ÜHISTEATIS NÕUKOGULE ELi JA KARIIBI PIIRKONNA ÜHINE PARTNERLUSSTRATEEGIA /* JOIN/2012/018 final */





ÜHISTEATIS NÕUKOGULE ELi JA KARIIBI PIIRKONNA ÜHINE PARTNERLUSSTRATEEGIA SISSEJUHATUS 2010. aasta mais toimunud Euroopa Liidu ja Kariibi piirkonna foorumi (edaspidi „CARIFORUM”)[1] tippkohtumisel Madridis leppisid riigipead ja valitsusjuhid kokku ELi ja Kariibi piirkonna ühise partnerlusstrateegia väljatöötamises ja nimetasid viis peamist tiheda koostöö valdkonda: piirkondlik integratsioon, Haiti ülesehitamine, kliimamuutus ja loodusõnnetused, kuritegevus ja julgeolek ning ühismeetmed mitmepoolsetel foorumitel. Käesoleva dokumendi on koostanud riigipeade poolt Madridis kokkulepitud kava alusel Euroopa välisteenistuse ja komisjoni talituste, ELi liikmesriikide ja CARIFORUMi riikide esindajatest koosnev ühine töörühm. ELil ja CARIFORUMil on pikk ühine ajalugu ja arvukalt ühiseid väärtusi. Oma ülemerepiirkondade ning ülemeremaade ja -territooriumide kaudu on EL ka füüsiliselt Kariibi mere piirkonna osa. Piirkondi ühendavad pühendumus maailmarahule, progressile ja heaolule, samuti demokraatiale ja õigusriigi põhimõtetele. Euroopa on olnud ja jääb Kariibi mere piirkonna usaldusväärseks arengupartneriks, kes toetab jätkusuutliku arengu püüdlusi piirkonnas. Praegused suhted põhinevad Cotonou lepingul, ELi–CARIFORUMi majanduspartnerluslepingul ja kahe piirkonna poliitilisel dialoogil. Neid täiendavad muud koostööraamistikud, milles EL ja Kariibi mere piirkond osalevad, näiteks ELi, Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna partnerlus. Selle ühisstrateegia eelnõu eesmärk on arendada välja suhte uus mõõde, mis võimaldaks ELi ja Kariibi piirkonna riikidel süvendada dialoogi ja struktureerida koostööd, et tegeleda ühiselt 21. sajandi probleemide ja võimalustega. Ühisstrateegia juhtpõhimõtted on ühine vastutus, vastastikune aruandlus ja solidaarsus, ühisjuhtimine ja kaasvastutus. See näitab CARIFORUMi ja ELi ühist pühendumust ÜRO hartas ja rahvusvahelises õiguses sätestatud põhimõtete järgimisele, sealhulgas eelkõige inimõiguste ja põhivabaduste järgimine ja edendamine, õigusriigi ja demokraatliku valitsemistava põhimõtted. Käesoleva ühisteatise eesmärk on saavutada nõukogu heakskiit kavandatavale „ELi ja Kariibi piirkonna ühisele partnerlusstrateegiale”. 1. I TEEMA: PIIRKONDLIK INTEGRATSIOON JA KOOSTÖÖ KARIIBI PIIRKONNAS LAIEMALT 1.1. ÜLEVAADE Kariibi piirkonna majanduskasvu on võimalik võimendada kaubavahetuse, investeeringute, turismi ja nišiturgude ning muude majanduslike võimaluste arendamise kaudu. Samal ajal tuleb ka pidevalt mitmesuguseid probleeme lahendada. Globaliseerumine on tekitanud probleeme sellistele väikestele, arenevatele ja haavatavatele riikidele nagu Kariibi piirkonna riigid, kui nad püüavad täiel määral osaleda äärmiselt konkurentsitihedas maailmamajanduses. Piirkondlikku integratsiooni ja koostööd peetakse parimaks inim- ja ühiskondliku arengu ning jätkusuutliku pikaajalise majandusarengu soodustamise viisiks Kariibi piirkonnas. Kaks peamist piirkondliku integratsiooni organisatsiooni on Kariibi Ühendus (CARICOM) ja Ida-Kariibi Riikide Organisatsioon (OECS). CARIFORUM[2] hõlbustab piirkondlikku koostööd samuti nagu EL oma partnerluse kaudu ülemeremaade ja -territooriumidega. Toetudes oma kogemustele jätkab EL piirkondlikku integratsiooni ja koostööd toetava aktiivse partnerina Kariibi piirkonna arengueesmärkide ühtlustamist ja nende saavutamise kiirendamist. CARIFORUMi ja ELi majanduspartnerlusleping põhineb kaubanduspartnerlusel konkurentsivõime suurendamise, majanduskasvu ja arengu, Kariibi piirkonna piirkondliku integratsiooni ja maailmakaubanduses osalemise nimel. 