Eriaruanne Ametid ei kasuta toetusi 
alati asjakohaselt ega 
tõendatavalt mõjusaltET 2016  nr 12
EUROOPA
KONTROLLIKODA
EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel +352 4398-1
Päringud: eca.europa.eu/et/Pages/ContactForm.aspx
Veebisait:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2016
Print ISBN 978-92-872-4683-7 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/435508 QJ-AB-16-009-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-4698-1 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/79244 QJ-AB-16-009-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-4663-9 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/54562 QJ-AB-16-009-ET-E
© Euroopa Liit, 2016
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Ametid ei kasuta toetusi 
alati asjakohaselt ega 
tõendatavalt mõjusalt
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)EriaruanneET 2016  nr 12
02
 Auditirühm
Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tule -
mus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida nende 
mõju, võttes arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulude ja kulude suurust, tulevasi arengu -
suundi ning poliitilist ja avalikku huvi.
Auditi viis läbi tulude, teadusuuringute ja sisepoliitika, finants- ja majandusjuhtimise ning Euroopa Liidu institutsioonide 
ja asutuste auditeerimise eest vastutav IV auditikoda, mille eesistuja on kontrollikoja liige Milan Martin Cvikl. Auditit juhtis 
kontrollikoja liige Louis Galea, teda toetasid kabinetiülem Jacques Sciberras ja kabineti atašee Anna Fiteni. Auditijuht oli 
Marc Mc Guinness ning auditirühma kuulusid audiitorid Jasmine Mitterbuchner, Christos Alexandrou, Kostadin Dimov, 
Nour-Eddine Hachiby, Paris Kaklamanos, Alexandre-Kim Hugé, Juan Antonio Vazquez Rivera, Wolfgang Stolz ja Eddy 
Struyvelt.
Vasakult paremale:  J. Mitterbuchner, L. Galea, A. Fiteni, M. Mc Guinness.

03
 Sisukord
Lõige
 Lühendite loetelu
 Mõisted
I–IV Kokkuvõte
1–10  Sissejuhatus
7–8 Ametite toetuste omadused
9–10  Rollid ja ülesanded
11–15  Auditi ulatus ja lähenemisviis
11–13  Auditi ulatus
14–15  Auditi lähenemisviis
16–51  Tähelepanekud
17–31  Ametid ei kasutanud kõiki rahastamisvõimalusi, toetused ei olnud alati kõige sobivam vahend 
ja ametite programmdokumendid ei olnud täielikult kooskõlas nende mandaadi ja strateegiliste 
eesmärkidega
17–27  Ebapiisav eelhindamise järelkontroll aitas kaasa sellele, et ametid valisid ebasobivad rahastamisvahendid 
ja kavandasid toetused kehvasti
28–31  Ebatäielikes iga-aastastes programmdokumentides ei kooskõlastatud täielikult ameti toetusmeetmeid 
selle mandaadi ja strateegiliste eesmärkidega
32–41  Ametid kasutasid toetusi eeskirju laias laastus järgides, kuid teatud juhtudel oli puudujääke 
toetuste määramisel, ekspertide valimisel ja sisekontrollimenetlustes
32–37  Mõnel juhul ei täidetud toetuste valimise ja määramise menetluste käigus aluspõhimõtteid ja püsib 
potentsiaalse huvide konflikti risk
38–41  Ametid parandasid üldiselt toetuste rakendamist ja järelevalvet, kuid endiselt esineb mõningaid puudusi
42–51  Kuigi toetused aitasid üldiselt kaasa auditeeritud ametite poliitika rakendamisele, ei suutnud 
ametid luua piisavaid järelevalvesüsteeme, et mõõta nende toetustega rahastatud tegevuste 
üldist mõjusust ning järelhindamised kas puudusid või olid ebatäielikud
04 Sisukord 
52–57  Järeldused ja soovitused
53 Toetuste rahastamisvahendite asjakohane kasutamine
54 Toetusmeetmete iga-aastane planeerimine
55 Toetuse määramise menetlus
56 Eel- ja järelkontrollid
57 Peamised tulemusnäitajad ja järelhindamised
 Lisa.  Valimid
 Komisjoni ja EIT vastus
 ECDC vastus
 EEA vastus
 EFSA vastus
 Frontexi vastus
05
 Lühendite loetelu
Cedefop : Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus, Thessaloníki
CEPOL : Euroopa Politseikolledž, Budapest
CPVO : Ühenduse Sordiamet, Angers
ECDC : Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus, Stockholm
EEA : Euroopa Keskkonnaamet, Kopenhaagen
EFSA : Euroopa Toiduohutusamet, Parma
EIONET : Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrk
EIT: Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut, Budapest
EL, liit : Euroopa Liit
EMCDDA : Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus, Lissabon
EPIET : Euroopa Epidemioloogia väljaõppeprogramm
Eurojust : Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus, Haag
Euroopa teemakeskused : Euroopa teemakeskused on institutsioonide konsortsium EEA liikmesriikides, keskused 
tegelevad konkreetsete keskkonnateemadega ja EEA palkab need, et viia läbi teatavas EEA strateegias ja iga-
aastases juhtimiskavas määratletud tegevusi. Loodud on kuus teemakeskust järgmiste teemade jaoks: õhusaaste 
ja kliimamuutuste leevendamine, bioloogiline mitmekesisus, kliimamuutuste mõju, haavatavus nende suhtes ja 
nendega kohanemine, teemakeskus WMGE jäätmed ja materjalid rohelises majanduses, sise-, ranniku- ja mereveed, 
linna-, maa- ja pinnasesüsteemid.
Finantsmäärus : finantsmäärus, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju 
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012). Sellega reguleeritakse ELi eelarve koostamist ja 
rakendamist, tagades ELi finantshuvide usaldusväärse finantsjuhtimise, kontrolli ja kaitse.
FP7 : Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm 
oli Euroopa Liidu peamine vahend teadusuuringute ja innovatsiooni toetamiseks perioodil 2007–2013.
Frontex : Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuur, Varssavi
GIO Land : GMESi esialgsed toimingud (GIO)
GMES : ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire
GSA : Euroopa GNSSi Agentuur, Praha
06 Lühendite loetelu 
H2020 : Horisont 2020 on FP7 järglane. Algse eelarvega peaaegu 80  miljardit  eurot vahemikus 2014–2020 on selle 
peamine eesmärk tagada, et Euroopa teeb maailmaklassi teadust, eemaldab innovatsiooni takistavad asjaolud ning 
hõlbustab avaliku ja erasektori koostööd innovatsiooni saavutamiseks.
KPI: peamisi tulemusnäitajaid kasutatakse tegurite mõõtmiseks, mis on organisatsiooni eduks hädavajalikud.
Raamfinantsmäärus : raamfinantsmäärus, mida kohaldatakse ELi ametitele / delegeeritud organitele (komisjoni 
delegeeritud määrus (EL) nr 1271/2013).
RACER : asjakohased, heakskiidetud, usaldusväärsed, lihtsad ja töökindlad peamised tulemusnäitajad ( relevant, 
accepted, credible, easy and robust  (RACER)).
RAP : finantsmääruse rakenduseeskirjad (komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012). Finantsmääruse 
rakenduseeskirjades selgitatakse finantsmääruse eeskirjade rakendamise korda.
SMART-eesmärgid : konkreetsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud eesmärgid.
Teadmis- ja innovaatikakogukond : teadmis- ja innovaatikakogukond on väga autonoomne partnerlus 
kõrgharidusasutuste, teadusorganisatsioonide, äriühingute ja teiste innovatsiooniprotsessi sidusrühmade vahel, 
mis tegeleb ühiskondlike probleemide lahendamisega toodete, teenuste ja protsesside väljaarendamise ning 
innovatiivsete ettevõtlike inimeste toetamise kaudu.
07
 Mõisted
Amet : detsentraliseeritud ametid on ELi institutsioonidest eraldiseisvad organid, kes on eraldiseisvad juriidilised 
isikud; need on loodud määramata ajaks, et täita tehnilisi, teaduslikke või juhtimisülesandeid, mis aitavad ELi 
institutsioonidel poliitikat teha ja seda rakendada. Ametid toetavad samuti koostööd ELi ja riiklike valitsuste vahel, 
koondades tehnilisi ja erialaseid teadmisi nii ELi institutsioonidest kui ka riiklikest ametitest.
Artikli 36 organid : EFSA asutamismääruse artiklis 36 sätestatakse võrgustike loomise alused liikmesriikide 
organisatsioonidega ja liikmesriikide organisatsioonide vahel, mis tegutsevad EFSA missiooni valdkondades. EFSA 
haldusnõukogu koostas ja uuendab pädevate organisatsioonide nimekirja, mis võivad taotleda artikli 36 toetusi.
Koostööleping : koostööleping on vahend, mis aitab vältida töö dubleerimist ja edendada asjakohastes 
tegevusvaldkondades sünergiat, see formaliseeritakse tihti vastastikuse mõistmise memorandumina. Näiteks: 
tehnilise koostöö parandamine osapoolte vahel, et jagada teadmisi ja vahetada kogemusi ning häid tavasid 
mõlemale osapoolele huvipakkuvates küsimustes.
Raampartnerlusleping : raampartnerlus on ameti ja toetusesaajate vaheline pikaajaline koostöömehhanism. 
Selles määratletakse ühised eesmärgid, kavandatavate toetusmeetmete olemus, konkreetsete toetuste määramise 
menetlus ning iga osapoole üldised õigused ja kohustused konkreetsete kokkulepete raames. Raampartnerluse 
kestus on piiritletud nelja aastani (välja arvatud EIT korral, mis sõlmib teadmis- ja innovaatikakogukondadega 
raampartnerluslepingud seitsmeks aastaks).
Teadmiste kolmnurk : kõrghariduse panust töökohtade ja majanduskasvu loomisse võib edendada mõjusate 
ühenduste kaudu hariduse, teadustöö ja innovatsiooni vahel – teadmiste kolmnurga kolm külge.
Teenustaseme kokkulepe : teenustaseme kokkulepe võib olla osa teenuslepingust ja määratleda teenustaseme, 
mis on nõutud teatud peamistes tegevusvaldkondades, mis esindavad kõige tähtsamaid omadusi, mida lepingut 
sõlmiv amet ootab.
08
 Kokkuvõte
I
Mitme aasta jooksul on kontrollikoda oma iga-aastastes eriaruannetes teatud ametite raamatupidamise aastaaru -
annete kohta kritiseerinud toetuste haldamise aspekte. Kolme aasta jooksul (2013–2015) andsid ametid toetusteks 
kokku 740  miljonit  eurot. Et saada horisontaalne ülevaade toetuste kasutamisest, uuris kontrollikoda viie ameti 
süsteeme ja kontrolle: Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT), Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril 
Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuur (Frontex), Euroopa Keskkonnaamet (EEA), Euroopa Toidu -
ohutusamet (EFSA) ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC). Nende viie ameti eraldatud toetus 
moodustab umbes 92% ametite sellel ajavahemikul eraldatud toetustest.
II
Kontrollikoda uuris, kas:
– valitud ametite poliitiliste eesmärkide saavutamiseks oli õige kasutada toetusi (võrreldes muude vahenditega, 
nagu riigihanked, teenustaseme kokkulepped jne);
– toetuste kasutamisel valitakse ettepanekud kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega ja nende üle tehakse mõjusat 
järelevalvet; ning
– tulemusi ja mõjusust mõõdetakse ning hinnatakse.
III
Kontrollikoda järeldab, et auditeeritud ametid määrasid ja maksid üldiselt toetusi kooskõlas eeskirjadega. Enamik 
auditeeritud ameteid ei ole alternatiivseid rahastamisvõimalusi piisavalt käsitlenud ja seetõttu ei ole toetused olnud 
alati parim viis nende eesmärkide saavutamiseks. Auditeeritud ametid ei ole mõõtnud oma toetuste mõjusust. Toe -
tuste määramise menetluste, kontrollisüsteemide ja tulemuslikkuse mõõtmise vallas on arenguruumi. Mõni puudus 
esines vaid konkreetsete ametite puhul, kuid enamik mitme või kõigi ametite puhul.
09 Kokkuvõte 
IV
Kontrollikoda esitab viis soovitust, mis peaksid tooma kasu kõigile hetkel toetusi kasutavatele või kasutamist kavan -
davatele ametitele:
a) enne toetusmenetluste käivitamist peaksid ametid uurima, kas toetused on kõige mõjusam vahend. Lihtsusta -
tud kuluvõimalusi ja otsest määramist tuleks kasutada alati, kui see on õigustatud;
b) ametite tööprogrammides peaks olema märgitud, milliseid tegevusi toetustega rakendatakse, konkreetsed 
eesmärgid ja tulemused, mida toetusmeetmetega saavutada loodetakse, samuti kavandatud finants- ja inimres -
sursid, mis on vajalikud, et toetusmeetmeid rakendada;
c) eritoetusmenetlusi kohaldavad ametid peaksid kehtestama ametlikud sisemenetlused, millega reguleeritakse 
läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtteid ning mis kaitsevad võimalike huvide konfliktide eest;
d) ametid peavad tugevdama oma toetusprojekti rakendamise kontrollisüsteemi;
e) ametid peaksid looma toetuste järelevalve- ja aruandlussüsteemid, mis põhinevad tulemustele ja mõjule kes -
kenduvatel peamistel tulemusnäitajatel ning järelhindamise tulemustel.
10
 Sissejuhatus
01 
Euroopa Parlament ja nõukogu on asutanud 41 ametit ja muud detsentralisee -
ritud asutust. Ametite kogu eelarve 2015. aastaks oli umbes 2,4  miljardit  eurot 
ehk umbes 1,5% ELi 2015. aasta üldeelarvest. Ametid on eraldiseisvad juriidilised 
isikud, mis on loodud määramatuks ajaks, et täita tehnilisi, teaduslikke või juhti -
misülesandeid, mis aitavad ELi institutsioonidel poliitikat teha ja seda rakendada. 
Ametid toetavad samuti koostööd ELi ja riiklike valitsuste vahel, koondades tehni -
lisi ja erialaseid teadmisi nii ELi institutsioonidest kui ka riiklikest ametitest. Oma 
ülesannete täitmiseks võivad ametid valida erinevate rahastamisvahendite vahel: 
toetused, riigihanked või muud mehhanismid, nagu koostöölepingud või allhan -
ked (teenustaseme lepingute kaudu).
02 
Ametite toetused kahekordistusid 166 miljonilt eurolt 2013. aastal 333 miljoni -
le eurole 2015. aastal (vt joonis 1 ). Selle peamine põhjus on kolme agentuuri, EIT, 
EEA ja Euroopa GNSSi Agentuuri (GSA) suurenenud tegevus. Joonis 1Ametite toetusmaksed perioodil 2013–2015
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda ametite andmete põhjal.miljonites eurodes350
300
250
200
150
100
50
0
2013 2014 2015166 miljonit eurot240 miljonit eurot333 miljonit eurot
11 Sissejuhatus 
03 
Oma poliitiliste eesmärkide saavutamiseks kasutavad toetusi 11 ametit  
(vt tabel 1 ).Tabel 1Ametite toetusmaksed (2013–2015) rahastatud tegevuste kaupa
 Teadus- ja 
arenduste -
gevus ning 
innovatsioonTeaduslik ja 
liikmesriiki -
devaheline 
koostööUuringudAndmete 
kogumine  
ja analüüsKoolitusKokku 
(miljonites 
eurodes)Osakaal 
ameti 
kohta
EIT1478,1     478,1 65%
Frontex1 147, 8    147, 8 20%
EEA1 17, 2 25,1   42,3 5%
GSA 42,0     42,0 5%
EFSA1 4,1 1,5 3,0  8,6 1%
EMCDDA  7,1    7,1 1%
ECDC1  0,8  5,5 6,3 1%
CEPOL     3,5 3,5 1%
Cedefop  2,0    2,0 <1%
Eurojust  1,8    1,8 <1%
CPVO   0,3   0,3 <1%
Toetusmaksed kokku 520,1 180,0 27,7 3,0 9,0 739,8 100%
Protsent tegevuste kohta 70% 24% 4% 1% 1% 100%
1 Auditeerimiseks valitud ametid.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda ametite andmete põhjal.
12 Sissejuhatus 
04 
Kontrollikoda auditeeris viit ametit (EIT, Frontex, EEA, EFSA and ECDC), mille 
toetused moodustavad 92% kõigi ametite kulutustest toetustegevustele. Ameti -
te valimine põhines rahastatavatel toetustegevustel, toetuse saaja profiilil ning 
maksete määral vahemikus 2013–2015. (Vt joonis 2 .)Joonis 2Valitud ametite kulutused toetustele vahemikus 2013–2015
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda ametite andmete põhjal.miljonites eurodes256
64
16
4
1
ECDC EEA EFSA EIT Frontex2013
2014
2015
05 
Valitud ametite toetustega rahastatud tegevuste kirjeldus on esitatud 
1. selgituses .
13 Sissejuhatus 1. selgitus
Auditeeritud ametite toetustega rahastatud tegevused
Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT)
EIT annab toetusi teadmis- ja innovaatikakogukondadele, mis koosnevad olemasolevate eraettevõtete, uuri -
misinstituutide ja õppeasutuste võrgustikest, kes töötavad koos innovatsiooniprojektide kallal ning aitavad 
või rahastavad üksikisikutest innovaatoreid ja ettevõtjaid kogu Euroopas. EIT andis 2014. aastal teadmis- ja 
innovaatikakogukondadele toetustega rahastatud tegevusteks 214  miljonit  eurot (97% oma aastaeelarvest). 
Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuur 
(Frontex)
Frontex koordineerib ühisoperatsioone (õhk, maa ja meri) osalevate riikide vahel eesmärgiga tugevdada 
välispiiri turvalisust. 2014. aastal maksid õhuoperatsioonid kokku 2 miljonit eurot, mereoperatsioonid 28 mil -
jonit eurot ja maaoperatsioonid 7 miljonit eurot. Frontex koordineerib samuti tagasisaatmistegevusi Schen -
geni riikide vahel, et maksimeerida ühiste tagasisaatmisoperatsioonide mõjusust ja kulutõhusust. Frontex on 
kohustatud tagama, et selle rahaline abi sõltub täielikust kinnipidamisest Euroopa Liidu põhiõiguste hartast. 
2014. aastal andis Frontex sellisteks operatsioonideks 8 miljonit eurot. Toetustega seotud operatsioonid moo -
dustavad 50% Frontexi 2014. aasta eelarvest.
Euroopa Keskkonnaamet (EEA)
EEA vastutab Euroopa Liidule ja liikmesriikidele Euroopa tasandil keskkonna kohta objektiivse, usaldusväärse 
ja võrreldava teabe andmise eest. Selleks toetab EEA toetustega (8 miljonit eurot või 18,5% EEA 2014. aasta 
eelarvest) kuut Euroopa teemakeskust. Lisaks delegeeris komisjon EEAle maaseireteenuste ülemaailmse kesk -
konna ja turvaseire esialgsete toimingute rakendamise (GIO Land). Selle programmi raames andis EEA 2014. 
aastal osalevatele riikidele toetusi 15  miljoni  euro ulatuses.
14 Sissejuhatus 1. selgitus
Euroopa Toiduohutusamet (EFSA)
EFSA annab korrapäraselt toetusi ühistele teadusprojektidele ja tegevustele, mis aitavad kaasa EFSA missiooni -
le edendada toiduohutust ELis: andmete kogumine, teaduslike arvamuste ettevalmistav töö ja muu teaduslik 
ja tehniline abi. Toetust võivad taotleda ainult liikmesriikide määratluse põhjal pädevate ametite nimekirja 
kantud avalikud organid1. 2014. aastal andis EFSA toetusi umbes 3,5 miljonit eurot või 4% ameti aastaeelarvest.
Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC)
ECDC rahastab koolitustegevust, et toetada võimekuste loomist liikmesriikides erikursuste korraldamise ja 
Euroopa Epidemioloogia väljaõppeprogrammi (EPIET) kaudu. 2014. aastal moodustasid sellised koolitustege -
vused umbes 2 miljonit eurot ehk 3% keskuse aastaeelarvest.
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised 
põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1), 
artiklis 36 sätestatakse võrgustike loomise alused liikmesriikide organisatsioonidega ja liikmesriikide organisatsioonide vahel. EFSA 
haldusnõukogu koostab ja uuendab pädevate organisatsioonide nimekirja, kes võivad artikli 36 põhjal toetusi taotleda.
15 Sissejuhatus 
06 
Ameti toetusmeetmeid reguleeritakse üldiste finantsmäärustega2, rakendusees -
kirjadega3 ja raamfinantsmäärusega4, kui see ei ole ameti asutamismääruses 
(nagu EIT ja Frontexi korral) või alusaktides teisiti sätestatud. Nende programmi -
de raames teadusuuringuid rahastavate ametite (EIT, GSA) korral kohaldatakse ka 
FP7 või Horisont 2020 eeskirju.
Ametite toetuste omadused
07 
Ametite toetused on otsesed rahalised toetused toetusesaajatele (tavaliselt 
liikmesriikide erialainstitutsioonid/organid või mittetulundusorganisatsioonid). 
Toetustega rahastatud tegevuste tulemused jäävad toetusesaaja omandiks. Toe -
tustega rahastatakse järgmist:
a) tegevused, mille eesmärk on saavutada konkreetne liidu poliitiline eesmärk 
(n-ö „meetmetoetused”); või
b) organi toimimine, mis toetab konkreetset või üldist ameti (liidu) poliitilist 
eesmärki (n-ö „tegevustoetused”).5
08 
Finantsmääruses on sätestatud järgmised toetustele kohaldatavad 
aluspõhimõtted:
– kaasrahastamine: toetusesaajad peaksid kandma osa kuludest;
– kasumi taotlemise keeld: toetuse eesmärgiks ega tagajärjeks ei tohi olla toe -
tusesaajale kasumi tootmine;
– mitte-tagasiulatuvus: toetusi ei tohi määrata tagantjärele;
– toetuste mittekumuleerumine: sama tegevuse jaoks võib määrata ainult ühe 
toetuse;
– läbipaistvus ja võrdne kohtlemine on tagatud kogu toetusprotsessi jooksul 
alates projektikonkursi kutsest kuni sulgemiseni.2 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 25. oktoobri 
2012. aasta määrus (EL, 
Euratom) nr 966/2012, mis 
käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju 
ning millega muudetakse 
nõukogu määrust (EÜ, 
Euratom) nr 1605/2002 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) 
(finantsmäärus).
3 Komisjoni 29. oktoobri 
2012. aasta delegeeritud 
määrus (EL) nr 1268/2012, mis 
käsitleb Euroopa Parlamendi 
ja nõukogu määruse (EL, 
Euratom) nr 966/2012 
(Euroopa Liidu üldeelarve 
suhtes kohaldatavad 
finantseeskirjad) kohaldamise 
eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, 
lk 1).
4 Komisjoni 30. septembri  
2013. aasta delegeeritud 
määrus (EL) nr 1271/2013 
raamfinantsmääruse kohta 
asutustele, millele viidatakse 
Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määruse (EL, 
Euratom) nr 966/2012 artiklis 
208 (ELT L 328, 7.12.2013, lk 42).
5 Vt finantsmääruse artikkel 121.
16 Sissejuhatus 
Rollid ja ülesanded
09 
Ametid kasutavad toetuste rakendamiseks kaudset tsentraliseeritud juhtimist. 
Seega vastutavad ametid mitmeaastase ja iga-aastase kavandamise eest ning 
samuti oma toetusmeetmete (tegevusliku ja rahalise) rakendamise eest. Juhul, 
kui komisjon delegeerib teatud toetusmeetme rakendamise ametile, säilitab 
see lõpliku vastutuse toetuse eelarve üldise rakendamise eest6. Seega on liidu 
eesmärkide ja poliitikasuundade saavutamiseks väga oluline, et ametid juhiksid 
toetustegevusi mõjusalt.
10 
Ameti tasandil koosnevad juhtimiskontrollid järgmistest süsteemidest7:
a) ameti toetusmenetluste ja projektide eel- ning järelhindamised;
b) projektikonkursside menetlused ja hindamiskomisjonid;
c) eel- ja järelhindamised, et kontrollida toetusesaajate esitatud kuluaruannete 
seaduslikkust ja korrektsust;
d) Järelevalve ja aruandlus, et mõõta toetustega rahastatud tegevuste saavutusi 
ja tulemusi peamiste tulemusnäitajate põhjal.6 Näiteks detsentraliseeris 
komisjon EEA-le 
maaseireteenuste 
ülemaailmse keskkonna ja 
turvaseire esialgsete 
toimingute rakendamise (GIO 
Land).
7 Vt raamfinantsmääruse 
artikleid 133 ja 135 ning 
raamfinantsmääruse artikli 29 
lõiget 4.
17
 Auditi ulatus ja 
lähenemisviis
Auditi ulatus
11 
Kontrollikoda on oma iga-aastastes eriaruannetes tõstnud korduvalt esile puudu -
si toetuste haldamises, eelkõige seoses kuluaruannete eel- ja järelkontrollidega, 
välisaudiitorite eelkontrollide usaldusväärsuse, toetuste rakendamise järelevalve 
ning alusetult makstud summade tagasimaksmisega.
12 
Seega hinnati auditiga, kuidas ametid toetusi haldasid ja kas neid rakendati ees -
kirjadega kooskõlas. Põhiküsimus on jagatud järgnevateks auditi alaküsimusteks.
a) Kas ametid valivad toetused kui kõige sobivama rahastamisvahendi ja kas 
toetustega rahastatud meetmed on ameti missiooni, strateegiliste ülesannete 
ja eesmärkidega täielikult kooskõlas?
b) Kas ameti menetlustega tagatakse ettepanekute valik kooskõlas kehtivate 
eeskirjadega ja nende rakendamise tõhus järelevalve?
c) Kas ametid mõõdavad ja hindavad toetusmeetmete tulemusi 
nõuetekohaselt?
13 
Auditis keskenduti kogu toetuste juhtimise protsessile. Selles ei uuritud ametite 
toetuste sotsiaal-majanduslikku mõju.
18 Auditi ulatus ja lähenemisviis 
Auditi lähenemisviis
14 
Audit põhines järgmisel.
a) Kohapealsed kontrollid viies ametis (EIT, Frontex, EEA, EFSA ja ECDC), et saada 
auditi tõendusmaterjali toetuste juhtimise tavade kohta peamiste operatiiv- 
ja haldustöötajate intervjueerimise, dokumentatsiooni ülevaatamise, sise -
kontrollimenetluste analüüsimise ja lisas  esitatud valimi uurimise kaudu.
b) Viie auditikülastusteks valitud ameti asutamismääruse, mitmeaastaste ja 
iga-aastaste tööprogrammide, toetuste programmdokumentide, toetuste 
haldamise suuniste ning samuti toetuste hindamisaruannete ülevaatamine.
c) 16 projektikonkursi menetluse ja 75 toetusmakse üksikasjalik analüüs viie 
valitud ameti seas ajavahemikus jaanuar 2013 kuni märts 2015 (vt lisa).
15 
Audit viidi läbi üldise finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade, auditeeritud 
ametite sisekontrollistandardite ja asutamismääruse ning samuti ameti poliiti -
kavaldkonnaga seotud mitmeaastaste poliitiliste raamistike taustal.
19
 Tähelepanekud
16 
Kontrollikoja tähelepanekud on jagatud kolme ossa, mis langevad kokku punktis 
12 esitatud alaküsimustega: a) rahastamisvahendi strateegiline valik, b) selle otsu -
se rakendamine ja c) tulemuste mõõtmine.
Ametid ei kasutanud kõiki rahastamisvõimalusi, 
toetused ei olnud alati kõige sobivam vahend ja 
ametite programmdokumendid ei olnud täielikult 
kooskõlas nende mandaadi ja strateegiliste 
eesmärkidega
Ebapiisav eelhindamise järelkontroll aitas kaasa sellele, 
et ametid valisid ebasobivad rahastamisvahendid ja 
kavandasid toetused kehvasti
Ebapiisav eelhindamise järelkontroll
17 
Ametid peavad tegema oma programmide ja tegevuste eelhindamise, et täi -
ta usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet. Muu hulgas peab eelhindamine 
käsitlema ELi osalemise lisaväärtust, sobivaima rakendusmeetodi valimist, 
valitud meetodi kulutõhusust ning eelnevatest sarnastest kogemustest saadud 
õppetunde8.
18 
Nii EEA kui ka EFSA enne projektikonkursi avamist tehtud eelhindamised olid  
üksikasjalikud. EFSA teaduskoostöö tegevuskava (2014–2016) on näide eelhinda -
mise heast tavast. Selle peamine eesmärk oli parandada tulevaste toetuste mõ -
jusust ja tõhusust, arvestades samas ameti osalemise lisaväärtust (vt 2. selgitus ).8 Rakenduseeskirjade artikkel 
18.1.
20 Tähelepanekud 
19 
Tulemusliku eelhindamise oluline element on saadud kogemuste rakendamine. 
2011. aastal tõsteti EIT9 mõjuhindamises, mis sisaldas ka eelhindamisnõudeid, 
esile kindlate järelevalvemenetluste kehtestamise olulisust, et mõõta EIT ja 
teadmis- ja innovaatikakogukondade tulemuslikkust10. EIT tegeleb praegu sellise 
järelevalvesüsteemi kehtestamisega (vt 6. selgitus  ja punkt 45). Kuna järelevalve 
tulemuslikkuse üle on puudulik, on EIT-l keeruline rakendada konkurentsivõime -
list kontrollimehhanismi11.9 Eelhindamise viis läbi komisjon 
ja sellele lisati ettepanek EIT 
muudetud asutamismääruse 
kohta.
10 SEC(2011) 1433 (lõplik), 
30. november 2011: „Mõju -
hinnang – eelhindamise 
nõuete integreerimine”, 
soovitused 4 ja 5.
11 Konkurentsivõimeline 
läbivaatusmehhanism 
kehtestatakse EIT asutamis -
määruse artikli 14 lõikega 7 ja 
see on EIT rahalise toetuse 
jagamise aluseks teadmis- ja 
innovaatikakogukondadele. 
Rahaline toetus koosneb 
toetavast rahastamisest (60% 
teadmis- ja innovaatikakogu -
kondade vahel võrdselt 
jagatuna) ning konkurentsipõ -
hisest rahastamisest (40%). 
Konkurentsipõhine rahastami -
ne jagatakse kolme võrdse 
kaaluga kriteeriumi põhjal: 1) 
varasem teadmis- ja innovaati -
kakogukondade tulemuslikkus; 
2) teadmis- ja innovaatikakogu -
kondade äriplaani ettepanek ja 
hinnanguline eelarve;  
3) teadmis- ja innovaatika -
kogukondade mitmeaastase 
strateegia rakendamine. Vt ka 
kontrollikoja eriaruanne 
nr 4/2016: „Euroopa Innovat -
siooni- ja Tehnoloogiainstituut 
peab oodatud mõju saavutami -
seks muutma oma toetuse 
andmise mehhanisme ja oma 
ülesehitust”, punkt 73 ( http://
eca.europa.eu ).EFSA rakendas saadud õppetunde, et võtta 2015. aastal kasutusele uued  
ja mõjusamad toetuste kontseptsioonid
EFSA tegi eelhindamise eesmärgiga tugevdada oma tulevast teaduskoostööd liikmesriikidega. Selleks alustas 
EFSA 2013. aastal konsulteerimist oma teabekeskuste võrgustiku ja nõuandva foorumi teaduskoostöö arute -
lurühmaga. Samuti tellis ta välishindamise, et hinnata olemasolevate toetus- ja riigihankeprojektide mõju oma 
ülesannete täitmisele. EFSA analüüsis nimetatud ülevaadete tulemusi ja soovitusi perioodi 2014–2016 teadus -
koostöö tegevuskava koostamisel, millega võeti kasutusele uued ja mõjusamad toetuste kontseptsioonid, 
eelkõige valdkonnapõhised toetused (nt toidutekkelised mikroobsed patogeenid) ja ühisprojektide toetused 
(nt VectorNet).
Valdkonnapõhiseid toetusi määratakse nüüd laiaulatuslikele prioriteetsetele teemadele, mis on eelnevalt 
koostöös liikmesriikidega kindlaks määratud. EFSA suurendab maksimaalset toetussummat 500 000  euroni, 
julgustades seega suuri strateegilisi projektiettepanekuid, samas vähendab EFSA kaasrahastamismäära 50%-ni 
(võrreldes varasema 90% kaasrahastamismääraga teatud toetuste korral). EFSA loodab, et uued toetused suu -
davad nende teaduskoostöötegevustesse tuua kõrgema lisaväärtuse ja kulutõhususe.2. selgitus
21 Tähelepanekud 
Ebasobivad rahastamisvahendid
20 
Ametid võivad oma konkreetsete ülesannete täitmiseks tavaliselt valida erinevate 
vahendite vahel: toetused, riigihanked või muud mehhanismid, nagu koostöö -
lepingud või allhanked (teenustaseme lepingute kaudu). Valik peaks sõltuma 
ameti vajaduste analüüsist, selle ressurssidest, seatud eesmärkidest, võimalikest 
toetusesaajatest ning samuti kulutõhususe tagamiseks vajalikust konkurentsita -
semest. Osalejad peavad vastama ameti valitud rahastamisvariandi asjaomastele 
nõuetele.
21 
Toetusmenetlustes kasutatakse rohkem piiravaid toetuskõlblikkuskriteeriume ja 
nõrgemaid rahastamiskriteeriume kui hangete korral. Näiteks ei hinnata toetuse 
eelarve ettepanekut selle majandusliku soodsuse võtmes12, nagu see toimub han -
gete korral. Toetuste kasutamisel võib konkurents üldiselt ja eelkõige hinna puhul 
olla väga piiratud. Seega ei peaks toetused olema vaikimisi kasutatav rahastamis -
lahendus, vaid seda tuleks kasutada vaid juhul, kui nõuetekohaselt õigustatud 
põhjustel ei sobi riigihanget kasutada.
22 
Auditeeritud ametid ei ole loonud erisuuniseid ja -kriteeriume, nagu see on nõu -
tud sisekontrollistandardites, et aidata juhatust konkreetse ülesande või tegevuse 
rakendamiseks sobivaima rahastamismehhanismi valimisel.
23 
Mõni auditeeritud amet (Frontex, EFSA, ECDC) on andnud toetusi, et saada konk -
reetseid teenuseid või tulemusi avaliku sektori organitelt, kes on ameti ülesan -
nete valdkonnas kõrgelt spetsialiseeritud. Nad on seda lähenemisviisi toetanud, 
viidates nende kohustusele parandada koostööd ja luua võrgustikke oma avaliku 
sektori partneritega ning märkides, et hanke-eeskirjadega konsortsiumitele ligi -
pääsu piiramine ja võimalike huvide konfliktidega eraõiguslike asutuste kõrvale -
jätmine on problemaatiline. Siiski leidis kontrollikoda juhtumeid, kus need ametid 
kasutasid sarnaste teenuste hankimiseks nii toetusi kui ka hankeid (EFSA, Frontex) 
või ei uurinud muid võimalusi (EFSA, ECDC). Vt näiteid 3. selgituses.12 Rakenduseeskirjade artiklis 
203, milles käsitletakse 
toetuste määramise 
kriteeriume, nõutakse vaid, et 
hindamisega tagataks liidu 
vahendite nõuetekohane 
haldamine.
22 Tähelepanekud 
Näited juhtumitest, kus toetuste kasutamine ei ole kõige mõjusam vahend
EFSA kasutab teadusuuringuteks ja andmete kogumiseks konkreetseid toetusi ja hankeid
EFSA määrab korrapäraselt konkreetseid toetusi projektidele ja tegevustele, mis toetavad EFSA missiooni 
andmete kogumise, teaduslike arvamuste ettevalmistava töö ja muude teadusuuringute valdkonnas. Projekti -
konkursil saavad osaleda ainult pädevate organisatsioonide nimekirja kantud avaliku sektori partnerid.
Lisaks kuulutab EFSA teaduslike arvamuste ettevalmistamiseks ja lühiajalisteks teadusuuringuteks välja han -
keid, mis on avatud nii avaliku sektori kui ka erasektori organitele. Sellisel juhul on edu suhe asutamismääruse 
artiklis 36 nimetatud organisatsioonide13 ja muude organisatsioonide vahel 50 : 50. Siiski ei uurinud EFSA 
auditeeritud toetusprojektide korral hanke korraldamise võimalust.
Õhuseire Frontexi ühisoperatsioonide jaoks
Frontex on tavaliselt neid operatsioone rahastanud osalevate riikide ametitele toetusi määrates, toetussumma 
oli vahemikus 4800 kuni 6900 eurot patrullimistunni kohta. 2012. ja 2013. aastal käivitas Frontex pilootprojek -
tid, et hinnata, kas õhuseiret saaks läbi viia hangete abil. Selle tulemusena lepiti kokku patrulltunni koond -
hinnamäär: 2250  eurot. Frontex käivitas 2015. aastal pilootprojektide tulemuste põhjal raamlepingute hanke -
menetluse koos uue konkursi väljakuulutamisega. Selle menetluse tulemuseks oli 11 edukat pakkumust (kuus 
lepingut merepõhiseks õhuseireks ja viis maapõhiseks õhuseireks). Kontrollikoja võrdlev analüüs merepõhise 
õhuseire kohta näitab, et erasektori organid suutsid liikmesriikide pakutud suuremate, tavaliselt sõjalisel ots -
tarbel või tsiviillennunduses kasutatavate lennukitega võrreldes pakkuda sobivamaid väiksemaid õhuseirele 
spetsialiseerunud lennukeid. Seetõttu langes keskmine tunnihind varasemalt 5700  eurolt 2300  euroni.
ECDC kasutab toetusi teadusuuringuteks
ECDC kasutas toetusi teadusuuringuteks: „Euroopa uus integreeritud vaktsineerimise koostöö – III faas”  
(VENICE III) ning „Euroopa tuberkuloosi referentlaborite võrgustik” (ERLTB-võrk). Amet õigustas toetuste 
kasutamist ajalooliste põhjustega ning sellega, et partnerid on tuttavad toetuste mudeliga, jagatud omandiõi -
guse ning saadud andmete konfidentsiaalsuse olulisusega. Siiski ei uurinud amet enne projektikonkursi kutse 
avaldamist hangete kasutamise võimalust.
13 Määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 36 sätestatakse võrgustike loomise alused liikmesriikide organisatsioonidega, mis tegutsevad EFSA missiooni 
raames. EFSA haldusnõukogu koostab ja uuendab liikmesriikide määratud pädevate avaliku sektori organisatsioonide nimekirja. Hetkel on 
nimekirjas umbes 330 avaliku sektori asutust.3. selgitus
23 Tähelepanekud 
Toetuste puudulik kavandamine
24 
Et vältida ebavajalikku halduskoormust nii ametitele kui ka toetusesaajatele, 
nähakse finantsmääruses ja rakenduseeskirjades ette, et toetusi võib erijuhtudel 
määrata otse ilma projektikonkurssi välja kuulutamata14. Dokumentidega julgus -
tatakse samuti kasutama lihtsustatud kuluvõimalusi, et toetuste juhtimist lihtsus -
tada, eelkõige madala väärtusega toetuste korral (alla 60 000 euro)15.
25 
Auditiga tuvastati mitu juhtumit, kus auditeeritud ametite toetuste määramise 
menetlus viis märkimisväärse halduskoormuseni nii ameti kui ka toetusesaajate 
jaoks, kui neid määramise võimalusi ei kasutatud (vt näidet 4. selgituses ).14 Rakenduseeskirjade artikkel 
190 lubab otsetoetusi 
põhiõigusaktis toetuse 
saajateks määratud avaliku 
sektori organitele või 
liikmesriikidele või 
eriomadustega tegevuste 
korral, mis vajavad tehnilise 
pädevuse ja kõrge 
spetsialiseerumise tõttu 
teatud tüüpi organit.
15 Finantsmääruse artiklites 123 
ja 124 ning rakenduseeskirjade 
artiklis 181 käsitletakse 
tagasimaksmist ühiku 
maksumusel põhinevate, 
ühekordsel väljamaksel 
põhinevate või 
kindlasummaliste maksete 
korral.
Näide asjatult koormava toetuste määramise menetluse kohta
ECDC stipendiumilepingud
Igal aastal saadab ECDC raampartnerluslepingu ettepanekute esitamiseks kutsed nendele tunnustatud 
koolitusasutustele, kes on eelmisel aastal EPIETi stipendiaate võõrustanud. Enne EPIETi stipendiumi raampart -
nerluslepingu sõlmimist viib keskus läbi täieliku hindamismenetluse, mis põhineb piiratud projektikonkursi 
kutsega teatatud kriteeriumidel. See menetlus on asjatult suur halduskoorem nii keskusele kui ka koolitusasu -
tustele, eriti kuna ECDC on juba sertifitseerinud need organid tunnustatud koolitusasutusena. ECDC oleks 
võinud kasutada otsest toetuse andmise menetlust16.
16 Rakenduseeskirjade artikli 190 lõike 1 punkt f.4. selgitus
26 
Ebasobiva toetuse vormi valimise tulemuseks võib samuti olla märkimisväärne 
ebatõhusus toetusmenetluste rakendamisel ja järelevalves. Ametid võivad roh -
kem lihtsustatud kuluvõimalusi kasutada (vt näidet 5. selgituses ).
24 Tähelepanekud 
27 
EFSA lihtsustatud kuluvõimalus oma kontaktasutuste toetustega rahastamiseks 
on hea tava näide madala maksumusega toetuste mõjusast rakendamisest. 
Kontaktasutused toetavad EFSAt võrgustike ja teaduskoostöötegevuste prakti -
lisel rakendamisel. Nad käituvad liidesena EFSA ja riiklike toiduohutusametite, 
teadusinstituutide, tarbijate ja muude sidusrühmade vahel. 2015. aastal sõlmis 
EFSA oma kontaktasutustega otse mitmeaastased toetuslepingud, et nad osu -
taksid eelnevalt kindlaksmääratud korduvaid teenuseid. Iga-aastane toetus igale 
kontakt  asutusele (madala väärtusega, alla 60 000  eurosed toetused) põhines 
ühekordsel maksel, mille arvutamiseks kasutas EFSA kahte allikat: a) varasemad 
kulunõudeandmed (kogutud viimase seitsme koostööaasta jooksul) ning b) 
Eurostati andmed avaliku sektori töötajate palga kohta vastavates liikmesriikides. 
Aasta lõpus sai EFSA maksta kogu aastase toetussumma pakutud teenuste põhjal 
ilma, et ta oleks kohustatud nõudma toetavaid dokumente täpsete tekkinud 
kulude kohta. See vähendas märkimisväärselt partnerite halduskoormust ja EFSA 
eelhindamisaruannete kontrollide kulusid.Näide toetuse ebasobiva vormi kasutamise kohta
EEA Euroopa teemakeskused ja EIONET
Euroopa teemakeskused moodustavad osa Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgust (EIONET) ning toe -
tavad ametit selle tööprogrammide rakendamisel. EEA sõlmib iga teemakeskuse loomiseks konsortsiumitega 
raampartnerluslepingud, kuna partnerorganisatsioonid peavad iga teemaga tegelemiseks oma eksperditead -
mised koondama. Enamik EEA partnereid on avaliku sektori organid, kuna keskkonnaandmete kogumine, 
hindamine ja aruandlus toimub peamiselt selles sektoris. Enam kui 40 partneri kuluaruannete ettevalmistami -
ne ja seejärel nende analüüsimine on märkimisväärne halduspingutus, mis on vajalik, sest toetusi makstakse 
otseste toetuskõlblike kulude põhjal. EEA võiks uurida täiendavalt lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamist 
nende toetuste korral17.
Frontexi õhuseire vahendite jooksvad kulud
Frontex rahastab toetuste abil osalevate riikide maa-/mere-/õhupiiri operatsioone. Üheks nende operatsioo -
nide osaks on õhuseire. Sellise seire toetussüsteem põhineb deklareeritud jooksvate kulude hüvitamisel, mis 
katavad peamiselt amortisatsiooni, hoolduse, kütusekulud ning meeskonnatasud lennutunni kohta. Osalevad 
ametid kasutavad oma hoolduskulude ja missioonikulude (eriti meeskonnatasude) arvutamiseks ja deklareeri -
miseks erinevaid lähenemisviise, mille tulemusena on nende toetuste haldamine eriti ebatõhus ja koormav.
17 Finantsmääruse artiklid 123 ja 124.5. selgitus
25 Tähelepanekud 
Ebatäielikes iga-aastastes programmdokumentides ei 
kooskõlastatud täielikult ameti toetusmeetmeid selle 
mandaadi ja strateegiliste eesmärkidega
Ei seatud SMART-eesmärke tulemuste ja mõju kohta
28 
Ametid peavad koostama mitmeaastased ja iga-aastased tööprogrammid, milles 
esitatakse eesmärgid, oodatavad tulemused ja tulemusnäitajad18. Määratletud 
eesmärgid peavad olema konkreetsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased 
ja ajaliselt piiritletud (SMART) ning olema seotud kõigi tegevussektoritega19. 
Iga-aastane tööprogramm peab olema kooskõlas mitmeaastase tööprogrammiga 
ja käsitlema rahastatavaid tegevusi20. Toetusega rahastatavad tegevused peavad 
olema selgelt seotud ameti tööprogrammide eesmärkidega21.
29 
Kõigi auditeeritud ametite puhul näitas viimaste iga-aastaste tööprogrammide 
(2013–2015) analüüs, et üldiselt SMART-eesmärgid puudusid. Enamikul juhtudest 
olid eesmärgid kas aastaks kavandatavate toetusmenetluste üldised kirjeldused 
või ebamäärased väljundikirjeldused. SMART-eesmärkide puudumine kahjus -
tas auditeeritud ametite võimet näidata, et nende toetustegevused olid nende 
strateegiliste eesmärkide ja asutamismääruse mandaadiga kooskõlas (vt näiteid 
6. selgituses ).18 Raamfinantsmääruse 
artikkel 32.
19 Raamfinantsmääruse  
artikli 29 lõige 4.
20 Raamfinantsmääruse  
artikli 32 lõige 3.
21 Finantsmääruse artikli 121 
lõige 1.
26 Tähelepanekud 
Näited halvasti määratletud eesmärkide kohta iga-aastastes tööprogrammides
EIT iga-aastastes tööprogrammides puuduvad kõrgetasemelised SMART-eesmärgid oodatava innovat -
siooniarengu kohta
EIT ei määratlenud oma iga-aastases tööprogrammis kõrgetasemelisi SMART-eesmärke innovatsiooniarengute 
kohta, mis teadmis- ja innovaatikakogukondade teadmiste kolmnurgast (teadusuuringud, haridus ja innovat -
sioon) tuleneva sünergia kaudu saavutada loodeti, ega olemasolevate teadmis- ja innovaatikakogukondade 
jätkusuutlikkuse kohta. Seega ei taganud iga-aastased tööprogrammid, et teadmis- ja innovaatikakogukonda -
de äriplaani eesmärgid toetuste jaoks olid täielikud kooskõlas ja toetasid EIT, strateegilise innovatsioonikava ja 
Horisont 2020 strateegiliste eesmärkide saavutamist.
ECDC iga-aastastes tööprogrammides puuduvad SMART-eesmärgid korduvate toetustegevuste kohta
Alates sellest, kui ECDC 2006. aastal komisjonilt EPIETi programmi üle võttis, on see koolitanud umbes 450 
epidemioloogi ning koolitab hetkel 12 epidemioloogi aastas. Siiski on liikmesriigid samuti koolitanud välja 
oma epidemiolooge ning ECDC-l puuduvad andmed liikmesriikide tasandil koolitatud spetsialistide kohta. 
Selle tulemusena puuduvad rahvatervise koolitusstrateegias (võetud vastu juunis 2015) asjakohased ja ajali -
sed strateegilised eesmärgid. ECDC iga-aastased tööprogrammid ei suutnud näidata, kuidas ameti korduvad 
toetused rahvatervise koolituste jaoks aitaksid kaasa selle üldise mandaadi ja Euroopa epidemioloogilise 
järelevalve strateegiliste eesmärkide ning haiguspuhangute kindlaksmääramise ja kontrollimise võimekuse 
saavutamisele.
Frontexil puuduvad ühisoperatsioonide kohta kvantifitseeritavad eesmärgid ja sihid
Frontex on kehtestanud kõigi oma toetustega rahastatavate ühisoperatsioonide jaoks rakenduskavad. Vii -
mastel aastatel on mitme sisserändekriisiga tegelemiseks olnud selle ülesandeks  ad-hoc otsingu- ja pääste -
tegevus, mis on kavandamist mõjutanud. Enamikus rakenduskavades – kaasa arvatud Frontexi kolm kõige 
suuremat programmi (Hermes, Triton ja Poseidon Sea) – olid eesmärgid küll seatud, kuid need polnud kvanti -
tatiivsed ning nendes ei täpsustatud sihtväärtusi. Kvantifitseeritud eesmärkide puudumine takistab ühisope -
ratsioonide pikaajalise mõjususe mõõtmist.6. selgitus
27 Tähelepanekud 
Rahastamisotsused ei olnud täielikud
30 
Ametid peavad enne projektikonkursi käivitamist võtma vastu rahastamis -
otsuse22. Sellise otsuse puudumisel peavad nende iga-aastased tööprogrammid 
sisaldama eesmärke, kavandatavate toetustegevuste hinnangulist summat ja 
maksimaalset kaasrahastamise määra23 ning toimima õigusnõuetega kooskõlas 
olevate rahastamisotsustena24.
31 
Enamikul juhtudel ei olnud ametid võtnud vastu eraldi rahastamisotsuseid ning 
iga-aastased tööprogrammid ei sisaldanud vajalikku teavet25, et lugeda need toe -
tusmeetmete jaoks kehtivateks rahastamisotsusteks (vt näiteid 7. selgituses ).22 Raamfinantsmääruse artikli 68 
lõiked 2 ja 3.
23 Rakenduseeskirjade 
artikkel 188.
24 Rakenduseeskirjade artikkel 94 
ja raamfinantsmääruse 
artikkel 68.
25 Iga-aastastes 
tööprogrammides peaks 
olema märgitud, milliseid 
kavandatud aastaseid 
tegevusi rakendatakse 
raampartnerluslepingute või 
konkreetsete toetuslepetega, 
samuti toetuse vorm, 
eesmärgid ja oodatavad 
tulemused, kavandatavate 
toetustegevuste hinnanguline 
summa ja maksimaalne 
kaasrahastamise määr.
Näited iga-aastaste tööprogrammide kohta, mis ei ole kehtivad rahastamisotsused
EEA 2013. aasta tööprogrammid ei sisaldanud hinnangulist summat
2013. aastal allkirjastasid EEA ja Euroopa teemakeskused raampartnerluslepingud neljaks aastaks. Siiski ei 
sisaldanud asjakohased programmdokumendid (iga-aastane tööprogramm, projektikonkursi kutse) hinnangu -
list summat.
EIT iga-aastastes tööprogrammides puudus oluline teave teadmis- ja innovaatikakogukondade  
toetuste kohta
EIT iga-aastastes tööprogrammides puudus oluline teave konkreetsete iga-aastaste kavandatud toetuslepin -
gute kohta teadmis- ja innovaatikakogukondadega, samuti puudus teave konkreetsete iga-aastaste toetuste 
maksimaalsete summade, asjaomaste EIT aastaeesmärkide, oodatavate tulemuste ja näitajate kohta.7 . selgitus
28 Tähelepanekud 
Ametid kasutasid toetusi eeskirju laias laastus 
järgides, kuid teatud juhtudel oli puudujääke toetuste 
määramisel, ekspertide valimisel ja 
sisekontrollimenetlustes
Mõnel juhul ei täidetud toetuste valimise ja määramise 
menetluste käigus aluspõhimõtteid ja püsib potentsiaalse 
huvide konflikti risk
32 
Ametid peavad toetuste määramisel ja määramismenetlusega seotud ekspertide 
valimisel pidama kinni läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtetest. Lisaks 
peavad nad tagama vajalikud meetmed kaitseks võimaliku huvide konflikti eest.
33 
Ametid, kes kasutasid finantsmääruse toetuse valimise ja määramise menetlusi 
(nt EEA, EFSA ja ECDC), täitsid põhimõtteid. Puudusi leiti juhtudel, kui ametid ra -
kendasid konkreetseid ekspertide valimise ja toetuste määramise menetlusi, mis 
põhinesid asutamismääruse ja alusakti eranditel (nt EIT ja Frontex).
Läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtetest 
mittekinnipidamise risk
34 
Toetuste suhtes kohaldatakse läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtteid26. 
Ameti projektikonkursi kutses määratletud valiku- ja määramismenetlused pea -
vad tagama, et kõiki taotlusi koheldakse võrdselt ning et toetus antakse kutses 
avaldatud kriteeriumide alusel kõige sobivamale ettepanekule27. Kutses tuleb va -
liku- ja määramiskriteeriumid selgelt eristada. Valikukriteeriumid peavad võimal -
dama hinnata taotleja rahalist, erialast ja haldussuutlikkust kavandatud toetatav 
tegevus lõpule viia. Määramiskriteeriumid peavad muutma võimalikuks esitatud 
ettepaneku kvaliteedi mõõtmise (võttes arvesse toetatavale meetmele seatud 
eesmärke ja prioriteete)28.
35 
Kontrollikoda leidis, et Frontex ja EIT olid kasutanud menetlusi, mis põhinesid 
nende asutamismääruste eranditel. Sellised menetlused ei taga, et amet täidab 
täielikult läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtteid (vt üksikasjalikumat 
teavet 8. selgituses ).26 Finantsmääruse artikli 125 
lõige 1.
27 Rakenduseeskirjade artikli 203 
lõige 2 ja artikli 204 lõige 1.
28 Rakenduseeskirjade 
artikkel 132 ja 
rakenduseeskirjade artiklid 
202 ja 203.
29 Tähelepanekud 
Asutamismääruste eranditel põhinevad konkursikutsemenetlused
Frontex kasutas kahepoolsetel läbirääkimistel läbirääkimismeeskondi
Kooskõlas oma asutamismäärusega ei korralda Frontex ühisoperatsioonide toetuste määramiseks projektikon -
kursse. Selle asemel sõlmib Frontex otse osalevate riikide ametitega nelja-aastased raampartnerluslepingud. 
Igal aastal määrab Frontexi operatsioonide osakond mitteametlikult läbirääkimismeeskonnad ning määrab 
kindlaks aastased vahendid, mis on vajalikud järgmise aasta ühisoperatsioonide jaoks. Seejärel korraldab 
Frontex osalevate riikidega kahepoolsed läbirääkimised ning määrab kindlaks nende panuse seoses inimres -
sursside ja tehnilise varustusega. Frontexi läbirääkimismeeskondadel on õigus võtta osalevate riikide pakutud 
ressursid vastu või pidada nende üle uusi läbirääkimisi. Siiski ei teinud ei direktor ega haldusnõukogu otsust 
meeskonna koosseisu ega nõutavate ressursside kohta. Veelgi enam, direktor ega haldusnõukogu ei ole läbi -
rääkimismeeskondi ametlikult ametisse määranud. Seetõttu ei taga menetlus, mille tulemus on ühisoperat -
sioonide konkreetsed toetused, täielikult läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtteid.
EIT menetlus teadmis- ja innovaatikakogukondade nimetamiseks
2014. aasta teadmis- ja innovaatikakogukondade projektikonkursi kutses sätestatud kriteeriumid peegelda -
sid EIT asutamismääruse sätteid teadmis- ja innovaatikakogukondade valimise ja nimetamise kohta29. Siiski 
kasutati neid kriteeriume nii valimiskriteeriumide (tehniline, haldus- ja finantsvõimekus) kui ka määramiskri -
teeriumidena (pakutud innovatsioonistrateegia kvaliteet ja potentsiaal), ka alakriteeriumides märgati teatud 
kattumist. Lisaks ei sätestatud kutses ettepanekutele künnist ärakuulamise etappi pääsemiseks.
Teadmis- ja innovaatikakogukondade nimetamisel võtab EIT juhatus arvesse välisekspertide hindamiskomisjo -
ni tulemust, lõplikku soovituskomisjoni aruannet ja kolme parima kandidaadi juhatuse ees ärakuulamise tule -
must. Seoses 2014. aasta kutsega märkis kontrollikoda, et juhatuse hindamine oli kvalitatiivne, ilma punktisüs -
teemita. Lisaks ei sätestatud ei projektikonkursi kutses ega EIT sisesuunistes, kuidas juhatus peaks erinevate 
komisjonide hindamistulemusi kaaluma. Need puudused võivad mõjutada kandidaatide võrdset kohtlemist 
ning kahjustada teadmis- ja innovaatikakogukondade valiku- ja määramisprotsessi mõjusust.
29 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määruse (EÜ) nr 294/2008, millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja 
Tehnoloogiainstituut (ELT L 97, 9.4.2008, lk 1), artikli 7 lõige 2.8. selgitus
30 Tähelepanekud 
Võimalikud huvide konflikti ohud püsivad
36 
Ametit toetustaotluste hindamisel abistavaid väliseksperte valides tuleks pöörata 
tähelepanu võimalikele huvide konfliktidele30. Osalemiskutse järel tuleb koostada 
ekspertide nimekiri31.
37 
Kontrollikoda leidis, et Frontex ja EIT ei olnud piisavalt tegelenud võimalike huvi -
de konfliktidega (vt 9. selgitus ).30 Rakenduseeskirjade artikli 204 
lõige 1. Vt ka kontrollikoja 
eriaruannet nr 15/2012 
„Huvide konfliktide haldamine 
valitud Euroopa Liidu 
ametites” ( http://eca.europa.
eu).
31 Rakenduseeskirjade artikkel 
287.
Ekspertide määramine ja võimalik huvide konflikt
Frontexil puudub nõuetekohane huvide konflikte käsitlev poliitika
Kuigi kõik Frontexi töötajad peavad igal aastal allkirjastama huvide deklaratsiooni, puudub ametlik nõue dek -
lareerida huvide konflikti puudumine enne kahepoolsete läbirääkimiste meeskonnas osalemist. Seega ei ole 
Frontex kehtestanud läbirääkimismeeskondade liikmete suhtes nõuetekohast huvide konflikti poliitikat.
Ekspertide nimetamine EITs
Teadmis- ja innovaatikakogukondade ettepanekuid ja äriplaane hindavate välisekspertide valimiseks kasutab 
EIT oma finantsmääruse artiklit 89, et teha erand osalemiskutse avaldamisest. Siiski ei ole EIT täielikult kehtes -
tanud sisemenetlusi, et reguleerida selle erandi rakendamist.
Praktikas koostas EIT oma ekspertide nimekirjad, kasutades teiste ELi institutsioonide (peamiselt komisjoni) 
olemasolevaid ekspertide nimekirju ja andmebaase ning valides isikuid, kes nimekirjas ei olnud, kuid keda olid 
soovitanud juhatus ja töötajad. Ühe peamise väliseksperdi leping sõlmiti 2014. aasta teadmis- ja innovaatika -
kogukondade projektikonkursi raames otse.
Võimalikke huvide konflikte hindab EIT direktor ja leevendusmeetmete üle otsustatakse juhtumipõhiselt. Puu -
dusid tõendid olukordade, kus ühel eksperdil on samaaegselt mitu kohustust, millest igaühega võib kaasneda 
potentsiaalne huvide konflikt, mõjusa hindamise kohta. Need puudujäägid suurendavad mittediskrimineeri -
mise ja võimaliku huvide konflikti põhimõtete rikkumise ohtu.9. selgitus
31 Tähelepanekud 
Ametid parandasid üldiselt toetuste rakendamist ja 
järelevalvet, kuid endiselt esineb mõningaid puudusi
38 
Maksetele tuleb kohaldada eel- ja järelkontrolli, et kinnitada, et need on koos -
kõlas kohaldatavate sätetega ja et usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet on 
rakendatud32. Piirmäära ületanud toetuste korral on kohustuslik kontrollitõend, 
mille on meetme finantsaruannete kohta väljastanud volitatud sõltumatu välis -
audiitor või avaliku sektori asutuse ametnik33. Hüvitatakse ainult tegelikud ja 
vajalikud kulud, mille toetusesaaja on meetme raames kandnud ja mis on meet -
me eelarves märgitud34.
Eel- ja järelkontrollid
39 
Kontrollikoda esitas märkusega arvamuse EIT ja Frontexi 2012. ja 2013. aasta raa -
matupidamise aastaaruannete aluseks olevate tehingute kohta, kuna puudusid 
toetusmaksete eel- ja järelkontrollid. EEA ja ECDC puhul täheldati sama, kuid nen -
del juhtudel oli auditiarvamus märkusteta. Selle tulemusena tugevdasid auditee -
ritud ametid märkimisväärselt oma kontrollimenetlusi ning on samuti vaadanud 
üle järelkontrollipoliitika ja auditistrateegiad. Vaatamata sellele, et kontrollikoja 
finants- ja vastavusauditite alusel koostatud 2014. aasta auditiarvamus kõikide 
ametite kohta oli märkuseta, täheldati jätkuvaid puudusi toetusmaksete kontrol -
limenetlustes. Konkreetsed näited jätkuvate süsteemipuuduste kohta on toodud 
10. selgituses.32 Raamfinantsmääruse artikkel 
45.
33 Rakenduseeskirjade artiklis 
207 nõutakse kontrollitõendit 
toetusmeetmete korral, mis 
on suuremad kui 
750 000 eurot, ning 
tegevustoetuste korral, mis on 
suuremad kui 100 000 eurot. 
Mõni amet kasutab oma 
sisepoliitikas madalamaid 
piirmäärasid.
34 Finantsmääruse artikkel 126.
32 Tähelepanekud 
Muud sisekontrolli puudused
40 
Kontrollikoda leidis, et keskmiselt kirjutati ajavahemikul 2012–2014 EIT toetus -
lepingud alla kolm kuud pärast kalendriaasta algust. 2015. aasta toetuslepingud 
kirjutati alla alles juunis 2015.
41 
2013. ja 2014. aastal allkirjastas EEA viie Euroopa teemakeskusega raampartner -
luslepingud, mis kehtivad kuni 2018. aastani. EEA ei ole raampartnerluslepingute 
kogu ajavahemiku eelarvet hinnanud ega seda avaldanud. Seega ei ole keh -
testatud rahastamise ülempiiri. Hetkel on raampartnerluslepingute kulutused 
teatud toetuslepingute korral piiramatud, kuigi nende üle tehakse iga-aastast 
järelevalvet.Näited puudustest toetuste järelkontrollimenetlustes
EEA
Üks teemakeskus esitas tegevuste lõpliku kuluaruande, kus üks partner oli deklareerinud 180 000 euro suuru -
sed kulud aasta kohta, mis lõppes 31. detsembril 2013. Järelkontrolli käigus leiti vigu partneri töötajate dekla -
reeritud brutopalga arvutamise meetodis (enam kui 40% loeti toetuskõlbmatuks), kuid kogu summa maksti 
siiski välja.
Frontex
Õhu-, mere- või maapiiri seire ühisoperatsioonide käigus tehtud tegevuste aruannete pikkus, struktuur ja sisu 
on osalevate riikide kaupa erinev. See takistas kulunõuete tõhusat eelkontrolli.
ECDC
ECDC toetustega rahastatud 2012. ja 2013. aasta tegevuste esimesed järelkontrollid toimusid 2014. aastal. Au -
diteeriti kuut toetusmenetlust, mis hõlmasid nelja toetusesaajat. Järelkontrollis leiti, et ühe toetusesaaja korral 
oli tõendite hulk ebapiisav, et määrata kindlaks meetme otsene kulu. Tegelikult olid toetusesaaja töötajad 
palgatud tegelema mitme projektiga ning ei kasutatud ühtegi ajaarvestussüsteemi. See näitab, et eelkontrolli 
süsteemi peaks järelauditi tulemuse valguses veelgi parandama.10. selgitus
33 Tähelepanekud 
Kuigi toetused aitasid üldiselt kaasa auditeeritud 
ametite poliitika rakendamisele, ei suutnud ametid 
luua piisavaid järelevalvesüsteeme, et mõõta nende 
toetustega rahastatud tegevuste üldist mõjusust ning 
järelhindamised kas puudusid või olid ebatäielikud
Peamiste tulemusnäitajate puudumine
42 
Iga meetme korral tuleb eesmärkide saavutamist jälgida tulemusnäitajate abil35. 
Tulemusnäitajad peavad sisalduma ametite iga-aastastes tööprogrammides36 (vt 
joonist 3  näitajate kohta).35 Raamfinantsmääruse artikli 29 
lõige 4.
36 Raamfinantsmääruse artikli 32 
lõige 3.Joonis 3Näited sisendi-, väljundi-, tulemus- ja mõjunäitajatest
Muutus, mis meetme rakendamisega tekib. Tulemusnäitajatega mõõdetakse asjaomase tegevuse otsest mõju ja uuritakse 
vahetuid sihtrühmi.Näiteks: teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuse otsese väljundina käivitatud ja eraldunud ettevõtted,teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuse väljundiks olevate teadmiste ülevõtmise ja ülekandmise arv.Tegevusele/meetmele ELi eraldatud vahenditega otse toodetu või hangitu. Väljundinäitajatega jälgitakse tegevuse oodatavaid tulemusi.Näiteks: akadeemiliste koolitusteenuste ostmine ülikooli tasandil.Vahendid, mille ametid ja toetusesaajad ametite poliitiliste eesmärkide saavutamiseks eraldavad.
Tegevuse lõplik kõrgetasemeline mõju (pikaajaline). Seda mõjutavad paljud muud (välised) tegurid. Mõjunäitajad tähistavad seda, milline peaks tegevuse/meetme edukas tulemus olema majandusliku/sotsiaalse mõjuna väljaspool tegevusest/meetmest otse mõjutatud sihtrühma.Näiteks: ELi innovatsioonisüsteemi toimivuse parandamine: võimalikud näitajad on ELi ettevõtete loodud turgu juhtivad tooted, brutokulud teadus- ja arendustegevusele ELis, välismaiste otseinvesteeringute sisse- ja väljavool netos.SISEND
VÄLJUND
TULEMUS
MÕJU
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda komisjoni suuniste „Horisont 2020 näitajad: Horisont 2020 tulemuste ja mõju hindamine” põhjal.
34 Tähelepanekud 
43 
Kuigi auditeeritud ametid määratlesid oma mitmeaastastes ja iga-aastastes 
tööprogrammides toetustegevuste kohta teatud põhilised väljundit käsitlevad 
tulemusnäitajad, ei ole nad määratlenud RACER-tulemusnäitajaid37 tulemuste ja 
mõju kohta. Seega ei saanud nad teha järelevalvet toetusmeetmete sidususe ja 
mõjususe üle ega mõõta saavutatud tulemusi ja mõju.
44 
Frontexi iga-aastased tööprogrammid sisaldasid 38 tulemusnäitajat selle tegevus -
te ja toimingute järelevalveks, kuid aruandluses kasutatakse ainult mõnda neist. 
Ükski sel viisil kasutatud peamistest tulemusnäitajatest ei mõõda adekvaatselt 
ameti toetustega rahastatud tegevuste mõjusust. Tulemusnäitajate suur arv võr -
reldes tegelikult aruandluseks analüüsitud väheste näitajatega kahjustab Frontexi 
järelevalve- ja aruandlussüsteemi.
45 
EIT ei ole veel loonud oma tegevuste ning teadmis- ja innovaatikakogukondade 
tegevuste järelevalveks terviklikku hindamissüsteemi, nagu see on nõutud ETI 
asutamismääruse, Horisont 2020 määruse ja EIT strateegilise innovatsioonikava -
ga38. EIT peamised tulemusnäitajad keskenduvad jätkuvalt sisenditele või väljun -
ditele, mitte tulemustele ja mõjule. Teadmiste kolmnurga kaudu loodud sünergia 
mõju innovatiivsusele ei ole seega võimalik hinnata.
Järelhindamise puudumine või ebatäielik järelhindamine
46 
Mõjususe ja otsuste tegemise parandamiseks peaksid ametid oluliste tegevuste 
korral viima läbi järelhindamise39. Iga-aastaselt rahastatava tegevuse tulemusi 
tuleb hinnata vähemalt iga kuue aasta järel40. Hinnangutes tuleks analüüsida mit -
meaastaste toetusmeetmete ja korduvate iga-aastaste toetusmeetmete tulemusi, 
et veenduda, et need olid seatud eesmärkidega kooskõlas41.
47 
Siiski ei ole auditeeritud ametid alati järelhindamisi läbi viinud ning need, kes 
seda tegid, ei kasutanud hindamistulemusi toetustega rahastatud tegevuste järe -
levalve ja aruandluse parandamiseks.37 Asjakohased (eesmärgiga 
seotud), heakskiidetud, 
usaldusväärsed, lihtsad ja 
töökindlad.
38 Määruse (EÜ) nr 294/2008 
artikkel 7a.
39 Raamfinantsmääruse artikli 29 
lõige 5 ja rakenduseeskirjade 
artikli 18 lõige 3.
40 Rakenduseeskirjade artikli 18 
lõike 3 punkt b.
41 Rakenduseeskirjade artikli 18 
lõige 3.
35 Tähelepanekud 
48 
2013. aastal viis EFSA läbi järelhindamise oma toetuste ja hangete mõju kohta. 
Hindamistulemuste põhjal rakendas EFSA oma 2014–2016. aasta teaduskoos -
töö strateegia raames uusi toetuste kontseptsioone (vt punkt 18). Iga-aastased 
tööprogrammid sisaldasid siiski endiselt ainult ebamääraseid toetuste eesmärke 
ja põhilisi näitajaid eelarve rakendamise ja väljundite kohta (nt eraldatud / aasta 
lõpus väljamakstud toetuseelarve proportsioon, kasutusele võetud teadusväljun -
dite arv). Asjakohaste ja tulemustele suunatud peamiste tulemusnäitajate puudu -
misel ei saanud EFSA jälgida oma varasemate toetusmenetluste mõjusust ning ei 
saa hinnata oma uute rakendatud toetusskeemide ELi lisaväärtust ega mõjusust.
49 
2012. aastal nõudis EEA haldusnõukogu järelhindamist Euroopa teemakeskuste 
mõjususe kohta. Hinnangus rõhutati sünergia kasutamise olulisust, et saavutada 
teemavaldkondades tõhususe kasv, samuti rõhutati suurenevat vajadust mitme -
külgse ja tervikliku keskkonnaandmete analüüsi järele. Samal ajal kui hinnang 
andis teatud aluse strateegilisteks otsusteks, mis mõjutavad tulevasi toetusi (nt 
EEA ametisisese spetsialiseeritud IT-võimekuse väljaarendamine integreeritud 
keskkonnaandmete analüüsiks), ei hinnatud mõjuhindamissüsteemi ei EEA ega 
teemakeskuste tegevuste puhul.
50 
Järelhindamised peavad olema piisavalt täielikud, et hinnata strateegiliste 
eesmärkide saavutamist. Frontex ega ECDC ei ole saanud selleks liikmesriikidelt 
vajalikke andmeid. Lisaks ei toonud kumbki amet seda põhiküsimust välja ei oma 
järelhindamistes ega siseanalüüsides. Selle tulemusena ei täitnud nad oma ko -
hustust määrata oma toetusmeetmetele asjakohased strateegilised eesmärgid ja 
kehtestada mõjus (tulemustele suunatud) järelevalve- ja aruandlussüsteem, mille 
peamised tulemusnäitajad on asjakohased ja mõõdetavad.
51 
Selle olukorra mõju ECDC ja Frontexi toetustegevusele on kirjeldatud 
11. selgituses .
36 Tähelepanekud 
Näited puudulike järelhindamiste kohta
Suutmatus mõõta ECDC toetustegevuse mõjusust
ECDC mandaat hõlmab koolitusprogrammide toetamist ja koordineerimist, aitamaks liikmesriike ja komisjo -
ne piisava arvu väljaõppinud spetsialistide tagamisel, eriti epidemioloogilise seire ja väliuuringute osas, ning 
suutmaks defineerida tervisekaitsemeetmeid haiguspuhangute ohjeldamiseks42.
Retsenseeritud teaduskirjanduses soovitatakse proportsiooni üks epidemioloog 100 000 inimese kohta. ELis, 
mille rahvaarv on üle 500 miljoni inimese, tähendab see, et vaja on umbes 5000 epidemioloogi. Hinnangute 
põhjal peaksid ECDC ja liikmesriigid igal aastal koolitama umbes 500 stipendiaati. ECDC-l puudub teave igal 
aastal liikmesriikides tegelikult koolitatavate stipendiaatide ning hetkel ELis aktiivsete epidemioloogide kohta. 
Selle tulemusena ei saa ECDC jälgida oma toetustega rahastatud koolitustegevuse mõjusust.
Suutmatus mõõta Frontexi toetustegevuse mõjusust
Frontex koordineerib ühisoperatsioone Schengeni riikidega, mis võib hõlmata Schengeni riikide aitamist hu -
manitaarpäästeoperatsioonidega merel.
2014. aastal registreeris Frontex oma erinevate operatsioonide käigus umbes 340 000 ebaseaduslikku Schen -
geni alale sisenejat. Sisenejate staatuse määratlemise eest (varjupaik antud, tagasi saata, varjab ennast) 
vastutavad liikmesriigid. Siiski on andmevahetus selles valdkonnas Frontexi ja liikmesriikide vahel ebapiisav. 
Seetõttu ei ole võimalik hinnata Frontexi toetustega rahastatud ühisoperatsioonide mõjusust.
42 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 851/2004, millega asutatakse haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus 
(ELT L 142, 30.4.2004, lk 1), artikli 9 lõige 6.11. selgitus
37
 Järeldused ja soovitused
52 
Audit näitas, et toetused ei ole alati olnud kõige sobivam vahend ametite ülesan -
nete ja poliitiliste eesmärkide täitmiseks. Auditist selgus ka, et, ametid haldasid 
toetusi eeskirjadega laias laastus kooskõlas, välja arvatud konkreetsete toetuste 
valimismenetluste korral. Toetused aitasid üldiselt küll kaasa ametite poliitikaees -
märkide rakendamisele ja edendasid koostööd liikmesriikide avaliku sektori orga -
nitega, kuid ametid ei mõõtnud ELi lisaväärtust ja nende toetustega rahastatud 
tegevuste üldist mõjusust. Järgnevad soovitused on suunatud kõigile ametitele ja 
muudele toetusi kasutavatele või seda tulevikus teha plaanivatele organitele.
Toetuste rahastamisvahendite asjakohane kasutamine
53 
Enamik auditeeritud ameteid ei ole pööranud piisavalt tähelepanu sellele, kas 
toetuste kasutamine oli konkreetse ülesande või tegevuse rakendamiseks kõige 
mõjusam ja tulemuslikum vahend (vt punktid 17–19) või oleksid muud võimalu -
sed, nagu riigihanked, teenustaseme lepingud või koostöölepingud, olnud sobi -
vamad või majanduslikult kasulikumad (vt punktid 20–23). Lisaks esineb ebatõhu -
sust seoses valitud toetusmenetluse või toetuse vormiga (vt punktid 24–27).
1. soovitus
Enne toetusmenetluste algatamist peaksid ametid uurima, 
kas toetused on kõige mõjusam vahend. Lihtsustatud 
kuluvõimalusi ja otsest määramist tuleks kasutada alati, kui 
see on põhjendatud.
Alati, kui ametid kasutavad konkreetse tegevuse rahastamiseks toetusi, peaks see 
põhinema põhjalikul analüüsil ameti vajaduste, saavutada soovitava ELi lisaväär -
tuse, võimalike toetusesaajate ning kulutõhususe tagamiseks vajaliku konkurent -
sitaseme kohta. Ametid peaksid kasutama lihtsustatud kuluvõimalust alati, kui 
see on asjakohane. Toetused tuleks määrata ilma projektikonkursita (st otse), kui 
see on põhjendatud rakenduseeskirjade artikliga 190. Ametid peaksid kehtesta -
ma selged suunised ja kriteeriumid, et aidata konkreetse ülesande või tegevuse 
rakendamiseks valida kõige mõjusam, tõhusam ja majanduslikult kasulikum 
vahend.
Rakendamise tähtaeg: nii ruttu kui võimalik.
38 Järeldused ja soovitused 
Toetusmeetmete iga-aastane planeerimine
54 
Auditeeritud ametite mitmeaastastes ja iga-aastastes tööprogrammides puudu -
sid konkreetsed, mõõdetavad ja ajalised eesmärgid kavandatud toetusmeetmete 
tulemuste kohta. See puudus kahjustab ametite võimekust kooskõlastada nende 
(iga-aastased) toetustegevused nende mitmeaastaste programmdokumentide 
strateegiliste eesmärkide ja nende asutamismääruse mandaadiga (vt punktid 
28–29). Tööprogrammidest puudus tihti oluline teave kavandatava projektikon -
kursi kohta. Sellistel juhtudel ei kujuta iga-aastane tööprogramm endast ameti 
toetusmeetmete jaoks kehtivat rahastamisotsust (vt punktid 30–31).
2. soovitus
Ametite tööprogrammides peaks olema märgitud, milliseid 
tegevusi toetustega rakendatakse, konkreetsed eesmärgid ja 
tulemused, mida toetusmeetmetega saavutada loodetakse, 
samuti kavandatud finants- ja inimressursid, mis on vajalikud 
toetusmeetmete rakendamiseks.
Iga-aastase tööprogrammi kehtestamisel peaksid ametid määratlema oma toe -
tusmeetmetele konkreetsed tulemustele suunatud eesmärgid, mis peavad olema 
selgelt kooskõlas nende asutamismääruse mandaadi ja strateegiliste eesmärki -
dega. Selleks, et rahastamisotsus oleks nõuetekohane, peavad ametid iga-aastas -
tes tööprogrammides märkima toetusmeetmete rakendamiseks heakskiidetud 
finants- ja inimressursid (eelarverida ja eraldised), samuti peamise teabe kavan -
datava projektikonkursi kohta (valimise ja määramise kriteeriumid, maksimaalne 
toetussumma, maksimaalne võimalik kaasrahastamise määr, ajakava). Mitmeaas -
taste raampartnerluslepingute korral tuleb konkreetsete toetuste kohta määratle -
da iga-aastased prioriteedid ja oodatavad tulemused.
Rakendamise tähtaeg: 2018. aasta tööprogrammid.
39 Järeldused ja soovitused 
Toetuse määramise menetlus
55 
Puudusi leiti juhtudel, kui auditeeritud ametid rakendasid konkreetseid eksper -
tide valimise ja toetuste määramise menetlusi, mis põhinesid asutamismääruse 
eranditel (nt EIT ja Frontex). Selle tulemusena ei ole täielikult käsitletud võrdse 
kohtlemise, läbipaistvuse ja huvide konflikti vältimise põhimõtteid ohustavaid 
riske (vt punktid 34–37).
3. soovitus
Konkreetseid toetusmenetlusi kasutavad ametid peaksid 
kehtestama ametlikud sisemenetlused, milles peetakse kinni 
läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtetest ning mis 
kaitsevad võimalike huvide konfliktide eest.
Juhul, kui ameti asutamismäärus erineb finantsmäärusest, peaks amet kehtes -
tama erandi rakendamiseks ametlikud sisemenetlused. Sisemenetlustega tuleb 
eelkõige tagada:
– läbipaistvus: vastutav amet (eelarvevahendite käsutaja / juhatus) peab toe -
tusmenetlustega seotud ametisisesed töötajad ametlikult ametisse nimeta -
ma ja neile volitused andma; konsensusaruannetes tuleb kõiki tähtsamaid 
otsuseid selgelt põhjendada; iga hindamisetapi kohta tuleks projektikonkursi 
kutses avaldada aluskriteeriumid ja hindamisetapi suhteline osakaal;
– kandidaatide võrdne kohtlemine: teavitada ühtlustatud metoodikatest ja 
künnistest kõiki valimiskomisjoni/komitee liikmeid; kehtestada selgelt erista -
tud toetuskõlblikkus-, valiku- ja edukaks kuulutamise kriteeriumid; määrata 
toetuse valiku- ja edukaks kuulutamise kriteeriumid, mis ei ole liiga konkreet -
sed ega liiga ebamäärased; ei tohi määrata väliseksperte otse; tuleb määrata 
ettepanekutele künnised lõplikku ärakuulamise etappi pääsemise kohta, mis 
tuleb avaldada konkursikutses;
– huvide konflikti puudumine: välisekspertide, ametisiseste töötajate ja juhatu -
se liikmete kohta, kes osalevad valiku- ja edukaks kuulutamise menetlustes, 
tuleb sätestada ametlik huvide konflikti poliitika; poliitikas tuleks huvide 
konflikti küsimused liigitada, võttes arvesse mitme väiksema huvide konflikti 
kogumõju, ning määrata kindlaks mõjusad leevendusmeetmed.
Rakendamise tähtaeg: nii ruttu kui võimalik.
40 Järeldused ja soovitused 
Eel- ja järelkontrollid
56 
Kuigi auditeeritud ametid on parandanud oma toetuste rakendamise ja järeleval -
vemenetlusi, on sisekontrollisüsteemis endiselt puudusi (vt punktid 39–41).
4. soovitus
Ametid peavad tugevdama oma toetusprojektide 
rakendamise kontrollisüsteemi.
Ametid peavad toetusesaajatele kehtestama standardsed aruandlusnõuded, et 
järelevalvesüsteem oleks tõhus ja mõjus. Järelkontrollide tulemused tuleb vaada -
ta üle vähemalt igal aastal, et teha kindlaks ja lahendada võimalikud süstemaati -
lised probleemid eelkontrollisüsteemis. Raampartnerluslepingutes tuleb märkida 
maksimaalne toetussumma. Konkreetsed lepingud, millega rakendatakse kordu -
vaid toetusi, ja raampartnerluslepingud tuleb allkirjastada enne toetusmeetmete 
kavandatud algust, välja arvatud juhul, kui see on nõuetekohaselt põhjendatud.
Rakendamise tähtaeg: nii ruttu kui võimalik.
Peamised tulemusnäitajad ja järelhindamised
57 
Auditeeritud ametid määratlesid oma tööprogrammides küll toetustegevustele 
teatud põhilised väljundit käsitlevad tulemusnäitajad, kuid ei ole määratlenud 
asjakohaseid peamisi tulemusnäitajaid tulemuste ja mõju hindamiseks. Lisaks ei 
ole nad viinud läbi oluliste tegevuste järelhindamisi või ei ole nende tulemuste 
põhjal parandanud ei oma toetustega rahastatud tegevuste järelevalvet ega 
aruandlust. Lisaks ei tunnistatud mõnes hinnangus peamiste andmete puudu -
mist liikmesriikidelt. Selle tulemusena ei saanud ametid teha järelevalvet ei oma 
toetusmeetmete sidususe ega mõju üle ning aruanded ei kajastanud saavutatud 
tulemusi ja mõju asjakohaselt (vt punktid 42–51).
41 Järeldused ja soovitused 
5. soovitus
Ametid peaksid looma toetuste järelevalve ja aruandluse 
süsteemid, mis põhinevad tulemustele ja mõjule suunatud 
peamistel tulemusnäitajatel ning järelhindamise tulemustel.
Iga mitmeaastastes ja aastastes tööprogrammides määratletud eesmärgi kohta 
peaksid ametid töötama välja vähemalt ühe asjakohase peamise tulemusnäitaja 
mõju ja tulemuste mõõtmiseks. Lisaks peaksid ametid viima läbi oluliste toe -
tusmeetmete järelhindamised (kaasa arvatud igal aastal rahastatavad korduvad 
toetustegevused), võttes arvesse oluliste andmete ja teabe saamise vajadust 
seotud liikmesriikidelt, et tagada, et meetmed on kindlaksmääratud strateegiliste 
eesmärkidega kooskõlas.
Rakendamise tähtaeg: 2018. aasta tööprogrammid.
IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva 
aruande vastu 2. märtsi 2016. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

42
 Lisa LisaAuditeeritud projektikonkursside valim (2013–2015)
Ameti 
nimetusProtseduuri liik NimetusToetuslepingu 
allkirjastamise kuupäevToetuse 
eelarve
(eurodes)
EFSA ProjektikonkurssPeamises kariloomaliigis seroloogilise levimuse ja toxoplasma 
gondii lihas esinemise vaheline suheGP/EFSA/BIOHAZ/2013/01 400 000
EFSA ProjektikonkurssAndmete kogumine, et toetada pestitsiidide kumulatiivse 
hindamise rühmade loomistGP/EFSA/PRAS/2013/02 160 000
EFSA ProjektikonkurssMütotoksiinidega kokkupuute biomarkerid peamiselt deoksüni -
valenooli jaoks – andmete kogumine ja loomineGP/EFSA/CONTAM/2013/04 300 000
EFSA ProjektikonkurssLäbivaadatud FCMi eelnõu mõju uurimine rahvatervisele ja selle 
tagajärjed halduseleGP/EFSA/FIP/2013/01 250 000
EFSA Projektikonkurss Andmed tropaanalkaloidide esinemise kohta toidus ja söödas GP .EFSA.BIOCONTAM.2014.01 530 000
EFSAProjektikonkurss puudus, 
art 190 1cPartnerluse raamlepingu rakendamine – 15.12.2014 allkirjas -
tatud pestitsiidide kumulatiivse riskihinnangu regulatiivse 
rakendamise toetamineGP/EFSA/PRAS/2014/02 400 000
EFSAProjektikonkurss puudus, 
art 190 1cMitmeaastased teabekeskuste toetuslepingudBELGIA – TEABEKESKUSE 
LEPING 201545 000
ECDCFPA avalik 
projektikonkurssVaktsineerimisprogrammide seire Euroopa Liidus ja EEA/EFTA 
riikides: teabe jagamine toimivuse parandamiseksGRANT/2013/001 1 600 000 
ECDCFPA piiratud 
projektikonkurssEPIETi stipendiumiprogrammi korraldamine GRANT/2013/002 6 000 000 
ECDCFPA avalik 
projektikonkurssEuroopa tuberkuloosi referentlaborite võrgustik (ERLTB-võrk) – 
tugevdadamaks tuberkuloosi diagnoosimist, ravimitundlikkuse 
testimist ja Euroopa Liidu tasemel kooskõlastamistGRANT/2013/003 800 000 
ECDC FPA projektikonkurss EPIETi stipendiumiprogrammi korraldamine GRANT/2014/001 6 000 000 
ECDC FPA projektikonkurssEPIETi stipendiumiprogrammi teaduslik kooskõlastamine (epi -
demioloogia ja rahvatervise mikrobioloogia (EUPHEM) harud)GRANT/2014/002 3 000 000 
EEA FPA projektikonkurssLinnade, maakasutuse ja pinnase Euroopa teemakeskus 
2015–2018EEA/NSV/14/001-ETC/ULS E/K
EEA FPA projektikonkurssRohelise majanduse jäätmete ja materjalide Euroopa teema -
keskus 2014–2018EEA/IEA/13/003-ETC/WMGE E/K
EIT FPA projektikonkurssTeadmis- ja innovaatikakogukond, tervislik eluviis ja aktiivselt 
vananemineE/K E/K
EIT FPA projektikonkurss Teadmis- ja innovaatikakogukond, toormaterjalid E/K E/K
Frontex ei korralda projektikonkursse. Amet peab igal aastal otse osalevate riikide ametitega läbirääkimisi, milles käsitletakse inimressursse ja tehnilise 
varustuse nõudeid eelseisvaks aastaks.
43 Lisa LisaAuditeeritud toetusmaksete ülekannete valim (2013–2015)
Ameti 
nimetusAmetlik 
eelarve -
punktRahas -
tusalli -
kasTe-
hingu 
aastaMaksetüübi 
koodToetusesaajaMakse 
vastuvõetud 
summa
(eurodes)
EFSA B3-010 C1 2013 Lõplik(OSTERREICHISCHE AGENTUR FUR GESUNDHEIT UND ERNAHRUNGS -
SICHERHEIT GMBH) AUSTRIA TERVISE JA TOIDUOHUTUSE AGENTUUR57 125,40
EFSA B3-110 C1 2013 Lõplik(NEMZETI ELELMISZERLANC -BIZTONSAGI HIVATAL) RIIKLIK TOIDUAHE -
LA OHUTUSE AMET327 865,88
EFSA B3-110 C1 2013 LõplikISTITUTO ZOOPROFILATTICO SPERIMENTALE DELL'ABRUZZO E DEL 
MOLISE G CAPORALE ENTE32 160,00
EFSA B3-010 C1 2014 LõplikINSTITUT SCIENTIFIQUE DE LA SANTE PUBLIQUE WETENSCHAPPELIJK 
INSTITUUTVOLKSGEZONDHEID WISSENSCHAFTLICHESINSTITUT FUR 
VOLKSGESUNDHEIT IPH86 012,72
EFSA B3-110 C1 2014 Lõplik STICHTING DLO STICHTING DIENST LANDBOUWKUNDIG ONDERZOEK 59 276,45
EFSA B3-110 C1 2013 Lõplik SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK 45  787, 8 3
EFSA B3-110 C1 2014 Lõplik(ELINTARVIKETURVALLISUUSVIRASTO EVIRA) SOOME TOIDUOHUTUS -
AMET EVIRA54 871,30
ECDC B03002 C1 2013 Eelmaksed ISTITUTO SUPERIORE DI SANITA 70 362,56
ECDC B03002 C8 2014 Lõplik ISTITUTO SUPERIORE DI SANITA 73 264,06
ECDC B03003 C1 2014 EelmaksedNARODOWY INSTYTUT ZDROWIA PUBLICZNEGO PANSTWOWY ZAKLAD 
HIGIENY35 955,64
ECDC B03003 C8 2015 LõplikNARODOWY INSTYTUT ZDROWIA PUBLICZNEGO PANSTWOWY ZAKLAD 
HIGIENY13 881,00
ECDC B03003 C8 2014 Lõplik MINISTERIE VAN VWS AGENTSCHAP RIVM 148 925,66
ECDC B03003 C8 2014 Lõplik INSTITUTO DE SALUD CARLOS III 101 937,18
ECDC B03003 C8 2014 Lõplik INSTITUTO DE SALUD CARLOS III 51 749,50
ECDC B3-003 C8 2013 Lõplik SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK 242 090,00
ECDC B3-003 C8 2013 Lõplik(SMITTSKYDDSINSTITUTET SMI) ROOTSI NAKKUSHAIGUSTE TÕRJE 
INSTITUUT100 476,59
ECDC B3-003 C8 2013 Lõplik MADALMAADE KUNINGRIIK 149  6 87, 0 0
ECDC B3-002 C8 2013 LõplikTERVISEKAITSEAMETI KIIRGUS-, KEEMILISTE JA KESKKONNAOHTUDE 
KESKUSE KIIRGUSKAITSE OSAKOND200 000,00
ECDC B3-002 C8 2014 Lõplik SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK 228 599,60
ECDC B03003 C8 2014 Lõplik NORRA RAHVATERVISE INSTITUUT 71 129,00
EEA B3-331 C8 2013 Lõplik(RIJKSINSTITUUT VOOR VOLKSGEZONDHEIDEN MILIEU) RIIKLIK RAHVA -
TERVISE JA KESKKONNA INSTITUUT644 948,90
EEA B3-332 C8 2013 Lõplik(CENIA, CESKA INFORMACNI AGENTURA ZIVOTNIHO PROSTREDI CENIA) 
TŠEHHI KESKKONNATEABEAMET420 000,00
44 Lisa 
Ameti 
nimetusAmetlik 
eelarve -
punktRahas -
tusalli -
kasTe-
hingu 
aastaMaksetüübi 
koodToetusesaajaMakse 
vastuvõetud 
summa
(eurodes)
EEA B3-334 C8 2013 Lõplik UNIVERSIDAD DE MALAGA 132 938,52
EEA B3-336 C8 2013 LõplikCENTRO EURO-MEDITERRANEO SUI CAMBIAMENTI CLIMATICI SCARL 
MCC174 039,47
EEAB03540-
R0-GISCR0 2013 LõplikRIVM RIJKSINSTITUUT VOOR VOLKSGEZONDHEID EN MILIEUAGENT -
SCHAP MIN VOLKS44 290,00
EEA B3-331 C1 2013 Vahe MADALMAADE KUNINGRIIK 1 505 000,00
EEA B3-333 C1 2013 Vahe MUSEUM NATIONAL D'HISTOIRE NATURELLE 787 500,00
EEA B3-331 C8 2014 Lõplik MADALMAADE KUNINGRIIK 2 070 068,76
EEA B3-332 C8 2014 Lõplik(CENIA, CESKA INFORMACNI AGENTURA ZIVOTNIHO PROSTREDI CENIA) 
TŠEHHI KESKKONNATEABE AMET1 460 000,00
EEA B3-333 C8 2014 Lõplik MUSEUM NATIONAL D'HISTOIRE NATURELLE 1 037 850,00
EEA B3-334 C8 2014 Lõplik UNIVERSIDAD DE MALAGA 1 159 628,00
EEA B3-336 C8 2014 LõplikCENTRO EURO-MEDITERRANEO SUI CAMBIAMENTI CLIMATICI SCARL 
CMCC603 169,26
EEA B3-436 R0 2014 Lõplik (AGENCIJA ZA ZASTITU OKOLISA AZO) HORVAATIA KESKKONNAAMET 51 972,00
EEA B3-436 R0 2014 Lõplik SAKSAMAA LIITVABARIIK 121 093,00
EEA B3-436 R0 2013 Eelmaksed Läti georuumilise teabe amet 15 755,00
EEA B3-436 R0 2013 Vahe Läti georuumilise teabe amet 15 755,00
EEA B3-436 R0 2014 Lõplik Läti georuumilise teabe amet 7  87 7, 0 0
EEA B3-436 R0 2013 Eelmaksed Norra metsa- ja maastikuinstituut 142 676,00
EEA B3-436 R0 2014 Vahe Norra metsa- ja maastikuinstituut 142 676,00
EEA B3-436 R0 2015 Lõplik Norra metsa- ja maastikuinstituut 16 344,00
EIT B3-000 C1 2013 Lõplik KIC INNOENERGY SE 32 199 586,00
EIT B3-000 C1 2013 Lõplik EIT ICT LABS IVZW 24 207 511,05
EIT B3-000 C1 2013 Vahe ASSOCIATION CLIMATE-KIC 3 128 841,53
EIT B3-000 C1 2013 Lõplik ASSOCIATION CLIMATE-KIC 27 118 969,48
EIT B3-000 C5 2014 Lõplik KIC INNOENERGY SE 417 517,00
EIT B3-000 C1 2014 Lõplik EIT ICT LABS IVZW 39 241 064,71
EIT B3-000 C1 2014 Lõplik KIC INNOENERGY SE 40 100 022,64
EIT B3-000 C1 2014 Lõplik ASSOCIATION CLIMATE-KIC 42 096 006,57
Frontex A-3010 C1 2013 Eelmaksed Islandi rannavalve 2 91  217, 0 0
Frontex A-3010 C8 2014 Lõplik Islandi rannavalve 305 048,95Lisa
45 Lisa Lisa Ameti 
nimetusAmetlik 
eelarve -
punktRahas -
tusalli -
kasTe-
hingu 
aastaMaksetüübi 
koodToetusesaajaMakse 
vastuvõetud 
summa
(eurodes)
Frontex A-3050 C1 2014 LõplikMinistero dell'Interno, Dipartimento della Pubblica Sicurezza, Direzio -
ne Centrale dell'Immigrazione e  della Polizia delle Frontiere230 592,05
Frontex A-3050 C1 2014 Eelmaksed Sisserände ja naturalisatsiooni teenistus 23 940,00
Frontex A-3050 C8 2015 Lõplik Sisserände ja naturalisatsiooni teenistus 27 304,20
Frontex A-3010 C1 2014 Eelmaksed Soome piirivalve 187 088,79
Frontex A-3010 C8 2015 Lõplik Soome piirivalve 177 200,71
Frontex A-3000 C1 2014 Lõplik Ungari politsei peakorter 74 997 ,35
Frontex A-3000 C1 2014 Lõplik Föderaalne siseministeerium 129 913,50
Frontex A-3000 C1 2013 Lõplik POOLA VABARIIK 6649,78
Frontex A-3000 C8 2013 Lõplik MADALMAADE KUNINGRIIK 26 748,18
Frontex A-3010 C8 2013 Lõplik PORTUGALI VABARIIK 589 441,25
Frontex A-3010 C8 2013 Lõplik ITAALIA VABARIIK 297 038,21
Frontex A-3010 C8 2013 Lõplik HISPAANIA KUNINGRIIK 69 328,22
Frontex A-3010 C8 2013 Lõplik KREEKA VABARIIK 1 539 693,09
Frontex A-3020 C1 2013 Lõplik ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON 6413,84
Frontex A-3050 C1 2013 Lõplik AUSTRIA VABARIIK 218 662,39
Frontex A-3050 C8 2013 Lõplik NORRA KUNINGRIIK 44 593,26
Frontex A-3050 C1 2013 Lõplik MADALMAADE KUNINGRIIK 14 271,28
Frontex A-3020 C1 2013 Lõplik ITAALIA VABARIIK 15 824,45
Frontex A-3000 C1 2014 Lõplik HISPAANIA KUNINGRIIK 11 777 ,87
Frontex A-3000 C8 2014 Lõplik SAKSAMAA LIITVABARIIK 26 793,97
Frontex A-3010 C8 2014 Vahe ITAALIA VABARIIK 100 697 ,34
Frontex A-3010 C8 2014 Lõplik PORTUGALI VABARIIK 504 603,65
Frontex A-3010 C8 2014 Lõplik KREEKA VABARIIK 429 722,67
Frontex A-3010 C8 2014 Lõplik ISLANDI VABARIIK 291 218,57
Frontex A-3010 C8 2014 Lõplik HISPAANIA KUNINGRIIK 160 627 ,33
Frontex A-3050 C1 2014 Lõplik HISPAANIA KUNINGRIIK 78 735,84
Frontex A-3050 C1 2014 Lõplik SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK 4 4 312,15
Frontex A-3050 C8 2014 Lõplik ITAALIA VABARIIK 193 800,00
Frontex A-3010 C1 2014 Lõplik HISPAANIA KUNINGRIIK 417 533,43
Frontex A-3010 C8 2014 Lõplik ITAALIA VABARIIK 33 774,29
Frontex A-3050 C1 2014 Lõplik SOOME VABARIIK 32 346,26
Frontex A-3000 C8 2014 Lõplik UNGARI VABARIIK 74 997 ,35
46 Komisjoni ja EIT vastus
Kommenteeritud kokkuvõte
IV
Vt allpool EIT ja Euroopa Komisjoni vastuseid viiele soovitusele.
Tähelepanekud
19
2011. aastal läbi viidud hindamise tulemusel antud soovituste alusel koostas ja rakendas EIT 2012. aastal tulemus -
likkuse mõõtmise süsteemi, mis toetab EIT strateegia elluviimise tulemustele orienteeritud seiret. Tulemuslikkuse 
mõõtmise süsteemi osana põhineb teadmis- ja innovaatikakogukondade varasema tulemuslikkuse hindamine 
konkurentsivõimelistes läbivaatusmehhanismides muu hulgas alljärgneva kuue peamise tulemusnäitaja tulemuste 
teadmis- ja innovaatikakogukondade ülesel võrdlusel: 1) EIT märgistusega haridusprogrammide atraktiivsus; 2) EIT 
märgistusega kraadiga lõpetanute arv; 3) inkubeeritud äriideed; 4) loodud idu-/võrsefirmad; 5) teadmiste ülekand -
mine/kasutuselevõtt; 6) uued või parandatud tooted/teenused/protsessid.
Seetõttu kasutab EIT peamisi tulemuslikkuse näitajaid aktiivselt teadmis- ja innovaatikakogukondade üleseks võrd -
lemiseks, eelkõige iga-aastases konkurentsivõimelise vahendite eraldamise protsessis.
Siiski töötab EIT praegu oma seiresüsteemi parandamise kallal. Olulise sammuna selles suunas võttis EIT nõukogu  
3. detsembril 2015 vastu põhjaliku uue seirestrateegia.
20
Mis puudutab EIT-d, siis on oluline rõhutada, et nii rahastamisvahendi valikut  kui ka temaatilisi valdkondi, kus EIT 
peab korraldama projektikonkursse, reguleerivad rangelt EIT asutamismäärus1, EIT rahastamismäärus ja strateegi -
line innovatsioonikava2. Temaatiliste valdkondade valik põhines eelhindamisel, mille viis läbi Euroopa Komisjoni 
Teadusuuringute Ühiskeskus – tulevikutehnoloogiate instituut, kus jõuti samuti järeldusele, et toetused on parim 
elluviimisviis3.
Peale selle ei jäta EIT asutamismääruse artikli 14 lõige 2 ning EIT rahastamismääruse artikli 90 lõiked 2 ja 3 EIT-le 
manööverdusruumi kaalumaks, kas EIT toetusi teadmis- ja innovaatikakogukondadele saaks asendada teiste võima -
lustega, nagu avalik hange või teenusetaseme kokkulepped, nagu kontrollikoda soovitab.
1 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 294/2008, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega  
(EÜ) nr 1292/2013.
2 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 1312/2013/EL.
3 http://ipts.jrc.ec.europa.eu/publications/pub.cfm?id=4479
Komisjoni ja EIT vastus 47
29
Kuigi EIT iga-aastane töökava ei sisalda üksikasjalikke tegevuseesmärke, saavutusi, näitajaid ja oodatavaid tulemusi, 
mida teadmis- ja innovaatikakogukonnad peaksid saavutama, on need kirjas teadmis- ja innovaatikakogukondade 
iga-aastastes tegevuskavades, nagu näeb ette EIT asutamismääruse artikli 6 lõike 2 punktis d sätestatud teadmis- ja 
innovaatikakogukondade autonoomsuse põhimõte. EIT kontrollib iga-aastase vahendite eraldamise protsessi käi -
gus, kas teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuskavades olevad iga-aastased tegevuseesmärgid aitavad kaasa 
teadmis- ja innovaatikakogukondade mitmeaastase strateegia elluviimisele, mis on sätestatud teadmis- ja innovaati -
kakogukondade strateegilises kavas ja on osa EITga sõlmitud partnerluse raamlepingust. See uuenduslik käsitlusviis 
erineb teadlikult teiste programmide omast ja seda tuleks vaadelda EIT ühe tugevusena, mis võimaldab käsitleda 
innovatsiooni tõhusalt ja detsentraliseeritult.
Teadmis- ja innovaatikakogukondade mitmeaastased strateegiad kooskõlastatakse EIT jooksva kolmeaastase töö -
programmi strateegiliste eesmärkidega, sest EIT kolmeaastase tööprogrammi III lisa sisaldab tulevikuväljavaadet, 
strateegilisi eesmärke ning iga teadmis- ja innovaatikakogukonna strateegilisi eesmärke ja põhiprioriteete järgneval 
kolmel aastal. EIT kolmeaastane tööprogramm põhineb lisaks ka EIT strateegilisel innovatsioonikaval.
EIT eesmärgi ja kavandatavate tegevuste üksikasjaliku kirjelduse seoses teadmis- ja innovaatikakogukondade raha -
lise jätkusuutlikkusega leiate EIT iga-aastase tööprogrammi 20164 leheküljelt 21.
Siiski töötab EIT praegu mõjupõhiste tulemusnäitajate koostamise kallal, mis võimaldaksid paremini mõõta teadmis- 
ja innovaatikakogukondade saavutatud innovaatikaalaseid edusamme. Peale selle plaanib EIT koostada ka spetsii -
filised tulemusnäitajad, millega mõõta teadmiste kolmnurga lõimimise tulemusi. Lisaks on EIT nõus kajastama oma 
iga-aastastes tööprogrammides edaspidi rohkem toetustega seonduvat teavet.
31
EIT leiab, et tema iga-aastane tööprogramm juba sisaldab teavet, mis on vajalik põhjendatud rahastamisotsuse 
tegemiseks.
Konkreetsemalt sisaldab EIT iga-aastase tööprogrammi punkt 5.2 üldist iga-aastast maksimaalset toetussummat, 
mida teadmis- ja innovaatikakogukondadele eraldatakse, ning kaasrahastamise maksimaalset võimalikku osakaalu. 
Iga-aastane tööprogramm sisaldab ka EIT iga-aastaseid eesmärke, oodatavaid tulemusi ja näitajaid. Mis puudutab 
teadmis- ja innovaatikakogukondi, siis on üksikasjalikud tegevuseesmärgid, saavutused, näitajad ja oodatavad tule -
mused sätestatud nende iga-aastastes tegevuskavades, mida EIT kontrollib vahendite eraldamise protsessi käigus.
Siiski on EIT nõus kajastama edaspidi oma iga-aastastes tööprogrammides rohkem toetustega seotud teavet, nagu 
teadmis- ja innovaatikakogukondade peamised iga-aastased eesmärgid, temaatilised tegevusvaldkonnad ja kavan -
datavad tegevused.
33
Vt EIT ja Euroopa Komisjoni vastuseid jaotistele 35 ja 37.
35
EIT on taganud läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtted oma menetlustes, milles rakendatakse EIT asutamis -
määruse erandeid. EIT püüab ka edaspidi oma menetluste tõhusust ja tulemuslikkust parandada.
4 http://eit.europa.eu/sites/default/files/EIT%20Annual%20Work%20Progamme%202016.pdf
Komisjoni ja EIT vastus 48
Osaluskutse teadmis- ja innovaatikakogukonnale ei tähenda toetuse andmist ning seetõttu ei saa seda võrrelda 
kontrollikoja soovitatud protsessiga. See on vaid üks samm, mis viib partnerluse raamlepingu sõlmimiseni. Teadmis- 
ja innovaatikakogukonna valimisele järgneb käivitusfaas, kus määratletakse toetuse andmise kriteeriumid ja kont -
rollitakse neid, mis viib seejärel partnerluse raamlepingu sõlmimiseni. Seejärel antakse toetused, millele järgnevad 
eraldi menetlused, mida reguleerivad teised sätted.
EIT täiustas oma protsesse veel rohkem ning avaldas 5. oktoobril 2015 läbivaadatud kriteeriumid teadmis- ja inno -
vaatikakogukondade 2016. aasta projektikonkursi jaoks. Nagu avaldatud dokumendis on sätestatud, hindab nõu -
kogu iga kriteeriumi kümnepallisüsteemis, mistõttu on maksimaalne võimalik punktiarv 30. Nõukogu hinne arvu -
tatakse iga nõukogu liikme hinnete keskmisena. Nõukogu kuulamisel antud punktide summa lisatakse punktidele, 
mis saadakse eksperdirühmale tehnilise hindamise etapis. Seejärel valib EIT nõukogu välja projekti, mis saab kõige 
rohkem punkte maksimaalsest 130 punktist (üks projekt iga teemavaldkonna kohta).
Lähtuvalt 2014. aasta projektikonkursil saadud kogemustest ning protsessi hõlbustamise eesmärgil on teadmis- ja 
innovaatikakogukondade 2016. aasta projektikonkursil ära jäetud lõplike soovituste andmise komisjon.
EIT on seisukohal, et teadmis- ja innovaatikakogukondade 2016. aasta projektikonkursil kasutatav läbivaadatud 
menetlus on täiesti läbipaistev ning tagab kõigi osalejate võrdse kohtlemise.
37
EIT on võimaliku huvide konfliktiga piisavalt tegelenud .
Oluline on märkida, et teadmis- ja innovaatikakogukondade projektide hindamise raamistikus määratud 15 eksper -
dist määrati vaid üks põhiekspert otse. See oli vajalik seoses erinõuetega ülesande täitmisel, eelkõige süvatead -
mised EIT teadmis- ja innovaatikakogukondade mudelist, lai silmaring ning praktiline arusaam Euroopa üldistest 
innovatsioonieesmärkidest, samuti praktilised teadmised ja kogemus akadeemilises, teadus- ja ärikeskkonnas. Lisaks 
läbis ekspert täieliku huvide konflikti kontrolli.
