[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 16.5.2007

SEK(2007) 620 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU OTSUS,

millega tühistatakse otsus 2004/917/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Kreekas

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. Sissejuhatus

Asutamislepingu artiklis 104 on sätestatud, et liikmesriigid peavad hoiduma ülemäärasest riigieelarve puudujäägist, ning on kehtestatud selle väljaselgitamise ja parandamise menetlus. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust on üksikasjalikumalt kirjeldatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta)[1], mis on osa stabiilsuse ja kasvu paktist. Asutamislepingu artikli 104 lõike 2 kohaselt peab komisjon kontrollima eelarvedistsipliini järgmist kahe kriteeriumi alusel: a) kas kavandatud või tegeliku eelarvepuudujäägi suhe sisemajanduse kogutoodangusse ületab kontrollväärtuse 3% SKTst (välja arvatud juhul, kui see suhe on oluliselt ja pidevalt langenud ning jõudnud kontrollväärtuse lähedasele tasemele; või kontrollväärtuse ületamine on ainult erandlik ja ajutine ning suhe on kontrollväärtuse lähedane); ning b) kas riigivõla suhe sisemajanduse kogutoodangusse ületab kontrollväärtuse 60% SKTst (välja arvatud juhul, kui see suhe väheneb piisavalt ning läheneb kontrollväärtusele rahuldava kiirusega).

Vastavalt asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevale protokollile esitab komisjon andmed ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamiseks. Kõnealuse protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 3605/93[2] artiklile 4 esitama andmed valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad kaks korda aastas, enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit[3].

19. mail 2004 algatas komisjon artikli 104 lõikes 3 sätestatud aruande vastuvõtmisega Kreeka suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse, mis põhines üldisel kavandataval valitsemissektori eelravepuudujäägil 3,2% SKTst ja riigivõlal 103% SKTst 2003. aastal[4]. Komisjoni soovituse alusel otsustas nõukogu, et vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6 on Kreekal ülemäärane eelarvepuudujääk[5]. Samal ajal ning komisjoni soovitusele tuginedes võttis nõukogu vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 vastu Kreekale adresseeritud soovituse lõpetada hiljemalt 2005. aastaks ülemäärasest valitsemissektori eelarvepuudujäägist tingitud olukord[6].18. jaanuaril 2005 otsustas nõukogu kooskõlas artikli 104 lõikega 8 ja komisjoni soovituse põhjal, et artikli 104 lõike 7 kohaselt esitatud soovituse arvesse võtmiseks ei ole ettenähtud aja jooksul võetud tõhusaid meetmeid[7]. 17. veebruaril 2005 otsustas nõukogu komisjoni soovitusel teatada vastavalt artikli 104 lõikele 9[8] Kreekale, et tal tuleb võtta eelarvepuudujäägi vähendamiseks meetmeid, mida nõukogu peab valitsemissektori eelarvepuudujäägi lõpetamiseks vajalikuks, ning pikendas olukorra parandamiseks tähtaega aasta võrra kuni 2006. aastani.

Nõukogu nägi artikli 104 lõike 9 kohaselt vastu võetud otsusega ette, et „Kreeka lõpetab praeguse ülemäärase eelarvepuudujäägist tingitud olukorra võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2006. aastaks: i) rakendades rangelt oma parlamendi heaks kiidetud 2005. aasta eelarvet, ja ii) rakendades 2006. aastal püsivaid kohandusmeetmeid, mis viiksid eelarvepuudujäägi parandamiseni vähemalt 0,6 protsendipunkti võrra SKTst”. Ühtlasi nõudis nõukogu, et Kreeka jätkaks jõupingutusi, et „määrata kindlaks ja kontrollida muid võla taseme muutumisele kaasa aitavaid tegureid peale netolaenude, et tagada valitsemissektori koguvõla piisav vähenemine ja selle kontrollväärtusele rahuldava kiirusega lähenemine kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamisega“ ja „parandada valitsemissektori andmete kogumist ja töötlemist” . Nõukogu palus Kreekal hiljemalt 21. märtsiks 2005 esitada aruande meetmetest, mida ta on võtnud nõukogu soovituse täitmiseks, ja seejärel korrapärased eduaruanded.

Lisaks kutsus nõukogu „Kreekat tungivalt üles võtma vajalikke meetmeid, et tagada eelarve tasakaalustamine sellise riigi rahanduse keskpika perioodi seisundi suunas, mis on tasakaalus või ülejäägiga ja mis on saavutatud, vähendades tsükliliselt parandatud puudujääki vähemalt 0,5% võrra SKTst aastas pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamist ” .

Tabel 1. 17. veebruaril 2005 nõukogu poolt kinnitatud kohandused

% SKTst, kui ei ole osutatud teisiti | 2004 | 2005 | 2006 |

Valitsemissektori eelarvetasakaal tsükliliselt kohandatud tasakaalu muutus struktuurse tasakaalu muutus Valitsemissektorikoguvõlg Pm: tegelik SKT kasv (%) | –5,5 ca 112 3,8 | –3,6 +1,7 ca 112 3,3 | puudujääk <3 vähemalt +0,6 ca 110 3,3 |

Märkus : struktuurne tasakaal = tsükliliselt kohandatud tasakaal, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed.

Allikas : artikli 104 lõike 9 kohane nõukogu teatis Kreekale, milles tsiteeritakse komisjoni talituste 2004. aasta sügise prognoose.