1.2. SIHID JA EESMÄRGID Kariibi piirkonna riike ja ELi ühendab pühendumus piirkondlikule integratsioonile ja koostööle, mis on eriti tulemuslik peamiselt väikeste saareriikide probleemide lahendamisel. Mõlemad pooled on kindlaks määranud strateegilise koostöö konkreetsed valdkonnad, et toetada sügavamat piirkondlikku integratsiooni ja koostööd, aidates kaasa jätkusuutlikule majandus- ja inimarengule. Koostööd tehakse järgnevates valdkondades (loetelu ei ole ammendav): · piirkondliku integratsiooni ja koostööprotsesside tugevdamine Kariibi piirkonnas, sealhulgas naabruses asuvate ELi ülemerepiirkondade ja -territooriumide, samuti naaberriikidega Kesk- ja Lõuna-Ameerikas; · Kariibi ühtse turu ja majanduse ning Ida-Kariibi Riikide Organisatsiooni majandusliidu rakendamine; · CARIFORUMi ja ELi majanduspartnerluslepingu tulemuslik rakendamine, pöörates erilist tähelepanu võimalustele, mida see pakub Kariibi piirkonna ettevõtjatele; · terve majandus- ja investeerimiskliima edendamine Kariibi mere piirkonnas, piirkondlike turgude integratsiooni süvendamine ja konkurentsi tugevdamine rahvusvahelisel tasandil; · ettevõtluse arendamine erainvesteeringute kaudu eelkõige teenustesektoris, sealhulgas finantsteenused, turism ja kultuuritööstus, põllumajandus ja tootev tööstus; samuti innovatsiooni, teabe, side, tehnoloogia ja konkurentsi edendamine; · infrastruktuurivõrgustike arendamine, et aidata kaasa piirkonnasisesele ja rahvusvahelisele kaubavahetusele; · energiatootmise mitmekesistamine, energiavõrkude vastastikune seotus ja energiavarustuskindlus; · loodushoidliku majanduskasvu edendamine, toetades eriliselt jõupingutusi bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks, võttes arvesse veevarude olulisust, turismitööstust ning põllumajandus- ja bioteaduste sektorit; · haridus, oskuste arendamine väljaõppe ja koostöö kaudu teaduse ja tehnoloogia valdkonnas; · piirkondlik lähenemisviis toiduga kindlustatusele ja tervishoiule; · vaesuse leevendamise, sotsiaalse ühtekuuluvuse, sotsiaalse dialoogi, kodanikuühiskonna, sh sotsiaalpartnerluse arendamise, mittediskrimineerimise ja soolise võrdõiguslikkuse, inimväärse töö ja rahvusvaheliselt tunnustatud töönormide edendamine ning noorte suurem kaasatus riigi arendamisse. 1.3. ÜHISMEETMED Partnerid järgivad pikaajalist ühismeetmete programmi, mis keskendub majanduskasvule ja säästvale arengule ning ühiste probleemide lahendamisele, rõhutades eriti piirkondlikku integratsiooni ja koostööd. Selle valdkonna ühismeetmed: · tihendatud ja kaasav ELi ja Kariibi piirkonna riikide poliitiline ja valdkondlik dialoog mõlemat piirkonda huvitavate küsimuste ja globaalprobleemide üle; · sidusust toetavad meetmed selliste integratsiooni- ja koostöömeetmete vahel, milles