ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 17.10.2005 
KOM(2005) 497 lõplik 
  
Ettepanek: 
NÕUKOGU MÄÄRUS, 
millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist,  Indoneesiast, Taiwanist, Taist ja 
Vietnamist pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade 
impordi suhtes lõplik dumpinguvastane toll imaks ja nõutakse lõ plikult sisse nende 
suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõ petatakse Malaisiast ja Filipiinidelt pärit 
teatavate roostevabast terasest  kinnitusdetailide ja nende  osade importi käsitlev 
menetlus 
(komisjoni esitatud) 
 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1) ETTEPANEKU TAUST  
 • Ettepaneku põhjused ja eesmärgid  
Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 
384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed), mida on viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004 („algmäärus“) , kohaldamist Hiina Rahvavabariigist, 
Indoneesiast, Malaisiast, Filipiinidelt, Taiwan ist, Taist ja Vietnamist pärit teatavate 
roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade importi käsitleva menetluse 
suhtes. 
 • Üldine taust  
Käesolev ettepanek on seotud algmääruse ra kendamisega ning tuleneb uurimisest, mis 
viidi läbi kooskõlas algmääruses säte statud sisuliste ja menetlusnõuetega. 
 • Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid  
Ettepanekus käsitletavas valdkonna s puuduvad praegu kehtivad õigusnormid. 
 • Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega  
Ei kohaldata. 
2) HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMINE JA MÕJU HINDAMINE  
 • Konsulteerimine huvitatud isikutega  
 Menetlusega seotud huvitatud isikutel on juba olnud võimalus kaitsta oma huve 
uurimise ajal algmääruse sätete kohaselt. 
 • Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine  
 Väliseksperte ei vajatud. 
 • Mõju hindamine  
Käesolev ettepanek on algmääruse rakendamise tulemus. Algmäärus ei näe ette üldist 
mõju hindamist, kuid sisaldab hinnata vate tingimuste täielikku loendit. 
3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG  
 • Kavandatud meetmete kokkuvõte  
2004. aasta 24. augustil algatas komisjon dumpi nguvastase menetluse teatavate Hiina 
Rahvavabariigist, Indoneesiast, Malaisiast, Filip iinidelt, Taiwanist, Taist ja Vietnamist 
pärit roostevabast terasest kinnitusdetailid e ja nende osade impor di suhtes. Menetlus 
algatati kaebuse põhjal, mille Euroopa T ööstuslike Kinnitusdetailide Instituut 
 
ET 3   ET (European Industrial Fasteners Institute) es itas ühenduse tootjate nimel, kelle toodang 
moodustab roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade ühenduse kogutoodangust rohkem kui 50%. 
Teatavate Hiina Rahvavabariigist, Indoneesiast , Taiwanist, Taist ja Vietnamist pärit 
roostevabast terasest kinnitusdetailide ja ne nde osade impordi suht es kehtestati ajutine 
dumpinguvastane tollimaks 7,7%–27,4% . 
Uurimise algetapil jäeti mutrid vaatlusaluse  toote määratlusest välja, sest täiendava 
uurimisega oli vaja teha kindlaks, kas mu treid ja muid roostevabast terasest 
kinnitusdetaile saab käsitl eda ühtse tootena ning kas ühenduse tootjad valmistavad 
mutreid. 
Kuna peaaegu kogu Filipiinidelt pärit import koosnes mutritest, ei kehtestatud 
kõnealusest riigist pärit vaatlusaluse t oote impordi suhtes ajutisi meetmeid.  
Algetapil ei määratud Malaisia puhul dumpi ngumarginaali ja selle riigi suhtes ei 
kehtestatud ajutisi meetmeid. 
Algetapil ei võimaldatud turumajanduslikku ko htlemist ühelegi Hiina Rahvavabariigi 
ega ka Vietnami uuritavale äriühingule. S iiski võimaldati mõlemale koostööd tegevale 
tootjale Hiina Rahvavabariig is individuaalne kohtlemine. 
Tehti ettepanek kehtestada lõplik du mpinguvastane tollimaks vahemikus 7,7%–27,4%. 
Esialgsed järeldused seoses mutrite, Malaisia, Filipiinide ja eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemisega Hiina Rahvava bariigis ja Vietnamis jäid samaks. 
Seega tehakse ettepanek jätta mutrid käesoleva menetlusega hõlmatud toote 
määratlusest välja ning lõpetada menetlus Malaisia ja Filipiinide osas.  
Tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud ettepaneku määruse kohta, mis 
tuleks avaldada Euroopa Liidu T eatajas hiljemalt 19. novembril 2005.  
 • Õiguslik alus  
Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta 
dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati 
muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004.  
 • Subsidiaarsuse põhimõte  
Käesolev ettepanek kuulub ühenduse ainupäde vusse. Seega subsidiaarsuse põhimõtet 
ei kohaldata. 
 • Proportsionaalsuse põhimõte  
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõ ttega kooskõlas järgmistel põhjustel. 
 Eespool nimetatud algmääruses on kirjeldat ud vastavad meetmed ning see ei võimalda 
riigisiseseid otsuseid. 
 
ET 4   ET  Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt ühendus e, riigivalitsuste, piirkondlike ja 
kohalike pädevate asutuste, ettevõtete ja koda nike rahalist ja halduskoormust tuleb 
hoida võimalikult madalal. 
 • Õigusakti valik  
 Kavandatud õigusakt: määrus. 
 Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest algmäärus ei näe muid võimalusi ette. 
4) MÕJU EELARVELE  
 Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. 
 
 
ET 5   ET Ettepanek: 
NÕUKOGU MÄÄRUS, 
millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist,  Indoneesiast, Taiwanist, Taist ja 
Vietnamist pärit teatavate roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade 
impordi suhtes lõplik dumpinguvastane toll imaks ja nõutakse lõ plikult sisse nende 
suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõ petatakse Malaisiast ja Filipiinidelt pärit 
teatavate roostevabast terasest  kinnitusdetailide ja nende  osade importi käsitlev 
menetlus 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta 
dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed
1 (edaspidi 
„algmäärus“), eriti selle artiklit 9, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pära st konsulteerimist 
nõuandekomiteega, 
ning arvestades järgmist: 
A. AJUTISED MEETMED 
(1) Komisjon kehtestas määr usega (EÜ) nr 771/20052 (edaspidi „ajutine määrus“) ajutise 
dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahva vabariigist (edaspidi „Hiina RV“), 
Indoneesiast, Taiwanist, Taist ja Vietnamist  pärit teatavate roos tevabast terasest 
kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes, mis kuuluvad CN-koodide 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 alla. 
(2) Dumpingut ja kahju käsitlev uurim ine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2003 kuni 
30. juunini 2004 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju analüüsimise seisukohalt oluliste 
suundumuste jälgimine hõlmas ajavahemikku 1.  jaanuarist 2001 kuni 30. juunini 2004 
(edaspidi „vaatlusa lune periood”). 
B. JÄRGNENUD MENETLUS 
(3) Pärast ajutiste dumpinguvastaste meetmete  kehtestamist on teatavad huvitatud isikud 
esitanud oma märkused kirjalikult. 
                                                
 
1 EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimat i muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 
13.3.2004, lk 12).  
2 ELT L 128, 21.5.2005, lk 19. 
 
