Brüssel 16.12.2004

KOM(2004) 798 lõplik

2004/0275 (CNS)

.

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

millega kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ühinemine rahvusvahelise uute taimesortide kaitse konventsiooniga, mida on viimati muudetud Genfis 19. märtsil 1991

.

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu (UPOV) peamised tegevusalad on seotud rahvusvahelise ühtlustamisega ja koostööga taimesortide kaitse alaste õigusaktide valdkonnas. Ühtlustamist edendatakse konkreetse tegevusega UPOVis, mille tulemuseks on soovitused ning näidislepingud ja -vormid, ning asjaoluga, et UPOV toimib arvamuste vahetamise ja kogemuste jagamise foorumina. UPOV on sätestanud üksikasjalikud üldpõhimõtted taimesortide uurimiseks; need põhimõtted laienevad ka siseriiklike loetelude koostamisele ja seemnete sertifitseerimisele.

Rahvusvahelises uute taimesortide kaitse konventsioonis sätestati, et valitsustevaheline organisatsioon, kes on konventsiooniga reguleeritud küsimustes pädev ning kellel on olemas oma, sordiaretajate õigusi andvad ja kaitsvad ning kõigi oma liikmesriikide suhtes siduvad õigusaktid, võib saada UPOVi konventsiooni osaliseks. Kuna ühenduse sordikaitset käsitleva nõukogu 27. juuli 1994. aasta määruses (EÜ) nr 2100/94, viimati muudetud nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 873/2004, on sätestatud ühenduse sordikaitse süsteem, siis lubaks see Euroopa Ühendusel UPOViga ühineda.

Euroopa Ühenduse ühinemine UPOVi konventsiooniga on vajalik, et täies ulatuses kasutada konventsiooniga selle osalistele antud õigusi, ning samuti selleks, et olla tunnustatud rahvusvahelise üldsuse liikmena, kes on seotud kõnealuse konventsiooniga sätestatud kohustustega; kõikidel Euroopa Ühenduse kodanikel oleks ühenduse liikmetena õigus võrdsele kohtlemisele, sealhulgas õigus kasutada teiste UPOVi liikmesriikide sordikaitset, mida kohaldatakse nende liikmesriikide kodanike suhtes; samal ajal tagab kohustuste aktsepteerimine teiste rahvusvaheliste lepetega sätestatud kohustuste täitmise, eriti WTO intellektuaalomandi õiguste lepingu (TRIPS-lepingu) artikli 27 lõikes 3 sätestatud kohustuste täitmise.

Vastavalt UPOVi konventsiooni sätetele taotleb liikmekandidaat enne ühinemiskirja hoiuleandmist, et UPOVi nõukogu vaataks läbi tema õigusaktide vastavuse konventsioonile; 1. aprillil 1997 taotles Euroopa Ühendus läbivaatamist nõukogu määruse (EÜ) nr 2100/94 ja selle rakendusaktide suhtes; 29. aprillil 1997 võttis UPOVi nõukogu vastu positiivset arvamust sisaldava otsuse.

Ühendus peaks olema esindatud liidu liikmete esindajatest koosneva nõukogu koosolekutel ning teistes selle nõukogu loodud organites mis tahes muudel UPOVi organiseeritud kohtumistel; komisjon peaks tagama, et selles osas arvestatakse ühenduse sordiametiga.

Samuti on oluline, et ühendus tasuks vastavalt UPOVi konventsioonile vabatahtlikke aastamakseid, võttes arvesse liikmesriikide tasutud aastamakseid: ühendus tasub UPOVi aastaeelarvesse viis osamakseühikut (2004. aasta eelarveperioodil on üks ühik 53 641 Šveitsi franki).

2004/0275 (CNS)

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

millega kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ühinemine rahvusvahelise uute taimesortide kaitse konventsiooniga, mida on viimati muudetud Genfis 19. märtsil 1991

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes artikli 300 lõike 2 teise lõigu ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust

ning arvestades järgmist:

(1) 19. märtsil 1991. aastal Genfis vastu võetud rahvusvaheline uute taimesortide kaitse konventsiooniga (edaspidi ‘UPOVi konventsioon’) antakse uute taimesortide aretajatele ühtsete ja selgelt määratletud põhimõtete alusel ainuõigus nende omandile.

(2) Ühenduse pädevus sõlmida rahvusvahelisi kokkuleppeid või lepinguid või nendega ühineda ei tulene üksnes asutamislepingus selgesõnaliselt antud pädevusest, vaid võib samuti tuleneda asutamislepingu teistest sätetest ja õigusaktidest, mille on kõnealuste sätete alusel vastu võtnud ühenduse institutsioonid.

(3) UPOVi konventsiooni sisu kuulub samuti ühenduses kehtivate määruste reguleerimisalasse.

(4) Sellest järeldub, et UPOVi konventsiooni heakskiitmine on nii ühenduse kui liikmesriikide pädevuses.

(5) UPOVi konventsioon tuleks ühenduse nimel heaks kiita selle pädevusse kuuluvate küsimuste suhtes.

(6) Nõukogu eesistujale tuleks anda õigus anda hoiule ühenduse ühinemiskiri,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1. Ühendus kiidab tema pädevusse kuuluvate küsimuste osas heaks muudetud rahvusvahelise uute taimesortide kaitse konventsiooni (edaspidi “UPOVi konventsioon”), mis on vastu võetud 19. märtsil 1991. aastal Genfis.

2. UPOVi konventsiooni muudetud tekst on esitatud I lisas.

Artikkel 2

1. Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kellel on õigus anda ühinemiskiri ühenduse nimel hoiule Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu (edaspidi ‘UPOV’) peasekretärile.

2. Ühinemiskirjale lisatakse II lisas sätestatud deklaratsioon.

Artikkel 3

1. Komisjon peab UPOVi nõukogus ja teistes selle nõukogu asutatud organites ühenduse nimel läbirääkimisi kõigis ühenduse pädevusalasse kuuluvates sordikaitse küsimustes kooskõlas kohaldatavate EÜ asutamislepingu eeskirjadega, eriti selle artikliga 300.

2. Ühendus tasub vabatahtlike osamaksena iga asjakohase eelarveperioodi eest nii mitu osamakseühikut ja sellistel tingimustel, mis on kindlaks määratud II lisas sisalduvas deklaratsioonis, ning piirides, mis on selleks ette nähtud ühenduse üldeelarves.

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

I LISA

1991-03-19

1991. AASTA AKT

RAHVUSVAHELINE UUTE TAIMESORTIDE KAITSE

KONVENTSIOON,

2. detsember 1961,

muudetud Genfis 10. novembril 1972, 23. oktoobril 1978 ja 19. märtsil 1991

1991. AASTA AKT

RAHVUSVAHELINE UUTE TAIMESORTIDE KAITSE

KONVENTSIOON,

2. detsember 1961,

muudetud Genfis 10. novembril 1972, 23. oktoobril 1978 ja 19. märtsil 1991

ARTIKLITE LOETELU

I peatükk: Mõisted

Artikkel 1 : Mõisted

II peatükk: Konventsiooniosaliste üldised kohustused

Artikkel 2 : Konventsiooniosalise põhikohustus

Artikkel 3 : Kaitstavad perekonnad ja -liigid

Artikkel 4 : Võrdne kohtlemine

III peatükk: Aretajaõiguste andmise tingimused

Artikkel 5 : Kaitse tingimused

Artikkel 6 : Uudsus

Artikkel 7 : Eristatavus

Artikkel 8 : Ühtlikkus

Artikkel 9 : Püsivus

IV peatükk: Aretajaõiguste taotlemine

Artikkel 10 : Taotluse esitamine

Artikkel 11 : Prioriteediõigus

Artikkel 12 : Taotluse läbivaatamine

Artikkel 13 : Ajutine kaitse

V peatükk: Aretajaõigused

Artikkel 14 : Aretajaõiguste reguleerimisala

Artikkel 15 : Aretajaõiguste erandid

Artikkel 16 : Aretajaõiguste lõppemine

Artikkel 17 : Aretajaõiguste piirangud

Artikkel 18 : Kaubandust reguleerivad meetmed

Artikkel 19 : Aretajaõiguste kestus

VI peatükk: Sordinimi

Artikkel 20 : Sordinimi

VII peatükk: Aretajaõiguse tühistamine ja kehtetuks tunnistamine

Artikkel 21 : Aretajaõiguse tühistamine

Artikkel 22 : Aretajaõiguse kehtetuks tunnistamine

VIII peatükk: Liit

Artikkel 23 : Liikmed

Artikkel 24 : Õiguslik staatus ja asukoht

Artikkel 25 : Liidu organid

Artikkel 26 : Nõukogu

Artikkel 27 : Liidu sekretariaat

Artikkel 28 : Keeled

Artikkel 29 : Rahalised vahendid

IX peatükk: Konventsiooni rakendamine. Teised lepingud

Artikkel 30 : Konventsiooni rakendamine

Artikkel 31 : Suhted konventsiooniosalise ja riigi vahel, kes on seotud konventsiooni varasema versiooniga

