[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 24.6.2009

KOM(2009) 294 lõplik

2009/0090 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

millega antakse ELi lepingu VI jaotise alusel määrusega XX asutatud ametile SIS II ja VISi operatiivjuhtimisega seotud ülesanded

{KOM(2009) 292 lõplik}{KOM(2009) 293 lõplik}

SELETUSKIRI

1. Ettepaneku taust

1.1. Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käesoleva nõukogu otsuse ettepaneku eesmärk on anda ELi lepingu VI jaotise alusel korraldusasutuse ülesanded, mis on seotud teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) ja viisainfosüsteemi (VIS) operatiivjuhtimisega, määrusega XX asutatud ametile.

Käesolev nõukogu otsuse ettepanek ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus XX, millega asutatakse amet õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks, moodustavad õigusaktide paketi.

Vastavalt nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsusele 2007/533/JSK, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist,[1] vastutab komisjon üleminekuperioodil keskse SIS II ja sideinfrastruktuuri osade operatiivjuhtimise eest. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 767/2008 (mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus)) kohaselt vastutab komisjon üleminekuperioodil keskse VISi, riiklike liideste ning sideinfrastruktuuri osade operatiivjuhtimise eest.

Selleks et leida parim lahendus SIS II, VISi ja ka EURODACi pikaajaliseks operatiivjuhtimiseks, on komisjon koostanud mõjuhinnangu[2]. SIS II ja VISi õigusaktidele[3] lisatud ühisavaldustes palusid nõukogu ja Euroopa Parlament komisjonil esitada pärast mõjuhinnangut, mis sisaldab põhjalikku finants-, tegevus- ja korralduslikust aspektist teostatud alternatiivide analüüsi, vajalikud õigusakti ettepanekud SIS II ja VISi pikaajalise operatiivjuhtimisega seotud ülesannete üleandmiseks kõnealusele ametile. Võimaluste analüüsimisel jõuti järeldusele, et kõige teostatavam lahendus korraldusasutusele antud, nimetatud süsteemidega seotud ülesannete täitmiseks pikaajalises plaanis on asutada uus reguleerimisamet.

SIS II on esimese samba õigusakt, mis on kehtestatud EÜ asutamislepingu IV jaotise alusel. Nõukogu otsus 2007/533/JSK võeti vastu ELi lepingu VI jaotise alusel. Käesolevas nõukogu otsuses viidatakse korraldusasutusele operatiivjuhtimise ja hindamise kontekstis. Seepärast on kõnealuste ülesannete andmiseks ametile vaja kasutada kolmanda samba õigusakti.

VIS on esimese samba õigusakt, mis on kehtestatud EÜ asutamislepingu IV jaotise alusel. Nõukogu otsus 2008/633/JSK, mis käsitleb liikmesriikide määratud ametiasutuste ja Europoli juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärkidel, võeti vastu ELi lepingu VI jaotise alusel. Selle otsusega anti VISi määruses osutatud korraldusasutusele teatavad ülesanded seoses jälgimise ja hindamisega. Seepärast on nõukogu otsuse 2008/633/JSK kohaste ülesannete andmiseks ametile vaja kasutada kolmanda samba õigusakti.

1.2. Üldine taust

EÜ asutamislepingu artiklis 61 nõutakse meetmete võtmist isikute vaba liikumise tagamiseks vastavalt sama lepingu artiklile 14 koos nendega otseselt seotud kõrvalmeetmetega välispiirikontrolli, varjupaiga ja sisserände kohta ning meetmete võtmist kuritegevuse ennetamiseks ja tõkestamiseks.

Sellega seoses loodi Schengeni konventsiooni[4] alusel Schengeni infosüsteem (SIS), et tugevdada tolli- ja politseiasutuste koostööd eesmärgiga säilitada avalik kord ja turvalisus, sealhulgas riigi julgeolek. See on vahend, mille eesmärk on korvata kontrolli kaotamine süsteemides osalevate riikide sisepiiridel julgeoleku tugevdamisega liidu välispiiril. Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II) asendab esimese põlvkonna Schengeni infosüsteemi, mis võeti kasutusele 1995. aastal.