ET 6   ET (4) Kõigile huvitatud isikutele, kes seda ta otlesid, anti võimalus es itada komisjonile oma 
selgitused. 
(5) Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja 
kontrollimist. 
(6) Huvitatud isikutele tehti teat avaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti 
soovitada kehtestada lõplik dumpinguvastane to llimaks ja nõuda lõp likult sisse ajutise 
tollimaksuna tagatiseks antud summad. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. 
(7) Huvitatud isikute esitatud suulised ja kirj alikud märkused vaadat i läbi ja neid võeti 
lõplike järelduste tegemi sel vajaduse korral arvesse.   
(8) Pärast ajutiste meetmete kehtestamist seadsid üks importija ja tema ühendus kahtluse 
alla ühenduse tootmisharu esindavuse algmäär use artikli 5 lõike 4 tähenduses, nagu on 
kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 113. Se lle väite kinnituseks ei esitatud siiski 
tõendeid. Uurimine on kinnitanud, et ühenduse tootjate arvele langes uurimisperioodi 
jooksul ligikaudu 54% ühenduse toodangust ning et see vastab algmääruse artikli 5 
lõike 4 tingimustele. 
(9) Koostööd tegev Tai eksportiv tootja väitis pärast teavitamist, et ühenduse tootjate 
küsimustiku mittekonfidentsiaalsed vastused ei olnud piisavalt üksikasjalikud ega esitatud kooskõlas algmäärus e artikliga 19. Väidetavalt ei olnud koostööd tegevatel 
eksportivatel tootjatel küsimustiku mittekonfid entsiaalsetes vastustes sisalduva teabe 
puudulikkuse tõttu võimalik oma huvisid tõhu salt kaitsta ning seetõttu olevat nad 
käesolevas menetluses asetatud ebasoodsasse  olukorda võrreldes teiste isikutega, 
täpsemalt ühenduse tootmisharuga. Siiski va stavalt ajutise määruse punktile E saavad 
kõik huvitatud isikud kahju kohta kontrollitud andmed koondatud kujul. Niisiis on neil 
kõikidel piisavalt täpn e pilt kahju ja põhjuslikkuse koht a, mis võimaldab neil kaitsta 
oma huvisid. Kõiki isikuid koheldakse samal viis il ja seoses teavita misega ei ole ükski 
huvitatud isik ebasoodsamas olukorras. Lisaks oli küsimustiku mittekonfidentsiaalsete vastuste ja ajutises määruses sisalduva teabega tagatud kõigi isikute kaitseõigused. 
Seetõttu lükati kõneal une väide tagasi. 
VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE 
(10) Siinkohal meenutatakse, et esialgse uurimise käigus tärk as kahtlus selle suhtes, kas 
mutreid tuleks pidada eraldi tooteks muude roostevabast terasest kinnitusdetailide ja 
nende osade seas. Sellega seoses tuli uurid a mitmeid aspekte lähemalt, nt kas ja 
millisel määral turustatakse polte ja mutreid kokkukuuluva tervikuna, kui suures 
ulatuses neid koos välja töötat akse jne. Lisaks oli vaja uur ida, kui suurel hulgal suudab 
ühenduse tootmisharu sellist terviktoodet pa kkuda. Esialgsete järelduste tegemisel 
otsustati seetõttu mutrid, mis liigitat akse tavaliselt CN-koodi 7318 16 30 alla, 
vaatlusaluse toote määratlusest esialgu välja jätta.  
(11) Pärast ajutiste meetmete kehtestami st esitasid ühenduse tootmisharu ja importijad 
tõendid selle kohta, et mutreid ja polte ei t öötata välja, ei toodeta ega ka turustata koos. 
Kuigi mutreid kasutatakse tavaliselt koos poltidega, ei müüda neid tavaliselt komplektina. Polte saab kasutada ka ilma mutriteta kinnitusseadistena, mis näitab, et poltidel ja mutritel võivad olla erinevad lõppkasutused. Seda kinnitab vaatlusaluste 
 
ET 7   ET riikide mõnede tootjate import, kes tooda vad ja müüvad kas mutreid või polte, ning 
asjaolu, et valimisse kuuluvad ühenduse too tjad valmistavad kruvisid ja polte, kuid 
mitte mutreid. See on eriti ilmne Filipiini de puhul: peaaegu kogu sealt tulev import 
koosnes mutritest ning puudus vastav poltide  import. Lisaks, nagu eespool öeldud, ei 
pea polte tingimata kombineerim a mutrite ja seibidega. Se e on arusaadav ka HS-koodi 
7318 15 kirjelduse põhjal: „Muud kruvid ja poldi d, nende juurde kuuluvate mutrite või 
seibidega või ilma nendeta“. Lisaks on as jakohane märkida, et ühenduse tootmisharul 
ei ole vajalikke seadmeid mutrite tootmi seks ja ta pole väljendanud mingit kavatsust 
tulevikus mutreid toota. 
(12) Seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhj enduses 13 esitatud järe ldused arvata toote 
määratlusest välja mutrid, mis ei ole imporditud komplektina koos juurdekuuluvate 
kruvide ja poltidega. Seega tuleks kooskõl as ajutise määruse põhjendustes 14 ja 105 
esitatud järeldustega lõpetada menetlus Filipiinide suhtes.  
(13) Pärast ajutiste meetme te kehtestamist väitsid koos tööd tegevad Tai eksportivad 
tootjad, et mutreid ja polte  turustatakse ja töötatak se välja tavaliselt koos, ning 
seepärast tuleks mutrite toote määratlusest väljajätmise korral ka poldid toote määratlusest välja jätta. Seda väidet na d siiski ei põhjendanud. Seepärast ja pidades 
silmas eespool põhjendustes 11 ja 12 esitatud järeldusi, et mutrei d ei turustata ega 
töötata välja koos poltidega, lü kati väide tagasi ning üksne s mutrid jäeti menetlusest 
välja.  
(14) Lisaks kordasid mitu importijat ja ne nde ühendus oma nõuet piirduda uurimisel üksnes 
kahe CN-koodiga, nimelt 7318 15 61 (roostevaba st terasest kuuskantauguga kruvid) ja 
7318 15 70 (roostevabast terasest kuuskant peaga poldid). Siinkohal osutasid nad 
sellele, et väidetav alt ei tooda ühenduse tootmisharu muid ki nnitusdetaile, mida 
kõnealune uurimine hõlmas, st roostevabast te rasest kinnitusdetaile ja nende osi, mis 
tavaliselt liigitatakse CN-koodide 7318 12 10 (muud rooste vabast terasest 
puidukruvid), 7318 14 10 (roosteva bast terasest isekeerme stavad kruvid), 7318 15 30 
(roostevabast terasest ilma peadeta kruvi d ja poldid) ja 7318 15 51 (roostevabast 
terasest ühe soonega või rist uvate soontega kruvid) alla. Se llega seoses esitasid nad 
tõendid mõne tellimuse kohta, mida ühendus e tootjad ei olnud suutnud täita. Lisaks 
väideti, et polte ja kruvisid valmistatakse erinevate seadmetega.  
(15) Tuleks meenutada, et nagu ajutise m ääruse põhjenduses 15 on sedastatud, kinnitas 
uurimine, et roostevabast terasest kinn itusdetaile ja nende osi, mis kuuluvad CN-
koodide 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30 ja 7318 15 51 alla, toodetakse ühenduses. 
Seetõttu valimisse kuuluvad ühenduse tootja d i) omavad seadmeid roostevabast 
terasest kinnitusdetailide ja nende osade kõnealuste muude liikide tootmiseks ja ii) konkureerivad nende liikide os as vaatlusaluse dumpi nguhinnaga tootega. Teave 
mõnede tellimuste kohta, mida ühenduse tootmisharul ei olnud võimalik täita, on 
seotud väljaspool uurimisperioodi oleva aj avahemikuga, mida va stavalt algmääruse 
artikli 6 lõikele 1 tava liselt arvesse ei võeta. Igal juhul ei tõenda see asjaolu, et 
ühenduse tootmisharu neid tooteid ei tooda. Li saks tehti uurimise käigus kindlaks, et 
vaatlusalustest riikidest pärit ebaausa dumpinguhinnaga konkurentsi puudumisel on 
ühenduse tootmisharu võimeline tootmist suurendama, et rahuldada nõudmist selliste toodete järele. Sellega seoses tuleb ar vestada, et ühendus e tootmisharul on 
märkimisväärselt kasutamata tootmisvõimsust (vt tabel ajutise määruse põhjenduse 127 ees). Seetõttu ei saadud im portijate väidet arvesse võtta. 
 