Artikkel 32 : Erikokkulepped

X peatükk: Lõppsätted

Artikkel 33 : Allakirjutamine

Artikkel 34 : Ratifitseerimine, vastuvõtmine või kinnitamine. Ühinemine

Artikkel 35 : Reservatsioonid

Artikkel 36 : Teated õigusaktide ning kaitstavate taimeperekondade ja –liikide kohta. Avaldatav teave

Artikkel 37 : Jõustumine. Varasema konventsiooni sulgemine

Artikkel 38 : Konventsiooni muutmine

Artikkel 39 : Denonsseerimine

Artikkel 40 : Olemasolevate õiguste säilimine

Artikkel 41 : Konventsiooni originaal ja ametlikud tekstid

Artikkel 42 : Hoiulevõtja funktsioonid

I PEATÜKK

MÕISTED

Artikkel 1Mõisted

Konventsioonis kasutatakse järgmisi mõisteid:

i) käesolev konventsioon – käesolev (1991. aasta) rahvusvaheline uute taimesortide kaitse konventsioon;

ii) 1961/1972. aasta konventsioon – rahvusvaheline uute taimesortide kaitse 2. detsembri 1961. aasta konventsioon, muudetud 10. novembri 1972. aasta täiendava aktiga;

iii) 1978. aasta konventsioon – rahvusvaheline uute taimesortide kaitse 23. oktoobri 1978. aasta konventsioon;

iv) sordiaretaja

- isik, kes on aretanud või avastanud ja loonud sordi,

- isik, kes on eespool nimetatud isiku tööandja või kes on eespool nimetatud isikult töö tellinud, kui nii on sätestatud asjaomase konventsiooniosalise õiguses, või

- vastavalt olukorrale eespool nimetatud isiku õigusjärglane;

v) aretajaõigus – õigus, mis on sordiaretajale käesoleva konventsiooniga ette nähtud;

vi) sort – ühte madalaimasse tuntud botaanilisesse taksonisse kuuluv taimerühm, mida olenemata sellest, kas aretajaõiguste andmise tingimused on täielikult täidetud, võib

- määratleda teatavast genotüübist või genotüüpide kombinatsioonist tulenevate tunnuste põhjal,

- eristada teisest taimerühmast vähemalt ühe nimetatud tunnuse põhjal ja

- käsitada tervikuna selle põhjal, et seda võib paljundada, ilma et taimerühm muutuks;

vii) konventsiooniosaline – riik või valitsustevaheline organisatsioon, mis on käesoleva konventsiooni osaline;

viii) konventsiooniosalise territoorium – riigi puhul selle riigi territoorium ja valitsustevahelise organisatsiooni puhul territoorium, kus selle valitsustevahelise organisatsiooni asutamislepingut kohaldatakse;

ix) asutus – artikli 30 lõike 1 punktis ii osutatud asutus;

x) liit – Uute Taimesortide Kaitse Liit, mis loodi 1961. aasta konventsiooniga ning mida on edaspidi nimetatud 1972. aasta konventsioonis, 1978. aasta konventsioonis ja käesolevas konventsioonis;

xi) liidu liige – 1961/1972. aasta konventsiooni või 1978. aasta konventsiooni osalisriiki või konventsiooniosalist.

II PEATÜKK

KONVENTSIOONIOSALISE ÜLDKOHUSTUSED

Artikkel 2Konventsiooniosalise põhikohustus

Konventsiooniosaline annab aretajaõigusi ja kaitseb neid.

Artikkel 3 Kaitstavad perekonnad ja -liigid

1. [ Riigid, kes juba on liidu liikmed ] Konventsiooniosaline, kes on seotud 1961/1972. aasta konventsiooni või 1978. aasta konventsiooniga, kohaldab käesolevat konventsiooni

i) kuupäevast, mil käesolev konventsioon jõustub tema suhtes, kõigi taimeperekondade ja -liikide suhtes, mille suhtes nimetatud kuupäeval kohaldatakse 1961/1972. aasta konventsiooni ja 1978. aasta konventsiooni, ning

ii) hiljemalt viie aasta möödudes nimetatud kuupäevast kõigi taimeperekondade ja -liikide suhtes.

2. [ Liidu uued liikmed ] Konventsiooniosaline, kes ei ole seotud 1961/1972. aasta konventsiooni või 1978. aasta konventsiooniga, kohaldab käesolevat konventsiooni

i) kuupäevast, mil käesolev konventsioon jõustub tema suhtes, vähemalt 15 taimeperekonna ja -liigi suhtes, ning

ii) hiljemalt kümne aasta möödudes nimetatud kuupäevast kõigi taimeperekondade ja -liikide suhtes.

Artikkel 4 Võrdne kohtlemine

1. [ Kohtlemine ] Arvestades konventsioonist tulenevaid õigusi, kohtleb konventsiooniosaline teise konventsiooniosalise kodanikku, alalist elanikku ja selle konventsiooniosalise territooriumil registreeritud juriidilist isikut aretajaõiguste andmise ja kaitse korral samamoodi, nagu asjaomase konventsiooniosalise seaduste alusel koheldakse või võidakse kohelda oma kodanikku, eeldusel, et teise konventsiooniosalise kodanik või füüsiline või juriidiline isik täidab selle konventsiooniosalise kodanikule seatud nõudeid ja formaalsusi.

2. [ “Kodanikud” ] Eelmises lõikes nimetatud kodanik tähendab konventsiooniosalise riigi puhul selle riigi kodanikku ja konventsiooniosalise valitsustevahelise organisatsiooni puhul selle organisatsiooni liikmesriigi kodanikku.

III PEATÜKK

ARETAJAÕIGUS TE ANDMISE TINGIMUSED

Artikkel 5Kaitse tingimused

1. [ Kriteeriumid ] Aretajaõigused antakse juhul, kui sort on

i) uudne,

ii) eristatav,

iii) ühtlik ja

iv) püsiv.

2. [ Muud tingimused ] Aretajaõiguste saamiseks ei seata peale eespool nimetatute muid tingimusi eeldusel, et sordile on artikli 20 kohaselt antud nimi ning taotleja täidab selle konventsiooniosalise õigusaktides ettenähtud formaalsused, kelle ametiasutusele taotlus on esitatud, ja maksab nõutud lõivud.

Artikkel 6 Uudsus

1. [ Kriteeriumid ] Sort loetakse uueks, kui aretajaõiguste taotluse esitamise kuupäevaks ei ole aretaja ega keegi teine aretaja nõusolekul sordi seemet või muud paljundusmaterjali või saaki sordi kasutamise eesmärgil müünud ega muul viisil teiste käsutusse andnud

i) selle konventsiooniosalise territooriumil, kus taotlus esitati, varem kui aasta enne nimetatud kuupäeva ning

ii) väljaspool selle konventsiooniosalise territooriumi, kus taotlus esitati, varem kui neli aastat ning puu- ja viinamarjasortide puhul varem kui kuus aastat enne nimetatud kuupäeva.

2. [ Hiljuti loodud sordid ] Kui konventsiooniosaline kohaldab käesolevat konventsiooni taimeperekonna või –liigi suhtes, mille suhtes ta pole käesolevat konventsiooni ega selle varasemaid variante enne kohaldanud, siis võib ta kaitse laiendamise kuupäeval eksisteerinud uut sorti pidada lõikes 1 nimetatud uudsuse tingimusele vastavaks isegi siis, kui selles lõikes kirjeldatud müük või teistele kasutada andmine on toimunud enne seal sätestatud tähtaega.

