ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2)

Kuidas tuleks heitkogustega kauplemise süsteem ümber struktureerida, et see oleks mõjusaks stiimuliks süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise kasutusele võtmiseks? Kas seda tuleks täiendada enampakkumiste tuludel põhinevaid vahendeid kasutades, nagu tehakse programmi NER300 raames? Arvesse tuleb võtta õppetundi heitkogustega kauplemise süsteemi haavatavusest ülemaailmsete majandusjõudude suhtes. On selge, et ülemaailmselt kokkulepitud kliimapoliitika (või suutmatus selleni jõuda) määrab heitkogustega kauplemise süsteemi tuleviku ning 2015. aasta läbirääkimiste tulemus on keskse tähtsusega, samal ajal kui radikaalseid toetusmeetmeid, mida heitkogustega kauplemise süsteem nõuab, ei saa võtta ilma suurema poliitilise selguseta ülemaailmsel tasandil. Mis puutub finantsstiimulitesse üldiselt, siis on selge, et lisaks arendus- ja kapitalikulude rahastamisele on vaja toetada süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise näidisrajatiste tegevuskulude katmist.
2.1

Juhtalgatus „Innovatiivne liit” on üks strateegias „Euroopa 2020” teatavaks tehtud seitsmest juhtalgatusest. Selle eesmärk on luua Euroopas innovatsioonisõbralikum keskkond ning seeläbi tagada, et innovatiivsed ideed muudetakse toodeteks ja teenusteks, millega luuakse majanduskasvu ja töökohti. Analüüsid näitavad, et riigid, kes on minevikus teadustegevusse ja innovatsiooni rohkem investeerinud, taastuvad palju kiiremini ja nende tööhõivemäär on kõrgem (4).
4.5.2

Komitee nõuab, et tagataks iseäranis kohaliku ja piirkondliku tasandi kodanikuühiskonna osaliste varane kaasamine, kelleta on rohelise taristu projekte võimatu ellu viia või siis kelle omaksvõtuta need projektid nurjuksid. Vaja on osaluspõhiseid kavandamisprotsesse, mis annavad neile osalistele aktiivse ja kujundava rolli. Seejuures tuleb silmas pidada, et ka otsuste langetamisel rohelise taristu üle ei ole alati tegemist win-win-olukorraga, ning et vajaduse korral tuleb üksikutel osalejatel ka varjukülgedega leppida (nt ehituskeelu kehtestamine jõe või järve kaldal rohelise taristu säilitamise tulemusel). Konkureerivatest kasutussoovidest (nt toiduainete tootmine, asustusstruktuur ja taristu, elupaikade ühendatus, bioloogiline mitmekesisus) tulenevad eesmärkide konfliktid tuleb selgelt välja tuua ja pakkuda välja võimalused nende lahendamiseks.
3.16

Komisjoni ettepanekute hulgas on aga veel üks võimalik vastuolude allikas, nimelt innovatsiooni ja turuleviimise vahel. Ühest küljest on innovatsioon alles siis edukas, kui ta turul mõjule pääseb ja sageli alguses tekkivast põuaperioodist üle saab. Turuleviimise toetused (vt ka punkt 3.26) või sundtariifid (nt seadused juurutamise toetamiseks) võivad siin küll väga tõhusad olla, kuid võivad viia ka pikaajaliste turumoonutusteni paremate lahenduste kahjuks. Just kogemus juurutamise toetamisega näitab, kui raske on kord tekkinud puudusi õigeaegselt korrigeerida. Need takistavad paremate lahenduste ja tähtsamate meetmete rakendamist. Seetõttu tuleks uute tehnoloogiate turuleviimise toetusi reeglina kasutada vaid seni, kuni need tehnoloogiad on saavutanud vastava turuosa.
1.6