ET 8   ET (16) Koostööd tegevad Tai eksportivad tootja d palusid toote määratlemisel piirduda CN-
koodidega 7318 12 10 (muud roostevabast terasest puidukruvid), 7318 15 30 
(roostevabast terasest ilma peadeta kruvi d ja poldid) ja 7318 15 61 (roostevabast 
terasest kuuskantauguga kruvid). Nad väitsid, et polte (CN-kood 7318 15 70) ja roostevabast terasest isekeermestavaid või ühe soonega või ristuva te soontega kruvisid 
(CN-koodid 7318 14 10 ja 7318 15 51) ei to hiks käsitleda koos muude uuritavate 
kinnitusdetailidega ühte ja samasse tootekategooriasse kuuluvatena, kuna väidetavalt i) nende kinnitusdetailidel on erinevad füüs ikalised omadused, tunnused ja kvaliteet, 
ii) neil on erinevad lõppkasu tused, iii) tarbijatel on erinevad eelistused ja harjumused 
ning iv) neil on erinevad CN-koodid, mis nende arvates näitavad, et poldid ja kruvid ei 
moodusta ühte tootekategooriat.  
(17) Käesoleval juhul on uu rimine näidanud, et kõikidel v aadeldavatel kinnitusdetailide 
liikidel on kasutaja seisukohast sarnased põhili sed füüsikalised ja tehnilised omadused 
ja kasutusotstarve, st need on roostevabast  terasest keermestatud metalltihvtid, mida 
kasutatakse osade ühendamisek s kinnitusseadistega  ringliikumise ab il. Seega kuuluvad 
kõik kõnealused kinnitusdetailid kombineeritud nomenklatuuri sama neljakohalise rubriigi alla. Niisiis tuleb taotlus vaatlusaluse toote määratluse edasise kitsendamise kohta tagasi lükata.  
(18) Kuna ei ole esitatud muid märkusi,  kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse 
põhjendustes 10 ja 18 esitatud järe ldused vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta.  
D. VÄLJAVÕTTELINE UURING 
(19) Pärast ajutiste meetmete  kehtestamist ei ole Taiwan i eksportivate tootjate, ühenduse 
tootjate ja importijate väljavõttelise uuringu kohta esitatud märkusi. Seepärast 
kinnitatakse ajutise määruse põhjen dustes 19–32 esitatud järeldused. 
E. DUMPING 
1. Turumajanduslik kohtlemine 
(20) Pärast ajutiste meetmete kehtestamist  ei ole seoses turumajandusliku kohtlemisega 
esitatud uusi märkusi. Käesolevaga kinnita takse ajutise määrus e põhjendustes 33–54 
esitatud järeldused. 
2. Individuaalne kohtlemine 
(21) Üks Vietnami koostööd tegev eksportija vä ljendas pettumust, kuna  tema individuaalse 
kohtlemise taotlus lükati tagasi, kuigi ta te gi uurimises koostööd. Ta ütles ka, et tema 
individuaalse kohtlemise taotluse ja kahe teise Vietnami eksportija taotluste tagasilükkamise tulemusel kehtestati sama  ajutine dumpinguvastane tollimaks kõigi 
Vietnami eksportivate tootjate impordi suhtes.   Nagu ajutise määruse põhjenduses 60 märgit ud, ei olnud kõnealune äriühing suuteline 
näitama, et ta täidab algmääruse artikli 9 lõikes 5 esitatud individuaalse kohtlemise 
tingimusi. Lisaks ei esitatud ühtegi põhjendus t ega tõendit, mille põhjal oleks võinud 
seda järeldust muuta ning seepärast tu li algmääruse artikli 72 lõike 7 punkti a 
kohaldada kogu Vietnami suhtes. See tähendab, et kõigi Vietnami eksportivate tootjate 
suhtes kohaldatakse ühte ja sama meedet.  
 
ET 9   ET (22) Muude märkuste puudumisel kinnitataks e käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 
55–61 individuaalse kohtlemise kohta esitatud järeldused. 
3. Normaalväärtus 
3.1. Võrdlusriik 
(23) Et määrata normaalväärtus eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes ei kohaldata 
turumajanduslikku kohtlemist, valiti kolma ndaks turumajanduslikuks võrdlusriigiks 
esialgu Taiwan. Pärast ajutis te meetmete kehtestamist ei  esitanud ükski pool märkusi 
normaalväärtuse kindlaksmääramise koht a võrdlusriigis. Seega kinnitatakse 
käesolevaga ajutise määruse põhjen dustes 62–64 esitatud järeldused. 
3.2. Normaalväärtuse kindlaksmääramisel kasutatud metoodika 
(24) Neli Tai eksportivat  tootjat väitis, et müügi-, üld- ja halduskulusid ning omamaisest 
müügist teises riigis, käesol eval juhul Taiwanis saadud ka sumit ei saa kasutada nende 
normaalväärtuse arvutamiseks. Siiski, na gu ajutise määruse põhjenduses 80 märgitud, 
ei olnud kõnealuste ekspor tivate tootjate  puhul tegemist samasuguse toote ega muude 
sama üldkategooria toodete tüüpilise müügi ga tavapärase kaubandustegevuse käigus. 
Seepärast tuli leida muu põhjendatud meet od, millele toetuda müügi-, üld- ja 
halduskulude ja kasumi arvutamisel, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõike 6 
punktis c. Sellega seoses leiti, et Taiwan i müügi-, üld- ja ha lduskulude ning kasumi 
kasutamine on kõige põhjendatum meetod, se st i) Taiwan oli samasuguse toote 
mahtude ja hinnakonkurentsi osas tüüpiline siseturg; ja ii) Taiwani roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade tööstus kontrollib enamikku roostevabast 
terasest kinnitusdetailide ja nende osade tootjatest kõikides uuritavates riikides, 
sealhulgas mõnda Tai tootjat (vt ajutise määruse põhjendus 71). Ei esitatud teavet, mis 
näitaks, et selliselt arvutatud kasum ület aks muude eksportijate või tootjate 
tavapäraselt saadud müügikasumit sama  üldkategooria toodete puhul Tais.  
(25) Normaalväärtuse kindlaksmääramisel koha ldatava metoodika kohta ei esitatud muid 
märkusi ja seega kinnitatakse käesolev aga ajutise määrus e põhjendustes 65–72 
esitatud metoodika. 
3.3. Normaalväärtuse kindlaksmääramine 
a) Hiina Rahvavabariik 
(26) Märkuste puudumisel ki nnitatakse käesolevaga ajut ise määruse põhjenduses 73 
esitatud järeldused. 
b) Indoneesia 
(27) Märkuste puudumisel ki nnitatakse käesolevaga ajut ise määruse põhjenduses 74 
esitatud järeldused. 
c) Malaisia 
(28) Märkuste puudumisel ki nnitatakse käesolevaga ajut ise määruse põhjenduses 76 
esitatud järeldused. 
 
