[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 10.8.2009

KOM(2009) 404 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Euroopa Liidu statistika koostamise metoodika kohta: vaade järgmisele kümnendile

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Euroopa Liidu statistika koostamise metoodika kohta: vaade järgmisele kümnendile

1 Sissejuhatus

Tänapäeva ühiskonnas on ametlikul statistikal ülioluline roll. Erapooletu ja objektiivse statistilise teabe kättesaadavus on oluline kõikidele otsusetegijatele: Statistiline teave toetab poliitiliste otsuste läbipaistvust ja avatust ning seega on ametlik statistika avalik hüve, mis tagab aluse ühiskonna tõrgeteta toimimiseks.

Euroopa Liidu tasandil on Euroopa statistika muutunud üha olulisemaks ELi poliitika väljatöötamises, rakendamises, järelevalves ja hindamises. Seega annab Euroopa statistika olulise panuse ELi strateegiliste eesmärkide ja nende aluseks oleva poliitika ning toetavate vahendite säilitamiseks vajaliku teabemahu saavutamisse.

Euroopa statistika väljatöötamise, koostamise ja levitamise aluseks on ühtsed standardid ja meetodid. Liikmesriikide riiklikud statistikaasutused koguvad ja koostavad ühtlustatud andmeid, mille alusel Eurostat koostab ELi tasandi statistika. Seda tehakse riigiti ja valdkonniti paljude paralleelsete menetluste käigus, järgides traditsioonilist stovepipe- mudelit.

Selline statistikakogumise meetod ei ole aga enam täielikult kooskõlas muutunud keskkonnaga. Statistikat käsitleva uue määrusega[1] võetakse kasutusele Euroopa statistikasüsteem, millega on süsteemi partnerite süstemaatilise koostöö kaudu võimalik parandada tõhusust.

Käesolevas teatises esitatakse visioon Euroopa statistika koostamise metoodika ümberkorraldamise kohta. Kuigi soovitatud muudatused mõjutavad Euroopa statistikasüsteemi kui tervikut, on need täielikult kooskõlas lähimuspõhimõttega. Kuna mõni liikmesriik on juba alustanud kõnealuste muudatuste rakendamisega, on käesoleva teatise üks eesmärk neid jõupingutusi koordineerida, et vältida topelttööd ja kasutada maksimaalselt ära sünergiat.

Järgmises punktis esitatakse ülevaade Euroopa statistika praeguse stovepipe -mudelil põhineva koostamisviisi kohta. Punktis 3 kirjeldatakse muudatusi, millele tugineb praegune ettepanek korraldada ümber ELi statistika koostamise metoodika. Punktis 4 analüüsitakse kõnealuste muudatuste mõju Euroopa statistikasüsteemi toimimisraamistikule ja tutvustatakse Euroopa statistikasüsteemide integreeritud meetodit kui alternatiivi praegusele meetodile. Punktis 5 käsitletakse teatavaid poliitilisi ja halduslikke probleeme, mis tekiksid uue mudeli rakendamise korral nii riiklikel statistikaasutustel kui ka Eurostatil. Viimases punktis 6 tutvustatakse järgmisi samme käesolevas teatises kirjeldatud strateegilise visiooni elluviimiseks.

2 Praegune olukord: laiendatud stovepipe -mudel

Aastakümneid on Euroopa statistika koostamine põhinenud mudelil, mille puhul iga riigi riiklikud statistikaasutused koostavad teatava valdkonna kohta oma riiklikku statistikat. Selleks, et tagada kõikide liikmesriikide andmete võrreldavus ja järjepidevus, ühtlustatakse riiklike statistikaasutuste koostatud andmed kokkulepitud standardite kohaselt. Eurostat kogub kõikide üksikute riiklike statistikaasutuste koostatud statistikat nii, et saada Euroopa koguväärtused.

1. TEKSTIKAST: Euroopa statistika praeguse koostamissüsteemi areng*

Euroopa statistika koostamisega alustati koos Euroopa Söe- ja Teraseühenduse loomisega 1950ndate aastate algupoolel. Sel ajal tekkis vajadus kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete andmete järele, mille põhjal teha söe ja terase ühtset turgu käsitlevaid poliitilisi otsuseid. Selleks, et saada kuue liikmesriigi kohta võrreldavaid andmeid, oli vaja katkendlikult esitatud ja vähese võrreldavusega riiklikule statistikale lisaks koostada uus ühtlustatud statistika. Meetodite ühtlustamisega pandi alus Euroopa statistikale.

Aastakümneid tähendas Euroopa statistika koostamine kättesaadavate andmete kogumist liikmesriikides, tagades seejuures mõistete, määratluste ja meetodite võrreldavus.

Rooma leping ehk Euroopa Majandusühenduse (EMÜ) asutamisleping tähistab statistikat käsitlevate Euroopa õigusaktide sündi, mille alus on sätestatud artiklis 213 (hiljem 284). Peamine töömeetod põhines siiski eeskätt Eurostati ja riiklike statistikaasutuste heal tahtel ja koostööl, mille tulemusel toimus vabatahtlik andmekogumine suulise kokkuleppe alusel. Enne 1990ndaid aastaid võeti statistikat käsitlevaid õigusakte vastu vähe ning nendes keskenduti valdkondadele, milles komisjon ise meetmeid võttis: põllumajandus ja väliskaubandus.

