P7_TA(2013)0116

Õhusõidukite maapealne teenindus liidu lennujaamades ***I

Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse õhusõidukite maapealset teenindust liidu lennujaamades ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/67/EÜ (COM(2011)0824 – C7-0457/2011 – 2011/0397(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 045/30)

Euroopa Parlament,

(1) ELT C 181, 21.6.2012, lk 173.

(2) ELT C 277, 13.9.2012, lk 111.

P7_TC1-COD(2011)0397

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. aprillil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr …/2013, milles käsitletakse õhusõidukite maapealset teenindust liidu lennujaamades ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/67/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu 15. oktoobri 1996. aasta direktiivis 96/67/EÜ juurdepääsu kohta maapealse käitluse turule ühenduse lennujaamades (4) sätestatakse maapealse teeninduse turu järkjärguline avamine.

(2) Lennujaamad ja maapealse teeninduse teenused on olulise tähtsusega lennutranspordi nõuetekohasel toimimisel ja julgeolekus ning täidavad võtmerolli lennuahelas. Maapealse teeninduse teenused hõlmavad kõiki lennuettevõtjatele maa peal lennujaamades osutatavaid lennundusega seotud tegevusi. [ME 244]

(3) Brugge lennundusalasel tippkohtumisel 2010. aasta oktoobris vastu võetud deklaratsioonis tunnistati liidu eeskirjade reformimise vajadust, et soodustada kõikide lennutranspordiahela lülide (sh lennujaamad, lennuettevõtjad ja muude teenuste pakkujad) konkurentsivõimet.

(4) Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava käsitlevas valges raamatus (5) nimetatakse turule juurdepääsu parandamist ja lennujaamades kvaliteetsete teenuste pakkumist ülioluliseks kodanike elukvaliteedi jaoks ning tähtsaks meetmeks Euroopa ühtse transpordipiirkonna saavutamisel.

(5) Maapealse teeninduse turu edasine järkjärguline avamine ning ühtlustatud nõuete kehtestamine maapealse teeninduse teenuste pakkumise suhtes tõstaks tõenäoliselt maapealsete teenuste tõhusust ja üldist kvaliteeti nii lennuettevõtjate kui ka reisijate ja ekspediitorite jaoks. See peaks parandama lennujaama tegevuse üldist kvaliteeti.

(6) Võttes arvesse uut vajadust kvaliteedialaste ühtlustatud miinimumnõuete järele lennujaamades, et rakendada väravast-väravani lähenemisviisi ühtse Euroopa taeva algatuse elluviimiseks, ning vajadust veelgi suurema ühtlustamise järele, et kasutada täiel määral ära maapealse teeninduse turu järkjärgulisest avamisest saadavat kasu maapealsete teenuste parema kvaliteedi ja suurema tõhususe näol, peaks direktiivi 96/67/EÜ asendama määrusega.

(7) Vaba juurdepääs maapealse teeninduse turule on vastavuses liidu lennujaamade tõhusa toimimise põhimõttega, kui kehtestatakse asjakohased turvameetmed. Vaba juurdepääsu maapealse teeninduse turule tuleks kehtestada järk-järgult ja seda tuleks kohandada selle sektori nõudmistele.

(7a) Kuna vaba turulepääs on ELi transpordipoliitikas normiks, siis peaks lõppeesmärk olema maapealse teeninduse turu täielik liberaliseerimine. [ME 245]

(8) Direktiivi 96/67/EÜ kohane turu järkjärguline avamine on juba saavutanud häid tulemusi parema tõhususe ja kõrgema kvaliteedi näol. Seetõttu on asjakohane järkjärgulist avamist jätkata.

(9) Igal lennujaama kasutajal peaks olema lubatud omateenindust teostada. Samas on vaja kehtestada selge ja piirav omateeninduse määratlus, et vältida väärkasutust ja kahjulikku mõju kolmandate isikutega seotud maapealseteeninduse turul.

(10) Maapealse teeninduse teenuste teatavate liikide korral võib turulepääs mõjutada ohutust, turvalisust, läbilaskevõimet ja ruumikasutusega seotud piiranguid. Seetõttu on vaja, et oleks võimalik piirata seda liiki maapealse teeninduse teenuste volitatud osutajate arvu. Niisuguste piirangute ulatus peaks tohtima ühe lennujaama eri terminalides erineda tingimusel, et neid kohaldatakse mittediskrimineerivalt, nad ei moonuta konkurentsi, nad on kooskõlas käesoleva määrusega ja teenuste osutajate miinimumarv igas terminalis jääb samaks. [ME 246]

(11) Mõnel juhul võivad ohutuse, turvalisuse, läbilaskevõime ja vaba ruumi piirangud õigustada lisapiirangute ajutiste piirangute kehtestamist turulepääsule või omateenindusele eeldusel, et need piirangud on asjakohased, objektiivsed, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad. Sellistel juhtudel on liikmesriikidel õigus taotleda erandi tegemist käesoleva määruse sätetest. [ME 247]

(12) Erandite eesmärk on võimaldada lennujaama valdajatel nimetatud probleemid lahendada või neid vähemalt leevendada. Erandid peab heaks kiitma komisjon.

(13) Kui maapealse teeninduse teenuste osutajate arvu piiramisega samal ajal tahetakse säilitada tõhusat ja ausat konkurentsi, siis peab teenuse osutajaid valima avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva hankemenetluse kohaselt. Taolise menetluse üksikasjad tuleks täpsustada tulevikus.

(13a) Kõik lennujaamas tegutsevad maapealse teeninduse teenuste osutajad, omateenindust teostavad lennujaama kasutajad ja lennujaamas tegutsevad alltöövõtjad peaksid kohaldama asjakohaseid representatiivseid kollektiivlepinguid ja asjaomaste liikmesriikide seadusi, et võimaldada maapealse teeninduse teenuste osutajate vahel ausat konkurentsi kvaliteedi ja tõhususe alusel. [ME 248]

(14) Kuna on vaja võtta arvesse lennujaama kasutajate vajadusi, peaks maapealse teeninduse teenuste osutajate valimisel peaks konsulteerima lennujaama kasutajatega, sest nemad on kõige rohkem huvitatud neile vajalike maapealse teeninduse teenuste kvaliteedist ja hinnast. [ME 249]

(15) Seetõttu on maapealse teeninduse teenuste volitatud osutajate valimisel vaja tagada eelkõige lennujaama kasutajate esindatus ja nendega konsulteerimine.

(16) Teatavatel asjaoludel ja eritingimustel on võimalik lennujaama maapealse teeninduse teenuste osutajate valimisega seoses laiendada avaliku teenindamise kohustust teistele lennujaamadele asjaomase liikmesriigi samas geograafilises piirkonnas.

(17) On ebaselge Tuleks selgitada , kas liikmesriikidel on õigus nõuda töötajate ülevõtmist maapealse teeninduse artikli 6 lõike 2 kohase piiratud juurdepääsuga teenuste osutaja vahetumise korral. Töötajate vahetumine võib mõjuda halvasti maapealse teeninduse teenuste kvaliteedile. Seetõttu on asjakohane muuta selgemaks töötajate ülevõtmise kohta kehtivaid eeskirju, mis jäävad ettevõtjate üleminekut käsitleva nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/23/EÜ ettevõtjate, ettevõtete või nende osade üleminekul töötajate õigusi kaitsvate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (6) reguleerimisalast väljapoole, et võimaldada liikmesriikidel tagada piisav tööhõive ja sobivad töötingimused. [ME 250]

(17a) Lõppeesmärk peaks olema maapealse teeninduse kvaliteedi parandamine. See tuleks saavutada ilma maapealse teeninduse ettevõtjate halduskoormust suurendamata. Seetõttu on tähtis võimaldada ettevõtjatel ise määrata oma üldised äritavad ja personalipoliitika. [ME 251]

(18) Selleks et tagada lennutranspordialase tegevuse nõuetekohane ja sujuv toimimine lennujaamades, et garanteerida ohutus ja turvalisus lennujaama maa-alal ning kaitsta keskkonda ja tagada kohaldatavate sotsiaalsätete ja -eeskirjade järgimine, peaks maapealse teeninduse teenuste osutamine alluma asjakohasele loa väljaandmise menetlusele. Võttes arvesse tõsiasja, et maapealse teeninduse teenuste osutamiseks loa väljaandmise süsteemid on praegu olemas enamikus liikmesriikides, kuid erinevad üksteisest märkimisväärselt, tuleb kehtestada lubade andmise ühtlustatud süsteem.

(19) Tagamaks, et kõikidel kõik teenuste osutajatel osutajad ja omateenindust teostavatel teostavad lennujaama kasutajatel on piisav majanduslik stabiilsus, hea maine, kasutajad vastavad vähemalt ohutus- ja julgestusnõuetele, et neil on piisav kindlustuskate ning asjakohased teadmised maapealsest teenindusest ja lennujaama keskkonnast, ning , samuti peab võrdsete konkurentsitingimuste loomiseks peab loa väljaandmisele kehtestama miinimumnõuded. Need miinimumnõuded ei tohiks mingil moel piirata turu edasist avamist. [ME-d 252 ja 253]

(20) Maapealsete teenuste tõhusaks osutamiseks on oluline avatud juurdepääs lennujaama tsentraliseeritud taristule ning selge õigusraamistik tsentraliseeritud taristu määratlemiseks. Siiski peab olema võimalik tsentraliseeritud taristu eest tasu võtta.

(21) Tasud ei tohi olla diskrimineerivad ning arvutused peavad olema läbipaistvad. Tasud ei tohi ületada summat, mis on vajalik tsentraliseeritud taristu pakkumise kulude, kaasa arvatud mõistliku tulu katmiseks.

(22) Lennujaama käitaja ja/või mõni teine selle lennujaama tsentraliseeritud taristu haldaja peab regulaarselt peaks olema kohustatud konsulteerima lennujaama kasutajatega regulaarselt taristu kindlaksmääramise ja tasude suuruse üle. [ME 254]

(23) Lennujaama käitaja võib maapealse teeninduse teenuseid ka ise osutada. Kuna lennujaama käitaja võib ühtlasi oma otsuse kaudu avaldada märgatavat mõju maapealsete teenuste osutajate vahelisele konkurentsile, peavad lennujaamad hoidma maapealse teeninduse teenused sellise juriidilise isiku halduses, kes ei ole teenuste ja taristu haldamisega seotud haldamise raamatupidamisarvestust üksteisest rangelt lahus . [ME 255]

(24) Selleks et lennujaamadel oleks võimalik täita taristu haldamise funktsioone, tagada ohutus ja turvalisus lennujaama maa-alal ning garanteerida maapealse teeninduse teenuste toimimine ka kriisiolukordades, peab lennujaama käitaja vastutama maapealse teeninduse teenustenõuetekohase koordineerimise eest lennujaamas. Lennujaama käitaja annab konsolideeritud optimeerimist silmas pidades lennujaama maapealse teeninduse teenuste koordineerimise kohta aru Eurocontroli tulemuslikkuse hindamise organile.

(24 a) Kui lennujaama käitaja osutab maapealse teeninduse teenuseid ise või kontrollib otseselt või kaudselt maapealse teeninduse ettevõtja tegevust, peaks maapealse teeninduse nõuetekohast korraldamist jälgima sõltumatu järelevalveasutus, et tagada võrdne kohtlemine. [ME 256]

(25) Lennujaama käitajal, avaliku sektori asutusel või mõnel teisel lennujaama kontrollival organil peab olema ka õigus kehtestada vajalikud eeskirjad lennujaama taristu nõuetekohaseks toimimiseks.

(26) Tuleb kindlaks määrata kohustuslikud kvaliteedi miinimumstandardid, mida maapealsete teenuste osutajad ja omateenindust teostavad lennujaama kasutajad peavad täitma, et tagada üldine teenuste kvaliteet ja luua teenuste osutajatele võrdsed konkurentsitingimused.

(26a) Piisava ohutuse tagamiseks kõigis lennujaamades peaksid maapealse teeninduse teenuste minimaalsed ohutusnõuded olema kooskõlas asjaomases liidu õiguses sätestatud ohutust ja juhtimissüsteeme käsitlevate põhimõtetega. [ME 257]

(27) Pidades silmas tulemuslikkuse tõstmist kogu lennuahelas ning väravast-väravani lähenemisviisi rakendamist, peavad maapealsete teenuste osutajad ning omateenindust teostavad lennujaama kasutajad tulemuslikkusest komisjonile aru andma.

(28) Sellises töömahukas sektoris nagu maapealne teenindus mõjutab töötajate pidev areng ja koolitamine oluliselt teenuste kvaliteeti ja tegevuse ohutust . Pädev liidu institutsioon peaks koos liikmesriikide pädevate asutuste , lennujaamade käitajate ja sotsiaalpartneritega kehtestama kõrged miinimumstandardid . Seega tuleb kehtestada miinimumnõuded väljaõppele, et tagada maapealse teenindamise sektori töötajate hariduse ja koolituse kõrgeim kvaliteet. Kõnealuseid standardeid tuleks regulaarselt ajakohastada tegevuse kvaliteet usaldusväärsuse, toimetuleku, ohutuse ja turvalisuse vallas ning luua käitajate seas võrdsed konkurentsitingimused. Kui asjaomases lennujaamas nõutud norme ei täideta, tuleks asjaomase teenuseosutaja tegevusluba peatada või tühistada või selle andmisest keelduda, kuni asjakohaseid nõudeid jälle täidetakse. Korraldada tuleks konkreetse lennujaamaga seotud lisakoolitus, mille kestus on vähemalt viis päeva. [ME 258]

(29) Allhanked suurendavad maapealse teeninduse teenuste osutajate paindlikkust. Sellegipoolest võib allhanke või sariallhanke tagajärg olla piiratud läbilaskevõime või negatiivne mõju ohutusele ja turvalisusele. Seetõttu tuleb allhankeid piirata ning selgemaks muuta allhankeid reguleerivad eeskirjad.

(30) Käesolevas määruses tunnustatud õigused kehtivad kolmandate riikide maapealse teeninduse teenuste osutajate ja omateenindust teostavate lennujaama kasutajate suhtes üksnes range vastastikkuse alusel. Sellise vastastikkuse puudumisel peab komisjonil olema luba otsustada, et liikmesriik või liikmesriigid peavad katkestama maapealse teenindusega seotud õiguste kasutamise nende teenuste osutajate ja lennujaama kasutajate kõnealuste poolt.

(31) Liikmesriigid peavad säilitama õiguse tagada peaksid tagama, et maapealse teeninduse teenuseid osutavate ettevõtjate töötajatel on piisaval tasemel sotsiaalkaitse maapealse teeninduse teenuseid osutava ettevõtja töötajatele ning inimväärsed töötingimused, sealhulgas ka allhanke ja teenuslepingute korral . Kui liikmesriigi pädevad asutused tuvastavad sotsiaalkaitse vallas puudused või eeskirjade rikkumised, peaks asjaomastele teenuseosutajatele antud tegevusluba olema võimalik seniks peatada või tühistada või selle andmisest seni keelduda, kuni asjakohaseid nõuded jälle täidetakse . [ME 259]

(31a) Kuna puudega ja liikumispuudega isikuid diskrimineeritakse sageli alusetult nende probleemide ja kaebuste käsitlemisel ja lahendamisel, tuleks käesolevat määrust kohaldada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1107/2006 (puudega ja liikumispuudega isikute õiguste kohta lennureisi puhul) (7) . [ME 260]

(31b) Kuigi puudega ja liikumispuudega isikute õigused lennureisi puhul on tagatud määrusega (EÜ) nr 1107/2006, ergutatakse käesoleva määrusega suuremat kooskõlastamist ühelt poolt puudega või liikumispuudega isikutele abi andjate ja teiselt poolt reisijate abivahendite, sealhulgas meditsiinitehnika käitlejate vahel. [ME 261]

(31c) Võttes arvesse reisijaõiguste valdkonnas tehtud edusamme, tuleb puudega isikute diskrimineerimise vältimiseks arvestada eesmärke ja lahendusi, mis on esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2001. aasta direktiivis 2001/85/EÜ (8) , mis käsitleb reisijateveoks mõeldud sõidukite, millel on lisaks juhiistmele rohkem kui kaheksa istekohta, erieeskirju. [ME 262]

(32) Tagamaks, et maapealse teeninduse teenuste osutajatele ja omateenindust teostavatele lennujaama kasutajatele kehtivad ühtlustatud kindlustusnõuded, tuleks kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 delegeerida komisjonile õigus võtta vastu õigusakte maapealse teeninduse teenuste osutajate ja omateenindust teostavate lennujaama kasutajate kindlustusnõuete kohta. Tagamaks, et maapealse teeninduse teenuste osutajatele ja omateenindust teostavatele lennujaama kasutajatele kehtivad ühtlustatud ja nõuetekohaselt ajakohastatud kohustused seoses maapealse teeninduse teenuste kvaliteedi miinimumstandarditega ja maapealse teeninduse teenuste osutajate ja omateenindust teostavate lennujaama kasutajate aruandluskohustustega, tuleks komisjonile kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 delegeerida õigus võtta vastu õigusakte maapealse teeninduse teenuste kvaliteedi miinimumstandardite kirjelduste kohta ning nende aruandluskohustuste sisu ja levitamise kirjelduste kohta. Eriti oluline on see, et komisjon konsulteerib ettevalmistuste käigus muuhulgas ka asjaomaste ekspertidega ning komisjoni 20. mai 1998. aasta otsuse 98/500/EÜ (valdkonna dialoogikomiteede loomise kohta tööturu osapoolte dialoogi edendamiseks Euroopa tasandil) (9) kohaselt loodud asjaomase sektori sotsiaaldialoogi komiteega. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. [ME 263]

(32a) Arvestades puudega või piiratud liikumisvõimega reisijate kasutatavate ratastoolide ja muude meditsiini- ja abiseadmete maapealse teenindamise eritingimusi ning määra, mille puhul reisija iseseisev hakkamasaamine sõltub asjakohase seadme kasutamisest, peavad maapealse teeninduse teenuste osutajate kindlustuslepingud tagama selliste seadmete kahjustamise või kadumisega seotud kulude täieliku katmise. [ME 264]

(32b) Liikmesriigid peaksid ette nägema karistused käesoleva määruse rikkumise eest, võttes arvesse, kui tähtis on ohutus, kutsekvalifikatsioon ja -koolitus, kvaliteedistandardite täitmine ning eelkõige maapealse teeninduse töötajate tegevuse tulemuslikkus. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. [ME 265]

(32c) Dokumentides, mille lennuettevõtjad reisijatele edastavad, peaks olema selgelt näidatud kõnealuse lennuliini maapealse teeninduse teenuste osutaja. [ME 266]

(32d) Maapealse teeninduse teenuste osutajad on kohustatud avama teabepunktid reisijatele, kelle pagas on kadunud. [ME 267]

(33) Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama vastavate dokumentide üheaegse, õigeaegse ja nõuetekohase üleandmise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. [ME 263]

(34) Käesoleva määruse ühtsete kohaldamistingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (10).

(35) Nõuandemenetlust tuleks kasutada rakendusotsuste vastuvõtmiseks maapealse teeninduse turu kolmandatele isikutele ja omateenindust teostavatele lennuettevõtjatele avamise ulatuse erandite suhtes eeldusel, et asjakohaste õigusaktide reguleerimisala on piiratud.

(36) Nõuandemenetlust tuleks kasutada ka rakendusotsuste vastuvõtmiseks liikmesriikide avalike teenuste pakkumise kohustuse laiendamise kohta saarel paiknevale lennujaamale eeldusel, et asjakohaste õigusaktide reguleerimisala on piiratud.

(37) Kontrollimenetlust tuleks kasutada rakendusotsuste vastuvõtmiseks kolmandatest riikidest pärit maapealsete teenuste osutajate ja lennujaama kasutajate maapealse teeninduse turule juurdepääsu õiguste täieliku või osalise peatamise kohta liikmesriikide territooriumil.

(38) Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt maapealse teeninduse teenuseid käsitlevate liidu õigusaktide ühtsemat rakendamist ei suuda liikmesriigid piisavas ulatuses saavutada lennutranspordi rahvusvahelise olemuse tõttu ning seda on seetõttu parem saavutada liidu tasandil, siis võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Selles artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

(39) Cordobas 18. septembril 2006. aastal Gibraltari käsitleva dialoogi foorumi esimesel ministrite kohtumisel kokku lepitud Gibraltari lennujaama käsitlev ministrite avaldus asendab Londonis 2. detsembril 1987. aastal esitatud ühisdeklaratsiooni Gibraltari lennujaama kohta ning ministrite avalduse täielikku järgimist loetakse 1987. aasta deklaratsiooni järgimiseks.

(40) Seetõttu tuleks direktiiv 96/67/EÜ kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I peatükk

Reguleerimisala ja mõisted

Artikkel 1

Reguleerimisala

Käesolevat määrust kohaldatakse kõikide nende liikmesriigi territooriumil paiknevate lennujaamade suhtes, mille puhul kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja mis on avatud kaubanduslikuks liikluseks.

Käesoleva määruse kohaldamine Gibraltari lennujaamale ei mõjuta Hispaania Kuningriigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriigi asjakohaseid õiguslikke seisukohti seoses vaidlusega selle territooriumi suveräänsuse üle, kus lennujaam paikneb.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

(a) „lennujaam” – mis tahes maa-ala, mis on kohandatud õhusõidukite maandumiseks, startimiseks ja manööverdamiseks, kaasa arvatud lennuliikluse ja -teenuste nõuete täitmiseks vajalikud abirajatised, sealhulgas kaubanduslike lendude teenindamiseks vajalikud rajatised;

(b) „lennujaama käitaja” – organ, kelle eesmärk on siseriikliku õiguse või määruse alusel ja, olenevalt olukorrast, koos teiste tegevusaladega või ilma nendeta, lennujaama taristute haldamine ja juhtimine ning asjaomases lennujaamas asuvate eri operaatorite tegevuste koordineerimine ja kontroll;

(c) „lennujaama kasutaja” – iga füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab reisijateveo, posti- ja/või kaubaveo eest õhu kaudu kõnealusest lennujaamast või kõnealusesse lennujaama;

(d) „maapealne teenindus” – lennujaamades lennujaama kasutajatele pakutavad teenused, mida on kirjeldatud käesoleva määruse lisas I ;

(e) „omateenindus” – olukord, kus lennujaama kasutaja osutab otseselt endale üht või mitut liiki maapealse teeninduse teenust ja ei sõlmi lepingut kolmanda isikuga selliste teenuste osutamiseks. Käesoleva määruse tähenduses ei loeta lennujaama kasutajaid omavahel kolmandateks isikuteks, kui: — ühele kasutajale kuulub enamusosalus teises kasutajas või — ühele kasutajale kuulub enamusosalus kõikides teistes kasutajates; — logistilise tervikteenuse osutajate puhul hõlmab omateenindus maapealse teeninduse teenuseid, mida osutatakse kõigile antud transpordivõrgustiku õhusõidukitele, vaatamata sellele, kas kõnealused õhusõidukid kuuluvad ettevõtjale või on rendil ja kas neid käitab tervikteenuse osutajale kuuluv lennuettevõtja või kolmas osaline; käesoleva lõigu tähenduses ei pea maapealse teeninduse teenuseid osutav ettevõtja olema lennujaama kasutaja, kuid ta peab olema logistilise tervikteenuse osutaja sidusettevõte ning täitma minimaalseid kvaliteedinõudeid;

(f) „maapealse teeninduse teenuste osutaja” – iga füüsiline või juriidiline isik, kes osutab kolmandatele isikutele üht või mitut liiki maapealse teeninduse teenust;

fa) „logistilise tervikteenuse osutaja” – ettevõtja, kes pakub lepingu alusel ukselt-uksele kaubaveoteenust, mille puhul on tagatud kauba ja/või posti transport algpunktist lõpp-punkti ning mis hõlmab sujuvalt ühendatud transporti, maapealset teenindust, saadetiste sorteerimist ja kohaletoimetamisteenust;

fb) „kollektiivleping”, kui see on ette nähtud liikmesriigi õigusaktides, loetakse representatiivseks, kui see on maapealse teeninduse teenuste puhul olemuslikult kohaldatav ja kui selle territoriaalne kohaldatavus liikmesriigis laieneb lennujaamale, kus maapealse teeninduse teenuste osutaja tegutseb;

(g) „tsentraliseeritud taristu” – konkreetsed lennujaama käitised ja/või rajatised, mida ei saa tehnilistel, keskkonna, kulude või läbilaskevõimega seotud põhjustel jaotada ega dubleerida ja mille olemasolu on ülioluline ja vajalik lennujaamas maapealse teeninduse teenuste osutamiseks;

(h) „allhange” – maapealse teeninduse teenuste osutaja kui peatöövõtja või erandjuhtudel omateenindust teostava lennujaama kasutaja sõlmitud leping kolmanda poolega, keda nimetatakse alltöövõtjaks, tingimustel, mis eeldavad alltöövõtjalt ühte või mitut liiki (või alaliiki) maapealse teeninduse teenuste osutamist;

h a) „alltöövõtja” – teenuse osutaja kooskõlas artiklitega 16 ja 17;

(i) „luba” – pädeva asutuse poolt ettevõtjale antud luba loas nimetatud maapealse teeninduse teenuste osutamiseks;

(j) „sõltumatu järelevalveasutus” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta direktiivi 2009/12/EÜ lennujaamatasude kohta (11) artiklis 11 osutatud asutus. [ME 268]

II peatükk

Esialgsed üldnõuded

Artikkel 3

Lennujaama käitaja

1. Kui lennujaama ei juhi ega käita üks organ, vaid mitu eri organit, siis loetakse käesoleva määruse kohaldamisel iga sellist üksust lennujaama käitaja osaks.

