KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Määrusele (EL) nr 1227/2011 lisatud finantsselgituse muutmine /* COM/2013/0431 final */





KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Määrusele (EL) nr 1227/2011 lisatud finantsselgituse muutmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määruses (EL) nr 1227/2011 energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta[1] (energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määrus) on sätestatud energia hulgimüügi kohta uus range eeskiri. Määruse peamine eesmärk on ära hoida turul siseteabe kasutamist ja muid kuritarvitusi, millega moonutataks energia hulgihindu ning millega võidaks põhjustada seda, et ettevõtjad ja tarbijad peavad maksma energia eest rohkem kui vaja. Energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määrusega pannakse Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametile[2] (edaspidi „amet”) kõigi asjaomaste hulgimüügitehingute ja eeskirjade järgimise erapooletu järelevalve kohustus Seega on ametil täita tähtis roll energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse rakendamisel ja energia hulgimüügiturgude nõuetekohase toimimise tagamisel Energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määrusega nõutakse, et amet - looks energia hulgimüügituru osaliste Euroopa registri; - koguks andmeid kõigi energiatoodete hulgimüügitehingute kohta Euroopa Liidus, sõltumata tehingu toimumiskohast; - koguks põhiandmeid energiasüsteemide füüsilise seisundi kohta ( nt tootmis- ja edastamisvõimalused); - teeks energia hulgimüügiturgudel tehtud tehingute kohta esialgse sõeluuringu ja hindamise, võttes arvesse energiasüsteemide seisundit, ning leiaks üles turu kuritarvitused ja teataks neist asjaomasele riiklikule pädevale asutusele, kes vastutab uurimise ja jõustamise eest; - koordineeriks uurimist võimalike turu kuritarvituste juhtude korral asjaomaste pädevate asutustega, kui tegemist on mitme õigusruumiga; - hindaks turukohtade eri kategooriate ja eri kauplemisviiside toimimist ja läbipaistvust ning annaks soovitusi, kuidas parandada turu terviklikkust ja siseturu toimimist. Energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse rahastamislisaga[3] esialgselt ettenähtud vahendid ei vasta täielikult ameti tegelikule rahastamisvajadusele. Osaliselt on see tingitud sellest, et mitut eespool loetletud ameti ülesannet täiendati õigusloomeprotsessis. Lisaks sellele on amet seoses energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määrusega korraldanud mitu info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) teenuste hanget, mille maksumus osutus eeldatust märksa suuremaks. Sellepärast on vaja neid kulusid uuesti hinnata, kuna 2013. aastaks kavandatud vahendid praeguse seisuga ei kata kulutusi, mis tuleb teha ettenähtud ülesannete täitmiseks[4]. Amet peab suurte andmehulkadega toime tulemiseks looma IKT raamistiku, mis võimaldaks nõuetekohaselt, tõhusalt ja turvaliselt töödelda kõiki vajalikke andmeid ja teha nõutavaid analüüse. See tähendab, et tuleb välja töötada kitsalt spetsialiseeritud sõeluuringud, millega saaks avastada kahtlast käitumist kauplemisel. Nõukogu ja Euroopa Parlament on taotlenud, et süsteem vastaks kõige kõrgematele julgeoleku standarditele, et tagada konfidentsiaalsete andmete käitlemist. Ametile ettenähtud järelevalve ülesannete täies ulatuses täitmise ajakava sõltub rakendusaktide vastuvõtmisest komisjoni poolt. Tehingute andmete täielik aruandlus peaks algama kuue kuu jooksul pärast seda, kui on vastu võetud rakendusakt, milles määratletakse ametile teatatavate „tehingute salvestamine”. Praegu eeldatakse, et rakendusakt võetakse vastu 2013. aasta lõpus ning amet peab seega olema valmis energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse järelevalve süsteemi täielikult rakendama 2014. aasta alguses. Seetõttu tuleb enamik ettevalmistustööst teha 2013. aastal. Vastavalt finantsselgituses esitatud üksikasjalikule hinnangule vajab amet 2013. aastal 3,139 miljonit eurot, et arendada energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse kohaseid IKT süsteeme. Kuid ameti 2013. aasta heakskiidetud eelarves on selleks otstarbeks ette nähtud kõigest 0,150 miljonit eurot. 