1.Habras olukord

2020. aasta lõpu lähenedes seisab maailm jätkuvalt silmitsi laieneva ülemaailmse pandeemiaga. Kuigi SARS-CoV-2 viirust tuntakse nüüd paremini ja ELi tervishoiusüsteemid on paremini ette valmistatud, võib suur haigusjuhtude arv koormata kiiresti üle isegi kõige paremini ettevalmistatud haigla ning halvata parimad kavandatud strateegiad.

Iga 17 sekundi järel sureb ELis COVID-19 tõttu inimene. Viiruse leviku kontrollimine ning lisanduvate surmajuhtumite ja raske haigestumise vältimine on äärmiselt oluline. Eelseisev pühadeaeg kätkeb praeguses ebakindlas olukorras erilist ohtu, seda just madala välistemperatuuri ja sotsiaalsete kontaktide tõttu sellel ajal. Sellest tuleb teistsugune pidustuste aeg – selline, kus individuaalne ja kollektiivne vastutus päästavad elusid. Käesolevas teatises esitatakse liikmesriikidele soovitused, mille eesmärk on hoida COVID-19 juhtumite arv väike ja vältida seni suure hinnaga tehtud edusammude tühiseks muutumist. Täiendavad soovitused esitatakse järgmise aasta alguses, et töötada välja terviklik COVID-19 kontrolliraamistik, mis põhineb senistel teadmistel ja kogemustel ning uusimatel kättesaadavatel teaduslikel suunistel.

Rangete kontrollimeetmetega, mida kõik ELi riigid alates käesoleva aasta märtsist esimese pandeemialaine järel rakendasid, suudeti edukalt aeglustada viiruse levikut ning järsult vähendada COVID-19 juhtumite ja hospitaliseerimise arvu, päästes elusid kogu Euroopas.

Suveperioodil näitajad stabiliseerusid. Piirangute leevendamine, mida osaliselt toetas suvine temperatuur, andis eurooplaste sotsiaalse heaolule ja pandeemiast rängalt mõjutatud majandustele väga vajaliku tõuke. Siiski näitab sügisene juhtumite arvu kasv ohtu, et kiiresti muutuva epidemioloogilise olukorra ennetamine ebaõnnestub, ning vajadust muuta meetmete leevendamine sõltuvaks nii pandeemia arengust kui ka piisavast suutlikkusest patsiente testida, nende kontakte jälgida ja neid ravida. Tervishoiuteenused ja tervishoiutöötajad on taas sattunud tohutu surve alla. Selle tulemusena kehtestasid paljud Euroopa riigid oktoobris uuesti liikumispiirangud ja ranged sotsiaalsed piirangud.

Viimased epidemioloogilised andmed näitavad, et tänu oktoobrist taaskehtestatud COVID-19 seotud piirangutele hakkab viiruse levik vähenema. Lisaks on COVID-19 vaktsiinitootjad hakanud avaldama paljulubavaid tulemusi seoses vaktsiini tõhususega. Viimastel nädalatel on vaktsiinitootjad Pfizer/BioNTech ja Moderna teatanud ajakirjanduses, et esimesed tulemused näitavad, et vaktsiini tõhusus on ligikaudu 95 % ja kõrvalmõjud on minimaalsed, millele järgnes AstraZeneca teade, et nende vaktsiinikandidaadi keskmine tõhusus on 70 %. Need ja muud vaktsiinid allutatakse järjest Euroopa Ravimiameti rangele läbivaatamisprotsessile, et tagada nende ohutus ja tõhusus. Järgmiste nädalate jooksul peaks eeldusel, et saadakse positiivne sõltumatu teaduslik hinnang, antama esimene luba ohutu ja tõhusa COVID-19 vaktsiini kasutamiseks ELis, millega tagatakse, et tänu ELi sõlmitud vaktsiinide etteostulepingule on liikmesriikidel ja nende kodanikel lõpuks juurdepääs vaktsiinidele.

