Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta /* COM/2014/0189 final - 2014/0114 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Nõukogu on volitanud komisjoni pidama Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigiga sõlmitud kalandusalase partnerluslepingu protokolli uuendamiseks. Läbirääkimiste tulemusena parafeerisid läbirääkijad 19. detsembril 2013 uue protokolli. Uus protokoll hõlmab nelja-aastast ajavahemikku alates protokolli ajutise kohaldamise kuupäevast, milleks on protokolli artikli 14 kohaselt uue protokolli allkirjastamise kuupäev. Lepingu protokolli peamine eesmärk on sätestada Euroopa Liidu laevade kalapüügivõimalused São Tomé ja Príncipe vetes kalavarude kasutamata ülejäägi piires, lähtudes parimatest saadaolevatest teadusuuringute tulemustest ja järgides Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni soovitusi. Komisjon võttis muu hulgas aluseks sõltumatute välisekspertide koostatud järelhindamise tulemused. Partnerluslepingu eesmärk on tihendada koostööd Euroopa Liidu ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahel, et edendada mõlema lepinguosalise huvides säästvat kalanduspoliitikat ja kalavarude vastutustundlikku kasutust São Tomé ja Príncipe kalapüügipiirkonnas. Protokolliga on ette nähtud kalapüügivõimalused järgmistele laevakategooriatele: – 28 tuunipüügiseinerit – 6 pinnaõngejadalaeva. Sellest lähtuvalt teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu annaks volitused uue protokolli allkirjastamiseks ja selle ajutiseks kohaldamiseks. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Huvitatud isikutega konsulteeriti ajavahemikku 2011–2014 hõlmanud protokolli hindamise raames. Liikmesriikide ekspertidega konsulteeriti ka tehnilistel koosolekutel. Konsultatsioonid kinnitasid huvi São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi kalandusprotokolli jätkumise vastu. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Käesolevat menetlust alustati paralleelselt menetlustega, mis hõlmavad nõukogu otsust, millega antakse volitused protokolli allkirjastamiseks ja selle ajutiseks kohaldamiseks, ning nõukogu määrust, milles käsitletakse kalapüügivõimaluste jaotamist ELi liikmesriikide vahel. 4. MÕJU EELARVELE Protokollis sätestatud 710 000 euro suurune rahaline toetus kolmeks esimeseks aastaks ning 675 000 euro suurune rahaline toetus neljandaks aastaks jaguneb järgmiselt: a) kolmel esimesel aastal 385 000 euro suurune summa, seejärel neljandal aastal 350 000 euro suurune summa juurdepääsuks 7000 tonni suurusele võrdlustonnaažile ning b) 325 000 euro suurune eritoetus São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi kalandussektori poliitika arendamiseks. Toetus vastab riikliku kalanduspoliitika eesmärkidele ning eelkõige São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vajadustele väikesemahulise kalapüügi toetamiseks ja võitluses ebaseadusliku kalapüügi vastu. 2014/0114 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 5, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu võttis 23. juulil 2007 vastu määruse (EÜ) nr 894/2007[1] São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi ning Euroopa Ühenduse vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta (edaspidi „leping”). (2) Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu otsuse 2011/420/EL[2] protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus)[3] sõlmimise kohta. Kõnealune protokoll on sõlmitud kolmeks aastaks ja selle kehtivus lõpeb 12. mail 2014. (3) Euroopa Liit pidas São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigiga läbirääkimisi uue, neljaks aastaks sõlmitava protokolli üle, millega nähakse ette Euroopa Liidu laevade kalapüügivõimalused São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi suveräänsete õiguste või nende jurisdiktsiooni all olevates vetes. (4) Selleks et Euroopa Liidu laevad saaksid kalapüüki jätkata, tuleks uut protokolli kohaldada ajutiselt kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni. Käesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast, kuid mitte enne eelmise protokolli kehtivuse lõppkuupäeva, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) liidu nimel allkirjastamiseks antakse luba, tingimusel et kõnealune protokoll sõlmitakse. Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele. Artikkel 2 Nõukogu peasekretariaat peab andma protokolli üle läbirääkimisi pidava(te)le isiku(te)le täielikud volitused protokolli allkirjastamiseks, tingimusel et see sõlmitakse. Artikkel 3 Protokolli kohaldatakse kooskõlas protokolli artikliga 14 ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast ning kõige varem alates 13. maist 2014 kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni. Artikkel 4 Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus: Ettepanek: nõukogu otsus protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahelise kalandusalase partnerlusepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta. 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile[4] 11. – Merendus ja kalandus 11 03 – Kohustuslikud osamaksud piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonidele, muudele rahvusvahelistele organisatsioonidele ja säästva kalanduse kokkulepete raames 1.3. Ettepaneku/algatuse liik ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[5] X Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Läbirääkimiste pidamine ja kalanduskokkulepete sõlmimine kolmandate riikidega vastavad üldisele eesmärgile võimaldada Euroopa Liidu kalalaevade juurdepääs kolmandate riikide majandusvööndis asuvatele kalapüügipiirkondadele ning arendada nende riikidega partnerlussuhteid, selleks et soodustada kalavarude säästvat kasutamist ELi vetest väljaspool. Kalandusalaste partnerluslepingutega tagatakse ka ühise kalanduspoliitika põhimõtete vastavus muudes ELi poliitikavaldkondades võetud kohustustele (kolmandate riikide kalavarude säästev kasutamine, võitlus ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu, partnerriikide integreerimine globaalmajandusse, samuti kalapüügi parem haldamine nii poliitilisel kui ka finantstasandil). 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile Erieesmärk nr 1 Aidata kaasa säästvale kalapüügile väljaspool ELi asuvates vetes, tagada Euroopa esindatus kaugpüügis ning kaitsta Euroopa kalandussektori ja tarbijate huve, pidades rannikuriikidega läbirääkimisi ning sõlmides nendega kalandusalaseid partnerluslepinguid kooskõlas muude Euroopa poliitikavaldkondadega. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile Merendus ja kalandus, luua raamistik liidu laevade püügitegevuse haldamiseks kolmandate riikide vetes (säästva kalanduse kokkulepped) (eelarverida 11.0301). 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. Protokolli sõlmimine aitab säilitada Euroopa laevade kalapüügivõimalusi São Tomé ja Príncipe kalapüügipiirkonnas. Rahalise toetuse (valdkondlik toetus) ning partnerriigi tasemel vastuvõetud programmide elluviimise abil aitab protokoll ühtlasi kalavarusid tõhusamalt majandada ja säilitada, eelkõige teostada kontrolli ebaseadusliku kalapüügi üle ja selle vastu võidelda. 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. Kalapüügivõimaluste aastase kasutamise tase (aastas kasutatud kalapüügilubade protsendi suhe protokolliga pakutud võimaluste suhtesse). Püügiandmete kogumine ja analüüs ning lepingu kaubandusliku väärtuse analüüs. Kaasa aitamine ELi tööhõivele ja lisandväärtuse loomisele ning ELi turu stabiliseerumisele (muude kalandusalaste partnerluslepingutega saavutatud tasemel). Tehniliste kohtumiste ja ühiskomiteede koosolekute arv. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Ajavahemikku 2011–2014 hõlmav protokoll kaotab oma kehtivuse 13. mail 2014. Uut protokolli hakatakse kava kohaselt ajutiselt kohaldama alates protokolli allkirjastamisest ning kõige varem alates 13. maist 2014. Et tagada kalapüügitegevuse jätkumine, alustati käesoleva menetlusega paralleelselt menetlust, et võtta nõukogus vastu otsus protokolli allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta. Uus protokoll tagab raamistiku Euroopa kalalaevastiku püügitegevuse reguleerimiseks São Tomé ja Príncipe kalapüügipiirkonnas ning võimaldab laevaomanikel taotleda püügilube kala püüdmiseks São Tomé ja Príncipe vetes. Peale selle tõhustab uus protokoll ELi ning São Tomé ja Príncipe vahelist koostööd eesmärgiga edendada säästva kalapüügi arengut. Protokolliga on ette nähtud laevade jälgimine laevaseire satelliitsüsteemi (VMS) abil ja püügiandmete edastamine elektrooniliselt. Tõhustatud on valdkondlikku toetust, et aidata São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariiki riikliku kalanduspoliitika valdkonnas, sealhulgas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisandväärtus Uue protokolli seisukohast tähendaks ELi mittesekkumine seda, et asemele tuleksid eraõiguslikud lepingud, mis ei taga vähimalgi määral jätkusuutlikku püüki. Samuti loodab Euroopa Liit, et protokolli abil jätkab São Tomé ja Príncipe Demokraatlik Vabariik ebaseadusliku kalapüügi vastase võitluse valdkonnas ELiga veelgi tõhusamat koostööd. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Eelmise protokolli raames toimunud püügi analüüsi alusel otsustasid lepinguosalised jätta võrdlustonnaaži samale tasemele. Võttes arvesse riikliku kalandusstrateegia prioriteete ning vajadust São Tomé ja Príncipe kalanduse haldusvõimekuse tõhustamise järele on valdkondlikku abi suurendatud. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Kalandusalaste partnerluslepingute raames eraldatavad summad moodustavad kolmandate riikide (partnerriikide) eelarve jaoks jooksva sissetuleku. Samas on kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise ja järelevalve üks tingimus, et osa eraldistest peab olema suunatud riigi valdkondliku poliitika raames toimuva tegevuse elluviimiseks. Kõnealused finantsvahendid on vastavuses muude rahastamisallikatega, mida rahvusvahelised rahastajad pakuvad riigi tasandi kalandusvaldkonna projektide ja/või programmide rakendamiseks. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju X Piiratud kestusega ettepanek/algatus – X Ettepanek/algatus kehtib nelja aasta jooksul alates protokolli allkirjastamise kuupäevast ning kõige varem alates 13. maist 2014. – X Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2014–2017. ¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus – rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, – millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Kavandatud eelarve täitmise viisid[6] Alates 2014. aasta eelarvest X Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt – X oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali – ¨ rakendusametite kaudu ¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ¨ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: – ¨ kolmandatele riikidele või nende poolt määratud asutustele; – ¨ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustada); – ¨Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile; – ¨ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele; – ¨ avalik-õiguslikele asutustele; – ¨ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised; – ¨ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised; – ¨ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis. – Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”. Märkused 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. Komisjon (merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat, koostöös Gabonis asuva kalandusatašeega ja Euroopa Liidu Libreville’i delegatsiooniga) tagab protokolli elluviimise korrapärase järelevalve, eriti seoses ettevõtjatepoolse täitmise ja püügiandmetega. Lisaks sellele on kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud vähemalt üks ühiskomitee iga-aastane kohtumine, kus komisjon ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariik teevad kokkuvõtte lepingu ja selle protokolli elluviimisest ning ajakohastavad vajaduse korral kavandamist ja sellest tulenevalt ka rahalist toetust. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.2.1. Välja selgitatud ohud Kalandusprotokolli koostamisega kaasnevad teatavad ohud, eelkõige seoses valdkondliku kalanduspoliitika rahastamiseks ettenähtud summadega (puudulik kavandamine). 2.2.2. Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta Ette on nähtud ulatuslik dialoog valdkondliku poliitika kavandamise ja rakendamise teemal. Kontrollimeetodite osa on ka artiklis 3 osutatud tulemuste ühine analüüs. Lisaks sellele on protokolliga ette nähtud eriklausel protokolli peatamiseks teatavatel tingimustel või kindlaksmääratud olukorras. 2.2.3. Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. Komisjon kohustub pidama São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigiga poliitilist dialoogi ning tegema korrapärast koostööd, et parandada lepinguga reguleeritavaid valdkondi ja tugevdada ELi osalust varude säästvas majandamises. Kõikide komisjoni poolt kalandusalase partnerluslepingu raames makstavate summade osas kasutatakse komisjoni tavalisi eelarvelisi ja finantsmenetlusi. See võimaldab eelkõige selgitada täpselt välja kolmandate riikide arvelduskontod, kuhu rahaline toetus makstakse. Kõnealuse protokolli puhul on artikli 2 lõikega 8 ette nähtud, et rahaline toetus tuleb tervikuna maksta riigikassa arveldusarvele São Tomé ja Príncipe keskpangas. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · Olemasolevad eelarveread Järjestatud mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Nr [Nimetus……………………………………..] || Liigendatud/liigendamata ([7]) || EFTA riigid[8] || Kandidaatriigid[9] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses 2 || 11.03 01 Luua raamistik liidu laevade püügitegevuse haldamiseks kolmandate riikide vetes (säästva kalanduse kokkulepped) || Liigendatud || EI || EI || JAH || EI · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse (ei kohaldata) Järjestatud mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Number [Nimetus…...…] || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses || [XX.YY.YY.YY] || || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Nr 2 || Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6) || KOKKU  Tegevusassigneeringud || || || || || || || || Eelarverida 11.0301 || Kulukohustused || (1) || 0,710 || 0,710 || 0,710 || 0,675 || || || || 2,805 Maksed || (2) || 0,710 || 0,710 || 0,710 || 0,675 || || || || 2,805 Eelarverida nr || Kulukohustused || (1a) || || || || || || || || Maksed || (2 a) || || || || || || || || Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[10] || || || || || || || || Eelarverida 11 010401 || || (3) || 0,074 || 0,074 || 0,074 || 0,134 || || || || 0,356 Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 0,784 || 0,784 || 0,784 || 0,809 || || || || 3,161 Maksed || =2+2a +3 || 0,784 || 0,784 || 0,784 || 0,809 || || || || 3,161  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 0,710 || 0,710 || 0,710 || 0,675 || || || || 2,805 Maksed || (5) || 0,710 || 0,710 || 0,710 || 0,675 || || || || 2,805  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 0,074 || 0,074 || 0,074 || 0,134 || || || || 0,356 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 2 tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 0,784 || 0,784 || 0,784 || 0,809 || || || || 3,161 Maksed || =5+ 6 || 0,784 || 0,784 || 0,784 || 0,809 || || || || 3,161 Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki: EI KOHALDATA  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || || || || || || || || Maksed || (5) || || || || || || || ||  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1 kuni 4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 || || || || || || || || Maksed || =5+ 6 || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || Halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6) || Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat KOKKU ||  Personalikulud || 0,113 || 0,113 || 0,113 || 0,113 || || || || 0,452  Muud halduskulud || 0,006 || 0,006 || 0,006 || 0,006 || || || || 0,024 Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0,119 || 0,119 || 0,119 || 0,119 || || || || 0,476 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,119 || 0,119 || 0,119 || 0,119 || || || || 0,476 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6) || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1 kuni 5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 0,903 || 0,903 || 0,903 || 0,928 || || || || 3,637 Maksed || 0,903 || 0,903 || 0,903 || 0,928 || || || || 3,637 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist – x Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Täpsustage eesmärgid ja väljundid ò || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6) || KOKKU VÄLJUNDID Väljundi liik[11] || Väljundi keskmine kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku ERIEESMÄRK nr 1[12]... || || || || || || || || || || || || || || || || - kalapüügiload || t/aasta || 55/50[13] || || 0,385 || || 0,385 || || 0,385 || || 0,350 || || || || || || || || - valdkondlik toetus || aastas || 0,325 || 1 || 0,325 || 1 || 0,325 || 1 || 0,325 || 1 || 0,325 || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Erieesmärk nr 1 kokku || || 0,710 || || 0,710 || || 0,710 || || 0,675 || || || || || || || || ERIEESMÄRK nr 2 || || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || Erieesmärk nr 2 kokku || || || || || || || || || || || || || || || || KULUD KOKKU || || 0,710 || || 0,710 || || 0,710 || || 0,675 || || || || || || || || 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1. Ülevaade – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist. – x Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6) || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 KOKKU || || || || || || || || Personalikulud || 0,113 || 0,113 || 0,113 || 0,113 || || || || 0,452 Muud halduskulud || 0,006 || 0,006 || 0,006 || 0,006 || || || || 0,024 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK nr 5 kokku || 0,119 || 0,119 || 0,119 || 0,119 || || || || 0,476 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST nr 5[14] välja jäävad kulud || || || || || || || || Personalikulud || 0,062 || 0,062 || 0,062 || 0,062 || || || || 0,248 Muud halduskulud || 0,012 || 0,012 || 0,012 || 0,072 || || || || 0,108 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST nr 5 välja jäävad kulud kokku || 0,074 || 0,074 || 0,074 || 0,134 || || || || 0,356 KOKKU || 0,193 || 0,193 || 0,193 || 0,253 || || || || 0,832 Haldusassigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse raames, arvestades eelarvepiirangutega. 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist. – x Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 ||  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) || || 11 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 0,95 || 0,95 || 0,95 || 0,95 || XX 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || || || || || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || ||  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[15] || || XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud) || || || || || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || || || || || 11 01 04 01[16] || - peakorteris || || || || || - delegatsioonides || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 0,5 || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || || Muud eelarveread (täpsustage) || || || || || KOKKU || || || || XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad || Lepingu halduslik ja eelarveline rakendamine (kalapüügiload, püügikontroll, maksed, valdkondlik toetus), ühiskomitee töö ettevalmistus ja sellest osavõtt, osalemine järgneva protokolliga seotud läbirääkimistel, õigusaktide ettevalmistamine ja väljatöötamine, kirjavahetus, tehniline ja teaduslik tugi. Ametnik + finantsassistent + sekretariaat + üksuse juhataja (või asetäitja) + teaduslik ja tehniline tugi ning püügilubade andmete ja püügiandmete kogumine: 0,95 täistööajale taandatud töötajat, millest 0,75 puhul 132 000 eurot/aastas ning 0,2 puhul 70 000 eurot/aastas. Koosseisuvälised töötajad || Lepingu rakendamise ja valdkondliku toetuse kasutamise jälgimine hinnanguliselt 0,5 täistööajale taandatud töötaja puhul 125 000 eurot/aastas 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – x Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – ¨ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine. Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele. – ¨ Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist[17]. Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus – Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist – Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6) || Kokku Täpsustage kaasrahastav asutus || || || || || || || || Kaasrahastatud assigneeringud KOKKU || || || || || || || || 3.3. Hinnanguline mõju tuludele – x Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele – ¨ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: ¨ omavahenditele ¨ mitmesugustele tuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[18] Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6) Artikkel …………. || || || || || || || || Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab. Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutusmeetod. [1] ELT L 205, 7.8.2007, lk 35. [2] ELT L 188, 19.7.2011, lk 1. [3] ELT L 136, 24.5.2011, lk 5. [4] ABM – tegevuspõhine juhtimine, ABB − tegevuspõhine eelarvestamine. [5] Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b. [6] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [7] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. [8] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [9] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. [10] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B.A read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus. [11] Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms). [12] Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele. [13] Hind tonni kohta igal aastal 7 000 tonni suuruse võrdlustonnaaži alusel: 55 eurot esimesel kolmel aastal ja 50 eurot viimasel aastal [14] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B.A read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus. [15] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud, noored eksperdid delegatsioonides. [16] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B.A read). [17] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24 (ajavahemiku 2007–2013 kohta). [18] Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist. I lisa PROTOKOLL, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus Artikkel 1 Kohaldamisaeg ja kalapüügivõimalused 1. Alates protokolli ajutise kohaldamise kuupäevast nähakse nelja-aastaseks ajavahemikuks ette kalandusalase partnerluslepingu artikli 5 alusel Euroopa Liidu laevadele eraldatud kalapüügivõimalused, et püüda pika rändega liike (liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse 1982. aasta konventsiooni 1. lisas), välja arvatud Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) kaitstud või keelustatud liigid. 2. Kalapüügivõimalused on eraldatud: (a) 28 tuunipüügiseinerile, (b) 6 pinnaõngejadalaevale. 3. Lõiget 1 kohaldatakse vastavalt käesoleva protokolli artiklitele 5, 6, 7 ja 8. 4. Vastavalt lepingu artiklile 6 võivad Euroopa Liidu liikmesriikide lipu all sõitvad laevad püüda kala São Tomé ja Príncipe vetes vaid tingimusel, et neile on käesoleva protokolli alusel väljastatud kalapüügiluba. Artikkel 2 Rahaline toetus – makseviisid 1. Artiklis 1 osutatud ajavahemikul on kalandusalase partnerluslepingu artiklis 7 osutatud rahaline toetus 2 805 000 eurot. 2. Rahaline toetus hõlmab: (a) 7 000 tonni suurusele võrdlustonnaažile vastavat 385 000 euro suurust aastast toetust esimesel kolmel aastal ja 350 000 euro suurust toetust neljandal aastal juurdepääsuks São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi majandusvööndile; (b) 325 000 euro suurust aastast eritoetust neljal aastal São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi kalanduspoliitika elluviimise toetamiseks. 3. Lõiget 1 kohaldatakse vastavalt käesoleva protokolli artiklitele 3, 4, 5, 7 ja 8 ning kalandusalase partnerluslepingu artiklite 12 ja 13 kohaselt. 4. Lõikes 1 osutatud rahalise toetuse maksab Euroopa Liit esimesel kolmel aastal 710 000 euro kaupa aastas ning neljandal aastal on summa 675 000 eurot, mis vastab lõike 2 punktides a ja b osutatud aastasele kogusummale. 5. Kui Euroopa Liidu laevade aastane kogupüük São Tomé ja Príncipe vetes ületab lõikes 2 osutatud võrdlustonnaaži aastas, suurendatakse aastast toetust iga lisanduva väljapüütud tonni kohta 55 euro võrra esimesel kolmel aastal ja 50 euro võrra neljandal aastal. Euroopa Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski olla suurem kui kahekordne lõike 2 punktis a osutatud summa. Kui Euroopa Liidu laevad ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud lisasummad järgmisel aastal. 6. Toetus esimese aasta eest makstakse hiljemalt üheksakümmend (90) päeva protokolli ajutise kohaldamise kuupäeva ja järgmiste aastate eest hiljemalt protokolli aastapäeva saabumisel. 7. Lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse kasutamine kuulub eranditult São Tomé ja Príncipe ametiasutuste pädevusse. 8. Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud rahaline toetus kantakse üle São Tomé ja Príncipe riigikassa arvelduskontole ning käesoleva artikli lõike 2 punktis b osutatud rahaline eritoetus valdkonna edendamiseks makstakse kalanduspoliitika eest vastutavale asutusele. São Tomé ja Príncipe ametiasutus edastab igal aastal Euroopa Komisjonile pangakonto andmed. Artikkel 3 Säästva ja vastutustundliku kalapüügi edendamine São Tomé ja Príncipe vetes 1. Käesoleva protokolli jõustumisel ja hiljemalt kolm (3) kuud pärast jõustumiskuupäeva lepivad lepinguosalised kalandusalase partnerluslepingu artikliga 9 ette nähtud ühiskomitees kokku mitmeaastases valdkondlikus kavas ja selle rakenduseeskirjades, eelkõige järgmises: (a) ühe- ja mitmeaastased suunised artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse kasutamise kohta; (b) ühe ja mitme aasta lõikes seatud eesmärgid, mille abil hakata seatud tähtajaks rakendama São Tomé ja Príncipe vetes säästvat ja vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes põhimõtetest, mis on väljendatud São Tomé ja Príncipe riiklikus kalanduspoliitikas või muudes poliitilistes suundades, mis on seotud säästva ja vastutustundliku kalapüügi rakendamisega või mis seda mõjutavad, eelkõige võetakse arvesse väikesemahulise kalapüügi toetamist, kalapüügi järelevalvet ja kontrolli ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastast võitlust; (c) kriteeriumid ja menetlused, mis võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele. 2. Mõlemad lepinguosalised peavad kõik mitmeaastase valdkondliku kava muudatusettepanekud ühiskomitees heaks kiitma. 3. Vajaduse korral otsustavad São Tomé ja Príncipe ametiasutused eraldada igal aastal mitmeaastase kava elluviimiseks artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalisele toetusele lisaks täiendava toetuse. Euroopa Liitu teavitatakse kõnealusest eraldisest hiljemalt kaks (2) kuud enne käesoleva protokolli aastapäeva. 4. Lepinguosalised annavad igal aastal hinnangu mitmeaastase sektoripõhise programmi elluviimise tulemustele. Kui hinnangust selgub, et käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetusega otserahastatavate eesmärkide saavutamine ei ole rahuldav, jätab Euroopa Komisjon endale õiguse vaadata see rahalise toetuse maht läbi, et viia kava elluviimiseks suunatud vahendite maht tulemustega vastavusse. Artikkel 4 Teaduskoostöö vastutustundliku kalapüügi valdkonnas 1. Lepinguosalised kohustuvad edendama São Tomé ja Príncipe vetes vastutustundlikku kalapüüki neis vetes kala püüdvate erinevate riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttel. 2. Käesoleva protokolliga kaetud ajavahemikul jälgivad Euroopa Liit ning São Tomé ja Príncipe kalavarude seisukorda São Tomé ja Príncipe kalapüügipiirkonnas. 3. Lepinguosalised kohustuvad edendama vastutustundliku kalapüügi alast koostööd Kesk-Aafrika piirkonna tasandil. Lepinguosalised järgivad Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni soovitusi ja resolutsioone. 4. Vastavalt kalandusalase partnerluslepingu artiklile 4, toetudes Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni soovitustele ja resolutsioonidele ning lähtudes parimatest saadaolevatest teadusuuringute tulemustest, konsulteerivad lepinguosalised omavahel lepingu artikliga 9 ette nähtud ühiskomitees, et võtta meetmeid, millega tagada käesoleva protokolliga hõlmatud kalavarude säästev majandamine ja mõjutada Euroopa Liidu laevade püügitegevust. Artikkel 5 Kalapüügivõimaluste ja tehniliste meetmete läbivaatamine vastastikusel kokkuleppel 1. Artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalusi võib vastastikusel kokkuleppel läbi vaadata, kui Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni soovitused ja otsused toetavad seisukohta, mille kohaselt kõnealune läbivaatamine aitab tagada käesoleva protokolliga ettenähtud kalavarude säästvat majandamist. Sellisel juhul vaadatakse artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahaline toetus läbi proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. Euroopa Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski ületada artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud summat enam kui kaks korda. 2. Ühiskomitee võib vajaduse korral vaadata läbi ja kohandada vastastikusel kokkuleppel sätteid, milles käsitletakse kalapüügitingimusi ning käesoleva protokolli ja selle lisa kohaldamiseeskirju. Artikkel 6 Uued kalapüügivõimalused 1. Käesoleva protokolliga hõlmamata kalapüügi puhul võivad São Tomé ja Príncipe ametiasutused teha Euroopa Liidule üleskutse kaaluda kõnealuse kalapüügi võimalikkust teadusliku püügireisi tulemuste põhjal ning võttes arvesse mõlema lepinguosalise teadlaste parimaid olemasolevaid teadusalaseid nõuandeid. 