ET Euroopa Liidu Teataja C 182/40

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu määrus Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri (ERI) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta”

KOM(2008) 467 lõplik – 2008/0148 (CNS)

(2009/C 182/08)

Raportöör: Cveto STANTIČ

5. septembril 2008 otsustas Euroopa Liidu Nõukogu vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 172 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: nõukogu määrus Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri (ERI) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta”

KOM(2008) 467 lõplik – 2008/0148 (CNS).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 6. jaanuaril 2009. Raportöör oli Cveto STANTIČ.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 450. istungjärgul 14.–15. jaanuaril 2009 (15. jaanuari istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 149, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 5.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Tipptasemel teadusuuringute infrastruktuur on Euroopa teadusruumi edasise arendamise üks põhialuseid.

1.2 Konkurentsivõimelist maailmatasemel Euroopa teadusuuringute infrastruktuuride ehitamine ja käitamine ületab reeglina üksikute ELi liikmesriikide suutlikkust ja ka kasutuspotentsiaali. Seepärast annab ühine tegutsemine just siin eriti suure Euroopa lisaväärtuse. Seesugustest infrastruktuuridest tulenev atraktiivsus toob kaasa tugevamad võrgustikud ja koostöö Euroopa teadusruumis ning aitab vähendada praegu veel eksisteerivat killustatust.

1.3 Seepärast toetab komitee teadustöö infrastruktuuride Euroopa strateegiafoorumi (ESFRI) koostatud tegevuskava 44 uue, üleeuroopalist huvi pakkuva laiaulatusliku teadusuuringute infrastruktuuri loomiseks järgneva 10–20 aasta jooksul.

1.4 Eraldi riiklikud õigusraamistikud ei suuda tõenäoliselt luua vajalikku õiguslikku alust üleeuroopalist huvi pakkuvate maailmatasemel teadusuuringute infrastruktuuride loomiseks. Seega toetab komitee määruse ettepanekut Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta, mis võib lihtsustada ja kiirendada ESFRI esitatud projektide rakendamist.

1.5 Uued maailmatasemel teadusuuringute infrastruktuurid võivad märkimisväärselt suurendada Euroopa teadusruumi atraktiivsust ja vältida ajude äravoolu Euroopast. Ent laiaulatuslike infrastruktuuride koondamine eranditult arenenud riikidesse köidab vähemalt lühiajalises perspektiivis teadlasi kogu Euroopast. Seda mõne riigi seisukohast võimalikku negatiivset mõju on pikemas perspektiivis võimalik kompenseerida seeläbi, et tagatakse Euroopa teadusuuringute infrastruktuuride hea geograafiline jaotus ja võimalikult avatud juurdepääs neile.

1.6 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub liikmesriike üles järgima ESFRI ja komisjoni algatust ning koostama riiklikke tegevuskavasid teadusuuringute infrastruktuuride võimalikult peatseks loomiseks ja ajakohastamiseks

1.7 Komitee toetab kavandatud käibemaksu- ja aktsiisimaksuvabastust Euroopa teadusuuringute infrastruktuuridele, kuna see suurendab nende atraktiivsust ja annab neile konkurentsieelise mujal maailmas rakendatavate samalaadsete projektidega võrreldes.

1.8 Komitee soovitab ELil aktiivsemalt osaleda Euroopa teadusuuringute infrastruktuuride kaasrahastamisel, suurendades teadus- ja arendustegevuse kaheksanda raamprogrammi raames eraldatavaid vahendeid. Saavutades finantsvõimenduse osalise omandiõiguse kaudu, on ELil paremini võimalik tagada Euroopa teadusuuringute infrastruktuuride ulatuslikum geograafiline jaotus ning võimalikult ulatusliku Euroopa teadusringkonna vaba juurdepääs neile.

1.9 Komitee soovitab Euroopa ühtekuuluvuspoliitika ja selle rahaliste vahendite, st struktuurifondide raames seada prioriteetsemale kohale uue teadus- ja uuendussuutlikkuse loomine. Samuti palub ta komisjonil ja liikmesriikidel töötada välja täiendavad poliitikavahendid, et stimuleerida erasektori täiendavaid investeeringuid teadusuuringute infrastruktuuri.

