[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 27.6.2005

KOM(2005) 302 lõplik

2003/0255 (COD)

KOMISJONI ARVAMUS EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 kolmanda lõigu punkti c alusel Euroopa Parlamendi muudatuste kohta nõukogu ühises seisukohas, mis käsitleb ettepanekut

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIVI kohta, mis käsitleb autovedude sotsiaalõigusnorme käsitlevate direktiivi 2002/15/EÜ ja nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi

MILLEGA MUUDETAKSE KOMISJONI ETTEPANEKUT EÜ asutamislepingu artikli 250 lõike 2 alusel

2003/0255 (COD)

KOMISJONI ARVAMUS EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 kolmanda lõigu punkti c alusel Euroopa Parlamendi muudatuste kohta nõukogu ühises seisukohas, mis käsitleb ettepanekut

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIVI kohta, mis käsitleb autovedude sotsiaalõigusnorme käsitlevate direktiivi 2002/15/EÜ ja nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi

1. SISSEJUHATUS

EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 kolmanda lõigu punktis c on sätestatud, et komisjon peab esitama arvamuse Euroopa Parlamendi poolt teisel lugemisel tehtud muudatusettepanekute kohta. Komisjon esitab allpool oma arvamuse parlamendi 35 muudatusettepaneku kohta.

2. TAUST

Ettepaneku edastamine Euroopa Parlamendile ja nõukogule (dokument KOM(2003)628 (lõplik) – 2003/0255(COD)) | 2. detsember 2003 |

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus | 3. juuni 2004 |

Euroopa Parlamendi arvamus pärast esimest lugemist | 20. aprill 2004 |

Nõukogu ühise seisukoha vastuvõtmine kvalifitseeritud häälteenamusega | 9. detsember 2004 |

Euroopa Parlamendi resolutsiooni vastuvõtmine teisel lugemisel; resolutsioon sisaldab 35 muudatust ühises seisukohas | 13. aprill 2005 |

3. ETTEPANEKU EESMÄRK

Komisjoni ettepaneku eesmärgiks on täiustada ühenduse sotsiaalõigusnormide jõustamist, suurendades kontrollimiste arvu ja parandades täitetoimingute kvaliteeti ning käsitledes ühtlustatud lähenemisviisi seoses rikkumiste ja karistustega.

Kontrollimiste arvu suurendamise eesmärgiga seoses tegi komisjon ettepaneku viivitamatult kasvatada nende osakaalu 3 protsendini, suurendades ettevõtetes (vähemalt 50% erinevalt praegusest 25%-st) ja teedel (vähemalt 30% erinevalt praegusest 15%-st) läbiviidavate kontrollimiste osakaalu. Kooskõlastatud kontrollimiste osas tegi komisjon ettepaneku suurendada aastast miinimumarvu kahelt kuuele, et soodustada direktiivi jõustamise eest vastutavate asutuste vahelist koostööd ja parimate tavade vahetamist.

Jõustamistoimingute kvaliteedi parandamiseks tegi komisjon ettepaneku kehtestada nõuded direktiivi jõustava personali nõutava väljaõppe ja töövahenditega varustatuse suhtes, koostada liikmesriikides direktiivi jõustamisstrateegia ja seda rakendada ja määrata kooskõlastusasutus, kes jälgiks strateegia rakendumist ja peaks sidet teiste liikmesriikide asjaomaste asutustega. Teede infrastruktuuri koha pealt tuleb ehitada piisavalt parkimisalasid, et võimaldada juhtidel puhata ja hõlbustada teedel läbiviidavat kontrolli. Liikmesriikide asjaomaste jõustamisasutuste vahelise koostöö osas tuleks moodustada komisjon eesmärgiga soodustada parimate tavade vahetamist, koostada jõustamistoimingute objektiks olevate ettevõtjate riskianalüüsi ühtne kord, leppida kokku haigus- ja iga-aastase puhkuse tõendamise ühtsed dokumendid ning üld- ja operatiivteabe elektroonilise vahetamise ühtsed põhimõtted. Nähti ette ka ühised koolitused.