2. Kui mitmel lennujaamal on üks käitaja, siis vaadeldakse iga sellist lennujaama käesoleva määruse kohaldamisel eraldi.

Artikkel 4

Lennujaama kasutajate komitee

1. Igas asjaomases lennujaamas , mille aastane veomaht on vähemalt kolmel eelnenud aastal olnud vähemalt kaks miljonit reisijat või 50 000 tonni kaupa, luuakse lennujaama kasutajate esindajate nõudmisel komitee lennujaama kasutajate esindajatest või lennujaama kasutajaid esindavate organisatsioonide komitee esindavatest organisatsioonidest, samuti lennujaamade ja personali esindajatest (edaspidi „lennujaama kasutajate komitee”). Sotsiaalpartnerite kaasamine sellesse kasutajate võrgustikku on kohustuslik . [ME 269]

2. Kõigil lennujaama kasutajatel on õigus osaleda lennujaama kasutajate komitee töös või soovi korral olla selles esindatud selleks määratud organisatsiooni kaudu. Kui vastav organisatsioon neid aga esindab, siis ei osuta see organisatsioon asjaomases lennujaamas maapealse teeninduse teenuseid.

3. Lennujaama kasutajate komitee kehtestab kirjalikult oma töökorra, kaasa arvatud hääletuskorra.

Hääletuskord sisaldab konkreetseid sätteid selle kohta, kuidas vältida lennujaama kasutajate komitees selliste lennujaama kasutajate esindatusest põhjustatud huvide konflikti, kes osutavad asjaomases lennujaamas maapealse teeninduse teenuseid. Eelkõige siis, kui lennujaama kasutajate komiteega konsulteeritakse artiklites 8 ja 9 sätestatud valimismenetluse käigus, ei ole hääletamisõigust nendel lennujaama kasutajatel, kes taotlevad luba osutada üht või mitut maapealse teeninduse teenust kolmandatele isikutele.

4. Häälte kaal lennujaama kasutajate komitees on järgmine:

a) olenemata ühe lennujaama kasutaja aastasest liiklusmahust lennujaamas ei ületa tema hääleõigus 49 % häälte koguhulgast;

b) omateenindust teostavate lennujaama kasutajate hääleõigus ei ületa ühte kolmandikku häälte koguhulgast.

5. Lennujaama käitaja moodustab lennujaama kasutajate komitee sekretariaadi.

Kui lennujaama käitaja keeldub seda tegemast või kui lennujaama kasutajate komitee sellega nõus ei ole, siis määrab lennujaama käitaja teise üksuse, mille lennujaama kasutajate komitee peab heaks kiitma. Lennujaama kasutajate komitee sekretariaat koostab ja haldab lennujaama kasutajate komiteesse kuuluvate lennujaama kasutajate või nende esindajate nimekirja.

6. Lennujaama kasutajate komitee sekretariaat koostab iga lennujaama kasutajate komitee koosoleku kohta protokolli. Nimetatud protokollid peegeldavad tõeselt koosoleku käigus avaldatud seisukohti ja hääletustulemusi.

6a. Kui käesoleva määruse kohaselt tuleks konsulteerida lennujaama kasutajate komiteega, teavitab lennujaama käitaja või vajaduse korral hanke korraldaja sellest lennujaama kasutajate komiteed ja esitab talle kõik otsuste ettepanekud ja kogu vajaliku teabe hiljemalt kuus nädalat enne lõpliku otsuse tegemist. Juhul kui esineb lahkarvamusi lennujaama käitaja, või olenevalt olukorrast hanke korraldaja, ja lennujaama kasutajate komitee vahel ning piiramata käesoleva määruse artikli 41 kohaldamist, esitab lennujaama käitaja või olenevalt olukorrast hanke korraldaja põhjendused oma lõpliku otsuse kohta, arvesse võttes lennujaama kasutajate komitee väljendatud seisukohti. [ME 270]

III peatükk

Maapealse teeninduse turu avamine

1. jagu

Omateenindus

Artikkel 5

Omateenindus

Igal lennujaama kasutajal on lubatud omateenindust teostada.

2. jagu

Kolmandatele isikutele osutatavad maapealse teeninduse teenused

Artikkel 6

Kolmandatele isikutele osutatavad maapealse teeninduse teenused

1. Maapealse teeninduse teenuste osutajatel , kelle asukoht on Euroopa Liidus või Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriigis, on on vaba juurdepääs kolmandatele isikutele maapealse teeninduse teenuste osutamise turule kõigis lennujaamades, mille aastane veomaht ei ole on olnud väiksem kui kaks miljonit reisijat või 50 000 tonni üle kahe miljoni reisija või 50 000 tonni kaupa vähemalt kolmel eelneval aastal.

2. Lõikes 1 osutatud lennujaamade puhul võivad liikmesriigid piirata järgmist liiki maapealsete teenuste volitatud osutajate arvu:

(a) pagasikäitlus;

(b) perroonikäitlus;

(c) kütuse- ja õlikäitlus;

(d) kauba ja posti füüsiline käitlus lennujaama terminali ja õhusõiduki vahel kas saabumisel, väljumisel või transiidi puhul.

Liikmesriigid ei piira arvu vähemale kui kahele teenuste osutajale iga maapealse teeninduse teenuse liigi kohta või lennujaamade puhul, kus aastane veomaht ei ole on olnud väiksem kui viis miljonit suurem kui viisteist miljonit reisijat või 100 000 tonni 200 000 tonni kaupa vähemalt kolmel eelneval aastal, vähemale kui kolmele teenuste osutajale iga maapealse teeninduse teenuse liigi kohta.

2a. Lõikes 2 sätestatud piirangute tase võib ühe lennujaama territooriumil olla eri terminalide jaoks erinev, tingimusel et piiranguid ei kasutata diskrimineerival viisil, et need ei moonuta konkurentsi ja on kooskõlas käesoleva määruse sätetega, ja et teenuste osutajate arv igas terminalis jääb samaks.

3. Lennujaamades, kus teenuste osutajate arv on kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2 või artikli 14 lõike 1 punktidega a ja c piiratud kahele või enamale teenuste osutajale, ei tohi vähemalt ühte teenuste osutajat otseselt või kaudselt kontrollida:

(a) lennujaama käitaja;

(b) ükski lennujaama kasutaja, kes on vedanud enam kui 25 % lennujaamas teenuste osutajate valimise aastale eelneva aasta jooksul registreeritud reisijatest või kaubast;

(c) organ, kes otseselt või kaudselt kontrollib lennujaama käitajat või keda kontrollib otseselt või kaudselt lennujaama käitaja, nagu on osutatud punktis a, või ükskõik missugune kasutaja, kellele on osutatud punktis b.

Kontrolliks peetakse õigusi, lepinguid või muid vahendeid, mis kas eraldi või omavahel kombineeritult ning vastavaid asjaolusid või õigusnorme arvestades annavad võimaluse teenuste osutajat otsustavalt mõjutada, nagu on tõlgendanud Euroopa Kohus.

4. Kui teenuste volitatud osutajate arv on lõike 2 kohaselt piiratud, siis ei või tohi liikmesriigid piirata lennujaama kasutaja õigust valida mis tahes talle määratud lennujaama osas iga piiratud maapealse teeninduse teenuseliigi puhul kooskõlas lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimustega vähemalt:

— kahe maapealse teeninduse teenuste osutaja vahel või

— kolme maapealse teeninduse teenuste osutaja vahel selliste lennujaamade puhul, mille aastane veomaht ei ole olnud väiksem kui viis miljonit viisteist miljonit reisijat või 100 000 tonni 200 000 tonni kaupa vähemalt kolmel eelneval aastal.

5. Kui lennujaam saavutab käesolevas artiklis määruses kehtestatud kaubaveo läve ilma vastavat reisijateveo läve saavutamata, siis ei kohaldata käesolevat määrust ainult reisijatega seotud maapealse teeninduse teenuse liikidele ega ainult reisijate teenindamiseks kasutatavatele taristutele .

Kui lennujaam saavutab käesolevas artiklis kehtestatud reisijateveo läve ilma vastavat kaubaveo läve saavutamata, siis ei kohaldata käesolevat artiklit ainult kaubaga seotud maapealse teeninduse teenuste liikidele ega ainult kauba käitlemiseks reserveeritud taristutele.

6. Kõik lennujaamad, mille aastane veomaht ei ole olnud väiksem kui kaks miljonit reisijat või 50 000 tonni kaupa vähemalt kolmel järjestikusel aastal ja mille aastane veomaht jääb seejärel alla läviväärtust kaks miljonit reisijat või 50 000 tonni kaupa, hoiavad turu avatuna kolmandatest isikutest teenuseosutajatele vähemalt esimesel kolmel aastal pärast läviväärtuse saavutamata jätmist.

7. Kõik lennujaamad, mille aastane veomaht ei ole olnud väiksem kui viis miljonit reisijat viisteist miljonit või 100 000 tonni 200 000 tonni kaupa vähemalt kolmel järjestikusel aastal ja mille aastane veomaht jääb alla läviväärtust viis miljonit viisteist miljonit reisijat või 100 000 tonni 200 000 tonni kaupa, hoiavad turu avatuna kolmandatest isikutest teenuseosutajatele vähemalt esimesel kolmel aastal pärast läviväärtuse saavutamata jätmist. [ME 271]

Artikkel 7

Teenuste osutajate valimine

1. Maapealse teeninduse teenuste volitatud osutajad lennujaamas, kui nende arv on piiratud artikli 6 või artikli 14 alusel, valitakse läbipaistva, avatud ja mittediskrimineeriva hankemenetluse käigus. Hanke korraldajal on õigus nõuda, et maapealse teeninduse teenuste osutajad peavad pakkuma ühte või mitut artikli 6 lõikes 2 nimetatud maapealsete teenuste liiki seotult. Lennujaama käitajal on õigus esitada vastav teenuste sidumise taotlus hanke korraldajale. [ME 272]

2. Hanke korraldaja on

a) lennujaama käitaja, tingimusel, et ta: — ei osuta samasuguseid maapealse teeninduse teenuseid ja — ei kontrolli otseselt ega kaudselt ühtegi ettevõtjat, kes selliseid teenuseid osutab, ja — ei ole osaline üheski sellises ettevõtjas,

(b) kõigil muudel juhtudel pädev asutus, kes on lennujaama käitajast sõltumatu ja kellel ei ole mingeid kaudseid ega otseseid lennujaama tegevusega seotud ärisuhteid . [ME 273]

3. Lennujaama kasutajate komiteel ega lennujaama käitajal, kui lennujaama käitaja ei ole hanke korraldaja, ei ole valikumenetluse üheski etapis juurdepääsu taotlejate avaldustele. Lennujaama käitajal ei ole valikuprotseduuri üheski etapis juurdepääsu taotlejate avaldustele kasutajate komitee või lennujaama käitaja taotlusel , kui ta lennujaama käitaja ei ole hanke korraldaja , esitab hanke korraldaja taotlejate avalduste kokkuvõtte ja tagab, et see kokkuvõte ei sisalda konfidentsiaalseid andmeid . [ME 274]

4. Pärast komisjoni teavitamist ja ELi riigiabi eeskirju järgides võib asjaomane liikmesriik lisada pakkumistingimustesse avalike teenuste pakkumise kohustuse, mida peavad täitma maapealse teeninduse teenuste osutajad lennujaamades, mis teenindavad tema territooriumi äärealasid või arengupiirkondi, kus teenuste osutajad ei soovi maapealse teeninduse teenuseid osutada ilma riigi toetuseta (st ainuõigus või hüvitised), ent kus need lennujaamad on asjaomasele liikmesriigile juurdepääsu tagamiseks ülitähtsad. Käesolev säte ei piira ELi riigiabieeskirjade kohaldamist. [ME 275]

5. Pakkumiskutse tuleb välja kuulutada ja avaldada Euroopa Liidu Teatajas. Euroopa Liidu Teataja loob maapealse teeninduse teenuste hankemenetluste tarbeks asjakohase rubriigi. [ME 276]

6. Hanke korraldaja valib teenuste osutajad välja kahes etapis:

a) kvalifitseerimismenetlus taotlejate sobivuse kontrollimiseks ja

b) loa väljaandmise menetlus teenuste osutaja(te) valimiseks.

