Käesolev on neljas igakuine aruanne, mis käsitleb tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu loomisel tehtud edusamme ning milles võetakse kokku areng kahes peamises valdkonnas: võitlus terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse ning nende tugisüsteemidega ning kaitse- ja vastupanuvõime suurendamine nende ohtude suhtes. Aruandes vaadeldakse peamiselt nelja olulist teemat – infosüsteemid ja koostalitlusvõime, pehmete sihtmärkide kaitse, küberohud ja isikuandmete kaitse kriminaalmenetluse kontekstis.

Detsembris toimunud rünnak Berliini jõuluturul tõi taaskord päevavalgele meie infosüsteemide tõsised puudujäägid, millega tuleb kiiremas korras tegeleda, eeskätt ELi tasandil, et liikmesriikide piirivalve- ja õiguskaitseasutused saaksid oma rasket tööd kohapeal tõhusamalt teha. Asjaolud, et erinevad infosüsteemid ei ole omavahel ühendatud – mis võimaldab ründajatel kasutada mitut identiteeti, et ringi liikuda ja riigipiire ületada ning jääda seejuures avastamata – ning et liikmesriigid ei sisesta korrapäraselt teavet ELi andmebaasidesse, kujutavad endast õigusaktide praktilise rakendamise puuduseid, mis tuleb kiiremas korras kõrvaldada. Lisaks sellele on vaja rohkem pingutada õiguskaitsemeetmete võtmisel piiridel ja selliste isikute tagasisaatmisel, kelle varjupaigataotlus on tagasi lükatud.

Pehmete sihtmärkide kaitse valdkonnas intensiivistab komisjon oma tööd liikmesriikide ekspertide kokkukutsumisel, et jagada parimaid tavasid ja leppida kokku üldised suunised.

ELi ähvardavat küberohtu on meedias laialdaselt kajastatud ja käesolevas aruandes antakse ülevaade selles valdkonnas tehtavatest pingutustest erinevates töösuundades. See hõlmab nii ennetustegevust (töö ettevõtjatega, et edendada riist- ja tarkvarasse turbe sisseprojekteerimist (ingl k security by design), ning küberjulgeoleku direktiivi rakendamine) kui ka koostöö arendamist liikmesriikide vahel ning rahvusvaheliste organisatsioonide ja partneritega küberrünnakutele reageerimise valdkonnas. Lähikuudel teevad komisjon ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja kindlaks, milliseid meetmeid on vaja võtta selleks, et sellistele ohtudele kogu ELis tõhusalt reageerida, arendades edasi 2013. aasta ELi küberjulgeoleku strateegiat.

Üksikisikute privaatsuse ja isikuandmete kaitse on oluline põhiõigus ning seega tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise aluseks. 2016. aasta aprillis vastuvõetud andmekaitsedirektiiviga politsei ja kriminaalõiguse valdkonnas on tagatud ühised ranged andmekaitsenõuded ning soodustatakse andmete hõlpsamat vahetamist liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahel. Komisjon on oma andmekaitsepaketi raames algatanud ka e-privaatsuse direktiivi läbivaatamise, et laiendada direktiivi kohaldamisala kõigile elektroonilise side teenuse osutajatele ja ühtlustada direktiivi sätted isikuandmete kaitse üldmäärusega. Ettepaneku eesmärk on tagada elektroonilise side privaatsus, kuid sätestada samal ajal põhjused, millele tuginedes võib kaaluda direktiivi kohaldamisala piiramist, näiteks riiklik julgeolek või kriminaalmenetluse toimetamine.

