P6_TA(2005)0320
Programm PROGRESS ***I
Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parla-
mendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse prog-
ramm PROGRESS (KOM(2004)0488 –C6-0092/2004 –2004/0158(COD))
(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)
Euroopa Parlament,
—võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0488) (1);
—võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 13 lõiget 2, artiklit 129 ja artikli 137
lõike 2 punkti a, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0092/2004);
—võttes arvesse kodukorra artiklit 51;
—võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits-
ja siseasjade komisjoni ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A6-0199/2005);
1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2. juhib tähelepanu asjaolule, et õigusakti ettepanekus sisalduvate 2006. aastale järgnevate assigneeringute
suurus sõltub järgmist mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevast otsusest;
3. palub komisjoni pärast järgmise mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmist vajaduse korral esitada
programmi võrdlussumma kohandamise otsus;
4. palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb seda oluliselt muuta või
selle teise tekstiga asendada;
5. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
(1) ELTs seni avaldamata.
P6_TC1-COD(2004)0158
Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. septembril 2005 eesmärgiga võtta
vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr…/2005/EÜ , millega kehtestatakse ühenduse töö-
hõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm PROGRESS
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 13 lõiget 2 ja artiklit 129 ja artikli 137
lõike 2 punkti a,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut ,
võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (1),
(1)E L T C …17.8.2006 ET C 193 E/99 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 6. september 2005
võttes arvesse regioonide komitee arvamust (1),
toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2),
ning arvestades järgmist:(1) Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. märtsi 2000. aasta kohtumisel Lissabonis kaasati osana liidu üldisesse
strateegiasse tööhõive ja sotsiaalse kaasamise edendamine, et saavutada järgmise kümnendi strateegilineeesmärk muutuda maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistel põhinevaksmajanduseks, mida iseloomustaks säästev majanduskasv, rohkem paremaid töökohti ja suuremsotsiaalne ühtekuuluvus. Sellega püstitati Euroopa Liidule ambitsioonikad eesmärgid ja sihid, et taas-tada tingimused täielikuks tööhõiveks, edendada töö kvaliteeti ja produktiivust ning sotsiaalset ühte-kuuluvust ja hõlvamist tööturul.
(2) Kooskõlas komisjoni kavatsusega konsolideerida ja ratsionaliseerida Euroopa Liidu rahastamisvahen-
deid, peaks käesolev otsus kehtestama ühtse ja täiustatud programmi (programm) , et jätkata ja täiustada
meetmeid, mis algatati nõukogu 27. novembri 2000. aasta otsusega 2000/750/EÜ, millega kehtesta-
takse diskrimineerimise tõkestamise ühenduse tegevusprogramm (2001 –2006) (
3), nõukogu 20. det-
sembri 2000. aasta otsusega 2001/51/EÜ, millega kehtestatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsit-leva ühenduse raamstrateegiaga seotud tegevusprogramm (2001 –2005) (
4)ning Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 7. detsembri 2001. aasta otsusega nr50/2002/EÜ, millega luuakse ühenduse tegevusprog-
ramm sotsiaalse tõrjutuse tõkestamise alase liikmesriikidevahelise koostöö edendamiseks (5),1 0 . juuni
2002. aasta otsusega nr1145/2002/EÜ tööhõive valdkonda stimuleerivate ühenduse meetmete
kohta (6)ning 29. aprilli 2004. aasta otsusega nr 848/2004/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse
tegevusprogramm meeste ja naiste võrdõiguslikkuse valdkonnas Euroopa tasandil tegutsevate orga-nisatsioonide edendamiseks (
7), ning meetmeid, mida teostatakse ühenduse tasandil seoses töötingi-
mustega.
(3) Luxembourgi erakorralisel tööhõivet käsitleval Euroopa Ülemkogu istungil 1997. aastal algatati
Euroopa tööhõivestrateegia liikmesriikide tööhõivepõhimõtete koordineerimiseks kokkulepitud tööhõivesuu-
nistest ja soovitustest lähtudes. Euroopa tööhõivestrateegia on praegu tähtsaim instrument Lissaboni
strateegia tööhõive ja tööturuga seonduvate eesmärkide rakendamises.
(4) Lissaboni Euroopa Ülemkogu järeldas, et allpool vaesuse piiri elavate ja sotsiaalselt tõrjutud inimeste
arv on lubamatu ning seega peeti vajalikuks võtta meetmeid, et avaldada sobilike eesmärkide püstita-misega märkimisväärset mõju vaesuse kõrvaldamisele. Sellised eesmärgid lepiti kokku Euroopa Ülem-
kogu kohtumisel 7., 8. ja 9. detsembril 2000. aastal Nices. Lisaks lepiti kokku, et sotsiaalse tõrjutuse
vastu võitlemise strateegiad peaksid tuginema koordineerimise avatud meetodile, mis kombineeribsiseriiklikud tegevuskavad ja komisjoni koostööalgatuse.