2013. aastaks on seetõttu vaja täiendavaid rahalisi vahendeid 2,989 miljonit eurot. Neid vahendeid antakse eelarveväliselt, sest neid rahastatakse energeetika peadirektoraadi 2013. aasta olemasolevate vahendite ümberpaigutamise teel. Eespool kirjeldatud põhjustel on finantsselgitust vaja ajakohastada. Käesolevale dokumendile on lisatud uus finantsselgitus, milles on üksikasjalikult selgitatud rahalisi vajadusi. II.6.4. Finantsselgitus — „Asutused” FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju [asutuse] assigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju [asutuse] inimressurssidele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1227/2011 energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta – energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määrus 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile[5] Poliitikavaldkond: energeetika Tegevusvaldkond: energia siseturg 1.3. Ettepaneku/algatuse liik ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[6] ý Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Aktiivsete, likviidsete ja terviklike energiaturgude loomine sobib kokku strateegiaga „Euroopa 2020”, mille eesmärk on saavutada arukas ja jätkusuutlik majanduskasv Euroopa Liidus. Selle eesmärgi saavutamine nõuab lisaks muule „ühendatud turge, kus konkurents ja tarbijate juurdepääs ergutab majanduskasvu ja innovatsiooni”[7]. Euroopa energiaturgudel kauplemise terviklikkusele ja läbipaistvusele nõuetekohase raamistiku loomine edendab turu lõimimist soovitud suunas ja toetab Euroopa poliitika üldiseid eesmärke. 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Eelarvevaldkond: 3204 Tavapärased ja taastuvad energiaallikad Amet on kohustatud tegema energia hulgimüügitoodetega kauplemise järelevalvet, et avastada ja vältida siseteabel ja turuga manipuleerimisel põhinevat kauplemist ning piiri- ja kaubaüleseid kuritarvitusi energia hulgimüügiturgudel. Ühtlasi eeldatakse, et ameti tegevus aitab ära hoida turgu moonutavate kauplemistavade kasutamise katseid. Eesmärk on tagada tarbijate ja turuosaliste kindlustunne elektri- ja gaasiturgude terviklikkuse suhtes, pakkumise ja nõudluse õiglase ja konkurentsil põhineva vastasmõju peegeldumine energia hulgimüügiturgude hindades ning vältida kasumi teenimist turu kuritarvitamiselt. Energia hulgimüügiturgude terviklikkuse ja läbipaistvuse suurendamise eesmärk peaks olema avatud ja õiglase konkurentsi edendamine energia hulgimüügiturgudel lõpptarbija huvides. 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. Energia hulgimüügiturgudel toimuvate tehingute, sealhulgas tehingute korralduste pidev järelevalve ning põhiandmete kasutamine (summeerimata tootmisnäitajad, seisakud, kaubavood, säilitamiskohtade käitamine jne) võimaldavad ametil turu kuritarvitamise juhtumeid tõhusalt avastada ja tõkestada. See tekitab turuosalistes kindlustunde ja suurendab üldiselt usaldust turu nõuetekohase toimimise suhtes. Ka eeldatakse, et vähenevad riskipreemiad muudavad energia kõigi tarbijate jaoks odavamaks. 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. Euroopa registris registreeritud turuosaliste arv; selliste tehingute, sealhulgas tehingute korralduste arv, mille andmed on kogutud ja mille üle tehakse järelevalvet; võimalike turu kuritarvituste ja avastatud kuritarvituste arv; ostu-/müügihinna vahe muutumine aja jooksul (asendab turu riskipreemiat). 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse keskne eesmärk on luua Euroopa tasandil turujärelevalve funktsioon, milleks tuleb ametil kasutusse võtta taristu, mis on suuteline toime tulema suurte andmekogustega ning automatiseeritud andmeanalüüsi spetsiaalse tarkvaraga, ning seda alal hoidma. See eesmärk nõuab märkimisväärseid investeeringuid infotehnoloogilistesse ressurssidesse energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruses sätestatud ülesannete täitmiseks, et tagada saadud andmete usaldusväärsus ning säilimine, sealjuures eelkõige tarkvara arendamine, selleks et pidada Euroopa registrit turuosaliste ja siseteabe hilise teatamise kohta, et koguda põhiandmeid ja tehingute andmeid, tagada töökindlus, vajalik riistvara, tarkvaramajutusteenused ja seiretarkvara, et panna tööle IT-süsteem energia hulgimüügiturgude andmete kogumiseks, säilitamiseks, töötlemiseks ja analüüsimiseks. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisaväärtus Kuna elektrienergia ja gaasiga kauplemise turud on omavahel tugevasti seotud, mõjutab ühe turuga manipuleerimine automaatselt ka muid turge. Kuna selliste kaupade ja nende tuletisinstrumentidega kaubeldakse sageli rööbiti mitmes liikmesriigis, on erinevate kaupadega seotud tehingute ja/või platvormide kombinatsioone hõlmavat manipuleerimist võimalik tõhusalt avastada üksnes keskselt korraldatud järelevalve abil. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Samalaadseid kogemusi ei ole Euroopa tasandil, kuna järelevalvet ja kaubeldavate finantsinstrumentide kohta andmete kogumist korraldatakse riiklikul tasandil. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusel (ESMA) ei ole võrreldavat pädevust järelevalve osas. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Turu kuritarvitamist keelavad eeskirjad on kooskõlas finantsreguleerimise valdkonnas kohaldatavate eeskirjadega, eriti turu kuritarvitamise direktiiviga. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju ¨ Piiratud kestusega ettepanek/algatus – ¨ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA – ¨ Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA – AAAA ý Piiramatu kestusega ettepanek/algatus – Rakendamine käivitub alates 2013. aastast, – millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid[8] ý Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: – ¨ rakendusametitele – ý Euroopa Liidu asutatud asutustele[9] – ¨ riigi avaõiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele – ¨ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases õigusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses ¨ Eelarve täitmine koos rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustada) Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitada andmed rubriigis „Märkused”. Märkused: Vahendeid haldab Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet. 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet teavitab komisjoni korrapäraselt oma hulgimüügitehingute järelevalve alasest tegevusest, avastatud turu kuritarvitamistest ja tulemustest, mis on saadud õiguskaitseasutuste läbiviidud uurimistega. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.2.1. Kindlakstehtud ohud Andmete mitteasjakohase käsitlemise oht. 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id) Õigusakti ettepanek sisaldab mitmeid andmekaitse ja tegevuse eest vastutamisega seotud meetmeid. Ka Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti eeskirjades on kavandatud täiendavaid kontrollmeetmeid. Vt ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009 määruse (EÜ) nr 713/2009, millega luuakse Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet, artikkel 34. 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. Ametile usaldatud vahendite haldamist kontrollivad Euroopa Kontrollikoda, Euroopa Parlament (määruse (EÜ) nr 713/2009 artikkel 24) ja Euroopa Pettusevastane Amet (määruse (EÜ) nr 713/2009 artikkel 26). 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Nr 32.04 – Tavapärased ja taastuvad energiaallikad || Liigendatud/liigendamata ([10]) || EFTA riigid[11] || Kandidaatriigid[12] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus uue finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses 1 A || 32.04.10 – Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet || Liigendatud || EI || EI || EI || EI · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringuteliik || Rahaline osalus Number [Rubriik…..] || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus uue finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses || [XX.YY.YY.YY] || || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 1A || 32.04 – Tavapärased ja taastuvad energiaallikad Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste koostööamet (amet) || || || Aasta 2013 || Iga järgnev aasta || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU Jaotis 1 || Kulukohustused || (1) || || || || || || Maksed || (2) || || || || || || Jaotis 2 — Seadmed || Kulukohustused || (1a) || 2,989 || || || || || 2,989 Maksed || (2a) || 2,989 || || || || || 2,989 Jaotis 3. || Kulukohustused || (3a) || || || || || || || Maksed || (3b) || || || || || || Ameti* assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3a || 2,989 || || || || || 2,989 Maksed || =2+2a +3b || 2,989 || || || || || 2,989 *Märkus Kogu vajalik summa, et hüvitada energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määrusega seotud investeeringuid 3,139 miljonit eurot eelarveaastal 2013. 2013. aasta heakskiidetud eelarvega sai amet 0,150 miljonit eurot, et katta osa nendest kuludest. 2013. aastaks on seetõttu vaja täiendavaid rahalisi vahendeid 2,989 miljonit eurot. See summa võetakse eelarverealt 32 04 06 — Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi programmist „Euroopa aruka energeetika programm” Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || Halduskulud – ei kohaldata Miljonites eurodes (kolme kümnendkohaga) || || || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU Energeetika pradirektoraat ||  Personalikulud || || || || || || || ||  Muud halduskulud || || || || || || || || <…> peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || || || || || || || || Miljonites eurodes (kolme kümnendkohaga) || || || 2013 || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 2,989 || || || || || || || 2,989 Maksed || 2,989 || || || || || || || 2,989 3.2.2. Hinnanguline mõju ameti tegevusassigneeringutele – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist – ý Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Nagu on kirjeldatud punktis 1.4.2 on energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse eesmärk suurendada energia hulgimüügiturgude terviklikkust ja läbipaistvust turu kuritarvituste päevavalgele toomisega. Turgude järelevalve suurendamine peaks aitama vähendada turu kuritarvituste esinemist. Turujärelevalve ülesannete konkreetseid väljundeid on aga raske määratleda. Meetmed, nagu uuritud juhtumite või paljastamata turu kuritarvituste arv, võivad olla eksitavad ega tarvitse kajastada järelevalve tõhusust. Seetõttu ei ole sobiv seostada järelevalve eesmärki võimalike väljunditega sellisel kujul, nagu need on esitatud järgmises tabelis. Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolme kümnendkohaga) Täpsustada eesmärgid ja väljundid ò || || || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU VÄLJUNDID Liik[13] || Keskmine kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kogukulu ERIEESMÄRK nr 1[14] || || || || || || || || || || || || || || || || Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || Erieesmärgi nr 1 vahesumma || || || || || || || || || || || || || || || || ERIEESMÄRK nr 2… || || || || || || || || || || || || || || || || Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || Erieesmärgi nr 2 vahesumma || || || || || || || || || || || || || || || || KULUD KOKKU || || || || || || || || || || || || || || || || Meede hõlmab assigneeringute kasutamist seoses energia hulgimüügiturgude andmete kogumise, salvestamise, töötlemise ja analüüsimise infotehnoloogilise süsteemi loomisega, mis toimub järgmiselt: Seadmed (paigaldamine/käikulaskmine): Amet kirjutas 2012. aastal alla raamlepingutele, et hankida kõik vajalikud osad energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määrusega seotud kohustuste täitmiseks. (eelkõige hanked ACER/OP/ADMIN/12/2012, ACER/OP/ADMIN/14/2012 ja ACER/OP/ADMIN/21/2012). Riist- ja tarkvara peavad olema kooskõlalised ja vastama tarkvara arendamise nõuetele. Veelgi olulisem on see, et nõuded peavad olema kooskõlas ka töökindluse nõuetega. Põhjalikum vajaduste ja sõlmitud lepingute hindamine näitab, et ametile on vaja eraldada täiendavat riistvara. Energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määrusele vastava Euroopa turuosaliste registrit teenindava turuosaliste registreerimise süsteemi jaoks vajalik riistvara peab sisaldama kuute ettevõtte klassi serverit 24 keskprotsessoriga, mille hinnanguline maksumus on 14 400 eurot aastas. Andmete kogumise süsteemide riistvara peab sisaldama hinnanguliselt vähemalt 8 ettevõtte klassi serverit 32 keskprotsessoriga, mille hinnanguline maksumus on 30 600 eurot aastas. Sellist riistvara oleks vaja, et täita energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse artiklis 8 sätestatut. Turu järelevalve tarkvara jaoks vajalikku riistvara on vaja kõnealuse määruse artiklis 7 sätestatu täitmiseks.. Tegelik vajadus on 8 ettevõtte klassi serverit vähemalt 32 keskprotsessoriga, mille hinnanguline maksumus on 56 000 eurot aastas. Kogu projekti jaoks on 2013. aastaks vaja hinnanguliselt salvestamismahtu 20 terabaiti, sealhulgas energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse artikli 12 kohaste salvestamisega piirduvate turvameetmete kulud. Hinnanguline kulu on 51 600 eurot. Püsiühendus töövõtjatega ja sidusrühmadega läheb maksma hinnanguliselt 136 938 eurot aastas. Energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse artikli 12 nõuetele vastavate turvaseadmete kulu on hinnanguliselt 170 000 eurot. Veebimajutuseks vajalikust IT taristust tulenev hinnanguline kogukulu on 459 538 eurot 2013. aastal. 2012. aastal riistvara ei soetatud, eelarve optimeerimise tõttu kasutas amet olemasolevat riistvara. Täiendavaid litsentse „kasutamisvalmis toodete” jaoks on vaja selleks, et järgida olemasolevaid autoriõiguse ja litsentseerimise õigusakte, et täita energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse artiklit 12 ning et aidata ameti IT töötajail tõhustada kõiki haldamise ja hoolduse rakendamise faase. Kaheksa keskprotsessoriga tööks on vaja nii registreerimise kui ka andmete kogumise moodulite jaoks (energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse artiklid 8 ja 9) tarkvara Oracle Database litsentse hinnangulise maksumusega 140 000 eurot. On vaja tehingumootorite ja rakendusserverite litsentse (ametlikult vähemalt 8 keskprotsessorile Jbossi litsentsid), et täita töökindluse ja tehnilisi norme. Hinnanguline kulu: 12 000 EUR. Tänu operatsioonisüsteemidele ja virtualiseerimise tarkvarale optimeeritakse riistvaravahendeid 26 000 euro ulatuses. Energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määrusega seoses tuleb luua veebivärav ja liidesehoidla, mille abil on lihtsam pidada sidet ja määratleda asjaosaliste koostöövoogusid. Liferay portal EE (vajalik asjaomane tarkvara) maksab umbes 33 900 eurot tarkvaramüüja 2013. aasta ametliku hinnakirja järgi. Turujärelevalve tarkvara litsentsi hinnanguline maksumus 2013. aastal on 450 000 eurot. Nn kasutamisvalmis tarkvaratoodete hind kokku 2013. aastal on 661 900 eurot. Lisaks kasutamisvalmis tarkvaratoodetele on ametile vaja järelevalve ülesannete täitmiseks tellida eritarkvara. Euroopa turuosaliste registri pidamiseks vajalik registreerimise tarkvara on juba tellitud 2012. aastal ja on täies ulatuses kaetud kulukohustustega koguväärtuses 293 000 eurot, esialgse hinnangu kohaselt aga 200 000 eurot, seega on vaja katet täiendava kulu – 93 000 euro jaoks. Kulu suurenemise põhjus on see, et tarkvara peab olema võimalikult paindlik, et see oleks kooskõlas 27 liikmesriigi menetluslike erinevustega. Selleks et valmistada ette andmete puhastamist ning võimaldada ETLi (väljavõtete tegemist, teisendamist ja laadimist), on vaja andmete kogumise tarkvara, millel on mitu liidest andmeesitajate jaoks. Vahendite optimeerimiseks ja töökindluse suurendamiseks on soovitav kasutada andmekogumistarkvara (registreeritud aruandlusmehhanismid – RRM – ja reguleeritud teabeteenused – RIS). Ülesanded, mis on seotud aruannete andmete töötlemisega (aruandluskohustus energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse artikli 8 lõigete 1–4 kohaselt) põhjustavad kulu 600 000 eurot, sealhulgas RRMi akrediteerimissüsteemi kulu. Energiaturgude põhiandmete ja füüsiliste andmete aruandluskohustust energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse artikli 8 lõike 5 kohaselt täidetakse RISi loomisega. Hinnanguline kulu on 300 000 eurot, mis eraldatakse aastal 2013, sealhulgas RISi akrediteerimissüsteemi kulud. Lisaks kulud, mis on seotud kohustustega, mis on sätestatud energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse artikli 8 lõikes 2, artikli 4 lõikes 1 ja artiklis 15 (loetletud tooted ja lepingud, siseteabe avaldamise kohustus ja nende isikute kohustused, kelle ametialaseks tegevuseks on tehingute korraldamine) summas 100 000 eurot 2013. aastal. ETLi (väljavõtete tegemise, teisendamise ja laadimise) tarkvara kulud on hinnanguliselt 200 000 eurot ja selle tarkvara ülesanne on kinnitada, puhastada, parandada ja teisendada kõiki sisendandmeid, mida kasutatakse turujärelevalveks või andmete edastamiseks kolmandatele osalistele. Ka kahekordselt teatatud tehingute kõrvaldamine on vajalik enne turujärelevalve analüüsi tegemist. Ametil on kohustus edastada asjakohast kogutud teavet pädevatele asutustele, milleks on vaja luua mitmesuguseid andmevorminguid. Hinnanguline kulu 2013. aastaks: 200 000 eurot. Kogu tarkvara soetamise ja väljatöötamise maksumus on 1 493 000 eurot, mis tuleb eraldada 2013. aastal. Turujärelevalve tarkvara nõuetekohaseks seadistamiseks, vajalike hoiatusteadete seadistamiseks ning mitmesuguste andmeallikate ja -vormingute määratlemiseks, et madalamalt tasemelt andmeid sisestada, on vaja uuringu jaoks kokku 75 000 eurot 2013. aastal. Täiendavat IT nõustamist 300 000 euro suuruses summas on vaja ameti turujärelevalve rühmale, et määratleda ja täpsustada organisatsioonilisi ja tehnilisi norme ja nõudeid ning täpselt struktureeritud sisemenetlusi ning et analüüsida energiaga kauplevate turgude tööd ja suundumusi (200 inimtööpäeva 2013. aastal, keskmiselt 1 500 eurot inimtööpäeva kohta). Et turujärelevalve osakonna lähetusi ja kõiki töövõtjatega seotud lähetuskulusid katta, on vaja 2013. aastaks täiendavat assigneeringut 150 000 eurot. Assigneeringuga kaetakse 150 päeva ulatuses lähetuskulusid Ljubljana ja teiste Euroopa suuremate pealinnade vahelisteks lähetusteks. Seega kokkuvõttes vajab amet eespool nimetatud põhjustel kokku 3 139 438 eurot eelarveaastal 2013, et täita energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määrusega ja ameti tööprogrammiga seotud kohustusi. 3.2.3. Hinnanguline mõju Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti inimvarale 1.1.1.1. Ülevaade – ý Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist 1.1.1.2. Haldusala peadirektoraadi hinnanguline personalivajadus – ý Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – ý Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga. – ¨ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. – ¨ Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku[15] läbivaatamine. Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus – Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist. – ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: Assigneeringud miljonites eurodes (kolme kümnendkohaga) || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku Täpsustage kaasrahastav asutus || || || || || || || || Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || || || || || || || || 3.3. Hinnanguline mõju tuludele – ý Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. – ¨ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: – ¨ omavahenditele – ¨ mitmesugustele tuludele [1] ELT L 326, 8.12.2011, lk 1. [2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 713/2009, 13. juuli 2009. aasta,, millega luuakse Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet, ELT 211, 14.8.2009. [3] http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/markets/doc/com_2010_0726_en.pdf [4] Komisjoni esialgses ettepanekus, mis on esitatud finantsselgituses 2010. aasta detsembris, on ette nähtud ametile 15 täiendavat töötajat ning IKT süsteemi väljatöötamiseks 1,1 miljonit eurot ajavahemikuks 2012–2013. [5] ABM: tegevuspõhine juhtimine − ABB: − tegevuspõhine eelarvestamine. [6] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b. [7] KOM(2010) 2020, 3.3.2010: „Euroopa 2020 – Aruka, kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu strateegia”, lk 19. [8] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [9] Määratletud finantsmääruse artiklis 185. [10] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. [11] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [12] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. [13] Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenused (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede kilomeetrite arv jne.). [14] Vastavalt punktis 1.4.2. nimetatud erieesmärkkidele. [15] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.