ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
—

võttes arvesse Ecoryse ja SportsEconAustria 2020. aastal Euroopa Komisjonile esitatud aruannet „Mapping study on measuring the economic impact of COVID-19 on the sport sector in the EU“ (Kaardistusuuring COVID-19 poolt ELi spordisektorile avaldatud majandusliku mõju mõõtmiseks),
40.

rõhutab, et olemasolev varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteem mängib olulist rolli ka liidu finantshuvide kaitsmisel; väljendab muret, et seda kohaldatakse ainult otsese eelarve täitmise alla kuuluvate fondide suhtes, mis moodustavad vaid umbes 20 % liidu rahalistest vahenditest; on samuti mures selle pärast, et ettevõtjaid, kes OLAFi hinnangul kuritarvitavad avaliku sektori vahendeid, ei jäeta automaatselt välja liidu eelarvest rahastatavatest lepingutest ega määrata neile rahalisi karistusi; nõuab tungivalt, et komisjon laiendaks varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi kohaldamisala finantsmääruse eelseisva läbivaatamise käigus, et muuta see süsteem tõhusamaks;
6.

kutsub Kameruni ametivõime üles lõpetama inimeste sõjaväekohtu alla andmine, kus kohtuprotsessi tulemused on eelnevalt kindlaks määratud ja kus kasutatakse surmanuhtlust, mis on rahvusvahelise inimõigustealase õiguse kohaselt ebaseaduslik; tuletab meelde, et Kamerunis ei ole alates 1997. aastast surmanuhtlust kasutatud ja see on riigi jaoks oluline samm surmanuhtluse täieliku kaotamise poole; väljendab uuesti ELi täielikku ja eranditeta vastuseisu surmanuhtlusele; kutsub Kameruni valitsust üles tagama surmanuhtluse kaotamise; kutsub Kameruni valitsust üles ratifitseerima kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti teise fakultatiivprotokolli, mille eesmärk on surmanuhtlus kaotada; nõuab tungivalt, et kohtud hoiduksid selliste karistuste määramisest ja kinnitaksid, et nad ei taotle surmanuhtlust;
K.

arvestades, et hinnanguliselt 2,9 miljonit somaallast on riigisisesed põgenikud; arvestades, et 2021. aasta augustist oktoobrini oli 55 000 inimest sunnitud oma kodudest põgenema, kusjuures 80 % neist põgenes konflikti ja 20 % kliimanähtuste tõttu; arvestades, et Keenias on mitu pagulaslaagrit ning need on alates 1991. aasta kodusõjast Somaalias vastu võtnud Somaalia pagulasi ja varjupaigataotlejaid, sealhulgas Kakuma ja Dadaabi laagrid, kus on ligikaudu 520 000 registreeritud pagulast ja varjupaigataotlejat; arvestades, et elamistingimused laagrites on ebaturvalised ning et eelkõige naised, lapsed ja LGBTQ kogukonna liikmed kogevad korduvaid väärkohtlemisi ja vägivalda; arvestades, et 29. aprillil 2021. aastal leppisid ÜRO pagulaste ülemvolinik (UNHCR) ja Keenia valitsus kokku tegevuskavas, millega lükati Dadaabi ja Kukuma laagrite sulgemine edasi 30. juunile 2022;
8.

