[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 16.12.2009

KOM(2009)686 lõplik

2009/0183 (NLE)

.

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Aserbaidžaani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepinguga asutatud koostöökomitees vastuvõetava liidu seisukoha kohta seoses uute allkomiteede moodustamisega

(esitanud komisjon)

SELETUSKIRI

(1) Euroopa Liidu ja Aserbaidžaani vaheliste kahepoolsete suhete õiguslik alus on Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Aserbaidžaani Vabariigi vaheline 1999. aasta partnerlus- ja koostööleping.

(2) 14. novembril 2006 võttis ELi ja Aserbaidžaani koostöönõukogu vastu soovituse Euroopa naabruspoliitika tegevuskava rakendamise kohta. Soovituse kohaselt on tegevuskavas esitatud partnerlus- ja koostöölepingus sätestatud lepinguosaliste kohustuste täitmiseks vajalikud konkreetsed meetmed ning tegevuskavaga luuakse laiem põhi ELi ja Aserbaidžaani suhete tugevdamiseks, et suurendada oluliselt majandusintegratsiooni ning tugevdada poliitilist koostööd kooskõlas partnerlus- ja koostöölepingu üldiste eesmärkidega.

(3) Euroopa Ülemkogu 2009. aasta märtsi kohtumisel tervitati ambitsioonika idapartnerluse loomist, et tihendada suhteid idapoolsete partneritega, eesmärgiga luua partnerriikide poliitilisi ja sotsiaalmajanduslikke reforme toetades vajalikud tingimused poliitilise lähenemise kiirendamiseks ja majandusliku integratsiooni edendamiseks, ning hõlbustada seeläbi lähenemist ELile. ELi liikmesriigid ja Ida-Euroopa partnerid kinnitasid 7. mail 2009. aastal Prahas toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavalduses, et nad soovivad neid eesmärke täites viia omavahelised suhted uuele tasemele.

(4) ELi ja Aserbaidžaani Euroopa naabruspoliitika tegevuskava 5. peatükis (Järelevalve) nähakse ette, et partnerlus- ja koostöölepingu alusel moodustatud ühisorganid edendavad tegevuskava rakendamist ja selle järelevalvet, ning et asjaomaste lepingute kohaselt loodud struktuurid tuleb vajadusel üle vaadata, et tagada Euroopa naabruspoliitika kõikide prioriteetide nõuetekohane arvestamine.

(5) Teistes partnerriikides on samasuguste lepingute rakendamiseks loodud mitmetest valdkondlikest allkomiteedest koosnev institutsiooniline struktuur. Nii näiteks on Jordaanias praegu 11, Marokos 10, Ukrainas 7 ja Moldova Vabariigis 4 allkomiteed. Niisugune lähenemisviis, millega seatakse seades eesmärgiks luua institutsiooniline struktuur, mis võimaldab EL ja Aserbaidžaani kahepoolsete suhete raames peetavat diskussiooni laiendada uutele valdkondadele, on ka käesoleva ettepaneku aluseks. ELi ja Aserbaidžaani koostöökomitee tegevusele kaasaaitamiseks on seni on moodustatud kaks allkomiteed: kaubandus-, majandus- ja nendega seotud õigusküsimuste allkomitee ning energeetika, transpordi ja keskkonna allkomitee.

(6) Aserbaidžaan on valmis tugevdama koostööd ka teistes partnerlus- ja koostöölepinguga hõlmatud valdkondades ja teatanud, et on kooskõlas idapartnerluse põhimõtetega valmis seadma kahepoolsetes suhetes kõrgemaid eesmärke.

(7) Dialoogi institutsioonilise raamistiku laiendamiseks, Euroopa naabruspoliitika tegevuskava rakendamise järelevalveks ning ELi ja Aserbaidžaani vahelise suhete süvendamiseks teeb Euroopa Komisjon nõukogule ettepaneku moodustada veel kaks allkomiteed: 1) õiguse, vabaduse ja turvalisuse ning inimõiguste ja demokraatia allkomitee ja 2) tööhõive- ja sotsiaalküsimuste, rahvatervise, koolituse, hariduse ja noorte, kultuuri, infoühiskonna ja audiovisuaalpoliitika ning teaduse ja tehnoloogia allkomitee. Allkomiteed moodustatakse partnerlus- ja koostöölepingu raamistikus.

