KOMISJONI TEATIS Asepresident Rehni teatis presidendi nõusolekul /* COM/2013/0927 final */





KOMISJONI TEATIS Asepresident Rehni teatis presidendi nõusolekul Käesolev aruanne vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta otsusele nr 1219/2011/EL ja 4. juuli 2012. aasta otsusele nr 602/2012/EL, millega kehtestatakse uus nõue, mille kohaselt ELi esindav Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) nõukogu liige peab esitama igal aastal Euroopa Parlamendile aruande. Kõnealustes otsustes on sätestatud, et EBRD nõukogus liitu esindav liige esitab aruande „liidu eesmärkide, eelkõige Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse, Euroopa 2020. aasta strateegia ning taastuvenergia ja energiatõhusate tehnoloogiate siirde märkimisväärse suurendamise kohta, [---] kapitali kasutamise ning meetmete kohta, et tagada finantsvahendajate kaudu teostatava EBRD tegevuse läbipaistvus, [---] riskivõtmise ja erasektorilt saadava täiendava rahastamise kaasamise tulemuslikkuse ning Euroopa Investeerimispanga ja EBRD koostöö kohta väljaspool liitu” ja „[---] ka ülevaate EBRD tegevusest ja operatsioonidest Vahemere lõuna- ja idapiirkonnas”. ELi esindava EBRD nõukogu liikme 2012. aasta aruanne Euroopa Parlamendile Sisukord 1. Sissejuhatus. 4 1.1. Taustteave EBRD kohta. 4 1.2. Tegevuse läbipaistvus. 5 2. 2012. aasta tulemused. 6 2.1. Finantstulemused. 6 2.2. Mõju üleminekule. 6 2.3. Riskide võtmine. 7 2.4. Geograafilise ulatuse laiendamine. 7 2.5. Uus president 8 3. Panus liidu eesmärkide edendamisse (vt projektide näited II lisas) 9 3.1. EBRD strateegiad ja poliitikavaldkonnad. 9 3.2. Riigistrateegiad. 10 3.3. Kreekaga seotud erimeetmed. 10 3.4. Strateegia „Euroopa 2020”. 11 4. Institutsioonidevaheline koostöö. 12 4.1. Komisjoni, EBRD ja EIP kolmepoolne vastastikuse mõistmise memorandum.. 12 4.2. ELi platvorm väliskoostöö rahastamisvahendite ühendamiseks. 12 4.3. Partnerlused rahvusvaheliste finantsasutustega. 12 4.4. Rahastajate toetused. 13 4.5. EBRD tegevuse kooskõlastamise büroo Brüsselis. 14 5. I lisa – EBRD tulemused. 15 6. II lisa – projektide näited. 19 7. III lisa – veebisaitide lingid. 21 1. Sissejuhatus Käesolev aruanne vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta otsusele nr 1219/2011/EL ja 4. juuli 2012. aasta otsusele nr 602/2012/EL, millega kehtestatakse uus nõue, mille kohaselt ELi esindav Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) nõukogu liige peab esitama igal aastal Euroopa Parlamendile aruande „liidu eesmärkide, eelkõige Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse, Euroopa 2020. aasta strateegia ning taastuvenergia ja energiatõhusate tehnoloogiate siirde märkimisväärse suurendamise kohta, [---] kapitali kasutamise ning meetmete kohta, et tagada finantsvahendajate kaudu teostatava EBRD tegevuse läbipaistvus, [---] riskivõtmise ja erasektorilt saadava täiendava rahastamise kaasamise tulemuslikkuse ning Euroopa Investeerimispanga ja EBRD koostöö kohta väljaspool liitu” ja „[---] ka ülevaate EBRD tegevusest ja operatsioonidest Vahemere lõuna- ja idapiirkonnas”. 1.1. Taustteave EBRD kohta EBRD asutati 1990. aastal pärast kommunistlike režiimide kokkuvarisemist Euroopas ja Nõukogude Liidus. Tema ülesanne on „soodustada üleminekut avatud turule orienteeritud majandusele ning edendada era- ja ettevõtlusalgatust” Kesk- ja Ida-Euroopas, Kesk-Aasias ja viimasel ajal ka Vahemere lõuna- ja idapiirkonnas. EBRD tegutseb praegu kõnealustes piirkondades 34 riigis ja toetab eelkõige erasektori projekte, mida ei saa täielikult turupõhiselt rahastada. EBRD liikmeteks on 64 riiki, Euroopa Liit ja Euroopa Investeerimispank (EIP). EL ja selle liikmesriikide osalus moodustab EBRD aktsiakapitalist kokku ligikaudu 64 %. Liikmerühmi esindavate EBRD direktorite nõukogu kohtub korrapäraselt, et kooskõlastada oma seisukohti EBRD projektide, poliitika ja strateegiate kohta. Seisukohad ei ole siiski alati ühtsed, sest ELi liikmesriike esindavad direktorid hääletavad sõltumatute aktsionäridena ja lähtuvad oma riigi ametiasutuste prioriteetidest. 2012. aasta lõpus moodustas ELi osa lubatud aktsiakapitalist 3,04 % (900 miljonit eurot 30 miljardi euro suurusest kogukapitalist). Lubatud aktsiakapitalist veidi rohkem kui 20 % (ELi puhul 188 miljonit eurot) on sissemakstud osa ja ülejäänu (ELi puhul 712 miljonit eurot, mis on ELi eelarves kajastuv tingimuslik kohustus) on sissenõutav kapital. Kõik 66 aktsionäri on esindatud EBRD nõukogus. ELi esindaja nimetab ametisse komisjon, praegu on selleks majandus- ja rahaküsimuste eest vastutav asepresident Olli Rehn. Komisjon määrab ka ELi esindaja asendaja, kelleks on praegu majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi peadirektor Marco Buti. Nõukogu liikmed valivad 23 direktorite nõukogu liiget, kelle ametiaeg on kolm aastat (neid võib ametisse tagasi valida). 