Tähtaegadega seoses väljendab komitee muret ka selle pärast, et ettepanekus võtta vastu direktiiv on ette nähtud ülevõtmise tähtajaks 48 kuud. Lisaks sellele, et see liiga pikk tähtaeg on vastuolus seatud eesmärgiga minna aastaks 2016 üle elektroonilistele riigihangetele, ei vasta see tegelikkusele, praegusele tehnoloogia arengule ega isegi ettevõtjate soovile, mistõttu on ette näha liikmesriikide vahelise lõhe suurenemist ELis, mis areneb selles valdkonnas kahel eri kiirusel. See võib koguni suurendada turgudele pääsu tõkkeid kuni direktiivi täieliku vastuvõtmiseni kõikides liikmesriikides. E-arveldamises on tehtud märkimisväärseid edusamme, isegi riikides, kus valitseb sügav majandus- ja finantskriis, näiteks Itaalias ja Portugalis, mis tõestab, et on võimalik, et seda olulist projekti on võimalik ellu viia lühema tähtajaga. Tähtaegu lühendada on võimalik ja soovitav.
1.10

Demokraatlikke muutusi, jätkusuutlikku arengut, kaasavat majanduskasvu ja stabiilset turgu koos hoolekande ja tööhõive parandamisega saab kõige paremini toetada heade valitsemistavade ja tugeva, õigustel põhineva lähenemisviisiga. Praktika näitab, et edu parim garantii on tugev kodanikuühiskond, eelkõige kui see on organiseeritud.
1.6

Komitee tunneb heameelt selle üle, et veelkord on kinnitust leidnud tehnoloogilise neutraalsuse põhimõte, mis on tõeliselt avatud interneti jaoks esmatähtis. Komitee meenutab, et vahendeid tuleb kasutada selliste avatud ja kättesaadavate võrgulahenduste toetamiseks, mis põhinevad mittediskrimineerivatel alustel ning on kodanike ja ettevõtete jaoks taskukohase hinnaga.
5.9

Artiklis 23 nähakse ette ulatuslik volitamine, et delegeeritud õigusaktidega täiendada ja muuta I ja II lisa sätteid, et võtta arvesse mitmeid elemente, sealhulgas teaduslikku tõendusmaterjali, laevade pardal olevaid asjaomaseid andmeid, rahvusvahelisi eeskirju ja rahvusvaheliselt tunnustatud standardeid, et teha kindlaks kõige täpsemad ja tõhusamad heiteseire meetodid ning suurendada heite seire ja aruandlusega seoses nõutava teabe täpsust. Komitee on seisukohal, et selline volitamine läheb märksa kaugemale kui kohandused tehnilise arenguga ning näib lubavat muudatusi, nagu heiteseire meetodite kindlakstegemine, mis on ettepaneku jaoks olulised. Seepärast on komitee seisukohal, et sellises ulatuses volitamine võib olla vastuolus ELi toimimise lepingu artikliga 290. Samasugune küsimus tekib seoses kontrollimenetlust puudutava volitamisega artikli 15 lõikes 3.
4.7.2

Ta tuletab siiski meelde, et nende mehhanismide toetamise eelduseks on see, et need oleksid kvaliteetsed, sõltumatud ja jääksid vabatahtlikuks, et mitte mingil juhul piirata kohtusse pöördumist.
2.5.1

Peamiselt nende riskide tõttu ei ole pikaajalised investeerimisfondid veel eriti edukaks kujunenud. Need ei ole alati toiminud kavandatud viisil, investoreid on loodetud tulu osas eksiteele viidud ja on ka näiteid fondi ebasobiva müügi kohta. Komisjon tõdeb vajadust asjakohase ja vajaliku hoolikuse järele selliste pikaajaliste investeerimisfondide puhul ning nende professionaalsel haldamisel. Suurt rõhku on pandud asjakohaste teabe- ja turustusmaterjalide koostamise reguleerimisele. Jaeinvestorite ELTIFid on jaekliendile suunatud kombineeritud investeerimistoode ja selle turustamiseks on jaeinvestoritel vaja põhiteabe dokumenti jaekliendile suunatud kombineeritud investeerimistoote kohta. Jaeinvestorite jaoks on vaja silmatorkavaid ja selgeid hoiatusi vahendi kinnise iseloomu, selle investeerimisperioodi ja ennetähtaegse tagasivõtmise õiguse puudumise kohta.
1.10