6a. Kui pakkumiskutsele ei vasta nõutaval hulgal artikli 6 lõikes 2 nimetatud maapealse teeninduse teenuste pakkujaid, siis avaldav pädev asutus uue kutse 48 kuu jooksul pärast eelmise kutse tähtaja lõppemist. [ME 277]

Artikkel 8

Kvalifitseerimismenetlus

1. Kvalifitseerimismenetluse käigus kontrollib hanke korraldaja, kas taotlejad vastavad teatavatele miinimumnõuetele. Hanke korraldaja määrab kõnealused miinimumnõuded pärast konsulteerimist lennujaama kasutajate komitee ja lennujaama käitajaga, kui viimane ei ole hanke korraldaja.

2. Miinimumnõuded on järgmised:

a) taotlejale on IV peatükiga kooskõlas välja antud kehtiv luba;

b) taotleja tõendab oma suutlikkust kohaldada asjaomaseid lennjaama sätteid ja eeskirju, kaasa arvatud kohaldatavad tööõiguse sätted, kollektiivlepingud, lennujaama tegevuseeskirjad ja kvaliteedinõuded, ning kinnitab seda kirjalikult. Taotleja ja alltöövõtjad kohustuvad kohaldama ka representatiivseid kollektiivlepinguid. [ME 278]

3. Hanke korraldaja koostab kvalifitseerimismenetluse kriteeriumidele vastavate eelistatud taotlejate nimekirja.

Artikkel 9

Loa väljaandmise menetlus

1. Lennujaama käitaja koostab hankedokumendid, mis on loa väljaandmise menetluse aluseks, esitades selgelt lennujaama nõutavad miinimumstandardid, esindusliku lennuplaani ja liikluse prognoosi korraldatava hanke perioodiks. Loa väljaandmise menetluse käigus valib hanke korraldaja eelistatud taotlejate nimekirjas olevate taotlejate seast teenuste osutaja ning pärast seda, kui on konsulteerinud lennujaama kasutajate komitee ja lennujaama käitajaga, kui viimane ei ole hanke korraldaja, annab talle loa teenuste osutamiseks.

2. Teenuste osutaja valik põhineb taotlustes esitatud andmete võrdlemisel loa väljaandmise kriteeriumide loeteluga. Loa väljaandmise kriteeriumid on asjakohased, objektiivsed, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad. Hanke korraldaja määrab loa väljaandmise kriteeriumid pärast konsulteerimist kokkuleppel lennujaama kasutajate komitee ja lennujaama käitajaga, kui viimane ei ole hanke korraldaja.

2a. Taotlejad esitavad üksikasjaliku nimekirja kõikidest ülesannetest, mille osas kasutatakse või võidakse kasutada allhanget ja mis ei ole seotud nende põhitegevusega.

3. Loa väljaandmise kriteeriumid on järgmised:

a) äriplaani järjepidevus ja usutavus, mida hinnatakse esimeseks kolmeks aastaks näidiskuluarvestuste alusel;

b) tegevuse kvaliteeditase, mida hinnatakse näidislennuplaani alusel, kaasa arvatud vajaduse korral töötajate ja seadmete tõhus kasutamine, pagasi ja kauba viimane vastuvõtmisaeg, pagasi ja kauba tarneajad ning maksimaalne lennu teenindamiseks kuluv aeg;

c) materiaalsete ressursside piisavus, arvestades seadmete kättesaadavust , vastavust asjaomastele keskkonnanõuetele ja nende keskkonnasõbralikkust heas töökorras olekut ;

d) inimressursside piisavus, arvestades töötajate kogemuste ja väljaõppe-/kvalifikatsiooniprogrammide piisavust, kohaseid värbamis- ja töötingimusi, sealhulgas artikli 12 kohase töötajate üleviimise puhul ning valmisolekut koha kohaldada representatiivseid kollektiivlepinguid ;

e) info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kvaliteet;

f) töökorralduse kavandamise kvaliteet;

g) keskkonnatoime tunnustatud turvaauditi edukas läbimine, et tagada vastavus julgeoleku- ja ohutusnõuetele .

4. Loa väljaandmise kriteeriumide suhteline osakaal on kirjas pakkumiskutses ning asjaomastes dokumentides. Iga loa väljaandmise kriteeriumi suhtes kohaldatakse asjakohaseid maksimaalse ulatusega punktivahemikke. Hanke korraldaja võib kehtestada punktide miinimumarvu, mille edukas taotleja peab konkreetse kriteeriumi täitmiseks kokku saama. Miinimumpunktide kehtestamine on mittediskrimineeriv ning selgelt kirjeldatud pakkumiskutses ja asjaomastes dokumentides. Hanke korraldaja ei tohi esialgses pakkumiskutses kehtestatud loa väljaandmise kriteeriume tühistada, juurde lisada ega osadeks jagada.

5. Luba osutada maapealse teeninduse teenuseid asjaomases lennujaamas antakse kõige suurema punktisumma saavutanud taotlejale, kes on saanud ka kõik nõutavad miinimumpunktid konkreetsete kriteeriumide eest.

6. Lennujaama kasutajatega, kes soovivad pakkuda maapealset teenindust kolmandatele isikutele või kes teostavad omateenindust, loa väljaandmise menetluses ei konsulteerita.

7. Hanke korraldaja tagab, et loa väljaandmise otsus ja otsuse põhjendused avaldatakse. [ME 279]

Artikkel 10

Valikuperiood ja tegevuse lõpetamine

1. Maapealse teeninduse teenuste osutajad valitakse minimaalselt seitsmeks ja maksimaalselt kümneks aastaks, välja arvatud omateeninduse avamise ja kolmandatele isikutele osutatava maapealse teenindusega seotud erandite korral, nagu on sätestatud artikli 14 lõikes 1. Täpne ajavahemik, kui kauaks luba antakse, ja tegevuse alustamise kuupäev näidatakse selgelt ära pakkumiskutses.

2. Maapealse teeninduse teenuste osutaja hakkab teenust osutama ühe kuu jooksul pakkumiskutses märgitud alguskuupäevast. Hanke korraldaja võib piisavalt põhjendatud juhtudel pikendada seda ajavahemikku maapealse teeninduse teenuste osutaja palvel ja pärast nõupidamist lennujaama kasutajate komiteega kuni kuue viie kuuni. Pärast nimetatud perioodi lõppu kaotab Kui kuue kuu möödumisel alates pakkumiskutses näidatud tegevuse alustamise kuupäevast ei ole teenuseosutaja tegevust alustanud ja ei ole võimeline tõendama oma soovi seda teha, võib hanke korraldaja otsustada, et luba kehtivuse tühistatakse . Sellistel juhtudel võivad liikmesriigid määrata teenuseosutajale rahatrahvi ja anda teenuste osutamise loa suuruselt teise punktisumma saavutanud taotlejale vastavalt artikli 9 lõikele 5 . [ME 280]

3. Hanke korraldaja näeb loa kehtivusperioodi lõppu ette ning tagab, et iga teenuste osutaja, kes on valitud pärast uut pakkumiskutset, on volitatud oma tegevust alustama esimesel päeval pärast eelmis(t)e välja valitud teenusepakkuja(te) loa kehtivusperioodi viimast päeva.

4. Kui maapealse teeninduse teenuste osutaja lõpetab tegevuse enne loa kehtivusperioodi lõppu, siis asendatakse teenuste osutaja artiklites 7, 8 ja 9 ning käesolevas artiklis kirjeldatud valikumenetluse kohaselt. Kõik tegevuse lõpetavad teenuste osutajad teatavad hanke korraldajale kavatsusest tegevus lõpetada piisavalt vara ette, kuid mitte vähem kui vähemalt kuus kuud enne lennujaamast lahkumist. Kui teenuste osutaja ei teavita hanke korraldajat piisavalt vara vähemalt kuus kuud ette , võib talle kehtestada rahatrahvi, kui teenuste osutaja ei tõenda vääramatu jõu esinemist. [ME 281]

5. Kui teenuste osutaja lõpetab oma tegevuse enne loa kehtivusaja lõppu ega jäta enne lennujaamast lahkumist hanke korraldajale piisavalt aega uue teenuste osutaja valimiseks, mille tulemusel tekib asjaomases lennujaamas teatavate maapealse teeninduse teenuste suhtes ajutine monopol, siis annab asjaomane liikmesriik maapealse teeninduse teenuste osutajale piiratud ajavahemikuks, mis ei ületa kümmet kuud, maapealse teeninduse teenuste osutamise õiguse asjaomases lennujaamas teisele teenusepakkujale, ilma et peaks kohaldama artiklites 7, 8 ja 9 ning käesolevas artiklis kehtestatud valikumenetlust.

Kui liikmesriigil ei õnnestu leida maapealse teeninduse teenuste osutajat nimetatud piiratud ajavahemikuks, siis reguleerib liikmesriik nende maapealse teeninduse teenuste hindu, millele kehtib ajutine monopol, kuni uus teenuste osutaja hakkab lennujaamas asjaomaseid maapealse teeninduse teenuseid osutama.

6. Hanke korraldaja teavitab lennujaama kasutajate komiteed ja vajaduse korral lennujaama käitajat artiklite 7, 8 ja 9 ning käesoleva artikli alusel vastu võetud otsustest.

7. Artikleid 7, 8 ja 9 ning käesolevat artiklit ei kohaldata riigihangete ja kontsessioonide võitjate määramisel, mida reguleerivad teised liidu õiguse sätted.