15 direktorit esindavad ELi liikmesriike, ELi ja EIPd. Iga direktor määrab endale asendaja, kellel on tema puudumise korral õigus tegutseda tema eest. Euroopa Liitu esindav direktor on praegu Vassili Lelakis ja tema asendaja Peter Basch (mõlemad majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadist). ELi ametlikke arvamusi ja seisukohti väljendades võtab liitu esindav direktor arvesse komisjoni kõigi asjaomaste talituste, Euroopa välisteenistuse ja muude asjaomaste ELi organite arvamusi, samuti ELi liikmesriike esindavate direktorite enamiku arvamust. 1.2. Tegevuse läbipaistvus EBRD avaldab mitmeid avalikke aastaaruandeid, et teavitada huvitatud isikuid oma tegevusest ja sellest, kuidas ta on edendanud oma tegevuse läbipaistvust. Nende hulgas on aastaaruanne, iga-aastane finantsaruanne, üleminekuaruanne, jätkusuutlikkuse aruanne ja rahastamisaruanne (lingid on III lisas). Avaliku teabe poliitikaga on määratud kindlaks, mida EBRD peab tegema avalike konsultatsioonide ja teabe avalikustamise vallas. 2012. aastal korraldas EBRD avalikke konsultatsioone üheksa riigistrateegia ja ühe sektoristrateegia teemal; avaldas projektide ülevaateid 158 erasektori projekti kohta, teostas keskkonna- ja ühiskonnamõju hindamist kõigi keskkonnakategooriasse A kuuluvate projektide puhul ning avaldas vastutuse ja juhtimisega seotud teavet, nagu nõutud. EBRD vastas ka kõikidele teabenõuetele. Üks teabenõude rahuldamata jätmise otsus kaevati edasi. EBRD vastutusmehhanismi oluline osa on projektide edasikaebamismehhanism (Project Complaint Mechanism), mille raames vaadatakse läbi kaebused juhul, kui EBRD võib olla eiranud projektide heakskiitmiseks kehtestatud põhimõtteid, ning võimaldatakse sellest mõjutatud kogukonnal saada EBRD-lt abi probleemi lahendamise algatuse raames, kuhu on kaasatud ka projekti sponsor. 2012. aastal oli end EBRDs registreerinud üle 1 900 kodanikuühiskonna organisatsiooni ja üle 400 kõnealuse organisatsiooni osales temaatilistel kohtumistel EBRD töötajatega. Kodanikuühiskonna programm on EBRD ja kodanikuühiskonna koostöö tippsündmus, mis toimub EBRD aastakoosoleku ja ettevõtlusfoorumiga samal ajal. See on kõrgetasemeline mehhanism dialoogiks kodanikuühiskonna esindajate ning EBRD presidendi, direktorite nõukogu, kõrgema juhtkonna ja töötajate vahel. 2. 2012. aasta tulemused 2.1. Finantstulemused Ka 2012. aastal oli EBRD finantsseisund hea – kapitalipositsioon oli tugev (mida näitavad AAA-reiting ja stabiilne väljavaade), likviidsuse tase kõrge ja aktsionäride toetus jätkuvalt suur. EBRD aastane tegevusmaht oli 8,9 miljardit eurot, hõlmates 393 üksikprojekti ja 72 veel tagastamata laenu 2012. aasta kaubavahetuse lihtsustamise programmi raames. See hõlmab kuut kohustust Vahemere lõuna- ja idapiirkonnas mahuga 181 miljonit eurot. Kõnealuste projektidega kaasati 2012. aastal täiendavaid rahalisi vahendeid 17,4 miljardi euro ulatuses (2011. aastal 20,8 miljardit eurot), kusjuures EBRD mobiliseeris otse 1,2 miljardit eurot sündikaatlaenude kujul (2011. aastal 1,0 miljardit eurot). EBRD investeeringute portfelli maht kasvas 2012. aasta lõpuks 37,5 miljardi euroni (8 % suurem kui 2011. aastal). 2012. aasta puhaskasum oli 1 miljard eurot (2011. aastal 173 miljonit eurot), mis tulenes peamiselt muutusest realiseerimata aktsiakapitali õiglases väärtuses, mis kõigub aktsiaturgude volatiilsust arvestades edaspidi ilmselt märkimisväärselt. See tähendab, et EBRD reservid suurenesid 2011. aasta 7,0 miljardilt eurolt 2012. aasta lõpuks 7,8 miljardi euroni. EBRD sai oma iga-aastase laenukava raames 2012. aastal 6,3 miljardit eurot pikaajalist rahastamist; keskmine tähtaeg oli sealjuures 4,1 aastat. Võlakirjad emiteeriti 12 vääringus; USA dollarites emiteeritud võlakirjade osakaal oli 60 %. Tegevus- ja finantstulemused ning EBRD tegevuse geograafiline jaotus on esitatud I lisas. 2.2. Mõju üleminekule EBRD hindab igal aastal kõigis oma sihtriikides 15 sektoris üleminekul tehtud edusamme ja järelejäänud probleeme. Nn üleminekulünkade hindamisel vaadeldakse turu struktuuri või turgu toetavaid asutusi, mis on vajalikud, et viia riik kõige rohkem arenenud turumajandusega riikidega ühele tasemele. Edusammud demokraatliku reformi valdkonnas olid 2012. aastal mõnes EBRD sihtpiirkonna osas jõulised, mõnel pool edasiminekut aga ei toimunud. Reformimisel tegid kõige suuremaid edusamme riigid, kes olid võtnud suuna demokraatiale alles hiljuti, näiteks Egiptus ja Tuneesia, kuigi esines teatav ebastabiilsus ja üleminekuprotsess jääb tõenäoliselt kõigis Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikides ebaühtlaseks. Lääne-Balkani piirkonna riigid jätkasid demokraatlikku reformi, saades tuge ELi lõimumise protsessist ja tihedamast piirkondlikust koostööst, kuigi demokraatlikku konsolideerimisprotsessi pärsivad jätkuvalt populism ja rahvustevahelised pinged. Armeenia, Gruusia ja Moldova tugevdasid demokraatiat vabade ja ausate valimistega ning reformimeelse valitsuse moodustamisega; demokraatiat edendasid ka Kirgiisi Vabariik ja Mongoolia. Mujal EBRD sihtpiirkonnas oli demokraatlike