[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 11.1.2006

SEK(2006) 22 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2005–2010

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Taust

1. juulil 1998 jõustunud stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil muuta valitsemissektori rahalised vahendid usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning uute töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva kasvu tingimuste tugevdamise vahendiks. 2005. aastal muudeti pakti esimest korda. Reformimisel tunnistati pakti kasulikkust eelarvedistsipliini kehtestamisel, kuid sooviti tugevdada nii pakti tõhusust ja selle mõju majandusele kui ka tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1], mis moodustab osa paktist, on sätestatud, et liikmesriigid peavad esitama nõukogule ja komisjonile stabiilsus- või lähenemisprogrammid ja nende iga-aastased ajakohastatud versioonid (ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid peavad esitama (ajakohastatud) stabiilsusprogrammid ja ühisraha veel mitte kasutavad liikmesriigid peavad esitama (ajakohastatud) lähenemisprogrammid). Taani esitas esimese lähenemisprogrammi oktoobris 1998. Vastavalt määrusele esitas nõukogu 1. detsembril 1998 arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Vastavalt samale menetlusele peab komisjon ajakohastatud stabiilsus- ja lähenemisprogramme hindama, majandus- ja rahanduskomitee neid kontrollima, samas kui nõukogul on õigus neid kontrollida.

Nimetatud programmides peavad liikmesriigid täpsustama oma keskmise pikkusega perioodi eesmärgid seoses eelarveseisundiga ja esitama poliitilised meetmed nende saavutamiseks ja hoidmiseks, sealhulgas asjakohased prognoosid majanduse kohta. Pakti reformimise järel peaks keskmise pikkusega perioodi eesmärk olema iga liikmesriigi puhul erinev, pidades silmas liidu majanduslikku ja eelarvelist mitmekesisust, sealhulgas jätkusuutlikkusega seotud eelarveriske. Reformi osaks on ka vajadus luua majanduse tõusuperioodidel kõrgendatud eelarvedistsipliini abil korrastatum lähenemine eelarvepoliitikas majandustsükli jooksul, samas kui ajutisel kõrvalekaldumisel keskmise pikkusega perioodi eesmärkidest või sellele eesmärgile suunatud kohandamiskavas tuleks arvestada olulisi struktuurireforme, millel on tõestatav mõju pikaajalisele jätkusuutlikkusele.

Võttes arvesse komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosi, tegevusjuhendit[2], potentsiaalse SKT ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat, 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi, on komisjon kontrollinud Taani hiljuti esitatud ajakohastatud lähenemisprogrammi ja võtnud alljärgneva hindamise põhjal vastu soovituse nõukogule asjakohase otsuse tegemiseks.

Hinnang

1. Taani esitas oma 2005. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku aastani 2010, komisjonile 30. novembril 2005. Programm põhineb 2006. aasta eelarveseadusel, mille parlament võttis vastu 14. detsembril. Programm järgib üldjoontes uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri. Programmis on puudusi uue tegevusjuhendiga ette nähtud kohustuslikes ja vabatahtlikes andmetes (eelkõige puuduvad mõne aasta puhul prognoosid SKT kasvu kohta maailmas ja ELis). Taani programmis ei määratleta selgelt keskmise pikkusega perioodi eesmärki, nagu tegevusjuhend ette näeb.

2. Viimase kümne aasta jooksul on SKT kasv olnud keskmiselt ligikaudu kaks protsenti ning inflatsioon on olnud enamvähem sama, mis euroalal. Viimastel aastatel on suurenenud ka tööhõive ning töötuse tase on viimase kümne aasta madalaima taseme lähedal. 2005. ja 2006. aastaks prognoositakse SKT reaalkasvu määraks 2.4%, kuna sisenõudlus, eelkõige eratarbimine peaks prognooside kohaselt jätkuvalt jõuliselt kasvama. Aastateks 2007–2008 on SKT kasv kavandatud märkimisväärselt madalam ning programmi ülejäänud aastateks on planeeritud kaheprotsendiline kasv aastas. Ajakohastatud programmi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium vastab kuni 2006. aastani üldjoontes komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognooside hinnangule ning peegeldab kokkuvõttes ettevaatlike prognoose. Kasvuootused on tagasihoidlikud eelkõige 2007. ja 2008. aastaks, mil kasvueeldused on väiksemad komisjoni talituste hinnangust potentsiaalse kasvu kohta. Ajakohastatud programmis eeldatakse, et inflatsioonisurve jääb suhteliselt tagasihoidlikuks, mis tundub realistlik.

