Andmete parandamisõigusega tagatakse, et üksikisikul on õigus taotleda oma isikuandmete korrigeerimist või parandamist, juhul kui need andmed on ebaõiged või neid on mittenõuetekohaselt töödeldud. See võib hõlmata andmete täiendamist, kustutamist, sulgemist või muid meetmeid või meetodeid ebaõigete andmete või mittenõuetekohase töötlemise käsitlemiseks.

Kui andmeid vastu võtva riigi pädev asutus, olles saanud üksikisiku taotluse, saanud teate isikuandmete esitajalt või viinud läbi uurimise, jõuab järeldusele, et andmed on ebaõiged või neid on mittenõuetekohaselt töödeldud, laseb ta andmeid täiendada, need kustutada või sulgeda või kasutab muid andmete korrigeerimise või parandamise meetodeid.

Kui kohaldatav riigisisene õigus seda võimaldab, on üksikisikul õigus volitada järelevalveasutust (st ELi andmesubjekti puhul riiklik andmekaitseasutus) taotlema tema nimel isikuandmetele juurdepääsu või nende parandamist. Võimalus kasutada oma õiguste teostamiseks asutust neile tuttava õigussüsteemi raames peaks andmesubjekte oma õiguste jõustamisel konkreetselt aitama.

Kui isikuandmetele juurdepääsu või nende parandamist ei võimaldata või seda piiratakse, esitab asutus, kellelt andmetele juurdepääsu või nende parandamist taotleti, üksikisikule (või tema volitatud esindajale) andmetele juurdepääsu või nende parandamise keelamise või piiramise põhjused. Kohustuse esitada üksikisikule põhjendatud vastus eesmärk on võimaldada ja lihtsustada üksikisikul teostada oma õigust õiguskaitsele haldusmenetluse ja kohtumenetluse teel juhul, kui asjaomane õiguskaitseasutus andmetele juurdepääsu/nende parandamist ei luba või seda piirab.

iii) Õiguskaitse haldusmenetluse teel (artikkel 18)

Üksikisikul on õigus kaitsta oma õigusi haldusmenetluses, kui ta juurdepääsutaotlus või taotlus ebaõigete isikuandmete parandamiseks on tagasi lükatud. Andmetele juurdepääsu ja nende parandamise puhul on asjaomasel andmesubjektil oma õiguste tõhusaks teostamiseks õigus volitada järelevalveasutust (st ELi andmesubjekti puhul riiklik andmekaitseasutus) või muud esindajat, kui kohaldatav riigisisene õigus seda võimaldab.

Pädev asutus, kelle poole on õiguste kaitseks pöördutud, teatab andmesubjektile kirjalikult vajaduse korral ka seda, milliseid heastamis- või parandusmeetmeid võetakse.

iii) Õiguskaitse kohtumenetluse teel (artikkel 19)

Poolte kodanikel on õigus pöörduda kohtusse juhul, kui i) talle keeldutakse võimaldamast andmetele juurdepääsu, ii) keeldutakse tema andmete parandamisest või iii) teise poole ametiasutused on tema andmed ebaseaduslikult avaldanud.

USAs on see sätestatud president Obama poolt 24. veebruaril 2016. aastal allkirjastatud õiguskaitset kohtumenetluse teel käsitlevas seaduses (Judicial Redress Act). Kõnealuse seaduse kohaldusala laiendatakse „hõlmatud riikide” kodanikele, nimetatud kolm õiguskaitse motiivi on sätestatud USA 1974. aasta eraelu puutumatuse seaduses (1974 U.S. Privacy Act), mida praegu kohaldatakse ainult USA kodanike ja alaliste elanike suhtes. Raamkokkuleppe preambuli neljandas põhjenduses selgitatakse, et kõnealune kohaldusala laiendamine hõlmab broneeringuinfo lepingu ja terrorismi rahastamise jälgimise programmi lepingu raames vahetatud andmeid. Koos õiguskaitset kohtumenetluse teel käsitleva seadusega parandab artikkel 19 seega märkimisväärselt ELi kodanike õiguskaitset.

Kuigi õiguskaitset kohtumenetluse teel käsitlev seadus sisaldab mitmeid piiranguid (eelkõige kohaldatakse seda „hõlmatud riikide” kodanike andmete suhtes, kelle andmed on edastanud ELi õiguskaitseasutused, kuid mitte ainult ELi kodanike andmete suhtes), vastatakse raamkokkuleppe artikliga 19 ELi pikaaegsetele lootustele.

Säte vastab president Junckeri poliitilistele suunistele, mille kohaselt „peab USA tagama, et kõigil ELi kodanikel on õigus kaitsta oma andmekaitseõigusi USA kohtutes, olenemata sellest, kas elatakse USA territooriumil või mitte. Sellise diskrimineerimise kõrvaldamine on oluline, et taastada usaldus, millele peavad tuginema tihedad Atlandi-ülesed suhted.” Samuti vastab see Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2014. aasta resolutsioonile USA Riikliku Julgeolekuagentuuri jälgimisprogrammi kohta, millega Euroopa Parlament palus viivitamatult jätkata USAga raamkokkulepet käsitlevaid läbirääkimisi, et „seada ELi kodanike õigused samale alusele USA kodanike õigustega (...)” ning tagama „tõhusad ja rakendatavad (...) haldus- ja õiguslikud abinõud kõigile ELi kodanikele USAs, ilma diskrimineerimiseta”.

Artikli 19 lõikes 3 selgitatakse, et eespool nimetatud kolme õiguskaitse menetluse laiendamine ei piira teiste andmetöötluse suhtes kohaldatavate õiguskaitsevahendite kasutamist (nt haldusmenetluse seaduse (Administrative Procedure Act), elektroonilise kommunikatsiooni puutumatuse kaitset käsitleva seaduse (Electronics Communication Privacy Act) või teabevabaduse seaduse (Freedom of Information Act) raames. Nimetatud teised õiguskaitse õiguslikud alused on avatud kõigile ELi andmesubjektidele, kelle andmeid edastatakse õiguskaitse eesmärgil, sõltumata nende kodakondsusest või elukohast.

iv) Raamkokkuleppe kohaldamise ja järelevalvega seotud aspektid

i) Vastutus (artikkel 14)

Kehtestatakse meetmed raamkokkuleppega hõlmatud isikuandmeid töötlevate asutuste vastutuse suurendamiseks. Vastu võtva asutuse poolt isikuandmete edasi jagamisel teistele asutustele tuleks neid teavitada käesoleva kokkuleppe kohaselt edastatavate isikuandmete suhtes kohaldatavatest kaitsemeetmetest ja võimalikest täiendavatest (piiravatest) tingimustest, mis on edastamisele eesmärgi ja kasutuse piiranguid käsitleva artikli 6 lõike 3 kohaselt lisatud. Tõsise nõuete rikkumise suhtes kohaldatakse asjakohaseid ja hoiatavaid karistus-, tsiviil- või haldusõiguslikke sanktsioone.

Vastutuse suurendamist käsitlevad meetmed hõlmavad vajaduse korral ka isikuandmete edastamise lõpetamist käesoleva kokkuleppega hõlmamata poolte üksustele, kes ei taga isikuandmete tõhusat kaitset, võttes arvesse käesoleva kokkuleppe eesmärki (ning eelkõige käesoleva kokkuleppe sätteid, mis käsitlevad eesmärgi ja kasutuse piiranguid ja andmete edasisaatmist). Kõnealune säte käsitleb olukorda, kus ELi asutus on saatnud isikuandmed USA föderaalasutusele (st käesoleva kokkuleppega hõlmatud asutus) ning seejärel edastatakse andmed edasi osariigitasandi õiguskaitseasutusele. Põhiseadusest tulenevalt on USA võimalused piiratud, et seada osariikidele rahvusvahelise tasandi kohustusi. USA föderaalsetele asutustele edastatud ja siis osariigi tasandi õiguskaitseasutustele jagatud andmete kaitse jätkumise tagamiseks hõlmab kõnealune artikkel i) poolte „muid asutusi” (st käesoleva kokkuleppega hõlmamata asutused nagu USA osariikide asutused); ii) sätestatakse, et neile teatatakse raamkokkuleppega ette nähtud kaitsemeetmed; ning iii) sätestatakse, et vajaduse korral lõpetatakse andmete edastamine sellistele asutustele juhul, kui nad ei kaitse isikuandmeid tõhusalt, võttes arvesse käesoleva raamkokkuleppe eesmärki ning eelkõige selle artikleid, mis käsitlevad eesmärgi ja kasutuse piiranguid ja andmete edasisaatmist.

Eesmärgiga tagada, et raamkokkuleppega vastavuse eest vastutaks pädev õiguskaitseasutus, on kõnealune artikkel oluliseks nurgakiviks, millele toetub kokkuleppe raames tõhus õigus- ja järelevalvesüsteem. See lihtsustab ka rikkumiste (ning sellest tuleneva riigiasutuste vastutuse) korral üksikisikute nõuete esitamist.