ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
A.

arvestades, et Saudi Araabia ametivõimude poolt naiste õiguste eest võitlemise pärast vahistatud aktiviste peetakse jätkuvalt kinni ilma neile süüdistust esitamata; arvestades, et nende aktivistide hulka kuuluvad Loujain al-Hathloul, Aziza al-Yousef, Eman al-Nafjan, Nouf Abdulaziz, Mayaa al-Zahrani, Samar Badawi, Nassima al-Sada, Shadan al-Anezi, Abir Namankani, Amal al-Harbi ja Hatoon al-Fassi, kes kõik on naiste õiguste eest võitlejad, samuti liikumise meessoost toetajad, nende hulgas Mohammed al-Rabea; arvestades, et eelnimetatud aktivistid on tuntud tänu oma kampaaniale, mis on suunatud naiste sõidukijuhtimiskeelu ja meeste eestkoste süsteemi kaotamisele; arvestades, et nad vahistati enne naiste sõidukijuhtimise keelu oodatavat kaotamist 24. juunil 2018; arvestades, et mõned neist suunatakse teadete kohaselt kohtupidamisele kriminaalasjade erikohtusse, mis loodi algselt selleks, et pidada kohut terrorismikuritegudes kahtlustatavate kinnipeetavate üle;
B.

arvestades, et õigusriigi põhimõte on demokraatia nurgakivi ja üks ELi aluspõhimõtetest ning liidu toimimise aluseks on eeldus, et kõik liikmesriigid järgivad demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid ja põhiõigusi, mis on sätestatud põhiõiguste hartas ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis;
17.

tuletab Zimbabwe valitsusele meelde, et Cotonou lepingu raames antava Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide toetuse ning kaubandus-, arengu- ja majandusabi tingimuseks on see, et riigis järgitakse õigusriigi põhimõtet ning rahvusvahelisi konventsioone ja lepinguid, mille osaline Zimbabwe on;
2.

rõhutab, et inimõiguste rikkujate vastane ELi sanktsioonirežiim peaks tuginema varasemates resolutsioonides tehtud ettepanekutele, milles nõuti kogu liitu hõlmavat sihipäraste sanktsioonide kehtestamise mehhanismi; on seisukohal, et inimõiguste rikkujate vastane ELi sanktsioonirežiim inimõiguste rikkumistega seotud isikute karistamiseks kõikjal maailmas peaks sümboolselt kandma Sergei Magnitski nime; väljendab heameelt asjaolu üle, et mitmetes riikides on vastu võetud sarnased õigusaktid, mis on suunatud inimõiguste rikkujate vastu kogu maailmas; rõhutab, et inimõiguste rikkujate vastutusele võtmiseks on vaja Atlandi-ülest koostööd; õhutab teisi riike välja töötama sarnaseid vahendeid;
I.

arvestades, et 4. detsembri 2018. aasta kohtumisel otsustas nõukogu eemaldada Andorra ja San Marino nõukogu 5. detsembri 2017. aasta järelduste II lisast, kinnitades seeläbi, et nad on täitnud kõik allesjäänud läbipaistvuse, õiglase maksustamise ning maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmetega seotud kohustused; arvestades, et Monacot ei ole kunagi käesolevasse lisasse kantud ning et nõukogu märkis juba 5. detsembril 2017, et Monaco on need kohustused täitnud; arvestades, et OECD maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmse foorumi 2018. aasta aprillis ja juulis toimunud kohtumistel tunnistati, et Andorra, Monaco ja San Marino vastavad taotluse alusel teabevahetust käsitlevatele rahvusvahelistele standarditele;
ab)

arvestades, et Euroopa Parlament on kaasseadusandja ÜVJP eelarve tsiviilosa puhul, mida haldab välispoliitika vahendite talitus (FPI), tugevdada parlamendi järelevalvet ELi eriesindajate tegevuse üle ning suurendada nende vastutust ja töö läbipaistvust, tuletades meelde, et seda eesmärki on võimalik saavutada, jagades korrapäraselt teavet ELi eriesindajate volituste täitmise, nende töö ja saavutuste ning probleemide kohta, mida neil tuleb lahendada, korraldades korrapäraselt ja vähemalt kord aastas kohtumisi ning arvamustevahetusi ELi eriesindajate ja Euroopa Parlamendi asjaomaste organite, eelkõige väliskomisjoni ja selle inimõiguste allkomisjoni ning julgeoleku ja kaitse allkomisjoni vahel ning edastades Euroopa Parlamendile süstemaatiliselt aruanded ja riigipõhised strateegiad, mille eriesindajad on lähetanud nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteele ja Euroopa välisteenistusele; ning sel eesmärgil nõuda, et need dokumendid lisataks ÜVJP valdkonna institutsioonidevahelisele kokkuleppele;
14.

