EUROPEAN COMMISSION Brussels, 30.6.2016 COM(2016) 310 final 2016. AASTA ÜLDEELARVE

PARANDUSEELARVE PROJEKT NR 3 Institutsioonide turvalisus



Võttes arvesse –Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314 koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a, –Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju, eriti selle artiklit 41, –Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarvet, mis võeti vastu 25. novembril 2015, –paranduseelarvet nr 1/2016, mis võeti vastu 14. aprillil 2016, –paranduseelarve projekti nr 2/2016, mis võeti vastu 15. aprillil 2016, esitab Euroopa Komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2016. aasta eelarve paranduseelarve projekti nr 3. TULUDE JA KULUDE EELARVESTUSE MUUDATUSED EELARVEJAGUDE KAUPA Tulude ja kulude eelarvestuses eelarvejagude kaupa tehtavad muudatused on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil ( http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-et.htm ). Teadmiseks on lisatud nende muudatuste ingliskeelne versioon, mis moodustab eelarve lisa. SISUKORD 1. Sissejuhatus 2. III eelarvejagu – Komisjon, sh Euroopa Koolid 2.1 Komisjon 2.2 Euroopa Koolid 3. Muud eelarvejaod 3.1 Euroopa Parlament 3.3 Euroopa Kontrollikoda 3.4 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee 3.5 Euroopa välisteenistus

4. Rahastamine 5. Koondtabel mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa 1.Sissejuhatus Pärast 2015. aasta novembris Pariisis ning 2016. aasta märtsis Brüsselis toimunud rünnakuid on kõik institutsioonid vaadanud läbi oma julgeolekuvajadused lühikeses kuni keskpikas perspektiivis. 2017. aasta eelarveprojekt hõlmab pea kõigi institutsioonide puhul julgeolekuga seonduvaid täiendavaid elemente. Mõnel juhul on siiski täiendavaid vahendeid tarvis juba 2016. aastal, kuna julgeolekumeetmete ja turvaseadmete tugevdamist on vaja kiirendada. 2016. aasta paranduseelarve projektis nr 3 tehakse ettepanek suurendada julgeolekueelarvet kokku 15,8 miljoni euro võrra järgmiselt. miljonites eurodes, ümardatult Institutsioon Taotletavad lisavahendid Euroopa Koolid 3,5 Euroopa Parlament 0,2 Euroopa Komisjon 5,0 Euroopa Kohus 1,8 Euroopa Kontrollikoda 2,1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 0,4 Regioonide Komitee 0,3 Euroopa välisteenistus 2,5 Kokku 15,8 See toob kaasa liigendamata assigneeringute suurenemise 2016. aasta eelarve halduskulude rubriigis 5. Kuid tehakse ettepanek paigutada vajalikud maksete assigneeringud ümber ITERi tegevuseelarverealt rubriigis 1a, et vältida maksete üldise taseme mõjutamist. 2. III eelarvejagu – Komisjon, sh Euroopa Koolid 2.1Komisjon Inimeste julgeoleku, hoonete valvamise ja infoturbega seonduv komisjoni kogueelarve ulatub 2016. aastal 60,6 miljoni euroni. Julgeolekukeskkonna halvenemisega seoses kavandatakse 2016. aasta kogueelarvet suurendada 65,6 miljoni euroni. 2016. aastal lisainvesteeringuid tehes saab 2017. aasta eelarvetaotluse jätta peaaegu samale tasemele, st 66,3 miljoni euro juurde (jättes välja Luxembourgis Jean Monnet’ hoones asuvate talituste ümberkolimisega seotud lisakulud). 