ET 10   ET d) Taiwan 
(29) Üks Taiwani eksportiv tootja esitas va stutuväite metoodika kohta, mida kasutati 
normaalväärtuse kindlaksmääramiseks vast avalt ajutise määruse põhjendusele 79. 
Äriühing väitis, et seal ei liigitatud vaatlu saluse toote eri liike vastavalt komisjoni 
antud juhistele, kuna mõned nendest kinnitu sdetailidest olid erikinnitusdetailid. Ta 
väitis ka, et äriühing oli kohapealse kontrol li käigus tõestanud jooni ste, näidiste ja 
müügidokumentide abil oma ühendusse ekspor ditud erikinnitusdet ailide ainulaadseid 
tooteomadusi.  
(30) Tõepoolest osutasid kontrollkäigu j ooksul kogutud tõendid sellele, et kõnealused 
tooted ei kuulu uurimisega hõlmatud CN-koodi de alla. Selliste as jaolude korral peeti 
asjakohaseks, et kõnealuste toodete ekspor ti kõnealuses uurimises ei arvestata. 
Kõnealuse äriühingu kohta te htud järeldused, sealhulgas ajutise määruse põhjenduses 
79 esitatud järeldused normaalväärtuse kohta, põhinevad tema ülejäänud ekspordil, 
mis on hõlmatud vaatlusaluse toote kirjeldusega. 
(31) Ülejäänud ekspordi osas tegi äriühi ng ettepaneku kohandada tootmiskulusid, mida 
kasutati tema puhul normaalväärtuse esia lgseks kindlaksmääramiseks (vt ajutise 
määruse põhjendus 79).  
(32) Need kohandused põhinesid siiski andmetel, mida ei esitatud küsimustike vastustega 
ega kontrollkäigu jooksul ning seega ei ol nud need kontrollita vad. Lisaks puudus 
olemasoleva teabe varal nende kohanduste jaoks põhjendus. Järeli kult tuleb kõnealune 
tootmiskulusid käsitlev nõue tagasi lükata.  
(33) Veel üks Taiwani eksportiv tootja väi tis, et normaalväärtuse kindlaksmääramiseks 
kasutatud tootmiskuludes ning müügi-, ül d- ja halduskuludes oli tehtud teatav 
topeltarvestus. Ta väitis, et tema küsimustiku vastuste bilansi ja kasumi tabelis esitatud 
müügi-, üld- ja halduskulude määr ei olnud õige ning et selle asem el tuleks kasutada 
kontrollkäigu jooksul märgitud müügi- , üld- ja halduskulude määra.  
(34) Sellega seoses tuleb märkida, et äriühi ng ei teinud enne kontrollkäiku oma bilansi ja 
kasumi tabelis mingeid parandusi. Äriühing esitas oluliselt muudetud tabeli müügi-, 
üld- ja halduskulude kohta kontrollimise kõige hilisemal etapil, kui seda kontrollida oli 
juba liiga hilja. Seetõttu ni ng kuna muudetud müügi-, üld- ja halduskuludel ei olnud 
seost muu olemasoleva kontrollitud teabega,  lükati see väide tagasi ning dumpingu 
arvutamisel vastavalt algmääruse artikli 6 lõikele 8 jäeti küsimustiku vastuses esitatud bilansi ja kasumi tabelist saadud andmed endiseks. 
(35) Sama Taiwani eksportiv tootja väitis, et  jäätmed tuleb tooraine  kuludest maha arvata. 
Äriühing väitis, et kuna tootmisprotses si käigus tekivad jäätmed, peaks olema 
võimalik nende müügitulu tootmiskuludest maha  arvata. Siiski ei ole ta ühegi sellise 
tulu summat esitanud. Igal juhul ei ole m uudest toodetest või kõr valsaadustest saadud 
sissetulek samasuguse toote tootmiskulude ar vutamise puhul oluline, sest äriühing ei 
ole seda moodust kulude eraldamisel tavapära selt kasutanud. Seepärast tuleb äriühingu 
väide tagasi lükata ja esia lgsed järeldused kinnitada.  
(36) Uut teavet ei ole esitatud ja seepär ast kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse 
põhjendustes 77–79 esitatud järeldused. 
 
ET 11   ET e) Tai 
(37) Üks Tai eksportiv tootja, kellel oli ka omamaist müüki, esitas mitu nõudmist seoses 
tootmiskulude ning müügi-, üld- ja haldus kulude arvutamisega, mida kasutati tema 
normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Lisaks teatas ta, et kui nõudmised 
rahuldatakse, on tema tavapärase kauba ndustegevuse käigus toimunud omamaine 
müük tüüpiline ja seda võib kasu tada Tai puhul normaalväärtuse 
kindlaksmääramiseks. 
(38) Tuleb märkida, et see äriühing esitas kontrollkäigu jooksul mitu erinevat küsimustiku 
vastust, mis oluliselt takistas  uurimist, sest ühtegi nendest  erinevatest versioonidest ei 
olnud võimalik tema raamatupidamiskontodega  sobitada. Sellele vaatamata uuriti 
kogu kõnealust teavet nii palju kui võimalik  kooskõlas algmääruse artikli 6 lõikega 8. 
Märgitakse, et tootmiskulud, mi s äriühing esitas s uure arvu tootelii kide kohta, olid 
märkimisväärselt madalad, eelkõige toorai ne puhul, ning seetõt tu parandati neid 
esialgsetes dumpinguarvutustes. Kuna äriühi ng ei ole esitanud põhjendatud teavet oma 
tootmiskulude kohta, mille põhjal tuleks dumpinguarvutusi muuta, tuleb tema väide 
tootmiskulude arvutamise kohta tagasi lükata.  
(39) Kõnealune eksportiv tootja väitis, et j äätmete müügist saadud tulu tuleks samasuguse 
toote tootmiskulude puhul t oorainekuludest maha arvata. Siiski ei ole jäätmete 
müügitulu esitatud äriühingu bilansi ja kasu mi tabelis. Igal juhul ei ole muudest 
toodetest või kõrvalsaadustest saadud siss etulek samasuguse toote tootmiskulude 
arvutamise puhul oluline, se st äriühing ei ole seda moodust kulude eraldamisel 
tavapäraselt kasutanud.  
(40) Seoses eksportiva tootja  taotlusega kasutada teis tsuguseid müügi-, üld- ja 
halduskulusid, tuvastati, et isegi taotluse rahuldamise korral ei oleks normaalväärtuse 
kindlaksmääramisel võimalik võtta aluseks äriühingu omamaist müüki, sest see ei 
toimunud ikkagi tavapärase kaubandustegevuse käigus. 
(41) Järelikult tuleb kõnealused  jäätmete ning müügi-, üld-  ja halduskuludega seotud 
taotlused tagasi lükata ning ajutise m ääruse põhjenduses 80 esitatud järeldused 
kinnitatakse. 
f) Vietnam 
(42) Kuna märkusi ei esitatud, kinnitata kse ajutise määruse põhjenduses 81 esitatud 
järeldused. 
4. Ekspordihind 
(43) Kuna märkusi ei esitatud,  kinnitatakse kõigi vaatlusalust e riikide jaoks ajutise määruse 
põhjendustes 82–91 esitatud järeldused ek spordihinna kindlakstegemise kohta 
vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8. 
5. Võrdlus 
(44) Kuna puuduvad märkused, kinnitatakse nor maalväärtuse ja ekspordihinna võrdluse 
kohta ajutise määruse põhjendustes 92 ja  93 esitatud metoodika  ja järeldused. 
 
ET 12   ET 6. Dumpingumarginaalid 
6.1. Üldine metoodika 
(45) Kuna dumpingumarginaali kindlaksmäär amise osas märkusi ei olnud, kinnitatakse 
ajutise määruse põhjendustes 94–100 esitatud metoodika.  
6.2. Dumpingumarginaalid 
a) Hiina Rahvavabariik 
(46) Kuna märkusi ei esit atud, on lõplikud dumpingumarginaalid, mida väljendatakse 
protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, järgmised: 
– Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City 21,5% 
– Tong Ming Enterprise (Jiaxi ng) Co. Ltd., Zhejiang 12,2% 
– Kõik muud äriühingud 27,4%. 
b) Indoneesia 
(47) Kuna märkusi ei esit atud, on lõplikud dumpingumarginaalid, mida väljendatakse 
protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, järgmised: 
– PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam 9,8 % 
– Kõik muud äriühingud 24,6%. 
c) Malaisia 
(48) Kuna puuduvad märkused kahe koostööd tegeva  Malaisia eksportiva tootja esialgsete 
dumpingumarginaalide arvutamise kohta, ki nnitatakse ajutise määruse põhjenduses 
104 esitatud järeldused. Kuna Malaisia ek sportivate tootjate puhul dumpingut ei 
täheldatud, tuleb lõpetada menetlus Malaisiast  pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes. 
d) Filipiinid 
(49) Kuna Filipiinide olukorra kohta ei esitat ud märkusi, jäeti dumpingumarginaal kindlaks 
määramata. Järelikult, na gu eespool põhjenduses 12 mä rgitud, tuleks lõpetada 
menetlus Filipiinidelt pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes. 
e) Taiwan 
(50) Kuna puuduvad edasised märkused Ta iwani esialgsete dumpingumarginaalide 
arvutamise kohta, siis on va stavalt ajutise määruse põhjen dustele 106 ja 108 lõplikud 
dumpingumarginaalid, mida väljendataks e protsendimäärana CIF-impordihinnast 
ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, järgmised: 
– Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei 15,2% 
 
