[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 6.10.2010

KOM(2010) 401 lõplik/2

CORRIGENDUM: annule et remplace le document COM(2010) 401 final du 20.7.2010 - suppression de la mention "restreint UE"

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE,

milles käsitletakse Rumeenias koostöö- ja jälgimiskorra raames saavutatud edusamme

{SEK(2010) 949}

KOMISJONI ARUANNEEUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE,

milles käsitletakse Rumeenias koostöö- ja jälgimiskorra raames saavutatud edusamme

1. Sissejuhatus

Koostöö- ja jälgimiskord[1] kehtestati Rumeenia ühinemisel ELiga eesmärgiga rajada erapooletu, sõltumatu ja tõhus kohtu- ja haldussüsteem, millel muu hulgas on olemas vahendid korruptsiooni vastaseks võitluseks. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb teha põhimõttelisi muudatusi, mis võtab aega ja millele on vaja kõikide poliitiliste jõudude ning kogu ühiskonna laialdast poliitilist toetust. Need muudatused kujutavad endast ka üliolulist investeeringut Rumeenia tulevikku, kuna tõhusa haldus- ja kohtusüsteemita ei ole riigi rahandus usaldusväärne ega sotsiaalmajanduslik areng kindlal alusel. Muudatused on vajalikud ka selleks, et Rumeenia suudaks täita ELi liikmesusest tulenevaid ülesandeid niisugustes valdkondades nagu justiits- ja siseküsimused.

Käesolev aruanne on järjekorras neljas alates koostöö- ja jälgimiskorra kehtestamisest[2]. Selles esitatakse komisjoni hinnang reformide olukorrale ja esitatakse soovitused selle kohta, mida tuleks veel teha vajalike ümberkorralduste jätkamiseks. Komisjon on seisukohal, et koostöö- ja jälgimiskord on kasulik:

- Rumeeniale, sest selle raames esitatakse objektiivseid hinnanguid ja soovitused edasise tegevuse kohta;

- teistele liikmesriikidele, kuna nad saavad jälgida Rumeenia edusamme ja teda vajaduse korral toetada.

Käesolevas aastaaruandes osutab komisjon sellele, et leidub suuri puudusi, mis takistavad Rumeenial koostöö- ja jälgimiskorra raames edu saavutamast. Rumeenial puudub vajalik poliitiline tahe reformiprotsesse suunata ja neile kaasa aidata ning riigi kohtusüsteemi juhid on ilmutanud vastumeelsust koostöö tegemise ja vastutuse võtmise suhtes. Reformide hoogustamiseks tuleb need puudused ilmtingimata kõrvaldada. Nende puuduste taustal ei tasu siiski unustada, et Rumeenias viiakse läbi ulatuslikku õigusreformi, mille raames parlament kiitis 22. juunil heaks tsiviil- ja kriminaalmenetluse seadustiku. See on samm õiges suunas.

2. Reformide olukord Rumeenias

Saavutused

Alates 2010. aasta teisest kvartalist on õigusreform märkimisväärselt edenenud. Parlamendis võeti vastu tsiviil- ja kriminaalmenetluse seadustik, avaldati esialgne mitmeaastane kohtusüsteemi arengustrateegia, töötati välja väiksemate reformide läbiviimist käsitleva seaduse eelnõu eesmärgiga kiirendada kohtumenetlusi. Kohtureformile aitab kaasa ka kohtunike ja ühingute tihedam kaasamine reformide läbiviimisesse. Valitsus on heaks kiitnud kriminaal- ja tsiviilseadustike rakendusseaduste eelnõud, mida järgnevalt hakatakse arutama parlamendis.

Kuid pärast komisjoni eelmise aruande esitamist ei ole tehtud erilisi edusamme kohtumenetluste parandamisel ega kohtupraktika sidususe suurendamisel. Need kaks on aga tähtsaimad ülesanded Rumeenia kohtusüsteemi ümberkorraldamisel. Soovitustest, mille komisjoni esitas 2009. aasta juulis, ei ole enamikku veel täielikult täidetud ja selles valdkonnas seisab suurem osa tööd alles ees. Kõrvaldamata on ka läbipaistvuse ja distsiplinaarmenetluse alal leitud puudused.

