Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS mille kohaselt lubatakse Ungaril kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193 (Ainult ungarikeelne tekst on autentne) /* COM/2012/0356 final - 2012/0173 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Vastavalt 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi)[1] (edaspidi „käibemaksudirektiiv”) artiklile 395 võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt anda liikmesriigile loa võtta erimeetmed kõnealusest direktiivist erandite tegemiseks eesmärgiga lihtsustada maksustamismenetlust või ära hoida teatavat liiki maksust kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist. Komisjonis 3. veebruaril 2012 registreeritud kirjaga taotles Ungari luba kehtestada kaheks aastaks meede, millega tehakse erand käibemaksudirektiivi artiklist 193, et määrata käibemaksuga maksustavate nisu, meslini, rukki, odra, kaera, maisi, tritikale, sojaubade, rapsi- või rüpsi- ja päevalilleseemnete tarnete tegija asemel tarnete saaja vastutavaks käibemaksu tasumise eest maksuhalduritele (nn pöördmaksustamine). Komisjon teavitas 26. aprilli 2012. aasta kirjaga käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 2 kohaselt teisi liikmesriike Ungari taotlusest. Komisjon teatas 2. mai 2012. aasta kirjaga Ungarile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. Ungari selgituste kohaselt on riigis esinenud probleeme mitut liiki maksudest kõrvalehoidumisega, mis sisuliselt tähendab seda, et tarnete kohta arvete esitamise järel kaob tarnija ilma maksuhalduritele maksu maksmata, jättes aga maksukohustuslasest kliendile kehtiva arve maksu mahaarvamiseks. Maksudest kõrvalehoidumise skeeme on avastatud nii riiklikul tasandil kui ka seoses liidusisese kaubandusega. Ungari esitatud teabe põhjal on eespool nimetatud põllumajandustoodetega seotud kogu mahaarvatud või tagasinõutud käibemaksust ligikaudu 20 % tõenäoliselt seotud pettusega ning 2010. aasta hindades arvutatuna jäi riigikassal saamata käibemaksu hinnanguliselt 13,5 miljardi Ungari forinti ulatuses. Seetõttu sooviks Ungari kohaldada pöördmaksustamist, et hoida ära võimalik pettus, kuivõrd sissenõutava käibemaksu puudumise korral ei saaks potentsiaalne vaheltvõttev ettevõtja säilitada kliendilt saadud käibemaksu. Maksukohustuslasest tarne saaja, kellel on täielik mahaarvamisõigus, deklareeriks käibemaksu ja arvaks selle maha ühes ja samas käibemaksudeklaratsioonis. Sel viisil saaks otsekohe takistada maksutulude edasist märkimisväärset vähenemist. Samal ajal peaks Ungari kehtestama asjakohased kontrollimeetmed ja selliste maksukohustuslaste aruandluskohustused, kes tarnivad põllumajandustooteid, mille suhtes kohaldatakse erandit, et tagada meetme nõuetekohane võtmine ning hoida ära muude etappide (nt toortoodete töötlemisetapp), põllumajandustoodete või sektoritega seotud maksupettus. Komisjoni tuleks kõnealustest meetmetest teavitada. Meetme kaheaastase kohaldamisaja jooksul on Ungaril võimalik võtta tavapäraseid ja otsustavamaid kontrollimeetmeid, mis on kooskõlas käibemaksudirektiiviga ja mis võimaldavad pärast loa kehtivuse lõppu kõnealust liiki maksupettusega võidelda. Ungari on tegelikult ise kinnitanud, et ta ei taotle kõnealuse meetme uuendamist. Kaubad, mille suhtes kohaldatakse erandit andvat meedet, tuleks õiguskindlusetuse vältimiseks võimalikult täpselt kindlaks määrata nõukogu määruses (EMÜ) nr 2658/87 sätestatud kombineeritud nomenklatuuri alusel. Meedet kohaldatakse üksnes töötlemata kaupade suhtes, mida tavaliselt ei kasutata sellisel kujul lõpptarbimiseks. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Konsulteerida ega välisekspertide arvamusi kasutada ei olnud vaja. Otsuse ettepaneku eesmärk on võidelda käibemaksust kõrvalehoidumise vastu Ungari põllumajandusturul ja seepärast peaks sellel olema positiivne mõju. Erandi kitsa reguleerimisala ning piiratud kohaldamisaja tõttu on mõju igal juhul piiratud. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Otsusega lubatakse Ungaril kohaldada erandit käibemaksudirektiivist, et seoses põllumajandustoodete teatavate tarnetega kanda käibemaksuga maksustamise kohustus tarnijalt üle käibemaksukohustuslasest kliendile. Käesolev otsus põhineb käibemaksudirektiivi artiklil 395. Ettepanek tehakse ELi ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. Käesolev otsus käsitleb liikmesriigile tema enda taotlusel antud luba ja sellega ei määrata mingeid kohustusi. Arvestades meetme ranget ajalist piirangut ja reguleerimisala, on erimeede taotletava eesmärgiga vastavuses. Käibemaksudirektiivi artikli 395 kohaselt on erandi tegemine ühistest käibemaksueeskirjadest võimalik vaid komisjoni ettepaneku põhjal nõukogus ühehäälselt antud loa alusel. Nõukogu otsus on ainus sobiv õigusakt, sest selle saab adresseerida üksikule liikmesriigile. 