1.Uus ja muutuv kontekst

Euroopa Komisjon võttis 29. jaanuaril vastu oma 2020. aasta tööprogrammi. Selles nimetati komisjoni ametiaja esimese aasta kõige olulisemad algatused ning sellega anti hoogu president von der Leyeni poliitilistes suunistes esitatud kuue üldeesmärgi, samuti nii Euroopa Parlamendi kui ka Euroopa Ülemkogu aastate 2019–2024 strateegilise tegevuskava kohaste põhiprioriteetide elluviimisele.

Komisjoni tööprogramm võeti vastu enne seda, kui COVID-19 kriis Euroopas valla pääses. Alguses esines vaid üksikuid haigusjuhte, kuid olukord võttis kiiresti rahvatervise kriisi mõõtmed, tuues kaasa enneolematu majandusšoki ja hirmuäratava ulatusega üleilmse pandeemia. Mõne nädalaga oli Euroopa silmitsi kiireloomulise ja ainulaadse probleemiga, mis mõjutas erineval määral kõiki riike, piirkondi ja inimesi. Tervishoiusüsteemid pandi proovile ja eesliinil tegutsejad pidid üles näitama kangelaslikkust. Viiruse leviku tõkestamiseks võeti enneolematuid meetmeid, millega suleti ühiskond ja majandus. ELi tasandil võetud kiired ja terviklikud meetmed aitasid kahju leevendada.

Kogu selle aja jooksul keskendus Euroopa Komisjon eelkõige elude ja elatusvahendite kaitsmisele. Selleks võeti kasutusele kõik ELi järelejäänud eelarvevahendid ja loodi nende abil meditsiinivarustuse varu. Komisjon kasutas eelarve- ja riigiabi eeskirjade paindlikkuse võimalusi enam kui kunagi varem ning tegi ettepaneku luua TERA – uue ELi rahastu töötuseriski leevendamiseks ning töötajate toetamiseks. Komisjon võttis vastu otsuseid sellistes küsimustes nagu oluliste kaupade tollimaksuvaba import ning tegi ettepanekuid transpordi, kaubanduse, partnerriikide toetamise ja palju muu kohta. Komisjon koostas rea suuniseid, mis käsitlesid kõike alates piirihaldusest kuni reisijate õigusteni, ning esitas tõkestamismeetmete ohutu ja järkjärgulise lõpetamise tegevuskava.

Praeguseks on komisjon alates kriisi algusest vastu võtnud 291 otsust ja muud akti. Peaaegu ühtki neist ei olnud varem kavas vastu võtta ega olnud neid nimetatud komisjoni 2020. aasta tööprogrammis. See peegeldab olukorra kiireloomulisust ja dünaamilisust, samuti seda, et komisjon pidi pikaajaliste eesmärkide saavutamiselt kiiresti ümber lülituma viivitamatule kriisiohjele.

Tänu ühistele ja eelkõige kodanike jõupingutustele on kõver langusele pöördunud ning viiruse levik on Euroopas aeglustunud ja vähenenud. Taastumine on võimalik üksnes siis, kui õpime viirust ohjama ja lähitulevikus sellega koos elama. Kuid taastumiseks tuleb ka toetused ja investeeringud kiirelt ja paindlikult suunata sinna, kus neid kõige enam vajatakse. Selleks esitab komisjon täna Euroopa majanduse taastekava, mis sisaldab uuendatud mitmeaastases finantsraamistikus ette nähtud uut taasterahastut.

Tänase paketi osana kohandab komisjon ka oma 2020. aasta tööprogrammi. Seejuures lähtutakse kahest põhimõttest. Esiteks on komisjon kindlalt otsustanud täita oma tööprogrammis võetud kohustused. Teiseks tuleb praeguse kriisi olemuse ja ulatuse tõttu ning selleks, et vajalikul määral kriisohjele keskenduda, läbi vaadata mitme kavandatud meetme ajastus. 2020. aasta tööprogrammi I lisa on seda silmas pidades ajakohastatud.

Samal ajal on majanduse taastumiseks vaja kindlat poliitilist sihti ja investeeringuid. Seda on üksikasjalikumalt kirjeldatud Euroopa majanduse taastekava käsitlevas teatises. Sama joont järgitakse ka uutes ettepanekutes, mida on nimetatud kavatsusavalduses, mille komisjon esitas Euroopa Parlamendile ja nõukogule pärast seda, kui president von der Leyen oli pidanud septembrikuus oma kõne Euroopa Liidu olukorra kohta. Need lisatakse komisjoni 2021. aasta täiemahulisse tööprogrammi, mis on kavas vastu võtta käesoleva aasta oktoobris.

2.Komisjoni tööprogrammi elluviimine: individuaalne ajastus, suuremad püüdlused

President von der Leyeni poliitilistes suunistes ja komisjoni 2020. aasta tööprogrammis esitatud prioriteedid on olulisemad kui kunagi varem, sest Euroopal on vaja kriisist tugevana väljuda. Kiirem paralleelne rohe- ja digipööre on muutunud veelgi tähtsamaks, et ehitada üles õiglasem ja inimeste hüvanguks toimiva majandusega Euroopa, tugevdada meie ühtset turgu ja strateegilist autonoomiat, koonduda meie ühiste väärtuste ümber, toetada meie demokraatiat ja kanda geopoliitilise osalejana täielikult oma üleilmset vastutust. Nii kannustame Euroopa majanduse taastamist ning ehitame üles vastupanuvõimelisema, kestlikuma ja õiglasema Euroopa.

Seepärast on komisjon täielikult pühendunud kuue üldeesmärgi saavutamiseks oluliste algatuste elluviimisele. Mitme algatuse puhul prognoositavad väikesed viivitused tulenevad kriisist õppimise ja saadud õppetundide arvesse võtmise vajadusest, et oleks aega nõuetekohaseks konsulteerimiseks või parema õigusloome põhimõtete järgimise tagamiseks. Samuti jääb niimoodi aega ettepanekute põhjalikuks arutamiseks asjaomaste sidusrühmadega, et kaasseadusandjad ettepanekud seejärel kiirelt vastu võtaksid ja liikmesriikide ametiasutused need nõuetekohaselt rakendaksid – ja seda ajal, mil peame toime tulema rahvatervise kriisiga.

Olulised või majanduse kohest taastumist toetavad algatused võetakse vastu nii, nagu komisjoni tööprogrammis algselt kavandatud. Sellised algatused on näiteks aruka sektorite integratsiooni strateegia, renoveerimislaine strateegia, kestliku ja aruka liikuvuse strateegia, digiteenuste õigusakt, noortegarantii tugevdamine ja valge raamat välistoetustega tegelemise vahendi kohta.

Võimalikult kiiresti võetakse vastu mitmed pandeemia tõttu edasi lükkunud kiireloomulised olulised algatused, eelkõige uus rändepakt või Euroopa oskuste ajakohastatud tegevuskava. Osa algatusi lükatakse edasi aasta lõppu või järgmise aasta algusesse, et neid saaks hästi ette valmistada ja nende kohta konsultatsioone korraldada.

Algatuste jaotus kohandatud lisades ei muuda kohustusi, mis president von der Leyen on pannud missioonikirjadega igale kolleegiumi liikmele.

Komisjon jätkab käesoleval aastal juba käima lükatud algatuste rakendamiseks tihedat koostööd Euroopa Parlamendi ja nõukoguga. Komisjon jätkab kavandatavate või tulevaste algatuste teemal ka koostööd piirkondade, linnade, sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna ja kodanikega.

3.Parem õigusloome ja strateegiline tulevikusuundade analüüsimine

Kriis on näidanud, kui oluline on, et poliitikakujundajad saaksid teha teadlikke otsuseid, mis põhinevad usaldusväärsetel tõenditel ning kõigi olemasolevate võimaluste ja nende tõenäolise mõju hindamisel. Seepärast peame poliitika kujundamisel endiselt lähtuma parema õigusloome põhimõttest. Komisjon esitab käesoleva aasta lõpus teatise parema õigusloome kohta.

Kriis suurendab ka vajadust vähendada tarbetut regulatiivset koormust ajal, mil Euroopa valmistub oma majandust taas käima lükkama. Seda silmas pidades loob komisjon lähinädalatel tulevikukindluse platvormi, et kaasata sidusrühmad ja kõik valitsustasandid ELi õigusaktide lihtsustamisse ja ajakohastamisse.

Esimeses iga-aastases strateegilises tulevikusuundade analüüsi aruandes võetakse arvesse rahvatervise kriisi mõju peamistele suundumustele ja poliitikameetmetele. Kooskõlas Euroopa majanduse taastekavaga pööratakse aruandes erilist tähelepanu vajadusele suurendada ELi ja selle liikmesriikide vastupanuvõimet praegustele ja tulevastele süsteemsetele vapustustele, nagu COVID-19 kriis.