reformide areng ebaühtlasem. Venemaal tehti teatavate demokraatlike reformide elluviimisel edusamme ja 2012. aasta märtsis toimusid avatumad presidendivalimised, kuid nende mõju tühistasid osaliselt ametiasutuste võetud muud meetmed. Ukrainas kahjustasid viimastel aastatel tehtud märkimisväärseid edusamme õiguse valikuline kohaldamine ja sõltumatute meediakanalite survestamine. Enamikus teistes SRÜ riikides oli demokraatia areng parimal juhul aeglane ja väljendati muret laialdase korruptsiooni, õigusriigi põhimõtte kehva järgimise ja inimõiguste rikkumise pärast. EBRD oli jätkuvalt väga mures edasimineku puudumise pärast demokraatliku reformi alal Valgevenes ja Türkmenistanis ning kasutas oma tegevuses endiselt kohandatud strateegilist lähenemisviisi, keskendudes erasektori projektidele ja edusammudele, mida on võimalik mõõta täpselt määratletud poliitiliste ja majanduslike kriteeriumide põhjal. Töö majandusliku kaasamise lisamiseks üleminekusüsteemi algas 2012. aastal ning 2013. aastal lisas EBRD sinna kolme uue mõõtmena soolise ebavõrdsuse, maa- ja linnapiirkondade erinevused ja noorte küsimused. 2.3. Riskide võtmine Selleks et EBRD täidaks üleminekuga seotud volitusi, võib ta võtta suuremaid riske, kui võidaks võtta erasektoris. Ta püüab seda teha aga mõistlikult ja avatult. Juhtkond teavitab direktorite nõukogu ja konsulteerib sellega korrapäraselt peamiselt kvartaalsete riskiaruannete kaudu, kuid ka üksikjuhtumite kaupa. EBRD soovib vähendada rahahaldusega seotud riske nii palju kui võimalik, omades suurt likviidsust ja lühiajalisi investeeringuid kõige kvaliteetsemates instrumentides. Tehinguid tehakse nõukogu volituste alusel ning kehtivad ranged eeskirjad, mis vaadatakse läbi kord aastas. Panganduse alal võib aga võtta palju suuremaid riske, tehes keskpikki kuni pikaajalisi investeeringuid sageli kohandatud või ainulaadsetesse ja seega äärmiselt vähelikviidsetesse toodetesse. EBRD tahab aga teha kindlaks, mõõta ja struktureerida riske viisil, mis vähendab või maandab neid (väljumisvõimalus, väljamaksete kontroll, lepingud, tagatised jne). Tema investeeringud põhinevad turuhinnal, et kajastada asjakohaselt riski ja tootluse suhet (tagades samal ajal, et EBRD ei tõrju välja erasektorit). Makseviivituse võimalusega arvestatakse, kuid EBRD soovib sellega seotud kahju vähendada nii palju kui võimalik ja kaitseb end selle vastu, et säilitada tugev kapitalibaas. EBRD langenud väärtusega laenud moodustasid võlgadega seotud põhitegevusvarast 2012. aastal ainult 3,4 % (676 miljonit eurot). Muude riskide (mis on kõikidel turul tegutsejatel) hulgas on operatsiooniriskid (nt vead, pettus), maineriskid, mis on seotud praeguste ja potentsiaalsete klientide usaldusväärsusega, ning süsteemsed riskid (nt olulise lääne panga maksejõuetus või USA Föderaalreservi poliitika suur muutus). 2.4. Geograafilise ulatuse laiendamine EBRD alustas Vahemere lõuna- ja idapiirkonnas järk-järgult tegevust 2011. aastal, kasutades selleks toetajate rahastatavaid ja muu hulgas projektide ettevalmistamiseks mõeldud koostööfonde. 2012. aastal aga ratifitseeris piisav arv EBRD aktsionäre EBRD asutamislepingu artikli 18 muudatused ning Egiptusele, Jordaaniale, Marokole ja Tuneesiale sai anda võimaliku abisaajariigi staatuse. See võimaldas EBRD-l hakata alates 2012. aasta novembrist tegema selles uues sihtpiirkonnas mitmeid investeerimistehinguid investeeringute erifondi kaudu (vt II lisa). Üldiselt eeldati, et nimetatud riigid saavad 2013.–2014. aastal täieõiguslikeks abisaajariikideks. Pärast ulatuslikku arutelu hääletasid EBRD nõukogu liikmed 2012. aasta novembris Kosovo liikmeks võtmise poolt, mistõttu sai Kosovost EBRD 66. liige ja 30. sihtriik. Vastu võetud resolutsioonis rõhutati, et otsus ei mõjuta EBRD eri liikmete seisukohti Kosovo staatuse suhtes. 2.5. Uus president 2012. aasta mais Londonis toimunud aastakoosolekul võitis Suma Chakrabarti Ühendkuningriigist EBRD presidendivalimised, millega kaasnes esimest korda tihe konkurents, ja asus juulikuus Thomas Mirow asemel presidendina ametisse. Uus president algatas kohe EBRD ajakohastamisprotsessi, mille eesmärk on muuta asutuse sisemist tegutsemisviisi ning maksimeerida tõhusust ning investeeringute, poliitilise dialoogi, tehnilise koostöö ja juhtimise mõju. 3. Panus liidu eesmärkide edendamisse (vt projektide näited II lisas) EBRD kui mitmepoolne rahvusvaheline finantsasutus annab aru nii ELi kuuluvatele kui ka ELi-välistele aktsionäridele ning tegutseb seetõttu kooskõlas oma ainulaadse juhtimis-, õigus- ja poliitikaraamistikuga. EBRD kohaldab ja edendab ELi nõudeid ja poliitikat üldiselt peale ELi riikide siiski ka väljaspool ELi asuvates abisaajariikides, kus EBRD projektide ja poliitilise dialoogi eesmärk on täita ELi nõuded või saavutada võimalikult suur lähenemine nendele. Kõik EBRD projektid ei vasta kohe alguses ELi nõuetele, seda peamiselt piiratud rahaliste vahendite ja sageli märkimisväärse üleminekulünga tõttu. Sellisel