2070. aastaks on oletatavasti üle 30 % eurooplastest 65aastased ja vanemad, võrrelduna vaid 20 %ga aastal 2019. Prognooside kohaselt 80aastaste ja vanemate osakaal samal perioodil kahekordistub, suurenedes 5,8 %-lt 13,2 %ni. Elanikkonna vananemise mõju ELis on piirkonniti erinev, eriti kui võrrelda linna- ja maapiirkondi, samuti jaotub oodatav eluea pikenemine ebaühtlaselt. Samal ajal on tervena vananemise põhimõttega seotud sotsiaalsed ja majanduslikud võimalused.

Keskmiselt elavad eurooplased tervena kauem kui inimesed muudes piirkondades. Viimasel 50 aastal on nii meeste kui ka naiste oodatav eluiga sünnimomendil pikenenud umbes kümne aasta võrra. See on märkimisväärne tulemus, mis tekitab nii probleeme kui ka pakub võimalusi.

AAL2 programm keskendus turule orienteeritud rakendusuuringutele ja innovatsioonile IKT-põhistes lahendustes, et pikendada eakate täisväärtuslikku eluperioodi kodus, kogukonnas või tööl. See on loodud ELi toimimise lepingu artikli 185 kohase algatusena, mille raames on komisjon teinud tööd koos riiklike ja piirkondlike ametiasutustega, et kasutada ära paljusid võimalusi, mis hõlmavad nii digitaalset innovatsiooni kui ka täisväärtusliku eluperioodi pikendamist.

·pikaajalised programmipõhised partnerlused, mis pakuvad lisaks riikidevahelistele projektikonkurssidele ka mitmesuguseid kaasavaid ELi tasandi toetusmeetmeid (algatuste, uuringute ja teenuste kogum), mille eesmärk on toetada taotlejaid, partnerlusest kasusaajaid ja laiemat kogukonda, kes on seotud partnerluse peamiste fookusvaldkondadega;

Käesolevas aruandes esitatakse aktiivse ja intelligentse elukeskkonna teadus- ja arenguprogrammi (AAL2, hõlmab aastaid 2014–2021) tulemused. Hindamise põhjal järeldab komisjon, et AAL2 programmi peamised eesmärgid on edukalt saavutatud.

Statistilised andmed esitas keskjuhtimisüksus, mis on kõrgetasemeline professionaalne organisatsioon, nii et olemasolevaid andmekogumeid peetakse väga usaldusväärseteks.

Hindamismetoodika põhineb mitmesugustel analüüsimeetoditel ja andmeallikatel. Hindamine põhineb välisuuringul, mis sisaldab kahte juhtumiuuringut ja milles kasutatakse rikkalikult tõendusmaterjali, mis on kogutud juba eelmiste uuringutega, nagu näiteks eelhindamised, mõjuhinnangud, enesehindamisaruanded, iga-aastased läbivaatamised (komisjon välisekspertide toetusega) ja muud aruanded. Hindamine sisaldas ka statistilist teavet AAL2 programmi ja 2021. aastal tehtud programmi mõju-uuringu kohta, mida pakub programmi haldav spetsiaalne rakendusstruktuur (keskjuhtimisüksus). Kvantitatiivseid tulemusi täiendas kvalitatiivne teave, mis oli saadud ligikaudu 30 intervjuust programmis osalejate ja suure hulga sidusrühmadega. Välisuuringu järeldused on põhjendatud ja põhinevad heal arusaamisel AAL2 aluseks oleva kaudse haldamise mudeli keerukusest, mis on omane ELi toimimise lepingu artikli 185 kohastele partnerlussuhetele liikmesriikidega.

Komisjon on kindlalt otsustanud muuta käesolev kümnend Euroopa digikümnendiks. Teatises „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil“ kirjeldatakse komisjoni arusaama digiüleminekust ja selle saavutamise viise aastani 2030. Euroopa peab nüüd tugevdama oma digitaalset suveräänsust ja kehtestama ise standardid, selle asemel et piirduda teiste omade järgimisega, ning keskenduda tuleb selgelt andmetele, tehnoloogiale ja taristule. Et kõik eurooplased saaksid täna ja tulevikus täielikult osaleda majandus- ja ühiskondlikus tegevuses, peab neil olema võimalik kasutada kõiki digitaalseid võimalusi ja tehnoloogiaid, nagu digitaalsed terviseteenused; lisaks tuleb kogu ELis soodustada sujuvat, turvalist ja koostalitlusvõimelist juurdepääsu digitaalsetele avalikele teenustele, mis on kavandatud tõhusalt rahuldama inimeste vajadusi.

