EUROOPA KOMISJON Brüssel,18.11.2022 COM(2022) 700 final KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Euroopa haridusruumi loomisel tehtud edusammude kohta













{SWD(2022) 750 final} - {SWD(2022) 751 final}



Sisukord 1. Sissejuhatus 2.Euroopa haridusruumi loomisel seni tehtud edusammud 2.1.Euroopa haridusruumi kujundavad algatused edenevad kavakohaselt 2.2.Tugevam juhtimisraamistik Euroopa haridusruumi saavutamiseks 2.3.Edusammud ELi tasandi eesmärkide saavutamisel ja hariduse olukord ELis 3. Taastamine tugevamana 3.1.Taaste- ja vastupidavusrahastu ning muude ELi vahendite kasutuselevõtt Euroopa haridusruumi riiklikes meetmetes ja reformides, mis aitavad kaasa kestlikule ja kaasavale taastumisele 3.2.Euroopa haridusruumi vahendite ja ELi rahaliste vahendite kasutuselevõtt Ukrainaga haridusalase solidaarsuse edendamiseks 4. 2025. aastaks Euroopa haridusruumi loomiseks vajalikud edasised meetmed 4.1. Praegu valmistatakse ette kuut Euroopa haridusruumi ELi tasandi strateegilist algatust 4.2. Uus õigluse näitaja ja muud jõupingutused tõenditebaasi rikastamiseks 4.3. Haridusse ja koolitusse tehtavate investeeringute kvaliteedi tagamine uue õppelabori abil 4.4. Euroopa haridusruumi juhtimise tugevdamine 4.5. Euroopa haridusruumi geopoliitilise mõõtme tugevdamine

5. Kokkuvõte ja edasised sammud 5.1. Peamised järeldused 5.2. Vahehindamine



1. Sissejuhatus Hariduse kvaliteedi ja kaasamise edendamisele on ELi tasandil viimastel aastatel järjest rohkem poliitilist tähelepanu pööratud. 2017. aastal anti Rooma deklaratsioonis lubadus luua „liit, kus noored saavad parima hariduse ja koolituse ning võivad õppida ja leida tööd kogu kontinendil“. Samal aastal esitas komisjon visiooni Euroopa haridusruumist kui ühisest ruumist, mis tagaks kõigile ja kõikjal kvaliteetse hariduse ning elukestva õppe võimalused. Göteborgi sotsiaaltippkohtumisel kuulutasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon pidulikult välja Euroopa sotsiaalõiguste samba , mille esimene põhimõte on, et „igaühel on õigus kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele“. Aastal 2019 võttis Euroopa Komisjoni president Ursula von der Leyen kohustuse muuta Euroopa haridusruum 2025. aastaks tegelikkuseks: „Peame kõrvaldama takistused õppimisele ja parandama juurdepääsu kvaliteetsele haridusele. Õppijatele tuleb lihtsamaks teha eri riikide haridussüsteemide vahel liikumine. Ning peame muutma hariduses levinud tõekspidamisi, et rakendada rohkem elukestvat õpet, mis rikastab meid kõiki.“. Nagu on sätestatud 2020. aasta teatises „Euroopa haridusruumi saavutamise kohta aastaks 2025“ (edaspidi „Euroopa haridusruumi teatis“) ja kahes nõukogu 2021. aasta resolutsioonis, põhineb Euroopa haridusruumi loomise üldine lähenemisviis järgmisel dokumentide kogumil: ·reformi ja Euroopa koostöö poliitilised eesmärgid; ·ELi tasandi eesmärgid edusammude mõõtmiseks; ·ELi tasandi meetmed, millega toetatakse rakendamist liikmesriikides, ning ·koostöö ja koosloomise reformitud juhtimisraamistik. Sellise ambitsioonika tegevuskava elluviimine nõuab liikmesriikide, ELi institutsioonide ja sidusrühmade, eelkõige õpetajate, koolitajate, õppijate ning haridus- ja koolitusasutuste aktiivset kaasamist. Euroopa haridusruumil on ELi poliitilises tegevuskavas keskne roll, eelkõige euroopaliku eluviisi edendamisel ja inimeste hüvanguks toimiva majanduse valdkonnas. See on üks digiajastule vastava Euroopa ja Euroopa rohelise kokkuleppe tõukejõude. See aitab kaasa võrdõiguslikkuse liidule, tugevdab Euroopa maailmapositsiooni ja annab uut hoogu Euroopa demokraatiale. Ootamatud probleemid, COVID-19 pandeemia ja Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu panevad haridus- ja koolitussüsteemid proovile, kuna mõju õpetajatele, koolitajatele ja õppijatele on märkimisväärne (ehkki erineval määral) kogu ELis. Euroopa haridusruumi on aidanud edendada ka uued vahendid ja protsessid, nagu taasterahastu „NextGenerationEU“ ja Euroopa tuleviku konverents. Euroopa haridusruumi ülesehitamist toetatakse liidu rahaliste vahenditega. Euroopa haridusruumi loomiseks tehtavat Euroopa koostööd ja riiklikke reforme aitab edendada programm „Erasmus+“ , mille eelarve suureneb võrreldes perioodiga 2014–2020 kaks korda (enam kui 26 miljardi euroni) ning mille lähenemisviis on kaasavam, digitaalsem ja rohelisem. Euroopa haridusruumi eesmärkide saavutamist võib kõikjal põhjalikult muuta taaste- ja vastupidavusrahastu, mis on taasterahastu „NextGenerationEU“ põhivahend. Seda täiendavad ühtekuuluvuspoliitika vahendid. Prognoositakse, et selle tulemusena ELi kogukulud haridusele ja oskustele aastatel 2021–2027 kolmekordistuvad võrreldes perioodiga 2014–2020. Käesolevas teatises, mida toetavad lisatud komisjoni talituste töödokumendis (SWD(2022) 750) esitatud tõendid, tehakse kokkuvõte Euroopa haridusruumi loomisel tehtud edusammudest, uurides eelkõige põhimeetmeid, juhtimist, investeeringuid, ELi vahendite kasutuselevõttu ning tööd, mida tehakse ELi tasandi näitajate väljatöötamiseks. Teatises juhitakse tähelepanu ka probleemidele, mis vajavad kuni 2025. aastani rohkem tähelepanu ja lisameetmeid. Euroopa haridusruumi eduaruande paketti kuulub 2022. aasta hariduse ja koolituse valdkonna ülevaade (SWD (2022) 751). Euroopa haridusruumi eduaruanne ja ülevaade täiendavad teineteist: aruandes jälgitakse rakendamisel tehtud edusamme ja ülevaates ELi tasandi eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Ülevaates tuuakse näiteid ka peamiste järelduste kohta seoses komisjoni uue ja täiendava ELi tasandi näitajaga „võrdsed haridusvõimalused“. Komisjon avaldab selle eduaruande eesmärgiga anda panus 2023. aastal toimuvasse vahehindamise arutlusprotsessi, sealhulgas üritusel, millel osaleb Euroopa Parlament, et teha koos teiste ELi institutsioonide, liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike asutuste, sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna ja muude sidusrühmadega kokkuvõte Euroopa haridusruumi loomise seisust, selle üle arutada ja sellele uut hoogu anda. Kuni 2025. aastani tuleb liikmesriikidel komisjoni toetusel keskenduda rakendamisele, tagades eelkõige ELi ja riiklike vahendite tõhusa kasutamise reformide ja investeeringute jaoks ning edusammude jälgimise. Komisjon esitab Euroopa haridusruumi kohta täieliku aruande 2025. aastal.