1.10 Komitee soovib juhtida tähelepanu Euroopa teadusuuringute infrastruktuuride käitamis- ja hoolduskulude probleemile, mis kerkib esile pärast seda, kui esialgne investeering on ammendunud. Kõnealused kulud, mis võivad ulatuda kuni 20 %ni investeeringute aastasest väärtusest, kujutavad endast võimalikku ohtu käsitlusele, mis võimaldaks vaba juurdepääsu Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri mittekuuluvate riikide teadustöötajatele. Seetõttu tuleks teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse 8. raamprogrammi sisse arvestada ka teadusuuringute infrastruktuuride jooksva käitamise kaasrahastamine Euroopa vahenditest.

2. Sissejuhatus

2.1 Euroopa teadusruumi loomine on olnud ELi kõigi teadus- ja arendustegevuse alaste meetmete põhieesmärk alates 2000. aastast (1). Selle aja jooksul on liikmesriigid kõnealuses valdkonnas käivitanud mitmeid algatusi. Siiski esineb endiselt mitmeid riiklikke ja institutsioonilisi takistusi lõpliku eesmärgini jõudmisel, milleks on Euroopas nn viienda vabaduse – teadmiste vaba liikumise – loomine. Üks Euroopa kesksetest probleemidest teadus- ja arendustegevuse vallas on selle valdkonna killustatus, mis takistab Euroopal oma teaduspotentsiaali täielikult kasutamast.

2.2 Kahtlemata on tipptasemel teadusuuringute infrastruktuur Euroopa teadusruumi (2) edasise arendamise üks põhialuseid, kuna see:

— toetab tipptasemel teadustegevust;

— võimaldab teha ülemaailmselt konkurentsivõimelist alus- ja rakenduslikku teadust;

— meelitab ligi parimaid teadlasi;

— stimuleerib uuendustegevust tööstuses ning edendab teadmiste edasiandmist;

— aitab kaasa Euroopa integratsioonile;

— loob suuremat Euroopa lisaväärtust.

2.3 Euroopa laiaulatusliku teadusuuringute infrastruktuuri üks omadus on see, et üksikutele liikmesriikidele on sageli kättesaamatud sellega kaasnevad kõrged investeerimis- ja jooksvad kulud ning võime suutlikkust täielikult ära kasutada. See tähendab, et üsna sageli ei suuda Euroopa tippkeskused saavutada kriitilist massi. Mõned kannatavad ka ebapiisava võrgustike loomise ning koostöö puudumise all. Kõnealustest puudustest hoolimata on Euroopal minevikus õnnestunud luua terve rida olulisi üleeuroopalisi maailmatasemel projekte, nt CERN, ITER, EMBO, ESA, ESRF (3) ja teised.

2.4 Käesolevas arvamuses käsitletav määruse ettepanek KOM(2008) 467 lõplik on üks viiest 2008. aastaks kavandatud komisjoni algatusest, mille eesmärk on märkimisväärselt kiirendada Euroopa teadusruumi (ERA) loomist (4).

2.5 Ettepanek aitaks kaasa Lissaboni tegevuskava eesmärkide saavutamisele, kuna see kiirendaks riiklikke ja erainvesteeringuid teadusuuringutesse. Praegune investeeringute maht jääb tunduvalt allapoole 2010. aastaks seatud eesmärgist, mis on 3 % SKPst (hetkel on see keskmiselt 1,7–1,8 % SKPst). Ettepanek paneks aluse Euroopa teadusuuringute infrastruktuuride väga vajalikule konsolideerimisele. Need tõhustavad Euroopa teadusruumi ja suurendavad Euroopa ettevõtete konkurentsivõimet.

3. Taust

3.1 Juba 2002. aastal lõi Euroopa Ülemkogu, kes soovis edukamalt lahendada mitmeid probleeme, millega teadusuuringute infrastruktuuri valdkond silmitsi seisis, teadustöö infrastruktuuride Euroopa strateegiafoorumi (ESFRI), (5) volitades seda koostama üleeuroopalist huvi pakkuvate järgmise põlvkonna laiaulatuslike infrastruktuuride väljatöötamise ja loomise tegevuskava.