2. Nende tulemuste põhjal ning Euroopa Liidu huvi korral sellise kalapüügi vastu peavad lepinguosalised ühiskomitees nõu enne São Tomé ja Príncipe ametiasutuste poolt võimaliku vastava loa väljastamist. Sellisel juhul lepivad lepinguosalised kokku uusi kalapüügivõimalusi reguleerivates tingimustes ning teevad vajaduse korral protokolli ja selle lisasse muudatusi. Artikkel 7 Rahalise toetuse maksmise peatamine ja läbivaatamine 1. Rahalist toetust, sellisena nagu seda on kirjeldatud artikli 2 lõike 2 punktides a ja b, võib muuta ja selle väljamaksmise võib peatada ühe või mitme järgmise tingimuse täheldamisel: (a) kui São Tomé ja Príncipe majandusvööndis takistavad püügitegevust kalandusalase partnerluslepingu artikli 2 punktiga h kindlaks määratud erakorralised asjaolud; (b) kui käesoleva protokolli sõlmimisel kehtinud kalanduspoliitika määratluses või kohaldamises on toimunud märkimisväärsed muudatused ja kui üks lepinguosalistest taotleb protokolli sätete läbivaatamist nende võimaliku muutmise valguses; (c) kui täheldatakse Cotonou lepingu artiklis 9 sätestatud inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete oluliste üksikasjade ja väärtuste rikkumist ning on alustatud kõnealuse lepingu artiklite 8 ja 96 kohast menetlust. 2. Euroopa Liidul on õigus peatada osaliselt või täielikult käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse maksmine järgmistel juhtudel: (a) kui ühiskomitee hinnangul ei küüni saavutatud tulemused seatud eesmärkideni; (b) kui rahalist toetust ei ole välja makstud. 3. Rahalise toetuse maksmine jätkub pärast lepinguosaliste konsultatsioone ja nende saavutatud kokkulepet kohe pärast lõikes 1 kirjeldatud olukorra taastamist ja/või juhul, kui lõikes 2 osutatud finantsalase teostuse tulemused annavad aluse väljamaksete tegemiseks. Artikli 2 lõike 2 punktiga b ette nähtud eritoetust ei saa siiski enam maksta pärast protokolli kehtivuse lõppemisele järgneva kuue (6) kuu pikkuse perioodi lõppu. Artikkel 8 Protokolli kohaldamise peatamine 1. Käesoleva protokolli kohaldamine peatatakse ühe lepingosalise algatusel ühe või mitme järgmise tingimuse täheldamisel: (a) kui São Tomé ja Príncipe majandusvööndis takistavad püügitegevust kalandusalase partnerluslepingu artikli 2 punktiga h kindlaks määratud erakorralised asjaolud; (b) kui käesoleva protokolli sõlmimisel kehtinud kalanduspoliitika määratluses või kohaldamises on toimunud märkimisväärsed muudatused ja kui üks lepinguosalistest taotleb protokolli sätete läbivaatamist nende võimaliku muutmise valguses; (c) kui üks lepinguosalistest täheldab Cotonou lepingu artiklis 9 sätestatud inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete oluliste elementide ja väärtuste rikkumist ning on alustatud kõnealuse lepingu artiklite 8 ja 96 kohast menetlust; (d) kui esineb tõrge artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse väljamaksmisel Euroopa Liidu poolt käesoleva protokolli artiklis 8 nimetamata põhjustel; (e) kui lepinguosalistel tekib käesoleva protokolli tingimuste kohaldamisel või tõlgendamisel erimeelsusi. 2. Protokolli kohaldamise võib ühe lepinguosalise algatusel peatada, kui ühiskomitees toimuvate konsultatsioonide käigus ei õnnestu lahendada lepinguosaliste vahelist erimeelsust. 3. Protokolli kohaldamise peatamiseks peab huvitatud lepinguosaline teatama oma kavatsusest kirjalikult vähemalt kolm (3) kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva. 4. Kui protokolli kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised neid lahutavale vaidlusele kokkuleppelise lahenduse leidmiseks nõupidamisi. Kui lahendus on leitud, jätkatakse protokolli kohaldamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel ajavahemiku võrra, millal protokoll oli peatatud. Artikkel 9 Kohaldatavad riiklikud õigusaktid 1. Euroopa Liidu laevad püüavad São Tomé ja Príncipe vetes kala kooskõlas São Tomé ja Príncipe riiklike õigusaktidega, välja arvatud juhul, kui kalandusalases partnerluslepingus, käesolevas protokollis koos selle lisa ja liidetega nähakse ette teisiti. 2. São Tomé ja Príncipe ametiasutused teavitavad Euroopa Komisjoni kõikidest kalandussektorit hõlmavatest seadusemuudatustest ja uutest seadustest. 3. Komisjon teavitab São Tomé ja Príncipe ametisutusi kõikidest kalandussektorit hõlmavatest seadusemuudatustest ja uutest seadustest, mis mõjutavad Euroopa Liidu ookeanilaevastiku kalapüügitegevust. Artikkel 10 Elektrooniline teabevahetus 4. São Tomé ja Príncipe ning Euroopa Liit kohustuvad võtma võimalikult kiiresti kasutusele teabesüsteemid, mis võimaldavad edastada käesoleva lepingu rakendamisega seotud kogu teavet ja kõiki sellekohaseid dokumente elektrooniliselt. 5. Dokumendi elektroonilist vormi käsitatakse igas etapis samaväärsena paberkandjal oleva vormiga. 6. Kui süsteem ei toimi, teavitavad São Tomé ja Príncipe ning Euroopa Liit teineteist sellest viivitamata. Lepingu rakendamisega seotud teave ja dokumendid asendatakse sel juhul lisas automaatselt paberkandjal dokumentidega. Artikkel 11 Andmete konfidentsiaalsus 1. São Tomé ja Príncipe ning Euroopa Liit tagavad, et mis tahes isikuandmeid seoses Euroopa laevadega ja lepingu raames toimuva kalandustegevusega käsitletakse alati täie rangusega ning kooskõlas konfidentsiaalsuse ja andmekaitse põhimõtetega. 2. Vastavalt Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni asjaomastele sätetele seisavad lepinguosalised hea, et avalikkusele edastatakse São Tomé ja Príncipe vetes toimuva püügitegevuse kohta üksnes heakskiidetud andmeid. Konfidentsiaalseks peetavaid andmeid tohivad pädevad ametiasutused kasutada üksnes lepingu rakendamise ning kalanduse juhtimise, kontrolli ja järelevalve puhul. Artikkel 12 Kestus Käesolevat protokolli ja selle lisa kohaldatakse nelja aasta jooksul alates selle ajutisest kohaldamisest vastavalt artiklitele 14 ja 15, juhul kui ei teatata artikli 13 kohasest protokolli lõpetamisest. Artikkel 13 Protokolli lõpetamine 1. Protokolli lõpetamise korral teatab huvitatud lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest protokoll lõpetada vähemalt kuus (6) kuud enne asjaomase lõpetamise kavandatavat jõustumist. 2. Eelmises lõikes osutatud teatise saatmisega alustatakse konsulteerimist lepinguosaliste vahel. Artikkel 14 Ajutine kohaldamine Käesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt alates allkirjastamise kuupäevast ning kõige varem alates 13. maist 2014. Artikkel 15 Jõustumine Käesolev protokoll ja selle lisa jõustuvad kuupäeval, millal lepinguosalised teatavad teineteisele selle jõustamiseks vajalike menetluste lõpetamisest. PROTOKOLLI LISA EUROOPA LIIDU LAEVADE KALAPÜÜGI TINGIMUSED SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE KALAPÜÜGIPIIRKONNAS I peatükk – Kalapüügilubade taotlemine ja väljaandmine 1. jagu Kalapüügiload Kalapüügilubade saamise eeltingimused 1. São Tomé ja Príncipe kalapüügipiirkonnas antakse kalapüügiluba üksnes nõuetekohasele laevale. 2. Laev vastab nõuetele juhul, kui selle omaniku, kapteni ega laeva enda suhtes ei ole rakendatud kalapüügikeeldu São Tomés ja Príncipes. Kõnealustel isikutel ei tohi olla vastuolusid São Tomé ja Príncipe seadustega, st nad peavad olema täitnud kõik São Tomé ja Príncipe ning Euroopa Liidu vahelistest kalanduslepingutest tulenevad varasemad kohustused. Muu hulgas peavad nad vastama määruse (EÜ) nr 1006/2008[1] nõuetele püügilubade osas. 3. Iga Euroopa Liidu laeva, kes taotleb kalapüügiluba, peab esindama São Tomés ja Príncipes resideeriv agent. Agendi nimi ja aadress peavad olema märgitud loataotluses. Kalapüügiloa taotlemine 4. Euroopa Liidu pädevad asutused esitavad São Tomé ja Príncipe kalandusministeeriumile elektrooniliselt taotluse (koopia sellest Euroopa Liidu Gaboni delegatsioonile) iga laeva kohta, kes soovib kalandusalase partnerluslepingu raames kala püüda; seda tuleb teha vähemalt viisteist (15) tööpäeva enne püügiloa soovitud alguskuupäeva. Euroopa Liidu pädevad ametiasutused saadavad taotluse originaalid otse São Toméle ja Príncipele ning koopia Euroopa Liidu Gaboni delegatsioonile. 5. Taotlused esitatakse kalandusministeeriumile vormil, mille näidis on esitatud 1. liites. 6. Iga kalapüügiloa taotlusega koos esitatakse järgmised dokumendid: – tõend, et kalapüügiloa kehtivusaja eest on kindlaksmääratud ettemakse tasutud; – hiljutine värvifoto laevast külgvaates. 7. Loatasu makstakse artikli 2 lõikes 8 osutatud São Tomé ja Príncipe ametiasutuste arvelduskontole. 8. Loatasud sisaldavad kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamamaksud ja teenustasud. Kalapüügiloa väljaandmine 9. Kõikide laevade püügiload väljastatakse laeva omanikele või nende esindajatele Euroopa Liidu Gaboni delegatsiooni vahendusel 15 tööpäeva jooksul alates eespool nimetatud punktis 6 osutatud dokumentide laekumisest São Tomé ja Príncipe kalandusministeeriumile. Selleks et kalapüügiga saaks ettenähtud ajal alustada, saadetakse laevaomanikele püügiloa koopia elektrooniliselt. Kõnealust koopiat võib kasutada maksimaalselt 60 päeva pärast püügiloa väljaandmise kuupäeva. Selles ajavahemikus käsitatakse koopiat originaaliga samaväärsena. 10. Kalapüügiluba antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda. 11. Tõestatud vääramatu jõu korral võib Euroopa Liidu taotlusel laeva püügiloa siiski asendada mõnele muule sama kategooria laevale antava uue püügiloaga ning viimase eest ei pea loatasu maksma. Sel juhul võetakse püügikoguste taseme arvutamisel võimalike täiendavate maksete kindlaksmääramiseks arvesse kahe laeva summaarseid püügikoguseid. 12. Asendatava laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud kalapüügiloa Euroopa Liidu Gaboni delegatsiooni vahendusel São Tomé ja Príncipe kalandusministeeriumile. 13. Uus kalapüügiluba jõustub päeval, millal laeva omanik esitab tühistatud püügiloa São Tomé ja Príncipe kalandusministeeriumile. Euroopa Liidu Gaboni delegatsiooni tuleb kalapüügiloa asendamisest teavitada. 14. Ilma et see piiraks käesoleva jao 9. punkti, peab kalapüügiluba olema alati laeva pardal. 2. jagu Kalapüügilube reguleerivad tingimused – tasud ja ettemaksed 1. Kalapüügilubade kehtivusaeg on üks aasta. 2. Tuunipüügiseinerite ja pinnaõngejadalaevade puhul on loatasu (eurodes) São Tomé ja Príncipe vetes püütud tonni kohta järgmine: 55 eurot esimesel ja teisel kohaldamisaastal; 60 eurot kolmandal kohaldamisaastal; 70 eurot neljandal kohaldamisaastal. 3. Kalapüügiload väljastatakse pärast seda, kui pädevatele ametiasutustele on tasutud järgmised kindlaksmääratud tasud. - Tuunipüügiseinerid: - 6 930 eurot laeva kohta vastavalt protokolli esimesel ja teisel kohaldamisaastal 126 tonni eest makstavale loatasule; - 6 960 eurot laeva kohta vastavalt protokolli kolmandal kohaldamisaastal 116 tonni eest makstavale loatasule; - 7 000 eurot laeva kohta vastavalt protokolli neljandal kohaldamisaastal 100 tonni eest makstavale loatasule. - Pinnaõngejadalaevad: - 2 310 eurot laeva kohta vastavalt protokolli esimesel ja teisel kohaldamisaastal 42 tonni eest makstavale loatasule; - 2 310 eurot laeva kohta vastavalt protokolli kolmandal kohaldamisaastal 38,5 tonni eest makstavale loatasule; - 2 310 eurot laeva kohta vastavalt protokolli neljandal kohaldamisaastal 33 tonni eest makstavale loatasule. 