KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE NING EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE 2012. aasta aruanne laienemiseks antava rahalise abi kohta (ühinemiseelse abi rahastamisvahend, PHARE, CARDS, Türgi toetamiseks mõeldud ühinemiseelne rahastamisvahend ja üleminekutoetus) /* COM/2013/0625 final - 2013/ () */





Sissejuhatus Käesolevas aruandes käsitletakse peamisi arengusuundi ühinemiseelse abi rakendamisel 2012. aastal[1] ning kaalutakse tulevikuväljavaateid. Aruandeperioodi tegevuste üksikasjad on esitatud käesolevat aruannet täiendavas komisjoni talituste tehnilises töödokumendis,[2] mis hõlmab nii ühinemiseelse abi rahastamisvahendit (edaspidi „IPA”)[3] kui ka varasemaid ühinemiseelse ja Lääne-Balkani riikidele antava abi rahastamisvahendeid (PHARE, CARDS,[4]Türgi toetamiseks mõeldud ühinemiseelne rahastamisvahend ja üleminekutoetus). 2012. aasta aruanne annab võimaluse meenutada seniseid edusamme ja saadud õppetunde ajal, mil antakse viimast lihvi järgmist mitmeaastast finantsraamistikku hõlmava uue ühinemiseelse rahastamisvahendi institutsionaalsele raamistikule. Aruandes kirjeldatakse lühidalt ELi rahastatud meetmete poliitilist ja majanduslikku tausta. Samuti vaadeldakse strateegilise planeerimise ja programmitöö dokumentide täiustamisel tehtud edusamme ning esitatakse kokkuvõtvad aruanded projektide rakendamise ja tulemuste ning rahastajate tegevuse parema kooskõlastamise kohta. Soovituste koostamisel IPA mõju suurendamiseks 2013. aastani ja pärast seda on kasutatud varasemate kogemuste analüüsi, mis põhineb muu hulgas IPA 2012. aasta konverentsi käigus saadud hinnangutel ja järeldustel. 1. Aruandeaasta poliitiline ja majanduslik olukord Laienemisprotsessis osalevad riigid jätkasid 2012. aastal liikumist Euroopa Liiduga ühinemise suunas. Kandidaatriikides[5] ja potentsiaalsetes kandidaatriikides[6] täheldati mitmeid positiivseid muutusi, sealhulgas toimus edasiminek ELiga seotud reformide elluviimisel. Horvaatia ühinemislepingu ratifitseerimisprotsess jätkus, sillutades teed Horvaatia ühinemisele 1. juulil 2013. Juunis alustati ühinemisläbirääkimisi Montenegroga ning jätkusid läbirääkimised Islandiga. Suhted Türgiga said uut hoogu tänu positiivsele tegevuskavale, mille komisjon algatas mais 2012. Euroopa Ülemkogu andis sama aasta märtsis Serbiale kandidaatriigi staatuse. Komisjon kinnitas, et ELi ja Kosovo vahel võib sõlmida stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu. Edenes ka Belgradi-Priština dialoog. Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga toimunud kõrgetasemelise ühinemisdialoogi tulemusena keskenduti põhjalikumalt riigiasutuste rakendatavatele reformidele. Valitsuse ja opositsiooni vaheline dialoog Albaanias võimaldas poliitilisest patiseisust peaaegu täielikult välja tulla. Bosnia ja Hertsegoviinaga alustati kõrgetasemelist ühinemisdialoogi, et aidata riigil täita ELiga ühinemise nõudeid, ning selle tulemusena jõuti ELiga integreerumist käsitleva tegevuskava koostamiseni. Enamikus riikides on inimõigused, hea valitsemistava, õigusriigi põhimõtted, sealhulgas korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus, samuti haldussuutlikkus endiselt suurt tähelepanu nõudvateks probleemideks. Sageli ei tahetud võtta vastutust reformide läbiviimise eest ja vajaka jäi edasimineku kindlustamiseks vajalikust poliitilisest tahtest. Sõnavabaduse ja meedia sõltumatuse tugevdamine on samuti suureks probleemiks. Aeg-ajalt mõjutasid ühinemisportsessi negatiivselt ka riikidevahelised kahepooled probleemid. Laienemisprotsessis osalevate riikide sotsiaal-majanduslik areng oli erinev. Türgis ja Islandil jätkus 2012. aastal majanduse elavnemine. Pärast mõningase elavnemise perioodi hakkas majanduskasv enamikus Lääne-Balkani riikides taas aeglustuma seoses negatiivse majandusarenguga ELis. Sotsiaalsed tingimused halvenesid märgatavalt. Nii töötuse kui ka vaesuse määrad jätkasid kasvamist, samas kui eelarve konsolideerimine ja tööturureform jäid endiselt kõige olulisemateks majandusprioriteetideks. Jätkuvalt olid peamisteks poliitilisteks ülesanneteks hea valitsemistava ja õigusriigi põhimõtte järgimise tagamine ning haldussuutlikkuse suurendamine, mis avaldas negatiivset mõju ärikeskkonnale. 