Majanduse elavdamiseks ja majanduskasvu toetamiseks on vaja sihipärast ja otsustavat tegutsemist. EL peaks jätkama partnerlust LACi riikidega nende püüdlustes tulla toime püsivate makromajanduslike probleemidega piirkonnas, mitmekesistades ja ajakohastades samal ajal eri majandusmudeleid, et need oleksid globaliseerumiseks valmis. Kestlike tulemuste saavutamine tähendab ka sotsiaalmajandusliku ebavõrdsuse vähendamist, mis looks töökohti ja annaks üleilmastumisest kasu igaühele, ning järkjärgulist üleminekut rohe- ja ringmajandusele.

Samal ajal on olukord LACi riikides muutumas, näiteks on tekkinud vajadus kohaneda digitaalse ja integreeritud maailmamajanduse nõudmistega, surve kaitsta keskkonda ja soodustada majanduskasvu, tagades samal ajal sotsiaalse võrdsuse, ning mure demokraatia tugevdamise ja kestliku arenguga seotud pikaajaliste suundumuste jätkumise pärast.

Tänane kiirelt muutuv geopoliitiline keskkond pakub partnerluseks uusi väljakutseid ja võimalusi, rõhutades tulemuslikuma piirkondliku ja kahepoolse koostöö vajadust ning kaubandusele, investeerimisele ja valdkondlikule koostööle keskendunud ajakohast partnerlust. Põhjalikud muutused mõlemas piirkonnas nõuavad ulatuslikku ja uuenduslikku lähenemisviisi, mis läheks kaugemale abiandja ja abivajaja suhetest ning lähtuks kestliku arengu tegevuskavast aastani 2030. Aastatel 2000–2017 kasvas Hiina ja LACi riikide vaheline kaubavahetus 10 miljardilt USA dollarilt 244 miljardi USA dollarini. Hiina võistleb ELiga Ladina-Ameerika suuruselt teise kaubanduspartneri tiitli pärast ning on üldisemalt omandamas partnerina selles piirkonnas üha suuremat kaalu. Ameerika Ühendriikide traditsiooniline roll ja mõju piirkonnas on samuti aja jooksul muutunud.

EL on olnud LACi riikide suurim arengukoostööpartner, eraldades aastatel 2014–2020 kahepoolsete ja piirkondlike programmide toetuseks 3,6 miljardit eurot, ning on viimase 20 aasta jooksul andnud üle 1,2 miljardi euro humanitaarabi inimtegevuse tagajärjel toimunud kriisides või loodusõnnetustes kannatanutele. Euroopa Investeerimispank (EIP) investeerib LACi riikides kestliku arengu eesmärkide saavutamisse, keskendudes kliimamuutuste tagajärgede leevendamisele ja nendega kohanemisele ning laenates aastatel 2014–2018 kokku 3,4 miljardit eurot.

Riikide majandus on omavahel tihedalt seotud. EL on suuruselt kolmas LACi kaubanduspartner. Kaubavahetus tervikuna on kasvanud 185,5 miljardist eurost 2008. aastal 225,4 miljardi euroni 2018. aastal ning teenustekaubanduse maht oli 2017. aastal ligi 102 miljardit eurot. EL on LACi piirkonna suurim investor välismaiste otseinvesteeringutega 784,6 miljardit eurot 2017. aastal, samal ajal kui LACi välismaiste otseinvesteeringute maht ELi on viimastel aastate märkimisväärselt kasvanud, küündides 2017. aastal 273 miljardi euroni.

Viimastel kümnenditel on EL ja LACi riigid jõudnud suurema lõimituseni kui iial varem. EL on allkirjastanud assotsieerimis-, vabakaubandus- või poliitilise dialoogi ja koostöölepingud 27 LACi riigiga 33st. EL ja LACi riigid tegutsevad ÜROs sageli kooskõlastatult ning on teinud tihedat koostööd Pariisi kokkuleppe ja kestliku arengu tegevuskava 2030 juures. Ligi kuus miljonit inimest EList ja LACi riikidest elab ja töötab teisel pool Atlandi ookeani ning enam kui kolmandik LACi riikide välistudengitest õpib ELis.