Komisjon võttis 6. aprillil 2005. aastal Kreeka 2005. aasta märtsi stabiilsusprogrammi läbivaadatud ja ajakohastatud versiooni alusel koos Kreeka ametiasutuste 29. märtsi avaliku kohustumisega vähendada puudujääki alla 3% tasemeni SKTst 2006. aasta eelarveprojektis, mida käsitati nõukogu otsuses nõutud rakendusaruandena, vastu teatise nõukogule[9], milles ta järeldas, et Kreeka valitsus on võtnud vastu nõukogu teatisega kooskõlas olevad otsused ning täiendavaid samme Kreeka ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlemiseks vaja ei ole. Nõukogu toetas seda hinnangut oma 12. aprilli 2005. aasta istungil.

Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta komisjoni soovituse põhjal tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates parandatud.

2. Eelarvepuudujäägi hiljutised arengud

Pärast Kreeka aprillis 2007 vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 3605/93[10] esitatud aruannet oli komisjoni (Eurostat) esitatud tegelike andmete ning komisjoni talituste 2007. aasta kevade prognooside põhjal prognoositavaks valitsemissektori nominaalpuudujäägiks 2006. aastal 2,6% SKTst[11]. Puudujääk sisaldab ajutisi tulusid 0,6% SKTst, nimelt pankade makseid ja edasilükkunud makseid vastutasuks selle eest, et sotsiaalkindlustus võttis pensionimaksed enda peale. Saavutatud tulemus on kooskõlas artikli 104 lõike9 alusel tehtud nõukogu otsusega nominaalpuudujäägi vähendamise kohta alla 3% kontrollväärtuse aastaks 2006 ja vastab 2005. aasta detsembris läbivaadatud Kreeka stabiilsusprogrammiga kehtestatud eesmärgile.

Peamised 2006. aastal rakendatud meetmed tulude poolel olid maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemine, omandimaksureform ning kütuse- ja tubakaaktsiiside tõstmine. Samuti rakendati aasta teisel poolel rida täiendavaid tulude suurendamise meetmeid 2006. aasta eelarve täitmise tagamiseks, nimelt: tulumaksu avansiliste maksete määra tõus ettevõtjatele ja pankadele, täiendavad kütuse- ja tubakaaktsiisi tõusud ning mobiilsideteenuste maksu tõus. Kulude poolel olid peamised meetmed nii palgafondi kui ka tegevuskulude piiramine, uus raamistik avalik-õiguslike ettevõtete ja asutuste jaoks (DEKO) riiklike kulutuste ratsionaliseerimiseks ja tõhusam vahendite eraldamine ning uus õigusakt avaliku ja erasektori partnerluse kohta, mis hõlbustas investeerimist väikese-, aga ka suuremastaabilistesse infrastruktuuriprojektidesse, avaldamata survet eelarvele. Esialgseid ajutisi eelarvetulusid 0,4% SKTst käsitati puudujäägi vähendamisena. Kuid need osutusid Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemile ESA 95 mittevastavateks ning neid ei võetud arvesse 2007. aasta aprilli Eurostati esitatud andmetes puudujäägi kohta. See oleks pidanud suurendama puudujääki sama summa võrra. Sellegipoolest kompenseeris madalamaid ajutisi tulusid täielikult vahetuslepingute taseme suuremaks parandamine[12],[13].

Tulud ja kulud aitasid peaaegu võrdsel määral parandada nominaalväärtust ligikaudu 3 protsendipunkti võrra SKTst võrreldes 2005. aasta 5½%lise puudujäägiga. SKTs väljendatuna kasvasid kogutulud 1½ protsendipunkti võrra, kusjuures kaudsed maksud moodustasid ½% SKTst. Ülejäänud 1 protsendipunkti moodustas sotsiaalmaksude ja muude tulude, sealhulgas kapitalisiirete (ELi ülekanded) tõus. Kogukulusid vähendati 1¼ protsendipunkti võrra SKTst, peamiselt esmaste kulude (½% SKTst) ja intressikulude (¼% SKTst) vähendamise teel. Kapitalikulusid vähendati samuti ligi ½ protsendipunkti võrra SKTst. Struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) paranes 2¼ protsendipunkti võrra SKTst kooskõlas nõukogu otsusega.

Kokkuvõttes on 2006. aasta puudujääk 3½ protsendipunkti SKTst madalam kui 2003. aastal, mis oli ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse alustamise aluseks, ning 5¼ protsendipunkti madalam kui 2004. aastal, mil puudujääk oli kõige suurem – 7,9% SKTst. Esmane eelarvetasakaal paranes vastavalt 2¾ ja peaaegu 4½ protsendipunkti võrra SKTst. Vaatamata eelarve kohandamisele sellel perioodil oli SKT tegelik kasv jõuline. Struktuurse tasakaalu hinnangulise muutuse alusel eeldas valitsussektori tasakaalu paranemine eelarve täitmise muutust vähemalt 4½ protsendipunkti ulatuses SKTst aastatel 2004–2006. Kui intressikoormuse vähenemise mõju mitte arvestada, langeb eelarve täitmise muut 3¾ protsendipunktile SKTst. Need arvud ületavad selgelt artikli 104 lõike 9 kohaselt tehtud nõukogu otsuses soovitatud kohandamise, mis võimaldaks otsuse tegemisest alates puudujääkide jada suuremaks parandada.