2. Tulemuslikuma ja tõhusama abi andmise suunas Uus ühinemiseelse abi rahastamisvahend aastateks 2014 –2020 Pärast ulatuslikku konsulteerimist sidusrühmadega ja tulevase ühinemiseelse abi rahastamisvahendi eelhindamist, millest oli palju abi uue rahastamisvahendi kujundamisel, võttis komisjon 7. detsembril 2011 välistegevuse rahastamisvahendite paketi osana vastu IPA II määruse ettepaneku. Komisjoni ettepaneku eesmärk on ühinemiseelse abi senisest tihedam seostamine laienemispoliitika prioriteetidega ja üleminek valdkondlikule lähenemisele. IPA II määruse üle toimusid 2012. aastal arutelud ja läbirääkimised nii Euroopa Parlamendis kui ka nõukogus ning läbirääkimised kestsid veel käesoleva aruande koostamise ajal. Samal ajal alustas komisjon IPA rakenduseeskirjade eelnõu ja IPA kavandamist käsitlevate strateegiadokumentide ettevalmistamist, et luua raamistik IPA II kohase abi kavandamiseks ja andmiseks. Komisjon algatas uuringu valdkondliku lähenemise rakendamiseks ja moodustas töörühmad, kelle ülesanne on tegeleda uue rahastamisvahendi rakendusviiside eri mõõdetega. Valdkondlik lähenemine 2012. aastal jätkas komisjon järgmise ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) programmide kavandamisel aastateks 2014–2020 valdkondliku lähenemise järkjärgulist rakendamist. Oktoobris 2009 toimunud IPA konverentsi järelmeetmena otsustati järk-järgult üle minna valdkondlikule lähenemisele, et muuta abi andmise kaudu tulemuste, mõju ja lisandväärtuse saavutamine tõhusamaks. Need põhimõtted on keskse tähtsusega kõikide aastateks 2014–2020 kavandatud uute välistegevuse rahastamisvahendite puhul. Nihe valdkondliku lähenemise suunas on eriti oluline ajal, mil liikmesriigid ja rahvusvahelised finantseerimiseasutused peavad toime tulema eelarvepiirangutega, mis nõuavad ühinemiseelse abi muutmist veelgi tõhusamaks ja jätkusuutlikumaks: strateegial põhinev lähenemine abi kavandamisele, mille puhul lähtutakse riigi vajadustest ja tugevustest, aitab ühinemiseelset protsessi tõhusamaks ja tulemustele orienteeritumaks muuta. Kuna valdkondlik lähenemine põhineb riiklikel strateegiatel, suurendatakse ka riikide valitsuste isevastutust kõnealustes programmides, suurendades maksimaalselt vastastikust täiendavust. See suurendab abi andmise eri vormide vahelist finantsvõimendust ja aitab sobiva tööjaotuse kaudu abi andmist ratsionaliseerida. Uue lähenemisviisi asjakohasust kinnitati Zagrebis 2011. aasta aprillis toimunud IPA sidusrühmade konverentsil ja praeguse IPA rakendamisele antud hinnangu kokkuvõttes. Aastaid 2011−2013 hõlmavad IPA suunavad kavandamisdokumendid koostati eesmärgiga kajastada kõnealust lähenemisviisi ning tulemuseks olid põhjalikumad dokumendid, täiendatud prioriteedid ning täpsemini suunatud abi. Abi kavandamise uus meetod, sealhulgas uued vormid ja suunised, võeti kasutusele juba 2011. aasta lõpus eelarveaastate 2012 ja 2013 kavandamiseks. 2012. aasta jooksul tegid kõik riigiasutused pidevaid jõupingutusi selleks, et analüüsida oma riigi suunavates kavandamisdokumentides kindlaks määratud sektorite valmisolekut üleminekuks valdkondlikule lähenemisele. 2012. aastal tehti laienemisprotsessis osalevates riikides esimene tõeline katse kohaldada valdkondlikku lähenemist, mis oli prooviks enne suuremaid muudatusi, mida hakatakse rakendama IPA II raames. Samal ajal koostas komisjon 2012. aastal suuniste eelnõu valdkondliku lähenemise kohaldamiseks ühinemiseelse abi andmisel. Eelnõu peab valmima 2013. aastal, et olla abiks IPA II raames antava abi kavandamisel. Komisjon on 2013. aastal korraldanud valdkondlikku lähenemist käsitlevaid seminare kõikides IPA alusel abi saavates riikides, et selgitada põhjalikult valdkondlikku lähenemist IPA II vahendite kavandamisel. Koostöö muude rahastajatega abi tõhustamise valdkonnas Komisjon jätkas 2012. aastal rahastajate tegevuse kooskõlastamist, tehes muu hulgas jõupingutusi abi tõhususe ja läbipaistvuse suurendamiseks kooskõlas kohustustega, mis võeti 2011. aasta novembris Busanis toimunud neljandal kõrgetasemelisel abi tulemuslikkuse foorumil, kus komisjon leppis kokku sellistes ühistes põhimõtetes nagu vastutuse võtmine prioriteetide püstitamisel, tulemuste olulisus, läbipaistvus ja aruandekohuslus. Lisaks sellele võtsid rahastajad, sealhulgas komisjon, endale kohustuse parandada arengukoostöö kvaliteeti ja tõhusust ka enda antava abi läbipaistvamaks muutmise teel. 2012. aasta jooksul astus komisjon edasisi samme, et tagada ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) raames antava abi kooskõlla viimine rahvusvaheliste normidega, mis käsitlevad abi läbipaistvust. Vastavalt kohustustele, mis võeti 2012. aastal Busanis toimunud konverentsil, mille teemaks oli tõhusat arengukoostööd tagav partnerlus, avalikustatakse asjaomane teave ametliku arenguabi kohta hiljemalt 2015. aasta lõpus. Komisjon annab liikmesriikide ametiasutustele, nende kodanikele ja kolmandatele riikidele aegsasti terviklikku ja tulevikku suunatud teavet arengukoostöö kaudu eraldatud vahendite kohta, tehes seda andmestike avaldamise kaudu organisatsioonilisel ja tegevuslikul tasandil, kajastades nii praegusi kui ka tulevasi kulusid. Komisjon on läbi vaadanud oma lähenemisviisi programmide kavandamiseks, lähtudes Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni soovitustest, mis esitati OECD arenguabi komitee[7] koostatud vastastikuses eksperdihinnangus ELi kohta aastal 2012. IPA II määruse raames ette nähtud valdkondliku lähenemise rakendamise eesmärk on välisabi tõhusam haldamine ja ühinemiseelse abi muutmine tulemuslikumaks, tõhusamaks ja tulemustele orienteeritumaks. Edaspidi oodatakse IPA-lt edusamme kooskõlas tulemuspõhisema lähenemisviisiga. Sellega seoses moodustati 2012. aastal töörühm, mille eemärk on töötada välja näitajate raamistik, mida oleks võimalik kasutada riiklike strateegiate tasandil edusammude ja suutlikkuse jälgimiseks, hindamiseks ja ülevaatamiseks. Komisjon koordineerib neid protsesse eesmärgiga tagada, et ühinemiseelse abi andmine on kooskõlas komisjoni, liikmesriikide, rahvusvaheliste finantseerimisasutuste ja laiema rahastajate ringi algatustega, et parandada rahastamise kooskõlastamist, muuta abi tõhusamaks ja saavutada oodatud tulemused. 