Muudetud ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014-2020 /* COM/2012/0388 final - 2011/0177 (APP) */





SELETUSKIRI 1. MUUDETUD ETTEPANEKU TAUST Pärast seda, kui võeti vastu ettepanek nõukogu määruse kohta, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus”),[1] esitas komisjon ettepanekud kõigi asjaomase perioodi mitmeaastaseid programme käsitlevate õigusaktide kohta. Nagu punktis 2 üksikasjalikumalt kirjeldatakse, nõuavad kaks nendest ettepanekutest mitmeaastase finantsraamistiku määruse ettepaneku muutmist. Samuti on vaja ajakohastada mitmeaastase finantsraamistiku määrusele lisatud mitmeaastase finantsraamistiku tabelit, et võtta arvesse järgmisi asjaolusid: (a) komisjoni ettepanekusse EL 27 kohta tuleb 9. detsembril 2011 allakirjutatud ühinemisakti[2] alusel lisada assigneeringud Horvaatia Vabariigi jaoks; (b) uute andmete saamisest piirkondlike SKP ja riiklike kogurahvatulu tulemuste kohta tulenevad piirkondliku ja riikliku abikõlblikkuse muutused liidu ühtekuuluvuspoliitika raames ning seega piirkondlike ja riiklike assigneeringute ümberarvutamine; (c) tuleks võtta arvesse uusimaid makromajanduslikke prognoose, et arvutada maksimaalsed riiklikud assigneeringud nende liikmesriikide jaoks, kelle ühtekuuluvusvahendeid on piiratud, ja kohandada mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 tabelis ülemmäärasid, mis on saadud protsendimäärana EL 28 kogurahvatulust. 2. MUUDETUD ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Põhjenduste ja artiklite muudatusettepanekud on tähistatud lisatud muudetud ettepanekus paksu kirjaga ja allajoonitult. 2.1 Artikkel 7 15. novembril 2011 esitas komisjon ettepanekud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega kehtestatakse Varjupaiga- ja Rändefondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja piiriülese, raske ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted[3] (edaspidi „horisontaalmäärus”), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega luuakse Varjupaiga- ja Rändefond,[4] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahend[5]. Samal päeval esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana välispiiride ja viisade rahastamisvahend[6]. Kolmes erimääruses on sätestatud, et nende suhtes kehtivad horisontaalmääruse sätted. Horisontaalmääruses teatas komisjon, et kavatseb muuta oma mitmeaastase finantsraamistiku määruse ettepanekut, laiendades artikli 7 sätteid programmidele, mille eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega Varjupaiga- ja Rändefondi ning Sisejulgeolekufondi[7] raames. See on osa komisjoni jõupingutusest ühtlustada koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise eeskirju. Samal ajal, kui tuleks teha kõik võimalik tagamaks, et mõlemast fondist rahastatavad riiklikud programmid võetaks vastu 2014. aastal, peaks olema võimalik kanda 2014. aastal kasutamata jäävad assigneeringud üle järgmistesse aastatesse, et vältida asjaomaste kulukohustuste assigneeringute kaotamist. 