I. SISSEJUHATUS

Hiljutised terrorirünnakud on korduvalt näidanud, et terroristid valivad sihtmärgiks avaliku ruumi, kasutades ära selle kui nn pehme sihtmärgi haavatavust, mis tuleneb asjaolust, et tegemist on avatud ja üldkasutatavate kohtadega. Rünnatud on jalakäijate tsoone, turismiobjekte, transpordisõlmi, ostukeskusi, pühakodasid, väliturge, kontserdisaale ja linnaväljakuid, nagu nägime Barcelonas, Berliinis, Brüsselis, Londonis, Manchesteris, Nice’is ja Stockholmis toimunud rünnakutes. Lisaks keerukamatele „intensiivsetele“ rünnakutele, kus kasutatakse lõhkeaineid ja tulirelvi, on Euroopat tabanud ka üha suurem hulk „madaltehnoloogilisi“ rünnakuid, kus avalikus kohas rünnatakse inimesi tarbeesemetega, nt rammitakse sõidukiga või pussitatakse noaga. Sihtmärkide valimisel on sageli eesmärgiks tekitada võimalikult suur hulk inimohvreid. Europoli ja ELi luure- ja situatsioonikeskuse (INTCEN) ohuhinnangud kinnitavad niisugust sihtmärgi valikut ja ka internetis levivates terroristlikes materjalides õhutatakse avalikult tegutsema sellisel eesmärgil.

Avaliku ruumi kaitsmine esitab liikmesriikidele erilisi väljakutseid. See on tingitud sellest, et avalikke kohti, mida on võetud või võidakse võtta sihtmärgiks, on väga erinevat laadi, alates täiesti avatud ruumist kuni aladeni, mis pakuvad mingil määral kaitset, samuti sellest, et selliste kohtade kaitses osaleb palju erinevaid osapooli, et on olemas massiliste inimohvrite risk, ja mis kõige olulisem, et vältimatult tuleb leida tasakaal ühelt poolt julgeoleku tugevdamise ja teisalt avalike kohtade avatuse säilitamise vahel, et kodanikud saaksid oma igapäevaelu jätkata.

Avaliku ruumi kaitse eest vastutavad esmajoones liikmesriigid, aga EL saab teha ja peaks tegema rohkem, et neid jõupingutusi toetada. Nagu teatati Euroopa Parlamendile ja nõukogu eesistujariigile saadetud kavatsusavalduses ja sellele lisatud tegevuskavas ühtsema, tugevama ja demokraatlikuma Euroopa saavutamiseks, on käesolevas tegevuskavas ette nähtud meetmed, mis pakuvad liikmesriikidele suuniseid ja tuge avaliku ruumi kaitseks riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. See on osa ulatuslikumast paketist, kuhu on koondatud terrorismivastased meetmed, mis tuleb võtta eelseisva kuueteistkümne kuu jooksul. Riski ei ole küll kunagi võimalik viia nullini, aga need operatiivmeetmed toetavad liikmesriike ohtude avastamisel, avaliku ruumi haavatavuse vähendamisel, terrorirünnaku tagajärgede leevendamisel ja koostöö parandamisel.

Toetus, mida EL saab pakkuda avaliku ruumi kaitsel, on kahesugune. Esiteks saab ta soodustada piiriülest parimate tavade vahetamist, pakkudes selleks sihtotstarbelist rahastust (II peatükk) ning luues valdkonna praktikute võrgustikke ja koostades juhendmaterjale (III peatükk). Teiseks saab EL kaasata sellesse töösse palju erinevaid sidusrühmi niihästi kohalikult tasandilt kui ka erasektorist (IV peatükk). Kasutades sidusat võrgustikupõhist lähenemist, luuakse käesoleva tegevuskavaga mitu foorumit süstemaatilisemaks ja paremini struktureeritud teabevahetuseks ja parimate tavade jagamiseks avaliku ruumi kaitse küsimuses. Kus see on asjakohane, lähtutakse avaliku ruumi kaitsele suunatud tegevuses meetmetest, mis on võetud, ja õppetundidest, mis on saadud sellistes valdkondades nagu elutähtsa taristu kaitse ja valmisolek keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumajulgeolekuriskide korral, tagades nende omavahel seotud valdkondade koostoime.

