Soovitus:

NÕUKOGU SOOVITUS,

mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Rumeenias märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, eriti selle artikli 10 lõike 2 teist lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

(1)Aluslepingu artikli 121 kohaselt peavad liikmesriigid selleks, et vältida valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi teket, edendama majanduspoliitika koordineerimise ja mitmepoolse järelevalve kaudu keskpikas perspektiivis riigi rahanduse usaldusväärsust.

(2)Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hinnastabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva jätkusuutliku majanduskasvu tagamiseks.

(3)Juunis 2017 ja juunis 2018 leidis nõukogu kooskõlas aluslepingu artikli 121 lõikega 4, et Rumeenias oli vastavalt 2016. ja 2017. aastal esinenud märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgist ja selle saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast. Kindlaks tehtud märkimisväärsete kõrvalekallete tõttu esitas nõukogu 16. juunil 2017 ja 22. juunil 2018 Rumeeniale soovitused võtta vajalikud poliitilised meetmed, et kõrvalekalded korrigeerida. Seejärel leidis nõukogu, et Rumeenia ei olnud võtnud kõnealuste soovituste järgimiseks tõhusaid meetmeid, ja esitas vastavalt 5. detsembril 2017 ja 4. detsembril 2018 muudetud soovitused. Seejärel leidis nõukogu, et Rumeenia ei olnud võtnud ka nende soovituste järgimiseks tõhusaid meetmeid.

(4)14. juunil 2019 otsustas nõukogu, et Rumeenias oli 2018. aastal jälle esinenud märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, ning esitas Rumeeniale soovituse võtta vajalikud meetmed, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületaks 2019. aastal 4,5 % ja 2020. aastal 5,1 %, mis vastab 2019. aastal struktuursele kohandusele 1 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) ja 2020. aastal kohandusele 0,75 % SKPst. Nõukogu soovitas ka, et Rumeenia kasutaks eelarvepuudujäägi vähendamiseks juhuslikku tulu, eelarve konsolideerimise meetmed peaksid aga tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil. Nõukogu seadis Rumeeniale kõnealuse soovituse järgimiseks võetud meetmetest aruandmise tähtpäevaks 15. oktoobri 2019.

(5)9. juulil 2019 soovitas nõukogu, et Rumeenia tagaks 2019. ja 2020. aastal nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovituse järgimise, et korrigeerida märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast.

(6)25. septembril 2019 tegi komisjon Rumeeniasse kohapealse kontrolli eesmärgil määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli -11 lõike 2 alusel tõhustatud järelevalvemissiooni. Komisjon edastas esialgsed tulemused tähelepanekute esitamiseks Rumeenia ametiasutustele ja esitas need seejärel [20. novembril] 2019 nõukogule. Tulemused avalikustati.

(7)15. oktoobril 2019 esitasid Rumeenia ametiasutused aruande nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovituse järgimiseks võetud tõhusate meetmete kohta. Aruandes esitatud ametiasutuste teabe ja komisjoni 2019. aasta sügisprognoosil põhineva üldhinnangu alusel järeldas nõukogu 20. novembril 2019, et Rumeenia ei ole võtnud nõukogu 14. juuni 2019. aasta soovituse järgimiseks tõhusaid meetmeid.

(8)Kuna Rumeenia ei ole võtnud tõhusaid meetmeid ja tal on tekkinud suur kumulatiivne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks vajalikust kohandamiskavast, on asjakohane esitada Rumeeniale ELi toimimise lepingu artikli 121 lõike 4 alusel muudetud soovitus vajalike asjakohaste meetmete kohta.

(9)Komisjoni 2019. aasta sügisprognoosi alusel halveneb Rumeenia struktuurne eelarvepositsioon nii 2019. kui ka 2020. aastal 0,8 % SKPst. Sellest tulenevalt prognoositakse, et 2019. ja 2020. aastal jääb struktuurse eelarvepuudujäägi puhul keskpika perioodi eelarve-eesmärgist (1,0 % SKPst) puudu vastavalt 2,5 % ja 3,4 % SKPst.