Komitee rõhutab, kui oluline on tunnistada vesiviljeluse nõuandekomisjoni üleeuroopalist mõõdet, võrreldes teiste nõuandekomisjonide piirkondliku ulatusega. Sellega seoses on komitee seisukohal, et komisjonis osalejatel (kellel peab olema otsene seos vesiviljelusega) peab olema üleeuroopaline või vähemalt riigiülene mõõde. See peab kajastuma nii nõuandekomisjoni struktuuris kui ka rahastamises.
2.2.3

Lisaks on mõjuhindamised näidanud, et ettevõtjatel on raske üha keerulisemas õiguskeskkonnas orienteeruda.
4.8.1

Aruanne looduskatastroofide vastase kindlustamise kohta ELis (Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus (2012), „Natural Catastrophes: Risk Relevance and Insurance Coverage in the EU”) osutab parema statistilise teabe vajadusele. Ent tuginedes saadaolevale teabele, on kindlustuse leviku määr (erakindlustuste katted ja valitsuse ex ante või ex post sekkumise osa SKPst) üldiselt madal. Näiteks üleujutuste osas ei ole leviku määr enamikes liikmesriikides eriti kõrge, välja arvatud neil juhtudel, kui üleujutuste vastane kindlustus kaasneb mõne muu kindlustuskattega. Samuti on asjaomane määr madal seoses tormi- ja põuariskiga, ehkki viimane neist avaldab liikmesriikidele mõõdukat mõju.
1.5

Tähtaeg, mil komisjoni loodab, et eManifest hakkab täies mahus tööle – juuni 2015 – on küll optimistlik, ent hästi valitud. See on nimelt sama kuu, mil liikmesriigid, kes ise selle tähtaja valisid, on kohustatud looma riiklikud ühtsed liidesed. Selline teenus on hädavajalik eManifesti sujuva toimimise jaoks, mille jaoks tehniliste ettevalmistustega alustamist ei saa enam edasi lükata.
1.11

Kindla maksimumsumma kehtestamise suhtes ning arvestades, et seda summat ei ole lubatud suurendada, kuna see on lisatud juba kindlaks määratud mitmeaastasesse kavasse, on komitee seisukohal, et määruse ettepanek on paljudes kulude haldamise aspektides ebatäpne, mistõttu ei saa hinnata, kas see summa on piisav või mitte.
4.11

Komitee märgib veelkord, et peab koostalitluse ja üldise juurdepääsu küsimust esmatähtsaks, ning tervitab seda, et komisjon on avaldanud peamised põhimõtted elektrooniliste riigihangete süsteemide reguleerimiseks. Lisaks sellele, et komitee on mures piiriüleste tarnijate ja VKEde hõlpsa ligipääsu pärast, kutsub ta tungivalt üles võtma arvesse keelebarjääre ja puuetega inimeste raskusi ligipääsul ning tuletab sellega seoses meelde puude alusel mittediskrimineerimise eeskirju, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 21 ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis, mille Euroopa Liit on ratifitseerinud.
4.10

Komitee usub, et vabatahtliku tegevuse ja muud laadi kogemusega ettevõtete osalemise küsimust on vaja põhjalikult uurida, et pakkuda välja mõningaid mehhanisme nende kaasamiseks. Komitee leiab, et igal juhul tuleb suurendada ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning mitte ainult – nagu aeg-ajalt juhtunud on – suurkorporatsioonide osatähtsust, kus on ettevõtte sotsiaalse vastustusega tegelevad või sarnased osakonnad.
3.2