3. Programmide rakendamine 2012. aastal Pärast ühinemislepingu allkirjastamist 9. detsembril 2011 jätkas Horvaatia kogu 2012. aasta vältel ELi liikmesusega seotud kohustuste täitmise suutlikkust parandavate meetmete rakendamist. Alates 1. juulist 2013 on Horvaatia ELi liikmesriik. 2012. aastal vastu võetud I komponendi riiklik programm[8] hõlmab kahte eelarveaastat, nimelt IPA 2012. aasta üleminekuabi ja eraldisi institutsioonide väljaarendamiseks, samuti kuuekuulist eraldist 2013. aastaks (vastavalt Horvaatia kavandatavale ühinemisele ELiga 1. juulil 2013). 2012. ja 2013. aasta riiklike programmide kogusumma oli 46,80 miljonit eurot. Neid suundumusi järgiti ka 2012. aastal ELi finantsabi rakendamisel: toetati endiselt reformide lõpuleviimist ja suutlikkuse suurendamist sellistes liikmekohustuste täitmise seisukohast keskse tähtsusega valdkondades nagu kohtusüsteem ja põhiõigused ning õigus, vabadus ja turvalisus, samuti jätkati jõupingutusi, et valmistada Horvaatia ette ühinemisjärgsete vahendite haldamiseks ja rakendamiseks. Lisaks sellele lõpetas Horvaatia 2012. aastal ettevalmitused riigihangete eelkontrollist loobumiseks, et saavutada enne ühinemist ELi finantsabi haldamise ja rakendamise täielik detsentraliseerimine. Positiivne tegevuskava tõi 2012. aastal ELi ja Türgi vahelistesse suhetesse dünaamikat, seades mitmed ühinemisvaldkonnad pärast mõningast stagnatsiooniperioodi tagasi õigetesse rööbastesse. Nimetatud tegevuskava keskendus ühistest huvidest lähtuvatele jõupingutustele, sealhulgas: · õigusaktide vastavusse viimine ELi õigustikuga; · energiakoostöö tugevdamine; · viisad, liikuvus ja ränne; · kaubanduslepingud ja tolliliit, mille üldise mõju hindamiseks algatati koos Maailmapangaga eriuuring; · välispoliitika, sealhulgas poliitilised reformid ja terrorismivastased meetmed; · märkimisväärselt suurem osalus liidu programmides. 2012. aastal jätkus IPA finantsabi ühinemisprotsessi poliitiliste prioriteetide toetamiseks, keskendudes õigusriigi põhimõtete rakendamisele ning kohtusüsteemile ja põhiõigustele suunatud otsustava tähtsusega reformidele I komponendi raames, kusjuures 2012. aastal ulatus abi kogusumma 225,74 miljoni euroni. Ka Türgi ametiasutused tegid finantsabi haldamises edusamme, kasutades detsentraliseeritud juhtimisviisi. Akrediteerimisprotsess seoses hankemenetluste, lepingute sõlmimise ja finantshalduse ülesannete üleminekuga rahanduse ja lepingute kesküksuselt eri ministeeriumidele viidi edukalt lõpule kõikide IPA III ja IV komponendi tegevusstruktuuride puhul. Ka IPA V komponendi haldamine on üle antud peaaegu kahekümnele provintsile. Kogu 2012. aasta vältel arendati Türgi institutsioonidega dialoogi rände ja varjupaiga ning integreeritud piirihalduse teemal. Otsiti uusi võimalusi institutsionaalse reformi toetamiseks ELi finantsabi kaudu. Kõik IPA alusel rahastatavate programmide kavandamisse kaasatud asjaomased sidusrühmad, sealhulgas ÜRO eriasutused, töötasid välja ja vaatasid läbi projektiettepanekute esitamise süsteemi. IPA programmide rakendamise eest vastutavad Türgi ametiasutused jätkasid jõupingutusi juhtimise ja kontrollisüsteemi parandamiseks, kuigi IPA programmide kavandamine ja järelevalve vajavad edasist täiustamist. 2012. aastal jõudis lõpule Islandiga sõlmitud IPA raamlepingu ratifitseerimine, mille järel võeti parlamendis vastu resolutsioon, millega anti Islandi valitsusele volitus raamleping heaks kiita. Parlament võttis resolutsiooni vastu 18. juunil 2012, sillutades teed Islandi jaoks koostatud IPA riiklike programmide raames kavandatud projektide rakendamiseks. Pärast IPA raamlepingu jõustumist alustati 2012. aasta teises pooles IPA 2011. aasta riikliku programmi projektide rakendamist. 2011. aasta programmi alusel toetatakse seitset projekti. Eelarve on 12 miljonit eurot, mis jaotatakse tasakaalustatult suunavas kavandamisdokumendis kindlaks määratud kahe prioriteetse suuna vahel eesmärgiga: · parandada veelgi Islandi võimet täita liikmesusega kaasnevaid kohustusi, toetades institutsioonilist suutlikkust ELi õigustiku ülevõtmiseks ja rakendamiseks, ning · tugevdada Islandi institutsioonilist suutlikkust struktuurifondides ja muudes ELi vahendites osalemise ja nende rakendamise ettevalmistamisel. 2012. aasta riiklik programm võeti vastu 16. juulil 2012 eesmärgiga toetada kolme projekti, mille eelarve on 12 miljonit eurot. Projektide rakendamine on osaliselt alanud. 2013. aasta riiklik programm võeti vastu 2. detsembril 2012 ning selle eelarve on 10,8 miljonit eurot. Pärast 27. aprillil 2013 toimunud parlamendivalimisi on äsja moodustatud valitsus peatanud ühinemisläbirääkimised, kuni parlament hindab läbirääkimiste seisu ja ELis toimuvaid muutusi. Hinnatakse nende mõju IPA-le. Komisjon ei kavanda IPA raames ühegi edasise projekti jätkamist enne, kui Islandi valitsus on otsustanud, kas jätkata ühinemisprotsessi või mitte. Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik jätkas IPA teotusel ühinemisega seotud reformide elluviimist, kuid 2012. aastal tekkis riigil suuri probleeme seoses ELi abi kavandamise ja rakendamisega. Üldiselt jäi IPA haldamisega tegelevate riiklike institutsioonide suutlikkus ebaühtlaseks, tekitades pidevaid viivitusi hangetes, samuti jäi madalaks nii lepingute sõlmimise kui ka väljamaksete tegemise määr. IPA riiklik programm aastateks 2012–2013 tähendab ELi toetust I komponendile kokku ligikaudu 28 miljoni euro ulatuses aastas. Komisjon koostas ja võttis selle programmi vastu novembris 2012 ning programm koosneb viiest valdkondlikust kaardist ja seitsmest nendega seotud projektikaardist, millega toetatakse selliseid sektoreid nagu avalik haldus, justiits- ja siseküsimused ning põhiõigused, erasektori areng, põllumajandus ning keskkond ja kliimamuutused. Samal ajal kinnitati ka uute vahendite eraldamine III, IV ja V komponendi tegevuskavade jaoks. Komisjon pööras tähelepanu kõikides IPA komponentides ettenähtud vahendite kasutuselevõtule, toetades ametiasutuste sellealaseid jõupingutusi. Seoses töötajate vähesuse ja ebapiisava juhtimisvõimekusega tähtsaimates institutsioonides, eelkõige kontrolliülesandeid täitvates asutustes, näiteks auditeerimisasutuses ja siseriikliku eelarvevahendite käsutaja büroos, peatas komisjon (regionaalpoliitika peadirektoraat, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat ning põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat) märtsis ja veel kord 2012. aasta lõpus ajutiselt maksete tegemise. Tänu valitsuse otsustavale tegutsemisele suutsid kõik institutsioonid peaaegu täielikult saavutada oma asutuse 2012. aasta töökoormuse hinnangutes töötajate suhtes seatud eesmärgid. Vähene suutlikkus ja kasvav mahajäämus on endiselt suureks probleemiks ning rakendamise kiirendamine nõuab pidevaid jõupingutusi ja pühendumust kõige kõrgemal poliitilisel tasandil. Montenegro lõpetas 2012. aasta jooksul edukalt kehtiva finantsraamistiku alusel kaheks viimaseks aastaks eraldatud ülejäänud ühinemiseelse abi kavandamise. I komponendi 2012–2013 riiklikud programmid – üleminekuabi ja institutsioonide väljaarendamine – jäid endiselt IPA rahastamise oluliseks osaks (21,28 miljonit eurot) ning sellega jätkati peamiste reformivaldkondade toetamist kooskõlas eelmiste programmidega. 2012. aasta juunis vastu võetud Euroopa Ülemkogu otsus alustada ühinemisläbirääkimisi näitab ja tõestab ELi delegatsiooni poolt Montenegros I komponendi alusel ellu viidud IPA projektide asjakohasust ja tõhusust. Võrreldes IPA I ja II komponendi vahenditega, eraldati suurem osa IPA vahenditest 2012. ja 2013. aastal ELi ühtekuuluvus- ja põllumajanduspoliitika rakendamise ettevalmistamiseks sellistes valdkondades nagu keskkond, transport, sotsiaalareng, põllumajandus ja maaelu areng ehk III, IV ja V komponendi valdkonnad. Seoses kandidaatriigi staatuse saamisega 2010. aastal on peamised investeeringud kavandatud III komponendi (22,24 miljonit eurot) ja IV komponendi (5,58 miljonit eurot) raames koostatud 2012. ja 2013. aasta tegevuskavade vastuvõtmise kaudu, välja arvatud V komponent, mille puhul on maaelu arendamise ühinemiseelne programm 2013. aastasse edasi lükatud. Montenegro ametiasutused on teinud kogu aasta jooksul suuri edusamme haldamise üleandmise ettevalmistamiseks, eriti I ja II komponendi taotluste paketi esitamiseks juulis 2012. 2012. aastal omas ELi finantsabi strateegilist tähtsust Albaania jaoks, kus jaotati I ja II komponendi raames ligikaudu 95 miljonit eurot eesmärgiga parandada paljude institutsioonide haldussuutlikkust ja edendada sotsiaalset, keskkonnaalast ja majanduslikku arengut. Justiitsküsimuste, avaliku halduse reformi ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas on käimasolevaid projekte edasi arendatud. Õiguskaitseasutuste haldussuutlikkus kasvas tänu ELi strateegilisele abile ning konkreetsed tulemused organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses on ilmsed. Eri ministeeriume ja riigiasutusi toetati jätkuvalt mitme tehnilise abi projektiga, mille tulemusena on vastu võetud palju olulisi õigusnorme Albaania õiguse vastavusse viimiseks ELi õigustikuga. Infrastruktuuriprojektide puhul takerduti siiski rakendusprobleemidesse, eelkõige eri ministeeriumide ning riiklike ja kohalike institutsioonide tegevuse vähese kooskõlastatuse tõttu, mis avaldas mõju projektide pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Selline olukord sundis komisjoni projekti jätkusuutlikkuse tagamiseks nõudma IPA institutsioonidevahelise koordineerimismehhanismi loomist. Albaania on teinud suuri jõupingutusi valmistumisel IPA vahendite detsentraliseeritud haldamiseks. Siiski on vaja veelgi täpsemini suunatud meetmeid, et tagada olemasoleva detsentraliseeritud haldussüsteemi vastavus kõikidele IPA õigusraamistikus kehtestatud nõuetele. Kui tingimused täidetakse, võib haldamise üleminek toimuda siiski üsna pea. Seoses käesoleva akrediteerimisega peaksid Albaania ametiasutused võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada IPA vahendeid haldama õpetatud ametnike töökohtade stabiilsus. Serbia sai kandidaatriigi staatuse 2012. aastal ja jätkas intensiivseid ettevalmistusi IPA vahendite haldamise detsentraliseeritud rakendussüsteemile üleminekuks. ELi toetus seoses IPA I komponendiga oli 2012. aastal 170,60 miljonit eurot. Pärast sõltumatu audiitori tehtud vastavushindamise edukat läbimist viidi riiklik akrediteerimine lõpule ja 2012. aastal saadeti akrediteerimispakett kõigi nelja IPA komponendi (I, II, III ja IV) kohta Euroopa Komisjonile. Samal ajal võeti vastu otsus mitte jätkata III ja IV komponendi avamisega kehtiva finantsperspektiivi raames aastateks 2007–2013. Laienemise peadirektoraadi audiitorid korraldasid I ja II komponendi esimese auditeerimismissiooni novembris 2012. Nende komponentide haldamise üleandmine Serbiale peaks toimuma 2013. aasta jooksul. Komisjon kavandas 2012. aastal Bosnia ja Hertsegoviina jaoks IPA 2012. aasta ja IPA 2013. aasta I komponendi eraldised korraga 2012. aasta riikliku programmi raames ühe eraldisena summas 84,77 miljonit eurot. See erines eelnenud aastatest, mil komisjon kavandas igaks aastaks ühe programmi. Uue lähenemisviisi eeliseks oli see, et kavandatavad sekkumised järgnesid pikemajalisele plaanile, tagades sellega järjepidevuse ja mastaabisäästu. Hoolimata kavandamisprotsessi põhjalikust ettevalmistamisest, mis algas kohtumistega poliitilisel tasandil, tekkisid kokkuleppe saavutamisel projektide kindlaksmääramise ja sõnastuse küsimuses sarnaselt varasemate aastatega märkimisväärsed viivitused Bosnia ja Hertsegoviina sisemiste probleemide tõttu. Komisjon on nõudnud, et ametiasutused võtaksid kasutusele tõhusa mehhanismi riigi ja nende kahe üksuse vahelise töö koordineerimiseks, et vabaneda sellistes pidevatest probleemidest. Hoolimata IPA abi kavandamise ja rakendamisega seotud probleemidest, andsid paljud projektid häid tulemusi ning nende mõju oli tuntav, eriti siseküsimuste valdkonnas ja seoses toetusega majandusarengule. Integreeritud piirihaldussüsteem paranes märkimisväärselt ning turismisektori arendamiseks antud toetus, samuti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele antud toetus lõid töökohti ja kindlustasid tööhõivet. ELi finantsabi rakendamine Kosovos ületas finantseesmärgid nii lepingute sõlmimise kui ka väljamaksete tegemise puhul. IPA 2012. aasta Kosovo programmi ettevalmistused on päädinud 63,2 miljoni euro eraldamisega. 2013. aasta programm valmistati ette ja novembris 2012 kinnitas selle IPA komitee, eesmärgiga võtta see vastu 2013. aasta alguses. Kosovo osales 2012. aastal edukalt IPA piiriülese koostöö programmis ning kõigi kolme piiriülese koostöö programmi (Albaania, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ja Montenegroga) rahastamislepingud 2011. aastaks on alla kirjutatud. Esimene Kosovo ja Albaania vahelise piiriülese koostöö projektikonkurss kuulutati välja juunis 2012. Märtsis 2012 korraldati konsultatsioonikohtumine kodanikuühiskonnaga. Selle käigus tutvustas valitsus väljapakutud projekte kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja algatas arutelu nende üle. See oli Kosovos esimene kord, kui selline konsulteerimine leidis aset IPA programmide kavandamise varajases etapis. Piirkondlik koostöö ja sellega seotud programmid Piirkondlik koostöö Kagu-Euroopas on viimastel aastatel oluliselt edasi arenenud, eelkõige sellistes valdkondades nagu kaubandus, statistika, energeetika ja transport ning avaliku halduse reform ja kodanikukaitse. Suurem osa IPA toetusest jõuab abisaajateni riiklike programmide kaudu. Ligikaudu 9 % vahenditest eraldatakse siiski mitut abisaajat hõlmavate programmide kaudu. Need täiendavad riiklikke programme ja tugevdavad Lääne-Balkani ja Türgi mitmepoolseid suhteid valdkondades, mida loetakse Euroopa integratsiooni ja piirkonna stabiilsuse seisukohalt üliolulisteks. Mitut abisaajat hõlmavate abiprogrammide kaudu sekkutakse üksnes juhul, kui ilmneb selge vajadus piirkondliku koostöö ja horisontaalse meetme järele, näiteks piiriüleste probleemide lahendamiseks või tõhususe suurendamiseks ühtlustatud lähenemise kaudu, olemasolevate vahendite mõju võimendamiseks või ekspertide võrgustike töö hõlbustamiseks. 2012. aastal eraldati selliseks tegevuseks I komponendi raames kokku ligikaudu 222,06 miljonit eurot. Justiits- ja siseküsimuste valdkonnas on üheks prioriteediks seatud põhiõigusi ja haavatavaid rühmi hõlmavat kaasavat haridust edendav piirkondlik projekt, samas organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastast võitlust toetab piirkondlik projekt, millega parandatakse tunnistajate kaitset. Pagulaste tagasipöördumise ja kestvate eluasemelahenduste pakkumisega tegeldakse Sarajevo protsessi raames piirkondliku eluasemeprogrammi kaudu, mille suurim rahastaja on EL. Erilist tähelepanu on pööratud projektidele, mis aitavad abisaajatel lahendada majandus- ja finantskriisist tulenevaid probleeme ja toetada majanduse taastumist, jätkates finantsabi andmist prioriteetsetele infrastruktuuriinvesteeringutele, tehes seda tihedas koostöös rahvusvaheliste finantseerimisasutustega. Investeeringud energiatõhususse tehakse eesmärgiga saavutada jätkusuutlik majanduskasv ja tagada kooskõla strateegiaga „Euroopa 2020”. Keskkonna ja kliimamuutuste valdkonnas valiti välja piirkondlik projekt, mis tugevdab kodanikkaitsealast koostööd Lääne-Balkanil ja Türgis. Eesmärgiga toetada reforme ja piirkondlikku koostööd hariduse valdkonnas jätkatakse IPA 2012. aasta mitme abisaajaga programmi raames varasemat tava ja toetatakse programmi Erasmus Mundus 1. ja 2. meedet, samuti programmi „Aktiivsed noored” sotsiaalarengu sektoris. Kodanikuühiskonna toetamiseks allkirjastati 2012. aastal kõnealuse piirkonna enam kui 170 organisatsiooni ja Euroopa Liidu vahel 18 partnerluse raamlepingut mitmesugustes prioriteetsetes sektorites, näiteks korruptsioonivastane võitlus, energeetika, inimõigused ja turvalisus, keskkond ja loodusvarad. 4. KESKENDUMINE JÄTKUSUUTLIKELE HALDUSREFORMIDELE, ÕIGUSRIIGI PÕHIMÕTETE TUGEVDAMISELE JA DEMOKRAATLIKULE VALITSEMISELE Kõikidel Lääne-Balkani riikidel tuleb kokku puutuda märkimisväärsete majanduslike ja finantsprobleemidega. Kagu-Euroopa 2020. aasta visiooni vastuvõtmisel Tiranas 2012. aasta novembris rõhutasid Kagu-Euroopa koostööprotsessis osalevad ministrid vajadust tagada tööhõive ja majanduskasv, mida toetab hea valitsemistava. See on kõnealuse piirkonna riikide konstruktiivne vaatenurk praeguste probleemidega toimetulekuks, lähtudes piirkondlikust perspektiivist. Hea valitsemistava on osa poliitilistest ühinemiskriteeriumidest, mis lähevad kaugemale avaliku halduse reformist, hõlmates poliitilist stabiilsust ja demokraatlike põhimõtete austamist, valitsuse tegevuse tulemuslikkust, avaliku sektori usaldusväärset finantsjuhtimist ja õigusriigi põhimõtete austamist. Seetõttu ootab komisjon, et kõik Lääne-Balkani riigid koostaksid sisukad ja terviklikud riiklikud strateegiad, mis hõlmaksid prioriteetseid valdkondi rahalise toetuse saamiseks järgmise ühinemiseelse abi (IPA II) raames. Selleks pakutakse hädavajalikku abi piirkondliku OECD/SIGMA (toetus valitsemise ja juhtimise täiustamiseks) programmi raames. Nimetatud programmi tugevdati veelgi hiljuti võetud kohustusega koostada uued hinnangud ja riiklikud tegevuskavad, et analüüsida, kas ja kuivõrd tõhusalt on riiklikke reforme rakendatud. Eesmärk on minna kaugemale kui õigusraamistiku seire ning töötada välja selline integreeritud lähenemisviis avaliku halduse reformile, mis võimaldaks komisjonil kasutada saadaolevaid vahendeid järjekindlamal, tõhusamal ja jätkusuutlikumal viisil ning muuta poliitiline dialoog sidusamaks. Haldussuutlikkuse tõhusa mõõtmise tagamiseks kooskõlas IPA II määrusega määratletakse SIGMA programmi raames ka avaliku halduse standardid, mida kasutatakse kontrollväärtusena edusammude mõõtmisel ja avaliku halduse reformi käsitleva kõrgetasemelise poliitilise dialoogi paremaks suunamiseks kõnealustes riikides. SIGMA tegutseb koostöös tema tegevust täiendava piirkondliku avaliku halduse kooliga (ReSPA). Ideaalne oleks, kui selle tulemusena töötataks välja selline ühine lähenemisviis avaliku halduse reformile kogu piirkonnas, mis aitaks koordineerida jõupingutusi ja tegevust mitte üksnes riiklikul vaid ka rahastajate tasandil. Piirkondlikul avaliku halduse koolil tuleb siiski saavutada piirkondlik legitiimsus avaliku halduse reformi käsitleva kõrgetasemelise poliitilise dialoogi platvormina ning kindlustada oma kvaliteedi tunnustamine kõrgema juhtkonna koolitajana. Just sel põhjusel on tehtud täiendavaid jõupingutusi piirkondliku avaliku halduse kooli rolli kindlustamiseks järgmistes valdkondades: i) teadlikkuse suurendamine avaliku halduse reformi kohta kõikides partnerriikides, luues vastastikuste arutelude ja hindamiste võrgustiku; ii) teabevahetuse soodustamine riiklike strateegiate ja nendega seotud kogemuste kohta, et parandada avalikku haldust kõikidel tasanditel; iii) koolituse pakkumine eesmärgiga parandada Lääne-Balkani riikide ametnike haldussuutlikkust, keskendudes koolitajate ja kõrgemate ametnike koolitamisele, mis tagaks kõige suurema mõju. Osalevad riigid vastutavad siiski eelkõige ise selle eest, piirkondliku avaliku halduse kooli töö annaks tulemusi, tagades piisava järelevalve läbitud õppetundide üle, võttes sealhulgas arvesse kogemusi, mis saadi Horvaatia ühinemisel ELiga. 5. TEHNILINE ABI JA TEABEVAHETUS (TAIEX) 2012. aastal demonstreeriti TAIEXi vahendite paindlikkust tegevuse mitmekesisusega. Üha enam on hakatud kasutama keskpika tähtajaga tehnilist abi ja mitut järjestikust varem kokku lepitud lühiajaliste sekkumiste jada. Sellist lähenemisviisi kasutati peamiselt põllumajanduse ja toiduohutuse sektorites, samuti abi andmisel Islandile, Kosovole ja Küprose Türgi kogukonnale. TAIEX toetas ka hinnangu koostamist Montenegro vastavuse kohta ELi õigustikule ehk niinimetatud „sõelumist”, mis on keskse tähtsusega ELiga ühinemise protsessis. Järgides alates 2005. aastast täheldatud suundumust hõlmas TAIEX 2012. aastal ligikaudu 30 000 abi saavate riikide riigiametnikku. TAIEXist oli kõige enam kasu Türgil, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigil, Horvaatial ning Bosnial ja Hertsegoviinal, kusjuures Türgist oli pärit peaaegu viis tuhat osalejat (4 767) ja igast Lääne-Balkani riigist enam kui kolm tuhat osalejat (vastavalt 3 431, 3 232 ja 3 223). Kohalike omavalitsuste programmi (LAF) eesmärk oli teadlikkuse suurendamine Lääne-Balkani riikide kohalikes ja piirkondlikes asutustes. Korraldati 14 kohalike omavalitsuste programmi üritust, milles osales peaaegu 400 kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajat. TAIEXi tegevus põhineb ELi liikmesriikide valitsusasutuste ametnike pakutaval eksperdiabil. 2012. aasta vältel mobiliseeriti peaaegu 5 000 eksperdi teadmised ja oskused, millele abisaajad andsid üldiselt väga kõrge hinnangu. 2012. aastal saavutati seatud eesmärgid suurema osa ürituste puhul; 99 % tagasidet andnud osalejatest teatasid, et TAIEXi üritus, millel nad osalesid, andis neile uusi teadmisi. Selleks, et hinnata TAIEXi abi tõhusust ja lõplikku mõju, on kasutusele võetud uus hindamissüsteem. Kuus kuud pärast ürituse toimumist palutakse osalejatel esitada veebi kaudu sünteesülevaade konkreetse abi kohta. 6. KOKKUVÕTE 2012. aastal toimus oluline areng laienemisprotsessis osalevatele riikidele antava abi muutmisel strateegilisemaks ja ühinemisest lähtuvaks laienemisstrateegia osaks. Ühinemiseelse abi kavandamise õiguslik ja strateegiline raamistik, mille rakendamiseks alates 2014. aastast on komisjon ettepaneku teinud, tugevdab abi seotust poliitilise järelevalve ja aruandlusega, aidates kehtestada süsteemi, mis on suunatud reaalsetele tulemustele, soovitud mõju saavutamisele ja heade tulemuste tunnustamisele. See aitab veelgi suurendada laienemisprotsessis osalevatele riikidele eraldatavate ELi vahendite lisandväärtust, tugevdades motivatsiooni sotsiaalseks, õiguslikuks ja majanduslikuks ümberkorraldamiseks ning tuues vastastikust kasu nii Euroopa Liidule kui ka IPAst abi saavatele riikidele ja nende elanikele. Koguvahenditest igale riigile aastatel 2007–2012 eraldatud IPA rahalise abi rakendamise olukord 31. detsembri 2012. aasta seisuga Järgmistes tabelites on esitatud kõikidest IPA vahenditest aastatel 2007–2012 eraldatud summad miljonites eurodes abisaajate kaupa ning kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide puhul komponentide kaupa. Esitatud näitajate puhul on võetud arvesse I ja II komponendi vahel 2012. aasta jooksul toimunud üleminekuid. IPA I komponent 31. detsembri 2012. aasta seisuga, haldab laienemise peadirektoraat[9] Miljonit eurot || Eraldatud || Lepingutega kaetud || Protsent || Makstud || Protsent Horvaatia || 242,08 || 205,93 || 85,07 % || 137,85 || 56,94 % endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik || 202,18 || 131,25 || 64,92 % || 78,69 || 38,92 % Island || 24,00 || 10,04 || 41,83 % || 3,41 || 14,19 % Montenegro || 152,04 || 106,14 || 69,81 % || 90,43 || 59,48 % Türgi || 1390,41 || 1376,61 || 99,01 % || 772,50 || 55,56 % Albaania || 430,01 || 299,24 || 69,59 % || 169,72 || 39,47 % Bosnia ja Hertsegoviina || 474,60 || 248,99 || 52,46 % || 159,35 || 33,58 % Kosovo || 538,30 || 429,91 || 79,87 % || 285,09 || 52,96 % Serbia || 1028,99 || 760,06 || 73,86 % || 541,33 || 52,61 % Kokku || 4482,61 || 3568,17 || 79,60 % || 2238,37 || 49,93 % IPA II komponent 31. detsembri 2012. aasta seisuga, haldab laienemise peadirektoraat Miljonit eurot || Eraldatud || Lepingutega kaetud || Protsent || Makstud || Protsent Horvaatia || 15,02 || 10,32 || 68,71 % || 6,75 || 44,94 % endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik || 16,22 || 4,13 || 25,46 % || 3,10 || 19,11 % Montenegro || 18,10 || 9,83 || 54,31 % || 7,11 || 39,28 % Türgi || 6,93 || 6,93 || 100 % || 1,69 || 24,39 % Albaania || 21,77 || 8,16 || 37,48 % || 5,76 || 26,46 % Bosnia ja Hertsegoviina || 15,12 || 7,50 || 49,60 % || 5,88 || 38,87 % Kosovo || 4,80 || 0,17 || 3,47 % || 0,09 || 1,96 % Serbia || 18,97 || 12,11 || 63,85 % || 9,00 || 47,44 % Kokku || 116,93 || 59,15 || 50,59 % || 39,38 || 33,68 % IPA II komponent 31. detsembri 2012. aasta seisuga, rakendab regionaalpoliitika peadirektoraat Miljonit eurot || Eraldatud || Makstud || Protsent Aadria mere piirkonna riigid || 205,66 || 59,45 || 28,9 % Sloveenia-Horvaatia || 35,75 || 16,24 || 45,4 % Ungari-Horvaatia || 43,90 || 19,85 || 45,2 % Ungari-Serbia || 41,96 || 22,96 || 54,7 % Rumeenia-Serbia || 44,47 || 18,43 || 41,4 % Bulgaaria-Serbia || 26,26 || 9,15 || 34,8 % Bulgaaria - endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik || 14,99 || 5,64 || 37,6 % Bulgaaria-Türgi || 22,83 || 7,85 || 34,4 % Kreeka - endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik || 12,60 || 6,08 || 48,3 % Kreeka-Albaania || 9,47 || 4,62 || 48,8 % Kokku || 457,89 || 170,27 || 37,19 % IPA III komponent 31. detsembri 2012. aasta seisuga, rakendab regionaalpoliitika peadirektoraat Miljonit eurot || Eraldatud || Makstud || Protsent Horvaatia || 329,68 || 88,64 || 26,9 % endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik || 199,93 || 48,15 || 24,1 % Türgi || 1,747,58 || 519,29 || 29,7 % Montenegro || 22,24 || 0 || 0 % Kokku || 2299,43 || 656,08 || 28,5 % IPA IV komponent 31. detsembri 2012. aasta seisuga, rakendab tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat Miljonit eurot || Eraldatud || Makstud || Protsent Horvaatia || 85,88 || 35,02 || 41 % endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik || 33,50 || 10,33 || 31 % Türgi || 382,9 || 109,48 || 28,6 % Montenegro || 2,77 || 0 || 0 % Kokku || 403,18 || 96,32 || 23,9 % IPA V komponent 31. detsembri 2012. aasta seisuga, rakendab põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat Miljonit eurot || Eraldatud || Makstud || Protsent Horvaatia || 129,90 || 30,08 || 23,16 % endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik || 63,49 || 11,33 || 17,8 % Türgi || 650,38 || 81,25 || 12,5 % Kokku || 843,77 || 122,66 || 14,5 % [1]Asjaomaste programmide ja kulutuste juhtimist ning aruandlust käsitlevat konkreetsemat teavet, näiteks juhtimise ja aruandekohusluse, riskide ja kontrolli, õiguslikkuse ja korrektsuse ning veamäärade ja nende võimalike tagajärgede kohta piisavale kindlusele, saab laienemise peadirektoraadi 2012. aasta tegevusaruandest. Komisjon avaldab igal aastal aruande ühinemiseelse abi kohta kooskõlas oma kohustusega esitada nõukogule ja Euroopa Parlamendile üksikasjalikku teavet. Eelmine aruanne avaldati 2012. aastal eelarveaasta 2011 kohta ja see on avalikult kättesaadav järgmise lingi kaudu: http://ec.europa.eu/enlargement/instruments/how-does-it-work/index_en.htm [2] Komisjoni talituste töödokument – lisatud dokumendile „Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele – 2012. aasta aruanne laienemiseks antava rahalise abi kohta (ühinemiseelse abi rahastamisvahend, PHARE, CARDS, Türgi toetamiseks mõeldud ühinemiseelne rahastamisvahend ja üleminekutoetused)”. [3] Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) kogueelarve ajavahemikul 2007−2013 on 11,5 miljardit eurot. IPAst saavad abi Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Montenegro, Serbia, Türgi, Island (alates 2011. aastast) ning Kosovo*. IPA toetab reforme abi saavates riikides ja nende järkjärgulist kohanemist Euroopa Liidu normide, poliitika ja õigustikuga, eesmärgiga valmistada neid ette tulevaseks ühinemiseks ELiga. [4] PHARE, mis loodi 1989. aastal Poola ja Ungari majanduse restruktureerimise abiprogrammina, hõlmab praegu kümmet riiki. Selle raames on abistatud 2004. aastal ühinenud kümnest liikmesriigist kaheksat: Eestit, Leedut, Lätit, Poolat, Slovakkiat, Sloveeniat, Tšehhi Vabariiki ja Ungarit ning samuti 2007. aastal ühinenud riike (Bulgaaria ja Rumeenia) suurte majanduslike ümberkorralduste ja poliitiliste muutuste perioodil. Kuni 2000. aastani said PHAREst toetust ka Lääne-Balkani riigid (Albaania, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik ning Bosnia ja Hertsegoviina). Alates 2001. aastast anti nimetatud riikidele rahalist abi aga programmi CARDS (ühenduse rekonstruktsiooni-, arengu- ja stabilisatsiooniabi programm Balkani piirkonnas) alusel. CARDS määrusega tunnistati kehtetuks OBNOVA määrus ja muudeti PHARE määrust ning loodi Kagu-Euroopa riikidele abi andmiseks ühine raamistik: programm CARDS (ühenduse rekonstruktsiooni-, arengu- ja stabilisatsiooniabi programm). Alates 2007. aastast on see programm asendatud ühinemiseelse abi rahastamisvahendiga (IPA). * Kõnealune määratlus ei piira Kosovo staatust käsitlevaid seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta. [5] Horvaatia, Island, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Montenegro, Serbia, Türgi. [6] Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo. [7] OECD arenguabi komitee, arengu ja koostöö direktoraat (DCD-DAC). [8] Käesolevas aruandes esitatud riiklike programmide näitajad viitavad I komponendile. [9] Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik ja Türgi saavad abi detsentraliseeritud haldamise raames, mis tähendab eraldatud ELi vahendite rakendamise usaldamist abisaava riigi rahandusministeeriumile, kes hakkab vastutama kehtivate lepingute ja maksete haldamise eest.