Alates 1990ndatest põhinesid Euroopa teatavad poliitikavaldkonnad vahetult statistikal. Selle kõige tähelepanuväärsemaks näiteks on Maastrichti lepingu majandus- ja rahaliidu lähenemiskriteeriumid. See areng aitas märkimisväärselt kaasa statistikat käsitlevate õigusaktide väljatöötamisele üldisemalt. Ent Euroopa statistika koostamise olemus jäi endiseks: riiklikud statistikaasutused kogusid ja koostasid ühtlustatud andmeid, mille alusel Eurostat koostas ELi tasandi statistikat. Seda lähenemisviisi laiendati jätkuvalt: Euroopa tasand lisati riiklikule tasandile.

Euroopa statistikat käsitlevas määruses** rõhutatakse vajadust tugevdada koostööd Euroopa statistikasüsteemi raames, näiteks kulutasuvuse põhimõtte (artikkel 2 punkt f), Euroopa statistikasüsteemi komitee (artikkel 7), koostöövõrgustike (artikkel 15) ja Euroopa statistika meetodi (artikkel 16) kasutuselevõtmise kaudu. Üldjoontes juhatatakse sisse Euroopa ametliku statistika järgmine etapp. Euroopa statistikasüsteemide integreeritud meetodi otstarve on viia ellu õigusaktide eesmärgid: võtta kasutusele reaalne süsteem, mis põhineb võimalikult suurel määral koostööl ja standardimisel, austades samas lähimuspõhimõtet.

_________________

* Kasutatud allikas: De Michelis, Alberto and Alain Chantraine, Memoirs of Eurostat, Luxembourg, 2003

** Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 223/2009, 11. märts 2009, Euroopa statistika kohta

Igas riiklikus statistikaasutuses toimub statistika koostamine eri statistikavaldkondadele vastavate mitmesuguste koostamisviiside või -protsesside abil. Statistikaasutuses kasutatavate protsesside kogumit nimetatakse tema toimimisraamistikuks. Praegu rajaneb ELi enamiku riiklike statistikaasutuste toimimisraamistik enamasti tootepõhisel stovepipe -mudelil. Selle mudeli puhul vastab iga toote stovepipe konkreetsele statistikavaldkonnale, koos selle juurde kuuluva koostamissüsteemiga. Iga valdkonna puhul toimub kogu koostamisprotsess muudest valdkondadest sõltumatult – alates uuringutest, jätkates andmete kogumise ja töötlemisega kuni nende levitamiseni, ning igal valdkonnal on oma andmeesitajad ja kasutajarühmad.

Euroopa statistika koostamiseks kogub Eurostat andmeid riiklikelt statistikaasutustelt samuti valdkondade kaupa. Seega on sama tootepõhine stovepipe -mudel kasutusel ka Eurostatis, kus kogutakse kokku konkreetse statistikavaldkonna ühtlustatud andmed selle valdkonna Euroopa statistika koostamiseks. Stovepipe -mudelil põhinevat Euroopa statistika koostamise traditsioonilist metoodikat võib niisiis vaadelda laiendatud Stovepipe -mudelina, mille puhul on riiklikule tasandile lisatud Euroopa tasand.

Stovepipe -mudel on kujunenud välja pikas ajaloolise protsessis, kus eri valdkondade statistika koostamise viisid on arenenud üksteisest sõltumatult. Sellel on hulk eeliseid: statistika koostamise protsess on asjaomasele tootele võimalikult sobivaks tehtud; see on paindlik, sest seda saab kiiresti kohandada, kui andmetega kirjeldatavas nähtuses esineb suhteliselt väheolulisi muutusi; see on valdkonna eest vastutava ameti järelevalve all ja selle toimimisraamistikuga seotud risk on väike, sest üldiselt ei tohiks ühes koostamisprotsessis esinev probleem mõjutada muu statistika koostamisprotsessi. Euroopa seisukohast on mudeli eelis see, et seda saab reguleerida suhteliselt kitsalt piiritletud ja konkreetse määrusega.

Ent stovepipe -mudelil on ka palju puudusi. Esiteks tekitab see vastajatele tarbetult suure koormuse. Kuna eri valdkondade andmeid kogutakse sõltumatult ja kooskõlastamata, palutakse tihti vastajatel esitada sama teavet rohkem kui üks kord (vt 2.ja 3. raamitud tekst). Teiseks ei ole stovepipe -mudel hästi kohandatud andmete kogumiseks nähtuste kohta, mis hõlmavad mitut mõõdet, nagu üleilmastumine ja kliimamuutus. Pealegi on selline statistika koostamisviis väga ebatõhus ja kulukas, sest ei kasutata ära valdkondadevaheliste standardite kehtestamise ja liikmesriikide koostöö võimalust. Ülearune ja topelttöö, olgu see arendus-, koostamis- või levitamisprotsessi raames, on vältimatu. Riikliku statistika koostamise kõnealused vajakajäämised ja kulud suurenevad veelgi, kui kogutakse ja integreeritakse piirkondlikke andmeid, mis on hädavajalikud ELi teatavate poliitiliste meetmete kujundamiseks, järelevalveks ja hindamiseks.