3. Pärast ERM II jõustumist 1. jaanuaril 1999 pole krooni vahetuskurssi mõjutavaid pingeid esinenud. Vahetuskursi kõrvalekalle keskkursist on olnud ametlikust piirmäärast palju väiksem ning lühiajaliste intressimäärade erinevus euroalaga võrreldes on jätkuvalt väike. See väljendab usku fikseeritud vahetuskursimehhanismi suhtes. Makromajanduslik raamistik tagab jätkuvalt pikaajaliste võlakirjade madala tootlikkuse. Taani pikaajaliste riigi võlakirjade ja euroala võlakirjade tootlikkuse erinevus on vähenenud peaaegu null baaspunkti tasemele ning on kohati olnud ka kergelt miinuses.

4. 17. veebruaril 2005 kiitis nõukogu on arvamuses heaks Taani 2004. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammis esitatud eelarvestrateegia. 2005. aasta eelarve täitmist silmas pidades seati 2004. aasta ajakohastatud programmi 2005. aasta eesmärgiks valitsemissektori eelarve ülejääk 2,2% SKTst, kuid praeguses ajakohastatud programmis prognoositakse sarnaste SKT kasvuootuse korral 3,6%list ülejääki. Üldiselt on tulud laekunud oodatust paremini (kaasa arvatud pensionifondi tootlikkusmaksu laekumisest saadud ning nafta ja gaasi kasutamisest saadud tulud), kuid ka kulutused on arenenud tagasihoidlikult.

5. Keskmise pikkusega perioodi eelarvestrateegia eesmärgiks on kõrge esmase ülejäägi säilitamine kogu programmiperioodi jooksul, et tagada võlasuhte kiire kahanemine. Strateegia põhineb kulude piiramisel, mille eesmärgiks on avaliku sektori tarbimise aastase reaalkasvu hoidmine 0,5% juures, maksude jätkuv külmutamine ja jätkuv tasakaalus eelarve nõue kohalikele omavalitsustele. Käesolevas ajakohastatud programmis prognoositakse valitsemissektori ülejäägi vähenemist rekordiliselt 3,6%lt SKTst 2005. aastal (põhjuseks olid erandlikud asjaolud, sealhulgas pensionifondide tootlikkusmaks ja nafta ja gaasiga seotud tegevus) natuke üle 3%le 2006. ja 2007. aastal ning seejärel vähenemist 2,9%le SKTst programmiperioodi lõpus. Esmase ülejäägi ajaline areng on sarnane, vähenemine programmiperioodi jooksul on 2 protsendipunkti SKTst (1 protsendipunkt, kui 2005. aasta erandlikult suurt ülejääki mitte arvestada). Nii kulu- kui tulusuhe väheneb vaatlusalusel perioodil järkjärguliselt. See peegeldab maksutulude laekumise vähenemist (osaliselt maksude külmutamisest tingitud), kulude piiramist, mis põhineb avaliku sektori tarbimise aastase reaalkasvu hoidmisel 0,5% piires, ja intressikoormuse vähenemist. Võrreldes eelmise programmiga on uues ajakohastatud programmis valitsemissektori kavandatud tasakaalukava ületatud, kuigi makromajanduslik stsenaarium on üldiselt samaks jäänud. Taani kasutab teise samba kogumispensioniskeemide liigitamist käsitleva Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsuse rakendamisel üleminekuperioodi; otsuse rakendamise oodatav mõju hõlmab valitsemissektori eelarve tasakaalu vähenemist ligikaudu 1% võrra SKTst aastas.

6. Komisjoni talituste poolt programmi alusel vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale tehtud arvutused näitavad, et struktuurne ülejääk (st tsükliliselt kohandatud ülejääk ilma ühekordsete ja ajutiste meetmeteta) langeb 3,5%lt SKTst 2005. aastal ligikaudu 2,75%le SKTst 2006. aastal ning tõuseb seejärel 3,25%le SKTst. Struktuuriseisundi halvenemine aastatel 2005–2006, mil 2005. aasta kergelt negatiivne SKT lõhe muutub 2006. aastal nõrgalt positiivseks, peegeldab suures osas 2005. aasta erakordselt suuri tulusid, millele järgneb nende tulude ootuspärane normaliseerumine 2006. aastal.

