[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 20.12.2010

KOM(2010) 766 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE,

mis käsitleb Guinea-Bissau Vabariigiga läbivaadatud Cotonou lepingu artikli 96 kohaste nõupidamiste alustamist

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE,

mis käsitleb Guinea-Bissau Vabariigiga läbivaadatud Cotonou lepingu artikli 96 kohaste nõupidamiste alustamist

1. Taust

Alates iseseisvumisest 1975. aastal on Guinea-Bissau arendanud Euroopa Liiduga tihedaid suhteid ning viimane on rahastanud koostööd selles riigis juba rohkem kui 500 miljoni euro ulatuses. Samal ajal on endiselt tegemist hapra riigiga, mida räsivad etnilised pinged, ebaproportsionaalselt suur sõjavägi – mis ei ole kutseline, kuid ülimalt politiseeritud –, ja lokkav vaesus. Lisaks mõjutab uimastikaubandusest pärit raha juba mitmendat aastat korrumpeeruvalt ühiskonna eri kihte (sõjavägi, parteid, valitsus), mis destabiliseerib ka naaberriike, arvestades piiride lõtvust vaba liikumise kontekstis ja pingelist julgeolekuolukorda Casamance’is ja Guinea Vabariigis.

2009. aasta esimeses pooles pingestus poliitiline ja julgeolekuolukord riigis uuesti ning see viis märtsis relvajõudude ülemjuhataja ja president Joao Vieira mõrvamiseni. Sama aasta juunis mõrvati piirkondliku halduse minister ja endine kaitseminister ning hulk teisi vahistati. Kõikide nende puhul oli tegemist president Vieirale lähedalseisvate isikutega ja võimude väidetel olid nad segatud riigipöörde katsesse.

Vaatamata nimetatud traagilistele sündmustele toimusid president Vieira mantlipärija leidmiseks korraldatud enneaegsed presidendivalimised rahulikus õhkkonnas. 26. juulil toimunud teises voorus tuli 63,31 %-ga häältest võitjaks Malam Bacai Sanha (PAIGC). Ta alustas oma viieaastast ametiaega presidendina 8. septembril 2009. Peaministriks sai Carlos Gomes. Ametisse astumise kõnes rõhutas uus president, et rahvuslik leppimine, karistamatusevastane võitlus ja julgeolekusektori reform on tema jaoks esikohal.

Mõni päev hiljem kinnitati relvajõudude ülemjuhataja ametisse merejõudude ülemjuhataja ja reformimeelsuse poolest tuntud admiral José Zamora Induta. Oktoobri lõpus muutis president valitsuse koosseisu põhjalikult. See hõlmas suuremat osa portfellidest ja tõi valitsusse uusi liikmeid. Veidi hiljem määrati ametisse uus peaprokurör, et tõhustada prokuratuuri tööd nii kuritegevuse ärahoidmisel ja sellevastases võitluses kui ka selleks, et kiirendada 2009. aasta märtsis ja juunis toime pandud poliitiliste mõrvade eest vastutavate isikute suhtes algatatud ametlike juurdlusi.

Jäi mulje, et uued võimulolijad tegelesid riiki räsivate probleemidega oma eelkäijatest kindlameelsemalt. Samal ajal on sõjaliste ringkondade sekkumine poliitikasse riigis endiselt tõsine probleem ja ebakindlustust tekitav tegur.

EL püüdis olukorda lahendada, suurendades oluliselt oma toetust Guinea-Bissau julgeolekusektori reformile, sest see on äärmiselt oluline tsiviilisikute kontrolli taastamiseks sõjaväe üle. Lisaks tegutsemisele EAFi kaudu toetas EL võimulolijaid julgeolekusektori reformi elluviimisel 2008. aasta mais ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames loodud abiüksuse kaudu, mille ülesanne on toetada võimulolevaid organeid julgeolekusektori reformi strateegias, eelkõige sõjaväge, politseid ja prokuratuuri.

