Komisjoni talituste töödokument - Kokkuvõtlik aruanne taimekaitsevahendeid käsitlevat Direktiivi 91/414/EMÜ asendava määruse mõju hindamise kohta {KOM(2006) 388 lõplik} {SEK(2006) 931} /* SEK/2006/0930 */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 12.7.2006 SEK(2006) 930 KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT Kokkuvõtlik aruanne TAIMEKAITSEVAHENDEID KÄSITLEVAT DIREKTIIVI 91/414/EMÜ ASENDAVA MÄÄRUSE MÕJU HINDAMISE KOHTA {KOM(2006) 388 lõplik}{SEK(2006) 931} 1. MENETLUSKÜSIMUSED JA KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA Peamiste direktiivi 91/414/EMÜ muutmisega seotud sidusrühmadega konsulteeriti 2002., 2004. ja 2006. aasta kohtumistel ning 2005. aasta kirjalikus arutelus. 2005. aastal korraldas komisjon Interneti-küsitluse teel avaliku arutelu (interaktiivne poliitikakujundamine). 2005.–2006. aastal moodustati komisjoni talitustevaheline juhtimisrühm. Peale selle viidi läbi põhjalik mõjuanalüüs ettepaneku suhtes, mis käsitleb liikmesriikide ametiasutuste ja ettevõtjate halduskoormust. 2. PROBLEEMI MÄÄRATLUS Taimekaitsevahendid võivad ohustada inimesi, loomi ning keskkonda, eriti kui neid ei ole ametlikult katsetatud ja turule lubatud või kui neid ei kasutata nõuetekohaselt. Seepärast tuleks vastu võtta taimekaitsevahendite turuleviimise ühtlustatud eeskirjad. Nõukogu direktiiv 91/414/EMÜ (edaspidi „direktiiv”) taimekaitsevahendite turuleviimise kohta jõustus 25. juulil 1993. aastal. Selles on sätestatud ühtlustatud eeskirjad taimekaitsevahendite ning neis sisalduvate toimeainete kohta. Arvestades 13 aasta jooksul direktiivi kohaldamisel saadud kogemusi ning teaduse ja tehnika hiljutist arengut, tundub direktiivi põhiline lähenemisviis endiselt asjakohane, kuid süsteem on ülekoormatud ning tema tõhusus jätab soovida. Seepärast peetakse vajalikuks võtta vastu mõned parandusmeetmed, et kohandada taimekaitsevahendite poliitikat teiste selles valdkonnas kehtivate ELi poliitikasuundadega, et tõsta süsteemi efektiivsust ja/või rakendada mõned uued poliitikameetmed, säilitades algse põhimõtte, nimelt inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kõrgetasemelise kaitse. See võib mõjutada väga erinevalt mitmeid sidusrühmi, näiteks põllumajandusettevõtjaid ja taimekaitsevahendite kasutajaid, tootjaid, tarbijaid, liikmesriike või nende elanikkondi. Käesolevas mõjuhinnangus analüüsitaksegi üksikasjalikult praegust olukorda ning eri sidusrühmade jaoks tekkivaid probleeme. 3. EESMÄRGID Arvestades eespool kirjeldatud probleeme, on peamised eesmärgid järgmised: ( kooskõlas Lissaboni strateegiaga laiendada ja süvendada ühtset turgu, et tagada Euroopas ja mujal avatud ja konkureerivad turud; ( tõsta süsteemi efektiivsust selle lihtsustamise, parema määratlemise ja sujuvamaks muutmise abil; ( tõsta ühtlustatuse taset kogu ELis; ( esitada tekst, mis käsitleks pärast direktiivi 91/414/EMÜ jõustumist samas valdkonnas rakendatud ELi poliitikat, aga ka käimasolevaid konsultatsioone taimekaitsevahendite säästva kasutamise teemastrateegia üle. Nende peamiste eesmärkide saavutamiseks on määratletud mitu võimalikku tegevussuunda. Põhjalikumalt on hinnatud viit tähtsamat poliitikameedet. 