Samas jäävad liikmesriikide püüdlused sageli riiklikule tasandile ning Euroopa ühist lähenemisviisi ei järgita, mis aga ohustab koostalitlusvõimet Euroopa tasandil ja halvendab piiriüleste avalike digitaalteenuste kättesaadavust. Seetõttu on olemas suur oht, et luuakse uued elektroonilised tõkked (e-tõkked), mis takistavad kodanikke ja ettevõtteid kasutamast avalikke teenuseid väljaspool nende endi riike ning piiravad siseturu sujuvat toimimist.

24. ja 25. oktoobril 2013 tegi Euroopa Ülemkogu järeldused, milles rõhutati, et haldusasutuste moderniseerimine peab jätkuma koos selliste teenuste kiire rakendamisega, mis oma tõhusaks toimimiseks toetuvad koostalitlusvõimele, nagu e-valitsus, e-tervis, e-arved ja e-hanked. See toob avalikus sektoris kaasa arvukamad ja paremad digitaalsed teenused kõikidele Euroopa kodanikele ja ettevõtetele, kulude kokkuhoiu ning avalike teenuste suurema tõhususe, läbipaistvuse ja kvaliteedi.

Nagu on mainitud komisjoni 2013. aasta majanduskasvu analüüsis, peab komisjon internetiteenuste piiriülest koostalitlusvõimet ja Euroopa haldusasutuste digitaliseerimist tähtsateks majanduskasvu ja tõhususe suurendamise teguriteks. Koostalitlusvõime haldusasutuste vahel on oluline abivahend digitaalteenuste tõhusamaks ja tulemuslikumaks osutamiseks.

Haldusasutuste moderniseerimine on üks olulisemaid prioriteete strateegia „Euroopa 2020“ edukaks rakendamiseks. Aastatel 2011–2015 avaldatud komisjoni aasta majanduskasvu analüüsid näitavad, et Euroopa haldusasutuste kvaliteet mõjutab otseselt majanduskeskkonda ning seetõttu etendab tootlikkuse, konkurentsivõime ja majanduskasvu stimuleerimises tähtsat osa.

– kasulikkus – kuidas olid programmi tegelikud ja oodatud tulemused ja mõjud võrreldavad ettevõtete vajadustega, millele need suunatud olid? Milliseid abinõusid tuleks rakendada, et suurendada meetmete kasulikkust järgmise programmi raames?

– tulemuslikkus – mil määral täitsid programmi tulemused ja mõjud selle eesmärke? Kas on aspekte, mis olid rohkem või vähem tulemuslikud kui teised, ja kui on, siis milliseid järeldusi võib sellest teha?

Lõpphindamisel kasutati samu kriteeriume, mida kasutati vahehindamisel, mis on ka tulemuste võrdlusaluseks. Lõpphindamise tulemused, järeldused ja soovitused põhinevad suurel hulgal andmetel, mis moodustavad kindlad tõendid, mida on vaja programmi sekkumisloogika valiidsuse ja eesmärkide saavutamise kontrollimiseks. Keskenduti järgmisele seitsmele peamisele kriteeriumile:

ISA programmi viiakse ellu rakendusaktide kaudu (ISA otsuse artikkel 9) jooksva tööprogrammi baasil, mis vaadatakse läbi vähemalt kord aastas ning mis sisaldab meetmeid ühe või mitme koostalitlusvõime tasandiga (tehniline, semantiline, organisatsiooniline ja õiguslik) seotud rahastamiseks. Iga-aastased tööprogrammid määratakse kindlaks pärast komisjoni talitustele ja liikmesriikidele suunatud iga-aastasi projektikonkursse ning need peab kinnitama ISA komitee ja kiitma heaks komisjon, enne kui need jõustuvad. Konkreetsed rahastatavad meetmed on loetletud jooksvas tööprogrammis.

