ET Euroopa Liidu Teataja C 424/27

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa tööturuasutuste võrgustikku, töötajate juurdepääsu liikuvusteenustele ning tööturgude edasist integratsiooni”

COM(2014) 6 final – 2014/0002 (COD)

2014/C 424/04

Raportöör : Vladimíra Drbalová Kaasraportöör : Luis Miguel Pariza Castaños

Euroopa Parlament otsustas 3. veebruaril 2014 ja nõukogu 6. veebruaril 2014 vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa tööturuasutuste võrgustikku, töötajate juurdepääsu liikuvusteenustele ning tööturgude edasist integratsiooni”

COM(2014) 6 final – 2014/0002 (COD).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 13. mail 2014.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 499. istungjärgul 4.–5. juunil 2014 (4. juuni istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 116, erapooletuks jäi 1.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Komitee toetab komisjoni ettepanekut asendada määrus (EL) nr 492/2011 ja rakendusotsus 2012/733/EL üheainsa õigusaktiga, mis suurendab läbipaistvust, võimaldab tõhusat automaatset sobitamist, määratleb tugiteenused, viib sisse süsteemi, mille abil vahetada teavet tööjõu üle- ja puudujääkide kohta, ning toimib mittediskrimineerimise ja võrdse kohtlemise alusel.

1.2 Komitee soovitab komisjonil määratleda artiklis 2 „Mõisted” õiglase liikuvuse, pidades seejuures silmas uusi liikuvuse mustreid ja suuremat vajadust õiglase liikuvuse järele. Määratlus peab olema tasakaalustatud. Komisjon võiks aluseks võtta määruse nr 492/2011 2. peatükis juba esitatud sõnastuse ja samas väljendada kavatsust tagada täielik toetus inimestele, kes soovivad teadliku valiku põhjal kasutada oma õigust töötada teises liikmesriigis.

1.3 Komitee mõistab komisjoni kavatsust pakkuda EURESi portaalis peaaegu täielikku valikut vabu töökohti, laiendades läbipaistvuse põhimõtet lisaks riiklikele tööturuasutustele ka muudele organisatsioonidele selle kaudu, et EURESe partnerid osalevad ühiste miinimumkriteeriumide alusel vabatahtlikult EURESe võrgustikus. Siiski peab komitee riskantseks seda, kui ei tagata, et erasektori pakkujad peavad vastama samadele kvaliteedinõuetele kui avaliku sektori tööturuasutused. Igal juhul võivad liikmesriigid lisada täiendavaid kriteeriume lisaks lisas nimetatutele, kui seda peetakse vajalikuks, kuid need ei tohi olla mingis suhtes diskrimineerivad. Osalevad erasektori teenusepakkujad ei tohiks mingil juhul nõuda tasu oma teenuste eest.

1.4 Komitee julgustab liikmesriike tegema iseäranis piirialatöötajatele ja noortele süstemaatiliselt kättesaadavaks põhiteabe EURESe võrgustiku ja selle konkreetsete tugiteenuste kohta ning EURESe teenuseid paremini tutvustama ja propageerima.

1.5 Komitee tervitab rõhuasetust arengule ja piiriülese koostöö toetamisele ning ettepanekut kasutada ühtset kontaktpunkti suhtluseks piirialatöötajatega ja tööandjatega piirialadel. Ta soovitab suurendada EURES-T partnerluste rolli.

1.6 Komitee kutsub üles saavutama sidusust ja sünergiat ELi poliitikameetmetega liikuvuse edendamiseks, iseäranis seoses riiklike tööturuasutuste võrgustiku rajamisega ja töötajate ning kodanike ja nende perede vaba liikumist ELis edendavate meetmetega. Noortegarantii rakendamisega seoses toetab komitee EURESe võrgustiku tegevusala laiendamist ka neile kodanikekategooriatele, kes otsivad kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 45 ja 46 väljaõppe- või praktikakohta või muud võimalust, mis on seotud töölepinguga, et lubada neil töötajatel viibida liikmesriigis töövõtjatena vastavalt antud riigi kodanikele kehtivatele tööhõivet käsitlevatele sätetele, mis on kehtestatud seaduse, määruse või haldusmeetmega.

1.7 Komitee kordab ka, et arvestades EURESe laiendatud pädevust ja uusi rolle tugiteenustes, peaks riiklikel koordinatsioonibüroodel olema oma töö tegemiseks piisavalt personali ja muid ressursse, head kavad personali koolitamiseks kaasa arvatud.

