[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 16.12.2008

KOM(2008) 870 lõplik

KOMISJONI ARUANNNE NÕUKOGULE

selektiivsuse kohta tursa traalpüügil Läänemeres

KOMISJONI ARUANNNE NÕUKOGULE

selektiivsuse kohta tursa traalpüügil Läänemeres

1. Eesmärk ja sissejuhatus

Nõukogu määruse (EÜ) nr 2187/2005, mis käsitleb Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste meetmete abil, artikli 7 kohaselt peab komisjon nõukogule esitama „[---] kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee soovituste põhjal [---] hinnangu tursapüügi selektiivsuse kohta aktiivsete püünistega, mille puhul tursk on tunnistatud sihtliigiks” . Vastavalt artikli 7 reguleerimisalale hõlmab see ainult traalpüügil kasutatavaid püügivahendeid.

Kõnealune hinnang hõlmab traale, ankurdatud põhjanootasid ja samalaadseid püügivahendeid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 105 mm ja millel on kas BACOMA selektiivaken või T90 noodapära (kus noodapära ja võrgupikenduse võrgusilmad on 90° võrra pööratud). Need on kaks selektiivsüsteemi, mida kasutatakse tursapüügil Läänemeres. Mõlema püügivahendi tarindite üksikasjalik kirjeldus on esitatud eespool osutatud määruse liidetes.

Hindamise viis läbi Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES)[1]. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteel (STECF)[2] paluti esitada oma arvamus kõnealuse hinnangu kohta. Käesolevas aruandes esitatakse kokkuvõte ICESi ja STECFi nõuannetest ning võrreldakse BACOMA selektiivakna ja T90 noodapära selektiivsust. Selles esitatakse ka suurema selektiivsuse põhjendus , esimene pakett ettepanekuid selle kohta, kuidas seda saavutada ja kuidas edasi tegutseda.

2. ICESi ja STECFi järeldused ja soovitused

ICES on jõudnud järeldusele, et mõlemad tüübid, nii BACOMA kui ka T90 on tõepoolest selektiivsed ja et püünisesse jäävate kalade pikkus (L50 = 50 % selles pikkuses kalast jääb võrku) vastab lossitava tursa praegusele alammõõdule, mis on 38 cm. Nende kahe püügivahendi selektiivsuse erinevuse kohta praegu kindlaid tõendeid ei ole. ICESi täiendavad märkused käsitlevad kahe nimetatud püügivahendi eeliseid ja puudusi praktilisest küljest ning kala kvaliteedist või kütusesäästlikkusest saadavat kasu. ICES soovitab ka täiendavaid uurimisi ja analüüse.

STECF toetab ICESi seisukohti ja järeldab, et praeguse teabe põhjal ei ole võimalik vastata küsimusele, kas BACOMA ja T90 tüüpi traalidel on ühesugused selektiivsed omadused või ei ole. STECF märgib ka, et „ praegune tursa traalpüügi mudel võimaldab püüda alamõõdulist turska. Selle tulemuseks on Läänemere tursavarude ebaotstarbekas kasutamine . Parem püügimudel, mis vähendab noorkalade suremust, võimaldab saada suuremaid saake ning aitab kaasa ka idapoolse tursavaru taastamisele. Seepärast soovitab STECF kaaluda selliste meetmete võtmist, mille tulemusena parandatakse Läänemere tursavarude kasutamise mudelit.”

3. HINNANGU ÜKSIKASJALINE ANALÜÜS

3.1. Selektiivsus

Selektiivsuse kohta tehtud järeldused põhinevad ICESi varasematel analüüsidel,[3] kuna viimasel ajal ei ole selektiivsuse kohta, eelkõige BACOMA suhtes, uuringuid tehtud. ICES võtab siiski arvesse ka neid esialgseid tulemusi, mis saadi hiljuti Poolas ja Saksamaal selektiivsuse kohta läbi viidud kahes uuringus, kus vaatluse all oli peamiselt T90[4].

