ET    ET  
 EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 7.6.2011 
SEK(2011) 811 lõplik 
  
Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS, 
milles käsitletakse Luksemburgi  2011. aasta riiklikku reformikava 
  
ja esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi  ajakohastatud stab iilsusprogrammi (2011–
2014) kohta 
{SEK(2011) 724 lõplik} 
 
 
ET 2   ET Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS, 
milles käsitletakse Luksemburgi  2011. aasta riiklikku reformikava 
  
ja esitatakse nõukogu arvam us Luksemburgi ajakohastat ud stabiilsusprogrammi (2011–
2014) kohta 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Liidu toim imise lepingut, eriti selle artikli 121 lõig et 2 ja artikli 148 
lõiget 4, 
võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr  1466/97 eelarveseisundi 
järelevalve ning majanduspolii tika järelevalve ja kooskõlas tamise tõhustamise kohta,
1 eriti 
selle artikli 5 lõiget 3, 
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust2, 
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi, võttes arvesse tööhõive komitee arvamust, 
olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega 
ning arvestades järgmist: 
(1) Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku 
käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive stra teegia – Euroopa 2020. aas ta strateegia –, 
mis põhineb majanduspoliitika tõhustatu d koordineerimisel ja keskendub 
valdkondadele, kus on esmajärjekorras vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku 
majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.  
(2) Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu s oovituse liikmesriikide ja liidu 
majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta;
3 mõlemaid dokumente 
koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikme sriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid 
arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitika kujundamisel.  
(3) Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esim ese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, 
mis tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud 
                                                 
1 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. 
2 ELT C […], […], lk […]. 
3 Nõukogu 19. mai 2011. aasta otsuse 2011/308/EL kohaselt kehtivad suunised ka 2011. aastal. 
 
ET 3   ET eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust;  majanduspoliitika 
koordineerimise parandamine on ette nä htud Euroopa 2020. aasta strateegiaga.  
(4) Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja 
struktuurireformide priorit eedid (kooskõlas nõukogu 15. veeb ruari ja 7. märtsi 2011. 
aasta järelduste ning komi sjoni iga-aastase majanduska svu analüüsiga). Ülemkogu 
rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks ee larve usaldusväärsus e ja riigi rahanduse 
jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötus e määra vähendamist ning 
uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks Ta kutsus liikmesriike üles 
viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- 
või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. 
(5) Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 
25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt koh ustused, mis lisatakse nende stabiilsus- 
või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. 
(6) Luksemburg esitas 29. aprillil 2011 om a ajakohastatud stabiilsusprogrammi 
ajavahemikuks 2011–2014 ja oma riikliku re formikava 2011. aastaks. Vastastikuse 
seose arvessevõtmiseks hinnati ne id kaht programmi üheaegselt.  
(7) Kuigi Luksemburgi majanduses on  finantssektori osatähtsus  haruldaselt suur, on ta 
finants- ja majanduskriisi suhteliselt häs ti talunud. 2009. aastal vähenes Luksemburgi 
reaalne SKP 3,6 %, kuid 2010. aastal paranes majanduse olukord kiiresti. Tema SKP 
suurenes umbes 3,5 %, millele aitas kaasa va litsuse otsus suurendada valitsemissektori 
kulutusi Euroopa majanduse elavdamise kava raames, ning netoekspordi suurenemine. 
Tööhõive määr oluliselt ei muutunud, millele  aitas kaasa valitu se poliitika toetada 
osalise tööaja laialdast kasutamist. Tööpuudus hakkas suurenema 2008. aasta alguses 
ja see stabiliseerus umbes 6 % tasemel, mis on Luksemburgi kohta kõrge näitaja. 
Hoolimata majanduslangusest on riigi raha ndus tänu heale stardipositsioonile 
võrdlemisi heas korras (2010. aasta eela rvepuudujääk oli 1,7 % ja koguvõlg 18,4 %). 
(8) Nõukogu, kelle arvamus põhineb ajakohast atud stabiilsusprogrammile antud 
hinnangul kooskõlas nõukogu määrusega (E Ü) nr 1466/97, on seisukohal, et 
eelarveprognooside aluseks olev makromajandus lik stsenaarium on komisjoni talituste 
2011. aasta kevadise prognoosiga võrreldes pi sut ettevaatlikum. Programmi eesmärk 
on vähendada puudujääki 2011. aastal 1,0 %ni, mis on kooskõlas komisjoni talituste 
kevadise prognoosiga. Juhul kui poliitikat ei muudeta, halveneb valitsemissektori 
eelarve puudujääk programmi kohaselt 2012. aastal 1,5 %ni SKPst, kuid hakkab seejärel järk-järgult para nema ja moodustab 2014. aasta l 0,8 % SKPst. Komisjoni 
talituste prognoos on veidi optimistlikum: kuna selle aluseks on soodsam makromajanduslik stsenaarium ja aeglasem  kulutuste kasv, s iis prognoositakse selles 
2012. aastal eelarve puudujäägiks 1,1 % SKPst. Stabiilsusprogrammis ei ole ette 
nähtud saavutada 2011.–2014. aasta programmipe rioodi jooksul keskpika perioodi 
eesmärki (struktuurne ülejääk 0,5 % SKPst) . Vastupidi, struktuurne eelarveseisund 
(mille komisjoni talitused on arvutanud progr ammi teabe alusel ühiselt kokkulepitud 
metoodika kohaselt) peaks järk-järgult halvenema 0,3 % ülejäägilt 2011. aastal 0,8 % puudujäägile 2014. aastal.  
(9) Kuna prognoosi kohaselt kasvab  Luksemburgi SKP ka ed aspidi tugevalt, peaks 
struktuurse eelarveseisundi edasine kindlustamine aitama  parandada riigi rahandust, 
mis võimaldaks täita keskpika perioodi ees märgi juba 2012. aastal. See annaks riigile 
 