Laiendatud stovepipe -mudel

[pic]

3 Muutused Euroopa statistikasüsteemi töökeskkonnas

Statistikavaldkonna arengute puhul on otsustavaks kaks peamist liikumapanevat jõudu: ühest küljest statistikaga seotud uued vajadused ja teisest küljest vajadus vähendada nii vastajate koormust kui ka statistika koostamise kulusid. Pealegi on infotehnoloogia arengu tulemusel muutunud statistika koostamise tingimused.

Esiteks statistika suhtes esitatavad uued nõuded suurenevad pidevalt nii kvantiteedi kui ka kvaliteedi osas. Kõikides statistikavaldkondades kasvab jätkuvalt vajadus teabe järele. Üha enam vajavad kasutajad integreeritud ja sidusaid andmeid, sest mõõdetavad nähtused lähevad aina keerukamaks ja on üksteisega rohkem seotud. Esile kerkivad uued teemad, näiteks üleilmastumine, kliimamuutus, vananev elanikkond, energiatõhusus jne. Kõigi nende ühine joon on see, et nende taustaks on mitu üksteisega seotud ja üksteisest vastastikku sõltuvat nähtust. Seepärast ei ole stovepipe -mudel, mille kohaselt eri valdkondade statistikat koostatakse üksteisest sõltumatult, kõige sobivam selleks, et rahuldada poliitikavaldkondade vajadusi integreeritud andmekogumite järele.

Teiseks on juba kaua olnud komisjoni prioriteet lihtsustada ja parandada ELi ettevõtjate ja kodanike jaoks regulatiivset keskkonda . Nõukogu tervitas strateegilist lähenemist ja töökava, mis on esitatud komisjoni teatises vastamise koormuse vähendamise, lihtsustamise ja prioriteetide määratlemise kohta ühenduse statistikas[2]. Selle rakendamine on hästi edenenud, seda eelkõige ettevõtlus- ja kaubandusstatistika valdkonnas, kus võeti vastu programm MEETS[3] ja vaadati läbi Intrastati määrus[4]. Koormuse vähendamise alal jätkub töö lähitulevikus ja seda laiendatakse teistele statistikavaldkondadele. Nagu eelmises punktis märgitud, on stovepipe -mudeli üks peamisi puudusi just see, et sellega pannaks vastajatele suur koormus. See on ka üks peamisi põhjusi seada stovepipe -mudeli kasutamine küsimärgi alla.

Kolmandaks jätkub uute IKT-vahendite arendamine, et parandada tõhusust, vähendada koormust ja parandada statistika kvaliteeti. Kui ilmuvad uued tehnilised lahendused, püütakse need võimalikult suures ulatuses kasutusele võtta ja vormida statistilised meetodid neile vastavaiks. Statistika kasutajate ja koostajate uued kommunikatsioonivormid, näiteks web 2.0, ning ka teised uued infotehnoloogilised arengud põhjustavad tõenäoliselt teabekanalites ning andmete haldamises ja säilitamises sügavaid muutusi. Riiklikelt statistikaasutustelt pärit andmete kogumine Eurostatis on juba muutunud interaktiivsemaks saadud andmete itereerimise ja valideerimise kaudu, mille abil parandatakse statistika kvaliteeti. Neid tegureid tuleb arvesse võtta nii statistika koostamis- kui ka levitamisprotsessis. Lisaks on nende arengute tulemusel statistika koostamine paremini seotud nii majanduselu kui ka kogu ühiskonnaga. Ametliku statistika väljatöötamine, koostamine ja levitamine tuleb seega kohandada teadmistepõhise ühiskonna tingimustega. Ka kõnesolevate arengutega ei näi stovepipe -mudel sobivat.

Kõik need kaalutlused viivad järelduseni , et stovepipe -mudel ei ole praeguses olukorras enam sobiv ning see tuleb asendada parema alternatiiviga.

Käesoleva visioonilise dokumendi peamine eesmärk ja strateegiline siht on parandada statistika koostamise tõhusust. Üksnes toote- ja teenustevaliku pidev kohandamine innovatsiooni ja uute arengutega tagab Euroopa statistikasüsteemile võimaluse säilitada tulevikus oluline roll otsuste tegemisel. Tõhususele keskendumine võimaldab Euroopa statistikasüsteemil tulla toime konfliktiga suureneva teabevajaduse ja ressursside nappuse vahel.

2. tekstikast: Mõju kodanikele ja haldusasutustele

Kodanikke ei paluta regulaarselt vastata ametliku statistika küsimustikele:

leibkonnauuringud toimuvad tavaliselt väga väikeste valimite alusel.

Rahvaloendused toimuvad tavaliselt ainult iga kümne aasta tagant.

Teatavad sündmused elus (nt sünd, kooliminek, õnnetus, pensionile jäämine) registreeritakse rahvastiku- ja sotsiaalstatistikas. Kõnealuse statistika koostamiseks kasutatakse aga tavaliselt haldus-, haridus- ja tervishoiusüsteemi allikaid.

Sellele vaatamata on statistika optimeerimine haldussüsteemide allikate integreerimise ja ulatuslikuma kasutamise kaudu tähtis eesmärk. Süvenev soovimatus vastata statistilistele küsitlustele on juba sundinud leidma uuenduslikke ja lihtsaid lahendusi, mis võetakse kasutusele järgmise rahvaloenduse ajal aastatel 2010/11. Praegu on oluline seda teed jätkata ja kavandada Euroopa rahvastiku- ja sotsiaalstatistika ümberkorraldamine kõnealuste loenduste järgseks ajaks. Kui statistilistel eesmärkidel kogutud andmed on isikuandmed, millena käsitatakse igasugust teavet tuvastatud või tuvastatava isiku kohta, tuleb täielikult kohaldada asjaomaseid andmekaitset käsitlevaid õigusakte ning sellised andmed tuleks põhimõtteliselt enne statistilisel eesmärgil töötlemist anonüümseks muuta. Selles valdkonnas tõhusalt toimivate lahenduste leidmiseks on oluline võtta arvesse andmekaitsega seotud vajadusi nii, nagu seda nõutakse ELi asjaomastes õigusaktides[5]. Peale selle on oluline tagada, et haldussüsteemi allikad täidaksid statistikaalaseid nõudeid (määratlused, andmete liikumine, andmetele juurdepääs).

4 Mõju Euroopa statistikasüsteemi toimimisraamistikule: Euroopa statistikasüsteemide integreeritud meetod

Mõju liikmesriikide tasandil

Eespool nimetatud muutusi käsitlev strateegia põhineb pigem terviklikul lähenemisel ning näeb ette stovepipe -mudeli asendamise integreeritud mudeliga. Stovepipe -mudeli mitmesuguseid puudusi, millele on osutatud 2. punktis, on võimalik vältida andmekogumite integreerimise ja eri allikatest pärit andmete kombineerimisega.

Riiklike statistikaasutuste tasandil ei koostata konkreetsete statistikavaldkondade statistikat enam üksteisest eraldi, vaid selle asemel koostatakse see statistika klastritele vastavate kõikehõlmavate koostamissüsteemide lahutamatu osana (nn andmeaida põhimõtte alusel). Need süsteemid põhineksid ühisel (tehnilisel) infrastruktuuril ning kasutaksid võimalikult suures ulatuses standardtarkvara ja kõiki kättesaadavaid andmeallikaid, mille kvaliteet vastab nõuetele.

Selleks on tarvis uurida, kuidas on võimalik eri allikatest pärit teavet ühendada ja eri otstarbel kasutada, nt kõrvaldades metoodilised erinevused, muutes statistilised liigitused ühtseks jne.

Optimaalse lahendusena oleks liikmesriikidel eriti kasulik luua andmepankade võrgustik, mille kaudu on võimalik saada asjakohast teavet. Kuna sellise lahenduse saab täielikult ellu viia üksnes pikas perspektiivis, siis tehakse ettepanek keskpikas perspektiivis seostada andmed mikroandmete tasandil. Mikroandmete seostamine on tähtis nii koormuse vähendamise seisukohalt kui ka selleks, et saada paremini võrreldavad andmekogumid. Lisaks peaks see protsess looma võimaluse piirkondlikul tasandil kättesaadavate statistiliste andmete osatähtsust suurendada ja neid paremini kasutada. See aitab märkimisväärselt kaasa piirkondlike andmete kohaldamisala ja kvaliteedi parandamisele. Lühiajalises perspektiivis tuleks Euroopa statistikasüsteemi raames tehtava tiheda koostöö ning ühiste struktuuride, vahendite ja menetluste sisseseadmise ja arendamise kaudu suunata Euroopa statistikasüsteemi toimimisraamistik õigele teele, mis viib pikaajaliste eesmärkide saavutamiseni.

3. tekstikast: Mõju ettevõtjatele

Järgmisena on esitatud tõsieluline näide selle kohta, kuidas toimib praegune statistika koostamise mudel halvimal juhul. 200 töötajaga äriühing toodab tarvikuid autotööstusele. Iga aasta alguses esitab ta andmed kahe uuringu jaoks, mida kasutatakse ettevõtluse struktuurstatistikas. Need andmed hõlmavad käivet, kaupade ja teenuste ostmist, tegevuse ülejääki, tööhõivet, personalikulusid ja investeeringuid. Ta esitab ka andmed oma energiatarbimise kohta energiat käsitleva statistika jaoks. Ta esitab kord kuus andmed oma kaubavahetuse kohta väärtuse ja mahu põhjal ELi piires (Intrastat). Samuti esitab ta kord kuus oma äritegevuse suundumust käsitlevad andmed lühiajalise statistika jaoks (käive, tööhõive, uued tellimused). Kord kuus esitab ta oma kaubatoodangu andmed väärtuse ja mahu põhjal. Iga eraldi andmekogumi jaoks peab ta esitama sama teabe äriühingu teatavate põhitunnuste, nagu näiteks käibe kohta.

Integreeritud süsteemis võiks hulga neist andmetest saada olemasolevate haldusandmete põhjal ja/või hankida otse äriühingu raamatupidamisaruandest. Ülejäänu puhul peaks piisama ühest küsitlusest, et koguda andmed, mida ei ole muul moel võimalik hankida.

Integreeritud mudel põhineb asjaolul, et riigiasutused koguvad andmeid paljudel eesmärkidel, mis ei ole statistikaga seotud, näiteks maksu- ja tööturupoliitika kavandamiseks. Tõhusust saab suurendada, kui kasutada neid samu haldusandmeid ka statistika eesmärkidel . Ka muudest (välistest) allikatest pärit teabega saab tõhusust suurendada, nt eraallikatest hangitavad andmed või äriühingute raamatupidamisandmete vahetu kasutamine. Kuid on vaja teha jõupingutusi andmete kvaliteedi tagamiseks, sest väga sageli ei ole haldus- ja välisallikatest pärit andmed statistika jaoks tarvilikul kujul.

