LÜHIKOKKUVÕTE Küprose kohtusüsteemi struktuurireform jätkub, kuid selles esineb viivitusi. Parlamendis on menetlemisel õigusakti eelnõu praeguse kõrgeima kohtu jagamise kohta kõrgeimaks konstitutsioonikohtuks ja kõrgeks kohtuks ning nende kahe uue pädevusvaldkonna kohtunike ja esimeeste ametisse nimetamise menetluste kohta. Isikute ametisse nimetamise üle otsustab vabariigi president pärast mittesiduvate nõuannete saamist kohtute nõuandekogult. On tähtis, et see reform tagab kohtusüsteemi sõltumatuse kooskõlas ELi õigusega ja võttes arvesse Euroopa Nõukogu soovitusi. Parlamendis arutatakse ka apellatsioonikohtu loomist. Käimas on erikohtute loomine ja kohtute ümberkorraldamine. Heaks on kiidetud uued tsiviilkohtumenetluse normid, mille eesmärk on kiirendada kohtumenetlusi. Jätkub õigusameti suutlikkuse suurendamine, mis hõlmab ülesannete lahutamist ja värbamismenetlusi. Täiendavate reformide eesmärk on lahendada kohtusüsteemi tõhususe ja kvaliteediga seotud olulised probleemid, eelkõige seoses digiteerimisega. Tsiviil-, kaubandus- ja halduskohtumenetlused kestavad endiselt väga kaua. Küpros jätkab oma korruptsioonivastase õigusraamistiku täiustamist, kuigi mõned tähtsad reformid on jäetud ootele, näiteks korruptsioonivastase ameti loomine, rikkumistest teatajate kaitse, lobitöö reguleerimine ja valitud ametiisikute vara deklareerimine. Läbipaistvuse ja korruptsiooni ennetamise ametile on tehtud ülesandeks teostada järelevalvet uue 2021.–2026. aasta korruptsioonivastase kava rakendamise üle. Korruptsioonijuhtumite uurimine jätkus, riskivaldkonnana tõusis eriti esile spordivõistlustega manipuleerimine, kuigi korruptsioonijuhtumeid on lahendatud vähe. Prokuratuur sai uusi vahendeid ja karistusseadustiku muudatusega suurendati ametiseisundi kuritarvitamise korral kehtestatavaid sanktsioone, mis tõi kaasa võimaluse kasutada selle süüteo uurimisel eriuurimisvõtteid. Valitsus algatas investoritele kodakondsuse andmise kavade uurimise, et reageerida välisriikide üksikisikute ja kõrgete ametnikega seotud korruptsioonisüüdistustele. Uue korruptsioonivastasele võitlusele keskenduva tegevusjuhendiga püütakse suurendada eetilist käitumist politseis. COVID-19 pandeemia ajal kaasnesid rahalise abi meetmetega pettuste- ja korruptsiooniriski leevendamise meetmed. Põhiseadusega on sätestatud õiguslik ja ametlik sõnavabaduse kaitse ja teabele juurdepääsu õigus. Teisesed õigusaktid tagavad sõnaselgelt ajakirjanike allikate kaitse ning toetavad meedia mitmekesisust raadio- ja televisioonisektoris. Teiseste õigusaktidega kehtestati 2020. aasta detsembris üldsuse juurdepääsu institutsioonide dokumentidele käsitlev raamistik ja tingimused ning sätestati teabevoliniku büroo loomine. 2021. aasta teises pooles vastuvõetavate seaduste eelnõude suunitlus on tugevdada Küprose raadio- ja televisiooniameti sõltumatust, sõnavabaduse tagatisi ja omandilise kuuluvuse läbipaistvust. Kontrolli- ja tasakaalustussüsteem hõlmab parema õigusloome projekti osaks olevat konsulteerimisprotsessi. Seaduseelnõude konsulteerimisprotsess piirdub aga aruteluga esindajatekojas ja on väljendatud muret üldsusele eelnõude kättesaadavuse üle. Pandeemia ajal ei kuulutatud välja põhiseaduses sätestatud eriolukorda. Samas aga kehtestati kodanikele ja ettevõtjatele piirangud karantiiniseaduse alusel, mille järgi on ministrite nõukogul õigus anda välja COVID-19 pandeemiaga seotud määrusi. Osal kodanikuühiskonna organisatsioonidel on endiselt teatavaid probleeme seoses registreerimisraamistikuga, nagu märgiti õigusriigi olukorda käsitlevas 2020. aasta aruandes, kuigi uutes õigusaktides viidatakse parendustele, mis võimaldavad valitsusväliste organisatsioonide ühendusi kergemini registreerida.