Artikkel 11

Lennujaama käitaja kui maapealse teeninduse teenuste osutaja

1. Kui maapealse teeninduse teenuste osutajate arvu on kooskõlas artikliga 6 piiratud, siis võib lennujaama käitaja ise maapealse teeninduse teenuseid osutada ilma artiklites 7–10 kehtestatud valikumenetlust läbimata. Samamoodi võib ta kõnealust menetlust järgimata anda ettevõtjale loa asjaomases lennujaamas maapealse teeninduse teenuseid osutada:

a) kui ta asjaomast ettevõtjat otseselt või kaudselt kontrollib;

b) kui ettevõtja käitajat otseselt või kaudselt kontrollib.

ba) kui ettevõtja vastab IV peatükis sätestatud kriteeriumitele. [ME 282]

2. Kui lõike 1 kohaselt maapealse teeninduse teenuseid osutav lennujaama käitaja ei täida enam kõnealuses lõikes sätestatud tingimusi, siis võib see teenuste osutaja jätkata maapealse teeninduse teenuste pakkumist viie kolme aasta jooksul ilma artiklites 7–10 kehtestatud valikumenetlust läbimata. Nimetatud viieaastase ajavahemiku lõpus teatab teenuste osutaja asjaomasele hanke korraldajale sellest piisavalt vara ette, kuid mitte vähem kui kuus kuud enne viieaastase kolmeaastase perioodi lõppu. Kui teenuste osutaja ei teavita hanke korraldajat piisavalt vara, siis võib talle määrata rahatrahvi, kui teenuste osutaja ei tõenda vääramatu jõu esinemist. Kui teenuste osutaja lõpetab tegevuse enne viieaastase kolmeaastase ajavahemiku lõppu, siis kohaldatakse artikli 10 lõikeid 4 ja 5. [ME 283]

Artikkel 12

Töötajate õiguste kaitsmine selliste töötajate üleviimise puhul, kes osutavad maapealse teeninduse teenuseid, mille suhtes kohaldatakse turule juurdepääsu piiranguid [ME 284]

1. Käesolevat artiklit kohaldatakse ainult nende maapealse teeninduse teenuste suhtes, mille puhul asjaomane liikmesriik on kooskõlas artikliga 6 või 14 teenuste osutajate arvu piiranud. Liikmesriigid peavad käesolevat määrust arvesse võttes välja selgitama, kas ka muudes sektorites oleks konkurentsi piiramine näidustatud. [ME 285]

2. Kui artiklites 7–10 kehtestatud valikumenetluse järel kaotab lõikes 1 nimetatud maapealse teeninduse teenuste osutaja õiguse nimetatud teenuseid pakkuda või kui maapealse teeninduse teenuste osutaja lõpetab lennujaama kasutajale nende teenuste osutamise või kui omateenindust teostav lennujaama kasutaja otsustab omateeninduse lõpetada , siis võivad nõuavad liikmesriigid nõuda maapealse teeninduse teenuste osutaja(te)lt või omateenindust teostavatelt lennujaamakasutajatelt , kes teenuste osutamise seejärel üle võtavad, et ta/nad tagaks(id) varem nimetatud teenuste osutamiseks palgatud töötajatele õigused, mida nende suhtes oleks kohaldatud juhul, kui oleks toimunud üleviimine direktiivi 2001/23/EÜ tähenduses. Direktiivi 2001/23/EÜ artikli 4 lõike 1 teist lauset ei kohaldata käesoleva lõike esimeses lauses nimetatud juhtudel. Teenuse osutamise lõpetamine majanduslikel, tehnilistel või korralduslikel põhjustel ei ole lubatud. [ME 286]

2a. Lõikes 2 nimetatud õiguste hulka kuulub üldkehtivate kollektiivlepingute kohaldamine. [ME 287]

3. Liikmesriigid kohaldavad lõikes 2 esitatud nõuet vaid nende eelmise teenusteosutaja , sh omateenindust teostava lennujaamakasutaja, töötajate suhtes, kes olid kaasatud selliste maapealse teeninduse teenuste pakkumisse, mille osutamise loast eelmine teenusteosutaja ilma jäi lõpetab , ja kes on vabatahtlikult nõus uu(t)e teenus(t)e osutaja( teenusteosutaja (te) või omateenindust teostavate lennujaamakasutaja (te) juurde tööle minema. Lahkuvate töötajate koondamiskava kulud kannavad lennuettevõtjad proportsionaalselt nende osaga eelmise teenuseosutaja käitletud lennuliiklusest. [ME 288]

4. Liikmesriigid piiravad lõikes 2 esitatud nõuet nii, et see oleks proportsionaalne teis(t)ele teenuste osutaja(te)le reaalselt üle antud tegevuse mahuga. [ME 289]

5. Kui liikmesriik kehtestab lõikes 2 osutatud tingimuse, siis loetletakse Artiklites 7–10 kehtestatud valikumenetluse hankedokumentides loetletakse asjaomased töötajad ning märgitakse asjakohased üksikasjad töötajate lepinguliste õiguste ning tingimuste kohta, mille alusel töötajaid asjaomaste teenustega seostatakse. Personali ja ametiühingute esindajatele on tagatud juurdepääs nendele loeteludele. [ME 290]

6. Kui maapealse teeninduse teenuste osutaja lõpetab lennujaama kasutajatele selliste maapealse teeninduse teenuste pakkumise, mis moodustavad olulise osa kõnealuse maapealse teeninduse teenuste osutaja lõikega 2 hõlmamata toimingutest, või kui omateenindust teostav lennujaama kasutaja otsustab omateeninduse teostamise lõpetada, siis võivad liikmesriigid nõuda maapealse teeninduse teenuste osutaja(te)lt või omateenindust teostava(te)lt lennujaama kasutaja(te)lt, kes teenuste osutamise seejärel üle võtavad, et ta/nad tagaks(id) eespool nimetatud teenuste osutamiseks varem palgatud töötajatele õigused, mida nende suhtes oleks kohaldatud juhul, kui oleks toimunud üleviimine nõukogu direktiivi 2001/23/EÜ tähenduses. [ME 291]

7. Liikmesriigid kohaldavad lõikes 6 esitatud nõuet vaid nende eelmise teenusteosutaja töötajate suhtes, kes olid kaasatud selliste maapealse teeninduse teenuste pakkumisse, mille osutamise eelmine teenusteosutaja lõpetab, ja kes on vabatahtlikult nõus uu(t)e teenus(t)eosutaja(te) või omateenindust teostavate lennujaamakasutajate juurde tööle minema. [ME 292]

8. Liikmesriigid kohaldavad lõikes 6 esitatud nõuet vaid nende omateenindust teostava lennujaamakasutaja töötajate suhtes, kes olid kaasatud selliste maapealse teeninduse teenuste pakkumisse, mille osutamise eelmine omateenindust teostav lennujaamakasutaja otsustab lõpetada, ja kes on vabatahtlikult nõus uu(t)e teenus(t)eosutaja(te) või omateenindust teostavate lennujaamakasutajate juurde tööle minema. [ME 293]

9. Liikmesriigid piiravad lõikes 6 esitatud nõuet nii, et see oleks proportsionaalne teis(t)ele teenus(t)eosutaja(te)le või omateenindust teostavatele lennujaamakasutajatele reaalselt üle antud tegevuse mahuga. [ME 294]

10. Liikmesriik võib lubada juhtkonna ja töötajate asjakohase taseme esindajatel määrata läbirääkimiste käigus kindlaks käesoleva artikli rakendamise praktilised tingimused.

10a. Liikmesriigid tagavad, et palgadumping oleks välistatud mitte ainult seoses maapealse teenindamise sektori alaliste töötajatega, vaid ka töötajate üleviimise puhul, eesmärgiga tagada piisavad sotsiaalsed standardid ja parandada maapealse teeninduse teenuste kvaliteeti. [ME 295]

10b. Liikmesriikide pädevad asutused tagavad, et nende teenuste osutamiseks tööle võetud personalil on piisav sotsiaalne kaitse. [ME 296]

10c. Maapealse teeninduse liberaliseerimise võimalike kahjulike mõjude leevendamiseks määravad lennujaamade käitajad tegevuse turvalisuse, töökindluse ja tõhususe huvides kindlaks ja jõustavad kohustuslikud kvaliteedi miinimumstandardid. [ME 297]

11. Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõikidest käesoleva artikli alusel võetud meetmetest.

Artikkel 13

Saarte lennujaamad

Seoses maapealse teeninduse teenuste osutajate valikuga lennujaamas vastavalt artiklitele 7–10 võib liikmesriik laiendada avalike teenuste osutamise kohustust teistele lennujaamadele selles liikmesriigis tingimusel, et:

(a) sellised lennujaamad asuvad sama geograafilise piirkonna saartel või mandriosa kaugemates kohtades; ning ja [ME 298]

(b) iga sellise lennujaama aastane reisijateveo maht ei ole väiksem kui 100 000 reisijat aastas ning

(c) komisjon on sellise laiendamise heaks kiitnud.

Laiendamise heakskiitmise otsus on rakendusakt, mis võetakse vastu kooskõlas artikli 43 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. Käesolev säte ei piira liidu riigiabieeskirjade kohaldamist.

Saartel asuvates lennujaamades, kus artikli 6 lõikes 2 nimetatud teenuste osutamine ei vasta ettevõtjate või lennuettevõtjate majandushuvidele, võivad lennujaamade käitajad ise võtta kohustuse osutada olulisi teenuseid, et tagada lennujaama tõrgeteta toimimine. [ME 299]

3. jagu

Erandid seoses omateeninduse ja kolmandatele isikutele maapealse teeninduse teenuste osutamisega

Artikkel 14

Erandid

1. Kui lennujaama eriomased piirangud kasutatava ruumi kasutatav ruum või läbilaskevõime suhtes, eriti need, mis tulenevad ülekoormusest ja ruumi kasutamise määrast, teevad on nii piiratud, et see teeb võimatuks turu avamise ja/või omateeninduse rakendamise käesoleva määrusega sätestatud ulatuses, siis võib kõnealune liikmesriik otsustada:

(a) piirata kogu lennujaamas või mõnes selle osas ühe või enama maapealse teeninduse teenuse liigi osutajate arvu vähemalt kahele, välja arvatud need teenuseliigid, millele on osutatud artikli 6 lõikes 2; sellisel juhul kohaldatakse artikli 6 lõiget 3;

(b) reserveerida ühele teenuse osutajale üks või enam artikli 6 lõikes 2 nimetatud maapealse teeninduse teenuste liiki lennujaamade puhul, mille aastane veomaht ei ole väiksem kui kaks miljonit reisijat või 50 000 tonni kaupa;

(c) piirata artikli 6 lõikes 2 osutatud ühe või mitme maapealse teeninduse teenuse osutajate arvu ühele või kahele teenuseosutajale sellistel selliste lennujaamade puhul, mille aastane veomaht ei ole väiksem kui viis miljonit on suurem kui 15 miljonit reisijat või 100 000 tonni 200 000 tonni kaupa; kusjuures kahe teenuste osutaja puhul kohaldatakse artikli 6 lõiget 3;

(d) reserveerida artiklis 5 nimetatud omateenindus piiratud arvule lennujaama kasutajatele tingimusel, et sellised kasutajad valitakse asjakohaste, objektiivsete, läbipaistvate ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel.

2. Kõigi lõike 1 alusel tehtavate erandite puhul tuleb:

(a) täpselt kindlaks määrata maapealse teeninduse teenuse liik või liigid, mille suhtes erand tehakse, ning seda õigustavad eriomased piirangud kasutatava ruumi või mahuga seoses;

(b) lisada nende piirangute kõrvaldamiseks vajalike meetmete kava.

3. Erandid ei tohi:

(a) põhjustada konkurentsi moonutamist maapealse teeninduse teenuste osutajate ja/või omateenindust teostavate lennujaama kasutajate vahel;

(b) ulatuda vajalikust kaugemale.

4. Liikmesriigid teatavad komisjonile kõikidest lõike 1 alusel kavandatavatest eranditest ja nende põhjendustest vähemalt kuus kuud enne erandite jõustumist. Nimetatud põhjendused sisaldavad tõendeid selle kohta, et asjaomaste lennujaamade maapealse teeninduse teenuste osutajad:

(a) täidavad nõuetekohaselt kvaliteedi miinimumstandardeid, nagu on sätestatud artiklis 32;

(b) korraldavad oma töö läbipaistval viisil ja ei saa rahalist ristsubsideerimist, nagu on sätestatud artiklis 29;

(c) tagavad nõuetekohased töö- ja palgatingimused, mille aluseks on kollektiivlepingud, siseriiklikud õigusaktid või muud asjaomase liikmesriigi sotsiaalsed normid.

5. Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas kokkuvõtte erandi tegemise otsustest, millest talle on teatatud, ja kutsub huvitatud isikuid märkusi esitama.

6. Komisjon vaatab hoolikalt läbi liikmesriikide esitatud erandite tegemise otsused. Selleks analüüsib komisjon olukorda üksikasjalikult ja uurib asjaomase liikmesriigi esitatud asjakohaseid meetmeid, et kontrollida, kas väidetavad piirangud on olemas ning kas turu avamine ja/või omateeninduse teostamine käesolevas määruses sätestatud ulatuses on tõepoolest võimatu

7. Lisaks sellisele läbivaatamisele ja pärast konsultatsioone asjaomase liikmesriigiga võib komisjon kinnitada liikmesriigi otsuse või selle vaidlustada, kui ta leiab, et väidetavate piirangute olemasolu ei ole tõendatud või need ei ole nii ranged, et õigustada erandi tegemist. Pärast konsulteerimist asjaomase liikmesriigiga võib komisjon nõuda liikmesriigilt erandi kestuse muutmist või piirata selle kasutamist sellele lennujaama osale, kus väidetavate piirangute olemasolu on tõendatud.

8. Komisjon teeb otsuse hiljemalt kuus kuud pärast asjaomaselt liikmesriigilt täieliku teatise saamist ja otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

9. Käesoleva artikli lõigetes 7 ja 8 osutatud rakendusotsused võetakse vastu kooskõlas artikli 43 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.

