Eriaruanne Nõuetele vastavuse 
mõjusamaks ja lihtsamaks 
muutmine on endiselt 
keeruline ülesanneET 2016  nr 26
EUROOPA
KONTROLLIKODA

EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
Päringud:  eca.europa.eu/et/Pages/ContactForm.aspx
Veebisait:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2016
Print ISBN 978-92-872-5994-3 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/289725 QJ-AB-16-026-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-6033-8 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/725016 QJ-AB-16-026-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-5991-2 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/513530 QJ-AB-16-026-ET-E
© Euroopa Liit, 2016
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Nõuetele vastavuse 
mõjusamaks ja lihtsamaks 
muutmine on endiselt 
keeruline ülesanne
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)EriaruanneET 2016  nr 26
02
 Auditirühm
Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tu -
lemus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida 
nende mõju, võttes arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulude ja kulude suurust, tulevasi 
arengusuundi ning poliitilist ja avalikku huvi.
Käesoleva tulemusauditi viis läbi loodusvarade säästvale kasutamisele spetsialiseerunud I auditikoda, mille eesistuja 
on kontrollikoja liige Phil Wynn Owen. Auditit juhtis kontrollikoja liige Nikolaos Milionis, keda toetasid kabinetiülem 
Ioulia Papatheodorou, kabineti atašee Kristian Sniter, valdkonnajuht Robert Markus, auditijuht Daniela Jinaru ning 
audiitorid Felipe Andrés Miguélez, Marius Cerchez ja Michael Spang.
Vasakult paremale:  K. Sniter, I. Papatheodorou, N. Milionis, R. Markus, D. Jinaru.
03
 Sisukord
Punkt
 Mõisted
I–IX  Kokkuvõte
1–10  Sissejuhatus
11–17  Auditi ulatus ja lähenemisviis
18–71  Tähelepanekud
18–36  Komisjonil ei olnud olemasoleva teabe põhjal võimalik nõuetele vastavuse mõjusust asjakohaselt 
hinnata
22–27  Komisjoni kasutatud tulemusnäitajad andsid nõuetele vastavuse mõjususest osalise ülevaate
28–33  Komisjon ei võtnud nõuetele vastavuse mõjususe hindamisel arvesse seda, mil määral 
põllumajandustootjad nõuetele vastavad
34–36  Komisjon ei analüüsinud ei nõuetele vastavuse rikkumiste põhjuseid ega nende vastu võitlemise võimalusi
37–71  Kas nõuetele vastavuse juhtimis- ja kontrollisüsteemi saab veelgi lihtsustada?
41–47  Kontrolliprotseduurid olid endiselt keerulised
48–52  Väikepõllumajandustootjate kava vähendas halduskoormust, kuid mõnes liikmesriigis võib see mõjutada 
nõuetele vastavuse eesmärkide täitmist
53–58  Keskkonnasäästlikumaks muutmisega lisati kohustuslikele keskkonnasõbralikele tavadele täiendav 
kontrollide kiht
59–64  Nõuetele vastavuse rakendamisega seotud kulutusi ei ole piisavalt kvantifitseeritud
65–71  Põllumajandustootjatele kohaldatavate nõuetele vastavust puudutavate karistuste arvutamise alused ei 
ole ELis piisavalt ühtlustatud
04 Sisukord 
72–79  Järeldused ja soovitused
 I lisa.   Nõuetele vastavuse eeskirjade ulatus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määrusele (EL) nr 1306/2013
 II lisa. Perioodiks 2014–2020 ÜPP-s nõuetele vastavuse alal tehtud peamised muudatused
 III lisa.  Sidusrühmad väljendasid vajadust täiendava lihtsustamise järele
 IV lisa.  Makseasutustele saadetud küsimustikus sisalduvad juhtumiuuringud
 Komisjoni vastused
05
 Mõisted
EAFRD : Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond
EAGF : Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond
Eelarveaasta : põllumajanduse eelarveaasta hõlmab tehtud kulusid ja saadud tulusid, mille makseasutused 
kannavad fondide eelarve raamatupidamisarvestusse seoses eelarveaastaga N, mis algab aasta N–1 16. oktoobril ja 
lõpeb aasta N 15. oktoobril. (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 artikkel 39).
Keskkonna peadirektoraat : Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraat, mis vastutab keskkonnaalaste 
valdkondlike õigusaktide eest.
Kohustuslikud majandamisnõuded : keskkonda, rahvatervist, taime- ja loomatervist ning loomade heaolu 
puudutavatest kehtivatest ELi direktiividest ja määrustest pärinevatesse nõuetele vastavuse eeskirjadesse kaasatud 
valitud arv kohustusi. Nimetatud nõudeid juba kohaldatakse väljaspool ÜPP raamistikku.
Kontrollküsimused : nõuetele vastavuse eeskirjade rakendamisest tulenevad üksikasjad, mis sisalduvad 
liikmesriigis nõuetele vastavuse eest vastutava pädeva asutuse (st makseasutuse) tehtud või tellitud kohapealsete ja 
halduskontrollide kontrollinimekirjades.
Maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise standardid (GAEC) : kõnealuste standardite eesmärk 
on aidata kaasa mulla erosiooni ärahoidmisele, mulla orgaanilise aine ja struktuuri säilitamisele, hooldustööde 
minimaalse taseme tagamisele, elupaikade kahjustamise vältimisele ning veevarude kaitsele ja majandamisele. 
Nimetatud standardid sisaldusid ÜPP õigusaktides ja neid kohaldatakse ainult ÜPP toetusesaajatele. Need 
standardid määratletakse liikmesriikide poolt, kes peavad seejuures arvesse võtma kohalikke tingimusi.
Makseasutus : liikmesriigis põllumajandustoetuste hindamise, arvutamise, kontrollimise ja maksmise eest vastutav 
ametiasutus.
Nõuetele vastavuse eeskirjad : koosnevad liidu õigusaktidest tulenevatest kohustuslikest majandamisnõuetest 
ning liikmesriikide tasandil kehtestatavatest maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise standarditest 
(GAEC), mis on vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 II lisa kohaselt seotud keskkonna, kliimamuutuste, maa hea 
põllumajandus- ja keskkonnaseisundi, rahvatervise, loomatervise, taimetervise ja loomade heaoluga. Käesolevas 
aruandes kasutatakse nõuetele vastavuse eeskirju ja nõuetele vastavuse kohustusi samas tähenduses.
Põllumajanduse peadirektoraat : Euroopa Komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat, mis 
vastutab põllumajanduse ja maaelu arengu poliitika elluviimise eest.
Põllumajandusettevõtete nõustamise asutus : riigiasutus või eraõiguslik asutus, millele liikmesriik on teinud 
ülesandeks käitada süsteemi, mille eesmärk on põllumajandustootjate nõustamine põllumajandusmaaga ja 
põllumajandusettevõtte juhtimisega seotud küsimustes.
Tervise ja toiduohutuse peadirektoraat : Euroopa Komisjoni tervise ja toiduohutuse peadirektoraat, mis vastutab 
keskkonda, rahvatervist, taime- ja loomatervist ning loomade heaolu puudutavate valdkondlike õigusaktide eest.
06 Mõisted 
Vastavusaudit : põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi tehtavad kohapealsed kontrollid, mis 
võimaldavad komisjonil kontrollida, kas liikmesriigid on neile eraldatud EAGFi ja EAFRD vahendeid õigesti 
kasutanud, eelkõige aga veenduda selles, et liikmesriikides on hästi toimivad juhtimis- ja kontrollisüsteemid, mis 
tagavad toetusesaajatele tehtavate maksete korrektsuse.
ÜPP : ühine põllumajanduspoliitika
07
 Kokkuvõte
I
Nõuetele vastavus seob enamiku põllumajandustootjatele makstavatest toetustest keskkonna, toiduohutuse, loo -
made ja taimede tervise ning maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmist puudutavate põhinõuete 
täitmisega. See puudutab praegu 7,5 miljonit põllumajandustootjat, kellele maksti 2015. aastal ligikaudu 47 miljar -
dit eurot toetusi1. Ühiskond ootab, et ELi toetust saavad põllumajandustootjad täidaksid nõuetele vastavust.
II
Seadusandja lõi nõuetele vastavuse jaoks ELi raamistiku. Komisjon vastutab selle elluviimise järelevalve eest. Liik -
mesriigid kehtestasid ELi eeskirjade alusel põllumajandustootjate tasandil konkreetsed kohustused ja kontrollisid 
nende täitmist. Kontrollikoda uuris, kas nõuetele vastavuse juhtimis- ja kontrollisüsteem oli mõjus ja kas seda saab 
veelgi lihtsustada.
III
Kontrollikoda järeldas, et komisjonil ei olnud olemasoleva teabe põhjal võimalik nõuetele vastavuse mõjusust asja -
kohaselt hinnata. Hoolimata ÜPP-s perioodiks 2014–2020 tehtud muudatustest saab nõuetele vastavuse juhtimis- ja 
kontrollisüsteemi veelgi lihtsustada.
IV
Komisjoni kasutatud tulemusnäitajad andsid nõuetele vastavuse mõjususest osalise ülevaate. Näitajad ei võtnud 
arvesse seda, mil määral põllumajandustootjad nõuetele vastavad. Lisaks ei analüüsinud komisjon ei rikkumiste 
põhjuseid ega nende vastu võitlemise võimalusi.
V
ÜPP-s perioodiks 2014–2020 tehtud muudatused vähendasid mõningal määral eeskirjade keerukust, sest loobuti 
põllumajandustegevuse jaoks vähetähtsatest nõuetest. Kontrolliprotseduurid on aga endiselt keerulised. Lihtsus -
tamismeetmete (nt haldusasutusi ja põllumajandustootjaid täiendavast koormusest vabastav väikepõllumajandus -
tootjate kava) võtmisel tuleb arvestada ka vajadust saavutada nõuetele vastavusele seatud eesmärgid.
VI
Uute keskkonnasäästlikumaks muutmise maksete kohased põllumajandustavad sarnanevad endistele maa heas põl -
lumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise (GAEC) standarditele. Seetõttu on praegu kasutusel kahte liiki üksteist 
täiendavad põllumajandustavad, millel on samad eesmärgid: maa hooldamine ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse. 
Hoolimata nende sarnasusest, kasutatakse kohustuslike maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise 
eeskirjade ning keskkonnasäästlikumaks muutmise tingimuste kontrollimiseks kahte erinevat kontrollisüsteemi. See 
võib endaga kaasa tuua kontrollisüsteemide ebatõhususe ja täiendava halduskoormuse.
1 Nimetatud 7,5 miljonit põllumajandustootjat moodustavad 68% kõigist ÜPP toetusi saavatest tootjatest ning neile antav toetus moodustab 83% 
toetuste kogumahust. Loetletud arvud ei sisalda väikepõllumajandustootjaid, kuna nende suhtes ei rakendata nõuetele vastavuse kohustuste 
mittetäitmise korral halduskaristusi (vt punkt 48).
08 Kokkuvõte 
VII
Nõuetele vastavuse rakendamise kulutusi ei ole piisavalt kvantifitseeritud. Nii kaua, kui komisjon ei oska usaldus -
väärselt hinnata nõuetele vastavuse kogumaksumust kõigi sidusrühmade tasandil (ELi institutsioonid, liikmes -
riikide juhtimis- ja kontrolliasutused ja põllumajandustootjad), ei saa ta tagada ka nõuetele vastavuse süsteemi 
kulutõhusust.
VIII
Karistuste süsteem ei taganud reegleid rikkunud ELi põllumajandustootjate makstavate halduskaristuste piisavalt 
ühtlustatud alustele tuginevat arvutamist. Rikkumiste raskusastme, ulatuse, püsivuse ja tahtlikkuse faktorite raken -
damine sarnaste juhtumite jaoks karistuste määramisel erines liikmesriigiti märgatavalt.
IX
Kontrollikoda esitab järgmised soovitused:
– 2020. aastale järgneva perioodi ÜPP jaoks peaks komisjon edasi arendama oma nõuetele vastavuse tulemuslik -
kuse mõõtmiseks mõeldud näitajate süsteemi ning kuidas võtta arvesse seda, mil määral põllumajandustootjad 
oma näitajate puhul nõuetele vastavuse tingimustele vastavad.
– Komisjon peaks edaspidi parandama nõuetele vastavusega seotud rikkumiste alast teabevahetust asjaomaste 
talituste vahel, et aidata neil leida rikkumiste põhjused ja võtta nõuetekohaseid meetmeid nende käsitlemiseks.
– 2020. aastale järgneva perioodi ÜPP jaoks peaks komisjon tegema ettepaneku kohandada kohapealsete nõuete -
le vastavuse kontrollide eeskirju. See võimaldaks põhiliste kontrollipunktide mõjusamat eesmärgistamist.
– 2020. aastale järgneva perioodi ÜPP mõjuhindamise raames peaks komisjon analüüsima kahe sarnaste kesk -
konnaeesmärkidega süsteemi (head põllumajandus- ja keskkonnatingimused ning ja keskkonnasäästlikumaks 
muutmine) rakendamisest saadud kogemusi, et nendevahelist koostoimet veelgi suurendada. Analüüsis peaks 
arvesse võtma näiteks standardite keskkonnamõju ja põllumajandustootjate poolset varasemat nõuete täitmist.
– Peale ÜPP tulemuslikkuse aruande valmimist (kavakohaselt 2018. aasta lõpuks) peaks komisjon välja töötama 
metoodika, mis mõõdaks nõuetele vastavuse maksumust.
– 2020. aastale järgneva perioodi ÜPP jaoks peaks komisjon edendama karistuste ühtlustatumat rakendamist ELi 
tasandil, selgitades täpsemalt rikkumiste raskusastme, ulatuse, püsivuse ja tahtlikkuse mõisteid.
09
 Sissejuhatus
01 
Nõuetele vastavus seob enamuse põllumajandustootjatele makstavatest toe -
tustest keskkonna, toiduohutuse, loomade tervishoiu ja heaolu ning maa heas 
põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmist puudutavate põhinõuete täitmi -
sega. Praegu kehtib see kogu ELis 7,5 miljoni põllumajandustootja suhtes, kellele 
tehti eelarveaastal 2015 ca 47 miljardi  euro suuruses summas toetusmakseid, mis 
sõltusid nõuetele vastavuse tingimuste täitmisest (vt mõisted )2. Kui põllumajan -
dustootja eeskirjadele ei vasta, võidakse tema suhtes rakendada halduskaristust.
02 
Nõuetele vastavuse aluseks on kaks peamist eeskirjade kogumit (eeskirjade 
kehtiv versioon on esitatud I lisas ). Kohustuslikud majandamisnõuded on kesk -
konda, toiduohutust, taimetervist ning loomade tervishoidu ja heaolu käsitleva -
test direktiividest ja määrustest pärinevad nõuded. Maa hea põllumajandus- ja 
keskkonnaseisundi (GAEC) standardid on ÜPP maksete saajatele kehtivad täien -
davad eeskirjad. Nendega kehtestatakse põllumajandusmaale kehtivad säästlikud 
tavad, mille eesmärk on kaitsta vett, mulda, süsinikuvarusid ning tagada maa ja 
maastikuelementide hooldus.
03 
Nõuetele vastavus peab aitama saavutada järgnevat kahte eesmärki:2 Põllumajanduse ja maaelu 
arengu peadirektoraadi 
2015. aasta tegevusaruanne.
3 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 17. detsembri 2013. 
aasta määrus (EL) nr 1306/2013 
ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire 
kohta, millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrused 
(EMÜ) nr 352/78, (EÜ) 
nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) 
nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 
ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 549).Joonis  1Nõuetele vastavuse eesmärgid
Aidata kaasa sellele, et ÜPP vastaks 
paremini ühiskonna ootustele
parandades ÜPP sidusust keskkonna, 
rahvatervise, loomatervishoiu,
taimetervise ja loomade heaoluga
seotud poliitikategatõstes toetusesaajate teadlikkust 
nimetatud põhistandardite
järgimise vajadusestAidata kaasa säästva põllumajanduse 
väljaarendamisele
kuidas kuidas
Allikas:  määruse (EL) nr 1306/2013 põhjendus 543.
10 Sissejuhatus 
04 
Ühiskond ootab, et ELi toetust saavad põllumajandustootjad täidaksid nõuetele 
vastavuse kohustusi. 2016. aasta jaanuaris avaldatud viimase Eurobaromeetri4 
uuringu kohaselt pidasid rohkem kui neli vastajat viiest õigustatuks vähendada 
põllumajandustootjatele tehtavaid toetusmakseid juhul, kui põllumehed ei täida 
eeskirju.
05 
Nõuetele vastavust kui ÜPP ühte instrumenti hallatakse koostöös liikmesriikide -
ga, st ülesanded jagunevad komisjoni ja liikmesriikide vahel. Nimetatud konteks -
tis on komisjonil järgmised ülesanded:
– järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes kindlaks määratud ELi 
üldist raamistikku ning Euroopa Parlamendilt eelarvele heakskiidu andmise 
iga-aastase protsessi ajal saadud nõuandeid;
– luua rakendus- ja delegeerimismääruste abil üksikasjalik ELi raamistik koos 
selle juurde käivate liikmesriikide jaoks koostatud suunistega;
– kontrollida, et liikmesriigid täidaksid neile õigusaktidega pandud kohustused, 
ning rakendada finantskorrektsioone juhul, kui ta on leidnud, et liikmesriikide 
süsteemides on puudusi;
– kontrollida nõuetele vastavuse eesmärkide täitmist ja selle tulemuste kohta 
aru anda5.
06 
Keskkonna peadirektoraat ning tervise ja toiduohutuse peadirektoraat vastuta -
vad kohustuslike majandamisnõuete aluseks olevate valdkondlike õigusaktide 
eesmärkide elluviimise ja saavutamise järelevalve eest, ning põllumajanduse pea -
direktoraat vastutab GAECi standardite eest. Põllumajanduse peadirektoraat viib 
läbi auditeid, mille eesmärk on kontrollida asjakohaste nõuetele vastavuse alaste 
juhtimis- ja kontrollisüsteemide olemasolu liikmesriikides.
07 
Liikmesriigid võtavad vastu seadusandlikud, regulatiivsed ja haldusaktid, et luua 
ELi üldisele ja üksikasjalikule nõuetele vastavuse raamistikule vastav riiklik raa -
mistik, ning eriti:
– luua nõuetele mittevastamise vältimiseks, avastamiseks ja parandamiseks 
vajalikud süsteemid;
– teha kohapealseid kontrolle valimi põhjal, mis moodustab vähemalt 1% põl -
lumajandustootjate arvust6;4 „Special Eurobarometer 440 
Europeans, Agriculture and 
the CAP“, mis avaldati 
21. jaanuaril 2016 ja väljendab 
ajavahemikus 17–26. oktoober 
2015 TNS opinion & sociali 
poolt Euroopa Komisjoni 
tellimusel kogutud arvamusi. 
Kõik intervjuud viidi läbi 
juhuslikkuse alusel valitud ELi 
kodanike kodudes.
5 Vt nt põllumajanduse ja 
maaelu arengu 
peadirektoraadi 2014. aasta 
tegevusaruande 10. lisa 
6.osa – nõuetele vastavus.
6 Üldise reegli kohaselt peab 
kohapealsete kontrollide valim 
moodustama vähemalt 1% 
ÜPP toetusesaajatest. Teatud 
nõuete puhul (nt loomade 
identifitseerimine ja 
registreerimine) nõutakse 
valdkonnapõhistes 
õigusaktides aga vähemalt 3% 
põllumajandustootjate 
kontrollimist. Seetõttu 
kontrollitakse nõuetele 
vastavuse raames tegelikult 
rohkem kui 1% 
põllumajandustootjatest. 
Näiteks eelarveaastal 2015 
kontrolliti 2,31% 
põllumajandustootjatest. 
Kohustuslike 
majandamisnõuete puhul on 
liikmesriikidel lubatud need 
kontrollid ühendada 
valdkondlike õigusaktide 
raames tehtavate 
kontrollidega, et saavutada 
nõuetele vastavuse 1%-line 
kontrollimäär.
11 Sissejuhatus 
– rakendada karistusi ja nõuda tagasi eeskirju rikkunud põllumajandustootjate -
le ebaõigesti makstud summad;
– komisjonile aru anda (auditeeritud raamatupidamise aastaaruanded, finant -
saruanded ja kontrollistatistika).
08 
ÜPP toetusesaajad peavad täitma kõiki liikmesriigi õigusaktides sätestatud 
nõuetele vastavuse reegleid. Kui nad on reegleid rikkunud ning see rikkumine on 
põllumajandustootjale vahetult omistatava tegemise või tegematajätmise taga -
järg, võidakse kõnealusele põllumajandustootjale makstavat aastast ELi toetust 
vähendada.
09 
2008. aastal avaldas kontrollikoda nõuetele vastavuse mõjususe teemalise eriaru -
ande7. Aruandes jõuti järeldusele, et nõuetele vastavus ei olnud mõjus poliitika 
ning rõhutati, et probleeme tekitas nõuetele vastavuse raamistik (eelkõige selle 
keerukus).
10 
Komisjon, nõukogu ja liikmesriigid on pidevalt arutanud nõuetele vastavuse süs -
teemi ulatuse ja eeskirjade lihtsustamist, kuna raamistik on keeruline ning tagada 
tuleb eeskirjade kontrollimine ja nende piisav asjakohasus põllumajandusliku 
tegevuse jaoks. Ajavahemikus 2008–2013 tehti peale ÜPP nn tervisekontrolli 
nõuetele vastavuse süsteemis muudatusi8. Lisaks kavandati praeguseks perioo -
diks (2014–2020) muudatusi, mille eesmärk on9:
– optimeerida standardite ulatust, esitades need ühe valdkondadeks ja küsi -
musteks jaotatud nimekirjana, et muuta nõuetele vastavuse süsteem järje -
kindlamaks ja paremini nähtavaks; ning
– eemaldada nimekirjast mitu nõuet, mis ei olnud põllumajandustegevuse või 
põllumajandusliku majapidamise maa seisukohast piisavalt asjakohased või 
olid suunatud pigem riigiasutustele kui toetusesaajatele.7 Eriaruanne nr 8/2008: „Kas 
nõuetele vastavus on mõjus 
poliitika?“ ( http://eca.europa.
eu).
8 Nõukogu 19. jaanuari 2009. 
aasta määrusega (EÜ) 
nr 73/2009, millega 
kehtestatakse ühise 
põllumajanduspoliitika 
raames põllumajandustootjate 
suhtes kohaldatavate 
otsetoetuskavade 
ühiseeskirjad ja teatavad 
toetuskavad 
põllumajandustootjate jaoks, 
muudetakse määruseid (EÜ) 
nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, 
(EÜ) nr 378/2007 ning 
tunnistatakse kehtetuks 
määrus (EÜ) nr 1782/2003 
(ELT L 30, 31.1.2009, lk 16), lisati 
vee kaitse ja haldamise 
värskelt loodud valdkonnas 
tegelikult kaks kohustuslikku 
head põllumajandus- ja 
keskkonnatingimust ning maa 
minimaalse hoolduse 
valdkonnas 3 vabatahtlikku 
head põllumajandus- ja 
keskkonnatingimust; samas 
muudeti aga vabatahtlikuks 3 
määrusega (EL) nr 1782/2003 
kehtestatud olemasolevat 
head põllumajandus- ja 
keskkonnatingimust. 
Väiksemaid muudatusi tehti ka 
kohustuslikes 
majandamisnõuetes, 
sealjuures loobuti määrusega 
(EÜ) nr 2629/97 nõutud 
kõrvamärkidest, 
põllumajandusettevõtete 
registritest ja passidest.
9 Perioodiks 2014–2020 vastu 
võetud muudatuste 
üksikasjalik tutvustus on 
esitatud II lisas.
12
 Auditi ulatus ja 
lähenemisviis
11 
Lihtsustamise eesmärk on eeskirjade, neile vastamise maksumuse ja kontrollide 
optimeerimine. Lihtsustamismeetmed vähendavad küll haldusasutustel ja põllu -
majandustootjatel lasuvat täiendavat koormust, kuid nende puhul tuleb arvesta -
da ka vajadust saavutada nõuetele vastavusele seatud eesmärgid.
12 
Kontrollikoda uuris nõuetele vastavuse valdkonnas komisjoni ja liikmesriikide 
poolt loodud juhtimis- ja kontrollisüsteeme, et hinnata, kas uues õigusraamistikus 
saavutatud nõuetele vastavus on mõjus ja mil määral on suudetud raamistikku 
lihtsustada.
13 
Üldine auditiküsimus oli järgmine:
„Kas nõuetele vastavuse juhtimis- ja kontrollisüsteem oli mõjus ja kas seda 
saab veelgi lihtsustada?“
Käesolevas aruandes keskendutakse mõjususe ja lihtsustamise aspektidele.
14 
Audiitorid uurisid nõuetele vastavuse senist rakendamist puudutavat järgnevat 
tõendusmaterjali:
– liikmesriikidest komisjonile edastatud kontrollistatistika (eelarveaastad 2011–
2014). Need aruanded sisaldasid andmeid mistahes standardi suhtes kontrolli -
tud põllumajandustootjate arvu kohta, nõuetele mittevastamise juhtude arvu 
ning karistuste suurust ja liike;
– kontrollikoja seaduslikkuse ja korrektsuse auditid (kinnitav avaldus) eelar -
veaastate 2011–2014 kohta;
– komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi tehtud vastavu -
sauditid (eelarveaastad 2011–2014).
13 Auditi ulatus ja lähenemisviis 
15 
Kontrollikoda uuris komisjoni loodud juhtimis- ja kontrollisüsteemi puudutavat 
teavet, mis saadi põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi töötajatega 
vesteldes ning peadirektoraadi koostatud või tellitud analüüside, uuringute ja 
aruannetega tutvudes. Lisaks uurisid audiitorid ÜPP perioodiks 2014–2020 tehtud 
muudatuste potentsiaalset mõju; selleks tutvuti järgmiste dokumentidega: ette -
valmistav mõjuhinnang, heakskiidetud määrused ja komisjoni avaldused.
16 
Kontrollikoda viis läbi kaks uuringut, milles käsitleti muu hulgas teadlikkuse, vas -
tavuse ja lihtsustamise teemasid. Küsimustikud saadeti makseasutustele ja põllu -
majandusettevõtteid nõustavatele asutustele. Täidetud küsimustikud laekusid 27 
liikmesriigi küsitluses osalenud 64 makseasutusest1011, 186-st põllumajandusette -
võtteid nõustavast asutusest vastas teisele küsimustikule 72.
17 
Audiitorid külastasid liikmesriikide kolme piirkonda (Schleswig-Holstein Saksa -
maal, Kataloonia Hispaanias ning Põhja-Iirimaa Ühendkuningriigis), kus interv -
jueeriti makseasutuste ja põllumajandustootjate liitude esindajaid, et kuulda nen -
de arvamust nõuetele vastavuse mõju kohta põllumajandustootjate tasandil.10 Kontrollikoda küsitles 64 
makseasutust 82-st, kuna 
mõnes liikmesriigis ei ole mitte 
kõikidel makseasutustes 
nõuetele vastavusega seotud 
kohustusi.
11 Käesolev audit ei hõlmanud 
Horvaatiat, kuna riik liitus 
ELiga alles 1. juulil 2013 ja 
varasemate aastate kohta 
andmed puuduvad.
14
 Tähelepanekud
Komisjonil ei olnud olemasoleva teabe põhjal võimalik 
nõuetele vastavuse mõjusust asjakohaselt hinnata
18 
Aruande esimeses osas uurivad audiitorid, kas komisjoni kasutatud tulemusnäita -
jad andsid nõuetele vastavuse mõjususest täieliku pildi, kas need võtsid arvesse 
põllumajandustootjate nõuetele vastavuse määra ning kas komisjon analüüsis 
rikkumiste põhjuseid ja võttis meetmeid nende kõrvaldamiseks. Kontrollikoja 
uurimisstandardid on esitatud punktides 19–21.
19 
Nõuetele vastavuse eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude mõõtmiseks 
(vt punkt 2) peaks komisjon määratlema asjakohased tulemusnäitajad12. Need 
peaksid vastama usaldusväärne finantsjuhtimise põhimõtetele (säästlikkus, tõ -
husus ja mõjusus)13. Komisjon peaks tulemuslikkuse küsimusi analüüsima ja selle 
alusel meetmeid võtma.
20 
Liikmesriigid peaksid ka vältima, tuvastama ja tõhusalt käsitlema kõiki toetuse -
saajate poolseid eeskirjade eiramisi või kohustuste täitmata jätmist14, ning komis -
jonile oma kontrollide tulemuste kohta igal aastal aru andma.
21 
Nõuetele vastavuse mõjususe hindamisel tuleb arvesse võtta seda, mil määral 
põllumajandustootjad neile eeskirjadele vastavad – just see on põhinäitaja, mis 
peegeldab poliitika panust keskkonnakaitsesse, inimeste ja loomade tervishoidu 
ning taimetervisesse ja loomade heaolusse. Poliitika mõjususe suurendamiseks 
peaks nõuetele vastavuse raamistik sisaldama meetmeid, mille abil saab kindlaks 
teha põhjused, millest tulenevalt põllumajandustootjad nõuetele vastavuse tingi -
musi ei täida, ning nende vastu võidelda.12 Komisjoni 22. juuli 2014. aasta 
rakendusmääruse (EL) 
nr 834/2014 (milles 
sätestatakse ühise 
põllumajanduspoliitika ühise 
seire- ja hindamisraamistiku 
kohaldamise eeskirjad) 
(ELT L 230, 1.8.2014, lk 1) 
põhjendus 2.
13 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 25. oktoobri 
2012. aasta määruse (EL, 
Euratom) nr 966/2012, mis 
käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju 
ning millega muudetakse 
nõukogu määrust (EÜ, 
Euratom) nr 1605/2002 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) 
(finantsmäärus), artiklis 30 
esitatakse järgmised 
määratlused:  
Säästlikkuse põhimõte 
tähendab, et vahendid, mida 
institutsioon oma tegevuses 
kasutab, tehakse õigel ajal 
kättesaadavaks ning et nende 
kogus ja kvaliteet on sobivad 
ja nende hind on võimalikult 
soodne.  
Tõhususe põhimõte tähendab 
parimat võimalikku suhet 
kasutatud vahendite ja 
saavutatud tulemuste vahel.  
Tulemuslikkuse põhimõte 
tähendab seatud eesmärkide 
ja kavandatud tulemuste 
saavutamist.
14 Määruse (EL) nr 1306/2013 
põhjendus 39.
15 Tähelepanekud 
Komisjoni kasutatud tulemusnäitajad andsid nõuetele 
vastavuse mõjususest osalise ülevaate
Olukord perioodil 2007–2013
22 
Esimese eesmärgi (toetada säästva põllumajanduse arengut, tõstes toetusesaaja -
te teadlikkust nimetatud põhistandardite järgimise vajadusest) mõõtmiseks kasu -
tas komisjon näitajat „nõuetele vastavuse tingimustega hõlmatud ÜPP maksete 
osakaal“, mis näitab ÜPP maksete osakaalu, mille saamine eeldab põllumajandus -
tootja poolset nõuetele vastavuse reeglite täitmist. Nimetatud näitaja ei mõõda 
aga põllumajandustootja teadlikkust neist eeskirjadest ega seda, mil määral ta 
neid täidab.
23 
Teise eesmärgi (parandada ÜPP vastamist ühiskonna ootustele, parandades 
sidusust keskkonna, rahvatervise, loomatervise, taimetervise ja loomade heaolu -
ga seotud poliitikatega) mõõtmiseks kasutati näitajat „avalik arvamus nõuetele 
vastavuse kohta“, mida komisjon mõõtis Eurobaromeetri uuringuga. Uuringu 
küsimused ja vastusevariandid on esitatud 1. selgituses .
Väljavõte Eurobaromeetri uuringust
Küsimus: „Ühise põllumajanduspoliitika raames on põllumajandustootjatele makstavad toetused seotud kesk -
konna, toiduohutuse ning loomade heaolu alaste põhinõuete (nn nõuetele vastavus) täitmisega. Kas Teie arust 
on õigustatud vähendada põllumajandustootjate toetusmakseid, kui nad ei täida toiduohutuse, keskkonna ja 
loomade heaolu alaseid standardeid?“
Vastusevariandid: „Täielikult õigustatud; teatud määral õigustatud; teatud määral õigustamatu; täielikult õi -
gustamatu; ei oska vastata“.
Uuringu tulemus: rohkem kui neli viiendikku vastanutest olid arvamusel, et reegleid rikkuvate põllumajandus -
tootjate toetuste vähendamine on õigustatud (vastati kas „täiesti õigustatud“ või „teatud määral õigustatud“). 
Pärast eelmist 2007. aasta novembris tehtud uuringut on avalik arvamus püsinud stabiilsena.
Allikas:  komisjoni Eurobaromeetri uuring.1. selgitus
16 Tähelepanekud 
24 
Näitaja ei anna teavet selle kohta, kas nõuetele vastavuse rakendamine ÜPP 
raames on paranenud. See peegeldab vaid uuringule vastanute arvamust, kuid ei 
hinda nõuetele vastavuse rakendamise tegelikke tulemusi.
25 
Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat annab aru veel kahe tule -
musnäitaja kohta: heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste kontrollimise 
määr15 ning püsikarjamaa osakaal. Esimese näitajaga mõõdetakse liikmesriikide 
vastavust minimaalsele kontrollimäärale. See näitab üksnes vastavust määruse 
nõudele ega mõõda nõuetele vastavuse mõjususust. Teisel näitajal (mis mõõdab 
liikmesriikides püsikarjamaa all oleva maa osakaalu kogu põllumajandusmaast) 
oli kaks puudust: see mõõtis vaid ühte nõuetele vastavuse aspekti ega toonud 
välja nõuetele vastavuse konkreetset panust – püsikarjamaa säilitamine võib 
tuleneda mitmest faktorist, millest vaid üks on nõuetele vastavus.
Olukord perioodil 2014–2020
26 
Perioodil 2014–2020 kasutati kahte otseselt nõuetele vastavusega seotud näi -
tajat16: nõuetele vastavuse tingimustega hõlmatud hektarite arv ning nõuetele 
vastavuse osakaal kõigist ÜPP maksetest. Tegu on kvantitatiivsete näitajatega, 
mis mõõdavad vaid nende kohta käivate andmekogumite suurust (st põllumajan -
dusmaa ja ÜPP maksed), mitte aga nõuetele vastavuse mõjusust.
27 
ÜPP üldisel tasandil määratleti nõuetele vastavuse eeskirjadest mõjutatud 
valdkondi hõlmavad teised näitajad, nagu linnustiku indeks, vee kvaliteet, mulla 
orgaaniline aine põllumaal ning mulla vee-erosioon. Samas on teadmata üksnes 
nõuetele vastavuse konkreetne mõju nimetatud näitajatele. Lisaks ei mõõdeta 
nende mõjunäitajatega nõuetele vastavuse muid aspekte, nagu toiduohutus, 
loomade identifitseerimine ja registreerimine ja loomade heaolu.15 Heade põllumajandus- ja 
keskkonnatingimuste 
minimaalne kontrollimäär 
moodustas ÜPP-s nii enne kui 
pärast 2014. aastat 1% 
põllumajandustootjate arvust.
16 Komisjoni rakendusmääruse 
(EL) nr 834/2014 lisa.
17 Tähelepanekud 
Komisjon ei võtnud nõuetele vastavuse mõjususe hindamisel 
arvesse seda, mil määral põllumajandustootjad nõuetele 
vastavad
28 
Komisjon kogub liikmesriikide saadetud kontrollistatistika põhjal teavet ka selle 
kohta, mil määral põllumajandustootjad nõuetele vastavuse eeskirju täidavad. 
Nimetatud teavet ei kasutata aga tulemusnäitajana ega võrrelda eelnevalt seatud 
sihtnäitajatega.