4. VÕIMALIKUD TEGEVUSSUUNAD 1. poliitikameede: uue toimeainega taimekaitsevahendi turule lubamine / ajutine siseriiklik turule lubamine Praegused probleemid Et vältida viivitusi uute toimeainetega taimekaitsevahendi turuleviimisel, võivad liikmesriigid pärast täieliku toimiku saamist välja anda ajutise loa. Selle süsteemi tõttu on aga mitmekordistunud pädevate asutuste ja loataotlejate halduskoormus ning erinevused taimekaitsevahendite kättesaadavuses liikmesriikide turgudel. Võimalikud tegevussuunad ( tegevussuund A: ELi tasandil meetmeid ei võeta (s tatus quo ): uusi toimeaineid hinnatakse tsentraliseeritult ilma siduvate ajapiiranguteta ( tegevussuund A1 ). Pärast 2007. aastat ajutisi riiklikke lube ei anta ( tegevussuund A2 ); ( tegevussuund B: uusi toimeaineid hinnatakse tsentraliseeritult siduvate ajapiirangutega. Ajutisi riiklikke lube ei anta. Kaks võimalikku lähenemisviisi: järjestikmenetlus: luba antakse välja alles pärast toimeaine heakskiitmist ( tegevussuund B1 ); või paralleelmenetlus: luba vormistatakse toimeaine hindamise ajal ning jõustub kohe pärast toimeaine heakskiitmist ( tegevussuund B2 ); ( tegevussuund C: ajutised riiklikud load jäävad pärast esialgset hindamisaruannet kehtima. Mõjuanalüüs Halduskoormus Tegevussuundade A, B1 või B2 puhul väheneks nii tootjate kui ka pädevate asutuste praegune ülemäärane halduskoormus , samas kui tegevussuuna C puhul see jätkuks. See võib vähendada ka taotlejate huvi jätkata loa taotlemist pärast seda, kui ajutine riiklik luba on saadud. Tarbijate kaudsed kulud Tegevussuunad A ja C tarbijate kaudseid kulusid ei mõjuta, kuid tegevussuunad B1 ja B2 võivad neid suurendada. Tegevussuund B2 ei mõjuta loa väljaandmise tähtaegu ning ka muid mõjusid ei ole ette näha. Tootjate investeeringud uurimis- ja arendustegevusse Mõju taimekaitsevahendite tootjate investeeringutele uurimis- ja arendustegevusse on saadud (diskonteeritud) rahavoogude meetodil. Praeguse olukorraga võrreldes tegevussuundade B2 või C puhul toodete turulejõudmise aeg oluliselt ei muutu, tegevussuundade A2 või B1 puhul võib see aga hilineda. Viivitused toodete turulejõudmises võivad mõjutada uute toodete arendamist. Tootmisharu konkurents Loa väljaandmismenetluse kestuse pikenemine võib negatiivselt mõjutada uute toodete (siin: toimeainete) arendamist, eriti tegevussuuna A2 puhul. Menetluskorra lihtsustamisel (tegevussuund B) on väga oluline kehtestada selged tähtajad (B2). Mõned olulised tegurid, mis mõjutavad hindamise / loa väljaandmise kestust, ühenduse pädevusse siiski ei kuulu. Tööhõive, keskkond ja inimeste tervis Ükski tegevussuund ei avalda olulist mõju. Taimekaitsevahendite loata sissevedu teisest riigist Ajutiste riiklike lubade väljaandmise süsteem on üks tegur, mis põhjustab ELi taimekaitsevahendite turu killustumist, mis omakorda võib soodustada taimekaitsevahendite loata sissevedu. Seepärast võivad tegevussuunad B ja A2 olukorda kergelt positiivses suunas mõjutada. 2. poliitikameede: lubatud toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite vastastikune tunnustamine. Praegused probleemid Direktiiviga 91/414/EMÜ on ette nähtud vabatahtlik võimalus, et liikmesriigid võivad taimekaitsevahendite lubasid vastastikku tunnustada, kuid seda võimalust on mitmel põhjusel ainult erandkorras kasutatud. See on kaasa toonud märkimisväärse topelttöö ning turu killustumise. Võimalikud tegevussuunad ( Tegevussuund A: ELi tasemel meetmeid ei võeta (s tatus quo ): hindamine ja lubade andmine toimub koos vabatahtliku vastastikuse tunnustamisega riiklikul tasandil; ( Tegevussuund B: taimekaitsevahendite hindamine on piirkondlik[1], lube antakse riiklikul tasandil ning kohustuslik vastastikune tunnustamine toimub