Kariibi piirkond osaleb, sealhulgas AKV ja Euroopa Liidu partnerlus, ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna koostöömehhanismid ning ELi/ülemeremaade ja -territooriumite suhted; · meetmed, mis aitavad kaasa piirkondliku integratsiooni ja koostöö süvendamisele, sealhulgas piirkondlike organisatsioonide institutsioonilise suutlikkuse tugevdamisele Kariibi mere piirkonna ja riikide tasandil, et suurendada poliitika väljatöötamise, rakendamise ja järelmeetmete tõhusust piirkondlikul tasandil; · jõupingutuste toetamine institutsioonide tugevdamiseks piirkonna ja alampiirkonna tasandil; · programmid, mis aitavad kaasa CARIFORUMi ja ELi majanduspartnerluslepingu, CARICOMi ühtse turu ja majanduse ning Ida-Kariibi Riikide Organisatsiooni majandusliidu tõhusale rakendamisele ning CARIFORUMi ja ELi ülemerepiirkondade ning ülemeremaade ja -territooriumide vaheliste sidemete tugevdamisele, eriti kaubanduse ja energeetika valdkonnas; · meetmed, mis aitavad kaasa terve majandus- ja investeerimiskliima loomisele ja tootmisalase suutlikkuse tugevdamisele Kariibi mere piirkonnas: · tööstus- ja ekspordistrateegiate väljatöötamine: · teadus- ja arendustegevus ning koolitus innovatsiooni, teaduse ja tehnoloogia valdkondades; · konkurentsivõime tugevdamine ja innovatsiooni edendamine; · piirkondliku majandustegevuse arendamine, pöörates erilist tähelepanu piirkondlike VKEde arendamisele; · energeetika, eriti taastuvenergeetika; · vastastikune seotus, sealhulgas transport, side- ja infotehnoloogia. · inimväärsete töötingimuste ja rahvusvaheliselt tunnustatud töönormide edendamine, et toetada inimarengut, sotsiaalset ühtekuuluvust ja majanduskasvu; · Kariibi piirkonna ülese raamistiku arendamine tõhusa piirkondliku tervishoiustrateegia loomiseks; · toiduga kindlustatuse, toidu kvaliteedi tõstmise ja mitmekesisuse strateegia väljatöötamine Kariibi mere piirkonnas, kasutades uusi tehnoloogiaid tootlikkuse ja konkurentsivõime suurendamiseks. 2. II TEEMA: HAITI ÜLESEHITAMINE JA RIIGI INSTITUTSIOONIDE TOETAMINE 2.1. ÜLEVAADE 12. jaanuaril 2010 tabas Haiti Vabariiki üks tänapäeva kõige hävitavamaid maavärinaid. Hinnanguliselt 250 000 inimest kaotas elu ja 1,5 miljonit jäi kodutuks. Maavärin laastas põhjalikult sotsiaalset ja majanduslikku infrastruktuuri. Lisaks võimendas maavärin Haitil juba olemasolevaid probleeme: vaesus, ebakindlus, keskkonna halb seisund ja kaitsetus loodusjõudude ees. ÜRO 2009. aasta inimarengu indeks järjestas Haiti 145. kohale 162 riigi hulgas. Haiti on Kariibi piirkonna ja ELi ühises partnerlusstrateegias seatud prioriteediks tema suurte vajaduste tõttu. Juhtunust õpitu, eelkõige loodusõnnetuste ohu vähendamine ja haavatavuse vähendamine, on asjakohane kogu Kariibi mere piirkonna jaoks. 2.2. SIHID JA EESMÄRGID Haiti on väljumas kõige suuremate vajaduste etapist tänu märkimisväärsele ELi ja Kariibi piirkonna humanitaarabile. Lahendusi ootab aga terve rida ülesehitamis-, majandus- ja sotsiaalprobleeme. Haiti demokraatlike institutsioonide konsolideerimine, juhtimise parandamine, vaesuse ja sotsiaalse ebavõrdsuse vähendamine ning haldusasutuste konsolideerimine jäävad probleemideks, mille lahendamiseks võiksid EL ja Kariibi piirkond pakkuda olulist ja vastastikust tuge, kooskõlastades oma tegevust Haiti valitsuse ja teiste rahvusvaheliste abiandjatega. Samuti on ruumi Haiti integreerimise parandamiseks Kariibi piirkonna kontekstis. Euroopa Arengufondi ühine kavandamine aitab kaasa Haiti rolli edendamisele Kariibi mere piirkonna koostöös ja piirkondlikus integratsioonis suurema osalemise tugevdamiseks. 