Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 87/08)

Käesolev teade avaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõike 5 kohaselt.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„VOUVRAY“

PDO-FR-A0146-AM01

Teate kuupäev: 8.12.2020

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Geograafiline piirkond

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti alapunkti 1 on lisatud, et kommuunide loetelu on koostatud vastavalt 2020. aasta ametlikule geograafilisele koodile.

Selle tulemusena on muutunud Tours-Sainte-Radegonde’i kommuuni nimi, mis on asendatud nimega Tours.

See on redaktsiooniline muudatus, mis ei muuda geograafilist piirkonda.

Muudatuse tõttu tuleb muuta koonddokumendi punkti 1.6.

2. Vahetus läheduses asuv piirkond

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti alapunkti 3 on lisatud, et kommuunide loetelu on koostatud vastavalt 2020. aasta ametlikule geograafilisele koodile.

See on redaktsiooniline muudatus, mis ei muuda vahetus läheduses asuvat piirkonda.

Muudatuse tõttu tuleb muuta koonddokumendi punkti 1.9.

3. Põllumajanduse keskkonnameetmed

Tootespetsifikaadi I peatüki VI punkti alapunkti 2 on lisatud kaks lõiku:

„c) täielik keemiline umbrohutõrje maatükil on keelatud;

d) suunamata joaga mittekohapealsed pihustid (kõrgkliirenstraktoril õhukonvektorturbiinid või ostsilleerivad joatorupritsion keelatud. Kui maatüki kalle on suurem kui 20 %, võib lubada kasutada kõrgkliirenstraktoril õhukonvektorturbiine või ostsilleerivaid joatorupritse.“

Nende sätete eesmärk on võtta paremini arvesse tarbijate nõudlust, vähendada taimekaitsevahendite kasutamist ja kahandada seega keskkonnamõju.

See muudatus ei too kaasa koonddokumendi muutmist.

4. Veini liikumine tunnustatud ladustajate vahel

Tootespetsifikaadi IX punkti alapunkti 5 alapunkt b on jäetud välja.

Säte on jäetud välja Conseil d’État’ (Prantsusmaa kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) 22. mai 2017. aasta otsuse tulemusena.

See muudatus ei too kaasa koonddokumendi muutmist.

5. Üleminekumeetmed

Tootespetsifikaadi I peatüki XI punktis on jäetud välja alapunkt 2, kuna tegemist on aegunud üleminekumeetmega.

Lisatud on:

„4. Muud viljelustavad

Suunamata joaga mittekohapealsed pihustid (kõrgkliirenstraktoril õhukonvektorturbiinid või ostsilleerivad joatorupritsid) on lubatud kuni 31. augustini 2024. “

Selle sätte eesmärk on võimaldada ettevõtjatel kohaneda seda tüüpi seadmete kasutamise keeluga.

See muudatus ei too kaasa koonddokumendi muutmist.

Tootespetsifikaadi II peatüki I punkti on lisatud järgmine tekst:

„10. Pihustusseadmete ostu deklareerimine

Kõigi pihustusseadmete ostude kohta tuleb esitada kaitse- ja haldusasutusele deklaratsioon. Selles deklaratsioonis esitatakse eelkõige soetatud seadmete täpne kirjeldus. Sellele lisatakse seadmete ostu arve.“

See muudatus tuleb teha suunamata joaga mittekohapealsete pihustite kasutamise keelamise tõttu.

See muudatus ei too kaasa koonddokumendi muutmist.

6. Peamised kontrollitavad punktid

Peamised kontrollitavad punktid vaadati uuesti läbi, et kontrollimeetodeid kohandada.

See muudatus ei too kaasa koonddokumendi muutmist.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Vouvray

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

5. Kvaliteetvahuvein

8. Poolvahuvein

4. Veini(de) kirjeldus

Vaiksed veinid

Vaiksete veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 11 mahuprotsenti.

Pärast rikastamist ei tohi vaiksete veinide üldalkoholisisaldus ületada 15 mahuprotsenti.

