KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Kodanikega peetavad dialoogid kui panus Euroopa avaliku ruumi arendamisse /* COM/2014/0173 final - 2014/ () */





KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Kodanikega peetavad dialoogid kui panus Euroopa avaliku ruumi arendamisse Ajal, mil Euroopa on välja tulemas finants- ja majanduskriisist, võetakse Euroopa tasandil vastu üha rohkem otsuseid, millel on otsene mõju inimeste elule. Seega on käes aeg hakata arutama seda, kuidas meie liidu demokraatlikke struktuure veelgi tugevdada. Enne, kui Euroopa viib ellu selleks vajalikud suured reformid, tuleb riigi ja Euroopa poliitikutel pidada kodanikega laiaulatuslikku arutelu selle üle, milline meie Euroopa peaks tulevikus välja nägema. See peab olema tõeline kogu Euroopat hõlmav arutelu, mille keskmes on kodanikud. Sellepärast on Euroopa Komisjon olemasolevate vahendite täiendamiseks katsetanud ja arendanud uut kommunikatsioonivahendit, millesse inimesed oleksid kaasatud otseselt: selleks vahendiks on kodanikega peetavad dialoogid. Kontseptsioon põhineb avalike koosolekute või kohalike foorumite mudelil, mille puhul poliitikud kuulavad kodanikke ning arutlevad nendega tulevaste poliitikate ja tehtavate otsuste üle. Kõigis liikmesriikides on kodanikega peetud kokku 51 dialoogi. 28 volinikust 22 osales tavaliselt koos Euroopa Parlamendi esindajate ja riigi või kohaliku tasandi poliitikutega (vt lisas esitatud tabel). Sellega anti kodanikega peetavatele dialoogidele tõeline Euroopa mõõde, mida laiendab veelgi asjaolu, et paljudes liikmesriikides korraldatakse nüüd samalaadseid arutelusid riigi, piirkonna ja kohalikul tasandil. 2012. aasta septembris tehti algust enam kui 50 dialoogist koosneva dialoogide seeriaga. Need dialoogid kestsid kuni 2014. aasta märtsini, olles osa Euroopa kodanike aastast ja asetades arutelud kesksele kohale järgmiste Euroopa aasta eesmärkide saavutamisel: Maastrichti lepinguga ELi kodakondsuse kehtestamise 20. aastapäeva tähistamine ja 2014. aasta mais toimuvate Euroopa Parlamendi valimiste ettevalmistamine. See on oluline hetk, mil kodanikud peavad otsustama, millise suuna nende arvates Euroopa peaks võtma. Komisjon on nende 18 kuu jooksul saanud kodanikega peetavate dialoogide vallas kogemusi, mis näitavad, et dialoogidel on potentsiaali tõhusalt täiendada juba olemasolevaid vahendeid – näiteks avalikke konsultatsioone –, et anda kodanikele võimalus kasutada täiel määral oma õiguseid ELi kodanikena. Kodanikega peetavad dialoogid on veel üks viis, kuidas anda kodanikele võimalus Euroopa tasandil tehtavates otsustes sõna sekka öelda. Aruteludega anti kodanikele võimalus väljendada oma arvamust ja esitada küsimusi nende jaoks kõige olulisematel teemadel (näiteks majanduskriisist väljumine), samas kui volinikel ja teistel poliitikutel oli võimalus kuulata isiklikult kodanikke, selgitada poliitikat ja juhtida tähelepanu käegakatsutavale mõjule, mida Euroopa tasandil võetavad otsused avaldavad kodanikele ja nende elule. Seega on dialoogid end tõestanud vahendina, mille abil teavitada inimesi, taastada usaldus Euroopa ja siseriiklike institutsioonide vastu ning anda kodanikele teada, et nende hääl tõesti loeb ELis. Asjaolu, et dialoogidesse on kaasatud ELi institutsioonide liikmed ja riigi tasandi osalejad ning et see formaat on liikmesriikides levinud ja laialdast kasutust leidnud, näitab selgelt, et need dialoogid võivad tõhusalt kaasa aidata Euroopa avaliku ruumi arendamisele. See on ruum, kus eurooplased räägivad pigem üksteisega, mitte üksteisest. Ruum, kus Euroopa küsimusi arutatakse Euroopa vaatenurgast, kirjutades Euroopa lugu, mis põhineb meie jagatud väärtustel ning milles võetakse arvesse riiklikke ja piirkondlikke eripärasid. Samas võimaldab see ruum kodanikele selgitada, et nagu riigi nii ka Euroopa tasandil on neil võimalik valida konkreetsete poliitikute ja poliitikasuundade vahel. Poliitiline kontekst: võimalus edendada demokraatiat 1.1. Suurte sammudega edasi liikudes Finants- ja majanduskriis on kutsunud esile muutusi. Tihedama majandus- ja rahaliidu suunas tehtud julgete sammudega on kaasnenud suurem koordineerimine ja rohkem otsuseid Euroopa tasandil. Euroopa Liit on astunud tohutu sammu edasi. Liit on kehtestanud uued vahendid ja poliitikad, et käsitleda kriisi mõju ja peamisi põhjuseid ning ennetada probleemide suurenemist tulevikus – näiteks on loodud 500 miljardi euro suuruse laenuandmisvõimega Euroopa stabiilsusmehhanism, kehtestatud Euroopa poolaasta liikmesriikide majandus- ja eelarvepoliitika suuremaks koordineerimiseks ning pandud paika pangandusliidu kesksed elemendid eesmärgiga muuta finantssüsteem