peab väga kahetsusväärseks, et WTO apellatsioonikogus on tekkinud ummikseis, mille tõttu ei ole üleilmses kaubandussüsteemis võimalik õigusjõudu omavat vaidluste lahendamise süsteemi kasutada; hoiatab, et kui apellatsioonikogu ei toimi, on WTO võimetu ja kalduvus mitmepoolseid lepinguid rikkuda üksnes suureneb; märgib, et praeguseks on esitatud üle 15 apellatsioonkaebuse, mida ei ole võimalik läbi vaadata; nõuab tungivalt, et kõik WTO liikmed pingutaksid ja teeksid kõik selle nimel, et täielikult toimiv kahetasandiline vaidluste lahendamise süsteem, mille hulka kuulub täielikult toimiv ja sõltumatu apellatsioonikogu, võimalikult kiiresti taastada; toetab kindlalt algatusi, mille EL on hiljuti teinud sõlmimaks peamiste kaubanduspartneritega kokkulepped, millega säilitatakse toimiv vaidluste lahendamise menetlus, mida kokkuleppes osalevad WTO liikmed saavad ajutiselt kasutada; tuletab meelde, et ELi strateegia peamine eesmärk peaks endiselt olema siduv, kahetasandiline ja sõltumatu menetlus; rõhutab, et selleks, et reform oleks tulemuslik, tuleb kõigi osaliste põhjendatud muredele lahendusi otsida ja saavutada kompromiss; nõuab tungivalt, et asjaomased sidusrühmad lepiksid 12. ministrite konverentsi lõpuks kokku tegevuskavas, mille alusel tuleb jätkata tööd täitmaks keskmise pikkusega ja pikaks ajaks seatud reformieesmärgid, millest osa tuleks saavutada enne järgmist, s.o 13. ministrite konverentsi; toetab komisjoni hiljutist ettepanekut, mille kohaselt tuleb jõustamismäärust muuta, et tagada ELile kolmandate riikide kohustuste jõustamiseks õiged vahendid;
G.

arvestades, et Wagneri rühmitus on selliste paramilitaarjõudude ja ettevõtete võrgustik, mis on omavahel seotud omandi ja logistikavõrgustike kattuvuse tõttu; arvestades, et Wagneri rühmitus eristub teistest eraõiguslikest sõjaliste ja turvateenuste osutajatest mitmel põhjusel, näiteks selle poolest, et tal on tõendatud sidemed Vene riigi kõrgeimate võimuringkondadega, tema kohalolust on teateid paljudes riikides, tema ulatuslikes operatsioonides osaleb hinnanguliselt 10 000 töövõtjat ning on tõendeid rühmituse poolt toime pandud ränkadest inimõiguste rikkumistest, milles on teda on süüdistatud; arvestades, et Venemaa karistusseadustiku artikli 359 kohaselt on palgasõdurite kasutamine keelatud, mis tähendab, et Kremlil on võimalik selliste eraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajate nagu Wagneri rühmitus ebaseaduslikust tegevusest avalikult distantseeruda, kuid samal ajal on selles mitu lünka, mis võimaldavad kasutada neid teenuseosutajaid olulise poliitilise ja sõjalise vahendina konfliktides üle kogu maailma;
2.

kinnitab, et turvalised ja ohutud veoautode parkimisalad on vajalikud, et tagada elukutselistele sõidukijuhtidele kohustuslike puhkeperioodide ajal sotsiaalselt õiglased tingimused; tuletab meelde, et maanteetranspordisektor kannatab akuutse autojuhtide puuduse all; kutsub komisjoni üles jälgima tähelepanelikult piisava arvu kvaliteetsete turvaliste ja ohutute veoautode parkimisalade kättesaadavust ja karistuste proportsionaalset kohaldamist liikmesriikides; rõhutab, et ELi veoautojuhtide ja transpordiettevõtete mis tahes ebaõiglase kohtlemise või diskrimineerimise korral tuleb võtta meetmeid;
32.

väljendab heameelt kutsehariduse tipptaseme keskuste algatuse üle, mis loob sektorile Euroopa tasandil struktuuri; nõuab, et Euroopa haridusruumi lahutamatu osana loodaks Euroopa kutseharidus- ja koolitusruum; palub komisjonil ja liikmesriikidel tegutseda Euroopa töökohapõhise õppija põhikirja loomise nimel; rõhutab, et mõned liikmesriigid peavad tegelema kutsehariduse ja -õppe ning duaalsete haridussüsteemide vähese atraktiivsuse ja mõjukuse probleemiga; rõhutab, et kutseharidus ja -õppe süsteemid peavad muutuma veelgi õppijakesksemaks ja neid tuleb muutuva töömaailmaga kohandada; kordab, kui oluline on kutsehariduse ja -õppe tunnustamine ning palub liikmesriikidel rakendada nõuetekohaselt ja täielikult vastavat nõukogu soovitust ja Euroopa oskuste tegevuskava; rõhutab, kui oluline on luua paindlikud ja modulaarsed õppesuunad, et õppijatel oleks võimalik kombineerida omavahel erinevaid õppekogemusi ja -võimalusi ning neile tugineda;
30.