Pärast pakendamist on kuivadel vaiksetel veinidel: – fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus kuni 8 grammi liitri kohta; – üldhappesus, väljendatuna viinhappe grammides liitri kohta, mis ei ole liitri kohta üle 2 grammi vähem kui fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus.

Kuivadel vaiksetel veinidel on noorena tavaliselt puuvilja- ja lillearoom, mis võib laagerdumise käigus asenduda niisuguste küpsemate varjunditega nagu mesi või pärnaõied. Kui veinid sisaldavad fermenteeritavaid suhkruid, on nende komplekssus üldiselt suurem ja säilimisvõime parem. Siis ei ole haruldased ka tugevamad eksootiliste viljade või mahedamad kuivatatud puuviljade noodid, aja möödudes tekivad sageli ka röstmandli-, mee- või küdoonianoodid.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne üldhappesus: Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

Vahuveinid ja poolvahuveinid

Pärast vahu tekitamist ei tohi vahuveinide ja poolvahuveinide üldalkoholisisaldus viinamarjavirde rikastamise korral olla üle 13 mahuprotsendi.

Vahuveinide ja poolvahuveinide lenduvate hapete sisaldus, üldhappesus, vääveldioksiidi üldsisaldus ning süsinikdioksiidi sisaldus on kindlaks määratud liidu õigusaktidega.

Peene ja kerge vahuga vahuveinile on sageli iseloomulikud puuviljade või tsitrusviljade noodid, samuti nupsusaia nüanss, mis aja jooksul tugevneb. Poolvahuveine iseloomustavad nende väiksem süsinikdioksiidi sisaldus ja pisemad mullid, mida on suus vähem tunda. Neil meeldivatel veinidel on üldiselt veinisem iseloom kui vahuveinidel.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne üldhappesus: Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

5. Veinivalmistustavad

a. Konkreetsed veinivalmistustavad

Konkreetne veinivalmistustava

Vahuveinid või poolvahuveinid, mis on valmistatud üksnes teise kääritamise teel pudelites. Pärast vahu tekitamist ei tohi nende üldalkoholisisaldus viinamarjavirde rikastamise korral olla üle 13 mahuprotsendi.

Pärast rikastamist ei tohi vaiksete veinide üldalkoholisisaldus ületada 15 mahuprotsenti.

Peale eespool esitatud sätete tuleb veinivalmistustavade puhul järgida kohustusi, mis on kehtestatud liidu tasandil ning maa- ja merekalapüügi seadustikuga (code rural et de la pêche maritime).

Viljelustava

– Istutamisviisid

a) Istutustihendus. Puude minimaalne istutustihedus on 6 000 puud hektari kohta ja ridadevaheline kaugus peab olema kuni 1,60 meetrit. Viinapuude vahe samas reas on 0,90 meetrit või rohkem.

b) Lõikamisnõuded. Viinapuud lõigatakse lühikeseks, jättes võrsed, kusjuures igas harus on üks või kaks võrset kõige rohkem kahe pungaga. Igal puul võib maksimaalselt ühele võrsele jätta kuni kolm punga. Ühe taime kohta on keskmiselt 10 punga, kuid mitte üle 13 punga. Alla 10aastaste viinapuude puhul on taime kohta siiski kõige rohkem kaheksa punga. Pung tähendab iga punga, mis on kroonjoonest eraldunud üle 5 mm võrra.

b. Maksimaalne saagikus

Vaiksed veinid

65 hektoliitrit hektari kohta

vahuveinid ja poolvahuveinid

78 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Vaiksete veinide puhul toimuvad viinamarjade korjamine ja töötlemine ning veini valmistamine ja laagerdamine ning vahuveinide ja poolvahuveinide puhul viinamarjade korjamine ja töötlemine ning veini valmistamine, laagerdamine ja pakendamine Indre-et-Loire’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil (loetelu on koostatud 2020. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal): Chançay, Noizay, Parçay-Meslay, Reugny, Rochecorbon, Tours, Vernou-sur-Brenne, Vouvray.

