Kavandatav õigusakt on osalistele siduv vastavalt Barcelona konventsiooni artiklile 29, mille kohaselt on konventsiooni iga protokoll selle osalistele siduv, ning vastavalt artiklile 23, mille kohaselt on konventsiooni või selle mis tahes protokolli lisad konventsiooni või sellise protokolli lahutamatu osa.

Protokolli lisade muudatuste vastuvõtmisel kohaldatakse Barcelona konventsiooni artiklis 23 kirjeldatud korda. Muudatused võetakse vastu protokolliosaliste kolmeneljandikulise häälteenamusega. Vastavalt Barcelona konventsiooni artiklile 25 on Euroopa Majandusühendusel oma pädevusse kuuluvates küsimustes nii palju hääli, kui palju nende liikmesriike on konventsiooni ja selle ühe või mitme protokolliga ühinenud ning Euroopa Majandusühendus ei hääleta juhtudel, kui hääletavad tema liikmesriigid ja vastupidi.

Euroopa Liit on Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osaline. Lisaks on Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osalised Itaalia, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Sloveenia, Malta, Küpros ja Horvaatia ning 13 Vahemere piirkonna riiki, mis ei kuulu ELi.

Protokolliga kehtestatakse eriti ohustatud või ohustatud liikide nimekiri ja piiratud kasutusega liikide nimekiri (artikkel 12). Need kaks nimekirja moodustavad vastavalt protokolli II ja III lisa. Osalistel on kohustus võtta kooskõlastatud meetmeid, et tagada kõnealustes lisades loetletud looma- ja taimeliikide kaitse ja säilimine.

Kavandatud aktiga on eelkõige tehtud ettepanek ajakohastada mitme mere- ja rannikuala linnuliigi nimetust, pidades silmas taksonoomilisi muudatusi, mis on toimunud pärast protokolli lisadesse viimaste muudatuste tegemist. Need ei kujuta endast märkimisväärseid või sisulisi muudatusi, vaid ainult juba loetletud liikide nimede ajakohastamist.

Teiseks tehakse kavandatud aktiga ettepanek lisada protokolli II lisa liikide nimekirja neli uut õisloomade (Anthozoa) liiki (Isidella elongata, Dendrophyllia cornigera, Dendrophyllia ramea ja Desmophyllum dianthus).

Viimast ettepanekut arutas konventsiooni asjaomane tehniline üksus protokolli teabekeskuste 13. kohtumisel, kus EL oli esindatud.

Nelja asjaomast koralliliiki esineb karidel, mis on ühenduse tähtsusega elupaigatüüp ning mille kaitsmine nõuab vastavalt elupaikade direktiivi I lisale erikaitsealade määramist. Euroopa Liidu elupaigatüüpide tõlgendamise käsiraamat sisaldab Vahemere karisid moodustavate liikidena Dendrophyllia ramea populatsiooni, Dendrophyllia cornigera populatsiooni, Isidella elongata populatsiooni ning valgete korallide Lophelia pertusa ja Madrepora oculata populatsioone (millega on teadaolevalt seotud liik Desmophyllum dianthus). Neli liiki on kantud Vahemere eriti ohustatud liikide punasesse nimekirja (Dendrophyllia ramea on praegu liigitatud haavatavas olukorras olevaks liigiks; Dendrophyllia cornigera ja Desmophyllum dianthus on ohustatud liigid; ning liik Isidella elongate on äärmiselt ohustatud ja seda peetakse peaaegu endeemiliseks liigiks). Kolm asjaomast liiki (D. ramea, D. cornigera ja D. dianthus ) kuuluvad kivikorallide rühma, mis on kantud ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni II liitesse ning seega nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 (looduslike liikidega kauplemist käsitlev määrus) B lisasse. Nelja Anthozoa liiki mõjutab mitmesugune Vahemerel toimuv inimtegevus, nagu kalapüük põhjatraaliga ja põhjaõngejadadega, samuti saasteained, puurimine, globaalne soojenemine ja ookeanide hapestumine. Nende liikide taastumisvõime võib olla väga väike nende aeglase kasvamise, vähese levimisvõime ja suhteliselt pika eluea tõttu. Kuigi teaduslikku teavet kõnealuse nelja liigi populatsiooni kohta on vähe, viitavad kättesaadavad populatsiooniandmed või kvalitatiivsed tähelepanekud elupaiga seisundi kiirele halvenemisele ja/või populatsiooni vähenemisele.

Kõnealuste ettepanekute toetamisega tagab liit sise- ja välismeetmete kooskõla.

Liit on võtnud kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 191 lõikega 1 kohustuse teha rahvusvahelist koostööd bioloogilise mitmekesisuse kaitse alal vastavalt ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni artiklile 5 ning rakendada kõnealuse konventsiooni 10., 12. ja 13. koosolekul 2010. aastal Nagoyas, 2014. aastal Pyeongchangis ja 2016. aastal Mexicos vastu võetud otsused. Konkreetseid nimekirja kandmiseks väljapakutud liike käsitletakse bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste 13. konverentsi otsuses XIII/11, millega edendatakse vabatahtliku eraldi töökava rakendamist bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks külma vee aladel, mille eesmärk on muu hulgas säilitada ja suurendada ökosüsteemide vastupanuvõimet külma vee aladel.

Käesolevas ettepanekus on arvesse võetud ka ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsil väljendatud muret „korallrahude ja mangroovmetsade olukorra pärast, mida mõjutavad muu hulgas kliimamuutused, ookeanide hapestumine, ülepüük, hävitavate tagajärgedega kalapüügitavad ja reostus” ning samal konverentsil võetud kohustust „toetada rahvusvahelist koostööd eesmärgiga säilitada korallrahude ja mangroovmetsade ökosüsteemid ja kasutada ära nendest saadav sotsiaalne, majanduslik ja keskkonnakasu ning samuti hõlbustada tehnilist koostööd ja vabatahtlikku teabevahetust“.

Samuti aitab see saavutada säästva arengu eesmärki 14.2, millega soovitakse märkimisväärse kahjuliku mõju ärahoidmiseks majandada ja kaitsta mere- ja rannikualade ökosüsteeme 2020. aastaks jätkusuutlikult, tugevdades nende vastupanuvõimet ja võttes meetmeid nende taastamiseks, et ookeanid oleksid terved ja viljakad.

Eespool öeldut silmas pidades peaks liit toetama protokolli II lisa muutmise ettepanekut.

4.Õiguslik alus

4.1.Menetlusõiguslik alus

4.1.1.Põhimõtted

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.

4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

Akt, mis tuleb Barcelona konventsiooni osaliste koosolekul vastu võtta, on õigusliku toimega akt. Kavandatav akt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas Barcelona konventsiooni artikliga 23 ja 29. Ettepanekus esitatud otsuse menetlusõiguslik alus on seega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

4.2.Materiaalõiguslik alus

4.2.1.Põhimõtted

ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaste otsuste materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige sellest, mis on kavandatava õigusakti eesmärk ja sisu, mille suhtes liidu nimel võetav seisukoht tuleb vastu võtta.