ICCATi alaline uuringute- ja statistikakomitee (SCRS), mis on ICCATi teaduslik nõuandekomitee, märgib oma 2012. aasta kokkuvõtvas aruandes muu hulgas järgmist (1). 3.2.1 Alates 1998. aastast on Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere majandusüksusele kehtinud püügi piirnormid. 2002. aastal määras komisjon ajavahemikuks 2003–2006 Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni lubatud kogupüügiks 32 000 tonni ning aastateks 2007 ja 2008 vastavalt 29 500 tonni ja 28 500 tonni. Aastateks 2009, 2010 ja 2011 määras komisjon lubatud kogupüügiks vastavalt 22 000, 19 950 ja 18 500 tonni. Kuid 2010. aasta lubatud kogupüüki muudeti, kehtestades uueks lubatud kogupüügiks 13 500 tonni, ning koostati raamistik tulevaste lubatud kogupüükide jaoks (alates 2011. aastast) tasemel, mis on piisav, et tagada vähemalt 60 % tõenäosusega maksimaalsele jätkusuutlikule saagikusele vastav biomass aastaks 2022. 2011. ja 2012. aasta lubatud kogupüügiks määrati 12 900 tonni. 3.2.2 ICCATi 2010. aasta soovitus 10-04 soodustas hariliku tuuni varude taastamist, kuna samal ajal lubatud kogupüügi vähendamisega 12 900 tonnile 2011. ja 2012. aastaks avaldas see otsustavat mõju püügivõimsuse vähendamise ja kontrollimeetmetele, tuues kaasa kalapüügilaevade arvu märkimisväärse kahanemise ja tõhusa kontrolli nende püügi üle. 3.2.3 Kuigi püügivõimsuse mõõtmise tulemusena saadud püügihinnangute arvestamisel tuleb olla ettevaatlik, tõlgendab ICCATi alaline uuringute- ja statistikakomitee püügi märgatavat kahanemist Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres kui hariliku tuuni varude taastamiskava rakendamise, järgimise ja selle täitmise kontrollimise tulemust. 3.2.4 Õhust tehtud vaatluste põhjal tuvastatud väikeste harilike tuunide rohkus ja tihedam koondumine Vahemere loodeossa võib samuti anda tunnistust kalade alammõõdu suurendamise positiivsetest tulemustest. Võrreldes 2000-ndate aastate algusega tõi soovitus 06-05 kaasa suurema täiendiühiku kohta arvestatava saagi ja suurema kudekarja biomassi varude juurdekasvu, mis tuleneb noorkalade ellujäämismäära suurenemisest. 3.2.5 Hiljutiste regulatsioonide ja varasemate soovituste rakendamisega on kaasnenud selge püügimäärade ja kalastussuremuse vähenemine. Eelnevate aastate saak püügiühiku kohta on näidanud kasvutrendi. Komitee märgib, et püügi säilitamine praeguse lubatud kogupüügi tasemel (12 900 tonni) või 2010. aasta lubatud kogupüügi tasemel (13 500 tonni) vastavalt kehtiva kalavarude majandamise programmile võimaldaks varudel tõenäoliselt antud perioodil kasvada ja on kooskõlas eesmärgiga saavutada maksimaalse jätkusuutliku saagikusega kalastussuremus ja biomass vähemalt 60 % tõenäosusega alates praegusest kuni 2022. aastani.
3.2

Komisjoni ettepaneku seletuskirja kohaselt on selle eesmärk „kiirendada edasiminekut selle abil, et juhitakse liikmesriikide tähelepanu teatavatele konkreetsetele meetmetele, mis on üliolulised nende strateegiate tõhusamaks rakendamiseks”. Komitee kahetseb, et taoline eesmärgi sõnastus tähendab ühtlasi seda, et raamstrateegia eesmärkide saavutamine ELi tasandil on pidevalt tõsistes raskuses seoses rakendamise ja poliitiliste kohustustega riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil.
3.3