rõhutab, et halb valitsemistava ja korruptsioon metsandussektoris hoogustavad ebaseaduslikku raiet ja metsade seisundi halvenemist ning toonitab, et FLEGT-algatuse edu sõltub ka pettuste ja korruptsiooni tõkestamisest kogu puidutarneahela ulatuses; nõuab, et Vietnami valitsus töötaks selle nimel, et peatada laialtlevinud korruptsioon ja võidelda muude sellist kauplemist soodustavate teguritega, eelkõige seoses tolli ja muude ametiasutustega, kellel on keskne tähtsus vabatahtliku partnerluslepingu rakendamisel ja täitmise tagamisel, mis oleks konkreetne märk sellest, et Vietnam osaleb täie jõuga vabatahtliku partnerluslepingu protsessis; rõhutab vajadust teha lõpp karistamatusele metsandussektoris ning selleks tagada rikkumiste eest vastutusele võtmine;
K.

arvestades, et glüfosaadi kantserogeensuse osas on endiselt küsimusi; arvestades, et EFSA järeldas 2015. aasta novembris, et glüfosaat ei ole tõenäoliselt kantserogeenne, ja Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) järeldas 2017. aasta märtsis, et selle klassifitseerimata jätmine oli õigustatud; arvestades, et vastupidiselt sellele liigitas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus 2015. aastal glüfosaadi inimeste jaoks tõenäoliselt kantserogeensete ainete hulka;
D.

arvestades, et Euroopa Parlament peab kahetsusväärseks asjaolu, et naised on pangandus- ja finantsteenuste valdkonna juhtivatel ametikohtadel endiselt alaesindatud; arvestades, et kõik ELi ja liikmesriikide institutsioonid ja organid peaksid rakendama soolise tasakaalu tagamiseks konkreetseid meetmeid;
N.

arvestades, et Venemaa on praegu ELi kõige olulisem maagaasi välistarnija; arvestades, et energeetika teema etendab ELi ja Venemaa vahelistes suhetes jätkuvalt keskset ja strateegilist osa; arvestades, et Venemaa kasutab energiat oma välispoliitiliste huvide kaitsmise ja edendamise vahendina; arvestades, et ELi sõltuvus Vene gaasitarnetest on alates 2015. aastast suurenenud; arvestades, et ELi vastupanuvõimet välisele survele on võimalik suurendada energiavarustuse mitmekesistamisega ja Venemaast sõltuvuse vähendamisega; arvestades, et EL peab olema oma seisukohtades üksmeelne ja näitama üles kindlat sisemist solidaarsust, kui asi puudutab liidu energiajulgeolekut; arvestades, et ELi suur sõltuvus fossiilkütustest kahjustab tasakaalustatud, sidusa ja väärtustel põhineva lähenemisviisi arendamist Venemaa suhtes; arvestades, et ELis, liikmesriikides ja idapartnerluse riikides on vaja luua usaldusväärsem ja strateegilisem energiataristu, et suurendada vastupanuvõimet Venemaa hübriidtegevusele;
e)