stabiilsemaks ja ennetada olukorda, kus maksumaksjad peavad maksma pangajuhtide vigade eest. Neile muutustele peavad järgnema reformid, mis muudavad need uued struktuurid veel palju demokraatlikumaks, tagades läbipaistvuse ja vastutuse võtmise. Tiheda ja toimiva majandus- ja rahaliidu loomise tegevuskavas[1] toodi välja, millised institutsionaalsed muutused on vajalikud ning kuidas saab arendada poliitilist teadlikkust ja mõjujõudu. Nimetatud tegevuskava kujutab endast alust ettepanekutele, mille abil astuda samme fiskaalliidu ja lõppkokkuvõttes tihedama poliitilise liidu suunas[2]. Kriisi tõttu on veelgi vähenenud usaldus valitsemise ja poliitiliste juhtide vastu nii riigi kui ka Euroopa tasandil. Selle usalduse taastamiseks tuleb teha suuremaid jõupingutusi kodanike kaasamiseks ja kuulamiseks ning nende teavitamiseks sellest, kuidas ELi poliitikad võivad neid aidata, kuidas nad saavad kasutada neile ELi kodakondsusega kaasnevaid õigusi ja meie esindusdemokraatia süsteemi, et öelda oma sõna sekka Euroopa tasandil. Meile vajaliku poliitilise muutuse teemal peab arutelu kodanikega toimuma pigem enne uute struktuuride kehtestamist, mitte aga pärast seda. ELi sektorispetsiifilisel poliitikal põhinevad lähenemisviisid, mille eesmärk on taastada kodanike usaldus ELi juhtimise vastu dialoogide kaudu näiteks teadusuuringute valdkonnas, on oluline täiendus kodanikega peetavate dialoogide algatusele[3]. 1.2. Vajadus taastada usaldus Kodanikega peetavatel dialoogidel on selles arutelus keskne roll. Dialoogidega tehti algust ajal, mil Eurobaromeetri uuringutest nähtus, et kriisi tõttu vähenes ajavahemikul 2007. aasta kevadest kuni 2013. aasta sügiseni usaldus ELi vastu 57 %-lt 31 %-le ja usaldus siseriiklike institutsioonide vastu 41 %-lt 23 %‑le[4]. Sarnaselt halvenes viimastel aastatel ELi maine ja eurooplased muutusid liidu tuleviku suhtes pessimistlikumaks[5]. Eurobaromeetri standarduuring nr 80, sügis 2013 Samaaegselt usalduse vähenemisega levis eurooplaste hulgas laialdaselt tunne, et nende hääl ei loe. Kui nende eurooplaste arv, kes nõustuksid väitega, et nende hääl ELis loeb, on vähenenud 38 %-lt 2009. aasta kevadel vaid 29 %-le 2013. aasta sügisel, siis nende eurooplaste osakaal, kes selle väitega ei nõustu, kasvas 53 %-lt 66 %-le[6]. Vaid ühes liikmesriigis, nimelt Taanis, tunneb üle poole elanikkonnast, et nad saavad tulemuslikult mõjutada ELi tegevust. Mõnes liikmesriigis, keda kriis eriti raskelt mõjutas – Küpros, Kreeka ja Portugal –, jagab seda arvamust vaid 11–18 % kodanikest[7]. QA19.a.3. Palun öelge, mil määral te nõustute või ei nõustu iga järgneva väitega. Minu hääl loeb ELis. || Nõustub kokku || || Ei nõustu kokku || || Ei oska vastata Eurobaromeetri standarduuring nr 80, sügis 2013 1.3. Kodanikega peetavad dialoogid: uus Euroopa mõõtmega formaat Kodanikega peetavaid dialooge alustati kui n‑ö avatud uste üritusi, mille käigus kutsuti kodanikke üles avaldama oma arvamust avaliku koosoleku stiilis kohtumistel kogu liidus. Dialoogid korraldati 1,5–2 tunni pikkuste kohtumistena, kus arutati kolme teemat: taastumine majanduskriisist, kodanike õigused ja Euroopa tulevik. Lisaks arutati veel muid küsimusi, mis olid riigispetsiifilised ja kuulusid arutelu läbiviivate volinike pädevusvaldkonda. Üldiselt võimaldas arutelude avatud laad kodanikel tõstatada mis tahes küsimusi, mida nad käsitleda soovisid[8]. Ürituste kohta jagati laialdaselt teavet piirkondliku meedia, komisjoni esinduste veebisaitide ja sotsiaalmeedia vahendusel. Dialoogid olid täiesti avalikud, mistõttu ei saa osalejaid kirjeldada ELi rahvastikku kui tervikut esindava valimina. Kuid ürituste käigus kodanike väljendatud seisukohad olid kooskõlas komisjoni poolt korrapäraselt läbi viidud representatiivsete uuringute tulemustega. Dialoogide eesmärk oli anda kodanikele võimalus esitada liidu ja ELi poliitika tulevikku käsitlevad küsimused otse Euroopa ja riigi tasandi poliitikutele. Kodanikele pakuti võimalust väljendada oma arvamust ja saada konkreetset teavet, aga ka näha, et ELi poliitika taga seisavad tegelikult inimesed. Kaasatud kodanike ja poliitikute reaktsioon ning ka meediakajastus näitavad, et see eesmärk – mis ilmselgelt vastas osalejate ootustele – suudeti saavutada. Peale selle on vahetu suhtlemine osutunud ka kohaseks vahendiks, mille abil näidata kodanikele, et Euroopa poliitikud seisavad sarnaselt riigi poliitikutele konkreetsete poliitiliste maailmavaadete ja konkreetse poliitika eest. Üritused oli algusest peale üle-euroopalist laadi. Enamiku dialoogide puhul liitusid volinikega Euroopa Parlamendi liikmed ning ka riigi, piirkonna ja kohaliku tasandi poliitikud. Eelkõige osalesid paljudes