3.2 ESFRI töötas koostöös komisjoniga ja pärast ulatuslikku konsulteerimist (1 000 kõrgetasemelise eksperdiga) välja 35 üleeuroopalist projekti, (6) mis vastaksid vajadusele Euroopa laiaulatuslike teadusuuringute infrastruktuuride järele järgneva 10–20 aasta jooksul (7).

3.3 Tegevuskavas nähakse ette uued elujõulised eri suuruse ja väärtusega teadusuuringute infrastruktuurid, mis hõlmavad väga erinevaid teadusvaldkondi, alates sotsiaal- ja loodusteadustest kuni teadusväljaannete arhiveerimise ja andmebaaside elektrooniliste süsteemideni (8). Kõigi projektide väärtus on hinnanguliselt üle 20 miljardi euro.

3.4 Nende tegurite määratlemisel, mis võivad takistada maailmatasemel üleeuroopaliste teadusuuringute infrastruktuuride loomist, rõhutas ESFRI ka seda, et lisaks finants- ja organisatsioonilistele takistustele puudub Euroopa tasandil õiguslik raamistik või struktuur, mis võimaldaks otse ja tõhusalt luua rahvusvahelisi partnerlusi. Hetkel peavad ühise teadusuuringute infrastruktuuri väljatöötamisel koostööd teha soovivad partnerid esiteks kokku leppima, millise riigi õiguslikku vormi (9) nad kavatsevad kasutada (või nad peavad tuginema rahvusvahelisele kokkuleppele), mis võib tekitada täiendavaid haldusprobleeme.

3.5 ESFRI on seetõttu tõstnud esile vajaduse töötada välja konkreetne ühenduse õiguslik raamistik Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri (European Research Infrastructure, edaspidi „ERI”) loomiseks, mis hõlmaks mitut liikmesriiki.

3.6 Termini „ERI” määratlus: terminit kasutatakse objektide, seadmete, ressursside ja teenuste puhul, mida teadusringkonnad kasutavad tipptasemel teadustegevuseks. See hõlmab teadusuuringute seadmeid, teadmistepõhiseid ressursse (teaduskollektsioonid, arhiivid, struktureeritud teadusalane teave), info- ja sidetehnoloogial põhinevat infrastruktuuri ning muid ainulaadseid ressursse, mis on vajalikud tipptasemel teadustegevuseks. Selline teadusuuringute infrastruktuur võib asuda kas ühes kohas või olla jaotunud (ressursside organiseeritud võrgustik).

4. Komisjoni ettepanek

4.1 Jõudnud järeldusele, et olemasolevad õiguslikud vahendid, mis põhinevad liikmesriikide erinevatel õigusnormidel, ei saa vastata uue üleeuroopalise infrastruktuuri vajadustele, ning liikmesriikide algatusel koostas komisjon EÜ asutamislepingu artikli 171 alusel nõukogu määruse ettepaneku Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta.

4.2 Kavandatud õigusnormide põhieesmärk on võimaldada liikmesriikidel ja kolmandatel riikidel, mis osalevad ühenduse teadus- ja arendustegevuse raamprogrammis, luua ja kasutada ühiselt üleeuroopalist huvi pakkuvaid teadusrajatisi.

4.3 ERI on õigussubjektina juriidiline isik, mis põhineb partnerlusel (vähemalt kolm liikmesriiki; liituda võivad kolmandad riigid ja valitsustevahelised organisatsioonid) ja mis on kõigis liikmesriikides tunnustatud täieliku õigusvõimega. Määruses on kehtestatud ERI loomiseks vajalike nõuete ja protsesside õiguslik raamistik.

4.4 Käibemaksu, aktsiisimaksu ja riigihangete direktiivi tähenduses on ERI-l rahvusvahelise organisatsiooni staatus. Seega on ta vabastatud käibe- ja aktsiisimaksust ning tema hangete suhtes ei kehti riigihangete direktiivi sätted (10).

4.5 ERId võib kaasrahastada ühtekuuluvuspoliitika rahalistest vahenditest vastavalt nõukogu määrusele, (11) millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta.

5. Üldised märkused

5.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et kavandatud uus õigusakt, mis täiendaks kehtivaid õiguslikke vahendeid, hõlbustab ja toetab otsustusprotsessi üleeuroopalist huvi pakkuvate uute infrastruktuuride osas ning aitab seega kiirendada Euroopa teadusruumi loomist ja Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamist.