VIS on loodud süsteemina, mis võimaldab liikmesriikidel vahetada viisaandmeid. VISi määruse kohaselt võimaldab VIS liikmesriikide konsulaatidel ja muudel pädevatel ametiasutustel vahetada viisaandmeid, et aidata tuvastada kolmanda riigi kodanikke, lihtsustada viisa taotlemise korda, takistada viisadega äritsemist, hõlbustada pettusevastast võitlust ja kontrolli välispiiril asuvates piiripunktides ja liikmesriikides, hõlbustada Dublini määruse kohaldamist ning aidata ära hoida mis tahes liikmesriigi sisejulgeolekut ähvardavaid ohte. Riiklikud süsteemid, mis seotakse VISiga, arendab välja ja/või neid kohandab ning haldab vastav liikmesriik.

Nõukogu otsus 2008/633/JSK täiendab VISi määrust liikmesriikide määratud ametiasutuste ja Europoli VISile juurdepääsu küsimuses terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärgil.

1.3. Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

- Nõukogu määrus (EÜ) nr 2424/2001, 6. detsember 2001, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta[5];

- nõukogu otsus 2001/886/JSK, 6. detsember 2001, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta[6];

- Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1987/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist[7];

- Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1986/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile (SIS II)[8];

- nõukogu otsus 2007/533/JSK, 12. juuni 2007, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist[9];

- komisjoni otsused 2007/170/EÜ ja 2007/171/EÜ, 16. märts 2007, millega nähakse ette nõuded teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi võrgule[10];

- nõukogu määrus (EÜ) nr 189/2008, 18. veebruar 2008, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) testimise kohta[11];

- nõukogu otsus 2008/173/EÜ, 18. veebruar 2008, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) testimise kohta[12];

- komisjoni otsused 2008/333/EÜ ja 334/2008/JSK, 4. märts 2008, millega võetakse vastu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) SIRENE käsiraamat ja muud rakendusmeetmed[13];

- nõukogu määrus (EÜ) nr 1104/2008, 24. oktoober 2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)[14];

- nõukogu otsus 2008/839/JSK, 24. oktoober 2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)[15];

- nõukogu otsus 2004/512/EÜ, 8. juuni 2004, viisainfosüsteemi (VIS) kehtestamise kohta[16];

- komisjoni otsus 2006/752/EÜ, 3. november 2006, millega määratakse kindlaks viisainfosüsteemi asukohad väljatöötamisetapil[17];

- komisjoni otsus 2006/648/EÜ, 22. september 2006, millega nähakse ette viisainfosüsteemi väljatöötamisega seotud biomeetriliste tunnuste standardeid käsitlevad tehnilised kirjeldused[18];

- komisjoni otsus 2008/602/EÜ, 17. juuni 2008, millega määratakse väljatöötamisetapiks kindlaks VISi riikide liideste ning keskinfosüsteemi ja riikide liideste vahelise sideinfrastruktuuri füüsiline ülesehitus ning neile esitatavad nõuded[19];

- Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 767/2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus)[20];

- nõukogu otsus 2008/633/JSK, 23. juuni 2008, mis käsitleb liikmesriikide määratud ametiasutuste ja Europoli juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärkidel[21].

1.4. Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega

Ettepanek on kooskõlas Euroopa Liidu kehtivate tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega, eelkõige eesmärgiga luua vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala.