ET 4   ET turvavaru võimaliku majanduslanguse vastu tulevikus ja aitaks suurendada riigi 
rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Lisa ks, arvestades elanikkonna vananemisega 
seotud kaudsete kohustuste hinnangulist mõ ju, võiksid riigi ke skpika perioodi 
eesmärgid olla kaugeleulatuvamad. 
(10) Prognoosi kohaselt on Luksemburgis elanikkon na vananemisega seotud kulude kasv 
tulevastel kümnenditel ELi suurim. Lühema s perspektiivis sõltub pensionisüsteemi 
rahastamine suhteliselt noore piiriülese töötajaskonna osam aksudest ja sellele aitab 
osaliselt kaasa asjaolu, et ülalpeetavate eakate isikute suhtarv on praegu väike. Tulevikus need tegurid aga muutuvad, mist õttu on oodata pensionikulude olulist 
kasvu. Valitsus on küll kogunud märkimisväärsed varad ja pensionireserv kasvab ikka 
veel, kuid sellest ei p iisa süsteemi jätkusuutlikkus e tagamiseks. Eakamate, 55–
64aastaste töötajate tööhõive määr on 2009. aasta andmetel 38,2 %, mis on ELi 27 
liikmesriigi seas üks madalamaid (keskmine näitaja on 46 %). Ametlik pensioniiga on põhimõtteliselt 65 aastat, kuid Luksemburgi pensionisüsteemi võimaldab paljudel 
juhtudel ka varem pensionile jääda, ilma et  niigi suhteliselt suur pension sellest 
oluliselt kannataks. Selle tulemusel väljutakse tööturult keskmiselt 59,4 aasta 
vanusena, mis suurendab pensikonikulu. Vali tsus kavatseb teostada pensionireformi 
vastavalt uuele mudelile ja saavutada, et töötajaid töötaksid vabatahtlikult kauem, et 
vähendada ülalpeetavate suhtarvu. See kord kehtiks aga ainult uute pensionäride ja 
ainult reformi jõustumise järgse tööstaaž i osa suhtes, mistõttu reformi kogu mõju 
ilmneb alles 40 aasta pärast. 
(11) Luksemburgi hinna- ja kulupõhine konkurents ivõime on alates eelmise kümnendi 
algusest oluliselt halvenenud. Seda on tinginud nii töötasus kui ka tööjõu tootlikkuses toimunud muutused. Aastail 2000–2010 suuren es tööjõu ühikukulu Luksemburgis 
poolteist korda kiiremini kui ELi 15 liikmesr iigis ja üle viie korra kiiremini kui 
Saksamaal. Reaalpalga kasvu 2011. aastal ai tab oluliselt ohjeldada valitsuse ja 
ametiühingute vahel sõlmitud leping lüka ta palkade indekseerimise mehhanismi 
rakendamine 2011. aasta kevadelt oktoobrile, kuid asjakohane künnis on veel kindlaks 
määramata. Arvestades praegust inflat siooniprognoosi võib järgmine automaatne 
indekseerimine toimuda juba 2012. aasta  kevadel ja kaotada senise kulupõhise 
konkurentsivõime suurenemise. 
(12) Suhteliselt suurest tööhõive kasvust hoolimata on L uksemburgi alalise elanikkonna 
tööhõive määr madalam kui ELis keskmiselt,  eriti vanusespektri mõlemas otsas. 
Viimastel aastatel toimunud töökohtade lo omisest on peamiselt kasu saanud 
mitteresidendid. Kuigi tööpuuduse suurenemist alates 2008. aastast on põhjustanud majanduslangus, on see nähtus üha enam str uktuurset laadi, mida võib järeldada 
sellest, et kriisieelseil aastail oli t ööpuuduse väikesekski vähenemiseks vaja, et 
tööhõive kasvaks umbes 4 % aastas. 2010. aas tal oli kogu tööeal isest elanikkonnast 
töötuid 6 %, kusjuures noorte tööpuudus on suhteliselt suur – 16,1 %. Tööpuuduse 
määr sõltub suurel määral haridustase mest. Noortele püsielanikele pakuvad 
olemasolevate töökohtade suhtes ägedat konkurentsi mitteresidendid, kes on sageli samasuguse või parema kvalifikatsiooniga. 
 