ICESi järelduste kohaselt annavad mõlemad, nii BACOMA selektiivaknad kui ka T90 noodapära, L50 suuruseks 38–40 cm, mis vastab lossitava tursa alammõõdule 38 cm. T90 annab Saksa ja Poola andmete esialgse analüüsi põhjal L50 suuruseks 41 cm ning selektiivsusvahemiku 4,8–6,5 cm. Üldiselt ei leitud kahe kõnealuse püügivahendi selektiivsuses erinevust, kuid seda ei saa siiski välistada.

3.1.1. Noodapära ümbermõõdu võrgusilmade arvu tähtsus

ICESi varasemates analüüsides kasutati T90 noodapära kohta vanu andmekogumeid. Suurem osa neist andmeist oli saadud katsetustel, kus kasutati noodapära, mille ümbermõõdu võrgusilmade arv oli suurem kui praegu kehtiv lubatud ülemmäär 50 silma. Siiski näitavad nii hiljuti Taanis läbi viidud mudelanalüüs[5] kui ka muud teaduslikud aruanded, et noodapära ümbermõõdul on oluline tähtsus selektiivsuse seisukohast, hoolimata sellest, kas noodapära on ehitatud standardsete rombikujuliste võrgusilmadega võrgulinast või T90 järgi. Noodapära ümbermõõdu võrgusilmade arvu vähendamine suurendas selektiivsust oluliselt. Seepärast on tõenäoline, et varasemate analüüsidega (kus võrgusilmade arv oli suurem) kindlaks määratud T90 noodapära selektiivsus on väiksem kui T90 praegune selektiivsus. Eespool märgitud hiljutised T90 suhtes Poolas ja Saksamaal läbi viidud uuringud kinnitavad seda teooriat.

3.1.2. Loomuse mahu ja koostise tähtsus

Loomuse maht ja koostis võivad vastavalt mõjutada BACOMA ja T90 püügivahendite selektiivsust. Nii vaatlejad kui ka kalurid on osutanud, et praegune BACOMA selektiivaken töötab hästi, kui saak on väiksem kui keskmiselt kaks tonni ühe loomuse kohta. Kui loomused on suuremad, eriti kui neis domineerib lossitava kala alammõõdu suurusjärgus olev tursk, siis annavad suurusega seotud selektiivsed omadused ebarahuldava tulemuse. See on kooskõlas eelnevate uuringutega ja seotud BACOMA selektiivakna suurusega.

Uuringud näitavad, et T90 puhul ei sõltu selektiivsus loomuse suurusest, vaid enam loomuse koostisest. Lestaliste suur kontsentratsioon noodapäras vähendab võrgu selektiivseid omadusi seoses tursaga. Seepärast soovitab ICES kaaluda täiendavate tehniliste meetmete kasutamist nagu püügipiirkonna sulgemine reaalajas piirkondades, kus lestaliste või alamõõdulise tursa kontsentratsioon on suur.

3.1.3. Lossitava kala alammõõt

Mõlemad püügivahendid, nii BACOMA kui ka T90 annavad selektiivsuseks L50, mis vastab lossitava tursa alammõõdule 38 cm.

Praegu vastab nii BACOMA kui ka T90 puhul selektiivsus L25 (25 % selle pikkusega kalu jääb võrku) tursa pikkusele vahemikus 35–38 cm, ning see olekski selektiivsema majandamise eesmärk.

3.1.4. Vette tagasi laskmine

Läänemere lääne- ja idaosas vette tagasi lastud tursavarude hinnanguline kogus on esitatud ICESi töörühma hinnangus Läänemere kalapüügi kohta. Nende viimase aruande[6] kohaselt suurenes vette tagasi laskmine 2005. aasta 1600 tonnilt rohkem kui 4000 tonnini aastas 2006. ja 2007. aastal. ICES peab vette tagasi laskmise niisuguse suurenemise võimalikuks põhjuseks seda, et 2003. ja 2005. aasta põlvkonnad, kes liitusid püütava kalavaruga, olid väga arvukad, kuid ainult veidi suuremad lossitava kala alammõõdust.

Praegu on Läänemere tursa vette tagasi laskmise tase hinnanguliselt 10 % püügimahust. Suurem selektiivsus vähendaks seda protsenti ning võimaldaks kalavarudel paremini taastuda ja saada suuremaid saake.