(8) Eespool kirjeldatud struktuur aitaks edendada Euroopa naabruspoliitika tegevuskava rakendamist ja selle järelevalvet. Allkomiteedes peetava dialoogi abil saavad eksperdid vahetada teavet ja parimaid tavasid, mis soodustab usalduse süvendamist ning Euroopa Komisjoni ja partnerriikide ekspertide sidemete tugevdamist.

(9) Allkomiteedes peetav dialoog aitab tihendada koostööd Aserbaidžaaniga ja saada sidusat teavet selle edenemise ja eesmärkide kohta. Dialoogi raames saab ka välja selgitada, millist abi Aserbaidžaan vajab (näiteks abi haldussuutlikkuse suurendamiseks idapartnerluse terviklike institutsioonide väljaarendamise programmide abil).

(10) Vastavalt eespool nimetatud partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimist käsitleva nõukogu ja komisjoni 31. mai 1999. aasta otsuse artikli 2 lõikele 1 lisatakse käesolevale dokumendile nõukogu otsuse ettepanek ELi ja Aserbaidžaani koostöökomitees vastuvõetava liidu seisukoha kohta seoses uute allkomiteede moodustamisega. Kummagi allkomitee eesmärgid, käsitletavad teemad ning rakenduseeskirjad on sätestatud käesolevale dokumendile lisatud asjaomastes töökordades.

2009/0183 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Aserbaidžaani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepinguga asutatud koostöökomitees vastuvõetava liidu seisukoha kohta seoses uute allkomiteede moodustamisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu ja komisjoni 31. mai 1999. aasta otsuse (partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Aserbaidžaani Vabariigi vahel)[1] artikli 2 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) 14. novembril 2006 võttis ELi ja Aserbaidžaani koostöönõukogu vastu soovituse ELi ja Aserbaidžaani tegevuskava rakendamise kohta.

(2) Kõnealuse partnerlus- ja koostöölepingu artiklis 83 on sätestatud, et koostöönõukogu abistab tema ülesannete täitmisel koostöökomitee.

(3) ELi ja Aserbaidžaani koostöönõukogu võttis 12. oktoobril 1999 vastu koostöökomitee töökorra,[2] millega volitatakse ELi ja Aserbaidžaani koostöökomiteed allkomiteesid looma ja neid tööle rakendama,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

Liit võtab ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Aserbaidžaani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu artikli 83 alusel moodustatud koostöökomitee raames vastu käesoleva otsuse lisaga kooskõlas oleva seisukoha seoses uute allkomiteede moodustamisega.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

ELi JA ASERBAIDŽAANI KOOSTÖÖKOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Aserbaidžaani Vabariigi vahel sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingut (edaspidi „leping”), eelkõige selle artiklit 83,

ning arvestades järgmist:

(1) Vastavalt oma töökorra[3] artiklile 10 võib koostöökomitee moodustada allkomiteesid ja määrata kindlaks nende töökorra.

(2) ELi ja Aserbaidžaani Euroopa naabruspoliitika tegevuskavas (5. peatükk) on ette nähtud, et lepingu alusel moodustatud ühisorganid edendavad tegevuskava rakendamist ja selle järelevalvet, ning et asjaomaste lepingute kohaselt loodud struktuurid tuleb vajadusel üle vaadata, et tagada Euroopa naabruspoliitika kõikide prioriteetide nõuetekohane kajastamine.

(3) 7. mail 2009. aastal Prahas toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavalduses rõhutati, et EL ja tema Ida-Euroopa partnerid soovivad omavahelisi suhteid süvendada ja tihendada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

Käesolevaga moodustatakse lisas A loetletud allkomiteed. Käesolevaga võetakse vastu allkomiteede töökorrad, mis on esitatud lisas B.

(Koht)

ELi ja Aserbaidžaani koostöökomitee nimel

Aserbaidžaani nimel

Euroopa Liidu nimel

Lisa A

ELi ja Aserbaidžaani koostöökomitee

Uued allkomiteed

(1) Õiguse, vabaduse ja turvalisuse ning inimõiguste ja demokraatia allkomitee;

(2) tööhõive- ja sotsiaalküsimuste, rahvatervise, koolituse, hariduse ja noorte, kultuuri, infoühiskonna ja audiovisuaalpoliitika ning teaduse ja tehnoloogia allkomitee.