2.Euroopa haridusruumi loomisel seni tehtud edusammud 2.1.Euroopa haridusruumi kujundavad algatused edenevad kavakohaselt ELi tasandi meetmete rakendamine edeneb kavakohaselt. Euroopa haridusruumi jaoks on kehtestatud kokku 40 ELi tasandi meedet. Neist 14 on Euroopa haridusruumi strateegilised algatused, mille üle otsustab volinike kolleegium ja millest enamiku viivad ühiselt ellu komisjon ja nõukogu. Need algatused loovad meetmete ja poliitikasuuniste raamistiku, et saavutada edu reformide ja Euroopa koostöö peamistes sihtvaldkondades. Komisjon on kaheksa neist algatustest juba esitanud ja nõukogu on enamiku neist vastu võtnud. (Euroopa haridusruumi strateegiliste algatuste kohta, mis tuleb alles esitada, vt punkt 4.1). Juba vastu võetud strateegilised Euroopa haridusruumi algatused Meede Komisjon (ettepanek/ otsus) Nõukogu (vastuvõtmine) Rakendamine (ELi ja riigi tasandil) Sihtvaldkond Programmi „Erasmus+“ ja Euroopa solidaarsuskorpuse kaasamismeetmete raamistik aastateks 2021–2027 : selles komisjoni rakendusotsuses esitatakse meetmed kaasamise, õigluse ja mitmekesisuse edendamiseks mõlemas programmis.  –  Kvaliteet, õiglus, kaasamine ja sooline võrdõiguslikkus Põimõppe lähenemisviisid kvaliteetse ja kaasava põhi- ja keskhariduse tagamiseks : selles nõukogu soovituses käsitletakse õpikeskkondade ja -vahendite ühendamist, et luua COVID-19 pandeemia valguses vastupidavamad põhi- ja keskhariduse ning koolitussüsteemid.    Digipööre Noorte vabatahtlike liikuvus Euroopa Liidus : selle nõukogu soovituse eesmärk on võimaldada noortel teha vabatahtlikku tööd teistes ELi riikides, edendades kaasamist, kvaliteeti, tunnustamist ja kestlikkust.    Kvaliteet, õiglus, kaasamine ja sooline võrdõiguslikkus Euroopa ülikoolide strateegia : selle teatise eesmärk on toetada kõrgharidussektorit muutuvate tingimustega kohanemisel ja tugevdada piiriülest koostööd.  Nõukogu järeldused  Kõrgharidus Tõhusam koostöö Euroopa kõrgharidusasutuste vahel : selle nõukogu soovituse eesmärk on võimaldada tihedamat koostööd, toetades kõrgharidusasutuste liite ühiste programmide ja algatuste väljatöötamisel.    Kõrgharidus Euroopa lähenemisviis elukestvat õpet ja tööalast konkurentsivõimet toetavatele mikrokvalifikatsioonitunnistustele : selle nõukogu soovituse eesmärk on toetada mikrokvalifikatsioonitunnistuste pakkujaid ja seega õppijaid, kohaldades nende kavandamisel ja kasutamisel ELi lähenemisviisi, millega ergutatakse kaasamist ja võrdseid võimalusi.    Elukestev õpe ja liikuvus Rohepööret ja kestlikku arengut toetav õpe : selles nõukogu soovituses esitatakse liikmesriikidele tegevuskava rohepööret ja kestlikku arengut toetava õppe toetamiseks hariduse ja koolituse kõikides etappides.    Rohepööre Õpiedu saavutamise teed : selle nõukogu soovituse ettepaneku eesmärk on edendada kõigi õppijate paremaid haridustulemusi, vähendades puudulike põhioskustega isikute ning madala haridustasemega noorte osakaalu, edendades samas heaolu koolis.  Avaldamisel Avaldamisel Kvaliteet, õiglus, kaasamine ja sooline võrdõiguslikkus Lisaks nendele strateegilistele algatustele, mille komisjon ja nõukogu vastu võtavad, on 2021.–2022. aastal algatatud komisjoni talituste tasandil muidki olulisi meetmeid poliitikareformi ning haridus- ja koolitusasutuste vahelise koostöö toetamiseks, ning sageli hõlmavad need ELi rahalist toetust. Valitud Euroopa haridusruumi meetmed, mida rahastab EL Meede Rakendamine Sihtvaldkond Jean Monnet’ meetmed koolidele ja kutseharidusasutustele Alates 2021. aastast iga-aastased projektikonkursid kodanikuaktiivsuse ja ELi tundmaõppimise edendamiseks programmis „Erasmus+“ osalevates riikides. 15 miljonit eurot programmi „Erasmus+“ raames aastatel 2021–2022: ✓ õpetajaharidus; ✓ koolivõrgustikud; ✓ ELi käsitlev õpe, mis toetab uuenduslikke viise, kuidas õpetada ELi, selle poliitika ja väärtuste kohta. Kvaliteet, õiglus, kaasamine ja sooline võrdõiguslikkus Kutsehariduse tipptaseme keskused Üle 90 miljoni euro programmi „Erasmus+“ raames 25 projektile aastateks 2021 ja 2022, et edendada reforme ning tagada kvaliteetsed oskused ja pädevused, mis avavad kvaliteetseid töö- ja karjäärivõimalusi ja vastavad innovatiivse, kaasava ja kestliku majanduse vajadustele. Kvaliteet, õiglus, kaasamine ja sooline võrdõiguslikkus Tüdrukud ja naised loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika (STEM) ning IKT-valdkonnas Digi- ja ettevõtlusoskused tüdrukutele ja naistele✓;Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi ning teadmis- ja innovaatikakogukondade projekt „Girls Go Circular“ : programmi lõpetas 11 205 õpilast, nende hulgas 2021. aastal 7 682 tüdrukut, 2022. aasta lõpuks ulatub see arv kümnes riigis 10 000 tüdrukuni; ✓loodi tüdrukute ja naiste ESTEAMi veebikogukonnad ja 2022. aastal korraldati viis ESTEAM Festi üritust, et arendada ettevõtlus- ja STEAM-valdkonna (teadus, tehnoloogia, inseneriteadus, kunst ja matemaatika) oskusi. Digipööre Kliimahariduse edendamise koalitsioon Ühiselt loodud altpoolt üles suunatud algatus eesmärgiga kaasata hariduskogukonda ELi, riigi ja kohalikul tasandil, jagades algatusi, et toetada roheliste kutseoskuste arendamist ja käitumise muutumist. Kliimahariduse platvorm , iga-aastane kliimahariduse päev, kümme aktiivse kogukonna väljakutset, millesse kaasatakse enam kui 4 400 registreeritud kogukonnaliiget. Rohepööre Programmi „Erasmus+“ algatus „Teacher Academy“ Iga-aastased projektikonkursid õpetajahariduse pakkujate võrgustike toetamiseks, et töötada välja ja katsetada tõhusaid, uuenduslikke ja ülekantavaid programme, mis suurendavad Euroopa mõõdet ja õpetajahariduse rahvusvahelistumist Euroopa haridusruumi prioriteetide kohaselt. Akadeemiad töötavad välja ja katsetavad õpetajate liikuvuse uuenduslikke mudeleid. 2022. aastal avati 11 algatuse „Teacher Academy“ kursust. 37,5 miljonit eurot programmi „Erasmus+“ raames aastatel 2021–2022. Õpetajad ja koolitajad Euroopa innovaatilise õpetamise auhind Aastaauhind uuenduslike õpetamistavade tutvustamiseks kooskõlas Euroopa haridusruumi prioriteetidega (2021: distants- ja põimõpe; 2022: loovuse ja kestlikkuse edendamine). 2021. aastal sai auhinna 104 projekti 31 programmi „Erasmus+“ riigis; 2022. aastal sai auhinna 98 projekti 29 programmi „Erasmus+“ riigis. Õpetajad ja koolitajad Euroopa ülikoolide algatus Euroopa ülikoolide algatuse edasine levitamine, toetades kõrgharidusasutuste riikidevahelisi liite, mis arendavad pikaajalist struktuurset, strateegilist ja kestlikku koostööd, luues ülikoolidevahelisi linnakuid. 44 Euroopa ülikooli. 1,1 miljardit eurot rahastamisvahendeid programmi „Erasmus+“ raames aastateks 2021–2027. Kõrgharidus Tihedam koostöö Lääne-Balkani riikidega Lääne-Balkani innovatsiooni, teadusuuringute, hariduse, kultuuri, noorte ja spordi tegevuskava ning tõhustatud partnerlus. Põhja-Makedoonia ja Serbia ühinesid programmiga „Erasmus+“, Põhja-Makedoonia ühines Euroopa solidaarsuskorpusega. Lääne-Balkani majandus- ja investeerimiskava rakendamine, keskendudes inimkapitali arendamisele. Geopoliitiline mõõde 2.2.Tugevam juhtimisraamistik Euroopa haridusruumi saavutamiseks Edusamme tehti ka Euroopa haridusruumi strateegilise raamistiku juhtimise tugevdamisel. Viimase aja reformid on näidanud julgustavaid märke kiiremast reageerimisvõimest ühiste probleemide lahendamisel, kasutades samal ajal ära vastastikuse õppimise eelised. Kahes nõukogu 2021. aasta resolutsioonis sätestatud uus strateegiline raamistik pani aluse tugevamale juhtimismehhanismile, mis tugineb usaldusele, vabatahtlikule koostööle, koosloomele, paindlikkusele ja liikmesriikide suuremale isevastutusele. Juhtimist käsitlev resolutsioon selgitas hariduse ja koolituse kõrgetasemelise töörühma rolli ja tugevdas seda. Ukraina sõja haridusmõju taustal pakkus kõrgetasemeline töörühm pragmaatilise ajutise koostöö foorumit. Selle tööle aitas kaasa uue organi – kõrgetasemelise töörühma koordineerimisnõukogu – loomine. Need täiustused uue strateegilise raamistiku juhtimises osutusid suureks väärtuseks, mis tugevdasid selle reageerimissuutlikkust ootamatute probleemidega silmitsi seistes (vt punkt 3.2 allpool). Euroopa haridusruumi 2021.