Ühise ajaloo ja paljude ühiste väärtustega Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna (LAC) riikide partnerlus on olnud edukas ja pikaajaline. Alates 1999. aastast liidab ELi ja LACi riike strateegiline partnerlus, mis tugineb põhivabaduste austamisele, kestlikule arengule ja tugevale reeglitepõhisele rahvusvahelisele süsteemile. Üle kahekümne aasta on selline partnerlus andnud võimaluse vastastikku kasulikuks koostööks, soodustanud muutusi ja sünnitanud uusi ideid.

Kosmosetehnoloogia kasutamine. Kosmos on avarduv koostöövaldkond, mis pakub seni kasutamata võimalusi. Euroopa globaalsed satelliitnavigatsioonisüsteemid Galileo ja EGNOS on juba valmis ja töötavad. Vastav väärtusahel suudab pakkuda tipptasemel teadmisi, oskusteavet ja tehnoloogiat, mida teistega jagada. ELi Maa seire programm Copernicus võib aidata lahendada ka ühiskonnaprobleeme alates keskkonnakaitsest ja kliimamuutustest kuni põllumajanduse ja linnaarenduseni. Vastastikkuse põhimõttel võiks igakülgselt ära kasutada Copernicuse koostöökokkuleppeid, mis annavad tasuta, täieliku ja avatud juurdepääsu andmetele.

Juhindudes pikaajalisest visioonist digitaalse ühtse turu loomiseks LACi riikides, tuleks toetada õigusnormide vastavusseviimist muu hulgas 5G, asjade interneti, tehisintellekti, digiüleminekuks vajaliku tehnoloogilise standardimise, Euroopa globaalsete satelliitnavigatsioonisüsteemide ja Copernicuse programmi, nende tööstusliku rakendamise ning kiireks andeedastuseks vajalikku taristusse investeerimise valdkonnas. ELi digitaalne ühtne turg pakub mudeleid, mis võiksid LACi riikidele huvi pakkuda, näiteks andmete turvalisuse ja e-identimise valdkonnas. Paljutõotavad koostöövaldkonnad on ka küberturvalisus, e-valitsus, e-kaubandus, digiplatvormid, välismaksed ja interneti haldamine. Lisaks on tähtis kiirendada ELi ja LACi riikide lähenemist isikuandmete kaitse valdkonnas, et veelgi lihtsustada asjaomaste ametiasutuste vahelisi andmevoogusid ja koostööd.

EL on valmis võtma ühiseid meetmeid, et arendada inimkapitali, mida on vaja kiirelt muutuva tehnoloogia, digiülemineku ja ettevõtluse nõuete rahuldamiseks. Piirkonnad peaksid jätkama koostööd kõrghariduses, mis tugineks programmile Erasmus+, võimaldaks senisest rohkem üliõpilasvahetusi ja süvendaks piirkondlikku dialoogi akadeemiliste ringkondade ja poliitikakujundajate vahel. Nad võiksid teha tihedamat koostööd kutsehariduse ja koolituse vallas, et rahuldada areneva maailmamajanduse vajadusi oskustööjõu järele, ning osaleda koostöös, mis suudab edendada inimväärset tööd, mitmekesistamist ja konkurentsivõimet strateegilistes majandussektorites.

Tihedam koostöö peaks suurendama mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate tootlikkust. Konkreetsete sellesuunaliste sammude seas, millest oleks kasu mõlema poole tarbijatele ja tootjatele, on näiteks ELi ning LACi riikide assotsieerimis-, kaubandus- ja majanduspartnerluslepingute igakülgne ärakasutamine. Piirkondades tuleks jätkata ühist tegutsemist selle nimel, et võtta kiiremini kasutusele ettevõtja sotsiaalse vastutuse ja vastutustundliku ettevõtluse alased rahvusvahelised normid, nagu Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) suunised rahvusvahelistele ettevõtjatele ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted.

Inimväärse töö ning konkurentsivõimelise ja vastutustundliku ettevõtluse edendamine. Inimväärse töö ning töö- ja keskkonnastandardite järgimise edendamine peab jääma üheks koostööprioriteediks, eriti mis puutub Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonide täitmisse. Mõlemad piirkonnad on aidanud kaasa rahvusvaheliste tööstandardite vastuvõtmisele ning nüüd peaksid nad üheskoos tegelema nende standardite rakendamisega, sealhulgas ühinemisvabaduse edendamisega ja lapstööjõu kaotamisega. Kogemusi, mida EL sai edukast dialoogist sotsiaalpartneritega, võiks jagada parimate tavade vahetamise kaudu. Üleminek ametlikule majandusele on LACi riikide üks põhilisi probleeme, kuna mitteametlik tööhõive moodustab üle 40 % kogu mittepõllumajanduslikust tööhõivest.