7. Peamine veiniviinamarjasort / Peamised veiniviinamarjasordid

'Chenin B' (hele)

'Orbois B' (hele)

8. Seos(t)e kirjeldus

a) Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetuse „Vouvray“ geograafiline piirkond, mis asub Toursi linna lähedal ja sellest ülesvoolu, paikneb platool, millesse lõikub hulk suuremaid ja väiksemaid kuivi orge, mis lõpevad Loire’i jõe orus sageli järsu kaljuga.

Platoo on üsna künkliku reljeefiga ning selle kõrgus jääb 85 ja 110 m vahele. Sellel künklikul maastikul leiab külastaja eest keldreid ja koopaelanike eluasemeid, mis on uuristatud orgude kollasest tufist kaljudesse. Selle platoo tugikarkassi moodustab pehme kriidist (Toroni tuff) baas. Senoni, eotseeni ja Mio-pliotseeni ajastu savi ja räni elementidega kaetud baasi peal asuvad tuule tekitatud mudasetted kvaternaari ajastust. Geograafiline piirkond hõlmab kaheksa kommuuni territooriumi Loire’i jõel või selle oru ja lisajõgede orgude vahetus läheduses.

Viinamarjade korjamiseks täpselt piiritletud maatükkidel on pinnas, mis on moodustunud platoo geoloogilise aluskihi erosiooni tulemusena ning vastab Loire’i jõele avaneva kalju ja sellesse lõikuvate suuremate ja väiksemate orgude äärtele. Need maatükid asuvad kas mäenõlvadel, kus on savi- ja lubjakivimullad, või platoo servadel, kus on savi- ja ränimullad.

Geograafilise piirkonna kliima on ookeaniliste ja kontinentaalsete mõjude ristumiskohas nõrgalt ookeaniline. Loire reguleerib temperatuuri ja sama rolli täidavad ka orud, mis kuivatavad nõlvade külma õhku. Suvel on tavaliselt vähemalt üks mõnepäevane kuumalaine. Sademete hulk on ligikaudu 680 millimeetrit aastas.

b) Inimtegur, mis aitab seosele piirkonnaga kaasa

On liikvel üks legend, et siis, kui loodi Marmoutier’ klooster (372), mis asub Sainte-Radegonde’i kommuuni territooriumil, mis praegu on ühendatud Toursi linnaga, olevat Saint-Martin hakanud IV sajandil kasvatama neid viinamarjasorte, mis kasvavad veel praegugi, ja kasutama viinapuude lõikamise meetodeid, mida kasutati veel ka 2010. aastal. Viinapuu lühikeseks lõikamise eelised olevat avastatud tänu sellele, et tema eesel oli maiasmokk.

Juba alates XIII sajandi algusest on platoo kivistel ja lubjakivistel nõlvadel ja servadel asuvatel maatükkidel kasvatatud heledaid viinamarjasorte. Vanad tekstid kinnitavad, et sort ’Chenin B’ (hele), mida kohapeal tuntakse nimetuse „pineau de la Loire“ all, on viinamarjaistanduste väärisviinamarjasort. Rabelais mainis XVI sajandil oma teoses „Gargantua“ järgmist: „See on ju pinoo. Oi sa mõnus valge vein! Nagu samet, ausõna!“ Tuffi, st pehmesse kriidimaterjali, mis moodustab platoo esimesed geoloogilised kihistused, uuristati avarad keldrid juba Rooma ajastul ja seda jätkati kuni XX sajandini. Need keldrid, mida kasutati viinamarjade töötlemise, vahuveini valmistamise, laagerdamise ja säilitamise keldritena, soodustasid seega viinamarjakasvatuse arengut ja veinikaubandust.

Prantsuse kuningate viibimine Toursi piirkonna lossides XIV ja XVI sajandil aitas märgatavalt Toursi viinamarjaistanduste arengule ja tuntusele kaasa. Prantsuse kuningale kuulus kuulsaid „Vouvray“ veine ja neil oli tema laual tähtis koht. Loire’i jõgi oli tollal ideaalne transpordivahend ning XIX sajandi lõpuni turustati Vouvray veine Põhja-Euroopa riikides tänu Madalmaade vahendajatele.