Vaatamata saavutatud edasiminekule, leidsid kahtlused kinnitust 1. aprillil 2010, kui relvajõudude ülemjuhataja asetäitja kindral Antonio Injai korraldusel arreteeris relvastatud mässuliste rühm ülemjuhataja Zamora (keda ei ole siiamaani vabastatud) ja peaministri, keda ähvardati tappa enne tema vabastamist pärast mitmetunnist kinnihoidmist.

Mässust saati on ülemjuhatajana de facto võimul olnud kindral Injai. Ametlikult määrati ta sellele ametikohale valitsuse ettepanekul presidendi 25. juunil 2010. aasta määrusega ning seda vaatamata rahvusvahelise üldsuse hoiatustele.

2. Euroopa Liidu reageeringud

EL mõistis 1. aprilli mässu oma kõrge esindaja 2. aprilli avalduses hukka, nimetades seda kehtiva põhiseadusliku korra rikkumiseks, ning palus Guinea-Bissau võimudel võtta meetmed demokraatia taastamiseks. Sarnased avaldused esitasid ka Aafrika Liit ja Lääne-Aafrika riikide majandusühendus (ECOWAS).

13. aprillil pidas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomitee vajalikuks võtta mõtlemisaega, et kaaluda ELi edasist rolli Guinea-Bissaus ning nentis, et tsiviilvõime tuleb olukorra tõhusaks lahendamiseks igati toetada.

14. aprillil palus nõukogu Aafrika töörühm Euroopa Liidu missiooni juhtidel Bissaus võtta ühendust Guinea-Bissau ametiasutustega ja alustada nendega Cotonou lepingu artikli 8 alusel tõhustatud dialoogi, käsitledes järgmisi teemasid: i) ülemjuhataja ja muude, 2010. aasta 1. aprillist saati kinnipeetud isikute viivitamatu vabastamine; ii) 1. aprilli sündmustesse segatud isikute distsiplinaarvastutusele võtmine ja nendele karistuste määramine; iii) seadusjärgsete demokraatlike ametiasutuste austamine ja nendele kuuletumine. Seda tehti 19. aprillil 2010.

26. aprillil vaatas nõukogu Aafrika töörühm läbi ELi Bissau missiooni juhtide aruande ja rõhutas, et: i) julgeolekusektori reform on äärmiselt oluline demokraatia ja riigi stabiilsuse jaoks; ii) ELi tegevus tulevikus Guinea-Bissaus sõltub edasistest poliitilistest sündmustest selles riigis.

30. aprillil andis poliitika- ja julgeolekukomitee nõukogu peasekretariaadile ja komisjonile järgmise ülesande: i) teha viivitamata ettepanek lühiajaliste meetmete kohta, et mõjutada kohapeal sündmuste käiku paremuse poole; ii) koostada ELi käsutuses olevate vahendite alusel juuni lõpuks strateegiline ülevaade ELi tegevuse kohta Guinea-Bissaus. Lõplik otsus ELi tegevuse kohta, eelkõige ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika osas, pidi vastu võetama 2010. aasta juulis nimetatud strateegilise ülevaate ja edasiste suundumuste alusel Guinea-Bissaus.

7. mail kinnitas nõukogu veelkord, et ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika alase tegevuse jätkamine julgeolekusektori reformi valdkonnas Guinea-Bissaus pärast 30. septembrit on seotud teatavate tingimustega: i) põhiseadusliku korra taastamine; ii) endise ülemjuhtaja Zamora Induta vabastamine; iii) süüdistuste esitamine 1. aprilli sündmustesse segatud isikutele; iv) julgeolekusektori reformi käsitleva õigusaktide pakme vastuvõtmine.

Mais toimus peasekretariaadi ja komisjoni lühiajaliste meetmete kohta tehtud ettepanekute alusel ühismissioon (komisjon, nõukogu, nõukogu Aafrika töörühma eesistuja) Guinea-Bissausse. Missiooni käigus jõuti järeldusele, et kuigi Guinea-Bissau ametiasutused jagavad mässu käsitlevas ELi analüüsis toodud seisukohti, ei ole nad suutelised täitma nõuet taastada põhiseaduslik kord.