3. [ Territooriumi tähendus teatavatel juhtudel ] Lõike 1 kohaldamisel võivad konventsiooniosalised, kes on sama valitsustevahelise organisatsiooni liikmesriigid, tegutseda ühiselt, kui organisatsioonis kehtivad eeskirjad seda nõuavad, samastades organisatsiooni liikmesriikide territooriumil tehtud toimingud nende endi territooriumil tehtud toimingutega ja teatades sellest peasekretärile.

Artikkel 7 Eristatavus

Sorti peetakse eristatavaks, kui see on piisavalt eristatav muudest taotluse esitamise ajal tuntud sortidest. Muud sorti peetakse tuntuks alates aretajaõiguste taotluse või muusse ametlikku sordiregistrisse (sordilehte) kandmise taotluse esitamisest mis tahes riigis eeldusel, et taotlemise tulemusel antakse aretajaõigused või kantakse sort ametlikku registrisse.

Artikkel 8 Ühtlikkus

Sorti peetakse ühtlikuks, kui see on paljundamise eripärast tingitud varieerumisele vaatamata põhitunnuste poolest piisavalt ühtlik.

Artikkel 9 Püsivus

Sorti peetakse püsivaks, kui selle põhitunnused jäävad muutumatuks pärast korduvat paljundamist või kindla paljundustsükli korral iga sellise tsükli lõpuks.

IV PEATÜKK

ARETAJAÕIGUS TE TAOTLEMINE

Artikkel 10Taotluse esitamine

1. [ Esmase taotluse esitamise koht ] Aretaja võib valida konventsiooniosalise, kelle asutusele ta soovib oma esmase aretajaõiguste taotluse esitada.

2. [ Järgneva taotluse esitamise aeg ] Aretaja võib pöörduda aretajaõiguste taotlusega teise konventsiooniosalise asutuse poole, ootamata ära aretajaõiguste andmist selle konventsiooniosalise asutuselt, kuhu oli esitatud esmane taotlus.

3. [ Kaitse sõltumatus ] Ühelgi konventsiooniosalisel ei ole õigust keelduda aretajaõiguste andmisest ega piirata nende kasutamise kestust seetõttu, et mõnes teises riigis või valitsustevahelises organisatsioonis pole sama sordi kaitse alla võtmist taotletud, kaitse andmisest on keeldutud või kaitse on lõppenud.

Artikkel 11 Prioriteediõigus

1. [ Prioriteet ja selle kestus ] Aretajal, kes on nõuetekohaselt esitanud sordikaitsetaotluse ühele konventsiooniosalisele (esmane taotlus), on teise konventsiooniosalise ametiasutusele sama sordi jaoks aretajaõiguste taotluse (järgnev taotlus) esitamiseks 12 kuu jooksul prioriteediõigus. Seda tähtaega hakatakse arvestama esmase taotluse esitamise kuupäevast. Nimetatud kuupäeva selle tähtaja sisse ei arvata.

2. [ Õiguse nõudmine ] Prioriteediõiguse saamiseks tuleb järgnevate taotluste esitamise korral nõuda prioriteedi määramist esmase taotluse järgi. Asutus, kellele järgnev taotlus esitatakse, võib nõuda, et aretaja esitaks järgneva taotluse esitamise kuupäevast arvates kolme kuu jooksul esmase taotluse dokumentide koopiad, mis peavad olema kinnitatud asutuses, kellele oli esitatud esmane taotlus; samuti võib nõuda näidiste või muude selliste materjalide esitamist, mis tõendavad, et mõlemad taotlused käivad ühe ja sama sordi kohta.

3. [ Dokumendid ja materjal ] Aretajal võimaldatakse kahe aasta jooksul pärast prioriteediperioodi lõppemist või esmase taotluse tagasilükkamise või tagasivõtmise korral sellele järgneva kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul esitada konventsiooniosalise asutusele, kellele ta on esitanud järgneva taotluse, artiklis 12 ettenähtud vajalikku teavet, dokumente või muid materjale, mida nõutakse läbivaatamiseks selle konventsiooniosalise õigusaktides.

4. [ Ajavahemikus ilmnevad asjaolud ] Asjaolud, mis ilmnevad lõikes 1 määratletud tähtaja jooksul, näiteks esmase taotluse objektiks olnud sordi kohta teise taotluse esitamine või informatsiooni avaldamine või selle sordi kasutamine, ei ole järgneva taotluse tagasilükkamise aluseks. Need asjaolud ei anna ka kolmandale poolele õigusi.

Artikkel 12 Taotluse läbivaatamine

Enne aretajaõiguste otsuse tegemist vaadatakse läbi, kas taotlus vastab artiklites 5–9 sätestatud tingimustele. Läbivaatamise käigus võib asutus sorti kasvatada või teha muid vajalikke katseid, lasta sorti kasvatada või teisi vajalikke katseid teha või võtta arvesse juba tehtud kasvatuskatsete või teiste vajalike katsete tulemusi. Asutus võib nõuda aretajalt taotluse läbivaatamiseks vajalikke dokumente, teavet või materjal.

Artikkel 13 Ajutine kaitse

Konventsiooniosalised võtavad meetmeid aretaja huvide kaitseks aretajaõiguste taotluse esitamise või avaldamise ja nende õiguste andmise vahelisel ajal. Sellised meetmed tagavad, et aretajaõiguste omanikul on õigus saada vähemalt õiglast tasu isikult, kes nimetatud ajavahemiku jooksul on teinud toiminguid, milleks asutuse poolt aretajale õiguste andmise korral on isikul vastavalt artiklile 14 vaja aretaja luba. Konventsiooniosaline võib ette näha, et nimetatud meetmed võetakse ainult nende isikute suhtes, keda aretaja on taotluse esitamisest teavitanud.

V PEATÜKK

ARETAJAÕIGUSED

Artikkel 14 Aretajaõiguste kohaldamisala

1. [ Paljundusmaterjaliga seotud toimingud ]

a ) Vastavalt artiklitele 15 ja 16 on luba vaja järgmisteks toiminguteks:

i) tootmine või paljundamine,

ii) paljundamiseks ettevalmistamine,

iii) müügiks pakkumine,

iv) müümine või muu turustamine,

v) eksportimine,

vi) importimine,

vii) ladustamine punktides i–vi nimetatud eesmärgil.

b ) Aretaja võib loa andmisel seada tingimusi ja piiranguid.

2. [ Saagiga tehtavad toimingud ] Vastavalt artiklitele 15 ja 16 on aretaja luba vaja lõike 1 lõigu a punktides i–vii nimetatud toiminguteks saagiga, sealhulgas taimede ja taimeosadega, mis on omandatud kaitsealuse sordi paljundusmaterjali loata kasutades, välja arvatud juhul, kui aretajal on olnud piisav võimalus sellise saagi suhtes oma õigusi kasutada.

3. [ Teatavate toodetega tehtavad toimingud ] Konventsiooniosaline võib ette näha, et vastavalt artiklitele 15 ja 16 on aretaja luba vaja lõike 1 lõigu a punktides i–vii nimetatud toiminguteks, mida tehakse otseselt kaitsealuse sordi sellisest saagist valmistatud toodetega, mille kohta saagi loata kasutamise tõttu kohaldatakse lõiget 2, välja arvatud juhul, kui aretajal on olnud piisav võimalus sellise saagi suhtes oma õigusi kasutada.

4. [ Võimalikud lisatoimingud ] Konventsiooniosaline võib ette näha, et vastavalt artiklitele 15 ja 16 on aretaja luba vaja ka muudeks toiminguteks, kui on nimetatud lõike 1 lõigu a punktides i–vii.