aruteludes Euroopa Parlamendi liikmed, jagades mõnikord lava volinikega, mõnikord aga andes oma panuse küsimuste või avalduste vormis. Samuti osalesid aruteludes mitmed kõrgel ametikohal olevad riigi ja piirkonna tasandi poliitikud, näiteks Bulgaaria Vabariigi president, Austria asekantsler ning mõne Saksamaa ja Austria liidumaa peaministrid. Võõrustavate linnade linnapeadel oli kodanikega kontakti loomisel eriti oluline roll. Nad aitasid inimestel leida kohaliku ja Euroopa tasandi küsimustes ühisosa ning näha kohalike probleemide Euroopa mõõdet ja Euroopa poliitikaküsimuste kohalikku mõõdet. Sellise lähenemisviisiga rõhutati, et Euroopa küsimusi käsitlevasse laiaulatuslikku arutelusse peaksid olema kaasatud kõik tasandid, alustades Euroopa tasandist ja lõpetades kohaliku tasandiga. Selle abil muudeti dialoogid tõelisteks Euroopa üritusteks, aidates nii kaasa Euroopa avaliku ruumi arendamisele. Seda protsessi toetati erinevate vahendite ja meetoditega. Kõik arutelud kanti veebi vahendusel otsepildis üle võõrustava piirkonna keeles/keeltes ja inglise keeles ning väitlusjuhid esitasid küsimusi või vahendasid märkuseid, mis saadi sotsiaalmeedia, peamiselt Twitteri (spetsiaalselt selleks otstarbeks loodud teemaviite #eudeb8 kaudu) ja komisjoni Facebooki konto vahendusel. Veebisait www.debatingeurope.eu andis võimaluse järelaruteludeks[9]. Mitut arutelu kandsid otsepildis üle ka võõrustava liikmesriigi piirkondlikud või riiklikud telejaamad. Just sotsiaalmeedias enne ja pärast üritust ning selle ajal toimuv osutus palju enamaks kui pelgalt füüsilise ürituse ülekandmiseks internetis. See tegevus andis võimaluse ühendada eri liikmesriikides toimunud dialoogid ning tänu sellele said eelmistesse arutelusesse kaasatud inimesed osaleda järgmistes dialoogides. Kodanikega peetud veebipõhistesse dialoogidesse olid TV, voogedastuse ja sotsiaalmeedia vahendusel kaasatud kodanikud kogu Euroopast. Mõnda dialoogi olid füüsiliselt kaasatud kodanikud mitmest riigist. Näiteks Eschis toimunud arutelu oli suunatud Luksemburgi ja sellega piirnevaid Prantsusmaa, Belgia ja Saksamaa osi hõlmavale nn suurpiirkonnale ning Triestes kodanikega peetud dialoog hõlmas osalejaid Itaaliast, Sloveeniast, Horvaatiast ja Austriast. Selle kodanikega peetavate dialoogide seeria lõpetuseks kavatsetakse 27. märtsil 2014. aastal korraldada üle-euroopaline üritus, millest võtavad osa osalejad igast linnast, mis võõrustasid 2012. aasta septembrist kuni 2014. aasta märtsini toimunud enam kui 50 dialoogi. See kogupäevane üritus toimub vahetult enne Euroopa Parlamendi 2014. aasta valimiste kampaania lõppetappi ning annab osalejatele võimaluse pidada mõttevahetust erinevate Euroopa ja riigi tasandi poliitikutega. See on võimalus näidata, et Euroopa poliitikale on sarnaselt riigi tasandi poliitikale iseloomulik see, et valijad valivad poliitika oma eelistustest lähtuvalt. Kodanikega peetud veebipõhine dialoog Kodanikega peetud veebipõhine dialoog[10] hõlmas kodanikke kogu Euroopast ja selle käigus kasutati sotsiaalmeediat inimeste kaasamiseks ELi hõlmavasse arutellu. Sellele eelnes arutelu erinevate liikmesriikide blogipidajatega,[11] kes on kaasatud poliitilisse arutellu veebis ja sotsiaalmeedias. Nende kahe veebipõhise arutelu käigus postitati sotsiaalmeediasse üle 15 000 postituse, neid üritusi vaadati YouTube’is ligi 5000 korda ja oli 40 meediakajastust. Kodanikega peetud veebipõhine dialoog korraldati koostöös uudistekanaliga Euronews. Peamine eesmärk oli muuta üritus kättesaadavaks võimalikult paljude inimeste jaoks. Sellepärast koguti küsimusi ka paljudelt neilt, kes ei saanud osaleda blogipidajatega toimunud poliitilises arutelus, mis oli tehnilistel põhjustel avatud vaid piiratud arvule kodanikele. Veebipõhine dialoog leidis aset Google’i rakenduse Google Hangout abil ning see dialoog kanti otsepildis üle YouTube’i vahendusel. Arutelu käigus jälgiti Euronews'is otseülekandena kõige vaadatumal ajal üle kantud vestlussaadet „Global Conversation” (tegemist on kombinatsiooniga klassikalisest TV-ülekandest ja internetipõhisest arutelufoorumist). Veebipõhise dialoogi käigus toimunud online-vestluste maht ja suhtlemine blogipidajatega oli märkimisväärselt suurem kui kodanikega peetud tavapäraste dialoogidega seotud ürituste puhul, mis on huvitav õppetund tuleviku tarvis seoses alternatiivsete viisidega erinevate kodanikerühmade kaasamiseks. Pidades silmas konkreetset publikut, kellega veebi vahendusel ühendust saadi, on ilmne, et seda liiki üritus täiendab füüsilisi, silmast silma toimuvaid kohtumisi. 