ET Euroopa Liidu Teataja C 71/65

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia””

[COM(2015) 192 final]

(2016/C 071/11)

Raportöör: Raymond HENCKS Kaasraportöör: Thomas McDONOGH

12. mail 2015. aastal otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia””

[COM(2015) 192 final].

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon võttis arvamuse vastu 24. novembril 2015.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 512. istungjärgul 9. ja 10. detsembril 2015 (9. detsembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 219, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 7.

1. Järeldused ja soovitused

1.1. Komitee toetab Euroopa digitaalse ühtse turu strateegiat. Siiski tunneb ta muret selle pärast, et mõne liikmesriigi poliitiline tahe avada tee loomingulisele ja uuenduslikule digitaalsele liidule – mis ei ole suunatud üksnes tarbimisele – jätab soovida.

1.2. Euroopa digitaalse turu strateegia, mille pakkus välja Junckeri komisjon, on olemasolevate digitaalsete strateegiate ja tegevuskavade jätk ning peaks andma uue hoo Euroopa Liidu digitaalpoliitikale, mille väljakujundamine on liiga kaua veninud. Samal ajal tähendab see uue tähelepanukeskme suunamist kaubandusele ja tarbijatele ning meetmetele, mis on vajalikud kaubanduse laiendamiseks, tarbijate arvu suurendamiseks ning paremate tingimuste ja parema kaitse loomiseks tarbijatele.

1.3. Kõnealuses kontekstis on esmatähtis kõrvaldada oskuste nappus. Siinkohal võib tegemist olla nii arvutamis- ja kirjaoskuste kui ka digitaaloskuste ja nende vastutustundliku kasutamisega. Teiseks on platvormide kasutajasõbralikkus vajalik turu edendamiseks, seega ei tohiks nende tegevusi piirata. Kolmandaks on vajalikud asjakohased rakendused, seega on standardimisele keskendumine tervitatav. E-halduse arendamine aitaks kaasata rohkem kodanikke digitaaltegevusse. Tarbijate seisukohast tervitab komitee algatusi, mis seonduvad tarbijate ja ettevõtjate parema juurdepääsuga digitaalsetele kaupadele ja teenustele kogu Euroopas.

1.4. Mõned, kuid mitte kõik algatused, mida on käsitletud punktis 4.2 (digitaalvõrkude ja -teenuste arenguks sobivate tingimuste loomine) seonduvad võrgutaristuga ning sisalduvad digitaalses tegevuskavas. Nende ettepanekute olulisus seisneb nende seoses ühtse turuga ja kiiruses, millega neid käsitletakse. Mõned ülejäänud algatustest, mida selles punktis käsitletakse, on olulised tarbijaõiguste seisukohast.

1.5. Komitee toetab komisjoni kindlameelset püüdlust kaotada killustatus 28 strateegiaks ja riiklikuks digitaalturuks ning liita need Euroopa lähenemisviisiks ja tagada nii juhtpositsioon maailma digitaalmajanduse valdkonnas, millest on saanud kolmandate riikide pärusmaa.

1.6. Komitee on veendunud, et EL võib tänu siin olemasolevatele silmapaistvatele oskustele ja suurtele kogemustele teatud digitaalvaldkondades veel teistele järele jõuda. Kõnealuses kontekstis rõhutab komitee vajadust arendada Euroopa teadusruumi raames multidistsiplinaarseid uurimiskeskusi ja Euroopa sünergiaid sellistes valdkondades nagu pilvandmetöötlus, nanoelektroonika, suurandmete salvestamine ja töötlemine, kaugkonsulteeritavad või -kontrollitavad seadmed (ühendatud objektid) ning arukad teenused.

1.7. EL võib veel teistele järele jõuda, kui tal õnnestub lähemal ajal koondada oma vahendid, et mobiliseerida ja kooskõlastada 28 liikmesriigi avaliku ja erasektori jõupingutused, kaasates kõik sidusrühmad digitaalse ühtse turu strateegia üle peetavasse arutellu. Komitee kiidab heaks komisjoni võetud kohustuse käivitada avalik konsulteerimine kõigi oma edasiste meetmete üle digitaalse ühtse turu valdkonnas.

1.8. Komitee avaldab kahetsust sotsiaalse mõõtme puudumise pärast digitaalstrateegias (v.a digitaaloskusi puudutavad küsimused), samal ajal kui teenuste ja ärimudelite areng toob endaga kaasa põhjalikke muutusi tööelus. Komitee leiab, et võimalike eeliste kõrval tuleb arvesse võtta ka arvukaid riske ja väljakutseid eelkõige julgeoleku, tööhõive korralduse ja sotsiaalkindlustuse valdkonnas, samuti aluslepingus seoses tööturu osapoolte vahelise dialoogi ning horisontaalse sotsiaalklausliga ette nähtud menetlusi, mille tuleb tagada koht Euroopa digitaalse ühtse turu strateegias (1). Komitee leiab, et sotsiaalne mõõde koos kõigi oma tagajärgedega tööhõivele peaks moodustama Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia 4. samba.