2016. aastal oleks täiendavalt vaja järgmisi summasid: Infoturve (0,59 miljonit eurot) –Avaliku võtme taristusse CommisSign tehtavad ulatuslikud investeeringud ulatuvad 0,45 miljoni euroni. Olemasolev riist- ja tarkvara on vananenud ega toeta uuemaid krüpteerimisprotokolle, mis muutuvad 2016. aastal kohustuslikuks. Lisaks on oluline, et komisjon uuendaks oma sisesüsteeme vastavalt siseturul e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalikke usaldusteenuseid käsitleva määruse nõuetele. Avaliku võtme taristu CommisSign uuendamine parandab ka turvatud e-kirjade turvalisust ja kasutatavust mobiiltelefonide puhul. Ka teised institutsioonid ajakohastavad oma süsteeme ning on hädavajalik, et nende tulevased ELi salastatud teabe käitlemise süsteemid ja komisjoni avaliku võtme taristu CommisSign oleksid koostalitlusvõimelised. –Komisjoni IT-süsteemid on häkkerite pideva rünnaku all ning 0,05 miljoni euro suurust lisasummat taotletakse spetsiaalse riist- ja tarkvara jaoks, et parandada ja arendada uurimisalast suutlikkust seoses pahavara analüüsiga, eelkõige nutitelefonide puhul. –Vastuluurealase suutlikkuse tugevdamiseks tehnilisel tasandil on vaja 0,09 miljonit eurot, et ajakohastada asutusesisest juhtumihaldussüsteemi ning komisjoni turvalisusküsimuste peadirektoraadi ELi salastatud teabe registrisüsteemi IT-seadmestikku. Inimeste julgeolek (0,24 miljonit eurot) –0,12 miljonit eurot ihukaitsemeeskonna varustuse jaoks. Julgeolekuküsimuste eest vastutav asepresident käivitas 2015. aasta alguses tugevdatud julgeolekumeetmete tegevuskava. Tugevdatud julgeolekukeskkonda arvesse võttes värvatakse tegevuskava raames kümme uut ihukaitseametnikku, nendest kaks 2015. aasta lõpus ja kaheksa 2016. aastal. Taotletud lisaassigneeringuid kasutatakse ametnike varustamiseks ülesannete täitmiseks vajalike vahenditega (kuulikindlad vestid jne). –0,12 miljonit eurot väga tähtsate isikute autojuhtide julgeolekukoolituseks, mis vastaks tööülesannetele ning aitaks komisjoni paremini kaitsta.

Hoonete turvalisus (4,13 miljonit eurot) –1,1 miljonit eurot üldise hoonete turvalisuse tõstmise projekti kiirendamiseks ning 1 miljon eurot kõnealuse projektiga veel hõlmamata kiireloomuliste turvaprojektide kaasamiseks, sh mitme IT-võrkudega seonduva ruumi turvalisuse tõstmine, komisjoni valvekaamerate seadmestiku uuendamine ning mitme voliniku kodu turvaliseks muutmine. –Täiendavate läbivalgustusseadmete ost, hõlmamaks Brüsselis rohkem hooneid (1,4 miljonit eurot). –Väike lisasumma tugevdatud julgeolekumeetmetele seoses identifitseerimiskaartide ja parkimislubade väljavahetamisega ning juurdepääsukontrolli IT-süsteemide uuendamisega (130 000 eurot). –0,5 miljonit eurot Luxembourgi hoonetele, mis hõlmab lisaseadmeid (0,1 miljonit eurot Drosbachi hoonele ja laste päevakeskusele) ning hoonete kõrgema kaitsetaseme mõju (0,4 miljonit eurot). 2.2Euroopa Koolid Ka Euroopa Koolid on teatanud et vajavad 2016. aastal lisaks 3,5 miljonit eurot, et katta kulusid seoses kõrgendatud ohutasemega, mis kehtivad Belgias pärast julgeolekumeetmete tugevdamist alates 2015. aasta novembrist. Kõnealust summat kasutatakse ka turvalisuse suurendamiseks, võttes arvesse komisjoni turvalisusküsimuste peadirektoraadi kontrolle ja soovitusi. Summa katab kõigi 14 kooli (kus on kokku 26 000 õpilast) vajadused. Summa jaguneb järgmiselt: –valvurite arvu suurendamine (1,8 miljonit eurot), millest 1,3 miljonit eurot on mõeldud Brüsseli koolidele; –turvalisusküsimuste peadirektoraadi poolt kontrollide järgselt esmatähtsaks peetavate turvaseadmete paigaldamine (1,3 miljon eurot); –muud turvalisusküsimuste peadirektoraadi soovitatud meetmed, nagu koolitus ja julgeoleku-uuringud (0,4 miljonit eurot). Kooskõlas Euroopa Koolide valitsustevahelise konventsiooniga rahastatakse selliseid meetmeid ELi tasakaalustava toetuse kaudu. Kõnealune taotlus ei hõlma seadmeid ja varustust, mida peavad rahastama asukohariigid vastavalt nende konventsioonis sätestatud kohustustele. 