–2025. aasta strateegilise raamistiku töörühmad moodustavad liikmesriikide, Euroopa Majanduspiirkonna / Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni ja kandidaatriikide, sidusrühmade, ekspertide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega Euroopa haridusruumi prioriteetide valdkonnas tehtava intensiivse struktureeritud koostöö ning vastastikuse õppimise raamistiku. Kooskõlas Euroopa haridusruumi eesmärkidega loodud uue põlvkonna töörühmad on olnud alustala, millel põhinevad vahetused ja vastastikune õppimine sellistel teemadel nagu ebavõrdsus ja haridussüsteemist varakult lahkumine, keskkonnakestlikkuse alane haridus, rohepöördeks vajalikud oskused, digiõpet võimaldavad tegurid või soolise võrdõiguslikkuse edendamine hariduses. Töörühmad on ka oluline kanal sidusrühmade kaasamisel, mis võimaldab neil anda oma panuse Euroopa haridusruumi loomisse. Komisjon on suhelnud laiema sidusrühmade kogukonnaga iga-aastastel Euroopa haridusalastel tippkohtumistel (lükates käima suuri Euroopa haridusruumi alaseid algatusi, nagu kliimahariduse edendamise koalitsioon või Euroopa innovaatilise õpetamise auhinna tutvustamine), hariduse ja innovatsiooni tippkohtumisel ning mitme sihtotstarbelise ja avatud avaliku konsultatsiooni kaudu. Sidusrühmadega võimaldavad suhelda erinevad ELi veebipõhised vahendid ja praktikakogukonnad. Kooskõlas Euroopa tuleviku konverentsi ettepanekuga, milles nõutakse haridusega seotud teabe koondamiseks ja vahetamiseks veelgi rohkem täiustatud teabeplatvormide loomist, aitab uus Euroopa haridusruumi portaal nii õppijatel kui ka õpetajatel, koolitajatel ja sidusrühmadel pääseda juurde ELi rahastamisele, täiendusõppe programmidele ja kvaliteetsele haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele. Platvorm annab juurdepääsu töörühmade töö väljunditele ja on kõige asjakohasem koht hariduspoliitikas toimunud arengu ning tõhusate ja uuenduslike tavade tutvustamiseks. Euroopa koolihariduse platvorm on avalik platvorm, mis koondab teavet ja edendab kogu ELi hõlmavat teadmiste vahetamist kõigi koolihariduse, sealhulgas esmakutseõppe sidusrühmade vahel. Kutsehariduspraktikute EPALE (Euroopa täiskasvanuhariduse veebikeskkond) kogukond pakub ka kutsehariduse ja -õppe valdkonna teadmiste jagamise, võrgustike loomise ja levitamise võimalusi. Uus digiõppe keskus toimib teabe jagamise, vahetamise ja koostöö kohana, mis võimaldab innovatsiooni ja toob kokku digihariduse sidusrühmad. Programm „Digitaalne Euroopa“ toetab Euroopa haridustehnoloogia (EdTech) idufirmade/VKEde ja muude asjaomaste sidusrühmade tihedamat koostööd Euroopa digihariduse sektoris. Programmi „Erasmus+“ 2. põhimeede „Koostööpartnerlused“ pakub erinevatele sidusrühmadele, sealhulgas EdTEchile, võimalusi ühendada jõud hariduse ja koolituse valdkonna sidusrühmadega ning töötada välja digipöörde kavu. Euroopa haridusruumi arendamisele aitavad kaasa ka võrgustikud, mida toetavad komisjon ja rahvusvahelised organisatsioonid . 2.3.Edusammud ELi tasandi eesmärkide saavutamisel ja hariduse olukord ELis Euroopa haridusruumi kontekstis on püstitatud seitse ELi tasandi eesmärki. Käesolevale teatisele lisatud 2022. aasta hariduse ja koolituse valdkonna ülevaates jälgitakse nende eesmärkide saavutamisel viimati tehtud edusamme, analüüsitakse peamisi probleeme ja liikmesriikides viimasel ajal toimunut ELi-ülesest vaatenurgast (SWD (2022) 751 – võrdlev aruanne) ja riigipõhisest vaatenurgast (SWD (2022) 751 – riigiaruanded). Ülevaates käsitletakse suurt hulka tõendeid hariduse olukorra kohta ELis ja see aitab kindlaks teha ühised probleemid, mis ei ole ELi tasandi eesmärkidega veel piisavalt hõlmatud. ELi tasandi eesmärkide täitmise suundumused näitavad vastuolulist pilti. Ühest küljest näeme mitme pikaajalise näitaja puhul ülespoole suunatud majandusliku ja sotsiaalse lähenemise selget ja positiivset suundumust: haridussüsteemist varakult lahkumine väheneb jätkuvalt, kolmanda taseme hariduse diplomiga noorte osakaal suureneb, ehkki koos suureneva soolise lõhega, ning alushariduses osalemine on viimase kümne aasta jooksul pidevalt suurenenud, nii et EL edeneb nende 2030. aasta eesmärkide täitmisega kavakohaselt. Teisest küljest püsivad struktuuriprobleemid: 3,1 miljonit koolist väljalangenud noort on haridussüsteemist välja lülitatud ja me näeme kehva põhioskuste taseme murettekitavat paigalseisu. Lisaks varjavad ELi tasandi eesmärkidega seotud positiivsed suundumused olulisi lünki liikmesriikides ja nende vahel ning positiivsete suundumuste tugevust ja jätkuvust ei saa sugugi enesestmõistetavaks pidada.

Liikmesriikide peamine prioriteet on olnud ebavõrdsete haridusvõimaluste probleemi lahendamine. Kogu ELis on rakendatud suur hulk erinevaid meetmeid, nagu täiendav rahaline toetus ebasoodsas olukorras olevatele koolidele, õpetajahariduse programmid või tugipersonali kättesaadavuse suurendamine. Enne pandeemiat olid umbes pooltel liikmesriikidel paigas meetmed ebasoodsas olukorras olevate koolide õpetajate toetamiseks. Mitu riiki on alustanud sihtotstarbeliste programmidega, et kompenseerida pandeemiast tingitud õppetegevuse vähenemist, mis mõjutas kõige rohkem ebasoodsas olukorras olevaid lapsi. Kõige olulisem haridustulemusi prognoosiv tegur on aga endiselt sotsiaal-majanduslik taust. Põhimõtteliselt on ebasoodsas olukorras olevatel lastel ja noortel mahajäämus kõigi ELi tasandi eesmärkide arvestuses. Vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevad lapsed (3aastased ja vanemad) osalevad ametlikus lastehoius 7,5 protsendipunkti võrra väiksema tõenäosusega. Noored, kelle vanemate haridustase on madal, lahkuvad üheksa korda suurema tõenäosusega haridus- ja koolitussüsteemist enneaegselt ning omandavad kõrghariduse 48,6 protsendipunkti võrra väiksema tõenäosusega kui noored, kelle vanemate haridustase on kõrge. Kui vaadata elukestva õppe võtmepädevusi, siis võib edusammude puudumine põhioskustes olla tingitud ebavõrdsuse algprobleemist, millega ei tegeleta piisavalt. Pandeemia tagajärjed võivad haridustulemuste ebavõrdsust veelgi süvendada. Seda tausta arvestades on ebatõenäoline saavutada ELi tasandi eesmärke ilma suurema keskendumiseta võrdsetele haridusvõimalustele. Seitse ELi tasandi eesmärki ELi tasandi eesmärk Kõige uuem ELi keskmine Kokku Naine Mees 1. 2030. aastaks peaks alushariduses ja lapsehoius osalema vähemalt 96 % lastest vanuses kolmest aastast kuni kohustusliku alghariduse alguseni 93,0 % [2020] 93,1 % [2020] 93,0 % [2020] 2. 2030. aastaks peaks madala haridustasemega noorte osakaal olema väiksem kui 9 % 9,7 % [2021] 7,9 % [2021] 11,4 % [2021] 3. 2025. aastaks peaks töökohapõhise õppe kogemusega hiljuti kutsehariduse omandanuid olema vähemalt 60 % 60,7 % [2021] 60,3 % [2021] 61,0 % [2021] 4. 2030. aastaks peaks kõrghariduse omandanud 25–34aastaste isikute osakaal olema vähemalt 45 % 41,2 % [2021] 46,8 % [2021] 35,7 % [2021] 5. 2025. aastaks peaks vähemalt 47 % 25–64aastastest täiskasvanutest olema viimase 12 kuu jooksul õppetöös osalenud [*] [*] [*] 6. 2030. aastaks peaks nende 15aastaste noorte osakaal, kelle lugemisoskuse ja teadmiste tase matemaatikas ja loodusteadustes on madal, olema alla 15 % Lugemine: 22,5 % [2018] Matemaatika: 22,9 % [2018] Teadus: 22,3 % [2018] Lugemine: 17,5 % [2018] Matemaatika: 22,9 % [2018] Teadus: 21,2 % [2018] Lugemine: 27,4 % [2018] Matemaatika: 22,8 % [2018] Teadus: 23,2 % [2018] 7. 2030. aastaks peaks ebapiisava arvutikirjaoskuse ja infopädevusega 8. klassi õpilaste osakaal olema alla 15 % [**] [*] [*] Allikas: 1. eesmärk: Eurostat (UNESCO, OECD, Eurostati [UOE] ühine andmete kogumine; 2., 3., 4., 5. eesmärk: ELi tööjõu uuring [LFS]); 6. eesmärk: OECD (rahvusvaheline õpilaste hindamise programm [PISA]) ja 7. eesmärk: Rahvusvahelise Haridustulemuslikkuse Hindamise Assotsiatsioon (IEA) (International Computer and Information Literacy Study (Rahvusvaheline digikirjaoskuse ja infopädevuse uuring) [ICILS]). Märkus: [*] Aluseksolevad tööjõu uuringu andmed on alates 2023. aastast kättesaadavad iga kahe aasta tagant. [**] Uuringu ICILS 2023 andmed on kättesaadavad 2024. aastal. Lisaks süveneb kogu ELis õpetajate puudus, mis tuleneb peamiselt õpetajaskonna vananemisest ja õpetajaameti vähesest atraktiivsusest, ning see kujutab endast tõsist ohtu hariduse kvaliteedile ja võrdsusele isegi mõnes parimate tulemustega riigis. Kuigi liikmesriikide kohta ei ole võrreldavaid andmeid, näitavad liikmesriikide esitatud ja vastavates riigiaruannetes (SWD (2022) 751 – riigiaruanded) nimetatud hinnangud probleemi ulatust. Üldiselt on probleemid tõsisemad sellistes õppeainetes nagu STEM-ained (teadus, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika) ja IKT ning äärepoolsemates või ebasoodsate tingimustega piirkondades. Pädevuspõhise õpetamise ja õppimise laiendamiseks käivad mitmes riigis põhjalikud õppekava reformid, mille jaoks on vaja hästi koolitatud ja kogenud õpetajaid. Õpetajaameti atraktiivsuse suurendamiseks on mitmes riigis viimastel aastatel oluliselt palku tõstetud. Liikmesriikide eesmärk on meelitada rohkem kandidaate õpetajate põhikoolitusse, toetada alustavaid õpetajaid, parandada töötingimusi ja pakkuda sellel ametialal edasiliikumiseks alternatiivseid võimalusi.