2. Sissejuhatus

2.1. Komitee jaoks tähendab mõiste „digitaalne ühtne turg” seda, et tehingud ja toimingud kantakse olemasolevalt ELi siseturult üle internetti. Osaliselt on see juba toimunud, kuid komisjoni kirjeldatud algatused on kujundatud selleks, et digitaalset potentsiaali täielikult ära kasutada. Turu toimingud ja tehingud hõlmavad kaupade tootmist ja teenuste osutamist, millele järgneb vahendamine, turustamine ja tarbimine. Tehingud tarbija, ettevõtja ja ametiasutuste vahel peegeldavad nii sotsiaalvõrgustike mõju kui arengutrendi jagava ühiskonna suunas. Ametiasutustel on digitaalsel ühtsel turul teenuseosutaja roll.

2.2. Äriprotsesside ülekandmisega seonduvad eelised on hästi tuntud: suurem integratsioon väärtusahelas, kiiremad protsessid kavandamisest kättetoimetamiseni, paremad tarbijaliidesed (eelkõige sotsiaalvõrgustike kontekstis) ja suurem konkurentsivõime üldiselt. Ülemineku jätkumine avab tee asjade internetile ja 4. tööstusrevolutsioonile.

2.3. Siseturu unikaalsus seisneb selle piiriüleses struktuuris, olles seetõttu põhimõtteliselt hästi kohandatud interneti kasutamiseks. Siiski on siseturul endal teatud probleeme seoses eeskirjade, seaduste ja regulatsioonide kohandamisega digitaalkeskkonnale. Tegemist on puudulike digitaaloskustega nii tarbijate, ettevõtjate kui ametiasutuste kategoorias, puudustega digitaalse ühtse turu tehnilise taristu tasandil ning probleemidega, mis tulenevad suurte platvormide turgu valitsevast seisundist.

2.4. Samaaegselt digitaalse ühtse turu projektiga jätkab komisjon tööd oma digitaalse tegevuskavaga. Selles käsitletakse põhjendatud muret ELi vähese osaluse pärast üleilmses riistvara- ja tarkvaratööstuses, kuid need küsimused jäävad digitaalse ühtse turu kontekstis siiski kõrvalisteks. Komisjoni hinnangul kaasnevad digitaalse ühtse turu saavutmisega SKP ja tööhõive seisukohast märkimisväärsed eelised ning kõik selleks vajalik on praegu ELile ja liikmesriikidele võimetekohane.

2.5. Suutmatus viia teenuste ühtne turg lõpule avaldab digitaalse ühtse turu arengule suur mõju. Teenustesektor on liikmesriikide majanduses domineeriv sektor. Teenuste osutamine toimub üha suuremas ulatuses internetitehingute abil ning digitaalse ühtse turu strateegia edusammud võiksid iseenesest edendada teenuste ühtset turgu.

2.6. Paberipõhisteks tehinguteks ja e-kaubanduse algusaastateks väljatöötatud eeskirjadest, standarditest ja seadustest on saanud digitaalse ühtse turu lõpuleviimist takistavad tegurid. Komitee tervitab kavandatud õigusloomeprogrammi ja seatud ambitsioonikat ajakava: — seadusandlikud ettepanekud lihtsate ja tõhusate piiriüleste lepingute normide kohta nii tarbijate kui ettevõtjate jaoks; — tarbijakaitsealase koostöö määruse läbivaatamine; — saadetiste kättetoimetamise meetmed; — põhjalik läbivaatamine, et valmistada ette seadusandlikud ettepanekud põhjendamatu asukohapõhise piiramise küsimuse lahendamiseks; — e-kaubanduse sektori konkurentsiuuring, milles käsitletakse veebis kaupadega kauplemist ja teenuste pakkumist; — seadusandlikud ettepanekud autoriõiguse süsteemi reformimiseks; — seadusandlikud ettepanekud, et vähendada erinevatest käibemaksusüsteemidest tulenevat ettevõtjate halduskoormust; — algatused, milles käsitletakse andmete omandiõigust ja andmete vaba liikumist (nt pilvandmesideteenuse pakkujate vahel) ja Euroopa pilvandmetöötlust; — e-privaatsuse direktiivi läbivaatamine.

2.7. Kui ülalpool (punktis 2.6) esitatud õigusloomeprogramm on hästi määratletud, siis palju suurem ebaselgus valitseb meetmete osas, mis on kavandatud teadmiste, oskuste ja valmiduse suurendamiseks interneti valdkonnas nii tarbijate, ettevõtjate kui ka ametiasutuste kategooria puhul. — Eelkõige paljude ELi kodanike rühmade puhul ei ole digitaaloskused ja -teadmised kaugeltki piisavad, mis kehtib ka komisjoni ettepanekute kohta kõnealuses valdkonnas. Komitee tunneb kahetsust selle pärast, et komisjon ei prioriseeri piisavalt seda digitaalse ühtse turu ja Euroopa infoühiskonna õnnestumiseks määrava tähtsusega tegurit. — Prioriteetsete IKT standardite kava vastuvõtmine ja Euroopa koostalitlusvõime raamistiku laiendamine avaliku sektori teenustele. — Uus e-valitsuse tegevuskava, mis hõlmab ühekordsuse põhimõtte algatust ja äriregistrite vastastikuse sidumise algatust. Kõik need algatused mõjutavad kodanikke, VKEsid, valitsus- ja erasektori teenuseid ning sektorisiseseid rakendusi, mis on olulised digitaalse ühtse turu saavutamiseks. Kõnealused ettepanekud näivad olevat ebatäpsed ega ole piisavalt kiireloomulised. Komitee jälgib tähelepanelikult nende algatuste arengut, mis on kõik ELi ja liikmesriikide järelevalve all.