Eelarvepuudujääki SKT suhtes parandatakse tavaliselt suuremaks või väiksemaks pärast esimeste tulemuste avaldamist kevadises teatises. ELi liikmesriikide puhul tervikuna on parandused normaalsed, tavaliselt suhteliselt väikeses ulatuses ja keskmiselt ei erine suurt nullist. Kreeka puhul tulenesid valitsemissektori arvepidamises alates 2004. aastast (vt lahter) teostatud ulatuslikud parandused, mis tehti pärast Eurostati väljendatud kahtlusi esitatud andmete suhtes, valitsemissektori finantsstatistika kogumise ja töötlemise parandamiseks võetud meetmetest, mida on nõutud nõukogu 5. juuli 2004. aasta soovituses ja 17. veebruari 2005. aasta otsuses. Nende meetmete tulemusel kinnitas Eurostat Kreeka valitsemissektori puudujäägi ja võla summad, mis esitati 2006. aasta oktoobri ja 2007. aasta aprilli aruannetes. Kuigi ei saa välistada Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujäägi suuremaks parandamist tulevikus, aruandes esitatud eelarvepuudujäägi ja eelarvepuudujäägi kontrollväärtuse vahelist erinevust, on suhteliselt vähe tõenäoline, et valitsemissektori arvepidamise tulevasel läbivaatamisel tõstetakse 2006. aasta eelarvepuudujääki üle 3% SKTst. Selline tõenäosus on isegi väiksem juhul, kui Eurostat kinnitab hiljem aasta jooksul Kreeka 2006. aasta oktoobri ja 2007. aasta aprilli aruannetes läbivaadatud SKT jada.

3. PUUDUJÄÄGIPROGNOOSID AASTAKS 2007 JA EDASPIDISEKS

Vastavalt komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosidele peaks valitsemissektori 2007. aasta eelarvepuudujääk olema 2,4% SKTst[14], kusjuures SKT reaalkasv on 3¾%. See sisaldab täiendavaid alalist laadi kulude kokkuhoiu meetmeid, mis moodustavad ligi ¼% SKTst, ning täiendavaid ühekordseid tulusid samas summas, millest mõlemast teatas rahandusminister komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi tähtajaks[15]. Vastavalt Kreeka stabiilsusprogrammi 2006. aasta detsembri ajakohastamisele oli 2007. aastaks seatud ametlik puudujäägi eesmärk samuti 2,4% SKTst. Selles ametlikus puudujäägis aga ei võetud arvesse eespool nimetatud meetmeid. Kokku moodustasid 2007. aasta kevadprognoosis arvesse võetud ühekordsed tulud ligi ½% SKTst, võrreldes stabiilsusprogrammiga, kus selliseid tulusid ei olnud ette nähtud. Ilma ühekordsete tuludeta oleks 2007. aasta eelarvepuudujääk kevadprognoosi kohaselt ikkagi alla kontrollväärtuse, 2,9% tasemel SKTst. Lähtuvalt puudujäägi prognoosist, mis on tehtud eeldusel, et strateegiaid ei muudeta, peaks 2008. aastal puudujääk mõnevõrra suurenema 2¾%ni SKTst, kuid ilma et kasutataks ühekordseid tulusid. Puudujäägi prognooside kohaselt peaks ülemäärase puudujäägi olukord usaldusväärselt ja jätkusuutlikult paranema.

Vaatamata aprillis teatavaks tehtud täiendavatele alalistele ja ühekordsetele meetmetele on kevadprognooside kohaselt 2007. aastaks eeldatav eelarvepuudujääk pigem stabiilsusprogrammis seatud eesmärgiga samal tasemel kui sellest parem. Eeldatakse, et nimetatud uute meetmete kasuliku mõju neutraliseerivad i) kevadprognoosis esitatud ettevaatlikumad kasvuprognoosid ja ii) asjaolu, et stabiilsusprogrammi alalised meetmed on komisjoni arvates ebapiisavad, et täielikult kompenseerida ühekordsete tulude langust 0,6% tasemelt SKTst 2006. aastal (v.a aprillis teatavaks tehtud tulud) ½% tasemele 2007. aastal.

2007. aasta eelarves ette nähtud peamised meetmed on tulude poolel füüsilise isiku tulumaksu reform ja kütuseaktsiiside edasine tõstmine 2007. aastal, samas kui ametiasutustel tuleb jätkata ja tugevdada võitlust maksudest kõrvalehoidumise vastu. Kulude poolel prognoositakse, et esmaste kulude aastane kasv jääb SKT nominaalkasvule alla ja koos intressikulude edasise vähendamisega peaks selle tulemusel vähenema kogukulude osakaal, väljendatuna protsendina SKTst. Vähendamist hõlbustab kogu avaliku sektori palgafondi aeglasem kasv (ligikaudu 25% esmaste kulude kogumahust), mis eelarve kohaselt ei ületa 6%, ning valitsemissektori kulude (peamiselt halduskulud ja hanked) märkimisväärne kärpimine keskpikas perspektiivis.

Puudujäägiprognoosis aastaks 2007 nähakse võrreldes 2006. aastaga ette nominaalpuudujäägi vähenemine ¼ protsendipunkti võrra SKTst.. Eeldatakse, et see muutus tuleneb peaaegu täielikult alalistest meetmetest, mis olid teatavaks tehtud komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognooside tähtajaks. Kogutulud peaksid vähenema vähem kui ¼ protsendipunkti võrra; kõrgemad kaudsed maksud kompenseeriksid vaid osaliselt tulude vähenemist seoses pensionifondide ülevõtmisega, ning vähemal määral, otseste maksutulude vähenemist, mis kajastavad füüsilise isiku tulumaksu vähendamist. Kogukulud peaksid vähenema ½ protsendipunkti võrra SKTst, peamiselt väiksemate intressikulude, avaliku sektori tarbimise ja põhivarasse tehtavate kapitalikulude tõttu. Struktuurne paranemine on hinnanguliselt ¼% SKTst ja viib struktuurse eelarvepuudujäägi 2007. aastal 3¾% lähedale.

Komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi kohaselt ei kindlusta kohandamise tempo 2007. aastal minimaalset struktuurse tasakaalu parandamist tasemele 0,5% SKTst, mis on määratud kindlaks artikli 104 lõike 9 kohaselt vastu võetud nõukogu otsuses parandamisele järgnevaks perioodiks, ning ei ole kooskõlas stabiilsus- ja kasvupaktiga. Nõukogu märkis oma arvamuses stabiilsusprogrammi ajakohastamise kohta 2006. aasta detsembris[16], et programmis ei ole ette nähtud eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgi saavutamist (Kreeka puhul struktuurne tasakaal) programmiperioodi jooksul (lõpeb 2009. aastal)[17]. Ta lisas, et ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamisele järgnevatel aastatel tuleks kohandamise tempot programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks kiirendada, eriti pärast 2007. aastat, et see oleks kookõlas stabiilsus- ja kasvupaktiga.

4. Võla areng ja prognoosid

Aastatel 2003–2006 ei ole koguvõla suhte areng täielikult kajastanud valitsemissektori tasakaalus toimunud üldisi arenguid ja üldiseid majandustulemusi. Seoses jõudsa SKT nominaalkasvuga (keskmiselt üle 7½% aastas, ületades seega mitmel aastal ELi keskmise), intressikulude vähenemisega ja esmase tasakaalu parandamisega on võla suhet vähendatud 3¾ protsendipunkti võrra aastatel 2003–2006.

Võla vähendamises oli määrav SKT nominaalkasv, mis enam kui korvas intressikulude võlga suurendava mõju. SKT nominaalkasvu ja intressikulude koostoime („lumepalliefekt”) aitas võlga vähendada 8¾ protsendipunkti võrra SKTst. Esmane tasakaal aitas kaasa võla suurenemisele kuni 2005. aastani (3 protsendipunkti võrra SKTst), samas kui 2006. aastal ja esimest korda alates 2003. aastast muutus eelarveseisund ülejäägiliseks, mis aitas võla suhet vähendada ligikaudu 2 punkti võrra.

Sellegipoolest takistasid võlga suurendavad märkimisväärsed varude muutuste kohandamised kokku ligikaudu 4¼ protsendipunkti võrra aastatel 2004–2006 võla kiiremat vähendamist, vaatamata sellele, et erastamistulud ulatusid ligi 1½%ni SKTst. Igatahes on varude kohandamine olnud viimastel aastatel palju väiksem kui mõned aastad tagasi. Pealegi on nüüd varude muutuste kohandamise iga komponendi kohta palju üksikasjalikumat teavet ja statistilised lahknevused on väiksemad, mis aitab kindlustada aruannetes esitatud andmete usaldusväärsust. 2004. aastal põhjustas võlga suurendavat varude muutuse kohandamist 1% võrra SKTst peamiselt keskvalitsuse hoiuste akumuleerimine pankades; 2005. aastal toimus võlakirjade emiteerimine puudujääki ületaval määral peamiselt seoses tervishoiukulude hilisema tasumisega. 2006. aastal tuleneb varude muutuste kohandamine 2,3% ulatuses SKTst eelkõige hoiuste jätkuvast akumuleerimisest pankades (0,6% SKTst), asjaolust, et suur osa tulust seoses eespool nimetatud pensionimaksete ülekandmisega sotsiaalkindlustusele ei ole veel laekunud (0,5% SKTst)[18], ELi eelarvest laekumata maksetest (0,6% SKTst), maksetest seoses sõjavarustuse ostmisega, mis suurendab puudujääki selle varustuse üleandmisel (0,4% SKTst), omakapitali müügist (–1,4% SKTst), statistika lahknevustest (0,6% SKTst) ning mitmetest väiksematest muutujatest[19].

Kreeka stabiilsusprogrammi 2006. aasta detsembril ajakohastatud versioonis seatakse eesmärgiks järk-järgult ja märkimisväärselt kiirendada võla suhte SKTsse vähendamist alates 2006. aastast 12¾ protsendipunkti võrra aastaks 2009. Esmaste ülejääkide suurendamine (7¼ protsendipunkti võrra) ja võlga vähendav „lumepalliefekt” (sama suures summas, tänu jõudsale SKT nominaalkasvule) oleksid koostoimes peamised edasiviivad jõud. Ajakohastatud versioonis prognoositakse ka võlga suurendavate varude muutuste kohandamiste märkimisväärset vähendamist, mis peaks ulatuma 1¾ protsendipunktini SKTst aastatel 2007–2009. Nõukogu märkis oma arvamuses programmi kohta, et arvestades soodsaid kasvuprognoose ja eespool kirjeldatud ohte eelarvepuudujäägi eesmärkidele, ei vähene valitsemissektori koguvõla suhtarv pärast 2007. aastat tõenäoliselt nii soodsalt kui programmis prognoositud. Ta lisas, et sellegipoolest näib, et valitsemissektori võlasuhe on programmiperioodi jooksul kontrollväärtuse suunas piisavalt vähenemas.

Komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi kohaselt väheneb võlg pisut aeglasemalt kui stabiilsusprogrammis kavandatud, ja eeldusel, et strateegiaid ei muudeta, jõuab ligikaudu 97½% tasemele 2008. aastal. Neid võla osas toimuvaid arengusuundumusi arvestades näib, et võla suhe väheneb piisavalt kontrollväärtuse suunas.

5. KAALUTLUSED SEOSES KREEKA ANDMETE STATISTILISE KINDLUSEGA

Vastavalt nõukogu 5. juuli 2004. aasta soovitusele ja 17. veebruari 2005. aasta otsusele peab Kreeka „parandama riigi rahandust käsitlevate andmete kogumist ja töötlust”.