See on ka hiljuti avaldatud ELi hooldusstrateegia (september 2022) üks eesmärke. Komisjon kutsub liikmesriike üles tagama pikaajalise hoolduse õigeaegsust, terviklikkust ja taskukohasust, samuti suurendama professionaalsete pikaajaliste hooldusteenuste (koduhooldus, kogukonnapõhine hooldus ja hooldus hoolekandeasutuses) pakkumist ja nende kombineerimist ning võtma kasutusele kättesaadavaid digilahendusi hooldusteenuste osutamiseks.

·programmil on jätkuvalt ainulaadne positsioon täisväärtusliku eluperioodi pikendamisele suunatud digitaalsete lahenduste valdkonnas ning programm on väga oluline, sel on ELi lisaväärtus ja täiendavus;

Arvestades eespool esitatud teavet, võib seda hinnangut pidada parimate kättesaadavate andmete alusel tehtuks. Juhul kui puuduvad usaldusväärsed kvantitatiivsed andmed, tasakaalustatakse seda kvalitatiivsete andmete ja kaalutlustega, nii et eespool nimetatud piirangute mõju on võimalikult väike.

Mitmes nõukogu soovituses on kutsutud üles võtma kasutusele ja laiendama innovatsiooni, et pakkuda vananevale elanikkonnale liikmesriikides paremaid tervishoiu ja hoolduse võimalusi.

Uus programm „Digitaalne Euroopa“ (DIGITAL) soovitab veel mitmesuguseid meetmeid, mille abil toetada uute lahenduste kasutuselevõttu ja juurutamist rahastamismeetmetega, mis kiirendavad digitehnoloogiate vastuvõtmist ja parimat kasutust ka tervishoiu- ja hoolekandesektoris, pakkudes katse- ja eksperimenteerimisrajatisi ja Euroopa digitaalse innovatsiooni keskusi, kaasates kogu väärtusahela, nii tarneahela kui ka nõudluse vaatenurgast. Teenuste, äri- ja digitaalse innovatsiooni ühendamine on otsustava tähtsusega, et paradigma muutuse puhul keskenduda ja investeerida rohkem ennetusse ja tervislikesse eluviisidesse, et anda inimestele võimalus oma tervise eest hoolitseda ja teha teadlikke tervisevalikuid.

Komisjon on käivitanud valdkondadeülese lähenemise, mille keskmes on ulatuslike katse- ja platvormiprojektide toetamine programmi „Horisont 2020“ klastri „Euroopa tööstuse digitaliseerimine – ulatuslikud aktiivse ja tervisliku eluviisi edendamise katseprojektid“ (DEI Healthy Living) raames. Järgmise põlvkonna digiplatvormide rakendamise toetuseks toimib „DEI Healthy Living“ neljal tegevussuunal: platvormi ehitamine, andmepõhine äriökosüsteem, laiahaardeline etalonarhitektuur ja standardimine.

Komisjon on avaldanud mais 2022 ka tehnilise abi juhtinstrumendi isikukeskse integreeritud hoolduse kohta, et edendada ELi liikmesriikides reforme, mis aitaksid riiklikel ja kohalikel haldusüksustel uurida, kujundada ja ellu viia strateegiaid tervishoiu, sotsiaalhoolekande ja pikaajalise hoolduse ühendamiseks, sealhulgas integreeritumate digitaalsete lahenduste kaudu.

Septembris 2022 avaldatud Euroopa hooldusstrateegias tunnistatakse juurdepääsetavate digitaalsete lahenduste väljatöötamise tähtsust, selleks et pakkuda hooldusteenuseid kõigis olukordades, näiteks kodus, kogukonnas ja hooldekodus. Kavandatav ühtse Euroopa terviseandmeruumi määrus edendab elektrooniliste terviseandmete koostalitlusvõimet eri teenuseosutajate vahel ja annab seega panuse kaasava tervishoiu ja hoolekande taristu loomisse. Lisaks sellele on komisjon praeguse mitmeaastase finantsraamistiku rahastamisprogrammide kavandamisel pööranud erilist tähelepanu soodsate tingimuste loomisele rahastamise ühendamiseks ja programmide vahelise sünergia stimuleerimiseks.