Säästvate ja arukate linnade arendamine. Arvestades et valdav osa mõlema piirkonna rahvastikust elab linnapiirkondades, on jätkuvalt tähtis säästvate linnade ja kohaliku tasandi meetmete toetamine. Euroopa Liidul ja LACi riikidel on kasu teadustöö tulemuste ja kogemuste vahetamisest jätkusuutliku linnastumise valdkonnas, näiteks looduslike lahenduste ja vähese CO2 heitega liikuvuse arendamisel või linnade ökosüsteemide taastamisel. Hoogustada võiks edukat linnadevahelist koostööd kestlikus linnaarenduses, näiteks linnapeade pakti raames.

Ringmajandusele ülemineku lihtsustamine. Jätkusuutliku majanduskasvu saavutamise peamised vahendid on kindlad ja tõenduspõhised keskkonnanõuded ja -standardid. Erilist tähelepanu tuleks pöörata plastile, mereprügile ning kemikaalide ja jäätmete säästvale majandamisele. Loodusvarade säästev majandamine suudab tagada piirkondade kestva heaolu. Mõlemale poolele oleks kasulik jätkata dialoogi ja koostööd toorainete valdkonnas, et tegeleda jätkusuutlikul viisil üha suureneva nõudlusega toorainete järele. Selle koostöö aluseks on 2017. aastal käivitatud mineraalide võrguplatvorm. Mõlemad piirkonnad võiksid ühisel jõul arendada vastutustundlikke tööstuslikke väärtusahelaid, et aidata ettevõtjatel järgida vastutustundliku äritava standardeid, mis aitavad kaasa säästvale arengule.

Sinise majanduse arendamine. Tihedam koostöö sinise majanduse valdkonnas ja mereressursside säästlik kasutamine muu hulgas Antarktika merekaitsealade loomise kaudu looks soodsad tingimused majanduskasvuks eelkõige ranniku- ja saarekogukondades ning aitaks kaasa kliimamuutuste leevendamisele ja nendega kohanemisele. Ühised standardid ja vaba juurdepääs ookeaniandmetele on sinise majanduse arendamise ja ookeanide parema majandamise juures esmatähtsad.

EL peaks toetama LACi piirkonnasisest kaubavahetust arendavaid ja investeerimist hõlbustavaid lõimumisalgatusi, nagu Vaikse ookeani liit, jagades muu hulgas kogemusi mittetariifsete kaubandustõkete kõrvaldamisel ning soodustades õigusnormide lähendamist ja ühtlustamist. Jätkata tuleks investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise süsteemi reformimist ÜRO rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjonis, et luua alaline mitmepoolne investeerimiskohus. EL on valmis kaaluma ka investeeringute kaitse lepingute sõlmimist peamiste partneritega. EL peaks kutsuma üles ratifitseerima ja rakendama Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO) kaubanduse lihtsustamise lepingut, mis soodustaks piiriülest kaubandust. Ühtlasi peaks EL kutsuma partnereid üles ühinema riigihankelepinguga.

Sotsiaalne sidusus on pideva surve all maailmas, mida iseloomustavad globaliseerumine, sotsiaalne ebavõrdsus, kiire linnastumine, kliimamuutused, keskkonnaseisundi halvenemine, sagenevad ja suurenevad looduskatastroofid, rändevood ja sundränne. Kõik see põhjustab erilisi probleeme kõige haavatavamatele LACi riikidele ning siinkohal oleks kasu kogemuste ja parimate tavade vahetamisest kahe piirkonna vahel.

Õigusriigi põhimõtete tugevdamine ning korruptsiooni, rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamine. Õigusnormide ajakohastamiseks ja järelevalveasutuste võimestamiseks võib jagada oskusteavet ja tehnilist suutlikkust. EL peaks töötama koos LACi partneritega vastavate rahvusvaheliste kokkulepete ratifitseerimise ja tulemusliku rakendamise nimel. Korruptsioon on ELi ja LACi riikide ühine murekoht ning põhjalikud sätted läbipaistvuse ja korruptsioonivastasuse kohta on osa Tšiili ja Mehhikoga sõlmitud assotsieerimislepingute ja Mercosuriga peetavate vabakaubandusläbirääkimiste ajakohastamise protsessist.