10. Liikmesriikide poolt lõike 1 kohaselt tehtud erandite kestus ei tohi ületada kolme aastat, välja arvatud lõike 1 punktide b ja c alusel tehtud erandid. Hiljemalt kuus kuud enne nimetatud perioodi lõppu teeb asjaomane liikmesriik uue otsuse mis tahes erandi taotlemise kohta, mis toimub samuti vastavalt käesoleva artikli sätetele.

11. Liikmesriikide poolt lõike 1 punktide b ja c alusel tehtud erandite kestus ei tohi ületada kahte aastat. Siiski võib liikmesriik lõikes 1 sätestatud kaalutlustel taotleda selle perioodi pikendamist veel ühe kaheaastase ajavahemiku võrra. Komisjon võtab vastu otsuse sellise taotluse kohta. Rakendusotsus võetakse vastu kooskõlas artikli 43 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. [ME 360]

Artikkel 15

Konsulteerimine maapealse teeninduse teenuste osutajate ja lennujaama kasutajatega

Lennujaama käitaja korraldab konsulteerimise käesoleva määruse kohaldamise kohta, milles osalevad käitaja ise, lennujaama kasutajate komitee ja maapealse teeninduse teenuseid osutavad ettevõtjad. Konsultatsiooni teemad hõlmavad muu hulgas nende maapealse teeninduse teenuste hindu, mille kohta artikli 14 lõike 1 punktide b ja c alusel on tehtud erand, ning asjaomaste teenuste osutamise korraldust. Konsultatsioonikohtumine peetakse vähemalt üks kord aastas. Lennujaama käitaja koostab koosoleku protokolli, mis saadetakse vastava nõudmise korral komisjonile.

IV peatükk

Loa väljaandmise menetlused

Artikkel 16

Nõue hankida asjakohane, kõikides liikmesriikides tunnustatud luba

1. Lennujaamades, mille aastane veomaht Kui liikmesriik on maapealse teeninduse alase tegevuse tingimusena ette näinud loa saamise pädevalt asutuselt („loa väljaandja”) , mis ei sõltu ühestki lennujaama käitajast, ei ole olnud väiksem kui kaks miljonit reisijat või 50 000 tonni kaupa vähemalt kolmel järjestikusel aastal, ei ole ettevõtjatel lubatud osutada maapealse teeninduse teenuseid maapealse teeninduse teenuste osutaja , alltöövõtja ega omateenindust teostava kasutajana, kui neil ei ole selleks vastavat luba. Luba antakse ettevõtjale, kes vastab käesolevas peatükis esitatud nõuetele.

2. Iga liikmesriik määrab pädeva asutuse (edaspidi „loa väljaandja”) või teeb pärast komisjoni teavitamist koostööd mõne muu liikmesriigi pädeva asutusega , mis on sõltumatu kõikidest lennujaama käitajatest ja mis vastutab maapealse teeninduse teenuste osutamiseks vajalike lubade väljaandmise eest.

3. Loa väljaandja ei anna välja lubasid ega pikenda nende kehtivust, kui mõni käesolevas peatükis esitatud nõue on täitmata. [ME 300]

Artikkel 17

Loa väljaandmise tingimused

1. Ilma et see piiraks artikli 16 kohaldamist, annab lubade väljaandmisega tegelev liikmesriigi asutus annab ettevõtjale loa, kui:

(a) ettevõtja on asutatud ja registreeritud liikmesriigis;

(b) ettevõtja struktuur võimaldab loa väljaandjal käesoleva peatüki sätteid kohaldada;

(c) ettevõtja vastab artiklis 18 sätestatud finantstingimustele;

(d) ettevõtja vastab järgib töötajate töötingimustele ja väljaõppe-/kvalifikatsiooniprogrammile kehtestatud nõudeid kooskõlas artikli 8 lõike 2 punktiga b ja artikli 9 punktiga d ning sotsiaalsätteid, nagu on sätestatud artiklis 19 sätestatud hea maine tõendamise tingimustele 12 ;

(e) ettevõtja vastab artiklis 20 sätestatud töötajate kvalifikatsiooni tingimustele;

(f) ettevõtja vastab artiklis 21 sätestatud tingimustele tegevusjuhendi kohta;

(g) ettevõtja vastab artiklis 22 sätestatud kindlustustingimustele.

2. Lõike 1 punkte a, c ja d ei kohaldata omateenindust teostavatele lennujaama kasutajatele, kes ei osuta maapealse teeninduse teenuseid kolmandatele isikutele. Omateeninduse loa saanud lennujaama kasutajatel ei ole õigust osutada selle loa alusel maapealse teeninduse teenuseid kolmandatele isikutele.

3. Luba taotlev või loa saanud ettevõtja peab kinni kõikidest sotsiaalkaitset, keskkonnakaitset ja lennujaama turvalisust käsitlevatest riiklikest sätetest kõikides liikmesriikides, kus ta tegutseb. [Am. 301]

Artikkel 18

Loa väljaandmise finantstingimused

1. Luba taotlev ettevõtja ei tohi olla maksejõuetu ega osaline üheski samaväärses menetluses ega pankrotis.

2. Loa väljaandja hindab põhjalikult, kas luba taotlev ettevõtja suudab tõendada, et:

(a) ta on igal ajal suuteline täitma realistlikel eeldustel põhinevaid tegelikke ja potentsiaalseid kohustusi 24 kuu jooksul tegevuse algusest ning

(b) ta suudab katta oma äriplaani ja realistlike eelduste kohase tegevuse käigus tekkivad püsi- ja tegevuskulud kolme kuu jooksul tegevuse algusest, arvestamata sissetulekut tegevusest.

3. Lõikes 1 osutatud hindamise eesmärgil esitab iga taotleja eelmise kahe majandusaasta auditeeritud raamatupidamisaruanded.

4. Lõikes 2 osutatud hindamise eesmärgil esitab iga taotleja vähemalt kolme esimese tegevusaasta äriplaani. Äriplaanis tuuakse üksikasjalikult välja taotleja finantssidemed teiste äriliste ettevõtmistega, millega taotleja on seotud sidusettevõtjate kaudu kas otseselt või kaudselt. Taotleja esitab kogu asjakohase teabe, sealhulgas eelkõige järgmised andmed:

(a) prognoositav bilanss, kaasa arvatud kasumiaruanne, järgnevaks kolmeks aastaks;

(b) prognoositavad rahavoogude aruanded ja likviidsusplaanid esimese kolme tegevusaasta kohta;

(c) andmed seadmete ostmise/rentimise rahastamise kohta, kaasa arvatud rentimise puhul vajaduse korral kõikide rendilepingute tingimused.

Artikkel 19

Hea maine tõendamine

1. Luba taotlev ettevõtja esitab tõendid selle kohta, et on tasunud viimasel aastal kõik maksud ja sotsiaalkindlustusmaksed liikmesriikides, kus ta tegutseb, või kui tal liidus majandustegevust ei toimu, siis andmed maksude tasumise kohta oma päritoluriigis.

2. Ettevõtja esitab tõendid ka selle kohta, et tema tegevust pidevalt ja reaalselt juhtivad isikud on laitmatu mainega või et neile ei ole välja kuulutatud pankrotti. Loa väljaandja peab liikmesriikide kodanikepuhul piisavaks tõendiks dokumente, millest järeldub, et need nõuded on täidetud, ja mille on välja andnud selle liikmesriigi pädevad asutused, kus ettevõtja on asutatud ja registreeritud või kus isikul on alaline elukoht.

3. Kui liikmesriik, kus ettevõtja on asutatud ja registreeritud, või liikmesriik, kus isikul on alaline elukoht, ei anna välja lõikes 2 osutatud dokumente, siis võib need dokumendid asendada vandega – või kui liikmesriigis ei ole vande andmist sätestatud, siis vandele vastava tõotusega –, mille asjaomane isik annab pädeva justiits- või haldusasutuse ees või vajaduse korral selle liikmesriigi notari või kvalifitseeritud kutseorgani ees, kus ettevõtja on asutatud ja registreeritud või kus isikul on alaline elukoht. Asjaomane asutus, notar või kvalifitseeritud kutseorgan annab välja kinnituse, millega tõendatakse vande või vandele vastava tõotuse autentsust. [ME 301]

Artikkel 20

Töötajate kvalifikatsioon

Luba taotlev ettevõtja tõendab, et tema töötajatel on olemas kvalifikatsioon, tööalased kogemused ja piisavalt pikk karjäär taotletava või taotletud tegevuse teostamiseks. Konkreetsed nõuded kvalifikatsioonile, tööalastele kogemustele ja karjääri kestusele kehtestatakse eraldi iga lennuvälja jaoks asjaomase liikmesriigi pädevate asutuste poolt koostöös lennujaama käitaja ja sotsiaalpartneritega. Liikmesriigi pädevad asutused jälgivad nende nõuete kohaldamist. Lisaks kehtestavad pädevad ELi institutsioonid koos liikmesriikide pädevate asutuste, lennujaamade käitajate ja sotsiaalpartneritega ELi tasandil maapealse teenindamise valdkonna töötajate üldised koolitusstandardid. Kui hariduse ja koolituse siduvad ELi miinimumnormid on välja töötatud, rakendavad liikmesriigid neid ja teostavad nende rakendamise üle järelevalvet, et tagada kogu ELis võimalikult kõrged ohutusstandardid. [ME 302]

Artikkel 21

Tegevusjuhend

Luba taotlev ettevõtja esitab asjaomaste toimingute tegevusjuhendi, mis sisaldab järgmist teavet:

(a) organisatsiooniskeem, juhtkond, kohustuste ja tööülesannete kirjeldus, aruandlus;

(b) võime lennujaama kontekstis turvaliselt tegutseda;

(c) seadmetega seotud põhimõtted;

(d) töötajate kvalifikatsiooninõuded ning vastavad koolitusnõuded ja koolituskava;

(da) tööõnnetuste ja tööga seotud vigastuste ennetamise menetlused; [ME 303]

(e) ohutus- ja kvaliteedijuhtimise menetlused;

(f) teeninduse standardmeetodid, kaasa arvatud koostöö lennujaama kasutajate ja käitajatega ning teatavate klientidega seotud toimingute ja konkreetsete käitlemismeetodite koordineerimine;

(g) kiirreageerimisega seotud põhimõtted;

(h) julgeolekujuhtimismenetlused.

Artikkel 22

Kindlustusnõuded

1. Liidus maapealse teeninduse teenuste osutajad ja omateenindust teostavad lennujaama kasutajad on kindlustatud liikmesriigi territooriumil maapealse teenindusega seoses põhjustatud hüvitamiskohustustega kahjude eest vastutamise suhtes.

1a. Lõikes 1 sätestatud kindlustus katab täielikult kõik puudega või piiratud liikumisvõimega reisijate kasutatavate meditsiini- või abiseadmete kahjustamise või kadumisega seotud kulud. [ME 304]

2. Komisjonil on õigus täpsustada Komisjon täpsustab kindlustusnõuete ja miinimumsummade üksikasju artikli 42 kohase delegeeritud õigusakti abil. [ME 305]

Artikkel 23

Loa kehtivus

1. Loa kehtivusaeg on viis kümme aastat. [ME 306]

1a. Loa kehtivus lõpeb või peatatakse juhul, kui artikleid 34 ja 40 ei täideta. Kui artikleid 34 ja 40 ei täideta loa andmise menetluse ajal, keeldutakse loa väljaandmisest. [ME 307]

2. Luba kehtib loal märgitud teenuste liikidele ja/või alaliikidele.

3. Maapealse teeninduse teenuste osutaja on igal ajal suuteline lube väljaandva pädeva asutuse nõudmisel tõendama, et ta vastab kõikidele käesoleva peatüki nõuetele.

4. Loa väljaandja jälgib käesoleva peatüki nõuetele vastamist. Igal juhul vaadatakse nõuetele vastamine üle järgmistel juhtudel:

(a) kui kahtlustatakse võimalikku probleemi;

(b) kui seda nõuab teise liikmesriigi lubade väljaandja;

(c) kui seda nõuab komisjon.

5. Luba esitatakse uue kinnituse saamiseks, kui maapealse teeninduse ettevõtja:

(a) ei ole alustanud tegevust kaheteistkümne kuu jooksul loa saamisest või

(b) on tegevuse peatanud enam kui kaheteistkümneks kuuks.