2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine

2.1. Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine, konsulteerimine huvitatud isikutega

Mõju hindamise aruanne[22] põhineb ettevalmistaval uuringul, mille korraldas välistöövõtja. Uuringu raames tehti 27 intervjuud, sealhulgas ELi liikmesriikide, Norra, Euroopa Parlamendi ja komisjoni esindajatega, Euroopa andmekaitseinspektori, Schengeni ühise järelevalveasutuse, Euroopa keskkonnaagentuuri, välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (FRONTEX), Europoli, SIS 1+ operatiivjuhtimise eest vastutava Strasbourgi C.SIS üksuse esindajate ning tööstussektori ekspertidega. Lisaks loodi mõju hindamise protsessi toetamiseks ka komisjoni asjaomaste peadirektoraatide esindajatest koosnev talitustevaheline juhtrühm.

2.2. Mõju hindamine

Eeluuringus valiti SIS II, VISi ja EURODACi pikaajalise operatiivjuhtimise üle otsustamiseks välja viis valikuvõimalust, millele keskenduti edasises analüüsis.

- valikuvõimalus – lähtestsenaarium: üleminekuperioodiks väljatöötatud SIS II ja VISi operatiivjuhtimise kord (komisjon annab operatiivjuhtimisega seotud ülesanded liikmesriikide ametiasutustele) jääks kehtima alalise lahendusena. EURODACi haldab praegu komisjon ja ka see lahendus jääks kehtima;

- valikuvõimalus – lähtestsenaarium+, mille kohaselt annaks komisjon SIS II, VISi ja EURODACi operatiivjuhtimisega seotud ülesanded liikmesriikide ametiasutustele;

- valikuvõimalus – SIS II, VISi ja EURODACi pikaajalise operatiivjuhtimise eest hakkaks vastutama uus reguleerimisamet;

- valikuvõimalus – kolme süsteemi haldaks FRONTEX, kuid sel juhul tuleks muuta nii FRONTEXi põhiõigusakti kui ka selle operatiivjuhtimise struktuuri;

- valikuvõimalus – SIS II haldaks Europol ning VISi ja EURODACi komisjon. Seda võimalust arutati siis, kui läbirääkimised kehtiva Europoli konventsiooni ühenduse õigusaktiks muutmise üle olid veel käimas.

Võrdleva analüüsi tulemusena sai kõrgeimad punktid uue reguleerimisameti loomist hõlmav võimalus, mille kohaselt luuakse SIS II-le, VISile ja EURODACile ühine operatiivjuhtimise struktuur.

3. Ettepaneku õiguslik külg

3.1. Kavandatud meetme kokkuvõte

Nõukogu otsuse ettepanekuga kavatsetakse teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) ja viisainfosüsteemi (VIS) operatiivjuhtimisega seotud ülesanded anda ELi lepingu VI jaotise alusel määrusega XX asutatud ametile.

Asjaolu, et ametile usaldatakse õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimine, ei mõjuta nende süsteemide suhtes kohaldatavaid erieeskirju, mis reguleerivad nende kasutamise eesmärki, juurdepääsuõigusi, turvameetmeid ja täiendavaid andmekaitsenõudeid.

3.2. Õiguslik alus

Käesoleva nõukogu otsuse ettepaneku õiguslik alus SIS II puhul on nõukogu otsuse 2007/533/JSK õiguslik alus ning seega põhineb see ELi lepingu artikli 30 lõike 1 punktil a ja artikli 34 lõike 2 punktil c. Käesoleva ettepaneku õiguslik alus VISi puhul on nõukogu otsuse 2008/633/JSK õiguslik alus ning seega põhineb see ELi lepingu artikli 30 lõike 1 punktil b ja artikli 34 lõike 2 punktil c. Kuna nõukogu otsuse 2008/633/JSK artiklis 17 sätestatud korraldusasutuse jälgimise ja hindamisega seotud ülesanded on lahutamatult seotud asutuse keskse ülesandega, milleks on teabevahetus, kohaldatakse sama õiguslikku alust.

3.3. Muutuv geomeetria

Käesoleva nõukogu otsuse ettepaneku õiguslik alus on ELi lepingu VI jaotis ja sellega arendatakse edasi Schengeni acquis ’ sätteid. Seepärast tuleb arvesse võtta järgmisi eri protokollidega ja ühinemislepingutega seotud tagajärgi.

Ühendkuningriik ja Iirimaa

Käesoleva ettepaneku VISi suhtes kohaldatavas osas arendatakse edasi Schengeni acquis ’ sätteid, milles Ühendkuningriik ja Iirimaa vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes) ja nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes) ei osale. Seepärast ei osale Ühendkuningriik ja Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav selles osas, millega arendatakse edasi VISiga seotud Schengeni acquis ’ sätteid.

Ühendkuningriik ja Iirimaa osaleksid käesoleva otsuse SIS II-ga seotud sätetes vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes) ja nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes).

Norra ja Island

Norra ja Islandi puhul arendatakse käesoleva ettepanekuga edasi Schengeni acquis ’ sätteid Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega[23].

Šveits

Šveitsi puhul arendatakse käesoleva ettepanekuga edasi Schengeni acquis ’ sätteid Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)[24] tähenduses.

Liechtenstein

Liechtensteini puhul arendatakse käesoleva ettepanekuga edasi Schengeni acquis ’ sätteid Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)[25] tähenduses.

3.4. Subsidiaarsuse põhimõte

Ettepanekus peetakse kinni subsidiaarsuse põhimõttest, sest kavandatava meetme eesmärki, nimelt keskse SIS II, keskse VISi ja riiklike liideste ning sideinfrastruktuuri osade operatiivjuhtimise andmist ametile, ei saa liikmesriigid üksinda saavutada.

3.5. Proportsionaalsuse põhimõte

Käesolev ettepanek ei lähe oma eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas, sest ameti tegevus piirdub minimaalselt vajalikuga, et täita korraldusasutusele antud ülesandeid. Korraldusasutuse tegevus, sealhulgas käesolevas ettepanekus käsitletud ülesanded, on piiratud keskse SIS II, keskse VISi ja riiklike liideste ning sideinfrastruktuuri osade operatiivjuhtimisega, samas kui liikmesriigid vastutavad oma riikliku süsteemi eest.

3.6. Vahendi valik

Nõukogu otsus, mis tugineb ELi lepingu artikli 30 lõike 1 punktidele a ja b ning artikli 34 lõike 2 punktile c, on kavandatava meetme jaoks kõige asjakohasem vahend. Otsuse kasutamine vahendina põhineb vajadusel kohaldada ühiseid eeskirju.

4. Mõju eelarvele

Ametit rahastatakse Euroopa Liidu üldeelarvest. Ühine finantsselgitus on lisatud määrusele XX.

5. Täiendav teave

5.1. Lihtsustamine

Ettepanekuga lihtsustatakse õigusakte, sest mitme õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna IT-süsteemi jaoks luuakse ühtne operatiivjuhtimise struktuur.

5.2. Hindamine

Ameti hindamismehhanismid on sätestatud määruses XX.

2009/0090 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

millega antakse ELi lepingu VI jaotise alusel määrusega XX asutatud ametile SIS II ja VISi operatiivjuhtimisega seotud ülesanded

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 30 lõike 1 punkte a ja b ning artikli 34 lõike 2 punkti c,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[26],

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[27]

ning arvestades järgmist:

(1) Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1987/2006, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist,[28] ning nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsusega 2007/533/JSK, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist[29]. Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1987/2006 ja nõukogu otsusele 2007/533/JSK vastutab üleminekuperioodil keskse SIS II operatiivjuhtimise eest komisjon. Pärast üleminekuperioodi vastutab keskse SIS II ja sideinfrastruktuuri teatavate aspektide operatiivjuhtimise eest korraldusasutus.

(2) Viisainfosüsteem (VIS) loodi nõukogu 8. juuni 2004. aasta otsusega 2004/512/EÜ viisainfosüsteemi (VIS) kehtestamise kohta. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 767/2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus), vastutab üleminekuperioodil VISi operatiivjuhtimise eest komisjon. Pärast üleminekuperioodi vastutab keskse VISi, riiklike liideste ja sideinfrastruktuuri teatavate aspektide operatiivjuhtimise eest korraldusasutus.

(3) Nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsusega 2008/633/JSK, mis käsitleb liikmesriikide määratud ametiasutuste ja Europoli juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärkidel,[30] anti korraldusasutusele teatavad ülesanded seoses VISi jälgimise ja hindamisega.

(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr XX, millega asutatakse amet õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks,[31] asutati amet. Määrusega (EÜ) nr XX anti korraldusasutusele ülesanded, mis on sätestatud määrustes (EÜ) nr 1987/2006 ja (EÜ) nr 767/2008. Käesoleva otsusega tuleks amet määrata vastutavaks ülesannete eest, mis on otsustega 2007/533/JSK ja 2008/633/JSK antud korraldusasutusele.

(5) Euroopa Politseiametile (Europol) ja Eurojustile, kellel on otsuse 2007/533/JSK kohaldamisel SIS II-le juurdepääsu õigus ja õigus SIS II sisestatud andmeid vahetult otsida, tuleks seoses SIS II-ga anda haldusnõukogu koosolekutel vaatleja staatus, kui päevakorras on otsuse 2007/533/JSK kohaldamisega seotud küsimused. Nii Europolil kui ka Eurojustil peaks olema võimalik nimetada esindaja SIS II nõuanderühma, mis on loodud määruse XX artikli 16 lõike 1 punkti a alusel.

(6) Europolile tuleks seoses VISiga anda haldusnõukogu koosolekutel vaatleja staatus, kui päevakorras on otsuse 2008/633/JSK kohaldamisega seotud küsimused. Europolil peaks olema võimalik nimetada esindaja VISi nõuanderühma, mis on loodud määruse XX artikli 16 lõike 1 punkti c alusel.

(7) Käesolevas otsuses austatakse põhiõigusi ja järgitakse põhimõtteid, mida tunnustatakse Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 2 ja mis on esitatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas.

(8) Käesoleva otsusega arendatakse VISi osas edasi Schengeni acquis ’ sätteid, milles Ühendkuningriik vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes)[32] ei osale. Seepärast ei osale Ühendkuningriik otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav selles osas, millega arendatakse edasi VISiga seotud Schengeni acquis ’ sätteid. Ühendkuningriik osaleb käesoleva otsuse SIS II-ga seotud sätetes vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes) artikli 8 lõikele 2.

(9) Käesoleva otsusega arendatakse VISi osas edasi Schengeni acquis ’ sätteid, milles Iirimaa vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes)[33] artikli 6 lõikele 2 ei osale. Seepärast ei osale Iirimaa otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav selles osas, millega arendatakse edasi VISiga seotud Schengeni acquis ’ sätteid. Iirimaa osaleb käesoleva otsuse SIS II-ga seotud sätetes vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes) artikli 6 lõikele 2.

(10) Käesolev otsus ei piira Ühendkuningriigi ja Iirimaa Schengeni acquis ’s osalise osalemise korra kohaldamist, mis on kindlaks määratud vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuses 2000/365/EÜ[34] ja nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuses 2002/192/EÜ[35].

(11) Islandi ja Norra puhul arendatakse käesoleva otsusega edasi Schengeni acquis ’ sätteid, mis Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)[36] tähenduses kuuluvad SIS II osas nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ[37] (nimetatud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta) artikli 1 punktis G osutatud valdkonda ja VISi osas sama otsuse artikli 1 punkti B valdkonda.

(12) Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)[38] tähenduses, mis kuuluvad SIS II osas nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda ja VISi osas sama otsuse artikli 1 punktis B osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavaid punkte tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/149/JSK[39] (sõlmida Euroopa Liidu nimel nimetatud leping) artikliga 3.

(13) Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad SIS II osas nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda ja VISi osas sama otsuse artikli 1 punktis B osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavaid punkte tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/262/EÜ[40] artikliga 3,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva otsusega antakse määrusega XX asutatud ametile ülesanded, mis on nõukogu otsustega 2007/533/JSK ja 2008/633/JSK antud korraldusasutusele.

Artikkel 2

Haldusnõukogu ja nõuanderühmade koosseis

1. Europolile ja Eurojustile antakse ameti haldusnõukogu koosolekutel vaatleja staatus, kui päevakorras on otsuse 2007/533/JSK kohaldamisega seotud SIS II käsitlevad küsimused.

2. Nii Europol kui ka Eurojust võivad määrata esindaja SIS II nõuanderühma, mis on loodud määruse XX artikli 16 lõike 1 punkti a alusel.

3. Europolile antakse ameti haldusnõukogu koosolekutel vaatleja staatus, kui päevakorras on nõukogu otsuse 2008/633/JSK kohaldamisega seotud VISi käsitlevad küsimused.

4. Europol võib määrata esindaja VISi nõuanderühma, mis on loodud määruse XX artikli 16 lõike 1 punkti b alusel.

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] ELT L 205, 7.8.2007, lk 63.

[2] Komisjoni talituste töödokument, mis on lisatud ettepanekule Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta (millega asutatakse amet õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks) ning ettepanekule nõukogu otsuse kohta (millega antakse ELi lepingu VI jaotise alusel määrusega (EÜ) nr XX asutatud ametile SIS II ja VISi operatiivjuhtimisega seotud ülesanded) KOM (2009) XX (lõplik).

[3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1987/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 381, 28.12.2006, lk 4);

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1986/2006, 20. detsember 2006, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile (SIS II) (ELT L 381, 28.12.2006, lk 1);

nõukogu otsus 2007/533/JSK, 12. juuni 2007, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 205, 7.8.2007, lk 63);

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 767/2008, 9. juuli 2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus) (ELT L 218, 13.8.2008, lk 60);

nõukogu otsus 2008/633/JSK, 23. juuni 2008, mis käsitleb liikmesriikide määratud ametiasutuste ja Europoli juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärkidel (ELT L 218, 13.8.2008, lk 129).

[4] Konventsioon, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta (EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19).

[5] EÜT L 328, 13.12.2001, lk 4.

[6] EÜT L 328, 13.12.2001, lk 1.

[7] ELT L 381, 28.12.2006, lk 4.

[8] ELT L 381, 28.12.2006, lk 1.

[9] ELT L 205, 7.8.2007, lk 63.

[10] ELT L 79, 20.3.2007, lk 20.

[11] ELT L 57, 1.3.2008, lk 1.

[12] ELT L 57, 1.3.2008, lk 14.

[13] ELT L 123, 8.5.2008, lk 1.

[14] ELT L 299, 8.11.2008, lk 1.

[15] ELT L 299, 8.11.2008, lk 43.

[16] ELT L 213, 15.6.2004, lk 5.

[17] ELT L 305, 4.11.2006, lk 13.

[18] ELT L 267, 27.9.2006, lk 41.

[19] ELT L 194, 23.7.2008, lk 3.

[20] ELT L 218, 13.8.2008, lk 60.

[21] ELT L 218, 13.8.2008, lk 129.

[22] Teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja EURODACi ning muude õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide pikaajalise haldamise võimaluste hindamine, lõpparuanne, 15.10.2007, RAND Europe.

[23] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

[24] ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

[25] Nõukogu dokument 16462/06, kättesaadav aadressil http://register.consilium.europa.eu.

[26] ELT …

[27] ELT …

[28] ELT L 381, 28.12.2006, lk 4.

[29] ELT L 205, 7.8.2007, lk 63.

[30] ELT L 218, 13.8.2008, lk 129.

[31] ELT …

[32] EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

[33] EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

[34] EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

[35] EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

[36] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

[37] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

[38] ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

[39] ELT L 53, 27.2.2008, lk 50.

[40] ELT L 83, 26.3.2008, lk 5.