Pärast viinapuutäikriisi tegutsesid Vouvray tootjad üheskoos kiiresti ning XX sajandi esimesel poolel nägi ilmavalgust hulk akte, mille eesmärk oli neid veine kaitsta ja edendada. Juba 1906. aastal loodi nende kaitseks ametiühing, mille ülesanne oli võidelda kõlvatu konkurentsiga, mida osutasid mõned südametunnistuseta kauplejad, kes müüsid teistest piirkondadest pärit halva kvaliteediga veine nimetuse „Vouvray“ all.

1929. aastal otsustati ühes kohtuotsuses, et päritolunimetust „Vouvray“ võib kasutada üksnes veinide puhul, mis on toodetud Vouvray, Vernou, Chançay, Noizay, Reugny, Rochecorboni ja Sainte-Radegonde’i kommuuni territooriumil. 1936. aastal tunnustati eri veinikategooriate puhul kontrollitud päritolunimetust „Vouvray“, millel on sama geograafiline piirkond, nagu määratleti 2010. aastal. Seda edendas 1937. aastal loodud veinitsunft.

Kuna toodang pidevalt kasvas, moodustasid tootjad 1953. aastal „Vouvray“ tootjate keldri – ühiskeldri, mis oli 2010. aastal ikka veel põhitootja. 2009. aastal oli viinapuude kasvuala ligikaudu 2 200 hektarit ja seda käitas 165 ettevõtjat. Toodetakse vaikseid veine (umbes 50 000 hektoliitrit) ning vahuveine ja poolvahuveine (ligi 70 000 hektoliitrit). Vaiksed veinid. Kuivadel vaiksetel veinidel on noorena tavaliselt puuvilja- ja lillearoom, mis võib laagerdumise käigus asenduda niisuguste küpsemate varjunditega nagu mesi või pärnaõied. Kui vaiksed veinid sisaldavad fermenteeritavaid suhkruid, on nende komplekssus üldiselt suurem ja säilimisvõime parem. Siis ei ole haruldased ka tugevamad eksootiliste viljade või mahedamad kuivatatud puuviljade noodid, aja möödudes tekivad sageli ka röstmandli-, mee- või küdoonianoodid.

Vahuveinid. Peene ja kerge vahuga vahuveinile on sageli puuviljade või tsitrusviljade nüansid, samuti nupsusaia nüanss, mis aja jooksul tugevneb. Poolvahuveinid. Poolvahuveine iseloomustavad nende väiksem süsinikdioksiidi sisaldus ja pisemad mullid, mida on suus vähem tunda. Neil meeldivatel veinidel on üldiselt veinisem iseloom kui vahuveinidel. Vahuveinid ja poolvahuveinid. Vahuveine toodetakse sealsamas, kus vaikseid veine. Kui avastati, et keldrisse paigutatud pudelites algas mõnikord loomulikult uus käärimine, tekkis viinamarjakasvatajatel soov selliste nn looduslike vahuveinide nähtust oma kontrolli alla saada ja seda ära kasutada. Nii sündisid XIX sajandil veinid, mida pakuti tarbijale poolvahuveinidena. Tuginedes tekkiva veiniteaduse alustele, tehti 1840. aastatel esimesed katsed valmistada vahuveini traditsioonilisel viisil. Tufipinnasesse kaevatud keldrid on seega tegur, mis aitas kaasa nende veinide valmistamise arengule, kuna see protsess nõuab suuri ühtlaste tingimustega ladustamis- ja käitlemisruume. Enam kui sajandi jooksul omandatud kogemustega oli vahuveinivalmistajatel 2010. aastaks tekkinud oskusteave, mis väljendub täielikult nende kuveede koostises. Restidel laagerdumine vähemalt 12 kuu jooksul aitab kaasa veinide lõhna ja komplekssuse kujunemisele.

Vaiksed veinid. „Vouvray“ geograafilises piirkonnas, mis asub sordi 'Chenin B' (hele) kasvatamise klimaatilise kasvatusala piiril – kusjuures see sort on Loire’i jõe oru väärisviinamarjasort, aga ka hiline sort –, esineb looduslikke eelisolukordi, mis veinide puhul avalduvad omapärases lõhnabuketis ja tähelepanuväärses tasakaalus.