juhul peab direktorite nõukogu nõustuma EBRD asjakohasest poliitikast kõrvalekaldumisega. EBRD aitab igal juhul saavutada mitut ELi välistegevuse eesmärki, mida on kirjeldatud ELi lepingu artiklis 21. Ta pakub eelkõige tehnilist ja rahalist tuge, mis aitab edendada säästvat majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonna-alast arengut, riikide integreerimist maailmamajandusse ning mitmepoolset koostööd ja head valitsemistava. Suunates oma tegevuse üksnes riikidesse, kes on pühendunud mitmeparteilise demokraatia, pluralismi ja turumajanduse põhimõtete järgimisele, aitab EBRD toetada ka demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid. Soodustades üleminekut turule orienteeritud majandusele, edendab EBRD era- ja ettevõtlusalgatusi, aidates viia riikidel ellu struktuurseid ja valdkondlikke reforme (majandus-, sotsiaal-, keskkonnareformid), selleks et toetada nende moderniseerumist ja täielikku integreerimist maailmamajandusse. 3.1. EBRD strateegiad ja poliitikavaldkonnad 2012. aastal võeti vastu uus kaevanduspoliitika, millega kehtestatakse EBRD eesmärgid ja põhimõtted vastutustundliku kaevandamise edendamiseks kooskõlas keskkonda, tervishoidu, ohutust ja sotsiaalseid aspekte käsitlevate parimate rahvusvaheliste nõuetega (söe kasutamist ning fossiilkütuste kaevandmist või ammutamist hõlmab energiastrateegia, mille üle konsulteeritakse 2013. aastal). Kõnealune poliitika tugineb kindlalt ELi asjaomastele direktiividele ja keskkonnanõuetele ning sisaldab rohkeid viiteid ELi selle valdkonna normatiivsetele ja õiguslikele nõuetele. Selleks et jätkata edukat tööd energiatõhususele ja vähesele CO2-heitele tugineva majandusliku konkurentsivõime ja majanduskasvu edendamisel, lepiti 2012. aastal kokku EBRD säästva energiakasutuse algatuse kolmandas etapis, mis hõlmab 2012.–2014. aastat. 2012. aasta tegevusmahust oli ligikaudu 2,3 miljardit eurot säästva energiakasutuse algatusega otseselt seotud ja toetab EBRD eesmärki tagada, et 20 %-l investeeringutest on säästva energia komponent. Säästva energiakasutuse algatuse kolmandas etapis arendatakse edasi energiatõhusust ja kliimamuutusi leevendavaid meetmeid, pöörates samal ajal suuremat tähelepanu kohanemisele. Eesmärk on saada 4,5–6,5 miljardi euro eest rahastamist ja vähendada CO2-heidet 26–32 miljoni tonni võrra. ELi esindaja algatusel toimub kolmandas etapis suurem ühtlustamine ja kooskõlastamine teiste rahvusvaheliste finantsasutuste kliimakavadega. EBRD peamine kasvav tegevusvaldkond on taastuvenergia rahastamine. Alates 2006. aastast on pank teinud 57 investeeringut tuule-, päikese-, biomassi- ja hüdroenergia projektidesse ning toetanud ka taastuvenergia fonde. EBRD investeeris kokku üle 2 miljardi euro projektidesse, mille koguväärtus on üle 5 miljardi euro, kaasates rohkem kui 3 miljardi euro väärtuses investeeringuid avalikult ja erasektorilt. 2012. aastal võeti vastu uus viieaastane munitsipaal- ja keskkonnataristu strateegia, mis põhineb ELi keskkonnanõuetel. Munitsipaal- ja keskkonnataristu strateegia on paljude vaesemate EBRD sihtriikide jaoks väga tähtis ja seda peetakse suurte üleminekuraskuste tõttu EBRD tegevuse põhiosaks. Kõnealuses valdkonnas kasutatakse sageli ELi segarahastamisvahendeid. 3.2. Riigistrateegiad 2012. aastal koostas EBRD uued kolmeaastased riigistrateegiad Albaania, Armeenia, Eesti, Leedu, Rumeenia, Slovaki Vabariigi, Tadžikistani, Türgi ja Venemaa jaoks. Kuna Türgi on rahapesuvastase töökonna loetelus, mis hõlmab riike, kellel olid 2012. aastal õiguslikud puudujäägid rahapesu tõkestamise või terrorismi rahastamise vastaste meetmete valdkonnas, aitas ELi esindaja tagada, et EBRD on kõigi Türgi sponsoreid hõlmavate projektide puhul eriti hoolas. Eesti, Leedu ja Slovakkia riigistrateegiad kajastasid nende kui üleminekul edasijõudnud riikide staatust ja määrasid kindlaks sammud, mida tuleb teha EBRD toetuse lõpetamiseks. Rumeenia strateegias rõhutati EBRD võimet aidata riigi ametiasutustel ELi struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendeid paremini kasutada. Kuna Venemaale suunatud tegevus moodustab rohkem kui kolmandiku EBRD tegevusest, toimusid tema strateegiaga seoses olulised läbirääkimised. ELi esindav direktor leidis poolehoidu seisukohale, et nõue, et Venemaa kui WTO liige peab järgima rahvusvahelisi kaubanduseeskirju, on vaja asjakohaselt sõnastada. Arvestades ELi ja Venemaa vaheliste pooleliolevate kaubandusvaidluste arvu, peeti oluliseks saata nii Venemaa ametiasutustele kui ka EBRD-le selge signaal, et tuleks vältida kokkulepitud kaubanduseeskirjadega vastuolus olevate projektide toetamist ja et Venemaa peaks maailmamajandusse integreerumiseks ja turu reformide edendamiseks tegema suuremaid jõupingutusi. Kõikide riigistrateegiat käsitlevate dokumentidega seoses pidas ELi esindaja edukalt läbirääkimisi standardmenetluste kehtestamiseks, et projektide puhul, mis ei järgi ELi keskkonnanõudeid, nõutaks selgeid põhjendusi ja konkreetseid täiendavaid meetmeid. 