[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 11.7.2005

SEK(2005) 926 lõplik

KOMISJONI SOOVITUS NÕUKOGULE

millega volitatakse komisjoni alustama läbirääkimisi Serbia ja Montenegroga stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks

KOMISJONI SOOVITUS NÕUKOGULE

millega volitatakse komisjoni alustama läbirääkimisi Serbia ja Montenegroga stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks

A. SELETUSKIRI

Komisjoni 26. mai 1999. aastas teatis, mis käsitleb stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessi Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ning Serbia ja Montenegroga,[1] lõi uue raamistiku tihedate suhete loomiseks ELi ja nimetatud riikide vahel. Thessaloníki tippkohtumine 2003. aasta juunis kinnitas stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessi kui Euroopa Liidu poliitikaraamistiku Kagu-Euroopa jaoks. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessiga nähakse ette laiaulatuslik partnerlus, eelkõige uut tüüpi lepingute – stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingute (SAA) – abil. Läbirääkimiste alustamine stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks sõltub sellest, kas protsessis osalevad maad on täitnud poliitilised ja majanduslikud eritingimused.

Viimaste aastate jooksul on EL andnud poliitilisi nõuandeid ELi ja Jugoslaavia Liitvabariigi nõuande rakkerühma vahendusel ning seejärel tõhustatud pideva dialoogi raames. Tõhustatud pideva dialoogi raames jälgitakse ja juhitakse reforme ELi Ministrite Nõukogu juunis 2004 vastuvõetud Euroopa partnerluse ning sellele vastava rakenduskava alusel, mille Serbia ja Montenegro ametiasutused detsembris 2004 lõplikult vormistasid.

Peale Serbia Vabariigiga sõlmitud tekstiiltoodete lepingu[2] ei ole ELi ning Serbia ja Montenegro (SCG)[3] vahel praegu lepingulisi suhteid. Alates Milosevici re˛iimi kokkuvarisemisest oktoobris 2000 on Serbia ja Montenegro (endine Jugoslaavia Liitvabariik) kasutanud erinevaid stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi vahendeid, eelkõige peaaegu kõiki tooteid hõlmavaid autonoomseid kaubandusmeetmeid ning märkimisväärseid rahalisi toetussummasid. Thessaloníki kohtumisel kinnitatu kohaselt on Serbia ja Montenegro ELi potentsiaalne kandidaatriik.

2002–2003 toimus Jugoslaavia Liitvabariigis põhjalik põhiseaduse reform, mille tulemusena võeti 4. veebruaril 2003[4] vastu Serbia ja Montenegro liitriigi põhiseaduse harta. Ühise väliskaubanduspoliitika ja takistamatu turulepääsu tegevuskava võeti vastu 2003. aasta suvel. Nimetatud alusdokumentide vastuvõtmine võimaldas komisjonil alustada tööd teostatavusaruande eelnõu koostamiseks. Katsed saavutada ühise kaubanduspoliitika ja siseturu integratsiooni miinimumtase ei viinud siiski soovitud tulemusteni. Tõsiste viivituste tõttu põhiseaduse harta ning kaubanduse ja siseturu tegevuskava kohaldamisel ning suurte puuduste tõttu Serbia ja Montenegro rahvusvaheliste kohustuste rakendamisel ei olnud võimalik hinnata stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingut käsitlevate läbirääkimiste alustamise teostatavust.

Aitamaks üle saada püsivast põhiseaduslikust ummikust ja taasergutamaks Serbia ja Montenegro arengut ELi suunas, pakkus komisjon juulis 2004 kahte paralleelset lähenemist, mille ELi Ministrite Nõukogu ning Serbia ja Montenegro poliitilised juhid oktoobris 2004 heaks kiitsid.

Kaks paralleelset lähenemist vastavad Serbia ja Montenegro keerukale institutsioonilisele struktuurile. Oma 11. oktoobri 2004. aasta järeldustes väljendas nõukogu oma toetust kahele paralleelsele lähenemisele, mis tähendaks ühte stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingut ning eri läbirääkimisi vabariikidega kaubandus-, majandus- ja võimalusel muu vastava valdkondliku poliitika vallas. Nõukogu kinnitas oma toetust põhiseaduse hartal põhinevale Serbia ja Montenegro liitriigile.

Seetõttu peaks stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping Serbia ja Montenegroga hõlmama nii liitriigi kui vabariikide pädevusse kuuluvaid küsimusi. Läbirääkimisi peetakse liitriigi või vabariikidega vastavalt eespool kirjeldatud pädevuste jaotusele. Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping tervikuna on ühtne dokument, mille sõlmivad nii liitriik kui ka vabariigid kooskõlas oma vastavate volitustega. Nimetatud paralleelsed lähenemised võimaldaksid ühendusel ja selle liikmesriikidel sõlmida Serbia ja Montenegroga lepingulised suhted, kus oleks selgesti kindlaks määratud pädevate asutuste õigused ja kohustused, võttes vastavalt põhiseaduse harta tingimustele täiel määral arvesse liitriiki.

Seepärast sai komisjon aprillis 2005 esitada ELi ning Serbia ja Montenegro stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu teostatavusaruande[5]. Aruande kohaselt on Serbia ja Montenegro piisavalt valmis stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu läbirääkimisteks ; nimetatud protsessi eri etappide läbimiseks nii enne läbirääkimisi kui nende ajal peab Serbia ja Montenegro jätkama koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga (EJRK) ning viivitamata saavutama täieliku koostöö. Lisaks arvas komisjon, et nii liitriik kui kaks vabariiki eraldi peaksid jätkama Euroopa partnerluse prioriteetide rakendamist tegevuskava kaudu ning erilist tähelepanu tuleks pöörata hulgale aruandes loetletud küsimustele, mis on eriti olulised stabiliseerimis- ja assotsiatsoonilepingu seisukohast. Komisjon teatas kavast valmistada ette läbirääkimissuuniste eelnõu. Nimetatud eelnõu on esitatud lisas.

EL on juba sõlminud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingud endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja Horvaatiaga ning peab praegu stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu suhtes läbirääkimisi Albaaniaga. Läbirääkimissuuniste eelnõu arvestab täielikult nimetatud varasemate läbirääkimiste kogemust. Teatavad sätted on lisatud arvestamaks Serbia ja Montenegro täpset olukorda, sealhulgas pädevuste jaotust liitriigi ja vabariikide vahel. Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu kaubandussätted hõlmavad täiel määral Serbiale ja Montenegrole antud ühepoolsete kaubandussoodustuste sätteid. Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping edendab ka piirkondlikku integratsiooni.

Lepinguliste suhete loomine Serbia ja Montenegroga stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu vormis sätestab laiaulatusliku koostöö ning soodustab integratsiooni Euroopa struktuuridesse. Kavandatavad läbirääkimissuunised hõlmavad Serbia ja Montenegroga peetava poliitilise dialoogi ametliku raamistiku loomist nii kahepoolsel kui piirkondlikul tasandil. Lepingu peamiseks sihiks on majandus- ja kaubandussuhete edendamine eesmärgiga luua üleminekuperioodi lõppedes WTO tingimustele vastavad kaupade ja teenuste vabakaubanduspiirkonnad. Üleminekuperioodi kestus määratakse läbirääkimiste jooksul Serbia ja Montenegro valmisolekut arvestades.

Leping reguleerib tööjõu liikumist, asutamisvabadust, teenuste osutamist, jooksvaid makseid ning kapitali liikumist. Selles sisaldub Serbia ja Montenegro lubadus õigusaktide järkjärguliseks ühtlustamiseks ELi omadega (eelkõige siseturu peamistes valdkondades) ning sellega luuakse laiaulatuslikud suhted kõigis ühendusele huvi pakkuvates valdkondades ning pannakse alus justiits- ja siseküsimuste alasele koostööle. Üldist koostööd toetavad ühenduse abiprogrammid, mis annavad Serbiale ja Montenegrole abi ja toetust lepingu teatavate aspektide rakendamisel.

Võttes arvesse Serbia ja Montenegro praegust haldussuutlikkust, peab läbirääkimiste ja lepingu sõlmimise tempo olema vastavuses Serbia ja Montenegro õigusliku ja institutsioonilise raamistiku tugevnemisega ja suutlikkusega rakendada lepinguga võetavaid kohustusi.

B. SOOVITUS

Eespool nimetatust lähtudes soovitab komisjon nõukogul:

- heaks kiita lisatud läbirääkimissuuniste eelnõu, mis loob aluse stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu läbirääkimisteks Serbia ja Montenegroga,

- nimetada erikomitee, kes abistaks komisjoni selle ülesande täitmisel.