Rikkumisi ja karistusi käsitleva ühtse lähenemisviisi asjus tegi komisjon ettepaneku lubada liikmesriikide jõustamisasutustel kohaldada sõidukite ajutist peatamist koos muude määratletud karistustega. Tehti ettepanek rakendada proportsionaalseid finantskaristusi nende veoahelasse kuuluvate ettevõtjate suhtes, kes on reeglite rikkumisega teeninud kasumit. Koostati ühtne loetelu raskete rikkumiste kohta, mille puhul kohaldatud karistustest peavad liikmesriigid teatama. Seejärel koostab komisjon aruande, milles ta analüüsib raskete rikkumiste korral ettenähtud karistusi ja otsustab, millises ulatuses tuleks need ühtlustada.

4. KOMISJONI ARVAMUS EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSTE KOHTA

4.1. Muudatused, millega komisjon nõustub

Kokku on komisjon nõus 26 muudatusega 35-st. 20 muudatusega nõustub komisjon esitatud kujul: 1., 3., 4., 5., 6., 8., 9., 10., 14., 20., 21., 22., 23., 24., 25., 26., 29., 32., 36. ja 37. muudatus.

Nelja muudatusega nõustub komisjon põhimõtteliselt või pärast nende ümbersõnastamist: 2., 27., 31. ja 35. muudatus; kahe muudatusega nõustub komisjon osaliselt: 15. ja 17. muudatus.

4.1.1 Muudatused, millega komisjon nõustub pärast nende ümbersõnastamist

2. muudatus puudutab seiresüsteemide koostalitlusvõimet ja otstarbekust. Jõustamisega tegelevate ametnike töövahenditega varustatuse ja operatiivteabe elektroonilise edastamise seisukohalt on koostalitlusvõime väga soovitav. Eesmärki tuleb muuta järgmiselt, et rõhutada koordineerimise vajadust Euroopa Liidu tasandil kavandatud komiteemenetluse abil:

5. a põhjendus

„Riiklike seiresüsteemide koostalitlusvõimet ja otstarbekust tuleks toetada artiklis 12 osutatud komiteemenetluse abil;“

35. muudatus näeb ette nädala ja kahe nädala sõidu piirmäära kontrollimise teedel, mida komisjon tugevalt toetab, eriti digitaalsete sõidumeerikute kasutuselevõtu loogilise tagajärjena. Eelneva 28 päeva kontrollimise nõuet tuleb muuta järgmiselt, võttes arvesse astmelist lähenemisviisi kõnealusele sättele:

I lisa A osa punkt 1 „1) igapäevased ja iganädalased sõiduajad, kahe järjestikuse nädala summeeritud sõiduaeg , vaheajad, igapäevased ja iganädalased puhkeajad ning kompenseerivad puhkeajad ; samuti eelnevad […] salvestuslehed, mida tuleb hoida sõidukis vastavalt määruse (EMÜ) nr 3821/85 artikli 15 lõikele 7 ja/või sama ajavahemiku andmed juhikaardil ja/või salvestusseadmete mälus vastavalt käesoleva direktiivi II lisale ja/või andmete väljatrükid […] .

4.1.2 Muudatused, millega komisjon nõustub põhimõtteliselt

27. muudatuse kohaselt tuleb korduvaid rikkumisi rangemalt karistada. Komisjon saab seda loogilist lähenemisviisi toetada järgmiselt:

Artikli 9 lõige 2

„2. Kõrge riskiastmega ettevõtjaid tuleb kontrollida täpsemalt ja sagedamini ning kui avastatakse korduvaid rikkumisi, tuleb rakendada proportsionaalseid karistusi .“

31. muudatuses sätestatakse üksikasjalikult, mida komisjoni raskete rikkumiste aruanne peaks sisaldama. Muudatuses tõstatatud küsimus võiks moodustada osa aruande üldisemast eesmärgist, kuid ei tohiks ebaproportsionaalselt keskenduda nimetatud aruandele:

Artikli 10 lõike 1 punkt a (uus)

„Aruandesse märgitakse karistuste vahelised lahknevused ja karistuste ühtlustamise mõju jõustamisele ja liiklusohutusele.“

4.1.3 Muudatused, millega komisjon nõustub osaliselt

15. ja 17. muudatused on liiga üksikasjalised.

