Seda arvesse võttes ja selleks, et täita juba allkirjastatud toetusotsustest tulenevaid õiguslikke kohustusi liikmesriikide ees, tehakse ettepanek suurendada 2022. aasta eelarves kiireloomuliste meetmete jaoks kättesaadavaid vahendeid 73,8 miljoni euro võrra. Rubriigis 1 (Ühtne turg, innovatsioon ja digitaalvaldkond) on kindlaks tehtud kaks ümberpaigutamise allikat kogusummas 3,8 miljonit eurot, mis tuleneb Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) oodatust suuremast tasudest saadud tulust ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) säästudest. Sellest tulenevalt teeb komisjon ettepaneku eraldada rubriigi 1 kulude ülemmäära mittesihtotstarbelisest varust 70 miljonit eurot. 2022. aasta eelarves juba olemasolevad maksete assigneeringud on hinnanguliselt piisavad.

Ühtse turu programmi toiduahela tegevussuunast rahastatakse nii struktuurseid likvideerimismeetmeid kui ka kiireloomulisi meetmeid võitlemiseks loomahaiguste ja taimekahjurite puhangute vastu, mille puhul kaasrahastatakse liikmesriikide võetud meetmete rahastamiskõlblikke kulusid. Pärast mitmeid tõsiseid lindude kõrge patogeensusega gripi ja Aafrika seakatku puhanguid liikmesriikides peab komisjon hüvitama liikmesriikidele kulud, mida nad on juba kandnud 2019. ja 2020. aastal. Kogukulud ulatuvad peaaegu 190 miljoni euroni, millest umbes pool on juba välja makstud eelmaksetena. Võttes arvesse vajaduste ulatust, sealhulgas hiljutiste haiguspuhangute tõttu, on 2022. aasta kiireloomuliste meetmete eelarve 19 miljonit eurot suures osas ebapiisav.

Kooskõlas komisjoni ettepanekule lisatud finantsselgitusega tehakse käesolevas paranduseelarve projektis ettepanek luua tegevuskulude jaoks eraldi eelarverida ja eraldada 2022. aastal reservi 83 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringute ülejäänud mittesihtotstarbelisest varust rubriigi 5 (Julgeolek ja kaitse) kulude ülemmäära piires. Võrreldes komisjoni ettepanekule lisatud finantsselgitusega tehakse ettepanek lisada 2023. aastasse ligikaudu 0,7 miljonit eurot, et jätta ruumi EMCDDA assigneeringute vajalikuks suurendamiseks 2022. aastal rubriigi 5 olemasolevast varust. Võetakse arvesse tegevuse alustamiseks vajalikku aega, lühiajalise kaitsevahendi maksevajadusi 2023. aastal ja järgnevatel aastatel. Eelarveselgituste vastavad muudatused on esitatud eelarve lisas.

Venemaa sõjaline agressioon Ukraina vastu on dramaatiliselt rõhutanud vajadust kohandada Euroopa kaitsesektori tehnoloogilist ja tööstuslikku baasi (EDTIB) struktuurimuutustega ning tihendada liikmesriikidevahelist koostööd kaitsvaldkonna hankemenetluste korraldamisel. Komisjon tegi kõige kiireloomulisemate ja kriitilisemate kaitselünkade kõrvaldamiseks ettepaneku luua sihtotstarbeline lühiajaline rahastu – ühishangete õigusakti abil Euroopa kaitsetööstust tugevdav vahend, mille rahastamispakett aastateks 2022–2024 on 500 miljonit eurot. Uue rahastamisvahendi kaudu kättesaadavaks tehtav ELi rahaline toetus peaks stimuleerima kaitsevaldkonna ühishankeid, millesse on kaasatud mitu liikmesriiki, ja tooma kasu Euroopa kaitsesektori tehnoloogilisele ja tööstuslikule baasile, tagades samal ajal, et liikmesriikide relvajõud suudavad tegutseda varustuskindluse ja suurema koostalitlusvõimega.

–Kiirendada ja tugevdada liidu elanikkonnakaitse mehhanismi, et jätkata mitterahalise abi suunamist Ukrainasse. Lisaks renditakse helikoptereid ja muid kerglennukeid, et suurendada 2023. aastal liidu valmisolekut tule kustutamiseks õhust ja kiirendada alaliste lennuvahendite hankimist. Selleks teeb komisjon ettepaneku kasutada ära kogu alamrubriigi 2b varu (130,8 miljonit eurot) ning mõningad Euroopa Ravimiameti (EMA) ja Euroopa Prokuratuuri (EPPO) kasutamata assigneeringud (kokku 7,8 miljonit eurot).

Algatuse „ReFuelEU Aviation“ ettepaneku eesmärk on tagada võrdsed tingimused säästva lennutranspordi jaoks, millega kaasnevad EASA-le lisaülesanded, eelkõige ülesanne esitada pädevatele riiklikele asutustele andmeid lennukikütuse tankimise kohta liidu lennujaamades. Kuni seadusandliku ettepaneku vastuvõtmiseni on 2022. aasta eelarves selleks ette nähtud 1,8 miljonit eurot reservi eelarvereal. Võttes arvesse täheldatud viivitusi õigusloomeprotsessis, tehakse ettepanek kanda vastav summa tagasi Euroopa ühendamise rahastu transpordi eelarveartiklisse 02 03 01, millest see algselt kaeti.

Komisjon teeb ettepaneku suurendada ELi toetust EMCDDA-le 0,7 miljoni euro võrra rubriigi 5 (Julgeolek ja kaitse) kulude ülemmäära ülejäänud mittesihtotstarbelisest varust. See suurendamine on vajalik, et vältida põhitegevuste edasist vähendamist ja tulla toime suurenenud palgakuludega. Taotletud eelarve suurendamine võimaldab seirekeskusel teha ka olulisi investeeringuid info- ja kommunikatsioonitehnoloogiasse küberturvalisuse tagamiseks.

2022. aasta eelarves on tehtud alamrubriigis 2b kindlaks kaks kulukohustuste assigneeringute ümberpaigutamise allikat, millest 6,2 miljonit eurot tuleb Euroopa Ravimiametilt (EMA). Selle põhjuseks on harva kasutatavate ravimite taotluste algselt prognoositust väiksem arv, muudest taotlustest saadud suurem tasudest laekuv tulu ja laiendatud volituste veidi edasi lükkamine. Veel 1,5 miljonit eurot on seotud Euroopa Prokuratuuriga ja see tuleneb väiksematest tõlkekuludest, mis on seotud toimikute valmimise ja väiksemate uurimiskuludega. Ülejäänud 130,8 miljoni euro puhul teeb komisjon ettepaneku kasutada ära kogu alamrubriigi 2b (Vastupidavus ja väärtused) kulude ülemmäära alla jääv mittesihtotstarbeline varu. Liidu elanikkonnakaitse mehhanismi jaoks 2022. aastal täiendavaid maksete assigneeringuid ei taotleta, samas kui EMA ja EPPOga seotud maksete assigneeringud sisalduvad koondümberpaigutuses (DEC 16/2022).

·100,6 miljonit eurot rescEU alalise õhusõidukipargi arendamise kiirendamiseks liidu elanikkonnakaitse mehhanismi raskete õhusõidukite ja helikopterite hankimise kaudu liikmesriikide poolt. Praeguste kavade kohaselt saab õhusõidukipark järk-järgult kättesaadavaks aastatel 2026–2030. Selle summa varasem kasutuselevõtmine aitaks kiirendada hanget, nii et esimesed helikopterid oleksid kättesaadavad juba 2024.–2025. aastal, ning et rasked õhusõidukid tellitaks ja tarnitaks kiiremini. 100,6 miljoni euro suurune summa tasakaalustatakse vastava vähendamisega 2026. ja 2027. aastal.

·28 miljonit eurot, et tugevdada ELi valmisolekut 2023. aasta metsa- ja maastikupõlengute hooajaks, eelkõige kergõhusõidukite ja helikopterite rentimise alustamise kaudu. See täidab ka tühimikku kuni rescEU alalise õhusõidukipargi töölehakkamiseni (vt punkt allpool);

Selle aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus teatas president Von der Leyen kavatsusest kahekordistada ELi õhutuletõrjumissuutlikkust täiendava kümne kerge amfiibõhusõiduki ja kolme helikopteriga. Õhusõidukipargi tugevdamine tagatakse kõigepealt ajutise rentimisega, et tagada nende täiendavate vahendite kättesaadavus 2023. ja 2024. aasta suvel. Samal ajal kiirendatakse alalist õhusõidukiparki, mille hankimine on alanud, et suurendada valmisolekut tulevasteks metsa- ja maastikupõlenguteks. See alaline õhusõidukipark muutub järk-järgult kättesaadavaks aastatel 2024–2030.

Liidu elanikkonnakaitse mehhanismist rahastatakse olulisi elanikkonnakaitsemeetmeid, sealhulgas metsatulekahjude kustutamist. 2022. aasta suvel algasid metsatulekahjud varem kui eelmistel aastatel ja need olid intensiivsemad. Metsa- ja maastikupõlengud laienevad aladele, kus neid varem ei olnud, põhjustades inimkaotusi tuletõrjujate seas, tehes suurt kahju omandile ja looduskaitsealadele. Sõltuvalt looduskeskkonnast on metsatulekahjudel olnud erinevad omadused ja raskusaste, lisaks suurtele õhusõidukitele nõuab tõhus tuletõrjumissuutlikkus paindlikke vahendeid, nagu kerglennukid, helikopterid ja maapealne varustus, et tulla toime erinevate asjaoludega. Sellise erisuutlikkuse piiratud kättesaadavus on endiselt ELi kriisidele reageerimise peamine puudus.

Lisaks eespool nimetatud elementidele põhjustavad kuni 2022. aasta lõpuni ootamatuid lisakulusid suurenevad energiahinnad, mis nõuab enamiku institutsioonide puhul eelarve suurendamist, et oleks võimalik täita kõiki seonduvaid lepingulisi kohustusi. Eelkõige Euroopa välisteenistuse jaoks on lisakoormus tingitud tema märkimisväärsest avatusest vahetuskursi kõikumisele. Selle tulemusena mõjutab tema eelarve täitmist suurel määral euro väärtuse vähenemine, mis toob kaasa ettenägematud lisavajadused.

Kuna aruande koostamise tähtaeg oktoobri lõpus on personalieeskirjade XI lisas selgelt määratletud, oleks pärast inflatsioonimäära kindlaks määramist ametlikult paranduseelarve projekti esitada liiga hilja. Kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise ja täpse eelarvestamise põhimõtetega on ettepanek suurendada palkade ja pensionidega seotud eelarveassigneeringuid siiski põhjendatud.

Kooskõlas personalieeskirjade XI lisa sätetega avaldatakse Eurostati aruanne käesoleva kohanduse kohta 31. oktoobril ning selles nähakse ette Brüsselis ja Luxembourgis töötavate ELi ametnike nominaalse netotöötasu kohandamine alates 2022. aasta juulist, et säilitada ostujõu samaväärne areng liikmesriikide riigiteenistujatega. Kuigi komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile võetakse vastu alles novembris, on asjakohane olukord läbi vaadata juba praegu ja ilma, et see piiraks kõnealuse lõpparuande koostamist, kuna on väga suur tõenäosus, et töötasude ajakohastamise tuleb suurem kui 2022. aasta eelarve koostamisel prognoositud. Eelkõige on ametlik avaldatud inflatsiooninäitaja Belgias ja Luksemburgis asjaomasel perioodil algselt prognoositust märkimisväärselt kõrgem kui (8,6 %). Samal ajal prognoositakse, et kümnes valimisse kuuluvas liikmesriigis väheneb ostujõud 3,9 %. Lisaks hinnatakse viimaste majandusprognooside kohaselt, et ELi SKP jõuab 2022. aastal 2019. aasta „kriisieelsele“ tasandile, lõpetades seega 2020. aastal peatatud ostujõu 2,5 % ajakohastamise kooskõlas personalieeskirjade XI lisa artikliga 11. Lisaks tõi palkade ja pensionide vahepealne 2,4 % ajakohastamine 2022. aasta esimese kuue kuu jooksul kaasa lisakulusid, mida ei olnud 2022. aasta eelarves arvesse võetud.

