KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

Nõukogu 12. juuli 2011. aasta otsuse 2011/734/EL (mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid) järelmeetmed (märts 2012)

1. Sissejuhatus

Käesolevas kvartaalses teatises hinnatakse meetmeid, mida Kreeka on rakendanud ja kavandanud nõukogu 12. juuli 2011. aasta otsuse 2011/734/EL[1] täitmiseks. Kuni 2011. aasta septembri lõpuni võetud meetmeid hinnati 26. oktoobri 2011. aasta teatises[2]. Koos komisjoni talituste vastavusaruandega, mis koostati koostöös EKPga,[3] aitab teatis hinnata ka majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi ning vastastikuse mõistmise memorandumi[4] järgimist Kreeka ja euroala teiste liikmesriikide vahelise laenulepingu kontekstis. Hinnang põhineb teabekogumismissioonil, milles osalesid Euroopa Komisjoni talitused koos Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ja EKPga ajavahemikul 18. jaanuarist 10. veebruarini 2012 majanduse kohandamise programmi raames, ning kvartaliaruandel, mille Kreeka rahandusministeerium esitas 2. märtsil 2012.

2. Nõukogu 12. juuli 2011. aasta otsus

Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikele 9 ja artiklile 136 vastu otsuse, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab võtma puudujääki vähendavaid meetmeid, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2014. aastaks. Otsusega sõnastati uuesti 2010. aasta mai otsus,[5] mida oli mitu korda muudetud.

Otsuses nõuti, et Kreeka võtaks mitu konkreetset meedet, et hoida valitsemissektori eelarve puudujääk allpool järgmisi piirmäärasid:

· 17,065 miljardit eurot (7,9 % SKPst praeguste SKP hinnangute põhjal) 2011. aastal;

· 14,916 miljardit eurot (7,3 % SKPst viimaste SKP prognooside põhjal) 2012. aastal;

· 11,399 miljardit eurot (5,6 % SKPst) 2013. aastal ning

· 6,385 miljardit eurot (3,1 % SKPst) 2014. aastal[6] [7].

Otsust muudeti 8. novembril 2011[8]. Valitsemissektori eelarve puudujäägi eespool osutatud nominaalseid piirmäärasid siiski ei muudetud.

3. Eelarve täitmine 2011. aasta detsembrini

Majanduse kohandamise programmi raames võttis Kreeka kohustuse täita kvartali tulemuskriteeriume seoses riigi esmaste kulude, valitsemissektori kassajäägi, keskvalitsuse võla ja erastamistuludega ning soovituslikku kriteeriumi seoses kuhjuvate maksvõlgnevustega tarnijatele[9].

2011. aasta septembri lõpu seisuga saavutatud tulemused varieerusid. Kreeka suutis täita riigi esmaste kulude (tegelikud andmed 42,0 miljardit eurot, kriteerium 44,5 miljardit eurot) ja keskvalitsuse võla (tegelikud andmed 360,4 miljardit eurot, kriteerium 394,0 miljardit eurot) kriteeriume. Valitsemissektori esmase eelarveseisundi puhul olid tulemused eesmärgist veidi kehvemad (tegelikud andmed -5,2 miljardit eurot, kriteerium -5,0 miljardit eurot), kuna makse ja sotsiaalmakseid laekus eeldatust vähem. Erastamistulude eesmärk jäi saavutamata (tegelikud andmed 0,39 miljardit eurot, kriteerium 1,7 miljardit eurot). Soovituslikku kriteeriumit seoses maksevõlgnevuste kuhjumisega ei täidetud, sest ajavahemikul 1. jaanuarist septembri lõpuni 2011 kuhjus maksevõlgnevusi 1,1 miljardit eurot.

2011. aasta detsembri lõpu andmed näitavad, et suudeti täita valitsemissektori esmase kassajäägi (tegelikud andmed -4,8 miljardit eurot, kriteerium -5,1 miljardit eurot), riigi esmaste kulude (tegelikud andmed 58,9 miljardit eurot, kriteerium 60,8 miljardit eurot) ja valitsemissektori võla (tegelikud andmed 378,1 miljardit eurot, kriteerium 394,0 miljardit eurot) eesmärke. Vaatamata eeldatust järsema majanduslanguse negatiivsetele mõjudele ning poliitilisele ja sotsiaalsele ebastabiilsusele, saavutati eesmärgid kapitalikulude ja muude vabade kulude kärpimisega, mis enam kui tasakaalustas maksude ja sotsiaalmaksete laekumise puudujäägi ja ravimikulude ületamise. Ka laekumised struktuurifondidest, sealhulgas kaasrahastamise määra tõstmine 75 %lt 85 %le ja 10 % täiendav maksekokkulepe[10], aitasid hoida kassajääki ette nähtud piirides, ehkki seda tehti valitsemissektori investeerimistegevuse külmutamise arvel.