Rumeenia on parandanud võitlust korruptsiooniga. Riigi korruptsioonivastase võitluse amet näitab stabiilselt häid tulemusi kõrgemal tasandil esineva korruptsiooniga võitemisel. Sellest annab tunnistust uute süüdistuse esitamine ja lõplike kohtuotsuste arvu suurenemine olenemata sellest, et kohtuprotsessid on pikaldased ja paljude juhtumite puhul ei ole veel jõutud isegi esimese astme kohtu otsuseni. Riikliku lojaalsuse järelevalve ameti tegevus on muutunud tulemuslikumaks ning prokuratuur, korruptsioonivastase võitluse amet ja muud õiguskaitseasutused peavad ametit oluliseks partneriks korruptsioonivastases võitluses ja korruptsiooniilmingute sanktsioneerimisel. Tulemusi hakkavad andma peaprokuröri jõupingutused tõhustada kohalike prokuratuuride tegevust korruptsioonivastase võitluse valdkonnas. Arvesse on võetud enamikku komisjoni soovitustest, kuigi seni puudub kogu valitsussektorit hõlmav ühtne korruptsioonivastase võitluse poliitika.

2010. aasta aprillis tunnistas riigikohus põhiseaduse vastaseks olulised osad riikliku lojaalsuse järelevalve ameti seadusest. Seepeale võttis Rumeenia senat 30. juunil 2010 vastu uue riikliku lojaalsuse järelevalve ameti seaduse. Uus seadus nõrgestab aga märkimisväärselt põhjendamata varade väljaselgitamist, nende puhul sanktsioonide kehtestamist ja varade konfiskeerimist. Seadusega muudeti kõrgel ametikohal ja avalikus teenistuses olevate isikute majanduslikud huvid ähmasemaks ja kaotati sanktsioone, millel on korruptsioonvastane hoiatav mõju. Uus seadus peatas riikliku lojaalsuse järelevalve ameti paljulubava arengu ja see on vastuolus kohustustega, mille Rumeenia ühinemisel võttis[3].

Kohtureform

Selleks et edendada teatavaid menetlusseadustikest tulenevaid olulisi ümberkorraldusi, on valitsus välja töötanud väiksemate reformide seaduse eelnõu, mis peaks varsti tulema parlamendis arutlusele. Kohtureformi sihipärasemaks muutmiseks algatas justiitsministeerium avaliku arutelu teemal „Kohtusüsteemi kui avaliku teenuse arengustrateegia”. Arutelu käigus on kohtunikud ja kutseorganisatsioonid avaldanud vastakaid seisukohti. Toiminud on ka strateegia arutelu teine voor. Enne strateegia vastuvõtmist valitsuses tuleb sellele (praegu toimuva läbivaatamise käigus) lisada ka üksikasjalik tegevus- ja ajakava, millega mitu õigus- ja struktuurireformi ettepanekut tervikuks ühendatakse. Sel eesmärgil peaksid valitsus, kohtuasutused ja kutseorganisatsioonid tegema omavahel konstruktiivset koostööd.

Menetlusseadustike vastuvõtmine on küll samm edasi, kuid pärast 2009. aasta juulit ei ole Rumeenias tehtud kuigi palju selleks, et täita kohtureformi kolme eesmärki: suurendada kohtumenetluste tõhusust, kohtupraktika järjepidevust ja kohtusüsteemi läbipaistvust.