3. Muud eelarvejaod 3.1Euroopa Parlament I eelarvejagu (Euroopa Parlament) kavandatakse suurendada 225 383 euro võrra, et luua lisaks 35 ametikohta (üks palgaastmel AD5 ning 34 astmel AST/SC1) täiendavate julgeolekuametnike värbamiseks, eesmärgiga tagada kõigis kolmes teenistuskohas Euroopa Parlamendi hoonetes paiknevate strateegiliste punktide relvastatud kaitse. 3.2 Euroopa Kohus IV eelarvejao (Euroopa Kohus) kavandatav suurendamine 1,8 miljoni euro võrra hõlmab järgmist: –turvaseadmete ajakohastamine (655 000 eurot): välisekspertide arvamuste kohaselt oleks tarvis võtta mitmeid lisameetmeid selleks, et kohtu turvaseadmed vastaksid nõuetekohasele tasemele. Selleks tuleks paigaldada lisakaamerad, uuendada turvatöötajate juhtimiskeskuse videoseina, paigaldada häirenupud kohtusaalidesse ja kohtukordnike jaoks, installeerida numbrimärkide lugemissüsteem, ajakohastada mehaanilisi juurdepääsukontrolle pea kõrgusel ning vähendada kohtuliikmete kabinettide akende läbipaistvust; –tehnilised seadmed ja varustus (160 000 eurot): samuti vajatakse selliseid lisaseadmeid nagu mobiilsed läbivaatusseadmed, mobiilsed läbivalgustusseadmed ning liikumise jälgimise tarkvara; –hoonete turvaliseks muutmine (500 000 eurot): ruumide turvalisuse suurendamiseks on vaja investeerida kohtuhoone taristusse. Selleks on vaja läbi viia arhitektuuriline ja tehniline uuring, et teha kindlaks konkreetsed vajadused ning prognoosida kogukulusid; –hoonete valvamise tugevdamine, et suurendada isikute ja hoonete turvalisust (500 000 eurot).

3.3Euroopa Kontrollikoda V eelarvejao (Euroopa Kontrollikoda) taotletud suurendamine ulatub 2,1 miljoni euroni ning hõlmab järgmist: –täiendavate julgeolekuametnike (lepingulised töötajad) värbamine järelevalve suurendamiseks kontrollikoja kolmes hoones (45 000 eurot); –liikmesriigi politseiametniku lähetamine kontrollikoja julgeolekumeeskonna teenistusse selliste ülesannete täitmiseks, mille eesmärk on suurendada kontrollikoja julgeolekumeetmete tõhusust (25 000 eurot); –hoonete turvaliseks muutmine (2 000 000 eurot): kontrollikoja ruumide jaoks ettenähtud põhjalik turvalisuse tagamise kava tingib märkimisväärsete investeeringute tegemise. Need hõlmavad hooneid ümbritseva piirdeaia ehitust ning turvalise juurdepääsu- ja akrediteerimiskeskuse rajamist, inimeste ja sõidukite kohapealse liiklemise ümberkorraldamist, lisakaamerate paigaldamist, uue tarkvara soetamist riskide jälgimiseks ja kontrollimiseks, uue turvakontrolliruumi ehitust, uue ja turvalise juurdepääsuvõimaluse loomist K1 hoonele ning nimetatud töödega seonduvaid projektijuhtimise kulusid. 3.4Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee Kahe komitee koondtaotlus ulatub 712 605 euroni ning selles on arvesse võetud ruumide jagamist. Eraldi arvestuses teeb see 415 000 eurot Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja 297 605 eurot Regioonide Komiteele. Kokkuvõttes tähendab see kahe komitee 2016. aasta koondatud julgeolekueelarve suurendamist 4,2 miljonilt eurolt 4,9 miljonile eurole. Eelarvet suurendatakse järgmistes valdkondades: –juurdepääsukontrolli ajakohastamine (260 000 eurot): juurdepääsu võimaldamiseks üksnes volitatud isikutele (liikmed ja töötajad), tuleb ajakohastada olemasolevat mehaanilist juurdepääsukontrolli. Mehaaniline juurdepääsukontroll sissepääsude ja konkreetsete alade juures võimaldab loobuda lisatöötajate palkamisest; –turvaseadmed (20 000 eurot): turvalisuse tugevdamiseks on vaja täiendavaid läbivalgustusseadmeid (pagasi, pakkide jms kontrolliks) ning videovalvesüsteemiga seotud kaameraid (potentsiaalselt kahtlase) liikumise jälgimiseks; –hoonete kaitse ja turvamine (400 000 eurot): hoonete sisemuse ja välise perimeetri kaitsmiseks ja turvamiseks on vaja teostada JDE hoone fassaaditöid. Lisaks on oluline parandada ümbruse kaitset (pollarid) ning kindlustada sissepääsusid ning hoonet ka seestpoolt; –taotlus hõlmab ka kahe lepingulise töötaja palkamist neljaks kuuks (48 000 eurot), et suurendada julgeolekumeeskonna suutlikkust. Üldine mõju Regioonide Komitee eelarvele siiski veidi väheneb (-15 395 eurot), kui võetakse arvesse mõju, mida avaldab ametikohtade loetelu muutmine finantsmääruse artikli 50 lõike 1 alusel. 