4. Euroopa Komisjon koostab Euroopa Liidu Gaboni delegatsiooni vahendusel aasta n püügireiside eest tasumisele kuuluvate tasude lõpliku arvestuse hiljemalt kuuskümmend (60) päeva pärast protokolli aastapäeva n+1 aastal; arvestus põhineb kõikide laevaomanike esitatud püügiaruannetel, mille on kinnitanud teadusasutused, kellel on pädevus kontrollida püügiandmeid liikmesriikides, näiteks instituudid Institut de Recherche pour le Développement (IRD), Instituto Español de Oceanografía (IEO), Instituto Português do Mar e da Atmosfera (IPMA). 5. Nimetatud lõplik arvestus edastatakse samal ajal São Tomé ja Príncipe kalandusministeeriumile ja laevaomanikele. 6. Laevaomanikud maksavad tasumisele kuuluvad täiendavad summad (käesoleva jao punktis 4 osutatud tonnaaže ületavate püütud koguste eest) São Tomé ja Príncipe pädevatele ametiasutustele hiljemalt kolm (3) kuud pärast protokolli aastapäeva n+1 aastal, tehes ülekande arveldusarvele, millele on osutatud käesoleva peatüki 1. jao punktis 7 ning lähtudes käesoleva jao punktis 2 osutatud summast tonni kohta (55 eurot, 60 eurot või 70 eurot sõltuvalt aastast). 7. Kui lõpparuande summa on väiksem kui käesoleva jaotise punktis 3 nimetatud ettemakse, summade vahet laevaomanikule siiski tagasi ei maksta. II Peatükk – Kalapüügi piirkonnad 1. Käesoleva protokolli raames kala püüdvad Euroopa Liidu laevad võivad kala püüda São Tomé ja Príncipe vetes, mis asuvad kaugemal kui 12 meremiili tuunipüügiseinerite ja pinnaõngejadalaevade jaoks kehtestatud lähtejoontest. 2. São Tomé ja Príncipe majandusvööndi koordinaadid on koordinaadid, mille São Tomé ja Príncipe esitas ÜRO-le 7. mail 1998[2]. 3. Kogu püügitegevus erandeid tegemata on keelatud São Tomé ja Príncipe ning Nigeeria ühiseks kasutamiseks määratud püügipiirkonnas, mis on piiratud 3. liites esitatud koordinaatidega. III Peatükk – SEIRE JA JÄRELEVALVE 1. jagu Väljapüütud koguste registreerimine 1. Kõikide käesoleva lepingu alusel São Tomé ja Príncipe vetes kala püüdvate laevade kaptenid peavad vastavalt käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 4 kehtestatud korrale edastama oma püügiaruanded São Tomé ja Príncipe kalandusministeeriumile, et pädevate teadusinstituutide kinnitatud väljapüügikoguseid oleks võimalik kontrollida. Väljapüügist teatamise kord on järgmine. 1.1 Käesoleva protokolli raames São Tomé ja Príncipe vetes kala püüdvad Euroopa Liidu laevad peavad täitma püügiaruande, mille näidis on esitatud 2. liites ning milles kajastuvad üksikasjalikult kõik püügipäeviku andmed. Püügiaruande koopia saadetakse eelistatult elektrooniliselt São Tomé ja Príncipe kalapüügiseirekeskusele igal nädalal ning São Tomé ja Príncipe vetest lahkumise hetkel. 1.2 Laevakaptenid saadavad püügipäeviku koopiad São Tomé ja Príncipe kalandusministeeriumile ja I peatüki 2. jao punktis 4 osutatud teadusinstituutidele hiljemalt 14 päeva pärast asjaomase püügireisi väljapüügi lossimise lõppu. 2. Kapten teeb püügiaruandesse iga päev sissekande, määrates kindlaks iga püütud ja pardal hoitava liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna. Iga peamise liigi puhul märgib kapten ära ka nullpüügi. Lisaks kannab kapten iga päev püügiaruandesse iga merre tagasi lastud liigi koguse väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna. 3. Püügiaruanded täidetakse loetavalt ning need allkirjastab laeva kapten. 4. Kui käesoleva peatüki sätetest kinni ei peeta, võib São Tomé ja Príncipe valitsus peatada kõnealuse laeva kalapüügiloa kuni vorminõuete täitmiseni ning määrata laevaomanikule São Tomé ja Príncipe kehtivate õigusaktidega ettenähtud karistuse. Sellest teavitatakse viivitamata Euroopa Komisjoni ja lipuriiki. 5. Lepinguosalised soovivad ühiselt tagada, et toimuks üleminek elektroonilisele püügiaruannete süsteemile, mis põhineb 5. liites kehtestatud tehnilistel nõuetel. Lepinguosalised kehtestavad ühiselt kõnealuse ülemineku üksikasjad, nii et süsteem oleks kasutamisvalmis 1. juuliks 2015. 2. jagu Väljapüügiandmete edastamine: São Tomé ja Príncipe vetesse sisenemine ja neist lahkumine 1. Käesoleva protokolli raames São Tomé ja Príncipe vetes kala püüdvad Euroopa Liidu laevad teatavad vähemalt kuus (6) tundi enne püügitegevust São Tomé ja Príncipe pädevatele ametiasutustele oma kavatsusest São Tomé ja Príncipe vetesse siseneda või neist lahkuda. 2. Teatades São Tomé ja Príncipe majandusvööndisse sisenemisest või sealt lahkumisest, peavad laevad ühtlasi teatama oma asukoha ning pardal oleva väljapüügi, mis on identifitseeritav vastava liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse järgi, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna, ilma et see piiraks 2. jao sätteid. Teavitada tuleb elektronposti või faksi teel aadressil, mille on edastanud São Tomé ja Príncipe ametiasutused. 3. Laeva, mis tegeleb püügiga, ilma et ta oleks sellest eelnevalt São Tomé ja Príncipe pädevaid ametiasutusi teavitanud, käsitatakse püügiloata laevana ning selle suhtes kohaldatakse São Tomé ja Príncipe riiklikke õigusakte. 4. Püügiloale lisatakse e-posti aadress, faksi- ja telefoninumber, samuti raadioside parameetrid. 3. jagu Ümberlaadimine ja lossimine 1 Käesoleva protokolli raames São Tomé ja Príncipe vetes kala püüdvad Euroopa Liidu laevad, kes soovivad väljapüüki São Tomé ja Príncipe vetes ümber laadida, peavad seda tegema São Tomé ja Príncipe sadamate reidil. Lossida või ümberlaadida sooviva ELi laeva kapten teatab vähemalt 24 tunni jooksul enne lossimist või ümberlaadimist São Tomé ja Príncipe pädevatele ametiasutustele järgmised andmed: ümberlaadimist või lossimist teostama hakkava kalapüügilaeva nimi; kaubavedaja nimi; ümberlaaditavate või lossitavate kalaliikide tonnaaž; ümberlaadimise või lossimise kuupäev; ümberlaaditud või lossitud saagi sihtkoht. 2. Ümberlaadimine on lubatud üksnes järgmistes kalapüügi piirkondades: Fernão Dias, Neves, Ana Chaves. 3. Ümberlaadimist või lossimist käsitatakse laeva lahkumisena São Tomé ja Príncipe vetest. Seega peavad laevad edastama São Tomé ja Príncipe pädevatele ametiasutustele püügiaruanded ja teatama, kas nad kavatsevad püüki jätkata või São Tomé ja Príncipe vetest lahkuda. 4. São Tomé ja Príncipe vetes ümberlaadimine või lossimine muul viisil, kui eespool esitatud punktides käsitletud, on keelatud. Käesoleva sätte rikkumisele järgnevad São Tomé ja Príncipe õigusaktidega ettenähtud sanktsioonid. 4. jagu Laevaseire satelliitsüsteem (VMS) 1. Laevade asukohateated – VMS-süsteem Kalapüügiluba omavad ELi laevad peavad olema São Tomé ja Príncipe kalapüügipiirkonnas varustatud laevaseire satelliitsüsteemi ehk VMS-süsteemiga (Vessel Monitoring System – VMS), mille abil edastatakse nende asukoht iga tunni järel automaatselt ja pidevalt nende lipuriigi kalapüügiseirekeskusele. Iga asukohateade peab sisaldama: a) laeva tunnusandmeid; b) kalapüügilaeva viimati määratud geograafilist asukohta (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 100 meetri ja usaldusvahemik 99 %; c) asukohateate registreerimise kuupäeva ja kellaaega; d) laeva kiirust ja kurssi. Iga teade peab olema esitatud käesoleva lisa 4. liites osutatud vormingus. São Tomé ja Príncipe kalapüügipiirkonda sisenemisel registreeritud esimene asukoht märgistatakse koodiga „ENT”. Kõik järgmised asukohad märgistatakse koodiga „POS”, välja arvatud esimene asukoht, mis on registreeritud pärast São Tomé ja Príncipe kalapüügipiirkonnast lahkumist, mis märgistatakse koodiga „EXI”. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus tagab asukohateadete automaatse töötlemise ja vajaduse korral nende elektroonilise edastuse. Asukohateated peavad olema registreeritud turvaliselt ning neid tuleb kolme aasta jooksul alles hoida. 2. Teabe edastamine laeva poolt VMS-süsteemi rikke korral Kapten peab tagama, et tema laeva VMS-süsteem on kogu aeg täielikult töökorras ja et asukohateated edastatakse nõuetekohaselt lipuriigi kalapüügiseirekeskusele. Satelliitseiresüsteemi rikke korral tuleb see parandada või vahetada välja kümne päeva jooksul. Pärast seda tähtaega ei lubata laeval enam São Tomé ja Príncipe kalapüügipiirkonnas kala püüda. Laevad, mis püüavad São Tomé ja Príncipe kalapüügipiirkonnas kala rikkis VMS-süsteemiga, peavad edastama oma asukohateated lipuriigi kalapüügiseirekeskusele e-posti, raadio või faksi teel vähemalt iga nelja tunni järel, lisades kõik kohustuslikud andmed. 3. Asukohateadete turvaline edastamine São Toméle ja Príncipele Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab asjaomaste laevade asukohateated automaatselt São Tomé ja Príncipe kalapüügiseirekeskusele. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus ning São Tomé ja Príncipe kalapüügiseirekeskus vahetavad omavahel elektroonilisi kontaktaadresse ja hoiavad üksteist vahetult kursis nende aadresside muutumisega. Asukohateateid edastatakse lipuriigi kalapüügiseirekeskuse ning São Tomé ja Príncipe kalapüügiseirekeskuse vahel elektrooniliselt vastavalt turvalisele sidesüsteemile. São Tomé ja Príncipe kalapüügiseirekeskus teavitab viivitamata lipuriigi kalapüügiseirekeskust ning Euroopa Liitu kõikidest katkestustest püügiloaga laeva järjestikuste asukohateadete vastuvõtmisel, kui asjaomane laev ei ole teatanud kalapüügi piirkonnast lahkumisest. 4. Sidesüsteemi tõrked São Tomé ja Príncipe tagab, et tema elektroonilised seadmed on vastavuses lipuriigi kalapüügiseirekeskuse seadmetega ja teavitab Euroopa Liitu viivitamata kõikidest riketest sidesüsteemis ja asukohateate saamisel, et võimalikult kiiresti saaks leida tehnilise lahenduse. Laeva VMS-süsteemis avastatud mis tahes muudetud seadistuste eest, mille eesmärk on rikkuda süsteemi toimimist või moonutada asukohateateid, kannab vastutust kapten. Rikkumiste korral rakendatakse São Tomé ja Príncipe kehtivate õigusaktidega ettenähtud sanktsioone. 