Kodanikuühiskonnale mõjuvõimu andmine, mis on iga demokraatliku süsteemi nurgakivi, ning tegelemine piirangute ja ohtudega, mis ähvardavad kodanikuühiskonna tegutsemisruumi, inimõiguste ja keskkonna kaitsjaid, ajakirjanikke ja ametiühinguliikmeid; selleks on vaja muu hulgas arendada soodsat õiguslikku ja poliitilist keskkonda, mis võimaldaks neil vabalt ja turvaliselt tegutseda, ning avardada nende võimalusi sisuliseks osalemiseks otsustusprotsessis ning juurdepääsuks õigusemõistmisele ja teabele.

Inimõiguste senisest suurem austamine, kus erilise rõhuasetusega on: sõna- ja ühinemisvabadus; sooline võrdõiguslikkus ning naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamine; diskrimineerimiskeeld, mis kehtib vähemuste suhtes, nagu lesbid, geid, biseksuaalid, trans- ja intersoolised inimesed, põlisrahvad ning puuetega inimesed; lapsed ja noored; majanduslikud, sotsiaalsed ja kultuurilised õigused, sealhulgas õigus maaomandile, veele, kanalisatsioonile, eluasemele ja tööle; kohtusüsteemi erapooletus ja tulemuslikkus; piinamise ja surmanuhtluse kaotamine. Seega peaks EL jätkama tihedat koostööd Ameerika Riikide Organisatsiooni ja LACi riikide asjaomaste organitega, et tugevdada rahvusvahelist inimõigustealast režiimi.

Demokraatia ja inimõigused on ELi ja LACi riikide partnerluse keskmes. EL jätkab demokraatia ja õigusriigi põhimõtete kaitsmist ja edendamist suhetes LACi riikidega. ELi ja LACi riikide partnerlus peaks jääma väärtuspõhiseks ning vastama kodanike ootustele tõhusama hea valitsemistava suhtes. ELi välispoliitika prioriteediks jääb selliste demokraatlike poliitiliste süsteemide arendamine, mis teenivad oma kodanike huve. Puudujäägid valitsemises, demokraatias, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte järgimises ja soolise võrdõiguslikkuse tagamisel, korruptsioon ning üldsuse ja kodanikuühiskonna osalemisruumi kahanemine ohustavad suuresti ühiskonna arengupüüdluste mõjusust. Mõlemal piirkonnal on kasu koostööst demokraatlike institutsioonide tugevdamisel, õigusriigi põhimõtete edendamisel, avalike institutsioonide läbipaistvuse ja vastutuse suurendamisel ning inimõiguste paremal kaitsmisel.

Ränne ja liikuvus. Liikuvus tugevdab ELi ning LACi riikide vahelisi sidemeid. Samal ajal on mõlemal piirkonnal olnud rändeprobleeme, mistõttu oleks kasu kogemuste ja heade tavade vahetamisest. Venezuela kriis on kutsunud esile suurima massirände Ladina-Ameerika lähiajaloos ja üle kolme miljoni venezuelalase on läinud elama välismaale, lisandudes selle maailmajao tavapärastele rändevoogudele.

Mõlemad piirkonnad peaksid tihendama koostööd õiglaste ja toimivate maksusüsteemide ja sotsiaalkaitse valdkonnas, mis on peamised vahendid kaasava majanduskasvu soodustamiseks ja ebavõrdsuse vähendamiseks. See tugineks tärkavale koostööle hea eelarvejuhtimise vallas, kus valitseb suur tahe kaotada maksupettused, maksudest kõrvalehoidumine ja maksustamise vältimine. Sellised programmid nagu EuroSOCIAL peaksid võimaldama mõlemal poolel vahetada kogemusi maksunduse, ümberjagamispoliitika ja sotsiaalteenuste osutamise valdkonnas, kasutades muu hulgas ära uuenduslikke meetmeid LACi riikides maksukohustuse täitmise digitaliseerimises. Hoogustada tuleks piirkondadevahelist dialoogi sotsiaalse ühtekuuluvuse üle. Piirkonnad peaksid jätkama koostööd maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse vallas väljatöötatavate ülemaailmsete standardite, õiglase maksustamise ning maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise tõkestamise miinimumstandardite edasise rakendamise tagamiseks.