Komitee arvates peaks kava rakendamise abil olema võimalik saavutada järgmine. — Luua raamtingimused Euroopa terasetööstuse rahvusvahelise konkurentsivõime ja säästva arengu säilitamiseks lühi- ja pikaajalises perspektiivis. Sektori võimet reageerida muutuvale majandusolukorrale mõjutavad teadusuuringute, innovatsiooni-, keskkonna-, energia-, kaubandus- ja konkurentsipoliitika ning tarbijate vajadused. Kava abil peaks püüdma kujundada asjaomaseid poliitikameetmeid nii, et neis võetaks piisavalt arvesse terasetööstuse ees seisvaid väljakutseid. — Toetada jätkuvalt majanduskriisi tugeva mõju all olevat terasetööstust, et majanduslangusega toime tulla. Kriisi algusest peale on terasetööstus otsustavalt reageerinud terasenõudluse langusele, viies sisse ajutised ja alalised tootmisvõimsuse kärped. 2008. aastast alates on terasetööstus kaotanud 15,5 % töökohtadest (allikas: EUROFER). — Tagada, et Euroopa terasetööstuse tulevik ei oleks ohus. Suletud tootmisrajatisi ja kasutult seisvaid kõrgahje tõenäoliselt ei asendata ega võeta taas kasutusse. Komitee on veendunud, et nõudluse taastumisel on ELi majanduse ees suur oht muutuda struktuurseks terase importijaks. — Parandada Euroopa terasetootmise ettevõtluskeskkonda ja reguleerimist. Tooraine, energiahinnad ja reguleerimiskulud on Euroopas maailma ühed suurimad. Euroopas on gaasi hind kolm-neli korda ja elektri hind kaks korda kõrgem kui USAs. Kui meetmeid ei võeta, suureneb see erinevus veelgi. — Toetada töötajaid ja piirkondi, mida kriis on samuti rängalt mõjutanud, kuid parandada ka muutuste kavandamist ja haldamist, edendades koolitust, täiendades oskusi ja toetades vajaduse korral ümberõpet. Kadunud on tuhandeid töökohti ja veelgi rohkem töökohti on ohus. Lisaks on üleüldiselt kasvanud ajutiste töökohtade osakaal, muutes oluliste oskuste ja oskusteabe edasiandmise veelgi raskemaks. Mõnel juhul võib see avaldada mõju tootmiskvaliteedile või töötajate ohutusele.
4.17

Tervitades küll komisjoni käsitlust kolmandatesse riikidesse toimuva ekspordi osas ja võimalust saada ekspordieelse sertifikaadi, väljendab komitee kartust, et see uus õigusakt ei lahenda praegusi eksporditavate kaupade sertifitseerimise probleeme, mis tekivad juhul, kui kaupade päritoluriik on sertifitseerivast riigist erinev. Samuti on komitee mures topeltkontrollide pärast, mis Euroopa ettevõtetes nende endi kulul jätkuvad.
Komisjoni sätete ebapiisavus on näha ka finantsstabiilsuse nõukogu ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitustes. Mõlemad nõukogud on süsteemi usaldatavusnõuete kaitset silmas pidades soovitanud komisjonil võtta kasutusele fondide hindamismehhanismi, mis tugineb kõikuvale puhasväärtusele, nii et fondi väärtus kohaneks vastavalt hinnakõikumistele. Määruses on aga säilitatud algselt ettenähtud püsival puhasväärtusel põhinev mehhanism, piirdudes sellega, et lisatakse likviidsuspuhver, et toime tulla väärtuse võimalike ebasoodsate muutustega. Komitee arvates vastavad nende kahe turureguleerija soovitused paremini finantssüsteemi stabiilsuse kaitse põhimõttele, nagu on näha lisatud tabelis.

Püsiva puhasväärtusega rahaturufond (artikkel 25)

Komisjoni ettepanek (4. september 2013) Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitused Finantsstabiilsuse nõukogu soovitused Artikkel 30 Iga püsiva puhasväärtusega rahaturufond peab looma puhasväärtuse puhvri, mis moodustab igal ajal vähemalt 3 % püsiva puhasväärtusega rahaturufondi varade koguväärtusest, ja selle säilitama. Rahaturufondidelt nõutakse vara kõikuvat puhasväärtust ja õiglases väärtuses hindamise üldist kasutust (soovitus A, punkt 2, lk 3). Rahaturufondid, mis pakuvad vara stabiilset või püsivat puhasväärtust, tuleks võimalusel muuta kõikuva puhasväärtusega rahaturufondideks (soovituse punkt 2.2, lk 3). Artikkel 31 Puhasväärtuse puhvrit võib kasutada üksnes märkimiste ja tagasivõtmiste korral, et tasakaalustada erinevust osaku või aktsia püsiva puhasväärtuse ja osaku või aktsia puhasväärtuse vahel. Amortiseeritud soetusmaksumuse meetodit tuleks kasutada vaid piiratud tingimustel (soovitus A, punkt 2, lk 3).