4. tekstikast: Küsitlus- ja haldusandmete kombineerimine

Töötuse ühtlustatud määr arvutatakse Euroopa tööjõu uuringu andmete põhjal. Euroopa tööjõu uuringu kaudu saadakse otsesed andmed iga kvartali kohta. Need on liikmesriikide lõikes täielikult võrreldavad, sest need andmed koostatakse Rahvusvahelises Tööorganisatsioonis kokkulepitud mõisteid kasutades. Poliitiliste otsuste tegijad, analüütikud ja laiem üldsus vajavad siiski võrreldavaid töötute arvu käsitlevaid andmeid igas kuus.

Kuigi mõne liikmesriigi puhul võib selliseid kuuhinnanguid saada otse Euroopa tööjõu uuringust, ei ole see enamiku riikide puhul võimalik. Viimaste jaoks on Eurostat töötanud välja kuuhinnangute koostamise meetodi, mille puhul kombineeritakse Euroopa tööjõu uuringu kvartalitulemused ja igakuised andmed registreeritud töötute kohta. Registreeritud töötute kohta saadakse andmed riiklikest tööturuametitest. Neid andmeid mõjutavad igas riigis kehtivad halduseeskirjad. Kuigi andmed ei ole seetõttu võrreldavad, saab kuude lõikes toimunud muutusi kasutada lühiajaliste arengute indikaatorina. Eurostati metoodikas saadakse Euroopa tööjõu uuringu kaudu kord kvartalis töötuse määra võrdlusalus, millele lisatakse registreeritud andmetel põhinev igakuiste muutuste näitaja. Sel viisil on võimalik uuringu tulemuste ja haldusandmete abil kiiresti reageerida üldsuse teabevajadustele.

Mõju ELi tasandil

Euroopa tasandil on integreeritud mudelil kaks mõõdet: horisontaalne ja vertikaalne mõõde. Mõlema mõõtme kombineerimise tulemusel tekib uus Euroopa statistikasüsteemide integreeritud meetod .

Euroopa tasandil toimuv horisontaalne integreerimine sarnaneb sellega, mida on eespool kirjeldatud liikmesriikide puhul. Kui riiklikud statistikaasutused hülgavad s tovepipe -mudeli, on selle otsene tagajärg see, et ka Euroopa statistikat ei koostataks enam valdkonniti, vaid sarnasel integreeritud viisil.

Euroopa tasandil kasutatava integreeritud mudeli vertikaalne mõõde koosneb kahest elemendist. Kõigepealt arendatakse statistikaalaste üksikmeetmete puhul koostöövõrgustike kaudu Euroopa statistikasüsteemi raames koostoimet. Koostöövõrgustike kaudu on võimalik võtta kasutusele ühised struktuurid, abivahendid ja protsessid või arendada neid edasi, kaasates nii riiklikud statistikaasutused kui ka Eurostati. Nagu on ette nähtud Euroopa statistikat käsitleva määruse[6] artikliga 15, aitavad kõnesolevad Euroopa statistikasüsteemi partneritevahelised koostöövõrgustikud teatavatel liikmesriikidel spetsialiseeruda konkreetsetele statistilistele toimingutele, millest saab kasu kogu Euroopa statistikasüsteem. See aitab vältida töö dubleerimist ja seega suurendada tõhusust ja vähendada vastajate tarbetut koormust.

Integreeritud mudel

[pic]Teine element on seotud Euroopa statistika meetodiga (Euroopa statistikat käsitleva määruse artikkel 16). See põhineb seisukohal, et kui andmed on usaldusväärsed riigi tasandil, on see piisav eeldus selleks, et pidada usaldusväärseiks Euroopa tasandi koondnäitajaid, kuid see ei ole vajalik tingimus. Kui andmetel on ELi tasandil ainult teabeline otstarve, siis ei ole vaja riiklike andmete täiskogumit ning seepärast võib see süsteemi tõhususele kaasa aidata. ELi tasandi valimite moodustamine on üks võimalus, kuidas seda teha. Valdkondades, kus ei ole vajadust riiklike andmete järele, võib ELi tasandi valimi moodustamise abil vähendada vastajate koormust, parandada ajakohasust ja kvaliteeti. Euroopa statistika meetod võiks hõlmata ka seda, et Euroopa statistika koostamisel kasutataks avaldamata riiklikke andmeid või väiksemast liikmesriikide ringist pärit andmeid ning modelleerimismeetodiga saadud osalist teavet.

Kokkuvõttes võib nentida, et ELi tasandil on statistika koostamise integreeritud mudelil kaks mõõdet. See hõlmab nii horisontaalse integreerimise statistikavaldkondade lõikes riiklike statistikaasutuste ja Eurostati tasandil kui ka vertikaalse integreerimise nii riiklikul kui ka ELi tasandil. Kõnealust Euroopa statistika koostamise mudelit nimetatakse Euroopa statistikasüsteemide integreeritud meetodiks.