Nagu on määratletud ISA otsuse artiklis 2, on „ühisteenused“ üldist laadi operatiivrakendused ja infrastruktuurid, mis vastavad kõikide poliitikavaldkondade tavakasutajate nõuetele. „Baasvahendid“ on baasplatvormid, ühiskasutatavad ja koostööpõhised platvormid, ühised komponendid ja samalaadsed vahendid, mis vastavad kõikide poliitikavaldkondade tavakasutajate nõuetele. „Ühised raamistikud” on strateegiad, tehnilised kirjeldused, metoodikad, suunised ja samalaadsed lähenemisviisid ning dokumendid.

ISA programm on pakkunud rakenduslikke lahendusi, st ühiseid raamistikke, taaskasutatavaid baasvahendeid ja ühisteenuseid, mis aitavad täita Euroopa haldusasutuste vahelise tõhusa koostöö hõlbustamise eesmärki. Üldiselt tundis enamik intervjueerituid ja veebiküsitlusele vastanuid, et kõik ISA lahendused hõlbustavad koostalitlusvõimet nende haldusasutuste vahel.

Üldiselt võib öelda, et ISA programm on olnud tõhus. Esiteks näitasid järelevalve ja hindamisega saadud tõendid, et programm on püsinud aastate 2010–2015 vältel graafikus keskmise viivitusega alla 5%. Teiseks ulatus aastate 2010–2014 tööprogrammide kogu täidetud eelarve 128,2 miljoni euroni, mis on keskmiselt ligikaudu 2% vähem kui selle perioodi jaoks eraldatud kumulatiivne eelarve. Neid tulemusi arvestades võib programmi pidada eelarve seisukohalt tõhusaks.30

Euroopa haldusasutuste vajadused, näiteks avalike teenuste osutamise moderniseerimine, koordineerimise parendamine liikmesriikide haldusasutuste ja komisjoni talituste vahel, organisatsiooniline kooskõlastamine haldusasutustes ning lahenduste suurem taaskasutatavus, mis tehti kindlaks ISA2 eelhindamiste ja ISA vahehindamiste ajal, on jäänud endiseks. Piiriülese ja valdkondadevahelise teenuste osutamise hõlbustamine ühetaolisel ja ressursitõhusal viisil nõuab olemasolevate koostalitlusvõime lahenduste suuremat taaskasutust ning tihedamat koostööd liikmesriikide haldusasutuste vahel ning samuti nende ja komisjoni vahel. Ühised lähenemisviisid tagavad, et ei tehta topelttööd.

ISA programm aitas aktiivselt kaasa mitmele ELi poliitilisele strateegiale, näiteks siseturule, Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuurile (INSPIRE), ühisele teabejagamiskeskkonnale (CISE), üleeuroopalisele avatud andmete portaalile ja konkurentsiõigusele, mis on saanud sellelt toetust sihtotstarbeliste tegevuste ja jagatud lahenduste kujul. Nende strateegiate kaudu on kindlaks määratud sihid ja eesmärgid, mis tuginevad koostalitlusvõimel nende rakendamiseks.

ISA programm aitab kaasa teistele digitaalse ühtse turu tegevustele,kus koostalitlusvõime toimib aluseks oleva tegurina. Programmi eesmärgid on kooskõlas digitaalarengu tegevuskavaga ja aastate 2010–2015 Euroopa e-valitsuse tegevuskavaga, mis mõlemad peavad koostalitlusvõimet edu tingimuseks. Lisaks on programm kooskõlas Euroopa ühendamise rahastuga, mille eesmärk on edendada Euroopa digitaalteenuste ühenduvust ja koostalitlusvõimet, kuna mõned selle komponendid (nt e-tarned, tõlge, e-arved) tuginevad ISA tulemustele. Euroopa ühendamise rahastu võib pakkuda operatiivset toetust ISA programmi raames välja töötatud ja küpsenud lahendustele.

