et Euroopa 
Parlament ei osale üldse Euroopa Koolide süsteemi juhtimises;  
61. kutsub peasekretäri üles uurima, milline võiks olla Euroopa Parlamendi roll Euroopa Koolide süsteemi 
juhtimisel, võttes arvesse seda, kui paljud töötajad tuginevad oma laste koolitamisel sellele süsteemile, ja 
esitama pädevale komisjonile enne aasta lõppu selle kohta aruande;  
Finantsküsimuste peadirektoraat  
Reisibüroo  
62. võtab teadmiseks asjaolu, et leping praeguse reisibürooga lõpeb 31. detsembril 2013 ning et uueks 
hankemenetluseks on alustatud ettevalmistusi; peab kahetsusväärseks, et ehkki lepingus nähti ette 
reisibüroo finantsauditi võimalus, ei nähtud seal ette reisibüroo struktuuri ja tulemuste auditi võimalust; 
nõuab tungivalt, et tulevane leping sisaldaks finants- ja tulemuste vahe- ja lõppauditi võimalust;ET 16.11.2013 Euroopa Liidu Teataja L 308/11
väljendab heameelt asjaolu üle, et vastavalt eelarvekontrollikomisjoni nõudmisele on administratsioonil 
võimalus kasutada hankedokumentide kindlaksmääramisel ja kogu valikumenetluse jooksul väliseksper ­
tide abi, mis aitab tagada, et parlament valib parima lahenduse, mis toob kaasa olulised lihtsustused ja 
kulude kokkuhoiu; rõhutab, et uue lepingu puhul tuleks arvesse võtta parimat hinna ja kvaliteedi suhet 
ning majanduslikult soodsaimat pakkumist konkurentsivõimelise hinnaga;  
Kommunikatsiooni peadirektoraat  
Parlamendi kommunikatsioonipoliitika  
63. väljendab heameelt selle üle, et juhatuses valmis 23. märtsil 2011 aastate 2011–2014 tegevuskava 
eesmärgiga viia ellu Euroopa Parlamendi ajakohastatud kommunikatsioonistrateegia; märgib, et tegevus ­
kavas keskendutakse Euroopa Parlamendi 2014. aasta valimistele ja määrataks kindlaks 21 konkreetset 
tegevust kodanike teadlikkuse parandamiseks Euroopa Parlamendi seadusandlikust tööst ja nende ergu ­
tamiseks selles osalema;  
64. väljendab heameelt asjaolu üle, et uus külastajate keskus on osutunud edukaks, arvestades selle esimese 
tegevusaasta külastajate arvu (253 000);  
65. toonitab, et kommunikatsioonieelarvet tuleb kasutada ainult kodanikele faktiliste teadmiste andmiseks 
liidu poliitikavaldkondade kohta; rõhutab, et see kehtib ka sotsiaalmeediaga seotud tegevuse suhtes;  
66. peab kahetsusväärseks, et Europarl TV vaatajaskond, mis oli 2011. aastal küll suurem kui 2010. 
aastal, (  1 ) on otseste üksikvaatajate (välja arvatud piirkondlike telekanalitega sõlmitud partnerluslepingute 
alusel lisanduvad vaatajad) osas endiselt väga väike, kuigi 2011. aastal eraldati sellele (punktist 3 2 4 6) 
umbes 8 000 000 eurot; peab samuti kahetsusväärseks, et ei ole hinnatud Europarl TV kulutasuvust, 
hoolimata asjaolust, et seda nõudis täiskogu 2010. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevas 
resolutsioonis; võtab teadmiseks juhatuse 12. detsembri 2012. aasta otsuse rakendada kulude märki ­
misväärseks kokkuhoiuks rida uuendusi; ootab, et selline kulutasuvuse hinnang esitatakse enne 2012. 
aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust;  
67. tunneb muret filmiauhinna Lux suurenenud kulude pärast 2011. aastal; (  2 ) nõuab selle auhinna kulu ­
tõhusamat majandamist ning teeb seetõttu ettepaneku, et siseaudiitor võiks selle eesmärgi saavutamiseks 
kaaluda selle haldamise läbivaatamist; soovitab tungivalt kehtestada selle üritusega seotud kuludele selge 
ülemmäär;  
68. märgib, et juhatus kiitis 26. septembril 2011 heaks Brüsselis asuva Euroopa Ajaloo Maja äriplaani ning 
komisjon on väljendanud valmisolekut osaleda täpsustamata mahus projekti jooksvate kulude katmises 
ja teavitab parlamenti enne 2013. aasta suve lõppu sellise toetuse tingimustest; peab kahetsusväärseks, 
et komisjonilt ei oodata projekti käivitamiskuludes osalemist;  
69. väljendab heameelt uue menetluse üle, mis võimaldab nõuda sisse külastajate rühmade vastuvõtmiseks 
liigselt makstud summad; peab kahetsusväärseks, et pangaülekandega maksmise võimalus on kasutatav 
vaid isiklikule kontole ülekannete tegemise korral ja organisatsioonide kontodele ülekannete tegemine ei 
ole võimalik; tunneb muret külastajate rühmadele sularahamaksete tegemisega kaasneva märkimisväärse 
turvariski üle, kuna kõnealused summad võivad olla suuremad kui 30 000 eurot ja parlament maksab 
välja kuni 388 000 eurot päevas; juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
26. oktoobri 2005. aasta direktiiviga 2005/60/EÜ rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise 
eesmärgil kasutamise vältimise kohta (  3 ) nõutakse erilist ettevaatlikkust 15 000 eurot ületavate summa ­
dega tehtavate tehingute puhul, kusjuures külastajatele parlamendi poolt tehtavad maksed ületavad seda 
summat regulaarselt;ET L 308/12 Euroopa Liidu Teataja 16.11.2013  
( 1 ) Veebisaidi otseseid külastusi kuus: 2010: 30 000; 2011: 39 559.  
( 2 ) 2011. aastal: 573 722 eurot; 2010. aastal: 380 666 eurot.  
( 3 ) ELT L 309, 25.11.2005, lk 15.
Sisepoliitika peadirektoraat  
70. juhib tähelepanu asjaolule, et sisepoliitika peadirektoraadis loodi juhatuse otsusega 2011. aasta juulis 
uus mõjuhinnangute direktoraat; märgib, et direktoraadi peamine eesmärk on esitada parlamendile 
sõltumatud mõjuhinnangud parlamendi seadusandliku töö toetamiseks; avaldab heameelt asjaolu üle, 
et direktoraadi loomine ei mõjutanud eelarvet;  
Tehnoloogiliste uuenduste ja tugiteenuste peadirektoraat  
Parlamendi infotehnoloogiapoliitika  
71. nõuab infotehnoloogia valdkonnas väliste teenuseosutajatega sõlmitavate lepingute usaldusväärse 
finantsjuhtimise, tulemuslikkuse ja tõhususe üldist analüüsi sõltumatu asutuse poolt, mille käigus tuleks 
pöörata erilist tähelepanu järgmisele:  
— vajaduste hinnang;  
— valiku tegemise meetod;  
— sobivaim lepinguline vorm;  
— allhanketeenuste ülemäärasest kasutamisest tingitud võimalik kontrolli kaotamine ning  
— tasu- ja arvemehhanismide läbipaistvus;  
72. peab kahetsusväärseks liigset sõltuvust välistest (tehnilistest) eksperditeadmistest, eriti infotehnoloogia 
valdkonnas, mis tuleneb sisemiste ja väliste ressursside struktuursest tasakaalustamatusest; rõhutab, et 
allhanke kasutamisel infotehnoloogiaalases tegevuses peaks alati tagama, et juhtimis- ja kontrollifunkt ­
sioonid jäävad parlamendile ning et nõuetekohaselt hinnataks ja leevendataks turvalisuse ja andmete 
konfidentsiaalsusega seotud ohte;  
Infrastruktuuri ja logistika peadirektoraat  
73. palub peasekretäril esitada juhatusele kava, kuidas parandada toitlustusteenust seoses klientide arvu 
kasvuga parlamendi sööklates, restoranides ja baarides (tegevuse kogumaht suurenes 2011. aastaks 