II. INFOSÜSTEEMIDE JA KOOSTALITLUSVÕIME TUGEVDAMINE

President Junckeri 2016. aasta septembri kõnes olukorrast Euroopa Liidus ning Euroopa Ülemkogu 2016. aasta detsembri järeldustes viidatakse teabe haldamises praegu esinevate puuduste kõrvaldamise ja olemasolevate infosüsteemide vahelise koostalitlusvõime ja vastastikuse sidumise parandamise olulisusele. Viimase aja sündmustest nähtub taas, et on hädavajalik olemasolevad ELi andmebaasid omavahel ühendada, muu hulgas selleks, et võimaldada piirivalve- ja õiguskaitseasutustel paremini avastada identiteedipettusi. Näiteks 2016. aasta detsembri Berliini terrorirünnaku toimepanija kasutas vähemalt 14 erinevat identiteeti ja suutis liikuda ühest liikmesriigist teise, ilma et teda oleks avastatud. On selge, et olemasolevates ja tulevastes ELi andmebaasides peab olema võimalik teha biomeetriliste tunnuste põhjal üheaegseid otsinguid, selleks et identiteedipettuse kasutamise võimalus terroristidelt ja kurjategijatelt ära lõigata.

Selles valdkonnas käivitas komisjon töö 2016. aasta aprillis oma ettepanekutega piirivalve ja julgeoleku jaoks tugevamate ja arukamate infosüsteemide loomiseks. Nendes on esitatud puudused olemasolevate infosüsteemide funktsioonides, lüngad ELi andmehalduse struktuuris, probleemid, mis on seotud erinevalt reguleeritud infosüsteemidest tingitud keerulise olukorraga, ning üleüldine killustatus, mis on tingitud asjaolust, et olemasolevad süsteemid loodi igaüks eraldi, mitte nii, et need omavahel kokku sobituksid. Tööprotsessi osana kutsus komisjon kokku infosüsteemide ja koostalitlusvõime kõrgetasemelise eksperdirühma, kuhu kuuluvad ELi ametite, liikmesriikide ja asjaomaste huvirühmade esindajad. 21. detsembril 2016 esitas eksperdirühma esimees vahearuande, milles tõi prioriteetse variandina esile ettepaneku luua ühtne otsinguportaal, mis võimaldaks õiguskaitse- ja piirivalveasutustel kohapeal teha olemasolevates ELi andmebaasides ja teabesüsteemides samaaegseid otsinguid. Vahearuandes on rõhutatud ka andmete kvaliteedi olulisust – kuna infosüsteemid on üksnes nii tõhusad, kui nendesse sisestatavate andmete kvaliteet ja vorming seda võimaldab – ning selles on soovitatud andmete kvaliteeti ELi süsteemides parandada automatiseeritud andmekvaliteedikontrolli abil.

Komisjon hakkab kiiresti tegutsema ühtse otsinguportaali loomist ettenägeva variandi elluviimiseks ja alustab koos ELi suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise ameti eu-LISAga tööd sellise portaali loomiseks, mille kaudu oleks võimalik teha ühekorraga otsing kõigis olemasolevates asjakohastes ELi süsteemides. Juuniks peaks valmima selleteemaline uuring, mille saab võtta aluseks portaali prototüübi väljatöötamisel ja testimisel enne aasta lõppu. Komisjon on seisukohal, et Europol peaks jätkama tööd süsteemiliidese kallal, mis võimaldab liikmesriikide politsei- ja piirivalveametnikel oma riigi süsteemides otsinguid tehes samal ajal teha automaatselt päring ka Europoli andmebaasides.