2.8. Mitmeid elulise tähtsusega algatusi on esitatud taristu küsimuses: — satelliit- ja kaabellevi direktiivi läbivaatamine; — seadusandlikud ettepanekud praeguste telekommunikatsiooninormide ümberkorraldamiseks; — audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi läbivaatamine; — avaliku ja erasektori lepingulise partnerluse loomine küberturvalisuse valdkonnas. Telekommunikatsioon ja küberjulgeolek on ilmsed prioriteedid, kuid väga oluline on ka eeskirjade selgitamine audiovisuaalteenuste edastamise kohta kaabli, satelliidi ja lairiba kaudu.

2.9. Platvormid viivad digitaalset ühtset turgu edasi. Enamik tarbijate, ettevõtjate ja ametiasutuste kategooria liikmeid kasutab neid iga päev. Need on kättesaadavad, kasutajasõbralikud ja sageli tasuta. Nende edasiarendamine on hädavajalik, kuid sellega kaasnevad teatud probleemid: — nad hõlbustavad segavaid rakendusi, mis tekitavad probleeme teatud sektoritele ja etableerunud ettevõtjatele. Tarbijad saavad neist kasu, kuid etableerunud ettevõtjad seavad küsimuse alla nende õiguspärasuse; — paljudel platvormidel on turgu valitsev seisund, mis tekitab küsimusi seoses juhtiva seisundi võimaliku kuritarvitamisega; — enamus suurtest platvormidest asub väljaspool Euroopa Liitu, kuid ka ELis on platvormisektor, mis vajab ellujäämiseks ja edenemiseks võrdseid konkurentsitingimusi. Nendel põhjustel tervitab komitee uuringut „Platvormide tururolli, sealhulgas internetis oleva ebaseadusliku sisu põhjalik analüüs”. Digitaalse ühtse turu edukus sõltub nende platvormide heast käekäigust, ning seetõttu ei tohiks kõnealuste platvormide tegevusvabadust piirata õigusaktidega.

2.10. Esitatud analüüsi põhjal on komitee seisukohal, et punktis 2.7 kirjeldatud ühenduse programmid võivad kujutada endast kõnealuse strateegia nõrka kohta, ning soovib seetõttu väljendada mõningaid kahtlusi seoses kõnealuste platvormidega.

3. Üldised märkused

3.1. On selge, et seni ei ole Euroopa Liit digitaaltehnoloogia pakutavaid tohutuid võimalusi parimal moel ära kasutanud. See tuleneb suures osas asjaolust, et turg on jätkuvalt killustunud 28 riiklikuks turuks.

3.2. Mõned liikmesriigid eelistavad ilmselgelt säilitada puhtalt riikliku digitaalstrateegia ja seda arendada selle asemel, et avada tee loovale ja uuenduslikule Euroopa digitaalsele liidule. Samal ajal kutsusid Saksamaa ja Prantsusmaa majandusministrid üles looma ühise raamistiku, mis tugineks eelkõige neile kahele riigile.

3.3. Lisaks sellele nendib komitee, et teatud liikmesriikide peaministrid on kirjutanud nõukogu eesistujale, et väljendada oma kõhklusi seoses kõnealuse strateegia rakendamisega. Nad rõhutasid vajadust reguleerida vaid juhul, kui reguleerimisvajadus on selgelt tõendatud, toetudes aruka reguleerimise põhimõtetele ja põhjalikule mõjuhinnangule. On täiesti selge, et digitaalne ühtne turg on edukas vaid siis, kui ta ei lämmata uuendustegevust, investeeringuid ja ettevõtlusvaimu. Komitee jagab seda seisukohta tingimusel, et arvesse võetakse ka tarbijate ja töötajate huvisid.

3.4. Komisjon peab seda uut strateegiat digitaalse ühtse turu lõpuleviimiseks Euroopa 2010. aasta digitaalse tegevuskava jätkuks. Selles nähti ette 101 meedet, millest komisjoni sõnul on 72 juba lõpule viidud ja 23 peaksid olema lõpule viidud selleks ettenähtud tähtajaks, mis ei tähenda siiski seda, et digitaalne ühtne turg on lõpule viidud, nii et mõned neist algatustest on ära toodud ka käsitletavas uues strateegias.

3.5. Uue Euroopa Komisjoni poliitiliste suuniste tutvustamisel märkis komisjoni president Juncker, et „ühendatud ühtse digitaalse turu loomisega saame tekitada kuni 250 miljardi euro ulatuses täiendavat majanduskasvu ning luua nii sadu tuhandeid uusi töökohti”. Analüüsitava teatise kohaselt „võiks see Euroopa SKP-le lisada 415 miljardit eurot”, samal ajal kui kaks digitaalarengu volinikku räägivad 3,8 miljonist töökohast, mis luuakse tänu ühtsele digitaalturule.

3.6. Komitee arvates ei ole otstarbekas koormata kodanikke arvudega, mis erinevad oluliselt sõltuvalt sellest, millisest komisjoni allikast need pärit on, kuid mida esitatakse nende väheusutavusele vaatamata vaieldamatu tõe pähe. Sellised avaldused tekitavad kodanikes umbusku poliitiliste otsustajate vastu ja toovad kaasa ükskõiksuse tegelike probleemide suhtes.