sedastab, et liikmesriikide kohtutes tuleb tagada liidu õigusest tulenevate seaduslike õiguste (näiteks õigus kaitsta oma mainet) nõuetekohane ja õigeaegne menetlus ning tasakaalustatud kaitse ja seda õigust ei tohi seada ohtu, sealhulgas õigusi, millele kuritarvituslikes kohtuasjades tavaliselt viidatakse; rõhutab seepärast, et üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide vastased meetmed ei tohiks piirata seaduslikke kohtutoiminguid ja õiguskaitse kättesaadavust hagejale; kaitseb samal ajal seisukohta, et tuleb ära hoida kohtusüsteemide ja nende õiguste kuritarvitamine viisil, mis on ilmselgelt vastuolus seadusandjate kavatsusega, kui füüsilistele või juriidilistele isikutele antakse teatud õigused, et tagada õigus õiglasele kohtulikule arutamisele; on seisukohal, et sel eesmärgil on vaja kaitsemeetmeid mitte ainult selleks, et kaitsta üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide ohvreid, vaid ka selleks, et ennetada ja karistada meetmete väärkasutamist selliste hagide vastu, näiteks juhtudel, kui autoritaarsed valitsused kasutavad relvana üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide vastaseid klausleid, et kaitsta oma valitsuse poolt organiseeritud valitsusväliseid organisatsioone laimu käsitlevate seaduslike kohtuasjade eest; märgib, et sellise kuritarvitamise vältimine on samavõrd vajalik liidu õiguse nõuetekohaseks ja ühtseks kohaldamiseks, et tagada selle tõhusus;
3.

rõhutab, et intellektuaalomandi õigustel on väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) ja mikroettevõtjate jaoks palju eeliseid; arvestades, et tööstusharud, kus intellektuaalomandiõigustel on tähtis roll, pakuvad kvaliteetsemaid töökohti koos paremate töötingimuste ja kõrgema tasuga; märgib, et intellektuaalomandi õiguste omanikest VKEd teenivad kuni 68 % suuremat tulu töötaja kohta ja makstavad palgad on 20 % suuremad VKEdest, kellel neid ei ole; on seetõttu mures, et paljudel VKEdel on oma intellektuaalomandi strateegia kindlaksmääramisega ja intellektuaalomandi õiguste haldamisega raskusi; väljendab seetõttu heameelt intellektuaalomandi vautšerite, intellektuaalomandi esialgse hindamise ning muude komisjoni ja EUIPO algatuste üle, mille eesmärk on toetada mikroettevõtjaid ja VKEsid lihtsate registreerimismenetluste ja madalate haldustasudega ning aidata neil oma intellektuaalomandit parimal viisil ära kasutada; palub komisjonil, Euroopa Patendiametil (EPO) ja EUIPO-l kaaluda nende algatuste laiendamist igat liiki intellektuaalomandi varade jaoks ning määrata kindlaks lisameetmed, et edendada kasu, mida intellektuaalomandi õiguste registreerimine VKEde tegevuse arengule pakub;
15.