ET 13   ET – Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan 18,8% 
– Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung 16,1% 
– Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung 16,1% 
– Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan 11,4% 
– Valimisse mittekuuluvad koostööd te gevad eksportivad tootjad 15,8% 
– Kõik muud äriühingud 23,6%. 
e) Tai 
(51) Üks Tai eksportiv tootja esitas taotluse  seoses oma individuaalse dumpingumarginaali 
arvutamisega tooteliigi klassifikatsioonide , tootmiskoguste ja roostevaba terase 
kvaliteediklasside osas. 
(52) Taotlust uuriti kontrollitud teabe põhjal  ning tehti teatavad asjakohased parandused, 
mille tulemusel määrati kindlaks muude tud individuaalne dumpingumarginaal 
kõnealuse eksportiva tootja jaoks. Kuna koostööd mittetegevate Tai eksportijate 
dumpingumarginaal määrati kindlaks koos tööd tegeva Tai eksportija kõrgeima 
dumpingumäära alusel, muudeti dumpingu jääkmarginaali vastavalt. 
(53) Lõplikud dumpingumarginaalid, mida  väljendatakse protsendimäärana CIF-
impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on seega järgmised: 
– A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya 11,1 % 
– Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn 10,8 % 
– Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn 14,6 % 
– Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn 11,0 % 
– Kõik muud äriühingud 14,6 %. 
g) Vietnam 
(54) Kuna puuduvad edasised märkused Vietna mi esialgse dumpingumarginaali arvutamise 
kohta, siis, nagu on märgitud ajutise m ääruse põhjenduses 110, kinnitatakse kõigi 
Vietnami äriühingute lõplikuks dumpin gumarginaaliks, mida väljendatakse 
protsendimäärana CIF-impordihinnast ühendus e piiril ilma tollimakse tasumata, 7,7%.  
F. KAHJU 
1. Ühenduse tootmine ja ühenduse tootmisharu. 
(55) Koostööd tegevad Tai eksportivad tootja d vaidlustasid ajutise määruse põhjenduses 
114 esitatud analüüsimeetodid, st selle, et m õned andmed olid kindlaks tehtud üksnes 
valimisse kuuluvate ühenduse tootjate puhul (tehingute hinna d, investeeringud ja 
investeeringutasuvus, palgad, tasuvus, raha vood ja kapitali kaasamise võime), samal 
ajal kui muude andmete hulgas (turuo sa, tootmine, tootmisvõimsus ja 
 
ET 14   ET tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht ja -väärtus, kasv, varud, tööhõive ja 
tootlikkus) olid veel ühe ühenduse tootja a ndmed, kellega koos moodustasid valimisse 
kuuluvad tootjad ühenduse tootmisharu. Nad väits id, et selline lähenemisviis i) ei ole 
objektiivne algmääruse artikl i 3 lõike 2 tähenduses ja et ii) algmääruse artikli 17 
lõige 4 sellist lähenemisviisi väidetavalt ei võimalda.  
(56) Dumpinguvastaste menetluste käigus on tavapärane analüüsida  kahjutegureid kogu 
ühenduse tootmisharu ulatuses . Aga juhtudel, kui tootmi sharusse kuulub suur arv 
tootjaid, kasutatakse abinõuna väljavõtte list uuringut. Väljavõtte lise uuringu eesmärk 
on tagada, et olemasoleva aja jooksul on võimalik koguda piiratud hulgalt tootjatelt 
üksikasjalikud andmed ja need kontrollida. Kõnealused andmed käsitlevad näiteks hindasid, palkasid, investeeringuid, kasum it, investeeringutasuvust, rahavoogusid ja 
kapitali kaasamise võimet, mille puhul oleks olemasoleva aja jooksul võimatu kontrollida neid andmeid terve ühenduse toot misharu ulatuses. Teiste tegurite puhul, 
nagu näiteks turuosa, müügimaht ja t ootmine, on andmed tavaliselt hõlpsasti 
kättesaadavad terve tootmisharu kohta. Kui kahju analüüs põhineks üksnes valimisse 
kuuluvate tootjate andmetel, siis jääksid te iste tootjate kasutamiskõlblikud andmed 
tähelepanuta, mistõttu hindamine olek s puudulik. Et käesoleval juhul saaks 
olemasoleva aja jooksul teha  võimalikult tervik liku hindamise, täiendati valimisse 
kuuluvatelt tootjatelt saadud kahjuteg urite suundumusi käsitlevaid kontrollitud 
andmeid kogu tootmisharu käsitleva teabega. 
(57) Ühenduse tootmise ja ühenduse tootmishar u mõiste kohta ei ole esitatud muid märkusi 
ning seepärast kinnitatakse ajutise määrus e põhjendustes 111–114 esitatud järeldused. 
2. Ühenduse tarbimine, import ja  nende kumulatiivne hindamine  
(58) Koostööd tegevad Tai ek sportivad tootjad väitsid, et  Tai importi ei oleks pidanud 
hindama kumulatiivselt koos Hiina RVst, Indon eesiast, Taiwanist ja Vietnamist pärit 
roostevabast terasest kinnitusdetailide  ja nende osade dumpinguhinnaga impordiga, 
sest väidetavalt puudub koguste, keskmiste hindade ja turuosa konkurents viimati 
nimetatud riikidest pärit impordiga. Nad j uhtisid tähelepanu sellele, et 2002. aastal 
langes Tai impordi maht ja turuosa vastav alt 29 ja 35%, samal ajal kui juba 2002. 
aastal võib teiste vaatlusaluste riikide osas  täheldada suurenemist. Lisaks märkisid 
nad, et alates 2003. aastast tõusid Ta i keskmised impordihinnad 2% võrra.  
(59) Tuleks meenutada, et iga vaatlusaluse riigi impordi puhul kindlaks tehtud 
dumpingumarginaalid ületavad algmääruse ar tikli 9 lõikes 3 määratud miinimumtaset, 
st 2%, ja iga vaatlusaluse riigi impordimaht ületab algmääruse artikli 5 lõikes 7 kehtestatud 1%-st turuosa künni st. Lisaks on asjakohane mä rkida, et analüüsis ei 
tohiks keskenduda 2002. aastale eraldi võetuna , vaid üldpildile va atlusaluse perioodi 
jooksul, st aastast 2001 kuni uurimisperiood ini. Kokkuvõttes suurenesid Tai impordi 
maht ja turuosa tegelikult oluliselt, kui d hinnad langesid märkimisväärselt. Seega 
kokkuvõttes on Tai impordi struktuur kooskõlas  kõigi vaatlusaluste riikide puhul 
kindlakstehtud suundumustega. Lisaks sellele olid vaatlusalustest riikidest imporditud 
kinnitusdetailid igas mõttes ühesugused, nad on üksteisega asendatavad ning neid turustatakse ühenduses võrreldavate müügikanalite kaudu ja samasugustes 
äritingimustes, mis tähendab, et na d konkureerivad ühenduses toodetavate 
kinnitusdetailidega. Seepärast ning koos kõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4 
kinnitatakse, et vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi mõjude kumulatiivne hindamine on asjakohane. 
 