3.7. Seni ei ole komisjon kunagi esitanud tõendeid seda liiki prognooside täitumise kohta. Komitee soovib, et praegune komisjon teeks oma ametiaja lõpus kokkuvõtte ja võrdleks seda oma prognoosidega.

3.8. Komitee hinnangul on ebarealistlik uskuda digitaalse ühtse turu lõpuleviimisesse komisjoni praeguse ametiaja jooksul, seda enam, et mõjuhinnanguid või asjaomaseid teadusuuringuid, mis toetaksid selliseid kinnitusi, ei ole avaldatud. Komitee leiab, et komisjoni hinnanguid tuleks võrrelda uuringutega, milles ennustatakse arvukate töökohtade kadu digitaalsete muutuste tulemusel (2).

3.9. Komisjoni sõnul võimaldaks ühendatud digitaalse ühtse turu elluviimine Euroopal säilitada ülemaailmse juhtpositsiooni digitaalmajanduse valdkonnas, andes Euroopa ettevõtetele võimaluse laieneda ka väljapoole ELi.

3.10. Komitee märgib kahetsusega, et 2000. aasta Lissaboni strateegias kehtestatud ELi ambitsiooni saada maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ning dünaamilisemaks teadmistel põhinevaks majanduseks, mis suudaks saavutada jätkusuutliku majanduskasvu koos paremate ja arvukamate töökohtade loomise ning suurema sotsiaalse ühtekuuluvusega, on oluliselt allpoole korrigeeritud.

3.11. Euroopa Liit on teistest maha jäänud.

Digitaalmajandus on saanud Ameerika Ühendriikide ja Aasia pärusmaaks. Ligi 50 Euroopa suurt elektroonilise side operaatorit peavad järgima 28 riigi erinevaid õigusraamistikke, samas kui kuus suurt Ameerika turul tegutsevat operaatorit ning kolm Hiina turul tegutsevat hiiglast toimivad ühtse reguleeriva raamistiku alusel. Nägemus Euroopa-sisesest digitaalsest turust kui integratsiooni tegurist ei ole piirideta digitaalmaailmas enam kohane. Samuti pole see takistanud kolmandate riikide suurtel platvormidel loomast monopole või oligopole enamikus ELi riikides.

3.12. Komitee loodab jätkuvalt, et ELil on veel võimalik teistele järele jõuda ning et Euroopa ühtse digitaalse turu strateegia võib anda sektorile uue hingamise, mis on võimalik vaid siis, kui EL tegutseb digitaalvaldkonnas looja ja mitte ainult tarbijana, edendades ühiskonnas kvalitatiivset hüpet, et tagada noortele digitaaloskuste omandamine ja nende vastutustundliku kasutamise edendamine varasest east, digitaalse lõhe kõrvaldamine, kõigi kodanike (sh puudega inimeste) juurdepääs ning asjakohased avaliku- ja erasektori investeeringud haridusse, kutseõppesse ja teadusuuringutesse.

3.13. Sel eesmärgil peab EL ühendama oma vahendid, et mobiliseerida ja kooskõlastada avaliku ja erasektori jõupingutused 28 liikmesriigis. See on vältimatu, kui EL ei soovi maha magada digitaalmajanduses pidevalt aset leidvaid pöördelisi hetki, nagu näiteks mobiilirakendused, mille arv on mõne aastaga plahvatuslikult kasvanud, või pilvandmetöötlus, suurandmed või suurte digitaalteenuste (millest on saanud internetile juurdepääsu vältimatud vahendid) platvormide pakutav strateegiline potentsiaal. Digitaalse ühtse turu strateegia üle peetavasse arutellu tuleb kaasata kõik sidusrühmad ja selle raames tuleb arvesse võtta kodanike, tarbijate, töötajate ja puudega inimeste kaitset ja põhiõigusi, et saavutada kaasav ühiskond.

3.14. Komiteel jääb vaid üle nentida, et digitaalse ühtse turu strateegias puudub täielikult sotsiaalne mõõde. Digiteerimise mõju tööhõivele ja sellega seotud väljakutsed jäävad suurel määral tähelepanuta, samas kui teenuste ja ärimudelite pidev areng toob endaga kaasa põhjalikke muutusi tööelus, mõjutades oluliselt töö olemust ja ettevõtete struktuuri ning seades seeläbi ohtu kollektiivlepingud. Seega peavad aluslepingus seoses sotsiaaldialoogi ja horisontaalse sotsiaalklausliga ette nähtud menetlused kajastuma digitaalse ühtse turu strateegias. Oma arvamuses „Digiteerimise mõju teenindussektorile ja tööhõivele tööstuse muutuste kontekstis” (CCMI/136) on komitee esitanud terve rea soovitusi vältimaks seda, et digitaalne areng võiks kahjustada kutsehariduse, tööhõive, sotsiaalkindlustuse ja maksustamise valdkonnas kehtivate süsteemide tõhusust. Komitee leiab, et sotsiaalne mõõde koos kõigi oma tagajärgedega tööhõivele peaks moodustama Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia 4. samba.