Ebavõrdsuse vähendamine. Püsiv ebavõrdsus takistab sotsiaalset ühtekuuluvust, põhjustades võimaluste luhtumist ja majanduskasvu takerdumist, kuritegevust, vägivalda, usalduse vähenemist institutsioonide vastu ning lõpuks ka demokraatia ja õigusriigi nõrgenemist. Gini indeks on Ladina-Ameerikas pidevalt vähenenud (2002. aastal 0,543 ja 2017. aastal 0,466), kuid vähenemise kiirus on viimastel aastatel aeglustunud. 2017. aastal küündis vaesuses elavate inimeste arv 184 miljonini (30,2 % elanikkonnast) ning äärmises vaesuses elavate inimeste arv jätkas kasvamist (62 miljonit ehk 10,2 % elanikkonnast, mis on suurim osakaal pärast 2008. aastat). Lähiaastatel peaks ühine pühendumine sotsiaalsele ühtekuuluvusele väljenduma sellesisulises tihedamas suhtluses, kaasa arvatud parimate tavade vahetamine.

Keskkond ja bioloogiline mitmekesisus. LAC esindab 40 % maailma bioloogilisest mitmekesisusest ning seal on seitse maailma 25 elurikkuse koondumispaigast. Bioloogilise mitmekesisuse kadumine, jätkusuutmatu tooraine ammutamine ja loodusvarade haldamine ning mulla-, metsa-, vee- ja rannikukeskkonna degradeerumine on kriitilised keskkonnaprobleemid, millel on tugev mõju ökosüsteemi teenustele ja haavatavate rühmade, kaasa arvatud põlisrahvaste ja kohalike kogukondade heaolule. Üleilmne nõudlus kaupade järele suurendab survet loodusvaradele ning viib metsade ulatusliku hävitamiseni ja keskkonnakahjudeni, mis pärsivad elatise teenimist ja arengut. Partnerlus peaks soodustama piirkondade loodusvarade, sealhulgas maa, metsa ja vee säästvat haldamist, ökosüsteemide säilitamist ja põllumajanduslike tarneahelate jätkusuutlikkust. See peaks aitama ellu viia ökosüsteemi taastamise lühiajalist tegevuskava, mis võeti vastu 1992. aasta bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni alusel, bioloogilise mitmekesisuse strateegilist kava aastateks 2011–2020 ning 2020. aasta järgset bioloogilise mitmekesisuse raamistikku, rääkimata muudest rahvusvahelistest kohustustest ja mitmepoolsetest keskkonnalepingutest.

LACi riikide otsus saada tuumarelvavabaks tsooniks muudab piirkonna tähtsaks partneriks tuumarelva leviku tõkestamise lepingu eesmärkide saavutamisel ning relvakaubanduslepingu ratifitseerimisel ja rakendamisel.

Kliima- ja keskkonnalase mitmepoolse juhtimise edendamine. Lähtudes ELi ja LACi riikide tähtsast rollist 2015. aasta Pariisi kliimakokkuleppe vastuvõtmisel, on vaja ühiseid jõupingutusi kokkuleppe tulemuslikuks rakendamiseks ja ülemaailmseks üleminekuks puhtale energiale. Piirkonnad peaksid kutsuma oma partnereid üles tegelema elurikkuse kriisiga, tegema koostööd mitmepoolsete keskkonnakokkulepete, nagu Aichi bioloogilise mitmekesisuse eesmärgi, bioloogilise mitmekesisuse strateegilise kava ja 2020. aasta järgse range bioloogilise mitmekesisuse raamistiku tulemuslikuma rakendamise nimel. Edasine rahvusvaheline koostöö võib tugineda kogemustele, mis on saadud näiteks sellistest algatustest nagu ülemaailmne kliimamuutuste liit ja ELi strateegilised partnerlused Pariisi kokkuleppe rakendamiseks.

Rahvusvahelise ookeanide majandamise tõhustamine. Tihedam koostöö ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) ja selle rakenduskokkulepete tulemuslikuma rakendamise valdkonnas looks tingimused ookeanide kestliku majandamise ja sinise majanduse jaoks. Tähtis saab olema koostöö mereõiguse konventsiooni raames rahvusvahelise õiguslikult siduva vahendi väljatöötamisel, mis käsitleks mere elurikkuse kaitset ja säästvat kasutamist väljaspool riiklikku jurisdiktsiooni olevates vetes ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi tõkestamist. Tõhusamat koostööd on vaja piirkondlikes ja mitmepoolsetes organisatsioonides, mis tegelevad ookeanide, sealhulgas kalandusega, ning toetavad teaduslike nõuannete ja teadmiste edasiarendamist.