ET 15   ET (60) Ühenduse turu olukorra analüüsi kohta ei  ole esitatud muid märkusi ning seepärast 
kinnitatakse ajutise määruse põhjen dustes 115–126 esitatud järeldused. 
3. Ühenduse tootmisharu majanduslik olukord 
(61) Pärast ajutiste meetmete kehtestamist  ei ole tootmise, toot misvõimsuse ja selle 
rakendamise, müügimahu, müügihinna, turuos a, kasvu, varude, tööhõive, tootlikkuse, 
dumpingu suuruse ning ühenduse tootmisharu varasemast dumpingust toibumise kohta 
märkusi esitatud. Seepärast kinnitata kse põhjendustes 127–133, 137, 142, 143, 145 ja 
146 esitatud järeldused.  
3.1 Tasuvus 
(62) Koostööd tegevad Tai eksportivad too tjad väitsid, et valimisse kuuluvate ühenduse 
tootjate tasuvus oli paranenud ega kajastanud mingit kahju. Lisaks väitsid nad, et ühenduse tootmisharu ei olnud saavutanud 5%  minimaalset kasumimarginaali, mida 
peetakse piisavaks ja saavutatavak s dumpingu puudumisel, valimisse kuuluvate 
ühenduse tootjate 2002. ja 2003. aastal tehtud investeeringu te tõttu. Nad väitsid ka, et 
tähelepanuta tuleks jätta as jaolu, et ühenduse tootmisharu sai kasu madala hinnaga 
roostevaba terase kasutamisest, kuna seda  tuleks võtta kui tavalist turuolukorda, 
millest kõik ettevõtjad olid kasu saanud.  
(63) Tuleks meenutada, et nagu ajutise m ääruse põhjendustes 149 ja 150 märgitud, ei olnud 
tasuvus seoses kahju kandmisega ainus ega keskne tegur. Vastava lt algmääruse artikli 
3 lõikele 5 ei ole ükski selles artiklis nime tatud kahju tegur ei eraldi ega koosvõetuna 
tingimata otsustava tähtsusega ühenduse tootmisharu olukorra puhul. Investeeringud 
olid vajalikud konkurentsivõime säilitami seks, nagu märgitud ajutise määruse 
põhjenduses 138, nii et sellisel e investeeringule ei saa om istada negatiivset mõju 
tasuvusele. Lisaks nagu kirjeldat ud ajutise määruse põhjenduses 136, oli 
uurimisperioodi jooksul roostevaba terase tõusvatest hindadest tulenev soodne mõju 
valimisse kuuluvate ühenduse tootjate tasuvusele vaid aj utine ning see oli tegur, 
millest muud ettevõtjad võisid kasu saada väga lühikese aja jooksul.  
(64) Seega tuleb väide, et tasuvusega seotud olukord ei kajasta kahj u, tagasi lükata ja 
ajutise määruse põhjendustes 134–136 esitatud järeldused kinnitada. 
3.2. Investeeringud, investeeringutasuvus, rahavood ja kapitali kaasamise võime. 
(65) Koostööd tegevad Tai eks portivad tootjad märkisid, et  suurenevad investeeringud, 
investeeringutasuvus, rahavood ja kapitali kaasamise võime ei viidanud kahjule. 
(66) Nagu ajutise määruse põhjenduses 147 märgit ud, tuleb meenutada, et selliseid tegureid 
nagu investeering ja kapita li kaasamise võime ei ole arvestatud kui tegureid, mis 
näitavad kahju vaatlusalu se perioodi jooksul.  
(67) Investeeringutasuvuse puhul tuleb vaatlu sperioodi jooksul toimunud üldist paranemist 
vaadeldes arvestada i) valimisse kuuluvate ühenduse tootjate ta suvuse ajutist ja 
erandlikku laadi uurimisperioodi jooks ul, nagu juba öeldud ajutise määruse 
põhjendustes 136 ja 139, ning ii) renditud masi nate suurenenud kasutamine, mida ei 
ole võetud arvesse kui investeeringut.  Renditud kapitalikaupu ei kaasatud 
investeeringutesse, kuid nende suurenenud ka sutamine aitas kaasa teenitud kasumile. 
 
ET 16   ET Need on kaks põhjust, millega seletatakse investeeringutasuvuse kunstlikku 
suurenemist uurimisperioodi jooksul.  
(68) Rahavoogudega seoses tuleb tõdeda, et vaatlusaluse perioodi jooksul toimus langus 
36% võrra ja see näitab selgelt vaatlusaluse  perioodi kahju. Seepärast tuleks ajutise 
määruse põhjendustes 138–141 esitatud järeldused kinnitada. 
3.3. Palgad 
(69) Koostööd tegevad Tai eksportivad toot jad väitsid lisaks, et käesoleval juhul 
tööjõukulude 10% kasv töötaja kohta vaat lusalusel perioodil ei näita kahju.  
(70) Tuleks meenutada, et seoses palkad ega on kahju kohta tehtud esialgses järelduses 
tunnistatud, et palkade tõus oli tasu tootlikkuse suurenemise eest ja kompenseeris inflatsiooni. Siiski peeti asja olu, et tööhõive kahanes vaatlu saluse perioodi jooksul 5%, 
kahju märgiks. Seega tuleb kinnitada ajutise määruse põhjenduses 144 esitatud 
järeldused. 
3.4. Järeldus kahju kohta 
(71) Kokkuvõttes kinnitatakse ajutise määr use põhjendustes 147–150 es itatud järeldused. 
Üldiselt on negatiivse suundumuse näitaja d (turuosa, kasvu ja  tööhõive oluline 
vähenemine, tasuvuse/investeeringutasuvus e ja rahavoogude ebarahuldav paranemine) 
võrreldes positiivsete suundumustega (tootmise ja müügimahu mõningane 
suurenemine, varude vähendamine, i nvesteeringute jätkumine, tööjõukulude 
vähenemine absoluutarvudes ja kapitali kaasamise võime) olulises ülekaalus. 
G. PÕHJUSLIK SEOS 
(72) Tai eksportivad tootjad ja importijate  ühendus esitasid märkused põhjusliku seose 
esialgse analüüsi kohta seoses teatavat e allpool esitatud te guritega. Kuna puuduvad 
muud märkused, kinnitatakse ajutises  määruses sätestatud järeldused 
dumpinguhinnaga impordi mõju (põhjendus 152) ja kolmandatest riikidest pärit 
impordi mõju (põhjendused 153–159) kohta ning tarbimise arengu kohta ühenduse 
turul (põhjendus 160). 
1. Vääringute vahetuskursside mõju 
(73) Koostööd tegevad Tai eksportivad too tjad, üks importija ja tema ühendus osutasid 
tähelepanu USA dollari odavnemisest euro su htes tulenevale mõjule, seda eelkõige 
2003. aastal, mis nende väitel soodustas Hiin a ja Tai eksporti ühendusse. Seega väitsid 
nad, et vähemalt osaliselt ei tuleks hinnalangust ja sellest tulenevat kahjustavat mõju 
ühenduse tootmisharule omistada Hiina RV ja Tai eksportijate dumpingule, vaid 
sellisele vahetuskursi arengule (Hiina RV puhul eriti jüaani ja US A dollari fikseeritud 
vahetuskursi tõttu). 
(74) Kõigepealt tuleb märkida, et ei ole t eada kaubaarvete vääringud kõikide vaatlusaluste 
riikide eksporditehingute puhul . Seetõttu ei ole võimalik hinnata vahetuskursside 
kõikumise mõju. Lisaks ei ole kahju puhul oluline, kas madalad impordihinnad võivad 
olla mõningal määral tingitud ka kursi muutustest; et määrata kindlaks hinna 
allalöömise tase ja selle edasine mõju ühe nduse tootmisharule, kasutatakse tegelikke 
 