Seepärast avaldas kõrge esindaja oma 5. juuli 2010. aasta avalduses hämmingut kindral Antonio Injai määramise üle ülemjuhataja ametikohale, võttes arvesse, et viimane oli peamine 1. aprilli mässu eest vastutav isik. Kõrge esindaja avaldas veelkord sügavat muret Zamora Induta ebaseadusliku kinnipidamise pärast ja palus Guinea-Bissau võimudel ta vabastada. Kõrge esindaja leidis oma avalduses, et Bissaus võib olla rikutud kohustusi, mille Guinea-Bissau on võtnud seoses inimõiguste, demokraatia ja õigusriigiga ja mis on Cotonou lepingu olulised osad, ning kutsus vaatama uuesti läbi Euroopa Liidu tegevust Guinea-Bissaus. Aafrika Liit, ECOWAS ja Ameerika Ühendriigid esitasid sarnased hukkamõistvad avaldused.

7. juulil vaatas nõukogu Aafrika töörühm läbi ELi Bissau missiooni juhtide uue aruande. Töörühm i) nõustus missiooni juhtide soovitustega; ii) mõistis hukka kindral Injai nimetamise ülemjuhataja ametikohale ja leidis, et see võib kujutada demokraatia ja õigusriigi põhimõtete ning seega Cotonou lepingu oluliste osade rikkumist; iii) kutsus missiooni juhte koostama nimekirja isikutest, kes on vastutavad püsiva ebastabiilsuse eest ja/või on segatud ebaseaduslikku tegevusse ning kellele saaks kehtestada konkreetselt suunatud ELi sanktsioonid; iv) nõustus rahvusvahelise üldsuse üksmeelse reageeringuga ja kinnitas meie tegevuse tiheda koordineerimise vajadust muu rahvusvahelise üldsuse omaga, eelkõige Aafrika Liidu, ECOWASi ja ÜROga.

9. juulil tegi poliitika- ja julgeolekukomitee järgmise otsuse: i) lõpetada ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika julgeolekusektori reformi osa; ii) kutsuda peasekretariaati ja komisjoni tegema ettepanekuid ELi kohaloleku tugevdamiseks Guinea-Bissaus eksperthinnanguga julgeolekusektori reformi valdkonnas.

Kõrge esindaja teatas 27. juuli kirjas peaministrile praeguse ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missiooni lõpetamisest 30. septembriks 2010 ning võimatusest käivitada uus missioon, võttes arvesse praegust poliitilist õhkkonda ja vajadust vaadata läbi kogu ELi tegevus Guinea-Bissaus kahe poole tõhustatud poliitilise dialoogi alusel.

3. Komisjoni ettepanek

Komisjon leiab, et 1. aprilli 2010. aasta mäss ja ühe selle peamise toimepanija määramine relvajõudude ülemjuhatajaks on oluliselt muutnud poliitilist ja julgeolekuõhkkonda Guinea-Bissaus ning kujutab endast nende kohustuste rikkumist, mis Guinea-Bissau on võtnud seoses inimõiguste ja õigusriigiga, mis on Cotonou lepingu olulised osad.

Cotonous 23. juunil 2000 allakirjutatud ja Ouagadougous 22. juunil 2010 läbivaadatud AKV riikide ja ELi koostöölepingu artikli 96 lõikes 2 viidatakse artiklis 9 määratletud olulistele osadele, millel koostöö põhineb. Demokraatia, õigusriigi ja inimõiguste põhimõtete austamine on lepinguosaliste sise- ja välispoliitika alus ning lepingu oluline osa. Võttes arvesse nimetatud põhimõtteid ning 1. aprillil 2010 Guinea-Bissaus toimunud sõjalise mässu tingimusi, leiab komisjon, et neid olulisi lepingu osi on eriti raskelt ja ilmselt rikutud ning et tegemist on kõnealuse lepingu artikli 96 lõike 2 punktis b sätestatud eriti pakilise juhtumiga. Seega peab komisjon vajalikuks alustada nõupidamist Guineas ametiasutustega, et uurida võimalusi kriisi lahendamiseks ja demokraatliku korra taastamiseks. Nõupidamised toimuvad vastavalt läbivaadatud Cotonou lepingu artiklile 96 ja nende peamine eesmärk on arutada asjaomaste asutustega kohustusi, mis on vaja üleminekuks võtta, eelkõige järgmisi:

- viitseadmirali Zamora Induta ja muude 1. aprilli 2010. aasta sündmuste käigus kinnipeetud isikute ebaseadusliku kinnihoidmise lõpetamine;

- vahemikus 1. märts 2009 kuni 1. aprill 2010 toimunud sündmusi käsitlevate juurdluste algatamine ja sõltumatu menetlemine;

- Guinea-Bissau relvajõudude etteotsa selliste usaldusväärsete isikute nimetamine, kes ei ole seotud vägivallategude ega põhiseadusevastase tegevusega;

- võimude poolt mis tahes eksperdimissioonide ning tsiviil- ja militaartoe aktsepteerimine, mida võiksid pakkuda ECOWAS / portugalikeelsete riikide ühendus (CPLP) ja/või muu partner, et teostada seiret ja toetada julgeolekusektori reformi ning tagada poliitikute kaitse;

- julgeolekusektori reformi käsitleva õigusaktide pakme heakskiitmine, väljakuulutamine ja avaldamine;

- julgeolekusektori reformi elluviimise tegevusprogrammi heakskiitmine valitsuse poolt;

- mis tahes muu tegevus, mis võib parandada riigi demokraatlikku juhtimist ja julgeolekusektori reformi.

Selline dialoog peaks võimaldama Guinea-Bissaus võimulolijatel võtta meetmed, et lõpetada kriis ning võimaldada Euroopa Liidul hinnata, millisel viisil oleks sellest lähtuvalt võimalik toetada liikumist Cotonou lepingus sätestatud põhimõtete järgimise suunas.

Seepärast teeb komisjon nõukogule ettepaneku kutsuda Guinea-Bissau läbivaadatud Cotonou lepingu artiklis 96 sätestatud nõupidamistele vastavalt lisatud kirja kavandile.

Nõupidamiste tulemusi oodates võtab komisjon arengukoostöömeetmete suhtes Guinea-Bissaus kaitsemeetmed, välja arvatud juba elluviidavate lepingute maksed, humanitaarmeetmed või meetmed, mis on otseselt elanikkonna huvides, piirkondliku iseloomuga või rahvusvahelise kuritegevusega seotud projektid, tuleviku projektide elluviimist ettevalmistavad meetmed, tingimusel et eri vahendite ja rahastamiskokkulepete eritingimused on täidetud.

Vastavalt väljakujunenud tavale ja võttes arvesse Guinea-Bissau eri olukorda, kutsutakse nimetatud nõupidamistele Aafrika Liit, ECOWAS ja CPLP.

LISA

Kirja kavand

Lugupeetud härra president

Lugupeetud härra peaminister

Pärast 1. aprillil 2010 toimunud mässu on Euroopa Liit korduvalt väljendanud muret selle pärast, et teatavad kõrgelseisvad sõjaväelased ei pea Guinea-Bissaus kinni demokraatia põhimõtetest ja rikuvad inimõigusi. EL palus teie ametiasutustel võtta meetmed põhiseadusliku korra taastamiseks. Vaatamata ELi kontaktidele riigi ametiasutustega 19. aprillil 2010 ja ühismissioonile (komisjon, nõukogu, Hispaania) 2010. aasta mais, viitab kahjuks mitu asjaolu sellele, et teie riik ei liigu soovitud suunas. Selline olukord koos suureneva uimastitega kauplemisega valmistab ELile tõsist muret.