Lisa B

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Aserbaidžaani Vabariigi vahel sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingu alusel loodud õiguse, vabaduse ja turvalisuse ning inimõiguste ja demokraatia allkomitee töökord

KOOSTÖÖKOMITEE,

võttes arvesse partnerlus- ja koostöölepingut, millega luuakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Aserbaidžaani Vabariigi vahel,

võttes arvesse koostöökomitee töökorda, mille koostöönõukogu on 12. oktoobril 1999 kehtestanud oma töökorra lisana, eelkõige selle artiklit 10,

on moodustanud õiguse, vabaduse ja turvalisuse ning inimõiguste ja demokraatia allkomitee, mille ülesanded on järgmised:

Artikkel 1

Allkomitee arutab partnerlus- ja koostöölepingu ning sellega seotud ELi ja Aserbaidžaani Euroopa naabruspoliitika tegevuskava rakendamist järgmistes valdkondades:

- piirihaldus;

- seadusliku ja ebaseadusliku rände haldamine (sealhulgas tagasivõtmise, viisa-, reisidokumentide turvalisuse ning varjupaigaküsimused);

- riigisiseselt ümberasustatud isikud;

- organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus (sealhulgas, kuid mitte ainult, inimkaubandus, küberkuriteod, laste ärakasutamine, finants- ja majanduskuriteod, sealhulgas rahapesu, maksupettus ja raha võltsimine, korruptsioon era- ja avalikus sektoris, ebaseaduslikud uimastid, relvade salakaubavedu ning muu ebaseaduslik tegevus);

- terrorismi (sealhulgas terrorismi rahastamise) vastane võitlus;

- õiguskaitse- ja õigusalane koostöö;

- isikuandmete kaitse;

- piiriülese ja piirkondliku koostöö arendamine õiguse, vabaduse ja turvalisuse küsimustes;

- demokraatia ja inimõigused, sealhulgas rahvusvaheliste inimõiguste konventsioonide ratifitseerimine ja elluviimine;

- õigusriik, sealhulgas kohtureform ja õiguskaitse kättesaadavus.

Allkomitee võib arutada ka teemasid, mis on seotud idapartnerluse, Musta mere sünergia ning muude asjakohaste kahepoolse koostöö algatuste raames läbiviidavate konkreetsete projektidega.

Eespool toodud loetelu ei ole lõplik ja koostöökomitee võib lisada täiendavaid teemasid. Kui üks lepinguosaline seda taotleb, võib tõstatada ka üksikküsimusi.

Artikkel 2

Allkomitee töötab koostöökomitee alluvuses. Ta annab oma tegevusest aru koostöökomiteele ja edastab talle pärast iga koosolekut oma järeldused.

Artikkel 3

Allkomitee koosneb lepinguosaliste esindajatest.

Mõlema lepinguosalise nõusolekul võidakse allkomitee koosolekute konkreetsete päevakorrapunktide puhul vajadusel kuulata ekspertide arvamust.

Artikkel 4

Mõlemad lepinguosalised on vaheldumisi allkomitee eesistujad vastavalt koostöökomitee eeskirjadele vahelduva eesistumise kohta[4].

Artikkel 5

Euroopa Komisjoni ametnik ja Aserbaidžaani Vabariigi valitsuse ametnik tegutsevad ühiselt allkomitee alaliste sekretäridena. Kõik allkomiteed käsitlevad teated edastatakse alalistele sekretäridele.

Artikkel 6

Allkomitee tuleb kokku vajaduse korral ja mõlema lepinguosalise nõusolekul, ükskõik kumma lepinguosalise kirjaliku taotluse alusel, ja vähemalt kord aastas. Iga koosolek toimub lepinguosaliste kokku lepitud kohas ja ajal. Allkomitee iga koosolek kestab vähemalt kaks päeva; ühel päeval käsitletakse õiguse, vabaduse ja turvalisuse küsimusi ning teisel päeval inimõiguste ja demokraatia küsimusi.