2011. aasta lõpu muudetud erastamistulude eesmärk (tegelikud andmed 1,6 miljardit eurot, kriteerium 1,7 miljardit eurot) jäi saavutamata, kuid hasartmänguettevõtete ja mobiiltelefonioperaatorite litsentside pikendamise toel napimalt kui septembris. Siseriiklikud maksevõlgnevused on jätkuvalt väga suured (2011. aasta jaanuarist detsembrini kuhjunud võlgnevused ulatuvad 220 miljoni euroni; võlgnevuste kogusumma aasta lõpu seisuga 5,6 miljardi euroni), kuid 2011. aasta viimases kvartalis suutis valitsus siiski võlgnevusi 900 miljoni euro võrra vähendada.

2011. aasta valitsemissektori eelarvepuudujääk ESA järgi on praeguse prognoosi kohaselt 20,2 miljardit eurot (9,4 % SKPst). Nagu eelmises teatises juba oletati, ületab see nõukogu otsusega kindlaks määratud piirmäära, mis on 17,1 miljardit eurot (7,9 % SKPst). 2011. aasta eelarvepuudujäägi prognoos ületab praegu vaevu varasemaid prognoose, vaatamata makromajandusliku keskkonna märkimisväärsele halvenemisele.

Tabelis 1 on esitatud üksikasjalik teave nii keskvalitsuse kui ka valitsemissektori kohta seoses eelarve täitmisega ajavahemikul 2011. aasta jaanuarist detsembrini kassapõhiselt ning võrreldud seda komisjoni talituste 2011. aasta juuni ja oktoobri prognoosidega. Tabel näitab, et riigikulude vähendamine viimastel kuudel teeb tulude alalaekumise küllaga tasa. Sotsiaalkindlustusmakseid laekus siiski eeldatust märkimisväärselt vähem.

Tabel 1. Eelarve täitmine 2011. aasta jaanuarist septembrini ja jaanuarist detsembrini (kassapõhiselt)

4. VÄLJAVAATED AASTATEKS 2012 JA 2013–2014

2012. aasta eelarveprognoos on eelmise teatise avaldamisest saadik oluliselt halvenenud. Selle põhjuseks on nõrgem lähtepositsioon (2011. aasta olukord) ja eeldatust järsem majanduslangus: reaalse SKP languseks 2012. aastal prognoositakse praegu 4,7 % varasema 2,8 % asemel. 2011. aastal esines meetmete rakendamisel jätkuvalt ka kõrvalekaldeid, mis mõjutab 2012. aasta eelarvetulemusi. 2012. aasta sisenõudlusele ja eelarveseisundile avaldab lühiajalist negatiivset mõju ka ulatusliku tööturureformide paketi rakendamine konkurentsivõime taastamiseks, mis hõlmab ka erasektori miinimumpalga vähendamist (täpsemat teavet vt vastavusaruanne). Samas vähendatakse tänu Kreeka poolt läbi viidud võlavahetusele märkimisväärselt 2012. aasta intressikulusid kooskõlas euroala 26. oktoobri 2011. aasta tippkohtumise ja eurorühma 21. veebruari 2012. aasta avaldusega.

Seda arvesse võttes soovitab komisjon nõukogul muuta Kreeka eelarve-eesmärke ajavahemikuks 2012−2014; eesmärgid tuleks kindlaks määrata nominaalselt esmase eelarveseisundi alusel. Vastavalt komisjoni soovitusele nõukogu otsuse kohta, millega muudetakse otsust 2011/734/EL (COM(2012) 116), ei tohiks Kreeka esmane puudujääk 2012. aastal ületada 2,037 miljardit eurot (1,0 % SKPst). 2013. ja 2014. aastal oleks Kreeka eesmärk saavutada esmane ülejääk vastavalt 3,652 miljardit eurot (1,8 % SKPst) ja 9,356 miljardit eurot (4,5 % SKPst). Valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärgid oleksid seega 2012. aastal 14,811 miljardit eurot (7,3 % SKPst), 2013. aastal 9,462 miljardit eurot (4,7 % SKPst) ja 2014. aastal 4,499 miljardit eurot (2,2 % SKPst).

2014. aasta esmase ülejäägi uus eesmärk on kooskõlas nõukogu otsusega nõutud ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisega 2014. aastaks.