(5) Demograafilised muudatused on peamine pikaajaline väljakutse sotsiaalse kaitse süsteemide suutlikku-
sele tagada kohased pensionid, kõigile kättesaadav, kõrge kvaliteediga ja pikaajaliselt finantseeritav
tervishoid ja pikaajaline hooldus ning tähtis on edendada strateegiaid, mis suudavad saavutada niipiisava sotsiaalse kaitse kui sotsiaalse kaitse süsteemide jätkusuutlikkuse. Nõukogu on otsustanud, et
koostöö sotsiaalse kaitse valdkonnas peaks põhinema koordineerimise avatud meetodil.
(6) Selles kontekstis tuleb juhtida tähelepanu sisserändajate eriolukorrale ja asjaolule, et on oluline
võtta meetmeid muutmaks sisserändajate registreerimata –ja sageli ebakindlad –töökohad reegli-
pärasteks töökohtadeks, et võimaldada neil osa saada samasugustest soodustustest, töötingimustestja sotsiaalsest kaitsest nagu registreeritud töötajatel.
(1)E L T C 164, 5.7.2005, lk 48.
(2)Euroopa Parlamendi 6. septembri 2005 seisukoht.
(3) EÜT L 303, 2.12.2000, lk 23.
(4) EÜT L 17, 19.11.2001, lk 22.
(5) EÜT L 10, 12.1.2002, lk 1.
(6) EÜT L 170, 29.6.2002, lk 1.
(7)ELT L 157, 30.4.2004, lk 18. Parandatud ELTs L 195, 2.6.2004, lk 7.C 193 E/100 ET 17.8.2006 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 6. september 2005
(7) Töötingimuste miinimumstandardite ja pideva edendamise tagamine Euroopa Liidus on Euroopa sot-
siaalpoliitika keskseks jooneks ning vastab Euroopa Liidu olulisele üldisele eesmärgile. Ühendus män-gib olulist rolli liikmesriikide tegevuse toetamisel ja täiendamisel töötajate tervise ja ohutuse ning töö-tingimuste valdkonnas , mille hulka kuulub ka vajadus ühitada töö- ja perekonnaelu , töötajate
kaitsmisel töölepingu lõpetamisel, töötajate teavitamisel , kaasamisel ja nõustamisel, töötajate ja
tööandjate huvide esindamisel ja kollektiivsel kaitsel.
(8) Mittediskrimineerimine on Euroopa Liidu oluline põhimõte. Asutamislepingu artikkel 13 osundab
sammude astumisele, et võidelda diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnis-tuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel. Diskrimineerimiskeeld onsätestatud ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 21. Tuleb arvestada diskrimineerimise eri vor-
mide erisusi ja töötada paralleelselt välja vastavad meetmed ühel või mitmetel põhjustel diskrimi-
neerimise ennetamiseks ja takistamiseks . Seetõttu , võttes arvesse programmile juurdepääsu ja selle
tulemusi, tuleb arvestada puuetega inimeste erivajadusi , et tagada nende täieulatuslik ja võrdne
juurdepääs programmi (programm) raames rahastatavatele toimingutele ja tulemustele ning nimeta-
tud toimingute hindamisele, kaasa arvatud puudega inimestega kaasnevate lisakulutuste hüvita-
mist. Paljude aastate jooksul saadud kogemus teatud diskrimineerimisvormide –kaasa arvatud
soolise diskrimineerimise –tõkestamisel võib olla kasulik ka teiste diskrimineerimise liikide tõkes-
tamisel.
(9) Nõukogu on asutamislepingu artikli 13 alusel võtnud vastu järgmised direktiivid: 29. juuni
2000. aasta direktiivi 2000/43 /EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute
rassilisest või etnilisest päritolust (
1), mis keelustab diskrimineerimise rassilise või etnilise päritolu alusel
muu hulgas tööhõives, kutseõppes, hariduses, kaupade ja teenuste ning sotsiaalse kaitse suhtes,
27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78 /EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks koht-
lemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (2), mis keelustab diskrimineerimise tööhõives ja kutse-
alal usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel , ning 13. detsemb-
ri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamisekohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (
3).
(10) Meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõte on asutamislepingu artiklite 2 ja 3 kohaselt ühenduse
õiguse üks aluspõhimõtteid ja selle kohaselt vastuvõetud direktiivid ja muud õigusaktid on mänginud
märkimisväärset rolli naiste olukorra parandamises ühenduses . Ühenduse tasandi meetmete rakendami-
sel saadud kogemused on näidanud, et meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamine Euroopa Liidutegevuspõhimõtetes ja diskrimineerimise vastu võitlemine tegelikkuses nõuab eri instrumentide –õigus-
aktide, rahastamisvahendite ja süvalaiendamise –omavahel kombineerimist ,et need üksteist vastastikku
tugevdaksid . Kooskõlas soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise põhimõttega tuleks naiste ja meeste
võrdõiguslikkust võtta arvesse kõigi programmi osade ja meetmete puhul .
(11) Piirkondlikul, riiklikul ja ELi tasandil tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide kaasamine on
oluline programmi üldeesmärkide edukal ellurakendamisel ja seetõttu peaksid nad ELi vastavatevõrgustike raames mängima programmi kavandamise, teostamise ja järelevalve käigus tähtsat rolli.
(12) Kuna liikmesriikide tasandil ei saa piisaval määral saavutada kavandatavate meetmete eesmärke vaja-
duse tõttu vahetada teavet Euroopa Liidu tasandil ja levitada parimaid lahendusi kogu ühenduses, ja
kuna need eesmärgid on ühenduse abinõude ja meetmete mitmepoolse ulatuse tõttu paremini saavu-
tatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätesta-tud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis nimetatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt
ei lähe käesolev otsus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks.
(1) EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.
(2) EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.
(3)ELT L 373, 21.12.2004, lk 37.17.8.2006 ET C 193 E/101 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 6. september 2005
(13) Käesoleva otsusega sätestatakse kogu programmi kehtivuse ajaks finantsraamistik, mis kujutab endast
eelarvepädeva institutsiooni peamist juhist eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamist käsitlevaEuroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (
1)
punkti 33 tähenduses.
(14) Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni
1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise
menetlused (2),
ONVASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE :
Artikkel 1
Programmi kehtestamine
Käesoleva otsusega kehtestatakse ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm PROGRESS, et
toetada rahaliselt Euroopa Liidu eesmärke tööhõive ja sotsiaalküsimuste valdkonnas ning aidata Lissabonistrateegia raames kaasa sotsiaalmeetmete kavas (2006 –2010) (
3)püstitatud eesmärkide saavutamisele .
Programmi rakendatakse 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013.
Artikkel 2
Programmi üldised eesmärgid
Käesoleval programmil on järgmised üldised eesmärgid:
1) Liikmesriikides (ja teistes osalevates riikides) valitsevast olukorrast süvendatud teadmiste saamine ja selle
parem mõistmine poliitikate analüüsimise, hindamise ja põhjaliku järelevalve abil.
2) Statistiliste vahendite ja meetodite ning võimaluse korral soo ja vanuserühmade kaupa liigitatud ühiste
näitajate arendamise toetamine programmiga hõlmatud valdkondades.
3) Ühenduse õiguse ja strateegiliste eesmärkide rakendamise toetamine ja järelevalve liikmesriikides ja nende
tõhususe ning mõju hindamine , eriti mis puudutab suurema hulga ja paremate töökohtade loomist .
4) Võrgustikuna töötamise, vastastikuse õppimise ning parimate lahenduste ja uudsete lähenemiste kind-
lakstegemise ja levitamise soodustamine ka piirkondlikul, riiklikul ja riikidevahelisel tasandil .
5) Sidusgruppide ja üldsuse teadlikkuse tõstmine ELi strateegiatest ja eesmärkidest kõigi viie osa all.
6) Oluliste ELi võrgustike suutlikkuse tõstmine ELi strateegiate ja eesmärkide edendamiseks, toetamiseks ja
edasiarendamiseks ning nende liikmesorganisatsioonide vaadete propageerimiseks; sellised võrgusti-kud ja organisatsioonid peavad olema silmnähtavalt iseseisvad organisatsioonid ning sellistena peabneil olema vabadus tegutseda suures hulgas valdkondades, mis puudutavad nende liikmete huve .
Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise põhimõtet tuleb võtta arvesse kõigi programmi osade ja meet-
mete puhul.
Tagatakse programmi osades ja meetmetes saavutatud tulemuste kohane levitamine asjaga seotud pool-
tele ja vajadusel avalikkusele. Lisaks sellele loob komisjon vajalikud sidemed Euroopa Parlamendiga, ELitasandi asjaomaste valitsusväliste organisatsioonide ja tööturu osapooltega ning korraldab nendegakorrapäraselt arvamustevahetusi.
(1) EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1.
(2) EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.
(3)Komisjoni teatis sotsiaalmeetmete kava kohta, KOM(2005)0033.C 193 E/102 ET 17.8.2006 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 6. september 2005
Artikkel 3
Programmi struktuur
Programm jaotatakse viide ossa järgnevalt:
1) Tööhõive2) Sotsiaalne kaitse ja kaasamine3) Töötingimused4) Mittediskrimineerimine ja mitmekesisus
5) Sooline võrdõiguslikkus
Artikkel 4
1. OSA: Tööhõive
1. osa alla kuuluv tegevus toetab Euroopa tööhõivestrateegia rakendamist järgmiselt:
1) Tööhõive olukorra ja tööhõivealaste väljavaadete mõistmise edendamine, eriti analüüsi ja uuringute
ning statistika ja ühiste näitajate väljaarendamise abil.