Teadmis- ja innovaatikakogukondade projektide hindamise välisekspertide valimisel teadmis- ja innovaatikako -
gukondade 2014. aasta projektikonkursil hindas EIT hoolikalt iga võimalikku huvide konflikti, järgides programmi 
„Horisont 2020” vastavaid sätteid, ning võttis asjakohased meetmed. EIT hinnang ja meetmed on asjakohaselt 
põhjendatud ja dokumenteeritud. Konkreetselt võttis EIT võimaliku huvide konflikti vältimiseks ekspertide valimisel 
kasutusele üksikasjalikud sisemised menetlused, mis põhinevad programmi „Horisont 2020” standardsätetel. Selle 
põhjal võetud meetmed ulatusid eksperdi protsessist täielikust eemaldamisest kuni osalise eemaldamiseni sõltuvalt 
tajutud riskist ja huvide konflikti tasemest. Siiski püüab EIT parandada teadmis- ja innovaatikakogukondade 2016. 
aasta projektikonkursil ekspertide valimise protsessi tõhusust ja tulemuslikkust. Kooskõlas Euroopa Komisjoni sise -
auditi talituse soovitustega loob EIT lähtuvalt nõuetele vastavatest eksperdiprofiilidest varakult EIT-põhise nimekirja 
võimalikest sobivatest ekspertidest ning kaasab ekspertide valimise protsessi hankespetsialisti. See nimekiri aitab ka 
varakult ennetada huvide konflikti, sest tuvastatakse võimalikud olemasolevad lepingulised suhted võtmeosalistega 
vastavas teadmis- ja innovaatikakogukonna valdkonnas.
Komisjoni ja EIT vastus 49
40
Seoses EIT eelarve aastapõhisusega ja asjaoluga, et ELi eelarvet ei võeta tavaliselt vastu enne detsembri keskpaika, 
ei saa antud aasta toetuslepinguid allkirjastada enne selle aasta 1. jaanuari. Euroopa Kontrollikoda käsitles seda 
probleemi esimest korda 2011. eelarveaasta aastaaruandes ning EIT edastas selle kohta oma märkused. EIT kohustus 
vähendama teadmis- ja innovaatikakogukonna tegevuskavades märgitud algusaja ja toetuslepingu allkirjastamise 
vahelist aega. Selle tulemusena allkirjastati 2013. ja 2014. aasta toetuslepingud kolme teadmis- ja innovaatikakogu -
konnaga 2013. ja 2014. aasta veebruaris.
2015. aasta oli erandlik, sest teadmis- ja innovaatikakogukonnad palusid uue partnerluse raamlepingu kohaldamisel 
ajapikendust, et selgitada EIT, teadmis- ja innovaatikakogukondade ja Euroopa Komisjoni vaheliste erisätete mõju 
programmi „Horisont 2020” eeskirjadele vastavuse kontekstis. Peale selle võttis uue toetuslepingu eelheakskiitmine 
seoses vajalike õigusalaste konsultatsioonidega tavalisest kauem aega. EIT eeldab, et alates 2016. aastast allkirjasta -
takse toetuslepingud taas õigel ajal, sest uued partnerluse raamlepingud on siis juba sõlmitud, st 2015. aasta viivitus 
allkirjastamisel oli erand.
45
EIT nõukogu võttis 3. detsembril 2015 vastu EIT seirestrateegia, millega mõõdetakse algatuse EIT mõju nii selle enda 
kui ka teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuste ja teadmis- ja innovaatikakogukondade tulemuste kaudu 
programmi „Horisont 2020” alusel.
Lisaks plaanib EIT kehtestada tulemustele ja mõjule suunatud täpsustatud seiresüsteemi, mis on ette nähtud EIT kol -
meaastases tööprogrammis 2015–2017. 2015. aastal alustas EIT nõustamisprojekti eesmärgiga koostada mõjupõhi -
sed tulemusnäitajad ning pani selle küsimusega tegelemiseks kokku töörühma, kes peaks oma tööga lõpule jõudma 
2016. aastal. Peale selle plaanib EIT koostada ka spetsiifilised tulemusnäitajad, millega mõõta teadmiste kolmnurga 
lõimimise tulemusi. Lähtuvalt uutest tulemusnäitajatest täiendab EIT 2016. aastal tulemuslikkuse mõõtmise süs -
teemi ja selle aluseks olevaid peamisi tulemusnäitajaid.
47
Vastavalt EIT asutamismääruse artikli 16 lõike 2 sätetele viidi EIT esimene hindamine läbi 2011. aastal ja järgmine 
viiakse läbi 2016. aasta lõpuks.
Järeldused ja soovitused
53
Vt EIT ja Euroopa Komisjoni vastuseid jaotistele 17–19, 20–23 ja 24–27.
1. soovitus. EIT nõustub soovituse kohaldatava osaga.
EIT nõustub soovituse järgmise osaga: „ Ametid peaksid kasutama lihtsustatud kuluvõimalusi, kui see on asjakohane. ” 
Soovituse ülejäänud osa ei ole EIT suhtes kohaldatav meie vastuses kirjeldatud põhjustel.
54
Vt EIT ja Euroopa Komisjoni vastuseid jaotistele 28–29 ja 30–31.
2. soovitus. EIT nõustub soovitusega.
EIT on nõus kajastama oma iga-aastase tööprogrammi eesmärkides edaspidi rohkem kõrgetasemelist toetustega 
seonduvat teavet. Teadmis- ja innovaatikakogukondade üksikasjalikud tegevuseesmärgid, saavutused, näitajad ja 
oodatavad tulemused sätestatakse kooskõlas EIT asutamismääruse artikli 6 lõike 2 punktiga d ka edaspidi teadmis- 
ja innovaatikakogukondade iga-aastastes tegevuskavades, mitte iga-aastases tööprogrammis.
Komisjoni ja EIT vastus 50
55
Vt EIT ja Euroopa Komisjoni vastuseid jaotistele 34–37.
3. soovitus. EIT nõustub soovitusega osaliselt.
EIT nõustub soovitusega, välja arvatud järgmine lause: „ mitte määrata eksperte otse .” Põhjendatud ja erandlikel juh -
tudel peaks EIT-l olema võimalus määrata eksperte otse.
56
Vt EIT ja Euroopa Komisjoni vastuseid jaotistele 39–41.
4. soovitus. EIT nõustub soovitusega osaliselt.
EIT nõustub soovitusega, välja arvatud järgmine lause: „ Partnerluse raamlepingus peaks olema sätestatud maksi -
maalne summa. ” Seitsmeaastastes partnerluse raamlepingutes ei saa ega ole ka mõistlik näidata maksimaalset 
toetussummat ette.
5. soovitus. EIT nõustub soovitusega.
51 ECDC vastus
Kokkuvõte
I
ECDC väljendab seoses Euroopa Kontrollikoja aruandega heameelt.
Siiski soovib keskus esitada ECDCd käsitlevate osade kohta järgmised märkused.
Tähelepanekud
17
ECDC teeb enne uute projektide algatamist alati nn võimaluste ja väärtuste uuringu (OVS), mida peetakse eelhinda -
miseks. Enne projektide lisamist aasta tööprogrammi vaadatakse need uuringud läbi. Keskus kavatseb neid uurin -
guid täiustada, et need võtaksid arvesse kõiki nimetatud aspekte.
23
Kuigi ECDC on arvamusel, et projektide VENICE III ja ERLTB-net finantseerimiseks oli kõige sobivam toetuste mehha -
nism, möönab keskus, et toetuste mehhanismi kasutamist oleks tulnud paremini dokumenteerida. Edaspidi kavat -
seb ECDC mehhanismi kasutamist juhtumipõhiselt üksikasjalikumalt põhjendada.
25
ECDC pidas ELi abisaajatele EPIET-stipendiumide määramisel täieliku hindamismenetluse kasutamist parimaks vii -
siks, mis tagas läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise. 2015. aastal tegi ECDC hangete, toetuste ja lepingute sisekomitee 
ettepanekuid, kuidas menetlust lihtsustada, säilitades läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise. Muu hulgas pakuti 2016. 
aasta konkursiks välja otsene toetuste andmise menetlus. Sellega nõustus hiljem ka kontrollikoda. Jaanuarist 2016 
rakendatakse uut raampartnerluslepingut otsese toetuste andmise menetluse kaudu.
29
Pärast rahvatervisekoolituse strateegia vastuvõtmist juunis 2015 jätkas ECDC vastavate koolitusvajaduste mõõtmist 
ELi-ülese koolitusvajaduse hindamisuuringu abil (detsembris 2015). Saadud andmeid analüüsitakse ja vaadatakse 
praegu koos sidusrühmadega läbi.
31
2016. aasta tööprogrammi lisas on tabel, kus on kavandatud toetuste teave, sh toetuse liik, eeldatav summa ja kes -
tus. 2017. aasta ühtses programmdokumendis esitatakse rohkem teavet, näiteks eesmärgid ja oodatavad tulemused.
ECDC vastus 52
39
Kehtiva eelkontrollisüsteemi kohaselt tuleb abisaajalt enne lõppmakse tegemist küsida kas kontrollitõendit või 
tõendavaid dokumente. ECDC võtab järelkontrollide tulemusi oma eelkontrollimenetluste ajakohastamisel arvesse.
43
ECDC täiustab praegu oma näitajaid, et paremini hinnata toetusmeetmete tulemusi ja mõju.
47
Vt vastus 50. punktile.
50
Et praegu puudub võimalus tulemuslikkuse põhinäitajate abil mõõta liikmesriikides koolitatud epidemioloogide 
arvu, kogub ECDC mitteametlikult, kuid korrapäraselt aastanäitajaid, mille alusel hinnatakse koolitusvajadusi. Need 
näitajad (mis ei sisaldu küll haldusnõukogu aruannetes) pakuvad järgmist teavet: 1) igal aastal stipendiumi ELi osa 
jaoks esitatud üksiktaotluste arv; 2) ELi liikmesriikide poolt igal aastal avaldatud stipendiumikohtade soovid;  
3) stipendiaatide tööhõivestaatuse aastaülevaade avalike teabeallikate alusel. Alates 2015. aastast peavad ECDC 
sidusrühmad aastaküsitluses andma tagasisidet ja hinnanguid toetustest rahastatud koolitustega rahulolu kohta. Vt 
ka vastus punktile 29.
Järeldused ja soovitused
53
Vt vastused punktidele 17, 23 ja 25.
1. soovitus
ECDC nõustub soovitusega.
54
Vt vastused punktidele 29 ja 31.
2. soovitus
ECDC nõustub soovitusega.
55
ECDC asutamismääruses sellised erandid puuduvad.
ECDC vastus 53
3. soovitus
Soovitus ei ole ECDC suhtes kohaldatav.
56
Vt vastus punktile 29.
4. soovitus
ECDC nõustub soovitusega.
57
Vt vastused punktidele 43 ja 50.
5. soovitus
ECDC nõustub soovitusega.
54 EEA vastus
Märkused
Ebasobivad rahastamisvahendid
20
Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraadiga projekti GIO Land rakendamiseks sõlmitud delegeerimis -
lepingu alusel määratud toetuste korral valis rahastamisvahendi komisjon.
Ühtlasi tuleb märkida, et mõnel juhul (nt Luksemburgi korral) ei määratud toetust, vaid otsustati tõhususe nimel 
sõlmida teenusleping.
Ameti asutamismäärusega loodi nii amet ise kui ka Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrk, et pakkuda Euroopa 
Liidule ja selle liikmesriikidele Euroopa tasandil usaldusväärset ja võrreldavat teavet. Määruses loetletakse võrgus -
tikku kuuluvad partnerorganisatsioonid. Võimalikud rahastamisvahendid (toetuste määramine projektikonkursside 
kaudu või hankemenetlused) võivad võrgustikus tekitada teatavat konkurentsi ning ohustada ameti ja võrgustiku 
ülesannete täitmiseks vajalikku koostööd.
22
Euroopa teemakeskuste kontekstis tõstatati asjakohaste rahastamisvahendite küsimus taas kord hindamismenetluse 
käigus, mis toimus enne projektikonkursside käivitamist 2012. aastal.
Haldusnõukogu eritaotlusel koostatud ülevaatlikus kokkuvõtvas aruandes põhjendas määratud hindamiskomisjon 
piisavalt ja asjakohaselt rahastamismehhanismi valiku kaalutlusi.
Puudulik toetusmeetod
26
Lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamiseks tuleks eelnevalt koguda ja analüüsida partnerorganisatsioonide mitme 
aasta statistilisi andmeid, varasemaid andmeid või tavapäraseid kuluarvestustavasid kooskõlas finantsmääruse 
artikli 124 lõikega 2. See tähendaks halduskoormuse üleminekut ja mitte tingimata selle vähenemist.
Kehtestatud ei olnud tulemuste ja mõju SMART-eesmärke
29
EEA kavatseb SMART-eesmärgid kehtestada oma 2017. aasta programmdokumendis. Sellegipoolest tuleb märkida, 
et delegeerimislepingu alusel sõlmitud toetuslepingute korral sätestatakse eesmärgid komisjoni aasta tööprogram -
mides ja delegeerimislepingu projektirakenduskavas.
Rahastamisotsused olid puudulikud
31
EEA 2013. aasta tööprogrammis esitati teavet 2013. aastaks majandamiskavades kavandatud tegevusel põhineva 
eelarvejaotuse kohta ning partnerluse raamlepingute projektikonkursside tingimustes viidati hinnangulisele 
aastaeelarvele.
Kontrollikoja märkuse alusel võttis EEA haldusnõukogu 25. novembril 2015 vastu rahastamisotsuse koos Euroopa 
teemakeskuste tegevuskavade rakendamise üksikasjaliku tööprogrammiga 2016. aastaks.
EEA vastus 55
Eel- ja järelkontroll
39
EEA võttis oma kontrollimenetluse tugevdamiseks mitmesuguseid meetmeid, eelkõige töötas amet välja kontrolli -
suunised, mis edastati toetuste eelkontrolle tegevatele ressursiametnikele, samuti asjakohased kontrollipõhimõtted, 
mille eesmärk on tagada kulude hõlmatus ja toetuskõlblikkus.
Kontrollikoja märkuse põhjal on asjaomasele toetusesaajale makstud summa temalt nüüdseks sisse nõutud  
(vt 10. selgitus).
Muud sisekontrolli puudused
41
Kui Euroopa teemakeskuste kavandatava tegevuse elluviimist otsustatakse ka edaspidi rahastada partnerluse 
raamlepingute ja toetuste määramise kaudu, täpsustab EEA partnerluse raamlepingute koguperioodi hinnangulise 
kogueelarve asjaomastes konkursikutsetes.
Tulemuslikkuse põhinäitajate puudumine
43
Kõikide Euroopa teemakeskuste jaoks 2016. aastaks kindlaks määratud tulemuslikkuse põhinäitajad on esitatud 
põhiväljundite tabelis eeldatavate tulemustena kooskõlas haldusnõukogu 16. detsembril 2015 vastuvõetud rahasta -
misotsuses sisalduva ajakavaga.
EEA esitab konkreetsed tulemuslikkuse põhinäitajad järgmistes, 2017. aasta vastavates rahastamisotsustes.
Järelkontrolli puudumine või puudulikkus
49
2016. aastal kehtestati tegevuskavade kavandite eelneva ristkontrolli süsteem, mille raames uuritakse Euroopa tee -
makeskuste sünergiat EEA tööprogrammi täitmise sidususe, mõjususe ja tõhususe parandamisel.
EEA hindab enne 2018. aasta lõppu Euroopa teemakeskuste tõhusust, keskendudes muu hulgas Euroopa teemakes -
kuste tegevuse tulemustele ja mõjule.
Järeldused ja soovitused
Toetuste rahastamise vahendi asjakohane kasutamine
53
Amet hindab tulevaste Euroopa teemakeskuste määramise ettevalmistustöö raames 2018. aastal uuesti Euroopa 
teemakeskuste rahastamismehhanisme ja ühtlasi muude toetusvormide kasutamise mõju.
Sarnane hindamine toimub ka dialoogis Euroopa Komisjoniga, kui Copernicuse maismaaseire teenuse ja in situ  kom -
ponendi rakendamise delegeerimislepingu kohaste delegeeritud ülesannete täitmise rahastamiseks kavatsetakse 
määrata toetused.
1. soovitus
EEA nõustub soovitusega.
EEA vastus 56
Toetusmeetmete aastakavad
54
EEA kavatseb SMART-eesmärgid kehtestada oma 2017. aasta programmdokumendis.
Peale selle täiendab EEA oma tulevasi aasta tööprogramme (alates 2017. aastast) lisateabega eelkõige täidetavate 
eesmärkide, oodatavate tulemuste, kohaldatavate tulemuslikkuse põhinäitajate ja kavandatavateks toetusmeet -
meteks prognoositud eelarveliste vahendite jaotuse kohta, nii et aasta tööprogrammid oleksid rahastamisotsus 
Euroopa Liidu üldeelarve finantseeskirjade määruse artikli 84 tähenduses.
2. soovitus
EEA nõustub soovitusega.
Toetuste määramise menetlused
55
EEA asutamismääruses sellised erandid puuduvad.
3. soovitus
Soovitus ei ole EEA suhtes kohaldatav.
Eel- ja järelkontroll
56
Mitmesuguste Euroopa teemakeskustega seotud partnerluse raamlepingute sõlmimiseks 2012. ja 2013. aastal 
alanud projektikonkursside taustal vaatas EEA läbi lepingudokumendid ning kehtestas aruannete standardvormi. 
Vahepealsel ajal töötas amet välja finantssuunised toetusesaajatele ja eelkontrolle tegevatele ressursiametnikele.
EEA püüab 2016. aastal oma kontrollisüsteemi veelgi tugevdada, tagades sisekontrollinõuete range rakendamise ja 
arvestades võimalike järelkontrollide tulemusi.
4. soovitus
EEA nõustub soovitusega.