See suurendamine on vajalik eelkõige selleks, et võtta arvesse 2022. aasta oodatavat palkade ajakohastamist. Vastavalt personalieeskirjade artiklitele 64 ja 65 ajakohastatakse Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasu igal aastal, toetudes komisjoni esitatud aruandele ning võttes aluseks Eurostati poolt kooskõlas liikmesriikide statistikaametitega koostatud statistilised andmed, mis kajastavad olukorda liikmesriikides 1. juuli seisuga. Ajakohastamise kalkulatsiooni aluseks on ELi ametnike ja liikmesriikide riigiteenistujate reaalpalga (inflatsioon maha arvestatud) muutuse vahelise paralleelsuse põhimõte. See kajastab kahe peamise muutuja kombineeritud mõju:

Samuti on teised institutsioonid teinud kõik endast oleneva, et katta lisavajadused, paigutades olemasolevaid vahendeid ümber ja lükates mittekohustuslikke investeeringuid edasi. Siiski on vaja suurendada institutsioonide halduskulusid peale nõukogu, Euroopa Kontrollikoja ja Euroopa Ombudsmani, mille puhul pole lisavahendeid vaja.

Kõrgel inflatsioonil ja energiahindade kiirel tõusul on suur mõju institutsioonide halduskuludele, samuti pensionidele ja Euroopa koolidele. Komisjon on püüdnud oma halduskulusid piirata, säilitades üha keerukamas olukorras stabiilse personalipoliitika ja vähendades võimalikult suures ulatuses töötasudega mitteseotud kulusid, näiteks seoses koosolekute ja lähetustega.

Summad on esitatud eurodes Eelarverida Nimetus Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud 20 01 02 01 Töötasud ja toetused – Peakorter ja esindused 11 700 000 11 700 000 21 01 01 Pensionid ja toetused 76 700 000 76 700 000 21 01 02 01 Euroopa Parlamendi endiste liikmete pensionid 1 000 000 1 000 000 21 01 02 04 Euroopa Kohtu endiste liikmete pensionid 514 000 514 000 21 02 01 01 Euroopa Koolide peasekretäri kantselei (Brüssel) 362 059 362 059 21 02 01 02 Brüssel I 1 249 985 1 249 985 21 02 01 03 Brüssel II 2 024 297 2 024 297 21 02 01 04 Brüssel III 1 029 839 1 029 839 21 02 01 05 Brüssel IV 1 216 555 1 216 555 21 02 01 06 Luxembourg I 882 627 882 627 21 02 01 07 Luxembourg II 707 389 707 389 21 02 01 08 Mol 259 313 259 313 21 02 01 09 Frankfurt 329 414 329 414 21 02 01 10 Karlsruhe 97 376 97 376 21 02 01 11 München 4 759 4 759 21 02 01 12 Alicante 47 647 47 647 21 02 01 13 Varese 550 897 550 897 21 02 01 14 Bergen 91 381 91 381 Kokku 98 767 538 98 767 538

IV jagu – Euroopa Kohus

Summad on esitatud eurodes Eelarverida Nimetus Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud 1 2 0 0 Töötasud ja toetused 1 300 000 1 300 000 1 4 0 0 Muud teenistujad 250 000 250 000 1 4 0 6 Keelevaldkonnas sisseostetavad teenused (konverentstõlgid) 280 000 280 000 2 0 2 4 Energiatarbimine 1 250 000 1 250 000 Kokku 3 080 000 3 080 000

VI jagu — Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Summad on esitatud eurodes Eelarverida Nimetus Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud 1 2 0 0 Töötasud ja hüvitised 1 080 000 1 080 000 2 0 2 4 Energiatarbimine 500 000 500 000 Kokku 1 580 000 1 580 000

VII jagu — Euroopa Regioonide Komitee

Summad on esitatud eurodes Eelarverida Nimetus Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud 1 2 0 0 Töötasud ja hüvitised 1 200 000 1 200 000 2 0 2 4 Energiatarbimine 400 000 400 000 Kokku 1 600 000 1 600 000

IX jagu — Euroopa Andmekaitseinspektor

Summad on esitatud eurodes Eelarverida Nimetus Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud 1 0 0 0 Töötasud ja hüvitised 9 000 9 000 1 1 1 0 Lepinguline personal 51 000 51 000 1 1 1 1 Praktika ja personalivahetuse kulud 4 000 4 000 Kokku 64 000 64 000

X jagu — Euroopa välisteenistus

Summad on esitatud eurodes Eelarverida Nimetus Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud 3 0 0 0 Koosseisuliste töötajate töötasu ja õigused 6 300 000 6 300 000 3 0 0 3 Hooned ja nendega seotud kulud 2 900 000 2 900 000 Kokku 9 200 000 9 200 000