3. Taastamine tugevamana Nii COVID-19 pandeemia kui ka Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu on Euroopa haridusruumi sügavalt mõjutanud ja mobiliseerinud. Kriiside ajal on riiklikke haridussüsteeme toetanud ELi rahalised vahendid, eelkõige programmi „Erasmus+“ peaaegu kahekordistunud eelarve, ja Euroopa haridusruumi strateegilise raamistiku juhtimisel tehtav tihedam koostöö. Selle eesmärk on tugevdada liikmesriikide suutlikkust hoogustada taastumist investeeringute ja reformide abil kooskõlas Euroopa haridusruumi eesmärkidega. COVID-19 püsivad tagajärjed ja Venemaa jätkuv sissetung Ukrainasse võivad edusamme siiski aeglustada või tähelepanu pikaajaliste struktuuriprobleemide (mida pandeemia ja sõda on süvendanud) lahendamiselt kõrvale juhtida. Selles peatükis vaadeldakse, kuidas taaste- ja vastupidavusrahastu ja muud perioodi 2021–2027 ELi fondid aitavad kaasa taastumisele kooskõlas Euroopa haridusruumi eesmärkidega ning kuidas on Euroopa haridusruumi valdkonnas ELi rahalisi vahendeid kasutusele võetud ja koostööd tehtud, et võidelda Venemaa Ukraina vastu peetava agressioonisõja mõjuga haridusele (kooskõlas Euroopa haridusruumi kvaliteedi, õigluse ja kaasavuse eesmärgiga). Kuigi ELi vahendite kavandamine Euroopa haridusruumi eesmärkide täitmiseks on viimase kahe aasta oluline saavutus, on Euroopa haridusruumi loomise tagamisel määrava tähtsusega tulemuslik reformide elluviimine ja investeeringute tegemine ning nende kindlakäeline seire järgmises etapis. 3.1.Taaste- ja vastupidavusrahastu ning muude ELi vahendite kasutuselevõtt Euroopa haridusruumi riiklikes meetmetes ja reformides, mis aitavad kaasa kestlikule ja kaasavale taastumisele Hariduse ja koolituse valdkonna poliitika on pandeemia puhkemise ning selle õppijatele ja õpetajatele avaldunud karmi mõju järel saanud suuremat tähelepanu. Selleks et tõhustada koostööd ja vastastikust õppimist ning seega aidata piirata pandeemia negatiivset mõju õpiväljunditele ja heaolule, on kaasatud kõik tugevdatud Euroopa haridusruumi strateegilise raamistiku juhtimise tasandid. Euroopa haridusruum on tihedalt seotud Euroopa poolaasta ning ELi vahendite kavandamisega haridus- ja koolitusvaldkonna reformide ja investeeringute jaoks. Euroopa poolaasta raames määratakse kindlaks ELi ja riigi tasandi üldised suunad, sealhulgas hariduse ja koolituse rolli analüüs liikmesriikide sotsiaal-majanduslikus kontekstis. See toetab riiklike poliitika- ja investeerimisprioriteetide kindlaksmääramist, milles Euroopa haridusruum pakub tuge kindlakstehtud probleemide lahendamisel. ELi rahastamise ja reformiprioriteetide vahelist seost on perioodi 2021–2027 mitmeaastase finantsraamistiku ning taaste- ja vastupidavusrahastu raames veelgi tugevdatud. Oma 71 miljardi euro suuruse eraldisega, mis moodustab ligikaudu 14 % taaste- ja vastupidavusrahastu kogueelarvest, on taaste- ja vastupidavusrahastust saanud peamine ELi allikas, millest rahastatakse reformide ja investeeringute kaudu haridust ja koolitust, sealhulgas digiharidust ja -oskusi. Hariduse ja koolituse valdkonna investeeringute kavandamine ühtekuuluvuspoliitika fondide raames on endiselt pooleli, esialgne eraldis Euroopa Sotsiaalfond+-ist on 21,13 miljardit eurot ja Euroopa Regionaalarengu Fondist 2,3 miljardit eurot, mis on seni kavandatud haridus-, koolitus- ja oskuste valdkonna poliitika toetamiseks. Lisaks pakub komisjon tehnilise toe instrumendi kaudu liikmesriikide taotlusel täiendavat toetust hariduse ja koolituse valdkonnas kahe või mitme riigi tasandil. ELi vahendid on kasutusele võetud selleks, et vähendada ebavõrdsust ja muuta haridussüsteemid pandeemia järel vastupidavamaks. Liikmesriigid on algatanud arvukaid kriisile vahetu reageerimise meetmeid, mis on üldiselt lisatud pikemaajalistesse strateegiatesse kümnendiks kuni 2030. aastani. Neid strateegiaid toetavad sageli ELi fondid ja nendes juhindutakse Euroopa haridusruumi eesmärkidest. Eelkõige pakub taaste- ja vastupidavusrahastu koos ühtekuuluvuspoliitika fondidega märkimisväärset rahalist toetust kompenseerivatele õppeprogrammidele ning ulatuslikumatele meetmetele, mille eesmärk on edendada kvaliteetset haridust kõigi jaoks, sealhulgas õppekavade reforme, lahendada ümber- ja täiendusõppe kaudu oskuste mittevastavus tööturu vajadustele. Lisaks aitavad ELi fondid, sealhulgas Euroopa Regionaalarengu Fond, moderniseerida taristut, et tugevdada võrdset juurdepääsu kvaliteetsetele ja kaasavatele haridusteenustele, pakkuda seadmete ja platvormide kaudu uuenduslikke õpikeskkondi ja kaasava digiõppe tingimusi. Taaste- ja vastupidavusrahastust toetatavad reformid ja investeeringud soodustavad hariduse ja koolituse digi- ja rohepööret kooskõlas Euroopa haridusruumi eesmärkidega. 71 miljardist eurost umbes 28 miljardit eurot eraldatakse digiõppe ja -oskuste toetamiseks kogu ELis. Riigid kavatsevad parandada digitaalset taristut ja ühendatust, eeskätt ebasoodsas olukorras olevates koolides. Nad investeerivad õpilaste ja õpetajate digioskuste ning digivahendite ja -sisu arendamise ning kooli õppekavade kohandamise meetmetesse. Taaste- ja vastupidavusrahastu vahendeid on kavandatud ka tööjõu, eelkõige madala kvalifikatsiooniga töötajate digioskuste arendamiseks ning kutseõppe kohandamiseks diginõuetega. Samuti aitab taaste- ja vastupidavusrahastu kaasa hariduse ja koolituse keskkonnasäästlikumaks muutmisele, eelkõige investeerides energiatõhusasse haridus- ja koolitustaristusse, kuid parandades ka haridus- ja koolituspoliitika keskkonnakestlikkust. ELi rahaliste vahenditega panustatakse palju ülikoolidesse, et neist saaksid muutuste eestvedajad kooskõlas Euroopa haridusruumi eesmärkidega. Pandeemia andis tõuke suuremale innovatsioonitegevusele, eriti digivormingutes. Eeldatakse, et ELi rahalised vahendid kiirendavad ja tugevdavad veelgi digiteerimist ja kõrgharidussektori ümberkujundamist Euroopa ülikoolide strateegia ja Euroopa uue innovatsioonikava kohaselt, kasutades ära Euroopa haridusruumi ja Euroopa teadusruumi vahelist sünergiat. Lisaks digitaalsele taristule kavatsevad liikmesriigid investeerida ka digitaalsisu arendamisse, täiustatud digioskustesse, kursuste kohandamisse, akadeemilise personali koolitamisse, veebi-/kombineeritud kursuste väljatöötamisse ja juhtimise digiteerimisse. Investeeringute ja reformide eesmärk on parandada kõrghariduse tööturule vastavust, ajakohastades õppeprogramme, käivitades uusi kursusi, sealhulgas mikrokvalifikatsioonitunnistused, motiveerides spetsialiseerumist STEM-/STEAM-ainetele, parandades juhtimist ja rahastamist, soodustades ebasoodsas olukorras olevate õpilaste juurdepääsu kõrgharidusele ja toetades kaasamist, nt eristipendiumide, kvalifikatsioonide tunnustamise või taskukohase üliõpilasmajutuse kaudu. 