3.5Euroopa välisteenistus X eelarvejagu (Euroopa välisteenistus) kavandatakse suurendada 2,5 miljoni euro võrra seoses järgnevaga: –piirkondlikud julgeolekuametnikud (525 000 eurot): riikide ohuhinnangute arvutused näitavad olukorra selget halvenemist Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas. 34 praegust piirkondlikku julgeolekuametnikku on ülekoormatud, kuna „märkimisväärse“, „kõrge“ ja „kriitilise“ riskitasemega riikide arv on suurenenud 26lt 33le. Kaitse ulatuse laiendamine selliselt, et igas „kõrge“ ja „kriitilise“ riskitasemega riigis (Lähis-Ida, Sahel jt) oleks üks piirkondlik julgeolekuametnik, nõuaks 14 täiendava lepingulise töötaja palkamist 14 delegatsiooni jaoks, kus vastav ametnik hetkel puudub. Kuus muud delegatsiooni, kus riskitase on juba „märkimisväärne“ liigitatakse tõenäoliselt ümber „kõrgesse“ riskikategooriasse, võttes arvesse nafta- ja toorainehindade langust, majandusolukorra halvenemist, režiimivahetust ning terrorismiohu kasvu. See nõuaks kuue täiendava lepingulise töötaja värbamist. Liibüa delegatsiooni taasavamise ennetamiseks ning puhkuse, koolituse või haiguse tõttu puuduvate piirkondlike julgeolekuametnike asendamiseks oleks tarvis veel nelja piirkondlikku julgeolekuametnikku. Lepinguliste töötajate koguarv oleks seega 24. Taotletud summa hõlmab palkasid ja lähetuskulusid; –soomussõidukid (1 750 000 eurot): julgeolekuolukorra halvenemine tingib vajaduse paigutada soomussõidukid rohkematesse delegatsioonidesse, nagu näiteks Uganda (üks soomussõiduk) ja Gaziantepi büroo (üks soomussõiduk). Lisaks on vaja mõned olemasolevad sõidukid välja vahetada ning mõnel juhul on delegatsioonil suurenenud kasutuse katmiseks tarvis lisasõidukit. See puudutab olukorda Burundis, Etioopias, Mauritaanias, Nigeerias ja Sudaanis (üks soomussõiduk igasse delegatsiooni). Seitsme täiendava soomussõiduki maksumus ulatub 1,75 miljoni euroni; –turvaseadmed ning kohaliku julgeolekutaristuga seonduvad tööd (51 000 eurot): Kõrge riskiga riikides on vähemalt kümme delegatsiooni, mille turvaseadmeid tuleks ajakohastada. Turvalisusega seonduvate tööde elluviimisega peaksid kaasnema kohaliku tasandi tööd, mida tuleks korraldada delegatsiooni tasandil. Viimased hõlmavad vahimajakesi, kontrollpunkte, teetõkkeid ja muid füüsilisi takistusi (plahvatuskindlad seinad, aiad) jne. Tööde elluviimise üle peaks järelevalvet teostama asjakohase pädevusega lepinguline töötaja ning vastavad lähetuskulud tuleks samuti eelarvega ette näha; –kohalik julgeolek ja vastav koolitus (165 000 eurot): kõnealused lisaassigneeringud hõlmavad spetsiifilisemaid erialakoolitusi delegatsioonides (45 000 eurot), vaenuliku keskkonna teadlikkuse koolitust (100 000 eurot) ning välisjulgeoleku erikoolitust peakorteris julgeolekuvaldkonnas töötavatele kolleegidele ja piirkondlikele julgeolekuametnikele (20 000 eurot); –riskijuhtimisvõime (11 000 eurot): riskijuhtimisvõime suurendamiseks taotleb peakorter ühe täiendava lepingulise töötaja värbamist. Kõnealune isik tagaks tihedas koostöös komisjoni ja nõukoguga julgeolekuriskide kiire käsitlemise, tuginedes põhjalikule julgeolekuriskide hindamisele.