Võrdlustabel (7)

Teiste pakutavate toodete suhtes juhib komitee tähelepanu sellele, et tavapanganduses juba ringlevad ja seega reguleeritud tooted on jõudnud sellesse paralleelsesse pangandussüsteemi, et vältida rangemat kontrolli pangandusjärelevalves.
3.3

Pidades silmas väga suuri summasid, mis on suurte looduskatastroofide määratlemiseks sätestatud, nähakse ette ka erandid seoses erakorraliste piirkondlike katastroofidega ja naaberriikides toimunud katastroofidega, kuid need kriteeriumid on erakordselt ranged ja antava toetuse ülemmäär on 75 miljonit eurot. Üldiselt on juhtunud nii, et eriti suurte summade tõttu, mis on looduskatastroofide jaoks algselt kindlaks määratud, on ELSF sekkunud oma erakorraliste sätete raames.
3.3

Euroopa Liidu kodanike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide ning nende kõikjal maailmas asuvate partnerite kaasamisel ja hõlmamisel arengusse ning poliitilisse dialoogi ülemaailmse arengu ja õigluse üle on teema-aasta ja üldiselt arengu edukuse seisukohalt keskne tähtsus. Kodanikuühiskonna organisatsioonidel on keskne koht mitte ainult vahendite hankimisel ja arengumeetmete ellurakendamisel, vaid ka poliitilistes protsessides. See kehtib iseäranis noorema põlvkonna kohta, kes on sotsiaal- ja muu meedia kaudu laiema maailmaga üldiselt rohkem kontaktis ja paremini teadlik pakilistest küsimustest, mis neil kui meie tulevastel juhtidel lahendada tuleb. Seepärast on laste ja noorte ning iseäranis tüdrukute eesmärgipärasel ja otsesel kaasamisel Euroopa aasta aruteludesse määrav tähtsus. Eesmärgipäraselt ja otse tuleb kaasata ka eri huve, sotsiaalset tausta jne esindavad kodanikud. Eelmainitud aspekte tuleks nõuetekohaselt kajastada teema-aasta ettevalmistamisel ja elluviimisel, selle sisu ja rahastamise puhul.
2.6

Liikmesriigid korraldavad kontrolle oma äranägemise järgi. Nimelt ei sätestata jäätmesaadetiste määruses ühtegi konkreetset viisi nende kontrollide korraldamiseks. Praktikas on see liikmesriikidele jäetud vabadus toonud kaasa suuri erinevusi liikmesriikide vahel. Mõned on kehtestanud mitmeid tõhusaid sätteid, teised aga tunduvalt vähem, eelkõige seetõttu, et neil pole selleks piisavaid vahendeid. Olukord on viinud selleni, et jäätmete ebaseadusliku väljaveoga tegelejad valivad jäätmete väljaveoks liikmesriigid, kelle kontrollisüsteemid on puudulikud.
4.8

Komitee leiab, et ulatuse ja moonutatud tavade küsimus ei puuduta üksnes varipangandust. On tõestatud, et läbipaistvuse puudumisel võib ülisuure panga mudel majandust destabiliseerida, mis võib „pankrotti minemiseks liiga suurte ja liiga tihedalt läbipõimunud” asutuste päästmise kulu kanda üle kogu ühiskonnale.
1.4

Komitee leiab, et sellised vahendid on olulised tegurid suuremate investeeringute kindlustamisel teadusuuringutesse ja innovatsiooni, tingimusel et need on paindlikud, lihtsad ja mittebürokraatlikud, avatud ja läbipaistvad, võimendava mõjuga täiendavatele rahastamisvahenditele ning et need tagavad eriti kõige ebasoodsamate piirkondade väikeettevõtjate kasvava osaluse.
13.1

Komiteel on hea meel märkida, et komisjon kavatseb viie aasta jooksul esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta ning koostada ka seadusandlikud ettepanekud. Komitee rõhutab, et läbivaatamine peaks algama kohe pärast direktiivi jõustumist; sellega tagatakse, et varases järgus saadakse selge ülevaade rakendamisest ja et seadusandlike ettepanekute vastuvõtmine ei võta ülemäära palju aega.
2.7

