KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE Tihevooreaktori käitamine 2011. aastal /* COM/2013/0489 final */





KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE Tihevooreaktori käitamine 2011. aastal Nõukogu võttis 25. mail 2009 vastu kolmeaastase (2009–2011) täiendava teadusprogrammi, mida Teadusuuringute Ühiskeskus rakendab seoses Madalmaades Pettenis asuva tihevooreaktori käitamisega. Nõukogu vastavasisulise otsuse artikliga 4 on ette nähtud, et komisjon esitab igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande kõnealuse täiendava teadusprogrammi rakendamise kohta. Käesolev aruanne tihevooreaktori käitamise kohta 2011. aastal on kolmas ja viimane kogu täiendavat teadusprogrammi hõlmav aastaaruanne. Alates 1961. aastast töötanud tihevooreaktoris tekitatakse kiirgust mitmes kohas (südamikus, peegeldi piirkonnas ja basseinis). Aastal 1984 vahetati välja reaktori anum ja aastal 2010 remonditi ulatuslikult reaktori põhja all asuva torustiku vooderdist (Bottom Plug Liner). Täiendava teadusprogrammi põhieesmärgid on järgmised: (1) tihevooreaktori ohutu ja usaldusväärne käitamine, et tekitada neutronivoogu katsetes kasutamiseks; (2) tihevooreaktori tõhusa kasutamise võimaldamine teadusasutustele, kes tegelevad mitmesuguste valdkondadega: Euroopa jaoks oluliste tuumareaktorite kütuse ja materjalide ohutuse suurendamine, tervishoid, sh isotoopide väljatöötamine meditsiiniuuringuteks, termotuumasüntees, alusuuringud ja koolitus ning jäätmekäitlus. Tihevooreaktor on doktori- ja järeldoktoriõppe keskus, kus riigisisestes või Euroopa programmides osalejad saavad teha teadustööd. Reaktorit kasutatakse ka radioaktiivsete isotoopide tööstuslikuks tootmiseks. Ohutu käitamise ja teadusuuringute eesmärgid täideti 2011. aastal järgmiselt. 1. Tihevooreaktori ohutu käitamine Tuumajaama omanik on Euroopa Aatomienergiaühendus (99 aastaks sõlmitud rendilepingu alusel) ning jaama ja selle eelarvet haldab Teadusuuringute Ühiskeskus. Tihevooreaktorit käitab tuumauuringute ja -konsultatsioonide rühm (Nuclear Research and Consultancy Group, NRG), kes ka hooldab tuumajaama ning juhib reaktoriga seotud äritegevust[1]. Talle on tegevusloa andnud Madalmaades tuumavaldkonda reguleeriv asutus KFD (Kernfysische Dienst). Vastavalt tuumaelektrijaamade suhtes kehtivale eeskirjale on NRG-l seadusjärgne kohustus teha korrapäraselt iga kümne aasta järel tihevooreaktori ohutusülevaatus. Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur (IAEA) andis aprillis 2011 tihevooreaktori kohta ka sõltumatu hinnangu (integreeritud hinnang teadusuuringuteks kasutatavate reaktorite ohutuse kohta, Integrated Safety Assessment for Research Reactors, INSARR). Kõnealuses hinnangus jõuti järeldusele, et järgitud on kõiki soovitusi/ettepanekuid, mis tulenevad reaktori põhja all asuva torustiku vooderdise 2010. aastal toimunud remondiga seotud ohutushindamisest, ja umbes pooli 2005. aasta sõltumatust hinnangust tulenevaid soovitusi/ettepanekuid. Kõik parandusmeetmed viiakse lõpule 2012. aastal. Pärast 2011. aasta märtsis toimunud Fukushima tuumaõnnetust testiti tihevooreaktori ja muude Pettenis asuvate tuumarajatiste vastupidavust. Tulemused näitasid, et tuumarajatised vastavad kõigile ohutusega seotud loanõuetele ja peavad vastu mitmesugustele äärmuslikele ilmastikutingimustele, sh üleujutused ja maavärinad või mõlemad koos. Vastupidavusuuringud näitasid ka, et nende tuumarajatiste vastupidavust ja ohutusvaru on võimalik suurendada, kui võtta näiteks järgmisi lisameetmeid: täiendavad mobiilsed seadmed, struktuuride tugevdamine, uute menetluste väljatöötamine jne. Need meetmed on praegu rakendamisel. Tihevooreaktor töötas 2011. aastal 290 päeva. See tähendab, et reaktor oli kättesaadav 99,22 % algses käitamiskavas ettenähtud ajast. Nimivõimsus oli 45 MW ja energia kogutoodang ligikaudu 13 008 MWd, mis tähendab, et kütusena tarbiti umbes 16,24 kg U-235. 