Tulemuslikkuse põhinäitajad ja järelhindamine
57
EEA sätestab toetustega rahastatava tegevuse mõju ja tulemustega seotud asjakohased tulemuslikkuse põhinäita -
jad 2017. aasta programmdokumendis.
Amet hindab enne 2018. aasta lõppu Euroopa teemakeskuste tõhusust, keskendudes muu hulgas Euroopa tee -
makeskuste tegevuse tulemustele ja mõjule, et määratleda järelevalve eesmärgil asjaomased tulemuslikkuse 
põhinäitajad.
5. soovitus
EEA nõustub soovitusega.
57 EFSA vastus
Kokkuvõte
III
EFSA korraldas oma toetus- ja hankeprojektide põhjaliku järelhindamise (2. selgitus), kasutab juhendamissüsteemi, 
et aidata juhtkonnal valida sobivaim rahastamismehhanism, ning on asjakohastel juhtudel kasutanud lihtsustatud 
kuluvõimalusi (vt punkt 27). Menetlusi, mille abil kontrollitakse rahaliste toetuste kasutamist, täiendati 2015. aasta 
kevadel.
Seoses soovitusega kasutada tulemustele ja mõjule keskenduvatel tulemuslikkuse põhinäitajatel ning järelhinda -
mise tulemustel põhinevaid järelevalve- ja aruandlussüsteeme, leiab EFSA, et ta saab tõepoolest täiustada program -
mdokumentides sätestatavaid asjakohaseid mõjunäitajaid.
IV
EFSA märgib, et aruandes esitatud soovitused ei ole konkreetse asutuse kohta.
Tähelepanekud
22
EFSAs kasutatakse kuuepunktilist juhendamissüsteemi, et aidata juhtkonnal valida sobivaim rahastamismehhanism.
23
Kui EFSA-le ei esitata rahuldavat taotlust toetusmeetme kaudu, võib ta otsustada sihtrühma laiendada ja valida han -
kemenetluse, mis on avatud kõikidele huvitatud organisatsioonidele (vältides nõuetekohaselt huvide konflikte).
48
2013. aastal korraldas EFSA ulatusliku sihtotstarbelise järelhindamise oma teadushangete ja -toetuste programmi 
kohta ning selle panuse kohta EFSA põhiülesannete täitmisesse.
Järeldused ja soovitused
Toetuste rahastamise vahendi asjakohane kasutamine
53
EFSAs kasutatakse kuuepunktilist juhendamissüsteemi, et aidata juhtkonnal valida sobivaim rahastamismehhanism.
Kui EFSA-le ei esitata rahuldavat taotlust toetusmeetme kaudu, võib ta otsustada sihtrühma laiendada ja valida han -
kemenetluse, mis on avatud kõikidele huvitatud organisatsioonidele (vältides nõuetekohaselt huvide konflikte).
EFSA vastus 58
1. soovitus
Vastu võetud . EFSA nõustub soovitusega ja on seda varasematel aastatel juba järginud. EFSAs on kasutusel kulu -
tõhus juhendamissüsteem, et aidata juhtkonnal valida sobivaim rahastamismehhanism.
Toetusmeetmete aastakavad
54
2015. aastal suurendas EFSA läbipaistvust oma allhangete kavandamises, koostades ühtse hanke- ja toetuskava, mis 
avaldati ameti veebilehel ja mida ajakohastatakse korrapäraselt.
2. soovitus
Vastu võetud . EFSA nõustub soovitusega ja on seda varasematel aastatel juba järginud, nagu tunnistas Euroopa 
Kontrollikoda Euroopa Toiduohutusameti 2014. eelarveaasta aruande eelmiste aastate kommentaaride põhjal võe -
tud meetmete tabelis.
Toetuste määramise menetlused
EFSA asutamismääruses sellised erandid puuduvad.
3. soovitus
Ei ole EFSA suhtes kohaldatav.
Eel- ja järelkontroll
56
EFSAs on kehtestatud nõuetekohane rahaliste toetuste kasutamise kontrollimise menetlus, milles keskendutakse 
olulistele elementidele riskipõhise lähenemisviisi alusel. Seda menetlust täiendati 2015. aasta kevadel.
4. soovitus
Vastu võetud. EFSA nõustub soovitusega ja on seda varasematel aastatel juba järginud. EFSAs on rahaliste toetuste 
kasutamise kontrollimiseks kehtestatud kulutõhusad menetlused.
Tulemuslikkuse põhinäitajad ja järelhindamine
57
EFSA korraldas ulatusliku sihtotstarbelise järelhindamise oma teadushangete ja -toetuste programmi kohta ning 
selle panuse kohta EFSA põhiülesannete täitmisesse (vt punkt 48).
5. soovitus
Vastu võetud. EFSA on soovitust varasematel aastatel järginud seoses järelhindamisega. Amet leiab, et ta saab 
tõepoolest täiustada programmdokumentides sätestatavaid asjakohaseid mõjunäitajaid.
59 Frontexi vastus
Tähelepanekud
17
Seadusandja tegi eelhindamise selle kohta, kas agentuuri tegevused lisavad väärtust ning kas on valitud kõige 
sobivam rakendamisviis, juba 2003. aastal enne Frontexi asutamismääruse vastuvõtmist. Pealegi on Frontexi koor -
dineeritud ühisoperatsioonides kasutatavate tegevusvahendite kulutõhususe eelhindamisel tähelepanuta jäetud 
poliitiline olukord ja üleskutse operatiivsele solidaarsusele ELi välispiiridel.
20
Frontex rõhutab, et ühisoperatsioonide rahastamiseks võib agentuur oma asutamismääruse artikli 3 lõike 4 kohaselt 
kasutada vaid toetusi. See tähendab, et agentuuri jaoks saadaolevad rahastamisvahendid on a priori  piiratud.
Agentuuri asutamismäärust vaadatakse praegu läbi (vt komisjoni teatis COM(2015) 6711) ja Frontex järgib oma ees -
märki laiendada oma rahastamismehhanisme, et need hõlmaksid enamat kui toetused.
22
Võttes arvesse asutamismäärusega kehtestatud piiranguid, uurib Frontex, kas ühisoperatsioonid sisaldavad täienda -
vaid tegevusi, mida on võimalik rahastada muude rahastamismehhanismidega. Juhul kui sellised tegevused tuvasta -
takse, kehtestatakse sobivaima rahastamismehhanismi valimiseks asjakohased juhised ja kriteeriumid.
23
Frontexi ülesanne on koordineerida ELi liikmesriikide operatiivkoostööd. Frontexi operatsioonides tuleb esmajärje -
korras kasutada liikmesriikide pädevate asutuste tehnilist varustust.
Frontexi määruse artikli 7 lõige 5 näeb ette, et agentuur rahastab tehnilise varustuse kasutamist. Üks võimalus 
liikmesriikide tehnilisi vahendeid täiustada on hankida eraettevõtjatelt järelevalveteenuseid. Samas ei asenda see 
täielikult liikmesriikidega tehtavat koostööd.
Kontrollikoja viidatud näide on Frontexi esimene katseprojektijärgne praktiline kogemus. Eralennukite kasutamise 
tegelikku maksumust ja praktilisi tingimusi hinnatakse raamlepingu rakendamise käigus konkursi taasavamisega.
Siinkohal tuleb märkida, et agentuuril on olnud vastuvõtvate liikmesriikide ametiasutustega probleeme käesoleva 
raamlepingu alusel õhusõidukite kasutamisega.
26
Koormav hüvitissüsteem on seotud liikmesriikide lähetuste rahastamise tingimuste erinevustega.
Frontex kehtestas koostöös liikmesriikide ekspertidega vahendite jooksvate kulude süsteemi, et kaasfinantseerida 
ühise nimekirja alusel abikõlblikke kulusid tehniliste varustuse kasutamiseks ning võtta arvesse liikmesriikide erine -
vate ametiasutuste eeskirju ja riiklikke õigusnorme.
1 Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega tunnistatakse kehtetuks 
määrus (EÜ) nr 2007/2004, määrus (EÜ) nr 863/2007 ja nõukogu otsus 2005/267/EÜ.
Frontexi vastus 60
29
Tegevuskavade eesmärke tuleb üldjuhul hinnata kvalitatiivselt, sest kvantitatiivne meetod on meelevaldne 
ning rõhutab sihtväärtuste saavutamist ilma rakendusperioodil esinenud probleemide ja saavutuste ulatusliku 
hindamiseta.
Frontexi tegevusvaldkonda kuuluva ebaseadusliku migratsiooni suhtes kehtivad kvantifitseerimisel teatud pii -
rangud. Ühisoperatsioonide / otsingu- ja päästeoperatsioonide koordineerimist või (koostöös muude ELi agen -
tuuridega) ebaseaduslikku rännet hõlbustavate organiseeritud kuritegelike võrgustike likvideerimist on keeruline 
teisendada kvantitatiivseks eesmärgiks. Frontex leiab siiski, et agentuuri operatiivtegevuste vastavust strateegiliste 
eesmärkidega on võimalik näidata, kasutades pigem kvalitatiivseid kui kvantitatiivseid eesmärke.
35
Otsustusprotsessis on juba tehtud muudatusi. 2015. aastal peetud iga-aastaste kahepoolsete läbirääkimiste tulemu -
sena andis tegevdirektor läbirääkimistes osalevatele töötajatele kirjaliku volituse.
Ametliku otsustusprotsessiga seoses uurib agentuur võimalusi luua vähemalt kahest üksusest pärinevast kolmest 
liikmest koosnevaid hindamiskomiteesid.
37
Iga-aastastel kahepoolsetel läbirääkimistel osalenud töötajad allkirjastasid 2015. aasta sügisel erideklaratsiooni, mis 
kinnitab mis tahes huvide konflikti puudumist.
39
Frontex märgib, et 10. lahtris tuvastatud puudus on seotud jooksvate kulude süsteemi koormava menetlusega. Vt ka 
meie vastus punktile 26.
44
Iga-aastase aruandluse jaoks arvutatakse ning esitatakse korrakohaselt põhinäitajad.
Juhtimise eesmärgil lepiti kokku piiratud arvus indikaatorites, mis võimaldab juhtorganil agentuuri tööd juhtida.
Kogemused näitasid, et tulemusnäitajate ja seonduvate sihtväärtuste lisamine iga-aastasesse tööprogrammi (nagu 
seda tehti aastatel 2012  ja 2013) takistavad kõnealuse eesmärgi saavutamist. Seetõttu vähenes ka haldusnõukogule 
esitatavate aruannete arv.
51
Frontex rõhutas, et kontrollikoja viidatud andmeedastuseks puudub õigusraamistik. Vastavalt kehtivale õigusraa -
mistikule peavad liikmesriigid vastutama ühisoperatsioonide käigus kinnipeetud ja päästetud ebaseaduslikult 
rändavate inimestega seotud edasiste menetluste eest. Ebaseadusliku rändaja staatuse annavad kõikidel juhtudel 
hilisemas etapis liikmesriigid. Kooskõlas kehtiva õigusraamistikuga ei oma Frontex ebaseaduslike rändajatega seo -
tud isikliku teavet ning agentuuril ei ole ka vastavat õigust.
Frontexi vastus 61
Komisjon soovitab 2015. aasta detsembris esitatud ettepanekus COM(2015) 671 olukorda parandada. Ettepanekus 
uuritakse võimalust tagada agentuurile juurdepääs Euroopa andmebaasidele (nt Schengeni infosüsteem (SIS) ja 
Euroopa sõrmejälgede võrdlemise süsteem (EURODAC)) ja kaalutakse võimalust esitada ettepanekuid muuta õigus -
akte, millele nimetatud andmebaasid tuginevad.
Kokkuvõte ja soovitused
53
Frontex rõhutab, et ühisoperatsioonide rahastamiseks võib agentuur oma asutamismääruse artikli 3 lõike 4 kohaselt 
kasutada vaid toetusi. See tähendab, et agentuuri jaoks saadaolevad rahastamisvahendid on a priori  piiratud.
Agentuuri asutamismäärust vaadatakse praegu läbi. Siiani ei ole seda piirangut aga eemaldatud.
Võttes arvesse asutamismäärusega kehtestatud piiranguid, uurib Frontex, kas ühisoperatsioonid sisaldavad täienda -
vaid tegevusi, mida on võimalik rahastada muude rahastamismehhanismidega. Juhul kui sellised tegevused tuvasta -
takse, kehtestatakse sobivaima rahastamismehhanismi valimiseks asjakohased juhised ja kriteeriumid.
Kontrollikoja viidatud eraettevõtjatelt järelevalveteenuste hankimine on Frontexi esimene katseprojektijärgne prak -
tiline näide. Eralennukite kasutamise tegelikku maksumust ja praktilisi tingimusi hinnatakse raamlepingu rakenda -
mise käigus.
Siiski tuleb märkida, et agentuuril on olnud liikmesriikide ametiasutustega probleeme eraettevõtjate teenuste kasu -
tamisel selles valdkonnas.
Koormav hüvitissüsteem on seotud liikmesriikide lähetuste rahastamise tingimuste erinevustega.
1. soovitus
Frontex nõustub soovitusega, kuid selle elluviimine sõltub asutamismääruse muutmise ettepanekuga seotud arute -
lude tulemusest.
54
Tegevuskavade eesmärke tuleb üldjuhul hinnata kvalitatiivselt, sest kvantitatiivne meetod on meelevaldne 
ning rõhutab sihtväärtuste saavutamist ilma rakendusperioodil esinenud probleemide ja saavutuste ulatusliku 
hindamiseta.
Frontexi tegevusvaldkonda kuuluva ebaseadusliku migratsiooni suhtes kehtivad kvantifitseerimisel teatud pii -
rangud. Ühisoperatsioonide / otsingu- ja päästeoperatsioonide koordineerimist või (koostöös muude ELi agen -
tuuridega) ebaseaduslikku rännet hõlbustavate organiseeritud kuritegelike võrgustike likvideerimist on keeruline 
teisendada kvantitatiivseks eesmärgiks. Frontex leiab siiski, et agentuuri operatiivtegevuste vastavust strateegiliste 
eesmärkidega on võimalik näidata, kasutades pigem kvalitatiivseid kui kvantitatiivseid eesmärke.
Frontexi vastus 62
2. soovitus
Frontex nõustub soovitusega.
55
Otsustusprotsessis on juba tehtud muudatusi. 2015. aastal peetud iga-aastaste kahepoolsete läbirääkimiste tulemu -
sena andis tegevdirektor läbirääkimistes osalevatele töötajatele kirjaliku volituse.
Ametliku otsustusprotsessiga seoses uurib agentuur võimalusi luua vähemalt kahest üksusest pärinevast kolmest 
liikmest koosnevaid hindamiskomiteesid.
Iga-aastastel kahepoolsetel läbirääkimistel osalenud töötajad allkirjastasid 2015. aasta sügisel erideklaratsiooni, mis 
kinnitab mis tahes huvide konflikti puudumist.
3. soovitus
Frontex nõustub soovitusega ja on juba osaliselt rakendanud läbipaistvust ja huvide konflikti puudumist käsitlevat 
osa. Frontex peab arvestama ka solidaarsuse kriteeriumi.
56
Frontex märgib, et 10. lahtris tuvastatud puudus on seotud jooksvate kulude süsteemi koormava menetlusega. Vt ka 
meie vastus punktile 26.
4. soovitus
Frontex nõustub soovitusega ja jätkab kontrollsüsteemi parandamist.
57
Iga-aastase aruandluse jaoks arvutatakse ning esitatakse korrakohaselt põhinäitajad.
Juhtimise eesmärgil lepiti kokku piiratud arvus indikaatorites, mis võimaldab juhtorganil agentuuri tööd juhtida. 
Kogemused näitasid, et tulemusnäitajate ja seonduvate sihtväärtuste lisamine iga-aastasesse tööprogrammi (nagu 
seda tehti aastatel 2012  ja 2013) takistavad kõnealuse eesmärgi saavutamist. Seetõttu vähenes ka haldusnõukogule 
esitatavate aruannete arv.
Frontexi vastus 63
Frontex rõhutas, et kontrollikoja viidatud andmeedastuseks puudub õigusraamistik. Vastavalt kehtivale õigusraa -
mistikule peavad liikmesriigid vastutama ühisoperatsioonide käigus kinnipeetud ja päästetud ebaseaduslikult 
rändavate inimestega seotud edasiste menetluste eest. Ebaseadusliku rändaja staatuse annavad kõikidel juhtudel 
hilisemas etapis liikmesriigid. Kooskõlas kehtiva õigusraamistikuga ei oma Frontex rändajatega seotud isikliku teavet 
ning agentuuril ei ole ka vastavat õigust.
Komisjon soovitab 2015. aasta detsembris esitatud ettepanekus COM(2015) 671 olukorda parandada. Ettepanekus 
uuritakse võimalust tagada agentuurile juurdepääs Euroopa andmebaasidele (nt Schengeni infosüsteem (SIS) ja 
Euroopa sõrmejälgede võrdlemise süsteem (EURODAC)) ja kaalutakse võimalust esitada ettepanekuid muuta õigus -
akte, millele nimetatud andmebaasid tuginevad.
5. soovitus
Frontex nõustub soovitusega, kuid see sõltub õigusliku raamistiku muudatustest ja liikmesriikidega teabe 
jagamisest.

KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
Kolme aasta jooksul (2013–2015) olid ametite kulud 
toetustele kokku 740 miljonit eurot. Kontrollikoja auditiga 
uuriti toetuste jagamiseks kohaldatud süsteemide ja 
kontrolliprotseduuride õiguslikku vastavust ja mõjusust 
viie ameti puhul, kelle eraldatud toetus moodustab kokku 
umbes 92% eraldatud toetustest. Kontrollikoda leidis, et 
üldiselt määrasid ja maksid auditeeritud ametid toetusi 
kooskõlas eeskirjadega. Enamik auditeeritud ameteid ei 
ole siiski piisavalt kaalunud alternatiivseid 
rahastamisvõimalusi ja seetõttu ei ole toetused olnud alati 
parim viis nende eesmärkide saavutamiseks. Lisaks ei ole 
auditeeritud ametid piisavalt mõõtnud oma toetuste 
mõjusust.
EUROOPA
KONTROLLIKODA