Kuigi selles valdkonnas on tehtud käegakatsutavaid edusamme ning kaheksa süsteemi on juba kasutusele võetud ja toimivad, on üheksa alles väljatöötamisel. See on kooskõlas liidu tolliseadustiku tööprogrammis kavandatuga. Täpsem teave on esitatud järgmises peatükis.

Komisjon algatas hiljuti liidu tolliseadustiku hindamise, mis viiakse lõpule 2021. aasta lõpuks. Hindamise eesmärk on kindlaks teha, kas õigusaktid ja selleks ajaks toimivad elektroonilised süsteemid on endiselt asjakohased, et tagada nõudeid täitvate kauplejate ja tolliasutuste abistamiseks tänapäevased, ühtlustatud ja lihtsustatud protsessid.

Eesmärk luua terviklik õigusraamistik, mis sisaldab nõudeid seoses turvariskide analüüsiks vajalike andmete mitmekordse esitamisega, kui sisenemise ülddeklaratsiooni andmed esitatakse kihtide kaupa, ja andmete kvaliteedi parandamisega, on saavutatud, kuigi selle täielik rakendamine on veel ees.

Käesolev kolmas eduaruanne on komisjoni vastus sellele üleskutsele. Samamoodi kui eelmistes aruannetes, esitatakse ka siin üldine kvalitatiivne hinnang strateegia rakendamisele, kirjeldades pärast teist aruannet seitsme peamise eesmärgi täitmisel saavutatud edu. Aruandes tuuakse eesmärkide kaupa esile kõige olulisemad edusammud ja tekkinud probleemid, kusjuures põhjalikum analüüs esitatakse aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis.

Nõukogu pidas oma 2019. aasta jaanuari järeldustes teise eduaruande kohta tervitatavaks strateegia rakendamisel tehtud edusamme, sealhulgas kõigi asjaomaste osaliste vahelise koostöö tugevdamist, uute algatuste käivitamist – eelkõige komisjoni otsust finantsriski kriteeriumide kohta – ja tolliasutuste osalemist julgeolekuga seotud meetmetes. Nõukogu toonitas ka, et riskijuhtimine on jätkuv protsess, mis ei ole piiratud konkreetse tegevusega, millel on selgelt kindlaks määratud algus- ja lõppkuupäev, ning et tolliasutused peavad jätkuvalt tegelema innovatsiooniga ja olema valmis reageerima uutele või tekkivatele ohtudele. Nõukogu kutsus oma 2019. aasta jaanuari järeldustes komisjoni üles esitama kahe aasta jooksul kolmanda ja ühtlasi viimase eduaruande kehtiva strateegia rakendamise kohta, hõlmates ajavahemikku 2019–2020.

Riskijuhtimine võimaldab tolliasutustel paremini tuvastada saadetisi, mis kujutavad endast riski, ja võtta nende suhtes sihtotstarbelisi meetmeid. See võimaldab tegeleda nende riskidega tarneahela parimas etapis, et tagada ELi elanike julgeolek ja turvalisus ning kaitsta ELi ja tema liikmesriikide finantshuve. Samuti võimaldab see optimeerida tolliressursside kasutamist.

Finantsriski kriteeriumid ja standardid on eeskirjad, mis võimaldavad liikmesriikide tollivormistussüsteemidel süstemaatiliselt kindlaks teha (või elektrooniliselt märgistada) tehinguid, millega võib kaasneda finantsrisk ning mis vajavad täiendavat uurimist ja/või kontrollimist. Need hõlmavad suuremat osa teadaolevaid finantsriske ja aitavad saavutada järjepidevama lähenemisviisi tollikontrollile.

Komisjoni tehtud traditsiooniliste omavahendite kontrollid ja varasem töö seoses ELi meetmetega, mille eesmärk on vähendada tollimaksu alalaekumist, on näidanud, et tollikontroll ei ole impordi väärtuse tegelikust väiksemana näitamise riski maandamiseks kogu tolliliidus piisavalt ühtlustatud.