1.4. Kõlapinna suurendamine Kodanikega peetavate dialoogide kontseptsiooni lahutamatu osa oli see, et kõik kodanikud saaksid osaleda, ilma et nad vajaksid põhjalikke teadmisi Euroopa Liidu või selle poliitika kohta. Väheste eranditega osalesid dialoogides kodanikud, kes rääkisid enda ja mitte konkreetsete huvirühmade eest. Osalejaid ei valitud eelnevalt välja: nendeks olid lihtsalt üldsuse liikmed, kes on huvitatud Euroopa asjadest ning suhtlemisest Euroopa ja riigi tasandi poliitikakujundajatega. Selleks et muuta dialoogid osalejate jaoks mõtestatumaks, korraldas komisjon paljudes liikmesriikides (sealhulgas Tšehhi Vabariigis, Prantsusmaal, Leedus ja Hispaanias) ettevalmistavad ja järelarutelud (kas füüsiliste või veebipõhiste kohtumiste vormis). Nende kaudu toetati osalejaid prioriteetide määratlemisel põhiarutelu jaoks ja hoiti üleval aruteludega tekitatud huvi. Rootsis ja Itaalias peetud dialoogide puhul töötati tõhus lähenemisviis välja temaatiliste dialoogide abil (milles mõnikord osalesid ka volinikud), mis korraldati erinevates piirkondades enne peamist riiklikku kodanikega peetud dialoogi. See võimaldas põhjalikult ette valmistada need teemad, mis olid neis riikides inimeste jaoks eriti olulised. Kodanikega peetud dialoogidest enamiku puhul oli kaasatud üks meediapartner või mitu sellist partnerit. Enamasti olid nendeks kohalikud või piirkondlikud ajalehed ning kohalikud või piirkondlikud raadio- ja telejaamad. Mõnel juhul kandis avalik-õiguslik televisioon dialooge otsepildis üle kas täismahus või avaldas selleteemalise loo vahetult pärast üritust (näiteks Bulgaarias, Kreekas, Portugalis, Rootsis ja Horvaatias kandis avalik-õiguslik televisioon dialooge üle otsepildis kas täies mahus või osaliselt). 1.5. Vastuvõtt Keskmiselt viibis igal dialoogil füüsiliselt kohal umbes 350 kodanikku (kusjuures rekord oli 800 kodanikku Triestes). Kokku osales dialoogides üle 16 000 kodaniku. Üle 105 000 inimese osales voogedastuse ja sotsiaalmeedia kaudu ning veel paljud jälgisid dialooge televisiooni vahendusel. Sotsiaalmeedia suur potentsiaal oli eriti ilmne Dublinis, Tallinnas ja Barcelonas toimunud dialoogide puhul, kus üritust veebis aktiivselt jälginud inimeste arv oli sada korda suurem füüsiliselt kohal viibinud inimeste arvust. Kodanikega peetud dialoogides osalemise viisid Kuid see moodustab vaid murdosa ELi rahvastiku koguarvust, mis näitab, et EL on selle kommunikatsioonivahendi arendamisel alles algusjärgus. Potentsiaal on suur, sest see formaat levib ning samalaadseid arutelusid viiakse üha enam läbi nii riigi, piirkonna kui ka kohalikul tasandil. Kuid juba nüüd võib öelda, et dialoogid kujutavad endast tõhusat täiendust neile kommunikatsioonivahenditele, mida komisjon (ja teised ELi institutsioonid) kasutavad kodanikega otsekontaktide loomiseks, näiteks avalikud konsultatsioonid seoses kavatsusega võtta vastu uus õigusakt ning sellised konkreetsemad algatused nagu „Veebitutvus Euroopaga” või „Tagasi kooli”. Kodanikega peetud paljude dialoogide puhul oli tavapäraseks avaldada ürituse toimumise päeval üle 12 miljonilise kogutiraažiga piirkondlikes ajalehtedes Euroopat, selle institutsioone ja kodanike õiguseid käsitlevad lisad. Riiklikes või piirkondlikes ajalehtedes avaldatud spetsiaalsed intervjuud üritusel osalevate volinikega jõudsid potentsiaalselt 43 miljoni ajalehelugejani ja 51 miljoni seotud veebisaitide lugejani[12]. Lisaks oli mitmel miljonil eurooplasel võimalik saada dialoogide kohta teavet televisiooni, raadio, trükimeedia ja veebimeedia vahendusel: mõnes liikmesriigis kanti üritusi otsepildis üle ning keskmiselt oli ürituse kohta 38 meediakajastust, mis avaldati peamiselt massimeedias. Kodanikega peetud dialoogide järel toimunud meediakajastused (Cádiz–Amsterdam) Väga sageli ei piirdunud meediakajastus vaid selle riigiga, kus arutelu toimus, vaid laienes ka teistesse riikidesse (näiteks Dublini, Heidelbergi või Liège’i dialoogide puhul). Ilmselgelt saavutab üritus oluliselt suurema kõlapinna, kui seda kajastab massimeedia, eelkõige televisioon ja raadio. Samuti selgus, et lisaks tegeliku arutelu kajastamisele keskenduti paljude meediakajastuste puhul volinike ja nende partnerite väljendatud konkreetsetele poliitilistele seisukohtadele. Veelgi olulisem on see, et pärast dialooge esindustele ja Europe Direct’i kõnekeskusele esitatud küsimused ja märkused näitavad, et arutelude mõju on tunduvalt kaugeleulatuvam võrreldes klassikalise ühesuunalise kõne mõjuga. Kodanikud ei lahkunud kohe pärast üritust ja asusid vestlusse, olles saanud julgustust arutelude interaktiivsest laadist. Nad esitasid küsimusi ning samuti kritiseerisid konkreetseid ELi poliitikavaldkondi ja volinike üldiseid poliitilisi seisukohti. Meediakajastuse geograafiline jaotus (Cadiz-Amsterdam) 