LISA LÄBIRÄÄKIMISSUUNISED

A. SELETUSKIRI 2

B. SOOVITUS 4

1. Lepingu olemus 9

2. Lepingu kohaldamisala 9

3. Kokkuleppe sisu 9

3.1. Preambul 9

3.2. Üldpõhimõtted 11

3.3. Poliitiline dialoog 12

3.4. Piirkondlik koostöö 13

3.4.1. Koostöö teiste ELiga stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sõlminud riikidega 13

3.4.2. Koostöö teiste stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessis osalevate riikidega 14

3.4.3. Koostöö ELi kandidaatriikidega 14

3.5. Kaupade vaba liikumine 14

3.5.1. Tööstustoodete kaubavahetus 15

3.5.1.1. Import ühendusse 15

3.5.1.2. Import Serbiasse ja Montenegrosse 15

3.5.1.3. Tollimaksud ja koguselised piirangud ekspordile 15

3.5.1.4. Mõlemale poolele ühised meetmed 16

3.5.1.5. Erikord 16

3.5.2. Põllumajandus- ja kalandustoodetega kauplemine 16

3.5.3. Ühissätted 17

3.5.3.1. Olemasoleva olukorra säilitamine 17

3.5.3.2. Diskrimineerimisest hoidumine 17

3.5.3.3. Imporditollimaksud 17

3.5.3.4. Tolliliidud, vabakaubanduspiirkonnad ja piirikaubanduse kord 18

3.5.3.5. Eritingimused ja -kord 18

3.5.3.6. Sooduspäritolureeglid ja halduskoostöö meetodid 18

3.5.3.7. Piirangud 18

3.5.3.8. Halduskoostöö pettusevastase võitluse ja sooduskorra alusel toimuva impordi valdkonnas 18

3.6. Tööjõu vaba liikumine, asutamisvabadus, teenused, kapital 18

3.6.1. Tööjõu vaba liikumine 18

3.6.2. Asutamisvabadus 19

3.6.3. Teenuste osutajate ajutine liikumine 20

3.6.4. Kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikune tunnustamine 20

3.6.5. Teenuste osutamine 20

3.6.5.1. Üldsätted 20

3.6.5.2. Transporditeenused 20

3.6.6. Jooksvad maksed ja kapitali liikumine 21

3.6.7. Üldsätted 21

3.7. Õigusaktide ühtlustamine, õiguskaitse ja konkurentsieeskirjad 21

3.7.1 Konkurents 22

3.7.1.1. Konkurents ja riigiabi 22

3.7.1.2. Riigimonopolid 22

3.7.1.3. Riigi osalusega äriühingud 22

3.7.2. Intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomand 22

3.7.3 Riigihanked 23

3.7.4. Standardimine, metroloogia, akrediteerimine ja vastavushindamine 23

3.7.5. Tarbijakaitse 24

3.7.6. Töötingimused ja võrdsed võimalused 24

3.8. Õigus, vabadus ja turvalisus 24

3.8.1. Institutsioonide tugevdamine 24

3.8.2. Isikuandmete kaitse 24

3.8.3. Viisad, piirikontroll, varjupaigaõigus ja migratsioon 25

3.8.4. Ebaseadusliku sisserände vältimine ja kontroll, tagasivõtmine 25

3.8.5. Rahapesu ja terrorismi rahastamine 26

3.8.6. Ebaseaduslikke uimasteid käsitlev koostöö 26

3.8.7. Kuritegude ja muude ebaseaduslike tegevuste ennetamine ja nendevastane võitlus 26

3.8.8. Terrorismivastane võitlus 27

3.8.9. Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani eriseisukoht 27

3.9. Koostööpoliitika 27

3.9.1. Majandus- ja kaubanduspoliitika 28

3.9.2. Statistikaalane koostöö 28

3.9.3. Pangandus- ja kindlustus- ning muud finantsteenused 28

3.9.4. Koostöö auditeerimise ja finantskontrolli valdkonnas 28

3.9.5. Investeeringute soodustamine ja kaitse 28

3.9.6. Tööstuskoostöö 28

3.9.7. Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted 29

3.9.8 Turism 29

3.9.9. Põllumajandus- ja agrotööstussektor 29

3.9.10. Kalandustooted 29

3.9.11. Toll 29

3.9.12. Maksukorraldus 30

3.9.13. Sotsiaalkoostöö 30

3.9.14. Haridus ja koolitus 30

3.9.15. Kultuurikoostöö 30

3.9.16. Koostöö audiovisuaalvaldkonnas 30

3.9.17. Infoühiskond 31

3.9.18 Elektroonilised sidevõrgud ja -teenused 31

3.9.19. Teave ja side 31

3.9.20. Vedu 31

3.9.21. Energeetika 31

3.9.22. Keskkond 32

3.9.23. Teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus 32

3.9.24. Piirkondlik ja kohalik areng 32

3.9.25 Avaliku halduse reform 32

3.10. Rahanduskoostöö 32

3.11. Institutsioonilised, üld- ja lõppsätted 33

3.11.1. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu (SAC) 33

3.11.2. Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee (SACOM) 33

3.11.3. Parlamentaarne stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee (SAPC) 34

3.11.4. Üld- ja lõppsätted 34

1. LEPINGU OLEMUS

Läbirääkimiste eesmärgiks on stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sõlmimine Serbia ja Montenegroga. Tegemist on sooduslepinguga, mis peaks kaasa aitama sotsiaalmajanduslikule arengule, demokraatia ja õigusriigi tugevdamisele, riigi ja piirkonna poliitilisele stabiliseerumisele ning rajama lepinguosaliste vahel pikaajalise tiheda koostöö.

Stabiliseerimis-ja assotsiatsioonileping on esimene Serbia ja Montenegroga sõlmitav assotsiatsioonileping.

Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping tervikuna on ühtne dokument, mille sõlmivad nii liitriik kui ka vabariigid kooskõlas oma vastavate volitustega. See on kombineeritud leping, mille üheks pooleks on Euroopa Ühendus ja tema liikmesriigid ning teiseks pooleks Serbia ja Montenegro liitriik, Montenegro Vabariik ning Serbia Vabariik.[6]

2. LEPINGU KOHALDAMISALA

LEPING ON KAVANDATUD REGULEERIMA POOLTEVAHELISI POLIITILISI, MAJANDUSLIKKE JA KAUBANDU ssuhteid. See hõlmab pooltevahelise poliitilise dialoogi, laiaulatusliku koostöö ning vabakaubanduspiirkonna loomise sätteid, õigusaktide ühtlustamist, lepingu rakendamiseks vajalikku abi ning institutsioonilist korraldust.

Lepingu territoriaalse kohaldamisala küsimuses võetakse arvesse, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 1244 (1999) seadis sisse tsiviilvaatlejate kohalolu valmistamaks ette Kosovo ajutist valitsust (ÜRO ajutine missioon Kosovos) ning praegu ei ole võimalik Kosovos kohaldada käesolevas lepingus sätestatud kohustusi.

3. Kokkuleppe sisu

3.1. Preambul

Preambulis käsitletakse järgmist:

- pooltevahelised tihedad seosed ja ühised väärtused, soov seoseid tugevdada ning luua vastastikkusele ja mõlemapoolsele huvile tuginev tihe ja pikaajaline suhe, mis võimaldaks Serbial ja Montenegrol tugevdada ja laiendada suhteid ühendusega;

- lepingul on oluline osa Kagu-Euroopa riikide stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessi raames, koostööl põhineva stabiilse Euroopa loomises ja tugevdamises, mille alustalaks on Euroopa Liit, ning samuti stabiilsuspakti raames;

- pooled kohustuvad aitama kõigi vahenditega kaasa nii Serbia ja Montenegro kui kogu piirkonna poliitilise, majandusliku ja institutsionaalse stabiliseerimise kindlustamisele kodanikuühiskonna ja demokraatia arendamise, institutsioonide ülesehitamise, avaliku halduse reformi, piirkondliku kaubandusintegratsiooni ja tõhustatud majanduskoostöö, laiaulatusliku koostöö (eelkõige justiits- ja siseküsimustes) ning riikliku ja piirkondliku turvalisuse suurendamise kaudu;

- kõnealuse lepingu aluseks on poolte kohustus suurendada poliitilist ja majanduslikku vabadust, austada õigusriigi põhimõtet ja inimõigusi, sealhulgas rahvusvähemuste õigusi, ning toetada demokraatia põhimõtteid mitmeparteisüsteemi ja vabade ning õiglaste valimiste kaudu;

- osapooled kohustuvad rakendama täiel määral kõiki ÜRO põhikirja ja OSCE dokumentide, eelkõige Helsingi lõppakti, Madridi ja Viini konverentside lõppdokumentide ning Pariisi uue Euroopa harta põhimõtteid ja sätteid ning täita Daytoni/Pariisi ja Erduti kokkulepetest ja Kagu-Euroopa stabiilsuspaktist tulenevaid kohustusi, andes sellega panuse piirkondliku stabiilsuse arengusse ning piirkonna riikide koostöösse;

- osapooled kohustuvad järgima vabaturumajanduse põhimõtteid, ühendus kinnitab valmisolekut kaasa aidata majandusreformidele Serbias ja Montenegros;

- osapooled kohustuvad arendama vabakaubandust kooskõlas WTOst tulenevate õiguste ja kohustustega, kohaldades neid läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil;

- osapooled soovivad arendada korrapärast poliitilist dialoogi vastastikust huvi pakkuvates kahepoolsetes ja rahvusvahelistes, sealhulgas piirkondlikes küsimustes, võttes arvesse Euroopa Liidu ühist välis- ja julgeolekupoliitikat;

- osapooled kohustuvad võitlema organiseeritud kuritegevuse vastu ning tugevdama koostööd terrorismivastases võitluses vastavalt 20. oktoobri 2001. aasta Euroopa konverentsi deklaratsioonile;

- osapooled usuvad, et stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping loob uued tingimused omavahelisteks majandussuheteks ning aitab eelkõige arendada kaubandust ja investeeringuid, mis on otsustavad tegurid majanduse ümberkorraldamisel ja ajakohastamisel;

- Serbia ja Montenegro kohustuvad ühtlustama oluliste valdkondade õigusaktid ühenduse omadega ning neid tõhusalt rakendama;

- Serbia ja Montenegro põhiseaduse harta määratleb pädevuste jaotuse liitriigi ning selle liikmesriikide vahel;

- Serbia ja Montenegro liitriigi ning selle liikmesvabariikide kohustus teha koostööd ja kooskõlastada poliitikat kindlustamaks stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu tõhusat rakendamist;

- ühendus soovib pakkuda tõhusat toetust reformi rakendamisel ja ülesehitustööl ning kasutada selleks kõiki võimalikke koostöö- ning tehnilise, rahalise ja majandusliku abi vahendeid tervikliku mitme-aastase näidisprogrammi alusel;

- Euroopa Ühenduse asutamislepingu III osa IV jaotise rakendusalasse jäävad käesoleva lepingu sätted seovad Ühendkuningriiki ja Iirimaad eraldi lepinguosalistena ja mitte Euroopa Ühenduse osana, kuni Ühendkuningriik või Iirimaa (olenevalt asjaoludest) teavitab Serbia ja Montenegrot, et ta on seotud lepinguga Euroopa Ühenduse osana vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitlevale protokollile. Sama kehtib Taani kohta vastavalt nimetatud lepingutele lisatud Taani seisukohta käsitlevale protokollile;

- Zagrebi tippkohtumine kutsus üles nii suhete tugevdamisele stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessis osalevate riikide ja Euroopa Liidu vahel kui tõhustatud piirkondlikule koostööle;

- Thessaloníki tippkohtumisel kinnitati stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessi rolli Euroopa Liidu ja Lääne-Balkani riikide suhete poliitikaraamistikuna ning juhiti tähelepanu nende riikide Euroopa Liiduga liitumise võimalusele lähtuvalt nende reformide arengust ja tasemest;

- 27. juunil 2001 kirjutati Brüsselis alla kaubavahetuse soodustamise ja liberaliseerimise vastastikuse mõistmise memorandumile, millega Serbia ja Montenegro ning teised piirkonna riigid kohustusid 2002. aasta lõpuks pidama läbirääkimisi kahepoolsete vabakaubanduslepingute sõlmimiseks, et suurendada piirkonna suutlikkust kaasata investeeringuid ning võimalusi maailmamajandusse integreerumiseks;

- Euroopa Liit on valmis integreerima Serbiat ja Montenegrot nii palju kui võimalik Euroopa poliitilisse ja majandussüsteemi ja tunnustab teda Euroopa Liidu lepingu alusel võimaliku ELi liikmesriigina, kui Serbia ja Montenegro täidab 1993. aasta juuni Euroopa Ülemkogul määratletud kriteeriumid ja rakendab edukalt käesolevat lepingut, eelkõige selle piirkondlikku koostööd käsitlevaid sätteid.

3.2. Üldpõhimõtted

1. Inimõiguste ülddeklaratsioonis väljendatud ning Helsingi lõppaktis ja Pariisi uue Euroopa hartas määratletud demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste austamine ning austus nii rahvusvahelise õiguse põhimõtete ja õigusriigi kui ka CSCE Bonni majanduskoostöökohtumise dokumendis kajastuvate turumajanduse põhimõtete vastu on poolte sise- ja välispoliitika aluseks ja käesoleva lepingu oluliseks osaks.

2 Lepinguosalised kinnitavad terrorismivastase võitluse tähtsust.

3. Lepinguosalised kinnitavad rahvusvaheliste kohustuste täitmise, eelkõige EJRKga tehtava koostöö, tähtsust.

4. Lepinguosalised on pühendunud rahvusvahelise ja piirkondliku rahu ja stabiilsuse tagamisele. Heanaaberlike suhete arendamine on stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessis keskse tähtsusega. Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sõlmimise ja rakendamise eelduseks on nõukogu poolt 29. aprillil 1997. aastal vastu võetud poliitiliste ja majanduslike tingimuste täitmine ning see sõltub Serbia ja Montenegro vastavatest arengutest.

5. Serbia ja Montenegro on valmis edendama koostööd ja heanaaberlikke suhteid teiste piirkonna riikidega, sealhulgas tegema vastastikuseid soodustusi isikute, kaupade, kapitali ja teenuste vaba liikumise osas ning toetama ühist huvi pakkuvaid projekte, eelkõige neid, mis on seotud organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni, rahapesu, ebaseadusliku migratsiooni ja salakaubanduse, eriti inim- ja uimastikaubanduse, vastase võitlusega. Viimati nimetatud kohustus on keskne tegur lepinguosaliste vaheliste suhete ja koostöö arengus ning aitab seega kaasa piirkondliku stabiilsuse kindlustamisele.