Komisjoni talitused on koostöös EKP ja IMFiga hinnanud, et täiendavaid meetmeid võtmata oleks 2012. aasta esmane puudujääk 2,5 % SKPst; eelmise teatise avaldamise ajal prognoositi väikest esmast ülejääki. Seepärast tuleb Kreekal muudetud eesmärgi saavutamiseks valmistada ette meetmeid kolme miljardi euro ulatuses (1,5 % SKPst). Meetmed, millest Kreeka on teatanud, on järgmised:

· ravimikulude vähendamine 2012. aastal vähemalt 1,076 miljardi euro võrra, langetades ravimite (nii geneeriliste, patentimata kui ka originaalravimite) hinda, optimeerides omaosalustasu, vähendades apteekide ja hulgimüüjate kasumimarginaali, võttes kasutusele kohustuslikud toimeainel põhinevad digiretseptid ja ordineerimisjuhised, ajakohastades soovituslike ravimite nimekirja ja rakendades kvartaalsete allahindluste mehhanismi (automaatne tagastusmehhanism), mille maksab kinni ravimitööstus;

· haiglaarstide ületunnitöö tasu vähendamine vähemalt 50 miljoni euro võrra;

· sõjavarustuse hangete vähendamine 300 miljoni euro võrra (raha ja tarned);

· keskvalitsuse tegevuskulude ja valimistega seotud kulude vähendamine vähemalt 370 miljoni euro võrra (võrreldes 2012. aasta eelarvega), millest vähemalt 100 miljonit eurot tuleb sõjalistest tegevuskuludest ning vähemalt 70 miljonit eurot valimiskuludest;

· kohalike omavalitsuste tegevuskulude vähendamine eesmärgiga säästa vähemalt 50 miljonit eurot;

· äärealade elanikele makstavate toetuste ja mitmele ministeeriumide järelevalve all tegutsevatele üksusele antavate toetuste kärbete kiirendamine, et vähendada 2012. aastal kulutusi vähemalt 190 miljoni euro võrra;

· avaliku sektori investeeringute eelarve vähendamine 400 miljoni euro võrra; selle kärpe tegemiseks vähendatakse toetusi erainvesteeringutele ja riigi rahastatavatele investeerimisprojektidele. Avaliku sektori investeeringute eelarve vähendamine ei mõjuta mingil moel struktuurifondidest kaasrahastatavaid projekte (2000.–2006. aasta rakenduskavade raames rahastatud lõpetamata projekti, Ühtekuuluvusfondi 2000.–2006. aasta projekte, 2007.–2013. aasta rakenduskavu ning nimetatud projektidega, sh TEN-T projektidega, seotud abikõlbmatuid kulutusi);

· muudatused täiendavates pensionifondides ja pensionifondides, kus keskmine pension on suur või mis saavad eelarvest suurt toetust, ja muude suurte pensionide kärpimine, et säästa vähemalt 450 miljonit eurot (puhtalt, pärast maksudele ja sotsiaalkindlustusmaksetele avalduva mõju arvessevõtmist);

· suure sissetulekuga leibkondade peretoetuste vähendamine, et säästa 43 miljonit eurot;

· avaliku sektori nn eripalkade (mille suhtes uut palgaastmestikku ei kohaldata) vähendamine keskmiselt 12 %. Seda meedet kohaldatakse alates 1. juunist 2012 ja sellega loodetakse säästa vähemalt 205 miljonit eurot (puhtalt, pärast maksudele ja sotsiaalkindlustusmaksetele avalduva mõju arvessevõtmist).

Ükski nendest meetmetest ei kujuta endast maksu. Kõik meetmed on seotud eelarve kulupoolega, mis suurendab nende panust majanduskasvu toetamisse; meetmed on kavandatud nii, et minimeerida nende sotsiaalset mõju. Kõnealuste meetmete täieliku rakendamise korral on Kreeka praeguste makromajanduslike prognooside kohaselt suuteline saavutama 2012. aastal esmase puudujäägi eesmärgi 1,0 % SKPst. Siiski on suur oht, et kavandatavad meetmed jäävad rakendamata ning majandustingimused halvenevad veelgi. Lisaks näitavad 2013. aasta ja 2014. aasta prognoosid suurt eelarvelõhet võrreldes kõnealuste aastate muudetud eesmärkidega (vt tabel 2). Seepärast peab Kreeka lähikuudel teatavaks tegema ja vastu võtma olulisi täiendavaid eelarvemeetmeid, eelkõige 2012. aasta mais oma keskpika perioodi eelarvestrateegiat läbi vaadates. Kõnealuste meetmete ettevalmistamiseks on valitsus algatanud avaliku sektori kulutuste programmide läbivaatamise. Läbivaatamisel tuginetakse välisele tehnilisele abile ning keskendutakse pensionidele ja sotsiaalsiiretele (viisil, mis tagab elementaarse sotsiaalkaitse säilimise), kaitsekulutuste kärpimisele, vähendamata samal ajal riigi kaitsevõimet, ning keskvalitsuse ja kohalike omavalitsuste ümberkorraldamisele. Lähikuudel täpsustatakse ka meetmeid ravimikulutuste ja haiglate tegevuskulude otstarbekuse suurendamiseks ning rahaliste sotsiaaltoetustega seotud meetmeid.

