[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 12.12.2007

SEK(2007) 1662

KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta kohta (2010)

MÕJUHINNANGU kokkuvõte {COM(2007) 797 final} {SEC(2007) 1661}

KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT

Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta kohta (2010)

1. TAUST JA HUVITATUD POOLTEGA KONSULTEERIMINE

Euroopa Liidus elab 78 miljonit inimest vaesuse ohus. Võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu on üks ELi ja selle liikmesriikide keskseid eesmärke. Lissaboni strateegia käivitamisel märtsis 2000 kutsus Euroopa Ülemkogu liikmesriike ja komisjoni astuma samme, et saavutada vaesuse kaotamisel otsustavaid tulemusi hiljemalt 2010. aastaks. Järgnevad Euroopa Ülemkogud on seda eesmärki kinnitanud.

Lissaboni Ülemkogul alguse saanud sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse avatud kooskõlastusmeetod[1] on olnud algusest peale tähtis vahend nimetatud poliitilise kohustuse toetamisel ning ELi suutlikkuse tugevdamisel toetada liikmesriike nende püüdlustes Euroopa suurema sotsiaalse ühtekuuluvuse suunas.

Nendest saavutustest hoolimata kannatab suur osa elanikkonnast kõigis liikmesriikides puuduse ja põhiteenustele piiratud juurdepääsu all või tunneb end ühiskonnast eemale tõugatuna.

Olukord on selgesti vastuolus Euroopa Liidu ühiste põhiväärtustega. Komisjon tegi 2005.–2010. aasta sotsiaalkavas seepärast teatavaks ettepaneku nimetada 2010. aasta vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastaks.

Eelmiste Euroopa aastate hindamine näitab, et Euroopa aastad:

on osutunud tõhusaks vahendiks Euroopa poliitiliste küsimuste viimisel ELi tegevuskava etteotsa. Euroopa aastaga seotud tegevuses osalemine piiratud ajalises raamistikus on aidanud koondada poliitilist toetust ja sillutada teed vastavas valdkonnas ulatuslikumate poliitiliste kohustuste võtmisele;

on välja töötatud arvukate sidusrühmade kaasamiseks, et juhtida üldsuse tähelepanu konkreetsele teemale ning sel teemal arutleda ja seisukohti vahetada. Seepärast on need tõhusaks vahendiks teadlikkuse tõstmisel ;

on tõhusad vahendid sünergia loomiseks eri tegevusvaldkondade vahel ning mitmel tasandil (ELi, liikmesriigi ja piirkondlik/kohalik tasand);

on liikmesriikide eraldi tegutsemisega võrreldes pigem suurema lisandväärtusega. See on ka olnud oluline tegur poliitilise ajendi tekkimisel ning poliitilistele muutustele kaasaaitamisel.

2007. aasta esimesel poolaastal palus komisjon asjaomaste sidusrühmade seisukohti Euroopa aasta teema ja elluviimise kohta. Laekus 58 vastust ELi, riigi ja piirkondliku tasandi osalejatelt. Tulemused osutusid väärtuslikuks näitajaks hinnangu ettevalmistamiseks ning otsuse eelnõu vastuvõtmiseks.

2. PROBLEEMI MÄÄRATLEMINE

2.1 Probleemi analüüs

Kes on mõjutatud ja millises ulatuses

Vaesus ja sotsiaalne tõrjutus esinevad keerulisel ja mitmemõõtmelisel kujul. Vaesus sissetuleku mõistes on üldiselt „vaesuseks” nimetatava nähtuse kõige ilmsem aspekt. Geograafilisi erinevusi ei esine üksnes riikide vahel, vaid ka nende sees (linna- ja maapiirkondade vaheline lõhe ja/või eraldatud/ebasoodsates tingimustes asuvad alad). Kõigis liikmesriikides on sotsiaalmajanduslike rühmade vahel säilinud erinevused tervislikus seisundis ja ebavõrdsus seoses juurdepääsuga meditsiini- ja hooldusteenustele . Kuna tööhõive on parim kaitse vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, on pikaajaline töötus selgesti seotud sotsiaalse kitsikusega.

Mõned elanikerühmad, nagu sisserändajad ja rahvusvähemused, naised, eakad, lapsed ja noorukid ning puudega inimesed, on eriti kaitsetud.

Peamised väljakutsed

Äsjases 2007. aasta sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse ühisaruandes loeti vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise peamiseks väljakutseks vaesuse põlvkondadevahelise ülekandumise tõkestamist laste vaesuse probleemi lahendamise ning laste aktiivse kaasamise edendamise teel.