Raskusi on tööjõuga. Täitmata on komisjoni soovitus kasutada selliseid erakorralisi meetmeid nagu täitmata ametikohtade ümberpaigutamine kohtutasandite vahel vastavalt töökoormuse erinevusele; kasutatud ei ole ka muid asjakohaseid lahendusi. Kuna Rumeenia kohtute töötajate arv aastail 2008–2009 vähenes, suurendas kõrgem justiitsnõukogu üliõpilaste vastuvõttu riiklikku kohtunike instituuti ja hakkas otse tööle võtma viieaastase töökogemusega juriste. Erinevate kohtute ja prokuratuuride töökoormuse ühtlustamiseks on ajutiste meetmetega mõningal määral korraldatud ümber kohtute struktuuri. Need meetmed on kohtute suutlikkuse oluliseks suurendamiseks siiski liiga piiratud ja lisaks tuleb võtta täiendavaid meetmeid selleks, et tagada uute töötajate vastavus kutsnõuetele. Personali liikuvus ei ole ka pärast 2009. aasta juulit muutnud prognoositavamaks. Mitusada pensioniealist kohtunikku võivad lühikese etteteatamisajaga töölt lahkuda ja seni ei ole leitud viisi pensionile siirdumise prognoositavuse suurendamiseks.

Kuigi Rumeenia kohtupraktika on muutunud õigusküsimustega piirduvate apellatsioonkaebuste valdkonnas ühtlasemaks, ei ole olemasolevate vahenditega suudetud olukorda piisavalt parandada. Suuri jõupingutusi tuleb teha nii selleks, et põhjalikult ühtlustada kohtupraktika, kui ka selleks, et tagada kohtuotsuste täielik läbipaistvus otsuste põhjenduste elektroonilise versiooni avaldamise teel. Kohtupraktika ühtlustamise seisukohalt on ülioluline vaid õigusküsimustes otsuseid tegeva kõrgema kassatsioonikohtu ümberkorraldamine. Kaaluda tuleks ka kõrgema kassatsioonikohtu struktuuri ja töömeetodite läbivaatamist ning kohtu erikogude loomist, pidades samal ajal silmas vajadust jagada kohtuasju vastavalt juhuslikkuse põhimõttele. Kõrgem kassatsioonikohus on välja töötanud põhjaliku seaduseelnõu kohtupraktika ühtlustamiseks. Kuna Rumeenia eelarveolukord on pingeline, ei ole tal tõhususe suurendamiseks ja kohtupraktika ühtlustamiseks muud teed kui kohtusüsteemi ja -menetluste reform.

Distsiplinaarsüsteem ei tundu olevat eriti tulemuslik. Distsiplinaarmenetlusi algatatakse vähe, sanktsioonid mõjuvad leebena ega ole seadustes kuigi üksikasjalikult sätestatud. Tähtsamate juhtumite puhul on distsiplinaarpraktika olnud jõuetu ning selle puhul ei ole oluliseks peetud ei läbipaistvust ega ka vajadust säilitada avalikkuse usku kohtu aususesse. Kohtuinspektsiooni suutlikkust tuleb suurendada ja süsteemis tuleb pöörata rohkem tähelepanu distsiplinaarjuhtumitele. Inspektsioon ise ei algata kuigi palju distsiplinaarmenetlusi ning tegeleb eeskätt üksikkaebuste ja kohtunike vastu suunatud avalike süüdistuste ja laimu uurimisega.

Eesootavad kõrgema justiitsnõukogu valimised on hea võimalus hoogustada kohtureformi läbiviimist. Kutseühingud juba teevad valimispropagandat veebisaidil ja apellatsioonikohtu tasandil toimuvate kohtumiste kaudu. Selleks et tagada uue nõukogu uue koosseisu ladus ja õiguspärane ametisseastumine, on oluline, et kandidaadid vastaksid kõrgema justiitsnõukogu seaduses sätestatud nõuetele.