On oluline, et tulevased poliitikameetmed ühendaksid tehnoloogilise ja sotsiaalse innovatsiooni, selle asemel et tegeleda kummagi aspektiga eraldi. Samamoodi tuleks edendada aktiivset ja tervislikku eluviisi ning aidata inimestel ja ühiskondadel kasutada väärikat vananemist toetavate digitaalsete lahenduste täielikku potentsiaali.

Komisjon on arvamusel, et toetusmeetmed osutusid efektiivseks ja kulutõhusaks lisanduseks riikidevaheliste konkursside rahastamisel ja tugevdavad partnerluse võimekust saavutada oma eesmärgid. Komisjon edendab samasugust lähenemist iga tulevase partnerluse ja koostööstruktuuri puhul.

See stimuleerib teenuse-, poliitika- ja organisatsioonilisi uuendusi ning biomeditsiiniliste ja tehnoloogiliste uuenduste integreerimist inimeste ja ettevõtete hüvanguks kogu Euroopas. Kaasfinantseeritav partnerlus tuleb rajada teadmistele, mis on saadud programmi „Horisont 2020“ algatustest, nagu näiteks AAL programm. See vastab hindamisaruande soovitusele, mille kohaselt peaksid tulevased meetmed rajanema AAL2 loodud sidusrühmade kogukonna jõupingutustele, kes on pühendunud aktiivse ja tervisliku elu edendamisele.

Komisjon on juba võtnud kasutusele tervikliku lähenemisviisi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammis „Euroopa horisont“ ja konkreetsemalt oma üleskutses Euroopa partnerluse loomiseks tervishoiu- ja hoolekandesüsteemide ümberkujundamisel. See kaasrahastamise meede loob teadusuuringute ja innovatsiooni partnerluse, mis keskendub tervishoiu- ja hoolekandesüsteemide ümberkujundamisele, esindades ainulaadset strateegilist võimalust tuua kokku sidusrühmad (sealhulgas piirkondlikud ökosüsteemid), luua sünergiat, koordineerida teadusuuringute ja innovatsiooni meetmeid ning soodustada tervishoiu- ja hoolekandeteenuste digitaliseerimist, kasutades teadmistel ja tõenditel põhinevaid uuenduslikke lahendusi.

Komisjon nõustub täielikult hindamisaruande järeldustega, et Euroopa tulevane tegevus digitaalse innovatsiooni valdkonnas seoses aktiivse ja tervisliku eluga vajab laiahaardelisemat lähenemisviisi, et süsteemi ümber kujundada. Vaja on terviklikku lähenemist, mis kaasaks kõik erasektori ja avaliku sektori sidusrühmad, sealhulgas kõik asjaomased valitsustasandid, kes vastutavad tervishoiu- ja hoolekandesüsteemide jätkusuutlikkuse ja ümberkujundamise eest.

Hoolimata turu keerukusest ja killustatusest näitas AAL2 positiivset suundumust turule toodud lahenduste arvus ning on edendanud sotsiaalset innovatsiooni. Samuti oli see hästi suunatud programmi prioriteetsetele sihtrühmadele, st VKEdele (40,3 %) ja lõppkasutajate organisatsioonidele (26,3 %), kes tavaliselt ELi rahastatavates teadus- ja innovatsiooniprogrammides ei osale.

Komisjonil on heameel järelduse üle, et põhilised mured, mida vahehindamisel väljendati, langesid ära. Vahehindamisel tuvastatud negatiivsed suundumused, eeskätt programmis aktiivselt osalevate riikide arvu vähenemine ja sellega seotud eelarveliste kulukohustuste vähenemine, ei jätkunud ja AAL2 teises pooles pöörati suundumused ümber, mis tagas programmi jätkusuutlikkuse koos stabiilse liikmete arvuga kogu programmitöö perioodi vältel.

Komisjonil on heameel lõpliku hindamisaruande üle, mida toetavad objektiivsed andmed ja tõendid. Soovitused ja saadud õppetunnid tuginevad heale arusaamisele keerukusest, mis on omane ELi toimimise lepingu artikli 185 kohaste liikmesriikide partnerlussuhete kaudse haldamise mudelile.

·kokku 65 projekti osales AAL2 ettevõtlust toetavas tegevuses eesmärgiga parandada oma oskusi ja viia lahendus turule. Toetusesaajad teatasid ka, et nad said märkimisväärselt rohkem teada kasutajate vajadustest.