1.6. Kodanike seisukohtade hindamine Füüsiliste kohtumiste täiendamiseks kaardistati komisjonile ja teistele ELi institutsioonidele mõeldud uuringutes eurooplaste seisukohad seoses liidu tulevikuga ning nende ootused seoses käimasolevate ja tulevaste poliitikaalgatustega[13]. Europe Direct’i teabekeskuste võrgustikul ja kõnekeskusel oli tähtis roll kodanikega peetud dialoogide ja järelarutelude ettevalmistamisel. Võrgustik ja kõnekeskus teavitasid kodanikke nende piirkonnas või lähikonnas toimuvatest dialoogidest ning aitasid arutelude korraldajatel paremini mõista kodanike muresid nende geograafilises piirkonnas. Lisaks kutsusid volinikud kodanikke saatma pärast üritusi veel vastuseta jäänud küsimusi ja tagasisidet teabekeskusele Europe Direct ning hoolitsesid selle eest, et saatjad said vastuse. Juba varajasest etapist alates küsis komisjon aruteludes osalenud inimeste arvamust. Kasutati elektroonilisi hääletusseadmeid, et saada kodanikelt tagasisidet mitmetes väga olulistes küsimustes, näiteks „Kas teie meelest teie häält võetakse ELis kuulda?” või „Kas teie arvates väljub Euroopa kriisist tugevamana?”. Need küsimused avaldati kõigis ELi keeltes ning neid küsimusi esitasid komisjoni esindused muudel kodanikega toimunud üritustel ja komisjoni külastuskeskuses Brüsselis. 18 kuu jooksul, mil kõnealused dialoogid aset leidsid, saadi ja analüüsiti üle 6 000 vastuse. Kodanikega peetud dialoogide tulemusel saadud tagasiside koos ettevalmistavate ja järelaruteludega kinnitas ühte Eurobaromeetri uuringute olulist tulemust: kaks eurooplast kolmest leiab, et nende arvamust ei võeta kuulda. Sellisel seisukohal oli umbes 57 % kodanikega peetud dialoogides osalejatest. See on kooskõlas umbes üheksa osalise sooviga kümnest (88 %) korraldada rohkem kodanikega peetavaid dialooge. Kriisist eriti raskelt mõjutatud liikmesriikides anti dialoogidega kodanikele võimalus väljendada oma mureküsimusi, seista vahetult silmitsi ELi ja riigi või piirkonna tasandi poliitikutega ning nendega väidelda, kuid samuti kogeda, et poliitikud ei väldi silmast silma toimuvaid arutelusid. Samas anti nende üritustega volinikele ja teistele poliitikutele võimalus näidata, et nad on valmis kuulama ja et nad teevad jõupingutusi eesmärgiga selgitada kriisist väljumiseks võetavaid meetmeid. 1.7. Aruteludel tõstatatud teemad Kodanikega peetud dialoogide käigus käsitleti väga erinevaid teemasid. Arutlusel olnud teemadest selgus, millised küsimused on eurooplaste jaoks kõige olulisemad ja millist tegevust nad ootavad poliitilistelt juhtidelt nende küsimuste käsitlemisel. Paljudel juhtudel peegeldasid saalis esitatud seisukohad ja küsimused juba uuringutulemuste põhjal selgunud seisukohti ja küsimusi. Kodanikega peetud dialoogis osalenute seas läbi viidud uuringud (Cádiz – Bucharest) Näiteks nii uuringutest kui ka aruteludest ilmnes, et kõigile liikmesriikide kodanikele valmistab muret kriisi majanduslik ja sotsiaalne mõju olenemata sellest, kas see mõjutab neid isiklikult või mitte (eelkõige ollakse mures, et töötusega silmitsi seisvatest noortest võib kujuneda n‑ö kadunud põlvkond). Sellega seoses on kõige olulisem tähelepanek see, et kõigis liikmesriikides aruteludes osalenud leidsid üldiselt, et solidaarsus ja vastutus peavad käima käsikäes. Kodanikud kogu liidus andsid selgelt märku, et nende jaoks tähendab EL solidaarsust. Kodanike hääl „Kas te leiate, et Euroopa peaks tegema rohkem selleks, et aidata meil kriisist väljuda?” – 66,9 % osalenutest vastas „jah” Berliinis kodanikega peetud dialoogi raames (10. november 2012)[14]. „Euroopa on Kreeka ja Kreeka on Euroopa. See on liit.” – Säuts Dublinis kodanikega peetud dialoogi raames (10. jaanuar 2013). „Mida tähendab solidaarsus? Me ei tohi kaotada tervet põlvkonda. Me oleme inimeste liit!” – Noormees Thessaloníkis kodanikega peetud dialoogi raames (22. märts 2013). ELi kodanikele aluslepingutega antud õigustel oli dialoogides oluline koht. Osalejad keskendusid eelkõige vaba liikumise õigusele ja poliitikavaldkondadele, millega aidatakse kaasa töökohtade loomisele hariduse ja koolituse kaudu. Kodanike hääl „Kuidas me suudame saavutada õigluse ja 75 % tööhõive eesmärgi, kui ikka veel eksisteerib sooline palgalõhe?” – Naisterahvas Dublinis kodanikega peetud dialoogi raames (10. jaanuar 2013). „PRISM ja TEMPORA on olnud äratavaks signaaliks. ELis kehtivate jälgimist käsitlevate õigusaktide toimimine tuleb proovile panna. Euroopa Kohus ütles, et andmete kogumist ja säilitamist käsitlevad eeskirjad ei ole tõhusad ning see tähendab põhiõiguste rikkumist.” – Meesterahvas Heidelbergis kodanikega peetud dialoogi raames (16. juuli 2013). „Olen osalenud