2) Euroopa tööhõivesuuniste ja soovituste rakendamise ning nende mõju jälgimine ja hindamine ning
Euroopa tööhõivestrateegia ja üldise majandus- ja sotsiaalpoliitika ning teiste poliitikavaldkondade
vastastikmõju analüüsimine.
3)Strateegiate, heade tavade ja uudsete lähenemiste vahendamise korraldamine ning vastastikuse õppi-
mise edendamine Euroopa tööhõivestrateegia kontekstis.
4) Teadlikkuse tõstmine, teabe levitamine ja tööhõive väljakutsete, poliitika ja riiklike tegevuskavade
rakendamisega seonduvate arutelude edendamine, kaasa arvatud piirkondlike ja kohalike osalejate, töö-
turu osapoolte ja teiste sidusrühmade hulgas.
5)Erilise tähtsuse omistamine positiivsetele meetmetele, millega toetatakse meeste ja naiste võrdset
kohtlemist ja võrdseid võimalusi ning diskrimineerimise tõkestamist töökoha, kutsehariduse ja ame-tikõrgenduse saamisel.
Artikkel 5
2. OSA: Sotsiaalne kaitse ja kaasamine
2. osa alla kuuluv tegevus toetab koordineerimise avatud meetodi rakendamist sotsiaalse kaitse ja kaasamise
valdkonnas järgmiselt:
1)Sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse aspektide , sotsiaalse kaitse ja kaasamise strateegiate mõistmise edenda-
mine, eriti analüüsi ja uuringute ning statistika ja ühiste näitajate väljaarendamise abil.
2) Koordineerimise avatud meetodi rakendamise järelevalve ja hindamine sotsiaalse kaitse ja kaasamise
valdkonnas ning koordineerimise avatud meetodi ja teiste poliitikavaldkondade vastastikmõju ning
selle tagajärgede analüüsimine riiklikul ja ühenduse tasandil .
3)Strateegiate, heade tavade ja uudsete lähenemiste vahendamise korraldamine ning vastastikuse õppi-
mise edendamine sotsiaalse kaitse ja kaasamise strateegia kontekstis.
4) Teadlikkuse tõstmine, teabe levitamine ja ELi sotsiaalse kaitse ja kaasamise valdkonna koordineerimis-
protsessi kontekstis püstitatud peamiste väljakutsete ja poliitiliste teemadega seonduvate arutelude eden-damine, kaasa arvatud valitsusväliste organisatsioonide, piirkondlike ja kohalike osalejate ning teistesidusrühmade hulgas.
5) Oluliste ELi võrgustike suutlikkuse arendamine ELi poliitiliste eesmärkide ja strateegiate toetamiseks ja
edasiarendamiseks sotsiaalse kaitse ja kaasamise valdkonnas .17.8.2006 ET C 193 E/103 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 6. september 2005
Artikkel 6
3. OSA: Töötingimused
3. osa alla kuuluv tegevus toetab soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise põhimõtet arvestades töökesk-
konna ja tingimuste edendamist, kaasa arvatud töötervishoid ja -ohutus ning töö- ja perekonnaelu ühitata-
vus, järgmiselt:
1) Töötingimustega seonduva olukorra mõistmise edendamine, eriti analüüsi ja uuringute ning statistika ja
soo ning vanuserühmade kaupa liigitatud kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete näitajate väljaarendamise
kui ka kehtivate õigusaktide, strateegiate ja tavade tõhususe ning mõju hindamise abil.
2) ELi tööõiguse rakendamise toetamine tõhusa järelevalve, erialaseminaride läbiviimise ,suuniste koosta-
mise ja võrgustike väljaarendamise abil erialaasutuste , sealhulgas tööturu osapoolte hulgas.
3) Ennetusmeetmete algatamine ja töötervishoiu ja-ohutuse valdkonna toetamine .
4) Teadlikkuse tõstmine, teabe levitamine ja sotsiaalse turvalisuse, töötingimuste ning tööhõive kvaliteedi,
kaasa arvatud töö- ja pereelu ühitamise peamiste väljakutsete ja poliitikaga seonduvate arutelude eden-
damine –ka tööturu osapoolte vahel .
5)Teadlikkuse tõstmine, teabe levitamine ja ebaseadusliku töötamise alase üldise arutelu soodustamine,
et tagada nii sisserändajaid kui ELi kodanikke võrdselt puudutavate tervise-, ohutus- ja töötingi-muste küsimuste käsitlemine ning asjaomaste nõuete täitmine.
Artikkel 7
4. OSA: Mittediskrimineerimine ja mitmekesisus
4. osa alla kuuluv tegevus toetab mittediskrimineerimise põhimõtte tõhusat rakendamist ja selle süvalaienda-
mist kõigis EListrateegiates järgmiselt:
1) Diskrimineerimisega ja selle tõkestamisega seonduva olukorra mõistmise edendamine, eriti analüüsi ja
uuringute ning statistika ja näitajate väljaarendamise kui ka kehtivate õigusaktide, strateegiate ja tavade
tõhususe ning mõju hindamise abil.