3.2.Euroopa haridusruumi vahendite ja ELi rahaliste vahendite kasutuselevõtt Ukrainaga haridusalase solidaarsuse edendamiseks Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja tagajärjel on Euroopa Liitu saabunud miljoneid ümberasustatud inimesi, enamik neist naised ja lapsed. Laste ja noorte (paljud neist sõjast traumeeritud ega räägi soravalt ELi keeli) kaasamine liikmesriikide haridus- ja koolitussüsteemi on olnud keset suurt ebakindlust raske katsumus. Kiireloomuline prioriteet on tagada laste osalemine kvaliteetses kaasavas üldhariduses 2022/2023. õppeaastal, säilitades samas nende sideme Ukrainaga. Haridusalase toetusrühma „ELi solidaarsus Ukrainaga“ tegevus, mille raames võeti kasutusele kõik Euroopa haridusruumi strateegilise raamistiku tasandid, aitas lõimida Ukrainast põgenenud õppijaid ja õpetajaid ELi haridussüsteemidesse. Kõrgetasemeline töörühm on aidanud välja selgitada liikmesriikide vajadused Ukraina pagulaslaste toetamisel ning tagada ELi kiire ja kooskõlastatud reageerimine, milles kõrgetasemeline töörühm koos oma koordinatsiooninõukoguga on olnud sobivaks foorumiks, kus Euroopa ühised mured välja selgitada ning liikmesriikide jõupingutusi koordineerida. Euroopa haridusruumi strateegilise raamistiku töörühmad kogusid vahetuste ja vastastikuse õppimise teel kokku teadmisi kogu EList. Liikmesriikidel oli kõnealustest vahetustest kasu ajutise kaitse direktiivi rakendamisel sellistes olulistes küsimustes nagu i) Ukraina töötajate värbamine, ii) nende pagulaslasteni jõudmine, kes ei osale veel vastuvõtva riigi haridussüsteemis, iii) juurdepääs alusharidusele ja lapsehoiule, iv) kvalifikatsioonide tunnustamine, v) üliõpilaste vastuvõtmine kõrgkoolidesse, vi) desinformatsiooniga toimetulek sõja ajal, vii) psühhosotsiaalne tugi ning viii) Ukraina kõrgharidusasutuste sisseastumiseksamite korraldamine või keeleõpe.

Selline andmete jagamine aitas kaasa heade tavade kohta ajakohastatud juhendite ja teabe koostamisele ning praktilistele kogemustele, et toetada liikmesriike ümberasustatud laste haridusse kaasamisel . 2022. aasta juunis avaldas Euroopa Komisjon ka poliitilised suunised liikmesriikidele ajutise kaitse direktiivi tööturule, kutseharidusele ja täiendus-/ümberõppele juurdepääsu käsitlevate sätete rakendamise kohta. Euroopa Koolitusfond (ETF) on koostanud ja avaldanud erakorraliste meetmete paketi, et toetada noorte ukrainlaste õppimise järjepidevust veebikursuste kaudu ja Ukraina pagulaste tööalast konkurentsivõimet väljaspool oma riiki. Euroopa haridusruumi portaal on täitnud seoses Venemaa agressioonisõjaga Ukrainas ELi haridusvaldkonna kiire ja koordineeritud reageerimise kohta teabe jagamisel põhirolli. School Education Gateway on toiminud avaliku platvormina, mis toetab õpetajaid ja laiemat haridusringkonda, ühendab ressursse ja pakub pagulaste haridusega seotud tasuta veebipõhiseid kutsealase arengu kursusi . Komisjon on võtnud kasutusele ELi vahendeid, et toetada Ukrainast põgenevate inimeste kaasamist haridusse. 2022. aasta aprillis vastu võetud algatusega „Ühtekuuluvusmeetmed pagulaste toetamiseks Euroopas“ (CARE) võimaldatakse maksimaalset paindlikkust, et 2014.–2020. aasta kasutamata struktuurifonde (ligikaudu 7 miljardit eurot) ümber suunata. Seadusemuudatustega antakse võimalus, et ELi kaasrahastamine võib olla 100 % ning liikmesriigid võivad kasutada ERFi ja ESFi vaheldumisi. 29. juunil võeti vastu FAST-CARE määrus ((paindlik abi territooriumidele), millega kehtestati uued meetmed, sealhulgas perioodi 2014–2020 ja perioodi 2021–2027 ühissätete määruse täiendav paindlikkus. Sellega laiendati CARE määrusega (ühtekuuluvusmeetmed pagulaste toetamiseks Euroopas) ette nähtud paindlikkust ja võeti kasutusele lisameetmed, eelkõige selleks, et aidata liikmesriikidel paremini tegeleda esilekerkivate vajaduste ja kriisi pikaajaliste tagajärgedega. REACT-EU-st (ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetav taasteabi) on antud käimasolevatele ühtekuuluvuspoliitika programmidele (ESF, ERDF ja Euroopa abifond enim puudust kannatavate isikute jaoks (FEAD)) 2021. ja 2022. aastaks 50 miljardi euro väärtuses täiendavaid rahastamisvahendeid, mis tuleb ära kasutada 2023. aasta lõpuks. REACT-EU raames eraldatakse haridusele kokku ligikaudu 4,9 miljardit eurot. Programmi „Erasmus+“ raames on Ukrainast saabuvatele osalejatele nüüd lahti uued võimalused. Organisatsioonid, kes viivad praegu ellu programmi „Erasmus+“ projekte, saavad võtta vastu Ukraina õpetajaid ja üliõpilasi kas tööle, õppima või osalema praktikal. Piirkondadesse, kus pagulasi majutatakse, võib saata asjakohaste teadmistega töötajaid. Programmi „Erasmus+“ raames tegutsevad organisatsioonid võivad kutsuda õpetajaid, koolitajaid ja teisi eksperte ajutiselt toetama nende tööd sellistes valdkondades nagu keeleõpe või integratsioon. Programmiga ühinenud liikmesriikide ja ELi-väliste riikide kõrgkoolid võivad vastu võtta ja rahastada Ukraina kõrgkoolide üliõpilasi ja töötajaid, ilma et lähetav asutus ametlikult osaleks. Vastuvõtvates asutustes saavad õpilased osaleda kursustel ja saada lisatuge, näiteks abi majutuse korraldamisel, kohalikku akadeemilisse kogukonda lõimumisel või keeleõppes. Üliõpilased ja hiljuti kõrgkooli lõpetanud (kes on lõpetanud Ukraina kõrgkooli kuni 12 kuu jooksul enne Ukrainast põgenemist) võivad osaleda ka õppepraktikal. Töötajatel on õigus osaleda õpetajate liikuvuses ja koolituses. Ukraina noortele ja noorsootöötajatele on avatud noorte liikuvusega seotud tegevused. Võimalikel programmist „Erasmus+“ toetuse taotlejatel soovitatakse käimasolevatel ja tulevastel projektikonkurssidel lisada projekti ettepanekutesse tegevusi, mis on seotud Ukraina põgenike lõimimisega. Need teemad on hästi hõlmatud programmiga „Erasmus+“, mille peamiste valdkonnaüleste prioriteetide hulgas on kaasamine ja mitmekesisus, samuti osalemine ja kodanikuosalus.