nõuda, et liikmesriigid, kes jätkuvalt eitavad väärinfo ja vaenuliku propaganda olemasolu, väärinfo põhilisi allikaid Euroopas ning väärinfo ja propaganda mõju avalikule arvamusele, kõike seda tunnistaksid, ning kutsuda neid liikmesriike üles võtma ennetavaid meetmeid sellise propaganda vastu võitlemiseks ja selle paljastamiseks, nii et see hõlmaks ka kolmandate riikide korraldatud spionaaži juhtumeid, mis on tõendatud; kutsuda kõiki liikmesriike üles hindama olukorda oma territooriumil ja tegema vajalikke investeeringuid, et suurendada oma suutlikkust tõrjuda vaenulike kolmandate jõudude strateegilist kommunikatsiooni, ja parandama oma kodanike oskust tuvastada väärinfot, ning kutsuda liikmesriike üles tagama selles vallas hästitoimiv teabevahetus; kutsuda üles neid Euroopa liidreid, kes ei ole sellele ohule veel piisavalt tähelepanu pööranud, tunnistama, et vaenuliku infosõja vastu on vältimatult vajalik „strateegiline virgumine“;
50.

toonitab, et on olemas mitmesuguseid kulutõhusaid viise metaaniheite käsitlemiseks, ilma et see mõjutaks liha ja piima tarbimist; on seisukohal, et heitkoguseid on võimalik vähendada sõnniku käitlemise abil, kui võetakse kasutusele lihtsad ja kulutõhusad meetmed alates sobivatest ladustamise tehnikatest kuni asjakohaste laotamise tehnikateni; on lisaks seisukohal, et toitmisstrateegiate muutmine (nt lisades sööta liblikõielisi taimi, nagu harilik lutsern ja lina) vähendaks oluliselt soolesisese metaani heidet; tuletab meelde, et pärast anaeroobset seedimist alles jäänud materjal, mille puhul orgaanilised jäätmed on mikroorganismide tegevusel lagunenud ja ümber töödeldud biogaasiks, on toitainerikas ja seda saab kasutada loodusliku väetisena;
9.

nõuab, et Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid rakendaksid Nicaragua valitsuse ja inimõiguste rikkumiste eest vastutavate isikute suhtes kooskõlas nõukogu 21. jaanuari 2019. aasta järeldustega ja kohalikku elanikkonda kahjustamata järkjärgult sihipäraseid ja individuaalseid sanktsioone (näiteks viisakeelud ja varade külmutamine), seni kuni riigis, nagu seda dialoogis nõutakse, on inimõigused ja põhivabadused täielikult taastatud ja neid järgitakse täiel määral; nõuab seetõttu praegust olukorda arvestades tungivalt, et tuleb rakendada ELi ja Kesk-Ameerika riikide vahelise assotsieerimislepingu (millega Nicaragua on ühinenud) demokraatiaklauslit ning Nicaragua osalemine selles lepingus peatada;
28.

nõuab, et liikmesriigid, kelle puhul on eelarvepuudujääk ja avaliku sektori võlg suur, teeksid pidevaid jõupingutusi nende vähendamiseks; võtab teadmiseks jõupingutused, mida teatavad liikmesriigid on teinud oma riigi rahanduse tugevdamiseks, kuid peab kahetsusväärseks asjaolu, et osad liikmesriigid on jätnud vajalike reformide elluviimise võimaluse kasutamata; juhib tähelepanu sellele, et teatavad hea eelarvepoliitilise manööverdamisruumiga liikmesriigid on eelarvet veelgi konsolideerinud ning aidanud seeläbi kaasa euroala jooksevkonto ülejäägile;
47.

rõhutab ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) tähtsust, mida toetatakse hästi rahastatud eelarvest; tuletab meelde ÜPP keskset tähtsust liidu ajaloos; märgib, et ÜPP-l on täita ülioluline roll elujõuliste maapiirkondade ja toiduga kindlustatuse tagamisel; märgib, et ÜPP tulevane reform annab võimaluse parandada selle poliitika eesmärkide saavutamist; juhib tähelepanu sellele, et ÜPP on üks vanimaid poliitikasuundi ning peab ka jääma üheks olulisemaks ja lõimitumaks poliitikavaldkonnaks ning jätkuvalt kaasa aitama Euroopa tuleviku ülesehitamisele ulatuslikuma integratsiooni ja keskkonnakaitse kaudu ning tagama ELi kodanikele toiduga kindlustatuse ja toiduohutuse; märgib, et põllumajandus- ja maaelu arengu poliitikal on suured võimalused pakkuda avalikke hüvesid; rõhutab, et Euroopa põllumajandussektoril on oluline roll maailma rahvastiku toitmisel ning see annab tööd 46 miljonile inimesele; toonitab ÜPP olulist rolli mulla, vee ja muude loodusvarade seisundi ja olukorra säilitamisel; rõhutab põllumajanduse üliolulist osa liidu prioriteetides leevendada kliimamuutuste mõju ja edendada kestlikku arengut; rõhutab hästi rahastatud ja reformitud ÜPP tähtsust, et võidelda paljude probleemidega, millega liidul tuleb edaspidi tegemist teha; toonitab, et ÜPP ei puuduta pelgalt põllumajandustootmist ja põllumajandustootjaid, vaid see aitab ja arendab ka laiemaid maakogukondi, kus põllumajandustootjad tegutsevad;
D.