2) ELi diskrimineerimisvastaste õigusaktide rakendamise toetamine tõhusa järelevalve, erialaseminaride
läbiviimise ja võrgustike väljaarendamise abil mittediskrimineerimisega tegelevate erialaasutuste hulgas.
3) Teadlikkuse tõstmine, teabe levitamine ja diskrimineerimise peamiste väljakutsete ja poliitiliste teema-
dega seonduvate arutelude edendamine ja mittediskrimineerimise süvalaiendamine ELi strateegiatesse ,
kaasa arvatud diskrimineerimisvastasel alal tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide, piirkond-like ja kohalike osaliste, tööturu osapoolte ja muude sidusrühmade hulgas .
4) Oluliste ELi võrgustike suutlikkuse arendamine ELi diskrimineerimise tõkestamise strateegiate ja polii-
tiliste eesmärkide toetamiseks ja edasiarendamiseks; nende ELi võrgustike hulka peavad kuuluma ka
väiksemad ELi võrgustikud, kaasa arvatud spetsialiseeritud ja puudespetsiifilised puudega inimestevalitsusvälised organisatsioonid; need võrgustikud ja organisatsioonid peavad olema silmnähtavaltiseseisvad organisatsioonid ning sellistena peab neil olema vabadus tegutseda suures hulgas valdkon-dades, mis puudutavad nende liikmete huve .C 193 E/104 ET 17.8.2006 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 6. september 2005
Artikkel 8
5. OSA: Sooline võrdõiguslikkus
5. osa alla kuuluv tegevus toetab soolise võrdõiguslikkuse põhimõtte tõhusat rakendamist ja soolise võrd-
õiguslikkuse süvalaiendamist kõigis EListrateegiates järgmiselt:
1) Soolise võrdõiguslikkuse küsimuste ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisega seonduva olukorra
mõistmise edendamine, eriti analüüsi ja uuringute ning statistika ja näitajate väljaarendamise kui kakehtivate õigusaktide, poliitikate ja tavade mõju hindamise abil.
2) ELi soolise võrdõiguslikkuse alaste õigusaktide rakendamise toetamine tõhusa järelevalve, eri-
alaseminaride läbiviimise ja võrgustike väljaarendamise abil võrdõiguslikkusega tegelevate erialaasutuste
hulgas.
3) Teadlikkuse tõstmine, teabe levitamine ja soolise võrdõiguslikkuse , eelkõige töö- ja perekonnaelu ühi-
tatavuse ja soolise võrdõiguslikkuse horisontaalse süvalaiendamise peamiste väljakutsete ja poliitiliste
teemadega seonduvate arutelude edendamine.
4) Oluliste ELi võrgustike suutlikkuse arendamine ELi soolise võrdõiguslikkuse alaste strateegiate ja polii-
tiliste eesmärkide toetamiseks ja edasiarendamiseks .
Artikkel 9
Meetmete liigid
1. Programm hõlmab järgmist liiki meetmeid , mida võib rakendada ka piiriüleselt :
a) Analüütilised meetmed
—Andmete ja statistika kogumine, arendamine ja levitamine
—Ühiste metoodikate ja näitajate/võrdlusandmete väljaarendamine ja levitamine
—Uuringute, analüüside ja küsitluste läbiviimine ja nende tulemuste levitamine
—Hindamiste ja mõjuhinnangute läbiviimine ja nende tulemuste levitamine
—Juhendite ja aruannete väljatöötamine ja avaldamine
—Teabe- ja koolitusmaterjali avaldamine ning levitamine Interneti või muude meediakanalite
kaudu
b) Vastastikuse õppimise , teadlikkuse ja levitamisega seonduvad meetmed
—Strateegiate, heade tavade ja uudsete lähenemiste vahetuse korraldamine ning vastastikuse õppi-
mise edendamine piirkondlikul, riiklikul, riikidevahelisel ja ELi tasandil
—Parimate tavade väljaselgitamine ja vastastikuste eksperthinnangute korraldamine kohtumiste/töö-
rühmade/seminaride vormis ELi , riikidevahelisel või siseriiklikul tasandil
—Eesistumise konverentside/seminaride korraldamine
—Konverentside/seminaride korraldamine ühenduse õiguse ja poliitiliste eesmärkide väljaarendamise
ja rakendamise toetamiseks
—Kõikide asjaosaliste iga-aastase foorumi korraldamine sotsiaalmeetmete kava ellurakendamise
hindamiseks ning programmi üksikute osade teostamiseks, sealhulgas tulemuste tutvustamineja dialoog tulevaste prioriteetide teemal
—Meediakampaaniate ja ürituste korraldamine
—Materjalide koostamine ja avaldamine nii teabe kui ka programmi tulemuste levitamiseks
—Euroopa Liidu kohaliku tasandi osalejate vahelise vahetuse korraldamine, et edendada otsest
kogemuste vahetust ning teadlikkust riiklike olude eripäradest17.8.2006 ET C 193 E/105 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 6. september 2005
c) Toetus peamistele osalejatele
—Toetus peamiste ELi võrgustike jooksevkuludele
—Töörühmade korraldamine riigiametnikele ELi õiguse rakendamise järelevalveks
—Spetsialistidele ,võtmepositsioonidel olevatele ametnikele ja teistele olulistele osalejatele , kaasa arvatud
valitsusväliste organisatsioonide ja tööturu osapoolte esindajatele suunatud koolitusseminaride
rahastamine
—Võrgustikuna töötamine erialaasutuste hulgas ELi tasandil
—Asjatundjate võrgustike rahastamine
—ELi tasandi vaatluskeskuste rahastamine
—Töötajate vahetamine riiklike valitsuste vahel
—Koostöö rahvusvaheliste institutsioonidega
—Koostöö institutsioonide ja liikmesriikide kohalike osalejate vahel.