3.15. Veel üks valdkond, kus EL saaks oma seisukoha maksma panna, on suurandmete valdkond, kus andmete kogumist ja töötlemist reguleerivad tehnilised standardid tuleb alles välja töötada. Selleks tuleb erinevad riiklikud regulatsioonid ühtlustada sidusaks Euroopa raamistikuks, mis tänu arukale andmetöötluspoliitikale pakub tasakaalustatud lähenemisviisi majanduslike huvide ja eraelu kaitse vahel ning seda erinevates valdkondades, nagu meditsiinisektor, rahvatervis, inimestele suunatud teenused, toidutarneahel jms.

3.16. Euroopa Liit, olles harjunud liikmesriikidega tehniliste standardite üle arutlema, võib Euroopa andmepoliitika loomisel toetuda oma kogemusele, tuginedes kvaliteetsele õigusraamistikule ning jälgides isikuandmete kaitset puudutavaid standardeid (vt SWIFT), et neid ei kehtestaks teised osalejad.

3.17. Lisaks märgib komitee, et digitaalvaldkonda iseloomustab ka sugupoolte ebavõrdne esindatus ning et IKT valdkonna spetsialistid on enamuses mehed. Arvestades, et IKT sektoris on palju vabu töökohti, peaksid Euroopa Liit ja liikmesriigid ärgitama rohkem naisi digitaalvaldkonda tööle asuma.

3.18. Oma aruandes „Golden growth: Restoring the lustre of the European economic model” jaotas Maailmapank Euroopa Liidu kuueks blokiks, et tuua digitaalvaldkonna näitajate põhjal esile märkimisväärsed erinevused liikmesriikide vahel seoses e-tehnoloogia, -pädevuste ja -rakenduste levikuga ning e-äriga. Komitee kutsub komisjoni üles võtma neid erinevusi täiel määral arvesse oma tööprogrammi prioriteetsete meetmete määratlemisel.

3.19. Lõpuks võtab komitee teadmiseks komisjoni avalduse, mille kohaselt – lisaks ELi poolsele rahastamisele umbes 21,4 miljardi ulatuses – toetab Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond väga mitmesuguseid digiprojekte, ning märgib, et Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Investeerimisfond pakuvad märkimisväärseid täiendava rahastamise võimalusi. Komitee tervitab asjaolu, et komisjon teeb olemasolevate vahendite täielikuks ärakasutamiseks koostööd Euroopa Investeerimispanga, projektide edendajate ja liikmesriikidega, kuid uurib siiski põhjuseid, miks liikmesriikidele eraldatud ELi vahendid on väga suurel määral alakasutatud. Komitee soovib kõnealust küsimust käsitlevat analüüsi, et tagada vahendite tulemuslik ja tõhus kasutamine tulevikus.

4. Konkreetsed märkused

4.1. Tarbijate ja ettevõtjate parem juurdepääs digitaalsetele kaupadele ja teenustele kogu Euroopas

4.1.1. Seadusandlikud ettepanekud lihtsate ja tõhusate normide kohta piiriüleste lepingute valdkonnas nii tarbijate kui ettevõtjate jaoks

See on ambitsioonikas algatus, kuid teretulnud, juhul kui ta on rakendatav. Vaatamata sellele tekitab piiriülene kaubandus – elektrooniline või mitte – VKEdele ja eraisikutele edaspidi raskusi, mis tulenevad keelelistest või kultuurilistest aspektidest. Asjakohased ja lihtsad standardlepingute tekstid kõigis ELi keeltes kõrvaldaksid ühe olulise takistuse, kuid teised probleemid jääksid alles, nt e-kaubanduse, piiriülese kaubandusega jne seonduvad probleemid. Sellega seoses on küberjulgeoleku algatus tervitatav.

Komitee ootab, et kõigi Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia rakendamise raames esitatavate ettepanekutega tagataks tarbijakaitse kõrge tase ja et need ei viiks üheski liikmesriigis praeguse kaitsetaseme vähendamiseni.

Üks murekoht sotsiaalpartnerite jaoks seisneb kartuses, et piiriülene e-kaubandus võib olla segav olemasolevate riiklike ettevõtete jaoks. See kartus toonitab vajadust lisada strateegiasse sotsiaalne mõõde.

4.1.2. Tarbijakaitsealase koostöö määruse läbivaatamine

Tõhus koostöö on sujuva piiriülese tarbijakaitse selge eeltingimus. Õigeaegse hüvitamise ja heastamise menetlustel on piiriülese e-kaubanduse omaksvõtmiseks tõenäoliselt võtmetähtsus.

Tuleb teha kõik vajalikud jõupingutused, et vähendada VKEde regulatiivset koormust.

Komitee arvates peaks komisjon:

— tagama tarbijatele piiriülese juurdepääsu seaduspäraselt kättesaadavale infosisule õiglastel ja mõistlikel tingimustel;

— vaatama läbi selle, mil määral diskrimineeritakse tarbijaid veebikeskkonnas asukohariigi alusel ning selliste tavade mõju majandusele ja tarbijatele, ning tegema ettepanekuid meetmete kohta, mis on vajalikud igasuguse diskrimineerimise vastu võitlemiseks;

— vaatama läbi tarbijaõiguste rakendamise ja jõustamise, määratlema nende õiguste digitaaltoodetele kohaldamise üksikasjad ning tagama, et tarbijad ja ettevõtjad mõistaksid oma õigusi ning võiksid olla kindlad nende jõustamisele.