5.2 Komitee tervitab komisjoni ja liikmesriikide selget ja kindlat otsust ühtlustada Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri käimasolevat väljatöötamist. Üksnes sel viisil on võimalik rakendada ESFRI esitatud tegevuskava.

5.3 Uue, kõrgeimatele ülemaailmsetele standarditele vastava teadusuuringute infrastruktuuri väljatöötamine võib märkimisväärselt suurendada Euroopa teadusruumi üldist atraktiivsust. See mängib olulist rolli püüdlustes hoida kinni ja veelgi motiveerida 400 000 väga andekat noor teadlast, keda Euroopa vajab, et saavutada teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute 3 % eesmärk. Lisaks võib tipptasemel teadusuuringute infrastruktuur meelitada ligi andekaid ja kõrgelt kvalifitseeritud teadlasi kogu maailmast.

5.4 Kuna kavandatavad teadusuuringute infrastruktuuriprojektid on äärmiselt kõrgete nõudmistega, (12) on väiksemate või vähem arenenud riikide võimalused teadusuuringute infrastruktuure pidada või neis osaleda realistlikult vaadates üsna piiratud. Tulevane laiaulatuslik infrastruktuur asub tõenäoliselt peaasjalikult kõige arenenumates riikides, mis võib lühiajaliselt kiirendada ajude äravoolu Euroopa Liidu sees. Pikemas perspektiivis peaks see oht vähenema, kuna ESFRI nimekirjas olevast 44 projektist 28 on klassifitseeritud jaotunud infrastruktuurina, teisisõnu on tegu infrastruktuuriga, mis toimib teatud laadi võrgustikuna kogu Euroopas. See võimaldab suurema tõenäosusega infrastruktuurides osaleda ka väiksematel ja vähem arenenud riikidel. Et selline osalemine ka tegelikult teoks saaks, kutsub komitee üles tagama teadlastele ulatusliku juurdepääsu kõnealusele infrastruktuurile. Samuti on sellises ulatuslikult hajutatud struktuuris oluline võimalikult suures ulatuses ühendada teadus-, tehnilist ja halduspersonali.

5.5 Ligikaudu 15 % Euroopa teadusasutuste teadlastest teeb teadusuuringute infrastruktuuri kasutamisel koostööd tööstusega. Uue teadusuuringute infrastruktuuri väljatöötamine võib seega tekitada uut nõudlust, mitmeid kõrvalmõjusid ning luua lisastiimuleid teadmiste ja tehnoloogia ülekandmiseks tööstusesse. Samuti võib see aidata saavutada Barcelona eesmärki, mis on teadus- ja arendustegevusse tehtavate erainvesteeringute mahu suurendamine 2 %-ni SKPst.

5.6 Komisjoni poolt 26. novembril 2008 käivitatud Euroopa majanduse taastamise kavas finantskriisi majanduslike mõjude summutamiseks nimetatakse selgelt teadus- ja arendustegevust. Kavas toodud pikaajaliste meetmete loetellu kuuluvad ka nn targad investeeringud. Komisjon paneb sellele erilist rõhku ning kutsub liikmesriike ja erasektorit üles rohkem investeerima teadus- ja arendustegevusse, uuendustegevusse ja haridusse. Komitee rõhutab teadusuuringute infrastruktuuri tehtavate investeeringute positiivset mõju. Investeeringute võimalik turuväärtus on üle 10 miljardi euro. Seeläbi on võimalik säilitada suur hulk töökohti ettevõtetes, mis vastutaksid infrastruktuuriprojektide elluviimise eest. Samuti toimiks see positiivse stiimulina kiiremal siirdumisel teadmisteühiskonda.

5.7 Euroopa teadusuuringute infrastruktuuride tegevuskava on suurepärane alus riiklikele tegevuskavadele. Komitee märgib, et mõni liikmesriik ei ole neid algatusi piisavalt tõsiselt võtnud. Seetõttu kutsub ta neid üles kaotatud võimalusi võimalikult kiiresti tasa tegema ning ESFRI ja komisjoni algatusi järgima.

5.8 Teadusuuringute infrastruktuuri tulevasel rahastamisel jääb põhirõhk liikmesriikide rahastamisallikatele. Seetõttu on oluline neid allikaid omavahel kooskõlastada. Vaid nii on võimalik saavutada kriitilist massi ning tagada infrastruktuurides investeeringute tõhusus, asjakohane spetsialiseerumine ja tipptasemel teadustegevus.