3.3. Kreekaga seotud erimeetmed Pärast seda, kui Kreeka ametiasutused palusid 2012. aasta augustis toetust ja koostööd, lõi EBRD töökonna, et uurida, kuidas ta saaks toetada Kreeka ja ülejäänud piirkonna majanduskasvu piiriüleste taristuinvesteeringute, kaubandusintegratsiooni ja piirkondliku ettevõtluse arendamise kaudu, hõlmates Kagu-Euroopas asuvaid Kreeka tütarettevõtjaid. EBRD ning Kreeka ametiasutuste ja äripartnerite, Euroopa Komisjoni asjaomaste talituste, EBRD Kreeka töökonna ja EIP vahel toimunud mitme kõrgetasemelise kohtumise järel aitas EBRD luua EIP-l Kreeka jaoks kaubavahetuse lihtsustamise programmi; ühtlasi tehti ettevalmistusi 711 miljoni euro suuruseks uueks finantsabipaketiks, mis on suunatud Kreeka pankade üheksale tütarpangale Bulgaarias, Rumeenias ja Serbias, et vähendada nende sõltuvust Kreeka emapankadest. EBRD toetas ka paljusid projekte, mis hõlmasid Kreeka äriühinguid Kagu-Euroopas. 3.4. Strateegia „Euroopa 2020” EBRD tehingute põhieesmärk on edendada pigem majanduse süsteemset üleminekut kui majanduskasvu. Kuna üleminekuga kaasneb sageli majanduskasv, mõjutavad EBRD investeeringud riigi väljavaateid ning kaudselt ka töökohtade loomist ja vaesuse vähendamist. Seda näitlikustab EBRD töö VKEde toetamisel krediidiliinide võimaldamise ja ärijuhtimise valdkonnas tehnilise abi pakkumise kaudu. 2012. aastal viidi ellu ligikaudu 1 500 VKEde projekti. Sel viisil toetab EBRD ELi majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” peamisi eesmärke, mille hulgas on arukas majanduskasv teadmistepõhisesse majandusse ja innovatsiooni investeerimise kaudu, jätkusuutlik majanduskasv energiatõhususse ja vähese CO2-heitega projektidesse investeerimise kaudu ning kaasav majanduskasv, mis vähendab soolist ebavõrdsust, maa- ja linnapiirkondade erinevusi ja noorte tõrjutust. 4. Institutsioonidevaheline koostöö Peale investeeringute ja majandusliku mitmekesistamise toetamise on EBRD-l üha tähtsam osa ka mitmepoolse koostöö ja hea valitsemistava edendamisel kooskõlas ELi laiemate välistegevuse eesmärkidega. EBRD soovib anda oma sihtpiirkonnale hääle rahvusvahelistel foorumitel ja teeb koostööd valitsuste ja äriühingute juhtidega, et edendada head ühingujuhtimise tava ning poliitika- ja õigusreforme. 4.1. Komisjoni, EBRD ja EIP kolmepoolne vastastikuse mõistmise memorandum Pidades silmas EIP ja EBRD osatähtust Euroopa eesmärkide ja väärtuste edendamisel ELis ja naaberriikides, toetab komisjon aktiivselt koostööd 2011. aasta märtsis EBRD ja EIP-ga sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumi (muudetud 2012. aasta novembris, et kajastada laienemist Vahemere lõuna- ja idapiirkonda) raames. Vastastikuse mõistmise memorandumiga asutati kontaktrühm, mis edendab korrapärast arvamuste vahetust ja kaasrahastamise võimaluste ühist kindlaksmääramist iga partneri suhtelistele eelistele tuginedes. 13. detsembril 2012 sõlmisid komisjon, Euroopa välisteenistus, EBRD ja EIP uue vastastikuse mõistmise memorandumi. Selles käsitletakse asjakohaste investeerimisprojektide kindlaksmääramist ELi-Venemaa moderniseerimispartnerluse raames. 4.2. ELi platvorm väliskoostöö rahastamisvahendite ühendamiseks 2012. aastal osales EBRD ekspertide rühmas, mille töö tulemusel lõi komisjon ELi uue platvormi väliskoostöö rahastamisvahendite ühendamiseks, mis käivitati 14. detsembril. Selle eesmärk oli süvendada ELi koostööd mitme finantseerimisasutusega ja kasutada nende laialdasi tehnilisi teadmisi ja suhtelisi eeliseid, selleks et koordineerida ja parandada ELi välistegevuse mõju ja tõhusust. Rahastamisvahendite ühendamise mehhanismide (sealhulgas parimad tavad, juhtimisstruktuurid ning tulemuste mõõtmise ja jälgimise viisid) analüüsiga seotud tehniline töö on alanud. 4.3. Partnerlused rahvusvaheliste finantsasutustega 2012. aasta novembris leppisid EIP, Maailmapanga Grupp ja EBRD kokku teises ühises rahvusvahelisi finantsasutusi käsitlevas tegevuskavas, mille eesmärk on toetada majanduse elavnemist ja majanduskasvu Kesk- ja Kagu-Euroopas üle 30 miljardi euro suuruse finantsabipaketiga (samuti poliitikaküsimustes nõustamisega) aastatel 2013–2014 (nn Viin II, sest aluseks on võetud 2009.–2010. aasta nn Viini algatus). See on otsene vastus euroala probleemide jätkuvale mõjule arenevate Euroopa riikide majandusele ja selle eesmärk on kiirendada piirkonna majanduskasvu, soodustades muu hulgas taristu-, ettevõtlus- ja finantssektorit toetavaid era- ja avaliku sektori algatusi. EBRD keskendub abi andmisel Lääne- ja Ida-Balkanile, Balti riikidele ja Kesk-Euroopa maadele ning kavatseb investeerida kuni 4 miljardit eurot laenudesse, omakapitali ja kaubanduse rahastamisesse, mida toetab majanduse ümberkorraldamisele, mitmekesistamisele ja ühingujuhtimise tõhustamisele suunatud poliitiline dialoog. 