ISA programmi eesmärk (“toetada Euroopa haldusasutuste koostööd, hõlbustades kõnealuste asutuste vahelist tõhusat ja tulemuslikku piiriülest ja valdkondadevahelist elektroonilist suhtlemist“) on ikka veel asjakohane vastama kasvavatele vajadustele nii riiklikul kui ka ELi tasandil. Seda näitas programmi lõpphindamine ISA tulemuste mõju osas, samuti näitasid seda liikmesriikide poliitilised tegevuskavad, mis näitasid selgelt vajadust avalike digitaalteenuste tõhusa ja tulemusliku osutamise järele. Lisaks töötati ISA programmi raames välja Euroopa koostalitlusvõime raamistik ning rakendati ja jälgiti seda. Euroopa koostalitlusvõime raamistiku soovitused ja suunised näitavad, kuidas liikmesriigid peaksid koostalitlusvõimet haldusasutustes rakendama, ning nende eesmärk on:

Hindamine tegi kindlaks mitmed olulised valdkonnad, mille puhul järgmises, ISA² programmis tehtavatel muutustel on kollektiivselt potentsiaali olla rohkem seotud praeguste vajadustega koostalitlusvõime osas ja suurendada programmi kasulikkust. Samuti kinnitab see, et ISA programm aitas kaasa jagamisele ja taaskasutamisele ühiste raamistike loomise kaudu. Lõpuks oli ISA programmiga võimalus muuta „parema õigusloome“ suuniseid, tagamaks, et IKT-mõjude hindamine on selgelt osa Euroopa Komisjoni mõjuhindamisprotsessist.

Lõpphindamisel leiti, et ISA programm on olnud edukas oma eesmärkide saavutamisel ja operatiivsete lahenduste pakkumisel, et „toetada Euroopa haldusasutuste koostööd, hõlbustades kõnealuste asutuste [….] vahelist tõhusat ja tulemuslikku piiriülest ja valdkondadevahelist elektroonilist suhtlemist, mis võimaldab osutada elektrooniliselt ühenduse poliitikate ja meetmete rakendamist toetavaid avalikke teenuseid”. See puudutab eriti ühiseid raamistikke, taaskasutatavaid baasvahendeid ja ühisteenuseid ning uute ELi õigusaktide IKT-mõjude hindamist. Üldiselt täidavad ISA programmiga saavutatud ja oodatud tulemused ja mõjud suuresti neid ettevõtete vajadusi, millele need olidki suunatud, ehkki mõni tegevus oli kasulikum kui teised.

Lõplik hinnang tõstab esile vähese teadlikkuse programmist peamiste sidusrühmade hulgas, kellega vesteldi ja keda küsitleti, samuti liikmesriikide esindajate ja komisjoni ametnike hulgas. Seda kinnitab fakt, et intervjueeritute ja küsitlusele vastajate pakutud täiendavad meetmed on kõik kas kasutusel või neid arendatakse ja laiendatakse.

ISA programmiga saavutatud ning oodatud tulemused ja mõjud puudutavad peamiselt ettevõtete kindlakstehtud vajadusi. Programmi raames loodi 23 lahendust, mis tehti vabalt kättesaadavaks programmi veebilehel või mida pakuti jagatud teenustena. Need lahendused varieeruvad alates süsteemidest, mis toetavad ELi poliitikate rakendamist, näiteks siseturu infosüsteem (IMI), ning lõpetades ühiste spetsifikatsioonidega, näiteks andmekataloogi rakendusprofiil (DCAT-AP), mida kasutatakse üleeuroopalises avatud andmete portaalis. 23 lahendusest 15 kasutavad mõningad või kõik liikmesriigid, 14 kasutavad mitmed komisjoni talitused ning viite kasutab mõni üksik muu ELi institutsioon. See edu on veelgi rabavam, kui arvestada, et liikmesriigid pole kohustatud lahendusi taaskasutama.

Üldises jätkusuutlikkuses on oluline ka korralduslik jätkusuutlikkus. Pikaajalist lahenduste ja teenuste juhtimist tuleks järjekindlalt planeerida, et tagada nende katkematus. On oluline märkida, et teavet programmi raames rahastatud lahenduste juhtimise kohta on alati vaja kui osa iga-aastasest taotlemisprotsessist.