4. 2025. aastaks Euroopa haridusruumi loomiseks vajalikud edasised meetmed 4.1. Praegu valmistatakse ette kuut Euroopa haridusruumi ELi tasandi strateegilist algatust Komisjon koostab praegu ülejäänud kuut Euroopa haridusruumi strateegilist algatust, mis tuleb vastu võtta 2025. aastaks, ning toetab liikmesriike kõigi Euroopa haridusruumi strateegiliste algatuste rakendamisel. 2023. aasta vahehindamise käigus saab arutada nii Euroopa haridusruumi uute strateegiliste algatuste koosloomist kui ka riikide kogemusi kõigi Euroopa haridusruumi algatuste järgimisel (vt punkt 5.2). 2025. aastaks vastuvõetavad Euroopa haridusruumi strateegilised algatused Meede Sihtvaldkond Digiõppe võimaldavad tegurid: eesmärk on toetada liikmesriike nende haridus- ja koolitussüsteemides digipöörde tegemisel, tuues välja tõhusa ja kaasava digiõppe peamised tegurid. Digipööre Digioskuste pakkumise parandamine hariduses ja koolituses: eesmärk on toetada liikmesriike eri elanikkonnarühmade digioskuste tasemega seotud ühiste probleemide lahendamisel ning suurendada nende haridus- ja koolitussüsteemide suutlikkust, et tagada digioskuste pakkumine. Digipööre Euroopa õpirände raamistik: eesmärk on edendada riikidevahelist õpirännet kõigil tasanditel, teha kindlaks allesjäänud takistused ja anda suuniseid nende ületamiseks. Elukestev õpe ja liikuvus Euroopa kvaliteeditagamise ja tunnustamise süsteem: eesmärk on vaadata üle praegune kvaliteeditagamise ja tunnustamise kord ning tagada nende sobivus areneva kõrgharidusmaastiku kontekstis. Kõrgharidus Ühine Euroopa teaduskraadi märgis: eesmärk on katsetada akadeemilise kraadi märgist, mis võetakse kasutusele vabatahtlikkuse alusel, et tõendada põhjalikku rahvusvahelist koostööd hõlmavate Euroopa ühisprogrammide raames saavutatud õpiväljundeid ja omandatud oskusi. Kõrgharidus Kõrgharidusasutuste liitude võimalik õiguslik seisund: eesmärk on korraldada katseprogramm, mis hõlmab kõrgharidusasutuste põhjalikumat koostööd institutsiooniliste vahendite kaudu, mis võimaldavad vajaduse korral jagada inim-, tehnilist, andme-, haridus- ning teadus- ja innovatsioonisuutlikkust. Kõrgharidus Õpiedu saavutamise teid käsitleva nõukogu soovituse vastuvõtmine (komisjoni ettepaneku kohta vt punkt 2.1 eespool) on oluline samm poliitilise raamistiku loomise poole, et edendada kõigi noorte eurooplaste paremaid haridustulemusi, olenemata nende sotsiaal-majanduslikust taustast ja isikuomadustest. Soovituses esitatakse terviklik lähenemisviis, mis i) keskendub nii õpiedukusele kui ka heaolule koolis, ii) rõhutab lisaks kompenseerimisele ka ennetust ja varajast sekkumist, iii) kombineerib universaalseid, sihipäraseid ja individuaalseid meetmeid, et jõuda tõhusalt kõigini. Selle rakendamise toetamiseks kutsub komisjon 2023. aasta alguses kokku eksperdirühma, kes tegeleb heaolu ja toetava õpikeskkonnaga rühmade jaoks, kellel on oht õpiraskustesse sattuda. Rühm koostab koolides heaolu edendamise ELi suunised – need on laialdaselt dokumenteeritud, et seostada need ebasoodsas olukorras olevate õppijate haridustulemustega. Digiõppe tegevuskava rakendamise raames esitab komisjon 2023. aasta alguses kaks juhtettepanekut, mis põhinevad digiõppe ja -oskuste teemalise struktureeritud dialoogi tulemustel . Tulevases ettepanekus võtta vastu nõukogu soovitus digiõpet soodustavate tegurite kohta käsitletakse formaalharidust ja -koolitust ning keskendutakse investeeringutele, suutlikkuse suurendamisele ja digitehnoloogia edukale kasutamisele õpetamise ja õppimise tõhustamiseks, eesmärgiga parandada kõigi õppijate õpiväljundeid. Ettepanekus võtta vastu nõukogu soovitus digioskuste pakkumise parandamise kohta hariduses ja koolituses esitatakse digioskuste arendamisele strateegilisem visioon ning edendatakse kvaliteetset, kaasavat, sidusat ja kooskõlastatud lähenemisviisi digioskuste pakkumisele kõigil haridus- ja koolitustasemetel. Mõlema ettepanekuga toetatakse õpetajate õpivajadusi. Nõukogu soovituses digiõpet soodustavate tegurite kohta keskendutakse õpetajate digipedagoogikale ja nende suutlikkusele kasutada digitehnoloogiaid õpetamise ja õppimise protsessis. Nõukogu soovituses digioskuste pakkumise parandamise kohta hariduses ja koolituses keskendutakse õpetajate digioskustele ja nende suutlikkusele õpetada õppijate digioskuste arendamiseks informaatikat ja/või muid digiaineid. Komisjon esitab 2023. aasta lõpuks ettepaneku Euroopa õpirände raamistiku kohta, et välismaal õppimise perioodid saaksid kõigi jaoks normiks, mitte ei jääks erandiks. Uue raamistikuga julgustatakse liikmesriike muutma liikuvuskogemus kõigi haridus- ja koolitusteede väärtuslikuks osaks ning lisama liikuvusvõimaluse haridus- ja koolitusprogrammidesse. Raamistikus pannakse suuremat rõhku kaasavale liikuvusele ja laiendatakse noorte liikuvust käsitleva 2011. aasta soovituse kohaldamisala, et see hõlmaks kõiki õppijaid ja töötajaid (sealhulgas õpetajaid ja noorsootöötajaid) kõigis haridus- ja koolitussektorites, samuti noorte- ja spordivaldkonnas, olenemata sellest, kas õpe on formaalne, mitteformaalne või informaalne. Raamistikus käsitletakse liikuvuse püsivaid takistusi, nagu halduskoormus, keelebarjäär, rahaliste vahendite ja automaatsete tunnustamissüsteemide puudumine. Samuti käsitletakse raamistikus õppemudelite uusi arengusuundi, eesmärgiga muuta õpiränne keskkonnasõbralikumaks ja siduda see rohkem digiõppe võimalustega. Kõrghariduse valdkonnas hõlmavad tulevased Euroopa haridusruumi strateegilised algatused Euroopa ülikoolistrateegia meetmeid. Pärast nõukogule automaatse tunnustamise rakendamise kohta aruande esitamist, mis on kavandatud 2022. aasta lõpuks, korraldab komisjon 2023. aastal konsultatsioonid Euroopa kvaliteeditagamise ja tunnustamise süsteemi edasise toimimise teemal. Aastatel 2022–2023 katsetatakse programmist „Erasmus+“ rahastatud projektide raames Euroopa kriteeriumidel põhinevat ühist Euroopa teaduskraadi märgist ning institutsioonilise koostöö vahendeid, et võimaldada kõrgharidusasutuste vahelist süvendatumat koostööd, katsetades kõrgharidusasutuste liitude võimaliku õigusliku seisundi mõistet. Nende katseprojektide tulemuste põhjal määratakse koos liikmesriikide ja sidusrühmadega kindlaks järgmised sammud. 4.2. Uus õigluse näitaja ja muud jõupingutused tõenditebaasi rikastamiseks Õiglusel on algusest peale olnud ELi haridus- ja koolitusalases koostöös peamine roll ning see kajastub ELi tasandi pikaajalises eesmärgis vähendada põhioskuste kehva omandamise osakaalu, mida mõõdetakse OECD rahvusvahelise õpilaste hindamise programmi (PISA) abil. Noortel, kelle lugemisoskus on väga halb ning matemaatika- või loodusteadustealased teadmised väga vähesed, on suurem oht, et neil tekivad hilisemas elus probleemid, mis on seotud näiteks nende tööturu väljavaadete või sotsiaalse kaasatusega. Selle varajase hoiatava näitaja täiendamiseks on komisjon astunud järgmise sammu ja esitab 2022. aasta hariduse ja koolituse valdkonna ülevaates esimest korda näitaja, mis annab tõendeid kehvade haridustulemuste algpõhjuste kohta (vt SWD (2022) 750, II jao punkt 2.2.1 ja SWD (2022) 751). Uue näitajaga jälgitakse halva õppeedukuse osakaalu korraga kõigis kolmes PISA valdkonnas, võrreldes iga riigi sotsiaal-majandusliku staatuse seisundi ülemist ja alumist kvartiili. Andmed kinnitavad, et üks peamisi haridusliku mahajäämuse põhjuseid on inimese sotsiaal-majanduslik taust. Keskmiselt on ELis ebasoodsa sotsiaal-majandusliku taustaga noorte haridusliku mahajäämuse risk peaaegu kuus korda suurem kui soodsa sotsiaal-majandusliku taustaga inimeste puhul, mis osutab, et võrdsete võimalustega on tõsine probleem. Nagu eespool märgitud, ei ole enamiku liikmesriikide haridussüsteemid suutelised haridustulemusi sotsiaal-majanduslikust taustast lahti siduma. Tõendid osutavad, et tööpuudus ja sotsiaalne tõrjutus tekitavad nõiaringi, mis kandub ühest põlvkonnast teise. Võrdsete haridusvõimaluste uus ELi tasandi näitaja Võrdsete haridusvõimaluste uus ELi tasandi näitaja põhineb OECD rahvusvahelisel õpilaste hindamise programmil (PISA). See näitab halva lugemisoskuse ning väheste matemaatika- ja loodusteadustealaste teadmiste (kombineeritud) osakaalu 15aastaste seas sotsiaal-majandusliku seisundi kõige alumises kvartiilis [C]. Kaks võrdlusnäitajat on [A] riigi keskmine haridusliku mahajäämuse osakaal ja [B] haridusliku mahajäämuse osakaal majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise staatuse indeksi (ESCS) kõige ülemises kvartiilis. Allikas: hariduse ja koolituse valdkonna ülevaade 2022 (Euroopa Komisjoni arvutused OECD PISA 2018. aasta andmete alusel). PISA uued andmed, mis avaldatakse 2023. aasta detsembris, võimaldavad vaadelda olukorda värske pilguga ja saada pildi pandeemia esimesest mõjust. Neid kasutatakse 2030. aasta eesmärkide püstitamisel, kui liikmesriigid hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku 2026.–2030. aasta tsükli raames seda teha soovivad. See uus näitaja annab hulgaliselt tõendeid ja uusi teadmisi. Esiteks, kuigi juba ELi keskmise näitaja on murettekitav, on mõnes liikmesriigis olukord veelgi hullem – vahe küünib peaaegu 40 protsendipunktini. Teiseks on riikidevaheline varieeruvus nii suur, et ühe liikmesriigi soodsa sotsiaal-majandusliku taustaga õpilaste hariduslik mahajäämus võib olla suurem kui teise liikmesriigi ebasoodsa sotsiaal-majandusliku taustaga õpilaste hariduslik mahajäämus. Kolmandaks toovad need andmed ka häid uudiseid: mõned riigid suudavad sotsiaal-majandusliku taustaga seotud hariduslikku mahajäämust piirata ja mis kõige tähtsam, need on samad riigid, kes saavutavad PISA hindamisel häid üldtulemusi. See viitab sellele, et kvaliteetset haridust on võimalik ühendada õiglase haridusega. See näitab, et hariduspoliitikaga on võimalik saavutada samal ajal nii kvaliteet kui ka kaasatus, seega ei ole suurepärased tulemused ja sotsiaalne õiglus loomuldasa teineteist välistavad.