2011. aasta mais algatasid G8 riigid Deauville'is toimunud tippkohtumisel Deauville’i partnerluse. Selle eesmärk on kooskõlastada G8 vastus (poliitika, rahanduse ja kaubanduse valdkonnas) araabia kevadele (sealhulgas rahvusvaheliste finantsasutuste ja G8-väliste kahepoolsete rahastajate kaasamine), et toetada üleminekut jätkusuutlikule ja kaasavale majanduskasvule. EBRD volituste laiendamist Vahemere lõuna- ja idapiirkonnale peeti finantssamba põhiosaks. 4.4. Rahastajate toetused EBRD sihtriikide üleminekuraskuste ületamisel on rahastajate toetused väga olulised (vt II lisa). 2012. aastal andis üle 30 kahepoolse rahastaja, mitme rahastajaga fondi ja mitmepoolse süsteemi 177 miljonit eurot programmidele ja algatustele peaaegu kõigis EBRD tegevusvaldkondades. Kõnealuste toetustega rahastatakse aastas keskmiselt 500 tehnilise koostöö projekti ja 60 muud operatsiooni. Rahastajate panus on olnud äärmiselt oluline EBRD mõju suurendamisel ülemineku alguses olevates riikides ja Vahemere lõuna- ja idapiirkonna edule aluse panemisel. Rahastajate panus (miljonites eurodes) Rahastajad || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 Kahepoolsed || 55,8 || 75,7 || 78,4 || 240,2 || 62,3 EL || 37,7 || 103,9 || 58,8 || 133,1 || 92,2 Mitmepoolsed || 0,4 || 0,2 || 77,5 || 60,6 || 22,5 Muud || 0,4 || 1,6 || - || - || 0,2 EBRD aktsionäride erifond || 115,0 || 30,0 || 150,0 || - || - Vahemere lõuna- ja idapiirkonna fondid || - || - || - || 20,0 || - Kokku || 209,3 || 211,4 || 364,7 || 453,9 || 177,2 Komisjon on selgelt EBRD kõige olulisem rahastaja nii tehnilise koostöö kui ka muude valdkondade puhul ning tema vahendid moodustavad üle kolmandiku rahastajate EBRD projektide toetuseks eraldatud vahenditest, ulatudes 2012. aastal üle poole kõikide rahastajate vahenditest (92 miljonit eurot). ELi toetused hõlmavad EBRD kõiki riike ja sektoreid. Viimastel aastatel on ELi rahalisi vahendeid jaotatud üha rohkem läbi piirkondlike mehhanismide, mis on loodud ELi toetuste ühendamiseks Euroopa finantsasutuste investeeringutega. Nende mehhanismide hulgas on naabruspoliitika rahastamisvahend, Kesk-Aasia investeerimisrahastu ja Lääne-Balkani investeerimiskeskkond. 2012. aastal kaasas EBRD naabruspoliitika rahastamisvahendist 25,7 miljonit eurot, Kesk-Aasia investeerimisrahastult 17 miljonit eurot ja Lääne-Balkani investeerimiskeskkonnalt 35,2 miljonit eurot. Lisaks saadi ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kaudu 21,5 miljonit eurot Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina projektide toetuseks. EBRD projekte ELi liikmesriikides rahastavad märkimisväärselt ka struktuuri- ja ühtekuuluvusfondid. Panus erineb aastate lõikes, kuid alates 1992. aastast on EBRD projektid saanud ligikaudu 3 miljardit eurot. EBRD on tähtis partner ka tuumaohutuse küsimustes ning haldab Euroopa Liidu ja 29 vahendeid eraldava valitsuse eest kuut tuumaohutusfondi: tuumaohutuse fond (Nuclear Safety Account), Tšernobõli fond (Chernobyl Shelter Fund), kolm rahvusvahelist tuumaelektrijaama dekomisjoneerimise toetusfondi ja põhjamõõtme keskkonnapartnerluse tuumaohutusfond (Nuclear Window). Komisjon on peamine kaasrahastaja teatavate EBRD hallatavate mitme rahastajaga sihtfondide jaoks – näiteks põhjamõõtme keskkonnapartnerluse (84 miljonit eurot) ja Ida-Euroopa energiatõhususe ja keskkonnapartnerluse programmi (40 miljonit eurot) puhul, mille eesmärk on edendada investeeringuid energiatõhususse ning parandada keskkonda ja tuumaohutust Venemaal, Valgevenes ja Ukrainas. Joonised 1 ja 2: ELi rahaline panus Lisateavet saab EBRD iga-aastasest rahastamisaruandest, kus esitatakse muu hulgas pärast 2012. aasta kaasrahastamise strateegilist läbivaatamist EBRD võetud meetmete üksikasjad. See on EBRD toetuste haldamise süsteemide esimene põhjalik läbivaatamine alates 1995. aastast ja selle tulemusel viidi ellu reformid kasvava ja keerukama toetuste portfelliga toimetulekuks. 4.5. EBRD tegevuse kooskõlastamise büroo Brüsselis EBRD president Chakrabarti on alates oma ametiaja algusest soovinud näidata, et ELi ja EBRD suhe on tema arvates tähtis ja strateegiline. 2012. aastal lubas ta uurida võimalusi selle tugevdamiseks, eelkõige avades Brüsselis EBRD tegevuse kooskõlastamise büroo. Büroo eesmärk on edendada pigem tihedamaid tegevussidemeid kui tegelda juhtimise või aktsionäride küsimustega. 5. 1. lisa – EBRD tulemused 5.1. Põhitegevustulemused 2008–2012 || 2012 || 2011 || 2010 || 2009 || 2008 || Kumulatiivne näitaja 1991–2012 Projektide arv || 393 || 380 || 386 || 311 || 302 || 3 644 Aastane tegevusmaht (miljonites eurodes) || 8 920 || 9 051 || 9 009 || 7 861 || 5 087 || 78 916 Muud kui EBRD vahendid (miljonites eurodes) || 17 372 || 20 802 || 13 174 || 10 353 || 8 372 || 155 644 Projekti koguväärtus[1] || 24 871 || 29 479 || 22 039 || 18 087 || 12 889 || 235 387 5.2. Finantstulemused 2008–2012 (miljonites eurodes) || 2012 || 2011 || 2010 || 2009 || 2008 Aasta realiseeritud kasum enne väärtuse langust[2] || 1 006 || 866 || 927 || 849 || 849 2012. aasta puhas(kahjum)/kasum enne nõukogu liikmete heakskiidetud netotulu ülekandeid || 1 020 || 173 || 1 377 || (746) || (602) Netotulu ülekanded, heakskiidetud nõukogu liikmete poolt || (190) || – || (150) || (165) || (115) 2012. aasta puhas(kahjum)/kasum pärast nõukogu liikmete heakskiidetud netotulu ülekandeid || 830 || – || 1 227 || (911) || (717) Sissemakstud kapital || 6 202 || 6 199 || 6 197 || 5 198 || 5 198 Reservid ja jaotamata kasum || 7 808 || 6 974 || 6 780 || 6 317 || 6 552 Liikmete aktsiakapital kokku || 14 010 || 13 173 || 12 977 || 11 515 || 11 750 5.3. Tulemused riikide ja piirkondade kaupa Järgmises tabelis on esitatud EBRD aastane tegevusmaht miljonites eurodes piirkondade ja riikide kaupa 5.3.1. Riigid, kus EBRD tegutseb 01 Horvaatia 02 Tšehhi Vabariik 03 Eesti 04 Ungari 05 Läti 06 Leedu 07 Poola 08 Slovaki Vabariik 09 Sloveenia 10 Albaania 11 Bosnia ja Hertsegoviina 12 Bulgaaria 13 endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik 14 Kosovo 15 Montenegro 16 Rumeenia 17 Serbia 18 Armeenia 19 Aserbaidžaan 20 Valgevene 21 Gruusia 22 Moldova 23 Ukraina 24 Kasahstan 25 Kirgiisi Vabariik 26 Mongoolia 27 Tadžikistan 28 Türkmenistan 29 Usbekistan 30 Venemaa 31 Türgi 32 Egiptus 33 Jordaania 34 Maroko 5.3.2. Kesk-Euroopa ja Balti riigid Riik || 2012 || 2011 || Kumulatiivne näitaja 1991–2012 Horvaatia || 210 || 158 || 2 749 Tšehhi Vabariik[3] || 0 || 0 || 1 137 Eesti || 4 || 20 || 543 Ungari || 75 || 124 || 2 663 Läti || 4 || 19 || 575 Leedu || 37 || 2 || 640 Poola || 672 || 891 || 6 093 Slovaki Vabariik || 185 || 68 || 1 787 Sloveenia || 28 || 103 || 765 Kokku || 1 215 || 1 385 || 16 952 5.3.3. Kagu-Euroopa Riik || 2012 || 2011 || Kumulatiivne näitaja 1991–2012 Albaania || 69 || 96 || 732 Bosnia ja Hertsegoviina || 125 || 94 || 1 474 Bulgaaria || 246 || 92 || 2 661 endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik || 157 || 220 || 1 085 Kosovo[4] || 5 || Puudub || 66 Montenegro || 39 || 43 || 323 Rumeenia || 612 || 449 || 6 110 Serbia || 269 || 533 || 3 106 Kokku || 1 522 || 1 527 || 15 557 5.3.4. Ida-Euroopa ja Kaukaasia Riik || 2012 || 2011 || Kumulatiivne näitaja 1991–2012 Armeenia || 94 || 93 || 613 Aserbaidžaan || 83 || 289 || 1 554 Valgevene || 185 || 194 || 1 049 Gruusia || 103 || 187 || 1 719 Moldova || 102 || 69 || 733 Ukraina || 934 || 1 019 || 8 148 Kokku || 1 500 || 1 851 || 13 817 5.3.5. Venemaa Riik || 2012 || 2011 || Kumulatiivne näitaja 1991–2012 Venemaa || 2 582 || 2 928 || 22 943 Kokku || 2 582 || 2 928 || 22 943 5.3.6. Kesk-Aasia Riik || 2012 || 2011 || Kumulatiivne näitaja 1991–2012 Kasahstan || 374 || 289 || 4 588 Kirgiisi Vabariik || 16 || 66 || 414 Mongoolia || 419 || 62 || 690 Tadžikistan || 46 || 28 || 285 Türkmenistan || 14 || 23 || 172 Usbekistan || 2 || 3 || 741 Kokku || 871 || 470 || 6 891 5.3.7. Türgi Riik || 2012 || 2011 || Kumulatiivne näitaja 2009-2012 Türgi || 1 049 || 890 || 2 576 Kokku || 1 049 || 890 || 2 576 5.3.8. Vahemere lõuna- ja idapiirkond Riik || 2012 || 2011 || Kumulatiivne näitaja Egiptus || 10 || Puudub || 10 Jordaania || 123 || Puudub || 123 Maroko || 23 || Puudub || 23 Tuneesia || 25 || Puudub || 25 Kokku || 181 || Puudub || 181 6. 2. lisa – projektide näited 6.1. Maroko maapiirkondade elektrifitseerimine EBRD tegi Marokosse esimesed investeeringud 2012. aasta septembris. Seejärel on ta rahastanud uusi projekte ligikaudu 180 miljoni euro eest, keskendudes VKEdele, alustaristule ja toiduainetööstuse ettevõtjatele. Tänu vahenditele Vahemere lõuna- ja idapiirkonna mitme rahastajaga fondilt, millele EL on andnud ligikaudu 20 miljonit eurot, on tehtud ettevalmistustöid suureks investeeringuks Maroko energiataristusse eesmärgiga jõuda kaugete külade ja maaelanikkonnani, kellel on varem olnud harva usaldusväärset juurdepääsu elektrile või üldse mitte. Riiklikule elektri- ja joogiveeametile (Office National de l’Electricité et de l’Eau Potable) on antud uus 60 miljoni euro suurune laen, mis aitab miljonitel marokolastel saada juurdepääsu elektrivõrgule ja annab kuni 40 000 inimesele terves riigis võrdsed võimalused. Lisaks aitab see Marokol vähendada sõltuvust energia impordist ja edendada jätkusuutlikkust, toetades samal ajal valitsuse eesmärki tõsta maapiirkondade elektrifitseerimise määr 97–100%ni. Laenuga rahastatakse ka arukate elektriarvestite katseprogrammi, mis on äärmiselt oluline elektri hajatootmiseks taastuvenergiaallikate abil, kasutades näiteks katustele paigaldatud päikesepaneele. 6.2. Kaubavahetuse lihtsustamise programm EBRD pikaajaline kaubavahetuse lihtsustamise programm on hea näide EBRD jõupingutustest aidata riikidel avaneda, tegeleda kaubandusega ja integreeruda maailmamajandusse. 2012. aastal rahastati kõnealusest programmist 1 870 kaubandustehingut 75 pangaga 16 riigis ja koguväärtusega üle 1,1 miljardi euro. EBRD pakutaval kaubanduse rahastamise e-õppel läks hästi ka 2012. aastal ja selle kaudu on alates loomisest (aastal 2010) koolitatud üle 500 inimese, aidates pangatöötajatel omandada väga vajalikud oskused mitmesuguste kaubanduse rahastamise vahendite juhtimise alal ja tuues seega kasu kohalikele importijatele ja eksportijatele. 