piirkonnas. Ei rakendata riiklikke riskide vähendamise meetmeid; ( Tegevussuund C: taimekaitsevahendite hindamine on piirkondlik, lube antakse riiklikul tasemel ning kohustuslik vastastikune tunnustamine toimub piirkonnas. Rakendatakse riiklikke riskide vähendamise meetmeid; ( Tegevussuund D: taimekaitsevahendite hindamiseks ja lubade väljaandmiseks luuakse keskne asutus, mis kasutab liikmesriikide ressursse. Mõjuanalüüs Halduskoormus Kõikide tegevussuundade puhul halduskoormus vastavalt tsentraliseerituse astmele väheneb, eriti ametiasutuste, kuid ka tootjate jaoks. Tarbijate kaudsed kulud Suurem tsentraliseeritus parandab tõenäoliselt ka taimekaitsevahendite kättesaadavust. Suurema hulga taimekaitsevahendite kättesaadavus võib vähendada tarbijate kaudseid kulusid (nišitootmise ja turukonkurentsi suurenemine); see positiivne mõju tegevussuundade A–D puhul järk-järgult suureneb. Tootjate investeeringud uurimis- ja arendustegevusse Vastastikuse tunnustamise senise kogemuse põhjal ei ole olulist mõju ette näha. Tootmisharu konkurents Piirkondlik lubade väljaandmine vähendab turule sisenemise takistusi, kuna mitmes liikmesriigis kehtiva loa saamise kord lihtsustub. Turg võib kitseneda, kui taotluste määr piirkonnas väheneb (tegevussuuna C puhul vähem). Keskse asutuse loomine avaldaks tõenäoliselt sama mõju, kuid suuremas ulatuses. Tööhõive Kui vastastikune tunnustamine põhjustab viivitusi loa saamisel, võib see mõjutada tööhõivet teadus- ja arendusasutustes. Siiski näitab nende liikmesriikide kogemus, kus vastastikuse tunnustamise põhimõtet kohaldatakse, et suuremate viivituste oht puudub. Uuringute kordamine selgroogsetel loomadel Tegevussuunad B, C ja D võivad vähendada uuringute kordamist selgroogsetel loomadel sõltuvalt sellest, mil määral riiklikud õigusaktid katsete kordamist praegu reguleerivad ning kui palju katseid korratakse; nende aspektide kohta praegu usaldusväärsed andmed puuduvad. Taimekaitsevahendite loata sissevedu teisest riigist Nii piirkondlik kui ka tsentraliseeritud lubade väljaandmine ühtlustavad riiklikke turge. Ühtsem turg vähendab huvi taimekaitsevahendeid teisest riigist loata sisse vedada. Keskkond ja inimeste tervis Riiklikul tasemel hindamine ja lubade väljaandmine lihtsustab kohalikest oludest tulenevate erinevuste arvestamist, kuid soodustab ka taimekaitsevahendite loata sissevedu, millega võivad kaasneda riskid. Tegevussuundade B, C ja D rakendamine võib neid riske vähendada. „Piirkondlikust keskmisest” lähtumine, st eriti tundlike kohalike olude mittearvestamine võib tegevussuundade B ja D rakendamisel avaldada negatiivset mõju. 3. poliitikameede: taimekaitsevahendite võrdlev hindamine Praegused probleemid Kuigi lubatud toimeainete kahjulik mõju inimeste või loomade tervisele või ebasoovitav keskkonnamõju ei ole teada, ei tähenda toimeaine lubamine selle täielikku ohutust. Taimekaitsevahendite võrdlev hindamine aitab vähendada nende kasutamisest tulenevat ohtu tervisele ja keskkonnale. Võimalikud tegevussuunad Mõjuhindamine hõlmab järgmisi võimalikke tegevussuundi. ( Tegevussuund A: ELi tasemel meetmeid ei võeta (s tatus quo ): võrdlevat hindamist ei sätestata. ( Tegevussuund B: lähtuvalt ohu kriteeriumidest asendatavate ainete määratlemine ELi tasemel. Taimekaitsevahendite võrdlev hindamine riiklikul tasemel. ( Tegevussuund C: loa taotlemise korral kõikide asjaomaste taimekaitsevahendite võrdlev hindamine riiklikul tasemel, sõltumata toimeaine