6. Täielik assotsieerumine toimub maksimaalselt 10-aastase üleminekuperioodi lõpuks ning on jaotatud kahte järjestikusesse etappi.

Kahte etappi ei kohaldata kaupade vaba liikumise suhtes (3.5), millele nähakse lepingu sätetega ette erigraafik.

Kahte järjestikkusesse etappi jaotamise eesmärgiks on viia läbi lepingu kohaldamise edenemise põhjalik ülevaatus. Õigusaktide ühtlustamise ja rakendamise valdkonnas on esimesel etapil eesmärgiks keskenduda punktis 3.7 kirjeldatud ühenduse õigustiku põhiosadele ning määratleda võrdlusalused.

Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu jälgib korrapäraselt lepingu kohaldamist ning Serbia ja Montenegro õigus-, haldus-, institutsionaalsete ja majandusreformide kulgu, võttes aluseks tulevase stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu preambuli sätted ning üldpõhimõtted.

Esimene etapp algab käesoleva lepingu jõustumisel. Viiendal aastal pärast lepingu jõustumist annab stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu hinnangu Serbia ja Montenegro arengule ning otsustab täieliku assotsieerumise saavutamiseks vajalikku teise etappi ülemineku või selle edasilükkamise. Lisaks otsustab nimetatud nõukogu, millised erisätted on vajalikud teise etapi läbiviimiseks. Läbirääkimistel kinnitatud üleminekuperioodi pikkus eespool nimetatust ei sõltu.

Käesolev leping ja selle rakendamine on täielikult kooskõlas WTO asjaomaste sätetega, eriti GATT 1994 XXIV artikli ning GATSi V artikliga.

3.3. Poliitiline dialoog

Lepingus sisalduvad poliitilist dialoogi soodustavad asjakohased sätted, mille eesmärgiks on pooltevaheliste tihedate solidaarsussuhete ning uute koostöövormide loomine. Eelkõige on kõnealuste sätete eesmärgiks edendada:

- Serbia ja Montenegro täielikku integreerumist demokraatlike riikide ühendusse ning järkjärgulist lähenemist Euroopa Liidule;

- poolte seisukohtade lähendamist rahvusvahelistes küsimustes, vahetades asjakohast teavet eelkõige küsimustes, mis tõenäoliselt märkimisväärselt pooli mõjutavad;

- piirkondlikku koostööd ning heanaaberlike suhete arengut;

- ühiseid vaateid Euroopa julgeolekule ja stabiilsusele, kaasa arvatud koostööd Euroopa Liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkondades; koostööd massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamiseks ja panust sellesse, täites täielikult ja rakendades riiklikult rahvusvahelistest desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamist käsitlevatest lepingutest ja kokkulepetest tulenevaid kohustusi ning teisi asjakohaseid rahvusvahelisi kohustusi.

Poliitilist dialoogi arendatakse peamiselt stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus, millel lasub üldine vastutus küsimustes, mida lepinguosalised soovivad talle esitada.

Poolte soovil võib poliitiline dialoog toimuda ka järgmistes vormides:

- vajadusel kohtumised ühelt poolt Serbiat ja Montenegrot ja teiselt poolt Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariiki ja komisjoni esindavate kõrgemate riigiametnike vahel;

- kasutada täielikult kõiki pooltevahelisi diplomaatilisi kanaleid, sealhulgas asjakohaseid kontakte kolmandates riikides, ÜROs, OSCEs, Euroopa Nõukogus ning teistes rahvusvahelistes ühendustes;

- kõik muud vahendid, mis võivad soodustada selle dialoogi süvendamist, arendamist ja tugevdamist.

Parlamendi tasandil toimub poliitiline dialoog parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee raames.

Poliitiline dialoog võib toimuda mitmepoolses raamistikus ning ka piirkondliku dialoogina, hõlmates teisi piirkonna riike.

3.4. Piirkondlik koostöö

Kooskõlas kohustusega tagada rahvusvaheline ja piirkondlik rahu ja stabiilsus ning arendada heanaaberlikke suhteid, edendab Serbia ja Montenegro aktiivselt piirkondlikku koostööd. Euroopa Ühenduse abiprogrammid võivad toetada piirkondliku ja piiriülese mõõtmega projekte.

Kui Serbia ja Montenegro kavandab koostöö tugevdamist ühega punktides 3.4.1–3.4.3 mainitud riikidest, peab ta käesoleva lepingu institutsiooniliste, üld- ja lõppsätete kohaselt teavitama sellest ELi ning temaga konsulteerima.

Serbial ja Montenegrol soovitatakse läbi vaadata olemasolevad või sõlmida uusi kahepoolseid lepinguid piirkondlike partneritega, et kindlustada nende kooskõla 27. juunil 2001.aastal Brüsselis alla kirjutatud kaubavahetuse soodustamise ja liberaliseerimise vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud põhimõtetega.

3.4.1. Koostöö teiste ELiga stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sõlminud riikidega

Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule allakirjutamise järgselt alustab Serbia ja Montenegro läbirääkimisi riikidega, kes on juba sõlminud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingud, eesmärgiga sõlmida kahepoolseid piirkondliku koostöö konventsioone suurendamaks asjaomaste riikide vahelise koostöö ulatust.

Nimetatud konventsioonide keskseks osaks on:

- poliitiline dialoog

- pooltevahelise vabakaubanduspiirkonna loomine kooskõlas WTO asjaomaste sätetega;

- töötajate vaba liikumise, asutamisvabaduse, teenuste osutamise, jooksvate maksete, kapitali vaba liikumise ning teiste isikute vaba liikumist käsitlevate meetmetega seotud vastastikused soodustused, mille tase on samaväärne käesolevas lepingus sätestatuga;

- sätted, mis käsitlevad koostööd teistes valdkondades, eelkõige justiits- ja siseküsimustes, sõltumata sellest, kas neid on käesolevas lepingus nimetatud.

Nimetatud konventsioonid sisaldavad sätteid vajalike institutsiooniliste mehhanismide loomiseks ning nad sõlmitakse käesoleva lepingu jõustumise järgselt läbirääkimistel kokku lepitud ajavahemiku jooksul. Serbia ja Montenegro valmisolek selliste konventsioonide sõlmimiseks on tingimuseks suhete edasiseks arenguks lepinguosaliste vahel.

Samalaadseid läbirääkimisi alustakse teiste piirkonna riikidega niipea kui nad on stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule alla kirjutanud.

3.4.2. Koostöö teiste stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessis osalevate riikidega

Serbia ja Montenegro teeb piirkondlikku koostööd teiste stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessis osalevate riikidega osades või kõikides käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades, eelkõige ühist huvi pakkuvates valdkondades. Selline koostöö peab alati olema kooskõlas lepingu põhimõtete ja eesmärkidega.

3.4.3. Koostöö ELi kandidaatriikidega

Serbia ja Montenegro parandab koostööd ning sõlmib piirkondliku koostöö konventsioonid ELi kandidaatriikidega kõikides käesoleva lepinguga hõlmatud koostöövaldkondades. Sellise konventsiooni eesmärgiks oleks Serbia ja Montenegro ning nimetatud riikide vaheliste kahepoolsete suhete järkjärguline vastavusse viimine Euroopa Ühenduse, tema liikmesriikide ja nimetatud riigi vastavate suhetega.

3.5. Kaupade vaba liikumine

Punktis 3.2 määratletud üleminekuaja jooksul rajab ühendus Serbia Vabariigiga ja Montenegro Vabariigiga tasakaalustatud kohustustel põhinevad vabakaubanduspiirkonnad. Vabakaubanduspiirkonna loomine on kooskõlas GATT 1994 artikliga XXIV ning teiste asjaomaste WTO sätetega. Ühendus liigub nimetatud suunas märgatavalt kiiremini kui Serbia või Montenegro.

Serbia ja Montenegro peaks pooltevahelises kaubavahetuses kasutama kaupade klassifitseerimise koondnomenklatuuri.

Tollimaksu baasmäärad, mille suhtes kohaldatakse järjestikuseid vähendamisi, peavad olema samad, mida mõlemad vabariigid rakendavad erga omnes lepingu allakirjutamisele eelneval päeval. Kui lepingule allakirjutamise järgselt kohaldatakse tollimaksu vähendamist erga omnes põhimõttel, peab eespool nimetatud tollimaksu baasmäära asendama vastava vähendatud tollimaksumääraga ja järjestikused vähendamised tuleb arvutada vastavalt uutele baasmääradele. Lepinguosalised teatavad teineteisele oma vastavad tollimaksu baasmäärad.

Piirkondliku kaubanduse edendamiseks ei tohi leping mõjutada Serbia Vabariigi või Montenegro Vabariigi võimet pakkuda sooduskorda impordile teistest ELi stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessiga liitunud Kagu-Euroopa riikidest ning muudest naaberriikidest, mis ei ole ELi liikmed.

3.5.1. Tööstustoodete kaubavahetus

Käesoleva punkti sätteid kohaldatakse kõikide lepinguosalistest riikidest pärit toodete suhtes, mis on loetletud koondnomenklatuuri peatükkides 25–97, välja arvatud lepingu lisas loetletud toodete suhtes (mis on pigem põllumajandus- kui tööstustooted). Kauplemine Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu reguleerimisalasse kuuluvate toodetega toimub kooskõlas nimetatud lepingu sätetega.

3.5.1.1. Import ühendusse

Ühendus kinnitab koguseliste piirangute, tollimaksude ja nendega samaväärse toimega meetmete kaotamist Serbia ja Montenegro päritolu kaupade ühendusse impordi puhul käesoleva lepingu jõustumise hetkest.

3.5.1.2. Import Serbiasse ja Montenegrosse

Lepingus sätestatakse järgmised meetmed:

- Lepingu jõustumise hetkel kaotatakse koguselised piirangud ja nendega samaväärse toimega meetmed ühendusest pärit kaupade impordile kahte vabariiki.

- Lepingu jõustumise hetkel kaotavad mõlemad vabariigid kõik tollimaksud kõikidelt toodetelt, mis ei ole kantud tundlike toodete loetellu. Need loetelud esitatakse lepingu lisadena.

- Kaks vabariiki kaotavad järkjärgult tollimaksud lepingu nimetatud lisades loetletud ühendusest pärit toodetele, tollimaksude kaotamise ajakava läbirääkimistel võetakse arvesse 1) toote tundlikkust ning 2) vabariikide vajadust kindlustada maksupoliitiline järjepidevus. Üleminekuperioodi lõpuks peavad kõik tollimaksud olema kaotatud.

3.5.1.3. Tollimaksud ja koguselised piirangud ekspordile

Lepinguosalised kaotavad lepingu jõustumise hetkel kõik eksporditollimaksud.

Lepinguosalised kaotavad lepingu jõustumise hetkel kõik koguselised piirangud ekspordile.

3.5.1.4. Mõlemale poolele ühised meetmed

Lepingu jõustumise hetkel kaotavad pooled kõik omavahelised maksud, millel on tollimaksudega samaväärne toime impordile.

Lepingu jõustumise hetkel kaotavad pooled kõik eksporditollimaksud ja nendega samaväärse toimega maksud ning kõik koguselised piirangud ekspordile ja nendega samaväärse toimega meetmed. Kõik koguselised piirangud ja samaväärse toimega meetmed kaotatakse lepingu jõustumise hetkel, kui ei ole sätestatud teisiti.