ET 17   ET impordihindasid uurimisperioodi jooksul. Leit i, et hinna allalöömismarginaalid on 
märkimisväärsed (vt ajutise määruse põhjendused 125 ja 126). 
(75) Võttes arvesse eespool öeldut, tuleb vä ide vahetuskursi liikumise võimaliku mõju 
kohta tagasi lükata.  
2. Ühenduse tootmisharu konkurentsivõime 
(76) Tai eksportivad tootjad väitsid veel, et ühenduse tootmisharu kantud kahju põhjus 
konkurentsivõime puudumine väidetavalt vananenud toomisseadmete tõttu.  
(77) Siiski tuleb meenutada, et ühenduse t ootmisharu investeeris vaatlusaluse perioodi 
jooksul pidevalt, et asenda da aegunud masinaid ja hoida  tootmisseadeid ajakohasel 
tasemel. Seega puudub vananenud konkurentsivõimetu tootmistehnika, mille tõttu oleks võinud katkeda põhjuslik seos v aatlusalustest riik idest pärineva 
dumpinguhinnaga impordi ja selle ühenduse t ootmisharule kahjustava mõju vahel. 
Väide tuleb seetõttu tagasi  lükata ja kinnita takse ajutise määr use põhjenduses 161 
esitatud järeldused ühendus e konkurentsivõime kohta.  
3. Konkurentsitingimused ühenduse turul 
(78) Koostööd tegevad Tai eks portivad tootjad väitsid ka, et  kahju võisid põhjustada ka 
ebastabiilsed turutingimused. Sellega seoses viitasid nad terase hi nna ajutisele tõusule 
ja suurte klientide läbirääkimisjõule. 
(79) Märgitakse, et ajutised terase hinna  tõusud ei ole tekitanud kahju valimisse 
kuuluvatele ühenduse tootjatele. Vastupidi, s ee oli neile kasulik, kuna nende tasuvus 
suurenes ajutiselt. Suurte  klientide mõju osas märg itakse, et ebaaus konkurents 
dumpinguhinnaga impordi kujul soodustab ol uliselt nende läbirääkimisjõudu. Seega 
võib täheldada otsest seost vaatlusalu stest riikidest pärineva impordi ja 
importijate/turustajate käitumise vahel. Seepärast ei ole ühenduse turu tingimuste tõttu kadunud põhjuslik seos dumpinguhinnaga impo rdi ja ühenduse tootmisharu kantud 
kahju vahel. 
4. Järeldus põhjusliku seose kohta 
(80) Kokkuvõttes kinnitatakse põhjusliku seos e kohta eespool esitatud märkuste hindamise 
ning ajutise määruse põhjendustes 151–162 esitat ud põhjuste alusel, et ei ole muid 
tegureid, mille tõttu oleks võinud katkeda põhjuslik seos kõigist viiest vaatlusalusest riigist pärit kogu impordi ja ühenduse t ootmisharu kantud olulise kahju vahel. 
H. ÜHENDUSE HUVI 
(81) Mõned importijad/turustajad ja Tai eks portivad tootjad väitsid, et meetmed ei pruugi 
olla ühenduse huvides.  
1. Meetmete mõju importij atele ja kasutajatele 
(82) Importijad/turustajad märkisid, et  meetmetel oleks otsene mõju nende 
kasumimarginaalile, kuna neil ei ole võima lik meetmete kulusid oma klientidele 
kõrgemate hindade kehtestamise kaudu üle kanda.  
 
ET 18   ET (83) Kõigepealt tuleb märkida, et kõnealus ed pooled ei põhjendanud oma väiteid. Lisaks 
nagu ajutises määruses juba sedastatud, ei  viita miski sellele, et dumpinguvastased 
meetmed seaksid ohtu importijate/turustajate majandusliku elujõulisuse. Lisaks olid 
nende kasumimarginaalid vaatlusaluse  perioodi kestel ühenduse tootmisharu 
tasuvusest tunduvalt kõrgemad. Seepäras t kinnitatakse, et eelised, mis 
importijad/turustajad võivad saada dumpi nguvastaste meetmete kehtestamata 
jätmisest, kaaluvad üles ühenduse tootmishar u huvi korvata vaatlu salustest riikidest 
pärinevad ebaõiglased ja kahjustavad kauba ndustavad. Seega tuleb kinnitada ajutise 
määruse põhjendustes 164–170 esitatud järeldused. 
(84) Tai eksportivad tootjad märkisid, et meetmete kehtestamine suurendaks Euroopa 
autotööstuse kulusid, mis ei vastaks ühe nduse huvidele. Nad siiski ei põhjendanud 
kõnealust väidetavat ka sutajatele avalduvat mõju. Kättesa adava teabe, st ühe kasutaja 
(veeremsõidukite tootja) vastuse põhjal oleks meetmete mõju kasutajatele 
tootmisahela järgmistes etappides tühi ne. Ajutise määruse põhjendustes 173 ja 174 
esitatud kasutajate ja tarbijate huvisid käsitl evad järeldused tuleks  seepärast kinnitada. 
2. Järeldus 
(85) Olles läbi vaadanud asjassepuutuvad er inevad huvid, kinnitatakse ajutise määruse 
põhjendustes 163–175 esitatud põhjustel, et üh enduse üldiste huvide seisukohast ei 
kaalu ükski muu huvi üles ühenduse tootmi sharu huvi kehtestada dumpinguvastased 
meetmed, mille eesmärgiks on kõrvaldada kauplemist moonutavad mõjud, mis on tingitud dumpinguhinnaga impordist.  
I. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED 
(86) Pidades silmas järeldusi dumpingu, kahj u, põhjusliku seose ja ühenduse huvide kohta, 
peetakse vajalikuks kehtestada lõpli kud dumpinguvastased meetmed, et hoida ära 
dumpinguhinnaga impordi tekitatav edasine kahju ühenduse tootmisharule. Kõnealuste 
meetmete taseme kindlaksmääramisel võeti arvesse uurimisperioodi jooksul tuvastatud 
dumpingumarginaale ja ühenduse tootmish aru kantud kahju kõrvaldamiseks vajalikku 
tollimaksumäära. 
1. Kahju kõrvaldamise tase 
(87) Kahju kõrvaldamiseks vajalik hinnatõus  tehti kindlaks iga et tevõtte kohta eraldi, 
võrreldes vaatlusaluse toote kaalutud keskmist impordihinda mittekahjustava hinnaga, millega ühenduse tootmisharu müüb samasugust toodet ühenduse turul. Hinnaerinevust väljendatakse protse ntides impordi CIF-väärtusest. 
(88) Mittekahjustava hinna saamiseks liideti ühenduse tootmisharu kaalutud 
tootmiskuludele 5%-ne kasumimarginaal. Märkuste puudumisel kinnitatakse kõnealune kasumimarginaal ühenduse tootmisharu kasumimarginaaliks, mille ta võiks saavutada dumpinguhinnaga impordi puudumisel . See kajastab kasumimarginaali, mis 
on ebaausa konkurentsi puudumisel saavutatav ühenduse tootmisharu sarnaste tooterühmade, näiteks kinnitusdetailide puhul , mis ei kuulu käesoleva uurimise käigus 
hõlmatud toodete CN-koodide alla.  
 
ET 19   ET 2. Tollimaksu vorm ja tase 
(89) Eespool öeldut silmas pidades leitakse,  et vastavalt algmäärus e artikli 9 lõikele 4 
tuleks Hiina Rahvavabariigist, Indoneesiast , Taiwanist, Taist ja Vietnamist pärit 
roostevabast terasest ki nnitusdetailide impordi suht es kehtestada lõplik 
dumpinguvastane tollimaks. 
(90) Tollimaksu tasemega seoses leiti, et ka he koostööd tegeva eksportiva tootja (ühe 
Taiwani ja ühe Hiina RV tootja) puhul ol i kahju kõrvaldamiseks vajalik tase 
dumpingumarginaalist madalam. Neil juhtude l peaks tollimaksu tase piirduma kahju 
kõrvaldamiseks vajaliku tasemega. Kõikid el muudel juhtudel tuleks kehtestada 
tollimaks vastavalt algmääruse arti kli 9 lõikele 4 kindlaksmääratud 
dumpingumarginaali tasemel.  
(91) Eespool öeldu põhjal on l õplikud tollimaksud järgmised: 
Riik... Eksportiv tootja Dumpinguvastane tollimaks 
Tengzhou Tengda Stainless Steel 
Product Co., Ltd, Tengzhou City 11,4% 
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. 
Ltd., Zhejiang 12,2% Hiina RV 
Kõik muud äriühingud 27,4% 
PT. Shye Chang Batam Indonesia, 
Batam  9,8% Indoneesia 
Kõik muud äriühingud 24,6% 
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei 15,2% 
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, 
Tao Yuan 8,8% 
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, 
Pingtung 16,1% 
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., 
Kaohsiung 16,1% 
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan 11,4% 
Koostööd tegevad eksportivad 
tootjad, kes ei kuulu valimisse 15,8% Taiwan 
Kõik muud äriühingud 23,6% 
 
ET 20   ET A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., 
Ayutthaya 11,1% 
Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, 
Samutsakorn  10,8% 
Dura Fasteners Company Ltd., 
Samutprakarn 14,6% 
Siam Screws (1994) Co. Ltd., 
Samutsakorn 11,0% Tai 
Kõik muud äriühingud 14,6% 
Vietnam Kõik äriühingud 7,7% 
(92) Tai eksportivad tootjad juhtisid tähe lepanu WTO dumpinguvast ase lepingu artiklile 
15, milles sätestatakse, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamise kaalumisel tuleb 
arvesse võtta arengumaade eriolukorda. Si iski ei tõendatud, et  käesolev juhtum 
kahjustaks Tai olulisi huve kõnealuse artikli tä henduses. Sellistel asjaoludel leitakse, et 
on asjakohane kehtestada Taist pärit impor di suhtes eespool nimetatud määradega 
dumpinguvastane tollimaks. 
(93) Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase 
tollimaksu määrad määrati kindlaks käes oleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast 
peegeldavad need olukorda, mis uurimise kä igus nende äriühingut e osas tuvastati. 
Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt kõikide muude äriühingute suhtes 
kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete 
impordi puhul, mis on pärit vaatlusalu stest riikidest ning toodetud nimetatud 
äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste is ikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, 
mille tootjaks on mõni muu käesoleva m ääruse regulatiivosas konkreetselt nime pidi 
nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt  nimetatud äriühingut ega seotud isikud, ei 
tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende  osas kehtib kõikide muude äriühingute 
suhtes kohaldatav tollimaksumäär. 
(94) Taotlused kohaldada kõnealuseid äri ühingutele määratavai d individuaalseid 
dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või 
uue tootmise või müügiga tegeleva isi ku asutamist) tuleb saata viivitamata 
komisjonile3 koos kogu vajaliku teabega, eelkõige  nimevahetuse või tootmise või 
müügiga tegelevate isikutega seot ud võimalike muudatustega äriühingu 
tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades äriühingute nimekirja, ke lle suhtes kohaldatakse 
individuaalseid tollimaksumäärasid. 
                                                
 
3 Euroopa Komisjon, kaubanduse peadirektoraat, direktoraat B, J-79 5/17, Rue de la Loi/Wetstraat 200, 
B-1049 Brüssel.  
 
ET 21   ET 3. Ajutiste tollimaksude sissenõudmine 
(95) Täheldatud dumpingumarginaalide s uurusjärku silmas pidades ja ühenduse 
tootmisharule tekitatud kahj u taset arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse st 
komisjoni määruse (EÜ) nr 771/2005 kohaselt  ajutise dumpinguvastase tollimaksuna 
tagatiseks antud summad tuleb lõplikult sisse nõuda vastavalt käesoleva määrusega 
lõplikult kehtestatud tollimaksumäärale. Eksportivate tootjate puhul, kelle lõplik 
tollimaksumäär on ajutisest tollimaksust madalam, vabastatakse tagatiseks antud summad, mis ületavad lõplikku dum pinguvastase tollimaksu määra. 
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: 
Artikkel 1 
1. Käesolevaga kehtestataks e lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina 
Rahvavabariigist, Indoneesiast, Taiwanist, Taist ja Vietnamist pärit roostevabast 
terasest kinnitusdetailide ja nende osad e impordi suhtes, mis kuuluvad CN-koodide 
7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 alla. 
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mi da kohaldatakse vaba netohinna suhtes 
ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõud mist, on lisas loetletud Taiwani 
eksportivate tootjate valmistatud to odete puhul 15,8% (TARICi lisakood A649). 
3. Lõplik dumpinguvastane tollim aks, mida kohaldatakse a llpool loetletud äriühingute 
valmistatud toodete netohinna suhtes ühendus e piiril enne tollim aksu sissenõudmist, 
on järgmine: 
Riik Eksportiv tootja Dumpinguvastan
e tollimaks (%) TARICi lisakood 
Tengzhou Tengda Stainless Steel 
Product Co., Ltd, Tengzhou City  11,4 A650 
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. 
Ltd., Zhejiang  12,2 A651 Hiina 
Rahvavabariik 
Kõik muud äriühingud 27,4  A999 
PT. Shye Chang Batam Indonesia, 
Batam  9,8 A652 Indoneesia 
Kõik muud äriühingud 24,6  A999 
 
ET 22   ET Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei  15,2 A653 
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, 
Tao Yuan 8,8 A654 
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, 
Pingtung 16,1 A655 
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., 
Kaohsiung 16,1 A656 
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan 11,4  A657 Taiwan 
Kõik muud äriühingud peale 
eelnimetatute ja lisas loetletute 23,6 A999 
A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., 
Ayutthaya 11,1 A658 
Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, 
Samutsakorn  10,8 A659 
Dura Fasteners Company Ltd., 
Samutprakarn 14,6 A660 
Siam Screws (1994) Co. Ltd., 
Samutsakorn 11,0 A661 Tai 
Kõik muud äriühingud 14,6  A999 
Vietnam Kõik äriühingud 7,7  - 
4. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid. 
Artikkel 2 
Vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 771/2005 (millega kehtestatakse Hiina 
Rahvavabariigist, Indoneesiast, Taiwanist, Taist ja Vietnamist pärit teatavate roostevabast 
terasest kinnitusdetailide ja nende osad e suhtes, mis kuuluvad CN-koodide 7318 12 10, 7318 
14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 alla) ajutise dumpinguvastase 
tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse  lõplikult sisse vastavalt allpool sätestatud 
eeskirjadele. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu 
määra, vabastatakse.  
 
ET 23   ET Artikkel 3 
Malaisiast ja Filipiinidelt pärit roostevabast te rasest kinnitusdetailide ja nende osade importi 
käsitlev menetlus lõpetatakse. 
Artikkel 4 
Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas  avaldamisele järgneval päeval. 
Määrus on tervikuna siduv ja vahetu lt kohaldatav kõikides liikmesriikides. 
Brüssel,  
 Nõukogu nimel 
 eesistuja 
 
ET 24   ET LISA  
(TARICi lisakood A649)  
A-STAINLESS INTERNATIONAL CO LTD, Taipei 
BOLTUN CORPORATION, Tainan 
CHAEN WEI CORPORATION, Taipei 
CHIAN SHYANG ENT CO LTD, Chung-Li City 
CHONG CHENG FASTENER CORP., Tainan 
DIING SEN FASTENERS & INDUSTRIAL CO LTD, Taipei 
DRAGON IRON FACTORY CO LTD, Kaohsiung 
EXTEND FORMING INDUSTRIAL CORP. LTD, Lu Chu 
FORTUNE BRIGHT INDUSTRIAL CO LTD, Lung Tan Hsiang 
FWU KUANG ENTERPRISES CO LTD, Tainan 
HSIN YU SCREW ENTERPRISE CO LTD, Taipin City 
HU PAO INDUSTRIES CO LTD, Tainan 
J C GRAND CORPORATION, Taipei 
JAU YEOU INDUSTRY CO LTD, Kangshan 
JOHN CHEN SCREW IND CO LTD, Taipei 
KUOLIEN SCREW INDUSTRIAL CO LTD, Kwanmiao 
KWANTEX RESEARCH INC, Taipei 
LIH LIN ENTERPRISES & INDUSTRIAL CO LTD, Taipei 
LIH TA SCREW CO LTD, Kweishan 
LU CHU SHIN YEE WO RKS CO LTD, Kaohsiung 
M & W FASTENER CO LTD, Kaoshsiung 
MULTI-TEK FASTENERS & PARTS MANIFACTURER CORP., Tainan 
NATIONAL AEROSPACE FASTEN ERS CORP., Ping Jen City 
 
ET 25   ET QST INTERNATIONAL CORP., Tainan 
SEN CHANG INDUSTRIAL  CO LTD, Ta-Yuan 
SPEC PRODUCTS CORP., Tainan 
SUMEEKO INDUSTRIES CO LTD, Kaoshiung 
TAIWAN SHAN YIN INTERNAT IONAL CO LTD, Kaohsiung 
VIM INTERNATIONAL ENTERPRISE CO LTD, Taichung 
YEA-JANN INDUSTRIAL CO LTD, Kaohsiung 
ZONBIX ENTERPRISE CO  LTD, Kaohsiung  
ZYH YIN ENTERPRISE CO LTD, Kaohsiung