3.2. Täiendavad aspektid

3.2.1. Kaluritepoolne vastuvõtt

Kogu olemasoleva teabe põhjal tundub liikmesriigiti olevat selge erinevus püügivahendite eelistamisel:

- Taani ja Rootsi kalurid eelistavad kindlalt kasutada BACOMA selektiivakent;

- teiste liikmesriikide, eelkõige Poola ja Saksa kalurid, peavad T90 noodapära paremaks valikuks.

Ehkki kumbki valik ei ole püügi optimeerimise või vette tagasi laskmise minimeerimise seisukohast täiuslik, näib, et kalurite jaoks on mõlemad vastuvõetavamad kui lihtne võrgusilma suurendamine.

3.2.2. Püügivahendite tarindid

Nõukogu määruse (EÜ) nr 2187/2005 artiklis 5 on kirjeldatud mitut seaduslikku tarindit, millel võib olla ebasoodne mõju selektiivsusele või on neid võimalik kinnitada ebaseaduslikul viisil, et vähendada võrgusilma suurust. Traalipõhja kaitsepõlle, gaitani külge kinnitatud suurte nn kaitseujukite, skvääride ja ristpinede kasutamine võib mõjutada selektiivsust sõltuvalt sellest, kuidas need on kinnitatud. Jätkuv vajadus selliste tarindite kasutamiseks tugevdamise ja ohutuse eesmärgil tuleb seega viia tasakaalu negatiivse mõjuga, mida need avaldavad selektiivsusele.

3.3. ICESi ja STECFi soovitatud järeluuringud

ICES ja STECF soovitavad jätkata uuringuid, et saada rohkem teadmisi BACOMA selektiivakna ja T90 noodapära erinevuse kohta ja neid täpsustada. Kavandatud uuringud on järgmised:

- struktureeritud eksperimendid, mis on kavandatud eelkõige selleks, et võrrelda T90 noodapärade ja BACOMA akende selektiivsust ja hinnata, millist mõju avaldavad võrguniidi jämedus, noodapära ümbermõõt ja võrgusilma suurus;

- BACOMA ja T90 noodapära selektiivsuse uuringud seoses suuremate loomustega ja loomuste mitmekesisema liigilise koostisega;

- selliste täiendavate tehniliste meetmete uurimine nagu sulgemine reaalajas või püügipiirkonna sulgemine Läänemeres;

- põhjalik ülevaade eeskirjadest kõrvalehoidmise võimalikust mõjust liikmesriikide edastatud teabe põhjal;

- ülevaade kehtivatest määrustest seoses püügivahendite lubatavate tarinditega, nt kaitsepõlled, kaitseujukid jne, et teha kindlaks, kas nende jätkuv kasutamine on vajalik.

4. Komisjoni järeldused

Komisjon on arvamusel, et ehkki vette tagasilaskmise määrad on tursa traalpüügil Läänemeres suhteliselt madalad, on siiski võimalus suurendada selektiivsust ja võtta muid meetmeid vette tagasilaskmise vähendamiseks. Võttes arvesse STECFi soovitust „ kaaluda selliste meetmete võtmist, mille tulemusena parandatakse Läänemere tursavarude kasutamise mudelit ”, sooviks komisjon uurida võimalust, kuidas suurendada selektiivsust tursa traalpüügil Läänemeres ja vältida püütud kala vette tagasi laskmist.

Komisjon näeb Läänemere idaosa kalavaru olukorra praegust paranemistendentsi kui võimalust suurendada selektiivsust ilma Läänemere kalandusele suurt majanduslikku kahju tekitamata. Poolsuletud Läänemeri, kus valdavat osa kalapüügis etendab ühe liigi sihtpüük, on sobiv kandidaat ka täielikult ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi rakendamiseks kalanduse juhtimisel, millega vähendatakse tunduvalt nii kaubanduslike kui ka mittekaubanduslike liikide vette tagasilaskmise määrasid. Sellise lähenemisviisi mõju, mis avaldub keskmise ja pikema aja jooksul, peaks väljenduma suuremates püügikvootides ning ökoloogiliselt ja majanduslikult tervemas kalanduses.