Esmatähtis kontrollivaldkond on tollivaldkonna riskijuhtimise raamistiku (CRMF) võtmetähtsusega mehhanism, mis võimaldab ELil määrata konkreetsed valdkonnad, mida tuleb tollikontrolli tegemisel käsitada esmatähtsana. Esmatähtsa kontrollivaldkonna vahendit on kasutatud ELi tollimeetmete koordineerimiseks enamikus peamistes riskivaldkondades juba alates 2007. aastast ning see on andnud tegevustulemusi ja strateegilisi kogemusi. Kriisi ajal peavad prioriteedid muutuma ning esmatähtsad kontrollivaldkonnad asendatakse seetõttu konkreetsele kriisile keskenduvate ühismeetmetega. Nii oli see 2020. aastal COVID-19 puhul.

Kolmas eesmärk (eelnev hindamine ja vajaduspõhine kontrollimine) on strateegias kesksel kohal, kuna kõik muud eesmärgid peaksid lõppkokkuvõttes aitama tolliasutustel oma kontrolle nende toimumise aja ja koha osas paremini suunata. Kolmanda eesmärgi täitmisel on tehtud suuri edusamme, eelkõige esmatähtsa kontrollivaldkonna, finantsriskide ning toodete nõuetele vastavuse ja ohutuse alal. Samuti arendab komisjon edasi ja laiendab usaldatavuse kontrolli kasutamist.

2.3.3. eesmärk – kehtestada kontrollimeetmed ja riski vähendamise meetmed, kui see on asjakohane (eelnev hindamine ja vajaduspõhine kontrollimine)

Kaubanduse kontrolli- ja ekspertsüsteem (TRACES) on Euroopa Komisjoni mitmekeelne veebipõhine juhtimisvahend kõigi sanitaar- ja fütosanitaarnõuete jaoks, mis on seotud loomade, sperma ja loomaembrüote, toidu, sööda ja taimede ELi-sisese kaubanduse ja impordiga. Selle peamine eesmärk on digiteerida kogu sertifitseerimisprotsess kooskõlas Euroopa digitaalarengu tegevuskavaga. Komisjon on algatanud uue projekti, mis seisneb püügisertifikaatide elektroonilise esitamise ja haldamise IT-süsteemi väljatöötamises vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. See uus süsteem aitab liikmesriikide ametiasutustel täita oma kontrolli- ja riskijuhtimisülesandeid seoses kalandustoodete impordiga ELi.

ELi lasti eelteabesüsteemi (ICS) reform kulgeb ELi siseneva kauba osas edukalt. Süsteemi eesmärk on teavitada tolliasutusi kauba saabumisest aegsasti enne selle tegelikku vedu. ICS2 väljatöötamine jätkub ja esimene etapp peaks valmima 2021. aasta kevadel. Kogu süsteem valmib kolmes etapis, nagu on üksikasjalikult kirjeldatud käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis. Süsteem peaks hakkama täielikult toimima 2024. aasta oktoobris ning see parandab oluliselt turva- ja julgeolekuriskide analüüsi.

Komisjon koos liikmesriikide ja ettevõtjatega on jätkanud tolliseadustiku täielikku rakendamist toetavate IT-süsteemide arendamist. Pärast viimast eduaruannet on kavandatud IT-süsteemide arendamisel ja kasutuselevõtmisel ning seoses teabe andmise ja vahetamise eeskirjadega saavutatud olulised vahe-eesmärgid. Kogu IT-süsteemide komplekt uuendab ja ühtlustab impordi-, ekspordi- ja transiidiprotsesse ning aitab kasutusele võtta selliseid uusi kontseptsioone nagu keskne tollivormistus.

Tolliküsimuste eest vastutav komisjoni talitus on aktiivselt kaasatud julgeolekuliidu tegevusse ning tollikoostöö töörühm on tegelenud mitme asjakohase esmatähtsa valdkonnaga.

Muude ametiasutustega koostöö tegemise ja teabe jagamise parandamine on enamiku liikmesriikide jaoks esmatähtis. Kuigi asutustevaheliste kokkulepete ja vastastikuse mõistmise memorandumite sõlmimisel on tehtud täiendavaid edusamme, teatas enamik liikmesriike, et riskiteabe või tõhustatud riskijuhtimise tava lõimimisel saavutatud edu on olnud piiratud õiguslike piirangute tõttu, mis on muu hulgas seotud andmekaitse ja põhiõiguste kaitse nõuete ebapiisava kooskõlla viimisega. Asutustevahelises koostöös mõju avaldavad eri õigusraamistikud takistavad koordineerimist ja ühiste prioriteetide seadmist.