ohuastmest. Mõjuanalüüs Halduskoormus Lühemas ja keskmises perspektiivis nõuab võrdlev hindamine ametiasutustelt lisatööjõu palkamist. Tõenäoliselt ei suurenda ükski tegevussuund tootja jaoks toimiku esitamisega seotud kulutusi. Samuti ei ole ette näha, et suureneksid taimekaitsevahendite kasutajate kulutused. Tarbijate kaudsed kulud Võrdlev hindamine võib vähendada geneeriliste ja vanemate toodete turuosa, mis võib kaasa tuua taimekaitsevahendite hinnatõusu. Siiski sõltub see sellest, kuidas võrdlevat hindamist tegelikkuses kohaldatakse. Tootjate investeeringud uurimis- ja arendustegevusse, tööhõive Uute toimeainete väljatöötamist mõjutab oluliselt ettevõtte suhtumine ohtudesse. Suhtumist võib omakorda mõjutada nende toimeainete hulk, mille suhtes võrdleva hindamise tulemused on negatiivsed. Kõige vähem riskantne on tegevussuund A, sellele järgneb tegevussuund B ning suurimat võimalikku mõju investeeringutele ja tööhõivele avaldab tõenäoliselt tegevussuund C. Tootmisharu konkurents Kõige rohkem suurendab konkurentsi tegevussuund A ( status quo ). Võrdlev hindamine võib vähendada turustatavate toimeainete hulka ning kitsendada turgu, kuid samuti soodustada ohutute ainete väljatöötamiseks vajalikke uuendusi ning võib sõltuvalt ettevõtete profiilist olla mõne ettevõtte jaoks kasulikum kui teiste jaoks. Taimekaitsevahendite loata sissevedu teisest riigist Kui võrdlevat hindamist rakendatakse naaberliikmesriikides väga erinevalt, võib see mingil määral põhjustada Euroopa taimekaitsevahendite turgude killustumist. Keskkond ja inimeste tervis Tegevussuund A ei võimalda rakendada strateegiaid taimekaitsevahendite ohtlikkuse vähendamiseks. Seda on võimalik saavutada tegevussuundade B ja C rakendamisega, mis vähendaks keskkonnamõjusid ning suurendaks inimeste tervise kaitset. 4. poliitikameede: toimeaine loa uuendamiseks vajalike andmete vahetamine Praegused probleemid Direktiivis 91/414/EMÜ on sätestatud andmekaitse ja andmete vahetamise üldised eeskirjad. See on põhjustanud andmekaitseeeskirjade erineva tõlgendamise ning pädevate asutuste halduskoormuse suurenemise. Toimeainete tootjatel ja geneeriliste toodete tootjatel on andmetega seoses erinevad probleemid. Praegu töötavad andmekaitse-eeskirjad geneeriliste toodete tootjate kahjuks ning enamikes ELi riikides on nende turuosa väike. Võimalikud tegevussuunad ( Tegevussuund A: ELi tasemel meetmeid ei võeta (s tatus quo ): andmekaitse kehtib viis aastat alates loa uuendamisest. Andmete kohustuslikku vahetamist käsitlevad sätted puuduvad; ( Tegevussuund B: andmekaitse kehtib viis aastat alates kuuendast kuust pärast loa uuendamist. Kohustuslik andmete vahetamine koos kompensatsiooni- ja vahekohtumehhanismiga; ( Tegevussuund C: loa uuendamisel ei rakendata andmekaitset; ( Tegevussuund D: andmekaitse kehtib viis aastat alates loa uuendamise taotlemiseks vajaliku toimiku edastamisest. Andmete vahetamine ei ole kohustuslik, kuid huvitatud ettevõtted on kohustatud ühise toimiku esitamisel koostööd tegema. Mõjuanalüüs Halduskoormus Praegune olukord on ametiasutustele koormav ning see tendents jätkub tõusvas joones. Tegevussuund B suurendaks vahekohtumenetluses osalejate halduskoormust. Tegevussuund C vähendaks oluliselt kõikide poolte halduskoormust. Tegevussuund D vähendaks nende osaliste halduskoormust, kes ei osale ettevõtete ühistöös. Tarbijate kaudsed kulud Geneeriliste toodete turuosa vähenemine (tegevussuuna A rakendamisel) võib