MÕISTED JA LÜHENDID

EGF : Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond

ELi lisaväärtus : Väärtus, mille ELi tegevus lisab liikmesriigi poolt üksi läbi viidud tegevuse väärtusele.

ESF : Euroopa Sotsiaalfond

OECD : Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon. OECDsse kuulub praegu 21 ELi liikmesriiki.

Töötajate sissetuleku toetus : Töötushüvitismaksed. Hõlmavad avalikest vahenditest makstavaid koondamistasusid, samuti enne ettenähtud pensioniikka jõudmist tehtud pensionimakseid, kui need on tehtud töö kaotamise tõttu või teatavatel tööturupoliitika põhjustel. Vt "An Interpretative Guide to the OECD Social Expenditure Database", OECD, 2007.

KOKKUVÕTE

I. Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) asutati 2006. aastal, näitamaks üles ELi solidaarsust töötajate suhtes, kes on massilise koondamise tagajärjel töö kaotanud. Fond peaks hõlbustama selliste töötajate tööturule naasmist, eraldades rahalist toetust ajaliselt piiritletud ja kooskõlastatud individuaalsete teenuste pakettide raames. Paketid hõlmavad aktiivseid tööturu meetmeid, nagu koolitus, toetus tegutsemiseks füüsilisest isikust ettevõtjana, juhendamine ja töö- kohavahetus. Tihti hõlmavad need ka sissetulekutoetust ja teisi töötajatele makstavaid toetusi.

II. Koondatud töötajaid toetatakse ka Euroopa Sotsiaalfondist (ESF), peamiselt elukestva õppe programmide raames. Kui aga ESFi otstarve on vähendada pikaajalist struktuurilist tasakaalustamatust, siis EGFi loomise eesmärk oli lahendada lühiajalisi juhtumipõhiseid häda- olukordi.

III. Kuni 31. detsembrini 2012 eraldati EGFi abipakettide raames 627 miljonit eurot 89-le liikmesriikide esitatud heakskiidetud taotlusele. EGFi kaasrahastamise määr on 50% või 65%, ülejäänud summa eraldab asjaomane liikmesriik.

IV. Kontrollikoda leidis, et:

a) peaaegu kõiki EGFi toetuse saamise kriteeriumidele vastavaid töötajaid toetati individuaalsete ja hästi kooskõlastatud meetmetega;

b) iga EGFi meede võib olla toetuskõlblik ka ESFi alusel ja osa liikmesriike otsustas kasutada EGFi asemel ESFi;

c) kvantitatiivseid tööturule naasmise eesmärke ei seatud. Lisaks ei ole olemasolevad andmed piisavad, et hinnata töötajate tööturule naasmise meetmete mõjusust;

d) EGF andis ELi lisaväärtust, kui seda kasutati selliste koondatud töötajatele suunatud teenuste või toetuste kaasrahastamiseks, mida liikmesriikide töötushüvitissüsteemid ei võimalda;

e) kontrollikoda leidis aga kõigil auditeeritud juhtudel meetmeid, millega maksti töötajatele sissetulekutoetust, mida liikmesriigid oleksid nagunii maksnud. EGFist toetust saanud 19 liikmesriigist 16 liikmesriigi pakett sisaldas sissetulekutoetuse meetmeid. Kokkuvõttes moodustasid sissetulekutoetuse meetmed 33% kõigi EGFi juhtumite hüvitatud kuludest.

f) EGFi toetuse taotluse heakskiitmisprotsess nõuab erakorralist eelarvemenetlust ja vältab väga pikka aega. See vähendab ELi solidaarsust koondatud töötajatega, kellele toetus on suunatud.

V. Kontrollikoda soovitab:

a) teha liikmesriikidel ja komisjonil vajalikud sammud ajakohastatud ja usaldusväärsete andmete kätte- saadavuse tagamiseks, et jälgida eesmärkide saavutamist ning võrrelda eri meetmete tulemusi;

b) Euroopa Parlamendil, nõukogul ja komisjonil kaaluda ELi toetuse eraldamist vaid nendele meetmetele, mis loovad tõenäoliselt ELi lisaväärtust, selle asemel et rahastada juba olemasolevaid riiklikke töötajate sissetulekutoetuse kavu;

c) Euroopa Parlamendil, nõukogul ja komisjonil kaaluda alternatiivina praegusele EGFi toetuskavale võimalust kohandada ESFi raamistikku ja selle vahendite eraldamist, et anda kiiremini toetust massilise koondamise tagajärjel töö kaotanud töötajatele.

SISSEJUHATUS

1. Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) asutati 2006. aastal, näitamaks üles ELi solidaarsust töötajate suhtes, kes on massilise koondamise tagajärjel töö kaotanud. Fond peaks hõlbustama selliste töötajate tööturule naasmist, eraldades rahalist toetust ajaliselt piiritletud ja kooskõlastatud individuaalsete teenuste pakettide raames [1]. Paketid hõlmavad aktiivseid tööturu meetmeid, nagu koolitus, toetus tegutsemiseks füüsilisest isikust ettevõtjana, juhendamine ja töökohavahetus. Tihti hõlmavad need ka sissetulekutoetust ja teisi töötajatele makstavaid toetusi.

2. EGF ei kuulu mitmeaastasesse finantsraamistikku. Seetõttu peavad kõik liikmesriikide poolt EGFi toetuse saamiseks esitatud taotlused läbima põhjaliku komisjonipoolse hindamise ning saama heakskiidu ELi eelarvepädevate institutsioonide (nõukogu ja Euroopa Parlament) poolt. Komisjon haldab EGFi koostöös liikmesriikidega.

3. Koondatud töötajaid toetatakse ka Euroopa Sotsiaalfondist (ESF), peamiselt elukestva õppe programmide raames. Kui aga ESFi otstarve on vähendada pikaajalist struktuurilist tasakaalustamatust, siis EGFi loomise eesmärk oli lahendada lühiajalisi juhtumipõhiseid hädaolukordi.

4. EGFist toetatakse töötajaid, kes on kaotanud töö maailma kaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärjel (ELi ühes või enamas ettevõttes on koondatud vähemalt 500 töötajat [2]), kui nimetatud koondamistel on märgatav kahjulik mõju piirkonna või kohalikule majandusele ("kaubanduskriteerium"). Toetust taotlev liikmesriik peab tõendama, et koondamine on seotud Euroopa Liitu veetava impordi olulise kasvuga, ELi turuosa kiire vähenemisega konkreetses sektoris või töökohtade ümberpaigutamisega kolmandatesse riikidesse.

5. Erandlikult oli EGF 1. maist 2009 kuni 31. detsembrini 2011 kohaldatav ka nende töötajate suhtes, kes kaotasid oma töö ülemaailmse finants- ja majanduskriisi otsesel tagajärjel [3].

6. Näiteks Taanis mõjus kriis hävitavalt laevaehitustööstusele ja selle tagajärjel toimus koondamisi. EGFist toetati Taani viimase laevatehase (vt 1. foto) koondatud töötajaid. Teine näide on Saksa mootorsõidukite tarnetööstus, mis sai eriti suure tagasilöögi Alam-Saksi ja Nordrhein-Westfaleni piirkonnas (vt 2. foto).

7. 9. märtsist 2007 (esimese taotluse kuupäev) kuni 31. detsembrini 2012 heakskiidetud EGFi toetuse kogusumma oli 627 miljonit eurot (379 miljonit eurot ELi eelarvest ja 247 miljonit eurot liikmesriikidelt) 89 heakskiidetud taotluse kohta [4] maksimaalse aastaeelarvega 500 miljonit eurot ajavahemikul 2007–2013. EGFi kaasrahastamise määr on 50% või 65% [5], ülejäänud summa eraldab asjaomane liikmesriik.