Kreeka statistikaamet (NSSG) võttis rea meetmeid komisjonile aruannetes esitatavate puudujäägi- ja võlaandmete kvaliteedi parandamiseks. Need hõlmasid nimelt uut uuringut, mis käsitles andmete kvartalipõhist ja õigeaegset kogumist sotsiaalkindlustuselt, omavalitsustelt ja keskvalitsusorganitelt, välja arvatud riik; eelmine uuring hõlmas aastat ja tulemused olid sageli kättesaadavad kaks või kolm aastat hiljem.. Peale selle võrreldi selle uuringu finantsosa tulemusi süstemaatiliselt Kreeka Panga kogutud pangandusstatistika kohta kättesaadavate andmetega. Ühtlasi analüüsis NSSG üksikasjalikumalt avalik-õiguslikesse ettevõtetesse tehtavaid kapitalipaigutusi, et neid õigesti kirjendada puudujäägis või finantstehingutena vastavalt Eurostati kriteeriumidele. Tervishoiukulude kirjendamine kanti senise kassapõhise arvestuse asemel üle viitlaekumistesse. Samuti olid valdkonnad, milles NSSG muutis kirjendamismenetlust kooskõlas Eurostati soovitustega, sõjalised kulutused, ülekanded ELi eelarvest, maksud ja valitsusesisesed ülekanded. Peale selle rakendasid Kreeka statistikaameti asutused mitmeid teisi Eurostati tehnilisi soovitusi, mis on loetletud metodoloogiliste kontrollkäikude aruandes. Nende täienduste tulemusel vähenesid märkimisväärselt statistilised lahknevused aastate 2002–2005 kohta. Sellest tulenevalt võttis Eurostat 23. oktoobril 2006 tagasi kahtlused Kreeka aruannetes valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta esitatud andmete kvaliteedi suhtes ning kinnitas need arvnäitajad. Seda andmete valideerimist kinnitati 2007. aasta aprillis. Kuigi põhjendamatuid lahknevusi veel on, peetakse neid vähemaks kui varem.

Taustteave: Kreeka fiskaalarvepidamise läbivaatamised alates 2004. aastast

2004. aasta septembris, kaks kuud pärast seda, kui nõukogu oli otsustanud, et Kreekal on ülemäärane eelarvepuudujääk, esitasid Kreeka ametiasutused uues teatises läbivaadatud andmed, mis näitasid, et valitsemissektori eelarvepuudujääk oli olnud üle 3% SKTst alates 2000. aastast. Nimelt oli 2000.–2003. aastate puudujääke igal aastal suuremaks parandatud enam kui kahe protsendipunkti võrra SKTst (vt tabel). Võla arvnäitajaid parandati samuti suuremaks enam kui 7 protsendipunkti võrra SKTst. 2004. aastaks kavandatud arvnäitajad eeldasid eelarvepuudujäägi ja võla suuremaks parandamist vastavalt 2,3% ja 14% võrra SKTst[20].

Andmed vaadati läbi 2000.–2003. aastate kohta Kreeka ametiasutuste esitatud uue teabe põhjal Eurostati nõudmisel ning see tugines ESA 95 arvepidamistava täpsemale kohaldamisele. Eurostat kinnitas pärast Eesitatud andmete kontrollimist 2000.–2003. aasta arvnäitajad 23. septembril 2004.[21]

2005. aasta teatises vaadati andmeid veel üle, eelkõige 2002.–2003. aasta eelarvepuudujääkide osas. Peamised põhjused olid: (i) asjaolu, et tasumisele kuuluvad tervishoiukulud ei olnud kulude tekkimise ajal õigesti kirjendatud, ja (ii) sotsiaalkindlustuse ülejäägi 0,1% võrra väiksemaks parandamine 2002. aastal ja 0,2% võrra 2003. aastal. 2002. ja 2003. aastate võlanäitajad parandati samuti veidi väiksemaks, peamiselt avatud investeerimisfondi ümberklassifitseerimise tõttu sotsiaalkindlustussektoris. Eurostat ei kinnitanud 2005. aasta märtsis ja septembris ning 2006. aasta aprillis esitatud andmeid, vaatamata esitatud eelarvepuudujäägi- ja võlaandmete järjestikustele läbivaatamistele[22].

2006. aasta 29. maist 2. juunini ja 27.–29. septembrini tegi Eurostat metodoloogilise kontrollkäigu[23] Kreekasse. Kontrollkäigu ajal sõlmisid Eurostat ja Kreeka ametiasutused kokkuleppe, milles selgitatakse Eurostati 26. septembri 2005. aasta ja 24. aprilli 2006. aasta pressiteadetes nimetatud lahtiseid küsimusi seoses ELi eelarvega seotud tehingute kirjendamise, sotsiaalkindlustuse ning kreditoorsete ja debitoorsete võlgnevuste kirjendamisega aastate 2002–2005 kohta. 29. septembril 2006 leppis Eurostat Kreeka ametiasutustega kokku teiste keskvalitsusorganite ja sotsiaalkindlustusfondide ülejääkide vähendamises (korrektuurid tavalise eelarve ülekannete osas aastatel 2002–2005 ja andmeallika muutus 2005. aastal). Läbivaatamised ulatusid ¾ protsendipunktini SKTst 2004. ja 2005. aastal. Konkreetselt moodustas sotsiaalkindlustuse ülejääkide väiksemaks parandamine ligikaudu ¼% SKTst aastas. Selle tulemusel vaadati eelarvepuudujäägi- ja võlaandmed täiendavalt läbi; Eurostat võttis tagasi kahtlusavaldused Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla suhtes ning kinnitas esitatud andmed[24].

2007. aasta teatises parandati 2004. aasta ja eriti 2005. aasta eelarvepuudujääki veel suuremaks. 2004. aastal tulenes puudujäägi kasv peamiselt uuest teabest ELi eelarvega seotud tehingute ajalise kirjendamise kohta, mida osaliselt tasakaalustas saadaolevate maksude summa suuremaks parandamine. 2005. aastal suurenes puudujääk peamiselt teiste keskvalitsusorganite ülejääkide vähendamise tõttu.