29 
Kontrollikoja tehtud viimase nelja aasta seaduslikkuse ja korrektsuse auditite17 
tulemused (vt tabel  1) ning liikmesriikide kontrolliasutuste poolt põllumajandus -
tootjate kohapealse kontrollimise kohta edastatud statistika (vt tabel  2) näitas 
nõuetele vastavuse kohustuste mittetäitmise laia ulatust:
Põllumajandustootjate nõuetele vastavuse testimine juhuvalimi alusel  – 
kontrollikoja testimise tulemused
Fond AndmedEelarveaasta
2011 2012 2013 2014
EAGFNõuetele vastavuse kohustustega 
seotud maksete arv155 146 164 170
Nõuetele mittevastamise juhtumite 
arv22 24 44 46
Rikkumiste osakaal (%) 14% 16% 25% 27%
EAFRDNõuetele vastavuse kohustustega 
seotud maksete arv73 75 61 64
Nõuetele mittevastamise juhtumite 
arv26 25 24 17
Rikkumiste osakaal (%) 36% 33% 39% 27%
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
Nõuetele vastavuse tingimuste rikkumised (juhu- ja riskipõhiste valimite põhjal 
kontrollitud põllumajandustootjate kohta esitatud liikmesriikide aruandlus alusel)
Eelarveaasta
2011 2012 2013 2014 2015
Rikkumiste sagedus (%) 21% 20% 20% 25% 29%
Allikas:  liikmesriikide nõuetele vastavuse statistika.Tabel 1 Tabel 217 Nõuetele vastavuse alal 
keskendus kontrollija testimine 
valitud headele põllumajan -
dus- ja keskkonnatingimustele 
(võsastumise vältimine, 
veepüüdeterrassid, oliivisalude 
säilitamine, minimaalse 
loomkoormuse säilitamine ja 
niitmiskohustus) ning valitud 
kohustuslikele majandamis -
nõuetele (nitraatide direktiivi 
ning loomade identifitseerimi -
se ja registreerimisega seotud 
kohustuslikud majandamisnõu -
ded), mille kohta oli võimalik 
auditikülastuste käigus 
tõendusmaterjali koguda ja 
järeldusi teha. 2011. ja 2012. 
aastal oli EAFRD testimise 
ulatus laiem kui EAGFi 
testimisel, kuna see sisaldas 
kõiki loomade heaoluga seotud 
häid põllumajandus- ja 
keskkonnatingimusi ning 
kohustuslikke majandamisnõu -
deid. Pealegi ei testitud EAGFi 
puhul 2011. ja 2012. aastal 
loomade identifitseerimist ja 
registreerimist.
18 Tähelepanekud Joonis  230 
Ligikaudu 90% auditiküsimustikule vastanud makseasutustest ja põllumajandu -
settevõtteid nõustavast asutusest märkisid, et põllumajandustootjate teadlikkus 
nõuetele vastavuse eeskirjade järgimise kohta on viimase viie aastaga parane -
nud. Nii liikmesriikide kontrollid kui kontrollikoja auditid näitavad aga, et eeskirja -
de rikkumise määr on endiselt kõrge ja näitab suurenevat tendentsi.
31 
Ajavahemikus 2011–2013 oli liikmesriikide kontrolliasutuste avastatud rikkumiste 
arv suhteliselt stabiilne (peaaegu 60 000 juhtumit aastas), 2014. aastal suure -
nes nende arv aga pea 20% võrra 70 000 rikkumiseni (peamiselt tulenes see 
nitraatide direktiivi ning sigade ja veiste identifitseerimise ja registreerimisega 
seotud kohustuslike majandamisnõuete rikkumisest). Jooniselt  2 nähtub, et 
viis peamist valdkonda moodustasid ligi 90% kõigist rikkumistest ja ka nendele 
mittevastamise sagedus oli kõige kõrgem18. Nimetatud viis valdkonda hõlmasid 
kokku 10 kohustuslikku majandamisnõuet ning nelja head põllumajandus- ja 
keskkonnatingimust.
Valdkonnad, kus on kõige enam nõuete rikkumisi
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.Väetiste ja taimekaitsevahendite 
kasutamine; 15%Toidu- ja söödaohutus; 8%Kaitse mullaerosiooni vastu; 8%Võsastumise vältimine; 5%Muud; 14%
Loomapidamine; 50%
32 
Kahes kõige rohkem rikkumisi sisaldavas valdkonnas oli konkreetsete standardi -
te/nõuete rikkumise sagedus eelarveaastal 2014 kõrgem kui 5% (vt joonis  3).18 Tingimusi rikkunud 
põllumajandustootjate 
osakaal kõigist kontrollitud 
põllumajandustootjatest.
19 Tähelepanekud 
33 
Kontrollikoja analüüs näitab, et mitme standardi puhul on rikkumiste määr alla 
1%, nagu metsikute linde ja looduslike kasvukohtade kaitset puudutav kohustus -
lik majandamisnõue ning mullakaitset, mulla orgaanilise aine sisalduse ja ülesehi -
tuse säilitamist ning maastikuelementide kaitset puudutavad head põllumajan -
dus- ja keskkonnatingimused.
Komisjon ei analüüsinud ei nõuetele vastavuse rikkumiste 
põhjuseid ega nende vastu võitlemise võimalusi
34 
Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat analüüsib kontrollistatistikat 
iga aruandva üksuse kohta eraldi (provints, piirkond, keskvalitsus), et tagada 
nende vastamine ELi miinimumnõuetele (nt määruses sätestatud nõue kontrolli -
da vähemalt 1% põllumajandustootjatest). Peadirektoraat teeb ka vastavusaudi -
teid, millega kontrollitakse liikmesriikide loodud juhtimis- ja kontrollisüsteemide 
vastavust kehtivatele ELi õigusnormidele. Selliste auditite eesmärk on kaitsta ÜPP 
maksete tegemiseks mõeldud fonde, kontrollides, kas liikmesriigid on põllu -
majandustootjatele tehtavaid makseid õigesti vähendanud. Komisjon kohaldab 
puudulike süsteemidega riikide puhul netofinantskorrektsioone. Joonis  3Rikkumiste sagedus kahes kõige rohkem nõuetele mittevastavust sisaldavas 
valdkonnas
Väetiste ja taimekaitsevahendite 
kasutamine
Taimekaitseva-
hendite alane 
kohustuslik 
majandamisnõueNitraadidirektiivist 
tulenev 
kohustuslik 
majandamisnõueSigade heaolu 
alane kohustuslik 
majandamisnõueSigade
identi/f_itseerimise 
ja registreerimise 
alane kohustuslik 
majandamisnõueLoomkoormus 
alane maa heas 
põllumajandus- ja 
keskkonnaseisundis 
hoidmise tingimusLammaste ja kitsede 
identi/f_itseerimise ja 
registreerimise alane 
kohustuslik 
majandamisnõueVeiste 
identi/f_itseerimise 
ja registreerimise 
alane kohustuslik 
majandamisnõue30%
25%
20%
15%
10%
5%
0%Loomapidamine
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
20 Tähelepanekud 
35 
Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat ei analüüsi nõuetele vastavuse 
tingimuste rikkumisi ELi tasandil ega tee auditeid, mille abil selgitada välja kõige 
rohkem rikutavaid reegleid, rikkumiste potentsiaalseid põhjuseid ning olukorra 
parandamiseks vajalikke võimalikke parandusmeetmeid. Sellist analüüsi ei tee ka 
kohustuslike majandamisnõuete aluseks olevate poliitikasuundade eest vastuta -
vad teised komisjoni peadirektoraadid. Näiteks nitraatide direktiivis käsitletavate 
poliitikasuundade eest vastutav keskkonna peadirektoraat märkis, et tema talitu -
sed ei saanud liikmesriikide tehtud kontrolle puudutavat statistikat ning seetõttu 
ei saanud peadirektoraat nimetatud küsimuses ka järelmeetmeid võtta. Seetõttu 
kontrollib komisjon üksnes finantsaspekte ega analüüsi nõuetele vastavuse mõju 
selle aluseks olevate poliitikavaldkondade (keskkond, toiduohutus ning looma -
tervis ja loomade heaolu) poliitikaeesmärkidele.
36 
Kuni 2016. aasta juulini ei olnud komisjon hinnanud reeglite rikkumiste võimalik -
ke põhjuseid ega kaalunud meetmeid selliste olukordade vältimiseks tulevikus19. 
Taoliste hindamiste käigus võib välja tulla ka kasulikku teavet nõuetele vastavuse 
süsteemi edasise lihtsustamise vajalikkuse kohta. Nõuetele vastavuse tingimuste 
potentsiaalsed põhjused võivad olla tingitud kohati keeruliste eeskirjade (III lisa) 
mittemõistmisest või motivatsiooni puudumisest, kuna reeglite täitmise hind 
võib olla madala minimaalse kontrollimäära (1%) ja väikeste karistustega võrrel -
des ebaproportsionaalselt kõrge20.
Kas nõuetele vastavuse juhtimis- ja kontrollisüsteemi 
saab veelgi lihtsustada?
37 
Käesoleva aruande teises osas uuritakse, kas nõuetele vastavuse eeskirju ja 
kontrollimenetlusi oli lihtsustatud, kas väikepõllumajandustootjate kava oli tasa -
kaalustatud moel vähendanud halduskoormust, kas on ohte, et keskkonnasääst -
likumaks muutmine ja nõuetele vastavus ei pruugi olla omavahel hästi koordi -
neeritud, kas rakendamise maksumust mõõdeti ning kas karistusi rakendati kogu 
ELi ulatuses järjepidevalt. Kontrollikoja uurimisstandardid on esitatud punktides 
38–40.
38 
Kontrollikoja eriaruandes nr 8/2008 jõuti järeldusele, et probleeme tekitas nõue -
tele vastavuse raamistik (eelkõige selle keerukus). Audiitorid soovitasid komisjonil 
raamistikku lihtsustada, seada nõuded ja standardid tähtsuse järjekorda ning 
struktureerida need vastavalt põllumajandusliku tegevuse peamistele osadele.19 Põllumajandustootjate 
tasandil tehtud hindamised on 
seni andnud teavet vaid 
nõuetele vastavuse üksikute 
elementide kohta (vt punkt 
61).
20 Põllumajanduse ja maaelu 
arengu peadirektoraadi aasta 
tegevusaruande andmetel oli 
karistuste kogusumma 2014. 
taotlusaastal 
67,5 miljonit eurot.
21 Tähelepanekud 
39 
Nõuetele vastavuse rakendamise maksumus peaks olema proportsionaalne põl -
lumajandustootjate nõuetele vastamisest oodatava kasuga21. Muudetud või uute 
kulusid käsitlevate ettepanekute esitamisel hindab komisjon kontrollisüsteemide 
maksumust ja neist saadavat kasu22, võrreldes neid saavutatavate eesmärkidega.
40 
Komisjon peaks ka panustama kogu ELi hõlmava lihtsa ja ühtlustatud karistuste 
süsteemi väljatöötamisse, et tagada põllumajandustootjate võrdne ja proportsio -
naalne kohtlemine. Komisjoni pädevuses23 on delegeeritud õigusaktide vastu -
võtmine, millega saab kehtestada ühtlustatud põhimõtted nõuetele vastavuse 
tingimuste rikkumisel makstavate halduskaristuste arvutamiseks. Komisjon võib 
liikmesriikide jaoks koostada ka tõlgendava iseloomuga suuniseid.
Kontrolliprotseduurid on endiselt keerulised
41 
Perioodiks 2014–2020 vähendati nõuete arvu heade põllumajandus- ja keskkon -
natingimuste puhul 15-lt seitsmeni (eemaldades kõik seitse eelnevalt vabatahtlik -
ku standardi ja ühe kohustusliku standardi) ning kohustuslike majandamisnõuete 
puhul 18-lt 13-ni (vt II lisa ). Neli tühistatud kohustuslikku majandamisnõuet olid 
need, mida komisjon ei pidanud põllumajandustegevuse seisukohast küllaldaselt 
asjakohaseks. Tegu on hea näitega nõuetele vastavuse raamistiku lihtsustamisest. 
Samas võib nõuetele vastavuse ulatus tulevikus tõenäoliselt suureneda. Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu ühisavalduses nõuetele vastavuse kohta24 tehti ettepa -
nek veepoliitika raamdirektiivi ning pestitsiidide säästva kasutamise direktiivi 
kaasamiseks nõuetele vastavusse peale seda, kui kõik liikmesriigid on need 
rakendanud.
42 
Kontrollikoda on seoses komisjoni ettepanekuga perioodi 2014–2020 ÜPP 
muutmiseks25 arvamusel, et „üldiselt hõlmab nõuete nimekiri ikka veel liiga palju 
õigusakte ega keskendu piisavalt põhinõuetele, ning et vähem standardeid ei 
tähenda tegelikkuses poliitika keerukusastme vähendamist“.21 Määruse (EL) nr 1306/2013 
põhjendus 57.
22 Finantsmääruse artikkel 33.
23 Vastavalt määruse 
nr 1306/2013 artiklile 101.
24 Määrusele (EL) nr 1306/2013 
lisatud ühisavaldus.
25 Arvamus nr 1/2012 teatavate 
perioodi 2014–2020 ühise 
põllumajanduspoliitikaga 
seotud määruste 
ettepanekute kohta ( http://
eca.europa.eu ).
22 Tähelepanekud 
43 
53% kontrollikoja auditiküsimustikule vastanud põllumajandusettevõtteid nõus -
tavatest asutustest oli seisukohal, et perioodi 2014–2020 ÜPP ei toonud endaga 
nõuetele vastavuse süsteemis kaasa olulisi muudatusi, 28% vastanutest oli aga 
seisukohal, et uus süsteem on isegi keerulisem. Samuti arvas vähem kui 10% 
makseasutusest, et nõuetele vastavuse süsteemis tehtud muudatustel oli mõõdu -
kalt positiivne või väga positiivne mõju kulutustele sellistes valdkondades, nagu 
kohapealsed ja halduskontrollid, karistuste süsteem ja põllumajandustootjatele 
info andmine.
44 
Kontrollikoja uuringus osalenud makseasutused ja põllumajandusettevõtteid 
nõustavad asutused vastasid, et nõuetele vastavuse kohustuste mittetäitmise 
peamiseks põhjuseks oli nõuete liigne keerukus. Seda analüüsi kinnitasid ka 
auditi ajal külastatud põllumajandustootjate liidud. Lihtsustamine võib aidata 
põllumajandustootjatel kõige olulisemaid nõudeid täita ja seeläbi ka süsteemi 
mõjusust parandada. Käesoleva auditi tegemise ajal väljendasid ka makseasu -
tused, põllumajandusettevõtteid nõustavad asutused ja põllumajandustootjate 
liidud selles kontekstis vajadust nõuetele vastavuse süsteemi lihtsustamise järele 
ja esitasid sellesisulisi ettepanekuid (üksikasjalikumad ettepanekud on toodud 
III lisas ).
45 
Keerulisus tulenes ka täidetavate eeskirjade liigsest üksikasjalikkusest. 2. selgitu -
ses tuuakse näide liikmesriikides kehtestatud üksikasjalikest nõuetele vastavuse 
tingimustest. Reeglite üksikasjalikkus võib küll olla erinevate keskkonnaseisun -
dite kirjeldamise seisukohast õigustatud, kuid samas valitseb oht, et põlluma -
jandustootjail on keeruline neid õigesti rakendada ning makseasutustel neid 
kontrollida.
46 
Ühendkuningriigi Põhja-Iirimaal võrdles kontrollikoda mitmeid kontrollipunkte, 
mis sisaldusid kohapealsete nõuetele vastavuse kohapealsete kontrollide kont -
rollnimekirjades, mida kontrolliasutused kasutasid ÜPP jaoks kuni aastani 2013 ja 
pärast seda, ning kontrollikoda leidis, et perioodi 2014–2020 ÜPPs tehtud muuda -
tustel oli kontrollipunktide arvule vähene mõju (vt 3. selgitus ). Ülejäänud kahes 
külastatud liikmesriigis kinnitasid ametiasutused intervjuude ajal, et perioodil 
2014–2020 tehtud nõuetele vastavuse muudatused ei käivitanud kontrollipunkti -
de arvu olulist vähendamist.
23 Tähelepanekud 
Näited nõuetele vastavuse kontrollimise juhendi nõuetest 
Ühendkuningriigis  – Põhja-Iirimaa
Nitraatide direktiivist tulenevate kohustuslike majandamisnõuete 40 nõuetele vastavuse kontrollipunktidest 
kolm on fikseeritud inspektorite kontrollnimekirja küsimuses 3.1.12, mis on omakorda jagatud kolmeks järgne -
vaks alaküsimuseks:
„3.1.12. Kas orgaanilist sõnnikut (k.a. musta vett) on kasutatud järgnevalt: vähemalt 10 m kaugusel veeteest 
(v.a järvest)*; 20 m kaugusel järvest; 50 m kaugusel puuraugust, allikast või kaevust; 250 m kaugusel ühis -
kondliku veevärgi puuraugust; 15 m kaugusel nähtavast õõnsusest või karstilisest lubjakivimoodustisest? (*Vt 
inspektori käsiraamat)
3.1.12a. Kas rohumaal, mille keskmine kalle on suurem kui 15%, või mõnel muul maa liigil, mille kalle on suu -
rem kui 12%, on kasutatud orgaanilist sõnnikut (k.a. musta vett) järgnevalt: vähemalt 30 m kaugusel veeteest 
(v.a järvest) (*vt inspektori käsiraamat)?
3.1.12b. Kas rohumaal, mille keskmine kalle on suurem kui 15%, või mõnel muul maa liigil, mille kalle on 
suurem kui 12%, on kasutatud keemilisi väetisi järgnevalt: vähemalt 10 m kaugusel järvest või 5 m kaugusel 
mistahes veeteest (*vt inspektori käsiraamat)?
Allikas:  Põhja-Iirimaa makseasutus.
Perioodi 2014–2020 ÜPP-s tehtus muudatuste piiratud mõju Ühendkuningriigi 
(Põhja-Iirimaa) kontrolliasutuse kasutatavale kontrollnimekirjale
Kui 2013. aastani koosnes ÜPP nõuetele vastavuse täismahus kontrollimine 257 kontrollküsimusest, siis alates 
2014. aastast on küsimuste arv 249.
Heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste kontrollküsimuste arv kasvas kahel vaatlusalusel perioodil 19-
lt 27-ni.
Allikas:  Põhja-Iirimaa makseasutus.2. selgitus 3. selgitus
47 
Kohapealsete kontrollide käigus peab kontrollima kõiki heade põllumajandus- 
ja keskkonnatingimuste ning kohustuslike majandamisnõuete kohustusi, mille 
jaoks põllumajandustootja on valitud. Nagu eelnevalt mainitud, koosnevad need 
kontrollid sageli paljudest kontrollnimekirjadest ja sadadest kontrollküsimustest. 
Isegi kui kontrollisüsteemid oleksid mõjusad, ei võimalda õigusraamistik26 sihipä -
rasema riskipõhise lähenemisviisi kasutamist, mille raames võiks põhimõtteliselt 
teatud eeskirju või kontrollküsimusi käsitleda harvemini; võttes näiteks arvesse 
rikkumiste väikest arvu, nende madalat tõenäosust või potentsiaalse rikkumise 
piiratud mõju.26 Vt komisjoni 17. juuli 2014. 
aasta määruse (EL) 
nr 809/2014, millega 
kehtestatakse Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL) nr 1306/2013 
rakenduseeskirjad seoses 
ühtse haldus- ja 
kontrollisüsteemi, maaelu 
arengu meetmete ja nõuetele 
vastavusega, artikkel 71.
24 Tähelepanekud 
Väikepõllumajandustootjate kava vähendas halduskoormust, 
kuid mõnes liikmesriigis võib see mõjutada nõuetele 
vastavuse eesmärkide täitmist
48 
Perioodi 2014–2020 ÜPP raames loodi lihtsustatud otsemaksete jaoks väikepõl -
lumajandustootjate kava, millega liitunud põllumajandustootjad saavad kuni 
1 250 euro suuruses summas otsetoetust. Selle vabatahtliku kavaga on liitunud 
15 liikmesriiki. Kava puudutab väga erineva suurusega osa selles osalevate riikide 
põllumajandustootjatest (3% Sloveenias ja 77% Maltal). Komisjoni arvutuste 
kohaselt hõlmab väikepõllumajandustootjate kava üldisel ELi tasandil 4% kogu 
põllumajandusmaast.
49 
Väikepõllumajandustootjate kava toetusesaajate suhtes ei rakendata nõuetele 
vastavuse tingimuste mittetäitmise korral halduskaristusi27. Seetõttu puudub 
ka oht, et neile tehtavaid ÜPP makseid võidaks nõuetele vastavuse tingimuste rik -
kumise tõttu vähendada. Nõuetele vastavuse tingimuste täitmises tehtud erandit 
õigustatakse sellega, et „väikepõllumajandustootjate kavas osalevate põllumajan -
dustootjate puhul [---] võidakse käsitada, et nõuetele vastavuse süsteemi koha -
selt tehtavad pingutused ületavad kasu, mis tuleneb kõnealuste põllumajandus -
tootjate kõnealuses süsteemis hoidmisest“28.
50 
Meede võib ka potentsiaalselt vähendada nõuetele vastavuse rakendamise, 
juhtimise ja kontrollimise maksumust: 12 makseasutusest, kelle arvates perioodi 
2014–2020 ÜPP toob endaga kaasa kulude vähenemise, märkisid 10, et üheks 
peamiseks kokkuhoiuallikaks on väikepõllumajandustootjate kava. Sama kinnita -
sid ka kolme külastatud liikmesriigi makseasutused.
51 
Väikepõllumajandustootjate kava toob endaga kaasa lihtsustamise, mis vähendab 
nii ametiasutustel kui põllumajandustootjatel lasuvat täiendavat halduskoormust 
ning aitab samal ajal ka kulusid vähendada. Kava rakendamisel liikmesriikides 
peab aga lähtuma vajadusest säilitada tasakaal ühest küljest haldusliku lihtsus -
tamise ning teisest küljest nõuetele vastavusele ja valdkondlikele õigusaktidele 
seatud eesmärkide saavutamise vahel. Liikmesriikide ja piirkondade vahel on 
erinevusi. Näiteks Rumeenias moodustavad väikepõllumajandustootjad ligikaudu 
71% kõigist põllumajandustootjatest ning 16% kogu deklareeritud maast. Slo -
veenias on väikepõllumajandustootjaid aga vaid 3% ning kava puudutab vaid 1% 
kogu maast.27 Määruse (EL) nr 1306/2013 
artikkel 92.
28 Määruse (EL) nr 1306/2013 
põhjendus 57.
25 Tähelepanekud 
52 
Kuigi Leedu ei kohalda väikepõllumajandustootjate kava, järgiti samu põhimõt -
teid, jättes teatavast piirmäärast allapoole jäävad põllumajandustootjad nõuetele 
vastavuse eeskirjade kohaldamisest välja. 4. selgituses  kirjeldatakse nimetatud 
lihtsustamismeetmetega seotud potentsiaalseid riske:
29 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 17. detsembri 2013. 
aasta määruse (EL) 
nr 1307/2013, millega 
kehtestatakse ühise 
põllumajanduspoliitika 
raames toetuskavade alusel 
põllumajandustootjatele 
makstavate otsetoetuste 
eeskirjad ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrused 
(EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) 
nr 73/2009 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 608), põhjendus 
37.
30 Määruse (EL) nr 1307/2013 
artikkel 47.Põllumajandustootjate vabastamine nitraatide direktiivist tulenevate nõuetele 
vastavuse tingimuste täitmisest  – Leedu näide
Kuni 10 hektari suurust maad harivad põllumajandustootjad ei pea deklareerima oma väetisekasutust. Sellised 
põllumajandustootjad moodustavad 70% kõigist põllumajandustootjatest ja kasutavad 14% kogu põllumajan -
duslikust maast.
Samas ei pea ka ühes kohas kuni 10 looma omavad loomapidajad omama piisava suurusega sõnnikuhoidlaid. 
Sellised loomapidajad moodustavad 87% kõigist loomapidajatest ja omavad 28% kõigist loomadest.
Nitraatide direktiivi eesmärk on keskkonna ja inimtervise kaitse. Ülemmäärad võivad küll vähendada büro -
kraatiat väiksemate põllumajandustootjate jaoks, kuid samas võib märkimisväärse osa põllumajandustootjate 
maa ja/või loomade nõuetele vastavuse tingimuste täitmisest vabastamine mõjutada negatiivselt nitraatide 
direktiivi eesmärkide saavutamist.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoja 2015. aasta aastaaruande selgitus 7.10.4. selgitus
Keskkonnasäästlikumaks muutmisega lisati kohustuslikele 
keskkonnasõbralikele tavadele täiendav kontrollide kiht
53 
Üks uue ÜPP eesmärke on keskkonnahoidlikkuse suurendamine otsetoetuste 
keskkonnasäästlikumaks muutmise kohustusliku komponendiga, millega toeta -
takse kogu liidus kohaldatavaid kliimat ja keskkonda säästvaid põllumajandusta -
vasid29. Need põhimõtted hõlmavad põllumajanduskultuuride mitmekesistamist, 
püsirohumaa hooldamist ja ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade rajamist. 
Liikmesriigid on kohustatud maksma 30% iga-aastasest riiklikust ülemmäärast 
keskkonnasäästlikumaks muutmise maksena, mis arvutatakse toetuskõlbliku 
hektari kohta30.
54 
Perioodi 2014–2020 ÜPP-s võeti kasutusele uus kliimat ja keskkonda säästvate 
põllumajandustavade toetus. Rohestamisest lähtuvatel põllumajandustavadel on 
sarnasusi varasemate GAECi standarditega, mis hõlmasid põllumajandustavasid, 
nagu külvikord, püsikarjamaade kaitse ja maastikule iseloomulike vormide säili -
tamine. Seetõttu on perioodil 2014–2020 kasutusel kahte liiki üksteist täiendavad 
põllumajandustavad, millel on samad eesmärgid: maa hooldamine ja bioloogilise 
mitmekesisuse kaitse.
26 Tähelepanekud 
55 
Põllumajanduse peadirektoraadi 2014. aasta tegevusaruandes selgitati, et mõle -
mad kohustuslikud instrumendid – keskkonnasäästlikumaks muutmine ning head 
põllumajandus- ja keskkonnatingimuste standardid – aitavad saavutada sama 
eesmärki: „Seetõttu paraneb ÜPP keskkonnasõbralikkus, sest selle raames hõl -
matakse märkimisväärne osa Euroopa põllumajandusmaast nõuetele vastavuse 
tingimuste, keskkonnasäästlikumaks muutmise kohustuste ning põllumajanduse 
keskkonnapoliitikaga seotud kohustustega“.
56 
Keskkonnasäästlikumaks muutmise kohapealsete kontrollide aluseks on 5% põl -
lumajandustootjatest koosnev valim ning neid tehakse otsemaksekavade toetus -
kõlblikkuse kontrollide raames31; see süsteem toimib väljaspool head põllumajan -
dus- ja keskkonnatingimuste kontrolliraamistikku, mille abil kontrollitakse vaid 
1% nõuetele vastavuse tingimusi täitma pidavatest põllumajandustootjatest32. 
Niisiis kontrollitakse üksteist täiendavaid kohustuslikke keskkonnasõbralikke 
põllumajandustavasid kahe erineva raamistiku abil.
57 
Keskkonnasäästlikumaks muutmise raames peavad põllumajandustootjad täitma 
kohustust hoida vähemalt 5% põllumajandusettevõtja haritavast maast ökoloogi -
lise kasutuseesmärgiga maa-alana. Määrusese sätestatakse samuti, et nimetatud 
kohustuse täitmisel võib arvesse võtta ka nõuetele vastavuse kaitstud elemente 
(nt maastikuelemendid ja puhverribad). Sellepärast kasutatakse nende haldami -
seks kahte erinevat eeskirjade ja kontrollide kogumit.
58 
Seetõttu on peale keskkonnasäästlikumaks muutmise rakendamist nüüd kohus -
tuslike keskkonnasõbralike põllumajandustavade kontrollimiseks kasutusel kaks 
kontrollisüsteemi; need täiendavad teineteist ja aitavad ÜPP-d keskkonnasääst -
likumaks muuta. Kuigi nõuetele vastavuse määruse kohaselt võivad liikmesriigid 
kasutada nõuetele vastavuse kohustuste kontrollimiseks olemasolevaid kontrol -
lisüsteeme33, võib see vähendada liikmesriikide kontrollisüsteemide tõhusust ja 
tekitada lisatööd põllumajandustootjatele.31 Komisjoni määruse (EL) 
nr 809/2014 III jaotis.
32 Komisjoni määruse (EL) 
nr 809/2014 V jaotis.
33 Määruse (EL) nr 1306/2013 
artikkel 96.
27 Tähelepanekud 
Nõuetele vastavuse rakendamisega seotud kulutusi ei ole 
piisavalt kvantifitseeritud
59 
Komisjon vajab süsteemi kulutõhususe tagamiseks usaldusväärset teavet 
nõuetele vastavuse kogumaksumuse kohta kõigi peamiste sidusrühmade 
tasandil (ELi institutsioonid, liikmesriikide juhtimis- ja kontrolliasutused ja 
põllumajandustootjad).
60 
Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi hinnangul moodustab põllu -
majanduskulutuste haldamise ja kontrollimise kogumaksumus peaaegu 4  mil -
jardit  eurot ehk ligikaudu 7% valdkonnale eraldatud ELi kogurahastamisest34. 
Nõuetele vastavuse maksumus on aga kvantifitseerimata ning puuduvad isegi 
hinnangulised andmed.
61 
Liikmesriikide tasandil tekitavad märkimisväärseid kulusid nõuetele vastavuse 
kontrollisüsteemi nõuded. Esiteks tuleb kontrollida häid põllumajandus- ja kesk -
konnatingimusi, mis kujutab endast täiendavat reeglite kogumit, mida rakenda -
takse üksnes ÜPP makseid saavate põllumajandustootjate suhtes. Teiseks peavad 
spetsialiseeritud kontrolliasutused kohustuslike majandamisnõuete alal (need 
põhinevad olemasolevatel direktiividel ja määrustel – nn valdkondlikel õigusak -
tidel35) kontrollima nõuetele vastavuse raames nõutavat 1% kontrollimäära, ning 
neil lasuvad seoses nimetatud kontrollidega täiendavad aruandluskohustused.
62 
Põllumajandusettevõtete tasandil tekitas kohustuslike majandamisnõuete kasu -
tuselevõtt täiendavaid kohustusi põllumajandustootjate jaoks (nt dokumenteeri -
mine ja nõuetele vastavuse kontrollides osalemine)36. Lisaks tekitab kulusid heade 
põllumajandus- ja keskkonnatingimuste täitmiseks vajalike põllumajandustavade 
rakendamine (tööjõukulud, masinate maksumus, mootorikütus ja muud kuluar -
tiklid), heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste alusel keelatud põlluma -
jandustavade tõttu saamata jäänud tulu (nt väiksem saagikus) ning muu hulgas 
teenuste ostmine (nt nõuetele vastavuse teatud teemasid puudutav nõustamine).
63 
Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi tellitud ja 2014. aastal aval -
datud uuringus37 hinnati tegelikke kulusid, mida ELi põllumajandustootjad olid 
kandnud seoses keskkonna, loomade heaolu ja toiduohutuse alastes õigusaktides 
sätestatud nõuetele vastamisega. Uuring põhines ELi põllumajanduse kaheksa 
kõige esinduslikuma sektori juhtumiuuringutel. See annab aimu kohustuste täit -
mise rahalisest mõjust põllumajandustootjale ( 5. selgituses  esitatakse kokkuvõte 
nisukasvatuse valdkonna tulemustest).34 Põllumajanduse ja maaelu 
arengu peadirektoraadi 
2014. aasta tegevusaruanne.
35 Näiteks nõukogu 12. 
detsembri 1991. aasta direktiiv 
91/676/EMÜ veekogude 
kaitsmise kohta 
põllumajandusest lähtuva 
nitraadireostuse eest (EÜT 
L 375, 31.12.1991, lk 1); Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 
17. juuli 2000. aasta määrus 
(EÜ) nr 1760/2000 veiste 
identifitseerimise ja 
registreerimise süsteemi 
loomise, veiseliha ja 
veiselihatoodete märgistamise 
ning nõukogu määruse (EÜ) 
nr 820/97 kehtetuks 
tunnistamise kohta (EÜT L 204, 
11.8.2000, lk 1).
36 Määruse (EL) nr 1306/2013 
põhjendus 57: nõuetele 
vastavuse süsteem toob nii 
toetusesaajatele kui ka 
riigiasutustele kaasa teatavaid 
halduspiiranguid, kuna tuleb 
tagada arvestuse pidamine, 
kontrollide läbiviimine ja 
vajaduse korral karistuste 
kohaldamine.
37 „Assessing farmers’ cost of 
compliance with EU legislation 
in the fields of environment, 
animal welfare and food 
safety“ (AGRI-2011-EVAL-08). 
Uuringu autorid: CRPA (Centro 
Ricerche Produzioni Animali, 
Itaalia) koostöös järgnevate 
partneritega: Thünen Institut, 
Bundesforschungsinstitut für 
Ländliche Räume, Wald und 
Fischerei (Saksamaa), 
IFCN – International Farm 
Comparison Network on Dairy 
(Saksamaa), Genti Ülikool 
(Belgia).
28 Tähelepanekud 
64 
Enamik makseasutusi on samuti seisukohal, et perioodi 2014–2020 ÜPP muudatu -
sed kulusid tõenäoliselt ei vähenda. Kontrollikoja uuringu küsimusele, kas muu -
datustest tulenevalt nõuetele vastavuse rakendamise, haldamise ja kontrollimise 
kulud vähenevad, jäävad samaks või suurenevad, vastas enamik makseasutusi 
järgnevalt:Valitud nõuetele vastamise maksumus nisukasvatuses
Nisukasvatuse uurimisel valiti 2013. aastani kehtinud nõuetele vastavuse tingimustest välja viie kohustusliku 
hea põllumajandus- ja keskkonnatingimuse kogumõju (minimaalne mullakate, maa majandamine, puhverri -
bade rajamine ning võsastumise vältimine ja maastikuelementide säilitamine), ühe vabatahtliku hea põlluma -
jandus- ja keskkonnatingimuse (külvikord) ning kahe kohustusliku majandamisnõude (nitraatide direktiiv ning 
taimekaitsevahendite määrus) kogumõju. Lisaks võeti arvesse veel ühte nõuetele vastavusega mitteseotud 
elementi: pestitsiidide säästva kasutamise direktiivi.
Autorid järeldasid, et ülalloetletud eeskirjadele vastamise kulud suurendavad põllumajandustootjate tootmis -
kulusid vahemikus 1,97 – 3,42% (vastavalt Ungaris ja Taanis).5. selgitus Joonis 4Makseasutuste hinnang perioodi 2014–2020 ÜPP 
muudatuste mõju kohta nende nõuetele vastavuse 
juhtimis- ja kontrollisüsteemile
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.Arvamus puudub; 6%
Suuremad kulud; 14%
Sarnased kulud; 61%Väiksemad kulud; 19%
29 Tähelepanekud 
38 Komisjoni 11. märtsi 2014. 
aasta delegeeritud määruse 
(EL) nr 640/2014, millega 
täiendatakse Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 
määrust (EL) nr 1306/2013 
ühtse haldus- ja 
kontrollisüsteemi osas ning 
otsetoetuste, maaelu arengu 
toetuse ja nõuetele vastavuse 
süsteemiga seoses 
kohaldatavatest maksetest 
keeldumise ja nende 
tühistamise tingimuste osas 
ning kõnealuste toetuste ja 
süsteemiga seotud 
halduskaristuste osas 
(ELT L 181, 20.6.2014, lk 48), 
põhjendus 35.Põllumajandustootjatele kohaldatavate nõuetele vastavust 
puudutavate karistuste arvutamise alused ei ole ELis 
piisavalt ühtlustatud.
65 
ELi õigusaktide kohaselt tuleb nõuetele vastavuse eeskirju rikkunud põllumajan -
dustootjate suhtes rakendada halduskaristust, kui mittevastavus on asjaomasele 
toetusesaajale vahetult omistatava tegevuse või tegevusetuse tagajärg. Karistus -
te määramisel peab lähtuma proportsionaalsuse põhimõttest (nende suurus peab 
sõltuma rikkumise tõsidusest ja neid arvutatakse protsendina ÜPP maksest38) 
ning neid peab määrama üksnes juhul, kui kohustuste täitmatajätmine tuleneb 
põllumajandustootja tegevusest (kas hooletusest või tahtlikust tegevusest).
66 
Karistuste arvutamisel tuleb arvesse võtta rikkumise raskusastet, ulatust, kestust 
ja avastatud rikkumise kordumist. Hooletusest tingitud eeskirjade rikkumise 
korral ei ole vähendamine suurem kui 5% ja korduvuse korral ei ole vähendamine 
suurem kui 15%. Tahtliku mittevastavuse korral on vähendamise suurus vähemalt 
20% ning ülemmääraks võib olla täielik väljaarvamine ühest või mitmest toetus -
kavast ühe või mitme kalendriaasta jooksul.
67 
Audiitorid leidsid, et tahtliku nõuete rikkumise tõlgendamine tekitab liikmesriiki -
des märkimisväärset ebakindlust. Kolme külastatud liikmesriigi makseasutuste ja 
põllumajandustootjate liitude sõnul on tahtlust raske tõendada, kui just põlluma -
jandustootjat otse teolt ei tabata.
68 
Nõuetele vastavuse kontrollistatistika läbivaatamine näitab, et mõned liikmes -
riigid olid rikkumiste tahtlikuks klassifitseerimisel teistest rangemad: teatud 
liikmesriikides (Tšehhi Vabariik, Bulgaaria) ei karistatud ajavahemikus 2011–2014 
ühtegi põllumajandustootjat tahtlike rikkumiste eest, või oli selliseid karistusi 
väga vähe (Rumeenia, Portugal, Ungari); samas kui mõned liikmesriigid kasutasid 
seda palju sagedamini (Leedu, Kreeka, Poola, Prantsusmaa, Iirimaa).
30 Tähelepanekud 
69 
Kontrollimaks samade rikkumiste hindamist eri liikmesriikides, lisati makseasutus -
tele saadetud küsimustikku kaks juhtumiuuringut kohustuslike majandamistingi -
muste rikkumise kohta (loomade identifitseerimine ja registreerimine ning nitraa -
tide direktiiv) (juhtumiuuringute täistekst on esitatud IV lisas ). Makseasutustel 
paluti kvantifitseerida karistused, mida nad neil kahel juhul oleksid rakendanud. 
6. selgituses  esitatakse kokkuvõte kahest juhtumiuuringust ja saadud vastustest.
Juhtumiuuring liikmesriikides rakendatud karistuste kohta
Liikmesriikidele saadetud juhtumiuuringute kokkuvõte6. selgitus
10
13
29102
0% 1% 3% 5% VP3
29
1985
0% 1% 3% 5% VPKalendriaasta jooksul hilines põllumajandustootja 20 
looma registreerimisest teatamisega. Põllumajandus -
tootjal oli aasta sees keskmiselt 75 looma.Kohapealsete kontrollide käigus arvutasid inspekto -
rid, et loomapidaja sõnnikuhoidla suurus oli nõutud 
minimaalsest mahust 10% väiksem.
VP (vastus puudub) tähistab rikkumist mitte kvantifitseerinud makseasutuste arvu.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.Erinevaid võimalikke makse vähendamise määrasid kohaldavate makseasutuste arv
31 Tähelepanekud 
70 
Sama rikkumise eest (hilinemine 20 looma registreerimisest teatamisega) ko -
haldaks peaaegu pool makseasutustest 3% karistust, viiendik makseasutusi 
kohaldaks 1% karistust, ülejäänud aga makse 0% või 5% suurust vähendamist. 
Sõnnikuhoidla ebapiisava suuruse eest karistaks peaaegu pool liikmesriikidest 1% 
suuruse vähendamisega, kolmandik kohaldaks 3% karistust, kuuendik aga vähen -
daks makset kas 0% või 5% võrra.
71 
Lisaks erines märkimisväärselt liikmesriikide arusaam rikkumise raskusastmest, 
mis näitab riski, et sarnaseid juhtumeid ei käsitleta ühte moodi. Seda kinnitasid 
ka külastatud liikmesriikides karistuste kohta kehtestatud erinevad eeskirjad (vt 
7. selgitus ).
Näide loomade registreerimisega hilinemise korral määratud karistusest
Saksamaal (Schleswig-Holstein) otsustas makseasutus, et loomade registreerimisega hilinemise korral ei tule 
karistust määrata juhul, kui hilinemine puudutab vähem kui 30% põllumajandustootja loomade koguarvust.
Seevastu Hispaanias (Kataloonia) sellist ülemmäära ei kasutata.7. selgitus
32
 Järeldused ja soovitused
72 
Nõuetele vastamist kasutatakse alates aastast 2005; tegu on mehhanismiga, 
mis seob suurema osa ÜPP maksetest sellega, kas põllumajandustootja vastab 
keskkonna-, rahvatervise, loomatervishoiu ning loomade heaolu alastest õigusak -
tidest tulenevatele nõuetele. Nõuetele vastavuse eesmärgiks oli suurendada ÜPP 
sidusust eelmises lauses loetletud poliitikasuundadega (vastates seega ühiskonna 
ootustele) ning tõsta toetusesaajate teadlikkust nimetatud põhistandardite jär -
gimise vajadusest (toetades seeläbi säästva põllumajanduse arengut). Käesoleva 
aruande eesmärk on hinnata, mil määral on nõuetele vastavuse juhtimis- ja kont -
rollisüsteem olnud mõjus ja kui suures ulatuses on seda võimalik veelgi lihtsusta -
da, ning anda selle alusel soovitusi nõuetele vastavuse rakendamiseks keskmises 
ja pikemas perspektiivis.
73 
Kontrollikoda järeldab, et komisjonil ei olnud olemasoleva teabe põhjal võimalik 
nõuetele vastavuse mõjusust asjakohaselt hinnata. Hoolimata ÜPP-s perioodiks 
2014–2020 tehtud muudatustest saab nõuetele vastavuse juhtimis- ja kontrolli -
süsteemi veelgi lihtsustada.
74 
Kontrollikoda leidis, et komisjoni kasutatud tulemusnäitajad andsid nõuetele vas -
tavuse mõjususest osalise ülevaate. Näitajad ei võtnud arvesse seda, mil määral 
põllumajandustootjad nõuetele vastavad (vt punktid 18–27).
1. soovitus
2020. aastale järgneva perioodi ÜPP jaoks peaks komisjon edasi arendama oma 
nõuetele vastavuse tulemuslikkuse mõõtmiseks mõeldud näitajate süsteemi ning 
kuidas võtta arvesse seda, mil määral põllumajandustootjad oma näitajate puhul 
nõuetele vastavuse tingimustele vastavad.
33 Järeldused ja soovitused 
75 
Seadusandja lõi nõuetele vastavuse jaoks ELi raamistiku. Komisjon vastutab selle 
elluviimise järelevalve eest. Liikmesriigid kehtestasid ELi eeskirjade alusel põllu -
majandustootjate tasandil konkreetsed kohustused ja kontrollisid nende täitmist. 
Veerand ajavahemikus 2011–2014 kohapeal kontrollitud põllumajandustootjatest 
oli aga rikkunud vähemalt ühte nõuet, kuigi nõuetele vastavuse eelduseks oli 
tagada nende eeskirjade kokkusobivus ÜPP-ga. Komisjon ei analüüsinud ei rikku -
miste põhjuseid ega nende vastu võitlemise võimalusi (vt punktid 28–36).
2. soovitus
Komisjon peaks edaspidi parandama nõuetele vastavusega seotud rikkumiste 
alast teabevahetust asjaomaste talituste vahel, et aidata neil leida rikkumiste 
põhjused ja võtta nõuetekohaseid meetmeid nende käsitlemiseks.
76 
ÜPP-s perioodiks 2014–2020 tehtud muudatused vähendasid mõningal määral 
eeskirjade keerukust, sest loobuti põllumajandustegevuse jaoks vähetähtsatest 
nõuetest. Kontrolliprotseduurid on aga endiselt keerulised. Isegi kui kontrolli -
süsteemid oleksid mõjusad, ei võimalda õigusraamistik sihipärasema riskipõhise 
lähenemisviisi kasutamist, mille raames võiks põhimõtteliselt teatud eeskirju või 
kontrollküsimusi käsitleda harvemini; võttes näiteks arvesse rikkumiste väikest 
arvu, nende madalat tõenäosust või potentsiaalse rikkumise piiratud mõju. 
Lihtsustamismeetmete (nt haldusasutusi ja põllumajandustootjaid täiendavast 
koormusest vabastav väikepõllumajandustootjate kava) võtmisel tuleb arvestada 
ka vajadust saavutada nõuetele vastavusele seatud eesmärgid (vt punktid 41–52).
3. soovitus
2020. aastale järgneva perioodi ÜPP jaoks peaks komisjon tegema ettepaneku 
kohandada kohapealsete nõuetele vastavuse kontrollide eeskirju. See võimaldaks 
põhiliste kontrollipunktide mõjusamat eesmärgistamist.
34 Järeldused ja soovitused 
77 
Perioodi 2014–2020 ÜPP-s võeti kasutusele uus kliimat ja keskkonda säästvate 
põllumajandustavade toetus. Rohestamisest lähtuvatel põllumajandustavadel 
on sarnasusi varasemate GAECi standarditega, mis hõlmasid põllumajandusta -
vasid, nagu külvikord, püsikarjamaade kaitse ja maastikule iseloomulike vormide 
säilitamine. Seetõttu on praegu kasutusel kahte liiki üksteist täiendavad põlluma -
jandustavad, millel on samad eesmärgid: maa hooldamine ja bioloogilise mitme -
kesisuse kaitse. Hoolimata nende sarnasusest, kasutatakse kohustuslike maa heas 
põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise eeskirjade ning keskkonnasääst -
likumaks muutmise tingimuste kontrollimiseks kahte erinevat kontrollisüstee -
mi. See võib endaga kaasa tuua kontrollisüsteemide ebatõhususe ja täiendava 
halduskoormuse (vt punktid 53–58).
4. soovitus
2020. aastale järgneva perioodi ÜPP mõjuhindamise raames peaks komisjon ana -
lüüsima kahe sarnaste keskkonnaeesmärkidega süsteemi (head põllumajandus- ja 
keskkonnatingimused ning ja keskkonnasäästlikumaks muutmine) rakendamisest 
saadud kogemusi, et nendevahelist koostoimet veelgi suurendada. Analüüsis 
peaks arvesse võtma näiteks standardite keskkonnamõju ja põllumajandustootja -
te poolset varasemat nõuete täitmist.
78 
Nõuetele vastavuse rakendamise kulutusi ei ole piisavalt kvantifitseeritud. Kulu -
tõhusa poliitika koostamiseks ja rakendamiseks tuleks aga hinnata nõuetele vas -
tavuse kogumaksumust nii ELi, liikmesriikide kui põllumajandustootjate tasandil. 
Maksumust puudutavaid andmeid peaks kasutama poliitika muutmise olulise 
sisendina, tagamaks, et soovitud tulemuste poole püüdlemisega ei kaasneks 
ebaproportsionaalseid kulusid, või kaalumaks alternatiivsete kulutõhusamate 
vahendite kasutamist (vt punktid 59–64).
5. soovitus
Peale ÜPP tulemuslikkuse aruande valmimist (kavakohaselt 2018. aasta lõpuks) 
peaks komisjon välja töötama metoodika, mis mõõdaks nõuetele vastavuse 
maksumust.
35 Järeldused ja soovitused 
79 
Nõuetele vastavuse kohustuste mittetäitmise eest määratavate karistuste arvuta -
mise aluseks on rikkumiste raskusaste, ulatus, kestus, korduvus ning see, kas tegu 
oli hooletuse või tahtlusega. Audiitorid täheldasid, et tegelikkuses oli karistuste 
määramisel liikmesriikide vahel märgatavaid erinevusi (punktid 65–71).
6. soovitus
2020. aastale järgneva perioodi ÜPP jaoks peaks komisjon edendama karistuste 
ühtlustatumat rakendamist ELi tasandil, selgitades täpsemalt rikkumiste rasku -
sastme, ulatuse, püsivuse ja tahtlikkuse mõisteid.
I auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Phil WYNN OWEN, võttis käesoleva 
aruande vastu 7. septembri 2016. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
36
 Lisad
Nõuetele vastavuse eeskirjade ulatus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määrusele (EL) nr 1306/2013I lisa
II LISA  
NÕUETELE VASTAVUSE EESKIRJAD VASTAVALT ARTIKLILE 93  
SMR: kohustuslikud majandamisnõuded  
GAEC: maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise standardid  
Valdkond  Põhiküsimus  Nõuded ja standardid  
Keskkond, klii ­
mamuutused, 
maa hea põllu­
majandus- 
seisund  Vesi  SMR 1 Nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiiv 
91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandu ­
sest lähtuva nitraadireostuse eest (EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1)  Artiklid 4 ja 5  
GAEC 1  Vooluveekogude äärde puhverribade rajamine (
 1 ) 
GAEC 2  Loataotlusmenetluste täitmine, kui vee kasutamiseks 
niisutamiseks tuleb taotleda luba  
GAEC 3  Põhjavee kaitse reostuse eest: otseheite keelamine põhja ­
vette ning meetmed hoidmaks ära põhjavee kaudset reos ­
tust heite pinnasele juhtimise ja pinnase läbi toimuva 
ohtlike ainete infiltratsiooni kaudu, nagu on loetletud 
direktiivi 80/68/EMÜ lisas (direktiivi selles versioonis, 
mis kehtis selle viimasel kehtivuspäeval, sel määral, mil 
see on seotud põllumajandusliku tegevusega)  
Muld ja süsi ­
niku-varud  GAEC 4  Minimaalne taimkate  
GAEC 5  Kohaspetsiifilistele tingimustele vastav minimaalne 
maakasutus erosiooni piiramiseks  
GAEC 6  Mulla orgaanilise aine sisalduse taseme säilitamine asjako ­
haste meetoditega, sealhulgas koristusjäätmete põletus ­
keeld, välja arvatud taimetervise eesmärkidel (  2 ) 
Elurikkus  SMR 2 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/147/EÜ, 
30. november 2009., loodusliku linnustiku kaitse kohta 
(ELT L 20, 26.1.2010, lk 7)  Artikli 3 lõige 
1, artikli 3 
lõike 2 punkt 
b, artikli 4 lõiked 1, 2 ja 4  
SMR 3 Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ 
looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja 
taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7)  Artikli 6 
lõiked 1 ja 2  
Maastik, 
hooldus- 
tööde mini ­
maalne tase  GAEC 7  Maastikule iseloomulike vormide säilitamine, sealhulgas 
vajaduse korral hekid, tiigid, kraavid ja puude read, kogu ­
mina või üksikute puudena, põlluservad ja terrassid, seal ­
hulgas keeld lõigata hekke ja puid lindude pesitsemise ja 
poegade üleskasvatamise ajal, ning valikuna meetmed 
invasiivsete taimeliikide vältimiseks  
Rahva-, looma- 
ja taimetervis  Toidu- 
ohutus  SMR 4  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta 
määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste 
õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutu ­
sega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1)  Artiklid 14 ja 
15, artikli 17 
lõige 1 (
 3 ) 
ning artiklid 18, 19 ja 20ET L 347/602 Euroopa Liidu Teataja 20.12.2013
37 Lisad I lisa
Valdkond  Põhiküsimus  Nõuded ja standardid  
SMR 5 Nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiiv 96/22/EÜ, mis 
käsitleb teatavate hormonaalse või türostaatilise toimega 
ainete ja beetaagonistide kasutamise keelamist loomakas ­
vatuses ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 81/602/EMÜ, 88/146/EMÜ ja 88/299/EMÜ (EÜT L 125, 23.5.1996, lk 3)  Artikli 3 
punktid a, b, 
d ja e ning 
artiklid 4, 5 
ja 7  
Loomade 
identifitsee- 
rimine ja 
registree- rimine  SMR 6  Nõukogu 15. juuli 2008. aasta direktiiv 2008/71/EÜ 
sigade identifitseerimise ja registreerimise kohta (ELT 
L 213, 8.8.2005, lk 31)  Artiklid 3, 4 
ja 5  
SMR 7 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta 
määrus (EÜ) nr 1760/2000 veiste identifitseerimise ja 
registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoo ­
dete märgistamise kohta ning nõukogu määruse (EÜ) 
nr 820/97 kehtetuks tunnistamise kohta(EÜT L 204, 
11.8.2000, lk 1)  Artiklid 4 ja 7  
SMR 8 Nõukogu 17. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) 
nr 21/2004, millega kehtestatakse lammaste ja kitsede 
identifitseerimise ja registreerimise süsteem ja muudetakse 
määrust (EÜ) nr 1782/2003 ning direktiive 92/102/EMÜ ja 64/432/EMÜ (ELT L 5, 9.1.2004, lk 8)  Artiklid 3, 4 ja 5 
Looma- 
haigused  SMR 9 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta 
määrus (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate 
transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, 
kontrolli ja likvideerimise eeskirjad (EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1)  Artiklid 7, 11, 
12, 13 ja 15  
Taimekaitse- 
vahendid SMR 10 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta 
määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turule ­
laskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 
91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1)  Artikli 55 esimene ja 
teine lause  
Loomade 
heaolu Loomade heaolu SMR 11 Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta direktiiv 
2008/119/EÜ, milles sätestatakse vasikate kaitse 
miinimumnõuded (ELT L 10, 15.1.2009, lk 7)  Artiklid 3 ja 4  
SMR 12 Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta direktiiv 
2008/120/EÜ, milles sätestatakse sigade kaitse 
miinimumnõuded(ELT L 47, 18.2.2009, lk 5)  Artiklid 3 ja 4  
SMR 13 Nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiv 98/58/EÜ põllu ­
majandusloomade kaitse kohta(EÜT L 221, 8.8.1998, 
lk 23)  Artikkel 4
 
( 1 ) Hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi kohased puhverribad peavad nii direktiivi 91/676/EMÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt kindl aks 
määratud tundlikel aladel kui ka väljaspool neid vastama vähemalt nõuetele, mis seonduvad direktiivi 91/676/EMÜ II lisa punkti A 
alapunktis 4 osutatud väetiste kasutamise tingimustega vooluveekogude lähedal, mida kohaldatakse direktiivi 91/676/EMÜ artikli 5 
lõike 4 alusel koostatud liikmesriikide tegevusprogrammide kohaselt. 