1.8 Komitee kutsub liikmesriike üles kasutama komisjoni tehnilist tuge ja pidama kinni oma riiklike klassifikatsioonisüsteemide esialgse loetelu koostamise tähtaegadest. See võimaldab võrrelda kõiki klassifitseerimisandmeid oskuste/pädevuste, kvalifikatsioonide ja kutsealade Euroopa klassifikatsiooniga (ESCO).

1.9 Komitee tervitab asjaolu, et uus rahastamissüsteem ei tohiks ohustada EURESe piiriüleseid partnerlusi, ja arvab, et tuleks jätkata nende toetamist horisontaalsete kogu ELi hõlmavate meetmete kaudu, mida oleks võimalik täiendada riiklike vahenditega või Euroopa Sotsiaalfondist.

1.10 Seoses andmete ja näitajate kogumisega tõstab komitee esile vajadust delikaatsuse järele selles, kuidas määruses kehtestatakse liikmesriikide õigused ja kohustused teabe ja statistika edastamisel näiteks liikuvate töötajate kohta, kui puudub teatud näitajate jälgimise süsteem. Komitee teeb ettepaneku täiendada kvantitatiivseid näitajaid kvalitatiivsete näitajatega.

1.11 Komitee juhib tähelepanu sotsiaalpartnerite kui tööturu peamiste sidusrühmade otsustavale rollile kõigil tasanditel. Ta kutsub üles tegema neist täieõiguslikud partnerid, kelle roll hõlmaks ettevõtete ja töötajate nõustamist ja abistamist ning ettevõttega seotud küsimuste ja töötingimuste kohta teabe edastamist. Liikmesriigid peaksid kasutusele võtma süsteemid, mis võimaldaksid sotsiaalpartneritel mõjusalt riiklikes koordinatsioonibüroodes osaleda, pidades seejuures silmas riigi tavasid ja seadusandlikke süsteeme.

1.12 Komitee kutsub komisjoni üles esitama asjakohase seadusandliku paketi sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimiseks ning töötajate omandatud õiguste tunnustamiseks ja ülekandmiseks.

1.13 Andmekaitse osas soovitab komitee komisjonil kaaluda Euroopa andmekaitseinspektori (EDPS) 3. aprilli 2014. aasta arvamuses esitatud soovitusi.

2. Sissejuhatus

2.1 ELi majandus on hakanud uuesti kasvama ja töötuse määr on alates 2013. aasta keskpaigast püsinud suhteliselt stabiilne (1). Kriisi püsimise tõttu suureneb ikka veel pikaajaline töötus. Noorte tööpuudus on murettekitaval tasemel ja töötava elanikkonna vaesus suureneb samuti (2).

2.2 Olukord nõuab kiiresti kõigi meetmete ja vahendite kasutamist Euroopa tööturgude avatuse ja dünaamilisuse suurendamiseks, nõudluse ja pakkumise paremaks ühitamiseks ning tööjõu liikuvuse suurendamiseks ELis. ELi-sisese liikuvuse suurenemine laiendab töötajate töövõimalusi ning aitab tööandjatel täita vabu kohti paremini ja kiiremini (3).

2.3 Uute oskuste ja töökohtade tegevuskavas (4) reformis komisjon EURESe võrgustikku, et parandada vastavuse tagamist ja töölesuunamise võimekust kooskõlas Euroopa tööhõivestrateegia eesmärkidega (sh algatus „Sinu esimene EURESe abil saadud töö”).

2.4 EURESe ajakohastamise kohustus kajastus ka aruandes ELi kodakondsuse kohta (5) ja sisaldus teistes komisjoni algatustes, millega toetati töötajate vaba liikumist ELis (6), rajati Euroopa riiklike tööturuasutuste võrgustik (7), rakendati ellu tööhõivemeetmete pakett (8), ja kõigis vahendites noorte tööhõivesse toomiseks (9).

2.5 Komitee jaoks on töötajate vaba liikumine mittediskrimineerimise ja võrdse kohtlemise alusel (10) ning liikuvuse allesjäänud tõkete kõrvaldamine (11) jätkuvalt üks ELi prioriteete. Ta on mitmes soovituses kutsunud muutma EURESt (12) tõeliseks vahendiks, mille abil ühitada nõudlus ja pakkumine Euroopa tööturul.