Allkomitee esimene koosolek toimub pärast järgmiste toimingute edukat lõpetamist:

- mitteametlik tehnilist laadi kohtumine Brüsselis, millel lepinguosalised esitavad omad seisukohad lahendamist vajavate probleemide ning õiguse, vabaduse ja turvalisuse alase edasise koostöö korraldamise kohta;

- Euroopa Komisjoni ekspertide lähetus Aserbaidžaani eesmärgiga pidada esialgseid tehnilisi läbirääkimisi, vahetada seisukohti loodava õiguse, vabaduse ja turvalisuse ning inimõiguste ja demokraatia allkomitee pädevusala ja ülesehituse kohta ning selgitada välja koostööpartnerid;

- lisaks tehnilistele läbirääkimistele on Aserbaidžaan esitanud vastused õiguse, vabaduse ja turvalisuse olukorda käsitlevale küsimustikule;

- liikuvuse alane seminar, millel käsitletakse ebaseadusliku rände ärahoidmist, seadusliku rände juhtimist, tagasivõtmist ja viisadealast teabevahetust;

- esitatud on aruanne liikmesriikidele.

Allkomitee koosoleku kokkukutsumise taotluse saamisel vastab teise lepinguosalise sekretär sellele 15 tööpäeva jooksul.

Eriti kiireloomulistel juhtudel võidakse allkomitee koosolek kokku kutsuda ka lühema etteteatamisajaga, juhul kui sellega nõustuvad mõlemad lepinguosalised.

Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale mõlema lepinguosalise delegatsiooni kavandatud koosseis.

Allkomitee koosoleku kutsuvad kokku kaks alalist sekretäri ühiselt, olles selle kooskõlastanud koostöökomitee sekretäridega.

Artikkel 7

Päevakorda kantavad küsimused esitatakse alalistele sekretäridele vähemalt 15 tööpäeva enne asjaomast allkomitee koosolekut. Kõik täiendavad dokumendid esitatakse alalistele sekretäridele vähemalt 10 tööpäeva enne koosolekut.

Kõnealustel küsimustel põhinev esialgne päevakord koostatakse ja edastatakse olemasolevate täiendavate dokumentidega koostöökomitee sekretäridele ja liikmesriikide alalistele esindustele hiljemalt viis tööpäeva enne allkomitee koosolekut. Erandlikel juhtudel võib mõlema alalise sekretäri kirjalikul nõusolekul punkte päevakorda lisada lühikese tähtaja jooksul.

Artikkel 8

Allkomitee võib oma koosolekutel käsitleda ükskõik milliseid või kõiki artiklis 1 loetletud valdkondi.

Artikkel 9

Allkomitee koosolekud ei ole avalikud, välja arvatud juhul, kui on otsustatud teisiti.

Artikkel 10

Iga koosoleku kohta koostatakse protokoll. Allkomitee koosolekute protokollide ja järelduste koopia edastatakse koostöökomitee sekretäridele. Koopia saadetakse ka liikmesriikide alalistele esindustele.

Artikkel 11

Allkomitee juures on inimõiguste alane seminar, millesse kuuluvad Euroopa Liidu liikmesriikide ja Aserbaidžaani kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad ning mis esitab allkomiteele soovitusi.

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Aserbaidžaani Vabariigi vahel sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingu alusel loodud tööhõive- ja sotsiaalküsimuste, rahvatervise, koolituse, hariduse ja noorte, kultuuri, infoühiskonna ja audiovisuaalpoliitika ning teaduse ja tehnoloogia allkomitee töökord

KOOSTÖÖKOMITEE,

võttes arvesse partnerlus- ja koostöölepingut, millega luuakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Aserbaidžaani Vabariigi vahel,

võttes arvesse koostöökomitee töökorda, mille koostöönõukogu on 12. oktoobril 1999 kehtestanud oma töökorra lisana, eelkõige selle artiklit 10,

on loonud tööhõive- ja sotsiaalküsimuste, rahvatervise, koolituse, hariduse ja noorte, kultuuri, infoühiskonna ja audiovisuaalpoliitika ning teaduse ja tehnoloogia allkomitee.