Korruptsioonivastane võitlus

Riikliku lojaalsuse järelevalve ameti tegevus annab tunnistust sellest, et suurenenud on tema suutlikkus selgitada välja põhjendamata vara ning huvide kokkusobimatust ja konflikti. Amet on kaks aastat pärast asutamist täielikult tööle rakendunud ja vaadanud läbi märkimisväärse hulga juhtumeid. Prokurörid ja õiguskaitseasutused peavad riiklikku lojaalsuse järelevalve ametit oluliseks partneriks korruptsioonivastases võitluses. Amet on suurendanud rahaliste ja majanduslike huvide läbipaistvust, avaldades oma veebisaidil rahaliste ja majanduslike huvide deklaratsioonid. Tegemist on olulise sammuga korruptsiooni ennetamisel ja avastamisel, mille eest on amet pälvinud nii kodanikuühiskonna organisatsioonide kui ka õiguskaitseasutuste tänu.

Neid saavutusi aga ohustavad muudatused, mis tehti 30. juunil riikliku lojaalsuse järelevalve ameti seadusesse Rumeenia riigikohtu otsusest tulenevalt. Rumeenia riigikohus järeldas, et riiklik lojaalsuse järelevalve amet on põhiseadust eirates võtnud endale kohtuasutusele omaseid ülesandeid, et varade ja huvide deklaratsioonide avalikustamine rikub isikute eraelu puutumatust ning et põhjendamata varade konfiskeerimine rikub varade seaduslikkuse presumptsiooni ja selliste varade konfiskeerimise keeldu. Parlament muutis riikliku lojaalsuse järelevalve ameti seadust vastavalt riigikohtu otsusele, millega tühistati võimalus kehtestada sanktsioone varade ja tõendatud sissetulekute erinevuse puhul ning millega järelikult kaotati kontroll kõrgel ametikohal ja avalikus teenistuses olevate isikute vara kasvu allikate üle. Lisaks kohtu otsusest tulenevatele muudatustele tuleneb parlamendi otsusest, et esitatavad deklaratsioonid muutuvad pealiskaudsemaks, mille tõttu kannatavad riikliku lojaalsuse järelevalve ameti uurimistegevuse tulemuslikkus ja isikute varade läbipaistvus. Parlamendil ja valitsusel tuleb muidugi muuta seadust, mille riigikohus on tunnistanud põhiseadusega vastuolus olevaks, kuid samavõrd on nende ülesanne leida viis ELiga ühinemisel võetud kohustuste täitmiseks. Komisjon on igatahes seisukohal, et uus riikliku lojaalsuse järelevalve ameti seadus annab korruptsioonivastsele võitlusele tagasikäigu ja on vastuolus kohustustega, mille Rumeenia ühinemisel võttis. 19. juulil otsustas riigikohus, et seaduse muudetud versioon ei ole põhiseadusega kooskõlas. Seega on avanenud võimalus võtta vastu uus, Rumeenia kohustustega arvestav seadus.

Riigi korruptsioonivastase võitluse amet näitab stabiilselt häid tulemusi kõrgemal tasandil esineva korruptsiooni uurimisel ja süüdistuste esitamisel. 2009. aasta teisel poolaastal on korruptsioonivastase võitluse ameti uuritud juhtumite kohta esimese astme kohtustehtud otsuste puhul märgata raskete karistuste osatähtsuse suurenemist ja tingimisi karistuste osatähtsuse vähenemist. See tendents ei kajastu täielikult lõplikes otsustes, millega endiselt tavatsetakse määrata kergeid ja tingimisi karistusi.

Praegu on täitmisel enamik soovitusi, mille ühine töörühm esitas 2009. aasta juulis korruptsiooniasjades langetatud kohtuotsuste järjekindlusetuse ja leebuse kohta, kuid tegeliku rakendamiseni ei ole nende puhul veel jõutud. Korruptsiooni eest määratavaid karistusi käsitlevate suuniste eelnõu töötati välja 2009. aasta lõpul, kuid see ei ole veel täiesti valmis ja kohtunikud on seisukohal, et dokument ei ole kasutusküps. Eeskujuks saaks võtta võrdlemisi põhjalikud suunised, mille on välja töötanud rühm Bukaresti apellatsioonikohtu kohtunikke ja mida paljudes asutustes kasutatakse õppematerjalina.

Kohtuprotsessid on pikaldased ja esimese astme kohtus on otsuseni jõutud vaid käputäies tuntud poliitikute suhtes algatatud kohtuasjades. Kõrgemal tasandil toimuvat korruptsiooni käsitlevaid kohtuasju venitatakse endiselt kaebustega nende põhiseadusvastasuse kohta, ja seaduseelnõu, millega nähakse ette, et niisuguse kaebuse esitamisel kohtuprotsessi ei peatata, on parlamendis veel vastu võtmata.

Kuigi tehakse jõupingutusi selleks, et tugevdada üleriigilise korruptsioonivastase võitluse strateegia elluviimise järelevalvet korruptsioonialtites sektorites ja kohalikes omavalitsustes, on endiselt raske hinnata, millist mõju avaldab strateegia selle rakendamise kolmandal, viimasel aastal. Uus strateegia, mis kavatsetakse välja töötada käesoleva aasta teisel poolaastal, peaks põhinema kahe eelmise strateegia tulemuste erapooletul hindamisel ja käsitama korruptsioonivastast võitlust esmatähtsa riikliku ülesandena. Senisest ennetavamat lähenemisviisi korruptsioonivastasele võitlusele tuleks tugevdada kogu avalikus sektoris.

Tulemusi hakkavad andma peaprokuröri jõupingutused korruptsioonivastases võitluses, millest annab tunnistust ametnike vastu esitatud süüdistuste ja keerulisemates asjades alustatud uurimiste arvu suurenemine. Enamikul juhtudel on uurimisel osutanud abi haldus- ja siseministeeriumi korruptsioonivastase võitluse peadirektoraat.

Oluliselt tuleb parandada huvide konfliktide ennetamist ja võitlust avalike hangetega seotud korruptsiooni vastu. Asjaomased Rumeenia õigusaktid ei ole järjepidevad, kuna huvide konflikti reguleeritakse mitmes seaduses ja selle tulemusel tekkinud õiguslike tühikute tõttu jääb osa juhtumeid üldse käsitlemata. Lisaks on riigihankeid korraldavad asutused õiguslikult ebastabiilses ja ebakindlas olukorras, kuna selles valdkonnas puudub üldkehtiv hea tava ning horisontaalne koostöö õigusaktide rakendamise järelevalve valdkonnas. Hiljuti tehti riigihankeid käsitlevatesse õigusaktidesse muudatusi, millega parandati huvide konfliktide ennetamise õigusvahendeid[4]. Paranduste eesmärk oli reguleerida kohaliku tasandi poliitikute ja nende perekonnaliikmete ärihuvidega seotud huvide konflikte.

Praegu valmistab muret võimalus, et Rumeenia riigikohtu 2009. aasta novembri otsus pettusevastase võitluse ameti õigusliku aluse kohta võib kahjustada selle ameti võimet aidata kaasa Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) tegevusele ELi finantshuvide kaitsel.

Komisjoni hinnangul ei teosta pädevad haldusasutused tegelikult kontrolle eesmärgiga selgitada välja huvide konflikte ja korruptsiooni ning ei tee omavahel ka küllaldaselt koostööd. Õiguskaitseasutused, nagu prokuratuur, korruptsioonivastase võitluse amet ja ka riiklik lojaalsuse järelevalve amet ei saa korrapäraselt teavet võimaliku huvide konflikti, pettuse ja korruptsiooni juhtumite kohta. Pädevad haldusasutused peaaegu ei avasta huvide konflikti juhtumeid, ei kehtesta nende suhtes sanktsioone ega tühista riigihankeid huvide konflikti tõttu, kuigi enamik juhtumitest, mille riiklik lojaalsuse järelevalve amet annab otsustamiseks kohtutele, ning paljud hõrgemal tasandil esinevat korruptsiooni käsitlevad juhtumid, on seotud riigihangetega[5]. Kohtuasutused peaksid riigihangetega seotud huvide konflikti ja pettuse suhtes kujundama sallimatuma suhtumise ning neile teatatud juhtumeid aktiivselt uurima.

Komisjoni talitused on teinud mitu konkreetset ettepanekut ELi vahenditega seotud riigihangete korraldamise parandamiseks, kuid need ettepanekud on veel lõplikult rakendamata. Käesoleva aruande punktis 4 esitab komisjon soovitused selle kohta, milliseid meetmeid peaks Rumeenia selles valdkonnas viivitamatult võtma. Komisjon esitab ülevaate valdkonnas tehtud edusammude kohta koostöö- ja kontrollimehhanismi järgmise aasta aruandes.

3. Järeldused

Üldiselt tuleb märkida, et hoolimata mõnes valdkonnas tehtud edusammudele leidub suuri puudusi, mis takistavad Rumeenial koostöö- ja jälgimiskorra raames edu saavutamast. Rumeenial puudub vajalik poliitiline tahe reformiprotsessidele kaasa aidata. 30. juunil vastuvõetud muudatused riikliku lojaalsuse järelevalve ameti seaduses on suur samm tagasi. Muudetud seadus seab ohtu riikliku lojaalsuse järelevalve ameti senised saavutused ning tähendab Rumeenia jaoks ühinemisel võetud kohustuste selget rikkumist. Komisjon kutsub Rumeeniat üles oma kohustustest kinni pidama ja valima kõige asjakohasemad õiguslikud vahendid, et taastada riikliku lojaalsuse järelevalve ameti pädevus teha ettepanekuid põhjendamata vara konfiskeerimise kohta. Rumeenia peaks taotlema laiapõhjalist poliitilist toetust läbipaistvuse suurendamisele ning tulemuslikule korruptsiooni ja huvide konfliktide ennetamisele.

Pärast parlamendi töö teatavat aeglustumist hoogustus reformide läbiviimine 2010. aasta teises kvartalis taas: nimelt algatas Rumeenia parlament ulatusliku õigusreformi, kiites 22. juunil heaks tsiviil- ja kriminaalmenetluse seadustikud. Ettevalmistused nelja uue seadustiku kavandatud jõustamiseks 2011. aasta oktoobris on hea võimalus Rumeenia kohtusüsteemi põhjalikult reformida. Komisjon kutsub Rumeeniat üles kasutama parlamendi tugevat toetust menetlusseadustikele, et jätkata reforme ja neid laiendada ka muudele valdkondadele.

Rumeenia kohtusüsteemi juhid on ilmutanud teatavat vastumeelsust teha koostööd reformide läbiviimisel ja vastutuse võtmisel. Paljudel juhtudel on olukorrale vastav lahendus leitud, kuid jäetud see rakendamata. Tekkinud tühikut püüavad oma algatustega täita üksikud kohtunikud, kutseühingud ja kodanikuühiskonna organisatsioonid. Komisjon kutsub Rumeeniat üles tihendama ja muutma konstruktiivsemaks poliitilise ja kohtuvõimu esindajate vahelist koostööd ning keskenduma suurema pühendumusega kohtureformi elluviimisele.

Reformide läbiviimisel edu saavutamiseks peavad Rumeenia, komisjon ja teised liikmesriigid tegema järjekindlalt koostööd. Komisjon toetab Rumeeniat ka edaspidi ning hindab tehtud edusamme taas 2011. aasta suvel.

4. Soovitused

Pidades silmas hinnangut, mis anti Rumeenia edusammudele koostöö- ja kontrollimehhanismi raames kindlaksmääratud eesmärkide saavutamisel, kutsub komisjon Rumeeniat üles võtma kiiresti meetmeid järgmistes valdkondades:

Soovitused kohtureformi läbiviimise kohta

Pidades silmas 2009. aasta juulis esitatud ja praegu täitmisel olevaid soovitusi, mille kohaselt tuleb vastu võtta nelja uue seadustiku rakendusseadus ja teha nende mõju hindamine, võtta paindlik, prioriteetidest lähtuv lähenemisviis inimressurssidele ning võtta arvesse korruptsiooniga seotud õigusrikkumiste eest määratavate karistuste individualiseerimist uuriva töörühma soovitusi, kutsub komisjon Rumeeniat üles kiiresti astuma järgmisi samme:

1. Koostama kohtusüsteemi suutlikkuse sõltumatu analüüsi ja tegema vajalikud muudatused kohtusüsteemi struktuuris ning vastavalt vajadusele viima kohtunikke üle muudesse kohtuasutustesse. Paigutama kohtuasutuste vahelise suutlikkuse erinevuste vähendamiseks ümber apellatsioonipiirkondades ja eri tasandite kohtutes olevad täitmata ametikohad ning delegeerima kohtunikke tööle sinna, kus on tõsiseid probleeme kohtunike leidmisega.

2. Tagama uue kõrgema justiitsnõukogu koosseisu ladusa ja õiguspärase ametisseastumise, jälgides, et kandidaadid vastaksid nõukogu käsitlevas seaduses sätestatud nõuetele.

3. Suurendama üliõpilaste vastuvõttu riikliku kohtunike instituudi põhikursusele ja täiendõppesse ning võtma meetmeid uute kohtunike kutseoskuste ühtlustamiseks, muu hulgas kehtestades nõude, et kõikidel kohtunikukandidaatidel tuleb sooritada kutseeksam. Kavandama riikliku kohtunike instituudi tööd, lähtudes kohtunike ametikohtade täitmisel esitatavate nõuete ja koolitusvajaduste aastaprognoosidest.

4. Kaaluma kõrgema kassatsioonikohtu pädevuse muutmist, et vähendada esimeses astmes läbivaatamiseks esitatavate kohtuasjade hulka ja piirata tema pädevus üksnes õigusküsimustega piirduvate apellatsioonikaebustega. Kaaluma kohtupraktika ühtlustamiseks muude kõrgema kassatsioonikohtu esitatud seaduseelnõudest tulenevate meetmete rakendamist. Avaldama kogu kohtute kohtupraktika ja tegema selle üldiselt kättesaadavaks kasutajasõbraliku andmebaasina.

5. Kaaluma distsiplinaarsüsteemi ümberkorraldamist. Selleks et kohtuinspektsioon keskenduks eelkõige distsiplinaarjuurdlusele, tuleb tema eesmärgid läbi vaadata ning parandada tema suutlikust ja struktuuri. Selleks et kõik distsiplinaarsanktsioonid leiaksid kasutamist, tuleb neid kohandada ja määrata distsiplinaarkaristusi nii, et need oleksid järjekindlad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Hakkama kohtuinspektsiooni tegevust hindama igal aastal.

Soovitused korruptsiooniga võitlemise kohta

Pidades silmas 2009. aasta juulis esitatud ja praegu täitmisel olevaid soovitusi, mille kohaselt tuleb jälgida kohtusüsteemi tõhusust korruptsioonijuhtumite menetlemisel ning jätkata endiste ja praeguste parlamendi- ja valitsusliikmete suhtes alustatud kriminaaluurimisi ja kaotada selliste kohtuasjade menetlemise peatamine, mille puhul esitatakse kaebus põhiseadusvastasuse kohta, kutsub komisjon Rumeeniat üles kiiresti astuma järgmisi samme:

6. Muutma riikliku lojaalsuse järelevalve ameti seadust vastavalt Rumeenia ühinemisel võetud kohustustele. Tagama, et riikliku lojaalsuse järelevalve amet saaks osaleda korruptsiooni vältimisel ja sanktsioneerimisel ning teha põhjendamata vara kohta siduvaid otsuseid, mille alusel on võimalik kehtestada hoiatavaid sanktsioone. Kõrvaldama uues seaduses sätestatud menetlustes esinevad puudused. Arendama edasi riiklikku lojaalsuse järelevalve ametit, muutes riikliku lojaalsuse järelevalve nõukogu käsitlevaid õigusakte.