2011. aasta esimeses kvartalis transporditi konteineris CASTOR MTR2 Madalmaade radioaktiivsete jäätmete keskorganisatsiooni (COVRA) ladustamiskohta (HABOG) viimased 18 kõrgrikastatud uraani kasutatud tuumkütuse elementi. Reaktori ohutu ja usaldusväärse käitamise tagamiseks tehti kõigi süsteemide, struktuuride ja komponentide ennetavaid, paranduslikke ja korrapäraseid hooldustöid. Perioodilise loa kohaselt tuli korraldada pihkumiskatse (0,5 baarine ülerõhk 48 tunni jooksul), mille tulemusel tehti mitu muudatust (Loca 4, 5 ja 6). Kõik muudatused rakendati pärast tuumarajatise kirjelduse ja tegevusjuhendi läbivaatamist, millele eelnes edukas kasutuselevõtmine ja katsetamine ning vajaduse korral tegevusloa heakskiitmine. Rahvusvahelisele tuumasündmuste skaalale (INES) vastavaid vahejuhtumeid ei esinenud. 2. Teadusuuringud ja isotoopide tootmine 2.1 Teadusuuringud Jätkati teadusuuringuid järgmistes valdkondades 2011. aastal : · võrgustiku NeT (the European Network on Neutron Techniques Standardization for Structural Integrity – struktuurse terviklikkuse tagamise neutrontehnoloogia standardimise Euroopa võrgustik) haldamine. Põhilised eksperimendid olid 2011. aastal seotud materjalide vananemise uurimisega väikenurkhajumise abil; · niklisulamite uurimine neutronite difraktsiooni abil; · kütuse kiiritamise katsed eesmärgiga vähendada tuumajäätmete radioaktiivset toksilisust, kasutades transmutatsiooni lühema poolestusajaga aktinoidide saamiseks (st tuumalõhustussaaduste retentsioon, tolmuvaba protsess, heeliumi paisumine); · katsed, mille abil uuritakse reaktori ehitusmaterjalide (grafiit, eriterased, tegelikud keevisliited ja suure niklisisaldusega keevisliited) lagunemist kiirituse toimel; · tuumasünteesireaktori tehnoloogiaga seotud katsed katsetermotuumareaktori ITER varjes kasutatava materjali (CuCrZr) uurimiseks kiiritamise ajal ja pärast kiiritamist. 2.2. Isotoopide tootmine Pärast kolme tegevusaastat, mille jooksul esines isotoopide tootmisel häireid, toimis tihevooreaktor 2011. aastal tavapärases rütmis nagu enne 2008. aastat. Taas oli võimalik tõdeda, kui tähtis on tihevooreaktor meditsiinis kasutatavate isotoopide suurima tootjana Euroopas ja ühe suurema tootjana maailmas. 2011. aastal kasvas taas tihevooreaktorist pärit isotoopide ja nendega seotud teenuste kogus ja väärtus. Pärast tihevooreaktori viimaseid remonditöid septembris 2010 hakati jälle tootma neutronkiiritusega muundamise abil legeeritud (Neutron Transmutation Doped, NTD) räni elektroonikatööstuse erivajaduste jaoks. 2011. aastal pöördus tuumauuringute ja -konsultatsioonide rühm tagasi tootmise standardkonfiguratsiooni kasutamise juurde reaktoris ja taasalustas räni-valuplokkide kiiritamist, et valmistada kõrgetasemelisi tooteid kõrgepingel töötavatele ja muudele erialastele elektroonikaseadmetele, milles saab kasutada vaid neutronkiiritusega muundamise abil legeeritud räni. Rühm jätkas 2011. aastal tihedat koostööd meditsiinis kasutatavate isotoopide tarnijate võrgustiku teiste osalistega, samuti meditsiinitöötajate, valitsuste, Euroopa Komisjoni, OECD/NEA ja IAEAga. Nende meetmetega toetati kooskõlastatud jõupingutusi, mis on vajalikud, et vähendada võimalikku tulevast ohtu tähtsaimate meditsiinis kasutatavate isotoopide tarnekindlusele. 3. Programmi täitmiseks antud rahaline toetus Liikmesriigid toetasid 2011. aastal programmi järgmiselt: Belgia 400 000 euroga, Prantsusmaa 300 000 euroga ja Madalmaad 8 223 000 euroga. Nende summadega kaeti nõukogu otsuse 2009/410/Euratom II lisa kohased kulud. Need summad olid arvutatud, et katta reaktori käitamise kulud 2011. aastal, võttes arvesse eeldatavat kommertstulu. Komisjon ei rahasta mingil juhul jooksvaid kulusid, sh võimalikke hooldus- ega remondikulusid. Komisjon sai 2011. aastal täiendava programmi eelarvest dekomisjoneerimisfondi jaoks 800 000 eurot. See summa ja muud komisjoni kulud (nt otsesed personalikulud, avalikud teenused, kasutatud tuumkütuse käitlemine) kogusummas 5 597 000 eurot kaeti täiendava programmi eelarvest. Kaasasolevas talituste töödokumendis on üksikasjalikumalt esitatud kõik tihevooreaktori käitamise tulemused 2011. aastal. [1] Teadusuuringute Ühiskeskus ja Stichting Energieonderzoek Centrum Nederland (ECN) (tollal Stichting Reactor Centrum Nederland, RCN) sõlmisid 20. juunil 1967 Teadusuuringute Ühiskeskuse rajatises asuva tihevooreaktori operatiivjuhtimiseks koostöölepingu nr 054-68-1 PET N.