Kuigi prioriteetsed rühmad võivad hakata vaktsiine saama varsti pärast vaktsiinide lubamist, kulub aega, enne kui COVID-19 vaktsiinid on laiemalt kättesaadavad. Seetõttu vajavad EL ja liikmesriigid järgmistel kuudel olukorra ohjamiseks üleminekustrateegiat, kuni vaktsiine kasutatakse piisavas kriitilises koguses ja nende kaitsev toime hakkab mõjuma.

Käesolevas teatises järgitakse suuniseid ja soovitusi, mille komisjon avaldas aprillis, juulis ja oktoobris COVID-19 meetmete kohta. Teatises on esitatud mitmed meetmed, mida liikmesriigid peavad arvesse võtma, austades samal ajal täielikult nende pädevust konkreetselt tervishoiu valdkonnas, kui nad kavandavad oma riiklikke lähenemisviise jätkusuutlikumaks pandeemiaga toimetulekuks lähikuudel, sealhulgas aastalõpu pühade hooajal. See hõlmab nii sotsiaal- ja majanduselu piiranguid kui ka meetmeid tervishoiusüsteemide tugevdamiseks pandeemiavastases võitluses. Tervikuna ning Euroopa tasandi tihedale koostööle tuginedes toetavad need koordineeritud lähenemisviisi talvistele tõkestamismeetmetele ja uute COVID-19 nakkuspuhangute piiramisele ELis.

Nagu varemgi, tuleb otsused teha koordineeritult ja sihipäraselt. Eraldiseisvad meetmed nõrgendavad üldist reageerimist pandeemiale, pärsivad saavutatud edu ja pikendavad perioodi, mille jooksul esineb palju haigusjuhtumeid üldteada negatiivsete tagajärgedega. Koordineerimine ELi tasandil ja naaberpiirkondadega on oluline piiriüleste probleemide, juhtumite arvu jätkuva kasvu ning negatiivse majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Seetõttu kutsutakse neid meetmeid järgima ka ELi naaberriike, eelkõige neid riike, kes osalevad ELi terviseohutuse komitees vaatlejatena.

2.Endiselt on väga oluline hoida füüsilist distantsi ja piirata sotsiaalseid kontakte

Praegused kogu ELis rakendatavad meetmed on jätkuvalt peamiseks rahvatervise vahendiks COVID-19 puhangute ohjamisel ja haldamisel. Need hõlmavad füüsilise distantsi hoidmise meetmeid ja sotsiaalsete kontaktide piiramist, maskide laialdast kasutamist, võimaluse korral kaugtöölahenduste kasutamist, avalike kohtade sulgemist ning sise- ja välistingimustes koguneda lubatud inimeste arvu piiramist. Kõige sellega kaasneb suurem testimine ja kontaktide jälgimine. Meetmete tähtsust ei saa alahinnata, sest need on osutunud väga oluliseks viiruse leviku aeglustamisel ja elude päästmisel.

Kuigi meetmed on tõhusad, on mõnedel neist märkimisväärne negatiivne mõju inimeste üldisele heaolule, ühiskonna toimimisele ja majandusele. Kuid kultuuritraditsioonid, nagu aastalõpu pidustused ja kogunemised või tseremooniad, võivad viiruse kiiret edasikandumist ja sellest tulenevat ohtu suurendada. Tavapäraste avalike kogunemistega kaasneb paratamatult oht, et neist kujunevad plahvatuslikku nakatumist põhjustavad sündmused, mis mõjutavad osalejaid ja ühiskonda laiemalt. Külmemad ilmad tähendavad ka seda, et sellised kogunemised toimuvad sageli siseruumides, kus viiruse ülekandumise oht on veelgi suurem.