Komitee märgib, et komisjon on tellinud uurimuse, milles analüüsitakse kaubandusettevõtja ükskõiksuse testi abil (5) mõjusid, mida kaubandusettevõtjale avaldavad mitmepoolsed vahendustasud võrrelduna sularahamaksetega. Komitee leiab, et on vaja sarnaseid uurimusi tarbijate tajude ja hoiakute kohta erinevate maksevahendite suhtes, kuna selle kohta on vähe empiirilisi andmeid. London Economicsi läbi viidud uurimus esimese makseteenuste direktiivi ja piiriüleste maksete määruse mõju kohta annab mõningast teavet (6). Samuti nähtub ühest hiljutisest uurimusest, (7) et lisatasudel on kõige suurem mõju tarbijakäitumisele makseviisi valikul. Komitee märgib siiski, et on vaja lisauuringuid mõjude kohta tarbijakäitumisele juhul, kui eri makseviiside tegelikud kulud on muudetud läbipaistvaks.
4.3

On selge, et liikmesriigid, kus on sisse viidud range eelarvedistsipliin ning riigivälised organid, nt Rahvusvaheline Valuutafond, Euroopa Keskpank vm, on kehtestanud piiravad kulueesmärgid, ei suuda tagada, et täidetakse maaelu arengu programmi kaasrahastamise kohustusi, mille on kehtestanud EL.
4.2.6

Tekstis tehakse vahet kuritegude kahe kategooria vahel: esimene neist hõlmab kuritegusid, mis kuuluvad automaatselt Euroopa Prokuratuuri pädevusse (artikkel 12), ning teine kuritegusid, mis on seotud esimesse kategooriasse kuuluvate kuritegudega (artikkel 13). Komitee leiab, et nii kaua, kui puuduvad selged määratlused selle kohta, millised on kuriteod sõna kõige otsesemas tähenduses ja millised identsetel asjaoludel põhinevad kuriteod, ei tohiks Euroopa Prokuratuuri pädevusse kuuluda ka kuriteod, mille uurimine kuulub liikmesriikide prokuröridele (ELi finantshuve kahjustavate kuritegudega tihedalt seotud kuriteod). Ainsad määruses toodud kriteeriumid, millega põhjendatakse kuritegude liigitamist kõnealusesse kategooriasse, on, et kõnealused kuriteod on „kaalukamad” (15) ja et nad „põhinevad identsetel asjaoludel”. Ent kuna kuritegusid ei ole selgelt määratletud, kaasneb määrusega ebamäärasus: Mis vaatenurgast vaadatuna on kuriteod kaalukamad? Kahtlustatavate või rikutud seaduseartiklite vaatenurgast? Või finantsmõju seisukohast? Jne.
10.2

Sellega seoses tuleks luua kogu ELi hõlmavad standardid, et tagada lennunduses tööhõive ja kvaliteet. Sellega seoses on ühtse Euroopa taeva viies sammas otsustava tähtsusega tööhõive, töötajate liikuvuse, personalijuhtimise muutuste ja täiendusõppe valdkonna väljakutsete asjakohasel lahendamisel. Seepärast tuleks tugevdada sotsiaaldialoogi, millesse ei tuleks kaasata mitte üksnes aeronavigatsiooniteenuste sektorit, vaid see tuleks avada ka teistele sotsiaalpartneritele väljaspool aeronavigatsiooniteenuste valdkonda. See dialoog peaks hõlmama arutelusid sotsiaalsete mõjude üle aeronavigatsiooniteenuste valdkonnas, lennuettevõtetes ja lennujaamades töötavatele inimestele, samuti tuleks arutada küsimust, kuidas säilitada töökohad lennundussektoris üldiselt.
3.1

Kuigi arutelu selles küsimuses on vahel osutunud vastuoluliseks, on komitee juba üle 20 aasta toetanud kollektiivse õiguskaitse vahendite kasutuselevõttu ELi tasandil, sest ainult need võimaldaksid tõhusat õiguskaitset kollektiivsete õiguste rikkumise korral (3). Juurdepääs tõhusale õiguskaitsevahendile on üks Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigus ja kodanikuõigus. Kollektiivseid õiguskaitsemenetlusi on tarvis liidu kodanikele, aga ka väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele üksikult esinevate ja hajuvate kahjude puhul, kui kulurisk ei pruugi olla saadud kahjuga proportsionaalne. Need hõlmavad paljusid valdkondi: nt tarbijakaitse, konkurents, keskkonnakaitse ja andmekaitse. Vaid sel moel on võimalik Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 esimeses lõigus kehtestatud õigus maksma panna.