8. Vähenenud vajadus maksete assigneeringute järele

Koondümberpaigutus on komisjonis organisatsiooni tasandil korraldatud iga-aastane toiming, mille puhul palutakse kõikidel peadirektoraatidel ja talitustel vaadata septembri alguseks läbi oma vastav jooksva eelarve maksete täitmine kuni asjaomase aasta lõpuni. Selle eesmärk on tagada eelarve maksimaalne täitmine maksete assigneeringute osas aasta lõpus, viies lisavajadused vastavusse eeldatava alakasutamisega. Selle tulemusena esitatakse igal aastal oktoobri alguses parlamendile ja nõukogule (finantsmääruse artikli 31 alusel) sihtotstarbeline ümberpaigutamistaotlus.

Koondümberpaigutuse käigus ilmnes mõne programmi alatäitmine ligikaudu 2,9 miljardi euro ulatuses, mida tasakaalustasid osaliselt ligikaudu 2 miljardi euro suurused assigneeringute suurendamise taotlused. Ülejäänud 0,9 miljardi euro suurust ülejääki ei ole võimalik 2022. aastal ära kasutada ja seda tuleb vähendada, et vältida kulude ülejääki aasta lõpus. Seepärast teeb komisjon ettepaneku vähendada Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) ja programmi „EL tervise heaks“ maksete assigneeringuid vastavalt 775 miljoni euro ja 129,2 miljoni euro võrra.

EAFRD puhul on komisjon analüüsinud seni saadud kuludeklaratsioone ja liikmesriikide viimaseid prognoose, mis on esitatud 2022. aasta augusti lõpuks. Eeldatav alakasutamine on tingitud kahest tegurist. Esiteks on mõned toetusesaajad oma projektid edasi lükanud või neist isegi loobunud kõrgest inflatsioonist tingitud suuremate kulude tõttu. Teiseks näitavad kättesaadavad andmed, et mõnes liikmesriigis on taasterahastu „NextGenerationEU“ projektide rakendamine kiirenenud, samal ajal, kui EAFRDst toetatavate projektide rakendamine on aeglustunud.

Programmi „EL tervise heaks“ alarakendamine on tingitud projektist EUFAB, mis kujutab endast programmi „EL tervise heaks“ raames rahastatud vaktsiinide ja ravimite tootmiseks mõeldud pidevas valmiduses olevate rajatiste võrgustikku, mille eelarve on 160 miljonit eurot. Selle eesmärk on tagada, et rahvatervise hädaolukordade vahel säiliks piisav ja paindlik tootmisvõimsus, nii et oleks piisavalt tootmisvõimsust rahvatervise hädaolukorra algetapis, enne kui tööstus on tootmist suurendanud. Projekti suure ulatuse ja keerukuse tõttu on pakkumismenetlus siiski võtnud oodatust kauem aega, mistõttu lepingud allkirjastatakse 2022. aasta päris lõpus. Seetõttu tuleb vastavad maksed teha järgnevatel aastatel. 2023. aasta eelarveprojekti maksete assigneeringute taotlus sisaldab juba vajalikku kohandust.

Käesolevas paranduseelarve projektis taotletav maksete assigneeringute vähendamine on esitatud allpool.

eurodes Eelarverida Nimetus Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud III jagu – Komisjon 06 06 01 Programm „EL tervise heaks“ 0 – 129 184 830 08 03 01 02 Maaelu arengu valdkonna sekkumised — 2014–2022 programmid 0 – 775 000 000 Kokku 0 – 904 184 830

9. Tulude ajakohastamine

Paranduseelarve projekt nr 5/2022 tehakse ettepanek ajakohastada 2022. aasta eelarves traditsiooniliste omavahendite prognoose ja võtta arvesse vahetuskursi erinevuste hinnangulist mõju. Tulude üldine ülejääk on hinnanguliselt 3,0 miljardit eurot, mis vähendab vastavalt liikmesriikide kogurahvatulul põhinevaid osamaksusid. Järgmises tabelis on esitatud 2022. aasta eelarvestatud tulu ajakohastatud jaotus, üksikasjad on esitatud kahes järgmises jaos.