5 Poliitilised ja halduslikud sõlmküsimused.

5.1 Euroopa statistikasüsteemi sõlmküsimused

Kavandatud integreeritud mudeli mitu elementi toovad endaga kaasa professionaalse vormi muutumise, mis tähendab, et andmete kogujatest saavad andmete korduvkasutajad. Kui traditsiooniliste meetoditega kogutud andmeid haldavad statistikaasutused, siis mitmekordse kasutusega andmete puhul kehtib see palju väiksemas ulatuses, mis kätkeb endas teatavaid ohte: andmete omanikud võivad muuta mõisteid ja määratlusi, teatavate andmete kogumine võidakse lõpetada või seda muuta jne. Selleks, et tagada statistika õigustatud huvi arvessevõtmine, tuleb mitmekordse kasutusega andmete omanikele (haldajad, järelevalveametkonnad või muud) esitatavad nõudeid uuesti kaaluda ja võib-olla karmistada.

Samuti on märkimisväärseid tehnilist ja metoodilist laadi sõlmküsimusi. Selliste statistika koostamiseprotsesside standardimine ja integreerimine, mis varem olid üksteisest eraldatud, nõuab suuri jõupingutusi ja muudatuste tõhusat haldamist. Sellise statistika koostamissüsteemi ümberkorraldamine, mis hõlmab ligikaudu kolmkümmend koostajat, on teostatav üksnes järkjärgulise lähenemisega ja tihedas omavahelises koostöös. Pealegi läheb statistika kvaliteedi hindamine palju keerulisemaks. Näide: traditsiooniliste kvaliteedimeetmete (näiteks valimivead) tähtsus väheneb, sest andmete kogumisel hakatakse valikumeetodeid vähem kasutama. Seepärast tuleb välja töötada uus kvaliteedi hindamise metoodika.

Kolmandaks võimaldab nende uuenduslike joonte kasutuselevõtmisest tulenev uus toimimisraamistik Euroopa statistikasüsteemil parandada statistika koostamisprotsesside tulemuslikkust ja tõhusust. Kuid seda strateegilist suunda on vaja täiendada, parandades teabevahetust kasutajatega. Statistilised andmed ei ole kunagi olnud endastmõistetavad, vastupidi – paljude kasutajate jaoks on need tegeliku elu äärmiselt abstraktne kajastus. Mida keerukama metoodika alusel statistikat koostatakse, seda suurem on vajadus tulemusi selgitada. Statistikasüsteemi usaldamine ja statistiliste andmete kvaliteedist jääv mulje on üksteisega tihedalt seotud. Statistika lihtsamate põhimõtete selgitamine võib aidata ka ära hoida üldsuse hulgas tekkivaid väärarusaamu. Seetõttu peab kasutajatega arvestamine olema teabevahetuse juhtpõhimõte.

5. tekstikast: Kasutajatega suhtlemise uued viisid

Statistics Explained on uus vahend (meta)andmete levitamiseks Eurostati veebisaidi kaudu. See asendab trükiväljaandeid ja võimaldab ühendada andmed ja metaandmed selgitavate tekstidega. Seega integreeritakse selle abil üksteisega sujuvalt statistilised väljaanded ja andmepangad. Statistics explained põhineb Web 2.0 Wiki-tüüpi tehnoloogial. Sisu ehitab üles asjaomase valdkonna juhtüksus detsentraliseeritud viisil, samas kui levitamisega tegelev üksus vastutab redigeerimise eest, seades sihiks ühtlustamise ja hea kvaliteedi. Prototüüp on juba välja töötatud ja institutsioonisiseselt on seda tutvustatud; üldsusele saab pakkuda esimest versiooni 2009. aasta teisel poolel.

Lisaks peavad riiklikud statistikaasutused oma sisemise korralduse läbi vaatama, et kohandada seda uue olukorraga. Töötajate kvalifikatsioon peab vastama uutele nõuetele (nt tehnoloogia ja teabevahetusega seoses). Tuleb värvata erineva kvalifikatsiooniga uusi töötajaid ja olemasolevad töötajad peavad osalema täienduskoolitusel.

5.2 Eurostati ees seisvad sõlmküsimused

Euroopa statistikasüsteem muutub keerukamaks ja integreeritumaks ning Eurostat peab oma meetodid läbi vaatama, et tagada igakülgne kvaliteet.

Eelmise kümnendi jooksul on valitsenud pidev suundumus tugineda Euroopa statistikasüsteemi raames toimuval statistika kogumisel pigem õigusaktidele kui liikmesriikide vabatahtlikele kokkulepetele. See poliitika oli osalt ajendatud liikmesriikide ja Eurostati soovist, et liikmesriikide jaoks oleks olemas sõnaselge kohustus edastada andmeid, ning osalt soovist tagada statistika kvaliteet. Selline õiguslik reguleerimine on olnud väga edukas kõigi kvaliteedinäitajate, sealhulgas ELi statistika võrreldavuse ja täielikkuse tagamise seisukohast, . Kuigi statistika koostamisprotsessid lähevad keerukamaks ja integreeritumaks, tagatakse tulevikus kvaliteet kombineerides statistikat käsitlevate õigusaktide uue põlvkonna muude vahenditega.