Tabel 2. Kreeka andmete läbivaatamine 2004. aasta märtsi ja 2007. aasta aprilli ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlustes esitatud arvnäitajate osas

Valitsemissektori tasakaal | –6,2 | –7,9 | –5,5 | –2,6 | –2,4 | –2,4 | –2,7 | –1,8 |

– Kogutulu | 43,0 | 42,1 | 41,6 | 43,2 | 43,0 | 43,2 | 42,5 | 43,6 |

– Kogukulu | 49.5 | 49,8 | 47,3 | 4,1 | 45,5 | 45,6 | 45,3 | 45,4 |

Millest: | – intressikulud | 5,5 | 5,5 | 4,9 | 4,6 | 4,4 | 4,4 | 4,2 | 4,2 |

– kapitali kogumahutus põhivarasse | 4,0 | 4,2 | 3,5 | 3,6 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |

Esmane tasakaal | –0,7 | –2,4 | –0,6 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 1,5 | 2,4 |

Ühekordsed ja ajutised meetmed | 0,0 | 0.0 | 0.0 | 0,6 | 0,5 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |

Struktuurne tasakaal(1) | –6.5 | –8,5 | –6.1 | –3.9 | –3.6 | –2,8 | –3.5 | –2.3 |

Struktuurne esmane tasakaal(1) | –1.0 | –3.0 | –1.2 | 0.7 | 0,8 | 1,6 | 0,7 | 1,9 |

Valitsemissektori koguvõlg(4) | 107,8 | 108,5 | 107,5 | 104,6 | 100,9 | 100,1 | 97,6 | 95,9 |

Võla suhte muutus (a) = (b) + (c) + (d) | –2,9 | 0,7 | –1 | –2,9 | –3,7 | –4,0 | –3,3 | –4,2 |

Sissemaksed: | – esmane tasakaal (b) | 0,7 | 2,4 | 0,6 | –2,0 | –2,0 | –2,0 | –1,5 | –2,4 |

– „lumepalliefekt” (c) | –3,1 | –2,8 | –2,7 | –3,2 | –2,4 | – | –2,6 | – |

– varude muutuse kohandamine (d) | –0.5 | 1,0 | 1,1 | 2,3 | 0,7 | 0,6 | 0,7 | 0,6 |

Pm SKT reaalkasv (%) | 4,8 | 4,7 | 3,7 | 4,3 | 3,7 | 3,9 | 3,7 | 4,0 |

Pm SKT lõhe | 0,6 | 1,5 | 1,4 | 1,7 | 1,5 | 0,9 | 1,6 | 1,1 |

(1) Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja ajutised meetmed (2) Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud ja struktuurne tasakaal ning SKT lõhed. Programm ei sisaldanud 2007. aasta kohta ühekordseid meetmeid ¼ protsendipunkti ulatuses SKTst ja alalisi meetmeid samuti ¼ protsendipunkti ulatuses SKTst, mis tehti teatavaks 2007. aasta aprillis. Kogutulu ja kogukulu kohandati kooskõlas ESA 95 ühtlustatud määratlustega. (3) Eeldusel, et poliitikat ei muudeta (4) Koguvõla suhte muutust saab osadeks lahutada järgmiselt: [pic] kus t on aja alaindeks; D, PD, Y ja SF on vastavalt valitsemissektori võlg, esmane eelarvepuudujääk, nominaalne SKT ja varude muutuse kohandamine, ning i ja y kujutavad keskmist võla maksumust ja SKT nominaalkasvu. Sulgudes olev liige kujutab „lumepalliefekti”. Allikad: Komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoos (KOM) ja stabiilsusprogrammi 2006. aasta detsembri ajakohastatud versioon. |

Soovitus:

NÕUKOGU OTSUS,

millega tühistatakse otsus 2004/917/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Kreekas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 12,

võttes arvesse komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu otsusega 2004/917/EÜ,[25] millega järgiti komisjoni soovitust vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6, otsustati, et Kreekas on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk oli 2003. aastal 3,2% SKTst, mis on suurem kui asutamislepingus sätestatud kontrollväärtus 3% SKTst, samas kui valitsemissektori koguvõlg oli 103% SKTst, mis on selgelt üle asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 60% SKTst[26].

(2) Asutamislepingu artikli 104 lõike 7 ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta)[27] artikli 3 lõike 4 kohaselt tegi nõukogu komisjoni soovituse põhjal 6. juulil 2004 Kreekale adresseeritud soovituse, mille eesmärgiks oli lõpetada ülemäärase eelarvepuudujäägi olukord hiljemalt 2005. aastaks. Soovitus avalikustati.

(3) Nõukogu otsustas 19. jaanuaril 2005 kooskõlas artikli 104 lõikega 8 ja komisjoni soovituse põhjal, et Kreeka ei ole artikli 104 lõike 7[28] alusel talle adresseeritud soovitusele vastanud tõhusate meetmetega. 17. veebruaril 2005 otsustas nõukogu[29] komisjoni soovitusel teatada vastavalt artikli 104 lõikele 9 Kreekale, et tal tuleb võtta eelarvepuudujäägi vähendamiseks meetmeid, mida nõukogu peab valitsemissektori eelarvepuudujäägi lõpetamiseks vajalikuks, ning pikendas olukorra parandamiseks tähtaega aasta võrra kuni 2006. aastani.

(4) Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates parandatud.

(5) Vastavalt asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevale protokollile esitab komisjon andmed menetluse rakendamiseks. Kõnealuse protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta)[30] artiklile 4 esitama andmed valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad kaks korda aastas, enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit.