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) on seetõttu rõhutanud, et praeguseid meetmeid hõlmavate leevendusmeetmete kasutamisel tuleks juhinduda kohaliku epidemioloogilise olukorra andmetest ja võtta arvesse viiruse edasikandumise taset ühiskonnas. Lisaks epidemioloogilisele olukorrale tuleb mis tahes otsuses, mis käsitleb optimaalset strateegiat leevendusmeetmete rakendamiseks, võtta arvesse sihtrühmaks oleva elanikkonna omadusi. Eesmärk peaks olema leevendusmeetmete tõhusaim ja kõige sihipärasem rakendamine, minimeerides samal ajal nende isiklikku, sotsiaalset ja majanduslikku mõju. Eduka lähenemisviisi kolm põhimõtet: vältida suletud ruume, rahvarohkeid kohti ja lähikontaktiga olukordi.

Kõikide meetmete edukuse tagamiseks on otsustava tähtsusega kodanike ja kogukondade osalus. See saavutatakse tõenäolisemalt juhul, kui meetmed on selged, proportsionaalsed ja esitatud läbipaistval viisil ega muutu liiga sageli. Seetõttu oleks kasulik, kui liikmesriigid kehtestaksid kvantifitseeritavad eesmärgid ja epidemioloogilised sihid ning esitaksid need, võttes arvesse rahvatervise- ja tervishoiusüsteemide suutlikkust kohalikul ja riiklikul tasandil. Sellistesse sihipärastesse meetmetesse on ideaalsel juhul kaasatud teadmised liikuvuse mustritest ja rollist nii haiguste levikus kui ka leviku tõkestamises. Komisjon on kasutanud mobiilsideoperaatorite anonüümseks muudetud koondandmeid selleks, et saada teavet liikuvuse kohta ja töötada välja vahendid paremini suunatud meetmete jaoks liikmesriikidele kättesaadava liikuvusalase visualiseerimise platvormi vahendusel. Liikuvuse ülevaade on kasulik ka juba kehtestatud meetmete tõhususe jälgimisel.

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus on rõhutanud, et poliitikakujundajad peaksid silmas pidama seda, et meetmete kehtestamise ja epideemia kulgu kajastaval kõveral ilmneva muutuse vahel võib olla kuni 40päevane viivitus, mis on märkimisväärselt pikem kui nakkuse peiteaeg. See võib olla seotud ajaga, mis kulub käitumise muutmiseks ja ülekandeahelate vähenemiseks ning viivitustega haigusjuhtudest teatamisel. See on õppetund, kui oluline on enne meetmete järk-järgulist kaotamist põhjalikult hinnata nende mõju.

Kuigi COVID-19 nakatumise määr on hakanud mõnes ELi riigis aeglaselt stabiliseeruma, ehkki kõrge absoluutväärtuse juures, tuleb praeguste piirangute leevendamist väga hoolikalt kaaluda, et tagada uute puhangute minimaalne tase ja kontrolli all hoidmine. Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse hiljutisest väljaandest nähtub, tuginedes matemaatilisele modelleerimisele ja praegusele epidemioloogilisele olukorrale, et kui riigid lõpetaksid 7. detsembril kõik oma meetmed, võib selle tulemuseks olla hospitaliseerimise määra suurenemine 24. detsembri paiku. Teisest küljest, kui riigid lõpetaksid kõik oma meetmed 21. detsembril, suureneks COVID-19 tõttu haiglaravi vajajate arv nendes riikides juba 2021. aasta jaanuari esimesel nädalal. Need simulatsioonid näitavad, et praeguses epidemioloogilises olukorras on ELis raske õigustada kontrollimeetmete tühistamist. Liikmesriikidel soovitatakse otsuste tegemiseks kasutada stsenaariumipõhist modelleerimist.

Joonis 1. Võimalik nakkuse taaslevik, kui meetmed aastalõpu pidustusteks tühistatakse (allikas: Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus)

Allpool on esitatud poliitilised suunised leevendusmeetmete kohta, mis on eriti olulised seoses eelseisva aastalõpu hooajaga ning mille rakendamist on mõned liikmesriigid juba hakanud kaaluma. Komisjon kutsub liikmesriike tungivalt üles käesolevaid suuniseid arvesse võtma.