Need järeldused on poliitiliselt väga olulised. Kuidas seda kõige paremini teha, saab arutada vahekokkuvõtte tegemise aruteluprotsessis. Üks põhiküsimus on, kuidas tagada nii see, et uus näitaja annab puuduvaid teadmisi, kui ka see, et seda kasutataks poliitika kujundamise parandamiseks. Üks võimalus on töötada uue näitaja alusel 2026.–2030. aasta tsükliks välja uus ELi tasandi eesmärk, et aidata keskenduda poliitikale ja lahendada probleeme süstemaatiliselt, mis on Euroopa haridusruumi strateegia raames tehtava töö püsitunnus (vt punkt 5.2). Edasine töö tõenditepõhise poliitikakujundamise toetamise tõhustamiseks Õiglus ei ole ainus valdkond, kus Euroopa haridusruumi strateegilise raamistiku jaoks kättesaadavat tõenditebaasi täiustatakse. Kaks täiendavat ELi tasandi näitajate valdkonda, mida praegu välja töötatakse, puudutavad vastavalt õpetajakutset ja keskkonnakestlikkuse alast haridust. Kolmas esiletõstmist vääriv näide on Euroopa kõrgharidussektori vaatluskeskus. Esiteks, selleks et tugevdada tõenditebaasi, parandada korrapärast järelevalvet õpetajakutse eriaspektide üle ELi tasandil, võimaldada vastastikust õppimist ning mõista paremini takistusi ja poliitilisi hoobasid, koostab komisjon näitajate ja võrdlusanalüüsi alalise töörühma toetusel võrdlustabelit, kuhu koondatakse paljud eri alavaldkondade samaväärsed näitajad. Vastuseks liikmesriikides levinud õpetajate nappusele on üldine tähelepanu õpetajaameti atraktiivsusel. Teiseks töötab komisjon praegu välja näitajaid, et tunnustada hariduse ja koolituse rolli edukas rohepöördes . Kasutades suunisena nõukogu 2022. aasta soovitust rohepööret ja kestlikku arengut toetava õppe kohta ning ammutades inspiratsiooni uuest Euroopa kestlikkusalaste pädevuste raamistikust , uuritakse praegu olemasolevaid ja tulevasi andmeallikaid. Töö on algetapis ja tehnilist tuge pakub selles näitajate ja võrdlusanalüüsi alaline töörühm. Kõigele lisaks töötab komisjon Euroopa kõrgharidussektori vaatluskeskuse, sealhulgas tulemustabeli loomise kallal, et pakkuda tõendeid Euroopa ülikoolide strateegia rakendamisel tehtud edusammude kohta. Selles ühendatakse praeguste ELi andmevahendite ja võimete seast parimad, et pakkuda tõendeid ja näitajaid selliste peamiste prioriteetide kohta nagu kaasatus, väärtused, kvaliteet ja asjakohasus, liikuvus, rohelised kutseoskused ja digioskused, tööalane konkurentsivõime, riikidevaheline koostöö, tehnosiire ja teadmiste väärtustamine. 4.3. Haridusse ja koolitusse tehtavate investeeringute kvaliteedi tagamine uue õppelabori abil Suurenev surve riikide eelarvele, mis on tingitud kasvavast vajadusest haridusreformide ja -investeeringute järele (alates taristust ja hoonete ehitamisest kuni õpetajaskonna koolitamise, digiseadmete ja avatud õppematerjalide rahastamiseni), toob investeeringute kvaliteediprobleemid üha rohkem tähelepanu alla. Liikmesriigid on tunnistanud, et haridussüsteemide toimivust mõjutab nende suutlikkus säilitada asjakohane investeeringutase ning tagada investeeringute tulemuslikkus, õiglus, kvaliteet ja tõhusus. Selleks on nad valmis välja töötama ja jagama hindamismetoodikaid, mis aitavad kindlaks teha meetmed, millel on suur individuaalne ja sotsiaalne mõju ning mis vastavad nende enda riiklikele nõuetele . 2021. aasta mais asutas Euroopa Komisjon haridusse ja koolitusse tehtavate kvaliteetsete investeeringute eksperdirühma, et teha kindlaks poliitikasuunad, millel on suurim haridustulemuste ja kaasavuse edendamise potentsiaal, parandades samal ajal kulutuste tõhusust, samuti järelevalvet ja hindamist. Just seda silmas pidades tegi eksperdirühm ettepaneku i) korraldada süsteemselt rohkem hariduspoliitika hindamisi, ii) jagada teadmisi parimate hindamismeetodite kohta ning iii) korraldada vastastikust õppimist ja suutlikkuse suurendamist hindamismetoodikate valdkonnas, mis võimaldab liikmesriikidel teha haridusinvesteeringutes põhjendatud valikuid. Kvaliteetsete investeeringute kvaliteedi eksperdirühma lõpparuanne – peamised poliitilised järeldused Lõpparuandes määratletakse suur hulk paljulubavaid hariduspoliitilisi meetmeid, mida tasub siiski liikmesriikide tasandil edasi katsetada. Katsetamine ja hindamine on iga konkreetse koha, piirkonna või riigi kontekstiga kohandatud poliitiliste sekkumiste kavandamise ja eduka väljatöötamise olulised etapid. Mis puutub metodoloogilisse vaatepunkti, siis selgus läbivaatamisel, et suur hulk usaldusväärseid tõendeid pärineb USAst ja Ühendkuningriigist ning palju vähem ELi liikmesriikidest. Peale selle on veelgi piiratum üksikasjalikku kulude-tulude analüüsi pakkuvate hinnangute arv. Seepärast on vaja arendada eksperditeadmisi tulemuste hindamiseks ja levitamiseks ELi tasandil. Eksperditeadmiste ja tõendite kogumisest ELi tasandi poliitika hindamise kohta on oodata kasu. Eksperdid jõudsid järeldusele, et hindamiskultuuri arendamist ELis tuleks toetada järgmiste meetmetega: üigas liikmesriigis hindamismeetodite kohta eksperditeadmiste arendamine; üteadmiste levitamine range hindamise läbinud poliitika kohta, et töötada välja parimad tavad ja neid jagada ning üELi rahastamise kättesaadavaks tegemine poliitikaeksperimentide jaoks, et hinnata innovaatilise hariduspoliitika väljatöötamist. Eksperdirühma peamiste järelduste suhtes järelmeetmete võtmiseks avab komisjon 2022. aasta novembris haridusse ja koolitusse tehtavate kvaliteetsete investeeringute õppelabori, et toetada liikmesriike hariduse rahastamisel tulemuslike, tõhusate ja tõenditel põhinevate valikute tegemisel. Labor edendab hariduspoliitika hindamist konkreetsete kohalike, piirkonna ja riigi vajaduste järgi ning julgustab sellise hindamise korrapärast kasutamist poliitika kujundamisel. See pakub liikmesriikidele teadmisi, vahendeid, meetodeid ja ressursse, et hinnata nende haridus- ja koolitusvaldkonna riiklikke kulutusi. Labor edendab ka võrgustike loomist ja koostööd hindamise pakkujate ja eksperdikeskuste vahel kogu ELis, sealhulgas rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu OECD. 4.4. Euroopa haridusruumi juhtimise tugevdamine COVID-19 pandeemia ja Venemaa Ukrainasse sissetungi mõju haridus- ja koolitussüsteemidele muutis mõned struktuurilised probleemid pakilisemaks. Selliste süsteemsete probleemide tulemuslik lahendamine nõuab pikaajalisi jõupingutusi, mille puhul on abi tõhustatud koostööst . Sellise koostöö prioriteetide hulgas on käesolevas eduaruandes kindlakstehtud probleemidega tegelemine (nagu võrdsete haridusvõimaluste edendamine ning õpetajate nappuse lahendamine). Euroopa tuleviku