arvestades, et kanepist saadud raviotstarbel kasutatavaid tooteid nimetatakse üldisemalt ravikanepiks; arvestades, et õiguslikust seisukohast on see termin suures osas määratlemata ning mitmeti mõistetav ja tõlgendustele avatud; arvestades, et terminit „ravikanep“ tuleks eristada kanepipõhistest ravimitest, mis on läbinud kliinilised uuringud ja seaduslikult heaks kiidetud;
30.

teeb ettepaneku märgatavalt suurendada Europe Directi büroode nähtavust; rõhutab, et need bürood peaksid toimima vahendajana, tehes koostööd liikmesriikide haldusasutuste ja kodanikuühiskonnaga (sealhulgas ametiühingute, ettevõtjate ühenduste ning avaliku ja erasektori asutustega), et Euroopa kodanikke aktiivselt teavitada nende õigustest ja kohustustest ning edendada kodanike kohalikku osalemist Euroopa Liidu demokraatlikus elus; ergutab liikmesriike ning piirkondliku ja kohaliku tasandi üksusi nende büroodega aktiivselt koostööd tegema; rõhutab, et Europe Directi bürood võiksid luua koostoimet selliste programmidega nagu „Kodanike Euroopa“; palub komisjonil tagada, et need bürood vahendaksid kogu vajalikku teavet, mis võimaldab ELi kodanikel oma õigusi kasutada, ning hõlbustaksid ELi kodanikuõiguste kasutamist; on veendunud, et SOLVITi teenust tuleks veelgi lihtsustada, et tõhusamalt kaitsta ELi kodanike õigusi enne, kui nad taotlevad mis tahes kohtu- või haldusmeetmete võtmist;
B.

arvestades, et 2015. aasta Pariisi kokkuleppe (COP21) eesmärkide saavutamiseks on vaja üleminekut maanteetranspordilt siseveetranspordile, ning arvestades, et siseveetranspordil on piisav suutlikkus võtta vastu palju suuremal hulgal kaupa ja reisijaid, et leevendada Euroopa maanteetranspordisüsteemi koormust;
26.

peab vajalikuks, et parlament parandaks tõhustatud koostööga seoses oma sisemist töökorraldust; on sellega seoses veendunud, et tõhustatud koostööd peaks alati jälgima asjaomane alaline komisjon, ning soovitab, et parlamendi kodukorras tuleks anda luba luua ajutisi allkomisjone, mille täisliikmeks saavad eelkõige need parlamendiliikmed, kes on valitud sellises tõhustatud koostöös osalevates liikmesriikides;
29.

usub, et iga-aastase Euroopa nädala korraldamine võimaldaks Euroopa Parlamendi liikmetel ja Euroopa Komisjoni volinikel, eriti klastrite eest vastutavatel asepresidentidel külastada kõiki liikmesriikide parlamente, et arutada ja selgitada Euroopa tegevuskava koos parlamendiliikmete ja kodanikuühiskonna esindajatega; on arvamusel, et see algatus tugevdaks Lissaboni lepinguga nõutavat komisjoni demokraatlikku aruandekohustust;
A.

arvestades, et tolliliit, mis saab sellel aastal 50. aastaseks, on ELi nurgakive, sest see on maailma suurimaid kaubandusblokke, ja arvestades, et täielikult toimivat tolliliitu on vaja selleks, et ühtne turg toimiks korrektselt ja ELi-siseses kaubanduses ei oleks tõrkeid, ning sel on tähtis osa kolmandate riikide suhtes rakendatavas ühises kaubanduspoliitikas, mis teenib nii ELi ettevõtete kui ka kodanike huve, aga see on vajalik ka ELi usaldusväärsuse jaoks, sest tänu tolliliidule on ELil kolmandate riikidega kaubanduslepingute üle peetavatel läbirääkimistel tugev positsioon;
43.