5. [ Tuletatud ja teatavad muud sordid ]

a ) Lõikeid 1–4 kohaldatakse samuti

i) sordi suhtes, mis on tuletatud kaitsealusest sordist, kui kõnealune sort ei ole ise tuletatud sort,

ii) sordi suhtes, mis ei ole artikli 7 kohaselt kaitsealusest sordist selgelt eristatav, ja

iii) sordi suhtes, mille paljundamisel on vaja kaitsealust sorti korduvalt kasutada.

b ) Lõigu a punkti i kohaldamisel peetakse sorti teisest sordist (edaspidi “lähtesort”) tuletatud sordiks, kui see

i) on tuletatud peamiselt lähtesordist või sordist, mis oli ise tuletatud peamiselt lähtesordist, ning tal säilivad lähtesordi genotüübi või genotüüpide kombinatsiooni põhjal määratletud põhitunnused,

ii) on lähtesordist selgelt eristatav ja

iii) vastab lähtesordile selle genotüübi või genotüüpide kombinatsiooni põhjal määratletud põhitunnuste osas, välja arvatud tuletamisest tingitud erinevused.

c ) Tuletatud sorte võib saada näiteks aretuse teel looduslikest või kunstlikult tekitatud mutantidest, somaatilise kloonimise teel, aretuse teel lähtesordi isenditest, tagasiristamise või transformatsiooni teel geenitehnoloogiat kasutades.

Artikkel 15 Aretajaõiguste erandid

1. [ Kohustuslikud erandid ] Aretajaõigused ei kehti

i) oma tarbeks ja mitteärilisel eesmärgil tehtud toimingu kohta,

ii) katsetamise kohta ja

iii) teise sordi aretamiseks tehtud toimingu kohta ega artikli 14 lõigetes 1–4 nimetatud toimingu kohta, mida tehakse sellise teise sordiga, kui ei kohaldata artikli 14 lõiget 5.

2. [ Võimalik erand ] Olenemata artiklist 14, võib konventsiooniosaline põhjendatud ulatuses ja aretaja õiguspäraseid huve kaitstes piirata aretajaõigusi mõne sordi osas, et lubada põllumajandustootjal paljundada oma põllumajandusettevõttes kaitsealuse sordi või artikli 14 lõike 5 lõigu a punktides i või ii käsitletud sordi saaki, mis on saadud tema oma põllumajandusettevõttest.

Artikkel 16 Aretajaõiguste lõppemine

1. [ Õiguste lõppemine ] Aretajaõigused ei kehti toimingu kohta, mida tehakse kaitsealuse sordi või artikli 14 lõikes 5 kirjeldatud sordi materjaliga, mida on aretaja või keegi teine aretaja nõusolekul asjaomase konventsiooniosalise territooriumil müünud või muul viisil turustanud, või sellisest materjalist aretatud materjaliga, kui nende toimingutega ei kaasne

i) kõnealuse sordi edasine paljundamine või

ii) sordi paljundusmaterjali eksport riiki, kes lubab sordi paljundamist, kuid ei taga kaitset sellele taimeperekonnale või -liigile, kuhu see sort kuulub, välja arvatud selle materjali eksport lõpptarbimiseks.

2. [ Materjali tähendus .] Lõike 1 kohaldamisel tähendab materjal seoses sordiga

i) paljundusmaterjali,

ii) saaki, sh taime ja taimeosa, ning

iii) otseselt saagist valmistatud toodet.

3. [ Territooriumi tähendus teatavatel juhtudel ] Lõike 1 kohaldamisel võivad konventsiooniosalised, kes on sama valitsustevahelise organisatsiooni liikmesriigid, tegutseda ühiselt, kui selle organisatsiooni eeskirjad seda nõuavad, samastades liikmesriikide territooriumil tehtud toimingud nende endi territooriumil tehtud toimingutega ja teavitades sellest peasekretäri.

Artikkel 17 Aretajaõiguste piirangud

1. [ Avalik huvi ] Konventsiooniosaline võib piirata aretajaõiguste vaba kasutamist üksnes avaliku huvi tõttu, kui konventsioonis ei sätestata teisiti.

2. [ Õiglane tasu ] Kui kolmas pool on piirangu tõttu saanud õiguse teha toiminguid, milleks on vaja aretaja luba, võtab asjaomane konventsiooniosaline kõik vajalikud meetmed, et aretaja saaks õiglase tasu.

Artikkel 18 Kaubandust reguleerivad meetmed

Aretajaõigused ei sõltu konventsiooniosalise võetud meetmetest, millega tema territooriumil reguleeritakse sordi taimse materjali tootmist, sertifitseerimist ja turustamist või importimist või eksportimist. Sellised meetmed ei mõjuta konventsiooni kohaldamist.

Artikkel 19 Aretajaõiguste kestus

1. [ Kaitseperiood ] Aretajaõigused antakse tähtajaliselt.

2. [ Miinimumperiood ] Nimetatud tähtaeg peab olema aretajaõiguste andmise päevast vähemalt 20 aastat. Puude ja viinamarjade korral peab see olema nimetatud päevast vähemalt 25 aastat.

VI PEATÜKK

SORDINIMI

Artikkel 20 Sordinimi

1. [ Sordile nimepanek; sordinime kasutamine ]

a ) Sordile pannakse nimi, mis on sordi üldnimi.

b ) Konventsiooniosaline tagab, et vastavalt lõikele 4 ei takista nime sordinimena registreerimisest tulenevad õigused seda sorti registreeritud sordinime all vabalt kasutada ka pärast aretajaõiguste lõppemist.

2. [ Sordinime omadused ] Sordinimi peab võimaldama sorti identifitseerida. See ei või koosneda ainult numbritest, kui see pole sordile nimepanekul tavaks. See ei või eksitada ega tekitada arusaamatusi sordi tunnuste ja väärtuse suhtes ega sordi ja aretaja isiku kindlakstegemisel. Eelkõige peab see erinema teistest sama taimeliigi või lähedaste taimeliikide sordinimedest, mida juba kasutatakse mõne konventsiooniosalise territooriumil.

3. [ Sordinime registreerimine ] Aretaja esitab sordinime asutusele. Kui esitatud nimi ei vasta lõike 2 nõuetele, keeldub asutus seda registreerimast ja nõuab aretajalt uue nimeettepaneku esitamist kindlaksmääratud tähtaja jooksul. Asutus peab nime registreerima aretajaõiguste andmisega samal ajal.

4. [ Kolmanda isiku varasemad õigused ] Kolmanda isiku varasemaid õigusi ei või rikkuda. Kui varasema õiguse tõttu ei või sordinime kasutada isik, kes vastavalt lõikele 7 on kohustatud seda kasutama, nõuab asutus aretajalt uue nimeettepaneku esitamist.

5. [ Kõigile konventsiooniosalistele sama sordinime esitamine ] Sort tuleb esitada kõigile konventsiooniosalistele sama nime all. Konventsiooniosalise asutus registreerib sordi esitatud nime all, välja arvatud juhul, kui ta peab nime oma territooriumil sobimatuks. Nime sobimatuks pidamise korral nõuab ta aretajalt uue nime esitamist.

6. [ Teabevahetus konventsiooniosaliste asutuste vahel ] Konventsiooniosalise asutus teavitab teiste konventsiooniosaliste asutusi sordinimega seonduvatest asjaoludest, eelkõige nime esitamisest, registreerimisest ja tühistamisest. Asutus, kellel on tähelepanekuid nime registreerimise kohta, võib need saata nimest teavitanud ametiasutusele.

7. [ Sordinime kasutamise kohustus ] Isik, kes ühe konventsiooniosalise territooriumil pakub müüa või müüb sellel territooriumil kaitstava sordi paljundusmaterjali, peab kasutama selle sordi nime ka pärast seda, kui aretajaõigused sellele sordile on lõppenud, välja arvatud juhul, kui vastavalt lõikele 4 takistab seda kasutamast varasem õigus.

8. [ Sordinimega seoses kasutatavad tunnusmärgid ] Kui sorti pakutakse müüa või müüakse, võib registreeritud sordinime siduda kaubamärgi, kaubanime või muu sellise tunnusmärgiga. Kui selline tunnusmärk seotakse sordinimega, peab sordinimi jääma siiski hõlpsasti äratuntavaks.