Artikkel 1

Allkomitee arutab partnerlus- ja koostöölepingu ning sellega seotud ELi ja Aserbaidžaani Euroopa naabruspoliitika tegevuskava rakendamist järgmistes valdkondades:

- sotsiaal- ja tööhõivepoliitika, sealhulgas sotsiaalreformide elluviimine, sotsiaalkaitse ja sotsiaalne kaasatus ning naiste kaasamine sotsiaal-, majandus- ja poliitikaellu;

- rahvatervis;

- haridus, koolitus ja noored (eeskätt haridus- ja koolitussüsteemi reformimine ja ajakohastamine, kutseõppe programmid, oskuste arendamine ja liikuvus);

- kultuur;

- infoühiskond;

- audiovisuaalpoliitika;

- teadus ja tehnoloogia ning uurimis- ja arendustegevus;

- piirkondlik koostöö eespool nimetatud valdkondades;

- eespool nimetatud valdkondade regulatiivraamistik ja koostöö neis valdkondades.

Allkomitee võib arutada ka teemasid, mis on seotud idapartnerluse, Musta mere sünergia ja muude asjakohaste kahepoolse koostöö algatuste raames läbiviidavate konkreetsete projektidega.

Eespool toodud loetelu ei ole lõplik ja koostöökomitee võib lisada täiendavaid teemasid.

Artikkel 2

Allkomitee töötab koostöökomitee alluvuses. Ta annab oma tegevusest koostöökomiteele aru ja edastab talle pärast iga koosolekut oma järeldused.

Artikkel 3

Allkomitee koosneb lepinguosaliste esindajatest.

Mõlema lepinguosalise nõusolekul võidakse allkomitee koosolekute konkreetsete päevakorrapunktide puhul vajadusel kuulata ekspertide arvamust.

Artikkel 4

Allkomitee eesistujaks on vaheldumisi mõlemad lepinguosalised vastavalt koostöökomitee eeskirjadele vahelduva eesistumise kohta[5].

Artikkel 5

Euroopa Komisjoni ametnik ja Aserbaidžaani Vabariigi valitsuse ametnik tegutsevad ühiselt allkomitee alaliste sekretäridena. Kõik allkomiteed käsitlevad teated edastatakse alalistele sekretäridele.

Artikkel 6

Allkomitee tuleb kokku vajaduse korral ja mõlema lepinguosalise nõusolekul, ükskõik kumma lepinguosalise kirjaliku taotluse alusel, ja vähemalt kord aastas. Iga koosolek toimub mõlema lepinguosalise poolt kokku lepitud kohas ja ajal.

Allkomitee koosoleku kokkukutsumise taotluse saamisel vastab teise lepinguosalise sekretär sellele 15 tööpäeva jooksul.

Eriti kiireloomulistel juhtudel võidakse allkomitee koosolek kokku kutsuda ka lühema etteteatamisajaga, juhul kui mõlemad lepinguosalised sellega nõustuvad.

Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale mõlema lepinguosalise delegatsiooni kavandatud koosseis.

Allkomitee koosoleku kutsuvad kokku kaks alalist sekretäri ühiselt, olles selle kooskõlastanud koostöökomitee sekretäridega.

Artikkel 7

Päevakorda kantavad küsimused esitatakse alalistele sekretäridele vähemalt 15 tööpäeva enne asjaomast allkomitee koosolekut. Kõik täiendavad dokumendid esitatakse alalistele sekretäridele vähemalt 10 tööpäeva enne koosolekut.

Kõnealustel küsimustel põhinev esialgne päevakord koostatakse ja edastatakse olemasolevate täiendavate dokumentidega koostöökomitee sekretäridele ning liikmesriikide alalistele esindustele hiljemalt viis tööpäeva enne allkomitee koosolekut. Erandlikel juhtudel võib mõlema alalise sekretäri kirjalikul nõusolekul punkte päevakorda lisada lühema tähtaja jooksul.

Artikkel 8

Allkomitee võib oma koosolekutel käsitleda ükskõik milliseid või kõiki artiklis 1 loetletud valdkondi.

Artikkel 9

Allkomitee koosolekud ei ole avalikud, välja arvatud juhul, kui on otsustatud teisiti.

Artikkel 10

Iga koosoleku kohta koostatakse protokoll. Allkomitee koosolekute protokollide ja järelduste koopia edastatakse koostöökomitee sekretäridele. Koopia saadetakse ka liikmesriikide alalistele esindustele.

[1] EÜT L 246, 17.9.1999, lk 1–2.

[2] EÜT L 297, 18.11.1999, lk 32.

[3] EÜT L 297, 18.11.1999, lk 33.

[4] EÜT L 297, 18.11.1999, lk 33.

[5] EÜT L 297, 18.11.1999, lk 33.