Üldsuse mured ja ootused

Vastavalt 2007. aastal avaldatud kahele Eurobaromeetri uuringule[2] on vaesus ja sotsiaalne tõrjutus sotsiaalne reaalsus, millega seisavad silmitsi paljud ELi kodanikud. Eurooplased peavad töötust üheks kõige olulisemaks vaesuseni viivaks teguriks.

2.2 ELi sekkumine

ELi ja Euroopa komisjoni roll ei ole asendada riiklikku, piirkondlikku ja kohalikku valitsust poliitika kavandamisel ja elluviimisel, vaid pigem ergutada jõupingutusi, et jõuda ühise strateegilise lähenemisviisini vaesuse ja tõrjutusega võitlemisel.

Läbivaadatud avatud kooskõlastusmeetodi raamistikus esitasid liikmesriigid 2006. aastal riiklikud aruanded, kus sätestati nende strateegia kokkulepitud ühiste eesmärkide lisamiseks strateegiaprogrammidesse. Edusammude mõõtmiseks on kehtestatud kahetasemelised ühisnäitajad. Liikmesriikide aruandeid hindasid komisjon ja nõukogu ühiselt sotsiaalse kaasatuse ja sotsiaalkaitse 2007. aasta ühisaruandes. 2008. aastal esitavad liikmesriigid täielikud riiklikud aruanded sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse strateegiate kohta, samal ajal kui 2009. ja 2010. aastal keskendutakse nagu 2007. aastalgi konkreetsetele teemadele.

2.3 Vajadus ELi tasandil olukorda parandada

Avatud kooskõlastusmeetodi potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks nõutakse suuremaid jõupingutusi ELi ja riigi tasandil. Seega jääb riikliku ja kohaliku poliitika vaheline kooskõlastamine sageli ebaselgeks. Tõrjutuse all kannatavate inimeste osalemine nii strateegia rakendamisel kui ka jälgimisel ning edasise poliitika arendamisel on tõelise konsulteerimise ning kohaste ja tõhusate meetmete tagamiseks äärmiselt oluline. Avatud kooskõlastusmeetodit peetakse liiga tihti ELi tasandi ettevõtmiseks, mitte tõeliseks püüdluseks tugevdada vastastikku kõigi tasandite koostööd, et saavutada kokkulepitud ühiste eesmärkide suhtes edu.

Sotsiaalse kaasamise senisest läbivam käsitlemine muudes poliitikavaldkondades on endiselt väljakutse. Kuna sotsiaalse kaasamise ja tervishoiupoliitika ning struktuurifondide, eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi kasutamise vahel on kooskõlastamine parem, võiks viimase nähtavust selles valdkonnas parandada. Hoolimata näitajate ja eesmärkide kasutamise teataval määral aktiveerumisest, ei ole komisjon ja liikmesriigid veel kokku leppinud süsteemses ja läbipaistvas raamistikus seoses riiklike tegevuskavade rakendamist ja mõju käsitleva aruandlusega. Paljudel liikmesriikidel puuduvad oma kavades määratletud prioriteetide jälgimiseks ja hindamiseks kohased mehhanismid.

Asjaomased kavad peavad olema selgema eesmärgiga kui varem. Ideaaljuhul hõlmab see väiksema arvu põhieesmärkide määratlemist, mis põhinevad vaesuse/sotsiaalse tõrjutuse olukorra põhjalikumal analüüsil, nähes ette selged ja mõõdetavad tulemused ja eesmärgid ning määratledes nende eesmärkide saavutamiseks täpse meetmete kogumi.

2.4 Kuidas tagada ELi meetmete püsivalt tõhus rakendamine

Kooskõlas läbiviidud analüüsi ning sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse ühisaruandes määratletud prioriteetidega peaks Euroopa aasta keskenduma järgmistele teemadele: laste vaesus ja vaesuse põlvkondadevaheline ülekandumine; kaasav tööturg; puudused hariduses ja koolituses; juurdepääs põhiteenustele, sealhulgas inimväärsetele elamistingimustele; diskrimineerimine ja sisserändajate integreerimise edendamine ning rahvusvähemuste kaasamine ühiskonna- ja tööellu; puudega inimeste ja muude kaitsetute elanikerühmade õigused.

3. EESMÄRGID

3.1 Üldeesmärgid

Ettepanek nimetada 2010. aasta vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastaks peaks kinnitama ja tugevdama Lissaboni strateegia alguses ELi tehtud algseid poliitilisi jõupingutusi „anda otsustav panus vaesuse kõrvaldamisse”, võttes aluseks vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise praeguse poliitika ja meetmete kohta antud hinnangud. Euroopa aasta võib näidata, et vaesus takistab sotsiaal- ja majandusarengut, tuues üksikisikutele, ühiskonnale tervikuna ja majandusele kaasa tõsised tagajärjed. See aitab kummutada arusaama, et vaesusega võitlemine ei too ühiskonnale kaasa muud kui kulu, ning kinnitada kollektiivse vastutuse kontseptsiooni, mis ei hõlma ainult otsustajaid, vaid ka üldsust ja erasektori osalejaid ning ELi kodanikke ja elanikke.

Pikemas perspektiivis aitab Euroopa aasta tugevdada avatud kooskõlastusmeetodi tegelikku mõju ning edendada suuremat pühendumist ELi sotsiaalsetele väärtustele.

3.2 Põhisõnumid ja erieesmärgid

Erieesmärgid põhinevad põhisõnumitel. Põhisõnumite eesmärk ei ole ainult tõsta teadlikkust vaesuse levikust, vaid ka näidata, et on olemas lahendused ja nõuda uute sammude astumist.

Tunnustamine – tunnustada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse all kannatavate inimeste õigust elada inimväärset elu ja kuuluda täieõiguslikult ühiskonda.

Ühisvastutus – suurendada kaasamispoliitikas ja -meetmetes üldsuse vastutust, rõhutades igaühe kohustust võidelda vaesuse ja kõrvalejäetusega. Euroopa aasta soodustab teadlikkust, osalust ja kaasamist ning loob tavakodanikele oma panuse andmiseks uued võimalused.

Ühtekuuluvus – edendada ühtekuuluvamat ühiskonda, tõstes üldsuse teadlikkust kasust, mida kõik saavad ühiskonnast, kus vaesus on likvideeritud ja keegi ei ole sunnitud elama kõrvalejäetult.

Pühendumus – rõhutada veelkord ELi tõsist poliitilist kohustust võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu ning edendada seda kohustust kõigil juhtimistasanditel.

4. POLIITIKAVALIKUD

On kaalutud nelja võimalust: olukorra säilimine; komisjoni kooskõlastatud ja tsentraliseeritud Euroopa aasta; täiesti detsentraliseeritud Euroopa aasta; nii kooskõlastatud kui ka detsentraliseeritud Euroopa aasta.

Viimane võimalus tagab poliitilise kohustuse puhul kõigil tasanditel parema mõju ja avatud kooskõlastusmeetodi tõhusa toetamise. Lähenemisviis tundub kõige tõhusam ka kohaliku tasandi osalejatele ja poliitilise tegevuse mõjutamise puhul ning tugeva seoses tagamisel eri meetmete ja eri sekkumistasemete vahel.

Kõige tõhusamat mõju kogu ettevõtmise nähtavusele ja sünergia ärakasutamise võimalustele avaldab eri meetmete tõhus kooskõlastamine komisjoni poolt.

Nii tagatakse kõigi Euroopa aasta raames määratletud prioriteetide tõhus toimimine. Prioriteetideks on muu hulgas võitlus stereotüüpide ja häbimärgistamisega, vaesust kogevate inimeste poliitikakujundamise protsessis osalemise kõige kohasemate mudelite arutelu ning raamistiku loomine tõhusale õppimisele ja koolitusele.

5. MEETMETE RAKENDAMINE VALITUD VÕIMALUSE PUHUL

5.1 Meetmete kooskõlastamine ja juhtimine

Kooskõlastusstruktuuride roll ja toimimine on Euroopa aasta edu põhitegur.

ELi tasandil rajatakse liikmesriikide esindajatest koosnev komitee , et abistada komisjoni Euroopa aasta meetmete rakendamisel. Komitee jälgib meetmete rakendamist komisjonis väljatöötatud ühiste suuniste alusel ( strateegiline raamdokument ), et tagada kooskõla sotsiaalse kaasatuse ühisaruandega. Liikmesriigid kasutavad strateegilist raamdokumenti oma tegevuses lähtedokumendina ning selles on sätestatud Euroopa aasta prioriteedid koos aasta jaoks määratud eesmärkidega.

Riigi tasandil vastutab iga liikmesriik riiklike, piirkondlike ja kohalike meetmete kooskõlastamise ja rakendamise eest. Iga liikmesriik esitab komisjonile Euroopa aasta läbiviimise riikliku programmi . Iga programm tuleks koostada, vastu võtta ja seda rakendada tihedas koostöös Euroopa aastas osalevate riikide määratud riiklike rakendusasutustega ja nende järelevalve all. Riiklike strateegiate kehtestamisel ja elluviimisel konsulteerib iga riiklik rakendusasutus ja teeb tihedat koostööd riikliku nõuanderühmaga , kuhu kuulub suur hulk sidusrühmi, sealhulgas vaesuses elavate inimeste huve esindavaid kodanikuühendusi, riigi parlamendi esindajaid, sotsiaalpartnereid ning piirkondlikke ja kohalikke asutusi.

5.2 Täiendavus ja sünergia

Komisjon tagab Euroopa aasta ning ühenduse muude meetmete ja algatuste vahelise ühtsuse, eelkõige programmidega järgmistes valdkondades: tööhõive, sotsiaalne solidaarsus (sealhulgas sooline), puuded ja võitlus diskrimineerimisega (programm PROGRESS); struktuurifondid (sealhulgas Euroopa Sotsiaalfond); haridus ja koolitus; kodakondsus; noored; sisserändajad ja teadusuuringud.

5.3 Ühenduse tasandi meetmed

Ühenduse tasandil hõlmavad kavandatud meetmed järgmist: mitmesuguste solidaarsusalgatuste korraldamist vaesuse leevendamiseks ja sotsiaalse kaasatuse suurendamiseks, et võimaldada tavakodanikel anda kasvõi tagasihoidlik panus mis tahes vormis kas otse või oma organisatsioonide kaudu; meediakampaaniad, sealhulgas rahakogumiskampaaniate toetamiseks; kohtumiste ja ürituste korraldamine ühenduse tasandil, et tõsta teadlikkust Euroopa aasta ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega seotud küsimustest ning näha ideede vahetamiseks ette foorum; logo ja tunnuslausete väljatöötamine Euroopa aastaks.

5.4 Ühenduse tasandi meetmete kaasrahastamine

Mõned üritused korraldatakse ühenduse tasandil, sealhulgas Euroopa aasta ava- ja lõpuüritused.

5.5 Riigi tasandi meetmete kaasrahastamine

Nende meetmete puhul tuleks arvesse võtta vajadust leida rahastamisvõimalused, mis tagavad juurdepääsu kohapeal tegutsevatele organisatsioonidele ja projektidele, milles osalevad kõige kõrvalejäetumad rühmad. Kohaliku, piirkondliku või riikliku tasandi meetmeid võidakse rahastada ühenduse eelarvest maksimaalselt 50 % ulatuses abikõlblikust kogumaksumusest osaleva riigi kohta.

Kaasrahastatavad meetmed võivad hõlmata kohtumisi ja üritusi, vastastikuseid koolitusseminare riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; teabe-, koolitus- ja reklaamikampaaniaid, ülevaateid ja uuringuid, koolitusvõimalusi, koostööd meediaga; sotsiaalset kaasamist käsitlevate piirkondlike ja kohalike katsetegevuskavade väljatöötamist.

5.6 Kulutused meetmetele: 17 miljonit eurot

(miljonites eurodes)

Meetmed | Väljundi liik | 2009 | 2010 | KOKKU |

Arv | Kogu-maksumus | Arv | Kogu-maksumus | Kogu-maksumus |

Ühenduse tasand (100 %) | Koosolekud ja üritused | 1 | 0,400 | 0,400 |

Tehniline abi | 1 | 0,600 | 0,600 |

Teabe- ja reklaamikampaaniad | 1 | 6,150 | 6,150 |

Hindamistoimingud | 1 | 0,150 | 0,150 |

Ühenduse tasandi meetmete kaasrahastamine (80 %) | Sümboolse tähendusega meetmed Euroopa tasandil (ava- /lõpuüritused) | 1 | 0,350 | 1 | 0,350 | 0,700 |

Riikliku tasandi meetmete kaasrahastamine (50 %) | Toetused riiklikele rakendusasutustele | 30 | 9,000 | 9,000 |

KOGUKULUD | 5 | 7,650 | 31 | 9,350 | 17,000 |

6. JÄRELVALVE JA HINDAMINE

2009. aastal viiakse läbi välishindamine, et koguda põhiandmeid Euroopa aasta rakendamise jälgimiseks ning esitada vajaduse korral vahetulemused. Lõplikud hindamistulemused peaksid olema kättesaadavad 2011. aasta keskpaigaks.

[1] Viitelehekülg veebisaidil Europa: http://ec.europa.eu/employment_social/index_en.html .

[2] Nimetatud Eurobaromeetri uuringud on kättesaadavad aadressil http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_273_en.pdf ja http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_279.pdf