VII PEATÜKK

ARETAJAÕIGUSE TÜHISTAMINE JA KEHTETUKS TUNNISTAMINE

Artikkel 21 Aretajaõiguste tühistamine

1. [ Tühistamise põhjused ] Konventsiooniosaline tunnistab enda antud aretajaõiguse tühiseks, kui on kindlaks tehtud, et

i) artiklites 6 ja 7 sätestatud tingimused ei olnud aretajaõiguse andmise ajal täidetud,

ii) aretajaõiguste andmise ajal ei olnud artiklites 8 ja 9 määratud tingimused täidetud, juhul kui aretajaõigused on antud põhiliselt aretaja esitatud teabe ja dokumentide alusel, või

iii) aretajaõigused on antud isikule, kellel ei olnud õigus neid saada, välja arvatud juhul, kui need õigused antakse üle õigustatud isikule.

2. [ Muude põhjuste välistamine ] Aretajaõigused võib tühistada ainult lõikes 1 nimetatud põhjustel.

Artikkel 22 Aretajaõiguste kehtetuks tunnistamine

1. [ Kehtetuks tunnistamise põhjused ]

a ) Konventsiooniosaline võib tunnistada kehtetuks enda antud aretajaõigused, kui on tehtud kindlaks, et artiklites 8 ja 9 määratud tingimusi enam ei täideta.

b ) Peale selle võib konventsiooniosaline tunnistada enda antud aretajaõigused kehtetuks, kui aretaja ei ole pärast sellekohast nõudmist ettenähtud tähtaja jooksul

i) esitanud asutusele teavet, dokumente või materjali, mida peetakse sordi säilimise kontrollimiseks vajalikuks,

ii) maksnud lõive, mis on ette nähtud tema õiguste jõushoidmiseks, või

iii) esitanud uut nimeettepanekut, kui sordinimi pärast õiguste andmist tühistati.

2. [ Muude põhjuste välistamine ] Aretajaõigusi võib kehtetuks tunnistada ainult lõikes 1 nimetatud põhjustel.

VIII PEATÜKK

LIIT

Artikkel 23 Liikmed

Konventsiooniosalised on liidu liikmed.

Artikkel 24 Õiguslik staatus ja asukoht

1. [ Juriidiline isik ] Liit on juriidiline isik.

2. [ Õigus- ja teovõime ] Liidul on konventsiooniosalise territooriumil liidu eesmärkide ja ülesannete täitmiseks vajalik õigus- ja teovõime, mis vastab selle konventsiooniosalise seadustele.

3. [ Asukoht ] Liidu ja tema alaliste organite asukoht on Genfis.

4. [ Peakorterikokkulepe ] Liit sõlmib peakorterit puudutava kokkuleppe Šveitsi Konföderatsiooniga.

Artikkel 25 Liidu organid

Liidu alalised organid on nõukogu ja sekretariaat.

Artikkel 26 Nõukogu

1. [ Koosseis ] Nõukogu koosneb liidu liikmete esindajatest. Iga liidu liige nimetab nõukogusse ühe esindaja ja ühe asendaja. Esindajatel ja asendajatel võivad olla assistendid või nõuandjad.

2. [ Ametnikud ] Nõukogu valib oma liikmete seast eesistuja ja esimese ase-eesistuja. Ta võib valida ka rohkem ase-eesistujaid. Esimene ase-eesistuja täidab eesistuja ametikohustusi, kui eesistujal ei ole võimalik seda teha. Eesistuja ametiaeg on kolm aastat.

3. [ Istungid ] Nõukogu tuleb kokku eesistuja kutsel. Nõukogu korraline istung peetakse kord aastas. Lisaks sellele võib eesistuja omal algatusel nõukogu kokku kutsuda. Eesistuja kutsub nõukogu kokku kolme kuu jooksul pärast seda, kui üks kolmandik liidu liikmeid on kokkukutsumist nõudnud.

4. [ Vaatlejad ] Liidu mitteliikmesriik võidakse kutsuda nõukogu koosolekule vaatlejana. Koosolekule võidakse kutsuda ka teisi vaatlejaid ja eksperte.

5. [ Ülesanded ] Nõukogu ülesanded on:

i) kindlaks teha, milliseid meetmeid tuleb võtta liidu huvide kaitsmiseks ja tema arengu soodustamiseks;

ii) võtta vastu kodukord;

iii) nimetada ametisse peasekretär ja vajaduse korral asepeasekretär ning määrata kindlaks nende nimetamise tingimused;

iv) vaadata läbi liidu tegevuse aastaaruanne ja koostada edasise töö kava;

v) anda peasekretärile liidu ülesannete täitmiseks vajalikud juhised;

vi) kehtestada liidu haldus- ja finantseeskirjad;

vii) vaadata läbi ja kiita heaks liidu eelarve ning kinnitada liidu iga liikme osamakse suurus;

viii) vaadata läbi ja kiita heaks peasekretäri esitatud aruanded;

ix) kinnitada artiklis 38 viidatud konverentside kuupäev ja toimumiskoht ning võtta vajalikud meetmed nende ettevalmistamiseks;

x) võtta vastu kõik vajalikud otsused, et tagada liidu tulemuslik tegevus.

6. [ Hääled ]

a ) Liidu liikmesriigil on nõukogus üks hääl.

b ) Konventsiooniga ühinenud valitsustevahelisel organisatsioonil on oma pädevuse piires õigus hääletada oma liikmesriikide eest, kes on liidu liikmed. Valitsustevaheline organisatsioon ei või kasutada oma hääleõigust, kui liikmesriigid seda ise kasutavad, ning võib seda kasutada, kui liikmesriigid ise ei hääleta.

7. [ Häälteenamus ] Nõukogu otsused võetakse vastu hääletavate liikmete lihthäälteenamusega, kuid lõike 5 punktide ii, vi ja vii ning artikli 28 lõike 3, artikli 29 lõike 5 lõigu b ja artikli 38 lõike 1 kohased nõukogu otsused võetakse vastu hääletavate liikmete kolmeneljandikulise häälteenamusega. Mittehääletajaid häälte lugemisel ei arvestata.

Artikkel 27 Liidu sekretariaat

1. [ Sekretariaadi ülesanded ja selle juhtimine ] Liidu sekretariaat täidab nõukogu antud kohustusi ja ülesandeid. Sekretariaati juhib peasekretär.

2. [ Peasekretäri kohustused ] Peasekretär on vastutav nõukogu ees; ta vastutab nõukogu otsuste elluviimise eest. Peasekretär esitab nõukogule kinnitamiseks liidu eelarve ja vastutab selle täitmise eest. Ta esitab nõukogule aruandeid oma juhtimistegevuse ning liidu tegevuse ja rahalise olukorra kohta.

3. [ Töötajad ] Kooskõlas artikli 26 lõike 5 punktiga iii sätestatakse liidu sekretariaadi ülesannete tulemuslikuks täitmiseks vajalike töötajate nimetamise nõuded haldus- ja finantseeskirjades.

Artikkel 28 Keeled

1. [ Sekretariaadi töökeeled ] Oma kohustusi täites kasutab liidu sekretariaat inglise, prantsuse, saksa ja hispaania keelt.

2. [ Teatavate koosolekute töökeel ] Nõukogu koosolekuid ja konventsiooni läbivaatamise konverentsi peetakse neljas keeles.

3. [ Teised keeled ] Nõukogu võib otsustada, et kasutatakse ka muid keeli.

Artikkel 29 Rahalised vahendid

1. [ Sissetulek ] Liidu kulud kaetakse

i) liidu liikmesriikide aastamaksust,

ii) osutatud teenuste eest saadud maksetest,

iii) muudest tuludest.

2. [ Aastamaksu ühikud ]

a ) Liidu liikmesriigi osa aastamaksu kogusummast arvutatakse liidu liikmesriikide aastamaksudest kaetavate kulude kogusumma ning lõike 3 kohaselt määratavate maksuühikute põhjal. Nimetatud osa määratakse kindlaks vastavalt lõikele 4.

b ) Liikmemaksuühikute arv väljendatakse täisarvu või selle osadena eeldusel, et ükski osa ei ole alla ühe viiendiku.

3. [ Liikme aastamaksu osa ]

a ) Liidu liikmele, kes on käeoleva konventsiooni tema suhtes jõustumise päeval 1961/1972. a konventsiooni või 1978. a konventsiooni osaline, määratakse sama maksuühikute arv, mis kehtis tema kohta enne nimetatud päeva.

b ) Teised riigid märgivad oma maksuühikute arvu liitu astudes peasekretärile esitatavas avalduses.

c ) Liidu liikmesriik võib peasekretärile esitatavas avalduses alati märkida maksuühikute arvu, mis erineb talle lõigu a või b alusel määratavast arvust. Kui selline avaldus esitatakse kalendriaasta esimese kuue kuu jooksul, siis jõustub see järgmise kalendriaasta alguses; muul juhul jõustub see avalduse esitamise aastale järgneva teise kalendriaasta alguses.