Strateegias on toonitatud, et tolliasutuste ja muude pädevate asutuste vaheline koostöö ja teabevahetus liikmesriikide ja ELi tasandil on oluline vahend, et tagada tõhusam riskijuhtimine ning parandada ohutust ja tarneahela turvalisust.

Peaaegu kõik liikmesriigid osalevad ühes või mitmes tolliprogrammi raames loodud kontakt- või eksperdirühmas, et suurendada tolliasutustevahelist kohapealset koostööd ja koordineerimist ELi välispiiridel. Sellised rühmad on näiteks Euroopa maismaapiiri kontaktrühm (LFCG) ning mitu sadamate ja lennujaamade kontaktrühma (RALFH, ODYSSUD ja ICARUS). Mitu liikmesriiki osaleb ka ida- ja kaguosa maismaa tollipiiri eksperdirühmas (CELBET), mille eesmärk on tugevdada ja parandada operatiivkoostööd sellel ELi piiril.

4. veebruaril 2020 avati CRMSis/kriisiohjes konkreetne COVID-19 kriisi hoiatus, et võimaldada liikmesriikidel jagada ja saada teavet ja juhiseid COVID-19-ga seotud riskide prioriseerimise kohta seoses tollikontrollidega. Sestsaadik on välja antud üle 400 riskiteabevormi ohtlike ja nõuetele mittevastavate meditsiinitoodete, meditsiiniseadmete ja isikukaitsevahendite kohta.

Alates 2005. aastast on CRMSi korrapäraselt ajakohastatud, et lisada uusi funktsioone ja suurendada kasutajasõbralikkust. 2016. aastal otsustati süsteem liikmesriikide ja süsteemi kasutajate saadud kogemustele tuginedes täielikult läbi vaadata (CRMS2). Esimene samm (CRMS2 nõuete analüüs) on nüüdseks lõpule viidud ja käimas on arendusetapp. Sellele järgneb testimisetapp, enne kui CRMS2 2021. aasta neljandas kvartalis kasutusele võetakse.

CRMS on ühine andmebaas, kus saadetakse ja säilitatakse vorme ja sõnumeid. Liikmesriigid võivad sellega tutvuda, et kindlaks teha, millist teavet tuleb riiklikku riskianalüüsisüsteemi sisestada või omavahel edastada.

Paljud liikmesriigid teatasid siiski ka takistustest, mis on hoidnud neid rakendamast kõiki soovitud meetmeid või tegemast täiendavaid edusamme. Suurimad probleemid on ebapiisav IT-taristu, rahalised piirangud ning inimressursside nappus ja andmete puudulik kättesaadavus.

Liikmesriikide tolliasutused on pidanud tollivaldkonna riskijuhtimise raamistiku rakendamise parandamist esmatähtsaks ja võtnud selles valdkonnas mitu meedet. See on suurendanud koostööd ja riskiteabe jagamist liikmesriikide vahel, sealhulgas tolliasutuste riskijuhtimise süsteemi (CRMS) kaudu, ning parandanud finantsriskide juhtimist. Mitu liikmesriiki on teatanud ka riskianalüüsi paranemisest tänu uutele või täiustatud IT-süsteemidele ning töötajate värbamisele või koolitamisele.

Usaldatavuse kontroll võeti liikmesriikide süsteemides TARICi kaudu kasutusele 2013. aastal ning seda arendatakse ja laiendatakse pidevalt. See on impordi tollivormistuse etapis kasutatav automaatne kontroll, millega hinnatakse deklareeritud väärtuste paikapidavust. Usaldatavuse kontrolli raames hinnatakse tollideklaratsiooni sissekannete nõuetele vastavust konkreetsete parameetrite alusel ning mittevastavuse korral need blokeeritakse või märgistatakse, luues hoiatuse, et tolliasutused saaksid deklaratsiooni kontrollida.