2002. aastaga võrreldes ligikaudu 150 % – 1,472 miljonilt kliendilt 2002. aastal 3,711 miljoni kliendini 
2011. aastal);  
Parlamendi kinnisvarapoliitika  
74. võtab teadmiseks järgmised otsused, mis juhatus tegi 2011. aastal 2010. aastal vastu võetud keskpika 
perspektiivi kinnisvarastrateegia kontekstis, et viia ellu rida olulisi projekte eesmärgiga võtta hooned 
kasutusele parlamendi järgmise koosseisu ametiaja algusest:  
— Brüsselis: Trebeli hoone ostmine ning Montoyer 70 hoone pikaajalise üürilepingu sõlmimine koos 
ostuvõimalusega;  
— Strasbourgis: Vaclav Haveli hoone ostmine ombudsmani ja tema personali jaoks, mis omakorda 
vabastab parlamendiliikmete jaoks kontoripindu keskhoonetes;  
— Luxembourgis: Konrad Adenaueri hoone renoveerimise ja laiendamise jätkamine vastavalt juhatuse 
12. jaanuari 2012. aasta otsusele tõhustatud partnerluses koos Luksemburgi valitsusega;ET 16.11.2013 Euroopa Liidu Teataja L 308/13
— Sofias: 7. juulil 2011 sõlmiti esialgne kokkulepe Euroopa maja jaoks uue hoone ostmiseks Sofias 9 
miljoni euro eest;  
— tõhustatud hoolduspoliitika rakendamine Brüsselis ja Strasbourgis, et tagada hoonete maksimaalne 
turvalisus ja optimaalne kasutus;  
— süsteemse renoveerimispoliitika käivitamine kindla ajakava alusel, arvestades parlamendi vanimate 
hoonete vanust;  
75. märgib, et 2011. aastal töötati kinnisvara seireks ja hankimiseks välja uus metoodika, mis sarnaneb 
komisjonis vastu võetud korraga; märgib, et uue metoodikaga parandatakse veelgi läbipaistvust ja 
konkurentsi, kuna hangetega seotud dokumendid avaldatakse  Euroopa Liidu Teatajas ; tõdeb, et uut 
metoodikat on juba kasutatud ehitustega tegelevas komisjonis, et vaadata läbi avaldused ja pakkumised, 
mis saadi seoses kinnisvaraturu uuringuga Brüsselis, st Eastmani ja Montoyer 63 hoonete asendamise ja 
uute ruumide otsimisega;  
76. rõhutab, et mis tahes kinnisvara- ja hoonete strateegia puhul tuleb arvesse võtta ka ostetud hoonete 
kasvavaid ülalpidamiskulusid;  
77. märgib, et Konrad Adenaueri hoone hankemenetluses ei õnnestunud leida sobivaid kandidaate, sest 
pakutud hinnad olid palju kõrgemad kui prognoosid; toetab delegeeritud eelarvevahendite käsutaja 
otsust lepingut mitte sõlmida; eeldab, et projekti kogumaksumus ei ületa 2011. aasta oktoobris kavan ­
datud 482,7 miljonit eurot;  
78. märgib seoses sellega, et kõik parlamendi hankelepingud hoonete ehitamiseks ja sisustamiseks peaksid 
olema suunatud võimalikult laiale sihtrühmale ning alati Euroopa tasandil; soovitab, et erandjuhul, kui 
kasutatakse läbirääkimistega menetlust, peaksid hinnad põhinema ehituskuludel ja rangelt mõistlikul 
kasumil ettevõtjatele;  
79. peab kahetsusväärseks, et teist korda on parlamendi hoonete puhul avastatud konstruktsioonide kahjus ­
tusi, sedapuhku parlamendi Brüsseli istungiruumi puidust laetaladel; palub infrastruktuuri ja logistika 
peadirektoraadil teha kõikide parlamendi hoonete olukorra täielik hindamine, alustades neist hoonetest, 
millel on veel peidetud vigadele antud projektiarendaja garantii, võimaluse korral eri liikmesriikide 
vastavate ametite valitud mõnede ekspertide toel ning kasutades täielikult ära institutsioonisiseseid 
teadmisi; palub peasekretäril esitada juhatusele varsti kava, mis sisaldab nende tööde kõiki tehnilisi 
detaile ja seonduvaid kulusid;  
Avalikud hanked  
80. rõhutab, et avaliku hanke protsessid peavad olema kooskõlas parlamendi vajadustega ja aitama neid 
rahuldada; rõhutab, et nad peaksid olema kooskõlas avalike hangete õiguslike nõuete ja aluspõhimõ ­
tetega, lepinguliste sätete ja pakkumiste hindamise menetluses kasutatud kriteeriumidega, ning nende 
suhtes tuleks kohaldada piisavaid kontrollisüsteeme, et jälgida lepingute raames antud korralduste 
täitmist;  
81. juhib tähelepanu asjaolule, et avalike hankemenetlustega seonduvad erinevad huvid ning avaliku ja 
erasektori huvid ei pruugi alati kattuda ning et avalikud hanked on kõrge riskitasemega valdkond, 
millele tuleb pidevalt tähelepanu pöörata ning kus tuleb tingimata vajadusi pidevalt ette kavandada;ET L 308/14 Euroopa Liidu Teataja 16.11.2013
82. rõhutab, et keeruka õigusliku keskkonna ja väga keerukate faktiliste vajaduste tõttu ohustavad hanke ­
protsessi igas etapis (vajaduste esialgne hindamine, hankemenetluse ettevalmistamine, pakkumiskutse ja 
spetsifikatsioonide koostamine, pakkujatega suhtlemine, pakkumuste avamine, pakkumuste hindamine, 
võitja valimine, lepingute sõlmimine) eesmärkide saavutamist mitmed ohud;  
83. tuletab meelde, et võimalike huvide konfliktide tõenäosust avalike hangete ajal ei tohiks eirata, vaid seda 
tuleks nõuetekohaselt käsitleda, ning et parlament peaks tugevdama ja säilitama oma kontrollimehha ­
nisme, et võimaldada võimalike huvide konfliktide nõuetekohast haldamist ja ärahoidmist;  
84. märgib, et siseauditi talitus viis 2011. ja 2012. aastal läbi tervikliku auditi avalike hangete protsessi ja 
lepingute rakendamise kohta tehnoloogiliste uuenduste ja tugiteenuste peadirektoraadis ning 2012. 
aasta juunis vastu võetud lõpparuanne sisaldas kuuest punktist koosnevat tegevuskava tõstatatud prob ­
leemide käsitlemiseks; märgib lisaks, et tehnoloogiliste uuenduste ja tugiteenuste peadirektoraadi juht ­
konnaga lepiti kokku, et tegevuskava rakendatakse 31. detsembriks 2012; juhib tähelepanu asjaolule, et 
hangete tehniline kirjeldus on oma olemuselt väga keerukas ning koosneb mitmest osast, tehnilisest 
profiilist ja lepingu rakendamise meetodist;  
85. väljendab heameelt asjaolu üle, et eespool nimetatud auditis leiti, et tehnoloogiliste uuenduste ja tugitee ­
nuste peadirektoraadil on õnnestunud kõrvaldada paljud menetluslikud puudused, mis tuvastati 2005. ja 
2006. aastal toimunud horisontaalse hankeauditi käigus; märgib siiski kahetsusega, et tuvastati järg ­
mised puudused:  
— puudujäägid keerukas lähenemisviisis ITS 08 hankemenetlusele;  
— võimalus oluliselt suurendada väljastpoolt osutatavate infotehnoloogiateenuste osakaalu ning  
— on vaja paremini põhjendada erandjuhtudel kasutatavate läbirääkimistega menetluste kasutusele 
võtmist ning tagada, et läbirääkimiste tulemus põhineks dokumenteeritud analüüsidel, mida saab 
asjaomaste kulutustele vastava tulu võrdlusnäitajatega võrrelda;  
Aastaaruanne sõlmitud hankelepingute kohta  
86. märgib, et eelarvevahendeid käsutavate osakondade esitatud teabe alusel koostasid keskteenistused 
eelarvepädevatele institutsioonidele 2011. aastal sõlmitud lepingute kohta aastaaruande; märgib, et 
2011. ja 2010. aastal sõlmitud lepingud jagunesid järgmiselt:  
Lepingu liik  2011  2010  
Arv Osakaal  Arv  Osakaal  
Teenused  162  68 %  145  67 %  
Tarned  42  18 %  40  19 %  
Tööde teostamine  29  12 %  27  12 %  
Ehitus  5  2 %  4  2 %  
Kokku  238  100 %  216  100 %ET 16.11.2013 Euroopa Liidu Teataja L 308/15
Lepingu liik  2011  2010  
Summa eurodes  Osakaal  Summa eurodes  Osakaal  
Teenused  367 969 100  64 %  171 589 038  67 %  
Tarned  158 467 814  27 %  45 467 211  17 %  
Tööde teostamine  33 142 238  6 %  22 128 146  8 %  
Ehitus  15 881 213  3 %  22 269 303  9 %  
Kokku  575 460 365  100 %  261 453 698  100 %  
(Aastaaruanne Euroopa Parlamendi poolt 2011. aastal sõlmitud lepingute kohta, lk 5.)  