Kestliku arengu tegevuskava 2030 rakendamine. ELil ja LACi riikidel oli tähtis roll selle mitmepoolse kestliku arengu manifesti loomisel ja nemad peaksid juhtima ka selle rakendamist. Addis Abeba tegevuskava kohaselt tuleb kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks täielikult ära kasutada kõik rakendamiseks sobivad vahendid, sealhulgas avaliku ja erasektori siseinvesteeringud.

Maailma Kaubandusorganisatsiooni reformimine. Rahvusvahelisi protektsionistlikke suundumusi arvesse võttes tuleks kahekordistada ühiseid jõupingutusi selle nimel, et säiliks avatud, diskrimineerimisest hoiduv ja eeskirjadel põhinev mitmepoolne kaubandussüsteem, mille keskmes oleks tugev ja hästi toimiv WTO ning mis tegutseks organisatsiooni eeskirjade koostamise, järelevalve ja vaidluste lahendamise mehhanismide reformimise nimel.

Üleilmse makromajandusliku vastupidavuse suurendamine. Tihedam suhtlemine makromajanduslike protsesside teemal ning asjakohased poliitilised strateegiad nii üleilmses kui ka piirkondlikus mastaabis on tugeva, kestliku, tasakaalustatud ja kaasava ülemaailmse majanduskasvu tagamiseks esmatähtsad.

Partnerlus tõhusa ülemaailmse juhtimise nimel: ·LACi riikide osaluse suurendamine ELi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonides ja operatsioonides ning tihedam koostöö rahu ja julgeoleku edendamisel maailmas; ·töö selle nimel, et viia lõpule ÜRO süsteemi reformimine rahu ja julgeoleku ning kestliku arengu ja juhtimise valdkonnas; ·ühised jõupingutused Pariisi kliimakokkuleppe täieliku rakendamise tagamiseks, koondades samal ajal ülemaailmset toetust puhtale energiale üleminekule ja 2020. aasta järgse range bioloogilise mitmekesisuse raamistikule; ·edasise piirkondadevahelise koostöö arendamine ookeanide majandamisel, kaasa arvatud ÜRO mereõiguse konventsiooni rakendamisel ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi tõkestamisel; ·kestliku arengu tegevuskava 2030 rakendamise eestvedamine; ·mitmepoolse kaubandussüsteemi tugevdamise ühise tegevuskava väljatöötamine WTO lepingute tulemusliku rakendamise ja WTO reformimise kaudu.

3. Üleminek visioonilt tegudele

Sõnadelt tegudele üleminek eespool esitatud tegevuskava tulemuslikul rakendamisel nõuab ELi ja LACi riikide koostöövormide uuendamist. Käesolevas teatises esitatud prioriteetidest juhindudes töötab EL lähiaastatel välja strateegilisema lähenemisviisi LACi riikidele, ajakohastades oma suhtlemisviisi piirkonnaga nii poliitilisel tasandil kui ka kaubandus-, investeerimis- ja koostöömeetmete kaudu.

3.1. Strateegilisem poliitiline tegevus

Euroopa välistegevus LACi riikides peaks juhinduma põhimõtetega pragmaatilisusest. „Ühe mõõdupuu järgi“ partnerlus ei sobi kokku LACi riikide mitmekesiste oludega; partnerriikidel on erinevad poliitilised prioriteedid, vajadused ja vahendid. Tegutsedes ka edaspidi mitmepoolsel, piirkondadevahelisel, piirkonnasisesel ja kahepoolsel tasandil, peaks EL püüdma tugevdada suhteid huvitatud piirkondlike rühmade ja riikidega, kes soovivad aktiivsemalt tegutseda ühiste eesmärkide nimel ja on selleks suutelised.