6.6. Sidusus

Lõpphindamisel leiti, et ISA programmi meetmed toetavad terviklikku lähenemist. Selle tervikliku lähenemise kohaselt, mida tutvustati ISA komiteele 2013. aasta jaanuaris, nõuab tõeline koostalitlusvõime haldusasutuste vahel tööd erinevatel liinidel: strateegilised eesmärgid, raamistikud ja arhitektuurilised suunised, spetsifikatsioonide väljatöötamine ning lahenduste rakendamine, kasutamine ja levitamine. Lisaks peetakse tähtsateks koostalitlusvõime teguriteks Euroopa koostalitlusvõime maastiku seiret ja kaardistamist ning teadlikkuse tõstmist. Terviklik lähenemine võimaldab leida lünki ning käivitada nende kõrvaldamiseks asjakohaseid tegevusi ja projekte.

See terviklik lähenemine pole ilmselge ISA sidusrühmadele, kes on rohkem tuttavad individuaalsete tegevustega kui programmi endaga. Samuti leidis intervjueeritute ja küsitlusele vastajate hulgas kinnitust vähene teadlikkus programmi sünergiatest, ehkki lõpphindamine näitas võrreldes vahehindamisega paranemist.

Sidusrühmad mainisid vestlustes ja internetiküsitlustes teistest tunduvalt rohkem vaid üht ISA meedet (EUSurvey), mis nende arvates pole programmi eesmärkidega seotud.36

Sidusust suurendas programmi käigus märkimisväärne hulk sünergiat, mis tekkis selle meetmete ning teiste ELi poliitikate ja algatuste vahel, mille rakendamise võtmetegur on koostalitlusvõime. See, mida programmi kaudu selgelt näidati ja mis käsile võeti, oli vajadus tegutseda horisontaalselt, et tagada koostalitlusvõime üle poliitikavaldkondade. Selline horisontaalne mõõde puudub valdkonnaspetsiifilistes rakendustes. ISA tekitas sünergiat selliste valdkondadega nagu siseturg, konkurentsiõigus, INSPIRE, CISE, üleeuroopaline avatud andmete portaal ning viimasel ajal ka Euroopa ühendamise rahastu, mis põhineb teataval määral programmi tulemustel.

Valdkonnaülene lähenemine koostalitlusvõimele toob reaalset kasu, mida sektorispetsiifilistes lähenemistes ja lahendustes ei ole võimalik muul viisil saavutada. Riigihangete, avaliku sektori valduses oleva teabe, IKT standardiseerimise, justiits- ja siseküsimuste ning maksunduse valdkond saaksid kasu paremast kooskõlast valdkonnaüleste koostalitlusvõime lahenduste vahel ELi tasandil ja võimalikust järgnevast koostööst.

ISA programmi viimastel etappidel arendati sünergiat Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide eest vastutavate komisjoni talitustega. Temaatilise eesmärgi nr 11 kohaselt, mille kaudu püütakse suurendada haldusasutuste institutsioonilist suutlikkust ja tõhusust, saavad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid toetada riiklike, piirkondlike ja kohalike haldusasutuste jõupingutusi koostalitlusvõime kui nende haldusasutuste moderniseerimise vahendi parendamiseks. Tihedam koostöö ISA2 programmi raames võiks anda vastastikku kasulikke tulemusi programmi ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamiseks liikmesriikides. Lisaks tagab informaatika peadirektoraadi aktiivne osalemine hiljuti loodud talitustevahelises avaliku halduse kvaliteedi ja innovatsiooni rühmas koostöö programmi ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahel.

Programmi raames tehtud töö ning informaatika peadirektoraadi jõupingutused viisid tihedamate sidemeteni komisjoni IT haldusega.