8. EGFi on kavas rakendada kuni 31. detsembrini 2013. Komisjon on siiski teinud ettepaneku jätkata uue EGFi määrusega kuni 31. detsembrini 2020 [6].

1. foto

+++++ TIFF +++++

© Lindø Industrial Park A/S.

2. foto

+++++ TIFF +++++

© Euroopa Kontrollikoda.

AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS

9. Auditi üldine eesmärk oli hinnata, kuidas aitas ELi lisaväärtusena väljenduv EGFi panus kaasa koondatud töötajate võimalikult kiirele tööturule naasmisele. Kontrollikoda keskendus järgmistele küsimustele:

a) Kas kõigile asjaomastele töötajatele pakuti individuaalseid EGFi meet- meid ja kas EGFi kaasrahastatud aktiivseid tööturumeetmeid koos- kõlastati teiste sarnaste meetmetega (st ESFi ja liikmesriikide meetme- tega)?

b) Kas EGFi toetus oli töötajate tööturule naasmise seisukohalt mõjus?

c) Kas EGFi meetmed on oma iseloomult sellised, mis pakuvad tõenäolist ELi lisaväärtust?

d) Kas EGFi heakskiitmisprotsess kulges viivitusteta?

10. Neljas liikmesriigis, kus EGFi toetust kasutati, auditeeriti kohapeal kaheksat juhtumit (Saksamaa, Taani, Iirimaa ja Leedu, igaühes kaks juhtumit). Neile riikidele antud toetus moodustas kuni 31. detsembrini 2012 eraldatud EGFi toetuse 627 miljoni euro suurusest kogusummast 67 miljonit eurot ehk 10,7%. Kaheksast juhtumist moodustatud valim sisaldas ainult lõpuleviidud juhtumeid ning kajastas ELi liikmesriikide majanduse erinevat mahtu, asjaomaste majandussektorite eripalgelisust ja EGFi sekkumiskriteeriumide vahelisi olulisi erinevusi (vt tabel 1).

TABEL 1

ÜLEVAADE AUDITEERITUD EGFI TOETUSE ANDMISE JUHTUMITEST [1001]

Allikas: Euroopa Komisjon.

Liikmesriik | Juhtumi nimetus | Juhtumi number | Sektor | Kriteerium | Makse tegemise kuu |

Saksamaa | Nokia | EGF/2009/002 | Telekommunikatsioon | kaubandus | 12/2009 |

Karmann | EGF/2009/013 | Mootorsõidukid | kaubandus | 06/2010 |

Taani | Danfoss Group | EGF/2009/015 | Mehaanika | kriis | 11/2010 |

Odense Steel Shipyard (I) | EGF/2010/025 | Laevaehitus | kriis | 08/2011 |

Iirimaa | Dell | EGF/2009/008 | Arvutiseadmed | kriis | 03/2010 |

SR Technics | EGF/2009/021 | Lennundus | kriis | 12/2010 |

Leedu | AB Snaige | EGF/2009/010 | Kodumasinad | kriis | 06/2010 |

"Construction" | EGF/2009/017 | Ehitus | kriis | 06/2010 |

11. Audit hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2012. Auditi käigus korraldati intervjuusid, vaadati läbi komisjoni ja nelja auditeeritud liikmesriigi ametiasutuste dokumentatsioon ning analüüsiti tööturule naasmisega seotud arvandmeid. Liikmesriikides korraldati ka kaheksa töörühma kohtumist, kus kohalikud EGFi sidusrühmad (teadlased, haldusasutused ja sotsiaalpartnerid) said oma seisukohti väljendada (vt 3. foto).

12. Lisaks analüüsiti komisjoni EGFi vahehindamise tulemusi [7]. 2011. aasta detsembrist pärinev vahehindamise aruanne käsitles 15 esimest juhtumit [8], mida EGF kaasrahastas kaheksas liikmesriigis. Üks neist (Nokia, Saksamaa) sisaldus ka valimis, mida kontrollikoda auditeeris kohapeal.

13. Samuti viis kontrollikoda läbi küsitluse, saates liikmesriikidele (Bulgaaria, Eesti, Küpros, Läti, Luksemburg, Ungari, Slovakkia ja Ühendkuningriik) küsimustikud, et välja selgitada EGFi toetuse mittetaotlemise põhjused.

3. foto

+++++ TIFF +++++

© Euroopa Kontrollikoda.

TÄHELEPANEKUD

PEAAEGU KÕIKI TÖÖTAJAID TOETATI INDIVIDUAALSETE JA HÄSTI KOOSKÕLASTATUD MEETMETEGA

14. Solidaarsuse ülesnäitamiseks kõigi asjaomaste töötajate suhtes tuleb individuaalseid meetmeid pakkuda mitte üksnes peamise asjassepuutuva ettevõtte koondatud töötajatele, vaid ka selle ettevõtte tarnijate töötajatele.

15. Auditeeritud juhtudel toetati EGFi meetmetega peaaegu kõiki asjaomaseid töötajaid. Võimalike toetusesaajate tahtliku kõrvalejätmise juhtumeid ei leitud.

16. Karmanni ja Delli puhul leidis kontrollikoda siiski, et teadmata arv koondatud töötajaid, kes olid töötanud asjaomase ettevõtte tarnijate juures, ei saanud toetust ühestki EGFi meetmest [9]. Peamine toetuse mitteandmise põhjus oli see, et liikmesriikidel oli keeruline välja selgitada, milliseid tarnijaid koondamine mõjutas.

TEENUSED OLID INDIVIDUAALSED

17. Võimalikele toetusesaajatele pakutud teenused olid üldjuhul täpselt nende vajadustele suunatud ning teenuste tõenäosus tulemusi saavutada oli seega kõige suurem. See vahearuandes kajastatud positiivne aspekt leidis kinnitust ka kontrollikoja hinnangus kaheksale auditeeritud EGFi juhtumile. Näiteid individuaalsete teenuste kohta on toodud 1. selgituses.

18. Iirimaal ei olnud individuaalsete teenuste ja tööturu tegelike vajaduste vaheline seos taotlustes alati välja toodud. Seetõttu ei tehtud selles etapis kindlaks, kas pakutud meetmed olid koondatud töötajate tööturule naasmise toetamiseks kõige sobivamad.

EGFI MEETMED OLID RIIKLIKE JA ESFI MEETMETEGA ÜLDJUHUL HÄSTI KOOSKÕLASTATUD

19. EGFi määruses on sätestatud, et EGFi meetmete mõju suurendamiseks peab abi andma kooskõlastatud individuaalsete teenuste pakettidena. Selle all mõeldakse kooskõlastamist EGFi kaasrahastatud meetmetele eelnenud meetmetega või nendega kaasnevate meetmetega [10]. Liikmesriigid peavad oma sekkumismeetmed kooskõlastama ka struktuurifondide [11], eelkõige ESFiga.

20. Kontrollikoda leidis, et üldiselt kooskõlastasid liikmesriigid EGFi meetmed asjakohaselt ESFi ja riiklike tööturumeetmetega. Olemasolevaid ESFi meetmeid täiendati tavaliselt EGFi meetmetega, mis olid spetsiaalselt suunatud asjaomaste töötajate vajadustele.

21. Kaheksast auditeeritud juhtumist ei leidnud kontrollikoda ühegi puhul eri meetmete kattumist ega topeltfinantseerimist.

1. SELGITUS

KOLM INDIVIDUAALSETE TEENUSTE PAKETTI IIRIMAAL JA TAANIS

Delli juhtumi puhul võimaldasid Iiri ametiasutused lastehoiuteenust ning kaugõppevõimalusi. Maakonna ja linna ettevõtlusnõukogud korraldasid Delli koondatud töötajatele spetsiaalseid koolituskursusi ("Start Your Own Business") ning pakkusid tuge asjaajamisel.