2. Lõike 1 punkti b all ette nähtud meetmete liigid peaksid hõlmama ELi suurel määral, olema sobiliku
ulatusega, et tagada tõeline ELi lisandväärtus ning neid peaksid ellu viima piirkondlikud või kohalikud
asutused, ühenduse õigusaktidega ette nähtud erialaasutused või osalejad, keda peetakse vastavas valdkonnas
tähtsate osalejate hulka kuuluvaks .
3. Meetmete liigid peaksid artiklis 3 nimetatud valdkondades aitama kaasa sotsiaalmeetmete kava
eesmärkide saavutamisele Lissaboni strateegia raames.
4. Programm ei rahasta mingeid meetmeid Euroopa Aastate ettevalmistamiseks ja läbiviimiseks.
Artikkel 10
Programmis osalemine
1. Programm peaks olema avatud kõikidele riiklikele ja/või eraõiguslikele organitele, osalejatele ja institut-
sioonidele, eriti:
—Liikmesriikidele
—Tööhõiveametitele ja -agentuuridele
—Kohalikele ja piirkondlikele asutustele
—ELi õigusaktidega ette nähtud erialaasutustele
—Tööturu osapooltele
—Valitsusvälistele organisatsioonidele piirkondlikul, riiklikul ja ELi tasandil
—Ülikoolidele ja uurimisinstituutidele
—Hindamisekspertidele
—Riiklikele statistikaametitele
—Meediale
2. Komisjon võib ka vahetult programmis osaleda, kuivõrd see puudutab artikli 9 lõike 1 punktides a ja b
ette nähtud meetmeid.
3. Puudega inimestele antakse täielik juurdepääs programmi toimingutele ja tulemustele. Võetakse
arvesse nende erivajadusi, kaasa arvatud puudega inimeste juurdepääsuga seotud vajaduste arvestamisesttulenevate võimalike lisakulutuste hüvitamist.C 193 E/106 ET 17.8.2006 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 6. september 2005
Artikkel 11
Toetuse taotlemise viis
Artiklis 9 nimetatud meetmeid võidakse rahastada järgmiselt:
—Pakkumiskutsete alusel sõlmitud teeninduslepingutega. Siseriiklike statistikaametitega tehtava koostöö
suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste statistikaameti menetlust ; või
—Pakkumiskutsete alusel antud osaliste subsiidiumidega. Sel juhul ei tohi ELi kaasfinantseerimine üldiselt
ületada 90% abisaaja kogukulutustest. Sellist ülemmäära ületavat subsiidiumi võib anda vaid erandjuh-
tudel ning põhjaliku kontrolli järel.
Lisaks võidakse artikli 9 lõike 1 punktis b nimetatud meetmeid rahastada näiteks liikmesriikide poolt.
Artikkel 12
Rakendussätted
Kõik käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud abinõud, eriti need, mis on seotud järgmiste küsimustega,
võetakse vastu artikli 13 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt:
a) programmi rakendamise üldjuhised;
b) programmi rakendamise iga-aastane töökava , mis on jaotatud üksikuteks osadeks ;
c) ühenduse rahaline toetus;d)aastaeelarve ;
e) ühenduse toetust saavate meetmete valiku tegemise kord ja komisjoni esitatud esialgne loetelu niisugust
toetust saavatest meetmetest;
f) kriteeriumid programmi hindamiseks, kaasa arvatud kriteeriumid, mis puudutavad kulude-tulude
suhet ning eeskirju tulemuste levitamiseks ja edasiandmiseks.
Artikkel 13
Komitee
1. Komisjoni abistab komitee , mis vastavalt programmi viiele osale on jagatud viieks allkomiteeks .
2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3ja 7, võttes arvesse
selle artiklit 8 .