I.KOHTUSÜSTEEM

Küprose kohtusüsteem koosneb kuuest esimese astme kohtust, kuuest kriminaalkohtust, halduskohtust, rahvusvahelise kaitse halduskohtust ja kõrgeimast kohtust. Praegu luuakse konstitutsioonikohut. Lisaks on olemas perekonnakohtud, üüri- ja rendiasjade kohtud, töökohtud ja sõjaväekohus. Kõigis esimese astme kohtutes töötab kokku 113 kohtunikku ja kõrgeimas kohtus 13 kohtunikku. Kõrgeima kohtu kohtunikud nimetab ametisse vabariigi president kohtunike seast kõrgeima kohtu soovitusel. Vabariigi president ei ole kohustatud seda soovitust järgima, kuid väljakujunenud tava kohaselt järgib ta kõrgeima kohtu soovitusi ja kõrgeim kohus esitab igale vabale ametikohale ametis kõige kauem olnud kohtuniku. Sama tava järgitakse kõrgeima kohtu esimehe ametisse nimetamisel, mispuhul vabariigi president järgib alati soovitust nimetada ametisse selle kohtu vanim kohtunik. Esimese astme kohtunikud nimetab ametisse ning neid viib üle ja edutab kohtunike ülemnõukogu, kuhu kuuluvad kõik kõrgeima kohtu liikmed (esimees ja 12 kohtunikku). Prokuratuur on sõltumatu ja selle tööd korraldab riigi peaprokurör. Peaprokurör juhib vabariigi õigusametit, mis on teda abistav sõltumatu talitus, mis ei allu ühelegi ministeeriumile. Peaprokuröril on õigus oma äranägemise järgi ja avalikes huvides algatada, järgida, üle võtta ja jätkata või lõpetada süüteomenetlust iga vabariigis elava või asuva mis tahes isiku (juriidilise või füüsilise) vastu. Peaprokurör on ka vabariigi, presidendi, ministrite nõukogu ja ministrite õigusnõunik. Ta täidab kõiki muid talle põhiseaduse või seadustega pandud ülesandeid ja kohustusi. Küpros osaleb Euroopa Prokuratuuris. Sõltumatul riiklikul advokatuuril on reguleerimis- ja distsiplineerimispädevus oma liikmete üle.

Sõltumatus

Kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse tase on keskmine. Kohtusüsteemi sõltumatust peab „üsna heaks“ või „väga heaks“ 48 % kodanikest, kelle osakaal vähenes 2021. aastal võrreldes 2020. aastaga 7 % võrra. Ettevõtjate hulgas on see näitaja 45 % ja on 2020. aastast vähenenud 3 % võrra. Kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse tase on olnud keskmine 2016. aastast saati.

Parlamendis on menetlemisel praeguse kõrgeima kohtu jagamine kõrgeimaks konstitutsioonikohtuks ja kõrgeks kohtuks. Seaduseelnõu esitati parlamendile 2020. aasta lõpus ja lõpliku teksti koostamiseks oli loodud ajutine komitee. Selles eelnõus nähakse praegu ette, et nende kohtute kohtunikud ja esimehed nimetab ametisse ainuisikuliselt vabariigi president. President peaks looma kohtute nõuandekogu – mis ei ole kohtunike ülemnõukogu –, mille ülesanne on koostada ametisse kõige sobivamate kandidaatide nimekiri, mis ei ole presidendile siduv. On tähtis, et see reform tagab kohtusüsteemi sõltumatuse kooskõlas ELi õigusega ja võttes arvesse Euroopa Nõukogu soovitusi. Konsulteerimine Veneetsia komisjoniga seaduseelnõu üle annaks kavandatud reformi kohta kindlustunde. Seaduseelnõus nähakse ette ka apellatsioonikohtu loomine, mille kohtunikud ja esimehe nimetab ametisse kohtunike ülemnõukogu. Pärast parlamendi laialisaatmist 14. aprillil 2021 ja 30. mail toimuvaid parlamendivalimisi arutab menetluses olevaid eelnõusid uus valitud parlament.