5.9 Hoolimata teadusuuringute infrastruktuuri ulatuslikumast rahastamisest seitsmenda raamprogrammi raames ning ühtekuuluvuspoliitika raames kättesaadavatest võimalustest, ei ole ELi eelarve siiski kaugeltki piisav ambitsioonikate kavade elluviimiseks. Komitee juhib tähelepanu suurema koostoime vajadusele seitsmenda raamprogrammi ja struktuurifondide vahel teadusuuringute infrastruktuuri rahastamise osas. Samuti palub ta komisjonil ja liikmesriikidel välja töötada täiendavad poliitikavahendid, et stimuleerida suuremaid erasektori investeeringuid teadusuuringute infrastruktuuri. Samuti oleks tervitatav Euroopa Investeerimispanga (näiteks riskijagamisrahastust saadava toetuse vormis) ja teiste finantsasutuste suurem osalemine.

5.10 Komitee soovitab Euroopa ühtekuuluvuspoliitika ja selle rahaliste vahendite, st struktuurifondide raames seada prioriteetsemale kohale uue teadus- ja uuendussuutlikkuse loomine. Ta kutsub liikmesriikide valitsusi üles rohkem kasutama struktuurifonde, et ajakohastada ja laiendada oma teadussuutlikkust. Eelkõige uutes liikmesriikides jäävad Euroopa rahalised vahendid sageli kasutamata, kuna valitsused ei taga asjakohast rahalist osalust või ei pea teadussuutlikkuse parandamist piisavalt prioriteetseks. Seepärast lahkuvad paljud teadlased teadusuuringute võimaluste otsinguil oma kodumaalt. Selles valdkonnas on seega oluline teha edusamme, et edukalt võidelda ajude äravoolu probleemiga Euroopas.

6. Konkreetsed märkused

6.1 Komitee toetab kavandatud käibemaksuvabastust, kuna see võib märkimisväärselt suurendada Euroopa teadusuuringute infrastruktuuride atraktiivsust. Samuti võib see anda neile konkurentsieelise mujal maailmas rakendatavate samalaadsete projektidega võrreldes. Seetõttu toetab komitee mõtet tagada Euroopa teadusuuringute infrastruktuuridele nii palju maksuvabastusi kui võimalik (riigiabi eeskirjade raames). Mitmed olemasolevad teadusuuringute infrastruktuurid, mis vastavad rahvusvahelise organisatsiooni kriteeriumidele asjaomaste direktiivide mõistes, on juba käibemaksust ja aktsiisimaksust vabastatud. Siiski hõlmab praegune menetlus pikale venivaid ja keerulisi läbirääkimisi, põhjustab viivitusi infrastruktuuride loomisel ning tekitab märkimisväärset õiguslikku ja rahalist ebakindlust. Euroopa teadusuuringute infrastruktuuride automaatne maksuvabastus, nagu nähakse ette määruses, eemaldaks olulised tõkked Euroopa teadusuuringute infrastruktuuride loomiselt ja toimimiselt.

6.2 Komitee soovitab tõsiselt kaaluda ELi aktiivsemat osalemist Euroopa teadusuuringute infrastruktuuride rahastamises. Saavutades finantsvõimenduse sihtotstarbeliste toetuste kaudu, saab EL tagada teadusuuringute infrastruktuuri tasakaalustatuma geograafilise jaotuse ning parema juurdepääsu nende riikide jaoks, kes ei ole otsesed liikmed. Siiski tuleb sellise poliitika elluviimiseks teadus- ja arendustegevuse kaheksanda raamprogrammi raames ette näha täiendavaid sihtotstarbelisi rahastamisvahendeid.

Komitee leiab, et ei ole põhjust, miks Euroopa Liit ei peaks teadusuuringute infrastruktuuride puhul rakendama sama lähenemisviisi, mida ta kasutab Euroopa teiste infrastruktuurivõrgustike (näiteks maanteed, raudteed, elektriliinid, gaasijuhtmed jne) kaasrahastamiseks.