(6) Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 8g lõikele 1 pärast Kreeka poolt 1. aprillil 2007 esitatud teatist , ning komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused:

- Valitsemissektori eelarvepuudujääki vähendati 7,9%lt SKTst[31] 2004. aastal 2,6%ni SKTst 2006. aastal, mis on alla kontrollväärtuse: 3% SKTst. See tulemus vastab täpselt 2005. aasta detsembri ajakohastatud stabiilsusprogrammis seatud eesmärgile;

- Tulud ja kulud aitasid peaaegu võrdsel määral kohandada nominaalväärtust ligi 3 protsendipunkti võrra SKTst võrreldes 2005. aasta 5½%lise puudujäägiga. SKTs väljendatuna kasvasid kogutulud 1½ protsendipunkti võrra, kusjuures kaudsed maksud moodustasid ½ protsendipunkti SKTst. Ülejäänud 1 protsendipunkti moodustas sotsiaalmaksude ja muude tulude, sealhulgas kapitalisiirete (ELi ülekanded) tõus. Kogukulusid vähendati 1¼ protsendipunkti võrra SKTst, peamiselt esmaste kulude (½% SKTst) ja intressikulude (¼% SKTst) vähendamise teel. Kapitalikulusid vähendati samuti ligi ½ protsendipunkti võrra SKTst. Ühekordsed tulud moodustasid kokku 0,6% SKTst. Struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) paranes 2006. aastal 2¼ % võrra SKTst;

- Komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosis ennustatakse 2007. aastaks puudujäägi edasist vähenemist 2,4%ni SKTst. See on kooskõlas stabiilsusprogrammi 2006. aasta detsembri ajakohastatud versioonis seatud ametliku eesmärgiga, mis on 2,4% SKTst. Komisjoni talituste prognoos sisaldab siiski täiendavaid ühekordseid tulusid, mis ulatuvad ¼%ni SKTst ning alalist laadi kulude kokkuhoiu meetmeid, mis moodustavad ligi ¼% SKTst, nagu teatati komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi tähtajaks, ja mis seega ei kajastunud 2006. aasta detsembris seatud ametlikus eesmärgis. Sellele vaatamata ei ole 2007. aasta kevadprognoos eelarve kohta parem kui seatud eesmärk, kuna nende uute meetmete kasuliku mõju neutraliseerivad i) ettevaatlikumad kasvueeldused kevadprognoosis ja ii) asjaolu, et 2007. aastaks kavandatud alalised meetmed on komisjoni arvates ebapiisavad, et täielikult kompenseerida ühekordsete tulude langust. Ühekordsete tuludeta oleks eelarvepuudujääk ikkagi alla kontrollväärtuse 2,9% tasemel SKTst. 2008. aastaks nähakse kevadprognoosis ette – eeldusel, et poliitikat ei muudeta – eelarvepuudujäägi 2,7% SKTst (aastaks 2008 ei kavandata ühekordseid meetmeid). See näitab, et eelarvepuudujääk on usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil viidud alla ülemmäära, milleks on 3% SKTst. Struktuurne tasakaal peaks 2007. aastal paranema ligi ¼ protsendipunkti võrra SKTst ja – eeldusel, et strateegiaid ei muudeta – vaid vähesel määral aastal 2008. Seda tuleb vaadelda tähenduses, et vaja on teha edusamme eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgi suunas, mis on Kreeka puhul struktuurne tasakaal;

- Valitsemissektori võlg, mis 2004. aastal ulatus 108½%ni SKTst, vähenes 2006. aastal 104½%ni. Komisjoni talituste 2007. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks võla osakaal SKTst 2008. aasta lõpuks veelgi vähenema, jõudes 97½%ni, mis on siiski selgelt suurem kontrollväärtusest 60% SKTst. Võla osakaalu vähenemise kiirust kontrollväärtuse suunas, milleks on 60% SKTst, saab pidada piisavaks.

(7) Kreeka statistikaamet parandas oma menetlusi, mille tulemusel on märkimisväärselt vähendatud statistika lahknevusi ja andmed on üldiselt parema kvaliteediga. Selle tulemusel võttis Eurostat tagasi oma kahtlused tegelikult aruannetes esitatud andmete suhtes.

(8) Nõukogu on seisukohal, et ülemäärane eelarvepuudujääk Kreekas on parandatud ja otsus 2004/917/EÜ tuleks seetõttu tühistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldhinnangust järeldub, et ülemäärane eelarvepuudujääk Kreekas on parandatud.

Artikkel 2

Otsus 2004/917/EÜ tühistatakse.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).

[2] EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1).

[3] Kõige uuem teatis Kreekale on saadaval:

http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.

[4] SEK(2004) 623. Arvnäitajad 2003. aasta valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja valitsemissektori koguvõla kohta vaadati läbi mitmel korral (vt lahter). Kõige uuemate andmete kohaselt moodustasid puudujääk ja võlg 2003. aastal vastavalt 6,2% ja 107,8% SKTst.

[5] ELT L 389, 30.12.2004, lk 25.

[6] Kõik dokumendid Kreeka ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta on saadaval järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp_list_en.htm.

[7] ELT L 107, 28.4.2005, lk 24.

[8] ELT L 153, 16.6.2005, lk 29.

[9] SEK(2005) 443.

[10] Eurostati 23. aprilli 2007. aasta pressiteade nr 55/2007

[11] SKT viitab käesolevas dokumendis vanale SKT jadale, mille Kreeka ametiasutused esitasid 2007. aasta aprilli ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teate lisana, ja mitte „läbivaadatud” SKT andmetele, mille Kreeka ametiasutused esitasid 2006. aasta oktoobris, millest tulenevalt võib nominaalset SKTd ligikaudu 26% võrra aastas suuremaks parandada alates 2000. aastast. Arvestades läbivaatamise suurt ulatust ja keerukust, uurib Eurostat seda veel.