2.2 Artikkel 8 (põhjendus 7) 6. oktoobril 2011 esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kohta, millega kehtestatakse ühissätted ühisesse strateegilisse raamistikku kuuluvate fondide – Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi – kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1083/2006 (edaspidi „ühise strateegilise raamistiku määrus”)[8]. Ühise strateegilise raamistiku määruse artiklis 21 on sätestatud liikmesriikide majanduspoliitika kooskõlastamisega seotud tingimusi reguleerivad eeskirjad, k.a ühise strateegilise raamistikuga hõlmatud fondidest toetatavate programmide kohustuste ja maksete võimalik peatamine. Artikli 21 lõike 8 viimases lõigus on sätestatud, et kui kohustuste või maksete peatamise tingimused on täidetud, otsustab nõukogu samal ajal komisjoni ettepaneku põhjal kanda peatatud kulukohustused uuesti eelarvesse vastavalt nõukogu määruse (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) artiklile 8. Järelikult tuleb artiklit 8 (ja põhjendust 7) vastavalt muuta, et võimaldada peatatud kohustuste ümberpaigutamist ja uuesti eelarvesse kandmist. Artikkel 6 kehtib otsuste suhtes, mis on seotud makseteks ettenähtud assigneeringute peatamise tühistamisega. 2.3 Artikkel 11 ja uus artikkel 11a (põhjendus 7 ja artikli 9 lõige 5) Lisaks kahele eespool nimetatud muutusele, mis tulenevad mitmeaastaseid programme käsitlevatest seadusandlikest ettepanekutest, teeb komisjon ettepaneku muuta oma mitmeaastase finantsraamistiku määruse ettepaneku artiklit 11. Õigusliku selguse ja terminoloogilistel põhjustel teeb komisjon ettepaneku jagada artikkel 11 kaheks artikliks, et teha vahet uue liikmesriigi liiduga ühinemisel ja Küprose taasühendamisel. Selleks on vaja vastavalt muuta ka põhjendust 7 ja artikli 9 lõiget 5. 2.4 Põhjenduse 8 ja artikli 5 muudatused Selguse huvides ja seoses värskemate makromajanduslike prognooside laekumisega on tehtud väiksemaid muudatusi ettepaneku põhjenduses 8 ja artiklis 5. 3. MÕJU EELARVELE 3.1 Horvaatiaga seotud assigneeringute lisamine mitmeaastase finantsraamistiku tabelisse Komisjoni ettepanekusse struktuurifondide, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi, Varjupaiga- ja Rändefondi ning Sisejulgeolekufondi kohta on vaja lisada riigipõhised assigneeringud Horvaatia Vabariigi jaoks. Nimetatud assigneeringud arvutatakse sama metoodika alusel, mida kohaldatakse ka EL 27 puhul, võttes arvesse ühinemisakti üleminekusätteid. Sellest tulenevalt tuleb ettepanekus esitatud meetodi kohaselt struktuurifondidele ja Ühtekuuluvusfondile aastateks 2014–2020 eraldatud summasid kohandada, pidades silmas kahte tingimust: – tuleb pidada kinni assigneeringute järkjärgulise suurendamise ajakavast – 2014. aastaks 70 % ja 2015. aastaks 90 %; – 2014. ja 2015. aasta assigneeringud peavad olema 2013. aasta assigneeringutest vastavalt 2,33 ja 3 korda suuremad, kuivõrd uutes õigusaktides sätestatud piirmäärad seda võimaldavad (s.o ei tohi ületada ülemmäära 2,5 % SKPst). ÜPP puhul: – turumeetmete assigneeringute arvutamisel kohaldatakse täielikult asjaomaseid õigusakte, arvestades ühinemisaktis sätestatud eritingimusi veinisektorile; – otsetoetuste puhul kohaldatakse sama 10aastast ajakava nende järkjärguliseks suurendamiseks EL 15 riikides kohaldatava tasemeni, mida kasutati ka 1. mail 2004 ja 1. jaanuaril 2007 ühinenud liikmesriikide suhtes; – maaelu arendamise assigneeringud põhinevad samal metoodikal, mida komisjon kohaldas EL 27 üldiste summade suhtes. Järkjärgulise suurendamise perioodi ühinemisaktis ette ei nähta. Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi assigneeringute suhtes kohaldatakse aastatel 2014–2015 sama kahekordset kohandust (järkjärguline suurendamine ja kordaja) mis struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi puhul. Horvaatia hakkab Varjupaiga- ja Rändefondi töös täielikult osalema alates 2014. aastast. Ta saab 2014. aastaks spetsiaalse Schengeni assigneeringu ja ei saa seega sel aastal kasutada Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisatoetusi. Peale selle saab Horvaatia 2014. aasta eelarve netopositsiooni parandamiseks ajutise rahavootoetuse. Peale nende sihtotstarbeliselt eraldatud summade saamise osaleb Horvaatia täiel määral ka kõigis muudes sisepoliitika valdkondades. Seepärast tuleb kõiki sihtotstarbeta summasid vastavalt kohandada. Kohaldatud on sama lähenemisviisi, mida 2013. aasta ühinemisläbirääkimiste lõpetamiseks mõeldud summade puhul, s.o summad on arvutatud proportsioonis Horvaatia osaga EL27 SKPs ja elanikkonnas, mille tagajärjel kõik kavandatavad sihtotstarbeta summad suurenevad 0,62 %[9]. Täiendada oleks vaja rubriiki 5, et võtta arvesse Horvaatia ühinemisest tulenevaid halduskulude vajadusi. Seoses Horvaatia ühinemisega ja vajadusega hallata laienenud liitu on vaja täiendavaid ressursse peamiselt keelealaste, õiguslike ja programmijuhtimisülesannete täitmiseks. Ainuüksi komisjonil on vaja täiendavalt 384 täistööajale taandatud töökohta, seda peamiselt ametikohtade loetellu lisatavate ametikohtadena, mille järkjärguline täitmine peab lõppema 2014. aastaks. Muud institutsioonid vajavad täiendavaid ressursse peamiselt keelealaste ja õiguslike kulude, sisseseade ja tegevuskulude, teavitusmeetmete ja IT-halduse jaoks, mis nõuab täiendavalt umbes 274 täistööajale taandatud töökohta, peamiselt ametikohtade loetellu kuuluvate ametikohtadena. Need täiendavad ametikohad aitavad kaasa ka Horvaatia kodanike töölevõtmisele geograafilise tasakaalu tagamiseks. Kõigi institutsioonide täiendavad kulud aastatel 2014–2020 on hinnanguliselt 536 miljonit eurot (2011. aasta hindades). Lisaks tuleb nende täiendavate kulukohustuste mõju lisada iga-aastastele maksete üldistele piirmääradele samade maksete ajakavade alusel, mida kasutatakse EL 27 puhul. Tulemusena saadavad täiendavad summad on esitatud kokkuvõtlikult järgmises tabelis. Vastavalt tuleb kohandada kavandatavaid EL 27 ülemmäärasid Täiendavad summad mitmeaastases finantsraamistikus 2014–2020 seoses Horvaatia ühinemisega 3.2 Aruka ja kaasava majanduskasvu ülemmäära ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse vaheülemmäära ajakohastamine Ühtekuuluvuspoliitika assigneeringud komisjoni ettepanekutes põhinesid nende ettepanekute tegemise ajal saada olnud uusimatel andmetel, s.o 2006.–2008. aasta keskmisel piirkondlikul SKP-l, 2007.–2009. aasta piirkondlikel haridus- ja tööturuandmetel ning keskmisel kogurahvatulul, samuti 2011. aasta kevade makromajanduslikul prognoosil ja sellega kaasnenud keskmise pikkusega perioodi prognoosidel. Nüüd, pärast 2009. aasta piirkondlike SKP andmete, 2010. aasta piirkondlike haridus- ja tööturuandmete ning 2010. aasta kogurahvatulu andmete avaldamist on vaja neid ettepanekuid ajakohastada. Need kolm aastat, mille keskmisi väärtusi kasutatakse edaspidi abikõlblikkuse kindlaksmääramiseks, on SKP puhul 2007–2009 ja kogurahvatulu puhul 2008–2010. Peale selle arvutatakse praegu 2012. aasta kevadise prognoosi ja ajakohastatud keskmise pikkusega perioodi prognooside alusel maksimaalsed summad neile liikmesriikidele, kellele eraldatavad vahendid on piiristatud 2,5 % SKPst. Sellest tulenevad järgmised muudatused EL 27 koguassigneeringutes: 3.3 Maksete assigneeringute üldiste ülemmäärade ajakohastamine Maksete assigneeringute iga-aastased üldised ülemmäärad vajavad ajakohastamist uusima kättesaadava teabe alusel: – 2011. aasta eelarve täitmise andmed; – 2012. aasta vastuvõetud eelarve; – 2013. aasta eelarveprojekt ja sellega kaasnevad täiendatud maksete ajakavad. 