15. muudatuses nõutakse, et teedel kontrolli läbiviivad jõustamise eest vastutavad ametnikud peavad täpsustama kontrolli läbiviimise kohta, mis võib ohustada kontrolli läbiviimise korda. Peale selle peaksid nad nõudma juhilt andmeid, mida juht ei pruugi teada (ettevõtja omanduses olevate sõidukite arv). Siiski võib komisjon toetada sõiduki registreerimisriigi ning juhi ja ettevõtja päritoluriigi märkimist, mis aitaks kaasa jõustamistoimingute läbiviimisele ja tagaks mittediskrimineerimise. Muudetud tekst on järgmine:

Artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i alapunkt a (uus)

„i) a) kontrollitud sõiduki registreerimisriik, juhi ja ettevõtja päritoluriik;

17. muudatuses on loetletud kontrolli läbiviimise kohad. Komisjon on nõus väljenditega „teenindusjaamad“ ja „muud ohutud kohad“, mis hõlmaks ülejäänud esitatud näiteid. Muudetud tekst on järgmine:

Artikli 4 lõike 2 punkt a

a) olemasolevatel ja kavandatud teedel või nende läheduses on piisavalt kontrollpunkte ja eelkõige, et kontrollpunktidena saab kasutada maanteedeäärseid teenindusjaamu ja muid ohutuid kohti ;

4.2. Muudatused, millega komisjon ei nõustu

Komisjon ei nõustu üheksa muudatusega lükati tagasi, sest tekkis küsimusi nende selguse ja otstarbekuse osas: 7., 11., 12., 13., 16., 18., 28., 30. ja 34. muudatus

7. muudatuses on ette nähtud sõitude tüübid, mille suhtes käesolevat direktiivi peaks kohaldama. Nimetatud sätet ei ole tarvis lisada, sest kavandatud direktiivis sisalduvad jõustamise miinimumtingimused sõltuvad kohaldamisalast, mis on sätestatud asjakohastes ühenduse õigusaktides, nimelt määrustes (EMÜ) 3820/85 ja 3821/85 ja direktiivis 2002/15/EÜ. 11. ja 12. muudatuses on esitatud kontrollimiste osakaalu järk-järgulise suurendamise lühemad tähtajad. Komisjon eelistab realistlikumaid ja kergemini saavutatavaid tähtaegu, et võimaldada kõikidel liikmesriikidel eeskirju järgida.

Kuigi 13. muudatuse eesmärgiks on viivitamatult suurendada kontrollimiste arvu ettevõtetes 25%-lt 50%-le kõikidest läbiviidud kontrollimistest, eelistab komisjon paremini saavutatavat lähenemisviisi, mille kohaselt teedel läbiviidavate kontrollimiste minimaalne osakaal suureneb 15%-lt 30%-le.

16. ja 18. muudatus panevad ettevõtjatele ja jõustamise eest vastutavatele ametnikele põhjendamatult suure koormuse. Esimesena nimetatud muudatuses nõutakse, et ettevõtja peab säilitama viimase aasta jooksul läbiviidud kontrollimiste andmed – selle nõude lisaväärtus on kaheldav. Ettevõtjad, kes soovivad näidata, et neid on juba karistatud teedel läbiviidud kontrolli käigus avastatud rikkumiste eest, säilitavad kahtlemata need andmed. Siiski ei ole ettevõtjal alati võimalik pidada ammendavat andmebaasi, kui juht otsustab trahvi maksta ja sellest mitte teatada. Sarnaselt kohustab teisena nimetatud muudatus jõustamise eest vastutavaid ametnikke tegema teedel läbiviidavat kontrolli tasakaalustatud sagedusega. Jääb ebaselgeks, mida tähendab „tasakaalustatud“; lisaks võib selle jäik tõlgendamine takistada jõustamise eest vastutavatel ametnikel oma ülesannete täitmist.

28. muudatus on vastuolus ekstraterritoriaalsuse põhimõttega kavandatud uues sõidu- ja puhkeaegu käsitlevas määruses ettenähtud karistuste osas. Sellega pöördutakse tagasi praeguse ebatõhusa ja harva kasutatava avastatud rikkumistest teatamise süsteemi juurde.

30. muudatusega nähakse ette, et komisjon teeb ettepaneku raskete rikkumiste eest määratavate karistuste ühtlustamiseks pärast nimetatud küsimust käsitleva aruande esitamist. Komisjoni arvates piiraks kõnealune muudatus ebakohaselt komisjoni algatusõigust.

34. muudatusega jäetakse välja säte, mis võimaldab ühendusel pidada läbirääkimisi peamiselt AETR-kokkuleppe raames, et tagada sarnaste jõustamisnormide kohaldamine väljaspool liidu piire. See oleks tagasiminek.

5. KOKKUVÕTE

Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 250 lõikele 2 muudab komisjon oma ettepanekut eespool osutatud viisil.