5. Asukohateate sageduse läbivaatamine Kui rikkumist õnnestub tõestada dokumentaalsete tõenditega, võib São Tomé ja Príncipe taotleda, saates taotluse koopia Euroopa Liidule, et lipuriigi kalapüügiseirekeskus vähendaks laeva asukohateate saatmise intervalle kindlaksmääratud uurimisperioodiks kolmekümneminutilistele intervallidele. São Tomé ja Príncipe peab edastama tõendavad andmed viivitamata lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ning Euroopa Liidule. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus saadab São Toméle ja Príncipele viivitamata asukohateate kasutades uut sagedust. Kui kindlaksmääratud uurimisperioodi ajavahemik on lõppenud, teavitab São Tomé ja Príncipe sellest kohe lipuriigi kalapüügiseirekeskust, teavitades ühtlasi kõnealuse uurimise tõenäolisest edaspidisest jätkamisest. IV peatükk – Meremeeste töölevõtmine 1. Tuunipüügilaevade ja pinnaõngejadalaevade omanikud võtavad AKV riikidest pärit isikuid tööle järgmistel tingimustel ja hulgal: – tuunipüügiseineritel peab vähemalt 20 % meremeestest, kes võetakse tuunipüügihooaja jooksul kolmanda riigi kalapüügipiikonnas tööle, olema São Tomé ja Príncipe või AKV riikide päritolu; – pinnaõngejadalaevadel peab vähemalt 20 % meremeestest, kes võetakse püügihooaja jooksul kolmanda riigi kalapüügipiikonnas tööle, olema São Tomé ja Príncipe või AKV riikide päritolu. 2. Laevaomanikud palkavad võimaluse korral täiendavalt São Tomé ja Príncipe päritolu meremehi. 3. Laevaomanikud valivad oma laevale võetavad meremehed vajalike oskuste ja kvalifikatsiooniga meremeeste nimekirjast, mis on kättesaadav São Tomé ja Príncipe ametiasutuste ning laevaomanike esindajate juures. 4. Laevaomanik või tema esindaja edastab São Tomé ja Príncipe pädevale ametiasutusele oma laevale tööle võetud meremeeste nimed, märkides ära nende tööülesanded meeskonnas. 5. Euroopa Liidu laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. See hõlmab eelkõige ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tõhusat tunnustamist ning töö saamise ja kutsealale pääsemisega seotud diskrimineerimise kõrvaldamist. 6. São Tomé ja Príncipe ning AKV riikide meremeeste töölepingud, mille koopia antakse lepingule allakirjutanutele, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. Nende töölepingutega tagatakse meremeestele nende suhtes kohaldatava seaduse alusel kohaldatav sotsiaalkindlustus, sealhulgas elukindlustus ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustus. 7. Meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasud määratakse kindlaks lepinguga laevaomanike või nende esindajatega ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. Meremeeste palgatingimused ei tohi olla halvemad kui nende päritoluriikide laevameeskondadel ning palgad ei tohi mingil juhul olla ILO standarditest madalamad. 8. Kõik Euroopa Liidu laevadele tööle võetavad meremehed peavad töölevõtmisele eelneval päeval esitlema end vastava laeva kaptenile. Kui meremees oma töölevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajaks kohale ei tule, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune meremees tööle võtta. V peatükk – Vaatlejad 1. Käesoleva protokolli raames kala püüdvad Euroopa Liidu laevad võtavad alljärgnevalt esitatud korra kohaselt pardale São Tomé ja Príncipe kalandusministeeriumi määratud vaatlejaid. 1.1 São Tomé ja Príncipe pädeva ametiasutuse taotlusel võtavad Euroopa Liidu laevad pardale selle asutuse määratud vaatleja, kelle ülesandeks on kontrollida São Tomé ja Príncipe vetes välja püütud koguseid. 1.2 São Tomé ja Príncipe pädevad ametiasutused koostavad nimekirja laevadest, mis kohustuvad vaatlejaid pardale võtma, samuti koostatakse nimekiri vaatlejatest, kes laevadele määratakse. Nimekirju ajakohastatakse pidevalt. Kui nimekirjad on valmis, edastatakse need viivitamata Euroopa Komisjonile ning edasiseks ajakohastamiseks edastatakse need iga kolme (3) kuu tagant. 1.3 Kalapüügiloa väljastamisel või hiljemalt 15 päeva jooksul enne vaatleja pardalevõtmise kuupäeva edastavad São Tomé ja Príncipe pädevad ametiasutused Euroopa Liidu delegatsioonile Gabonis ja asjaomastele laevaomanikele nende laeva pardale määratud vaatleja nime. 2. Vaatleja viibib pardal ühe püügireisi ajal. Sõltuvalt konkreetsele laevale ette nähtud püügireiside keskmisest kestusest võib pädevate São Tomé ja Príncipe ametiasutuste põhjendatud taotluse korral vaatleja pardaloleku aega siiski mitmele püügireisile pikendada. Pädev asutus esitab vastava taotluse, kui talle edastatakse asjaomasele laevale määratud vaatleja nimi. 3. Laevaomanik või tema esindaja ja pädev asutus lepivad kokku tingimustes, mille alusel vaatleja pardale võetakse. 4. Vaatleja pardalevõtmine ja pardalt lahkumine toimub laevaomaniku valitud sadamas. Vaatleja võetakse pardale esimese São Tomé ja Príncipe vetes toimuva püügireisi alguses vastavalt määratud laevade nimekirja teatavakstegemisele. 5. Asjaomased laevaomanikud teatavad kahe nädala jooksul 10päevase etteteatamisega, millistel kuupäevadel ja millistes antud piirkonna sadamates vaatleja pardale võetakse ja pardalt lahkub. 6. Kui vaatleja võetakse pardale väljaspool São Toméd ja Príncipet asuvas riigis, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud. Kui laev, mille pardale on vaatleja võetud, lahkub São Tomé ja Príncipe kalapüügipiirkonnast, tuleb võtta kõik meetmed vaatleja võimalikult kiireks tagasijõudmiseks São Tomésse ja Príncipesse laevaomaniku kulul. 7. Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kohale kaheteistkümne tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, vabastatakse laevaomanik automaatselt vaatleja pardalevõtmise kohustusest. 8. Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Laeva São Tomé ja Príncipe vetes viibimise kestel täidab vaatleja järgmisi ülesandeid: 8.1. jälgib laevade püügitegevust; 8.2. kontrollib püügiga tegelevate laevade asukohta; 8.3. märgib üles kasutatavad püügivahendid; 8.4. kontrollib São Tomé ja Príncipe vetes püügipäevikusse kantud püügiandmeid; 8.5. kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi lastud turustuskõlblike kalaliikide koguseid; 8.6. edastab pädevale asutusele asjakohasel viisil kalapüügiandmed, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused. 9. Laeva kapten teeb oma ametiseisundist tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline ja moraalne turvalisus. 10. Vaatleja käsutuses peavad olema kõik kohustuste täitmiseks vajalikud seadmed. Kapten tagab talle juurdepääsu ülesannete täitmiseks vajalikele sidevahenditele, püügitegevusega otseselt seotud dokumentidele, kaasa arvatud püügipäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis lihtsustavad tema tööd. 11. Pardal olles peab vaatleja: 11.1. võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema pardaletulek ja laeval viibimine ei katkestaks ega takistaks kalapüüki, 11.2. suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnistama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust. 12. Vaatlusperioodi lõpus ja enne laevalt lahkumist koostab vaatleja tegevusaruande ning edastab selle São Tomé ja Príncipe pädevatele ametiasutustele, koopia sellest edastab ta Euroopa Komisjonile. Vaatleja kirjutab tegevusaruandele alla laeva kapteni juuresolekul, kusjuures viimane võib sellesse lisada või lasta lisada mis tahes talle vajalikuna tunduvaid märkusi, mida ta seejärel oma allkirjaga kinnitab. Kui vaatleja lahkub laevalt, annab ta laeva kaptenile oma aruande koopia. 13. Laevaomanik tagab oma kulul laeva võimaluste piires vaatlejatele laeva juhtkonnaga samaväärsed majutus- ja toitlustustingimused. 14. Vaatleja töötasu ja sotsiaalmaksu maksab São Tomé ja Príncipe. VI peatükk – Kontroll ja inspektsioon 1. Euroopa Liidu kalalaevad peavad kalapüügivahendite, nende tehniliste omaduste ja muude kalapüügiks rakendatavate tehniliste meetodite osas lähtuma Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni määrustest ja soovitustest. 2. Inspekteerimise kord Püügiluba omavate Euroopa Liidu laevade inspekteerimist merel São Tomé ja Príncipe kalapüügipiirkonnas teostavad São Tomé ja Príncipe laevad ja inspektorid, kelle kalanduskontrollialased ülesanded on selgelt kindlakstehtavad. Enne pardaleminekut teavitavad São Tomé ja Príncipe inspektorid Euroopa Liidu laeva oma inspekteerimiskavatsusest. Inspekteerimist teostavad kuni kaks inspektorit, kes peavad enne inspekteerimise alustamist oma isikut ja inspektori kvalifikatsiooni tõendama. São Tomé ja Príncipe inspektorid jäävad Euroopa Liidu laevale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks. Nad teostavad inspekteerimist, püüdes avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle püügitegevusele ja lastile. São Tomé ja Príncipe võib lubada Euroopa Liidul osaleda merel teostatavatel inspekteerimistel vaatlejana. Euroopa Liidu laeva kapten aitab São Tomé ja Príncipe inspektoreid pardale tulekul ja inspekteerimisel. Iga inspekteerimise lõpus koostavad São Tomé ja Príncipe inspektorid inspekteerimisaruande. Euroopa Liidu laeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma märkused. Inspekteerimisaruande allkirjastavad selle koostanud inspektor ja Euroopa Liidu laeva kapten. Inspekteerimisaruande allkirjastamine kapteni poolt ei piira laevaomaniku õigust kaitsele rikkumisjuhtumi menetlemise puhul. Kui kapten keeldub alla kirjutamast, peab ta keeldumist kirjalikult põhjendama ja inspektor lisab kande „allkirja andmisest keeldunud”. São Tomé ja Príncipe inspektorid annavad enne laevalt lahkumist Euroopa Liidu laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. São Tomé ja Príncipe edastab inspekteerimisaruande koopia Euroopa Liidule seitsme (7) päeva jooksul pärast inspekteerimist. VII peatükk – RIKKUMISED 1. Rikkumiste menetlemine Käesoleva lisa sätete mis tahes rikkumine kalapüügiluba omava Euroopa Liidu laeva poolt peab olema märgitud inspekteerimisaruandes. Aruanne edastatakse 24 tunni jooksul Euroopa Liidule ja lipuriigile. Inspekteerimisaruande allkirjastamine kapteni poolt ei piira laevaomaniku õigust kaitsele rikkumisjuhtumi menetlemise puhul. Laeva kapten näitab inspekteerimise toimumise jooksul üles koostöövalmidust. 2. Laeva peatamine – Teavitamiskoosolek Kui see on São Tomé ja Príncipe kehtivate õigusaktidega rikkumise korral ette nähtud, võib rikkumise puhul sundida mis tahes Euroopa Liidu laeva kalapüügitegevust peatama ja, juhul kui laev on merel, pöörduma tagasi São Tomé ja Príncipe sadamasse. São Tomé ja Príncipe teatab 24 tunni jooksul ELile kalapüügiluba omava ELi laeva peatamisest mis tahes põhjustel. Teatisele lisatakse väidetavat rikkumist tõendavad üksikasjad. Laeva, kapteni, meeskonna ja laeva lasti suhtes ei võeta meetmeid (välja arvatud väidetavat rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed) enne, kui on toimunud nõupidamine, mille São Tomé ja Príncipe korraldab Euroopa Liidu taotlusel ühe tööpäeva jooksul pärast laeva peatamise teate saamist, et selgitada asjaolusid, mis viisid laeva peatamiseni, ja esitada asja võimalik edasine käik. Kõnealusel teavitaval nõupidamisel võib osaleda laeva lipuriigi esindaja. 3. Rikkumissanktsioonid – Kokkuleppemenetlus Avastatud rikkumise puhul kohaldatavad sanktsioonid kehtestab São Tomé ja Príncipe kehtivate riiklike õigusaktide sätete kohaselt. Kui rikkumist käsitlevate õigusaktidega on ette nähtud õigusmenetlus, tuleb enne selle alustamist ja tingimusel, et rikkumine ei kujuta endast kriminaalasja, algatada São Tomé ja Príncipe ning Euroopa Liidu vahel kokkuleppemenetlus, et määrata kindlaks karistuse tingimused ja määr. Kõnealusel kokkuleppemenetlusel võivad osaleda laeva lipuriigi ja Euroopa Liidu esindajad. Kokkuleppemenetlus lõppeb hiljemalt kolm (3) päeva pärast laeva peatamisest teatamist. 4. Kohtumenetlus – Pangatagatis Kui kokkuleppemenetlus ei ole edukas ja rikkumisjuhtumi kohta esitatakse kaebus pädevale kohtuinstantsile, annab rikkumisega seotud laeva omanik São Tomé ja Príncipe osutatud panka pangatagatise, mille summa määrab kindlaks São Tomé ja Príncipe, nii et see kataks laeva peatamisega seotud kulusid, tõenäolist trahvi ja võimalikke rahalisi hüvitusi. Pangatagatist ei saa tagasi võtta enne kohtumenetluse lõppu. Pärast kohtuotsuse teatavakstegemist pangatagatis vabastatakse ja tagastatakse viivitamata laevaomanikule: a) täies ulatuses, kui ühtegi karistust ei määratud; b) summa ulatuses, mis jääb järele, kui karistus hõlmab pangatagatisest väiksema trahvisumma maksmist. São Tomé ja Príncipe teavitab Euroopa Liitu kohtumenetluse tulemustest seitsme (7) päeva jooksul pärast kohtuotsuse teatavakstegemist. 5. Laeva ja meeskonna vabastamine Laeval ja selle meeskonnal lubatakse lahkuda sadamast kohe pärast kokkuleppemenetlusest tulenevate trahvisummade maksmist või pärast pangatagatise esitamist. Liited 1. Kalapüügiloa taotluse vorm 2. Püügiaruande vorm 3. Püügikeelu all oleva piirkonna geograafilised koordinaadid 4. Asukohateate vorming VMS-süsteemis 5. Kalapüügitegevuse elektroonilise aruandlussüsteemi (ERS) kehtestamise ja rakendamise suunised 1. liide SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE NING EUROOPA LIIDU VAHELINE LEPING KALAPÜÜGILOA TAOTLUSE VORM I TAOTLEJA 1. Laevaomaniku nimi: ............................................................................................................................ 2. Laevaomaniku aadress: ........................................................................................................................ 2. Laevaomanike ühingu või laevaomaniku esindaja nimi: ..................................................................... 3. Laevaomanike ühingu või laevaomaniku esindaja aadress: ................................................................ 4. Telefon: ...............................… Faks: ................................... E-post: …………… 5. Kapteni nimi: ......................................... Kodakondsus: ................. E-post: ………………………… II LAEV JA SELLE TUNNUSANDMED 1. Laeva nimi: ............................................................................................................................................... 2. Lipuriik: :....................................................................................................................... 3. Pardatähis: ………….................................................................................... 4. Registreerimissadam: …………………. MMSI (mere-mobiilside identifikaator) number: ........................IMO number :….. 5. Mis ajast sõidab praeguse lipu all: ........../........./.............. Varasem lipuriik (vajaduse korral): ………... 6. Ehitusaasta ja -koht: ....../......./.......... …………........ Raadiokutsung: ............................... 7. Raadiokutsungi sagedus: ………….............. Satelliittelefoni number: ……………..…………...…… 8. Laevakere materjal: Teras ¨ Puit ¨ Polüester ¨ Muu ¨ ……………………………. III LAEVA TEHNILISED NÄITAJAD JA VARUSTUS 1. Kogupikkus: .................................................. Laius: ....................................... 2. Brutotonnaaž (GT): .................................. Netotonnaaž: ……………….…………… 3. Peamasina võimsus (KW): ..........................Mark: ................................. Tüüp: …..................... 4. Laeva tüüp: ¨ Tuunipüügiseiner ¨ Õngejadalaev 5. Püügivahendid: ...................................... …………… 6. Kalapüügi piirkond: ……………………………………… Püügiliigid: ………………………………. 7. Lossimistegevuseks määratud sadam: ………………………………….……………………… 8. Pardal olevate meeskonnaliikmete koguarv: .................................................................................................................... 9. Püügi säilitusviis laeva pardal: Värske ¨ Jahutamine ¨ Segatüüpi ¨ Külmutamine ¨ 10. Sügavkülmutusvõimsus (tonnides 24 tunni kohta): ..........................Lasti mahtuvus: ............... Arv: ..... 11. VMSi transponder: Tootja: .................[Mudel: …………………. Seerianumber: ………………… Tarkvara versioon: ........................................................... Satelliidioperaator: ……………….. Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesolev info on tõene ja antud heauskselt. [koht] ….. [kuupäev] Taotleja allkiri ................................................................... 2. liide PÜÜGIARUANDE VORM || || || Õngejada Elussööt Seinnoot Traalnoot Muu || || || || || || || || || || || || || Laeva nimi: ……………………………………………………………………. || Brutotonnaaž: …………………………………………………............................. || Laev VÄLJUS: Laev SAABUS: || Kuu || Päev || Aasta || Sadam || || || Lipuriik: ……………………………………………………………………........................... || Mahutavus (tonnides): ……………………………………………........ || || || || || || || || Registreerimisnumber: ………………………………………………………………................................... || Kapten: ……………………………………………………….... || || || || Laevaomanik: ………………………………………………………….......................... || Meeskonnaliikmete arv: ….…………………………………………………........................ || || || || || || || || Aadress: ………………………………………………………………………….... || Aruande esitamise kuupäev: ………………………………………………...... || || || || (Aruande koostaja): ………………………………………………................................. || Merel oldud päevade arv: || || Püügipäevade arv: Püügikordade arv: || || Püügireisi nr: || || || || || || Kuupäev || Sektor || Pinnavee temperatuur (ºC) || Püügikoormus Kasutatud konksude arv || Capturas (Püük) || Isco usado na pesca (Kasutatud sööt) || Kuu || Päev || Laiuskraad N/S || Pikkuskraad O/W || Harilik tuun Thunnus thynnus või maccoyi || Kulduim-tuun Thunnus albacares || (Suursilm-tuun) Thunnus Obesus || (Pikkuim-tuun) Thunnus alalunga || (Mõõkkala) Xiphias gladius || (Vöödiline odanina) (Valge odanina) Tetraptunus audax või albidus || (Must marliin) Makaira indica || (Purikala) Istiophorus albicane või platypterus || Vööttuun Katsuwonus pelamis || (Segasaak) || Päev kogusaak (kaal kg-des) || Makrellhauglased || Kalmaar || Elussööt || (Muud) || || || || || || || Arv || Kaal kg || Arv || kg || Arv || kg || Arv || kg || Arv || kg || Arv || kg || Arv || kg || Arv || kg || Arv || kg || Arv || kg || Arv || kg || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || LOSSITUD KOGUS (kg) || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Märkused: || || || || || 1 – Kasutada üks teabeleht kuu kohta ja üks rida päeva kohta || || 2 – „Päeva” all mõeldakse päeva, millal õngejada vette pannakse. || 4 – Viimane rida (lossitud kogused) täidetakse pärast püügireisi lõppemist. Märkida tegelik kaal lossimise ajal. || || || || 3 – Püügipiirkond märgib laeva asukohta. Ümardage minutid ja registreerige laius- ja pikkuskraadid. Kindlasti märkige N/S ja O/W. || || 5 – Kogu aruandes esitatud teave on rangelt salajane. || || || 3. liide Püügikeelu all oleva piirkonna geograafilised koordinaadid Laiuskraad || || Pikkuskraad || Kraadid || Minutid || Sekundid || || Kraadid || || Minutid || Sekundid 03 || 02 || 22 || N || || 07 || 07 || 31 || E || 02 || 50 || 00 || N || || 07 || 25 || 52 || E || 02 || 42 || 38 || N || || 07 || 36 || 25 || E || 02 || 20 || 59 || N || || 06 || 52 || 45 || E || 01 || 40 || 12 || N || || 05 || 57 || 54 || E || 01 || 09 || 17 || N || || 04 || 51 || 38 || E || 01 || 13 || 15 || N || || 04 || 41 || 27 || E || 01 || 21 || 29 || N || || 04 || 24 || 14 || E || 01 || 31 || 39 || N || || 04 || 06 || 55 || E || 01 || 42 || 50 || N || || 03 || 50 || 23 || E || 01 || 55 || 18 || N || || 03 || 34 || 33 || E || 01 || 58 || 53 || N || || 03 || 53 || 40 || E || 02 || 02 || 59 || N || || 04 || 15 || 11 || E || 02 || 05 || 10 || N || || 04 || 24 || 56 || E || 02 || 10 || 44 || N || || 04 || 47 || 58 || E || 02 || 15 || 53 || N || || 05 || 06 || 03 || E || 02 || 19 || 30 || N || || 05 || 17 || 11 || E || 02 || 22 || 49 || N || || 05 || 26 || 57 || E || 02 || 26 || 21 || N || || 05 || 36 || 20 || E || 02 || 30 || 08 || N || || 05 || 45 || 22 || E || 02 || 33 || 37 || N || || 05 || 52 || 58 || E || 02 || 36 || 38 || N || || 05 || 59 || 00 || E || 02 || 45 || 18 || N || || 06 || 15 || 57 || E || 02 || 50 || 18 || N || || 06 || 26 || 41 || E || 02 || 51 || 29 || N || || 06 || 29 || 27 || E || 02 || 52 || 23 || N || || 06 || 31 || 46 || E || 02 || 54 || 46 || N || || 06 || 38 || 07 || E || 03 || 00 || 24 || N || || 06 || 56 || 58 || E || 03 || 01 || 19 || N || || 07 || 01 || 07 || E || 03 || 01 || 27 || N || || 07 || 01 || 46 || E || 03 || 01 || 44 || N || || 07 || 03 || 07 || E || 03 || 02 || 22 || N || || 07 || 07 || 31 || E || || || || || || || || || 4. liide ASUKOHATEATE VORMING VMS-SÜSTEEMIS Andmeelemendid || Kood || Kohustuslik (K) / Vabatahtlik (V) || Sisu Registreerimise algus || SR || K || Süsteemiga seotud andmed, mis märgivad registreerimise