7. Programmis seatakse eesmärgiks struktuurne tasakaal (arvestades üleminekuperioodi kasutamist eespool nimetatud Eurostati otsuse rakendamisel) vahemikus 1,5–2,5% SKTst programmiperioodi jooksul. Seda käsitletaksegi käesoleva hinnangu eesmärke silmas pidades programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgina.

8. Kuna programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast (milleks on puudujääk ligikaudu 0,5% SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine täitma ka ülemäärase puudujäägi vastase kindlusvaru tagamise eesmärgi. Asjakohasuse seisukohalt on programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk stabiilsuse ja kasvu pakti ja tegevusjuhendiga euroalale ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning on märkimisväärselt ambitsioonikam, kui pikaajalise võlasuhte ja keskmise SKT kasvu põhjal prognoosida võiks. Programmis selgitatakse, et keskmise pikkusega perioodi eesmärk on seatud paktis nõutavast kõrgemaks seetõttu, et võla kiire vähendamise kaudu panna kindel alus eelarve pikaajalisele jätkusuutlikkusele.

9. Kokkuvõttes tunduvad ajakohastatud programmi eelarveprognooside riskid olevat tasakaalustatud, eelkõige seetõttu, et SKT kasv võib olla oodatust suurem, peamiselt seetõttu, et tehniliste prognooside alusel eeldatakse 2007. ja 2008. aastal SKT väikest kasvu. Seega võib neil aastatel SKT kasv ja tulemus eelarve osas olla programmis prognoositust parem. Teisalt on avaliku sektori tarbimise kasvu piiramise eesmärgist kinni pidamist raske tagada, arvestades seniseid üsnagi erinevaid tulemusi.

10. Silmas pidades eelarve-eesmärkide riskide tasakaalustamist tundub programmis esitatud eelarvestrateegia piisav selleks, et tagada programmis seatud keskmise pikkusega perioodi eesmärgist kinni pidamine suure kindlusvaruga kogu programmiperioodi jooksul. See annab iga aasta jaoks piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks puudujäägi kontrollväärtust, milleks on 3% SKTst. Silmas pidades keskmise pikkusega perioodi eesmärgi juba saavutanud riikide kohta käivat nõuet hoiduda majanduse tõusuaegadel protsüklilisest fiskaalpoliitikast, väheneb struktuurne tasakaal vahemikus 2005–2010 0,3 protsendipunkti SKTst, arvestades et vahemikus 2005–2006, mil SKT lõhe muutub kergelt negatiivsest nõrgalt positiivseks, on langus 0,8 protsendipunkti. Arvestades 2005. aasta erakordselt suuri tulusid, 2006. aasta eelarveseisundit ja SKT lõhe arvutamisega seotud ebakindlust, ei saa Taani fiskaalpoliitikat arvatavasti protsükliliseks pidada.

11. Teise samba kogumispensioniskeemine ümberliigitamine alates 2007. aasta kevadest (mil lõppeb üleminekuperiood Eurostati 2004. aasta märtsi otsuse rakendamiseks) ei muudaks antud hinnangut oluliselt. Üldiselt on Taani eelarveseisund usaldusväärne ja eelarvestrateegia on hea näide paktiga kooskõlas olevast fiskaalpoliitikast.

12. Koguvõlg, mis 2005. aastal on tasemel 36% SKTst, on märkimisväärselt alla asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 60% SKTst. Ajakohastatud programmi kohaselt langeb võla suhe programmiperioodi jooksul veelgi, jõudes 2010. aastal 21,5%ni SKTsse. Suurema esmase ülejäägi tõttu väheneb võlg seekord kiiremini, kui eelmises ajakohastatud programmis prognoositi.

13. Taani rahanduse jätkusuutlikkusega seoses on vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist tulenevad riskid madalad. Koguvõla tase on praegu piisavalt madalam 60%lisest kontrollväärtusest ja peaks prognooside kohaselt jääma sellest madalamaks kogu programmiperioodi vältel. Jätkusuutlikkusega seotud küsimuste asetamine fiskaalpoliitiliste prioriteetide sekka ning pensionikulude ohjamine ning vahendite kogumine parandab märkimisväärselt riigi rahanduse pikaajalisi väljavaateid. Praegu äärmiselt soodne eelarveseisund aitab piirata vananeva elanikkonna prognoositud mõju eelarvele ning keskmise pikkusega perioodi eelarvekavad ei sisalda riigi rahanduse jätkusuutlikkuse seisukohalt erilisi riske.

14. Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega ajavahemikuks 2005–2008. Eelkõige peab Taani kinni oma keskmise pikkusega perioodi eesmärgist. Kuid täpsustatud ei ole uusi meetmeid, millega soovitakse saavutada eeldatav ligi 2%line tööhõive kasv 2010. aastaks.

15. Taani riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 26. oktoobril 2005 tööhõive ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on välja toodud järgmised riigi rahandust oluliselt mõjutavad väljakutsed: i) suurendada tööjõupakkumist, et tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus ja ii) suurendada avaliku sektori tõhusust. Riiklikus reformiprogrammis kirjeldatud meetmete mõju eelarvele kajastub lähenemisprogrammi eelarveprognoosides. Lähenemisprogrammis riigi rahandusega seoses kavandatud meetmed on kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega.

16. Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2005–2010

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[3] eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

17. [24. jaanuaril 2006] kontrollis nõukogu Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005–2010. Programm järgib üldjoontes uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri. Programmis on puudusi uue tegevusjuhendiga ette nähtud kohustuslikes ja vabatahtlikes andmetes (eelkõige puuduvad mõne aasta osas prognoosid SKT kasvu kohta maailmas ja ELis). Taani programmis ei määratleta selgelt keskmise pikkusega perioodi eesmärki, nagu tegevusjuhend ette näeb.

18. Viimase kümne aasta jooksul on SKT kasv olnud keskmiselt ligikaudu kaks protsenti ning inflatsioon on olnud enamvähem sama, mis euroalal. Viimastel aastatel on suurenenud ka tööhõive ning töötuse tase on viimase kümne aasta madalaima taseme lähedal. Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvuks 2006. aastal 2,4% ja ülejäänud programmiperioodi jooksul keskmiselt 1,6%. Praegu olemasoleva teabega võrreldes tundub stsenaarium ettevaatlik, eelkõige 2007. ja 2008. aastaks. Programmi inflatsiooniprognoos tundub realistlik.

19. 17. veebruaril 2005 kiitis nõukogu on arvamuses heaks Taani 2004. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammis esitatud eelarvestrateegia. 2005. aasta eelarve täitmist silmas pidades seati 2004. aasta ajakohastatud programmi 2005. aasta eesmärgiks valitsemissektori eelarve ülejääk 2,2% SKTst, kuid praeguses ajakohastatud programmis prognoositakse sarnaste SKT kasvuootuse korral 3,6%list ülejääki. Üldiselt on tulud laekunud oodatust paremini (kaasa arvatud pensionifondi tootlikkusmaksu laekumisest saadud ning nafta ja gaasi kasutamisest saadud tulud), kuid ka kulutused on arenenud tagasihoidlikult.

20. Eelarvestrateegia eesmärgiks on hoida struktuurset ülejääki programmiperioodi jooksul vahemikus keskmiselt 1,5–2,5%, mis viitab valitsemissektori võla suhte märkimisväärsele vähendamisele, et valmistuda elanikkonna vananemiseks. Strateegia põhineb kulude piiramisel, mille eesmärgiks on avaliku sektori tarbimise aastase reaalkasvu hoidmine 0,5% juures, maksude jätkuv külmutamine ja jätkuv tasakaalus eelarve nõue kohalikele omavalitsustele. Ajakohastatud programmis prognoositakse valitsemissektori ülejäägi vähenemist 3,6%lt SKTst 2005. aastal 3,1%le 2006. aastal ja 3,2%le 2007. aastal ning seejärel jõudmist programmiperioodi lõpus tasemele 2,9% SKTst. Käesolevas ajakohastatud programmis on valitsemissektori hinnanguline ülejääk oluliselt suurem kui eelmises ajakohastatud programmis, kuigi prognoositav SKT kasv on sarnane.

21. Programmis seatakse eesmärgiks struktuurne tasakaal (arvestades üleminekuperioodi kasutamist eespool mainitud Eurostati otsuse rakendamisel) vahemikus 1,5–2,5% SKTst programmiperioodi jooksul. Seda käsitletaksegi käesoleva hinnangu eesmärke silmas pidades programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgina. Struktuurne ülejääk (st tsükliliselt kohandatud ülejääk ilma ühekordsete ja ajutiste meetmeteta) langeb 3,6%lt SKTst 2005. aastal ligikaudu 2,75%le SKTst 2006. aastal ning tõuseb seejärel 3,25%le SKTst. Kuid arvestuslik langus 0,8 protsendipunkti SKTst 2006. aastal peegeldab pensionifondidelt oodatava maksutulu normaliseerumist, mis 2005. aastal oli erakordselt suur.