3.4 Üldiste iga-aastaste kulukohustuste ja maksete assigneeringute ajakohastamine, väljendatuna protsendina ELi kogurahvatulust Lisaks tuleb mitmeaastase finantsraamistiku tabeli kulukohustuste ja maksete iga-aastased ülemmäärad, nagu neid on muudetud punktides 3.1 ja 3.2, väljendada protsendina EL 28 kogurahvatulust, mis on arvutatud komisjoni 2012. aasta kevade makromajandusliku prognoosi ja ajakohastatud keskmise pikkusega perioodi prognooside alusel. 2011/0177 (APP) Muudetud ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014-2020 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 312, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[10], võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut[11], olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Käesoleva määrusega kehtestatud iga-aastased kulukohustuste assigneeringute ülemmäärad iga kululiigi kohta ning maksete assigneeringute iga-aastased ülemmäärad peavad järgima kulukohustuste assigneeringute ja omavahendite ülemmäärasid, mis on sätestatud [nõukogu otsuses XXXX/XX/EL, Euratom]. (2) Võttes arvesse piisava prognoositavuse vajadust keskpika tähtajaga investeeringute ettevalmistamisel ja rakendamisel, peaks finantsraamistiku kestus olema alates 1. jaanuarist 2014 seitse aastat ning vahepeal tuleks teha finantsraamistiku rakendamise vahehindamine. Kõnealuse hindamise tulemusi tuleks arvesse võtta finantsraamistiku kehtivuse viimase kolme aasta jooksul. (3) Erivahendid, hädaabireserv, Euroopa Liidu Solidaarsusfond, paindlikkusinstrument, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond, põllumajandussektori kriisiabireserv ja ettenägemata kulude varu on vajalikud selleks, et liit saaks reageerida ettenägematutele asjaoludele või rahastada selgelt kindlaksmääratud kulutusi, mida ei ole võimalik rahastada finantsraamistikus kehtestatud ühe või enama rubriigi ülemmäära piires. Seepärast on vajalikud erisätted, et juhul, kui on vaja kasutada erivahendeid, oleks võimalus kanda kulukohustuste assigneeringud eelarvesse suurematena, kui finantsraamistikuga kehtestatud ülemmäärades ette nähtud. (4) Juhul kui on vaja kasutada ELi eelarve tagatisi laenude puhul, mis on antud maksebilansi toetamise mehhanismi või Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi kaudu, mis on sätestatud nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määruses (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem,[12] ning nõukogu 11. mai 2010. aasta määruses (EÜ) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism,[13] võib kasutatav summa ületada finantsraamistiku kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute ülempiire, kuid mitte omavahendite ülemmäära. (5) Finantsraamistik tuleks kindlaks määrata 2011. aasta hindades. Kindlaks tuleks määrata ka finantsraamistiku tehnilise kohandamise eeskirjad, et oleks võimalik ümber arvutada ülemmäärad ja kasutada jäänud varud. (6) Finantsraamistikus ei tuleks arvesse võtta eelarvepunkte, mida rahastatakse sihtotstarbelistest tuludest Euroopa Parlamendi ja nõukogu [...] määruse (EL) nr [xxx/201x] (Euroopa Liidu aastaeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjade kohta)[14] tähenduses. (7) Kindlaks tuleks määrata ka eeskirjad muudeks olukordadeks, mille puhul finantsraamistikku tuleks kohandada. Nimetatud kohandused võivad olla seotud eelarve täitmise, liikmesriikide majanduspoliitika koordineerimisega seotud makromajanduslike tingimusteülemäärase valitsemissektori eelarvepuudujäägi, aluslepingute läbivaatamise, laienemise, Küprose taasühendamise või teatavaid poliitikavaldkondi reguleerivate uute eeskirjade hilinenud vastuvõtmisega. (8) Liikmesriikidele eraldatavad vahendid, millega toetatakse ühtekuuluvuspoliitikat majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks, määratakse kindlaks 20121. aasta kevadel koostatud siseriikliku koguprodukti (edaspidi „SKP”) prognoosi alusel. Seoses prognooside ebakindluse ja neile liikmesriikidele avalduva mõjuga, kelle vahendeid on piiratud, tuleks teha vahehindamine, et võrrelda prognoositud ja tegelikku SKPd ja nende mõju eraldatavatele vahenditele. Juhul kui 2014.–2016. aasta SKP erineb 20121. aasta prognoosist rohkem kui +/– 5 %, tuleb 2018.–2020. aastaks asjaomastele liikmesriikidele ettenähtud vahendeid kohandada. Tuleb ette näha kõnealuse kohandamise eeskirjad. (9) Finantsraamistikku võib olla vaja muuta ettenägematutel asjaoludel, millega ei ole võimalik tegeleda finantsraamistikuga ettenähtud ülemmäärade piires. Seepärast on sellisteks juhtudeks vaja ette näha finantsraamistiku muutmine. (10) Eelarvemenetluse käigus tehtava institutsioonidevahelise koostöö reguleerimiseks tuleks sätestada üldeeskirjad. (11) Eelarvemenetluse sujuvamaks muutmiseks on vaja sätestada põhieeskirjad välis- ja julgeolekupoliitika kulude kandmiseks eelarvesse ja finantsraamistikuga hõlmatud perioodi üldsumma. (12) Eelarvemenetluse käigus tehtava institutsioonidevahelise koostöö ning ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga seotud kulutuste eelarvestamise üksikasjalik korraldus on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelises […] 201x. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes eelarvealase koostöö ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta[15]. (13) Erieeskirjad on vajalikud ka selliste suuremahuliste infrastruktuuriprojektidega tegelemiseks, mis kestavad finantsraamistikust oluliselt kauem. Kindlaks tuleb määrata maksimumsummad, mida makstakse nendele projektidele Euroopa Liidu eelarvest. Kõnealused summad ei tohiks mõjutada muid liidu eelarvest rahastatavaid projekte. (14) Komisjon peaks esitama uue mitmeaastase finantsraamistiku ettepaneku enne 1. jaanuari 2018, et institutsioonidel oleks võimalik see heaks kiita piisavalt vara enne järgmise finantsraamistiku algust. Käesoleva määrusega kehtestatud finantsraamistiku kohaldamist peaks jätkama juhul, kui uut mitmeaastase finantsraamistiku määrust ei võeta vastu enne käesoleva määrusega kehtestatud finantsraamistiku kehtivuse lõppemist, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Mitmeaastane finantsraamistik Mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (edaspidi „finantsraamistik”) esitatakse lisas. Artikkel 2 Vastavus finantsraamistiku ülemmääradele 1. Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon järgivad finantsraamistikus esitatud iga-aastaste kulude ülemmäärasid iga eelarvemenetluse puhul ja asjaomase aasta eelarve täitmisel. 2. Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud võib eelarvesse kanda finantsraamistiku asjaomaste rubriikide ülemmääradest suurematena, kui on vaja kasutada hädaabireservi, Euroopa Liidu Solidaarsusfondi, paindlikkusinstrumendi, Euroopa Globaliseerumisega Kohenemise Fondi, põllumajandussektori kriisiabireservi või ettenägemata kulude varu vahendeid vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2012/2002,[16] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1927/2006,[17] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele nr xxxx/201x[18] ning […] 201x. aasta institutsioonidevahelisele kokkuleppele eelarvealase koostöö ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (edaspidi „institutsioonidevaheline kokkuleppe”). 3. Kui tuleb kasutada tagatist sellise laenu puhul, mis on kaetud liidu eelarvega vastavalt määrusele (EÜ) nr 332/2002 või määrusele (EÜ) nr 407/2010, siis võib kasutatav summa ületada finantsraamistikus sätestatud ülemmäärasid. Artikkel 3 Omavahendite ülemmäära järgimine 1. Ühegi finantsraamistikuga hõlmatud aasta puhul ei tohi vajalikeks makseteks ettenähtud assigneeringute üldsumma pärast iga-aastast kohandamist ning muid kohandusi või muudatusi ja artikli 2 lõigete 2 ja 3 kohaldamist arvesse võttes olla selline, et tagajärjeks on omavahendite sissenõudemäär, mis ületab otsuse [XXXX/XX/EL, Euratom] kohaselt omavahenditele kehtestatud ülemmäära. 2. Vajaduse korral alandatakse finantsmääruses esitatud ülemmäärasid, et tagada otsuse [XXXX/XX/EL, Euratom] kohaselt omavahenditele kehtestatud ülemmäära järgimine. Artikkel 4 Tehniline kohandamine 1. Komisjon teeb igal aastal enne aasta n+1 eelarvemenetlust finantsraamistikku järgmised tehnilised kohandused: a) hindab ülemmäärad ja kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringute ja makseteks ettenähtud assigneeringute üldsummad ümber aasta n+1 hindades; b) arvutab otsuse [XXXX/XX/EL, Euratom] kohaselt kehtestatud omavahendite ülemmäära piires jääva varu; c) arvutab institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 15 sätestatud ettenägemata kulude varu absoluutsumma. 2. Komisjon teeb lõikes 1 osutatud tehnilised kohandused, tuginedes 2 % suurusele aastadeflaatorile. 3. Komisjon edastab lõikes 1 osutatud tehniliste kohanduste tulemused ja nende aluseks olevad majandusprognoosid Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 4. Asjaomase aasta suhtes ei saa teha kõnealuse aasta jooksul või siis järgnevatel aastatel tagantjärele täiendavaid tehnilisi kohandusi. Artikkel 5 Ühtekuuluvuspoliitikale eraldatavate vahendite kohandamine 1. Juhul kui selgub, et mis tahes piiristatud liikmesriigi 2014.–2016. aasta summeeritud sisemajanduse koguprodukt (edaspidi „SKP”) erineb rohkem kui +/– 5 % 20121. aasta prognoosist, mille alusel määrati kindlaks aastateks 2014–2020 liikmesriikides ühtekuuluvuse toetamiseks ettenähtud vahendid, kohandab komisjon 2018. aasta tehnilise kohanduse käigus summasid, mis on asjaomasele liikmesriigile kõnealusel ajavahemikul ühtekuuluvuse toetamiseks ette nähtud. 2. Lõikes 1 osutatud kohanduste positiivne või negatiivne summaarne netomõju ei või olla suurem kui 3 miljardit eurot. 3. Nõutavad kohandused jaotatakse võrdsetes osades aastate 2011–2013 vahel ja vastavalt muudetakse ka finantsraamistiku asjaomased ülemmäärad. Artikkel 6 Rakendamisega seotud kohandamine Euroopa Parlamendile ja nõukogule finantsraamistiku tehniliste kohanduste tulemuste teatamisel esitab komisjon ettepanekud makseteks ettenähtud assigneeringute üldsumma kohandamiseks, mida ta peab rakendamisest lähtuvalt vajalikuks, et tagada nende assigneeringute korrapärane areng kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringute suhtes. Kõnealuseid ettepanekuid käsitlevad otsused tehakse enne aasta n 1. maid. Artikkel 7 Struktuurifondide, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Fondi Põllumajandusfondi, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi, Varjupaiga- ja Rändefondi ning Sisejulgeolekufondi kohandamine 1. Kui pärast 1. jaanuari 2014 võetakse vastu uued struktuurifondide, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi, ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi, Varjupaiga- ja Rändefond ning Sisejulgeolekufondi reguleerivad eeskirjad või programmid, mille eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, kohandatakse finantsraamistikku, et kanda järgmistesse aastatesse üle 2014. aastal kasutamata jäänud vahendite osa, mis ületab asjaomaseid kulude ülemmäärasid. 2. Kohandamine seoses 2014. aastal kasutamata jäänud vahendite ülekandmisega kinnitatakse enne 1. maid 2015. Artikkel 8 Ülemäärase valitsemissektori eelarvepuudujäägiga Liikmesriikide majanduspoliitika koordineerimise makromajanduslike tingimustega seonduvad kohandused Juhul kui nõukogu tühistab otsuse peatada liikmesriikide majanduspoliitika koordineerimise makromajanduslike tingimuste tõttu ülemäärase valitsemissektori eelarve puudujäägi puhuks kehtestatud menetluse tulemusena Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi eelarveliste kulukohustuste täitmine, otsustab ta komisjoni ettepaneku põhjal ja pidades kinni asjaomasest alusaktist, kas kanda peatatud kulukohustused üle järgmistesse aastatesse. Aastal n peatatud kulukohustusi ei saa üle kanda kaugemale kui aastasse n+2. Artikkel 9 Finantsraamistiku muutmine 1. Ettenägemata asjaoludel võib finantsraamistikku muuta, pidades seejuures kinni [otsuse XXXX/XX/EL, Euratom] kohaselt sätestatud omavahendite ülemmäärast. 2. Finantsraamistiku muutmisel vastavalt lõikele 1 võetakse arvesse võimalust kulud muudetava rubriigiga hõlmatud programmide vahel ümber jaotada, pidades eeskätt silmas assigneeringute eeldatavat alakasutamist. Võimaluse korral peab oluline osa uutest kavandatud kuludest nii absoluutsuurusena kui ka protsendimäärana jääma rubriigi kehtiva ülemmäära piiresse. 3. Finantsraamistiku muutmisel vastavalt lõikele 1 võetakse arvesse võimalust tasakaalustada ühe rubriigi ülemmäära suurendamine mõne muu rubriigi ülemmäära vähendamise abil. 4. Finantsraamistiku muutmisel vastavalt lõikele 1 säilib asjakohane suhe kulukohustuste ja maksete vahel. 5. Artikli 3 lõikes 2 ning artiklites 6, 7, 8, 10, 11, 11a ja 16 osutatud kohandusi käsitatakse samuti finantsraamistiku muutmisena. Artikkel 10 Finantsraamistiku kohandamine aluslepingute läbivaatamise korral Kui mitmeaastase finantsraamistiku jooksul vaadatakse aluslepingud läbi nii, et see avaldab mõju eelarvele, tehakse finantsraamistikus vajalikud kohandused. Artikkel 11 Finantsraamistiku kohandamine laienemise ja Küprose ühendamise korral Kui mõni uus liikmesriik ühineb Euroopa Liiduga finantsraamistikuga hõlmatud ajavahemikul, kohandatakse finantsraamistikku, et võtta arvesse ühinemisläbirääkimistest tingitud kulutusi. Artikkel 11a Finantsraamistiku kohandamine Küprose taasühendamise korral Kui Küpros taasühendatakse finantsraamistikuga hõlmatud ajavahemikul, kohandatakse finantsraamistikku, et võtta arvesse Küprose küsimuse terviklikku lahendust ja taasühendamisest tulenevaid täiendavaid rahalisi vajadusi. Artikkel 12 Eelarvemenetluse käigus tehtav