algust Saaja || AD || K || Sõnumiga seotud andmed – saaja – riigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166) Saatja || FR || K || Sõnumiga seotud andmed – saatja – riigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166) Lipuriik || FS || K || Sõnumiga seotud andmed – lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166) Sõnumi liik || TM || K || Sõnumi üksikasjad – Sõnumi liik (ENT, POS, EXI) Raadiokutsung (IRCS) || RC || K || Laevaga seotud andmed – laeva rahvusvaheline raadiokutsung Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber || IR || V || Laevaga seotud andmed – lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166), millele järgneb number) Pardatähis || XR || K || Laevaga seotud andmed – laeva küljele kantud number (ISO 8859.1) Laiuskraad || LT || K || Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides N/S DD.ddd (WGS84) Pikkuskraad || LG || K || Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides N/S DD.ddd (WGS84) Kurss || CO || K || Laeva sõidusuund 360° skaalal Kiirus || SP || K || Laeva kiirus kümnendiksõlmedes Kuupäev || DA || K || Laeva asukohaga seotud andmed – asukohateate registreerimise kuupäev UTC (AAAA.KK.PP) Kellaaeg || TI || K || Laeva asukohaga seotud andmed – asukohateate registreerimise kellaaeg UTC (TT.MM) Registreerimise lõpp || ER || K || Süsteemi osa, mis märgib registreerimise lõppu Andmeedastuse struktuur on järgmine: Kasutatavad tähemärgid peavad vastama standardile ISO 8859.1. Topeltkaldjoon (//) ja kood „SR” märgivad sõnumi algust. Iga andmeelement on identifitseeritav koodi järgi ja eraldatud topeltkaldjoonega (//) muudest andmeelementidest. Kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi. Kood „ER”, millele järgneb topeltkaldjoon (//) tähistab sõnumi lõppu. Vabatahtlikud andmeelemendid tuleb esitada sõnumi alguse ja lõpu vahel. 5. liide Kalapüügitegevuse elektroonilise aruandlussüsteemi (ERS) kehtestamise ja rakendamise suunised Üldsätted (1) Iga ELi kalalaev peab olema varustatud elektroonilise aruandlussüsteemiga (Electronic Reporting System, edaspidi „ERS”), mis võimaldab registreerida ja edastada laeva püügitegevusega seotud andmeid (edaspidi „ERSi andmed”) kogu selle aja jooksul, mil laev viibib São Tomé ja Príncipe vetes. (2) Kui ELi laeval ei ole ERSi või kui laeva ERS ei ole töökorras, ei ole laeval õigus püügitegevuseks São Tomé ja Príncipe vetesse siseneda. (3) ERSi andmed edastatakse vastavalt laeva lipuriigi protseduurile, st kõigepealt edastatakse need lipuriigi kalapüügiseirekeskusele (edaspidi „kalapüügiseirekeskus”), kes annab need automaatselt São Tomé ja Príncipe kalapüügiseirekeskuse käsutusse. (4) Lipuliikmesriik ning São Tomé ja Príncipe tagavad, et kummagi riigi kalapüügiseirekeskus on varustatud elektrooniliste seadmete ja tarkvaradega, mis on vajalikud ERSi andmete automaatseks edastuseks XML-vormingus, mis on kättesaadav veebisaidil [http://ec.europa.eu/cfp/control/codes/index_en.htm], ning et neil on andmete säilitamise kord, mis võimaldab registreerida ja säilitada ERSi andmeid arvutis loetavas vormingus vähemalt kolme (3) aasta jooksul. (5) Vormingu mis tahes muutmine või ajakohastamine peab olema identifitseeritud ja dateeritud ning seda peab saama kasutada rakendamisest kuue (6) kuu möödumisel. (6) ERSi andmete edastamiseks kasutatakse elektroonilisi sidekanaleid, mida ELi nimel haldab Euroopa Komisjon ja mis on identifitseeritavad kui kiiredastuskanalid (DEH – Data Exchange Highway). (7) Lipuriik ning São Tomé ja Príncipe määravad kumbki ühe ERSi korrespondendi, kelle ülesanne on olla kontaktisik. (a) ERSi korrespondent määratakse vähemalt kuueks (6) kuuks. (b) Enne kui tarnija ERSi esmakordselt käiku laseb, teatavad lipuriigi ning São Tomé ja Príncipe kalapüügiseirekeskused teineteisele oma ERSi korrespondendi andmed (nimi, aadress, telefon, teleks, e-post). (c) ERSi korrespondendi andmete igast muudatusest tuleb viivitamata teatada. ERSi andmete koostamine ja edastamine (8) ELi kalalaev peab: (a) edastama iga päev iga São Tomé ja Príncipe vetes viibitud päeva ERSi andmed; (b) registreerima iga püügioperatsiooni käigus püütud ja pardal olevad kogused liikide kaupa, tuues välja nii sihtliigi, kaaspüügi kui ka vette tagasi lastud kogused; (c) registreerima iga São Tomé ja Príncipe väljastatud kalapüügiloal kirjas oleva liigi puhul ka nullpüügi; (d) iga liik peab olema identifitseeritav vastava liigi FAO kolmetähelise koodi järgi; (e) esitama kogused eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna; (f) registreerima ERSi andmetesse lossitavad ja/või ümberlaaditavad kogused liikide kaupa; (g) registreerima iga São Tomé ja Príncipe vetesse sisenemise (sõnum „COE”) ja vetest lahkumise (sõnum „COX”) korral ERSi andmetesse erisõnumi, milles on esitatud iga São Tomé ja Príncipe väljastatud kalapüügiloal kirjas oleva liigi kogus pardal vetesse sisenemise või vetest lahkumise hetkel; (h) edastama iga päev hiljemalt kell 23.59 (UTC) lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ERSi andmed lõikes 3 osutatud vormingus. (9) Registreeritud ja edastatud ERSi andmete täpsuse eest vastutab kapten. (10) Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab ERSi andmed automaatselt ja viivitamata São Tomé ja Príncipe kalapüügiseirekeskusele. (11) São Tomé ja Príncipe kalapüügiseirekeskus kinnitab ERSi andmete kättesaamist sõnumiga vastates ja käsitleb kõiki ERSi andmeid konfidentsiaalselt. Rike laeva pardal olevas ERSis ja/või ERSi andmete edastamises laeva ja lipuriigi kalapüügiseirekeskuse vahel (12) Lipuriik teavitab kaptenit ja/või nende lipu all sõitva laeva omanikku või tema esindajat viivitamata laeva pardale paigaldatud ERSi mis tahes tehnilisest rikkest või sellest, et ERSi andmete edastamine laeva ja lipuriigi kalapüügiseirekeskuse vahel ei toimi. (13) Lipuriik teavitab São Toméd ja Príncipet avastatud rikkest ja selle parandamiseks võetud meetmetest. (14) Laeva pardal oleva ERSi rikke puhul tagab kapten ja/või laevaomanik ERSi parandamise või väljavahetamise kümne päeva jooksul. Kui laev peatub selle kümne päeva jooksul sadamas, saab ta oma püügitegevust São Tomé ja Príncipe vetes alustada uuesti alles pärast seda, kui ERS on jälle täielikult korras, välja arvatud São Tomé ja Príncipe väljastatud eriloa puhul. (15) Pärast ERSi riket võib kalalaev sadamast lahkuda üksnes pärast seda, (a) kui tema ERS on lipuriigi ning São Tomé ja Príncipe vajadusi rahuldavalt uuesti töökorras või (b) kui ta saab liikmesriigilt vastava loa. Viimati osutatud juhul teavitab lipuriik São Toméd ja Príncipet oma otsusest enne laeva lahkumist. (16) Iga rikkis ERSiga São Tomé ja Príncipe vetes kala püüdev ELi laev edastab iga päev enne kella 23.59 (UTC) oma lipuriigi kalapüügiseirekeskusele kõik ERSi andmed mingi muu toimiva elektroonilise sidekanali abil, millele São Tomé ja Príncipe kalapüügiseirekeskusel on juurdepääs. (17) ERSi andmed, mida ei ole võimalik edastada São Toméle ja Príncipele ERSi abil süsteemi rikke tõttu, edastab lipuriigi kalapüügiseirekeskus São Tomé ja Príncipe kalapüügiseirekeskusele mõnel muul vastastikku sobival elektroonilisel viisil. Sellist alternatiivset edastamist loetakse esmatähtsaks, kuna tavapäraselt kohaldatavaid edastamistähtaegu ei ole võimalik järgida. (18) Kui São Tomé ja Príncipe kalapüügiseirekeskus ei ole saanud ERSi andmeid kolme (3) üksteisele järgneva päeva jooksul, võib São Tomé ja Príncipe anda laevale juhised pöörduda asja uurimiseks viivitamata São Tomé ja Príncipe määratud sadamasse. Kalapüügiseirekeskuse rike – São Tomé ja Príncipe kalapüügiseirekeskus ei saa ERSi andmeid kätte (19) Kui kalapüügiseirekeskus ei saa ERSi andmeid kätte, teavitab tema ERSi korrespondent sellest viivitamata teise kalapüügiseirekeskuse ERSi korrespondenti, tehes vajaduse korral koostööd, et probleemile lahendus leida. (20) Enne ERSi kasutuselevõttu lepivad lipuriigi kalapüügiseirekeskus ning São Tomé ja Príncipe kalapüügiseirekeskus kokku alternatiivsed elektroonilised sidevahendid, mida tuleb kalapüügiseirekeskuste rikete puhul ERSi andmete edastamiseks kasutada, sidevahenditega seotud mis tahes muudatustest teavitavad mõlemad kalapüügiseirekeskused teineteist viivitamata. (21) Kui São Tomé ja Príncipe kalapüügiseirekeskus teatab, et ei ole ERSi andmeid kätte saanud, selgitab lipuriigi kalapüügiseirekeskus välja probleemi põhjuse ja võtab asjakohased meetmed probleemi lahendamiseks. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus teavitab São Tomé ja Príncipe kalapüügiseirekeskust ning ELi võetud meetmete tulemustest 24 tunni jooksul pärast rikke avastamist. (22) Kui probleemi lahendamine kestab üle 24 tunni, edastab lipuriigi kalapüügiseirekeskus viivitamata puuduolevad ERSi andmed São Tomé ja Príncipe kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks ühte punktis 17 osutatud alternatiivset elektroonilist viisi. (23) São Tomé ja Príncipe teavitab oma pädevaid kontrollitalitusi (MCS), et ELi laevad ei edasta ERSi andmeid São Tomé ja Príncipe kalapüügiseirekeskusele mitte seadust rikkudes, vaid et tegemist on rikkega ühes kontrollikeskuses. Kalapüügiseirekeskuse hooldus (24) Kalapüügiseirekeskuse korralistest hooldustöödest (hoolduskava) ja sellest, mis võib mõjutada ERSi andmete vahetamist, tuleb teist kalapüügiseirekeskust teavitada vähemalt 72 tundi enne tegevust, osutades võimaluse korral hoolduse kuupäeva ja kestuse. Ettekavandamata hooldustööde puhul edastatakse vastav teave teisele kalapüügiseirekeskusele nii kiiresti kui võimalik. (25) Hoolduse kestel võib süsteemi uuesti töökorda seadmisel tekkida ERSi andmete kättesaadavaks tegemisel takistusi. Asjaomased ERSi andmed tehakse kättesaadavaks vahetult pärast hooldustööde lõppu. (26) Kui hooldustööd kestavad üle 24 tunni, edastatakse ERSi andmed teisele kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks ühte punktis 17 osutatud alternatiivset elektroonilist viisi. (27) São Tomé ja Príncipe teavitab oma pädevaid kontrollitalitusi (MCS), et ELi laevad ei edasta ERSi andmeid São Tomé ja Príncipe kalapüügiseirekeskusele mitte seadust rikkudes, vaid et tegemist on hooldustöödega ühes kontrollikeskuses. [1] ELT L 286, 29.10.2008, lk 33. [2] http://www.un.org/Depts/los/LEGISLATIONANDTREATIES/losic/losic9ef.pdf