väljendab sügavat muret südametunnistuse klausli kasutamise pärast, mis kujutab endast arstiabi andmisest keeldumist isiklike veendumuste tõttu; peab kahetsusväärseks, et pärast arstide ja hambaarstide kutsealasid käsitleva seaduse muutmist ei ole arstid ja tervishoiuasutused isiklike veendumuste tõttu abordist ja muudest seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu teenustest keeldumise korral kohustatud andma teavet alternatiivse asutuse või arsti kohta; märgib, et pärast ebaseadusliku konstitutsioonikohtu 22. oktoobri 2020. aasta otsust on südametunnistuse klausli praktiline kasutamine tegelikult piiratud, kuna puudub võimalus abordiks loote seisundi tõttu; taunib asjaolu, et südametunnistuse klausel on Poola õiguses sätestatud sellisel viisil, mis ei näe ette mingit apellatsioonimenetlust selle klausli kuritarvitamise vastu; peab kahetsusväärseks asjaolu, et günekoloogid kasutavad seda sageli valesti, kui neil palutakse rasestumisvastaseid vahendeid välja kirjutada, piirates seega tegelikult ka juurdepääsu rasestumisvastastele vahenditele Poolas; tõdeb, et arstiabi andmisest keeldumise mehhanism isiklike veendumuste tõttu piirab ka sünnieelse sõeluuringu kättesaadavust, mis rikub õigust saada teavet loote seisundi kohta ning lisaks takistab ka tulemuslikku ravi kas raseduse ajal või vahetult pärast seda; kutsub Poola valitsust üles reguleerima tervishoiuteenuste osutajate keeldumist seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu teenuste osutamisest viisil, mis ei takistaks juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervisele ning seonduvatele õigustele, ning nõuab tungivalt, et Poola valitsus võtaks vastu vajalikud reformid, et kehtestada kohustus suunata patsient teise arsti juurde ning apellatsioonimenetlus südametunnistuse klausli kuritarvitamise vastu;
45.

on arvamusel, et kui amet kontrolliks põhjalikumalt annetusi, millest on teavitatud ja mille kogusumma ületab 3 000 eurot, muudaks see Euroopa tasandi erakondadele avaldatava olulise/märkimisväärse välismõju läbipaistvamaks; usub, et amet peaks keskenduma selliste juhtumite kontrollile, mille puhul täheldatakse väikeste annetuste koguarvu märkimisväärset ja järsku suurenemist;
45.

rõhutab, kui oluline on vähendada audiovisuaalsektori CO 2 jalajälge, eriti tootmisetapis, mis moodustab suurema osa CO 2 heitest; märgib, et digilahendused, näiteks virtuaalse tootmise meetodid, võivad seda vähendamist hõlbustada; on veendunud, et kehtiv mitmeaastane finantsraamistik pakub ainulaadse võimaluse rahastada keskkonnasäästlikumaks muutmise projekte ja saavutada käesoleva aastakümne jooksul sektoris CO 2 -neutraalsus; palub komisjonil viia läbi uuringu CO 2 heite kohta kogu väärtusahelas ning teha ettepaneku sihtotstarbeliste meetmete kohta; kutsub komisjoni üles seda arengut kiirendama ja toetama audiovisuaalsektori CO 2 jalajälje vähendamisel parimate tavade vahetamist, ühiseid tööriistu ja vabatahtlikke standardeid, mis hõlmavad kogu väärtusahelat, et täita ELi eesmärk saada aastaks 2050 kliimaneutraalseks; tunneb seega heameelt komisjoni kavatsuse üle koostada keskkonnasäästliku tootmise ja teenuste pakkumise kohta parimate tavade suunised; rõhutab, et keskkonnasäästlikkus võib olla võtmetegur ja eelis, mis muudab tööstuse konkurentsivõimelisemaks ja investeeringute jaoks atraktiivsemaks;
26.

rõhutab, et kvaliteetne haridus ja haritud töötajad koos pühendumusega teadusuuringutele ja innovatsioonile on kestliku taastumise ja sotsiaalse sidususe eeldus; juhib tähelepanu sellele, et keskmise ja madala kvalifikatsiooniga töötajatele tuleb tagada ümberõppe ja oskuste täiendamise võimalus; nõuab kindlalt, et kestlik investeerimine kvaliteetsesse õpipoisiõppesse, täiskasvanute elukestvas õppes osalemisse ja töötajate koolitamisse peab olema esmatähtis; juhib tähelepanu sellele, et kaasav majanduse taastumine nõuab kestlikke avaliku ja erasektori investeeringuid, et tagada töötutele ja madala kvalifikatsiooniga isikutele koolituse saamise võimalus eesmärgiga omandada tõendatavad põhioskused, ametialased oskused ja võtmepädevused, mis viivad kvalifikatsioonide omandamise ja töökohavahetuseni; rõhutab sellega seoses, kui suur tähtsus on ELi haridusprogrammide tugevdamisel, koolituse ja hariduse ühitamisel ühiskonna ja majanduse vajadustega ning töötajate ja õpetajate toetamisel, samuti digi-, rohelisse ja sotsiaalsesse taristusse tehtavatel investeeringutel; rõhutab, et ELi oskuste tegevuskava rakendamine kõigi jaoks on oskuste nappuse probleemi lahendamiseks otsustava tähtsusega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama pingutusi, et investeerida taskukohasesse, kättesaadavasse, kaasavasse ja kvaliteetsesse kutseharidusse ja -õppesse, tugevdada oskuste täiendamise ja ümberõppe meetmeid, sealhulgas digioskuste ja ülekantavate oskuste andmist, ning edendada elukestvat õpet, et valmistada töötajaid ette tööturu vajadusteks rohe- ja digipöörde valguses; rõhutab, et kvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine on keskse tähtsusega oskuste nappusest ja oskuste nõudlusele mittevastavusest tingitud probleemide lahendamisel;
10.