Hiljuti toetas Läänemere piirkondlik nõuandekomisjon[7][8] komisjoni seisukohti vette tagasi laskmise vähendamise ja selektiivsuse parandamise küsimustes. Komisjon tunnistab, et sellise lähenemisviisi rakendamiseks on palju võimalikke meetmeid, sealhulgas suurendatud BACOMA aknad, T90 suurendatud võrgusilmad, BACOMA akna suurendatud võrgusilmad, kogu püügivahendi suurendatud võrgusilmad, noodapära ümbermõõdu võrgusilmade arvu vähendamine, tursa noorjärkude püügi vältimise katseprojekt, reaalajas sulgemised jne. Komisjon väljendab heameelt liikmesriikide ja Läänemere piirkondliku nõuandekomisjoni edaspidiste algatuste üle kõnealuses valdkonnas ja korraldab kohtumisi, kus osalevad liikmesriikide ja Läänemere piirkondliku nõuandekomisjoni esindajad, et arutada katseprojekte, mis võimaldaksid hinnata erinevaid meetmeid. Komisjon võtab arvesse vette tagasi laskmise vähendamise ja selektiivsuse parandamise katseprojektide tulemused, teeb ettepanekud eesmärkide püstitamiseks ja võimalike uute meetmete võtmiseks, kui seda peetakse vajalikuks.

Sellega seoses soovib komisjon juhtida tähelepanu asjaolule, et nõukogu 27. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1198/2006 (Euroopa Kalandusfondi kohta) on mitmeid sätteid, mida liikmesriigid saavad kasutada püügivahendite selektiivsuse suurendamise eesmärgil. Mõned näited on püügivahendite muutmine, abi andmine varustuse jaoks, mis võimaldab vähendada kalapüügi mõju mittekaubanduslikele liikidele, abi väiksematele laevadele, et parandada teatavate kalapüügipiirkondade majandamist ja neile juurdepääsemise tingimuste kontrollimist, ning abi ühistegevuse, näiteks katseprojektide jaoks. Seetõttu kutsub komisjon liikmesriike kasutama olemasolevaid vahendeid, et edendada katseprojekte, mis aitavad parandada selektiivsust tursapüügil Läänemeres.

[1] ICES, 8.3.3.3 (2007). ICESi vastus ELile Läänemerel tursapüügil kasutatavate aktiivpüüniste selektiivsuse kohta.

[2] STECF (2008) komisjoni talituste töödokument: kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee nõuanne Läänemerel tursapüügil kasutatavate aktiivpüüniste selektiivsuse kohta.

[3] ICES (2004) ICES-FAO töörühma aruanne püügitehnika ja kalade käitumise kohta (WGFTFB), 20.–23. aprill 2004, Gdynia, Poola. ICES CM 2004/B:05.189 lk; ICES (2005) ICES-FAO töörühma aruanne püügitehnika ja kalade käitumise kohta (WGFTFB), 18.–22. aprill 2005, Rooma, Itaalia. ICES CM 2005/B:04.283 lk.

[4] Moderhak W., 2007. Selektiivsus tursa traalpüügil – hinnang tursapüügi selektiivsuse kohta aktiivsete püünistega, mille puhul tursk on tunnistatud sihtliigiks vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2187/2005 artiklile 7. Poola teatis Euroopa Komisjonile. 16. august 2007.

Wienbeck H., 2007. 579. aruanne FRV Solea püügiretke kohta 7.9.2007–28.9.2007. Kalandustehnoloogia ja kalamajanduse instituut, Hamburg, Saksamaa. Ettevalmistamisel.

[5] Herrmann B., Priour D., ja Krag L.A., 2007. Imiteerimisel põhinev uuring selle kohta, milline on noodapära silmade pööramise 90° võrra ja noodapära ümbermõõdu silmade arvu vähendamise ühismõju ümara kehaga kaladele. Kalandusuuringud 84 (2007) 222–232.

[6] ICES CM 2008 / ACOM: 06

[7] BSRAC (2008) Soovitused Läänemere kalaliikide püügiks 2009. aastal.

[8] Läänemere piirkondliku nõuandekomisjoni märkused merre tagasi laskmist käsitleva komisjoni aruteludokumendi kohta (2008).