Pooleli on reformid, millega soovitakse muuta kohtunike ülemnõukogu kohtusüsteemi osi paremini esindavaks. 2020. aastal koostatud eelnõus tehti ettepanek laiendada kohtunike ülemnõukogu. Sellesse kuuluksid kõrgeima kohtu liikmed, kõrge kohtu esimees ja kohtunikud, apellatsioonikohtu esimees, esimese astme kohtute vanim esimees, kohtunike ühingu esimees, peaprokurör ja Küprose advokatuuri esimees. Kohtusüsteem väljendas oma eelistust, et muudetud kohtunike ülemnõukogusse kuuluksid ainult kohtusüsteemi liikmed. See eelnõu on menetlemisel 2020. aasta lõpust saadik ja seda ei võetud vastu enne parlamendi laialisaatmist varem käesoleva aasta kevadel. Selles reformis on tähtis võtta arvesse Euroopa Nõukogu soovitusi.

Rakendatakse vabariigi õigusameti tugevdamise tegevuskava ja kavandatakse ameti eelarvelist sõltumatust tagavat õigusakti. Reformimine hõlmab muu hulgas õigusameti eraldiseisvate sõltumatute direktoraatide ümberkorraldamist ja loomist, et muuta peaprokuröri kahe põhifunktsiooni lahutamine tulemuslikumaks, uute ametikohtade loomist, menetluste otstarbekamaks muutmist, ülesannete lahutamist ja värbamismenetlusi. Peaprokurör ja rahandusministeerium arutlevad endiselt õigusakti eelnõu üle, mis käsitleb õigusameti eelarvelist sõltumatust. Kavandatud reformiks valmistumiseks värvati 2020. aasta lõpus vabariigi õigusametisse märkimisväärne arv uusi juriste, kellest osa tegeleb kriminaalasjadega, sealhulgas korruptsioonijuhtumitega.

Kvaliteet

Võetakse meetmeid kohtusüsteemi paremaks digiteerimiseks, kuid selles valdkonnas on jätkuvalt suuri probleeme. Üldsusele on internetis kättesaadav väga piiratud teave kohtusüsteemi kohta. Ühtlasi on väga vähe digilahendusi menetluste alustamiseks ja jälgimiseks tsiviil-/kaubandusasjades ja haldusasjades. Kohtute elektroonilise haldussüsteemi kasutuselevõtmine on käimasolevate reformide üks peamisi eesmärke. Selle rakendamine ja asjakohased riigihankemenetlused on aga alates 2017. aastast edasi lükkunud. Vahepeal loodi kohtuasjade kataloogimiseks elektrooniline miniregister, mis võeti 2020. aastal kasutusele kõigis rahvastikuregistrites ja kõrgeimas kohtus, et võimaldada taotluste/avalduste tõhusamat menetlemist kuni e-kohtu süsteemi täieliku rakendamiseni. Registri rakendamist kiirendas COVID-19 pandeemia.

Edasi on arendatud üldsust kohtupraktikast ja õigusaktidest teavitavaid veebisaite. Üldsusel on Küprose advokatuuri hallataval veebisaidil avatud ja tasuta juurdepääs mitmele andmekogumile, nagu kohtupraktika ja õigusaktide andmebaasid. Eelkõige antakse veebisaidil juurdepääs Küprose kohtupraktika andmebaasile, Küprose kõrgeima kohtu praktikale, Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale ja Küprose seadusandlusele. Kõrgeim kohus tagab Küprose kohtunikele juurdepääsu riiklikele ja välismaistele internetipõhistele andmebaasidele ning katab selle kulud.