rõhutab kohalike osalejate toetamise erilist tähtsust ja nõuab tungivalt, et komisjon töötaks välja põhjaliku lokaliseerimispoliitika, mis hõlmaks läbipaistvuse edendamist, partnerite teadmiste ja kogemuste kasutamist ning milles kirjeldataks, kuidas pakkuda rohkem ja paremat tuge kohalikele abiosutajatele, et suurendada nende suutlikkust, võimaldada neil kasutada kõiki olemasolevaid vahendeid ja tagada nende kaasamine otsustusprotsessidesse, tegeledes samal ajal vastastikuse vastutuse ja riskide jagamise küsimusega, kuna kohalike abiosutajate tugevdamine on oluline tegur, et vähendada tulevikus vajadust rahvusvahelise humanitaarabi järele; kutsub komisjoni üles tagama, et naiste võrdne osalemine ja nende mõjuvõimu suurendamine lõimitaks selgesõnaliselt kõikidesse uutesse mehhanismidesse, et tugevdada kohalike osalejate rolli humanitaartegevuses;
46.

rõhutab kodanikuühiskonna organisatsioonide, akadeemilise ringkonna ja ajakirjanike olulist rolli valitsuste ning kohtu ja õiguskaitseasutuste töö jälgimisel ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses saavutatud tulemuste hindamisel; märgib, et kodanikuühiskonna organisatsioonide osalemise õigus- ja institutsioonilised raamistikud on Lääne-Balkani riikides suures osas paigas, kuid peab kahetsusväärseks, et nende potentsiaali ei kasutata täiel määral ära, ning et korruptsioonile ja organiseeritud kuritegevusele keskendunud kodanikuühiskonna organisatsioonid seisavad mõnel juhul silmitsi valitsuste otsese vaenulikkusega; nõuab, et kodanikuühiskonna organisatsioonid kaasataks rohkem õigusloomeprotsessi ja et neil oleks võimalik anda sisuline panus peamistesse õigusaktidesse; palub sellega seoses Lääne-Balkani ametivõimudel töötada kaasavate protsesside kaudu kiiresti välja, võtta vastu ja rakendada vaba juurdepääsu teabele käsitlevad paremad seadused;
10.

märgib, et korruptsiooni ennetamise ja selle vastu võitlemise õigus- ja institutsiooniline raamistik on pidevalt paranenud, mis kajastub eelkõige seadusandlikes muudatustes, mis on parandanud korruptsiooni ennetamise komisjoni sõltumatust, korraldust ja toimimist, kuigi selle asutuse inimressursid on endiselt piiratud, ning on tugevdanud lobitööd, rikkumisest teatajate kaitset ja varade deklareerimist käsitlevat õigusraamistikku; märgib, et eelmine strateegia on suures osas ellu viidud, kuid on endiselt mures, et korruptsioonivastaste reeglite täitmist ei tagata tulemuslikult, samuti asjaolu pärast, et mõned meetmed on veel pooleli ja uut kava ei ole vastu võetud, ning suutlikkuse pärast uurida korruptsioonijuhtumeid tulemuslikult, aga ka selle pärast, et korruptsioonijuhtumite, eriti kõrgetasemeliste juhtumite puhul on süüdimõistvate kohtuotsuste arv väike;
33.

peab kahetsusväärseks, et komisjoni koostatud Euroopa Prokuratuuri ametikohtade loetelu ei võimalda prokuratuuril oma volitusi tõhusalt täita; rõhutab, et on vaja piisavalt töötajaid, et Euroopa Prokuratuur saaks täita oma põhiülesannet, nimelt võidelda ELi eelarvet mõjutava piiriülese kuritegevuse vastu; väljendab kahetsust selle üle, et Euroopa Prokuratuuril ei ole praegu piisavalt juhtumianalüütikuid ja finantsuurijaid, et toetada Euroopa delegaatprokuröride tegevust; peab kahetsusväärseks, et Euroopa Prokuratuuri operatiivtöötajad keskenduvad praegu peamiselt juhtumite registreerimisele, mitte nende eest vastutusele võtmisele; peab kahetsusväärseks, et Euroopa Prokuratuuri teatel on kiiremas korras vaja juurde kvalifitseeritud õigus- ja IT-eksperte ning haldustöötajaid, et töö saaks toimuda sujuvalt; rõhutab, et lisaks iga-aastasele 2 000 juhtumile peab Euroopa Prokuratuur tegelema kuhjunud juhtumitega, mida on üle 3 000; on mures selle pärast, et Euroopa Prokuratuuri töökoormus suureneb lähiaastatel veelgi, võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu kaudu kasutusele võetud enneolematuid summasid ning hankemenetluste kiirendamist COVID-19 kriisi ajal; rõhutab, et komisjoni koostatud Euroopa Prokuratuuri 2022. aasta ametikohtade loetelust ei piisa selleks, et Euroopa Prokuratuur saaks tuvastatud puudusi kõrvaldada; rõhutab, et kui Euroopa Prokuratuur toimib täielikult, ületab tema kasu ELi eelarve kaitsmisel tema kulusid; kutsub komisjoni tungivalt üles suurendama Euroopa Prokuratuuri eelarvet ja kvalifitseeritud töötajate arvu, et Euroopa Prokuratuur saaks saavutada kuritegevuse vastases võitluses oma täieliku potentsiaali;
51.

on seisukohal, et tsentraliseeritud teabe- ja järelevalvesüsteem peaks sisaldama hangetele esitatavaid nõudeid kogu ELis, riikide kaupa, avalikustatud andmeid töövõtjatele ja hankijatele, et nad saaksid esitada süstemaatiliselt konkreetseid projektiandmeid, vahe-eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme ning otseseid ja lõplikke tulusaajaid (standarditud vormingus); on veendunud, et selline süsteem tuleks luua selleks, et hõlbustada andmete kogumist, koostalitlusvõimet ja käsitlemist ELi tasandil ning tagada tõhus kontroll ja auditeerimine; rõhutab, et süsteem peaks piirduma vajaliku teabega ja teavet peaks olema võimalik avaldada kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud kohtupraktikaga; juhib siiski tähelepanu sellele, et andmete kogumise hõlbustamiseks võiks riigi tasandil (st detsentraliseeritud kogumispunktis) kasutusele võtta vahepealse tasandi, võttes arvesse keelelisi erinevusi ja kohalikke iseärasusi (nt piirkondlikud kohustused);
34.

taunib asjaolu, et sooline kübervägivald muutub järjest tavalisemaks ning vähendab naiste ja LGBTIQ kogukonna liikmete osalemist avalikus elus ja arutelus, mis seetõttu õõnestab liidu demokraatiat ja põhimõtteid ning takistab neil täielikult kasutamast oma põhiõigusi ja -vabadusi, eelkõige sõnavabadust; taunib ühtlasi asjaolu, et soolise kübervägivallaga kaasneb ka tsensuur; peab kahetsusväärseks, et suukorvistada püütakse eelkõige naisaktiviste, sealhulgas feministlikke vaateid esindavaid naisi ja tütarlapsi, LGBTIQ+ aktiviste, loomeinimesi, naisi, kes töötavad sektorites, kus ülekaalus on mehed, ajakirjanikke, poliitikuid, inimõiguste kaitsjaid ja blogijaid, mis pärsib naiste osalemist avalikus elus, sealhulgas poliitikas ja otsuste tegemise protsessis; tunneb muret, et soolise kübervägivalla heidutav mõju kandub sageli üle reaalsesse ellu väljaspool internetti ning et see, et avalikus arutelus osalevate naiste vastu suunatud internetivägivalda ei peeta tõsiseltvõetavaks probleemiks, aitab aktiivselt kaasa sellele, et sellistest kuritegudest jäetakse teatamata, ja piirab eelkõige noorte naiste osalemist;
F.

arvestades, et Põhja-Serbias Zrenjaninis asuva Hiina rehvitootmisettevõtte Linglong Tire vastu on esitatud tõsiseid süüdistusi seoses 500 Vietnamist pärit töötaja töötingimustega; arvestades, et need süüdistused hõlmavad inimõiguste rikkumisi, inimkaubandust ja tingimusi, mis võivad ohustada inimeste tervist ja elu; arvestades, et töötajate passid konfiskeeriti; arvestades, et töötajate lepingud Linglong Tire’i tehases sisaldavad õigusnormide rikkumisi, mis näitavad, et palga, puhkuse ja tööaja osas on toimunud tööalane ärakasutamine, mis on vastuolus Serbia tööseaduse kohaldatavate eeskirjadega;
D.

arvestades, et alates Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi kui ülemaailmse algatuse jõustumisest 2003. aastal on konfliktide olemus ja tegelik olukord muutunud; arvestades, et Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteem ei hõlma olukordi, kus avalik-õiguslikud või eraõiguslikud julgeolekujõud, ettevõtted, kurjategijad või relvastatud rühmitused kasutavad laialdast või süstemaatilist vägivalda, et kindlustada teemantide tootmisel oma majanduslikud huvid; arvestades, et praegu ei ole tarbijatele võimalik pakkuda teemantide päritolu ja eetilisuse osas soovitud kindlust; arvestades, et seetõttu väheneb nõudlus looduslike teemantide järele, mis omakorda avaldab negatiivset mõju seaduslikule teemanditööstusele ja käsitöönduslikele kaevuritele; arvestades, et selliseid mehhanisme nagu Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteem tuleb korrapäraselt läbi vaadata ja ajakohastada, et tagada nende vastavus tarbijate ootustele ja rahvusvahelistele kohustustele ettevõtja sotsiaalse vastutuse ja kestliku arengu valdkonnas;
C.

arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 3. märtsi 2014. aasta aruandest „Naistevastane vägivald: kogu ELi hõlmav uuring“ nähtub, et iga kolmas naine on täisealisena kogenud füüsilist või seksuaalset vägivalda; arvestades, et seksuaalset ahistamist on ELis kogenud kuni 55 % naistest; arvestades, et 32 % ohvritest ELis nimetas teo toimepanijana oma ülemust, kolleegi või klienti; arvestades, et seksuaalset ahistamist on kogenud 75 % naistest, kes töötavad kõrget kvalifikatsiooni nõudvatel ametikohtadel või tippjuhtkonnas; arvestades, et seksuaalset ahistamist on kogenud 61 % teenindussektoris töötavatest naistest;
E.

arvestades, et Minski kokkulepete vastuvõtmisest on möödunud üle kuue aasta ning Krimmi poolsaare ebaseaduslikust annekteerimisest ja sõja alustamisest Ukrainas Venemaa Föderatsiooni poolt üle seitsme aasta; arvestades, et selle endiselt kestva konflikti käigus on hukkunud üle 14 000 inimese; arvestades, et konflikt on tekitanud ligikaudu kaks miljonit riigisisest põgenikku; arvestades, et Venemaa kontrolli all olevate ja annekteeritud territooriumide elanike elatusvahendid Ukrainas ja seda ümbritsevates piirkondades on endiselt tõsiselt mõjutatud; arvestades, et Venemaa on konflikti osaline ja ei saa end seetõttu esitleda vahendajana;