Nende veinide elegantsi ja omapära tõttu on tootmisvõimsust ja -potentsiaali vaja hallata optimaalselt, mis väljendub nõrkades pookealustes, rangete viinamarjaistutusnõuete järgimises ning lühikeseks lõikamises. Geograafilises piirkonnas eriti silmatorkava aastakäigumõju tõttu on ettevõtjad põlvest põlve hakanud viinamarjade erinevaid küpsustingimusi kontrollima. Nii sisaldavad korjatud viinamarjad kas rohkem või vähem suhkrut olenevalt konkreetsel aastal valitsenud olukorrast ja ilmastikutingimustest. Selle loodusliku rikkuse austamine on toonud kaasa eri liiki veinide tootmise. Kui ilmastikutingimused viinamarjade korjamisel on eriti soodsad, valmistatakse kõige suurema suhkrusisaldusega viinamarjadest suure fermenteeritavate suhkrute sisaldusega veine pärast kontsentreerimist nii, et viinamarjad jäetakse puudele kuivama või oodatakse, kuni marjad on omandanud Botrytis cinerea toimel väärishallituse.

Määratletud maatükkide piirkonda, kust viinamarju korjatakse ja mis väljendab tavasid, on liigitatud ainult maatükid, kus mullale on iseloomulikud head niiskus- ja temperatuuritingimused. Nimetusega „Vouvray“ hõlmatud veinide kvaliteeti ja omapära saab seletada viinamarjakasvatuseks kasutatavate maatükkide valikuga ning nende tootmistavade kohandamise ja seejärel püsivusega, mille viinamarjakasvatajate kogukond on põlvkondade jooksul välja töötanud.

Nimetusega „Vouvray“ hõlmatud veinide maine on olnud väga hea juba alates XIII sajandist ning viinamarjaistanduste laienemisele ja nende veinide levitamisele Loire’i mereväe poolt aitasid kaasa mungad. XVI ja XVII sajandil, mil tegutsesid Madalmaade vahendajad, kasvas nende veinide maine nii välismaal kui ka Prantsusmaal ning 2010. aastal turustati veine väljaspool riigi territooriumi või eksporditi kogu maailma.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamist käsitlevad lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

— kõik vabatahtlikud märked kantakse etiketile tähemärkidega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt ega laiuselt) üle kahe korra suuremad kui tähemärgid, mis moodustavad kontrollitud päritolunimetuse;

— tähed, mida kasutatakse geograafilise nimetuse „Val de Loire“ märkimiseks, ei tohi olla suuremad (kõrguselt ega laiuselt) kui kaks kolmandikku tähtede suurusest, mis moodustavad kontrollitud päritolunimetuse;

— tootespetsifikaadi IX punkti alapunkti 1 alapunktile b vastavate vaiksete veinide märgistuses peab kindlasti olema sõna „kuiv“ (sec);

— kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistuses võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on: — kantud katastrisse; — märgitud saagideklaratsioonile.

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse veinide puhul seoses viinamarjade töötlemise, vaiksete veinide valmistamise ja laagerdamisega ning vahuveinide ja poolvahuveinide puhul seoses viinamarjade töötlemise, veinide valmistamise, laagerdamise ja pakendamisega erandit, koosneb Indre-et-Loire’i departemangu järgmise kommuuni territooriumi ühest osast (2020. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal): Nazelles-Négron (territooriumi osa, mis jääb departemangu maanteest nr 1 põhja poole ja departemangu maanteest nr 75 lääne poole).

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

— vahuveinid ja poolvahuveinid, mis on valmistatud üksnes teise pudelis kääritamise teel;

— vahuveinid ja poolvahuveinid viiakse tarbija jaoks turule pärast vähemalt 12 kuu pikkuse laagerdamisperioodi, mida hakatakse arvestama alates villimiskuupäevast.

Link tootespetsifikaadile

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c92ca6c9-395b-44ee-b1c9-ba8a143bb101

(1) ELT L 9, 11,1,2019, lk 2,