3.5.1.5. Erikord

Tekstiiltooted

Tekstiiltoodetega kauplemist reguleerivad erisätted, mis koondavad kõiki autonoomsetes kaubandusmeetmetes sisalduvaid meetmeid, Serbia Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise tekstiiltoodete lepingu asjakohaseid sätteid[7] ning vastavaid autonoomseid tekstiiltoodete meetmeid[8].

3.5.2. Põllumajandus- ja kalandustoodetega kauplemine

Selle jao sätteid kohaldatakse Serbiast ja Montenegrost ning ühendusest pärit põllumajandus- (kaasa arvatud töödeldud põllumajandustooted) ja kalandustoodetega kauplemisel.

Mõiste “põllumajandus- ja kalandustooted” tähendab kaupade koondnomenklatuuri gruppidesse 1–24 kuuluvaid tooteid ja põllumajanduslepingu I lisa I peatüki alapunktis ii (GATT, 1994) loetletud tooteid.

Nimetatud mõiste hõlmab gruppi 3, rubriikidesse 1604 ja 1605 ja alamrubriikidesse 0511 91, 2301 20 00 ja ex 1902 20 10 (“täidisega pastatooted, mis sisaldavad rohkem kui 20% massist kala, vähilaadseid, molluskeid või muid veeselgrootuid”) kuuluvaid kala- ja kalandustooteid.

Töödeldud põllumajandustooteid, mida lepingus vaadeldakse kui „põllumajandustooteid“, reguleerivad erisätted, mis arvestavad nii nende tööstuslikke kui põllumajanduslikke aspekte. Vastastikused soodustused, mis lepinguga kehtestatakse töödeldud põllumajandustoodetele, mida ei ole loetletud Euroopa Ühenduse asutamislepingu I lisas, ei takista kehtivate ühenduse sätete kohaldamist.

Käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast kaotab ühendus kõik Serbiast ja Montenegrost pärit põllumajandus- ja kalandustoodete impordi suhtes kohaldatavad koguselised piirangud ja samaväärse toimega meetmed.

Käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast kaotavad mõlemad vabariigid kõik ühendusest pärit põllumajandus- ja kalandustoodete impordi suhtes kohaldatavad koguselised piirangud ja samaväärse toimega meetmed.

Lepinguosalised teevad teineteisele lepingu lisades esitatud tingimustel vastastikusel alusel soodustusi.

Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingusse lisatakse selle jõustumise hetkel samaväärsed soodustused, mis on Serbiale ja Montenegrole antud EÜ autonoomsete kaubandusmeetmete alusel. Nimetatud soodustuste saamiseks peab Serbia ja Montenegro täitma punkti 3.5.3 sätteid. Juhul kui need põhjustavad tõsiseid häireid ühenduse turul või seda reguleerivates mehhanismides, kohandatakse neid vastavalt spetsiaalsetele pettusevastastele ja kaitseklauslitele, mis lisatakse lepingule.

Võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Serbia ja Montenegro vahelise põllumajandus- ja kalandustoodete kaubanduse mahtu ja selle erilist tundlikkust, ühenduse ühise põllumajandus- ja kalanduspoliitika reegleid, põllumajanduse ja kalanduse osa nii Serbia kui Montenegro majanduses ning Serbia ja Montenegro WTOga ühinemise ning WTOs peetavate mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste mõju, vaatavad lepinguosalised stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus tootehaaval läbi võimaluse anda vastastikku teineteisele edasisi soodustusi.

Soodustused, mida pooled teevad kalandustoodetega kauplemisel, loetletakse lisades.

Lepinguosalised peavad kehtestama sätted, millega kindlustada geograafiliste tähiste täielik kaitse põllumajandussektoris.

3.5.3. Ühissätted

Punktides 3.5.1 ja 3.5.2 viidatud järkjärgulise liberaliseerimise protsessi lihtsustamiseks peab leping kehtestama üldsätted, mis hõlmavad kõiki tooteid, kui pole sätestatud teisiti. Kõik sellised sätted on kookõlas vastavate WTO eeskirjadega.

3.5.3.1. Olemasoleva olukorra säilitamine

Olenemata poolte praegusest või tulevasest põllumajanduspoliitikast ning välja arvatud kokku lepitud erandid, ei kohaldata pooltevahelises kaubavahetuses uusi tollimakse või nendega samaväärseid makse ega uusi koguselisi piiranguid või nendega samaväärseid meetmeid; varem kohaldatud meetmeid ei suurendata ega muudeta rangemaks alates läbirääkimiste algusele eelnevast päevast.

3.5.3.2. Diskrimineerimisest hoidumine

Pooled hoiduvad kohaldamast riikliku maksustamise meetmeid või korda ja kaotavad olemasolevad meetmed, mis otseselt või kaudselt teevad vahet ühe poole toodete ning teise poole samalaadsete toodete vahel.

Toodete eksportimisel teise lepinguosalise territooriumile ei tohi riigimaksude tagasimaksed ületada nendele kehtestatud otseseid või kaudseid riigimakse.

3.5.3.3. Imporditollimaksud

Imporditollimaksude kaotamist käsitlevaid sätteid kohaldatakse ka fiskaalsete tollimaksude suhtes.

3.5.3.4. Tolliliidud, vabakaubanduspiirkonnad ja piirikaubanduse kord

Käesolev leping sisaldab teiste assotsiatsioonilepingutega sarnast klauslit. Kõik teised lepingud ja meetmed on kooskõlas WTO vastavate eeskirjadega.

3.5.3.5. Eritingimused ja -kord

Käesolev leping sisaldab sarnaselt teistele samalaadsetele lepingutele dumpinguvastast/tasakaalustavat klauslit, üldist kaitseklauslit, riiklike monopolide klauslit, puuduste korral kohandatavaid sanktsioone, otsest maksuerandit ja neid klausleid reguleeriva menetluse sätteid, võttes arvesse varasemaid kogemusi.

3.5.3.6. Sooduspäritolureeglid ja halduskoostöö meetodid

Lepingule lisatakse protokoll, mis defineerib mõiste „päritolustaatusega toode“ sätestades halduskoostöö meetodid. Kui vahepeal otsustatakse laiendada diagonaalset kumulatsiooni stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessi riikidele, tuleb seda läbirääkimiste käigus arvesse võtta.

3.5.3.7. Piirangud

Leping ei välista EÜ asutamislepingu artiklites 30, 296 ja 297 osutatud keeldude või piirangute kehtestamist impordile, ekspordile või transiitkaupadele.

3.5.3.8. Halduskoostöö pettusevastase võitluse ja sooduskorra alusel toimuva impordi valdkonnas

Leping volitab lepinguosalisi võtma asjakohaseid meetmeid puuduste korral halduskoostöös või juhtimises ja/või eeskirjade eiramise või pettuse korral. Sooduskorra alusel toimuva impordi haldamisega seotud tollimaksude kaotamise küsimuses määratletakse asjakohased meetmed nõukogu otsuse alusel.

3.6. Tööjõu vaba liikumine, asutamisvabadus, teenused, kapital

3.6.1. Tööjõu vaba liikumine

Kui liikmesriikides kohaldatavatest tingimustest ja korrast ei tulene teisiti, tagab leping Serbia ja Montenegro kodanikest töötajatele, kes töötavad seaduslikult liikmesriigi territooriumil, oma kodanikega võrdsed töö-, palga- ning töölt vabastamise tingimused, neid kodakondsuse alusel diskrimineerimata.

Kui liikmesriikides kohaldatavatest tingimustest ja korrast, eriti perekondade taasühinemist puudutavatest õigusaktidest ei tulene teisiti, on liikmesriigi territooriumil seaduslikult töötava töötaja (välja arvatud hooajatööliste ning Serbia ja Montenegro ja liikmesriikide vaheliste kahepoolsete lepingute alusel töötavate töötajate) seaduslikult liikmesriigis elaval abikaasal ja lastel juurdepääs kõnealuse liikmesriigi tööturule nimetatud töötaja lubatud tööaja vältel.

Liikmesriigid säilitavad ja võimalusel parandavad kahepoolsete lepingutega Serbia ja Montenegro töötajatele tagatud juurdepääsu tööturule. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu uurib teatud aja möödudes muude paranduste tegemise võimalust, võttes arvesse tööturu olukorda liikmesriikides ja ühenduses.

Pooled kehtestavad eeskirjad, mille alusel kooskõlastada sotsiaalkindlustussüsteeme liikmesriigi territooriumil seaduslikult töötavatele Serbia ja Montenegro kodakondsusega töötajatele ning nende liikmesriigis seaduslikult elavatele pereliikmetele. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu otsus, mis ei tohi mõjutada kahepoolsetest lepingutest tulenevaid õigusi ega kohustusi, kui leping näeb ette soodsamaid tingimusi, sätestab järgmist:

- selliste töötajate ja nende pereliikmete vanaduse, invaliidsuse ja surma puhul makstavate pensionide ja toetuse arvestamisel liidetakse nende töötajate kõik kindlustus-, töötamis- ja elamisperioodid ELi eri liikmesriikides;

- kõiki vanaduse, surma, tööõnnetuste, kutsehaiguste või viimasest kahest tuleneva invaliidsusega seotud hüvitisi, välja arvatud mitteosamakselised hüvitised, võib vabalt üle kanda hüvitisi väljamaksva ELi liikmesriigi või liikmesriikide õigusaktide põhjal kohaldatava kursi alusel;

- kõnealused töötajad saavad oma eespool määratletud pereliikmetele peretoetusi.

Lepingusse lisatakse neid sätteid käsitlev mõlemapoolsusklausel.

3.6.2. Asutamisvabadus

Asutamisvabadust puudutav lähenemisviis on samalaadne teiste sarnaste lepingutega ning hõlmab järgmisi põhikomponente:

- lepinguosalised pooled kindlustavad teineteisele lepingu jõustumise hetkest võrdse kohtlemise või enamsoodustusreiimi, sõltuvalt sellest, kumb on äriühingute asutamise ja tegevuse suhtes parem. EÜ äriühingud, mis on asutatud ühes vabariigis, peavad saama sama võrdse kohtlemise või enamsoodustusrežiimi ka teises vabariigis;

- läbirääkimistel määratletakse 1) üleminekuperioodi pikkuse, 2) Euroopa Kohtu asjaomase otsuse ja 3) poolte tööturu olukorra põhjal ajavahemik, mille järel stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu laiendab eespool nimetatud sätteid ka lepinguosaliste poolte füüsilisest isikust ettevõtjatele;

- vajadusel antakse mõlemale vabariigile üleminekuaeg piiratud hulgas valdkondades, mis määratletakse lepingu lisades;

- olenemata tööjõu vaba liikumise üldsätetest, on lepinguosalistelt asutamisõiguse saanutel vastuvõtjariigi õigusaktide kohaselt õigus tööle võtta või lasta oma kohapealsel ettevõttel tööle võtta vastavalt ühenduse liikmesriikide või Serbia ja Montenegro kodanikke, tingimusel, et nad kuuluvad äriühingu võtmeisikute hulka;

- maismaa-, merekabotaaži ja õhutransporti käsitlevad erisätted. viimatinimetatud valdkonnas tuleb arvesse võtta nn horisontaalkokkuleppe läbirääkimiste tulemusi;

- ühenduse mereveondust käsitlevad sätted on samalaadsed teistes sarnastes lepingutes esitatutega.