3. Ettepaneku põhisisu

3.1 Pärast komisjoni omaalgatuslikku otsust (13) 2012. aastal läbis EURESe võrgustik mõned muutused. Ent määruse nr 492/2011 2. peatükki, mis kujutab endast liikmesriikidevahelise vahendustegevuse ja teabevahetuse Euroopa raamistikku ELi-sisese töötajate liikuvuse kohta, ei ole alates 1992. aastast peaaegu üldse muudetud. Pidades silmas uut määruse ettepanekut, vaadatakse läbi EURESe harta (14).

3.2 Uued liikuvuse vormid ja vabu töökohti puudutavate andmete jagamise tehnoloogia muutumine koos paljude ja erinevate värbamiskanalite kasutamisega tööotsijate ja tööandjate poolt, tööturu vahendajate kasvav roll, ent ka välismaale tööle minna otsustanud töötajate kasvav hulk: kõik see muudab vajalikuks EURESe toimimisviisi kiire ja ulatusliku reformimise.

3.3 Optimaalne lahendus eesmärkide kiireks saavutamiseks ja tuvastatud puudujääkide kõrvaldamiseks on võtta vastu uus määrus ja luua eraldi vahend. Eesmärk on kujundada EURES tõeliseks töö- ja töötajate otsimise vahendiks, mis põhineb mittediskrimineerimisel ja võrdsel kohtlemisel. Võrgustikku laiendatakse järk-järgult nii, et see hõlmaks ka väljaõpet ja praktikat (katseprojekt „Sinu esimene EURESe töökoht”).

3.4 Enne 2012. aasta otsuse vastuvõtmist ja lähtudes 2010. aastal EURESele antud hinnangust (15), viis komisjon läbi konsulteerimise EURESe võrgustiku seniste puudujääkide ja võimaliku edasise suuna teemadel. Ettepaneku osas konsulteeriti töötajate vaba liikumise nõuandekomiteega, millel oli protsessis aktiivsem roll.

3.5 Hinnangus toodi välja EURESe mitu põhimõttelist puudust. Neist kõige olulisemad on järgmised: 1) mittetäielik nimekiri vabadest töökohtadest ja CVdest, mis on ELi tasandil kõigi liikmesriikide jaoks ligipääsetavad; 2) piiratud sobitamise võimekus EURESe portaalis; 3) ebaühtlane juurdepääs EURESe teenustele ELis; 4) abi piiratud kättesaadavus sobitamisel, töölesuunamisel ja värbamisel tööotsijate ja tööandjate jaoks ning 5) ebatõhus liikmesriikidevaheline teabevahetus tööjõu puudu- ja ülejäägi teemal.

3.6 EURES ei saa enam praegusel kujul toimida. Kõik liikmesriigid on toetanud EURESe ümberkorraldamise ja programmitöö tsükli ning EURESe tegevustele ühiste näitajate kehtestamise mõtet, et suurendada toimimise läbipaistvust, parandada teabevahetust ning täiustada tegevuse kooskõlastamist.

3.7 Põhiteave EURESe võrgustiku kohta peaks olema kättesaadav kogu liidus igale tööotsijale ja tööandjale, kes soovib kliendina värbamisteenuseid. Neile tuleks pakkuda ligipääsu EURESe võrgustikule ning võrgustiku toimimist tuleks toetada riikide tööjõu puudu- ja ülejääki puudutava teabevahetusega.

3.8 Ettepaneku eesmärk on saavutada olukord, kus EURESe portaalil on peaaegu täielik vabade töökohtade pakkumine, samal ajal kui tööotsijatel kogu Euroopast on kohene ligipääs samadele vabadele töökohtadele. Samal ajal oleks kättesaadav täielik nimekiri CVdest, mille seast registreeritud tööandjad saavad valida.

3.9 Oluline on tagada, et EURESe portaal suudab teostada korralikku automaatset sobitamist vabade töökohtade ja CVde vahel kõigist liikmesriikidest, ning et riiklikul ja valdkondlikul tasandil omandatud oskused, kvalifikatsioonid ja tegevusalad oleksid tõlgitud kõigisse keeltesse ja et neid esitataks kõigile arusaadavalt.

3.10 Kõik komisjoni poolt EURESe võrgustiku jaoks teostatavad tööd, mis nõuavad inim- ja/või finantsressursse, kuuluvad määruse, millega luuakse Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) (16) (perioodiks 2014–2020), kohaldamisalasse.