87. märgib, et menetluse liigi alusel jagunesid 2011. ja 2010. aastal sõlmitud lepingud järgmiselt:  
Menetluse liik  2011  2010  
Arv Osakaal  Arv  Osakaal  
Avatud menetlus  89  37 %  72  33 %  
Piiratud menetlus  11  5 %  6  3 %  
Läbirääkimistega 
menetlus  133  56 %  138  64 %  
Konkurents  2  1 %  
Erand  3  1 %  
Kokku  238  100 %  216  100 %  
Menetluse liik  2011  2010  
Summa eurodes  Osakaal  Summa eurodes  Osakaal  
Avatud menetlus  408 913 061  71 %  143 603 024  55 %  
Piiratud menetlus  126 310 563  22 %  10 456 576  4 %  
Läbirääkimistega 
menetlus  30 974 647  5 %  107 394 098  41 %  
Konkurents  4 668 600  1 %  
Erand  4 593 494  1 %  
Kokku  575 460 365  100 %  261 453 698  100 %  
(Aastaaruanne Euroopa Parlamendi poolt 2011. aastal sõlmitud lepingute kohta, lk 6-7.)  
88. märgib, et kokku sõlmiti 2011. aastal 238 lepingut, neist 100 (535 miljoni euro suuruses summas) 
põhinesid avatud või piiratud menetlusel ning 133 (31 miljoni euro suuruses summas) põhinesid 
läbirääkimistega menetlusel;  
Fraktsioonid (eelarvepunkt 4 0 0)  
89. märgib, et 2011. aastal kasutati eelarvepunkti 4 0 0 kantud assigneeringuid järgmiselt:ET L 308/16 Euroopa Liidu Teataja 16.11.2013
ET 16.11.2013 Euroopa Liidu Teataja L 308/17
 Fraktsioon  2011  2010  
Aasta 
assigneeringud (*)  Omavahendid ja 
ülekantud 
assigneeringud  Kulud  Aasta 
assigneeringute 
kasutusmäär  Järgmisse perioodi 
üle kantud summad  Aasta 
assigneeringud  Omavahendid ja 
ülekantud 
assigneeringud  Kulud  Aasta 
assigneeringute 
kasutusmäär  Järgmisse perioodi 
(2011) üle kantud 
summad  
PPE (endine 
PPE-DE)  20 336  1 918  20 442  100,42 %  1 832  19 990  2 392  20 662  103,36 %  1 720  
S&D (endine PSE)  14 302  5 499  13 696  95,76 %  6 105  14 011  4 629  13 359  95,35 %  5 281  
ALDE  6 477  2 416  6 676  103,07 %  2 217  6 262  2 240  6 160  98,37 %  2 342  
Verts/ALE  4 025  1 242  3 820  94,91 %  1 447  3 896  1 188  3 893  99,92 %  1 191  
GUE/NGL  2 535  1 088  2 553  100,71 %  1 070  2 531  1 065  2 525  99,76 %  1 071  
UEN  —  — 
IND/DEM  —  — 
ECR  3 831  720  3 375  88,09 %  1 176  3 648  398  3 362  92,16 %  684  
EFD  2 088  835  2 046  98,03 %  876  2 201  419  1 799  81,74 %  821  
Fraktsioonilise 
kuuluvuseta 
parlamendiliikmed  1 270  409  924  72,72 %  413  1 234  248  828  67,10 %  409  
Kokku  54 866  14 126  53 514  97,53 %  15 137  53 773  12 579  52 588  97,80 %  13 519  
(*) Kõik summad on näidatud tuhandetes eurodes.  
Pärast 2009. aastal toimunud Euroopa Parlamendi valimisi lakkasid fraktsioonid UEN ja IND/DEM eksisteerimast, kuid loodi uued f raktsioonid ECR ja EFD.