4.1.3. Saadetiste kättetoimetamist käsitlevad meetmed

Saadetiste kiirel kättetoimetamisel on otsustav tähtsus klientide rahuloluks riigisisese e-kaubanduse turgudel ja see toimib hästi. On loogiline, et piiriülest e-kaubandust tuleks samuti toetada, kuigi komitee märgib, et ulatuslikud rahvusvahelised saadetiste kättetoimetamise teenused juba toimivad Euroopas.

4.1.4. Põhjalik läbivaatamine, et valmistada ette seadusandlikud ettepanekud põhjendamatu asukohapõhise piiramise küsimuse lahendamiseks (3)

See kehtib nii e-kaubanduse kui audiovisuaalmeedia teenuste valdkonnas. E-kaubanduse puhul annab kaupade ja teenuste otsing väljaspool otsija geograafilist piirkonda harva tulemusi. Teisest küljest põhjustaksid kogu ELi hõlmavad otsingutulemused teabeuputuse.

Tegelikult võib kasutaja sisestada otsingumootorisse päringu mis tahes geograafilise piirkonna kohta. Üks probleem seisneb selles, et teisest geograafilisest piirkonnast pärit tarbijad võivad langeda diskrimineeriva hinnapoliitika ohvriks, nagu näitas hiljuti Pariisi Disneylandi juhtum. Komitee toetaks meetmeid, mille eesmärk on tagada võrdsed konkurentsitingimused piiriülese e-kaubanduse jaoks, et kaitsta tarbijaid. Veel üks probleem seisneb selles, et mõnel juhul piiriülest juurdepääsu veebilehtedele lihtsalt ei võimaldata.

Audiovisuaalmeedia teenuste blokeerimisel on kaks mõõdet: piiratakse välist juurdepääsu reisil viibivatele kodanikele, kellel kodus on teenustele juurdepääsuks õigus, ning piiratakse välist juurdepääsu mittekodanikele, kelle juurdepääsutaotlus põhineb ELi kodakondsusel. Esimesel juhul soovitab komitee juurdepääsu hõlbustamiseks elektroonilise identiteedi kasutuselevõttu. Teisel juhul on komitee teadlik sellest, et asukohapõhine piirang tuleneb sageli kas piiratud õigustest või ärihuvidest. Asjakohaselt kohandatud õigusraamistik oleks kasulik, kuid tuleb jälgida seda, et ei kahjustata reklaami ja turujuurdepääsuga seonduvaid ärimudeleid.

4.1.5. E-kaubanduse sektori konkurentsiuuring, mis käsitleb veebis kaupadega kauplemist ja teenuste pakkumist

Komitee tervitab konkurentsiasutuste teostatavat turujärelevalvet ja ranget karistussüsteemi turgu valitseva seisundi kuritarvitamise korral. Kuid samas märgib komitee, et suurettevõtted on tehnoloogiat ja digitaalmajandust edasi arendanud majanduse ja ühiskonna kasuks tervikuna. Seega soovitab komitee tungivalt, et kavandatud uuringud põhineksid rangelt äri- ja konkurentsiõiguse kehtestatud põhimõtetel.

4.1.6. Seadusandlikud ettepanekud autoriõiguse süsteemi ümberkorraldamiseks

Komitee toetab neid ettepanekuid, kui erinevate ärimudelite elujõulisus ja intellektuaalomandi omanike õigused on tagatud.

4.1.7. Satelliit- ja kaabellevi direktiivi läbivaatamine

Asjaomases direktiivis käsitletakse teatavate autoriõigusi käsitlevate eeskirjade kooskõlastamist nende autoriõigusega kaasnevate eeskirjadega, mida kohaldatakse satelliitlevile ja kaabli kaudu taasedastamisele. Komitee nõustub sellega, et kõnealune direktiiv tuleb läbi vaadata nii punktis 4.1.6 käsitletavate seadusandlike ettepanekute taustal kui ka selleks, et direktiivis kajastuksid kõnealustes sektorites toimuvad põhjalikud muudatused.

4.1.8. Seadusandlikud ettepanekud, et vähendada erinevatest käibemaksusüsteemidest tulenevat ettevõtjate halduskoormust

Digitaalse ühtse turu strateegia edukuse seisukohast oluline tegur on digitaalvaldkonna maksustamine, kuna on selge, et Euroopa ja liikmesriikide maksuõigus ei ole kohandunud digitaalmajanduse tegelikkusele ning põhjustavad maksudest kõrvalehoidumist ja ebaausat konkurentsi. Komitee kiidab heaks komisjoni lähenemisviisi käibemaksule (mis arvestab pigem seda, kus asub klient ja mitte teenusepakkuja) ning otsese maksustamise põhimõtte, millega nähakse ette, et kasum tuleb maksustada seal, kus väärtus luuakse. Samuti toetab komitee komisjoni püüdlusi vähendada ettevõtjatele erinevatest käibemaksusüsteemidest tulenevat halduskoormust. Võttes arvesse punkti iv, võiks üks lihtsamaid lahendusi olla erandi laiendamine ELi-sisestele tehingutele.