Infosüsteemide koostalitlusvõime parandamiseks tehtava töö eesmärk on vabaneda killustatusest ELi piirikontrolli ja julgeoleku valdkonna andmehalduse praeguses struktuuris ning sellega seotud teabelünkadest. Kui andmebaasid kasutavad isikusamasuse andmete jaoks ühist andmehoidlat, nagu on ette nähtud kavandatava ELi sisenemise ja EList lahkumise süsteemi ning kavandatava ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) puhul, saab isiku registreerida ainult ühe identiteediga, mis hoiab ära erinevate võltsitud isikutuvastusdokumentide kasutamise. Nagu on soovitatud kõrgetasemelise eksperdirühma vahearuandes, on komisjon esimese sammuna palunud eu-LISA-l analüüsida ühise biomeetrilise võrdlemise teenuse rakendamise tehnilisi ja toimimisega seotud aspekte. Selline teenus võimaldaks teha biomeetrilistele andmetele tuginedes otsinguid erinevates andmebaasides ja aitaks leida isiku ka juhul, kui ta mõnes süsteemis on esitanud valesid isikuandmeid. Kõrgetasemeline eksperdirühm peaks nüüd hindama, kas on vajalik, tehniliselt teostatav ja proportsionaalne, kui ELi sisenemise ja EList lahkumise süsteemi ning ETIASe jaoks kavandatavat ühist isikusamasuse andmete hoidlat hakkaksid kasutama ka teised süsteemid. Lisaks biomeetrilise võrdlemise teenuse jaoks säilitatavatele biomeetrilistele andmetele sisaldaks ühine isikusamasuse andmete hoidla ka tähtnumbrilisi isikusamasuse andmeid. Eksperdirühm peaks esitama oma järeldused selle kohta lõpparuandes 2017. aasta aprilli lõpuks.

Hiljutised inimeste turvalisust ohustanud sündmused annavad põhjust uuesti tõstatada liikmesriikidevahelise kohustusliku teabevahetuse teema. Komisjoni 2016. aasta detsembri ettepanekuga Schengeni infosüsteemi tugevdamiseks nähakse liikmesriikidele esimest korda ette kohustus terrorikuritegudega seotud isikute kohta süsteemi hoiatusteateid sisestada. On oluline, et kaasseadusandjad töötaksid nüüd ettepanekus sätestatud meetmete kiire vastuvõtmise nimel. Komisjon on valmis uurima, kas ka teiste ELi andmebaaside suhtes tuleks kehtestada teabe jagamise kohustus.

III. PEHMETE SIHTMÄRKIDE KAITSE TERRORIRÜNNAKUTE EEST

Rünnak Berliinis oli viimane ELis toimunud rünnakutest, mis on olnud suunatud nn pehmete sihtmärkide vastu – pehmed sihtmärgid on tavaliselt tsiviilobjektid, kuhu koguneb palju inimesi (nt avalik ruum, haiglad, koolid, spordikompleksid, kultuurikeskused, kohvikud ja restoranid, kaubanduskeskused ja transpordisõlmed). Need kohad on kergesti rünnatavad ja neid on raske kaitsta ning neid iseloomustab asjaolu, et rünnaku korral on ohvrite arv tõenäoliselt väga suur. Seetõttu on need terroristidele atraktiivsed. Pehmete sihtmärkide, sealhulgas transpordivahendite ja -sõlmede vastu suunatud rünnakute oht on jätkuvalt suur. Seda kinnitavad kättesaadavad hinnangud, kaasa arvatud Europoli aruanne muutuste kohta Daeshi tegutsemismeetodites.

2015. aasta Euroopa julgeoleku tegevuskava ja 2016. aasta teatises julgeolekuliidu kohta on rõhutatud vajadust julgeoleku parandamiseks veelgi rohkem tööd teha ning kasutada pehmete sihtmärkide kaitseks uuenduslikke avastamisvahendeid ja tehnoloogiat. Komisjon töötab selle nimel, et liikmesriike toetada ja innustada neid parimaid tavasid vahetama, kui nad töötavad välja paremaid vahendeid pehmetele sihtmärkidele suunatud rünnakute ärahoidmiseks ja neile reageerimiseks. Selle töö tulemusena on koostatud praktilisi käsiraamatuid ja juhendmaterjale. Praegu on komisjon tihedas koostöös liikmesriikide ekspertidega välja töötamas põhjalikku käsiraamatut, milles käsitletakse erinevate pehmete sihtmärkide (nt kaubanduskeskused, haiglad, spordi- ja kultuurisündmused) puhul kohaldatavaid turvakontrolli nõudeid ja kasutatavaid dokumendivorme. Eesmärk on pehmete sihtmärkide kaitse suunised liikmesriikidele välja anda 2017. aasta alguses, tuginedes liikmesriikide parimatele tavadele.