kaasa tuua suuremad tarbijakulud. Tegevussuundade B ja C rakendamine võib langetada hinda, sest geneeriliste toodete turuosa suureneb, kuid võib samuti vähendada toimeainete arvu turul, mis omakorda põhjustab hinnatõusu. Kõige vähem mõjutab praegust olukorda tegevussuund D. Tootjate investeeringud uurimis- ja arendustegevusse, tööhõive Ükskõik millise tegevussuuna rakendamisel näitavad diskonteeritud rahavoogude mudeli põhjal tehtud arvutused, et taimekaitsevahendi tootjal on kasumlik rahastada uuringuid, mis toetaksid loa uuendamist (kuigi kvantitatiivne tulemus on tundlik kasutatud mudeliga loodud eelduste suhtes). Tegevussuundade B ja C rakendamine võib ühelt poolt suurendada tööhõivet geneerilisi tooteid tootvates ettevõtetes, kuid teiselt poolt mõjuda negatiivselt nišiturgudele tootvate ettevõtete jaoks. Tootmisharu konkurents Praegune olukord soosib suurel määral uuringute omanikke ning takistab teiste ettevõtete turulepääsu. Tegevussuunad B ja C vähendavad neid takistusi ning suurendavad turukonkurentsi, kuid võivad samas ka mõne toimeaine kasumlikkust vähendada. Tegevussuuna D rakendamine mõjub sarnaselt, kuid kuna see kaitseb suurel määral uuringute omanikke, sõltub selle mõju paljuski ettevõtete ühistöö ja kulude jagamisega seotud korraldustest. Uuringute kordamine selgroogsetel loomadel Tegevussuunad B ja C ning ka D vähendavad kõige tõenäolisemalt uuringute kordamiste arvu selgroogsetel loomadel. 5. poliitikameede: ümbruskonna teavitamine taimekaitsevahendite kasutamisest Praegused probleemid Ümbruskonnas viibijad võivad tunda, et taimekaitsevahendite kasutamine ohustab nende tervist, sest neil võib olla kokkupuude pritsmetega. Teave taimekaitsevahendite kohta ei ole piisavalt kättesaadav. Võimalikud tegevussuunad Mõjuanalüüs hõlmab järgmisi võimalikke tegevussuundi. ( Tegevussuund A: ELi tasemel meetmeid ei võeta (s tatus quo ): ümbruskonna teavitamine mürgiste taimekaitsevahendite kasutamisest ei ole kohustuslik; ( Tegevussuund B: aktiivne kohustus teavitada ümbruskonda mürgiste taimekaitsevahendite kasutamisest; ( Tegevussuund C: passiivne kohustus teavitada ümbruskonda ohtlike taimekaitsevahendite kasutamisest. Mõjuanalüüs Halduskoormus 5. poliitikameetme rakendamisel võib väga vähesel määral suureneda tarbijate ja ametiasutuste halduskoormus, kuid ei suurene tootjate halduskoormus. Kodanike teavitamise võimalused Tegevussuundade B ja C rakendamine parandab kodanike teavitamist. Siiski ei ole praeguses etapis võimalik hinnata, kuidas teavitamine mõjutaks ümbruskonna teadlikkust taimekaitsevahendite kasutamisest. Keskkond ja inimeste tervis Ümbruskonna teavitamise kohustus võib kaasa aidata toimeainete keskkonda ja tervist kahjustava mõju vähenemisele, sest põllumajandusettevõtjad hakkavad eelistama vähem mürgiseid tooteid ning ümbruskonnas viibijad püüavad kokkupuudet pritsmetega vältida. 5. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE Selleks et süsteem toimima hakkaks ning oleks tagatud regulaarne järelevalve, tehakse ettepanek arvestada järelevalvel ja hindamisel muu hulgas järgmisi näitajaid: ( toimeainete ja taimekaitsevahendite heakskiitmise ja lubade väljaandmise keskmine aeg; ( taimekaitsevahendite hulk; ( taimekaitsevahendite kättesaadavus eri asjaolusid arvestades. [1] Piirkondlik hindamine tähendab, et võrreldavate põllumajandus- ja kliimatingimustega liikmesriigid rühmitatakse liikmesriikide ja komisjoni arvamuse põhjal piirkondadesse.