2.3. ÜHISMEETMED CARIFORUMi ja ELi selle valdkonna ühismeetmed: · Haiti ülesehitamise toetusmeetmete kooskõlastamine olemasolevate rahastamise kooskõlastamise struktuuride raames, CARIFORUMi ja ELi ühismeetmete väljatöötamine, tuginedes ELi ja Haiti ühisele programmitööle; · kohaste koostöövahendite kasutamine AKV ja ELi partnerluslepingu ning ELi, Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna protsessi raames; · Haiti demokraatia toimimise ja konsolideerimise toetamine vabade, läbipaistvate ja usaldusväärsete valimiste, inimõiguste järgimise ja õigusriigi põhimõtete, kohtusüsteemi reformide, kodanikuühiskonna tugevdamise ja kiirete korruptsioonivastase võitluse meetmete kaudu; · meetmed, mis tagavad Haiti täieliku osalemise CARIFORUMi ja ELi majanduspartnerluslepingus ning CARICOMi ühtses turus ja majanduses, sealhulgas Haiti institutsioonide suutlikkuse arendamise; · meetmed loodusõnnetusteks valmisoleku ja nende ohu vähendamise strateegiate valdkonnas, sealhulgas selliste mehhanismide arendamine nagu piirkondlikud ehituseeskirjad, mis parandaks piirkonna suutlikkust leevendada loodusõnnetuste mõju; · riskihajutamismehhanismide arendamine ja riskivähendamise rahastamine (näiteks Kariibi mere piirkonna katastroofiohu kindlustusvahend (CCRIF)), parimate tavade kohaldamine Kariibi mere piirkonna loodusõnnetuste haldusasutuse (CDEMA) ja muude Kariibi piirkonna loodusõnnetuste tagajärgede haldamisele spetsialiseerunud institutsioonide suhtes. 3. III TEEMA: KLIIMAMUUTUS JA LOODUSÕNNETUSED 3.1. ÜLEVAADE Kliimamuutus ja selle tagajärjed on peamised arenguprobleemid, mis takistavad aastatuhande arengueesmärkide saavutamist. Kariibi piirkonna riigid on peamiselt väikesaartest arenguriigid, millel on madalad rannikualad ning mis on seetõttu eriti sõltuvad meretaseme tõusust, mis ähvardab rannikukogukondi ja hävitab infrastruktuuri ning ohustab mageveevarusid. Kasvuhoonegaasidest põhjustatud merevee temperatuuri ja happesuse tõus kahjustab eriti korallrahusid, põhjustades bioloogilise mitmekesisuse vähenemist piirkonna meres. Enamik Kariibi piirkonna riike on väikesed, mistõttu on nad loodusõnnetuste korral eriti haavatavad. Piisab vaid ühest orkaanist, et hävitada kogu riigi majanduslik baas, sealhulgas infrastruktuur ning majandustegevuse ja sissetuleku peamised allikad, koormates veelgi piiratud finantsressursse. Probleeme süvendavad ka pikast vahemaast ja geograafilisest asendist tulenevad raskused, mis takistavad nende riikide majandusbaasi laiendamist ja konsolideerimist. 