institutsioonidevaheline koostöö Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon (edaspidi „institutsioonid”) võtavad iga-aastase eelarvemenetluse lihtsustamiseks mis tahes meetmeid. Institutsioonid teevad kogu menetluse vältel heas usus koostööd oma seisukohtade lähendamiseks. Institutsioonid teevad asjakohaste institutsioonidevaheliste kontaktide abil koostööd, et jälgida töö edenemist ja analüüsida oma seisukohtade lähedust menetluse kõikides etappides. Institutsioonid tagavad nii palju kui võimalik oma tööde ajakava kooskõlastamise, et võimaldada menetluste läbiviimist ühtsel ja kooskõlastatud viisil, mille lõpptulemuseks on eelarve lõplik vastuvõtmine. Kolmepoolseid kohtumisi võib korraldada menetluse kõikidel etappidel ja erineval esindatuse tasemel, sõltuvalt kavandatava arutelu olemusest. Iga institutsioon nimetab kooskõlas oma kodukorraga kohtumisel osalejad, määrab kindlaks oma läbirääkimismandaadi ja teavitab õigeaegselt teisi institutsioone kohtumiste korrast. Artikkel 13 Ühise välis- ja julgeolekupoliitika rahastamine Ühise välis- ja julgeolekupoliitika (edaspidi „ÜVJP”) talituskulude üldsumma kantakse täies ulatuses ühte eelarvepeatükki pealkirja all „ÜVJP”. Nimetatud summa katab tegelikud eeldatavad vajadused, mida hinnatakse eelarveprojekti koostamise raames, lähtudes igal aastal Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tehtavatest prognoosidest, ning see sisaldab piisava varu ettenägemata meetmeteks. Vahendeid reservi kanda ei saa. Artikkel 14 Suuremahuliste projektide rahastamise toetamine Euroopa Liidu eelarvest eraldatakse Euroopa satelliitnavigatsiooni programmidele (EGNOS ja Galileo) ajavahemikuks 2014–2020 kuni 7 000 miljonit eurot 2011. aasta hindades. Artikkel 15 Finantsraamistiku rakendamise vahehindamine Komisjon esitab 2016. aastal finantsraamistiku rakendamise hindamise tulemused ning vajaduse korral asjakohased ettepanekud. Artikkel 16 Üleminek järgmisele finantsraamistikule Komisjon esitab enne 1. jaanuari 2018 uue mitmeaastase finantsraamistiku ettepaneku. Juhul kui enne 31. detsembrit 2020 ei võeta vastu nõukogu määrust uue mitmeaastase finantsraamistiku kindlaksmääramise kohta, kohaldatakse finantsraamistikuga hõlmatud viimase aasta ülemmäärasid ja muid sätteid nii kaua, kuni võetakse vastu uut finantsraamistikku kindlaksmäärav määrus. Kui pärast 2020. aastat ühinevad Euroopa Liiduga uued liikmesriigid, tehakse laiendatud finantsraamistikus vajaduse korral ühinemisläbirääkimiste tulemuste arvessevõtmiseks vajalikud kohandused. Artikkel 17 Jõustumine Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja LISA Mitmeaastane finantsraamistik (EL 28) [1] KOM(2011) 398 (lõplik), 29.6.2011. [2] ELT L 112, 24.4.2012, lk 21. [3] KOM(2011) 752 (lõplik). [4] KOM(2011) 751 (lõplik). [5] KOM(2011) 753 (lõplik). [6] KOM(2011) 750 (lõplik). [7] KOM(2011) 752 (lõplik), seletuskirja punkt 5.1, lk 7, viimane taane. [8] KOM(2011) 615 (lõplik). [9] Horvaatia osatähtsus EL 27 elanikkonnas ja kogurahvatulus on 0,62 %. Seda osatähtsust kasutati määramaks kindlaks 2013. aasta summad ühises seisukohas peatüki 33 (Rahandus- ja eelarvesätted) kohta. [10] ELT C , , lk . [11] ELT C , , lk . [12] EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1. [13] ELT L 118, 12.5.2010, lk 1. [14] ELT L […]. [15] ELT C ... [16] EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3. [17] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. [18] ELT L […], […], lk […].