3.6.3. Teenuste osutajate ajutine liikumine

Teenuste osutajate ajutise liikumise osas peaks leping käsitlema ainult teenuste osutajate võtmepersonali ja teiste hoolikalt määratletud gruppide ajutist liikumist, võttes arvesse teenuskaubanduse üldlepingu (GATS) määratlusi ning eriti EÜ kohustuste loetelu 4. mooduse määratlusi. Võimaliku lepingust kõrvalehoidmise vältimiseks peaks komisjon vajadusel pidama läbirääkimisi täpsemate määratluste leidmiseks eriti tundlike valdkondade jaoks. Lisaks peab komisjon kindlustama, et käesoleva lepingu sätted ei takista osapooltel kohaldamast riiklikke õigusnorme, mis käsitlevad füüsiliste isikute riiki sisenemist, seal viibimist ja töötamist, töötingimusi, asutamisvabadust ning teenuste osutamist tingimusel, et sellega ei kaotata ega vähendata lepingust tulenevaid soodustusi.

3.6.4. Kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikune tunnustamine

Et lepinguosaliste riikide kodanikel oleks lihtsam alustada ja jätkata kutsetegevust teise poole territooriumil, uurib assotsiatsiooninõukogu vajalikke meetmeid kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikuseks tunnustamiseks ning võib astuda vajalikke samme selle saavutamiseks.

3.6.5. Teenuste osutamine

3.6.5.1. Üldsätted

Leping loob aluse teenustega kauplemise järkjärguliseks ja vastastikuseks liberaliseerimiseks ühenduse ja Serbia Vabariigi ning Montenegro Vabariigi vahel. See on kooskõlas asjaomaste WTO eeskirjadega, eriti teenuskaubanduse üldlepingu V artikliga. Leping hõlmab järgmisi põhiosi:

- võttes arvesse õigusaktide ühtlustamise tempot erinevates valdkondades, saavad äriühingud, mis ei ole asutatud teise poole territooriumil, kooskõlas GATSi sätetega järkjärgult õiguse osutada teenuseid. Serbia Vabariigi ja Montenegro Vabariigi poolt võetud erikohustused vaadatakse läbi pärast liitumist WTOga;

- stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu kontrollib liberaliseerimismeetmete rakendamist ning eelkõige arengut finantsteenuste valdkonnas (pangandusreform, järelevalvestruktuuride tugevdamine, väärtpaberite ja börsiga seotud õigusnormid).

3.6.5.2. Transporditeenused

Käesolev leping käsitleb transporditeenuste liberaliseerimist, hõlmates sisetranspordi eriprotokolli. Leping sisaldab järgmisi põhiosi:

- sisetranspordi erisätted, mis käsitlevad eriti maantee-, raudtee- ja kombineeritud transporti, et tagada piiranguteta maanteetransiitliiklus läbi Serbia ja Montenegro ning ühenduse tervikuna, kindlustades samal ajal Serbia ja Montenegro veokitele võrdse kohtlemise ühenduse veokitega transiitvedudel läbi ühenduse territooriumi. Selles valdkonnas (transiit läbi ühenduse territooriumi) järgivad Serbia ja Montenegro ühenduse kõiki raskeveokeid käsitlevaid määrusi. Serbia ja Montenegro raskeveokeid käsitlevad õigusaktid peavad ka tulevikus vastama ühenduse võimalikele vastavatele määrustele, mille eesmärgiks on saaste vähendamine ja liiklusohutuse suurendamine. Lisaks kindlustatakse mittediskrimineerimise põhimõtte tõhus rakendamine eelkõige teemaksude ning tehniliste, keskkonnaalaste ja sotsiaalsete erinõuete osas. Serbial ja Montenegrol soovitatakse ratifitseerida ja rakendada rahvusvahelisi teeohutuse alaseid konventsioone. Leping pöörab erilist tähelepanu Kagu-Euroopa piirkondlikule põhiteedevõrgule, määratledes samas peamised maanteed, raudteed ning pooltele erilist huvi pakkuvad projektid, eesmärgiga toetada eelkõige nende täielikku valmimist. Käsitletakse asjakohaseid meetmeid laevandusteenuste parandamiseks siseveeteedel;

- õhutranspordi alased sätted näevad vastastikuse juurdepääsu tingimusel ette erilepingu sõlmimise eesmärgiga tagada pooltevahelise transpordi kooskõlastatud areng ja järkjärguline liberaliseerimine, mis vastaks nende vastastikustele majandusalastele vajadustele;

- meretranspordi alal kohaldatakse põhimõtet, mis tagab kaubanduslikul alusel toimuva piiramatu juurdepääsu rahvusvahelisele mereveoturule ja mereliiklusele ning võtab arvesse rahvusvahelisi ja Euroopa kohustusi ohutuse, turvalisuse ja keskkonnanõuete alal.

3.6.6. Jooksvad maksed ja kapitali liikumine

Jooksvaid makseid käsitlevad sätted peavad toetama tulevase lepingu teiste peatükkide sätteid. Kapitali vaba liikumine on integreeritud turu oluliseks teguriks ning sellest saavad kasu ka Serbia ja Montenegro niipea kui nende konkurentsivõime seda võimaldab. Lepingus sisalduvad ka sätted, mis käsitlevad kinnisvara omandamist mitteresidentide poolt. Lepinguga kohustuvad mõlemad vabariigid liberaliseerima asutamisvabaduse peatüki sätetega kooskõlas tehtud otseinvesteeringutega seotud kapitali liikumist ning kaitsma investoreid varade realiseerimise ning sellest tulenevate investeeringute ja kasumi repatrieerimise küsimuses. Nimetatud sätted ei mõjuta soodsamat kohtlemist, mis tuleneb Serbia ja Montenegro olemasolevatest kahe- ja mitmepoolsetest kohustustest. Leping sisaldab kavatsetud meetmete rakendamiskeeldu ja arenguklauslit, millega võimaldatakse kapitali liikumise edasine liberaliseerimine keskmise ajavahemiku jooksul. Lisaks kohustub Serbia ja Montenegro tagama ELi investoritele kahe vabariigi vahelise kapitali vaba liikumise.

3.6.7. Üldsätted

Üldsätted, kaasa arvatud maksusätted, kujundatakse samalaadsete lepingute alusel.

3.7. Õigusaktide ühtlustamine, õiguskaitse ja konkurentsieeskirjad

Leping sisaldab sätteid Serbia ja Montenegro liitriigi, Serbia Vabariigi ja Montenegro Vabariigi olemasolevate ja tulevaste õigusaktide järkjärgulise ühtlustamise kohta ühenduse õigusaktidega ning pöörab erilist tähelepanu nende tõhusale rakendamisele.

Kooskõlas Euroopa partnerluse prioriteetitega alustavad Serbia ja Montenegro liitriik, Serbia Vabariik ja Montenegro Vabariik õigusaktide vastavusse viimist ühenduse õigustiku põhiosadega, eelkõige siseturgu käsitlevate peamiste õigusaktidega. Hiljem ühtlustavad Serbia ja Montenegro liitriik, Serbia Vabariik ja Montenegro Vabariik oma õigusnormid ühenduse õigustiku teiste osadega.

Leping sisaldab õigusaktide ühtlustamise ja õiguskaitsemeetmete, sealhulgas kohtureformi, rakendamise järelevalvet käsitlevaid sätteid. Õigusaktide ühtlustamiseks järgmistes valdkondades määratakse tähtajad: konkurents, intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomand, riigihanked, standardid ja sertifitseerimine, finantsteenused, maismaa-, õhu- ja meretransport (peatähelepanuga ohutus- ja keskkonnanormidele ning sotsiaalsetele aspektidele), energeetika, äriühinguõigus, raamatupidamine, tarbijakaitse, andmekaitse, töötervishoid ja tööohutus ning võrdsed võimalused. Siseturu teiste valdkondade õigusaktide ühtlustamine peab jõudma lõpule üleminekuperioodi lõpuks.

3.7.1 Konkurents

3.7.1.1. Konkurents ja riigiabi

Konkurentsi käsitlevad sätted kujundatakse samalaadsete lepingute, eriti Horvaatiaga sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu, alusel. Need sisaldavad eelkõige järgmist:

- riigiabi läbipaistvus, kaasa arvatud iga-aastane aruandlus;

- terasetoodete suhtes kohaldatakse erikord Horvaatiaga sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu protokolli 2 artikli 5 näitel; see rõhutab ümberkorraldamiseks antava abi erandlikku iseloomu, ajalist piiratust ning seotust mahtude vähendamisega otstarbekusprogrammide raames;

- EÜ asutamislepingu artiklitel 81, 82 ja 87 põhinevad konkurentsieeskirjad, riigi osalusega äriühinguid ja eri- või ainuõigustega äriühinguid käsitlevad sätted. Neid sätteid kehtestavad oma tegevuses sõltumatud asutused. Artiklitel 81 ja 82 põhinevad sätted jõustuvad lepingu allakirjutamise hetkest, artiklil 87 põhinevad sätted jõustuvad järkjärgult läbirääkimistel kindlaksmääratava ajavahemiku jooksul;

- mõlemal poolel on õigus rakendada asjakohaseid meetmeid, kui neile tundub, et tegevused on vastuolus lepingu tingimustega.

3.7.1.2. Riigimonopolid

Sätestatakse kaubanduslike riigimonopolide kohandamine läbirääkimistel kindlaksmääratava ajavahemiku jooksul, et tagada pooltevaheline võrdsus kaupade turustamise küsimuses.

3.7.1.3. Riigi osalusega äriühingud

Läbirääkimistel kindlaksmääratava ajavahemiku jooksul kohaldab Serbia ja Montenegro riigi osalusega äriühingute suhtes Euroopa Ühenduse asutamislepingus, eriti artiklis 86 sätestatud põhimõtteid, piiramata sealjuures punktis 3.7.1.1 toodud rangemat kohustust kohaldada riigi osalusega äriühingute suhtes artikleid 81, 82 ja 87.

Riigi osalusega äriühingute üleminekuaja eriõigused ei hõlma võimalust kehtestada koguselisi piiranguid või samalaadse mõjuga meetmeid Serbia ja Montenegro impordile ühendusest.

3.7.2. Intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomand

Serbia ja Montenegro liitriik, Serbia Vabariik ja Montenegro Vabariik võtavad vajalikud meetmed kindlustamaks intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste tõhusat ja asjakohast kaitset (sealhulgas võltsimise ja piraatluse vastast kaitset) ning rakendamist; sellega tagataks enne üleminekuaja lõppu ning läbirääkimistel kindlaksmääratava vahemiku jooksul Euroopa Ühenduses toimiva kaitsega samatasemeline kaitse ning kindlustataks lepingu jõustumisel ühenduse äriühingutele ja kodanikele sama kohtlemine, mis saab kahepoolsete lepingute alusel osaks kolmandatele riikidele. Serbia ja Montenegro kohustub ratifitseerima või ühinema kõnealuse valdkonna mitmepoolsete konventsioonidega, mille osapool ta veel ei ole, tingimusel et ühenduse liikmesriigid on nende konventsioonidega liitunud või de facto kohaldavad neid.