programmis Erasmus. Praegu osalen Euroopa vabatahtlikus teenistuses ja puutun kokku inimestega kogu Euroopast ning ma olen väga õnnelik, et saan jagada nendega aega, ideid ja unistusi... Meile meeldib olla koos ja me ka kannatame koos... Palume nüüd juhtidel anda meile võimalus osaleda selles kultuuridevahelises elustiilis.” – Pärast Brüsselis kodanikega peetud dialoogi veebisaidil debatingeurope.eu postitatud kommentaar (4. mai 2013). „Populistlikud poliitikud ründavad liikumisvabadust. EL peab midagi ette võtma seoses Rumeenia kodanike diskrimineerimisega mõnes liikmesriigis.” – Osaleja veebipõhises kodanikega peetud dialoogis (16. jaanuar 2014). Euroopa tuleviku küsimuses pooldab üle poole (54 %) Euroopa kodanike aasta üritustel osalejatest suuremat Euroopa integratsiooni. Lisaks toetas igast neljast kodanike dialoogides osalejast kolm (74 %) ühtsema poliitilise liidu ideed. Kodanike hääl „Me vajame tõelist poliitilist liitu. On viimane aeg luua Euroopas ühendatud poliitilised parteid, mis esindaksid rahvast. On aeg astuda suur samm föderalismi suunas.” – Noormees Brüsselis kodanikega peetud dialoogi raames (4. mai 2013). „Me vajame föderaalset keskvalitsust... vastasel juhul meid lõhestatakse ja hävitatakse ükshaaval, sealhulgas sellised suurriigid, nagu Saksamaa, Prantsusmaa ja Ühendkuningriik.” – Pärast Brüsselis kodanikega peetud dialoogi veebisaidil debatingeurope.eu postitatud kommentaar (4. mai 2013). „Euroopa Parlamendi valimised oleks suurepärane võimalus panna kokku üldpilt ja näidata, milline on meie ühine identiteet.” – Osaleja veebipõhises kodanikega peetud dialoogis (16. jaanuar 2014). Dialoogide ja järelarutelude käigus kodanike esitatud arvukatest märkustest koorus nende seisukoht, et majandusintegratsiooniga peab kaasnema suurem demokraatia. Osalejad usuvad Euroopa esindusdemokraatiasse: 87 % neist väitis, et nad kavatsevad anda oma hääle Euroopa Parlamendi 2014. aasta valimistel. Umbes kaks osalejat kolmest (61 %) sooviks näha, et komisjoni järgmine president valitaks otsevalimiste teel. Kodanike hääl „15 000 stipendiumi on kaotatud. Üliõpilased elavad kehvades oludes või peavad õpingutest täielikult loobuma. Nad on näljas. Selles on süüdi komisjon ja kolmik.” – Üliõpilane Coimbras kodanikega peetud dialoogi raames (22. veebruar 2013). „Euroopa juhid peavad muutma lähenemisviisi ja taastama demokraatlikud väärtused. Majandus on küll väga oluline, kuid Brüssel peab tegema tööd inimeste heaolu nimel. – Jah! Nagu kodanikest koosnev reformitud föderatsioon. Valitsustevahelisest tsirkusest enam Euroopa integratsiooni jaoks ei piisa. – Ei, see ei ole demokraatia! Päeval, mil ma saan hääletada otse õigusaktide ja toimuva üle, lähen ma tõenäoliselt ka hääletama.” – Pärast Brüsselis kodanikega peetud dialoogi veebisaidil debatingeurope.eu postitatud kritiseerivad kommentaarid (4. mai 2013). „Euroopa on noorte ukrainlaste lootus ja unistus.” – Osaleja veebipõhises kodanikega peetud dialoogis (16. jaanuar 2014). Üllatavalt – eelkõige pärast Nobeli rahupreemia andmist ELile 2012. aasta lõpus – kerkis esile ka rahu küsimus. Kuna 2014. aastal täitub 100 aastat esimese maailmasõja puhkemisest ja kõigil on veel värskelt meeles Balkani sõjad, mis toimusid vähem kui põlvkond tagasi, rõhutasid nii kodanikud kui ka poliitikud, et liidu kõige olulisem saavutus on selles maailmajaos sajandeid kestnud verevalamise lõpetamine. Paljud osalejad – eelkõige noored – väljendasid uhkust Euroopa ajaloo osaks olemise ja Euroopa kultuuriruumi kuulumise üle. Nagu paljud muudki Euroopa kodanike aasta raames toimunud üritused, näitas ka enamik dialooge, et eurooplased tunnevad siirast huvi väärtuste vastu, millele liit on rajatud. Nad ootavad, et Euroopa integratsioon edendaks demokraatiat, õigusriiki ja inimõiguseid ning tagaks õiglase ühiskonna, mis pakub kõigile võrdseid võimalusi. 2012. aasta septembrist alates toimunud dialoogide käigus saadud tagasiside annab alust arvata, et kodanikud soovivad, et neil oleks võimalik valida konkureerivate poliitiliste ideede vahel ning seda nii järgmistel Euroopa Parlamendi valimistel kui ka edaspidi. Need poliitilised ideed peaksid käsitlema peamisi põhiküsimusi, milleks on ühtsus, demokraatia ja solidaarsus. Kodanike hääl „Meil on hea meel, et te tulite meie saarele, mille koobastes ja rannas pidid salaja kohtuma inimesed, kelle fašistlik valitsus oli mandrilt minema ajanud. Sõja ajal töötasid Altiero Spinelli ja teised siin välja oma visiooni Euroopast. Nad tegid seda ajal, mil tundus, et lootust ei ole.” – Ventotene linnapea Giuseppe Assenso kodanikega peetud dialoogi raames (27. mai 2013). „Mis tahes liiki diskrimineerimine (positiivne või negatiivne) hävitab õigluse, võrdsuse ja võrdsed võimalused.” – Pärast Tallinnas kodanikega peetud dialoogi postitatud kommentaar (14. september 2013). Järeldused ja edasised sammud: kuidas seda vahendit veelgi arendada Kodanikega peetavad dialoogid on uus vahend, eksperiment üle-euroopalises suhtluses, millega on algust tehtud väikeses mastaabis. 