3. Komitee võtab vastu oma töökorra.
Artikkel 14
Koostöö muude komiteedega
1. Komisjon loob vajalikud sidemed sotsiaalkaitsekomitee ja tööhõivekomiteega, et tagada komiteede
regulaarne ja asjakohane teavitamine käesolevas otsuses osutatud meetmete rakendamisest.
2. Komisjon teavitab ka ülejäänud asjaomaseid komiteesid programmi viie osa raames rakendatud
meetmetest.
3. Vajaduse korral organiseerib komisjon regulaarse ja struktureeritud koostöö selle komitee ja muude
asjaomaste tegevuspõhimõtete, õigusaktide ja meetmetega tegelemiseks loodud järelevalvekomiteede vahel.17.8.2006 ET C 193 E/107 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 6. september 2005
Artikkel 15
Kooskõla ja vastastikune täiendavus
1. Komisjon tagab koostöös liikmesriikidega programmi ja muude liidu ja ühenduse asjakohaste tegevus-
põhimõtete, õigusaktide ja meetmete üldise järjepidevuse eelkõige sellega, et kehtestab asjakohased mehha-nismid ja vahendid programmi toimingute koordineerimiseks, samuti nende toimingute koordineerimiseks,mis on seotud teaduse, justiits- ja siseküsimuste, kultuuri, hariduse, koolituse, noorsoopoliitika ning laiene-
mise ja ühenduse välissuhete valdkonnaga ning regionaalpoliitika ja üldise majanduspoliitikaga . Erilist
tähelepanu tuleks pöörata käesoleva programmi ning haridus- ja koolitusvaldkonna programmide võimali-kule koosmõjule.
2. Komisjon ja liikmesriigid tagavad käesoleva programmi meetmete ja muude liidu ja ühenduse asja-
kohaste meetmete, eelkõige struktuurifondide ja eriti Euroopa Sotsiaalfondi raames võetud meetmete vahe-lise järjepidevuse ja vastastikuse täiendavuse ja kannavad hoolt kattumiste vältimise eest .
3. Komisjon tagab programmi meetmete koherentsuse ja ühilduvuse komisjoni teiste meetmete ja asja-
omaste Euroopa agentuuride tegevusega, esmajoones Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi,Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse, Rassismi ja Kseno-foobia Euroopa Järelevalvekeskuse ja tulevase Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi tegevusega jakannab hoolt kattumiste vältimise eest.
4. Komisjon tagab, et programmiga kaetavaid ja nõutavaid kulutusi ei kaetaks ühestki teisest ühenduse
rahalisest vahendist.
5. Komisjon teavitab korrapäraselt artiklis 13 viidatud komiteed teistest ühenduse meetmetest, mis aitavad
Lissaboni strateegia raames kaasa sotsiaalmeetmete kavas püstitatud eesmärkide saavutamisele .
6. Liikmesriigid teevad kõik endast oleneva, et tagada käesolevasse programmi kuuluvate toimingute ning
riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil tehtavate toimingute järjepidevus ja vastastikune täiendavus.
Artikkel 16
Kolmandate riikide osalemine
Programmis võivad osaleda:
—EFTA/EMP riigid EMP lepingus sätestatud tingimustel;
—ELiga assotsieerunud kandidaatriigid kui ka stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessi kaasatud Lääne-
Balkani riigid.
Artikkel 17
Rahastamine
1. Antud ühenduse programmi rakendamise soovituslikuks finantsraamistikuks seitsmeaastaseks perioodiks
alates 1. jaanuarist 2007 määratakse 854,2 miljonit EUR.C 193 E/108 ET 17.8.2006 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 6. september 2005
2. Osade vahelises finantsjaotuses arvestatakse järgmisi alammäärasid:
1. osa Tööhõive 21%
2. osa Sotsiaalne kaitse ja kaasamine 30%
3. osa Töötingimused 8%4. osa Mittediskrimineerimine ja mitmekesisus 23%
5. osa Sooline võrdõiguslikkus 12%
3. Maksimaalselt 2% finantsraamistikust eraldatakse programmi rakendamisele, et katta näiteks artiklis 13
ette nähtud komitee tegevusega seonduvaid kulutusi või vastavalt artiklile 19 läbi viidavaid hindamisi.
4. Eelarve täitmist korraldav asutus kinnitab iga-aastased assigneeringud ning assigneeringute jaotuse
programmi erinevate osade vahel finantsperspektiivi piires. Iga-aastaste assigneeringute jaotus erinevate
osade vahel esitatakse adekvaatselt eelarves.
5. Komisjoni ja abisaajate vastastikuse kasu huvides võib komisjon kasutada nii tehnilist ja/või haldusabi
kui ka tugifinantseerimist.