ET 5   ET (13) Luksemburgi valitsus on laiendatud euroala pakti raames võtnud mitu kohustust4. 
Need kohustused on seotud pakti nelja val dkonnaga. Eelarvepoliitik a valdkonnas kiitis 
valitsus heaks pensionireformi põhijooned ja on võtnud eesmärgiks reform 2011. aasta jooksul lõpule viia. Finantsstabiils use parandamise meetmed keskenduvad 
finantssektori stabiilsuse suurendamisele, tugevdades reguleerimist ja järelevalvet 
Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil ning mitmekesista des Luksemburgi majanduse 
struktuuri. Tööhõivemeetmetega (tööhõiv eameti reform) parandatakse aktiivse 
tööhõivepoliitika tõhusust ja edendatakse elukestvat õpet erasektoris, suurendades riigipoolse kaasrahastamise määra. K onkurentsivõime meetmed hõlmavad palkade 
indekseerimise edasilükkamist 2011. aasta ke vadelt (nagu on ette nähtud automaatse 
indekseerimine süsteemis) 2011. aa sta oktoobrile ja kohustust pidada 
sotsiaalpartneritega läbirääkimisi ka 2012. aasta indekseerimise edasilükkamiseks. 
Peale selle on valitsus kohustunud paranda ma ettevõtluskeskkonda, lihtsustades 
haldusnõudeid ja arendades infr astruktuuri. Need on kooskõlas 
stabiilsusprogrammides ja riiklikes reform ikavades esitatud laiema reformikavaga 
ning nende eesmärk on lahendada pensioni süsteemi, konkurentsivõime, tööhõive (eriti 
noorte ja eakamate töötajate seas) ni ng finantssektori probleeme. Kuid mõned 
reformikavad ei ole piisavalt üksikasjali kud. Soovituste koostamisel  on läbi vaadatud 
ja arvesse võetud laiendatud euroala pakti kohustused. 
(14) Komisjon on hinnanud Luksemburgi stabiils usprogrammi ja riik likku reformikava 
koos laiendatud euroala pakti raames võetud kohustustega
5. Hindamisel on arvesse 
võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Luksemburgi fiskaal- ja sotsiaal-
majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse seisuko hast, ning seda, kuida s neis järgitakse 
ELi eeskirju ja juhiseid, pidades silmas  vajadust tugevdada ELi majanduse üldist 
juhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi ta sandil tehtavatesse otsustesse. Seda silmas 
pidades on komisjon seisukohal, et 2011. aasta l on võimalik eelarvepuudujääki veelgi 
vähendada, kuna makromajanduslikud väljav aated on head, ning et rangemate 
eelarvemeetmete abil saaks keskpika perioodi eesmärgi täita juba 2012. aastal. Lisaks 
tuleks astuda täiendavaid samme pensionisüsteemi reformimiseks ja aktiivse vananemise edendamiseks, konkurentsivõime  suurendamiseks ning noorte tööhõive 
edendamiseks.  
(15) Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu Luksemburgi 2011. aasta 
ajakohastatud stabiilsusprogrammi lä bi vaadanud ning väljendab oma seisukoha
6 
eelkõige punktide 1 ja 2 all esitatud soovituses. Võtte s arvesse Euroopa Ülemkogu 
25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Luksemburgi riikliku 
reformikava ja 
SOOVITAB Luksemburgil võtta 201 1.–2012. aastal järgmisi meetmeid: 
(1) Kasutades ära tsükliliste tingimuste parane mist, võtta rangemaid eelarvemeetmeid, et 
vähendada veelgi valitsemi ssektori eelarve puudujääki ja  täita keskpika perioodi 
eesmärk 2012. aastal. 
                                                 
4 Üksikasjalikumat teavet laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste kohta leidub dokumendis 
SEK(2011) 724. 
5 SEK(2011) 724. 
6 Ette nähtud nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli lõikes 3. 
 
ET 6   ET (2) Pensionisüsteemi pikaajalise jätkusuutlikku se tagamiseks esitada ja rakendada 
põhjalik pensionireformi kava, alustade s meetmetest, millega suurendatakse 
eakamate töötajate osalemist tööturul, eeskä tt vähendades ennetäht aegselt pensionile 
jäämist ja seades seadusega ette nähtud pensioniea sõltuvusse oodatavast elueast. 
(3) Sotsiaalpartneritega konsulteerides ja om a riigi tavasid järgides korraldada ümber 
palgakorraldussüsteem, et palgakasv oleks paremini kooskõlas tööjõu tootlikkuse ja 
konkurentsivõime muutumisega.  
(4) Noorte tööpuuduse vähendamiseks tugevdada haridus- ja koolitusmeetmeid, et viia 
noorte oskused kooskõlla tööjõunõudlusega. 
Brüssel, 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja