ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
6.5.

Selleks teeb EMSK ettepaneku — laiendada algatust „European Innovation Partnership for Smart Cities and Communities” (Algatuse esitas arukaid linnu ja kogukondi ühendav Euroopa innovatsioonipartnerluse kõrgetasemeline töörühm 14. oktoobril 2013 (http://ec.europa.eu/eip/smartcities/) kodanikuühiskonna osalejatele, sh EMSKile, ja kõigile nendes valdkondades tegutsevatele osalejatele, mida hõlmavad kavandatud arukate linnade mudeli arendamist võimaldavad kuus sammast, lisaks liikuvuse, IKT-lahenduste ja keskkonnavaldkonna osalejatele, kes on praegu juba esindatud; — soodustada igas liikmesriigis teavitustööd, millesse oleksid kaasatud kodanikuühiskonna esindajad vajaduste, nõudmiste ja strateegia kavandamise etapis nõuanderühmade kaudu nii arukate linnade tehnilise ja finantsabi ühtsetes kontaktpunktides kui ka üksikutes huvitatud linnades; — lihtsustada ja integreerida õigusraamistikku Euroopa ühtse normatiivi abil, eelistatavalt direktiivi vormis, järgmistel eesmärkidel: — avaliku ja erasektori partnerluse vahendite läbivaatamine, et muuta need ettevõtjate jaoks atraktiivsemaks ja laiendada nende operatiivsust ka teenustele kui digitaalmajanduse põhisambale; — innovaatilise hanke vahendite ja kommertskasutusele eelneva hanke täiustamine; — linnavalitsuste jaoks selliste ühtsete mehhanismide kasutuselevõtmine, mis võimaldaksid saada läbipaistvalt osa rahavoogudest, mis tulenevad arukate linnade raames asutatavatel platvormidel põhinevatest uutest teenustest, nagu avaliku ja erasektori avatud andmete kommertskasutustest ja avatud teenustest saadavad tulud; uuesti investeerida osa kulude kokkuhoiust saadud ning taristute väärtustamise ja teenuste pakkumisega seoses teenitud tulust arukate linnade projektide tugevdamisse ja laiendamisse.
2.1.

2015. aasta on otsustava tähtsusega uue ülemaailmse arengustrateegia määratlemisel. Aastatuhande arengueesmärgid on vaid osaliselt täitnud oma põhiülesande, nimelt vaesuse vähendamise. Uute säästva arengu eesmärkidega (1) peaksid kaasnema põhjalikud muudatused, mida komitee on juba ammu soovinud. Komitee tunneb heameelt selle üle, et mõnega oma soovitustest on arvestatud säästva arengu eesmärkides.
2.5.

Aluslepingus sätestatud sotsiaalse turumajanduse mudelis ei ole ELil terviklikku kaubandusteadaandeid käsitlevat raamistikku, kuna see on äärmiselt keeruline, sisaldab lünki, on vastuoluline ja kohati seosetu. Õigusraamistik tugineb eelkõige järgmisele: — Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/29/EÜ (1) ebaausate kaubandustavade kohta, milles käsitletakse üksnes tarbijate ja ettevõtjate vahelisi suhteid. Kõnealuse direktiiviga ei piirata ELi ja liikmesriikide tervishoiualaseid eeskirju ning finantsteenuste valdkonnas võivad liikmesriigid kehtestada rangemaid või piiravamaid nõudeid, kui on sätestatud kõnealuses direktiivis; — Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/114/EÜ (2) eksitava ja võrdleva reklaami kohta, mis on kohaldatav ettevõtjatevahelistele suhetele; — Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/13/EL (3) audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv), millega muudeti algset audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi (nn piirideta televisiooni direktiiv); — toiduainesektoris kehtib Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1924/2006 (4) toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta. Samuti hõlmab see tervishoiu valdkonna teisi sektoreid, nagu kosmeetikatooted ja hügieenitarbed, millega komisjon juba tegeleb; — teatis ettevõtja sotsiaalse vastutuse kohta (5) ning hiljuti esitatud teatis Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia kohta (6).
4.4.

Tuleb märkida vesiniku potentsiaalset rolli (kuigi maksumus ja transpordi ning ohutusega seonduvad küsimused piiravad selle võimalusi): vesiniku puhul on tegemist kasvuhoonegaaside heiteta energiakandjaga (kui see on toodetud süsinikuvabast allikast) ja seda on võimalik kasutada peamiselt tööstusvaldkonnas mitme rakenduse puhul, näiteks kohalik elektrienergia tootmine (isoleeritud objektide energiavarustus, varugeneraatorid) energia salvestamine (võrgu toetamine, taastuvenergia arendamine) või koostootmine. Vesinikku kasutatakse samuti maismaatranspordis (erasõidukid, ühistransport, raskeveokid jms), õhutranspordis (lennunduse kogu või täiendav käitamine), mere või siseveeteede transpordis (allveelaevad, kogu või täiendav käitamine), rafineerimise ja naftakeemia valdkonnas (keskkonnahoidliku vesiniku jaoks), unustamata muid kasutusvaldkondi, eelkõige kaasaskantavad seadmed (välised laadijad või sisseehitatud akud). Kõik nimetatud valdkonnad on arengujärgus. Elektrolüüsi abil vesiniku tootmise tehnoloogiad ja kütuseelemendid on praegu väga paindlikud ja laialdaste kasutusvaldkondadega, kuigi need on jätkuvalt väikese tõhususega, mis suurendab veelgi nõudlust tuulegeneraatorite ja päikesepaneelide järele, ning seega liigset tootmisvõimsust. Vesinik on vältimatu energiakandja erinevate energiavõrkude vahelist paindlikkust rakendavates süsteemides (nt Berliini kombineeritud elektrijaam). Kui see on vajalik, siis saab vesinikku (metaanipõhist vesinikku) toota taastuvast elektrienergiast gaasivõrkudesse lisamiseks või kütuse või keemilise ainena jaotamiseks, ladustamiseks või isegi elektri kujul uuesti sisestamiseks. Lisaks sellele, et vesiniku puhul on tegemist konkurentsitult kõige suurema energiasalvestuse potentsiaaliga, mida on võimalik täiesti ohutult transportida ja ladustada (pikkade perioodide vältel) praegu gaasitööstuses kasutatavas taristus (geoloogiline ladustamine jms), võimaldab metaanist saadud vesinik samuti pikkade süsivesinike ahelate moodustamist (millel on mitmeid rakendusi: lennukikütused ja muud tooted, näiteks plast, mida praegu toodetakse ainult fossiilkütustest). Lisaks sellele korduskasutatakse parimal juhul ringmajanduses sisalduvat süsinikku (CO2 jne) ja see ei kogune keskkonda. Seega väldime energiatootmise käigus kasvuhoonegaaside tootmist. Vesiniku tootmine ja vesinikust elektrienergia tootmine on eksotermiline ning soojuse taaskasutamine suurendab veelgi huvi nende lahenduste vastu. Vesinik on seega üks neist vähestest energiakandjatest, mis võimaldab elektriturgude võrgustumist teiste energiaturgudega majanduslikust, sotsiaalsest ja keskkonnaalasest aspektist.
2.3.3.

Komitee hindas pisteliselt suuniste kohaldamist 2014. aastal aset leidnud esimese 25 konsultatsiooni põhjal. Pistelise kontrolli tulemusel võis tõdeda järgmist: — veebipõhistel konsultatsioonidel osalemine on väga erinev (9); — kui vastajaid on vähe, on esindavus de facto halb nii geograafiliselt kui ka vastajate kategooria poolest. Suurema arvu vastuste puhul näib geograafiline esindavus parem, kuid vastuste kvaliteet ei ole sageli ikkagi tasakaalus. Siiski on täheldatav selge suundumus suurtest liikmesriikidest pärit vastajate ülekaalule. Lisaks on Brüsselis asuvate organisatsioonide vastused märgitud Belgia arvamusena, kuigi paljudel juhtudel on tegemist Euroopa katusorganisatsioonide või üleeuroopaliste organisatsioonidega, millel puudub igasugune seos Belgia kui liikmesriigiga; — tulemuste läbipaistvuse ja tagasiside osas ilmnes, et ainult kuue konsultatsiooni puhul 25st ehk vähem kui veerandil juhtudest on avaldatud tulemuste kokkuvõte. Vähem kui poolte konsultatsioonide puhul on avaldatud ka vastused. Täiendavat teavet teema järelkäsitluse kohta ei ole esitatud ühelgi juhul. Kokkuvõttes on üldiselt täheldatav esindavuse, kvaliteedi, tulemusi puudutava teabe ja järelmeetmete puudulikkus.
5.1.

Et erasektori panus tööstuse arengu kaubanduspartnerlustesse oleks tulemuslik ja tõhus, peab sellega kaasnema inimväärse töö tegevuskava, mis juhindub senisest rohkem töötingimustega seotud nõuete täitmisest. Loodavad töökohad peavad olema varasemast parema kvaliteediga, hästi tasustatud, keskkonnasõbralikud ja inimeste tervisest hoolivad ning nendega seoses peab olema tagatud tõhus sotsiaalkaitse (5). See on eriti oluline Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika piirkonna puhul, kus noorte töötus on üks kõrgemaid kogu maailmas ja kasvab pidevalt. Seetõttu on seal märkimisväärne hulk tööealisi NEET-noori (mittetöötavad ja mitteõppivad noored). Sotsiaalse ja poliitilise stabiilsuse kindlustamiseks ja konfliktide ennetamiseks tuleb mitteametlikus sektoris töötavatele inimestele tagada minimaalne sissetulek, kuna see vähendab radikalismi ja ekstremismi, aidates seeläbi saavutada poliitilist stabiilsust ja julgeolekut (6). Põhiharidus ja jätkuõpe, võrdsus, noorte ja naiste osalemine tööturul, kodanike ootuste täitmine, sõnavabadus, inimväärsed palgad, turvalisus, keskkonna ja rahvatervise kaitse, eelkooliharidus ja põlvkondadevaheline solidaarsus on ühised sihid, mille poole püüeldakse Vahemere mõlemal kaldal. Neid püüdlusi peavad toetama riikide valitsused ilma rahvusvahelise vahekohtu ähvarduseta, mille eesmärk on kaitsta ühepoolselt erahuvisid, kuigi rahvusvaheline kaubandus on oluline üldeesmärkide rahastamiseks (7).
2.2.

See tähendab, et majandus- ja rahaliit on poolvalmis föderatsioon, mis praegu toimib n-ö järelevalvajana, aga ei tegutse veel ühiselt. Selle eesmärgitunnetus on tugevam kui kusagil mujal ning see on tekitanud arutelude avaliku ruumi. Majandus- ja rahaliiduga kaasneb see, et liikmesriigid loovutavad rohkem iseseisvust, kuigi liidu juhtimine jääb peamiselt tehnokraatliku struktuuri kontrolli alla.
5.3.10

Praeguste kaevandusettevõtjate omanduses või kontsessiooni all on märkimisväärsed maa-alad ja/või sadu kilomeetreid maa-aluseid käike, mida saab kasutada energiaalasel üleminekul. Lisaks on enamikul kaevandusüksustel usaldusväärne ühendus piirkondlike ja riiklike energiatranspordi võrgustikega.
6.18.

Rahvusvahelistumise põhitingimus on ühiste keelte kasutamine. Kultuurilistel ja majanduslikel põhjustel on soovitav vallata keeli (rohkem kui kahte keelt). Inglise keel võib olla tänapäeva lingua franca. Edusammud keeleoskuse parandamisel on liiga aeglased. Tuleks kaaluda tudengitele ühe võõrkeele valdamise kohustuslikuks muutmist.
1.6.1.

Tänapäeva ühiskonna areng loob väljaspool tehnilist valdkonda palju uusi töökohti, mis tänu meedia mõjule ja soovile saavutada ühiskonnas populaarsust tõmbavad ligi noori, kes otsivad kiiret ja mainekat karjääri. Sellest vaatenurgast tajutakse inseneriametit traditsioonilise erialana, mis ei paku võimalusi kiireks ja hõlpsaks karjääriks. Seda arvesse võttes ei paku insenerierialad tulevastele põlvkondadele huvi ning see kujutab endast tõsist ohtu Euroopa taasindustrialiseerumisele ja Euroopa tööstuse konkurentsivõimele. See on tõsine väljakutse olemasolevatele haridussüsteemidele ja viitab sellele, et põhiharidust on vaja märkimisväärsel määral suunata matemaatika, füüsika ja inseneriteaduste ning nende ainete atraktiivsete tutvustamisviiside poole, et äratada noortes uudishimu. Duaalse hariduse põhimõte ja asjaomased parimad tavad (Saksamaa, Šveits ja Austria) väärivad samuti kõigi nende liikmesriikide eritähelepanu, kus selline süsteem puudub.
2.4.

Uus Euroopa Komisjon on seadnud üheks esmaseks prioriteediks energialiidu loomise. Komisjoni ühe asepresidendi ainus tegevusvaldkond on energia ja lisaks tegeleb energiaküsimustega veel vähemalt 12 volinikku. Kõnealune energialiit, mille loomist on komitee taotlenud juba mitmeid aastaid (vt eelkõige arvamus TEN/493), on lõpuks päevakorras ja selle üle peetavatest algsetest aruteludest ei saa välja jätta riike, kellel on lühikeses või keskpikas perspektiivis kavas Euroopa Liiduga ühineda. Eespool nimetatud arvamuses osutatakse selgesõnaliselt kõnealuste riikide arvessevõtmise vajadusele.
3.9.

Ettevõtetele antava abi mõju on erinev olenevalt antud abi summast, ettevõtte suurusest, selle geograafilisest asukohast ja lubatud abi laadist. Selliste analüüside empiirilised tõendid peaksid olema kättesaadavad avaliku sektori otsustajatele, et suunata nende valikuid ja aidata neil mõista, millist laadi abi on kõige asjakohasem ja millises kontekstis. Nagu on seni selgelt näidatud, on vajalik koostada sihipärased abimeetmed, et suurendada poliitika tõhusust ja tulemuslikkust.
2.2.

Euroopa Komisjon märgib, et eesmärk on parandada tervishoidu patsientide heaolu nimel, anda patsientidele suurem kontroll nende ravi üle ja vähendada kulusid. Samal ajal kui patsiendid ja tervishoiutöötajad kasutavad innukalt telemeditsiini võimalusi ja miljonid eurooplased on nutitelefonidesse laadinud rakendusi, et jälgida oma tervise ja heaoluga seonduvat, tuleb digitaalse tervishoiu suurt potentsiaali veelgi ära kasutada, et tervishoiusüsteeme parendada ja kulusid tõhususe kaudu vähendada. Komitee juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et arvestada tuleb ka eraelu puutumatuse ja andmekaitse nõuetega.
5.8.

Lisaks sooviks komitee, et suunistes viidataks selgesõnaliselt vähemalt sellele, et seadusandlikes aktides ettenähtud volitused peavad olema kõigis oma osades täielikult piiritletud, st: a) eesmärgid on kindlaks määratud; b) sisu on täpne; c) kohaldamisala on sõnaselgelt määratletud; d) kehtivusaeg on täpselt kindlaks määratud.
6.5.2.

Komitee arvates on hädavajalik, et komisjon võtaks nendes küsimustes selgelt ja arusaadavalt vastutuse kogu ELi eest. Ainult nii saab ELi seisukohti tõhusalt ja kindlalt kaubanduspartnerite ees läbi suruda. Samas on liikmesriikidevahelisele õiglasele konkurentsile kahjulik, kui kokkulepped kolmandate riikidega on erinevad. Kui liikmesriigid on kehtestanud piirkondade- või riikidepõhiseid piiranguid, peaksid nad põhjendatud juhtude kohta kehtestama erieeskirjad.
Ei rahvusvaheline raamistik ega riiklikud seadused taga piisavat kaitset soolise vägivalla vastu töökohal. Enamikus riikides on soolise vägivalla vastu võitlemise vahendid põhiliselt suunatud toimepanija tegude kriminaliseerimisele, tavaliselt on seksuaalne ärakasutamine karistatav kriminaalmenetluse seadustiku alusel. Olgugi et sellel on omal kohal oluline tähtsus, ei aita see alati lahendada suhteprobleeme töökohas. Nagu tõi välja ILO eksperdikomisjon: „Üldiselt ei saa tegeleda seksuaalse ahistamisega kriminaalmenetluse raames, sest kuigi see aitab selgusele jõuda raskemate juhtumite puhul, ei ole selle raames võimalik korralikult tegeleda kõikide erinevate käitumisviisidega, mida tuleks professionaalses kontekstis käsitleda seksuaalse ahistamisena, kus seda on raskem tõestada ja kus juurdepääs kõigile õiguskaitsevahenditele on keerulisem” (13). Seksuaalse ahistamise ärahoidmiseks tuleb veenda tööandjaid ja -võtjaid, et seksistlik käitumine on töökohal sobimatu. Euroopa raamkokkulepe näeb ette, et „Ettevõtted peavad selgesti kinnitama, et ahistamine ja vägivald on lubamatu.”
5.11.1.

Sellest tulenevalt on vaja parandada finantstööstuse eetilisi standardeid ja samal ajal suurendada finantsökosüsteemi mitmekesisust, tugevdades eetiliste pankade võrgustikku kogu ELis (ühistud, hoiupangad, uued eetilised pangad), mis annavad panuse ühise heaolu saavutamisse. See aitaks edendada sellist Euroopa pangandust, mis: a) pakub üksnes põhiteenuseid (hoiused, maksed, laenud), b) ei maksa dividende või teeb seda piiratud ulatuses, c) viib läbi ühise heaolu auditeid iga laenutaotluse puhul. Sellist tüüpi eetilise krediidivõime hindamine tähendab Baseli lepingute laiendamist eetilistele kriteeriumitele. Sellega mõõdetakse tehtava investeeringu võimalikku eetilist lisaväärtust.
5.4.

ELi abi Armeeniale oli 2011.–2013. aastal 157 miljonit eurot (võrdluseks 2007.–2010. aastal oli see 98,4 miljonit eurot). 2013. aasta detsembris otsustas Euroopa Liit eraldada uusi vahendeid 41 miljoni euro ulatuses, et toetada Euroopa naabruspoliitika raames Armeenia kodanikuühiskonda, regionaalarengut ja põllumajandust. Kogusummast eraldati 25 miljonit eurot ENPARDi programmi rakendamiseks Armeenias. Neid vahendeid kasutatakse eelkõige põllumajandusega seotud asutuste töö parandamiseks, põllumajandustootjate ühenduste arengu toetuseks, põllumajandusstatistika arendamiseks ja taskukohasema toidu kättesaadavuse parandamiseks Armeenia kodanikele. Need on seotud ka maapiirkondade tingimuste parandamisega töökohtade loomise, avaliku ja erasektori partnerluste ning töötajate koolitamise kaudu.
4.4.

Lisaks tuleb arvestada harta artiklit 8, milles on sätestatud, et igaühel on õigus oma isikuandmete kaitsele ning et neid andmeid tuleb töödelda asjakohaselt ja kindlaksmääratud eesmärkidel ning asjaomase isiku nõusolekul või muul seaduses ettenähtud õiguslikul alusel. Samuti on igaühel õigus tutvuda tema kohta kogutud andmetega ja nõuda nende parandamist. Sugugi mitte vähem oluline ei ole arvestada võrdsete võimaluste põhimõtet kui põhiõigust digitaalse tõrjutuse vastu, eriti kõige kaitsetumate elanikerühmade puhul.
6.8.1.

Valitsemise teema peab kahtlemata olema koostööpoliitika keskne element. Vaja on, et Mehhiko võtaks järk-järgult kasutusele arvukad parimad tavad selles valdkonnas, kohandades neid oma riigi reaalsusele, et süstematiseerida kodanikuühiskonna tegevust, võimaldades nende konsolideerimist ja tõhusat organiseerimist, nii et see täiendaks Mehhiko traditsioonilist poliitilist võimu Mehhikos ja aitaks paremini järgida inimõigusi selles riigis.
5.11.

Maaelu kontekstis on ebaõiglust raske määratleda ja tõkestada. Nagu eespool viidatud, on siin tegemist hõreda asustuse, elanike väikese arvu, vanuselise tasakaalustamatuse, avalike teenuste halva kvaliteediga transpordi, tervishoiu ja sotsiaalteenuste valdkonnas. Sissetulekud on väikesed, asukohad isoleeritud ning eluasemed ja tehnoloogilised teenused halva kvaliteediga. Mõnes piirkonnas on eraldi probleemiks töötajate ja iseäranis sisserändajate halb kohtlemine ja ärakasutamine (19), mistõttu on tarvis suuremaid jõupingutusi nende integreerumise soodustamiseks ja neile asjakohasele kutseõppele ligipääsu võimaldamiseks.
3.5.

Informaalse ja mitteformaalse õppe edukaks valideerimiseks on oluline rohkem rõhuda õppe väljunditele. Seda on selgesõnaliselt soodustatud ka alates 2004. aastast ELi hariduse, koolituse ja tööhõive poliitilises tegevuskavas. Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse hiljutine uuring (mille aluseks oli 2013.–2015. aastal läbiviidud teadusuuring) näitab, et õpiväljunditele keskendumine muutub kogu Euroopas järjest tähtsamaks – näiteks riiklike kvalifikatsiooniraamistike koostamisel, kutseoskuste kindlaksmääramisel ja kirjeldamisel, õpiväljundite kasutamisel õppekavades ja hindamistes ning valideerimise võrdlusalusena. See peaks suurendama läbipaistvust, asjakohasust ja kvaliteeti ning suurendama avatust mitteformaalsele ja informaalsele haridusele. Praktilisel tasandil on oluline, et õppijatel oleksid selged eesmärgid: see tagab motivatsiooni, võimaldab teha paindlikke õppimisplaane ja suunata fookuse väljundite hindamisele. Samal ajal tuleb parandada õpetamise ja õppimise meetodeid ja protsesse, et tagada hariduse kõrge kvaliteet.
Praktikas tundub kõige paljutõotavam tehnoloogia loodete hoovuste kasutamine. Nende tehnoloogiate tulemuslikkus oleneb aga suurel määral paigaldamiskohast. Kõige huvipakkuvamad on Atlandi ookeani ja Põhjamere piirkonnad, kus loodetega seotud näitajad on kõige paremad. Tõhusus on kõige suurem tugeva tõusuveega piirkondades. Selle kasutusviisi tohutu eelis on prognoositava ja regulaarse energiavarustuse tagamine, kuna looded on pidevad ning nende amplituud on pikka aega ette teada.

EDFi andmetel oleks Euroopa Liidu kasutatav potentsiaal umbes 5 GW (sellest 2,5 Prantsusmaa rannikul), mis on võrdne 12 tuumareaktoriga, mille võimsus on 10 800 MW. Sellele vaatamata on loodete hoovuste kasutamine tehnoloogiliste uuringute etapis ning seda ei ole veel võimalik kasutada, välja arvatud Rance’i tammi puhul.
3.11.

Samal ajal on komitee seisukohal, et ulatuslikum keskendumine tulemustele ei tohi mõistagi tähendada menetluste seaduslikkuse ja nõuetekohasuse tähelepanuta jätmist. Õigussätete ja menetluseeskirjade järgimine ei tohiks muutuda teisejärguliseks. Arvestades, et veamäär hõlmab kõiki juhtumeid, kus rahalisi vahendeid ei oleks tohtinud eraldada, kuna neid ei kasutatud eeskirjadekohaselt, eeldatakse teatud mõttes automaatselt, et need eeskirjad on korrektsed ning et neis puuduvad sisemised vastuolud või soovimatud elemendid. Seetõttu tuleks usaldusväärse finantsjuhtimise eeskirju järgiva menetluse käigus kontrollida nende eeskirjade mõju, et veenduda nende kooskõlas ja sidususes ELi vajaduste ja eesmärkidega (8).
3.2.23 .

Vaja on tõhusamaid riiklikke täitevasutusi: nende pädevus tuleks ühtlustada ja seda tugevdada, et hõlbustada reisijate õiguste jõustamist kõigi transpordiliikide puhul, samuti on vaja lihtsustada kaebuste lahendamise korda. Lisaks kutsub komitee komisjoni üles tagama tasuta reisimise hooldajatele kõigis transpordiliikides, sh lennureisidel, nagu see juba on sätestatud määruses (EÜ) nr 1371/2007 (7) ja määruses (EL) nr 1177/2010 (8).
4.2.13.

Kaubandustõkked: ELil on kosmeetikatoodete kaubandusbilansi suur ülejääk, ent Euroopa Komisjon peaks jätkama lähendamispüüdlusi sellistel foorumitel nagu kosmeetikatooteid käsitlevate õigusaktide rahvusvaheline koostööfoorum, ja kaubandusläbirääkimistel, kui ELi õigusakt saab rahvusvaheliseks normiks. ELi kosmeetikatoodete määrus jääb tarbijaohutuse osas inspiratsiooniallikaks tärkava majandusega piirkondadele (Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni riigid, Venemaa, Ladina-Ameerika riigid ja Hiina). See annab ELi reguleerivatele asutustele ja tööstusele võimaluse aidata parandada õigusraamistikke peamistel eksporditurgudel, kus õigussüsteemid on ELi omaga sarnased. — Ühtlustamise toetamine on vajalik selleks, et suurendada kaubandust siseturul. ELis suurendab kaubandustõkkeid ühtse tolliasutuse puudumine. Igas liikmesriigis vastutab ELi tolliõiguse eest oma asutus ning neid ei juhita ühtsetel alustel. Klassifitseerimist, hindamist, päritolu ja tollimenetlusi käsitlevaid ELi norme kohaldatakse sageli igas liikmesriigis erinevalt ja ka käibemaksumäärad on erinevad. — Pettuse ja võltsimise vastu võitlemine nii imporditud toodete puhul kui ka ELis endas on tõsine teema. ELi riigid peavad kosmeetikatoodete kasutamisega seotud tugeva soovimatu mõju vältimiseks tegema koostööd, vahetama teavet ja tegutsema kiiremini. Pettuste ja võltsitud toodete sagenemine, osaliselt üha suureneva impordi tõttu, ning liikmesriikide piiratud vahendid toodete kontrollimiseks viivad selleni, et oht tarbija tervisele suureneb. — Kaubanduskokkulepped: kosmeetikatooteid käsitlev peatükk on olnud Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse arutelus üks keerulisemaid. ELi norme võiks tänu Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerlusele ja muudele kaubanduslepingutele kasutada laiemalt, edendades ELis valmistatud toodete usaldusväärsust ja usaldust nende kaubamärkide vastu ning võimaldades ELi ettevõtetel pääseda arvukamate tarbijatega turule.
2.1.7

Piirkondade arengutasemed ei lähene üksteisele. Arenenuimate ja mahajäänud piirkondade vaheline lõhe on SKPs väljendatuna suhtes 14: 1. Mõni riik, mis on suuremate abisaajate hulgas, kasutab riiklike vahendite ja investeerimisrahastute asemel talle fondidest eraldatavaid vahendeid, tema riiklik panus on langenud miinimumini, märgatavalt allapoole esialgseid eesmärke. Hiljuti loodud konkurentsivõime komiteed võiksid kasutada enda käsutuses olevaid vahendeid, et anda märkimisväärne panus piirkondade arengutaseme ühtlustamisse.