22. Kuna programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast (milleks on puudujääk ligikaudu 0,5% SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine täitma ka ülemäärase puudujäägi vastase kindlusvaru tagamise eesmärgi. Asjakohasuse seisukohalt on programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk stabiilsuse ja kasvu pakti ja tegevusjuhendiga euroalale ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning on märkimisväärselt ambitsioonikam, kui pikaajalise võlasuhte ja keskmise SKT kasvu põhjal prognoosida võiks. Programmis selgitatakse, et keskmise pikkusega perioodi eesmärk on seatud paktis nõutavast kõrgemaks seetõttu, et võla kiire vähendamise kaudu panna kindel alus eelarve pikaajalisele jätkusuutlikkusele.

23. Kokkuvõttes tunduvad ajakohastatud programmi eelarveprognooside riskid olevat tasakaalustatud, eelkõige seetõttu, et SKT kasv võib olla oodatust suurem, peamiselt seetõttu, et tehniliste prognooside alusel eeldatakse 2007. ja 2008. aastal SKT väikest kasvu. Seega võib neil aastatel SKT kasv ja tulemus eelarve osas olla programmis prognoositust parem. Teisalt on avaliku sektori tarbimise kasvu piiramise eesmärgist kinni pidamist raske tagada, arvestades seniseid üsnagi erinevaid tulemusi.

24. Seda riskihinnangut silmas pidades tunduvad programmi eelarvealased põhimõtted olevat piisavad, et pidada kinni programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgist kogu programmiperioodi jooksul. Lisaks annab see iga aasta jaoks piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3% puudujäägiläve. Arvestades 2005. aastaks prognoositud erakordset suurt ülejääki, on programmi fiskaalpoliitiline strateegia stabiilsuse ja kasvu paktiga kooskõlas selles mõttes, et see pole majanduse tõusuaegadel protsükliline. Teise samba kogumispensioniskeemi ümberliigitamine alates 2007. aasta kevadest (mil lõppeb üleminekuperiood Eurostati 2004. aasta märtsi asjakohase otsuse rakendamiseks) vähendab Taani ülejääki igal aastal ligikaudu 1% võrra SKTst, kui ei muuda antud hinnangut oluliselt. Üldiselt on Taani eelarveseisund usaldusväärne ja eelarvestrateegia on hea näide paktiga kooskõlas olevast fiskaalpoliitikast.

25. Eeldatav võla suhe on 2005. aastal jõudnud 20,1%ni SKTsse, mis on alla asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtuse. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul ligikaudu 14 protsendipunkti võrra.

26. Taani rahanduse jätkusuutlikkusega seoses on vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist tulenevad riskid madalad. Koguvõla tase on praegu piisavalt madalam 60%lisest kontrollväärtusest ja peaks prognooside kohaselt jääma sellest madalamaks kogu programmiperioodi vältel. Jätkusuutlikkusega seotud küsimuste asetamine fiskaalpoliitiliste prioriteetide sekka ning pensionikulude ohjamine ning vahendite kogumine parandab märkimisväärselt riigi rahanduse pikaajalisi väljavaateid. Praegu äärmiselt soodne eelarveseisund aitab piirata vananeva elanikkonna prognoositud mõju eelarvele ning keskmise pikkusega perioodi eelarvekavad ei sisalda riigi rahanduse jätkusuutlikkuse seisukohalt erilisi riske.[4]

27. Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega ajavahemikuks 2005–2010. Eelkõige peab Taani kinni oma keskmise pikkusega perioodi eesmärgist. Kuid täpsustatud ei ole uusi meetmeid, millega soovitakse saavutada eeldatav ligi 2%line tööhõive kasv 2010. aastaks.

28. Taani riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 26. oktoobril 2005 tööhõive ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on rõhutatud vajadust suurendada tööjõupakkumist, et tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus, ja suurendada avaliku sektori tõhusust. Riiklikus reformiprogrammis kirjeldatud meetmete mõju eelarvele kajastub lähenemisprogrammi eelarveprognoosides. Lähenemisprogrammis riigi rahandusega seoses kavandatud meetmed on kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus1