SR Technicsi juhtumi puhul töötati välja mõned spetsiifilised kursused, nagu lennunduskursus koostöös Iiri lennundusametiga. Kui koondatud töötajatele suunatud koolituskursusi ei olnud võimalik pakkuda, anti neile toetust, et nad saaksid osaleda laiemale sihtrühmale suunatud asjakohastel kursustel (80% kursustest olid tehnilised või lennundustööstusealased). Esimest korda korraldati Iiri koolitus- ja tööhõiveameti, kaitseministeeriumi ja haridusministeeriumi koostöös praktikat tsiviilisikutele.

Taanis (Odense Steel Shipyard (I)) hõlbustas EGF kõrgetasemeliste koolitusmeetmete rakendamist. Meetmed olid pikaajalisemad ja individuaalsemad ning andsid kõrgema kvalifikatsiooni kui tavaliselt töötutele pakutavad meetmed ja võimaldasid eluala vahetada. Mitme audiitorite korraldatud töörühma kohtumisest osavõtja hinnangul olid individuaalsed teenused tunduvalt laiaulatuslikumad kui riigi pakutavad individuaalsed meetmed ning neid nähti unikaalse võimalusena, kuna tänu neile oli koondatud töötaja oma tööturule naasmise projektiga rohkem seotud ja tundis suuremat vastutust.

OSA LIIKMESRIIKE EELISTAS ESFI EGFILE

22. Ehkki ESF ei ole mõeldud abi andmiseks ettenägematutes olukordades, võib kõiki EGFi määrusega ette nähtud meetmeid rakendada ka ESFi raames [12]. See, kas ESFist võib kaasrahastada toetust töötajatele, keda on massiliselt koondatud ettenägematu sündmuse tõttu, sõltub eelkõige riigi toetuskõlblikkuseeskirjadest ja rakenduskavade sisust.

23. Kontrollikoja küsitluses, mis oli suunatud liikmesriikidele, kes ei ole kunagi EGFi toetust taotlenud, selgusid järgmised ESFi EGFile eelistamise põhjused:

a) ESFi kõrgem kaasrahastamismäär (kuni 85%, EGFil maksimaalselt 65%) ei soodusta EGFi toetuse taotlemist. Seda nentisid kuus liikmesriiki [13] ja seda on ka komisjon juba 2010. aastal tunnistanud [14].

b) ESFi on võimalik kiiremini rakendada kui EGFi või ESF on riikide ametiasutustele tuttavam [15].

c) EGFil puuduvad ettemaksed [16].

d) EGFi toetuse taotluste heakskiitmise protsess vältab liiga kaua [17].

24. Piiravamad EGFi tingimused, eriti kaubanduskriteerium, on samuti üks ESFi EGFile eelistamise põhjuseid. Pärast massilist koondamist võib mõnele liikmesriigile tunduda lihtsam suunata ESFi toetus ümber koondatud töötajatele, selmet taotleda EGFi toetust. Näiteks Briti ametiasutused ei ole EGFi toetust taotlenud, ehkki nad on kindlaks teinud 18 juhtumit, mis oleksid võinud toetuse saamise tingimustele vastata [18].

EGFIST TOETUST SAANUD TÖÖTAJATE TÖÖTURULE NAASMIST EI OLE VÕIMALIK USALDUSVÄÄRSELT HINNATA

25. Fondi tulemuslikkuse hindamiseks tuleb jälgida ja hinnata selle tulemusi ja mõju ning võrrelda neid teiste sarnaseid eesmärke omavate toetus- kavadega. EGFi eesmärki arvestades on selle kõige asjakohasem tulemusnäitaja suutlikkus aidata koondatud töötajatel tööturule naasta.

26. Kontrollikoda tegi kindlaks, et kõigil kaheksal auditeeritud juhul olid kättesaadavad tööturule naasmise määrad, mille saamiseks arvutati tööturule naasnud töötajate osakaal kõigi asjassepuutuvate töötajate arvust. Tabelis 2 on toodud nende töötajate osakaal erinevatel standardperioodidel.

TABEL 2

TÖÖTURULE NAASNUD TÖÖTAJATE OSAKAAL KAHEKSAL AUDITEERITUD JUHUL

Märkused:

- Kõik andmed põhinevad liikmesriikide andmetel. Tööturule naasmise andmed ei ole täpsed.

- Tööturule naasnud töötajad on kas füüsilisest isikust ettevõtjad või vastaval hetkel tööturul tööd leidnud isikud.

- EK = töötajate protsent või arv ei ole kättesaadavad.

Allikas: liikmesriigid.

| Nokia | Karmann | Danfoss | Odense | Dell | SR Technics | AB Snaige | "Construction" |

DE | DE | DK | DK | IE | IE | LT | LT |

Arv | % | Arv | % | Arv | % | Arv | % | Arv | % | Arv | % | Arv | % | Arv | % |

Koondatud töötajad, kellest: | 1337 | | 2476 | | 1021 | | 1358 | | 2840 | | 1135 | | 751 | | 1612 | |

EGFi meetmetes osalejaid | 1305 | 98% | 1740 | 70% | 385 | 38% | 568 | 42% | 2606 | 92% | 756 | 67% | 457 | 61% | 773 | 48% |

Osalejate tööturule naasmise kumulatiivne määr: | | | | | | | | | | | | | | | | |

pärast EGFi meetme lõppu | 385 | 30% | 636 | 37% | 89 | 23% | 198 | 35% | 560 | 21% | EK | EK | 162 | 35% | 453 | 59% |

3–12 kuu jooksul pärast EGFi meetme lõppu | 627 | 48% | EK | EK | EK | EK | EK | EK | 1272 | 49% | 334 | 44% | 159 | 35% | 410 | 53% |

12 kuud pärast EGFi meetme lõppu | EK | EK | 1178 | 68% | 136 | 35% | EK | EK | EK | EK | EK | EK | 191 | 42% | 458 | 59% |

27. Kui tööturule naasmise näitajad EGFi perioodi lõppedes olid kättesaadavad kõigi tööandjate kohta, välja arvatud SR Technics, siis teiste tabelis 2 näidatud perioodide kohta andmed tihti puudusid (EK). Odense Steel Shipyardi (I) puhul ei olnud EGFi meetmete ajakava [19] tõttu andmed asjassepuutuvate töötajate olukorra kohta kättesaadavad ka aasta hiljem. Täielik ülevaade saadi ainult Leedu kohta. Tabelist nähtub, et EGFi toetus andis koondatud töötajate tööturule naasmisesse mõningase panuse.

28. Kõige edukama juhtumi puhul (juhtum "Construction", Leedu) naasis pärast EGFi meetmete rakendamist tööturule 59% kõigist koondatud töötajatest. Selles etapis oli madalaim tööturule naasmise määr Delli (Iiri- maa) juhtumi puhul, kus kohe pärast EGFi toetuse andmise lõpetamist oli tööturule naasnud 21% töötajatest. 12 kuud pärast EGFi meetmete lõpuleviimist oli kõrgeim tööturule naasmise määr 68% (Karmanni juhtum, Saksamaa). Selles etapis olid andmed kättesaadavad kaheksast juhtumist aga vaid nelja kohta.

TÖÖTURULE NAASMISE EESMÄRKIDE JA TÄPSETE EGFI TULEMUSNÄITAJATE PUUDUMINE

29. Tööturule naasmise näitajate kvaliteeti ja kättesaadavust mõjutasid mitu tegurit. Esiteks ei seadnud liikmesriigid enamasti kvantitatiivseid tööturule naasmise eesmärke. Seda oli tehtud kaheksast auditeeritud juhtumist vaid ühe puhul [20]. Seetõttu ei ole võimalik hinnata meetmete mõjusust eesmärkide saavutamise seisukohast.

30. Teiseks ei eristanud avaliku või erasektori tööhõivetalitused Saksamaal, Taanis ja Iirimaal tööturule naasmise andmete kogumisel järjepidevalt EGFi, ESFi ja muid riiklikke meetmeid, mis olid spetsiaalselt suunatud massilise koondamise tõttu töö kaotanud töötajatele.

31. Näiteks Saksamaal oli mitme ESFi ja EGFi rahastatud koolitusmooduli omavahelise kombineerimise tõttu keeruline välja selgitada konkreetse meetme või meetmete rühma mõju tööturule naasmisele [21]. Tööturule naasmisele avaldasid olulist mõju ka välistegurid (üldine majandusolukord, Volkswageni osalus Karmanni juhtumis, tööhõivetoetused).

32. Kolmandaks ei eristanud enamiku liikmesriikide ametiasutused üksteisest kaht peamist EGFi meetmete liiki:

a) aktiivsed tööturu meetmed, nagu koolitus, toetus tegutsemiseks füüsilisest isikust ettevõtjana, juhendamine ja töökohavahetus;

b) töötajatele makstav sissetulekutoetus.

33. Kui Saksamaal, Taanis ja Iirimaal seda olulist vahet ei tehtud, siis Leedu korraldusasutus esitas koguni nii täpsed tööturule naasmise andmed, kus eristati eri meetmetes osalenud töötajaid.

34. Lisaks puudub täpne teave, mille abil kindlaks teha need ESFi kaasrahastatud projektid, mis oleksid võinud vastata EGFi sekkumiskriteeriumidele. Projektide kindlakstegemine oleks olnud kasulik, et võrrelda eri eelarve-, õiguslike ja tegevusmehhanismide alusel eraldatud vahenditega saavutatud tööturule naasmise määrasid. See omakorda oleks aidanud mõõta EGFi mõju. ESFi järelevalveteabe puudulikku kvaliteeti (ebatäpsus, puuduvad andmed, ebajärjekindlus) on rõhutatud juba varasemates kontrollikoja tulemusauditites. Eelkõige puudub komisjonil järjepidev ja usaldusväärne teave ELi toetatavate eesmärkide kohta ning komisjoni hindamis- ja järelevalvetegevus ei ole praegu suunatud tulemuslikkusele [22].

TÖÖTURULE NAASMISE NÄITAJAID OLI KEERULINE VÕRRELDA

35. Tööturule naasmise näitajate võrdlemine on keeruline igasugustes tingimustes. Nagu sedastati EGFi vahehindamises, mõjutasid tööturule naasmise tulemusi nii pakkumise (koondatud töötajate kvalifikatsioon) kui ka nõudlusega (kohalikud majandus- ja tööturutingimused) seotud tegurid [23].

36. EGFi puhul raskendas seda võrdlust aga veel üks tegur, nimelt EGFi ja teiste tööturumeetmete erinev ajastus – rohkem abi vajavaid töötajaid toetati EGFist, mis on aga suhteliselt aeganõudvam (vt 2. selgitus ja punkt 42).

37. Arvestades, et nii ESF kui ka EGF toetavad töötute koolitust ja tööturule naasmist, on selline võrdlus eriti vajalik usaldusväärse finantsjuhtimise seisukohast, kuna võib esile tuua võimalikke struktuuriprobleeme. Seda illustreerib järgnev näide (2. selgitus).

38. Eeltoodu näitab, et ajastus on üks kõige tähtsamaid kriteeriume tööturule naasmise eesmärke silmas pidava fondi tulemuslikkuse saavutamiseks. Nokia juhtum näitab ka seda, et nii EGF kui ka ESF toetasid sama sihtrühma, kuid diametraalselt vastupidistel eesmärkidel kui need, milleks kumbki fond oli loodud. ESF, mis on struktuurifond, leevendas hädaolukorda; EGFist, mis on hädaolukordade fond, toetati neid, kellel oli keerulisem tööturule naasta.

39. Tegelikkuses on EGF ja ESF teineteist täiendavad fondid, mis annavad kas pikaajalist strateegilist abi või ühekordset ajaliselt piiritletud ja spetsiifilist toetust konkreetsest ümberkorraldamisest tingitud hädaolukorras.

2. SELGITUS

NOKIA ÜLEMINEKUÄRIÜHINGUD – AJASTUSE ERINEVUSEST TINGITUD EBAVÕRDNE TULEMUSLIKKUS

Mobiiltelefonifirma Nokia sulges oma Bochumi (Nordrhein-Westfalen) haru 30. juunil 2008. Seejärel moodustati kolm üleminekuäriühingut (nagu neid Saksa seadustes nimetatakse) ajutiselt koondatud töötajate vastuvõtmiseks.

Esimene üleminekuäriühing (mida toetati täielikult ESFist) moodustati 2008. aasta juunis, seitse kuud enne seda, kui Saksamaa esitas EGFi toetuse taotluse. Äriühing saavutas 66% suuruse töötajate tööturule naasmise määra. Kolmas ja viimane üleminekuäriühing moodustati 2009. aasta veebruaris, kui EGFi toetuse taotlus oli juba esitatud, ja selle tööturule naasmise määr oli 4,35%.

Nokia juhtum on kõnekas – mitte seetõttu, et ESFi toetus oleks olnud niivõrd palju tulemuslikum kui EGFi oma, vaid seetõttu, et ESFi kasutuselevõtmine toimus kiiremini ja seeläbi saavutati paremad tööturule naasmise tulemused. Üksnes EGFist sai toetada töötajaid, kelle olukord oli keerulisem ja kes ei saanud tööturule naasta varasemate üleminekuäriühingute abiga.

SAKSAMAA

40. Korraldusasutus ei pidanud tööturule naasmise andmete eri kategooriate võrdlemist võimalikuks. Seetõttu ei määratlenud ta ei võrreldavat statistilise andmekogumi rühma EGFi toetusesaajate rühma jaoks ega võrrelnud andmeid üldiste tööturule naasmise määradega föderaalsel tasandil.

TAANI

41. Andmete puudumisel ei olnud võimalik võrrelda EGFi projektis osalejate tööturule naasmise näitajaid üldiste tööturule naasmise määradega väljaspool auditeeritud juhtumeid.

IIRIMAA

42. Korraldusasutuse tehtud uuringud näitasid, et samas ajavahemikus oli EGFist mitte toetust saanud koondatud töötajate tööhõivemäär kõrgem kui EGFi toetusesaajate tööhõivemäär. Tööhõivemäära erinevust võib osaliselt seletada asjaoluga, et osa osalejaist jättis väljaõppe või hariduse omandamise pooleli.

43. Korraldusasutuse hinnangul peitub aga põhjus, miks EGFi tööturule naasmise määrad on Iirimaal madalamad, tõenäoliselt koondatud töötajate oskuste taseme erinevuses – kõrgema kvalifikatsiooniga töötajad leiavad töö ilma EGFi abita.

LEEDU

44. EGFi tööturule naasmise näitajad oli projektiti äärmiselt erinevad, sõltudes rakendatud meetmetest ja sihtrühmast, mistõttu ei saanud andmeid otse võrrelda.

KOMISJON

45. Järelevalveteave oli komisjonile kättesaadav ainult EGFi lõpparuannete kujul, mis esitati kuus kuud pärast rakendusperioodi lõppu. Tööturule naasmise andmete ebajärjepidevuse ja ebausaldusväärsuse tõttu (vt punktid 25–44) ei ole nende aruannete põhjal aga võimalik EGFi juhtumeid ega iga juhtumi puhul rakendatud meetmeid omavahel võrrelda.

46. Täpsemalt öeldes ei analüüsita aruannetes põhjalikult kõigi siiani heakskiidetud EGFi juhtumite väljamakstud või kulukohustustega seotud hüvitiste iseloomu ega osakaalu. Lisaks ei võimaldanud komisjoni andmebaas kindlaks teha ei individuaalseid EGFi meetmeid ja nende rahaeraldusi, ega ka tulemusnäitajaid, nagu osalejate arv või tööturule naasmise määr. Samuti puudub teave individuaalsete ESFi või riiklike meetmete kohta, mis on EGFi meetmetele eelnenud või neid täiendanud.

KOLMANDIK EGFI TOETUSEST TÄIENDAS RIIKLIKKE TÖÖTAJATE SISSETULEKUTOETUSE SÜSTEEME, ANDMATA ELI LISAVÄÄRTUST

47. ELi lisaväärtus on ulatuslikum kui tavapärase lisaväärtuse mõiste. Seda võib määratleda väärtusena, mille ELi tegevus lisab liikmesriigi poolt üksi läbi viidud tegevuse väärtusele. Eelkõige peavad ELi eelarvest tehtavad kulutused tooma ELile ja selle kodanikele selget ja nähtavat kasu, mis kavandatava tegevuse mahu või mõju tõttu on paremini saavutatav liidu tasandil [24].

48. Kontrollikoda toetub OECD aktiivse tööturuprogrammi definitsioonile [25]. Selle kohaselt loetakse aktiivseks ja seeläbi ELi lisaväärtuse tingimustele vastavaks need meetmed, mille eesmärk on parandada toetusesaaja väljavaadet leida tasustatav töö või muul viisil tema tulu teenimise võimet suurendada. Meetmed ei hõlma mitte üksnes teenuseid, nagu koolitus, toetus tegutsemiseks füüsilisest isikust ettevõtjana, juhendamine ja töökohavahetus, vaid ka liikuvustoetust ja õppetoetust, samuti EGFi raames antavaid toetusi, mida liikmesriigi töötushüvitissüsteem ei sisalda.

49. Sellele vastupidiselt ei saa ELi lisaväärtust loovaks pidada töötajate sisse- tulekutoetuse meetmeid, mis koosnevad töötushüvitistest ja ennetähtaegselt pensionile jäämise kavadest. Töötajate sissetulekutoetus ei kujuta endast aktiivset tööturumeedet [26], pealegi väheneb selle arvelt aktiivsete meetmete osakaal EGFi paketis. Komisjon oli juba vahehindamises teatanud, et keskmiselt vaid 26% EGFi toetusest oli suunatud koolitusmeetmetele [27].

50. Nagu nähtub tabelist 3, kasutati kõigil kaheksal auditeeritud juhul EGFi meetmeid sissetulekutoetuse andmiseks, mida liikmesriik oleks ka hoolimata EGFi sekkumisest nii või teisiti maksnud. EGFi seda tüüpi sekkumine katab osa liikmesriigi töötushüvitissüsteemi kuludest ega anna muud lisaväärtust peale liikmesriikide täiendava rahastamise ELi poolt.

TABEL 3

EGFI TOETUSE JAOTUS INDIVIDUAALSETE MEETMETE KAUPA KAHEKSA AUDITEERITUD EGFI JUHTUMI PUHUL

Allikas: kontrollikoda, tuginedes tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi ning liikmesriikide ametiasutuste kättesaadavatele andmetele.

| Nokia | Karmann | Danfoss | Odense | Dell | SR Technics | AB Snaige | "Construction" |

DE | DK | IE | LT |

eurodes | % | eurodes | % | eurodes | % | eurodes | % | eurodes | % | eurodes | % | eurodes | % | eurodes | % |

Aktiivsed meetmed | Koolitus/ümberõpe | 1926538 | 20% | 2324115 | 24% | 2368478 | 31% | 6877045 | 33% | 6596330 | 50% | 2307271 | 52% | 70283 | 19% | 96040 | 9% |

Abi töö otsimisel ja üldine teavitus | 661139 | 7% | 1126894 | 12% | 100256 | 1% | 1530203 | 7% | 192412 | 1% | 24748 | 1% | – | – | – | – |

Töötamise ja töölevõtmise stimuleerimine | – | – | – | – | – | – | 612081 | 3% | – | – | – | – | 17073 | 5% | 51426 | 5% |

Töökoha tugiteenused ja rehabilitatsioon | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | 136407 | 37% | 450720 | 43% |

Ettevõtlus- ja stardiabi | 22159 | 0% | 7198 | 0% | 2488 | 0% | 1369129 | 7% | 3283375 | 25% | 586570 | 13% | 33963 | 9% | 322552 | 31% |

Muud meetmed | – | – | – | – | – | – | – | – | 218090 | 2% | 27420 | 1% | – | – | 661 | 0% |

|

Sissetulekutoetus | 7117315 | 73% | 6076406 | 64% | 5294117 | 68% | 10485906 | 50% | 2940682 | 22% | 1464435 | 33% | 109457 | 30% | 135123 | 13% |

|

Kokku | 9727151 | 100% | 9534613 | 100% | 7765339 | 100% | 20874364 | 100% | 13230889 | 100% | 4410444 | 100% | 367182 | 100% | 1056480 | 100% |

TÖÖTAJATE SISSETULEKUTOETUSE MEETMED MOODUSTAVAD POOLTEL AUDITEERITUD JUHTUDEL SUUREMA OSA KAASRAHASTATUD KULUDEST

51. Kõigi auditivalimisse kuulunud juhtumite puhul arvutas kontrollikoda välja EGFi toetuse summa, mis eraldati eri tüüpi meetmetele ning eelkõige töötajate sissetulekutoetuse tarbeks (vt tabel 3).

52. Kaheksast tabelis 3 näidatud juhtumist kuue puhul moodustas EGFi paketist suhteliselt suure osa sissetulekutoetus. Saksamaal ja Taanis ning ühe Iiri ja ühe Leedu juhtumi puhul moodustas sissetulekutoetus individuaalsete meetmete paketi koguväärtusest üle kolmandiku.

53. Saksamaal ja Taanis auditeeritud juhtumite puhul moodustasid koondatud töötajate ümber- või täiendõppe koolitusmeetmed EGFi paketist vaid kolmandiku või veelgi vähem. Sissetulekutoetuse meetmed töötushüvitismaksete või samaväärsete meetmete näol moodustasid toetusest aga 50–73%. Lisaks ei saa neil juhtudel järjepidevalt kindlaks teha seost koondatud töötaja sissetulekutoetuse ja temapoolse EGFist rahastatavas tööturumeetmes (nt koolitus) osalemise vahel.

TÖÖTAJATE SISSETULEKUTOETUSE MEETMED MOODUSTAVAD HÜVITATUD KULUDEST ÜHE KOLMANDIKU

54. EGFi juhtumite rahuldava andmebaasi puudumisel vaatas kontrolli- koda läbi liikmesriikide taotlusi käsitleva komisjoni kogutud teabe kõigi 89 EGFi juhtumi puhul, mille kohta teave oli kättesaadav ja asjakohane. Leiti (vt tabel 4), et töötajatele antud EGFi toetusest (välistades seega liikmesriikidele antud tehnilise abi) 33% moodustasid sissetulekutoetuse meetmed, nagu töötushüvitismaksed.

55. Kuuele liikmesriigile on eraldatud 29% EGFi toetuse kogusummast ja 89% kõigist tänaseks heakskiidetud sissetulekutoetuse meetmetest. Need kuus liikmesriiki on lisaks Saksamaale ja Taanile veel Austria, Itaalia, Prantsusmaa ja Malta [28].

56. Kontrollikoda märgib, et komisjoni ettepanek järgmiseks mitmeaastaseks finantsraamistikuks näeb ette hüvitiste (sealhulgas töötajate sissetulekutoetuse) kujul antava EGFi toetuse piiramise maksimaalselt 50 protsendini mis tahes EGFi paketist [29].

TABEL 4

EGFI TOETUSE JAGUNEMINE INDIVIDUAALSETE MEETMETE LIIKIDE JA LIIKMESRIIKIDE KAUPA

Märkused:

- kõik summad eurodes 31. detsembri 2012. aasta seisuga;

- tagasilükatud ja tagasi võetud juhtumid on välja jäetud.

Allikas: kontrollikoda komisjoni andmete põhjal, mis olid kättesaadavad 89 heakskiidetud juhtumi kohta.

Liikmesriik | EGFi meetmed |

Aktiivsed meetmed | Sissetulekutoetus | Kokku |

eurodes | % | eurodes | % | eurodes |

Austria | 8234726 | 23% | 27602090 | 77% | 35836816 |

Saksamaa | 26038835 | 36% | 46985923 | 64% | 73024758 |

Itaalia | 26736900 | 36% | 46753250 | 64% | 73490150 |

Prantsusmaa | 25857836 | 42% | 35239500 | 58% | 61097336 |

Malta | 792920 | 62% | 476942 | 38% | 1269862 |

Taani | 59405375 | 68% | 27871817 | 32% | 87277192 |

Tšehhi Vabariik | 353171 | 74% | 121292 | 26% | 474463 |

Leedu | 3273610 | 77% | 969200 | 23% | 4242810 |

Hispaania | 61810966 | 88% | 8288900 | 12% | 70099866 |

Poola | 1637795 | 92% | 137050 | 8% | 1774845 |

Iirimaa | 86027249 | 92% | 7153436 | 8% | 93180685 |

Kreeka | 3956000 | 93% | 310000 | 7% | 4266000 |

Rumeenia | 4036200 | 93% | 310000 | 7% | 4346200 |

Rootsi | 29242680 | 93% | 2151000 | 7% | 31393680 |

Portugal | 13739582 | 97% | 464000 | 3% | 14203582 |

Soome | 3783575 | 98% | 94500 | 2% | 3878075 |

Madalmaad | 35500765 | 100% | – | – | 35500765 |

Belgia | 27864008 | 100% | – | -– | 27864008 |

Sloveenia | 3325370 | 100% | – | -– | 3325370 |

|

Kokku | 421617563 | 67% | 204928900 | 33% | 626546463 |

SARNASTES MAJANDUSTINGIMUSTES ERINEV EGFI KAASRAHASTAMISMÄÄR

57. Kontrollikoda leidis, et Saksamaa ja Austria puhul, mis on sellist tüüpi EGFi toetuse kaks kõige sagedasemat kasutajat, olid töötajate sissetulekutoetuse meetmete tulemused sarnastes majandustingimustes erinevad [30].

58. Saksamaa leidis, et EGFi rahastamise taotlemise eesmärgil moodustab koolitus- või kvalifikatsiooni tõstmise meetmete kestus veidi alla poole töötajate normaalsest tööajast [31]. Austria leidis aga, et sarnased meetmed moodustavad 100% normaalsest tööajast. See on põhjustatud asjaolust, et Austrias on täistööajaga töötamine lühiajaliste toetuste kavas määratletud nii, et see vastab 50 protsendile tavapärasest tööajast.

59. Riikide erinevate otsuste tõttu moodustas lühiajaliste toetuste kava EGFist kaasrahastatav summa Austrias proportsionaalselt kaks korda suurema osa kui Saksamaa puhul. Kontrollikoda märgib siiski, et selline EGFi rahastamisotsuste erinevus ei mõjutanud üksikisikuid, sest nemad said riikliku kavaga ettenähtud toetussumma täie mahus kätte.

EGFI HEAKSKIITMISPROTSESS ON HÄDAOLUKORDADE FONDI KOHTA LIIGA PIKK

60. EGF peaks saama toetust anda kiiresti, et selle mõju oleks võimalikult suur ning koondatud töötajad saaksid rahastatud meetmetest osa võimalikult ruttu pärast koondamist.

61. Pärast heakskiitmisprotsessi keskmise pikkuse väljaselgitamist hindas kontrollikoda, mil määral on võimalik seda lühendada, võttes arvesse õigussätteid ja eeskirju, mida tuleb järgida.

62. EGFi heakskiitmisprotsess kestab alates liikmesriigi ametliku taotluse esitamise hetkest kuni EGFi juhtumile rahalise toetuse eraldamiseni komisjoni ja eelarvepädevate institutsioonide poolt. Selle võib jagada järjestikusteks etappideks (hindamine, eelarvemenetlus ja volitamine), mis kokku kestavad keskmiselt 41 nädalat.

GRAAFIK

EGFI HEAKSKIITMISPROTSESSI SKEMAATILINE ÜLEVAADE

+++++ TIFF +++++

HEAKSKIITMISPROTSESSI SAAKS LÜHENDADA

63. Hindamise käigus vaadatakse taotlus läbi ja toimuvad komisjoni sisekonsultatsioonid, mille alusel võetakse vastu ettepanek eelarvepädevate institutsioonide otsuse tegemiseks. See kestab keskmiselt 30 nädalat.

64. Hindamine vältab keskmiselt 15 nädalat, kui lähtuda liikmesriigi ametliku taotluse esitamise kuupäevast, ent kui arvestada mitteametlikku teabevahetust liikmesriigi vastutava ametiasutuse ja komisjoni vahel, kestab see palju kauem.

65. Üks teguritest, mis pikendab hindamise kestust, on EGFi määruses ette nähtud võimalus liikmesriigi taotlust pärast selle esitamist mis tahes ajal täiendada. Sellele võimalusele ajapiirangu kehtestamine, samuti protsessi käigus omandatud kogemuste arvessevõtmine võib lühendada 15 nädala pikkust aega, mis kulub hädaolukorras olevate liikmesriikide taotluste hindamiseks. Ka järgnevad komisjonisisesed konsultatsioonid kestavad keskmiselt 15 nädalat.

PROTSESSI PIKENDAVAD KA EELARVE- JA VOLITAMISMENETLUSED

66. Kuna EGFi tegevus toimub väljaspool mitmeaastast finantsraamistikku, kohaldatakse iga EGFi juhtumi suhtes spetsiaalset eelarvemenetlust, et vastavad assigneeringud kättesaadavaks teha. Tegelikkuses tähendab see seda, et kui komisjon on kindlaks määranud piisava varu ja/või kulukohustusi tühistanud, peavad eelarvepädevad institutsioonid tegema otsuse nende kasutamise kohta [32]. Eelarvemenetlusele kulub ligikaudu seitse nädalat ja seda ei ole võimalik lühendada.

67. Heakskiitmisprotsess lõpeb volitamismenetlusega, mille alusel võetakse vastu ametlik otsus rahalise toetuse maksmiseks. Selle kestus, mis on keskmiselt neli nädalat, on tihedalt seotud komisjoni kodukorra sätetega [33]. Lõpuks, kui rahalise toetuse kohta on otsus tehtud, makstakse see asjaomasele liikmesriigile välja.

EGFI HEAKSKIITMISPROTSESS KESTAB PIKKA AEGA

68. Heakskiitmisprotsess vältab väga pikka aega, eriti arvestades, et EGF peaks olema hädaolukordade fond. Juba 2011. aastal komisjonile esitatud vahehindamise aruandes tõdeti, et EGFi pikka heakskiitmisprotsessi võib pidada liiga aeglaseks, et toimida kriisiolukorras reaalse "kiirreageerimise" mehhanismina.

69. Kogu heakskiitmisprotsess vältab keskmiselt 11 nädalat kauem kui komisjoni tavapärase rahastamisotsuse tegemine.

EELARVEPÄDEVAD INSTITUTSIOONID KIITSID HEAKS KÕIK KOMISJONI ESITATUD PROJEKTID

70. Eelarvepädevad institutsioonid on heaks kiitnud kõik komisjoni esitatud ettepanekud. Ainult üks 114 taotlusest on tagasi lükatud. See tuleneb tõenäoliselt komisjoni väga mõjusast toetusest liikmesriikidele taotluse esitamise etapis. Kontrollikoda leidis kõigil kaheksal auditeeritud juhul piisavaid tõendeid liikmesriikide mõjusast toetamisest.

71. Ükski liikmesriikide auditeeritud või küsitletud ametiasutustest ei väljendanud rahulolematust EGFi eest vastutava komisjoni talitusega. Toetuse kvaliteedi asemel mainiti pigem probleeme EGFi menetlusega tervikuna.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

72. Kontrollikoda on teadlik vajadusest üles näidata ELi solidaarsust nende töötajate suhtes, kes on koondatud maailma kaubanduses toimunud oluliste muutuste tagajärjel. Kontrollikoda ei ole aga kindel, kas kõik praeguse EGFi mehhanismi omadused on koondatud töötajatele ELi lisa- väärtusega eriabi andmiseks kõige sobivamad.

PEAAEGU KÕIKI TOETUSE SAAMISE KRITEERIUMIDELE VASTAVAID TÖÖTAJAID TOETATI INDIVIDUAALSETE JA HÄSTI KOOSKÕLASTATUD MEETMETEGA

73. Peaaegu kõigile toetuse saamise kriteeriumidele vastavatele töötajatele pakuti individuaalseid EGFi meetmeid. Mõningatel juhtudel ei saanud aga EGFi toetust koondatud töötajad, kes olid töötanud asjaomase ette- võtte tarnijate juures (punktid 14–18).

74. Üldiselt oli EGFi toetus ESFi ja riiklike tööturumeetmetega hästi kooskõlastatud, kuna olemasolevaid meetmeid täiendati EGFi meetmetega, mis olid spetsiaalselt suunatud asjaomaste töötajate vajadustele (punktid 19–21).

75. Kui ESFi otstarve on vähendada pikaajalist struktuurilist tasakaalustamatust, siis EGFi loomise eesmärk oli lahendada lühiajalisi juhtumipõhiseid hädaolukordi. Ehkki ESF ei ole mõeldud abi andmiseks ettenägematutes olukordades, võib kõiki EGFi määrusega ette nähtud meetmeid rakendada ka ESFi raames. Osa liikmesriike eelistab EGFile ESFi viimase kõrgema kaasrahastamismäära, kiirema rakendamiskorra ja ettemaksete olemasolu, samuti EGFi aeganõudva heakskiitmisprotsessi ning piiravamate tingi- muste tõttu (punktid 22–24).

EGFist TOETUST SAANUD TÖÖTAJATE TÖÖTURULE NAASMIST EI OLE VÕIMALIK USALDUSVÄÄRSELT HINNATA

76. Tööturule naasmise andmeid küll kogutakse, kuid need ei ole piisavalt täpsed, järjepidevad ja üksikasjalikud, et nende alusel mingeid järeldusi teha. Seetõttu ei saa tulemuslikult võrrelda ei EGFi meetmeid ühe EGFi juhtumi siseselt, EGFi juhtumeid omavahel ega EGFi juhtumeid teiste aktiivsete tööturuprogrammidega. Kvantitatiivseid tööturule naasmise eesmärke ei seatud (punktid 25–46).

1. SOOVITUS

Selleks, et parandada eri juhtumite edusamme ja koondatud töötajate toetusmeetmete mõjusust puudutava teabe kvaliteeti, peaksid liikmesriigid ja komisjon astuma vajalikud sammud, millega tagada ajakohastatud ja usaldusväärsete andmete kättesaadavus eesmärkide saavutamise jälgimiseks ning eri meetmete tulemuste võrdlemiseks.

KOLMANDIK EGFI TOETUSEST TÄIENDAB RIIKLIKKE TÖÖTAJATE SISSETULEKUTOETUSE SÜSTEEME, ANDMATA ELI LISAVÄÄRTUST

77. EGF andis ELi lisaväärtust, kui seda kasutati selliste koondatud töötajatele suunatud teenuste või toetuste kaasrahastamiseks, mida liikmesriikide töötushüvitissüsteemidega ei võimaldata. See kehtib eelkõige aktiivsete meetmete kohta, mille eesmärk on parandada toetusesaaja väljavaadet leida tasustatav töö või muul viisil tema tulu teenimise võimet suurendada, nagu koolitus, toetus tegutsemiseks füüsilisest isikust ettevõtjana, juhendamine, töökohavahetus, liikuvustoetus ja õppetoetus (punktid 47–49).

78. Kontrollikoda leidis aga, et kõigil auditeeritud juhtudel kasutati meetmeid töötajatele sissetulekutoetuse maksmiseks, mida liikmesriigid oleksid nagunii maksnud. Sellest tulenevalt leiab kontrollikoda, et ainult koolitus ja otseselt koondatud töötajatele suunatud aktiivsed toetusmeetmed annavad muud ELi lisaväärtust peale liikmesriikide täiendava rahastamise ELi poolt. EGFist toetust saanud 19 liikmesriigist 16 liikmesriigi pakett sisal- das sissetulekutoetuse meetmeid. Sissetulekutoetuse meetmed moodustasid 33% kõigi EGFi juhtumite hüvitatud kuludest (punktid 50–56).

79. Komisjon ei jälginud piisavalt töötajate toetusmeetmete osakaalu (punktid 45 ja 46). Lisaks võivad liikmesriikide erinevad otsused põhjustada sarnaste sissetulekutoetuse meetmete puhul EGFi erinevat kaasrahastamismäära (punktid 57–59).

2. SOOVITUS

Euroopa Parlamendil, nõukogul ja komisjonil tuleks kaaluda ELi toetuse eraldamist vaid nendele meetmetele, mis loovad tõenäoliselt ELi lisaväärtust, selmet rahastada juba olemasolevaid riiklikke töötajate sissetulekutoetuse kavu.

EGFI HEAKSKIITMISPROTSESS ON HÄDAOLUKORDADE FONDI KOHTA LIIGA PIKK

80. EGFi heakskiitmisprotsessi kestus on väga pikk. See takistab EGFi vahen- dite kasutamist ja vähendab ELi solidaarsust koondatud töötajatega, kellele toetus on suunatud.

81. Protsessi pikendab ka vajadus eraldi eelarvemenetluse järele (punk- tid 60–69).

3. SOOVITUS

Euroopa Parlamendil, nõukogul ja komisjonil tuleks kaaluda alternatiivina praegusele EGFi toetuskavale võimalust kohandada ESFi raamistikku, et anda kiiremini toetust massilise koondamise tagajärjel töö kaotanud töötajatele.

II auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Harald NOACK, võttis käesoleva aruande vastu 10. juunil 2013.

Kontrollikoja nimel

+++++ TIFF +++++

president

Vítor Manuel da Silva Caldeira

[1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1927/2006, 20. detsember 2006, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (ELT L 406, 30.12.2006, lk 1), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 546/2009 (ELT L 167, 29.6.2009, lk 26), mida koos nimetatakse "EGFi määruseks". Vt artikkel 3 "Toetuskõlblikud meetmed".

[2] Kuni 30. maini 2009 oli miinimumiks 1000 koondatud töötajat.

[3] EGFi määruse artiklid 1 ja 2. Tegelikkuses kohaldati kriisikriteeriumi määruse (EÜ) nr 546/2009 alusel ainult 18. juunist 2009 kuni 31. detsembrini 2011.

[4] Kuni 31. detsembrini 2012 olid liikmesriigid esitanud 114 taotlust, millest 10 olid edutud (ühe lükkas komisjon tagasi ja üheksa võeti selle esitanud liikmesriigi poolt tagasi) ning 15 suhtes oli EGFi heakskiitmisprotsess veel pooleli.

[5] EGFi määruse artiklite 1 ja 10 alusel oli EGFi kaasrahastamismäär kõigi 1. maist 2009 kuni 31. detsembrini 2011 esitatud taotluste puhul 65%. Enne ja pärast seda ajavahemikku oli kaasrahastamismäär 50%.

[6] KOM(2011) 608 (lõplik), 6. oktoober 2011.

[1001] Kõik eeltoodud EGFi juhtumite nimed on omistatud komisjoni poolt. Neid on kasutatud komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi veebisaidil (http://ec.europa.eu/social/) asuval EGFi veebilehel, samuti komisjoni poolt avaldatud EGFi statistikaülevaates (2007–2011). Juhul, kui EGFi juhtumi nimetus viitab otseselt või kaudselt mõne ettevõtte nimele, ei tule seda ettevõtet seostada ühegi käesolevas eriaruandes esineva väitega ega ka ühegi kontrollikoja avaldatud ja käesoleva eriaruandega seonduva väitega. Nimetatud ettevõtted ei ole ei EGFi toetuse saajad ega auditeeritud EGFi juhtumite haldajad.

[7] Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahehindamine: GHK lõpparuanne tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadile, 2011. Vt www.ec.europa.eu/social.

[8] BenQ (Saksamaa), Nokia (Saksamaa), Castilla y Leon ja Aragon (Hispaania), Kataloonia (Hispaania), DELPHI (Hispaania), Perlos (Soome), PSA tarnijad (Prantsusmaa), Lombardia (Itaalia), Piemonte (Itaalia), Sardiinia (Itaalia), Toscana (Itaalia), Alytaus Tekstile (Leedu), Textiles (Malta), Lisbon-Alentejo (Portugal) ja Põhja-Keskosa (Portugal).

[9] Mõningaid raskusi asjaomaste tarnijate koondatud töötajatele abi osutamisel kirjeldati juba vahehindamises. Vt vahehindamine, lk 100.

[10] Vt EGFi määruse artikkel 5 taotlusetapis nõutava kooskõlastusteabe kohta ning artikkel 6 vastastikuse täiendavuse ja kooskõlastamise kohta.

[11] Määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 5 lõige 3 ja artikli 6 lõige 2.

[12] Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse voliniku 19. aprillil 2010 antud vastus parlamendi küsimusele E-1230/2010.

[13] Bulgaaria, Eesti, Küpros, Läti, Ungari ja Slovakkia. Kõrgemat riigi osaluse määra käsitleti ilmse takistusena EGFi toetuse taotlemisele. Vastused kontrollikoja küsimustikule, mis esitati EGFi toetust mitte taotlenud liikmesriikidele. Vt ka aruteludokumenti, mis käsitleb 2009. aastal määrusesse (EÜ) nr 1927/2006 tehtud püsivaid muudatusi, "Procedural changes", 25. ja 26. jaanuar 2011.

[14] Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse voliniku 19. aprillil 2010 antud vastus parlamendi küsimusele E-1230/2010.

[15] Bulgaaria, Küpros ja Ungari.

[16] Bulgaaria, Eesti, Küpros, Läti, Ungari ja Slovakkia.

[17] Seda mainisid Eesti, Läti ja Ungari. Vt ka aruteludokumenti, mis käsitleb 2009. aastal määrusesse (EÜ) nr 1927/2006 tehtud püsivaid muudatusi, "Procedural changes", 25. ja 26. jaanuar 2011.

[18] Komisjoni sõnul on Ühendkuningriigi ESFi toetus ümber suunatud massilise koondamise tõttu töö kaotanud töötajate koolitamiseks.

[19] EGFi toetust taotleti 6. oktoobril 2011 ja lõpparuannet ei esitata enne 5. märtsi 2014.

[20] Odense Steel Shipyardi (I) juhtum: Kontrollikoda sai tähelepanekule kinnitust, auditeerides EGFist toetust saanud individuaalsetest toetusesaajatest moodustatud valimit. Eesmärgiks oli seatud 25% osalejate tööturule naasmine kuus kuud pärast EGFi meetmete rakendamist. Eesmärk saavutati suures osas 11 kuud enne tähtaega.

[21] Tähelepanekut kinnitas kontrollikoja audit, milles analüüsiti Saksamaal EGFi toetust saanud individuaalsetest toetusesaajatest moodustatud valimit, samuti korraldusasutuse poolt tellitud 16. septembri 2012. aasta hinnang, lk 4, Bundesministerium für Arbeit und Soziales, "Der Europäische Globalisierungsfonds in Deutschland: Eine Untersuchung und Bewertung seiner Umsetzung und Potenziale", oktoober 2012, lk 2, 9, 10, 72, 88 (www.bmas.de).

[22] Vt eriaruande nr 17/2009 (Euroopa Sotsiaalfondi kaasrahastatud naiste kutsealase koolitusega seotud meetmete kohta) punkt 51 ning eriaruande nr 25/2012 (Kas Euroopa Sotsiaalfondist eakamate töötajate toetamiseks tehtud kulutuste mõjusust kontrollitakse asjakohaste vahenditega?) punktid 63 ja 64 (http://eca.europa.eu).

[23] Vahehindamine, lk 101 ja 102.

[24] Euroopa Kontrollikoja arvamus nr 1/2010 "Euroopa Liidu finantsjuhtimise edendamine: riskid ja väljakutsed" (http://eca.europa.eu).

[25] Aktiivne tööturuprogramm hõlmab kõiki sotsiaalkulutusi (välja arvatud haridus), mille eesmärk on parandada toetusesaaja väljavaadet leida tasustatav töö või muul viisil tema tulu teenimise võimet parandada. Kategooria hõlmab kulutusi avalikele tööhõiveteenustele ja haldusele, tööturukoolitusele, koolist tööle minevate noorte eriprogrammidele, töötute ja teiste isikute (välja arvatud noored ja puudega inimesed) tööhõive edendamise tööturuprogrammidele ning puudega inimeste eriprogrammidele ("An Interpretative Guide to the OECD Social Expenditure Database", OECD, 2007, lk 14).

[26] Selle all mõeldakse kõiki töötushüvitismakseid. Hõlmab avalikest vahenditest makstavaid koondamistasusid, samuti enne ettenähtud pensioniikka jõudmist tehtud pensionimakseid, kui need on tehtud töö kaotamise tõttu või teatavatel tööturupoliitika põhjustel ("An Interpretative Guide to the OECD Social Expenditure Database", OECD, 2007, lk 15).

[27] Vt vahehindamise aruanne, 8. detsember 2011, lk 42. Vahehindamine tehti komisjoni tellimusel ja see põhines valimil, kuhu kuulus 15 enne EGFi määruse 2009. aasta muudatuse jõustumist heakskiidetud juhtumit.

[28] Vt ka tabel 4.

[29] KOM(2011) 608 (lõplik) artikli 7 lõige 1.

[30] Steiermarki juhtum.

[31] Määra näol on tegemist koefitsiendiga, mis arvutati seoses Nokia taotlusega läbi viidud telefoniküsitluse põhjal. Koefitsienti rakendati ka kõigile teistele EGFi juhtumitele Saksamaal.

[32] Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, 2006/C 139/01, punkt 28.

[33] Vt komisjoni kodukorra (C(2000) 3614, 8. detsember 2000), mida on muudetud komisjoni 24. veebruari 2010. aasta otsusega 2010/138/Euratom (ELT L 55, 5.3.2010, lk 60), artiklid 13–15.

--------------------------------------------------