2012. aasta septembrist 2014. aasta märtsini toimunud 51 dialoogi olid kõigile osalejatele hea õppetund. Need dialoogid on väärtuslikuks aluseks algatuse väljatöötamisel, eelkõige kõlapinna laiendamise mõttes. Avatud arutelud poliitilisi otsuseid tegevate Euroopa, riigi ja piirkonna tasandi poliitikute ja nende otsuste mõjusfääris elavate Euroopa kodanike vahel annavad ELi institutsioonidele inimliku mõõtme. Samuti aitavad need arutelud volinikel ja teistel poliitikutel näha uusi seisukohti. Tulevastel aastatel tehtavaid olulisi institutsionaalseid ja poliitilisi otsuseid silmas pidades on nii kodanike kui ka poliitikute huvides jätkata seda liiki aruteludega ka pärast 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimisi. Tõelise Euroopa arutelu tagamiseks peaksid osalema kõigi tasandite, s.t Euroopa, riigi, piirkonna ja kohaliku tasandi esindajad. Juba on ilmnenud esimesed märgid sellest, et see formaat on kasutusele võetud riikide tasandil, kus poliitikud sellistes riikides nagu Saksamaa, Bulgaaria ja Iirimaa alustavad oma dialooge. Ka endised poliitikud, akadeemiliste ringkondade esindajad ja eksperdiorganisatsioonid teevad algust arutelude korraldamisega. Sellest võib järeldada, et kodanike hulgas valitseb suur nõudlus seda liiki suhtluse järel – ning seega on olemas tõeline võimalus, et need arutelud muutuvad kestvaks Euroopa projektiks. Seda toetab ka asjaolu, et mitmes liikmesriigis, muu hulgas Prantsusmaal, Itaalias, Poolas ja Rootsis, on kodanikega peetud dialoogide ettevalmistamise ja korraldamise tulemusel loodud mitteametlikud võrgustikud. Need võrgustikud võivad suurendada selle algatuse mõju ja ei lase aruteludel vaibuda, tuues kokku ELi poliitikud, riiklikud ja piirkondlikud valitsused, komisjoni esindused ja Euroopa Parlamendi infobürood, kodanikud ja kodanikuühiskonna organisatsioonid. Arutelu on alanud. Kodanikega peetud dialoogid on näidanud, et Euroopa kodanikud on valmis ja soovivad arutada Euroopa küsimusi ning on aeg „tuua liikmesriigi valijaskonnaga peetavasse mõttevahetusse tõeline Euroopa mõõde”[15]. 27. märtsil 2014. aastal kodanikega peetav üle-euroopaline dialoog – millest võtavad osa kõikide nende linnade esindajad, kes on arutelusid võõrustanud, ja ka veebipõhises dialoogis osalenud kodanikud – peaks andma selleks täiendava tõuke. Dialoogid on seega üks osa laiaulatuslikust Euroopa arutelust, mis tuleb läbi viia enne, kui teha julgeid otsuseid, mida on vaja veelgi demokraatlikuma liidu rajamiseks. Need dialoogid on juba osutunud üheks vahendiks, mille abil näidata eurooplastele, et neil on tulevastel Euroopa Parlamendi valimistel olemas reaalne valik – ja et nende hääl tõesti loeb. [1] COM(2012) 777. [2] COM(2012) 777final 2; vt ka José Manuel Durão Barroso kõne teemal „Euroopa Liidu olukord 2013. aastal”. [3] Üks hea näide on algatus VOICES (www.voicesforinnovation.eu), mis kujutab endast üle-euroopalist kodanikega silmast silma toimuvat konsultatsiooniprotsessi, mille käigus kogutakse kodanike ideid ning neid ideid võetakse arvesse teadusuuringuid ja innovatsiooni käsitleva poliitika väljatöötamisel. Samamoodi tugevdavad üldsuse ja mitmete osaliste kaasamist teadusuuringutesse ja innovatsiooni spetsiaalne algatus kodanike kaasamiseks teadustegevusse „Have your say ... about science” ning kaasamist ja vastastikust õppimist käsitlevad tegevuskavad. [4] Eurobaromeetri standarduuring nr 80 (sügis 2013), lk 5. [5] Ibid, lk 9, kuigi negatiivne trend on 2013. aasta sügisel natuke muutunud. [6] Ibid, lk 7, kuigi negatiivne trend on 2013. aasta sügisel natuke muutunud. [7] Ibid, lk 8. [8] http://ec.europa.eu/debate-future-europe. [9] Arutelu puhul olemasoleva veebiplatvormi kasutamine uut platvormi loomata oli teadlik valik. Veebisaidil debatingeurope.eu oli 2013. aasta alguses juba üle 100 000 jälgija, keda peeti potentsiaalseteks osalejateks 15 veebipõhises arutelus, mida korraldati samaaegselt kodanikega peetavate füüsiliste dialoogidega. [10] Veebipõhine dialoog on kättesaadav järgmise lingi vahendusel: https://www.youtube.com/watch?v=QHYDoO9sVKc. [11] Kättesaadav järgmise lingi vahendusel: https://www.youtube.com/watch?v=K7qKlqDsKa8. [12] GRP (brutokatvus – Gross Rating Point) ajalehtede puhul: 42 643 868; GRP veebipõhiste väljaannete puhul: 51 202 539. [13] Nt Eurobaromeetri