[12] ESA 95s on vahetuslepingud määratletud kui kahe osalise vahelised lepingud, mille alusel vahetatakse teatava aja jooksul ja ettemääratud reeglite järgi samadest võlasummadest tulenevaid maksevoogusid. Kõige levinumad liigid on intressimäära vahetuslepingud, välisvaluuta vahetuslepingud ja valuutavahetuslepingud (mida nimetatakse ka valuuta- ja kursivahetuslepinguteks). Ühtki eespool kirjeldatust tulenevat makset ei käsitata süsteemis omandituluna ja kõik arveldused tuleb märkida finantskontole.

[13] Vastavalt määrusele nr 2558/2001 (EÜT L 344, 28.12.2001, lk 1), millega muudeti ESA 95, on vahetuslepingutega seotud maksevood finantstehingud ning seega ei võeta neid valitsemissektori puudujääkide arvutamisel arvesse. Sellegipoolest kirjendatakse vastavalt samale määrusele need vood ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ikkagi intressidena. Kreeka puhul on vahetuslepingutest tulenevad maksete vood aidanud vähendada valitsemissektori 2006. aasta puudujääki, mis on ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse seisukohalt oluline, 0,29% võrra SKTst.

[14] 2006. aasta septembris teatasid Kreeka ametiasutused SKT nominaalväärtuse 26% võrra suuremaks korrigeerimisest. See läbivaatamine võib tähendada, et seoes SKT suurenemisega võib puudujääk väheneda, jäädes veidi alla 2% SKTst. Esialgsetel hinnangutel aga võidakse sellega kaasnevalt rahvamajanduse kogutulu läbivaatamise tulemusel alaliselt suurendada Kreeka osamakset ELi eelarvesse vähem kui ¼% võrra SKTst ning ühtlasi suurendada selle sissemakse õigeaegselt tasumata jätmise korral ühekordsete maksete summasid ligikaudu ¾% võrra SKTst, mis võib lisanduda 2007. aasta bilanssi. Selle tagajärjel võib puudujääk küündida ligi 3%ni SKTst, jäädes sellest siiski madalamaks. Sellegipoolest tuleks rõhutada, et need prognoosid põhinevad üksnes Kreeka teatisel. 2006. aasta oktoobris lükkas rahvamajanduse kogutulu komitee edasi oma arvamuse esitamise Kreeka esitatud uute arvandmete kohta ja avaldab arvamuse hiljem 2007. aastal, kui Eurostat on Kreeka andmeid põhjalikult analüüsinud. Alles pärast seda saab Euroopa Komisjon kindlaks määrata aluseks võetava SKT taseme ja selle tegelikud tagajärjed Kreeka panusele ELi eelarvesse.

[15] Need meetmed kinnitati 30. aprilli 2007. aasta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse aruandes, mille Kreeka esitas vastavalt artikli 104 lõike 9 alusel tehtud nõukogu soovitusele.

[16] ELT C 70, 27.3.2007, lk 9.

[17] Kreeka rahandusminister tegi 24. aprillil ametlikult teatavaks, et Kreeka valitsus oli otsustanud nihutada keskpika perioodi eesmärgi – eelarve tasakaalu või ülejäägilise eelarve – saavutamise tähtaega aastatele 2012–2010, seega stabiilsus- ja kasvuprogrammi 2006. aasta detsembri ajakohastamise dokumendis planeeritust kaks aastat varasemaks. Kreeka . Seda kohustusevõttu kinnitati 30. aprilli 2007. aasta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse aruandes, mille Kreeka esitas artikli 104 lõike 9 kohasele nõukogu soovitusele.

[18] See summa tuleb tasuda kümne aastase osamaksega.

[19] Vt Eurostati märkust, mis käsitleb varude muutuste kohandamise teavet liikmesriikide, euroala ja EL 27 kohta aastatel 2003–2006, vastavalt 2007. aasta aprillis ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teates esitatud aruandele, saadav veebilehel: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/STOCK_FLOW_2007/EN/STOCK_FLOW_2007-EN.PDF.

[20] Vt ka Euroopa Komisjon, „Majandus- ja rahaliidu riikide rahandus 2005. aastal”, Euroopa majandus, 3 , eelkõige selle lahter I.1.

[21] Eurostati pressiteade nr 117/2004.

[22] Eurostati pressiteated nr 39/2005, 120/2005 ja 48/2006.

[23] Metodoloogilised kontrollkäigud kehtestati nõukogu määruse nr 3605/93 artiklitega 8d ja 8e. Need kontrollkäigud „on ette nähtud selleks, et kontrollida protsesse ja valitsemissektori arvepidamist, mis on tegelike esitatud andmete aluseks, ning selleks, et teha üksikasjalikke järeldusi esitatud andmete kvaliteedi kohta”; neid korraldatakse „ainult siis, kui on tuvastatud olulised ohud või võimalikud probleemid seoses andmete kvaliteediga, eelkõige seoses meetodite, põhimõtete ja liigitussüsteemidega, mida kohaldatakse andmete puhul, millest liikmesriigid on kohustatud teatama”. Metodoloogiliste kontrollkäikude aruanne on saadaval veebilehel http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=portal.

[24] Eurostati pressiteade nr 139/2006.

[25] ELT L 389, 30.12.2004, lk 25.

[26] Arvnäitajad 2003. aasta valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja valitsemissektori koguvõla kohta vaadati läbi mitmel korral (vt lahter). Kõige uuemate andmete kohaselt moodustasid puudujääk ja võlg 2003. aastal vastavalt 6,2% SKTst ja 107,8%.

[27] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).

[28] ELT L 107, 28.4.2005, lk 24.

[29] ELT L 153, 16.6.2005, lk 29.

[30] EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1).

[31] SKT viitab käesolevas otsuses vanale SKT jadale, mille Kreeka ametiasutused esitasid 2006. aasta oktoobris ja 2007. aasta aprillis.