6.7. Koordineerimine

Programmi rakendamise ajal saavutati kooskõlas ISA otsusega (artiklid 12 ja 14) formaalsete tegevuste hea koordineeritus liikmesriikide ja komisjoni talituste vahel. Kaks kolmandikku liikmesriikide esindajatest ja üle poole komisjoni ametnikest nõustusid täielikult või mingil määral sellega, et suhtlemine ISA ja selle sidusrühmade vahel oli piisavalt tulemuslik tagamaks katkematu teabe, seisukohtade ja parimate tavade vahetamise.

Lisaks saavutati programmi raames tegevuste hea koordineeritus sidusrühmadega väljaspool haldusautusi, et tagada vajadusel nende kaasamine. Nende hulka kuuluvad, kui see on asjakohane ja vajalik, standardiorganisatsioonid, akadeemilised ringkonnad, erasektori organisatsioonid ja ELi mittekuuluvad riigid, nt Ameerika Ühendriigid, Jaapan ja Austraalia.

Lõpphindamisel tunnustati kooskõlastatud jõupingutusi, mida on tehtud koordineerimisel ELi tasandil vaieldamatult positiivsete tulemustega. Talitustevahelisest avaliku halduse kvaliteedi ja innovatsiooni rühmast saab vahend kõigi nende ELi tasandi algatuste koordineerimise parandamiseks, mis aitavad kaasa Euroopa haldusasutuste moderniseerimisele.

Hindamisel järeldati, et liikmesriikide esindajatel on ISA komitees, koordineerimisgrupis ja töögrupis veel arenguruumi, et paremini koordineerida koostalitlusvõime küsimusi oma kolleegidega teistest liikmesriikidest, aitamaks kaasa jätkuprogrammi edule.

Programm annab hea ülevaate koostalitlusvõime arengutest riiklikul tasandil, sest NIFO ja e-valitsuse liikmesriikide teabelehtede komplektid on koondatud ühte kohta Joinupi platvormil.

Enamik liikmesriikide esindajaid ja komisjoni ametnikke nõustus täielikult või mingil määral väitega, et elektroonilised platvormid, mida ISA kasutas pideva suhtluse tagamiseks sidusrühmade vahel ja komisjoniga (nt Joinup, ISA veebileht ja programmi tulemuste jälgimise leht), olid asjakohased. Kuid sidusrühmade hulgas puudus teadlikkus riiklikul (nt programmi taaskasutus) ja ELi tasandil saavutatud tulemustest ning ISA tulemuste kasutusest komisjoni talituste poolt.

7. Lõpphindamise järeldused

Lõpphinnang oli suures osas positiivne ning järeldati, et ISA programm on olnud kooskõlas Euroopa Liidu poliitika prioriteetidega ja liikmesriikide vajadustega. Lõpphindamisel leiti, et programmi rakendati tõhusalt ning see andis tulemusi, mida taaskasutavad nii komisjoni talitused kui ka liikmesriigid. ISA programm on olnud tõhus oma eesmärkide saavutamisel ja operatiivsete lahenduste pakkumisel, hõlbustades Euroopa haldusasutuste koostööd, sealhulgas uute ELi õigusaktide IKT-mõjude hindamist. Üldiselt täidavad ISA programmiga saavutatud ning oodatud tulemused ja mõjud suuresti ettevõtete vajadusi, millele need olidki suunatud, ning programmi raames on tegevusi hästi sidusrühmadega koordineeritud, tagades nende kaasamise.

Järeldustes leiti, et on vaja keskenduda ISA lahenduste taaskasutuse parendamisele ja uute arenevate vajaduste rahuldamisele. Lisaks on vaja suurendada algatuste koordineerimist ELi tasandil, eriti peadirektoraatide hulgas talitustevahelise avaliku halduse kvaliteedi ja innovatsiooni rühma raames ning liikmesriikide ja komisjoni ametnike vahel, et tagada suurem sidusus teiste ELi ja riiklike algatustega ning koordinatsioon sidusrühmadega.