ELi poliitilised dialoogid erinevate LACi riikide ja piirkondlike rühmadega peaksid jätkuvalt suunama ELi ja LACi riikide suhteid. Dialoogid peaksid aitama selgitada välja ühiseid prioriteete, huve ja uusi koostöövõimalusi. Sõlmitud või läbirääkimiste faasis olevad assotsieerimislepingud mitme riigiga ning 2016. aastal sõlmitud poliitilise dialoogi ja koostöö leping Kuubaga algatasid poliitilisi dialooge paljudes eri valdkondades, andes sobiva institutsioonilise raamistiku koostöö tõhustamiseks kahepoolsetes ja piirkondlikes küsimustes.

Piirkondliku integratsiooni toetamine peaks jääma prioriteediks ELi suhetes LACi riikidega tänu veendumusele ja kogemusele, et piirkondadevaheline lõimumine suurendab julgeolekut ning annab majanduslikku ja sotsiaalset kasu. See hõlmab piirkonnaüleseid mehhanisme, nagu CELAC, ning piirkonnasiseseid ettevõtmisi, nagu Vaikse ookeani liit, Mercosur, Kesk-Ameerika Integratsioonisüsteem (SICA) ning Kariibi mere piirkonna foorum (CARIFORUM) / Kariibi Ühendus (CARICOM).

ELi ja LACi riikide partnerlus peaks olema maailmas väljapaistvamal kohal ning suutma paremini kaitsta ja pakkuda üleilmse tähtsusega avalikke hüvesid, muu hulgas ühiste seisukohtade võtmise kaudu mitmepoolsetel foorumitel. Hoogustada tuleks ELi ja LACi riikide vaheliste mitteametlike konsultatsioonide pidamist tähtsate rahvusvaheliste konverentside eel. Mitmepoolne koostöö peaks moodustama alalise osa iga tasandi dialoogides LACi partneritega.

Kahe piirkonna poliitiline aktiivsus ja ühised lähenemisviisid aitavad samuti edendada demokraatiat, rahu ja julgeolekut ning lahendada kriisiolukordi. 1980ndatel koondasid Ladina-Ameerika ja Euroopa oma jõud Contadora grupi raames, et edendada rahu Kesk-Ameerikas, ning panid aluse Esquipulase rahulepingutele. Venezuela rahvusvaheline kontaktrühm on teine näide algatusest, kuhu kuulub liikmeid mõlemast piirkonnast ja mille eesmärk on leida poliitilisi, demokraatlikke ja rahumeelseid lahendusi selle riigi kriisile, mille mõju on tunda Venezuela piiridest märksa kaugemalgi. Kontaktrühm tugineb ELi ja LACi riikide ühisväärtustele ning vajadusele toetada piirkonnas demokraatiat, õigusriiki ja inimõiguste austamist. Selle koostööl ja reeglitel põhinev lähenemisviis on ELi välispoliitika aluseks. Piirkondlike ja rahvusvaheliste partneritega koostööd tehes püüab kontaktrühm luua tingimusi poliitiliseks lahenduseks vabade ja õiglaste valimiste kaudu ning abi andmiseks humanitaarabi põhimõtetel. EL on ühtlasi valmis osalema rahvusvahelistes püüdlustes aidata pärast demokraatia taastamist jalule riigi institutsioonid ja majandus. Tõhustada tuleks mitmepoolsetel ja kaasavatel raamistikel põhinevat ühist diplomaatilist tegevust kui vahendit kriisiolukordade lahendamiseks piirkondadevahelistes suhetes.

Olles teadlik, et tänapäeval võistlevad mitmesugused rahvusvahelised osalejad mõjuvõimu, majandusliku kohaloleku või isegi poliitiliste ja ühiskondlike mudelite nimel, peaks EL eristama ennast väärtuspõhise poliitika abil ning toetama vastastikuse täiendavuse loogikat ja vastastikust kasu. Rahvusvahelistes suhetes on välistav nägemus, kus ühe võit on teise kaotus, kahjulik mõlemale piirkonnale; ELi ettepanek LACi riikidele põhineb avatud piirkondlikkusel ja kõigi jaoks kasulikel lahendustel.

EL peaks suhetes LACi riikidega järgima ka vastutustundlikku kaubandus- ja investeerimispoliitikat, edendades kaubanduslepingute abil ELi majanduslikke huve ning ELi ja LACi riikide partnerluse aluseks olevaid rahvusvahelisi väärtusi ning osaledes demokraatia, heaolu ja vastupanuvõime edendamises ja kaasavama ja jätkusuutlikuma üleilmastumise väljakujundamises.

3.2. Tugeva mõjuga koostöö