2019. aastal võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu määruse (EL) 2019/1020, mis käsitleb turujärelevalvet ja toiduks mittekasutatavate toodete vastavust ELi õigusaktidele. Uus õigusakt tugevdab ELi sisenevate kaupade kontrolli õigusraamistikku. See edendab märkimisväärselt tolli- ja turujärelevalveasutuste vahelist koostööd, et imporditud tooteid tõhusamalt kontrollida. Uut määrust kohaldatakse täies ulatuses alates 16. juulist 2021. Praegu tehakse ettevalmistusi määruse tõhusaks rakendamiseks.

Intellektuaalomandi õigused

2020. aasta novembris võttis komisjon vastu intellektuaalomandi tegevuskava, mille eesmärk on muu hulgas parandada intellektuaalomandi õiguste täitmisele pööramist, eelkõige suurendades õiguskaitseasutuste suutlikkust, toetades liikmesriikide tolliasutusi riskijuhtimise ja pettusevastaste meetmete parandamisel ning luues ELi võltsimisvastaste meetmete paketi. Paketi eesmärk on i) selgitada kõigi asjaomaste osalejate (õiguste omajad, tarnijad, mitmesugused vahendajad ja riiklikud täitevasutused, sealhulgas tolliasutused) rolle ja kohustusi ning ii) määrata kindlaks nende koostöö tugevdamise viisid, eelkõige kaupu ja kauplejaid käsitlevate asjakohaste andmete jagamisel.

Koostöö parandamine õiguskaitseasutustega

Suur osa liikmesriike viib ellu või on lõpetanud tegevused koostöö parandamiseks õiguskaitseasutustega. See hõlmab osalemist projektides ja ühisoperatsioonides koos Europoli ja riiklike õiguskaitseasutustega, koostöökokkuleppeid ja teabe jagamist ning koostööd ICS2 rakendamise ettevalmistamiseks.

Mõned liikmesriigid on siiski teatanud raskustest – näiteks õiguslikud probleemid, ebapiisavad inimressursid ja rahalised vahendid ning IT-vahendite puudumine –, mis on takistanud neil rakendada soovitud meetmeid või teha suuremaid edusamme koostöös teiste asutustega liikmesriigi ja ELi tasandil.

Euroopa julgeoleku tegevuskava

ELi välispiiridel liikuvate kaubavoogude kontrollijana täidavad ELi tolliasutused tähtsat rolli nii ELi ja tema kodanike kaitsmisel kui ka rahvusvaheliste tarneahelate kaitsmisel kuritegevuse ja terrorirünnakute eest. Tollivaldkonna riskijuhtimist käsitleva ELi strateegia ja tegevuskava rakendamisega annab komisjon oma panuse Euroopa julgeoleku tegevuskava rakendamisse. 27. juulil 2020 vastu võetud uues ELi julgeolekuliidu strateegias 2020–2025 on osutatud turvalise välispiiri tähtsusele ning tolli olulisele rollile võitluses piiriülese kuritegevuse ja terrorismi vastu. Selles on viidatud ka 28. septembril 2020 vastu võetud teatisele „Tegevuskava, et viia tolliliit järgmisele tasemele“, milles on välja kuulutatud meetmed, millega tugevdatakse riskijuhtimist ja suurendatakse sisejulgeolekut , muu hulgas hinnates võimalust luua julgeolekualase riskianalüüsi jaoks seos asjakohaste infosüsteemide vahel.

Tollikoostöö töörühma (CCWP) tegevuskava

Tollikoostöö töörühma üheksanda tegevuskava (2018–2019) raames keskenduti endiselt intellektuaalomandi õiguste rikkumistele ja tegevus selles valdkonnas jätkub eeldatavasti ka järgmise tegevuskava raames.

Tollikoostöö töörühm on ka välja töötanud keskkonnakuritegude vastased meetmed. Kümnes tegevuskava aastateks 2020–2021 sisaldab meetmeid, mis keskenduvad ohtlike ja muude jäätmete piiriülesele veole, osoonikihti kahandavate ainete ebaseaduslikule kaubandusele ja kaubanduspiirangutele, et edendada keskkonnasäästlikkust.