Ühise välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident reageeris jõuliselt oma 5. juuli 2010. aasta avalduses kindral Injai nimetamisse ülemjuhataja ametikohale, tuletades meelde tõsist muret viitseadmirali Zamora Induta ebaseadusliku kinnihoidmise pärast ja paludes ametiasutustel ta vabastada.

Kõrge esindaja ja komisjoni asepresident teatas teile 27. juuli 2010. aasta kirjas praeguse ELi julgeolekusektori reformi abiüksuse sulgemisest 30. septembriks 2010 ning võimatusest kasutada uut missiooni, võttes arvesse praegust poliitilist olukorda teie riigis ja vajadust vaadata läbi kogu ELi tegevus Guinea-Bissaus kahe poole tõhustatud poliitilise dialoogi alusel.

Läbivaadatud Cotonou lepingu artikli 96 lõike 2 punkti a kohaselt ning arvestades, et tegemist on sama lepingu artiklis 9 sätestatud oluliste lepinguosade raske ja ilmse rikkumisega, kutsume teie riiki ELi ja selle liikmesriikide nimel nõu pidama, et olukorda vastavalt lepingule ühiselt ja põhjalikult uurida ning vajaduse korral võtta meetmeid selle parandamiseks. Nimetatud nõupidamiste põhieesmärk on arutada asjaomaste ametiasutustega inimõigusi ja õigusriiki käsitlevaid kohustusi, nagu:

- viitseadmirali Zamora Induta ja muude 1. aprilli 2010. aasta sündmuste käigus kinnipeetud isikute ebaseadusliku kinnipidamise lõpetamine;

- vahemikus 1. märts 2009 kuni 1. aprill 2010 toimunud sündmusi käsitlevate juurdluste algatamine ja sõltumatu menetlemine;

- Guinea-Bissau relvajõudude etteotsa selliste usaldusväärsete isikute nimetamine, kes ei ole seotud vägivallategude ega põhiseadusevastase tegevusega;

- võimude poolt mis tahes tsiviil- ja militaareksperdimissioonide aktsepteerimine, mida võivad pakkuda ECOWAS/ CLPL ja/või muu partner, et teostada seiret ja toetada julgeolekusektori reformi ning tagada poliitikute kaitse;

- julgeolekusektori reformi käsitleva õigusaktide pakme heakskiitmine, väljakuulutamine ja avaldamine;

- julgeolekusektori reformi elluviimise tegevusprogrammi heakskiitmine valitsuse poolt;

- mis tahes muu tegevus, mis võib parandada riigi demokraatlikku juhtimist ja julgeolekusektori reformi.

Arutelude tulemusena peaks Guinea-Bissau poolel olema võimalik võtta asjakohased meetmed, mis on vajalikud praeguse olukorra parandamiseks. Teeme ettepaneku, et nimetatud nõupidamised toimuksid Euroopa Liidu Nõukogu peakorteris Brüsselis 30 päeva jooksul pärast käesoleva kirja kättesaamist. Kuna nende käigus tuleb käsitleda mitut juhtimisega seotud küsimust, sealhulgas õigus- ja õigusemõistmise valdkond, on soovitav riigi kõige kõrgemate isikute kohalolek. Aruteludele kutsutakse ka Aafrika Liit, ECOWAS ja CPLP.

Nõupidamiste tulemusi oodates võtab komisjon arengukoostöömeetmete suhtes Guinea-Bissaus kaitsemeetmed, välja arvatud juba elluviidavate lepingute maksed, humanitaarmeetmed või meetmed, mis on otseselt elanikkonna huvides, piirkondliku iseloomuga või rahvusvahelise kuritegevuse vastase võitlusega seotud projektid, tuleviku projektide elluviimist ettevalmistavad meetmed, tingimusel et eri vahendite ja rahastamiskokkulepete eritingimused on täidetud.

Lugupidamisega

Komisjoni nimel (Andris Piebalgs) | Nõukogu nimel (Catherine Ashton) |

Koopiad:

Guinea-Bissau Vabariigi suursaadikAKV-EL ministrite nõukogu eesistujaAKV suursaadikute komitee eesistujaAKV riikide rühma peasekretär