4. MÕJU EELARVELE Ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet. 5. TÄIENDAV TEAVE Ettepanek sisaldab aegumisklauslit. 2012/0173 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS mille kohaselt lubatakse Ungaril kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193 (Ainult ungarikeelne tekst on autentne) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi),[2] eriti selle artikli 395 lõiget 1, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Komisjonis 3. veebruaril 2012 registreeritud kirjaga taotles Ungari luba kehtestada kaheks aastaks erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193, milles käsitletakse maksuhalduritele käibemaksu tasumise eest vastutavat käibemaksukohustuslast. Kõnealuses kirjas teatas Ungari, et ta ei taotle kõnealuse loa uuendamist. (2) Kooskõlas direktiivi 2006/12/EÜ artikli 395 lõike 2 teise lõiguga teavitas komisjon 26. aprilli 2012. aasta kirjaga teisi liikmesriike Ungari taotlusest. Komisjon teatas 2. mai 2012. aasta kirjaga Ungarile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. (3) Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 193 kohaselt on käibemaksu tasuv isik üldreeglina kaupu tarniv maksukohustuslane. Ungari taotletud erandi eesmärk on muuta piiratud ajavahemikuks vastutavaks maksukohustuslane, kellele teravilja ja õliseemnesektoris on tarnitud töötlemata põllumajandustooteid. (4) Ungari on teatanud, et kõnealustes sektorites tegelevad mitmed ettevõtjad nii sisemaises kui liidusiseses kaubanduses eri liiki maksupettusega, jättes maksuhalduritele maksmata tarnete kohta sissenõutava käibemaksu. Maksukohustuslastest klientidel, kellel on täielik mahaarvamisõigus, on õigus käibemaks maha arvata. (5) Määrates tarnija asemel käibemaksu eest vastutavaks kauba saaja, kõrvaldataks erandiga võimalus hoida maksudest kõnealusel viisil kõrvale. Kõnealuse meetme kohaldamine kahe aasta jooksul peaks andma Ungarile piisavalt aega, et võtta põllumajandussektoris lõplikud meetmed, mis on kooskõlas direktiiviga 2006/112/EÜ ja millega on võimalik kõnealust liiki maksupettusi ära hoida ja nende vastu võidelda. (6) Selleks et vältida toodete töötlemisetappide, muude toodete ja sektoritega seotud maksupettust, peaks Ungari kehtestama asjakohased kontrollimeetmed ja aruandluskohustused ning nendest komisjoni teavitama. (7) Selle kindlustamiseks, et erandit andvat meedet kohaldatakse üksnes teatavate konkreetsete põllumajanduslike toodete suhtes, ning et tagada meetme õiguskindlus, tuleks kõnealuse meetmega hõlmatud kaubad võimalikult täpselt kindlaks määrata nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruses (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta)[3] sätestatud kombineeritud nomenklatuuri alusel. (8) Meede on asjaomaste eesmärkide saavutamiseks proportsionaalne, kuna see on ajaliselt piiratud ning seda ei kavatseta kohaldada üldiselt, vaid üksnes teatud hulga selliste hoolikalt kindlaksmääratud toodete suhtes, mis tavaliselt ei ole ette nähtud muutmata kujul lõpptarbimiseks ning millega seotud maksupettus on põhjustanud käibemaksutulu märkimisväärset vähenemist. (9) Nimetatud erimeede ei muuda lõpptarbimisjärgus kogutava Ungari käibemaksu kogusummat ja sellel ei ole negatiivset mõju käibemaksust saadavatele liidu omavahenditele, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193 antakse Ungarile luba teha käibemaksu maksmise eest vastutavaks käibemaksukohustuslane, kes saab määruses (EMÜ) nr 2658/87 sätestatud kombineeritud nomenklatuuris loetletud kaupu: CN-kood || Toode 1001 || Nisu ja meslin 1002 || Rukis 1003 || Oder 1004 || Kaer 1005 || Maisiterad 1008 60 00 || Tritikale 1201 || Sojauba, purustatud või purustamata 1205 || Rapsi- või rüpsiseemned, purustatud või purustamata 1206 00 || Päevalilleseemned, purustatud või purustamata Artikkel 2 Artikliga 1 ettenähtud luba antakse tingimusel, et Ungari kehtestab asjakohased ja tõhusad kontrollimeetmed ning aruandluskohustused käibemaksukohustuslastele, kes tarnivad kaupu, mille suhtes kohaldatakse käesolevat otsust. Ungari teavitab komisjoni esimeses lõigus osutatud meetmete võtmisest ja kohustuste kehtestamisest. Artikkel 3 Käesolevat otsust kohaldatakse kahe aasta jooksul alates selle teatavakstegemise kuupäevast. Artikkel 4 Käesolev otsus on adresseeritud Ungarile. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja [1] ELT L 347, 11.12.2006, lk 1. [2] ELT L 347, 11.12.2006, lk 1. [3] EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.