3.7.3 Riigihanked

Riigihankes osalemise sätted on samalaadsed Horvaatiaga sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sätetega ning hõlmavad täienenud vastutust antud valdkonnas:

- lepingu jõustumise hetkest võimaldab ühendus kõikidel Serbia ja Montenegro äriühingutel, olenemata sellest, kas nad on asutatud ühenduses, osaleda ühenduse äriühingutega samadel tingimustel riigihankelepingute menetlemises;

- lepingu jõustumise hetkest võimaldavad mõlemad vabariigid oma territooriumil asutatud ühenduse äriühingutele ligipääsu riigihangetele samadel tingimustel Serbia ja Montenegro äriühingutega. Ühe vabariigi territooriumil asutatud ühenduse äriühingut koheldakse võrdselt ka teise vabariigi ja liitriigi riigihangete osas;

- läbirääkimistel kindlaksmääratava aja jooksul võimaldab Serbia ja Montenegro ühenduse äriühingutele, mis ei ole asutatud liitriigi territooriumil, ligipääsu riigihangetele samadel tingimustel mõlema vabariigi äriühingutega;

- kui riigihankelepingute täitmine on seotud selliste valdkondadega nagu asutamine, tegevus, teenuste osutamine lepinguosaliste poolte vahel, tööhõive ja tööjõu liikumine, rakendatakse täielikult vastavaid tööjõu liikumise, asutamisvabaduse, teenuste osutamise ja kapitali liikumise üldsätteid;

- Serbia ja Montenegro viib järkjärgult siseriiklikku õigussüsteemi sisse mehhanismid, mis parandavad riigihangete läbipaistvust ja kindlustavad sealsete otsuste tõhusa õigusalase kontrolli.

3.7.4. Standardimine, metroloogia, akrediteerimine ja vastavushindamine

Selle valdkonna sätete eesmärgiks on Serbia ja Montenegro õigusaktide järkjärguline vastavusse viimine ühenduse tehniliste eeskirjade ning Euroopa standardimise, metroloogia, akrediteerimise ja vastavushindamise korraga.

Sel eesmärgil viitavad sätted eelkõige järgmisele:

- edendada ühenduse tehniliste eeskirjade, standardite ja vastavushindamiskorra kasutamist;

- toetada kvaliteedi infrastruktuuri – standardimise, metroloogia, akrediteerimise ja vastavushindamise – arengu edendamist;

- toetada Serbia ja Montenegro osalemist standardimise, vastavushindamise, metroloogia ja teiste sarnaste valdkondadega tegelevate organisatsioonide töös (nt CEN, CENELEC, ETSI, EA, WELMEC, EUROMET jt);

- sõlmida vajadusel tööstustoodete vastavushindamise ja tunnustamise leping, kui Serbia ja Montenegro õigusraamistik ja menetlused on viidud piisavalt vastavusse ühenduse omaga ja asjakohane ekspertiis on kättesaadav.

3.7.5. Tarbijakaitse

Tõhus tarbijakaitse on vajalik kindlustamaks turumajanduse nõuetekohast toimimist ning see sõltub halduse infrastruktuuri arengust, mis tagab turujärelevalve ja õigusaktide rakendamise selles valdkonnas.

Sel eesmärgil ning võttes arvesse poolte ühiseid huve, kinnitavad selle valdkonna sätted järgmist:

- ühenduse õigusaktidega kooskõlas olev aktiivne tarbijakaitsepoliitika;

- Serbia ja Montenegro tarbijakaitse alaste õigusaktide ühtlustamine ühenduse omadega;

- tarbijate tõhus õiguskaitse parandamaks tarbekaupade kvaliteeti ja hoidmaks vastavaid ohutusstandardeid;

- pädevad asutused teostavad eeskirjade järelevalvet ning tagavad vaidluste korral õiguskaitse kättesaadavuse.

3.7.6. Töötingimused ja võrdsed võimalused

Mõlemad vabariigid ühtlustavad järkjärgult töötingimusi, eelkõige töötervishoidu, tööohutust ja võrdseid võimalusi käsitlevad õigusaktid ühenduse omadega.

3.8. Õigus, vabadus ja turvalisus

3.8.1. Institutsioonide tugevdamine

Justiits- ja siseküsimuste alases koostöös pööravad pooled erilist tähelepanu õigusriigi tugevdamisele ning kõikide tasandite institutsioonide tugevdamisele haldusalal üldiselt ning eriti õiguskaitses ja õigusemõistmises. Koostöö eesmärgiks on eelkõige suurendada kohtuasutuste sõltumatust ja tõhusust, arendada politsei ja teiste õiguskaitseasutuste struktuuri, pakkuda asjakohast koolitust ning võidelda korruptsiooni vastu.

3.8.2. Isikuandmete kaitse

Tõhus isikuandmete kaitse on vajalik isikuandmete vahetuseks ELi ja Serbia ja Montenegro vahel, demokraatia tugevdamiseks ning aluse loomiseks koostööks justiits- ja siseküsimustes, samas kindlustab see üksikisikute põhiõiguste ja -vabaduste kaitse.

Mõlemad vabariigid ühtlustavad isikuandmete kaitset käsitlevad õigusaktid ühenduse vastavate õigusaktide ning teiste Euroopa ja rahvusvaheliste eraelu puutumatust käsitlevate õigusaktidega. Kõnealuse kaitse tagamiseks on vaja luua sõltumatud järelevalveasutused, millel on piisavalt rahalisi ja inimressursse kindlustamaks riiklike isikuandmete kaitset käsitlevate õigusaktide rakendamise järelevalve.

3.8.3. Viisad, piirikontroll, varjupaigaõigus ja migratsioon

Pooled teevad koostööd viisade, piirikontrolli, varjupaiga ja migratsiooni küsimuses ning loovad nendes valdkondades (kaasa arvatud piirkondlikul tasandil) koostööraamistiku, võttes arvesse ja kasutades vajadusel teisi olemasolevaid algatusi.

Koostöö eespool nimetatud küsimustes põhineb vastastikustel konsultatsioonidel ja tihedal pooltevahelisel kooskõlastusel ning hõlmab tehnilist ja haldusabi järgmistes valdkondades:

- õigusakte ja toiminguid käsitlev teabevahetus;

- õigusaktide koostamine;

- institutsioonide tõhususe tõstmine;

- personalikoolitus;

- reisidokumentide turvalisus ja valedokumentide avastamine;

- piirikontrolli haldamine.

Koostöö keskendub eelkõige järgmisele:

- varjupaiga küsimuses riiklike õigusaktide rakendamine, mis vastaksid 1951. aasta Genfi konventsiooni ja 1967. aasta New Yorgi protokolli tingimustele, kindlustades seega mittetagasisaatmise põhimõtte ja teiste varjupaigataotlejate ja põgenike õiguste austamise;

- seadusliku migratsiooni küsimuses vastuvõtueeskirjadele ja vastu võetud isikute õigustele ja seisundile. Pooled lepivad kokku seaduslikult nende territooriumil elavate teiste riikide kodanike õiglases kohtlemises ning toetavad integratsioonipoliitikat, mille eesmärgiks on anda neile oma kodanikega samad õigused ja kohustused.

3.8.4. Ebaseadusliku sisserände vältimine ja kontroll, tagasivõtmine

Pooled teevad koostööd ebaseadusliku sisserände vältimiseks ja kontrollimiseks. Sel eesmärgil kohustuvad pooled nõudmisel ja ilma täiendavate formaalsusteta:

- tagasi võtma kõik oma kodanikud, kes viibivad ebaseaduslikult teise poole territooriumil;

- tagasi võtma kolmandate riikide kodanikud või kodakondsuseta isikud, kes on ELi territooriumile saabunud Serbia ja Montenegro kaudu või Serbia ja Montenegro territooriumile saabunud ELi liikmesriigi kaudu.

Euroopa Liidu liikmesriigid ja Serbia ja Montenegro annavad oma kodanikele asjakohased isikut tõendavad dokumendid ja laiendavad neile sel eesmärgil vajalikke haldusvõimalusi.

Serbia ja Montenegro ja Euroopa Ühendus kohustuvad sõlmima lepingu, mis määratleb Serbia ja Montenegro ja Euroopa Liidu liikmesriikide tagasivõtmise erikohustused, kaasa arvatud kohustuse võtta tagasi teiste riikide kodanikke ja kodakondsuseta isikuid.

Serbia ja Montenegro kohustub sõlmima tagasivõtmise lepingud teiste stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessi riikidega ja võtma kõik vajalikud meetmed nende lepingute paindlikuks ja kiireks rakendamiseks.

Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu selgitab teised ühismeetmed, mida saab võtta ebaseadusliku sisserände, sealhulgas inimkaubanduse ja ebaseaduslike migratsioonivõrgustike, vältimiseks ja kontrolliks.

3.8.5. Rahapesu ja terrorismi rahastamine

Lepinguosalised teevad koostööd, et vältida oma rahandussüsteemide kasutamist kuritegelikul teel, eeskätt uimastikuritegudest saadud raha pesuks.

Selle valdkonna koostöö hõlmab tehnilist ja haldusabi eesmärgiga edendada määruste rakendamist ja selliste rahapesu ja terrorismi rahastamise vastaseks võitluseks vajalike standardite ja mehhanismide tõhusat toimimist, mis vastaksid ühenduse ja teiste selle valdkonna rahvusvaheliste ühenduste, eelkõige rahapesuvastase töökonna (FATF) poolt vastu võetud standarditele ja mehhanismidele.

3.8.6. Ebaseaduslikke uimasteid käsitlev koostöö

Pooled teevad oma volituste ja pädevuse piires koostööd kindlustamaks tasakaalustatud ja integreeritud lähenemisviisi uimastiküsimustele. Uimastipoliitika ja meetmetega püütakse tugevdada ebaseaduslike uimastite vastase võitluse struktuure, vähendada ebaseaduslike uimastite pakkumist, salakaubavedu ja nõudlust, parandada toimetulekut uimastite kuritarvitamise tagajärgedega tervisele ja ühiskonnale ning tõhustada kontrolli uimastite lähteainete üle.

Pooled lepivad kokku nende eesmärkide saavutamiseks vajalikes koostöömeetodites. Meetmed põhinevad ELi 2005.–2012. aasta uimastistrateegiaga kooskõlas olevatel ühistel põhimõtetel.

3.8.7. Kuritegude ja muude ebaseaduslike tegevuste ennetamine ja nendevastane võitlus

Pooled teevad koostööd nii organiseeritud kui muu kuritegevuse ja ebaseaduslike tegevuste ennetamises ja nendevastases võitluses. Siia kuuluvad:

- inimeste üle piiri toimetamine ja inimkaubandus;

- ebaseaduslik majandustegevus, eriti rahavõltsimine, ebaseaduslikud tehingud tööstusjäätmete, radioaktiivsete materjalide, ebaseaduslike või võltsitud toodetega;

- nii era- kui riikliku sektori korruptsioon, eriti kui see seostub läbipaistmatute haldustavadega;

- maksupettus;

- uimastite ja psühhotroopsete ainete salakaubavedu;

- salakaubavedu;

- ebaseaduslik relvakaubandus;

- dokumentide võltsimine;

- ebaseaduslik sõidukiäri;

- küberkuritegevus.

3.8.8 . Terrorismivastane võitlus

Pooled kohustuvad kooskõlas rahvusvaheliste konventsioonidega, mille osalised nad on, ning oma vastavate seaduste ja määrustega tegema koostööd, et ennetada ja tõkestada piirkondlikke ja rahvusvahelisi terroriakte (eriti, kui on tegemist piiriülese tegevusega) ja nende rahastamist:

- ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1373 ja teiste asjaomaste ÜRO resolutsioonide, rahvusvaheliste konventsioonide ja juriidiliste dokumentide täieliku rakendamise raames;

- vahetades kooskõlas rahvusvaheliste ja riiklike õigusaktidega teavet terrorirühmituste ja nende toetusvõrgustike kohta;

- vahetades kogemusi terrorismivastase võitluse vahendite ja meetodite, tehnilise valdkonna, koolituse ja terrorismi ennetamise kohta.

3.8.9 . Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani eriseisukoht

Võetakse arvesse Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani eriseisu kohta EÜ asutamislepingu IV jaotises käsitlevates küsimustes.