Euroopa statistikasüsteemide integreeritud meetodi rakendamine hõlmab kolme komponenti. Esimeseks komponendiks jäävad ühenduse õigusaktid , mis on endiselt väljundipõhised ja milles sätestatakse konkreetsete valdkondade jaoks statistika koostamise miinimumstandardid. Sellest põhimõttest tulenevalt ei tohiks liikmesriigid saada selliste miinimumstandardite täitmiseks rahalist toetust. Eurostati ettepanekud tulevaste ühenduse statistikat käsitlevate õigusaktide kohta sõnastatakse viisil, mis võimaldab ja edendab selliste vastastikuses sõltuvuses olevate statistika koostamissüsteemide tekkimist, mis kasutavad paljusid allikaid. Statistikat käsitlevate õigusaktide uus põlvkond hõlmaks laiemaid statistikavaldkondi kui praegu tavaks. Rõhk lasuks paljude andmeallikate, uuenduslike andmekogumismeetodite, piirkondlikul tasandil kättesaadavate andmete ja valdkonnaüleste mõistete kasutamisel. Enamik õigusaktide tehnilisi aspekte ei oleks konkreetse statistikavaldkonna õigusliku alusraamistiku osa, vaid need sätestataks rakenduslikes õigusaktides. See teeb õigusliku reguleerimise paindlikumaks. Tasub märkida, et soovitatud õiguslik reguleerimine on täielikult kooskõlas vastastikuses eksperdihinnangus[7] esitatud soovitustega.

Strateegia õigusliku komponendi väljundipõhist lähenemist saab täiendada sisendi ühtlustamisega Euroopa statistikasüsteemi raames ühiste vahendite kasutamise kaudu. Seepärast käsitleb teine komponent toodete ühtlustamise täiendamist protsesside ühtlustamise abil, kasutades selleks ühistel vahenditel põhinevate meetodite edendamist. Seda on vaja paremini integreeritud süsteemide väljatöötamiseks ja see võimaldaks ka koostoimet ja mastaabisäästu täielikult ära kasutada. Siiski on kogu Euroopa statistikasüsteemi varustamine ühiste metoodiliste ja IKT-vahenditega väga raske, sest selliste vahendite väljatöötamisega seotud vastutust (ja seega ka kulusid) peaksid omavahel jagama Eurostat ja riiklikud statistikaasutused. Kavandatud strateegias nähakse nende vahendite väljatöötamiseks ELi tasandil ette märkimisväärne rahaline toetus, mis võimaldab ka Eurostatil juhtida süsteemi soovitud suunas. Sel eesmärgil saab kasutada mitut koostöövormi, mis hõlmavad Euroopa statistikasüsteemi tervikuna. Sealhulgas tuleb märkida Euroopa statistikasüsteemi koostöövõrgustikke (ESSnet), mis koosnevad institutsioonide rühmade elluviidud projektidest, mille eesmärk on jõuda tulemusteni, mida saavad kasutada kõik Euroopa statistikasüsteemi osalised. ESSneti projekte kaasrahastavad komisjon ja osalevad institutsioonid.

Kolmas komponent on ühiste väärtuste edendamine ja teadmiste jagamine üksteisega kogu Euroopa statistikasüsteemi ulatuses. Õiguslikku komponenti (alusnõuete sätestamine) ja tehnilist komponenti (parimate olemasolevate vahenditega varustamine) tuleb täiendada komponendiga, mis käsitleb süsteemi raames kättesaadavat informatsiooni ja oskusteavet, st Euroopa statistikasüsteemi inimkapitali. Tegevusjuhistest on olnud Euroopa statistikasüsteemi raames ühiste väärtuste edendamisel palju abi, ent praeguseni on vähem saavutatud teadmiste jagamise vallas, ning seda vaatamata asjaolule, et sama metoodika alal koolitatud töötajad sobivad kõige paremini võrreldavust rakendama. Seepärast tehakse ettepanek luua Euroopa statistika uurimis- ja koolitusüksus.

6. tekstikast: Mõju Eurostati rollile komisjonis

ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel toimuva rahvusvahelise kaubavahetuse statistika koostatakse tolliandmete põhjal. 2008. aasta jooksul toimusid maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi (TAXUD) ja Eurostati vahel ulatuslikud nõupidamised edaspidiste muudatuste üle kõnealustes andmetes, pidades silmas tolliseadustiku tulevast läbivaatamist. Tulemuseks oli mõlema peadirektoraadi vaheline kokkulepe, millega tagatakse, et tolliseadustiku läbivaatamisel käsitletakse statistikaga seotud vajadusi. Sellise kokkuleppeta oleks võinud juhtuda, et selle asemel oleks tulnud koguda andmeid uuringu abil, mis oleks ettevõtjatele olnud suur koormus. Ka muudes valdkondades tuleb peamiselt uuringuväliste andmete suurenenud kasutuse tõttu tagada, et haldusandmeallikate ümberkujundamise korral võetaks arvesse statistikast lähtuvaid huve. Tarvis on poliitilist toetust kõrgeimal tasandil tagamaks, et teised komisjoni talitused arvestaksid statistika koostajate õigustatud muresid.

Lisaks on Euroopa statistikasüsteemi keskkonnas toimunud muutuste tõttu (vt punkt 3) Euroopa statistikasüsteemi juhtimissüsteemi põhjalikult uuendatud. Euroopa statistikat käsitlev uus määrus* tugevdab Eurostati positsiooni. Koos Euroopa statistika haldamise nõuandekogu ja Euroopa statistika nõuandekomitee loomisega annab õiguslike nõuete ajakohastamine olulise tähtsusega panuse Euroopa statistikasüsteemi juhtimise edendamisse ja täiendamisse. Euroopa statistikat käsitlevate tegevusjuhiste vastuvõtmise ja ellurakendamise tulemusel on ka juhtimine viimastel aastatel paranenud. Kõnealused juhised moodustavad ametliku ja süstemaatilise kvaliteedijuhtimise keskse osa.