Euroopa tasandi erakonnad ja Euroopa tasandi sihtasutused  
90. märgib, et 2011. aastal kasutati eelarvepunkti 4 0 2 kantud assigneeringuid järgmiselt (  1 ): 
Erakond  Lühend  Omavahendid (*)  EP toetus  Kogutulu  EP toetuse 
osakaal abikõlb ­
likest kuludest 
(maksimaalselt 
85 %)  Tulude ülejääk 
(reservi 
kandmine) või 
kahjum  
Euroopa Rahvapartei  EPP  1 801  6 184  7 985  85 %  269  
Euroopa Sotsiaaldemo ­
kraatlik Partei  PES 939  4 118  5 057  85 %  51  
Euroopa Liberaaldemo ­
kraatlik Reformipartei  ELDR  672  1 816  2 488  85 %  52  
Euroopa Roheliste Partei  EGP  686  1 299  1 985  84 %  204  
Euroopa Konservatiivide ja 
Reformistide Liit  AECR  204  633  837  85 %  0  
Euroopa Vasakpartei  EL  241  847  1 088  85 %  64  
Euroopa Demokraatide 
Partei  EDP/PDE  73  371  444  85 %  0  
Euroopa Vabaliit  EFA  128  392  520  85 %  8  
ELi Demokraadid  EUD  20  167  187  85 %  – 19  
Euroopa Kristlik Poliitiline 
Liikumine  ECPM  72  260  332  84 %  4  
European Alliance for 
Freedom  EAF  71  368  439  85 %  6  
Kokku  4 907  16 455  21 362  85 %  639  
(*) Kõik summad on näidatud tuhandetes eurodes.  
91. märgib, et 2011. aastal kasutati eelarvepunkti 4 0 3 kantud assigneeringuid järgmiselt (  2 ): 
Sihtasutus  Lühend  Seotud 
erakonnaga  Omavahendid (*)  EP toetus  Kogutulu  EP toetuse 
osakaal abikõlb ­
likest kuludest 
(maksimaalselt 
85 %)  
Centre for European Studies  CES  EPP  711  3 865  4 575  85 %  
Foundation for European 
Progressive Studies  FEPS  PES  514  2 709  3 223  85 %  
European Liberal Forum  ELF  ELDR  146  805  951  85 %ET L 308/18 Euroopa Liidu Teataja 16.11.2013  
( 1 ) Allikas : juhatuse koosoleku protokollid: i) 26. juuni 2012, punkt 34 (peasekretäri teade D(2012)31558, PE469.487/ 
BUR) ning ii) 30. august 2012, punkt 26 (peasekretäri teade D(2012)42643).  
( 2 ) Allikas : juhatuse koosoleku protokollid: i) 26. juuni 2012, punkt 34 (peasekretäri teade D(2012)31558, PE469.487/ 
BUR) ning ii) 30. august 2012, punkt 26 (peasekretäri teade D(2012)42643).
Sihtasutus  Lühend  Seotud 
erakonnaga  Omavahendid (*)  EP toetus  Kogutulu  EP toetuse 
osakaal abikõlb ­
likest kuludest 
(maksimaalselt 
85 %)  
Green European 
Foundation  GEF  EGP  152  851  1 002  85 %  
Transform Europe  TE  EL  134  549  683  85 %  
Institute of European 
Democrats  IED PDE  35  191  226  85 %  
Organisation For European 
Interstate Cooperation  OEIC  EUD  7  108  116  85 %  
Centre Maurits Coppieters  CMC  EFA  44  250  294  85 %  
New Direction  ND  AECR  114  566  680  85 %  
European Christian Political 
Foundation  ECPF  ECPM  25  115  140  82 %  
European Foundation for 
Freedom  EFF EAF  51  236  287  82 %  
Kokku  1 933  10 244  12 177  85 %  
(*) Kõik summad on näidatud tuhandetes eurodes.  
Keskkonnahoidlik parlament  
92. märgib, et parlamendil on parlamendiliikmete ja töötajate jaoks Strasbourgi istungite ajal kasutada 
kümme teenistusjalgratast lisaks 40 jalgrattale, mida pakub Strasbourgi linn; kordab oma nõudmist, 
et need arvud peaksid olema suuremad, arvestades sellega seotud väikest kulu ja suurt nõudlust;  
93. on seisukohal, et kaaluda tuleks nii keskkonnanäitajate parandamist kui ka arukat kulude kokkuhoidu 
parlamendi eelarves, kasutades selleks erinevaid töömeetodeid ja kaasaegseid tehnoloogiaid, mis on 
keskkonnasõbralikumad ja odavamad, aga ei takista parlamendi tööd, sealhulgas telekonverentse;  
94. soovib saada teavet parlamendi päikesepaneelide toodetava kogu energia kohta kilovatt-tundides;  
95. kordab, et toetab e-komisjoni katseprojekti; soovitab tungivalt, et parlamendiliikmetele tuleks anda 
sellega seoses võimalus valida, kas nad tahavad saada komisjonide koosolekutel paberkandjal doku ­
mente või mitte, eesmärgiga vähendada märkimisväärselt paberi kasutamist parlamendis.ET 16.11.2013 Euroopa Liidu Teataja L 308/19