7. Jälgima kohtute poolt kõrgemal tasandil esineva korruptsiooni juhtumite puhul kehtestatud sanktsioonide järjepidevust ja hoiatavat mõju ning tutvustama korruptsiooniga seotud õigusrikkumiste eest määratavate karistuste individualiseerimist käsitleva uuringu tulemusi apellatsioonikohtute koosolekutel. Leidma ja võtma kasutusele abinõud kohtupidamise kiirendamiseks kõrgemal tasandil esineva korruptsiooni juhtumite puhul.

8. Viima läbi alates 2005. aastast kehtinud kahe korruptsioonivastase võitluse strateegia mõju sõltumatu hindamise ja tugevdama vastavalt hindamise tulemustele korruptsioonivastase võitluse poliitikat üldiselt, asudes seda koordineerima kõrgel tasandil. Tagama korruptsioonivastase võitluse õigusliku ja institutsioonilise stabiilsuse, muu hulgas rakendades uut kriminaalseadustikku ja kriminaalmenetlusseadustikku.

9. Analüüsima, kas riigihangete õigusraamistik ja pädevate ametiasutuste vaheline ülesannete jaotus on asjakohane ja võimaldab ennetada huvide konflikte, ning neid vajaduse korral muutma. Kaaluma, kas keelata kõrgmatel riigiametnikel ja valitud rahvaesindajatel saada otsest või kaudset kasu ärilepingutest, mille nad oma asutuste nimel on sõlminud, ning kehtestama nimetatud valdkonnas täieliku läbipaistvuse.

10. Analüüsima pädevate ametiasutuste suutlikkust rakendada riigihangete alaseid õigusakte ning olukorra parandamiseks tõhustama institutsioonide tegevuse koordineerimist ja suurendama nende tegevuse tulemuslikkust. Töötama välja võrdlusnäitajad pädevate asutuste tegevuse tõhususe hindamiseks ja jälgima nende näitajate täitmist järgmistes valdkondades: ennetus- ja kontrollimeetmed, sanktsioonide kehtestamine huvide konfliktide suhtes, institutsioonidevaheline koostöö ja koostöö kohtuasutustega.

[1] Komisjoni otsus 2006/928/EÜ, 13. detsember 2006, millega nähakse ette kord, mille abil teha Rumeeniaga koostööd ja jälgida tema edusamme konkreetsete eesmärkide täitmisel kohtureformi alal ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses (ELT L 354, 14.12.2006, lk 56).

[2] Aruande aluseks on andmed, mille Rumeenia ametiasutused esitasid vastusena komisjoni üksikasjalikele küsimustikele. Komisjoni on tema töös aidanud eksperdid ning kasutatud on ka dokumentidest ja muudest allikatest saadud teavet. Lisatud töödokumendis on esitatud komisjoni üksikasjalik hinnang koostöö- ja jälgimiskorra üksikeesmärkide saavutamisel tehtud edusammudele.

[3] Vastavalt koostöö- ja jälgimiskorra 2. eesmärgile tuleb ettenähtud korras luua asutus, mis kontrollib majanduslike huvide deklaratsioonides esitatud andmete õigsust, vastuolusid ja võimalikke huvide konflikte, ning teeb siduvaid otsuseid, mis on aluseks võimalikele hoiatavatele sanktsioonidele (komisjoni otsus 2006/928/EÜ).

[4] Valitsuse 30. juuni 2010. aasta erakorraline määrus nr 76/2010.

[5] Paljud kõrgel tasandil esineva korruptsiooni juhtumitest on seotud riigihangetega. Näiteks on parlamendi liige ja kõrgema astme kohtu kohtunik seotud riigihanke puhul mõjuvõimuga kauplemise juhtumiga ning muude juhtumitega on seotud ka kaks endist ministrit, teisi praegusi või endisi parlamendiliikmeid ning palju endisi riigiettevõtete direktoreid ja kohaliku tasandi ametnikke.