3.9. Koostööpoliitika

Pooled seavad sisse tiheda koostöö, mille eesmärgiks on kaasa aidata Serbia ja Montenegro arengule ja kasvupotentsiaalile. Selline koostöö tugevdab olemasolevaid majandussidemeid võimalikult laiaulatuslikult kummagi lepinguosalise kasuks.

Poliitika- ja muud meetmed kavandatakse Serbia ja Montenegro jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse arengu eesmärgil ning vaesuse vähendamiseks. Need meetmed peaksid algusest peale tagama keskkonnaküsimuste arvessevõtmise ja seotuse harmoonilise sotsiaalse arengu nõuetega.

Koostööpoliitika integreeritakse piirkondlikku koostööraamistikku. Erilist tähelepanu pööratakse meetmetele, mis edendavad Serbia ja Montenegro ja tema naaberriikide, kaasa arvatud ELi liikmesriikide, vahelist koostööd, aidates seega kaasa piirkondlikule stabiilsusele. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võib otsustada, millised järgnevalt kirjeldatud koostööpoliitikad või nende osad on prioriteetsed.

3.9.1. Majandus- ja kaubanduspoliitika

Lepinguosalised hõlbustavad majandusreformi läbiviimist koostöö abil, mille eesmärk on parandada kummagi majanduse põhialuste mõistmist ning majanduspoliitika kavandamist ja rakendamist turumajanduses.

Serbia ja Montenegro ametivõimude palvel võib ühendus anda abi, mis toetab Serbia ja Montenegro püüdlusi rajada toimiv turumajandus ning järkjärgult ühtlustada oma poliitika majandus- ja rahaliidu stabiilsusele suunatud poliitikaga.

Lisaks on koostöö eesmärgiks õigusriigi põhimõtte tugevdamine majandusvaldkonnas stabiilse ja mittediskrimineeriva kaubandusküsimusi käsitleva õigusraamistiku kaudu. See hõlmab Euroopa majandus- ja rahaliidu põhimõtteid ja tegevust käsitlevat teabevahetust.

3.9.2. Statistikaalane koostöö

Pooltevaheline koostöö keskendub eelkõige ühenduse õigustiku statistikavaldkonna prioriteetsetele küsimustele. Eelkõige on see suunatud tõhusa ja jätkusuutliku statistikasüsteemi väljaarendamisele, mis oleks võimeline esitama usaldusväärseid, objektiivseid ja täpseid andmeid, mis on vajalikud Serbia ja Montenegro ülemineku- ja reformiprotsessi kavandamiseks ja järelevalveks. Koostöö tulemusel peaks paranema Serbia ja Montenegro statistikaametite võime rahuldada oma klientide vajadusi nii avalikus halduses kui erasektoris. Statistikasüsteem peab olema kooskõlas ÜRO statistikaalaste põhimõtete ning Euroopa statistikaseaduse sätetega ning arenema ühenduse õigustikuga ühtlustumise suunas.

3.9.3. Pangandus- ja kindlustus- ning muud finantsteenused

Pooltevaheline koostöö keskendub ühenduse õigustiku pangandus-, kindlustus- ja finantsteenuste valdkonna prioriteetsele küsimustele. Lepinguosalised teevad koostööd, mille eesmärk on luua ja välja arendada sobiv raamistik pangandus-, kindlustus- ja finantsteenuste sektori edendamiseks mõlemas vabariigis.

3.9.4. Koostöö auditeerimise ja finantskontrolli valdkonnas

Koostöö keskendub ühenduse õigustiku avaliku sektori sisefinantskontrolli ja välisauditi valdkonna prioriteetsetele küsimustele. Lepinguosalised teevad koostööd, mille eesmärk on mõlemas vabariigis välja arendada tõhusad avaliku sektori sisefinantskontrolli- ja välisauditi süsteemid, mis oleks kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud standardite ja metoodika ning ELi parimate tavadega.

3.9.5. Investeeringute soodustamine ja kaitse

Pooltevaheline koostöö keskendub investeeringute soodustamise ja kaitse valdkonna prioriteetsetele küsimustele. Lepinguosaliste poolte pädevuste raames toimuva investeeringute soodustamise ja kaitse alase koostöö eesmärgiks on luua soodsad olud nii omamaistele kui välisinvesteeringutele.

3.9.6. Tööstuskoostöö

Koostöö eesmärgiks on Serbia ja Montenegro tööstuse ja erasektori ajakohastamine ja ümberkujundamine. Ettevõtjatevahelise tööstuskoostöö eesmärgiks on erasektori tugevdamine tingimusel, et samal ajal oleks tagatud keskkonnakaitse.

Tööstuskoostöö algatused kajastavad lepingu kõikide osapoolte määratletud prioriteete. Neis võetakse arvesse tööstuse arendamise piirkondlikke aspekte, edendades vajadusel piiriülest partnerlust. Algatuste eesmärgiks on eelkõige ettevõtjatele sobiva raamistiku loomine, juhtimisalase oskusteabe parandamine ning turgude, turu läbipaistvuse ja ettevõttesõbraliku keskkonna edendamine.

Koostöö aluseks on ühenduse õigustiku tööstuspoliitika valdkonda käsitlevad õigusaktid.

3.9.7. Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted

Pooltevahelise koostöö eesmärgiks on erasektori väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arendamine ja tugevdamine ning selle aluseks on ühenduse õigustiku väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete valdkonna prioriteedid. Lepingus sisaldub Serbia ja Montenegro (kaasa arvatud Kosovo) kohustus kinni pidada Thessaloníki tippkohtumisel vastu võetud Euroopa väikeettevõtete hartast, mis esitab valitsustele kümme suunist majanduskeskkonna väikeettevõtetele sõbralikumaks muutmiseks.

3.9.8 Turism

Turismialase koostöö eesmärgiks on teabeedastuse parandamine rahvusvaheliste võrgustike, andmepankade jms abil ning oskusteabe edasiandmine koolituse, kogemuste vahetamise ning seminaride kaudu. Koostöö aluseks on ühenduse õigustiku nimetatud valdkonda käsitlevad õigusaktid.

3.9.9. Põllumajandus- ja agrotööstussektor

Pooltevaheline koostöö keskendub ühenduse õigustiku põllumajandusvaldkonna prioriteetsele küsimustele. Eesmärgiks on eelkõige ajakohastada ja ümber kujundada Serbia ja Montenegro põllumajandus- ja agrotööstussektor ning toetada õigusaktide ja tavade järkjärgulist ühtlustamist ühenduse eeskirjade ja standarditega.

3.9.10. Kalandustooted

Pooled uurivad võimalusi ühist huvi pakkuvate vastastikku kasulike valdkondade määratlemiseks kalandussektoris. Koostöö aluseks on ühenduse õigustiku kalandusvaldkonna prioriteedid.

3.9.11. Toll

Pooled alustavad koostööd selles valdkonnas eesmärgiga tagada vastavus kaubandusvaldkonna sätetega ja ühtlustada Montenegro Vabariigi ja Serbia Vabariigi tollisüsteemid ühenduse süsteemiga. See aitab sillutada teed stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu raames kavandatud liberaliseerimismeetmetele ning mõlema vabariigi tollialaste õigusaktide järkjärgulisele ühenduse õigustikuga ühtlustamisele.

Koostöö aluseks on ühenduse õigustiku tollivaldkonna prioriteedid.

Lepingule lisatakse protokollid vastastikuse halduskoostöö kohta tolliküsimustes.

3.9.12. Maksukorraldus

Pooled alustavad maksukorralduse alast koostööd, kaasates vajadusel meetmeid maksusüsteemi edasiseks reformiks ja maksukorralduse edasiseks ümberkujundamiseks eesmärgiga tagada tõhus maksukogumine ning tugevdada maksupettuse vastast võitlust.

Koostöö aluseks on ühenduse õigustiku maksukorralduse ja kahjustava maksukonkurentsi vastase võitluse valdkonna prioriteedid. Kahjustava maksukonkurentsi kaotamine peab toimuma kooskõlas nõukogu 1. detsembril 1997. aastal vastu võetud äriühingute maksustamise juhendi põhimõtetega.

Koostöö hõlmab läbipaistvuse parandamist ja teabevahetust Euroopa Liidu liikmesriikidega eesmärgiga hõlbustada maksupettuse, maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise vastase võitluse meetmete kehtestamist. Lisaks kohustub Serbia ja Montenegro lõpule viima OECD teabevahetuse näidislepingul põhinevate kahepoolsete lepingute sõlmimise liikmesriikidega.

3.9.13. Sotsiaalkoostöö

Pooled teevad koostööd, et hõlbustada majandusreformi ja majandusliku integratsiooni taustal tööhõivepoliitika reformi mõlemas vabariigis Koostöö eesmärgiks on toetada mõlema vabariigi sotsiaalkindlustussüsteemide kohandamist uute majanduslike ja sotsiaalsete nõudmistega. Siia kuulub ka töötingimusi ja naiste võrdseid võimalusi käsitlevate õigusaktide kohandamine ning töötajate tervishoiu ja tööohutuse parandamine, kasutades võrdlusena kaitse taset ühenduses.

Koostöö aluseks on ühenduse õigustiku kõnealuse valdkonna prioriteedid.

3.9.14. Haridus ja koolitus

Pooled teevad koostööd eesmärgiga tõsta üldhariduse, kutsehariduse, koolituse, noorsoopoliitika ja noorsootöö taset mõlemas vabariigis. Kõrgharidussüsteemi prioriteediks on Bologna deklaratsiooni eesmärkide saavutamine.

Lisaks on koostöö eesmärgiks tagada, et juurdepääs hariduse ja koolituse kõikidele astmetele Serbia ja Montenegros ei oleks sõltuv soost, nahavärvist, etnilisest päritolust ega usutunnistusest.

Ühenduse vastavad programmid ja vahendid aitavad kaasa Serbia ja Montenegro haridus- ja koolitusstruktuuride ja -tegevuste ajakohastamisele.

Koostöö aluseks on ühenduse õigustiku kõnealuse valdkonna prioriteedid.

3.9.15. Kultuurikoostöö

Lepinguosalised edendavad kultuurikoostööd. Sellise koostöö eesmärgiks on muuhulgas üksikisikute, kogukondade ja rahvastevahelise vastastikuse mõistmise ja hindamise tõstmine.

3.9.16. Koostöö audiovisuaalvaldkonnas

Pooled teevad koostööd, et edendada Euroopa audiovisuaaltööstust ning toetada ühistootmist kino- ja televisioonivaldkonnas.

Koostöö hõlmab muuhulgas ajakirjanike ja teiste meediaasjatundjate koolitusprogramme ja -vahendeid näiteks programmis MEDIA osalemise kaudu ning tehnilist abi avalikele ja erameediakanalitele tugevdamaks nende sõltumatust, professionaalsust ja sidemeid Euroopa meediakanalitega.

Serbia ja Montenegro viib oma piiriülese ringhäälingu sisu reguleeriva poliitika kooskõlla EÜ poliitikaga ja ühtlustab vastavad õigusaktid ühenduse õigustikuga. Serbia ja Montenegro pöörab erilist tähelepanu satelliidi või kaabli kaudu edastavate programmide intellektuaalomandi õiguste omandamise küsimustele.

3.9.17. Infoühiskond

Koostöö keskendub eelkõige ühenduse õigustiku infoühiskonna alastele prioriteetidele. See toetab peamiselt nimetatud valdkonna poliitika ja õigusaktide järkjärgulist ühtlustamist ühenduse poliitika ja õigusaktidega.

Poolte koostöö eesmärgiks on infoühiskonna edasine väljaarendamine Serbias ja Montenegros. Üldeesmärgiks on valmistada ühiskonda tervikuna ette digitaalajastuks, kaasata investeeringuid ning kindlustada võrkude ja teenuste koostalitlusvõime.