4. [ Aastamaksu osade arvutamine ]

a ) Eelarveperioodi ühele maksuühikule vastava summa saamiseks jagatakse sellel perioodil liidu liikmesriikide maksudest kaetavate kogukulude summa liikmesriikide maksuühikute arvuga.

b ) Liidu liikmesriigi maksusumma saamiseks korrutatakse ühele maksuühikule vastav summa liidu liikmesriigi maksuühikute arvuga.

5. [ Aastamaksu võlg ]

a ) Liidu liikmesriik, kes on võlgu eelmise täisaasta maksusumma või rohkem, ei või vastavalt lõigule b kasutada oma hääleõigust nõukogus. Hääleõiguse peatamine ei vabasta liidu liikmesriiki konventsioonist tulenevate kohustuste täitmisest ega võta ära konventsioonist tulenevaid teisi õigusi.

b ) Nõukogu võib kõnealusele liidu liikmesriigile hääleõiguse alles jätta senikauaks, kui kaua ta on veendunud, et maksmisega viivitamine on tingitud erakorralistest ja vältimatutest asjaoludest.

6. [ Raamatupidamisarvestuse kontroll ] Liidu raamatupidamisarvestust kontrollib liidu liikmesriik vastavalt haldus- ja finantseeskirjadele. Selle liikmesriigi määrab nõukogu riigi nõusolekul.

7. [ Valitsustevahelise organisatsiooni aastamaks ] Valitsustevaheline organisatsioon ei ole kohustatud aastamaksu maksma. Kui ta siiski soovib seda maksta, kohaldatakse lõikeid 1–4.

IX PEATÜKK

KONVENTSIOONI RAKENDAMINE . TEISED LEPINGUD

Artikkel 30 Konventsiooni rakendamine

1. [ Rakendusmeetmed ] Konventsiooniosaline võtab konventsiooni rakendamiseks vajalikke meetmeid. Eelkõige peab ta:

i) võtma kohased õiguslikud meetmed aretajaõiguste tulemuslikuks jõustamiseks;

ii) omama asutust, kes kaitseb aretajaõigusi, või usaldama selle ülesande teise konventsiooniosalise asutusele;

iii) tagab avalikkuse teavitamise informatsiooni korrapärase avaldamise teel

- aretajaõiguste taotlemise ja andmise ning

- esitatud ja heakskiidetud sordinimede kohta.

2. [ Seaduste vastavus ] Riik või valitsustevaheline organisatsioon, kes annab hoiule oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskirja, peab olema suuteline oma seaduste alusel konventsioonis sätestatut rakendama.

Artikkel 31 Suhted konventsiooniosalise ja riigi vahel, kes on seotud konventsiooni varasema versiooniga

1. [ Suhted riikide vahel, kes on seotud käesoleva konventsiooniga ] Nende liidu liikmesriikide omavahelistes suhetes, kes on seotud nii käesoleva konventsiooni kui ka mõne selle varasema versiooniga, kohaldatakse ainult käesolevat konventsiooni.

2. [ Võimalikud suhted riikidega, kes ei ole seotud käesoleva konventsiooniga ] Liidu liikmesriik, kes ei ole seotud käesoleva konventsiooniga, võib peasekretärile saadetavas teates deklareerida, et oma suhetes ainult käesoleva konventsiooniga seotud liidu liikmesriigiga kohaldab ta konventsiooni hiliseimat tema suhtes jõustunud versiooni. Alates päevast, mil sellise teate esitamisest möödub üks kuu, kuni päevani, mil avalduse esitanud liidu liikmesriik seob end käesoleva konventsiooniga, kohaldab see liikmesriik oma suhetes ainult käesoleva konventsiooniga seotud liidu liikmesriigiga hiliseimat tema kohta kehtivat versiooni, kusjuures ainult käesoleva konventsiooniga seotud liikmesriik kohaldab eespool nimetatu suhtes käesolevat konventsiooni.

Artikkel 32 Erikokkulepped

Liidu liikmesriikidel on õigus sõlmida omavahel sordikaitsealaseid erikokkuleppeid, kui need ei ole vastuolus käesoleva konventsiooniga.

X PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 33 Allakirjutamine

Käesolev konventsioon on allakirjutamiseks avatud kõigile riikidele, kes on selle vastuvõtmise päeval liidu liikmesriigid. Alla võib kirjutada 31. märtsini 1992.

Artikkel 34 Ratifitseerimine, vastuvõtmine või kinnitamine. Ühinemine

1. [ Riigid ja teatavad valitsustevahelised organisatsioonid ]

a ) Iga riik võib kooskõlas käesoleva artikliga saada käesoleva konventsiooni osaliseks.

b ) Iga valitsustevaheline organisatsioon võib kooskõlas käesoleva artikliga saada käesoleva konventsiooni osaliseks, kui

i) ta on pädev käesoleva konventsiooniga reguleeritud küsimustes,

ii) tal on oma õigusaktid, mis sätestavad aretajaõiguste andmise ja kaitsmise ning mis on siduvad kõigile selle liikmesriikidele, ning

iii) ta on vastavalt oma sisekorrale nõuetekohaselt volitatud käesoleva konventsiooniga ühinema.

2. [ Ühinemiskiri ] Konventsioonile allakirjutanud riik saab selle osaliseks oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või kinnitamiskirja hoiuleandmise teel. Riik, kes ei ole konventsioonile alla kirjutanud, või valitsustevaheline organisatsioon saab konventsiooniosaliseks oma ühinemiskirja hoiuleandmise teel. Ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskiri antakse hoiule peasekretärile.

3. [ Nõukogu konsultatsioon ] Riik, kes ei ole liidu liige, ja valitsustevaheline organisatsioon palub nõukogult enne ühinemiskirja hoiuleandmist arvamust selle kohta, kas tema seadused on vastavuses konventsiooniga. Kui arvamust sisaldav otsus on positiivne, võib ühinemiskirja hoiule anda.

Artikkel 35 Reservatsioonid

1. [ Põhimõte ] Käesolevale konventsioonile ei saa teha reservatsioone, välja arvatud lõike 2 alusel.

2. [ Võimalik erand ]

a ) Olenemata artikli 3 lõikest 1, võib riik, kes konventsiooniosaliseks saamise ajal on 1978. aasta konventsiooni osaline ja kaitseb mittegeneratiivselt paljundatavaid sorte (kuid mitte aretajaõigusi) tööstusomandialaste õigusaktide alusel, sellist kaitset jätkata ja nendele sortide suhtes konventsiooni mitte kohaldada.

b ) Riik, kes kasutab eespool nimetatud õigust, teatab sellest ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskirja hoiuleandmise ajal peasekretärile. See riik võib igal ajal nimetatud teatise tagasi võtta.

Artikkel 36 Teated õigusaktide ning kaitstavate taimeperekondade ja -liikide kohta. Avaldatav teave

1. [ Esmane teatamine ] Riik või valitsustevaheline organisatsioon, kes annab hoiule ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskirja, teavitab peasekretäri

i) oma aretajaõigusi reguleerivatest õigusaktidest ning

ii) taimeperekondadest ja -liikidest, mille suhtes ta konventsiooniga ühinemise päevast hakkab seda konventsiooni kohaldama.

2. [ Muudatustest teatamine ] Konventsiooniosaline teatab peasekretärile viivitamata

i) kõigist muudatustest oma aretajaõigusi reguleerivates õigusaktides ja

ii) kõigist uutest taimeperekondadest ja -liikidest, mille suhtes ta konventsiooni kohaldamist laiendab.

3. [ Teabe avaldamine ] Konventsiooniosaliselt saadud teate alusel avaldab peasekretär teavet

i) aretajaõigusi reguleerivate õigusaktide ja nendes tehtud muudatuste kohta ning

ii) lõike 1 punktis ii nimetatud taimeperekondade ja -liikide kohta ning lõike 2 punktis ii osutatud laiendamise kohta.