4. Konkreetsed märkused

4.1 Mõisted

4.1.1 Võttes arvesse uusi liikuvuse mustreid ja suuremat vajadust õiglase liikuvuse järele, peaks komisjon õiglase liikuvuse mõiste asjakohaselt määratlema. Komisjon võiks aluseks võtta määruse 492/2011 2. peatükis juba esitatud sõnastuse ja samal ajal selgelt väljendada, et õiglane liikuvus hõlmab ka õigust kõigile tööpakkumistele ELis ligi pääseda ja neist kasu saada.

4.1.2 Liikuvuse mõistes tuleks alati arvesse võtta iga riigi vaateid ja konkreetset olukorda, tagamaks, et talendid saavad tõhusalt liikuda. Kooskõlas ettepaneku artikliga 26 töötavad liikmesriigid teabevahetust ja ühisanalüüsi arvesse võttes oma tööpoliitika lahutamatu osana välja liikuvuspoliitika.

4.2 Läbipaistvus

4.2.1 Komitee mõistab komisjoni kavatsust laiendada läbipaistvuse põhimõtet muudele üksustele, kuid ta näeb riske selles, kui riiklikud tööturuasutused, erasektori tööhõiveasutused ja teised tööhõiveteenuseid pakkuvad organisatsioonid ei pea vastama samadele kvaliteedikriteeriumidele (riiklike tööturuasutuste standardile). See süsteem peab olema läbipaistev ning võtma arvesse kandidaatorganisatsioonide võrdse kohtlemise põhimõtteid.

4.2.2 Samal ajal nõutakse ettepanekus, et riiklikud tööturuasutused ja teised EURESe partnerid omalt poolt tagaksid parema ligipääsu EURESe portaalile oma tööotsinguportaalides. Mõnes riigis on väga raske saada kontakti EURESe nõustajatega. Paljud tööotsijad, eriti noored, puutuvad samuti kokku terve rea bürokraatlike ja finantstakistustega.

4.2.3 Lisaks näitavad hiljutised kogemused, et paljudes riikides on inimesed, eriti noored, vähe teadlikud EURESe võrgustikust ja selle teenustest. Ainult üks kolmandik tööandjatest oli enne võrgustikuga kontakti võtmist EURESest kuulnud. Liikmesriigid peavad EURESe teenuseid paremini tutvustama ja reklaamima, tagamaks, et inimese otsus võtta vastu töökoht teises riigis tugineb täielikul informeeritusel.

4.2.4 Komitee tervitab EURESe võrgustiku laiendamist neile kodanikekategooriatele, kes otsivad kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 45 ja 46 väljaõppe- või praktikakohta või muud võimalust, mis on seotud töölepinguga, et lubada neil töötajatel viibida liikmesriigis töövõtjatena vastavalt antud riigi kodanikele kehtivatele tööhõivet käsitlevatele sätetele, mis on kehtestatud seaduse, määruse või haldusmeetmega.

4.2.5 Komitee tervitab samuti rõhuasetust piiriülese koostöö toetamisele ning ettepanekut kasutada ühtset kontaktpunkti suhtluseks piiriüleste töötajatega ja tööandjatega piirialadel. Komitee soovitab selleks kasutada ettevõtetele juba loodud kontaktpunkte.

4.2.6 EURES-T partnerlusi, mis ühendavad riiklikke tööturuasutusi, ametiühinguid, piirkondlikke tööandjate organisatsioone ja mõningatel juhtudel kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, tuleks tugevdada ja nende roll täpselt määratleda.

4.2.7 Komitee soovitab selgitada suhteid EURESe võrgustiku ning ELi ühtse turu nõuande- ja teabeportaali SOLVITi vahel. See puudutab eelkõige artikli 7 lõikes 4 sätestatud abi riikliku koordinatsioonibüroole tööpakkumiste ja värbamisega seotud kaebuste puhul ja koostööd ametiasutustega, näiteks tööinspektsiooniga.

4.3 Automaatne sobitamine ühise IT-platvormi kaudu

4.3.1 Kuigi nõudluse ja pakkumise vahelise tasakaalu mehhanism on juba sätestatud määruse 492/2011 (17) artiklis 13, ei toimu praegu CVde ega muu tööotsijaid puudutava teabe automaatset elektroonilist vahetust.

4.3.2 Komitee tunnistab, et koostalitlusvõime ei nõua antud etapis riiklike klassifikatsioonisüsteemide ühtlustamist. Sellegipoolest toetab komitee komisjoni soovitust, et liikmesriigid viiksid läbi esialgse inventuuri oma klassifikatsioonisüsteemide kohta. See võimaldab võrrelda kõiki klassifitseerimisandmeid oskuste/pädevuste, kvalifikatsioonide ja kutsealade Euroopa klassifikatsiooniga (ESCO), mis on automaatse vahetuse ja riiklike asutuste vahelise täieliku koostalitluse vahend.

4.4 Tugiteenused

4.4.1 EURESe võrgustik peab klientidele (tööotsijatele ja tööandjatele) pakkuma tervikliku teenustepaketi: teadlikkuse suurendamine, teabe edastamine, registreerimist hõlbustavate mehhanismide käivitamine, CVde ja vabade töökohtade üle arvepidamine, automaatne sobitamine, töölesuunamine, abi värbamisel ning taotlejatele selliste organisatsioonide kontaktandmete andmine, kelle poole nad pärast tööleasumist saavad pöörduda, eelkõige ametiühingud.

4.4.2 Teenused töötajatele ja tööandjatele peaksid olema tasuta.

4.4.3 Komitee tervitab nõudmist, et liikmesriigid peavad süstemaatilisemalt jagama riikide teavet tööjõu puudu- ja ülejäägi ning sellega seotud poliitikameetmete kohta. Otsused selliste meetmete kohta ei kuulu aga kõnealuse määruse kohaldamisalasse.

4.4.4 Komitee peab tähtsaks, et oleks selge piir Euroopa koordinatsiooniameti – kelle ülesanne on luua sidus raamistik ja pakkuda sektoriülest toetust – ning riiklike koordinatsioonibüroode, riiklike tööturuasutuste ja EURESi partnerite volituste ja kohustuste vahel.

4.4.5 EURESe pädevuse laiendamisega saavad riiklikud koordinatsioonibürood endale terve rea uusi ülesandeid ja selleks on neil vaja piisavalt personali- ja finantsressursse, samuti häid koolituskavasid. Komisjon peaks tagama, et nad saavad võimalikult palju tehnilist ja konsultatsiooniabi.

4.4.6 Oleks kasulik, kui riiklikud koordinatsioonibürood koostaksid töökavasid organisatsioonidele, kes on seotud EURESe võrgustiku tööga antud riigis. Need kavad hõlmaksid kavandatud tegevusi, nende teostamiseks eraldatud inim- ja finantsressursse ning kavandatud tegevuste järelevalve ja hindamise mehhanisme.

4.5 Isikuandmete kaitse

4.5.1 Määruses kavandatud meetmed tuleb rakendada kooskõlas Euroopa Liidu isikuandmete kaitset käsitlevate õigussätetega (18). Töötajate nõusolek EURESe portaali teabe edastamise kohta peab olema selgesõnaline, üheselt mõistetav, vabatahtlikult antud, konkreetne ja teadlik.

4.5.2 Eesmärk on tagada a) tõhus põhiliste inimõiguste- ja vabaduste kaitsega seotud eeskirjade kohaldamine ja b) isikuandmete vaba liikumine liikmesriikide ja liidu institutsioonide või asutuste vahel, samuti liidu institutsioonide ja asutuste vahel seoses nende asjaomase pädevuse teostamisega.

4.5.3 Komitee märgib, et Euroopa andmekaitseinspektoriga on peetud konsultatsioone seoses EURESe võrgustiku uue ja laiendatud rolliga. Komitee soovitab komisjonil võtta arvesse Euroopa andmekaitseinspektori 3. aprilli arvamuses (19) sisalduvaid soovitusi ja järeldusi.

4.6 Muutused Euroopa Sotsiaalfondi rahastamises

4.6.1 Komitee tervitab asjaolu, et uus rahastamissüsteem ei ohusta EURESe olulisi piiriüleseid partnerlusi, eriti ebasoodsas olukorras olevates piirkondades, ja arvab, et tuleks jätkata nende toetamist horisontaalsete kogu ELi hõlmavate meetmete kaudu, mida oleks võimalik täiendada riiklike vahenditega või Euroopa Sotsiaalfondist.

4.6.2 Mis puutub Euroopa Sotsiaalfondi, siis peaks ta kehtestama EURESele selged prioriteedid ja pakkuma asjakohast toetust. Toetuste taotlemise ja eraldamise menetlused peaksid jääma sidusaks, läbipaistvaks ja lihtsaks.

4.7 Sotsiaalpartnerite roll

4.7.1 Euroopa Komisjon pooldab sotsiaalpartnerite rolli uut määratlemist (20). Sotsiaalpartnerid peaksid olema programmitöö- ja aruandlustsüklisse täielikult kaasatud ja neid tuleb kutsuda koosolekutele.

4.7.2 Sellegipoolest rõhutab komitee sotsiaalpartnerite olulist rolli tööturu peamiste osalejatena kõigil tasanditel, kus nad on tihedalt seotud EURESe tööga oskuste sobitamisel vabade töökohtadega. Nende rolli ei tohiks pisendada toetajaliikme tasemele (21). Eelkõige peaksid riiklikud koordinatsioonibürood tihendama koostööd sotsiaalpartnerite ja kutseorganisatsioonidega. Komitee teeb ettepaneku, et nii Euroopa kui ka riikliku tasandi sotsiaalpartnerid peaksid osalema vastavalt Euroopa koordinatsiooniameti ja riiklike koordinatsioonibüroode tegevuses.

4.8 EURESe tööhõive alase töö järelevalve ja hindamine

4.8.1 Selleks et tagada piisav teave, mille põhjal hinnata EURESe võrgustiku tulemuslikkust, tuleks kasutusele võtta ühised näitajad, millest võrgustikus osalevad organisatsioonid saaksid oma tulemuste määratlemisel juhinduda. Need näitajad peaksid samuti aitama hinnata, kuivõrd edukas on olnud EURESe võrgustiku üldiste eesmärkide saavutamine. Samuti on tähtis kasutada kvalitatiivseid näitajaid, nagu töökoha kvaliteet, võrdne kohtlemine ja sotsiaalkindlustusõigused. Vaja on delikaatset lähenemist selles, kuidas määruses kehtestada liikmesriikide õigused ja kohustused teabe ja statistika edastamisel näiteks liikuvate töötajate kohta, kui puudub teatud näitajate jälgimise süsteem.

Brüssel, 4. juuni 2014. Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomitee president Henri MALOSSE

(1) COM(2013) 801 final.

(2) COM(2014) 12 final.

(3) Euroopa 241 miljoni suurusest kogutööjõust on teises liikmesriigis majanduslikult aktiivsed ainult ligikaudu 7,5 miljonit inimest (s.o 3,1 %).

(4) COM(2010) 682 final, 23.11.2010.

(5) COM(2013) 269 final.

(6) COM(2013) 236 final.

(7) COM(2013) 430 final.

(8) COM(2012)173 final.

(9) COM (2012) 727 final.

(10) ELT C 341, 21.11.2013, lk 54–58.

(11) ELT C 228, 22.9.2009, lk 14.

(12) ELT C 67, 6.3.2014, lk 116–121, ELT C 214, 8.7.2014, lk 36-39.

(13) COM(2014) 6 final 2014/0002 (COD).

(14) SWD(2012) 100 final „Reforming EURES to meet the goals of Europe 2020”, mis on lisatud dokumendile COM(2012) 173 final

(15) COM(2010) 731 final.

(16) ELT L 347, 20.12.2013, lk 238.

(17) „Iga liikmesriigi eriasutus saadab regulaarselt teiste liikmesriikide eriasutustele ja [...] Euroopa koordinatsiooniametile (a) andmeid vabade töökohtade kohta, mida võiksid täita teiste liikmesriikide kodanikud; (b) kolmandatele riikidele adresseeritud andmeid vabade töökohtade kohta; (c) andmeid töötaotluste kohta, mille esitajad on ametlikult väljendanud soovi töötada teises liikmesriigis; (d) teavet piirkondade ja tegevusalade kaupa töötaotlejatest, kes on väljendanud tegelikku valmisolekut võtta vastu töö mõnes teises riigis.”

(18) Määrus (EÜ) 45/2001, ELT L 281, 23.11.1995, lk 31.

Direktiivis 95/46/EÜ nõutakse, et liikmesriigid kaitseksid isikuandmete töötlemisel füüsiliste isikute põhiõigusi ja -vabadusi ning eelkõige nende õigust eraelu puutumatusele, et tagada isikuandmete vaba liikumine ühenduses.

(19) http://edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2014/14-04-03_Workers_mobility_EN.pdf

(20) Vt töötajate vaba liikumise nõuandekomitee 12. aprilli 2013. aasta koosoleku protokoll.

(21) BUSINESSEUROPE, CEEP, ETUC ja UEAPME ühine kiri (Euroopa Komisjoni) volinikule László Andorile, 19.12.2012.