nõuab uute ELi suunaliste reformide vastuvõtmist kohe pärast uute valitsusasutuste moodustamist Bosnias ja Hertsegoviinas, et jätkata reformiprotsessi ja edendada riigi integreerimist Euroopaga; nõuab, et ELi finantstoetusega peaks kaasnema tõhus tingimuslikkus ning EL töötaks välja tegevuskavad ja järelevalveraamistikud vastavalt Euroopa sotsiaalõiguste samba 20 põhimõttele, et realiseerida 2018. aastal vastu võetud Lääne-Balkani riikide strateegias sätestatud uus tugevdatud sotsiaalne mõõde; tunnistab, et Bosnia ja Hertsegoviina on teinud majandusliku arengu ja konkurentsivõime osas teatavaid edusamme, kuid märgib samas, et riik on endiselt toimiva turumajanduse loomise algstaadiumis; on kindlalt veendunud, et sotsiaal-majanduslike reformide edendamine ja sotsiaalpartnerite nõuetekohane kaasamine peaks olema valimistejärgne prioriteet, et parandada elutingimusi riigis; võtab teadmiseks väga piiratud edusammud sotsiaalvaldkonnas; rõhutab vajadust tugevdada majanduse põhinäitajaid, näiteks majanduskasvu, tööhõivet ning võitlust mitteametliku majanduse vastu; juhib tähelepanu, et on oluline tegeleda avaliku sektori, sealhulgas avaliku sektori ettevõtete ümberstruktureerimisega, mitteametliku majanduse ja sellega seotud tööjõu maksukoormuse jätkuva vähendamisega, ettevõtluskeskkonna parendamisega (ka Bosnia ja Hertsegoviina ühtse majandusruumi arendamise kaudu), riigi rahanduse majanduskasvu soodustava kasutamise tugevdamisega, keskendudes eriti keskpika perspektiivi vajadustele, nagu taristu ja haridus, ning õigeaegse ja ammendava Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega kooskõlas oleva statistika esitamisega;
g)

kiita heaks poliitvangide vabastamine, kuid nõuda tungivalt, et võimud tagaksid nende täieliku rehabiliteerimise ning juurdepääsu õiguskaitsevahenditele ja ravile; nõuda kõigi ülejäänud poliitvangide ja kõigi teiste isikute vabastamist, kes on vangistatud või keda kiusatakse taga poliitiliselt motiveeritud süüdistuste alusel, nagu inimõiguste aktivistid, kodanikuühiskonna ja usuaktivistid, ajakirjanikud ja opositsioonipoliitikud; väljendada muret mitme kinniste uste taga toimunud kohtuprotsessi pärast ning nõuda tungivalt, et valitsus sellisele tavale lõpu teeks; nõuda tungivalt, et valitsus kiiresti muudaks äärmuslust käsitlevaid kriminaalkoodeksi sätteid, mida mõnikord vääralt kasutatakse teisitimõtlemise kriminaliseerimiseks; väljendada heameelt seoses lubadustega lõpetada Usbekistani kriminaalkoodeksi artikli 221 („vanglaeeskirjade rikkumine“) kasutamine poliitvangide karistuste meelevaldseks pikendamiseks; tagada, et kõigile kriminaalkuritegudes ja muudes süütegudes süüdi mõistetud isikutele antaks nende kohtuotsuste koopiad, et nad saaksid kasutada edasikaebamise õigust ja taotleda enda rehabiliteerimist; tervitada teatavate rahumeelse kogunemise vabaduse piirangute vähendamist ja ühtlasi ergutada selliste piirangute täielikule kõrvaldamisele, lõpetades näiteks rahumeelsete meeleavaldajate kinnipidamise ja pidades sellega kinni inimõiguste ülddeklaratsioonist; tervitada ÜRO usu- ja veendumusvabaduse eriraportööri hiljutist külaskäiku;
11.

juhib tähelepanu sellele, kui kompleksne on Magribi ja Mašriki piirkondadest pärinevate ja nende kaudu liikuvate rände- ja pagulasvoogudele asjakohaselt reageerimine, rände julgeolekukeskne käsitlus, terrorismiprobleem ning õigustatud mure piirkonna teatavate riikide ebakindluse pärast, ühtlasi juhib tähelepanu vajadusele võtta rohkem arvesse kliimamuutustest tingitud nõudeid ning liikmesriikidepoolse sidusa lähenemisviisi puudumisest tulenevatele probleemidele; on mures, et need tegurid toovad kaasa selle, et ELi tegevus seoses piirkonnaga tugineb liialt lühiajalise stabiilsuse ideoloogiale, võtmata seejuures arvesse muid olulisi aspekte; on seisukohal, et kui stabiilsusest ja julgeolekust saavad peamised eesmärgid, kaasneb nendega lühiajalisem ja lühinägelik poliitiline visioon ning inimõiguste ja põhivabaduste taaskinnitamisele suunatud ELi tegevus jääb ilma vajalikust intensiivsusest; tuletab meelde, et riigi ja ühiskonna vastupanuvõime edendamine ei tohiks viia autoritaarsete režiimide jätkumiseni; kordab, et inimõigused ei ole rände haldamisest või terrorismivastasest tegevusest vähem olulised, ning on veendunud, et usaldusväärset ja ühtset stabiilsust ja kestlikku julgeolekupoliitikat on võimalik saavutada vaid selliste pikaajaliste huvide ja põhimõtete taotlemise kaudu nagu kaasav ja kasutoov majanduslik ja sotsiaalne areng ning inimõiguste ja põhivabaduste tugevdamise kaudu inimkeskse ja konfliktitundliku lähenemisviisi raames; tuletab siiski meelde, et nende riikide pikaajalist stabiilsust on võimalik saavutada vaid julgeolekunõuete ja arengu tasakaalustatud ühitamise kaudu, tuginedes õigusriigile ja inimõigustele;
E.

arvestades, et loetelu eesmärk on kaitsta liidu finantssüsteemi ja siseturu terviklikkust; arvestades, et riigi lisamine suure riskiga kolmandate riikide loetellu ei too kaasa majanduslike või diplomaatiliste sanktsioonide kehtestamist, vaid nõuab pigem asjaomastelt üksustelt, nagu pangad, kasiinod ja kinnisvarabürood, et nad kohaldaksid selliste riikidega tehtavate tehingute suhtes tugevdatud hoolsusmeetmeid, ning tagab, et ELi finantssüsteem on varustatud vahenditega, millega hoitakse ära kolmandatest riikidest tulenevaid rahapesu ja terrorismi rahastamise riske;
80.

kahetseb seda, et mõned Pariisi kokkuleppe osalised ei ole ikka veel oma kliimaeesmärke rangemaks muutnud, vaatamata sellele, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma eriaruandes toodi välja, milline hävitav mõju on üleilmse keskmise temperatuuri tõusul 1,5 o C võrra, ning kuivõrd rängemad tagajärjed on temperatuuri tõusul 2 o C võrra; väljendab heameelt saastekvootidega kauplemisel tehtava rahvusvahelise koostöö ning kolmandate riikide ja piirkondlike CO 2 -turgude ühendamise üle; kutsub liitu üles õhutama rajama arengumaades ja tärkava turumajandusega riikides turupõhiseid heitkoguste piiramise skeeme; märgib, et tänu tingimuste ühtlustamisele kogu maailmas aitab see piirata ülemaailmseid heitkoguseid, anda säästu, suurendada tegevustõhusust ja vähendada süsinikulekete ohtu;
71.