Artikkel 37 Jõustumine. Varasema konventsiooni sulgemine

1. [ Esialgne jõustumine ] Konventsioon jõustub ühe kuu möödumisel päevast, mil viis riiki on oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskirja hoiule andnud, eeldusel et vähemalt kolm sellist kirja on hoiule andnud 1961/1972. aasta või 1978. aasta konventsiooniga ühinenud riigid.

2. [ Järgnev jõustumine ] Riigi suhtes, keda lõikes 1 ei ole käsitletud, ning valitsustevaheliste organisatsioonide suhtes jõustub konventsioon päeval, mil ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskirja hoiuleandmisest on möödunud üks kuu.

3. [ 1978. aasta konventsiooni sulgemine ] Pärast käesoleva konventsiooni jõustumist vastavalt lõikele 1 ei saa 1978. aasta konventsiooni ühinemiskirja enam hoiule anda, välja arvatud järgmistel juhtudel: riik, keda ÜRO Peaassamblee praktika põhjal peetakse arengumaaks, võib sellise kirja hoiule anda kuni 31. detsembrini 1995; muu riik saab seda teha kuni 31. detsembrini 1993 isegi siis, kui käesolev konventsioon jõustub enne nimetatud kuupäeva.

Artikkel 38 Konventsiooni muutmine

1. [ Konverents ] Konventsiooni võib muuta liidu liikmesriikide konverents. Sellise konverentsi kokkukutsumise otsustab nõukogu.

2. [ Kvoorum ja häälteenamus ] Konverents on otsustusvõimeline ainult siis, kui sellel on esindatud vähemalt pooled liidu liikmesriikidest. Konventsiooni mis tahes muudatuse vastuvõtmiseks on vajalik kohalolevate liidu liikmesriikide kolmeneljandikuline häälteenamus.

Artikkel 39 Denonsseerimine

1. [ Teatamine ] Konventsiooniosaline võib konventsiooni denonsseerida peasekretärile saadetava teatega. Peasekretär informeerib kohe kõiki liidu liikmesriike sellise teate saamisest.

2. [ Varasemad aktid ] Käesoleva konventsiooni denonsseerimisega peetakse denonsseerituks ka kõik selle varasemad versioonid, millega konventsiooni denonsseeriv konventsiooniosaline on seotud.

3. [ Jõustumiskuupäev ] Denonsseerimine jõustub peasekretärile sellekohase teate esitamise aastale järgneva kalendriaasta lõpus.

4. [ Omandatud õigused ] Denonsseerimine ei mõjuta aretajaõigusi, mis on omandatud käesoleva konventsiooni või mõne selle varasema versiooni alusel enne denonsseerimise jõustumise päeva.

Artikkel 40 Olemasolevate õiguste säilimine

Konventsioon ei kitsenda olemasolevaid aretajaõigusi, mis põhinevad konventsiooniosalise seadustel, käesoleva konventsiooni mõnel varasemal versioonil või liidu liikmesriikide vahelistel muudel kokkulepetel.

Artikkel 41 Konventsiooni originaal ja ametlikud tekstid

1. [ Originaal ] Alla kirjutatakse konventsiooni inglis-, prantsus- ja saksakeelsele originaalile, kusjuures vastuolude korral on ülimuslik prantsuskeelne tekst. Originaal antakse hoiule peasekretärile.

2. [ Ametlikud tekstid ] Peasekretär kehtestab pärast asjahuviliste riikidega konsulteerimist konventsiooni ametlikud tekstid araabia, hollandi, hispaania, itaalia ja jaapani keeles ning muudes keeltes, mille võib määrata nõukogu.

Artikkel 42 Hoiulevõtja funktsioonid

1. [ Koopiate edastamine ] Peasekretär edastab konventsiooni kinnitatud koopiad kõigile riikidele ja valitsustevahelistele organisatsioonidele, kes olid esindatud konventsiooni vastu võtnud diplomaatilisel konverentsil, ja taotluse korral muule riigile või valitsustevahelisele organisatsioonile.

2. [ Registreerimine ] Peasekretär registreerib konventsiooni Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadis.

Resolutsioon artikli 14 lõike 5 kohta

4.–19. märtsil 1991 rahvusvahelise uute taimesortide kaitse konventsiooni muutmiseks peetud diplomaatiline konverents palub UPOVi peasekretäril pärast konverentsi lõppu viivitamatult alustada standardsuuniste eelnõu koostamist tuletatud sortide kohta, et võtta see vastu UPOVi nõukogus.

Soovitus seoses artikli 15 lõikega 2

Diplomaatiline konverents soovitab, et 10. novembril 1972 ja 23. oktoobril 1978 Genfis muudetud rahvusvahelise uute taimesortide kaitse 2. detsembri 1961. aasta konventsiooni artikli 15 lõiget 2 ei tohiks lugeda viisil, mis teeks võimalikuks üldiselt põllumeeste eelisena tuntud tava laiendamise põllumajandus- või aiandustootmisele, kui asjaomase konventsiooniosalise territooriumil ei ole selline eelis juurdunud tava.

Ühisavaldus seoses artikliga 34

Diplomaatiline konverents võttis teatavaks ja aktsepteeris Taani delegatsiooni avalduse ja Madalmaade delegatsiooni avalduse, mille kohaselt diplomaatilise konverentsi vastuvõetud konventsioon ei ole selle ratifitseerimisel, vastuvõtmisel, heakskiitmisel või sellega ühinemisel Taani või Madalmaade poolt automaatselt kohaldatav Taani puhul Gröönimaal ja Fääri saartel ning Madalmaade puhul Arubal ja Hollandi Antillidel. Konventsiooni kohaldatakse nimetatud territooriumidel üksnes siis, kui vastavalt Taani või Madalmaad peasekretäri sellest selgesõnaliselt teavitab.

II LISA

Euroopa Ühenduse avaldus

UPOVi peasekretärile hoiuleantud ühinemiskirjale lisatakse järgmine avaldus:

“Seoses UPOVi konventsiooni artikli 29 lõikega 7 tasub ühendus UPOVi eelarvesse vabatahtlikult viis osamakseühikut vastavalt artikli 29 lõike 3 lõigule b alates 2005. aasta eelarveperioodist.”

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

Policy area(s): Health and consumer protection Activit(y/ies): Food Safety, Animal Health, Animal Welfare and Plant Health |

TITLE OF ACTION: ACCESSION OF THE EUROPEAN COMMUNITY TO THE INTERNATIONAL CONVENTION FOR THE PROTECTION OF NEW VARIETIES OF PLANTS, ADOPTED AT GENEVA ON 19 MARCH 1991 |

1. BUDGET LINE(S) + HEADING(S)

Chapter 17 04 — FOOD SAFETY, ANIMAL HEALTH, ANIMAL WELFARE AND PLANT HEALTH

ARTICLE 17 04 09 — INTERNATIONAL AFFAIRS IN THE FIELD OF FOOD SAFETY, ANIMAL HEALTH, ANIMAL WELFARE AND PLANT HEALTH

2. OVERALL FIGURES

2.1. Total allocation for action (Part B): 1.032 € million for commitment

2.2. Period of application:

2005 - 2010

2.3. Overall multiannual estimate of expenditure:

(a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention) (see point 6.1.1)

€ million ( to three decimal places)

Year (2005) | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n+5 and subs. Years | Total |

Commitments | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 1.032 |

Payments | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 1.032 |

(b) Technical and administrative assistance and support expenditure (see point 6.1.2)

Commitments |

Payments |

Subtotal a+b |

Commitments | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 1.032 |

Payments | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 1.032 |

(c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditure (see points 7.2 and 7.3)

Commitments/ payments |

TOTAL a+b+c |

Commitments |

Payments |

2.4. Compatibility with financial programming and financial perspective

X Proposal is compatible with existing financial programming.

Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective.

Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement.

2.5. Financial impact on revenue:

X Proposal has no financial implications (involves technical aspects regarding implementation of a measure)

OR

Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows:

(NB All details and observations relating to the method of calculating the effect on revenue should be shown in a separate annex.)