5. Maksuhaldus ja kulutuste kontroll

Lisaks maksumäärade suurendamisele, maksubaasi laiendamisele ja kulutuste vähendamisele on eelarve konsolideerimiseks vaja ka tõhusamat maksuhaldust ja võitlust maksudest kõrvalehoidmisega ning kontrolli kulutuste üle. Ehkki kõnealustes valdkondades on tehtud mõningaid edusamme, on areng olnud enamikul juhtudel kavandatust palju aeglasem.

Programmi algusest saadik 2010. aastal on maksuhalduse reformid keskendunud peamiselt õigusaktide parandamisele maksuhalduse ja -kontrolli tõhustamiseks; projektijuhtimise tõhustamisele ja maksudest kõrvalehoidmise vastase strateegia väljatöötamisele, et taastada maksudistsipliin ja parandada maksunõuete täitmist. Nüüd on peatähelepanu pööratud õigusaktide ja strateegia rakendamisele: valitsusel on käimas uute audiitorite töölevõtmine. Oodatakse ka maksuauditite arvu suurenemist ja kvaliteedi paranemist. Samuti on vaja tugevdada stiimuleid maksuhalduse ja maksuameti töö tõhustamiseks. Valitsus on algatanud ka kohalike maksuasutuste ühendamise protsessi, mis peaks lõpule viidama 2012. aasta lõpuks.

Samuti on kehtestatud reformid avaliku sektorite kulutuste paremaks haldamiseks. Fiskaalandmete õigeaegsele esitamisele on aidanud kaasa e-portaalide kasutuselevõtt ministeeriumide, kohalike omavalitsuste ja juriidiliste isikute aruandluses. Süsteemi tuleb siiski laiendada, nii et see hõlmaks ka sotsiaalkindlustusfonde ning avaliku sektorite investeeringute eelarvet. Ka kulutuste kontrolli on tõhustatud kulukohustuste registrite kasutuselevõtuga ministeeriumides ja muudes üksustes. Süsteemi tuleb aga veelgi tõhustada, et tugevdada kontrolli ülemääraste kohustuste võtmise ja võlgnevuste üle, ning seda tuleb laiendada ka investeeringute eelarvele. Rahandusministeeriumi raamatupidamisarvestuse büroo on moodustanud koordineerimiskomitee kulukohustuste kontrolli rakendamise järelevalveks ja tõhustamiseks, et ära hoida võlgnevuste edasist kuhjumist.

6. Erastamine

Kreeka erastamisfond (Hellenic Republic Asset Development Fund, HRADF) on 2011. aasta sügisest saadik tegutsenud täies mahus. Fond on võtnud tööle finants-, õigus- ja tehnilised nõustajad enamiku ajavahemikuks 2012−2014 kavandatud tehingute jaoks ning on määratlenud tervikliku strateegia erastamiskava elluviimiseks. Praeguste ebasoodsate turutingimuste ja aeganõudvate tehniliste ettevalmistuste tõttu on laekumised seni jäänud siiski kavandatust vähemaks (vt tabel).

On selgunud, et eesmärki saada 50 miljardit eurot erastamistulu ei täideta aastaks 2015, vaid selleks kulub rohkem aega. Seepärast on tulude aastaeesmärke muudetud: vähemalt 5,200 miljardit eurot 2012. aasta lõpuks, 9,200 miljardit eurot 2013. aasta lõpuks ja 14,000 miljardit eurot 2014. aasta lõpuks.

Tabel 4. Erastamiskava: tehtud tehingud

Aktiva (varad) || Tehingu kuupäev || Müüdud osalus || Kreeka Valitsuse omandisse jäänud osa || Laekumine (kassapõhiselt, miljonit eurot) || Aastas kokku (miljonit eurot) || Hilinenud maksed

OTE || juuli 2011 || 10% || 4% || 392 || 392 || -

OPAP 1 (litsentsi pikendamine 2020–2030) || oktoober 2011 || - || - || 375 || 767 || 85 (2013. aasta neljandaks kvartaliks)

OPAP 2 (uute litsentside müümine mänguautomaatide jaoks) || oktoober 2011 || - || - || 475 || 1,242 || 85 (2013. aasta neljandaks kvartaliks)

Mobiiltelefonid (spektrioksjon) || detsember 2011 || - || - || 380 || 1,622 || -

7. Kokkuvõte

Nagu eelmise teatise vastuvõtmise ajal oletati, on nõukogu otsusega 2011. aastaks kehtestatud valitsemissektori eelarve puudujäägi (ESA95 alusel) piirmäära ületatud. Kreeka valitsemissektori eelarve puudujäägiks hinnatakse 20,200 miljardit eurot ehk 9,4 % SKPst; eesmärk oli 17,065 miljardit eurot ehk 7,9 % SKPst.

Komisjon soovitab nõukogul vaadata läbi Kreeka 2012.−2014. aasta eelarve-eesmärgid. Eesmärgid tuleks kindlaks määrata nominaalselt esmase puudujäägi/ülejäägi alusel: 2012. aastal ei tohiks esmane puudujääk ületada 2,037 miljardit eurot (1 % SKPst), 2013. ja 2014. aastal peaks esmane ülejääk olema vastavalt vähemalt 3,652 miljardit eurot (1,8 % SKPst) ja 9,356 miljardit eurot (4,5 % SKPst). Sellised eesmärgid on kooskõlas otsusega ette nähtud eesmärgiga kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2014. aastaks, kuna üldpuudujäägi eesmärgid oleksid seega 7,3 % SKPst 2012. aastal, 4,7 % SKPst 2013. aastal ja 2,2 % SKPst 2014. aastal.

Kreeka valitsuse hiljuti teatavaks tehtud meetmed on kooskõlas 2012. aasta eesmärgiga, kuid meetmete rakendamisega seotud riskid on väga suured. Lisaks peab Kreeka võtma 2013.−2014. aastal olulisi täiendavaid eelarve konsolideerimise meetmeid, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk nõukogu otsuse kohaselt 2014. aastaks.

LISA: NÕUKOGU OTSUSEGA ETTE NÄHTUD MEETMED.

Artikli 1 lõige 2: „Ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisele suunatud kohandamiskava eesmärk on valitsemissektori eelarvepuudujääk, mis ei ole suurem kui (…) 17 065 miljonit eurot (7,6 % SKPst) 2011. aastal (…). || Täitmata.

Artikli 1 lõige 3: Lõikes 2 sätestatud kohandamiskava kohaselt ei tohi valitsemissektori konsolideeritud koguvõla aastane muutus ületada 2010. aastal 34 058 miljonit eurot, 2011. aastal 17 365 miljonit eurot (…). || Täitmata.

Artikli 2 lõige 6a: „Kreeka võtab vastu ja rakendab viivitamata järgmised meetmed:

a) maksuvabastuste vähendamine, eelkõige füüsiliste isikute maksuvaba tulu piirmäärade vähendamine, et suurendada tulusid 2012. aastal vähemalt 2 831 miljoni euro võrra; || Täidetud. Täidetud.

b) kinnisvara püsimaks, mida kogutakse elektriarvete kaudu ja mille eesmärk on koguda 2011. aastal vähemalt 1 667 miljonit eurot ning alates 2012. aastast 1 750 miljonit eurot aastas;

c) avalike teenistujate läbivaadatud palgaastmestiku kohene rakendamine, mis aitab 2011. aastal vähendada kulusid vähemalt 101 miljoni euro võrra ning 2012. aastal vähemalt 552 miljoni euro võrra lisaks kuni 2015. aastat hõlmavas keskpika perioodi eelarvestrateegias ettenähtud kokkuhoiule. Kõnealune reform hõlmab kõiki valitsemissektori töötajaid peale nende, kelle suhtes kohaldatakse tasustamise erikorda. Kulude kokkuhoiu netosummas võetakse arvesse kõnealuse meetme mõju tulumaksule ja sotsiaalkindlustusmaksetele ning teatavatele töötajakategooriatele makstavatele lisatasudele;

d) põhi- ja lisapensionide ning pensionile jäämisel ühekordselt makstavate summade kärpimine eesmärgiga säästa 2011. aastal vähemalt 219 miljonit eurot ja 2012. aastal 446 miljonit eurot, mis lisanduvad keskpika perioodi eelarvestrateegiast tulenevale kokkuhoiule;

e) rohelise fondi kulutuste piiramine 5 protsendiga fondi hoiustest eesmärgiga säästa 2012. aastal 360 miljonit eurot;

f) ministrite otsused või ringkirjad, milles käsitletakse keskpika perioodi eelarvestrateegias ette nähtud meetmeid seoses maagaasi aktsiisi, kütteõli ning sõidukimaksudega;

g) ministrite otsused, et ühtselt reguleerida eri sotsiaalkindlustusfondide pakutavaid ravikindlustushüvitisi;

h) õigusaktid solidaarsusmaksu kogumiseks maksu kinnipidamise kaudu;

i) ministrite otsused, millega nähakse ette teatavate üksuste sulgemine, ühendamine või nende suuruse märkimisväärne vähendamine. See hõlmab järgmisi üksuseid: KED, ETA, ODDY, riiklik noorteinstituut, EOMEX, IGME, OSK, DEPANOM, THEMIS, ETHYAGE ja ERT ning veel 35 väiksemat üksust;

j) ministri otsus, millega täpsustatakse puudekriteeriumid invaliidsuspensionide määramiseks kooskõlas keskpika perioodi eelarvestrateegia kokkuhoiueesmärkide saavutamisega;

k) seadus põhi- ja lisapensionide indekseerimise külmutamise kohta aastani 2015;

l) sotsiaalkindlustusfondide poolt hüvitatavate ravimite lõpliku nimekirja koostamine (nimekirjas täpsustatakse ka ravimite hind);

m) järgmiste varade üleandmine erastamisfondile (Hellenic Republic Asset Development Fund, HRADF): Alpha Bank (0,619 % aktsiatest), Kreeka rahvuspank (1,234 % aktsiatest), Piraeus Bank (1,308 % aktsiatest), Pireuse sadama valdaja (23,1 % aktsiatest), Thessaloníki sadama valdaja (23,3 % aktsiatest), Elefsina, Lauriumi, Igoumenitsa, Alexandroúpolise, Vólose, Kavála, Kérkyra, Pátra, Rafina ja Heraklioni sadamate valdajad (100 %), Ateena veevarustus- ja kanalisatsiooniettevõte (27,3 %), Thessaloníki veevarustus- ja kanalisatsiooniettevõte (40 %), riigile kuuluvad piirkondlikud lennujaamad (kontsessiooniõiguste üleandmine), meres paiknev Lõuna-Kavála maagaasihoidla (praeguste ja tulevaste kontsessioonidega seotud õiguste üleandmine), Kreeka maanteed (praeguste ja tulevaste kontsessioonidega seotud varaliste õiguste üleandmine), Egnatia odos (100 %), Kreeka Post (90 %), OPAP SA (29 %) ja neli riigile kuuluvat hoonet;

n) õigus-, tehniliste ja finantsnõustajate ametissenimetamine seoses vähemalt 14 nimetatud erastamistehinguga, mida kavatsetakse teostada enne 2012. aasta lõppu;

o) täiendavate meetmete vastuvõtmine, mis võimaldavad kohandada palku majandustingimustele, tuginedes dialoogile tööturu osapooltega ning võttes arvesse töökohtade loomise ja säilitamise ning ettevõtete konkurentsivõime parandamise eesmärki. Eelkõige: Eelkõige tuleb peatada kutseala- ja sektoripõhiste kollektiivlepingute ja nn soodsaima sätte põhimõtte laiendamine keskpika perioodi eelarvestrateegia kehtivuse ajaks, nii et ettevõtte tasandil sõlmitud lepingud oleksid kutseala- ja sektoripõhiste kollektiivlepingute suhtes ülimuslikud, ja ettevõtte tasandil võivad kollektiivlepinguid sõlmida kas ametiühingud või – ettevõttes ametiühingu puudumise korral – töönõukogud või muud töötajaid esindavad organisatsioonid olenemata ettevõtte suurusest”;

Artikli 2 lõige 7: „Kreeka võtab järgmised meetmed 2011. aasta detsembri lõpuks:

a) 2012. aasta eelarve, mis on kooskõlas keskpika perioodi eelarvestrateegiaga ja käesolevas otsuses sätestatud eelarvepuudujäägi ülempiiridega; mitut keskpika perioodi eelarvestrateegias ettenähtud meedet käsitleva teabe ajakohastamine ja avalikustamine ning eelarvega samal ajal makse ja kulusid käsitlevad õigusaktid, mis on vajalikud eelarve täitmiseks; || Täidetud.

b) ajavahemikku 2007–2013 hõlmava siseriikliku strateegilise viiteraamistiku kohaste tegevusprogrammide kõikide juhtimis- ja vahendusasutuste haldussuutlikkuse tõhustamine ning nende sertimine vastavalt standardile ISO 9001:2008 (kvaliteedijuhtimine); || Suurel määral täidetud.

c) juhtumipõhine haigla kuluarvestussüsteem, mida kasutatakse alates 2013. aastast eelarvestamise eesmärgil; || Täitmisel. ESY.net alusel koostatakse praegu kõigi riiklikku tervishoiusüsteemi kuuluvate haiglate finants- ja tegevusnäitajate põhiloendit. Esimest aruannet oodatakse märtsis 2012.

d) keskvalitsuse toimimise sõltumatu läbivaatamise esimese etapi tulemuste hindamine, mille tulemusena koostatakse praktiliste poliitikasoovituste rakendamise tegevuskava. Soovitustes määratakse kindlaks, kuidas saavutada ühtsem ja tulemuslikum avalik teenistus, määratleda ministeeriumide selged kohustused ja käsuliinid, kõrvaldades kattuvad pädevused, ning parandada ministeeriumidevahelist ja -sisest liikuvust; kehtivate sotsiaalprogrammide toimimise läbivaatamise lõpuleviimine; || Täitmisel. 2011. aasta detsembris avaldati OECD raport keskvalitsuse reformide kohta. Valitsus kaalub raportis antud soovitusi. Reformide rakendamiseks 2012. aastal on koostatud tegevuskava. Valmistatakse ette õigusakti eelnõud. OECD ja IMFi ühine tehnilise abi rühm on kogunud kõigist vastutavatest ministeeriumidest andmeid sotsiaalprogrammide kohta; lõpparuanne peaks valmima märtsi lõpuks. Teise etapi tulemused pannakse kokku läbivaatamise esimese etapi tulemustega ja lõpparuanne peaks valmima 2012. aasta märtsi lõpuks.

e) ühtne riigihankeasutus alustab oma tegevust ja sellel on vahendid, mida on vaja tegevuskavas kindlaks määratud volituste, eesmärkide, pädevuse ja õiguste täitmiseks; || Täitmata.

f) vaadatakse läbi erasektori teenuseosutajate poolt allhanke korras osutatavate meditsiiniteenuste tasud, et vähendada seotud kulusid 2011. aastal vähemalt 15% ja 2012. aastal täiendavalt 15 %; || Täitmisel, mõningase viivitusega. Erasektori teenuseosutajatelt tellitud teenuste hinda on mõnevõrra langetatud.

g) võetakse meetmed maksusüsteemi lihtsustamiseks, maksubaaside laiendamiseks ja maksumäärade vähendamiseks fiskaalselt neutraalsel viisil seoses üksikisiku tulumaksu, ettevõtte tulumaksu ja käibemaksuga; || Reformi kvaliteedi tagamiseks tuli kõnealust tähtaega komisjoni nõusolekul edasi lükata.

h) täiendavad meetmed tagamaks, et riiklikes haiglates kasutatavate ravimite kogusest moodustavad vähemalt 50 % geneerilised ravimid, mille hind on madalam kui sarnaste originaalravimite hind, ning patendikaitseta ravimid, eelkõige muutes kohustuslikuks kõikidele riiklikele haiglatele hankida farmaatsiatooteid toimeaine alusel. || Täitmisel. Ligikaudu 30 % kulutustest haiglates kasutatavatele ravimitele on seotud geneeriliste ravimitega ja see määr võib veelgi suureneda.

i) nõustajate ametissenimetamine seoses muude 2012. aastaks kavandatud erastamistehingutega, mida ei ole nimetatud lõike 6a punktis n; riigimaa omandiõiguse registreerimise ning turistide majutust ja maakasutust käsitlevate teiseste õigusaktide vastuvõtmise kiirendamine; riigi kinnisvara haldava uue peasekretariaadi loomine ja tegevuse korraldamine; uus peasekretariaat teeks koostööd hiljuti ühendatud asutustega ETA ja KED (vastavalt kinnisvara haldamisega ja turismikinnisvaraga tegelevad asutused), mis peab kinnisvara ette valmistama kaubandusliku ja kaubeldava vara erastamiseks. Eesmärk on parandada kinnisvaraobjektide haldamist, vabastada need koormatistest ja valmistada kinnisvaraobjektid erastamiseks ette; HRADFi kuue kinnisvaraportfelli loomine; suletud üksuste vallas- ja kinnisvara riigile üleandmist käsitleva õigusakti vastuvõtmine; || Osaliselt täidetud. Ühinenud ETA ja KED (praeguse nimega ETAD) peab pärast HRADFiga konsulteerimist ametisse määrama juhatuse.

j) maksutulude haldamise reform järgmiste meetmete abil: suurte maksumaksjatega tegeleva üksuse loomine; tõhusat maksuhaldust takistavate tegurite kõrvaldamine, rakendades uue maksuõiguse kohased peamised reformid, sealhulgas asendades juhid, kes ei saavuta tulemuseesmärke, ja hinnates uuesti maksuaudiitorite kvalifikatsiooni; haldusvaidluste kiirendatud lahendamiseks hiljuti loodud organi tegevuse korraldamine eesmärgiga lahendada kiiresti (st 90 päeva jooksul) suuremahulised vaidlused; vähemalt 31 maksuasutuse ühendamine ja nende funktsioonide tsentraliseerimine; || Osaliselt täidetud. Praegu rakendatakse mitut meedet, ehkki viivitustega. Mitu väikest ja ebatõhusat maksuasutust on suletud või ühendatud (lahendamata on veel ühinemisega seotud rakenduslikud probleemid) ning tugevdatud nende põhitegevust Audiitorite tulemuspõhised lepingud on heaks kiidetud ja käimas on maksuaudiitorite kvalifikatsiooni uus hindamine. Suurte maksumaksjatega tegelev üksus on loodud, kuid selles on veel puudu töötajaid ning see ei toimi veel rahvusvaheliste parimate tavade kohaselt.