Kuigi need arengud ei tulene otse ELi statistika koostamise ümberkujundamisest, on nende tulemusel Eurostati ülesanded ulatunud pelgast riiklike statistikaasutuste koordineerimisest kaugemale. Ühest küljest peab Eurostat osutama paremaid statistikateenuseid teistele ühenduse institutsioonidele (tehniline konsultatsioon, kvaliteedikontroll), teisest küljest peab ta parandama teabevahetust kõnealuste ühenduse institutsioonidega, et prognoosida statistilisi vajadusi ja edendada olemasoleva statistika kasutamist. See tähendab teiste komisjoni talitustega tihedamate suhete sisseseadmist nii igal aastal toimuvate ärakuulamiste kui ka ühiste analüüsitoimingute kaudu. Sel eesmärgi luuakse komisjoni statistikakorrespondentide võrgustik.

__________

* Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 223/2009, 11. märts 2009, Euroopa statistika kohta

6 Teel uue Euroopa statistikasüsteemide integreeritud meetodi poole

On selge, et eespool tutvustatud visiooni ELi statistikasüsteemi toimimisraamistiku ajakohastamise kohta ei saa Eurostat teoks teha üksinda. Pigem hõlmab see Euroopa statistikasüsteemi kõigi partnerite ühist jõupingutust ning igaühel neist oleks selles oma kindel roll, arvestades lähimuspõhimõtet. Selle visiooni edukaks elluviimiseks on vaja nende toetust. Seega on väga tähtis, et Eurostat kaasaks Euroopa statistikasüsteemi partnerid sellesse protsessi varases järgus. Selleks tehakse ettepanek, et Eurostat esitaks asjakohase ettepaneku Euroopa statistikasüsteemi komiteele vahetult pärast selle vastuvõtmist. Eesmärk on, et riiklikud statistikaasutused võtaksid protsessis omavastutuse, ilma milleta oleks oht, et see piirdub elementidega, mida saab kasutusele võtta üksnes ELi tasandil.

Komisjon taotleb ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu toetust, mis on keskse tähtsusega, et edukalt rakendada ettepanekut ELi statistikasüsteemi toimimisraamistiku ajakohastamise kohta. Liikmesriigid kaasatakse eelkõige majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu kaudu. Nagu viimastel aastatel tavaks saanud, arutab nõukogu novembris mitut statistikaga seotud küsimust (nn statistikapakett) ning käesolev ettepanek on tänavu selle paketi üks osa. Niipea kui komisjon on ettepaneku vastu võtnud, esitatakse see arutamiseks majandus- ja rahanduskomiteele.

Lisaks peavad ka muud sidusrühmad strateegias osalema. Ka kasutajarühmadega tuleb konsulteerida varases järgus, arvestades et uue toimimisraamistiku vältimatu tagajärg on see, et Euroopa statistika põhijooned ja isegi sisulised küljed võivad drastiliselt muutuda. Nende muresid tuleb uue toimimisraamistiku muudatuste rakendamisel arvesse võtta ja nende nõusolekut tuleb aktiivselt taotleda. Seepärast esitatakse ettepanek ka Euroopa statistika haldamise nõuandekogule.

Seni jätkatakse aga juba käimasolevaid jõupingutusi statistika koostamisprotsesside ümberkorraldamiseks. See hõlmab erinevaid algatusi, nagu infotehnoloogia tõhustamine struktuuri Data Life Cycle (CVD) -projekti abil, interaktiivsema koostamisahela kasutuselevõtmine data at the source -lahenduse baasil Census hub -projekti kaudu ja samuti keskkonnaandmete keskuste kaudu ning kaubandus- ja ettevõtlusstatistika ümberkorraldamine MEETS-programmi kaudu.

[1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 223/2009, 11. märts 2009, Euroopa statistika kohta

[2] Teatis vastamise koormuse vähendamise, lihtsustamise ja prioriteetide määratlemise kohta ühenduse statistikas (KOM(2006) 693).

[3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1297/2008/EÜ, 16. detsember 2008, Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programmi (MEETS) kohta

[4] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 222/2009, 11. märts 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 638/2004 liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ühenduse statistika kohta, ELT L 87

[5] Direktiiv 95/46/EÜ, 24. oktoober 1995 (EÜT L 281) ja määrus (EÜ) nr 45/2001, 18. detsember 2000 (EÜT L 8)

[6] Vt joonealune märkus nr 1.

[7] Kõigi riiklike statistikaasutustele ja Eurostatile anti aastatel 2006–2008 vastastikune eksperdihinnang, et hinnata Euroopa statistikat käsitlevate tegevusjuhiste järgimist. Tegevusjuhistes määratakse kindlaks Euroopa ametliku statistika koostamise ja levitamise olulised põhimõtted ja institutsiooniline keskkond, mille raames riiklikud ja ühenduse statistikaasutused tegutsevad, et edendada nende terviklikkust, sõltumatust ja vastutusvõimet.