Artikkel 18
Ühenduse finantshuvide kaitse
1. Komisjon tagab, et käesoleva otsusega hõlmatavate tegevuste rakendamisel kaitstakse ühenduse finants-
huve ennetavate meetmega pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu, tõhusa kont-rollimisega ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning juhul, kui avastatakse rikkumisi, tõhu-
sate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ, Euratom)
nr 2988/95 (
1),nõukogu määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (2), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu mää-
rusega (EÜ) nr 1073/1999 (3).
2. Käesoleva otsuse raames rahastatavate ühenduse tegevuste puhul tähendab eeskirjade eiramine määruse
(EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõike 2 tähenduses mis tahes ühenduse õiguse mis tahes sätte rikkumist
ettevõtja tegevuse või tegevusetuse kaudu, mis põhjendamatu kuluartikli tõttu kahjustab või oleks võinud kahjus-
tada ühenduste üldeelarvet või mõnda ühenduse täidetavat eelarvet.
3. Käesoleva otsuse alusel sõlmitavates lepingutes ja kokkulepetes ning kokkulepetes kolmandatest riiki-
dest osalejatega sätestatakse eelkõige komisjoni (või komisjoni volitatud esindaja) poolne järelevalve jafinantskontroll ning kontrollikoja poolne kontroll, mis vajadusel viiakse läbi kohapeal.
Artikkel 19
Järelevalve ja hindamine
1. Programmi korrapäraseks järelevalveks ja vajalike ümberkorralduste tegemiseks koostab komisjon iga-
aastasi tegevusaruandeid ja edastab need artiklis 13 viidatud komiteele ja Euroopa Parlamendile.
2. Programmi eri osade kohta viiakse samuti läbi vahehindamine, mis annaks ülevaate programmist tervikuna ,e t
mõõta programmi eesmärkide saavutamise suunas tehtud edusamme ning selle ELi lisaväärtust. Sellele hinda-
misele võivad lisanduda jooksvad hindamised. Need viib läbi komisjon välisekspertide abiga. Võimaluse
korral esitatakse hindamiste tulemused lõikes 1 viidatud Euroopa Parlamendile edastatavates tegevusaru-
annetes.
(1)EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.
(2)EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.
(3)EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.17.8.2006 ET C 193 E/109 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 6. september 2005
3. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning
regioonide komiteele:
a) hiljemalt 31. detsembriks 2010 vahearuande saavutatud tulemuste hindamise ja programmi elluvii-
mise kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta,
b) järgmise finantsperspektiivi ettepanekute raames hiljemalt 31. detsembriks 2011 teatise programmi
jätkamise kohta ja
c) hiljemalt 31. detsembriks 2015 välisekspertide abiga järelhindamisaruande, et mõõta programmi
eesmärkide mõju ja selle ELi lisandväärtust.
4. Komisjon tagab, et osana järelevalve- ja hindamisprotsessist viiakse läbi ka hindamine selle kohta,
mil määral on võetud meetmeid, et tagada puudega inimestele juurdepääs programmi toimingutele jatulemustele.
Artikkel 20
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
…
Euroopa Parlamendi nimel
presidentNõukogu nimel
eesistuja
P6_TA(2005)0321
Tekstiili- ja rõivatööstus pärast 2005. aastat
Euroopa Parlamendi resolutsioon tekstiili- ja rõivatööstuse tuleviku kohta pärast 2005. aastat
(2004/2265(INI))
Euroopa Parlament,
—võttes arvesse komisjoni 13. oktoobri 2004. aasta teatist pealkirjaga “Tekstiili- ja rõivatööstus pärast
2005. aastat –tekstiili- ja rõivatööstuse kõrgetasemelise kogu soovitused ”(KOM(2004)0668);
—võttes arvesse komisjoni teatist nõukogu määruse (EMÜ) nr 3030/93 artikli 10a kohaldamise kohta, mis
käsitleb tekstiiltoodetele kohaldatavat konkreetset kaitseklauslit (1);
—võttes arvesse komisjoni 29. oktoobri 2003. aasta teatist, mis käsitleb “tekstiili- ja rõivatööstuse tule-
vikku laienenud Euroopa Liidus ”(KOM(2003)0649);
—võttes arvesse 11. detsembri 2002. aasta komisjoni teatist pealkirjaga “Tööstuspoliitika laienenud
Euroopas ”(KOM(2002)0714);
—võttes arvesse komisjoni teatist, mis käsitleb tegevuskava Euroopa tekstiili- ja rõivatööstuse konkurent-
sivõime arendamiseks (KOM(1997)0454 –C4-0626/1997));
—võttes arvesse komisjoni aruannet pealkirjaga “Siseturu mõju naiste tööhõivele tekstiili- ja rõiva-
tööstussektoris ”(2);
(1) ELT C 101, 27.4.2005, lk 2.
(2) Sotsiaalse Euroopa lisa 2/91.C 193 E/110 ET 17.8.2006 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 6. september 2005