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2010 |

Reaalne SKT (muutus, %) | LP nov 2005 | 2.0 | 2.4 | 2.4 | 1.1 | 1.6 | 2.1 |

Komisjoni talitused nov 2005 | 2.1 | 2.7 | 2.3 | 2.1 | puudub | puudub |

LP nov 2004 | 2.2 | 2.5 | 1.3 | 1.9 | 1.8 | 1.8 |

THHI inflatsioon (%) | LP nov 2005 | 0.9 | 1.6 | 2.0 | 1.3 | 1.9 | 1.8 |

Komisjoni talitused nov 2005 | 0.9 | 1.7 | 2.0 | 1.9 | puudub | puudub |

LP nov 2004 | 1.2 | 1.7 | 1.6 | 1.7 | puudub | 1.6 |

SKT lõhe (% SKTst) | LP nov 20052 | -0.8 | -0.3 | 0.1 | -0.7 | -0.9 | -0.6 |

Komisjoni talitused nov 20056 | -1.3 | -0.6 | -0.4 | -0.4 | puudub | puudub |

LP nov 20042 | -0.6 | -0.1 | -0.5 | -0.4 | puudub | -0.4 |

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | LP nov 2005 | 2.3 | 3.6 | 3.1 | 3.2 | 2.7 | 2.9 |

Komisjoni talitused nov 2005 | 2.9 | 3.7 | 3.0 | 2.7 | puudub | puudub |

LP nov 2004 | 1.4 | 2.2 | 1.8 | 1.9 | 2.2 | 2.2 |

Eelarve esmane tasakaal (% SKTst) | LP nov 2005 | 4.7 | 5.6 | 4.7 | 4.1 | 3.5 | 3.7 |

Komisjoni talitused nov 2005 | 5.3 | 5.8 | 4.9 | 4.4 | puudub | puudub |

LP nov 2004 | 4.5 | 4.8 | 4.5 | 4.6 | puudub | 4.4 |

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | LP nov 20052 | 2.8 | 3.8 | 3.0 | 3.6 | 3.3 | 3.3 |

Komisjoni talitused nov 2005 | 3.8 | 4.1 | 3.3 | 3.0 | puudub | puudub |

LP nov 20042 | 1.7 | 2.0 | 2.0 | 2.0 | puudub | 2.3 |

Struktuurne tasakaal3 (% SKTst) | LP nov 20054 | 2.6 | 3.6 | 2.7 | 3.3 | 3.3 | 3.3 |

Komisjoni talitused nov 20055 | 3.6 | 3.9 | 3.0 | 2.7 | puudub | puudub |

LP nov 2004 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |

valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | LP nov 2005 | 42.3 | 35.6 | 31.7 | 28.9 | 26.5 | 21.5 |

Komisjoni talitused nov 2005 | 43.2 | 36.0 | 33.0 | 31.5 | puudub | puudub |

LP nov 2004 | 42.3 | 39.4 | 37.4 | 35.3 | 33.1 | 28.8 |

Märkused: 1Eelarveprognoosides ei arvestata mõju, mida avaldab Eurostati 2. märtsi 2004. aasta kogumispensioniskeemide liigitamist käsitlev otsus, mis peab olema ellu viidud riigi rahanduse alaste andmete esitamise ajaks 2007. aasta kevadel. Seda mõju arvesse võttes oleks valitsemissektori tasakaal 2004. aastal 1,3%, 2005. aastal 2,7%, 2006. aastal 2,1%, 2007. aastal 2,2%, 2008. aastal 1,7% ja 2009. aastal 1,9% SKTst. Valitsuse koguvõlg oleks 2004. aastal 43,5%, 2005. aastal 36,8%, 2006. aastal 32,9%, 2007. aastal 30,1%, 2008. aastal 27,7% ja 2010 aastal 22,7% SKTst. 2 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel. 3Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistes ridades), välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed. 4Programmis sisalduvad ühekordsed ja ajutised meetmed (0,2% SKTst 2004. ja 2005. aastal ja 0,3% 2006. ja 2007. aastal; kõik puudujääki vähendavad). 5Komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosides sisalduvad ühekordsed ja ajutised meetmed (0,2% SKTst 2004. ja 2005. aastal ja 0,3% 2006. ja 2007. aastal; kõik puudujääki vähendavad). 6Kooskõlas prognoositava potentsiaalse kasvuga 1,9%, 2,1%, 2,1% ja 2,1% vastavalt aastatel 2004–2007. Allikas: lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Majandus- ja rahanduskomitee arvamus „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta", mille majandus- ja rahandusministrite nõukogu 11. oktoobril 2005 heaks kiitis.

[3] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[4] Üksikasjad pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta on välja toodud komisjoni talituste tehnilises hinnangus programmi kohta ning kättesaadavad veebisaidil: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm