Eelnõu: Nõukogu määrus Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia Euroopa Liiduga ühinemise tingimusi käsitlevale aktile lisatud ja Bohunice V1 tuumaelektrijaama Slovakkias käsitleva protokolli nr 9 rakendamise kohta /* KOM/2004/0624 lõplik - CNS 2004/0221 */





Brüssel 29.9.2004 KOM(2004) 624 lõplik 2004/0221 (CNS) E elnõu: NÕUKOGU MÄÄRUS Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia Euroopa Liiduga ühinemise tingimusi käsitlevale aktile lisatud ja Ignalina tuumaelektrijaama Leedus käsitleva protokolli nr 4 rakendamise kohta „Ignalina programm“ Eelnõu: NÕUKOGU MÄÄRUS Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia Euroopa Liiduga ühinemise tingimusi käsitlevale aktile lisatud ja Bohunice V1 tuumaelektrijaama Slovakkias käsitleva protokolli nr 9 rakendamise kohta (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI Sissejuhatus Tuumaenergia tootmine kasutab olulisi rahalisi ja materiaalseid vahendeid pikkade ajavahemike jooksul. Tootmine on allutatud rangetele eeskirjadele ning juba alates seadmete käikulaskmisest mõtlevad nii selle tööstusharu ettevõtjad kui ka ametiasutused oma tulevikule pärast tootmisperioodi lõppu. Tegelikult on tuumaelektrijaama lõplik sulgemine uue faasi algus, mille eesmärgiks on vabastada tuumaelektrijaam kiirguskaitse piirangutest, mis tulenesid jaama tööst. Need piirangud on põhjustatud radioaktiivsete ainete kohalolekust konstruktsioonimaterjalide, tehnika, tegevusjäätmete ja kasutatud kütuse kujul. Kõnealused materjalid tuleb eemaldada ning neid vastavalt nende füüsikalistele omadustele ja radioaktiivsuse astmele sobival viisil töödelda, järgides kehtivaid ohutusnõudeid. Kõik need tegevused on ühendatud tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamise mõiste alla. Tegevuse lõpetamisega seotud tegevused jaotuvad äärmiselt pika perioodi peale. Seoses ilmselgete ohutusnõuetega on kahtlemata vajalik oodata, et võtta arvesse töödeldavate materjalide radioaktiivsuse langust. Tuleks täpsustada, et sulgemisega seotud tegevused kestavad kuni koha täieliku taastamiseni. Tuumaelektrijaama tootmisvõimsuse lõplik peatamine nõuab valmisolekut ka muude tagajärgedega toimetulemiseks, nagu näiteks tootmisvõimsuse säilitamine, et tagada energiavarustuse kindlus. Olukord Leedus ja Slovakkias Tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamine nõuab märkimisväärsete summade kulutamist. Ühe tuumareaktori puhul kulub selleks hinnanguliselt ligikaudu 15% investeeringu kogumaksumusest. Euroopa Liidu liikmesriigid, kes on kasutanud elektrienergia tootmiseks tuumaenergiat, on võtnud kasutusele liikmesriigiti erinevad süsteemid, et tagada tuumaelektrijaamade sulgemiseks vajalike vahendite kättesaadavus. Tuleb siiski märkida, et Leedu ja Slovakkia kehtestasid sellise süsteemi suhteliselt hiljuti, tulenevalt nende riikide minevikust. Seega ei võimalda juba eraldatud summad nende reaktorite tegevuse lõpetamist. Selline olukord nõudis ühenduse solidaarset reaktsiooni, kuivõrd need kaks riiki omavad tuumareaktoreid, mille puhul lepiti ühinemisprotsessi käigus kokku tegevuse varane lõpetamise kohustus, mis sisaldub ka 1. mail 2004 jõustunud ühinemisaktis. Tegevuse varase lõpetamise kohustused ja nende rahalised tagajärjed Ühinemisläbirääkimiste raames kohustus Leedu sulgema Ignalina tuumaelektrijaama esimese reaktori enne 2005. aastat ja teise reaktori hiljemalt 31. detsembril 2009. Need sulgemise kohustused lülitati Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia Euroopa Liiduga ühinemise tingimusikäsitleva akti protokolli nr 4 . Tuleb meeles pidada, et selle protokolliga nähakse muu hulgas ette ühenduse toetuse katkematu võimaldamise ja pikendamise „Ignalina programmi“ raames, kaasa arvatud järgmiste finantsperspektiivide perioodiks. Toetus katab tegevuse lõpetamise ja muud sellega seotud tagajärjed. Uurimus, mida finantseeriti PHARE programmi raames, mille viis läbi NIS/SGN/SKB konsortsium ning mida kinnitasid teised rahvusvahelised uurimused, hindas Ignalina jaama (tüüp RBMK 1500) 1. ja 2. reaktori tegevuse lõpetamise maksumuseks ligikaudu 1 miljard eurot (2000. aasta hindades) kõigi tegevuste jaoks, sealhulgas jäätmete töötlus ja kasutatud kütuste varude lõplik ladustamine. Tuleb märkida, et Leedu ametiasutuste esitatud hinnangud on alati olnud kõrgemad. Muud tegevuse lõpetamisega seotud kulutused (näiteks tootmisvõimsuse asendamine, energiavarustuse kindlusega seotud meetmed) tuleb sellele summale lisada. Võttes arvesse nende seadmete tegevuse lõpetamiseks vajalike summade suurust, oli Euroopa Liit nõus, et järgmiste finantsperspektiividega hõlmatud perioodiks peab assigneeringute kogusumma olema asjakohane,[1] nende vahendite kavandamine peab põhinema tegelikel maksevajadustel ja suutlikkusel toetust vastu võtta. Slovakkia omalt poolt kohustus sulgema Bohunice jaama 1. reaktori hiljemalt 31. detsembriks 2006 ja 2. reaktori hiljemalt 31. detsembriks 2008. Nende kahe reaktori sulgemise maksumust (koos nimetuse Bohunice V1 all, VVER 440/230 tüüpi reaktorid) hinnati 750 miljonile eurole (2000. aasta hindades), kaasa arvatud kasutatud kütuste lõplik ladustamine. On oluline rõhutada, et Slovakkia võimud kohustusid täiendama tegevuse lõpetamisega seotud maksevajadusi. Euroopa Liit on juba käivitanud spetsiaalsed abiprogrammid. PHARE programmi raames nähti Leedule ette toetus 210 miljonit eurot ning Slovakkiale 150 miljonit eurot kuni 2003. aasta lõpuni. Ühinemisakti protokollide nr 4 ja 9 alusel on aastateks 2004–2006 ette nähtud vastavalt Ignalina tegevuse lõpetamiseks ja selle tagajärgedega tegelemiseks 285 miljonit eurot ning Bohunice jaoks 90 miljonit eurot. Komisjoni 14. juuli 2004 teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule “Finantsperspektiivid 2007–2013”[2] märgitakse, et tuleks luua spetsiaalne eelarverida 1A. Sobivad vahendid tuleksid kahest allikast: - eelarverea 1A all kasutatavad summad, v.a haridusele, uurimistööle, sotsiaalpoliitikale ja üle-euroopalistele võrkudele mõeldud summad, kuni 80 miljonit eurot aastas; - juurdekasvu reguleerivad fondid, kuivõrd see on vajalik jäägi katmiseks. Komisjoni teatises meenutatakse Euroopa Liidu laienemise raames võetud kohustusi ning märgitakse, et 2004. aasta septembris teeb komisjon ettepaneku eriotsuse kohta, mis käsitleb ühenduse panust tuumaelektrijaamade tegevuse lõpetamisse. Täpsustatakse, et see otsus “peab põhinema finantsvajaduste objektiivsel analüüsil ja iga tegevust lõpetava tuumaelektrijaama jaoks mõeldud raha väljamaksetel kindlaks määratud graafiku alusel. Lähtepunktiks võetakse 2004.–2006. aasta kulutused”. Võttes arvesse ülalnimetatud finantsvajaduste ja toetuse vastuvõtmise suutlikkuse hinnanguid käesoleval perioodil antud abi valguses, leiab komisjon, et ühenduse 1,052 miljardi euro suurune kogupanus lubab Euroopa Liidul täita oma kohustusi aastatel 2007–2013. Käesolevate määrusi käsitlevate ettepanekute eesmärgiks on luua õiguslikud raamid, mis võimaldavad anda ühenduse toetust alates 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013. Indekseerimata aastaprognoosid, mis põhinevad 2004.–2006. aastaks eraldatud kogusummal, on järgmised: - 103 miljonit eurot Ignalina 1. ja 2. reaktorile; - 30 miljonit eurot Bohunice 1. ja 2. reaktorile. Finantseerimist võib korraldada ühenduse panusena rahvusvahelisse tuumaelektrijaamade tegevuse lõpetamise toetusfondi, mida haldab Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank. Selle toetuse raames rahastatavad meetmed peavad loomulikult hõlmama tehnilisi toiminguid tuumaseadmete demonteerimiseks. Siiski ei ole kavas piirduda ainult tehniliste aspektidega, vaid võtta arvesse ka tegevuse lõpetamisest tulenevaid tagajärgi. Tuumareaktorite sulgemisel on selged tagajärjed asjaomaste maade energiavarustuse kindlusele, kuid see võib avaldada mõju ka Euroopa Liidule. Kaduv elektritootmise võimsus on märkimisväärne. Seega tuleb panna paika asendusvõimsus. Peale selle on seoses tuumaohutusega tähtis toetada Leedu püüdeid hoida võimaluse korral kohapeal kvalifitseeritud hooldemeeskondi, arvestades tegevuse lõpetamise vajadust. Õiguslik alus Mõlemad riigid kujutavad endast erijuhtu erinevate õiguslike raamistikega. Leedu juhtum on kahtlemata lihtsamini mõistetav, kuivõrd liitumisakti protokoll nr 4 on eriti selge. Selle protokolli artikli 3 lõikes 2 märgitakse näiteks, et „Pikendatud Ignalina programmi rakendussätted võetakse vastu ühinemisakti artiklis 56 sätestatud korras…”. Kõnealuses artiklis on sätestatud, et kui ei ole ette nähtud teisiti, võtab nõukogu komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega vastu vajalikud meetmed Ignalina tegevuse lõpetamiseks antava rahalise toetuse rakendamiseks. Seega nähakse protokollis nr 4 ette konkreetne õiguslik alus. Slovakkia puhul viidatakse ühinemisakti protokollis nr 9 vaid PHARE programmile, mis kaotab kehtivuse ega saa seega katta ajavahemikku pärast 2006. aastat. Kõnealuse protokolliga nähakse ette vajadus jätkata rahastamist pärast 2006. aastat, kuid ei sätestata konkreetset õiguslikku alust nagu Leedu puhul. Ühinemisakt ja protokoll nr 9 ei saa olla sobivaks õiguslikuks aluseks, et määrata kindlaks järgmiste finantsperspektiivide raames toimuv rahastamine. Nende tingimuste põhjal näib, et vaid Euratomi lepingu artikkel 203 võiks olla sobivaks õiguslikuks aluseks. Kõnealuses artiklis on sätestatud, et „Kui ühenduse mingi eesmärgi saavutamiseks peaks osutuma vajalikuks ühenduse meede, mille jaoks käesolev leping ei ole sätestanud vajalikke volitusi, siis võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga ühehäälselt vastu kohased meetmed“. Tuleks rõhutada, et ka Bulgaarial on neli reaktorit, mille kohta on võetud tegevuse varase lõpetamise kohustus. Kozloduy 1. ja 2. reaktorid suleti 2003. aasta lõpus ning 3. ja 4. reaktor on kavas sulgeda 2006. aastal. Sarnaselt Leedule ja Slovakkiale nähakse ühinemisläbirääkimiste raames kokku lepitud Bulgaaria ühinemisakti protokolli eelnõus ette, et Bulgaariale antakse kahe aasta jooksul pärast ühinemist, st kuni 2009. aastani, toetust Kozloduy 1. ja 4. reaktori tegevuse lõpetamiseks. Kuna rahastamist ei ole ette nähtud pärast aastat 2009, ei ole praeguses etapis vaja vastu võtta määrust. Aastateks 2007–2009 on ettenähtud summad 70 miljonit eurot aastas (kokku 210 miljonit eurot). Kokkuvõte Sulgemiskohustusega hõlmatud tuumaseadmete tegevuse lõpetamise rahastamisel oli Euroopa Liidu laienemisläbirääkimistes väga oluline koht. Asjaomased riigid on nõustunud sulgema teatavad reaktorid. Euroopa Liit on väljendanud omapoolset solidaarsust, eraldades riikidele finantstoetust tegevuse lõpetamise toetamiseks. Liit on juba täitnud oma kohustused 2004.-2006. aasta osas. Vastavalt ühinemisaktis sätestatule tuleb edaspidi kehtestada nõutavad vahendid kohustuste täitmiseks järgmiste finantsperspektiivide raames aastatel 2007–2013. Eespool toodut arvesse tehakse nõukogule ettepanek võtta vastu kaks lisatud eelnõu määruste kohta. Εelnõu: NÕUKOGU MÄÄRUS Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia Euroopa Liiduga ühinemise tingimusi käsitlevale aktile lisatud ja Ignalina tuumaelektrijaama Leedus käsitleva protokolli nr 4 rakendamise kohta „Ignalina programm“ EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia Euroopa Liiduga ühinemise tingimusi käsitlevat akti, eriti selle artiklit 56 ning protokolli nr 4, võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, eriti selle artiklit 110 [ ], võttes arvesse komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad[3], eriti selle artiklit 166, võttes arvesse komisjoni ettepanekut[4] ning arvestades järgmist: Liit on võtnud kohustuse jätkata ühenduse lisatoetuse andmist Leedu poolt Ignalina tuumaelektrijaama sulgemiseks tehtavate jõupingutuste toetamiseks ka pärast Leedu ühinemist Euroopa Liiduga kuni 2006. aastani ning pärast seda. See kohustus on esitatud 2003. aasta ühinemisaktile lisatud protokollis nr 4, mis käsitleb Ignalina tuumaelektrijaama Leedus. Pidades silmas liidu solidaarsuse väljendust, kohustus Leedu omalt poolt sulgema Ignalina tuumaelektrijaama 1. reaktori enne 2005. aastat ja 2. reaktori aastaks 2009 ning seejärel reaktorite tegevuse lõpetama. 2004.–2006. aastaks on käivitatud toetusprogramm eelarvega 285 miljonit eurot. Endiselt Nõukogude Liidult päritud kahte 1500 megavatise võimsusega RBMK-tüüpi reaktorit hõlmava Ignalina tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamine on pretsedenditu ja toob Leedu jaoks kaasa erakordse rahalise koormuse, mis ei vasta riigi suurusele ega majanduslikule tugevusele. Tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamine jätkub ka pärast ühenduse praeguseid finantsperspektiive. Protokolli nr 4 artiklis 3 on ette nähtud, et Ignalina programmi jätkatakse aastatel 2004–2006 katkematult ning seda pikendatakse pärast 2006. aastat ühinemisakti artiklis 56 sätestatud korras. Pikendatud programmi aluseks on samad elemendid ja põhimõtted mis 2004.–2006. aasta programmis. Seega on vaja võtta vastu rakendussätted ühenduse lisatoetuse käivitamiseks 2007.-2013. aastaks, et tegeleda Ignalina tuumaelektrijaama sulgemise ja selle tegevuse lõpetamise tagajärgedega. Protokolli nr 4 artikli 3 lõikes 4 on ette nähtud, et järgmise finantsperspektiivi jooksul peavad pikendatud Ignalina programmi kohaselt tehtavad assigneeringud olema asjakohased. Nende vahendite kavandamine peab põhinema tegelikel maksevajadustel ja suutlikkusel toetust vastu võtta. Juba mitmeid aastaid on tegutsenud tuumaelektrijaamade tegevuse lõpetamise toetusfondid, mida haldab Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank. Ühendus on eeskätt PHARE programmi vahendusel kõnealuste fondide peamine toetaja. Seega on asjakohane näha ühenduse eelarves ette 815 miljoni euro suurune summa, et rahastada Ignalina tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamist aastatel 2007–2013. Finantsabi võib jätkuda ühenduse panusena rahvusvahelisse Ignalina tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamise toetusfondi, mida haldab Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank. Ignalina programm hõlmab ka meetmeid, et toetada jaama töötajaid Ignalina tuumaelektrijaamas kõrge ohutustaseme tagamisel sulgemiseelsel ajal ja reaktorite tegevuse lõpetamise ajal. Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga ülesannete hulka kuulub riiklike vahendite haldamine seoses tuumaelektrijaamade tegevuse lõpetamise programmidega ning nende programmide finantsjuhtimise järelevalve, et optimeerida riiklike vahendite kasutust. Peale selle täidab Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank eelarvelisi ülesandeid, mille komisjon on talle usaldanud kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta (EÜ, Euratom) määruse nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust)[5] artikli 53 punkti 7 sätetega. Ignalina tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamine toimub kooskõlas keskkonnaalaste õigusaktidega ja eeskätt nõukogu direktiiviga 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta. Eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse tõhustamist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 34 määratletud lähtesumma on lisatud käesolevasse määrusesse kogu programmi kehtivuse ajaks, ilma et see mõjutaks seejuures eelarvepädevate institutsioonide asutamislepingus määratletud volitusi, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Käesolev a määrusega kehtestatakse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia Euroopa Liiduga ühinemise tingimusi käsitlevale aktile lisatud ja Ignalina tuumaelektrijaama käsitleva protokolli nr 4 rakendussätted 2007.–2013. aastaks. Need sätted kindlustavad Ignalina programmi katkematu jätkamise ja pikendamise protokolli nr 4 artikli 3 kohaselt. Artikkel 2 Ignalina programm hõlmab eeskätt meetmeid Ignalina tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamise toetamiseks, meetmeid keskkonna ajakohastamiseks vastavalt ühenduse õigustikule ja Ignalina tuumaelektrijaama kahe reaktori tootmisvõimsuse asendamiseks vajalike traditsiooniliste tootmisvõimsuste moderniseerimiseks, samuti muid meetmeid, mis tulenevad kõnealuse elektrijaama sulgemise ja tegevuse lõpetamise otsusest ning aitavad kaasa vajalikule restruktureerimisele, keskkonna ajakohastamisele ja Leedu energiatootmise, -edastamise ja -jaotamise sektorite moderniseerimisele ning energiavarustuse kindluse ja energiatõhususe parandamisele Leedus. Ignalina programm hõlmab ka meetmeid, et toetada jaama töötajaid Ignalina tuumaelektrijaamas kõrge ohutustaseme tagamisel sulgemiseelsel ajal ja reaktorite tegevuse lõpetamise ajal. Artikkel 3 Artiklis 2 ettenähtud tegevuste jaoks vajalik summa ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 on 815 miljonit eurot. Eelarvepädev asutus kinnitab iga-aastased assigneeringud finantsperspektiivi piires. Ignalina programmiga seotud assigneeringute kogusumma võidakse ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 uuesti läbi vaadata, et võtta arvesse edusamme programmi rakendamisel ning tagada, et vahendite kavandamine ja eraldamine põhineks tegelikel finantsvajadustel ja suutlikkusel toetust vastu võtta. Artikkel 4 Teatavate meetmete puhul võib Ignalina programmi alusel antav toetus ulatuda kuni 100%-ni kogukuludest. Tuleks teha kõik vajalikud jõupingutused, et jätkata kaasfinantseerimise tava, mis loodi ühinemiseelse ja aastatel 2004–2006 antava toetuse raames seoses Leedu püüdlustega elektrijaama tegevuse lõpetamiseks, ning vajaduse korral kaasata kaasfinantseerimist muudest allikatest. Artikkel 5 Ignalina programmi alusel vastavalt artikli 2 esimesele lõigule antavat toetust võib anda ühenduse panusena rahvusvahelisse Ignalina tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamise toetusfondi, mida haldab Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank. Ignalina programmi alusel antav abi hõlmab ka meetmeid, et toetada jaama töötajaid Ignalina tuumaelektrijaamas kõrge ohutustaseme tagamisel sulgemiseelsel ajal ja reaktorite tegevuse lõpetamise ajal. Artikkel 6 Avalik abi siseriiklikest, ühenduse ja rahvusvahelistest allikatest: keskkonna ajakohastamiseks vastavalt ühenduse õigustikule ja Elektrenais asuva Leedu soojuselektrijaama kui Ignalina tuumaelektrijaama kahe reaktori tootmisvõimsuse põhilise asendaja moderniseerimiseks ning Ignalina tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamiseks peavad olema kooskõlas siseturu põhimõtetega vastavalt EÜ asutamislepingule. Avalikku abi siseriiklikest, ühenduse ja rahvusvahelistest allikatest, mida antakse Leedu jõupingutustele Ignalina tuumaelektrijaama sulgemise ja tegevuse lõpetamise tagajärgedega toimetulekuks, võib igal üksikjuhul käsitada EÜ asutamislepingu kohaste siseturu põhimõtetega kooskõlas olevana, eelkõige energiavarustuse kindluse suurendamiseks antava avaliku abi puhul. Artikkel 7 Ilma et see piiraks ühinemisakti protokolli nr 4 artikli 1 kohaldamist, kohaldatakse ühinemisakti artiklis 37 osutatud kaitseklauslit kuni 31. detsembrini 2012, juhul kui energiavarustus Leedus katkeb. Artikkel 8 Komisjonil on õigus viia läbi audiitorkontrolle toetuse kasutamise kohta kas otseselt oma ametnike vahendusel või mis tahes muu komisjoni poolt kvalifitseeritud asutuse vahendusel. Neid kontrolle võidakse teha kogu kokkuleppe kehtivuse ajal ja viie aasta jooksul alates viimasest toetuse väljamaksmise kuupäevast. Vajaduse korral võib komisjon audiitorkontrollide tulemusel otsustada makstud summad tagasi nõuda. Komisjoni ametnikel ja komisjoni volitatud muudel isikutel on asjakohane juurdepääs eeskätt toetusesaaja tööruumidesse ja kogu muule vajalikule informatsioonile, sealhulgas elektroonilisele, mis on vajalik auditi läbiviimiseks. Kontrollikojal on komisjoniga samad õigused, eelkõige juurdepääsuõigus. Lisaks sellele võib Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) Euroopa ühenduste huvide kaitsmiseks pettuste ja muude rikkumiste eest viia läbi kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi käesoleva programmi raames kooskõlas nõukogu määrusega (EURATOM, EÜ) nr 2185/96.[6] Käesoleva määruse alusel finantseeritavate ühenduse meetmete puhul tähendab määruse(EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 punktis 2 osutatud rikkumine ühenduse õiguse mis tahes sätte rikkumist või mis tahes lepingulise kohustuse mittetäitmist ettevõtja tegevuse või tegevusetuse kaudu, mis kahjustab või kahjustaks põhjendamatu kuluartikli tõttu ühenduste üldeelarvet või ühenduste hallatavaid eelarveid või muude rahvusvaheliste organisatsioonide poolt ühenduste nimel hallatavaid eelarveid. Ühenduse ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga vaheliste kokkulepetega, mis käsitlevad ühenduse fondide kättesaadavaks tegemist rahvusvahelisele Ignalina tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamise toetusfondile, nähakse ette asjakohased meetmed, et kaitsta ühenduse finantshuve pettuste, korruptsiooni ja muude rikkumiste eest ning võimaldada komisjonil, OLAF-il ja kontrollikojal teostada kohapealseid kontrolle. Artikkel 9 Komisjon tagab käesoleva määruse rakendamise ja esitab regulaarselt aruandeid Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Ta koostab artiklis 3 sätestatud vahearuande. Artikkel 10 Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, […] Nõukogu nimel eesistuja […] FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE +++++ TABLE +++++ 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) La ligne utilisée pour les années 2004-2006 est la suivante : 060505 sûreté nucléaire -mesures transitoires (démantèlement). Elle est destinée à financer les fonds de démantèlement de la centrale nucléaire d’Ignalina/Lituanie. Selon la Communication adoptée le 14 juillet 2004[7],« Dans le cadre des traités d'adhésion, des obligations légales ont été introduites ou sont en cours de négociation, concernant la charge financière exceptionnelle que représente le démantèlement de certaines installations nucléaires. L'Union européenne s’engage à apporter une aide financière additionnelle adéquate aux efforts de démantèlement après 2006. Une ligne budgétaire spécifique serait créée sous la Rubrique 1A[8] . 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B ): 815 millions d'euros en CE 2.2 Période d’application: (2007 – 2013) 2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1) Millions d'euros ( à la 3 e décimale) € million +++++ TABLE +++++ 4. BASE JURIDIQUE Le protocole n° 4 à l’Acte d’accession , en son article 3 alinéa 2, dispose que « Les modalités de mise en œuvre du programme Ignalina, une fois prorogé, sont arrêtées conformément à la procédure prévue à l’article 56 de l’Acte d’adhésion… ». Cet article dispose que sauf s’il en est disposé autrement, le Conseil, statuant à la majorité qualifiée sur proposition de la Commission, arrête les mesures nécessaires pour mettre en œuvre, en l’espèce, la contribution financière pour le démantèlement d’Ignalina. Le protocole n° 4 prévoit donc une base juridique spécifique. 5. DESCRIPTION ET JUSTIFICATION 5.1 Nécessité d'une intervention communautaire [9] 5.1.1 Objectifs poursuivis Dans le cadre des négociations d’adhésion, la Lituanie s’est engagée à fermer l’unité 1 de la centrale nucléaire d’Ignalina avant 2005 et l’unité 2 le 31 décembre 2009 au plus tard. Ces engagements de fermeture ont été repris dans le cadre du protocole n° 4 à l’Acte relatif aux conditions d’adhésion à l’Union européenne de la République tchèque, de l’Estonie, de Chypre, de la Lettonie, de la Lituanie, de la Hongrie, de Malte, de la Pologne, de la Slovénie et de la Slovaquie. Il convient de rappeler que ce protocole prévoit, entre autre, la poursuite sans interruption et la prorogation d’un soutien communautaire dans le cadre du « Programme Ignalina » la continuation d’un soutien communautaire au démantèlement y compris pour la période des prochaines perspectives financières. Le soutien couvre le processus de démantèlement ainsi que ses conséquences non nucléaires. L’étude qui a été financée dans le cadre de PHARE, réalisée par un consortium NIS/SGN/SKB et confirmée par d’autres études internationales, a estimé le coût du démantèlement des unités 1 et 2 de la centrale d’Ignalina, de type RBMK 1500, à environ 1 milliard d’euros (valeur 2000) pour l’ensemble des opérations, incluant le traitement des déchets, exemption faite du stockage définitif des combustibles usés. Il convient de noter que les autorités lituaniennes ont toujours présenté des évaluations plus élevées. Les coûts non nucléaires (par exemple le remplacement des capacités de production ; les mesures liées à la sécurité d’approvisionnement) découlant du démantèlement doivent être rajoutés. Compte tenu de l’importance des sommes nécessaires au démantèlement de ces installations, l’Union européenne a également accepté que pour la période couverte par les prochaines perspectives financières l’ensemble des crédits soit adéquat[10], la programmation des ressources devant être fondée sur les besoins de financement et les capacités d’absorption réelles. 5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex ante Il n’y a pas d’évaluation ex-ante car il s’agit d’une action découlant des négociations d’adhésion. Cette proposition ne porte pas sur la nécessité de démanteler ces installations mais sur la poursuite de son financement. Il a toujours entendu que le démantèlement était une action de longue durée et coûteuse. 5.1.3 Valeur ajoutée communautaire Le financement du démantèlement des installations nucléaires faisant l’objet d’engagements de fermeture anticipée a occupé une place très importante dans le cadre des discussions d’élargissement de l’Union européenne. Les états concernés ont accepté de fermer certains réacteurs. L’Union européenne, pour sa part, a témoigné de sa solidarité à leur égard en leur octroyant une assistance financière afin d’accompagner le démantèlement. L’Union a déjà honoré ses engagements dans le cadre de la période 2004-2006. Il est désormais nécessaire, conformément à ce que prévoit l’Acte d’adhésion, de mettre en place les instruments nécessaires lui permettant de remplir ses obligations dans le cadre des prochaines perspectives financières pour la période 2007-2013. 5.2 Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire Les crédits affectés au programme Ignalina serviront à couvrir différentes mesures visées à l’article 2, paragraphes 3 et 4 du Protocole n° 4 du traité d’adhésion. La priorité sera donnée aux travaux de déclassement proprement dits, de manière à assurer un haut niveau de sûreté nucléaire, aux mesures de modernisation des capacités conventionnelles de production d’énergie, à l’amélioration de la sécurité de l’approvisionnement énergétique par l’interconnexion avec les réseaux transeuropéens et aux mesures destinées à aider le personnel de la centrale à maintenir un niveau élevé de sûreté opérationnelle dans la centrale au cours de la période précédant la fermeture et pendant le déclassement des réacteurs. 5.3 Modalités de mise en œuvre Les crédits correspondants aux actions envisagées sous le point 5.2, à l’exception des mesures destinées à aider le personnel de la centrale à maintenir un niveau élevé de sûreté opérationnelle dans la centrale, pourront être mis à disposition en tant que contribution de la Communauté au Fonds international d’appui au démantèlement administré par la Banque européenne pour la reconstruction et le développement (BERD). Les mesures destinées à aider le personnel de la centrale seront gérées par la Commission. 6. INCIDENCE FINANCIÈRE 6.1 Incidence financière totale sur la partie B (pour toute la période de programmation) (Le mode de calcul des montants totaux présentés dans le tableau ci-après doit être expliqué par la ventilation dans le tableau 6.2. ) 6.1.1 Intervention financière Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3 e décimale) +++++ TABLE +++++ Le besoin total en ressources humaines s’élève à 2,5 fonctionnaires. Actuellement, 0,75 fonctionnaire est en place. 7.2 Incidence financière globale des ressources humaines +++++ TABLE +++++ Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois. 7.3 Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action +++++ TABLE +++++ Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois. (1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient. +++++ TABLE +++++ (Dans l’estimation des ressources humaines et administratives nécessaires pour l’action, les DG/services devront tenir compte des décisions arrêtées par la Commission lors du débat d’orientation et de l’approbation de l’avant-projet de budget (APB). Ceci signifie que les DG devront indiquer que les ressources humaines peuvent être couvertes à l’intérieur de la préallocation indicative prévue lors de l’adoption de l’APB. Dans des cas exceptionnels où les actions visées n’étaient pas prévisibles lors de la préparation de l’APB, la Commission devra être saisie afin de décider si la mise en œuvre de l’action proposée peut être acceptée et selon quelles modalités (à travers une modification de la préallocation indicative, une opération ad hoc de redéploiement, un budget rectificatif et supplémentaire ou une lettre rectificative au projet de budget.) Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l'intérieur de la dotation allouée à la DG gestionnaire dans le cadre de la procédure d'allocation annuelle. 8. SUIVI ET ÉVALUATION 8.1 Système de suivi Les indicateurs de suivi feront intervenir en particulier : - La fermeture effective dans les délais prévus des réacteurs concernés i.e Ignalina 1 pour le 31/12/2004, Ignalina 2 pour le 31/12/2009 - Disponibilité des propositions annuelles de financement sur la base de rapports d’avancement - Elaboration des accords de subvention avec la BERD - Elaboration des accords détaillés avec des estimations de coûts - Reporting régulier 8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue La Commission fera régulièrement rapport au Parlement européen et au Conseil ; en outre elle procédera à une évaluation à mi parcours et en 2013. 9. MESURES ANTIFRAUDE Comme prévu à l’article 8, la Commission, soit directement par l’intermédiaire de ses agents soit par l’intermédiaire de tout autre organisme externe qualifié de son choix, a le droit d’effectuer un audit sur l’utilisation qui est faite de la subvention. Ces audits peuvent se faire pendant toute la durée du contrat ainsi que pendant une période de cinq ans à compter de la date de paiement du solde de la subvention. Le cas échéant, les résultats de ces audits pourront conduire à des décisions de recouvrement de la part de la Commission. Le personnel de la Commission ainsi que les personnes extérieures mandatées par la Commission ont un accès approprié, en particulier aux bureaux du bénéficiaire, ainsi qu’à toutes les informations nécessaires, y compris sous format électronique, pour mener à bien ces audits. La Cour des Comptes dispose des mêmes droits, notamment le droit d’accès, que la Commission. En outre, afin de protéger les intérêts financiers des Communautés européennes contre les fraudes et autres irrégularités, l’Office européen de Lutte Anti-Fraude (OLAF) est autorisée à effectuer des contrôles et vérifications sur place dans le cadre du présent programme, conformément au règlement (EURATOM, CE) n° 2185/96 du Conseil[12]. Pour les actions communautaires financées par le présent règlement, la notion d’irrégularité visée à l’article 1 paragraphe 2 du règlement (CE, Euratom) n° 2988/95 s’entend comme toute violation d’une disposition du droit communautaire ou toute méconnaissance d’une obligation contractuelle résultant d’un acte ou d’une omission par un opérateur économique qui a ou aurait pour effet de porter préjudice au budget général des communautés européennes, à des budgets gérés par celles-ci par une dépense indue, ou encore à des budgets gérés par d’autres organisations internationales pour le compte des Communautés. Les accords entre la Communauté et la Banque européenne pour la reconstruction et le développement relatif à la mise à disposition des fonds communautaires au Fond international d’appui au démantèlement, prévoient des dispositions appropriées afin de protéger les intérêts financiers de la Communauté contre la fraude, la corruption et les autres irrégularités et de permettre à la Commission, l’OLAF et la Cour des Comptes d’effectuer des contrôles sur place. 2004/0221 (CNS) Eelnõu: NÕUKOGU MÄÄRUS Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia Euroopa Liiduga ühinemise tingimusi käsitlevale aktile lisatud ja Bohunice V1 tuumaelektrijaama Slovakkias käsitleva protokolli nr 9 rakendamise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 203, võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, eriti selle artiklit 110 [ ], võttes arvesse komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad,[13] eriti selle artiklit 166, võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[14] võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust ning arvestades järgmist: Slovakkia kohustub sulgema Bohunice V1 tuumaelektrijaama 1. reaktori hiljemalt 31. detsembril 2006 ja 2. reaktori hiljemalt 31. detsembril 2008. Liit on väljendanud valmisolekut finantstoetuse andmiseks kuni aastani 2006 seoses ühinemiseelse abi pikendamisega, mis oli ette nähtud PHARE programmi alusel, et toetada Slovakkia tehtavaid jõupingutusi tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamiseks. Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia Euroopa Liiduga ühinemise tingimusi käsitleva akti protokoll nr 9 käsitleb Bohunice V1 tuumaelektrijaama 1. ja 2. reaktorit. Selles protokollis täpsustatakse Slovakkia kohustust sulgeda Bohunice V1 tuumaelektrijaam ning käivitatakse selleks abiprogramm, mille eelarve aastateks 2004–2006 on 90 miljonit eurot. Euroopa Liit tõdes kõnealuses protokollis, et Bohunice V1 tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamine peab jätkuma pärast praeguse finantsperspektiivi lõppemist ning et see toob Slovakkia jaoks kaasa olulise rahalise koormuse. Otsuste puhul, mis käsitlevad liidu abi jätkamist kõnealuses valdkonnas pärast 2006. aastat, võetakse seda olukorda arvesse. Juba mitmeid aastaid on tegutsenud tuumaelektrijaamade tegevuse lõpetamise toetusfondid, mida haldab Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank. Ühendus on eeskätt PHARE programmi vahendusel kõnealuste fondide peamine toetaja. Seega on asjakohane näha ühenduse eelarves ette 237 miljoni euro suurune summa, et rahastada Bohunice V1 tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamist aastatel 2007–2013. Finantsabi võib jätkuda ühenduse panusena rahvusvahelisse Bohunice V1 tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamise toetusfondi, mida haldab Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank. Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga ülesannete hulka kuulub riiklike vahendite haldamine seoses tuumaelektrijaamade tegevuse lõpetamise programmidega ning nende programmide finantsjuhtimise järelevalve, et optimeerida riiklike vahendite kasutust. Peale selle täidab Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank eelarvelisi ülesandeid, mille komisjon on talle usaldanud kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust)[15] artikli 53 punkti 7 sätetega. Bohunice V1 tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamine toimub kooskõlas keskkonnaalaste õigusaktidega ja eeskätt nõukogu direktiiviga 85/337/ EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta. Eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse tõhustamist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 34 määratletud lähtesumma on lisatud käesolevasse määrusesse kogu programmi kehtivuse ajaks, ilma et see mõjutaks seejuures eelarvepädevate institutsioonide asutamislepingus määratletud volitusi, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Käesoleva määrusega kehtestatakse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia Euroopa Liiduga ühinemise tingimusi käsitlevale aktile lisatud protokolli nr 9 rakendussätted 2007.–2013. aastaks. Artikkel 2 Ühenduse toetust käesoleva määrusega kehtestatud programmile antakse eeskätt eesmärgiga toetada meetmeid Bohunice V1 tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamise toetamiseks, meetmeid keskkonna ajakohastamiseks vastavalt ühenduse õigustikule ja Bohunice V1 tuumaelektrijaama kahe reaktori sulgemise järel nende tootmisvõimsuse asendamiseks vajalike traditsiooniliste tootmisvõimsuste moderniseerimiseks, samuti muid meetmeid, mis tulenevad kõnealuse elektrijaama sulgemise ja tegevuse lõpetamise otsusest ning mis aitavad kaasa vajalikule restruktureerimisele, keskkonna ajakohastamisele ja Slovakkia energiatootmise, -edastamise ja -jaotamise sektorite moderniseerimisele ning energiavarustuse kindluse ja energiatõhususe parandamisele Slovakkias. Artikkel 3 Artiklis 2 ettenähtud tegevuste jaoks vajalik summa ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 on 237 miljonit eurot. Eelarvepädev asutus kinnitab iga-aastased assigneeringud finantsperspektiivi piires. Ignalina programmiga seotud assigneeringute kogusumma võidakse perioodil 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 uuesti läbi vaadata, et võtta arvesse edusamme programmi rakendamisel ning tagada, et vahendite kavandamine ja eraldamine põhineks tegelikel finantsvajadustel ja suutlikkusel toetust vastu võtta. Artikkel 4 Teatavate meetmete puhul võib programmi alusel antav toetus ulatuda 100%-ni kogukuludest. Tuleks teha kõik vajalikud jõupingutused, et jätkata kaasfinantseerimise tava, mis loodi ühinemiseelse ja aastatel 2004–2006 antava toetuse raames seoses Slovakkia püüdlustega elektrijaama tegevuse lõpetamiseks, ning vajaduse korral kaasata kaasfinantseerimist muudest allikatest. Artikkel 5 Bohunice programmi alusel vastavalt artikli 2 esimesele lõigule antavat toetust võib anda ühenduse panusena rahvusvahelisse Bohunice V1 tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamise toetusfondi, mida haldab Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank. Artikkel 6 Komisjonil on õigus viia läbi audiitorkontrolle toetuse kasutamise kohta kas otseselt oma ametnike vahendusel või mis tahes muu komisjoni poolt kvalifitseeritud asutuse vahendusel. Neid kontrolle võidakse teha kogu kokkuleppe kehtivuse ajal ja viie aasta jooksul alates viimasest toetuse väljamaksmise kuupäevast. Vajaduse korral võib komisjon nende audiitorkontrollide tulemusel otsustada makstud summad tagasi nõuda. Komisjoni ametnikel ja komisjoni volitatud muudel isikutel on asjakohane juurdepääs eeskätt toetusesaaja tööruumidesse ja kogu muule vajalikule informatsioonile, sealhulgas elektroonilisele, mis on vajalik auditi läbiviimiseks. Kontrollikojal on komisjoniga samad õigused, eelkõige juurdepääsuõigus. Lisaks sellele võib Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) Euroopa ühenduste huvide kaitsmiseks pettuste ja muude rikkumiste eest viia läbi kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi programmi raames kooskõlas nõukogu määrusega (EURATOM, EÜ) nr 2185/96.[16] Käesoleva määruse alusel finantseeritavate ühenduse meetmete puhul tähendab määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 punktis 2 osutatud rikkumine ühenduse õiguse mis tahes sätte rikkumist või mis tahes lepingulise kohustuse mittetäitmist ettevõtja tegevuse või tegevusetuse kaudu, mis kahjustab või kahjustaks põhjendamatu kuluartikli tõttu ühenduste üldeelarvet või ühenduste hallatavaid eelarveid või muude rahvusvaheliste organisatsioonide poolt ühenduste nimel hallatavaid eelarveid. Ühenduse ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga vaheliste kokkulepetega, mis käsitlevad ühenduse fondide kättesaadavaks tegemist rahvusvahelisele Bohunice tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamise toetusfondile, nähakse ette asjakohased meetmed, et kaitsta ühenduse finantshuve pettuste, korruptsiooni ja muude rikkumiste eest ning võimaldada komisjonil, OLAF-il ja kontrollikojal teostada kohapealseid kontrolle. Artikkel 9 Komisjon tagab käesoleva määruse rakendamise ja esitab regulaarselt aruandeid Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Ta koostab artiklis 3 sätestatud vahearuande. Artikkel 10 Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, […] Nõukogu nimel eesistuja […] FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE +++++ TABLE +++++ 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) La ligne utilisée pour les années 2004-2006 est la suivante : 060505 sûreté nucléaire -mesures transitoires (démantèlement). Elle est destinée à financer les fonds de démantèlement de la centrale nucléaire de Bohunice/Slovaquie. Selon la Communication adoptée le 14 juillet 2004[17],« Dans le cadre des traités d'adhésion, des obligations légales ont été introduites ou sont en cours de négociation, concernant la charge financière exceptionnelle que représente le démantèlement de certaines installations nucléaires. L'Union européenne s’engage à apporter une aide financière additionnelle adéquate aux efforts de démantèlement après 2006. Une ligne budgétaire spécifique serait créée sous la Rubrique 1A[18] . 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): 237 millions d'euros en CE 2.2 Période d’application: (2007 – 2013) 2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1) Millions d'euros ( à la 3 e décimale) € million +++++ TABLE +++++ 4. BASE JURIDIQUE Le protocole n° 9 à l’Acte d’adhésion ne fait référence qu’au Programme Phare qui expirera et ne peut donc pas couvrir la période au-delà de 2006. Ce protocole prévoit la nécessité de continuer le financement au-delà de 2006 sans pour autant à l’instar de la Lituanie prévoir une base juridique spécifique. L’Acte d’adhésion et le protocole n°9 ne peuvent pas constituer une base juridique appropriée pour mettre en place un financement dans le cadre des prochaines perspectives financières. Dans ces conditions, il apparaît que seul l’article 203 du traité Euratom puisse constituer une base juridique appropriée. Cet article dispose que « Si une action de la Communauté apparaît nécessaire pour réaliser l’un des objets de la Communauté, sans que le présent traité ait prévu les pouvoirs d’action requis à cet effet, le Conseil, statuant à l’unanimité sur proposition de la Commission et après consultation du Parlement européen, prend les dispositions appropriées.» 5. DESCRIPTION ET JUSTIFICATION 5.1 Nécessité d'une intervention communautaire [19] 5.1.1 Objectifs poursuivis La Slovaquie s’est engagée à fermer l’unité 1 de la centrale de Bohunice le 31 décembre 2006 au plus tard et l’unité 2 le 31 décembre 2008 au plus tard. Le coût du démantèlement de ces deux unités (communément appelées Bohunice V1, réacteurs de type VVER 440/230) est évalué à 750 millions d’euros (valeur 2000) y compris le stockage définitif des combustibles usés. Il est important de souligner que les autorités slovaques se sont engagées à compléter les besoins financiers du démantèlement. 5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex ante Il n’y a pas d’évaluation ex-ante car il s’agit d’une action découlant des négociations d’adhésion. Cette proposition ne porte pas sur la nécessité de démanteler ces installations mais sur la poursuite de son financement. Il a toujours entendu que le démantèlement était une action de longue durée et coûteuse. 5.1.3 Valeur ajoutée communautaire Le financement du démantèlement des installations nucléaires faisant l’objet d’engagements de fermeture anticipée a occupé une place très importante dans le cadre des discussions d’élargissement de l’Union européenne. Les états concernés ont accepté de fermer certains réacteurs. L’Union européenne, pour sa part, a témoigné de sa solidarité à leur égard en leur octroyant une assistance financière afin d’accompagner le démantèlement. L’Union a déjà honoré ses engagements dans le cadre de la période 2004-2006. Il est désormais nécessaire, conformément à ce que prévoit l’Acte d’adhésion, de mettre en place les instruments nécessaires lui permettant de remplir ses obligations dans le cadre des prochaines perspectives financières pour la période 2007-2013. 5.2 Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire La contribution communautaire allouée par le présent règlement est octroyée dans le but de co-financer des mesures de soutien au démantèlement de la centrale nucléaire de Bohunice V1, des mesures en faveur de la réhabilitation de l’environnement dans le respect de l’acquis et de la modernisation des capacités conventionnelles de production destinées à remplacer les capacités de production des deux réacteurs de la centrale de Bohunice V1, et d’autres mesures qui découlent de la décision de fermer et de déclasser cette centrale et qui contribuent à l’indispensable restructuration, réhabilitation de l’environnement et modernisation des secteurs de la production, de la transmission et de la distribution d’énergie en Slovaquie, ainsi qu’à l’amélioration de la sécurité de l’approvisionnement et de l’efficacité énergétique dans le pays. 5.3 Modalités de mise en œuvre L’assistance financière pourra être mise à disposition en tant que contribution de la Communauté au Fond international d’appui au démantèlement de Bohunice, administré par la Banque européenne pour la reconstruction et le développement. 6. INCIDENCE FINANCIÈRE 6.1 Incidence financière totale sur la partie B (pour toute la période de programmation) (Le mode de calcul des montants totaux présentés dans le tableau ci-après doit être expliqué par la ventilation dans le tableau 6.2. ) 6.1.1 Intervention financière Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3 e décimale) +++++ TABLE +++++ Le besoin total en ressources humaines s’élève à 2,5 fonctionnaires. Actuellement, 0,75 fonctionnaire est en place. 7.2 Incidence financière globale des ressources humaines +++++ TABLE +++++ Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois. 7.3 Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action +++++ TABLE +++++ Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois. (1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient. +++++ TABLE +++++ (Dans l’estimation des ressources humaines et administratives nécessaires pour l’action, les DG/services devront tenir compte des décisions arrêtées par la Commission lors du débat d’orientation et de l’approbation de l’avant-projet de budget (APB). Ceci signifie que les DG devront indiquer que les ressources humaines peuvent être couvertes à l’intérieur de la préallocation indicative prévue lors de l’adoption de l’APB. Dans des cas exceptionnels où les actions visées n’étaient pas prévisibles lors de la préparation de l’APB, la Commission devra être saisie afin de décider si la mise en œuvre de l’action proposée peut être acceptée et selon quelles modalités (à travers une modification de la préallocation indicative, une opération ad hoc de redéploiement, un budget rectificatif et supplémentaire ou une lettre rectificative au projet de budget.) Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l'intérieur de la dotation allouée à la DG gestionnaire dans le cadre de la procédure d'allocation annuelle. 8. SUIVI ET ÉVALUATION 8.1 Système de suivi Les indicateurs de suivi feront intervenir en particulier : - La fermeture effective dans les délais prévus des réacteurs concernés i.e Bohunice 1 pour le 31/12/2006, Bohunice 2 pour le 31/12/2008 - Disponibilité des propositions annuelles de financement sur la base de rapports d’avancement - Elaboration des accords de subvention avec la BERD - Elaboration des accords détaillés avec des estimations de coûts - Reporting régulier 8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue La Commission fera régulièrement rapport au Parlement européen et au Conseil ; en outre elle procédera à une évaluation à mi parcours et en 2013. 9. MESURES ANTIFRAUDE Comme prévu à l’article 8, la Commission, soit directement par l’intermédiaire de ses agents soit par l’intermédiaire de tout autre organisme externe qualifié de son choix, a le droit d’effectuer un audit sur l’utilisation qui est faite de la subvention. Ces audits peuvent se faire pendant toute la durée du contrat ainsi que pendant une période de cinq ans à compter de la date de paiement du solde de la subvention. Le cas échéant, les résultats de ces audits pourront conduire à des décisions de recouvrement de la part de la Commission. Le personnel de la Commission ainsi que les personnes extérieures mandatées par la Commission ont un accès approprié, en particulier aux bureaux du bénéficiaire, ainsi qu’à toutes les informations nécessaires, y compris sous format électronique, pour mener à bien ces audits. La Cour des Comptes dispose des mêmes droits, notamment le droit d’accès, que la Commission. En outre, afin de protéger les intérêts financiers des Communautés européennes contre les fraudes et autres irrégularités, l’Office européen de Lutte Anti-Fraude (OLAF) est autorisée à effectuer des contrôles et vérifications sur place dans le cadre du présent programme, conformément au règlement (EURATOM, CE) n° 2185/96 du Conseil[21]. Pour les actions communautaires financées par le présent règlement, la notion d’irrégularité visée à l’article 1 paragraphe 2 du règlement (CE, Euratom) n° 2988/95 s’entend comme toute violation d’une disposition du droit communautaire ou toute méconnaissance d’une obligation contractuelle résultant d’un acte ou d’une omission par un opérateur économique qui a ou aurait pour effet de porter préjudice au budget général des communautés européennes, à des budgets gérés par celles-ci par une dépense indue, ou encore à des budgets gérés par d’autres organisations internationales pour le compte des Communautés. Les accords entre la Communauté et la Banque européenne pour la reconstruction et le développement relatif à la mise à disposition des fonds communautaires au Fond international d’appui au démantèlement, prévoient des dispositions appropriées afin de protéger les intérêts financiers de la Communauté contre la fraude, la corruption et les autres irrégularités et de permettre à la Commission, l’OLAF et la Cour des Comptes d’effectuer des contrôles sur place. [1] Vt protokolli nr 4 artikli 3 lõiget 4. [2] KOM(2004) 487. [3] EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. [4] ELT C […], […], lk […]. [5] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. [6] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2. [7] COM(2004) 487. [8] Competitiveness for growth and employment : toutes les actions de la DG TREN sont regroupées sous cette rubrique. [9] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé. [10] voir article 3 alinéa 4 du protocole n° 4. [11] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé. [12] JO L 292 du 15.11.1996, p. 2. [13] EÜT L 357, 31.12.2002. lk 1 [14] ELT C […], […], lk […]. [15] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1 [16] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2. [17] COM(2004) 487. [18] Competitiveness for growth and employment : toutes les actions de la DG TREN sont regroupées sous cette rubrique. [19] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé. [20] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé. [21] JO L 292 du 15.11.1996, p. 2.