6. Maapealse teeninduse ettevõtja teavitab loa väljaandjat:

(a) ette olulistest muutustest oma tegevuse ulatuses;

(b) ettevõtja suhtes algatatud maksejõuetusmenetlusest.

Artikkel 24

Loa tühistamine

1. Loa väljaandja võib igal ajal loa tühistada, kui maapealse teeninduse teenuste osutaja või omateenindust teostav lennujaama kasutaja ei vasta endast olenevatel põhjustel käesolevas peatükis sätestatud tingimustele. Tühistamise põhjused edastatakse asjaomasele teenuste osutajale või omateenindust teostavale lennujaama kasutajale ning teiste liikmesriikide lubade väljaandjatele.

2. Loa väljaandja tühistab loa, kui maapealse teeninduse teenuste osutaja esitab loa väljaandjale teadlikult või hooletusest olulise küsimuse kohta väärteavet.

2a. Artiklite 34 ja 40 täitmata jätmisega kaasneb automaatselt loa tühistamine, peatamine või selle väljaandmisest keeldumine. [ME 308]

Artikkel 25

Loa väljaandmise otsus

1. Loa väljaandja teeb taotluse kohta otsuse esimesel võimalusel ja hiljemalt kahe kuu jooksul pärast kogu vajaliku teabe esitamist, võttes arvesse kõiki olemasolevaid tõendeid. Otsus tehakse teatavaks taotlejale ja loa väljaandjatele teistes liikmesriikides. Keeldumises märgitakse selle põhjused.

1a. Loa andmise menetlus on läbipaistev ja mittediskrimineeriv ning see ei tohi reaalselt piirata turulepääsu või omateeninduse teostamise õigust rohkem kui käesoleva määrusega sätestatud. [ME 309]

2. Loa väljaandmisest võib keelduda ainult juhul, kui maapealse teeninduse teenuste osutaja või omateenindust teostav lennujaama kasutaja ei vasta endast olenevatel põhjustel käesolevas peatükis osutatud tingimustele ja ei täida artikleid 34 ja 40 . [ME 310]

3. Loa väljaandja avalikustab lubade väljaandmise ja tühistamise menetluse ja teavitab sellest komisjoni.

Artikkel 26

Lubade vastastikune tunnustamine

Liikmesriigis poolt käesoleva peatükikohaselt väljaantud luba annab teenuseosutajatele õiguse osutada maapealse teeninduse teenuseid kas maapealse teeninduse teenuste osutajana või omateenindust teostava lennujaama kasutajana kõikides liikmesriikides vastavalt loaga kehtestatud tingimustele, ilma et see mõjutaksartiklites 6 ja 14 sätestatud turulepääsupiiranguid.

V peatükk

Lennujaama käitajate ja tsentraliseeritud taristu haldajate kohustused

Artikkel 27

Juurdepääs tsentraliseeritud taristutele ja rajatistele

1. Käesolevat artiklit kohaldatakse ainult lennujaamadele, mille aastane veomaht ei ole olnud väiksem kui kaks miljonit reisijat või 50 000 tonni kaupa vähemalt kolmel eelneval aastal.

2. Lennujaama käitaja avaldab lennujaamas paiknevate tsentraliseeritud taristute loetelu , kui seda ei ole veel tehtud . [ME 311]

3. Tsentraliseeritud taristute haldamine võidakse usaldada lennujaama käitajale või mõnele teisele organile, kes võib teha nende taristute kasutamise maapealse teeninduse teenuste osutajatele ja omateenindust teostavatele lennujaama kasutajatele kohustuslikuks. Asjaomasied taristuid hallatakse läbipaistval, objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil.

4. Lennujaama käitaja või vajaduse korral avaliku sektori asutus või mõni teine organ, kes kontrollib lennujaama käitajat, otsustab objektiivsetel alustel ning pärast lennujaama kasutajate komitee ja lennujaamas maapealse teeninduseteenuseid osutavate ettevõtjatega nõupidamist, millised taristud tuleb tsentraliseerida. Lennujaama käitaja või vajaduse korral avaliku sektori asutus või mõni muu lennujaama käitajat kontrolliv organ tagab, et kõik taristud või rajatised, mis kuuluvad mõiste „tsentraliseeritud taristu” alla, on vastavalt tähistatud ja et asjaomase taristu või rajatise korral järgitakse käesolevas peatükis kehtestatud nõudeid.

5. Kui lennujaama kasutajate komitee ei nõustu lennujaama käitaja otsusega taristu tsentraliseerida või tsentraliseerimata jätta, või tsentraliseerimise ulatusega, siis võib ta paluda sõltumatul järelevalveasutusel, asjaomase liikmesriigi sõltumatul järelevalveasutusel otsustada, kas asjaomane taristu tuleks tsentraliseerida või mitte ja millises ulatuses seda teha asjakohastel pädevatel organitel või direktiivi 2009/12/EÜ artikli 6 lõike 5 ja artikli 11 lõike 2 kohaselt loodud asutustel uurida lennujaama käitaja otsuse põhjendusi, et veenduda nende õigustatuses . [ME 312]

6. Maapealse teeninduse teenuste osutajatel ja omateenindust teostavatel lennujaama kasutajatel on avatud juurdepääs lennujaama taristutele, tsentraliseeritud taristutele ja lennujaama rajatistele sellises ulatuses, mis võimaldab neil oma toiminguid teostada. Lennujaama käitaja või vajaduse korral tsentraliseeritud taristu haldaja või avaliku sektori asutus või muu organ, kes lennujaama käitajat kontrollib, võib juurdepääsule kehtestada tingimused, mis on asjakohased, objektiivsed, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad.

7. Maapealse teeninduse jaoks lennujaamas kasutatav ruum jagatakse erinevate maapealse teeninduse teenuste osutajate ja omateenindust teostavate lennujaama kasutajate vahel, kaasa arvatud uued tegijad, sellises ulatuses, mis on neile vajalik oma õiguste kasutamiseks ja mis võimaldab tulemuslikku ja ausat konkurentsi asjakohaste, objektiivsete, läbipaistvate ja mittediskrimineerivate eeskirjade ja kriteeriumide alusel. Vajadusel võib lennujaama käitaja selle ruumi tagasi võtta ja ümber jagada. [ME 313]

8. Kui otsuse tegemine tsentraliseeritud taristu ulatuse kohta on usaldatud sõltumatule järelevalveasutusele kooskõlas käesoleva artikli lõikega 5, siis kohaldatakse direktiivi 2009/12/EÜ artiklis 6 artikli 6 lõigetes 3, 4 või 5 kehtestatud menetlust. [ME 314]

Artikkel 28

Tasud tsentraliseeritud taristute ja rajatiste lennujaamarajatiste kasutamise eest [ME 315]

1. Käesolevat artiklit kohaldatakse ainult lennujaamadele, mille aastane veomaht ei ole olnud väiksem kui kaks miljonit reisijat või 50 000 tonni kaupa vähemalt kolmel eelneval aastal.

2. Kui tsentraliseeritud taristute või lennujaama rajatiste kasutamine on tasuline, tagab lennujaama käitaja või vajaduse korral tsentraliseeritud taristu haldaja, et tasumäär on kehtestatud vastavalt asjakohastele, objektiivsetele, läbipaistvatele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele.

3. Lennujaama käitajal või vajaduse korral tsentraliseeritud taristu haldajal on õigus võetavate tasudega katta tehtud kulutused ja teenida mõistlikku tulu. Tasud on tasud taristu või osutatud teenuse eest. [ME 316]

4. Kõik lõikes 1 osutatud tasud määratakse kindlaks konkreetse lennujaama tasandil pärast konsulteerimist lennujaama kasutajate komitee ja lennujaamas maapealse teeninduse teenuseid osutavate ettevõtjatega. Lennujaama käitaja või vajaduse korral tsentraliseeritud taristu haldaja esitab kord aastas lennujaama kasutajate komiteele ja lennujaamas maapealse teeninduse teenuseid osutavatele ettevõtjatele teavet tasude määramise aluseks võetud komponentide kohta tingimusel, et kõik nimetatud pooled kohustuvad käsitlema seda teavet igal ajahetkel rangelt salajasena . Teave sisaldab vähemalt alljärgnevat: [ME 317]

(a) erinevate tasu eest osutatavate teenuste ja pakutavate taristute loetelu;

(b) tasu kehtestamisel kasutatud meetodid;

(c) tasustatud rajatiste ja teenuste üldine kulustruktuur;

(d) tulu erinevatest tasudest, ja tasustatud teenuste kogumaksumus ja varade tootlikkus; [ME 318]

(e) avaliku sektori asutuste poolne tasustatud rajatiste ja teenuste rahastamine;

(ea) lennuvälja maapealse teeninduse teenustasude, liikluse kasvu ja taristusse kavandatavate investeeringute prognoosid; [ME 319]

(f) suurte kavandatud investeeringute prognoositud tulemus seoses nende mõjuga lennujaama läbilaskevõimele.

5. Lennujaama käitaja avalikustab tasumäärad ja osutatavate teenuste üksikasjaliku loetelu, et näidata, et kõik tsentraliseeritud taristute, maapealseks teeninduseks kasutatava ruumi ja maapealse teenindusega seotud olulise tähtsusega teenuste kasutamise eest võetavad tasud katavad täielikult või osaliselt ainult asjaomased kulud. Vajaduse korral edastab tsentraliseeritud taristu haldaja tasumäärad ning osutatavate teenuste üksikasjaliku loetelu lennujaama käitajale. [ME 320]

5a. Kui tsentraliseeritud taristute hulka mittekuuluvate lennujaamarajatiste kasutamine on tasuline, määratakse tasu asjakohaste, objektiivsete, läbipaistvate ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel.

Liikmesriikidel on õigus lubada direktiivis 2009/12/EÜ määratletud lennujaamade võrgustiku lennujaama juhtorganil kohaldada ühtset ja läbipaistvat kasutustasude süsteemi. [ME 321]

6. Kui lennujaama kasutajate komitee ei nõustu lennujaama käitaja või vajaduse korral tsentraliseeritud taristu haldaja kehtestatud tasuga, siis võib ta paluda asjaomase liikmesriigi sõltumatul järelevalveasutusel sõltumatul järelevalveasutusel, asjaomase liikmesriigi asjakohastel pädevatel organitel või direktiivi 2009/12/EÜ artikli 6 lõikes 5 ja artikli 11 lõikes 2 osutatud asutustel tasu suuruse kehtestada. [ME 322]

7. Kui otsuse tegemine erimeelsuste lahendamine tasude suuruse kohta on usaldatud sõltumatule järelevalveasutusele kooskõlas käesoleva artikli lõikega 6, siis kohaldatakse direktiivi 2009/12/EÜ artiklis 6 kehtestatud menetlust ei jõustu otsus tasude suuruse kohta enne, kui sõltumatu järelevalveasutus on küsimuse läbi vaadanud . Kui sõltumatu järelevalveasutus nõustub taristu käitaja otsusega maapealse teeninduse teenustasude suuruse osas, võib need tasud sisse nõuda algse otsuse tegemise ajast alates . [ME 323]

Artikkel 29

Õiguslik eraldamine

1. Lennujaamades, mille aastane veomaht ei ole olnud väiksem kui kaks miljonit viis miljonit reisijat või 50 000 tonni kaupa vähemalt kolmel eelneval aastal, asutab tagab lennujaama käitaja või tsentraliseeritud taristu haldaja, kui ta osutab maapealse teeninduse teenuseid kolmandatele isikutele, nende oma maapealse teeninduse teenuste osutamiseks iseseisva juriidilise isiku ja mis tahes muu tegevuse raamatupidamisarvestuste range lahususe .

Asjaomane isik on õigusliku vormi, struktuuri ja otsustusprotsessi poolest sõltumatu kõikidest isikutest Maapealse teeninduse teenuseid osutavate üksuste raamatupidamisarvestus hoitakse lahus eelkõige kõikide selliste üksuste raamatupidamisarvestusest , kes tegelevad taristu haldamisega lennujaamas, kus lennujaama käitaja osutab maapealse teeninduse teenuseid kolmandatele isikutele, ning kõikidest kõikide tsentraliseeritud taristuga seotud üksustest üksuste raamatupidamisarvestusest , kui tsentraliseeritud taristu haldaja osutab maapealse teeninduse teenuseid kolmandatele isikutele.