tunnistab, et ränne on jätkuvalt probleem nii Afganistani kui ka selle naaberriikide ja ELi liikmesriikide jaoks; väljendab muret enneolematult suure arvu peamiselt Pakistanist ja Iraanist tagasi pöörduvate ja vähemal määral Euroopast tagasi pöörduvate rändajate pärast; tunnistab, et pagulaste ja sisepõgenikega seotud probleeme on põhjustanud Afganistani mässuliste rühmitustest lähtuva vägivalla oht ning ka majanduslikud ja keskkonnategurid; rõhutab, et ELi ja rahvusvahelise kogukonna tegevuses tuleks keskenduda massilise rände süvapõhjuste kõrvaldamisele; tunnustab Afganistani riiklikku tagasipöördumise haldamise strateegiat; väljendab samas muret selle pärast, et Afganistani ametivõimudel puudub alaline integratsioonipoliitika praeguste tagasipöördujate haldamiseks; on veendunud, et tagasipöördujate ja eriti laste (kellele tuleb tagada alg- ja keskhariduse kättesaadavus) ühiskonda taaslõimimine on ülioluline selleks, et tagada riigis stabiilsus ja et tagasipöördunute suhtes ei rakendataks tagasipöördumismenetluste käigus sundi ega vägivalda;
E.

arvestades, et on väljendatud muret seoses kolmandatest riikidest pärit seadmete müüjatega, kes võivad kujutada endast ELi jaoks julgeolekuriski oma päritoluriigi seaduste tõttu, eriti pärast Hiina riigi julgeolekuseaduste jõustumist, millega kohustatakse kõiki kodanikke, ettevõtjaid ja muid üksusi tegema riigiga koostööd, et kaitsta riigi julgeolekut, kusjuures riigi julgeolek on väga avaralt määratletud; arvestades, et ei ole mingit garantiid, et see kohustus oleks seatud nõudeta kohaldada seda väljaspool oma riigi territooriumi, ning et eri riigid on reageerinud Hiina seadustele erinevalt, alates julgeolekuanalüüsist kuni täieliku keelustamiseni;
16.

kutsub liikmesriike üles tagama, et mittetöötavad ja mitteõppivad noored, sealhulgas puuetega noored ja need, kellel on keerulised vajadused, saaksid kooskõlas Euroopa Komisjoni ja Euroopa Kontrollikoja soovitustega noortegarantiid kasutada ja sellest reaalselt ja sisuliselt kasu saada; rõhutab praeguste puuduste kõrvaldamise olulisust pakkumiste kvaliteedis ja kavast teavitamises; leiab, et tuleks rohkem pingutada, et kehtestada kvaliteedistandardid, anda jätkuvat ja suuremat rahalist toetust nii ELi rahastamisvahenditest kui ka riikide eelarvetest ning tagada noorte ja noorteorganisatsioonide tähendusrikas kaasamine meetmete kavandamisse, rakendamisse ja järelevalvesse noortegarantii raames; rõhutab vajadust tunnistada, et vanusekriteeriumi tõttu paljud neist noores eas töötutest või vaegtööhõivega inimestest ei ole hõlmatud meetmetega, mis on konkreetselt suunatud noorematele töötajatele, ja seega vajavad nad võimalust ajakohastada oma oskusi; rõhutab, et haridus on olulisim võti vaesusesse sattumise vältimiseks; on seisukohal, et haridusasutustes on digitaalsete põhioskuste, näiteks digitaalmeedia kasutamise ja programmeerimise põhiteadmiste õpetamise edendamine hädavajalik; rõhutab sellega seoses vastava digitaaltaristuga hariduskeskuste asjakohase tehnilise varustuse vajadust; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama duaalse hariduse süsteemi, mis kehtib ELis juhtmudelina, arvestades samal ajal vajadust kohandada seda vastavalt liikmesriikide oma süsteemidele;
7.

nendib, et komisjoni ettepanek on tekitanud elava arutelu selle poliitilise, rahandusliku ja õigusliku mõju üle; rõhutab aga, et arutelu ESMi institutsioonilise raamistiku pikaajalise nägemuse teemal ei tohiks lükata edasi samme, mida on kiiresti vaja teha, et tugevdada majandus- ja rahaliidu demokraatlikku vastutust ning selle suutlikkust edendada finantsstabiilsust ja lähenemist ning reageerida majanduslikele šokkidele; nõuab seepärast lühemas perspektiivis asjalikku ESMi reformi, mis hõlmab ESMi lepingu läbivaatamist, ilma et see piiraks edasipüüdlikumaid arengusuundi tulevikus;