( 2 ) Nõue võib piirduda koristusjäätmete üldise põletuskeeluga, kuid liikmesriik võib otsustada ette näha lisanõuded. 
( 3 ) Mida on täpsemalt rakendatud järgmiste õigusaktidega: 
— määruse (EÜ) nr 470/2009 artikkel 14 ja määruse (EÜ) nr 37/2010 lisa, 
— määrus (EÜ) nr 852/2004: artikli 4 lõige 1 ning I lisa A osa (II jaotise punkti 4 alapunktid g, h ja j, punkti 5 alapunktid f  ja h, 
punkt 6; III jaotise punkti 8 alapunktid a, b, d ja e, punkti 9 alapunktid a ja c); 
— määrus (EÜ) nr 853/2004: artikli 3 lõige 1 ja III lisa IX jao 1. peatükk (I jaotise punkti 1 alapunktid b, c, d ja e; I jaoti se punkti 2 
alapunkti a alajaotused i, ii ja iii, alapunkti b alajaotused i ja ii ning alapunkt c; I jaotise punktid 3, 4 ja 5; II jaotise A-osa punktid 1, 
2, 3 ja 4; II jaotise B osa punkti 1 alapunktid a ja d, punkt 2 ja punkti 4 alapunktid a ja b), III lisa X jao 1. peatüki punkt  1; 
— määrus (EÜ) nr 183/2005: artikli 5 lõige 1 ja I lisa A osa (I jaotise punkti 4 alapunktid e ja g; II jaotise punkti 2 alapunk tid a, b ja 
e), artikli 5 lõige 5 ja III lisa punktid 1 ja 2 ning artikli 5 lõige 6, ning 
— määrus (EÜ) nr 396/2005: artikkel 18.ET 20.12.2013 Euroopa Liidu Teataja L 347/603
38 Lisad 
Perioodiks 2014–2020 ÜPP-s nõuetele vastavuse alal tehtud peamised muudatused
Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 93 ja II lisale jaotati nõuded 13 kohustuslikust majandamisnõu -
dest ning seitsmest maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise standardist koosnevasse nime -
kirja. Olulisemad muudatused võrreldes varasemate õigusaktidega ning komisjoni esitatud põhjendused on 
järgmised:
– seitsmest vabatahtlikust maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise standardist loo -
bumine (et edendada maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise standardite ühtlase -
mat rakendamist liikmesriikides);
– reoveesetet puudutavast kohustuslikust majandamisnõudest loobumine (need nõuded kehtivad üldi -
selt reovee-ettevõtete, mitte põllumajandustootjate kohta);
– kolmest loomahaigustest teatamise kohustuslikust majandamisnõudest loobumine (süstemaatilised 
nõuetele vastavuse kontrollid ei sobinud erandlike haigusjuhtude registreerimiseks);
– metslindude kaitset ja looduslikke kasvukohti puudutavast kahest kohustuslikust majandamisnõu -
dest loobumine (rikkumisi oli võimalik tuvastada üksnes juhul, kui põllumajandustootjad teolt tabati. 
Oma olemuselt süstemaatilised nõuetele vastavuse kontrollid taoliste rikkumiste avastamiseks ei 
sobinud);
– põhjavee kaitseks mõeldud kohustusliku majandamisnõude muutmine uueks maa heas põllumajan -
dus- ja keskkonnaseisundis hoidmise tingimuseks;
– püsirohumaa kaitset puudutava maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise tingimuse 
muutmine üheks kolmest nn rohelise makse põllumajandustavaks;
– võsastumise vältimist puudutava maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise tingimu -
se muutmine üheks otsemaksete kava toetuskõlblikkuse tingimuseks.II lisa
39 Lisad III lisaSidusrühmad väljendasid vajadust täiendava lihtsustamise järele
Novembris 2015 Luxembourgis toimunud makseasutuste direktorite 38. konverentsil nõuetele vastavuse lihtsus -
tamise teemat arutanud ühekordne töörühm leidis, et pikaajalises perspektiivis 2020. aastale järgneval perioodil 
„vajab nõuetele vastavuse süsteem reformimist ja lihtsustamist“. Välja toodi kolm prioriteetset valdkonda:
– piirduda kohapealsete kontrollide puhul objektiivselt kontrollitavate nõuetele vastavuse tingimuste -
ga, mida saab rakendada nii, et see annaks täieliku õiguskindluse;
– tagada nõuetele vastavuse raamistiku moodustavate eeskirjade asjakohasus, võttes arvesse nende 
olulisust põllumajandussektori jaoks, asjassepuutuvate põllumajandustootjate arvu, asjakohase tege -
vuse sagedust ning teatud tingimuste kontrollimisel esineva õiguslikku ebakindlust;
– loobuda tahtlike rikkumiste puhul kasutatavast maksete standardsest vähendamisest ning lisada 
vähendamiste ja karistuste jaoks proportsionaalsemaid eeskirju.
Ühes kontrollikoja auditiküsimustiku avatud küsimuses paluti nimetada kolm peamist meedet, mis aitaksid 
nõuetele vastavuse süsteemi lihtsustada ja/või seda mõjusamaks muuta. Makseasutuste nimetatud kolm kõige 
sagedamini ettepanekut olid järgmised (sageduse järjekorras):
– vähendada nõuetele vastavuse tingimuste arvu ja piirduda kõige tähtsamaks peetavate ja rangelt 
põllumajanduse seisukohast kõige asjakohasemate tingimustega;
– muuta karistuste süsteemi näiteks järgnevalt: loobuda tahtliku rikkumise määratlusest; võtta kasutu -
sele rikkumise fikseerimisele eelnev teatud tolerantsipiir (nt loomade registreerimise ja identifitseeri -
mise puhul); lihtsustada maksete vähendamise ja karistuste arvutamist (praegu põhineb see rikkumi -
se ulatusel, tõsidusel ja püsivusel);
– vähendada kohapealseid kontrolle järgnevalt: võtta kasutusele valimipõhine testimise (nt suurte 
karjadega põllumajandusettevõtetes); keskenduda testimisel kõige riskantsematele valdkondadele ja 
kontrollida vähem standardeid, kus esineb väga vähesel määral rikkumisi; loobuda kontrollküsimus -
test, mida on kohapeal raske usaldusväärselt kontrollida.
Lisaks tegid küsitletud põllumajandusettevõtteid nõustavad asutused ettepaneku anda põllumajandustootja -
tele näiteks rohkem järgnevat liiki abi: dokumenteerimise alane koolitus; praktilised suunised ja käsiraamatud; 
kasutajasõbralikum teave; kampaaniad nõuetele vastavuse positiivse mõju kohta keskkonnale, toiduohutusele ja 
loomade heaolule.
Põllumajandustootjate liidud, kellega audiitorid kolmes külastatud liikmesriigis kohtusid, tõid lihtsustamiseks 
välja sarnaseid prioriteete: nõuetele vastavuse eeskirjade lihtsustamine, karistuste süsteemi muutmine (tahtli -
ku rikkumise määratlusest loobumine, rohkem tolerantsi, karistuste arvutamise metoodika lihtsustamine) ning 
kontrollide parem suunamine kõige kõrgema riskiga põllumajandustootjatele.
40 Lisad 
Makseasutustele saadetud küsimustikus sisalduvad juhtumiuuringud
Põllumajandustootja XY valiti juhuslikkuse alusel välja 
seitsme kohustusliku majandamisnõude kohapealse 
nõuetele vastavuse kontrolli jaoks taotlusaastal 2014. 
Põllumajandustootjat ei olnud eelmisel kolmel aastal 
kohapealseteks kontrollideks valitud. Põllumajan -
dustootja esitas taotlusaastal 2014 taotluse, milles 
deklareeris 70 hektarit maad ja 80 veist. Põllumajan -
dustootjal on õigus saada otsemakseid kogusummas 
25 000  eurot.
Kohapealse kontrolli käigus kontrollisid inspektorid 
põllumajandusettevõtete loomade registrit ning dek -
laratsiooni ja loomade registreerimise aluseks olevaid 
dokumente (sünnid, surmad). Inspektorid leidsid, et 
20 looma oli registreeritud pärast 7-päevast tähtae -
ga (viivituste pikkuse vahemik oli 8–20 päeva). 2014. 
aastal oli keskmine loomade arv 75.
Samuti leidsid inspektorid, et põllumajandustootja oli 
2013. kalendriaastal deklareerinud 10 looma pärast 
7-päevast tähtaega. 2013. aastal oli keskmine loomade 
arv 70. Palume märkida, kas te kohaldate 2014. taot -
lusaasta suhtes karistusi või mitte. Kui jah, siis palume 
märkida siseriiklike ja/või regionaalsete õigusaktide ja 
nõuete kohane % kohaldatavast karistusest. Kui ei, siis 
palume märkida „karistust ei määratud“.Põllumajandustootja WZ valiti juhuslikkuse alusel väl -
ja nelja kohustusliku majandamisnõude kohapealse 
nõuetele vastavuse kontrolli jaoks taotlusaastal 2014. 
Põllumajandustootjat ei olnud eelmisel kolmel aastal 
kohapealseteks kontrollideks valitud.
Kontrollitud põllumajandustootja omab 964,35 ha 
maad ja 145 karilooma, ning selleks vajaminev sõnni -
kuhoidlate mahutavus on 4 400 kuupmeetrit (6 kuud 
ladustamist). Inspektorite poolt kohapealse kontrolli 
käigus tuvastatud ja arvutatud mahutavus oli 10% 
nõutust väiksem.
Palume märkida, kas te kohaldate 2014. taotlusaasta 
suhtes karistusi või mitte. Kui jah, siis palume märkida 
siseriiklike ja/või regionaalsete õigusaktide ja nõuete 
kohane % kohaldatavast karistusest. Kui ei, siis palu -
me märkida „karistust ei määratud“.IV lisa
41 Komisjoni  
vastus
Kokkuvõte
II
Nõuetele vastavuse süsteemi kirjeldades tuleks selgitada, et kohustuslike majandamisnõuete (SMR) puhul on need 
nõuetele vastavusse hõlmatud põhireeglid juba mingil viisil valdkondlike õigusaktide kattuvuse tõttu liikmesriikides 
kohaldatavad.
III
Alates 2005. aastast tehtav järjepidev nõuetele vastavuse ulatuse ülevaatamine ja lihtsustamine on andnud järgmi -
seid tulemusi:
Perioodil 2005–2013 lihtsustati kontrollimenetlust, milleks kehtestati sätted kontrollimäärade ühtlustamise, ettetea -
tamise, ajastuse ja kohapealsete kontrollimiste elementide ning kontrollvalimi valiku kohta.
Lisaks on viimane ÜPP reform vähendanud SMRide arvu 18lt 13le ja maa hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi 
(GAEC) standardite arvu vähendati 15lt seitsmele. Nõuetele vastavuse kohaldamisalasse jäävate kohustuste ülevaa -
tamisel võeti arvesse, kas need on kontrollitavad ja kas need on otseselt seostatavad põllumajandustootjatega (ja 
mitte liikmesriikidega) ja kas need on seotud põllumajandusliku tegevusega.
Komisjon arvab, et nende püüdluste taustal, mis on lihtsustamiseks juba tehtud, on edasine lihtsustamine ilma näi -
teks nõuetele vastavusega seotud keskkonnaeesmärke kahjustamata väga ebatõenäoline.
IV
Komisjon on seisukohal, et selleks, et hinnata nõuetele vastavuse tõhusust eesmärkide saavutamisel, sobivad kät -
tesaadava teabe põhjal otsustades selleks praegu kasutatavad tulemusnäitajad kõige paremini. Nõuetele vastavuse 
eesmärgid peaksid panustama jätkusuutliku põllumajanduse arengusse sellega, et suurendavad põllumajandus -
tootjate teadlikkust ja viivad ÜPP ühiskonna ootustega paremini kooskõlla. Maa hea põllumajandus- ja keskkonna -
seisundi eesmärgid aitavad ära hoida mullaerosiooni, säilitada orgaanilist ainest mullas ja mulla struktuuri, tagada 
hooldustööde võimalikult väikese vajaduse, vältida elupaikade kahjustamist ning kaitsta ja majandada veevarusid. 
Sellega seoses ei ole nõuetele vastavus vahend, mida kasutada muude poliitikate rakendamiseks, millel on oma 
eesmärgid.
Rikkumiste põhjuseid analüüsitakse valdkondlike õigusaktide rakendamise kontekstis. Ent nõuetele vastavus ja põl -
lumajandusettevõtete nõustamise süsteem mängivad rikkumiste põhjuste väljaselgitamisel samuti rolli.
VI
Keskkonnaalaste eesmärkide (näiteks maa ja elurikkuse säilitamist) saavutamiseks ei kasutata ainult kliimat ja kesk -
konda säästvate põllumajandustavade toetusi ja maa hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi standardeid, vaid 
ka keskkonna ja kliima meetmeid II samba raames ning keskkonnaalaseid õigusakte. Ent selliste erinevate vahendite 
laad, põhjendus ja toimimine on erinev ja nad täiendavad teineteist. Nende omavahelist täiendavust kujutab doku -
mendi SWD (2016) 218 final joonis 1.
Kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade reegleid ja maa head põllumajandus- ja keskkonnaseisundit 
hallatakse ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) kaudu ning see tagab ressursside parima kasutuse. Ent on põhju -
seid, miks maa head põllumajandus- ja keskkonnaseisundit ning kliimat ja keskkonda säästvaid põllumajandustava -
sid ei pruugita koos kontrollida. Kuna keskkonda säästvad põllumajandustavad on toetuskõlblikkuse kriteeriumiks, 
siis neid kontrollitakse 5% toetusesaajate puhul eelnevalt halduskontrollide ja kohapealsete kontrollide käigus. 
GAECd kontrollitakse nõuetele vastavuse taustal, mida hallatakse teistmoodi kui toetuskõlblikkuse kriteeriume.
Komisjoni vastus 42
VII
SMRid tulenevad valdkondlikest õigusaktidest ja liikmesriigid võivad kasutada oma olemasolevat haldus- ja kontrol -
lisüsteemi (määruse (EL) nr 1306/2013 artikkel 96). Seega saab olemasolevaid kontrollisüsteeme sünergiliselt kasu -
tada nõuetele vastavuse kontrollisüsteemi jaoks. GAEC ei tohiks põllumajandustootjatele märkimisväärsed kulusid 
põhjustada, kuna tegemist on põhistandarditega. Nende kontrollimiskulud ja ka muud ÜPP vahendid kaetakse 
ühtsest haldus- ja kontrollisüsteemist (IACS), millest toetatakse ka muid ÜPP vahendeid.
Komisjon hindas oma 2014. aasta tegevusaruandes kogukulusid, mis on seotud kontrollidega liikmesriikides, reser -
vatsiooniga, et,,järelkontrollide hoiataval mõjul“ (näiteks nõuetele vastavus),,on ka mittemõõdetav kasu“.
VIII
Kuigi raamistik on sätestatud ELi tasemel, siis SMRide ning maa hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi raames 
ette nähtud põllumajandusettevõttesisesed kohustused määravad suuremas osas kindlaks liikmesriigid, et võtta 
arvesse riikliku või piirkondliku olukorra probleeme ja põllumajandusstruktuure. Siinkohal on tähtis, et liikmesrii -
kidele jäetaks otsustamisvabadus põllumajandusettevõttesiseste kohustustega seotud karistuste arvutamisel. ELi 
määruses on sätestatud põhimõte, et karistused arvutatakse juhtumipõhiselt ning arvesse võetakse tuvastatud 
rikkumise raskusastet, ulatust, kestust, taasesinemist ja tahtlikkust. Nende põhimõtete harmoniseeritud täitmine 
kõikides liikmesriikides tagatakse eelkõige komisjoni auditite kaudu. Kui liikmesriigis leitakse puudus, siis nähakse 
kontrollimise ja heakskiitmise raamistikus ette asjakohased järelmeetmed.
IX Esimene taane
Komisjon on soovitusega nõus.
IX Teine taane
Komisjon on soovitusega nõus.
IX Kolmas taane
Komisjon ei ole soovitusega nõus. Kontrollikoja soovitus ei lihtsusta nõuetele vastavust vaid de facto vähendab selle 
ulatust. Nõuetele vastavuse ulatust on juba mitu korda lihtsustatud. Lisaks on liikmesriikidel nüüd kontrollvalimi 
moodustamise riskidega arvestamiseks ja oma kontrollisüsteemide optimeerimiseks piisavalt tegutsemisruumi. 
Komisjon arvab, et see soovitus muudaks kohapealsete kontrollide reeglid leebemaks ja lõpuks kahjustaks nõuetele 
vastavuse tõhusust.
IX Neljas taane
Komisjon on soovitusega nõus.
Komisjoni vastus 43
IX Viies taane
Komisjon on soovitusega osaliselt nõus. Selle soovituse rakendamine sõltub nõuetele vastavusega seotud haldus -
koormust käsitleva kavandatud uuringu tulemusest. Nõuetele vastavusega seotud halduskoormuse hindamisel 
tuleks lähtuda kuludest, mida nõuetele mittevastavus tooks kaasa ühiskonnale, riigi rahandusele ja keskkonnale, 
ning nõuetele vastavuse võimalikest kasudest.
IX Kuues taane
Komisjon on soovitusega nõus.
Komisjonil on kavas korraldada liikmesriikidega neid küsimusi käsitlevate parimate tavade vahetamine.
Sissejuhatus
06
Valdkondlikke õigusakte kohaldati liikmesriikides juba enne nõuetele vastavuse kasutusele võtmist.
09
Komisjon rakendas kõik kontrollikoja eriaruandes 8/2008 välja toodud soovitused, millega komisjon nõus oli.
10
Rakendati aastate 2014–2020 muudatused ja nõuetele vastavuse süsteemi muudeti viimase ÜPP reformiga oluliselt.
10 Teine taane
Nõuetele vastavuse ulatusse jäänud kohustuste ülevaatamisel võeti arvesse, kas need on kontrollitavad ja kas need 
on otseselt seostatavad põllumajandustootjatega (ja mitte liikmesriikidega) ja kas need on seotud põllumajandus -
liku tegevusega.
Tähelepanekud
Komisjoni ühine vastus punktidele 18–21
Nõuetele vastavuse eesmärgid peaksid aitama arendada jätkusuutlikku põllumajandust, viia ÜPP ühiskonna ootus -
tega paremini kooskõlla, ära hoida mullaerosiooni, säilitada orgaanilist ainest mullas ja mulla struktuuri, tagada 
hooldustööde võimalikult väikese vajaduse, vältida elupaikade kahjustamist ning kaitsta ja majandada veevarusid. 
Nõuetele vastavust ei saa kasutada muude poliitikate rakendusvahendina. Seda selgitati juba nõuetele vastavuse 
kasutusele võtmisel, kuna nõuetele vastavus ei ole toetuskõlblikkuse tingimus (lugege eesistujariigi 26. juuni 2003. 
aasta kompromissteksti). Pigem on selle mõju abisaaja teadlikkuse suurendamise läbi kaudne. See on aluseks ole -
vate valdkondlike poliitikate, mitte nõuetele vastavuse ülesanne, tuvastada ja uurida põhjuseid, miks põllumajan -
dustootjad ei järgi valdkondlikke õigusakte, millest SMR lähtub.
Lisaks on kooskõlas määruse (EL) nr 1306/2013 II lisaga ainult teatavad valdkondlikest õigusaktidest tulenevad artik -
lid ja lõiked asjakohased sellise analüüsi puhul, kus tuleb arvestada strateegiate laiemat kohaldamisala.
Komisjoni vastus 44
Mis puutub keskkonnaalastesse õigusaktidesse, siis on iga valdkondliku direktiivi jaoks, mida SMRid hõlmavad, 
loodud kindlad tulemusnäitajad ja näitajaid töötatakse välja osana EL mullakaitsestrateegiast. Nõuetele vastavuse 
direktiivide aruande teabest tulenevad keskkonna olukorra suundumused on seotud nende direktiivide rakendussä -
tete tõhususega.
Väljapool nõuetele vastavuse süsteemi hinnatakse ELi tasandil poliitikatsüklis järjepidevalt iga ÜPP meedet, millel 
on või ei ole mõju eelarvele. Igas valdkondlikus direktiivis, mida SMRid hõlmavad, on kindlad tulemusnäitajad ja 
näitajaid töötatakse välja näiteks mullakaitsepoliitikas.
22
Komisjon arvab, et tulemusnäitaja,,nõuetele vastavuse tingimustega hõlmatud ÜPP maksete osakaal“ kajastab 
nõuetele vastavuse mõju põllumajandusega tegelevate isikute hulgas. Tõepoolest, mida rohkem on maksed sõltu -
vad nõuetele vastavusest, seda suurem on võimalike rikkumiste rahaline mõju põllumajandustootjale ning see suu -
rendab nende teadlikkust reeglite täitmise vajalikkusest. Nõuetele vastavus on suurendanud põllumajandustootjate 
teadlikkust ja on toonud mõningaid muutusi põllumajandustavadesse.
24
Komisjon arvab, et tulemusnäitaja,,avalikkuse arvamus nõuetele vastavuse kohta“ kajastab seda, kui tõhus on nõue -
tele vastavus olnud ühiskonna ootustele vastamises, parandades ÜPP poliitika kooskõla teiste poliitikatega. Euro -
baromeetri küsitluse küsimused käsitlevad just ÜPP toetuste ja eeskirjade täitmise vahelist seost. Tulemused selles 
valdkonnas on suuremas osas positiivsed.
25
Komisjon arvab, et tulemusnäitaja,,heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste kontrollimise määr“ esindab soo -
vitud keskkonnaalast tulemust hästi. Kui liikmesriigid on riiklikud GAEC standardid õigesti kindlaks määranud, siis 
nende standardite täitmine põllumajandustootjate poolt peaks keskkonnale positiivselt mõjuma. Kontrollimäärast 
kinnipidamine tagab võimalikult suures ulatuses, et põllumajandustootjad täidavad eeskirju. See on saadavaloleva 
teabe põhjal parim näitaja.
Komisjon arvab ka, et tulemusnäitaja,,püsikarjamaade osakaal“ on selle vahendi tõhususe hea näitaja. Seda näitajat 
jälgitakse selleks, et kontrollida, kas liikmesriigid on võtnud vajalikke parandusmeetmeid, kui näitaja on langenud 
lubatud piirmäärast allapoole. Selge on, et näitaja muutumist mõjutavad erinevad faktorid, ent seda näitaja siin ei 
mõõda.
26
Komisjon peab oma näitajaid nõuetele vastavuse eesmärkide jaoks sobivaks. Tulemusnäitaja,,nõuetele vastavuse 
tingimustega hõlmatud hektarite arv“ kajastab õigesti nõuetele vastavuse mõjusust ja aitab täiendada olemasole -
vaid tulemusnäitajaid. Nõuetele vastavuse eeskirjad on suures ulatuses põllumajandusvaldkonnas tehtavad tegevu -
sed (GAEC-standardid, tegevused keskkonnaalaste õigusaktide raames, taimekaitsevahendite kasutamine jne). Mida 
suurema arvu hektarite puhul nõuetele vastavuse süsteemi rakendatakse, seda tõhusam on süsteem.
Komisjoni vastus 45
27
Kontrollikoja viidatud näitajad, näiteks põllumaade linnustiku indeks, vee kvaliteet jne, on mõjunäitajad, mis kajas -
tavad ÜPP üldeesmärki ja muid ELi poliitikaid. Mitu vahendit, millest üks on nõuetele vastavus, panustavad nende 
üldeesmärkide saavutamisse. Nõuetele vastavuse erieesmärke, millega see vahend annab panuse ÜPP üldeesmärki -
desse, kajastavad punktides 22–26 välja toodud tulemusnäitajad.
28
Komisjoni arvates ei ole rikkumiste arv sobilik nõuetele vastavuse tulemuse näitaja. Nõuetele vastavuse kontroll -
statistikat kasutatakse DG AGRI auditites kui liikmesriikide kontrollsüsteemide tulemuse näitajat. Kõrge nõuetele 
mittevastavuse määr teatud sektoris võib samuti näidata nõuetele vastavuse kontrolli tõhusust.
29
Rikkumised on enamjaolt seotud kahte liiki nõuetega (punkt 31, joonised 2 ja 3).
30
Nõuetele mittevastavuse määra tõus võib tuleneda pigem kontrollisüsteemi paranemisest kui nõuete rikkumise 
suurenemisest.
33
Näiteks selgitus vabas looduses elavate lindude kohta ei kehti kõikide liikmesriikide puhul. Komisjon tahab märkida 
seda, et näiteks, mis puutub vabas looduses elavatesse lindudesse, siis peaks arvestama sellega, et rikkumiste kogu -
näitaja on küll selline nagu kontrollikoda ütles, ent mõnes liikmesriigis tuvastati komisjoni auditi käigus kontrolliga 
tõsiseid probleeme. Rikkumiste madal määr võib olla ka tingitud liikmesriikide leebest kontrollisüsteemist.
34
Rikkumiste põhjuste analüüs ja nende lahendusmeetodid ei ole nõuetele vastavuse, vaid valdkondlike poliitikate 
ülesanne. Ent mis puutub nõuetele vastavusse, siis DG AGRI analüüsib kontrollistatistikat ning võtab seda arvesse 
oma auditiprogrammi kehtestamise raames koostatavas riskianalüüsis.
35
Komisjon leiab, et nõuetele vastavus pole valdkondlike poliitikate jõustamisvahendiks.
Mis puutub nõuetele vastavusse, siis nõudeaastal 2014 korraldas komisjon teatud liikmesriikides auditeid, mis käsit -
lesid loomadega seotud küsimusi. Ent tuleb silmas pidada, et komisjoni nõuetele vastavuse auditite aluseks on ELi 
finantshuvide kaitsmine põllumajandusvaldkonnas.
Auditi aruanded edastatakse DG ENVile, kes saab DG AGRIlt ka statistika. DG ENV analüüsib rikkumiste põhjuseid, 
arutades seda vastavalt vajadusele asjaomase liikmesriigiga.
Komisjoni vastus 46
36
Nõuetele vastavust ei saa kasutada muude poliitikate rakendusvahendina. Seda selgitati juba nõuetele vastavuse 
kasutusele võtmisel, kuna nõuetele vastavus ei ole toetuskõlblikkuse tingimus (vt eesistujariigi 26. juuni 2003. aasta 
kompromisstekst). Kui on palju nõuetele mittevastavust, siis tuleb suurendada minimaalset kontrollimäära1.
Looma- ja inimtervishoiu, taimetervise ja loomade heaolu käsitlevate õigusaktide puhul kontrollib komisjon, et 
riiklikud võimud täidaksid õigusaktidest tulenevaid kohustusi. Keskkonnaalaste õigusaktide jaoks loob komisjon 
poliitilise algatuse, et aidata liikmesriikidel parandada nõuetele vastavuse tagamist (nt nõuetele vastavuse jälgi -
mine, soodustamine ja jõustamine, võttes arvesse riske), järgides samal ajal proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse 
põhimõtteid.
39
Komisjon arvab, et muudetud või uute kulutustega seotud ettepanekute tegemisel ei tuleks hinnata kontrollisüs -
teemi kulusid ja kasu, kuna nõuetele vastavus hõlmab ka näiteks looma- ja inimtervishoidu, kus kulude ja kasu 
arvutamisel on väga raske võtta piisavalt arvesse näiteks inimtervishoidu.
40
Proportsionaalsus on juba lahutamatu osa, kuna sanktsioone arvutatakse protsendina toetusesaaja ÜPP toetusest 
kõrvutatuna võimalusega mitte kehtestada karistust ja mitte kohaldada tahtlikkust või kordust.
ELi õigusaktid2 annavad ELi tasemel ühtse aluse mittevastavuse hindamiseks ja sanktsioonide kohaldamiseks seoses 
nõuetele vastavusega. Ent riiklike sanktsioonide vorm peaks jääma liikmesriikide otsustada, et arvestada erinevate 
nõuetele vastavuse eeskirjadega. Komisjonil on kavas korraldada liikmesriikidega neid küsimusi käsitlevate parimate 
tavade vahetamine.
Kuigi raamistik on sätestatud ELi tasandil, siis SMRide ning GAEC raames ette nähtud põllumajandusettevõttesise -
sed kohustused määravad suuremas osas kindlaks liikmesriigid, et võtta arvesse riikliku või piirkondliku olukorra 
probleeme ja põllumajandusstruktuure. Siinkohal on tähtis, et liikmesriikidele jäetaks otsustamisvabadus põllu -
majandusettevõttesiseste kohustustega seotud karistuste arvutamisel. ELi määruses on sätestatud põhimõte, et 
karistused arvutatakse juhtumipõhiselt ning arvesse võetakse tuvastatud rikkumise raskusastet, ulatust, kestust, 
taasesinemist ja tahtlikkust. Nende põhimõtete harmoneeritud täitmine kõikides liikmesriikides tagatakse eelkõige 
komisjoni auditite kaudu. Kui liikmesriigis leitakse puudus, siis nähakse kontrollimise ja heakskiitmise raamistikus 
ette asjakohased järelmeetmed.
41
Arvestades sellega, et GAEC-standardeid vähendati rohkem kui 50% võrra (15lt 7le), siis DG AGRI lootis, et liikmesrii -
gid vähendavad põllumajandustootjate halduskoormust.
1 Mis puudutab,,madalat minimaalset kontrollimäära 1%“ vastavalt punktile IX (teine taane): vastavalt määruse (EL) nr 809/2014 artikli 68 lõikele 4 
peab kohapealsete kontrollide arvu suurendama juhul, kui on avastatud sage mittevastavus asjaomases aktis või standardis sätestatud nõuetele. 
2009. aastal avaldas komisjon antud probleemi kohta töödokumendi (DS/2009/28/rev3), mis on siiani kehtiv. Minimaalset kontrollimäära saab aga 
vajadusel kohandada.
2 Eelkõige komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014 II peatükk ja komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 III peatükk.
Komisjoni vastus 47
42
SMRide ning GAECde loetelu lühendati märgatavalt. SMRid ning GAECd liideti määruse (EL) nr 1306/2013 2. lisas 
üheks loeteluks. Lisaks muudeti SMRe ja jäeti alles ainult otseselt põllumajandustootjatele suunatud või põllumajan -
dustegevusega seotud sätted. Komisjon leiab, et raske on mõista, kuidas edasise vähendamise korral oleks võimalik 
vältida põhiprobleemidega (nt põllumajanduse ja keskkonna sidusus) tegelemise vähenemist ja seega näiteks ELi 
keskkonnaalaste eesmärkide kahjustamist.
44
Makseasutuste, põllumajandustootjate ühenduste ja põllumajandusettevõtteid nõustavate asutuste poolt tun -
netatud nõuete keerukus on komisjoni kogemuste järgi rohkem seotud valdkondlike õigusaktidega kui nõuetele 
vastavusega. Lisaks on liikmesriikidel vabadus määrata ise kindlaks ELi direktiivi eesmärkide saavutamiseks vajali -
kud nõuded, seega on ka nemad nõuete keerukuse eest vastutavad. Lihtsustamise kontekstis on mitu korda muu -
detud nõuetele vastavuse kohaldamisalasse jäävaid kohustusi, et neid saaks paremini kontrollida, otseselt seostada 
põllumajandustootjatega (ja mitte liikmesriikidega) ja siduda põllumajandusliku tegevusega. Põllumajanduse ja 
keskkonna seos on juba oma olemuselt keeruline, seega võetakse igas rakendussättes seda keerukust arvesse. Kesk -
konnaalaste õigusaktide rakendamine tundub olema raskem, kui liikmesriigid üritavad keskkonda kaitstes muuta 
põllumajandustavasid võimalikult vähe. Sellisel juhul võib lihtsustamine tuua mõnele põllumajandustootjale kaasa 
reeglite karmistumise. 2. selgitus on selle kohta hea näide: eeskirjad ja kontrollimine oleksid lihtsamad, kui suuren -
dada kõiki vahemaid kõige pikema vahemaani, ent see tooks paljudele põllumajandustootjatele kaasa koormuse, 
mida saaks vältida.
45
Kontrollikoja näide iseloomustab põllumajanduse ja keskkonna vahelist keerukust. On asjakohane hoida sõnniku 
panemisel joogiveeks kasutatavast kaevust suuremat vahemaad kui muude veeteede puhul. Nende nõuete standar -
dimine ei arvestaks vajalikul määral kohalike keskkonnaoludega.
Vt ka komisjoni vastust punktile 44.
2. selgitus. Näited Ühendkuningriigi  – Põhja-Iirimaa nõuetest, mis sisalduvad nõuetele 
vastavuse kontrollimise kasutusjuhendis
2. selgituses kirjeldatakse, kuidas liikmesriik on rakendanud valdkondlikke õigusakte.
46
Komisjon arvab, et külastatud liikmesriikide rakendatud kontrollküsimuste arv ei näita nende valdkondlike õigusak -
tide mitmekesisust, mis jäävad nõuetele vastavuse kohaldamisalasse. Lisaks sätestatakse määruse (EL) nr 1306/2013 
artiklis 96 järgmist:,,Liikmesriigid võivad kasutada olemasolevaid haldus- ja kontrollisüsteeme, et tagada nõuetele 
vastavuse eeskirjade täitmine.“
3. selgitus. ÜPP muudatuste piiratud mõju perioodil 2014 – 2020 vastavalt 
Ühendkuningriigi  – Põhja-Iirimaa kontrolliasutuse kasutatavale kontrollnimekirjale –
Teine lõik
Viimase ÜPP reformiga vähendati GAEC loetelu rohkem kui 50%, seega on kontrollküsimuste arvu suurendamine 
liikmesriikide otsustada.
,,Põhjavee direktiivis“ muudeti SMR (2) GAEC- standardiks.
Komisjoni vastus 48
47
Määruse (EL) nr 1306/2013 artiklis 96 sätestatakse järgmist:,,Liikmesriigid võivad kasutada olemasolevaid haldus- ja 
kontrollisüsteeme, et tagada nõuetele vastavuse eeskirjade täitmine.“
Rikkumiste madal tase võib varjata ebapiisavat kontrollisüsteemi ja võib endast kujutada riski ELi finantshuvidele 
põllumajandusvaldkonnas. Lisaks sellele ei saa eeldada, et kui rikkumiste tase on madal, siis jääb see nii ka juhul, kui 
kontrolle veelgi vähendatakse: nõuetele vastavuse kontrollide olemasolu peaks ära hoidma reeglite rikkumist.
48
Väikepõllumajandustootjate kavast otsetoetusi saavate põllumajandustootjate osakaal (2014) varieerub 3%-st (Slo -
veenia) 77%-ni (Malta). Väikepõllumajandustootjate kava hõlmab 4% kogu ELi põllumajandusmaast3.
50
Nõuetele vastavuse (ja keskkonnasäästlikkuse) eeskirjadest vabastamise tulemusena peaksid haldus- ja kontrolliku -
lud loogiliselt vähenema. Mitte ainult seetõttu, et proportsionaalselt väheneb ka ettevõtjate arv, keda kontrollitakse 
kohapeal seoses nõuetele vastavusega (ja keskkonnasäästlikkusega), vaid ka sellepärast, et kohaldatakse lihtsusta -
tud taotlusprotsessi (vähem andmeid, mida töödelda). Lisaks piirdutakse väikepõllumajandustootjate kava alusel 
tehtavate kohapealsete kontrollide sisu puhul toetuskõlblikkuse tingimustega.
51
Need erinevused tulenevad erinevatest riiklikest põllumajandusstruktuuridest ja võib-olla ka väikepõllumajandus -
tootjate kava alusel rakendatavatest erinevatest arvutamismeetoditest. Näiteks Rumeenias ja Itaalias on võrreldes 
muude riikidega rohkem põllumajandustootjaid, kes võiksid selles kava alusel toetuskõlblikud olla.
Vastavalt liikmesriikide esitatud andmetele saab Rumeenias 71% (2014) väikepõllumajandustootjatest otsetoetusi 
ning nad kasutavad 16,4% kogu põllumajandusmaast.
52
Komisjon võttis arvesse kontrollikoja tähelepanekut ja soovib selgitada, et kirjeldatud erand ei tulene nõuetele 
vastavuse õigusaktidest.
4. selgitus. Põllumajandustootjate vabastamine Leedus nitraatide direktiivist 
tulenevate nõuetele vastavuse tingimuste täitmisest
Nõuetele vastavuse süsteem on põhimõtteliselt kontrolli ja karistamise süsteemi, mida kohaldatakse ÜPP raames 
saadud toetuste suhtes. Seega ei tähenda põllumajandusettevõtja vabastamine nõuetele vastavuse eeskirjade täit -
misest nende vabastamist keskkonnaalaste õigusaktide, sealhulgas nitraadidirektiivi täitmisest. 4. selgituses nime -
tatud erinevad erandi ülemmäärad on seotud nitraadidirektiivi rakendamisega asjaomases riigis ja mitte nõuetele 
vastavuse süsteemiga. Lisaks ei tähenda talunike vabastamine nõuetele vastavusega seotud karistustest nende 
vabastamist keskkonnaalastest õigusaktidest tulenevatest kontrollidest.
3 Komisjoni talituste töödokument,,Keskkonnasäästlikkuse ülevaade pärast üht aastat“ SWD(2016)218 final, lk 19.
Komisjoni vastus 49
54
Keskkonnasäästlikumaks muutmine ning GAECd on kaks üksteist täiendavat mehhanismi, mis aitavad saavutada 
ELi põllumajanduse keskkonnatoime parandamise eesmärki: kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade 
toetus on toetus, mida pakutakse põllumajandustootjatele, et nad praktiseeriksid kliimale ja keskkonnale kasulikke 
tegevusi (põllukultuuride mitmekesistamine, püsirohumaa hooldus ja 5% ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala 
omamine).
Põllukultuuride mitmekesistamine, püsirohumaa hooldus ja 5% ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala omamine 
on keskkonnasäästlikumaks muutumise lahutamatu osa. Need tegevused erinevad GAEC-standarditest: külvikord 
pole põllukultuuride mitmekesistamine, püsikarjamaade kaitse erineb püsirohumaa hooldusest vastavalt keskkon -
nakaitsealastele õigusaktidele ja maastikule iseloomulike vormide säilitamine kõikidel põllumajanduslikel maadel 
erineb 5% ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala omamisest viljelusmaal. ÜPP viimase reformiga ühtlustati ja 
lihtsustati GAEC raamistikku, jättes välja mõned kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade standardid, 
näiteks külvikorraga ja püsirohumaade kaitsega seotud standardid.
56
Liikmesriikidel on võimalus valida 5% toetuskõlblikkuse valimist 1%line minimaalse nõuetele vastavuse kontrol -
limäära valim. Seega on mõlema vahendi vahel sünergia. Lisaks saab GAEC standarditega kaitstavaid maastikue -
lemente võtta arvesse keskkonnasäästlikumaks muutmise raames ette nähtud ökoloogilise kasutuseesmärgiga 
maa-alana.
57
Maastikuelementide kaitse kõikidel põllumajandusmaadel ja viljelusmaast 5% ökoloogilise kasutuseesmärgiga 
maa-ala omamine on erinevad meetmed elurikkuse säilitamiseks. Esimene nõue tagab, et elurikkuse säilitamiseks 
vajalikud olemasolevad maastikuelemendid säilitatakse ja teine nõue tagab, et iga kliimat ja keskkonda säästvate 
põllumajandustavade toetust saav põllumajandustootja on eraldanud vähemalt 5% oma viljelusmaast ökoloogilise 
kasutuseesmärgiga maa-alaks. Need on kaks erinevat elurikkuse säilitamisega seotud eesmärki, mis õigustavad 
kahte erinevat kontrollide ja reeglite paketti.
Komisjoni ühine vastus punktile 59 ja 60
Kulusid, mis on puhtalt seotud vaid nõuetele vastavusega, tuleb eristada valdkondlikke õigusakte järgivate põlluma -
jandustootjate ja liikmesriikide kuludest. Mis puutub valdkondlikesse õigusaktidesse, siis tuleks nõuetele vastavuse 
kulusid võrrelda kuludega, mis tekivad ühiskonnale nõuetele mittevastavuse, näiteks loodusvarade saaste, haiguste 
hävitamise jne. tõttu.
Nõuetele vastavust võetakse arvesse kavandatavas halduskoormuse uuringus.
61
Isegi siis, kui valdkondlikes õigusaktides on minimaalsed kontrollimäärad juba kindlaks määratud, ei ole nende 
puhul tegemist lisakontrollidega, sest neid võib kasutada nõuetele vastavuse jaoks, luues sellega kulutõhusa 
koosmõju.
62
Praktikas ei ole komisjon kehtestanud täiendavat dokumenteerimiskohustust, kuna kohustused SMRide raa -
mes olid valdkondlikes ELi õigusaktides olemas juba enne nõuetele vastavuse kasutusele võtmist. Samuti ei 
kehtestatud ei komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 640/2014 ega komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 
809/2014, millega sätestatakse nõuetele vastavuse süsteemi üksikasjad, põllumajandustootjatele täiendavaid 
dokumenteerimisnõudeid.
Komisjoni vastus 50
63
Euroopa Parlamendi algatatud ja DG AGRI tellitud uuring, millele on osutatud, ei keskendunud nõuetele vastavu -
sele, vaid uuris õigusakte väljaspool nõuetele vastavuse kohaldamisala (pestitsiidide säästva kasutamise direktiiv). 
Lisaks on see aegunud, kuna osa nõuetest ei ole enam nõuetele vastavuse kohaldamisalas (näiteks põllumajandus -
maa võsastumise ja külvikorra vältimine).
64
See seisukoht põhineb makseasutuste oletustel, mis on vastuolus faktiga, et SMRide ning GAECde loetelu lühendati 
viimase ÜPP reformiga märgatavalt. Komisjon kahtleb selliste seisukohtade faktilises sisus, kuna makseasutused ei 
tõesta neid arvudega.
65
Õigusaktides on karistuste arvutamise raamistik juba kindlaks määratud nii, et rikkumiste puhul võetakse arvesse 
raskusastet, ulatust ja kestust ning valitakse kasutatav protsendimäär sõltuvalt sellest, kas rikkumine oli esma -
kordne, korduv või tahtlik. Harmoneeritud alus on seega juba olemas.
66
Kuigi raamistik on sätestatud ELi tasemel, siis SMRide ning GAEC raames ette nähtud põllumajandusettevõttesise -
sed kohustused määravad suuremas osas kindlaks liikmesriigid, et võtta arvesse riikliku või piirkondliku olukorra 
probleeme ja põllumajandusstruktuure. Siinkohal on tähtis, et liikmesriikidele jäetaks otsustamisvabadus põlluma -
jandusettevõttesiseste kohustustega seotud karistuste arvutamisel. ELi määruses on sätestatud põhimõte, et karis -
tused arvutatakse juhtumipõhiselt ja arvutamisel arvestatakse tuvastatud rikkumise raskusastet, ulatust, kestust, 
taasesinemist ja tahtlikkust. Nende põhimõtete harmoneeritud täitmine kõikides liikmesriikides tagatakse eelkõige 
komisjoni auditite kaudu. Kui liikmesriigis leitakse puudus, siis nähakse kontrollimise ja heakskiitmise raamistikus 
ette asjakohased järelmeetmed. Võttes arvesse kontrollikoja väljendatud muret, on DG AGRI kavas korraldada liik -
mesriikidega neid küsimusi käsitlevate parimate tavade vahetamine.
67
Tahtlikkuse mõiste on vahend, millega säilitada nõuetele vastavusega seotud maksete vähendamiste proportsio -
naalsus, kuna selles võetakse arvesse endisi väikseid sanktsioonideta mittevastavusi ja nüüdset varajase hoiatuse 
süsteemi. Seda küsimust arutati põhjalikult viimase ÜPP reformi käigus ja liikmesriigid otsustasid lõpuks selle 
meetme säilitada. Euroopa Kohtu 27. veebruari 2014. aasta otsuses (C-396/12) on tahtlikkuse mõistet selgitatud.
68
Liikmesriikidel on teatud vabadus luua oma hindamisvõrgustikud (lugege komisjoni kommentaare punktile 40, 
punktile VIII ja punkti IX kuuendale taandele).
70
Komisjon leiab, et liikmesriikide erinevaid vastuseid seletavad mitmed faktorid, sealhulgas loomade liikumise arv 
talus, põllumajandustootja leevendamismeetmed, viivitused teavitamises ja talu asukoht nitraaditundlikus alas.
Komisjoni vastus 51
Komisjoni ühine vastus punktile 71 ja 7 . selgitusele
Vastavalt Schleswig-Holsteini liidumaal kasutatud hindamisskeemile, mis põhineb kogu Saksamaal kasutataval 
skeemil, on mainitud ülemmäär inspektorile soovituslik ja kehtib ainult hilise teavitamise korral, mis heastati juba 
enne, kui põllumajandustootjad teada said, et neid tullakse kohapeal kontrollima. Kui põllumajandustootja polnud 
enne kontrolli teatavaks tegemist probleemi ära lahendanud, siis rakendati karistust. Sama lähenemist oli DG AGRI 
täheldanud ka teistes liikmesriikides.
Järeldused ja soovitused
73
Alates 2005. aastast tehtav järjepidev nõuetele vastavuse ulatuse ülevaatamine ja lihtsustamine on andnud järgmi -
seid tulemusi:
Perioodil 2005–2013 lihtsustati kontrollimenetlust, milleks kehtestati sätted kontrollimäärade ühtlustamise, ettetea -
tamise, ajastuse ja kohapealsete kontrollimiste elementide ning kontrollvalimi valiku kohta.
Lisaks on viimase ÜPP reformiga muudetud nõuetele vastavuse ulatust, võttes arvesse kontrollitavust ja seost põllu -
majandustegevuse ja põllumajandustootjate kohustustega. Selle tulemusel on SMRide arvu vähendatud 18lt 13le ja 
GAEC standardite arvu 15lt 7le.
Komisjon arvab, et nende püüdluste taustal, mis on lihtsustamiseks juba tehtud, on edasine lihtsustamine ilma näi -
teks nõuetele vastavusega seotud keskkonnaeesmärke kahjustamata väga ebatõenäoline.
74
Nõuetele vastavuse eesmärgid peaksid panustama jätkusuutliku põllumajanduse arengusse sellega, et suurendavad 
põllumajandustootjate teadlikkust ja viivad ÜPP ühiskonna ootustega paremini kooskõlla. Maa hea põllumajandus- 
ja keskkonnaseisundi eesmärgid aitavad ära hoida mullaerosiooni, säilitada orgaanilist ainest mullas ja mulla struk -
tuuri, tagada hooldustööde võimalikult väikese vajaduse, vältida elupaikade kahjustamist ning kaitsta ja majandada 
veevarusid. Sellega seoses ei ole nõuetele vastavus vahend, mida kasutada muude poliitikate rakendamiseks, millel 
on oma eesmärgid. Komisjon on seisukohal, et selleks, et hinnata nõuetele vastavuse tõhusust eesmärkide saavuta -
misel, sobivad kättesaadava teabe põhjal otsustades selleks praegu kasutatavad tulemusnäitajad kõige paremini.
1. soovitus
Komisjon on soovitusega nõus.
75
Pool rikkumistest on seotud loomi käsitlevate SMRidega. Komisjon arvestas sellega 2014. aastal läbi viidud spet -
siaalse kohaldamisala läbivaatamise käigus, milles keskenduti loomi käsitlevatele SMRidele.
Rikkumiste põhjuseid analüüsitakse valdkondlike õigusaktide rakendamise kontekstis. Ent nõuetele vastavus ja põl -
lumajandusettevõtete nõustamise süsteem mängivad rikkumiste põhjuste väljaselgitamisel samuti rolli.
Komisjoni vastus 52
2. soovitus
Komisjon on soovitusega nõus.
76
Nõuetele vastavust käsitlevad õigusaktid näevad ette, et kohapealsed kontrollid on suunatud riskantsematele põl -
lumajandusettevõtetele vastavalt riskianalüüsil põhinevale valimile. Sellega seoses on liikmesriikidel juba võimalik 
paindlikult täiustada oma nõuetele vastavuse kontrolle.
3. soovitus
Komisjon pole soovitusega nõus. Kontrollikoja soovitus ei lihtsusta nõuetele vastavust vaid de facto vähendab selle 
ulatust. Nõuetele vastavuse ulatust on juba mitu korda lihtsustatud. Lisaks on liikmesriikidel nüüd kontrollvalimi 
moodustamise riskidega arvestamiseks ja oma kontrollsüsteemide optimeerimiseks piisavalt tegutsemisruumi. 
Komisjon arvab, et see soovitus muudaks kohapealsete kontrollide reeglid leebemaks ja lõpuks kahjustaks nõuetele 
vastavuse tõhusust.
77
Keskkonnaalaste eesmärkide (näiteks maa ja elurikkuse säilitamist) saavutamiseks ei kasutata ainult kliimat ja kesk -
konda säästvate põllumajandustavade toetusi ja GAEC- standardeid, vaid ka keskkonna ja kliima meetmeid II samba 
raames ning keskkonnaalaseid õigusakte. Ent selliste erinevate vahendite laad, põhjendus ja toimimine on erinev ja 
nad täiendavad üksteist. Nende omavahelist täiendavust kujutab dokumendi SWD (2016) 218 (final) joonis 1.
Kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade eeskirju ja GAECd hallatakse IACSi kaudu ning see tagab res -
sursside parima kasutuse. Ent on põhjuseid, miks GAECd ning kliimat ja keskkonda säästvaid põllumajandustavasid 
ei pruugita koos kontrollida. Kuna keskkonda säästvad põllumajandustavad on toetuskõlblikkuse kriteeriumiks, siis 
neid kontrollitakse 5% toetusesaajate puhul eelnevalt halduskontrollide ja kohapealsete kontrollide käigus. GAECd 
kontrollitakse nõuetele vastavuse taustal, mida hallatakse teistmoodi kui toetuskõlblikkuse kriteeriume.
4. soovitus
Komisjon on soovitusega nõus.
78
SMRid tulenevad valdkondlikest õigusaktidest ja liikmesriigid võivad kasutada oma olemasolevat haldus- ja kontrol -
lisüsteemi (määruse (EL) nr 1306/2013 artikkel 96). Seega saab olemasolevaid kontrollisüsteeme sünergiliselt kasu -
tada nõuetele vastavuse kontrollisüsteemi jaoks. GAEC ei tohiks põllumajandustootjatele märkimisväärsed kulusid 
põhjustada, kuna tegemist on põhistandarditega. Nende kontrollimiskulud ja ka muud ÜPP vahendid kaetakse 
ühtsest haldus- ja kontrollisüsteemist (IACS), millest toetatakse ka muid ÜPP vahendeid.
Komisjon hindas oma 2014. aasta iga-aastases tegevusaruandes kogukulusid, mis on seotud kontrollidega liikmes -
riikides, reservatsiooniga, et,,järelkontrollide ennetav mõju“ (näiteks nõuetele vastavus),,on samuti kvalitatiivselt 
kasulik“.
Komisjoni vastus 53
5. soovitus
Komisjon on soovitusega osaliselt nõus. Selle soovituse rakendamine sõltub nõuetele vastavusega seotud haldus -
koormust käsitleva kavandatud uuringu tulemusest. Nõuetele vastavusega seotud halduskoormuse hindamisel 
tuleks lähtuda kuludest, mida nõuetele mittevastavus tooks kaasa ühiskonnale, riigi rahandusele ja keskkonnale, 
ning nõuetele vastavuse võimalikest kasudest.
79
Kuigi raamistik on sätestatud ELi tasemel, siis SMRide ning GAEC raames ette nähtud põllumajandusettevõttesisesed 
kohustused määravad suuremas osas kindlaks liikmesriigid, et võtta arvesse riikliku või piirkondliku olukorra prob -
leeme ja põllumajandusstruktuure. Siinkohal on tähtis, et liikmesriikidele jäetaks otsustamisvabadus põllumajandu -
settevõttesiseste kohustustega seotud karistuste arvutamisel. ELi määruses on sätestatud põhimõte, et karistused 
arvutatakse juhtumipõhiselt ning arvesse võetakse tuvastatud rikkumise raskusastet, ulatust, kestust, taasesinemist 
ja tahtlikkust. Nende põhimõtete harmoneeritud täitmine kõikides liikmesriikides tagatakse eelkõige komisjoni 
auditite kaudu. Kui liikmesriigis leitakse puudus, siis nähakse kontrollimise ja heakskiitmise raamistikus ette asjako -
hased järelmeetmed.
6. soovitus
Komisjon on soovitusega nõus.
Komisjonil on kavas korraldada liikmesriikidega neid küsimusi käsitlevate parimate tavade vahetamine.

KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
Sündmus Kuupäev
Auditiplaani vastuvõtmine / auditi algus 15.7.2015
Aruande projekti ametlik saatmine komisjonile (või mõnele teisele auditeeritavale) 16.6.2016
Aruande lõplik vastuvõtmine peale ärakuulamismenetlust 7.9. 2016
Komisjoni (või mõne teise auditeeritava) vastuste saamine kõigis keeltes 31.8.2016
Nõuetele vastavust kohaldatakse 7,5 miljonile 
põllumajandustootjale ning see seob enamiku ÜPP 
toetustest (2015. aastal ca 47 miljardit eurot) 
põllumajandustootjate poolse keskkonna, toiduohutuse, 
loomade ja taimede tervise ning maa heas põllumajandus- 
ja keskkonnaseisundis hoidmist puudutavate põhinõuete 
täitmisega. Kontrollikoda järeldas, et komisjonil ei olnud 
olemasoleva teabe põhjal võimalik nõuetele vastavuse 
mõjusust asjakohaselt hinnata. Tulemusnäitajad ei võtnud 
arvesse seda, mil määral põllumajandustootjad nõudeid 
rikkusid ja komisjon ei analüüsinud rikkumiste põhjuseid. 
Ehkki ÜPP-s perioodiks 2014–2020 tehtud muudatused 
vähendasid nõuetele vastavuse eeskirjade arvu, on 
kontrollimenetlused endiselt keerulised. Lisaks ei ole 
nõuetele vastavuse rakendamise kulutusi piisavalt 
kvantifitseeritud.
EUROOPA
KONTROLLIKODA