3.9.18 Elektroonilised sidevõrgud ja -teenused

Koostöö keskendub eelkõige ühenduse õigustiku nimetatud valdkonna prioriteetidele.

Pooled tugevdavad koostööd elektrooniliste sidevõrkude ja nendega seotud teenuste vallas, võttes lõppeesmärgiks ühenduse õigustiku ülevõtmise nendes valdkondades mõlema vabariigi poolt.

3.9.19. Teave ja side

Lepinguosalised rakendavad vajalikke meetmeid vastastikuse teabevahetuse tõhustamiseks. Esikohal on programmid, mis annavad üldsusele põhiteavet ühenduse kohta ning kitsamat erialast teavet Serbia ja Montenegro erialaringkondadele.

3.9.20. Vedu

Pooltevaheline koostöö keskendub ühenduse õigustiku transpordivaldkonna prioriteetsetele küsimustele.

Koostöö eesmärgiks on eelkõige ümber kujundada ja ajakohastada mõlema vabariigi transpordiliike, parandada reisijate ja kaupade vaba liikumist, tõhustada juurdepääsu transporditurule ja -võimalustele, sealhulgas sadamatele ja lennujaamadele, toetada mitmeliigilise infrastruktuuri arengut peamistes üle-euroopalistes võrgustikes ning eriti tugevdada piirkondlikke ühendusteid Kagu-Euroopas, saavutada ühendusega võrreldavad tegevusstandardid, viia Serbia ja Montenegro transpordisüsteem vastavusse ühenduse süsteemiga ning parandada keskkonnakaitset transpordivaldkonnas.

3.9.21. Energeetika

Koostöö keskendub ühenduse õigustiku energeetikavaldkonna prioriteetsetele küsimustele, sealhulgas vajadusel tuumaohutuse aspektidele. Koostöö aluseks on turumajanduse ning Euroopa energiaharta lepingu põhimõtted ning selle arengu eesmärgiks on Serbia ja Montenegro järkjärguline Euroopa energiaturule integreerimine ning eriti Kagu-Euroopa energiaühenduse loomine.

3.9.22. Keskkond

Pooled arendavad ja tugevdavad koostööd keskkonna olukorra halvenemise vastases elutähtsas võitluses eesmärgiga edendada keskkonnaalast jätkusuutlikkust.

Koostöö keskendub eelkõige ühenduse õigustiku keskkonnaalastele prioriteetidele.

3.9.23. Teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus

Lepinguosalised edendavad vastastikuse kasu põhimõttel koostööd mittesõjaliste teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse vallas ning piisavat juurdepääsu lepinguosaliste asjakohastele programmidele, võttes arvesse vahendite kättesaadavust, kui intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste tõhusa kaitse nõuetest ei tulene teisiti.

Koostöö aluseks on ühenduse õigustiku teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonna prioriteedid.

3.9.24. Piirkondlik ja kohalik areng

Pooled püüavad tugevdada piirkondlikku ja kohalikku arengut eesmärgiga aidata kaasa majandusarengule ning vähendada regionaalset ebavõrdsust. Eritähelepanu pööratakse piiriülesele, riikide ning piirkondade vahelisele koostööle.

Koostöö aluseks on ühenduse õigustiku piirkondliku arengu valdkonda käsitlevad õigusaktid.

3.9.25 Avaliku halduse reform

Koostöö eesmärgiks on tõhusa ja vastutusvõimelise avaliku halduse edasiarendamine Serbia ja Montenegros. Koostöö aluseks on varasemad ja praegu läbiviidavad reformid nimetatud valdkonnas.

Selle valdkonna koostöö keskmeks on institutsioonide ülesehitamine, sealhulgas läbipaistvate ja erapooletute värbamismenetluste väljaarendamine ja kohaldamine, personalijuhtimine, karjääri kujundamine avalikus teenistuses, jätkuv koolitus ning eetiliste tõekspidamiste edendamine avalikus halduses. Koostöö toimub nii liitriigi, vabariikide kui kohalike omavalitsuste tasandil.

3.10. Rahanduskoostöö

Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu eesmärkide saavutamiseks võib Serbia ja Montenegro saada ühenduselt rahalist abi toetuste ja laenudena, sealhulgas laenu Euroopa Investeerimispangast. Ühenduselt saadav abi on seotud 29. aprilli 1997. aasta üldasjade nõukogu otsustes esitatud põhimõtete ja tingimuste täitmisega. Arvesse võetakse ka Euroopa partnerlust, Serbia ja Montenegro korralise aruande tulemusi ning nõukogu teisi reformiprogrammi puudutavaid otsuseid. Serbiale ja Montenegrole antav abi peab vastama vajadustele, valitud prioriteetidele, kajastama summade kasutuse ja tagasimakse võimet ning aitama rakendada majanduse ümberkujundamiseks vajalikke meetmeid

Toetusena antavat rahalist abi võidakse kooskõlas nõukogu asjaomase määrusega anda mitmeaastase näidisprogrammi raames, mille komisjon loob pärast konsultatsioone Serbia ja Montenegroga.

Ühenduse rahaline abi puudutab kõiki koostöövaldkondi, pöörates erilist tähelepanu justiits- ja siseküsimustele ning õigusaktide ühtlustamisele.

Serbia ja Montenegro palvel ning erivajaduse korral võib ühendus koostöös rahvusvaheliste finantsinstitutsioonidega uurida erandkorras teatud tingimustel makromajandusliku finantsabi andmise võimalust, võttes arvesse rahaliste ressursside olemasolu. Sellist abi antakse juhul, kui on täidetud Montenegro Vabariigi, Serbia Vabariigi ja Rahvusvahelise Valuutafondi poolt kokku lepitava programmi tingimused.

Olemasolevate vahendite parima kasutamise huvides tagavad lepinguosalised, et ühenduse abi kooskõlastatakse muudest allikatest, näiteks liikmesriikidest, muudest riikidest ja rahvusvahelistest finantsinstitutsioonidest tuleva abiga. Sel eesmärgil vahetavad pooled korrapäraselt teavet kõikide abi allikate kohta.

3.11. Institutsioonilised, üld- ja lõppsätted

3.11.1. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu (SAC)

Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu on lepinguga moodustatud kõrgeim organ ning ta kontrollib lepingu rakendamist. Nõukogu koguneb korrapäraselt asjaomasel tasandil ning korraldab vajadusel erakorralisi koosolekuid. Nõukogusse kuuluvad ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni liikmed ning teiselt poolt Serbia ja Montenegro liitriigi, Montenegro Vabariigi ja Serbia Vabariigi valitsuste liikmed. Assotsiatsiooninõukogu vaatab läbi kõik lepingu rakendamist puudutavad tähtsad küsimused, sealhulgas vaidluste lahendamise ning kõik muud vastastikust huvi pakkuvad kahepoolsed või rahvusvahelised küsimused. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võib oma pädevuse delegeerida stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomiteele (vt allpool). Euroopa Investeerimispank osaleb vaatlejana oma pädevusse kuuluvate küsimuste aruteludel stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus.

SAC võtab vastu oma töökorra.

3.11.2. Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee (SACOM)

Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee abistab stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu ning valmistab ette selle istungeid. Komitee koguneb kõrgemate ametnike tasandil vähemalt korra aastas ning kui olukord seda nõuab. Komitee tagab järjepideva töö nõukogu istungite vahelisel ajal. Komitee koosneb ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni esindajatest ning teiselt poolt Serbia ja Montenegro esindajatest.

Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee kontrollib kõiki lepingu rakendamisega seotud ning ühist huvi pakkuvaid küsimusi.

Teatud valdkondades võib stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee asutada alakomiteesid.

3.11.3. Parlamentaarne stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee (SAPC)

Parlamentaarne stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee on kohtumiste ja arvamuste vahetamise paigaks Serbia ja Montenegro liitriigi, Montenegro Vabariigi, Serbia Vabariigi ja Euroopa Parlamendi liikmetele. Komitee tuleb kokku vähemalt üks kord aastas. Parlamentaarne komitee võib anda stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule soovitusi.

3.11.4. Üld- ja lõppsätted

Pooled võtavad vastu sätted, mille eesmärgiks on:

- kindlustada füüsilistele ja juriidilistele isikutele nende õiguste kaitseks piiranguteta juurdepääs pädevatele üld- ja halduskohtuorganitele;

- võimaldada osapooltel rakendada turvalisuse kindlustamiseks vajalikke meetmeid (riigikaitse, sõjaseisukord jne);

- kindlustada, et lepingu meetmete rakendamisel kedagi ei diskrimineerita;

- töötada välja konsultatsioonide ja vaidluste lahendamise kord, mis võimaldab võtta meetmeid juhul, kui ei täideta lepingulisi kohustusi;

- säilitada Serbia ja Montenegro ning ühe või enama ELi liikmesriigi vahelistest olemasolevatest lepingutest tulenevaid õigusi, kui need on poolte ettevõtjatele soodsamad;

- sätestada lepingu kestvus (põhimõtteliselt piiramatu), jättes võimaluse denonsseerimiseks vastava teate esitamisega (lepingu kehtivus lõpeb kuus kuud pärast teate saamist) ja peatamiseks kohese jõustumisega juhul, kui rikutakse lepingu olulisi sätteid;

- liita lepinguga territoriaalsed sätted, mille kohaselt lepingut ei kohaldata Kosovos, mida haldab ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsiooni 1244 kohaselt praegu rahvusvaheline missioon. See ei piira Kosovo praegust staatust või tema lõpliku staatuse määramist vastavalt samale resolutsioonile.

- määratleda mõiste „lepinguosalised“, mille all mõeldakse vastavalt nende pädevustele ühelt poolt ühendust või tema liikmesriike või ühendust ja tema liikmesriike ning teiselt poolt Serbia ja Montenegro liitriiki ja/või selle liikmesriike (kahte vabariiki);

- määratleda autentsed keeled ning lepingu ratifitseerimise ja jõustumise tingimused.

Läbirääkimiste käigus otsustatakse vahelepingu sõlmimise vajadus. Vaheleping jõustuks pärast stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu allakirjutamist ja sisaldaks kaupade vaba liikumist ning asjaomaseid transporti käsitlevaid sätteid.

Käesoleva lepingu hoiulevõtja on Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär.

[1] KOM (99) 235, mai 1999.

[2] Nõukogu 14. märtsi 2005. aasta otsus Euroopa Ühenduse ja Serbia Vabariigi vahelise kahepoolse tekstiiltoodetega kauplemise lepingu sõlmimise kohta (2005/272/EÜ), ELT L 90/2005.

[3] Lühend nimest Srbija i Crna Gora.

[4] Serbia ja Montenegro liitriik koosneb kahest liikmesriigist: Serbia Vabariigist ja Montenegro Vabariigist

[5] KOM(2005) 476 lõplik

[6] Serbia ja Montenegro liitriik koosneb kahest liikmesriigist: Serbia Vabariigist ja Montenegro Vabariigist. Nii liitriigil kui selle liikmesriikidel on lepingute sõlmimise õigus. Käesolevas teatises osutavad mõisted „vabariik (vabariigid)“ ja „vabariiklik“ Serbia Vabariigile ja Montenegro Vabariigile Serbia ja Montenegro liitriigi liikmesriikidena.

[7] Nõukogu 14. märtsi 2005. aasta otsus Euroopa Ühenduse ja Serbia Vabariigi vahelise kahepoolse tekstiilitoodete kaubandusleppe sõlmimise kohta (2005/272/EÜ), ELT L 90/2005.

[8] Määruse 517/94 kohaselt.