3.2. SIHID JA EESMÄRGID ELi ja CARIFORUMi liikmesriigid on alla kirjutanud Kyoto protokollile, teinud koostööd kliimamuutust käsitlevate arutelude edendamiseks ja töötanud välja tegevuskavasid kliimamuutuse mõju ja keskkonnaseisundi halvenemise vähendamiseks. Neil on ühine huvi, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonil (UNFCCC) oleksid mitmekülgsed, õiglased ja õiguslikult siduvad tulemused. CARIFORUMi liikmesriigid ja EL jätkavad jõupingutusi ambitsioonika rahvusvahelise kliimaleppe sõlmimise nimel. Looduslikke ohtusid, nagu orkaanid ja maavärinad, ei saa vältida, kuid on võimalik astuda olulisi samme ohtude vähendamiseks ja mõju leevendamiseks, tegeledes haavatavuse põhjustega ja suurendades tagajärgede kõrvaldamise suutlikkust. Välja on selgitatud viis prioriteetset koostöövaldkonda: · kliimamuutuse mõjuga kohandumine, andmata järele aastatuhane arengueesmärkide saavutamises; · õnnetuste ärahoidmise ja nende ohu vähendamise tugevdamine, järelevalve ja olukorrast teadlikkuse suurendamine, hindamise ja varajase hoiatamise süsteemide kasutamine loodusõnnetuste tagajärgede haldamiseks ja nendele reageerimiseks; · metsade hävitamise vähendamine metsade jätkusuutliku haldamise kaudu; · aktiivsem osalemine ülemaailmsel süsinikuturul puhta arengu mehhanismi kaudu; · kliimamuutuse integreerimine vaesuse vähendamise meetmetesse. 3.3. ÜHISMEETMED CARIFORUMi ja ELi selle valdkonna ühismeetmed on kooskõlas ülemaailmse kliimamuutuste liidu (GCCA) eesmärkide ja ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna Madridi tegevuskavaga, hõlmates järgmist: · koostöö tihendamine rahvusvahelistel läbirääkimistel, sealhulgas korrapäraste konsultatsioonide ja ühisalgatuste kaudu, et jõuda 2012. aasta järgse rahvusvahelise kliimakokkuleppe eduka sõlmimiseni UNFCCC raames; · igakülgse lähenemisviisi kasutamine kliimamuutuse probleemi lahendamiseks, seades prioriteediks kohandumis- ja leevendamismeetmed, eelkõige loodushoidliku majanduskasvu ja taastuvenergia kättesaadavuse; · piirkondliku loodusõnnetustele ja hädaolukordadele reageerimisvõime tugevdamine, rõhutades eriti kohanemist, õnnetuse ohu vähendamist ja koostalitusvõimet, samuti järelevalvet, olukorrast teadlikkust ja varajase hoiatamise süsteeme. Selles kontekstis tuleb rõhutada ka seost lühi- ja pikaajaliste meetmete vahel; · kliimamuutuse poliitika muutmine riiklike ja piirkondlike arengupoliitikate ja -strateegiate ning koostöö- ja partnerluslepingute lahutamatuks osaks. · selle tagamine, et väikesaartest arenguriikide ja madalal paiknevate rannikuriikide haavatavuse teema püsiks prioriteetsena ülemaailmses arengukavas, sealhulgas AKV ja ELi partnerluslepingus ning ELi, Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna protsessis; · väljaõppe, teadustöö, arendustegevuse ja tehnosiirde ning ökoinnovatsiooni suurema rolli tagamine; · Kariibi mere kui piirkonna erilisuse tunnistamine jätkusuutliku arengu seisukohast ning hapra ökosüsteemi ja unikaalse bioloogilise mitmekesisuse kaitseraamistike toetamine. 4. IV TEEMA: KURITEGEVUS JA JULGEOLEK 4.1. ÜLEVAADE Rahvusvaheline kuritegevus, eriti uimastite salakaubandus ja sellega seonduv kuritegevus, on ELi ja Kariibi piirkonna riikide jaoks üha suurenev probleem. Kariibi piirkonna kaudu toimub suur osa Lõuna- ja Kesk-Ameerikast pärit uimastite salakaubaveost; uimastikaubandusest tulenev kahju on väga suur ja see õõnestab ühiskonda, toites korruptsiooni, kahjustades õigusriiki ja soodustades organiseeritud kuritegevust. Uimastite salakaubaveo suurenemine kohalikul tasandil ja muud rikkumised nõrgendavad sotsiaalset korda ja põhjustavad jõuguvägivalda. Rahapesu ulatuslik levik moonutab majandust ja õõnestab säästvat arengut. Selline olukord kahjustab ka majanduskasvu, stabiilsust ja arengut pikas perspektiivis. Järgmises valdkonnad on Kariibi mere piirkonna ja ELi jaoks eriti probleemsed: · uimastite salakaubavedu ja sellega seonduv kuritegevus, sealhulgas jõuguvägivald ja rahapesu; · väike- ja kergrelvade salakaubandus; · kuritegevuse mõju Kariibi mere piirkonnas elevate inimeste julgeolekule; · kurjategijate tagasipöördumisest Kariibi piirkonda tulenevad sotsiaal- ja julgeolekuprobleemid; · inimkaubandus ja inimröövid; · mere ja õhuruumi kontrolli vähene suutlikkus; · rahvusvaheliste normide mittetäitmine finantssektoris. 4.2. SIHID JA EESMÄRGID Ühine võitlus kuritegelike võrgustike vastu on ühisstrateegia prioriteet. Koostöö tugevdamine ja suutlikkuse loomine sellistes valdkondades nagu poliitika väljatöötamine, kohtumenetlused ja jälitusteabe jagamine on olulise tähtsusega. Samuti tuleb tegeleda kuritegevuse põhjustega ja nende sotsiaalse mõjuga. ELi ja Kariibi piirkonna koostöö uimastite vastu võitlemisel toimub uimastite valdkonna ELi, Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna koostöö- ja koordineerimismehhanismi raames. Panama tegevuskavas ja 2007. aasta Port of Spaini deklaratsioonis esitatakse terve rida prioriteete ühiseks tegevuseks selles valdkonnas. Kariibi piirkonna ja ELi koostöö võitluses kuritegevuse vastu peaks samuti hõlmama koostööd asjaomaste ELi organisatsioonide, Interpoli, Ameerika Riikide Organisatsiooni ja Europoliga ning teabe ja hea tava vahetamist. 4.3. ÜHISMEETMED CARIFORUMi ja ELi julgeolekualane koostöö rajaneb jagatud vastutusele uimasteid tootvate, nende transiidi ja tarbimisega tegelevate riikide vahel. Koostöö eesmärk on integreeritud ja tasakaalustatud lähenemisviisi väljatöötamine. CARIFORUMi ja ELi selle valdkonna ühismeetmed: · kogu piirkonda hõlmava strateegia loomise toetamine kuritegevuse, ebakindluse, uimastite salakaubaveo ja finantskuritegude probleemide lahendamiseks; · jõupingutuste uuendamine Port of Spaini deklaratsiooni prioriteetide rakendamiseks kõige haavatavamate sadamate kontrollimise valdkonnas; jälitusteabe jagamine lähteainete kontrollimisel; programmid, mis on suunatud kuritegevuse ja õigusrikkumiste põhjustele ja nõudluse vähendamisele; OECD rahapesuvastase töökonna soovituste järgimise ja suurema koostöö edendamine piirkondlike ja rahvusvaheliste organite, sealhulgas ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC) vahel; · suutlikkuse loomine piirikontrolli haldamiseks, sealhulgas ekspertide ja tehnilise abi vahetamine; · väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse kõigi aspektide ennetamist, tõkestamist ja likvideerimist käsitleva ÜRO tegevuskava ja merendusalase koostöö täielik rakendamine prioriteetse valdkonnana, sealhulgas teabe jagamine ning Kariibi piirkonna ja ELi liikmesriikide huvitatud osaliste vahelise operatiivkoostöö edasiarendamine; · kohtusüsteemide suutlikkuse ja kohtureformi toetamine võitluses rahvusvahelise kuritegevuse vastu. 5. V TEEMA: ÜHISMEETMED KAHE PIIRKONNA VAHELISTEL JA MITMEPOOLSETEL FOORUMITEL GLOBAALPROBLEEMIDE VALDKONNAS 5.1. ÜLEVAADE Kariibi piirkonnal ja ELil on palju ühiseid probleeme ja muresid ning nad on otsustanud tegutseda kooskõlastatult, et leida nendele rahvusvahelisel tasandil ühised lahendused. Alustatud on poliitilist dialoogi ja konsultatsioone eri tasanditel, et lahendada globaalprobleeme kahe piirkonna vahelistel ja mitmepoolsetel foorumitel, näiteks hiljutine COP 17 Durbani konverents. CARIFORUM ja EL esindavad kokku 42 riiki. Sagedasemate konsultatsioonide, seisukohtade parema ühtlustamise ja tugevama kooskõlastamise kaudu saavutaksid need kaks piirkonda otsustavama mõju mõlemale tähtsate teemade üle, näiteks inimõiguste, demokraatlike väärtuste ja demokraatliku juhtimise edendamine; ÜRO ning rahvusvaheliste finantsasutuste ja institutsioonide reform; ülemaailmsele finants- ja majanduskriisile kooskõlastatud reageerimine; aastatuhande arengueesmärkide saavutamine ja Doha arengukava täitmine. 5.2. SIHID JA EESMÄRGID Partnerid tugevdavad globaalprobleeme käsitlevat dialoogi, et välja selgitada koostöövaldkonnad, kooskõlastada seisukohti ja osaleda koos konkreetsetes algatustes ja meetmetes. Mõlemad partnerid soovivad edendada ja säilitada tõelist mitmepoolsust, mida iseloomustaksid esinduslikud ja legitiimsed institutsioonid. Poliitika suurem kooskõlastamine ja teabevahetus võimaldaksid saavutada suurema ühismõju konsultatsioonidel ja kolmandate poolte veenmisel ühist huvi pakkuvates küsimustes. ELi ja CARIFORUMi riigid kooskõlastavad oma tegevust mitmepoolsetes institutsioonides, kuhu nad mõlemad kuuluvad (ÜRO, rahvusvahelised finantsasutused, WTO jne), ning püüavad arvestada teineteise huve ja vajadusi rahvusvahelistes rühmitustes ja organisatsioonides, kuhu kuulub üks pooltest (G8, G20, Väikeste Saareriikide Liit jne). 5.3. ÜHISMEETMED Poliitika ja poliitilise dialoogi kaudu konsulteerivad kaks piirkonda laiemat huvi pakkuvate teemade üle ja määravad kindlaks võimalikud ühised seisukohad ning teevad ühiseid jõupingutusi ühiste prioriteetide rakendamiseks. Selle valdkonna ühismeetmed: · koostöö inimõiguste, demokraatia põhimõtete, õigusriigi ja hea valitsemistava, sealhulgas vabade ja õiglaste valimiste edendamiseks ning korruptsiooni, rahapesu, terrorismi rahastamise, organiseeritud kuritegevuse ja maksudest kõrvalehoidmise vastu võitlemiseks; · koostöö ÜRO süsteemi reformimise edendamiseks, et suurendada tema esindatust, läbipaistvust, aruandluskohustust, tõhusust ja tulemuslikkust, sealhulgas julgeolekunõukogu põhjalikuks reformimiseks; · ühiste piirkondlike seisukohtade väljatöötamine ÜRO süsteemis ja rahvusvahelistes finantsasutustes ning püüded toetada teineteise algatusi; · IMFi ja Maailmapanga moderniseerimise toetamine, et need peegeldaksid paremini muutuvat maailmamajandust dünaamiliste tekkivate turgude ja arenguriikide suurema esindatusega; · tegelemine struktuurireformidega, mis tugevdavad reguleerimist ja järelevalvet, võimendavad ja säilitavad globaalset nõudlust, edendavad töökohtade loomist kahes piirkonnas Cotonou lepingu ja majanduspartnerluslepingu, samuti Maailmapanga, IMFi, G8 ja G20 raames; · vahendite arendamine ülemaailmsete finantssektori turvaabinõude tugevdamiseks, et aidata haavatavatel riikidel paremini vastu pidada äkiliste välissündmuste korral; · partnerite pühendumus eeskirjapõhise, mitmepoolse kaubavahetussüsteemi tagamiseks kaubavahetuse kui majanduskasvu ja arengu peamise mootori huvides, regulaarsete konsultatsioonide ja aktiivsete mitmepoolsete läbirääkimiste jätkamine, et viia eduka, mitmekülgse ja tasakaalustatud lõpptulemuseni Doha arenguvoor, toetudes senisele edule. · jõupingutuste jätkamine selle nimel, et arenguriigid, eelkõige väikesed ja haavatavad majandused, muutuksid globaalsel tasandil konkurentsivõimelisemaks. 6. RAKENDAMISE TINGIMUSED JA JÄRELEVALVESÜSTEEMID 6.1. RAKENDAMISE TINGIMUSED Partnerlusse kaasatakse ja seda rakendab suur hulk ELi ja Kariibi piirkonna piirkondliku, riikliku ja kohaliku tasandi institutsioone ja institutsioonidega mitteseotud osalejaid Selle tõhusa rakendamise eest vastutavad ühiselt kõik CARIFORUMi ja ELi liikmesriigid ning institutsioonid. Ühismeetmed peaksid üksteist täiendama ning neid tuleks võtta olemasolevate Kariibi piirkonna ja ELi kokkulepete, raamistike ning vahendite raames, et edendada koostoimet ja vältida kattuvust. Kodanikuühiskonnal, valitsusvälistel osalejatel ja parlamentidel on ühisstrateegia rakendamisel tähtis roll ja neid kutsutakse kaasavas dialoogis osalema. ELi ja Kariibi piirkonna ühise partnerlusstrateegia rakendamist toetatakse vajaduse korral asjaomastest olemasolevatest vahenditest, näiteks Euroopa Arengufondi, arengukoostöö rahastamisvahendi, Euroopa Regionaalarengu Fondi, Kariibi Arengufondi, ELi temaatiliste programmide ja stabiilsusvahendi, tulevase partnerlusinstrumendi, Kariibi investeerimisrahastu või nende järglaste, samuti finantsasutuste nagu Euroopa Investeerimispanga ja Kariibi Arengupanga vahenditest. Kui see on asjakohane ja võimalik, lisanduvad nimetatud vahenditele CARIFORUMi riikide ja ELi liikmesriikide täiendavad sissemaksed. 6.2. JÄRELEVALVESÜSTEEMID Jätkuvad mõlema piirkonna juhtide (sealhulgas ELi ja CARIFORUMi institutsioonide asjaomaste esindajate) korrapärased kohtumised, et anda partnerlusele vajalikke poliitilisi suuniseid. Nendel kohtumistel vaadatakse läbi saavutatud edu, esitatakse uusi strateegilisi suundi ja suuniseid edaspidiseks, võttes arvesse globaalseid ja piirkondlikke küsimusi. Lisaks poliitilisele dialoogile vaatab Brüsselis asuv CARIFORUMi ja ELi ühine töörühm perioodiliselt üle edusammud ja hindab neid ning teeb vajaduse korral ettepanekuid. Nimetatud töörühm koosneb Euroopa Välisteenistuse, Euroopa Komisjoni talituste, CARIFORUMi ja ELi liikmesriikide ametnikest. Vajaduse korral võib kaasata ka ülemeremaade ja -territooriumide ning äärepoolseimate piirkondade eksperte. Töörühm esitab mõlema piirkonna juhtidele regulaarselt eduaruandeid. [1] CARIFORUMi riigid on: Antigua ja Barbuda, Bahama, Barbados, Belize, Kuuba, Dominica, Dominikaani Vabariik, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaica, Montserrat, Saint Kitts ja Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinid, Suriname, Trinidad ja Tobago. [2] CARIFORUMi liikmeteks on kõik CARICOMi riigid (v.a Montserrat) ning CARICOMi mittekuuluvad Dominikaani Vabariik ja Kuuba.