SELETUSKIRI

Käesolevas soovituses käsitletakse otsust, millega antakse komisjonile luba pidada liidu nimel selliseid läbirääkimisi 2007. aasta rahvusvahelise kohvilepingu (edaspidi „leping“) osalise läbivaatamise üle, mida rahvusvaheline kohvinõukogu (edaspidi „kohvinõukogu“) otsustas alustada.

1.SOOVITUSE TAUST

•2007. aasta rahvusvaheline kohvileping

Euroopa Liit on lepingu osaline. 2007. aasta rahvusvahelise kohvilepingu (edaspidi „leping“) eesmärk on tagada tõhustatud rahvusvaheline koostöö üleilmsetes kohviga otseselt või kaudselt seotud küsimustes, luua foorum valitsustevaheliste kohvialaste ja üleilmse kohvimajanduse parandamist käsitlevate konsultatsioonide pidamiseks, hõlbustada kaubandust üleilmset kohviturgu käsitleva teabe kogumise ja vahetamise abil ning soodustada suuremat nõudlust kohvi järele kogu maailmas. Lepingu üks oluline eesmärk on julgustada lepinguosalisi arendama kestlikku kohvisektorit nii majanduslikus, sotsiaalses kui ka keskkonnaalases mõttes. Lepingule kirjutati alla 2007. aastal ning see jõustus 2. veebruaril 2011 kümneks aastaks; seejärel pikendati seda ühe aasta võrra (kuni 1. veebruarini 2022). Vajaduse korral võib lepingut pikendada maksimaalselt kaheksaks aastaks.

•Rahvusvaheline Kohviorganisatsioon ja rahvusvaheline kohvinõukogu

Lepingu artikli 6 kohaselt kohaldab lepingu sätteid ja kontrollib selle toimimist 1962. aasta rahvusvahelise kohvilepinguga loodud Rahvusvaheline Kohviorganisatsioon (edaspidi „kohviorganisatsioon“). Vastavalt lepingu artiklile 9 täidab rahvusvaheline kohvinõukogu (edaspidi „kohvinõukogu“) kohviorganisatsiooni kõrgeima organina kõiki lepingu sätete rakendamiseks vajalikke ülesandeid. Kohvinõukogusse kuuluvad kõik kohviorganisatsiooni liikmed (lepingu artikkel 8). Lepingu artikli 49 kohaselt võib kohvinõukogu teha lepingu muudatusettepanekuid ja anda neist teada kõigile lepinguosalistele. Lepingu artiklis 14 on sätestatud, et kõik kohvinõukogu otsused, sh lepingu muudatused, võetakse põhimõtteliselt vastu konsensuse alusel. Kui konsensust ei saavutata, võtab kohvinõukogu otsused vastu ja esitab soovitusi vähemalt 70 %-lise kohalolevate ja hääletavate eksportivate liikmete ning vähemalt 70 %-lise kohalolevate ja hääletavate importivate liikmete jagatud häälteenamusega, mida arvestatakse eraldi. Vastavalt lepingu artiklile 12 on kohvinõukogu liikmetel kokku 2 000 häält. Igal kohvinõukogu liikmel on kindel arv hääli, mida kohvinõukogu kohandab igal aastal vastavalt lepingus kindlaks määratud kriteeriumidele. Häältejaotuse alusel määratakse kindlaks ka iga liikme osamaksu suurus (lepingu artikli 20 lõige 2). Praegu on kohviorganisatsiooni eelarve suurim rahastaja Euroopa Liit.

•Rahvusvahelise kohvilepingu läbivaatamine

Lepingu osaline läbivaatamine on vajalik ja selgelt ELi huvides, et viia see paremini vastavusse tavadega, mida EL toetab rahvusvahelistes põhitarbeainete nõukogudes, ning et võtta arvesse pärast 2007. aastat üleilmsel kohviturul toimunud muutusi. Seda on korrapäraselt kirjeldatud viimastel kohvinõukogu istungitel aastatel 2019–2020.

2019. aastal moodustas kohviorganisatsioon kohvinõukogu taotlusel lepingu läbivaatamisega tegeleva töörühma.

Lepingu läbivaatamiseks välja pakutud peamised muudatused käsitlevad kohviorganisatsiooni juhtimist, hääletamise ja osamaksude süsteemi võimalikku läbivaatamist ning erasektori ja kodanikuühiskonna osalemist kohviorganisatsiooni töös.

Lepingu artikli 1 kohaseid lepingu üldeesmärke ei ole kavas muuta.

Komisjoni suunised muudatuste soovitamiseks on esitatud lisas.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS