EUROOPA KOMISJON Brüssel,26.11.2021 COM(2021) 670 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava ja Euroopa Energiatõhususe Fondi rakendamise kohta {SWD(2021) 306 final}



KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava ja Euroopa Energiatõhususe Fondi rakendamise kohta Energialiidu selgroo moodustab vastupidav taristu. Möödunud 2020. aastal sai töövalmis veel üks tähtis võrkude ühendamise projekt ja tugevdati märkimisväärselt piirkondlikku koostööd. Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava (EEPR) mängis põhirolli selliste ühist huvi pakkuvate suurte taristute rahalises toetamises, mille kaudu lõimitakse elektri- ja gaasiturg ning suurendatakse energiavarustuskindlust. I. EDUSAMMUD KAVA RAKENDAMISEL Energiataristu ja innovatsioon, mis on Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava (edaspidi „energeetikakava“) liikumapanevad jõud, on praegu sama olulised kui 2009. aastal, mil energeetikakava kehtestati. Käesolevas aruandes kirjeldatakse energeetikakava iga osa puhul projektide rakendamise ja Euroopa Energiatõhususe Fondi (EEEF) raames saavutatud edu. Käesolev aruanne on jätkuks 2020. aastal vastu võetud aruandele . Aruandes käsitletakse projektide rakendamist ajavahemikus 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2020 ja selle aja jooksul tehtud makseid. II. PROJEKTIDE ÜLDINE RAKENDAMINE 2020. aasta detsembri lõpuks olid 59 projektist täielikult lõpetatud 46 (+1 võrreldes 2019. aastaga) ja toetusesaajatele oli välja makstud kokku 2 571 908 648 eurot (millest on juba maha arvatud sissenõudekorraldused summas 203 322 313) (vt lisa). Gaasi- ja elektritaristute olukord on nüüdseks järgmine: enamik projekte on lõpetatud ja kaks projekti on veel käimas. Avamere tuuleenergia võrku ühendamisega tegelevad projektide täitjad on teinud olulisi edusamme, kuid viimase allesjäänud süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projekti puhul otsustasid projekti täitjad selle rahalise toetamise lõpetada. Komisjon on otsustanud jätkata investorite rahalist toetamist seni, kuni on selge, et on võimalik teha lõplik investeerimisotsus, ja projekt loob ühiskonnale jätkuvalt märkimisväärset lisaväärtust. 1. Gaasi- ja elektritaristud Energeetikakava taristute allprogrammiga on toetatud 44 projekti kolmes peamises tegevusvaldkonnas (gaasiühendused, gaasi vastassuunavoog ja elekter). Eraldatud on 2 267 574 462 eurot, millest 1 675 770 713 eurot oli 31. detsembriks 2020 toetusesaajatele välja makstud. Väljamaksed tehakse üksnes juhul, kui toetusesaajad on lõpliku investeerimisotsuse kaudu võtnud selge kohustuse projekti rakendada.

1.1. Senised edusammud Praeguseks on 44st taristuprojektist ellu viidud 38 (võrreldes 2019. aastaga muutusi ei ole, kuna 2020. aastal ei viidud lõpule ühtki projekti), nelja projekti rakendamine lõpetati ja kaks projekti on veel käimas. Elektrisektoris on lõpule viidud kõik 12 projekti. Gaasiühenduste valdkonnas on 18 projektist lõpule viidud 13, kaks edenevad uuele ajakavale vastavalt ja kolme projekti rakendamine on lõpetatud. Kesk- ja Ida-Euroopas on lõpule viidud 13 vastassuunavoo ja võrkudevaheliste ühenduste valdkonna projekti ning 2014. aasta septembris lõpetas komisjon ühe projekti rakendamise Rumeenias. Pärast viimast energeetikakava rakendamise aruannet toimunud edusammudest võib esile tõsta eelkõige järgmisi: -Kreeka-Bulgaaria ühendus (IGB) on peamine tee Aadria mere torujuhtme gaasi ja Kreeka veeldatud maagaasi transportimiseks põhja ning oluline projekt gaasivarustuse mitmekesistamiseks Kagu-Euroopa piirkonnas. See on ühishuviprojekt (PCI 6.8.1) ning Kesk- ja Kagu-Euroopa energiavõrkude ühendamise kõrgetasemelise töörühma (CESEC) prioriteetne projekt. Komisjon on projekti algusest peale poliitiliselt ja rahaliselt toetanud. Projekt on saanud 45 miljonit eurot Euroopa majanduse elavdamise energeetikakavast ja 39 miljonit eurot Euroopa Regionaalarengu Fondist. Projekti ehitustööd edenesid 2020. aastal veelgi ja need peaksid lõppema 2021. aasta lõpuks. Katsetamine ja kasutuselevõtt on kavandatud 2022. aasta esimeseks pooleks. -Küprose Vabariigis valmistab energeetika-, kaubandus- ja tööstusministeerium praegu ette maagaasi vastuvõtuterminali rajamist. See aitab kaasa Küprose energiaallikate mitmekesistamisele ja saare energiasüsteemi eraldatuse lõpetamisele ning soodustab sõltumatute tootjate pakutavat konkurentsi gaasist elektrienergia tootmises. Maagaas jõuab Küprose turule eeldatavasti 2022. aasta lõpuks. Praeguse seisuga peaks need kaks käimasolevat projekti jõudma lõpule vastavalt 2021. aasta ja 2022. aasta lõpuks. 2. Avamere tuuleenergia projektid 2.1. Senised edusammud Avamere tuuleenergia allprogramm hõlmab üheksat projekti toetuste kogumahuga 565 miljonit eurot, mis jaguneb kahe peamise tegevusvaldkonna vahel: – uuenduslike turbiinide ja vundamendiga avamererajatiste ulatuslik katsetamine, tootmine ja kasutuselevõtmine (kuus projekti) ning – moodulipõhiste lahenduste väljatöötamine edastatava tuuleenergia suurte koguste võrku ühendamiseks (kolm projekti). Üheksast projektist seitse on lõpule viidud ja kahe projekti rakendamine lõpetati ennetähtaegselt. Projektide jaoks maksti välja 399 945 664 eurot (pärast sissenõudekorralduste summa mahaarvamist). 2.2. Senised edusammud valdkondade kaupa 2.2.1. Edusammud seoses uuenduslike turbiinide ja avamererajatistega

Mis puutub Aberdeeni avamere tuuleparki, siis 1. juulil 2018 alustasid Vattenfalli avamere tuulepargis „Aberdeen Bay“ tööd üksteist maailma suurima võimsusega tuuleturbiini (8,8 MW turbiini kohta tol ajal, praegu on olemas turbiinid võimsusega 12 MW). 2018. aasta septembris avati ametlikult avamere tuuleenergia Euroopa katsekeskus (Aberdeen Offshore Wind Farm). Viimane aruanne projekti kohta on esitatud ja see kiideti heaks 2020. aasta juulis. 2.2.2. Edusammud tuuleenergia võrkuühendamisel Ülejäänud kaks projekti, Kriegers Flak ja COBRAcable, edenesid ootuspäraselt. Võrkudevaheline ühendus COBRAcable Taani ja Madalmaade vahel hakkas tööle 2019. aasta septembris. Projekt COBRAcable lõppes 2019. aasta detsembris. 2020. aasta märtsis esitatud lõpparuanne on heaks kiidetud ja projekt lõpetatud. Kriegers Flak – ühendatud võrkude lahendus – hakkas tööle 2020. aasta detsembris, mis oli ka projekti lõppkuupäev. Lõpparuanne, mis esitati 2021. aasta märtsis, on heaks kiidetud ja projekti aruandlus lõpetatud. 3. Süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine See energeetikakava allprogramm hõlmab ühe miljardi euro suurust toetust kuuele projektile, mille eesmärk on töötada välja süsinikdioksiidi kogumise, transpordi ja säilitamise tervikmeetod. Üks projekt (Compostilla Hispaanias) viidi lõpule ja selle tulemusena on tööle rakendatud süsinikdioksiidi kogumise, transpordi ja säilitamise katsejaamad. Nelja projekti rakendamine lõpetati ennetähtaegselt, kuna projekti täitjad otsustasid investeeringu tegemata jätta, üks projekt lõppes ilma, et see oleks lõpule viidud. Kõnealuste projektide jaoks maksti 387 099 179 eurot (pärast sissenõudekorralduste mahaarvamist kogusummas 145 294 400 eurot). III. EUROOPA ENERGIATÕHUSUSE FOND (EEEF) 2010. aasta detsembris eraldati energeetikakava vahenditest 146,3 miljonit eurot säästva energia projektide rahastamisvahendile. See hõlmas 125 miljoni euro suurust panust Euroopa Energiatõhususe Fondi (EEEF). EEEF loodi 2011. aasta juulis ja selle maht kasvas 265 miljoni euroni . Fondi toetatakse tehnilise abi toetusvahendiga, mille eelarve on 20 miljonit eurot, ja teadlikkuse suurendamise meetmeteks eraldatud 1,3 miljoni euroga. Tehnilise abi toetusvahend võimaldas toetada investeeringuid, mis aitavad saavutada ELi kõrgeid kliimaeesmärke mitmes liikmesriigis, sealhulgas Hispaanias, Portugalis, Prantsusmaal, Taanis, Ühendkuningriigis, Iirimaal, Madalmaades ja Belgias. Pärast tehnilise abi eraldamise tähtaja möödumist kandis komisjon 2020. aastal ELi eelarvesse tagasi 4 498 415 eurot algselt eraldatud summast (vt lisa).EEEF pakub individuaalselt kohandatud rahastamismehhanisme (nii võla- kui ka omakapitaliinstrumente) energiatõhususe, taastuvenergia ja keskkonnahoidliku linnatranspordiga seotud projektidele. Toetusesaajad on kohalikud ja piirkondlikud avaliku sektori asutused või neid esindavad eraettevõtjad. 1.Senised edusammud 2020. aastal lisandus fondi portfelli üks uus tehing. Leedus ellu viidava projekti Dancer raames asutas EEEF koos Danceri tootjaga ettevõtte Dancer Mobility, et osutada avaliku sektori asutustele Leedus toodetud elektribusside kõikehõlmavaid kasutusrendi teenuseid. EEEF tegi investeeringu koos Danceri elektribusside Leedu tootjaga Vėjo Projektai. Kaks bussi on juba ostnud Klaipėda linn Leedus. E-busside ostmist ja käitamist rahastab Dancer Mobility. Dancer Mobility poolt riigiasutustele pakutavad kõikehõlmavad kasutusrendilepingud hõlmavad busside kasutamist, laadimistaristut, taastuvenergiaga varustamist ja täielikku hooldust. Dancer on uuenduslikku tüüpi buss, mille on projekteerinud ja välja arendanud Klaipėda noored insenerid koostöös kolme Euroopa ülikooliga. Tegemist on üliväikese kaaluga (9,8 tonni) täiselektrilise linnabussiga, mis mahutab kuni 93 reisijat. Dancer on kergeim omataoline buss ja selle müra vähendamiseks on kasutatud täiustatud tehnoloogiat. Seda peetakse äärmiselt energiatõhusaks ja peaaegu vibratsioonivabaks. Alates selle loomisest kuni 31. detsembrini 2020 allkirjastas EEEF lepingud 18 projekti rahastamiseks summas 199 miljonit eurot ning lõppinvesteeringute maht oli hinnanguliselt 354,5 miljonit eurot.