(€ million to one decimal place)

Prior to action [Year n-1] | Situation following action |

DO | CND | YES | NO | NO | 4 |

4. LEGAL BASIS

Art. 37 in conjunction with Art. 300 of the EC Treaty

5. DESCRIPTION AND GROUNDS

5.1. Need for Community intervention [1]

5.1.1. Objectives pursued

The main activities of the International Union for the Protection of New Varieties of Plants (UPOV) are concerned with promoting international harmonisation and cooperation in the introduction of plant variety protection legislation. Harmonisation is enhanced, firstly, through specific activities undertaken within UPOV leading to recommendations and model agreements and forms and, secondly, through the fact that UPOV serves as a forum to exchange views and share experiences. UPOV has established a detailed set of general principles for the conduct of the examination of plant varieties; their use also extends to national listing and seed certification. The Council of UPOV consists of the representatives of the members of the Union. Certain intergovernmental organisations, such as the Community, may become members.

Council Regulation (EC) No 2100/94 of 27 July 1994 on Community Plant Variety Rights, as last amended by Council Regulation (EC) No 873/2004 of 29 April 2004, has established a Community system of plant variety rights. The Community Plant Variety Office (CPVO) implements and applies the system for the protection of plant variety rights on a Community level. The CPVO is a Community institution that has been operating since 27 April 1995. Any individual plant breeder or breeding company whose domicile or headquarters is located in the European Union can apply.

Through improved arrangements on an international level the Community and its Member States would be able to further minimise the cost of operating their protection systems. Obtaining protection in several countries by individual plant breeders and breeding companies throughout the Union at relatively low cost depends on suitable international agreements. The direct involvement of the Community is widely considered as an important step in this direction.

As the 1991 Act of the UPOV Convention provides for the possibility of accession to UPOV by intergovernmental organisations, the Community should be represented at the meetings of the UPOV Council and other bodies established by that Council and at any other meeting organised by UPOV; the Commission would ensure the Community Plant Variety Office being associated in this respect. For political reasons it is also important that the Community pays contributions on a voluntary basis, in accordance with Article 29 (7) of the UPOV Convention, taking into account the contributions paid by its Member States.

5.1.2. Measures taken in connection with ex ante evaluation

Article 34 (1) (b) of the UPOV Convention introduced that intergovernmental organisation having competence in respect of matters governed by the Convention and having their own legislation providing for the grant and protection of breeders’ rights binding on all its Member States, may become party to the UPOV Convention. This would permit the European Community to accede to UPOV.

Under Article 34 (3) of the UPOV Convention a member candidate shall, before depositing its instrument of accession, ask the UPOV Council to advise it in respect of the conformity of its laws with the provisions of the Convention; on 1 April 1997 the European Community has asked such advice in respect of Council Regulation (EC) No 2100/94 and its implementing acts; on 29 April 1997 the UPOV Council adopted a decision embodying a positive advice.

The accession of the European Community to the UPOV Convention is necessary in order to fully exercise the rights conferred by this Convention to the parties thereto, and also to be recognised as a member of the international society bound by the obligations laid down in this Convention; all citizens of the European Community would enjoy, as a consequence of Community membership, the same treatment including the right of access to variety protection in other UPOV members as are accorded to nationals of such other members; the acceptance of the obligations ensures at the same time the fulfilment of obligations laid down in other international agreements, and in particular those of Article 27 (3) of the WTO-Treaty on Intellectual Property Rights Systems (TRIPS Agreement).

5.1.3. Measures taken following ex post evaluation

Not applicable

5.2. Action envisaged and budget intervention arrangements

The President of the Council will deposit the instrument of accession with the Secretary-General of UPOV.

The Community will be represented at the meetings of the UPOV Council and other bodies established by that Council and at any other meeting organised by UPOV. The Community Plant Variety Office will be associated in this respect.

The Community will pay, on a voluntary basis, five contribution units to the UPOV annual budget (for the 2004 budgetary period one unit corresponds to 53,641 Swiss Francs).

5.3. Methods of implementation

For each budgetary period, UPOV calculates the amount corresponding to one unit its members contribute to the budget. The amount of the contribution of each member is obtained by multiplying the amount corresponding to one contribution unit by the number of contribution units applicable to that member. Although intergovernmental organisations are not obliged to pay contributions to the organisation the Community will pay, on a voluntary basis, five contribution units to the UPOV budget, corresponding to the amount provided by the largest EU Member States (see list).

EU Member States’ contributions to the 2004 budget of UPOV (53,641 CHF/unit):

Country | Units | Fee |

Austria | 1.50 | EUR | 51,563.35 |

Belgium | 1.50 | EUR | 51,563.35 |

Czech Republic | 0.50 | EUR | 17,187.785 |

Denmark | 1.50 | EUR | 51,563.35 |

Estonia | 0.20 | EUR | 6,875.114 |

Finland | 1.00 | EUR | 34,375.57 |

France | 5.00 | EUR | 171,877.85 |

Germany | 5.00 | EUR | 171,877.85 |

Hungary | 0.50 | EUR | 17,187.785 |

Ireland | 1.00 | EUR | 34,375.57 |

Italy | 2.00 | EUR | 68,751.14 |

Latvia | 0.20 | EUR | 6,875.114 |

Lithuania | 0.20 | EUR | 6,875.114 |

Netherlands | 3.00 | EUR | 103,126.71 |

Poland | 0.50 | EUR | 17,187.785 |

Portugal | 0.50 | EUR | 17,187.785 |

Slovakia | 0.50 | EUR | 17,187.785 |

Slovenia | 0.20 | EUR | 6,875.114 |

Spain | 2.00 | EUR | 68,751.14 |

Sweden | 1.50 | EUR | 51,563.35 |

UK | 2.00 | EUR | 68,751.14 |

EU members total | 30.30 | EUR | 1,041,579.771 |

Planned Community contribution | 5.00 | (EUR | 171,877.85) |

Based on the situation UPOV members contribute to the budget in 2004, five units would correspond to 171,877. A decision on adjustment for the budget period 2005 will be taken in autumn 2004.

6. FINANCIAL IMPACT

6.1. Total financial impact on Part B - (over the entire programming period)

(The method of calculating the total amounts set out in the table below must be explained by the breakdown in Table 6.2.)

6.1.1. Financial intervention

Commitments (in € million to three decimal places)

1 | 2 | 3 | 4=(2X3) |

Action 1 - Measure 1 - Measure 2 Action 2 - Measure 1 - Measure 2 - Measure 3 etc. |

TOTAL COST | Contribution to the UPOV budget | 1 | 0.172 | 1.032 |

7. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE

7.1. Impact on human resources

Types of post | Staff to be assigned to management of the action using existing and/or additional resources | Total | Description of tasks deriving from the action |

Number of permanent posts | Number of temporary posts |

Officials or temporary staff | A B C | If necessary, a fuller description of the tasks may be annexed. |

Other human resources |

Total |

7.2. Overall financial impact of human resources

Type of human resources | Amount (€) | Method of calculation * |

Officials Temporary staff |

Other human resources (specify budget line) |

Total |

The amounts are total expenditure for twelve months.

7.3. Other administrative expenditure deriving from the action

Budget line (number and heading) | Amount € | Method of calculation |

Overall allocation (Title A7) A0701 – Missions A07030 – Meetings A07031 – Compulsory committees 1 A07032 – Non-compulsory committees 1 A07040 – Conferences A0705 – Studies and consultations Other expenditure (specify) | 2,500 | Two missions to UPOV |

Information systems (A-5001/A-4300) |

Other expenditure - Part A (specify) |

Total | 2,500 |

The amounts are total expenditure for twelve months.

1 Specify the type of committee and the group to which it belongs.

I. Annual total (7.2 + 7.3) II. Duration of action III. Total cost of action (I x II) | 2,500 € 6 years 15,000 € |

8. FOLLOW-UP AND EVALUATION

8.1. Follow-up arrangements

The President of the Council will deposit the instrument of accession with the Secretary-General of UPOV.

The Commission will represent the Community at the meetings of the UPOV Council and other bodies established by that Council and at any other meeting organised by UPOV.

8.2. Arrangements and schedule for the planned evaluation

No evaluation planned.

9. ANTI-FRAUD MEASURES

Not applicable.

[1] For further information, see separate explanatory note.

[2] For further information, see separate explanatory note.