4.2. Digitaalvõrkude ja -teenuste arenguks sobivate tingimuste loomine

4.2.1. Seadusandlikud ettepanekud praeguste telekommunikatsiooninormide ümberkorraldamiseks

Ilmne erinevus Euroopa, Aasia ja Ameerika Ühendriikide vahel telekommunikatsioonivaldkonnas seisneb Euroopa turu killustatuses. Eesmärk on luua organisatsioonid, mille teadusuuringute alane võimekus ja investeeringud võimaldavad neil konkureerida maailma tasandil. Võrguliikluse hüppelist kasvu silmas pidades tuleks iga läbivaatamise raames arvesse võtta ka esimese ja teise taseme elektroonilise side teenuse osutajate suutlikkust. Läbivaatamise käigus tuleks otsida tasakaalustatud lahendust ka võrgu neutraalsuse probleemile. Kuna audiovisuaalmeedia teenuseid osutatakse nüüd ja edaspidi interneti kaudu, peab telekommunikatsioonivõrgu operaatoritel olema vabadus täita oma kasutajate ootused teenuste kvaliteedi ja kiiruse osas.

Komisjoni ettepanekuid silmas pidades tunneb komitee heameelt selle üle, et jätkuvalt on tähelepanu keskmes tarbijakaitse ning püüdlus vähendada killustatust ja tõhustada ühtlustamist.

4.2.2. Audiovisuaalsete meediateenuste direktiivi läbivaatamine

Väga suured erinevused valitsevad litsentsi omavate ringhäälinguorganisatsioonide ja reguleerimata tegutsevate teenuseosutajate vahel. Piirid muudab veelgi hägusamaks reguleeritud ringhäälinguprogrammide ülekandmine lairiba kaudu ja tellitavaid videoteenuseid (VOD) pakkuvate veebilehtede üleküllus, blogijate hordid uudisteportaalides ning peaaegu kõigi uudisteväljaannete digitaalne versioon.

Siiski kahtleb komitee selles, kas oleks soovitav üritada reguleerida kõiki teenuseid samadel alustel. Lineaarne ringhääling peab avaliku teenusega seonduvate nõuete ja vaatajate piiratud valikuvõimaluste tõttu järgima teatavaid norme. Juurdepääs lairibaühenduse kaudu kättesaadavatele veebilehtedele on vaataja otsustada, nagu ka vanemlik kontroll. Arvestades kõnealuse sektori kiiret arengut, oleks läbivaatamine igati asjakohane ning muudatuste tegemine hädavajalik, kuid tuleb saavutada tasakaal.

4.2.3. Platvormide tururolli, sealhulgas internetis oleva ebaseadusliku sisu põhjalik analüüs

On selge, et nagu maailma teisteski piirkondades, tugineb digitaalarengu tegevuskava Euroopas suurel määral platvormidele ning seda edendavad platvormid. Suurte platvormide edu on kindlustanud neile turgu valitseva seisundi, mida ei tohi kuritarvitada. Siiski soovitab komitee komisjonil hoiduda takistamast nende ettevõtete tegevust lihtsalt sel põhjusel, et nad on suured ja edukad. Sellega kaasneks oht tõkestada digitaalse ühtse turu arengut Euroopas.

Sellest hoolimata on viis komisjoni kavandatud tegevuskeset mõistlikud ja asjakohased. Nende abil on võimalik suurendada platvormide kasulikkust digitaalsel ühtsel turul. Esmatähtis on see, et komisjon rakendaks tasakaalustatud lähenemisviisi ega eiraks platvormide õigustatud ärihuve.

4.2.4. E-privaatsuse direktiivi läbivaatamine

Komitee toetab seda lähenemisviisi isikuandmete kaitse valdkonnas. Komitee ei ole siiski veendunud, et „õigus olla unustatud” on pikas perspektiivis kohaldatav selle praegusel kujul, kuna selle praegune tõlgendamine ELi poolt on liiga laialivalguv ning tehniliselt on sellest õigusest globaalses internetis raske kinni pidada. Komitee kutsub komisjoni üles seda õigust tugevdama, et kaitsta haavatavaid isikuid ning tagada selle õiguse üldine austamine.

4.2.5. Küberturvalisuse alase lepingulise avaliku ja erasektori partnerluse loomine

Digitaalmajanduses ei tunne väärtusahela erinevad etapid riigipiire, mis soodustab oluliselt küberkuritegevust. Komitee tunneb heameelt, et digitaalse ühtse turu strateegia näeb küberturbe vallas ette koostöö tööstusega, nii et riskijuhtimise kultuur ning teabe tõhus liikumine, millest on pikka aega räägitud, saab lõpuks kindla kuju.

Küberkuritegevusega on seotud ka üks aspekt, mida komisjon ei ole käsitlenud. Nimelt pakuvad info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad küberjälgimise võimalust, mida võidakse ära kasutada isikuandmete ja isikliku suhtluse kontrollimiseks, kahjustades nii isikuvabadusi, või isegi riikide ja nende poliitiliste liidrite järel luuramiseks. Komitee on seetõttu seisukohal, et ELi tasandil tuleks korraldada teabekogumist ning parandada tuvastamis- ja sekkumisvõimekust.

Komisjon ei täpsusta kavandatud partnerluse ulatust, oodatud tulemusi ega partnerluse struktuuri (üks või mitu partnerit). Komitee rõhutab ka praegu küberturvalisusse tehtavate turuinvesteeringute mahtu. Neil kahel põhjusel ei saa komitee väljendada oma seisukohta enne, kui ta on saanud täiendavat teavet.