Oktoobris 2020 võttis nõukogu vastu järeldused teemal „Eakate inimõigused, osalus ja heaolu digiajastul“ , milles kutsus liikmesriike üles edendama eakate täisväärtusliku eluperioodi pikendamist, kasutades muu hulgas digitehnoloogia positiivset mõju avalikes teenustes. Samuti kutsus ta komisjoni üles jätkama liikmesriikide toetamist seoses digüleminekule suunatud meetmetega ning andma eakatele võimaluse kasutada digitehnoloogiaid oma tervise paremaks iseseisvaks jälgimiseks.

Nõukogu järeldustes „Demograafilised väljakutsed – edasine tegevus“ kutsutakse liikmesriike üles tegelema demograafiliste probleemidega ja uurima, kuidas saaks digiüleminekut ja heaolutehnoloogiat paremini integreerida hooldusteenustesse, et parandada teenuste kättesaadavust ja osutamist.

2021. aastal võeti vastu nõukogu järeldused, mis käsitlevad vananemise süvalaiendamist avalikus poliitikas ja septembris 2022 nõukogu soovitus taskukohasele kvaliteetsele pikaajalisele hooldusele juurdepääsu kohta , milles soovitatakse liikmesriikidel võtta hooldusteenuste osutamisel kasutusele kättesaadav uuenduslik tehnoloogia ja kättesaadavad digilahendused, sealhulgas iseseisva toimetuleku toetamiseks.

Lisaks on strateegilised digitaalse teadus- ja innovatsioonitegevuse prioriteetsed valdkonnad integreeritud teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Euroopa horisont“ (2021–2027) mitmesugustesse temaatilistesse klastritesse, näiteks klastrisse 1 „Tervishoid“, mis tugevasti toetab digitehnoloogiaid.

Digitehnoloogiad peaksid eakaid võimestama, nad peaksid suutma tehnoloogiaid usaldada ja neid tuleks julgustada digitehnoloogiaid kasutama, et vananeda väärikalt. Komisjon toetab jätkuvalt programmi „Active and Healthy Living in the Digital World“ (Aktiivne ja tervislik elu digitaalmaailmas) ja kasvavat nn hõbedast majandust oma teadus- ja arendustegevuse, poliitika ja partnerluste, ökosüsteemi ja kogukonna loomise ning Euroopa hooldusstrateegia ja integreeritud hoolduse tehnilise abi juhtalgatuse kaudu, tagades, et need toovad kasu Euroopa vananevale elanikkonnale.

5.Järeldused

COVID-19 pandeemia muutis Euroopat ja kogu maailma silmapilkselt. Pandeemia näitas selgelt digiteenuste tähtsust ja kiirendas oluliselt nende kasutuselevõttu meie ühiskonnas. See mõjutab püsivalt seda, kuidas me elame ja töötame, sest digitehnoloogiad on levinud kõikjal.

Pandeemia tõstis esile, kuidas tervis, heaolu ja sotsiaalne kaasatus on omavahel seotud ja sageli kattuvad. Me peame ümber mõtestama poliitika ja tavad, mis on seotud laiemate ühiskonnasektoritega, sealhulgas traditsiooniliste ja uute sidusrühmadega, ning sekkuvad neisse.

AAL2 lõplikust hindamisaruandest nähtub, et ELi ja osalevate riikide jõudude ühendamisel on positiivne mõju, et tegeleda kõigil tasanditel Euroopa ees seisva nn hõbedase kokkuleppega ning julgustada laiemat ökosüsteemi kasutama valdkonna teerajajate energiat, et edendada Euroopas väärikat vananemist toetavat tehnoloogilist ja sotsiaalset innovatsiooni.

Komisjon usub, et uuenduslike digitaalsete tervishoiu- ja hoolduslahenduste kiiret kasutuselevõttu saab kõige paremini saavutada ELi tasandil tehtava koostöö kaudu, jagades kasutuselevõtu kogemusi, mõõtes selle mõju ja levitades innovatsiooni liikmesriikides ja piirkondades, sealhulgas piirialadel. Samas on selge, et universaalset lähenemisviisi ei ole. Poliitikakujundamine peab kõigil tasanditel keskenduma tegelikule olukorrale kohapeal ja kohanema vastavate piirkondlike erinevustega. Vajalik on kõigi poolte aktiivne osalemine, kui soovime saavutada kolmekordset kasu, ehk kasu inimestele, tervisesüsteemidele ja turule.

Euroopa Parlamenti ja nõukogu kutsutakse üles esitama oma arvamust aruande analüüsi ja soovituste kohta ning toetama tulevaste meetmete rakendamist seoses digitaalse innovatsiooniga täisväärtusliku eluperioodi pikendamise valdkonnas.