Tolliasutused on tollikoostöö töörühma sihtotstarbelise meetme „Tolli parem integreerimine ELi SOCTAga“ kaudu lõimitud ka raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude hinnangu (SOCTA) aruandlusmehhanismiga. Tollikoostöö töörühma kümnes tegevuskava sisaldab konkreetseid järelmeetmeid selles valdkonnas.

Samal ajal suurendatakse veelgi ELi poliitikatsükli 2018–2021 / EMPACTi ja tollikoostöö töörühma kümnenda tegevuskava 2020–2021 sünergiat, et viia tollikoostöö töörühma meetmed ELi poliitikatsükli raames kooskõlla ja vajaduse korral lõimida.

2.6.6. eesmärk – parandada koostööd kaubandussektoriga

Koostöö tolli ja kaubandussektori vahel on paranenud peamiselt tänu volitatud ettevõtja kontseptsiooni tugevnemisele. Liikmesriigid on üldiselt avaldanud arvamust, et selle ELi programmi tulemused – sealhulgas parem juurdepääs andmetele ja andmete parem kvaliteet, suurenenud teadlikkus volitatud ettevõtjate programmist ning tihedam koostöö ja teabevahetus kaubandussektoriga – on viinud sihipärasema kontrollitegevuseni ja soodustanud seaduslikku kaubandust. Väike osa tolliasutustest on kogenud märkimisväärseid probleeme, mis on takistanud neil soovitud meetmeid rakendada või teha ettevõtjatega koostöö valdkonnas suuremaid edusamme. Üksikud tekkinud probleemid olid üldiselt seotud IT-süsteemidega, inimressursside ja eksperditeadmiste nappusega ning õigusaktidega, sealhulgas isikuandmete kaitse üldmäärusega.

ELi volitatud ettevõtjate programmi tugevdamine

Komisjon ja liikmesriigid on kokku leppinud terviklikus strateegias ja metoodikas, et tõhustada programmi rakendamist, muu hulgas tugevdades seoseid tollivaldkonna riskijuhtimisega. Samuti on kavas programmist arusaamist veelgi parandada ja töötada sel eesmärgil koostöös kauplejatega välja teadlikkuse suurendamise strateegiad.

Need meetmed hõlmavad eelkõige komisjoni teabekogumiskülastusi kõikidesse liikmesriikidesse, et hinnata volitatud ettevõtjate programmi rakendamist ja teha kindlaks parimad tavad. Külastused algasid 2019. aasta juulis, kuid peatati 2020. aastal COVID-19-st tingitud olukorra tõttu. Esimesed tulemused hõlmavad mitmesuguseid parimaid tavasid, mis tehakse kättesaadavaks kõikidele liikmesriikidele.

Lisaks esineb mõningaid puudusi, mille on tuvastanud ka Euroopa Kontrollikoda ning mis on eelkõige seotud sisekontrolli, järelevalve, volitatud ettevõtjate ja riskijuhtimistalituste vahelise koostöö ning kiir- ja kullerpostiteenuste erilise olukorraga. Nende teemadega tuleb tegeleda muu hulgas volitatud ettevõtjaid käsitlevate suuniste ja vajaduse korral õigusnormide muutmise kaudu.

Kauplejate otsene juurdepääs (e-AEO)

ELi tollialase kauplejate portaali volitatud ettevõtjate moodul (e-AEO), mille komisjon töötas välja koostöös liikmesriikidega, hakkas toimima 1. oktoobril 2019 (esimene etapp) ja 16. detsembril 2019 (teine etapp). See on ühtne juurdepääsupunkt volitatud ettevõtjate ja siduva tariifiinformatsiooni süsteemidele. Moodul hõlbustab ja kiirendab volitatud ettevõtja staatuse taotluste, lubade ja nende haldamisega seotud teabe, teadete ja teatiste vahetamist, nagu on ette nähtud liidu tolliseadustikus ning sellega seotud delegeeritud õigusaktides ja rakendusaktides. Mooduli eesmärk on ühtlustada ettevõtjate juurdepääsu erinevatele ELi tollisüsteemidele. Eeldatavasti ühendatakse selle portaaliga lähitulevikus kõik muud ELi tollisüsteemid.