Komitee soovib juhtida tähelepanu käitamis- ja hoolduskulude probleemile, mis kerkib esile pärast seda, kui esialgne investeering on ammendunud. Mõningate hinnangute kohaselt võivad need kulud ulatuda kuni 20 %-ni investeeringute aastasest väärtusest. Need kulud on investeeringute uurimisel sageli tähelepanuta jäetud ning võivad märkimisväärselt kahjustada teadusuuringute infrastruktuuri sujuvat ja pikaajalist toimimist. Komitee soovitab seetõttu teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse 8. raamprogrammi sisse arvestada ka teadusuuringute infrastruktuuride jooksva käitamise kaasrahastamise võimaluse Euroopa vahenditest.

6.3.1 Jooksvate kulude osas soovitab komitee, et mõistliku hinnaga kasutustasusid infrastruktuuride ühise kasutamise eest tuleks käsitleda „majandustegevusena piiratud ulatuses” (artikkel 2).

6.4 Komitee rõhutab, kui tähtis on võimalikult ulatusliku Euroopa teadustöötajate ja teadlaste ringkonna vaba juurdepääs kõigile Euroopa teadusuuringute infrastruktuuridele. Ei oleks õige, kui praktikas oleks juurdepääs tagatud üksnes riikidele, mis on Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri liikmed, või juurdepääs sõltuks eranditult maksevõimest. Punktis 6.2 esitatud jagatud omandiõiguse ettepanek hõlbustaks samuti vaba juurdepääsu ning aitaks seega paremini integreeruda Euroopa teadusruumi.

6.5 Tipptasemel infrastruktuuride loomisel ja kasutamisel on samuti väga oluline arvesse võtta intellektuaalomandi kaitset. Võimalikud probleemid tuleks lahendada vastutustundlikult ja õigeaegselt.

Brüssel, 15. jaanuar 2009 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI

(1) 2000. aastal avaldas komisjon oma esimese teatise selles valdkonnas pealkirjaga „Euroopa teadusruumi suunas”.

(2) Konkurentsivõime nõukogu (siseturg, tööstus ja teadustegevus), 29.–30. mai 2008.

(3) CERN – Euroopa Tuumauuringute Organisatsioon; ITER – Rahvusvaheline Termotuumaenergeetika Organisatsioon; EMBO – Euroopa Molekulaarbioloogia Organisatsioon; ESA – Euroopa Kosmoseagentuur; ESRF – Euroopa Sünkrotronkiirguse Keskus.

(4) Teised algatused/poliitikameetmed on järgmised: „Ühiste teadusprogrammide suunas”, „Euroopa partnerlus teadlaste jaoks”, „Intellektuaalomandi haldamine” ja „Euroopa teadusruumi ulatuslik avamine maailmale”.

(5) ESFRI – teadustöö infrastruktuuride Euroopa strateegiafoorum, http://cordis.europa.eu/esfri/home.html.

(6) Euroopa teadusuuringute infrastruktuuride tegevuskava, 2006. aasta aruanne, http://cordis.europa.eu/esfri/roadmap.htm. Tegevuskava valmis 2008. aastal (lisati projekte eelkõige keskkonna-, bioloogia- ja meditsiiniteaduste valdkonnas) ja hõlmab nüüd kokku 44 projekti.

(7) Euroopa teadusuuringute infrastruktuuride tegevuskava, 2006. aasta aruanne, http://cordis.europa.eu/esfri/roadmap.html.

(8) Infrastruktuuriprojektid hõlmavad seitset eri teadusvaldkonda: sotsiaal- ja humanitaarteadused, keskkonnateadused, energeetika, biomeditsiinilised ja bioteadused, materjaliteadus, astronoomia – astrofüüsika – tuuma- ja osakestefüüsika, arvutusteadus ja andmetöötlus.

(9) Näiteks Prantsusmaa „societé civile”, Saksamaa „GmbH”, Ühendkuningriigi „limited liability company (Ltd)” või Madalmaade „stichting” („fondation”).

(10) Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, artikkel 151 lõige 1b, nõukogu 25. veebruari 1992. aasta direktiiv 92/12/EMÜ, artikkel 23 lõige 1 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv, artikkel 15c.

(11) Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrus nr 1083/2006.

(12) Ühe teadusuuringute infrastruktuuri hinnanguline väärtus on keskmiselt 500 miljonit kuni üks miljard eurot.