4.3. Digitaalmajanduse kasvupotentsiaali maksimeerimine

4.3.1. Algatused, mis käsitlevad andmete omandiõigust, andmete vaba liikumist (nt pilvandmesideteenuse pakkujate vahel) ja Euroopa pilvandmetöötlust

Komitee on teadlik vastuolust, mis valitseb suurandmete keskkonnas isikuandmete turvalisuse ja vajaduse vahel koondada isikuandmete kogumid ülisuurte analüüside raames majandus-, sotsiaal- ja meditsiinilistel eesmärkidel. Komitee kutsub komisjoni üles kasutama kavandatud läbivaatamist selle vastuolu lahendamiseks.

4.3.2. Prioriteetsete IKT standardite kava vastuvõtmine ja Euroopa koostalitlusvõime raamistiku laiendamine avaliku sektori teenustele

Komitee toetab seda algatust. Kuna tänu rahvusvahelistele organisatsioonidele on saavutatud teatud tase riistvara ja tarkvarasüsteemide standardimisel, on ilmne, et leidub väga laialdasi standardimis- ja koostalitlusvõimalusi sektorite, programmide ja rakenduste tasandil ning erakordseid võimalusi digitaalse ühtse turu väärtuse ja tähenduse suurendamiseks.

4.3.3. Uus e-valitsuse tegevuskava, kaasa arvatud ühekordsuse põhimõtte algatus ja äriregistrite vastastikuse sidumise algatus

Vastutus e-valitsuse eest lasub liikmesriikidel. Selles valdkonnas on liidreid ja mahajääjaid. Areng täielikult toimiva e-valitsuse suunas on vältimatu eeltingimus digitaalse ühtse turu saavutamiseks.

4.3.4. Digitaaloskused ja -teadmised

Komisjonil ei ole kavas koostada õigusloomeprogrammi digitaaloskuste ja -teadmiste alal ning ta jätab kõnealuse küsimuse liikmesriikide otsustada. Komitee tunneb kahetsust uute algatuste puudumise pärast kõnealuses valdkonnas. Komitee ootab komisjonilt vähemalt teatist, kuhu on koondatud standardid ja parimad tavad. Lisaks on vaja rõhku panna arvutamis- ja kirjaoskusele, kuna need on digitaalsete oskuste omandamise kesksed komponendid.

Komitee oodatud teatis looks eri eluetappidele kohandatud raamistiku koos üldiste ettepanekutega elukestvaks õppeks. Raamistik peaks hõlmama nelja valdkonda: haridus, tööhõive, pensionile jäämine ja puue:

A HARIDUS

A1 Esimese taseme haridus – põhioskused

A2 Teisese taseme haridus – kavandatud on kaks suunda: — üldine oskuste kogum, mis võimaldab õpilastel elada ja töötada kindlustundega infoühiskonnas; — erialased e-oskused õppuritele, kellest võivad saada IKT-spetsialistid ning kes võivad vähendada oskustöötajate nappust kõnealuses sektoris. Kõnealuses kontekstis tuleb teha suuremaid jõupingutusi, et saavutada parem sooline tasakaal infotehnoloogia valdkonnas.

A1 ja A2 Nii esimese kui ka teisese taseme hariduses on oluline arendada digitaaloskuste vastutustundlikku kasutamist.

A3 Kolmanda taseme haridus – kavandatud on kaks suunda: — kutsealaga seonduvad oskused, mis on integreeritud õppekavadesse ja eksamitesse inseneriteaduse, matemaatika ja biotehnoloogia valdkonnas; — kõrgtehnoloogiaalane haridus, mis annab üliõpilastele vajaliku kvalifikatsiooni tehnoloogiatööstuse vabade kohtade täitmiseks.

B TÖÖHÕIVE

B1 Tööandja pakutav tööalane koolitus, mis keskendub pidevale ümberõppele ja jätkuvale erialasele arengule, et säilitada kvalifikatsioonitase.

B2 Riiklikud koolitusmeetmed töötutele, mis organiseeritakse asjakohaste agentuuride kaudu.

C PENSIONILEJÄÄMINE

C1 Infoühiskonnaga seotud oskused peavad olema kättesaadavad kõigile neile, kes nendega oma elu ja karjääri jooksul kokku ei puutunud.

C2 Eriprogrammid nende isikute toetamiseks, kes on liiga põdurad infoühiskonnas püsimiseks.

D PUUE Toetuse osutamine igal etapil, et kaasata puudega inimesed infoühiskonda ja neid seal hoida ka juhul, kui puue süveneb.

Komisjoni teatises esitatud andmete põhjal on selge, et oskuste nappust esineb igas vanuserühmas ja igas piirkonnas. Komitee usub, et ainult struktureeritud ja kontrollitud programmiga igas liikmesriigis on võimalik tagada, et kui üldse, siis ainult üksikud kodanikud on tõrjutud infoühiskonnast ja digitaalselt ühtselt turult. Komitee on nõudnud korduvalt otsustavate meetmete rakendamist oskuste valdkonnas. Digitaalse ühtse turu kontekstis on komisjonil tulnud aeg tegutseda.

Brüssel, 9. detsember 2015 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Georges DASSIS

(1) Komitee arvamus „Digiteerimise mõju teenindussektorile ja tööhõivele” (ELT C 13, 15.1.2016, lk 161).

(2) Vt joonealune märkus nr 1.

(3) Direktiiv 2006/123/EÜ.