II. ELi RAHASTUS AVALIKU RUUMI KAITSEKS

Veel üks viis, kuidas EL saab liikmesriike avaliku ruumi kaitsel toetada, on ELi-poolne rahastamine, mis aitab tutvuda teiste liikmesriikide kogemuste ja parimate tavadega ning süvendada piiriülest koostööd. Siia hulka võivad kuuluda näiteks meetmed, millega edendatakse ja toetatakse innovaatilisi taristuid, et julgestada avalikku ruumi ilma selle avatud iseloomu muutmata. Selleks suurendab komisjon ELi rahaliste vahendite kättesaadavust nii lühikeses kui ka keskpikas perspektiivis.

Et täita koheseid, lühikese perspektiivi vajadusi, algatab komisjon samaaegselt käesoleva tegevuskavaga Sisejulgeolekufondi politseikoostöö rahastamisvahendi kaudu projektikonkursi kogusummas 18.5 miljonit eurot. Nende vahenditega toetatakse riikidevahelisi projekte, millega parandatakse avaliku ruumi kaitset.

Samuti võib nende ELi vahenditega toetada operatiivkoostööd kohapeal. Et parandada esmareageerijate koostööd terrorirünnakute järel, teeb EL selle konkursikutse raames kättesaadavaks vahendid, et tugevdada õiguskaitse-, kodanikukaitse- ja meditsiiniteenistuste vahelist koordineerimist rünnakujärgses akuutses faasis.

Lühiajalist rahastamist täiendatakse 2018. aastal rahaliste vahenditega algatuse „Linnadega seotud uuenduslikud meetmed“ raames, mis on osa Euroopa Regionaalarengu Fondist. Rahastuskõlblikud tegevused võivad olla hoonete füüsilise vastupidavuse tagamine, rahvarohkete paikade füüsiline kaitse ja sisseprojekteeritud turbe edendamine. Siia hulka võivad kuuluda meetmed, millega suurendatakse julgeolekut ja edendatakse avalikku turvalisust avaliku ruumi projekteerimise käigus ja valgustuse abil, ning teadlikkuse tõstmise kampaaniad osana linnade taaselustamise meetmetest. Et uurida linnade huvi avaliku ruumi julgeolekuprobleemide uuenduslike lahenduste katsetamise vastu ja nende võimalikke ideid, avaldas komisjon 15. septembril 2017 kutse algatuses „Linnadega seotud uuenduslikud meetmed“ osalemise huvist teatamiseks. See aitab komisjonil kujundada tulevasi projektikonkursse selles valdkonnas. Sellelt pinnalt edasi liikudes avaldab komisjon oktoobris 2018 algatuse „Linnadega seotud uuenduslikud meetmed“ raames projektikonkursi, mille kogueelarve on 100 miljonit eurot ja mille üks peateemasid on julgeolek.

Oluline on suurendada nende rahaliste vahendite haldamise eest vastutavate korraldusasutuste, kohalike omavalitsuste ja toetusesaajate teadlikkust avaliku ruumi haavatavusest, samuti levitada teadmisi ja head tava sisseprojekteeritud turbe edendamise kohta. Komisjon kutsub liikmesriike, linnu ja piirkondi üles paremini lõimima avaliku ruumi kaitset Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi taristuinvesteeringutesse.

Linnaplaneerimine ja -projekteerimine võib avaliku ruumi kaitsele kaasa aidata. ELi linnaelu eest vastutavate ministrite vahel 2016. aastal kokku lepitud Amsterdami paktis kehtestati ELi linnade tegevuskava – integreeritud ja koordineeritud kontseptsioon ELi ja riikide poliitika ja õigusnormide linnalise mõõtmega tegelemiseks. Praegu on selles 12 prioriteeti. Oktoobris 2017 kavatseb komisjon teha ettepaneku, et liikmesriikidega loodava uue partnerluse teema võiks olla julgeolek avalikus ruumis ja et see võiks keskenduda parematele teadmistele, paremale õigusloomele ja paremale rahastamisele. Komisjon kutsub liikmesriike ja kohalikke omavalitsusi üles seda algatust toetama.