standarduuring nr 80 (sügis 2013), Euroopa Parlamendi uuring Eurobaromeeter 79.5 (august 2013). [14] Keskmine näitaja kõigi dialoogide puhul kokku oli 65,7 %. [15] J. M. Barroso kõne „Euroopa Liidu olukord 2013. aastal”. Kodanikega peetavate dialoogide loetelu Liikmesriik || Linn || Kuupäev || Volinik || ELi, riigi, piirkonna ja kohaliku tasandi poliitikud Hispaania || Cádiz || 27.9.2012 || Reding || Linnapea Martinez Saiz Austria || Graz || 5.11.2012 || Reding || Asekantsler Spindelegger Saksamaa || Berliin || 10.11.2012 || Reding || Euroopa Parlamendi liige Roth-Behrendt Prantsusmaa || Pariis || 23.11.2012 || Reding || Itaalia || Napoli || 30.11.2012 || Andor || Linnapea de Magistris Iirimaa || Dublin || 10.1.2013 || Barroso, Reding || Peaminister Kenny, asepeaminister Gilmore, Euroopa asjade riigiminister Creighton (tagasi astunud) Rootsi || Göteborg || 18.2.2013 || Malmström || Itaalia || Torino || 21.2.2013 || Malmström || Linnapea Fassino Portugal || Coimbra || 22.2.2013 || Reding || Itaalia || Rooma || 18.3.2013 || Tajani || Linnapea Alemanno (ei osutunud tagasivalituks) Kreeka || Thessaloníki || 22.3.2013 || Reding || Linnapea Boutaris Itaalia || Pisa || 5.4.2013 || Potočnik || Linnapea Filippeschi Belgia || Gent || 12.4.2013 || De Gucht || Linnapea Termont Belgia || Eupen || 23.4.2013 || Hahn || Euroopa Parlamendi liige Grosch, saksakeelse kogukonna peaminister Lambertz Belgia || Brüssel || 4.5.2013 || Reding || (Endine) Brüsseli piirkonna peaminister Picqué Saksamaa || Düsseldorf || 8.5.2013 || Oettinger || Euroopa Parlamendi liige Klute Sloveenia || Ljubljana || 9.5.2013 || Potočnik || Poola || Varssavi || 11.5.2013 || Lewandowski || Tšehhi Vabariik || Praha || 13.5.2013 || Füle || Väikeettevõtluse küsimuste riigiminister (Iirimaa) Perry, Tšehhi Vabariigi parlamendi ELi asjade komisjoni esimees Bauer Itaalia || Ventotene || 27.5.2013 || Tajani || Linnapea Assenso Itaalia || Milano || 7.6.2013 || Hedegaard || Linnapea Pisapia Luksemburg || Esch || 30.6.2013 || Reding || Euroopa Parlamendi liige Goerens, tööminister Schmit, parlamendi liige Braz, riiklike ehitustööde, põllumajandus-, maaelu-, kultuuripärandi ja looduspoliitika minister (Vallooni piirkond) Lutgen Poola || Varssavi || 11.7.2013 || Barroso, Reding || Peaminister Tusk, Euroopa Parlamendi liige Thun, endine peaminister Mazowiecki Kreeka || Irákleio || 12.7.2013 || Damanaki || Euroopa Parlamendi liige Danellis, kuberner Arnaoutakis Saksamaa || Heidelberg || 16.7.2013 || Reding || Baden-Württembergi liidumaa peaminister Kretschmann Bulgaaria || Sofia || 23.7.2013 || Reding || President Plevneliev Belgia || Namur || 13.9.2013 || Reding || Peaminister Demotte Eesti || Tallinn || 14.9.2013 || Kallas, Rehn || Itaalia || Trieste || 16.9.2013 || Reding || Euroopa asjade minister Moavero Milanesi Soome || Helsingi || 24.9.2013 || Reding || Euroopa Parlamendi liige Pietikäinen Ungari || Györ || 3.10.2013 || Andor || Euroopa asjade riigisekretär Győri, Euroopa Parlamendi liige Őry Slovaki Vabariik || Košice || 5.10.2013 || Šefčovic || Slovakkia parlamendi president Paška Rootsi || Stockholm || 15.10.2013 || Reding || Euroopa Liidu asjade minister Ohlsson, Euroopa Parlamendi liige Ludvigsson Belgia || Liège || 17.10.2013 || Barroso || Asepeaminister Reynders (Belgia), majandusminister (Vallooni piirkond) Marcourt Läti || Riia || 18.10.2013 || Piebalgs || Kaitseminister Pabriks Malta || Valletta || 7.11.2013 || Borg || Prantsusmaa || Marseille || 14.11.2013 || Reding || Justiitsminister Taubira Küpros || Limassol || 28.11.2013 || Vassiliou || Austria || Eisenstadt || 29.11.2013 || Hahn || Burgenlandi liidumaa peaminister Niessl Belgia || Brüssel || 5.12.2013 || Vassiliou || Euroopa Parlamendi liige Durant Leedu || Vilnius || 13.12.2013 || Reding || Online || Virtuaalne dialoog || 16.1.2014 || Reding || Taani || Kopenhaagen || 6.2.2014 || Hedegaard || Ühendkuningriik || London || 10.2.2014 || Reding || Euroopa asjade riigiminister Lidington Hispaania || Barcelona || 23.2.2014 || Reding || Prantsusmaa || Pariisi äärelinn || 27.2.2014 || Barnier || Euroopa asjade minister Repentin Horvaatia || Zagreb || 3.3.2014 || Mimica || Saksamaa || Koblenz || 10.3.2014 || Oettinger || Rheinland-Pfalzi liidumaa peaminister Dreyer, Rheinland-Pfalzi liidumaa Euroopa asjade riigiminister Conrad Madalmaad || Amsterdam || 14.3.2014 || Reding || Linnapea van der Laan Rumeenia || Bukarest || 17.3.2014 || Ciolos || EL || Üle-euroopaline dialoog, Brüssel || 27.3.2014 || Barroso, Reding, Rehn, Potočnik, Vassiliou, De Gucht, Damanaki, Hahn, Hedegaard, Andor, Mimica || Euroopa Parlamendi liige Roth-Behrendt, Cádizi linnapea Martinez Saiz