k) kulutuste kontrolli tugevdamine: alaliste peaarvepidajate ametissenimetamine kõigis ministeeriumides; || Täidetud.

l) kuni 2015. aastat hõlmava keskpika perioodi personalikava avaldamine, kusjuures kava on kooskõlas reegliga, mille kohaselt võetakse viie töölt lahkuva inimese asemel tööle üks inimene ja seda kohaldatakse valdkondlike eranditeta kogu valitsemissektori suhtes; umbes 15 000 praegu eri valitsusasutustes töötava töötaja suunamine tööjõureservi ja umbes 15 000 töötaja saatmine eelpensionile. Tööjõureservis ja eelpensionil olevatele töötajatele makstakse kuni 12 kuu jooksul 60 % nende põhipalgast (arvesse ei võeta ületunnitasusid ega muid lisatasusid). Pensionieale lähenevate töötajate puhul võib nimetatud 12kuulist ajavahemikku pikendada kuni 24 kuuni. Tööjõureservis olevale töötajale makstav tasu on osa tema koondamishüvitisest; || Täitmata. Keskpika perioodi personalikavasid, millega määratakse kindlaks iga ministeeriumi personalivajadused, ei ole veel avaldatud. Ligikaudu 10 000 töötajat on lahkunud avalikust sektorist eelpensionile. Ühinemiste ja sulgemiste tulemusena on 630 töötajat suunatud tööjõureservi.

m) raskete ja ohtlike kutsealade nimekirja ülevaatamine ja lühendamine, nii et see hõlmaks vähem kui 10 % tööga hõivatutest. Riiklike teiseste/täiendavate pensionifondide, sealhulgas sotsiaalhoolekandefondide ja ühtse maksumääraga skeemide toimimise põhjalik ülevaatamine, et stabiliseerida pensionikulutused, tagada kõnealuste skeemide suhtes eelarveneutraalsus ning tagada süsteemi jätkusuutlikkus keskpikas ja pikas perspektiivis. Läbivaatamisega saavutatakse järgmist: olemasolevate fondide arvu täiendav vähendamine; tasakaalustamatuse kõrvaldamine fondides, kus on puudujääk; jooksvate kulude stabiliseerimine jätkusuutlikul tasemel, tehes selleks asjakohaseid kohandamisi alates 1. jaanuarist 2012; teiseste skeemide pikaajaline jätkusuutlikkus, luues selge seose sissemaksete ja hüvitiste vahel.” || Täidetud.

[1] ELT L 296, 15.11.2011, lk 38.

[2] KOM(2011) 705 lõplik.

[3] „Kreeka majanduse kohandamise programm – märts 2012”, European Economy–Occasional Paper, Kõnealuses dokumendis antakse üksikasjalikum hinnang makromajanduse, rahanduse, eelarve ja struktuurireformidega seotud suundumustele.

[4] Majandus- ja rahanduspoliitika memorandum ning konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitlev vastastikuse mõistmise memorandum, 31. oktoober 2011.

[5] Nõukogu otsus 2010/320/EL (ELT L 145, 11.6.2010).

[6] Suhted SKPsse on suunavad. Nõukogu 12. juuli 2011. aasta otsuses osutavad suhted SKPsse nominaalse SKP näitajatele, mis olid kättesaadavad 2011. aasta juulis: vastavalt 7,6, 6,5, 4,8 ja 2,6 % SKPst aastatel 2011 − 2014.

[7] Otsusega nõutakse, et valitsemissektori konsolideeritud koguvõla aastane suurenemine ei ületa 17,365 miljardit eurot 2011. aastal; 15,016 miljardit eurot 2012. aastal; 11,599 miljardit eurot 2013. aastal ja 7,885 miljardit eurot 2014. aastal.

[8] Nõukogu otsus 2011/791/EL (ELT L 320, 11.6.2010, lk 8).

[9] Tulemuskriteeriumid on kehtestatud ka keskvalitsuse antud garantiide ja keskvalitsuse võla kohta ning välisvõlaga seotud maksevõlgnevuste kohta. Neid käesolevas teatises ei käsitleta. Vt eespool nimetatud vastavusaruanne.

[10] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1311/2011, 11. detsember 2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006 seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist (ELT L337, 20.12.2011, lk 5).