Kuna avalikku ruumi ähvardav oht areneb, on meil vaja paremini mõista suundumusi, riske ja võimalikke riskileevendusmeetmeid. See nõuab vastavasisuliste teadusuuringute võimaluste ulatuslikumat kasutamist. EL on seitsmenda raamprogrammi ja programmi „Horisont 2020“ raames seni rahastanud 48 julgeolekualast uurimisprojekti, mis käsitlevad avaliku ruumi kaitset, kogusummas 195 miljonit eurot. Paljud neist projektidest on nüüd hakanud andma tulemusi, mida on vaja levitada ja millele vajaduse korral peavad järgnema investeeringud, et neist saaksid praktilised meetmed. Et toetada avaliku ruumi kaitset käsitlevate teadusuuringute tulemuste kasutuselevõttu, korraldab komisjon vahetuse valdkonna praktikute foorumi ja Euroopa õiguskaitsealaste tehnoloogiateenistuste võrgustiku (ENLETS) vahel ning samuti programmi „Horisont 2020“ alusel tegutseva valdkonna praktikute võrgustikuga.

Tarvis on edasisi uuringuid, et parandada võimet avastada avalikesse kohtadesse toodud lõhkeaineid, tulirelvi ja muid relvi või keemilisi, bioloogilisi, radioloogilisi ja tuumamaterjale (KBRT-materjalid). Uuringutes tuleks analüüsida ka mitmesuguste riskileevendusmeetmete tulemuslikkust ja selgitada välja strateegiad, kuidas vähendada mitmesuguste võimalike sihtmärkide haavatavust ja suurendada nende vastupanuvõimet. Selles on eriline roll testimisel. Tehakse pingutusi, et kohandada programmi „Horisont 2020“ alusel tehtavaid uurimisprojekte nende vajaduste täitmiseks.

Eesmärk Meede/tulemus Tähtaeg Toetada liikmesriikide avaliku ruumi kaitse meetmeid lühiajalise rahastusega. Sisejulgeolekufondist kättesaadavaks tehtud 18,5 mln €. Selle hulka kuulub selliste koostööprojektide rahastamine, millega tugevdatakse õiguskaitse-, kodanikukaitse- ja meditsiiniteenistuste vahelist koordineerimist rünnakujärgses akuutses faasis. Projektikonkurss käivitati oktoobris 2017. Pakkuda rohkem struktuurifondide vahendeid avaliku ruumi kaitseks. Pakkuda rahastust algatuse „Linnadega seotud uuenduslikud meetmed“ alusel osana Euroopa Regionaalarengu Fondist. Projektikonkurss oktoobris 2018.

III. PRAKTIKUTE VÕRGUSTIKUD JA ELi SUUNISEID AVALIKU RUUMI KAITSEKS

Liikmesriikidel on avaliku ruumi kaitse suhtes erinevad lähenemisviisid ja erinevad kogemused. EL saab neid toetada, aidates tegelda üha kasvavate probleemidega avaliku ruumi kaitsel sellega, et pakub foorumeid selleteemaliste kogemuste ja parimate tavade vahetamiseks. See peaks toimuma kõikidel asjakohastel tasanditel poliitilisel ja õiguskaitsetöötajate tasandil ning operatiivsemal tasandil ehk eriotstarbeliste õiguskaitseüksuste hulgas, kes tegelevad avaliku ruumi kaitsega. Nagu teatati üheksandas eduaruandes tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta ja nagu ilmnes ka ELi julgeolekupoliitika põhjaliku hindamise tulemusena, lähtuvad niisugused vahetused võrgustikupõhisest lähenemisest, mis võimaldab paremini struktureeritud parimate tavade jagamist, et õppida minevikus toimunud rünnakutest, töötada välja juhtnöörid ja jagada innovaatilisi lahendusi avaliku ruumi kaitse tugevdamiseks.

Poliitilisel tasandil moodustas komisjon hiljuti ELi pehmete sihtmärkide kaitse poliitikarühma, et tihendada liikmesriikide koostööd ja koordineerimist. Rühm koosneb riikide poliitikakujundajatest ning selle ülesanne on koguda, vahetada ja levitada parimaid tavasid ja anda komisjonile nõu edasiste meetmete kohta avaliku ruumi kaitsel. Rühm juhib tööd kahes harus: praktikute foorumil ja ettevõtjate foorumil (viimase asjus vt IV peatükk).