konverentsil esitati ideid ELi toimimise parandamiseks, sealhulgas ettepanekud tulevikku suunatud meetmete kohta, mis on täielikult kooskõlas Euroopa haridusruumi eesmärkidega, mida saab kõige paremini edendada tõhustatud koostöö kaudu (nt Euroopa kodanikuhariduse edendamine kodanikuidentiteedi heaks antava panusena, teabeplatvormide edasine täiustamine haridusega seotud teabe koondamiseks ja vahetamiseks). Sidusrühmade, sealhulgas kodanikuühiskonna kaasamine on Euroopa haridusruumi meetmete rakendamisel väga oluline. Selleks et kaasata kodanikuühiskonda paremini töösse, mida tehakse ELi tasandil Euroopa haridusruumi loomiseks, uurib komisjon alates 2023. aastast programmi „Erasmus+“ raames võimalusi suurendada rahalist toetust, et tõhustada kodanikuühiskonna koostööd haridus- ja noorsoopoliitika valdkonnas. Komisjon toetab Euroopa haridusruumi strateegilise raamistiku juhtimisstruktuuride rakendamist ja selle vabatahtliku lähenemisviisi tugevdamist, et tõhustada koostööd ja koordineerimist liikmesriikide ja teiste hariduse sidusrühmade vahel. Selleks et Euroopa haridusruumi loomisel tehtud edusammude kohta tulemuslikum kokkuvõte koostada, sealhulgas kõrgetasemelise töörühma ja selle hiljuti loodud koordineerimisnõukogu abil, teeb komisjon ettepaneku korraldada vahearutelud, nagu on kirjeldatud punktis 5.2 allpool. Nende arutelude käigus saab uurida, kuidas reformitud juhtimine ja ELi tasandi koostöö aitavad süsteemse reformi abil lahendada tekkivaid ja korduvaid probleeme, aidates seega luua Euroopa haridusruum, ning teha kindlaks võimalikud kohanduste tegemise valdkonnad. Arutama hakatakse ka vastastikuse õppimise tulemuslikkust ja seda, kuidas see võib ELi liikmesriike ühiste probleemide lahendamisel ja tulevikku suunatud meetmete väljatöötamisel paremini toetada, kasutades paremat poliitikakujundust, mida toetab täiustatud võrdlev ELi tõenditebaas ning tulemuste parem levitamine ELi, riigi ja kohalikul tasandil. 4.5. Euroopa haridusruumi geopoliitilise mõõtme tugevdamine Euroopa haridusruumi geopoliitilise mõõtme tähtsus on suurenenud. Euroopa haridusruum on osutunud reformide käivitajaks teistes riikides ja see toimib ülemaailmse kvaliteedistandardina, mis hõlmab mitut Euroopa haridusruumi meedet (nt Jean Monnet’ meetmed, erialase tipptaseme keskused ja programmi „Erasmus+“ Teacher Academy koolitused), mis jõuavad riikide ja osalejateni väljaspool ELi, edendades Euroopa haridus- ja koolitussüsteemide atraktiivsust, motiveerides riike teel ELi liikmelisuse poole ning toetades neid haridus-, teadus- ja innovatsioonisüsteemide ümberkujundamisel. Seda on veelgi tugevdanud strateegia Global Gateway ja ELi ülemaailmsed investeeringud neljanda kestliku arengu eesmärgi tagada kõikidele kaasav ja õiglane kvaliteetne haridus ning elukestva õppe võimalused täitmisse, edendades õpirännet ja digipööret nii hariduses kui ka selle kaudu, samuti hariduse kvaliteeti, õiglust, kaasamist ja soolist võrdõiguslikkust. Lisaks tugevdati seda naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ hariduseelarve suurendamisega 7 %st 10%ni ning programmi „Erasmus+“ (Erasmus Mundus) tugevdatud rahvusvahelise mõõtmega, mis on nüüd täielikult paika pandud ja selle kogueelarve on 2,2 miljardit eurot. ELi ja liikmesriikide kombineeritud haridustoetuse andmine Ukrainale tõestab, et Euroopa tiim suudab kriisidele reageerimisel tegutseda paindlikult ja tõhusalt, mis näitab sellise mitteametliku ja vabatahtliku koostöö lisaväärtust. Programmis „Erasmus+“ võeti kasutusele enneolematu paindlikkus, millega toetati õpilaste, üliõpilaste ja töötajate lõimimist ELi haridussüsteemidesse, sealhulgas selle rahvusvahelise mõõtme kaudu. Komisjon toetab ka Ukraina hariduse taastamist, sealhulgas kahjustatud Ukraina koolide taasülesehitamist. Tuginedes Global Gateway algatuse haridusmõõtmele, toetab komisjon jätkuvalt Euroopa tiimi lähenemisviisi, et edendada kvaliteetset haridust partnerriikides, pidades eelkõige silmas Ukraina haridussüsteemi tulevast sõjajärgset ülesehitamist. Pärast 23. juunil 2022 Ukrainale kandidaatriigi staatuse andmist kutsus komisjon asjaomaseid haridusasutusi liituma Euroopa haridusruumi strateegilise raamistiku töörühmadega, mis aitab kaasa paremale vastastikusele õppimisele ja jätkuvale toetusele, et tulla toime negatiivse mõjuga, mida sissetung Ukrainasse on haridusele avaldanud. Komisjon töötas koostöös Lääne-Balkani riikidega välja Lääne-Balkani innovatsiooni, teadusuuringute, hariduse, kultuuri, noorte ja spordi tegevuskava . Tegevuskava keskendub Lääne-Balkani riikide ELile lähenemisele, sealhulgas hariduse valdkonnas. Üks konkreetne meede on tugevama partnerluse edendamine Lääne-Balkani riikidega programmi „Erasmus+“ raames, et anda haridusorganisatsioonidele ja -asutustele võimalus osaleda programmi olulistes strateegilistes meetmetes, alustades Euroopa ülikoolide liitudest. Töö jätkub ka üleilmsemalt, et tugevdada keskset rolli, mida ELi ülikoolid võivad täita Euroopa ülemaailmse mõju maksimeerimisel ning demokraatlike väärtuste ja rahu nimel tehtava koostöö edendamisel. Programmist „Erasmus+“ toetatud Euroopa ülikoolide liidud on eeskujuks Euroopa väärtuste ja identiteedi edendamisel ning Euroopa kõrgharidussektori kvaliteedi ja konkurentsivõime põhjalikul muutmisel. Samuti toimib portaal „Study in Europe“ Euroopas õpingute edendamise, õpingutealase teabe ja nõustamise ühtse kontaktpunktina. See suunab kõrgharidust käsitlevatele riiklikele veebisaitidele, eelkõige eri riikide profiilide kaudu, ja tutvustab Euroopas õppimise eeliseid. See on Euroopa tiimi lähenemisviisi konkreetne väljendus ja selle egiidi all korraldatud võrgustikutegevus soodustab vastastikust õppimist ja parimate tavade vahetamist. Selline tegevus aitab tutvustada Euroopat õppe- ja teadustöö sihtkohana partnerriikides üle maailma. Portaali „Study in Europe“, eelkõige selle võrgustikutöö aspektide arendamine jätkub. Haridus on jätkuvalt tähtsal kohal ka Euroopa naabrus- ja laienemispiirkonna ELi koostöös ning seda rahastatakse kahepoolselt ja piirkondlikult ühinemiseelse abi rahastamisvahendist ning naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendist. Keskmises ja pikas perspektiivis toetab komisjon arutelusid ELi liikmesriikidega partnerriikides haridusinvesteeringute tegemise koordineeritud lähenemisviisi edasise edendamise üle, eesmärgiga seada Euroopa tiim haridussektoris eestvõitleja ja tõhusa eestvedaja kohale nii riigi ja piirkondlikul tasandil kui ka üleilmsel tasandil.

5. Kokkuvõte ja edasised sammud