6.3. Oyu Tolgoi kulla- ja vasekaevanduse projekt EBRD direktorite nõukogu kiitis pärast 2012. aastal toimunud pikki arutelusid heaks 400 miljoni euro suuruse investeeringu Mongoolias Lõuna-Gobi piirkonnas asuva Oyu Tolgoi kulla- ja vasemaardla arendamisse (koguväärtus 19,7 miljardit eurot), millega tegeleb Rio Tinto. Laenu andmisel kinnitas ELi esindaja (teiste direktorite toetusel), et EBRD võttis (ja võtab jätkuvalt) nõuetekohaselt arvesse projektiga seotud keskkonnaohte, sealhulgas neid, millele on tähelepanu juhtinud kodanikuühiskonna organisatsioonid. See tähendab, et tehakse korrapärast seiret ja direktoritele esitatakse aastaaruanne keskkonna- ja sotsiaalse auditi tulemuste kohta. EBRD presidendi Suma Chakrabarti isiklik toetus sellele projektile, mis kuulub suurimate välismaiste otseinvesteeringute hulka Mongoolias, on tugev ja Oyu Tolgoi kaevanduse (kui see töötama hakkab) osatähtsus Mongoolia SKPs ulatub prognoosi järgi ligikaudu ühe kolmandikuni. 6.4. Energiatõhusus Balkanil Lääne-Balkanil tarbitakse energiat kaks ja pool korda rohkem kui ELis keskmiselt, seda eelkõige lagunenud taristu ning ebatõhusa energiakasutuse ja -jaotuse tõttu. Üks EBRD prioriteete selles piirkonnas on kõnealuse erinevuse vähendamine. Lääne-Balkani säästva energia rahastamise vahendi kaudu teeb EBRD kohalikele partnerpankadele kättesaadavaks kokku 60 miljoni euro suuruse krediidiliini, mis on ette nähtud kohalikele ettevõtjatele edasilaenamiseks. Tehnilist koostööd, mille eesmärk on anda nõu sobivate projektide kohta, rahastatakse, kasutades Lääne-Balkani jaoks mõeldud mitme rahastajaga Euroopa ühisfondi ja andes ELi Lääne-Balkani investeerimiskeskkonda kuuluvatele laenu võtvatele äriühingutele stiimuleid. See toetus on näiteks võimaldanud ühel ploomimoosi tootval ettevõtjal tänu 150 000 euro suurusele laenule EBRD ühelt kohalikult partnerpangalt kütta tehase uut biomassil töötavat katelt ploomikividega ja vähendada seega märkimisväärselt oma energiatarbimist (ja kulusid). 6.5. Chişinău linnatranspordi moderniseerimine Trollibussid on alates nõukogude ajast olnud Chişinăus oluline ühistranspordiliik, kuid nende arv on viletsa seisukorra tõttu pidevalt kahanenud. 2012. aastal andis EBRD linnale 5 miljoni euro suuruse laenu 102 uue ja energiatõhusama sõiduki ja hooldusseadmete ostmiseks. Uued sõidukid ei tekita CO2-heidet ja trollide kasutamine on juba 30 % kasvanud. Investeeringut kaasrahastati EIP 5 miljoni euro suuruse laenuga ja naabruspoliitika rahastamisvahendi 3 miljoni euro suuruse toetusega ning see on osa põhjalikust kavast parandada märkimisväärselt Moldova pealinna liiklust, muutes samal ajal keskkonna tervislikumaks ja transpordisüsteemi tõhusamaks. 6.6. Tuumaohutus – Tšernobõli toetamine EL on selgelt suurim EBRD tuumaohutusfondide toetaja. EL on alates tegevuse algusest eraldanud EBRD sihtpiirkonnas tuumaohutuse suurendamiseks üle 1,8 miljardi euro, sealhulgas toetused Tšernobõli fondile ja põhjamõõtme keskkonnapartnerluse tuumaohutusfondile. EL on aidanud rahastada ka tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimist Leedus (Ignalina), Slovaki Vabariigis (Bohunice) ja Bulgaarias (Kozloduy). Tšernobõli fondi asutas G7 1997. aastal, et muuta õnnetuskoht ohutuks ja turvaliseks. Fond on praeguseks saanud ligikaudu 900 miljonit eurot, millest kolmandik pärineb ELilt. Fonde haldab EBRD ja nende abil ehitatakse üle 100 meetri kõrgune ohutuskate vana reaktorihoone ja selle katte jäänuste katmiseks. ELi fonde on kasutatud ka tuumakütuse ajutise ladustamise käitise loomiseks. 7. 3. lisa – veebisaitide lingid EBRD aastaaruanne: http://www.ebrd.com/pages/research/publications/flagships/annual.shtml EBRD iga-aastane finantsaruanne: http://www.ebrd.com/pages/research/publications/flagships/financial.shtml EBRD üleminekuaruanne: http://www.ebrd.com/pages/research/publications/flagships/transition.shtml EBRD avaliku teabe poliitika: http://www.ebrd.com/pages/about/policies/pip.shtml Projektide edasikaebamismehhanism: http://www.ebrd.com/pages/project/pcm/register.shtml Sisaldab kõigi kaebuste üksikasju ja avaldatud aruandeid. Kodanikuühiskonna kaasamine: www.ebrd.com/pages/about/workwith/civil.shtml [1] Projekti koguväärtus – kõik projekti rahastamiseks kasutatud vahendid, sealhulgas EBRD-poolne ja muu rahastamine; kajastatakse aastal, mil projektile algselt alla kirjutati. EBRD võib projekti rahastada rohkem kui ühe aasta jooksul ja aastane tegevusmaht kajastab EBRD vahendeid vahendite eraldamise aasta kaupa. Teiste antud rahalised vahendid kajastatakse aastal, mil projektile algselt alla kirjutati. [2] Realiseeritud kasum – kasum enne aktsiainvesteeringute korrigeerimist realiseerimata õiglase väärtuse muutusega, eraldisi ja muid realiseerimata summasid. [3] Alates 2008. aastast ei ole EBRD Tšehhi Vabariiki uusi investeeringuid teinud. [4] Kosovost sai EBRD abisaajariik 17. detsembril 2012.