2. Lennujaamades, mille aastane veomaht ei ole olnud väiksem kui kaks miljonit viis miljonit reisijat või 50 000 tonni kaupa vähemalt kolmel eelneval aastal, ei tohi lennujaama taristu või tsentraliseeritud taristu haldamise eest vastutavad isikud osaleda otseselt ega kaudselt maapealse teenindusega tegeleva sõltumatu ettevõtja struktuuris.

3. Lõikes 1 osutatud maapealse teeninduse teenuseid osutav juriidiline isik osutavad üksused ei tohi saada rahalist ristsubsideerimist lennujaama taristu haldamisega seotud lennundusalasest tegevusest juhtudel, mil lennujaama käitaja osutab maapealse teeninduse teenuseid, ega lennujaama tsentraliseeritud taristu haldamisega seotud lennundusalasest tegevusest juhtudel, mil tsentraliseeritud taristu haldaja osutab maapealse teeninduse teenuseid, mis võimaldaks maapealse teenindusega tegeleval juriidilisel isikul , et kolmandatele isikutele osutatavate maapealse teeninduse teenuste eest küsitavaid hindasid vähendada.

4. Käesoleva artikli tähenduses on lennujaama käitaja lennundusalane tegevus igasugune tegevus, mida lennujaama käitaja teostab asjaomases lennujaamas ja mis on seotud teenuste osutamise või taristute pakkumisega lennujaama kasutajatele, maapealse teeninduse teenuste osutajatele lennutranspordiga seotud toimingute teostamiseks või lennujaama kasutavatele lennureisijatele, näiteks lennujaamatasude kehtestamine, taristute ja rajatiste määramine, turvalisus- ja ohutusmeetmed lennujaamas. Lennundusalase tegevuse hulka ei kuulu kinnisvaraga seotud tegevused või tegevused muudes sektorites kui lennutransport.

5. Iga majandusaasta lõpus kontrollib tutvub sõltumatu audiitor olukorda põhjalikult kõigi eraldiseisvate raamatupidamiskontodega ja kinnitab avalikult, et rahalist ristsubsideerimist lennundusalasest tegevusest lõike 3 tähenduses ei ole toimunud. Kui maapealse teeninduse teenuseid osutav juriidiline isik üksus saab ristsubsiidiume lennundusalase tegevuse hulka mitte kuuluvast tegevusest, näitab lennujaama taristut haldav isik või tsentraliseeritud taristut haldav isik, et see on toimunud kooskõlas lõikega 3. [ME 324]

VI peatükk

Tegevuse ja kvaliteedi koordineerimine

Artikkel 30

Lennujaama käitaja roll maapealse teeninduse teenuste koordineerimisel

1. Lennujaama käitaja vastutab tema hallatava lennujaama maapealse teeninduse teenuste nõuetekohase koordineerimise eest. Maapealse koordinaatorina tagab lennujaama käitaja eelkõige selle, et maapealse teeninduse teenuste osutajate ja omateenindust teostavate lennujaama kasutajate tegevus ning tsentraliseeritud taristu pakkumine on vastavuses artiklis 31 sätestatud lennujaama tegevuseeskirjadega.

Lennujaama käitajal on õigus kõnealuseid tegevuseeskirju jõustada. Võetavad meetmed on läbipaistvad, proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad.

Kui lennujaama käitaja osutab maapealse teeninduse teenuseid või kontrollib otseselt või kaudselt ettevõtjat, kes seda teeb, jälgib sõltumatu järelevalveasutus maapealse teeninduse teenuste nõuetekohast koordineerimist ja tegevuseeskirjade jõustamist käitaja poolt.

2. Lennujaamade puhul, mille aastane veomaht ei ole olnud väiksem kui viis miljonit reisijat või 100 000 tonni kaupa vähemalt kolmel järjestikusel aastal, kohaldatakse ka järgmist:

(a) maapealse teeninduse teenuste osutajate ja omateenindust teostavate lennujaama kasutajate ning tsentraliseeritud taristu pakkumine tegevus vastab artiklis 32 osutatud kvaliteedi miinimumstandarditele;

(b) lennujaama käitaja tagab, et maapealse teeninduse teenuste osutajate ja omateenindust teostavate lennujaama kasutajate tegevuse jaoks koostatakse nõuetekohane hädaolukorra lahendamise plaan ning et nende tegevust koordineeritakse võimaluse korral ühise otsustamise ja nõuetekohase hädaolukorra lahendamise plaaniga.

3. Käesoleva artikli sätted ei piira liidu konkurentsieeskirjade kohaldamist.

4. Lennujaama käitaja esitab aastaaruande lõikes 2 sätestatud meetmete kohaldamise kohta Eurocontroli tulemuslikkuse hindamise organile. Tulemuslikkuse hindamise organ esitab konsolideeritud aruande komisjonile.

5. Lennujaama käitaja annab riikliku loa väljaandjale aru kõikidest maapealse teeninduse teenuste osutajate või, omateenindust teostavate lennujaama kasutajatega kasutajate või tsentraliseeritud taristu pakkumisega seotud probleemidest asjaomases lennujaamas. [ME 325]

Artikkel 30a

Lennuettevõtjat esindava kontaktisiku olemasolu

Lennujaamades, mille aastane veomaht on vähemalt kaks miljonit reisijat, on igal lennuettevõtjal oma kontaktisik või õiguslik esindaja. Sellel kontaktisikul, kes võib olla ka maapealse teeninduse abitöötaja, on volitused võtta asjaomases lennujaamas lennuettevõtja nimel finantskohustusi ning tegevuslikke ja õiguslikke kohustusi. [ME 326]

Artikkel 31

Tegevuseeskirjad

1. Käesoleva artikli tähenduses on tegevuseeskirjad igasugused lennujaama käitaja, avaliku sektori asutuse või mõne muu lennujaama kontrolliva organi sätestatud eeskirjad lennujaama nõuetekohaseks toimimiseks.

2. Tegevuseeskirjad võib kehtestada Liikmesriik, lennujaama käitaja, avaliku sektori asutus või mõni muu lennujaama kontrolliv organ võib kehtestada lennujaama nõuetekohase toimimise tagamiseks tegevuseeskirjad, olles eelnevalt konsulteerinud lennujaama kasutajate komitee ja maapealse teeninduse teenuseid osutavate ettevõtjatega . [ME 327]

3. Tegevuseeskirjad vastavad järgmistele põhimõtetele:

(a) neid kohaldatakse eri maapealse teeninduse teenuste osutajate ja lennujaama kasutajate suhtes mittediskrimineerival viisil;

(b) nad peavad vastama ettenähtud eesmärgile;

(c) nad ei tohi tegelikkuses piirata turulepääsu või vähendada omateeninduse vabadust allapoole käesoleva määrusega sätestatud taset. Turulepääsu või omateeninduse vabadust piiratakse siiski automaatselt eelkõige artiklite 34 ja 40 sätete rikkumise korral. Artiklite 34 ja 40 täitmata jätmisega kaasneb automaatselt tegevusloa tühistamine, peatamine või selle väljaandmisest keeldumine. [ME 328]

(ca) Lennujaama käitajal, pädeval asutusel või muul lennujaama järelevalve eest vastutaval organil on õigus valida sobivad meetmed ja vahendid tegevuseeskirjade rikkumise või juhiste mittejärgimise karistamiseks. Sobivad vahendid hõlmavad konkreetselt ka leppetrahve. [ME 329]

4. Liikmesriik võib vajaduse korral Lennujaama käitaja ettepanekul liikmesriik : [ME 330]

(a) keelata piirab või keelab maapealse teeninduse teenuste osutajal või omateenindust teostaval lennujaama kasutajal osutada maapealse teeninduse teenuseid või teostada omateenindust või määrab trahvi , kui asjaomane teenuste osutaja või kasutaja ei järgi tegevuseeskirju. Liikmesriigid teevad käesoleva lõike alusel otsuse kahe kuu jooksul pärast lennujaama käitajalt ettepaneku saamist; [ME 331]

(b) nõuda lennujaamas maapealse teeninduse teenuste osutajatelt osalemist siseriiklike õigusnormidega sätestatud avalike teenuste pakkumise kohustuste, sh pideva teenindamise tagamise kohustuse täitmises ausal ja mittediskrimineerival viisil.

Artikkel 32

Kvaliteedi miinimumstandardid

1. Käesoleva artikli tähenduses on kvaliteedi miinimumstandardid maapealse teeninduse teenuste kvaliteedile kehtestatud miinimumnõuded.

2. Lennujaamades, mille aastane veomaht ei ole olnud väiksem kui viis miljonit reisijat või 100 000 tonni kaupa vähemalt kolmel eelneval aastal, määrab lennujaama käitaja või vajaduse korral avaliku sektori asutus või mõni muu lennujaama kontrolliv asutus pärast lennujaama kasutajate komiteega konsulteerimist maapealse teeninduse teenuste osutamiseks osutamise ja tsentraliseeritud taristu kvaliteedi miinimumstandardid. Lennujaama käitaja kehtestatud kvaliteedi miinimumstandarditest teavitatakse viivitamatult ka komisjoni ning need edastatakse pädevale avaliku sektori asutusele, kes võib vajaduse korral nõuda standardite läbivaatamist.

Kõnealused standardid on kooskõlas ohutuseeskirjade ning lennujaama käitaja ja asjaomaste lennundusettevõtjate kehtestatud korra ja juhtimissüsteemidega, nagu osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 216/2008 (mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet) (12).

3. Maapealse teeninduse teenuste osutajad ja omateenindust teostavad lennujaama kasutajad ning lennujaama käitaja või vajaduse korral tsentraliseeritud taristu käitaja peavad asjaomastest kvaliteedi miinimumstandarditest kinni. Peale selle peavad lennujaama kasutajad ja maapealse teeninduse teenuste osutajad ning lennujaama käitaja või vajaduse korral tsentraliseeritud taristu käitaja kinni kvaliteedi miinimumstandarditest oma omavahelistes lepingulistes suhetes.

4. Kvaliteedi miinimumstandardid hõlmavad eelkõige järgmiseid valdkondi: tegevuse tulemuslikkus, töötajate väljaõpe, piisavad seadmed, reisijate teavitamine ja abistamine (järgides eelkõige määrustega (EÜ) nr 261/2004 (13) ja (EÜ) nr 1107/2006 sätteid), ühine otsustamine, ohutus, turvalisus, hädaolukorra lahendamise meetmed ja keskkonnaküsimused keskkonnanõuete täitmine .

5. Kvaliteedi miinimumstandardid on õiglased, läbipaistvad, mittediskrimineerivad ega piira kohaldatavate liidu õigusaktide rakendamist, sh määruste (EÜ) nr 261/2004 ja (EÜ) nr 1107/2006 kohaldamist. Need on järjepidevad, proportsionaalsed ja lennujaama tegevuste kvaliteedi suhtes asjakohased. Sellega seoses võetakse arvesse tolli, lennujaama turvalisuse ja immigratsioonimenetluse kvaliteeti.

6. Kvaliteedi miinimumstandardid vastavad komisjoni kehtestatud I a lisas sätestatud spetsifikatsioonidele. Komisjonil on õigus võtta nimetatud spetsifikatsioonid vastu delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 42.

7. Enne standardite kehtestamist konsulteerib Kui kvaliteedi miinimumstandardeid nõuetekohaselt ei järgita, määrab asjaomase liikmesriigi pädev asutus kas ise või lennujaama käitaja lennujaama kasutajate komitee ja maapealse teeninduse teenuste osutajatega. käitaja avalduse alusel asjakohased karistused . Seda tehakse vastavalt järgmisele korrale:

— Kui maapealse teeninduse teenuste osutaja või omateenindust teostav lennujaama kasutaja ei täida kvaliteedi miinimumstandardeid, teavitab lennujaama käitaja teda viivitamata konkreetsetest vajakajäämistest ja esitab talle nõutavate kriteeriumide loetelu. Lisaks teavitab ta kõnealuste standardite täitmata jätmisest lennujaama kasutajate komiteed ja liikmesriigi pädevat asutust.

— Kui asjaomane maapealse teeninduse teenuste osutaja või omateenindust teostav lennujaama kasutaja ei ole viinud oma tegevust kuue kuu jooksul alates kriteeriumide loetelu esitamisest kvaliteedi miinimumstandarditega täielikult vastavusse, võib lennujaama käitaja, olles eelnevalt konsulteerinud lennujaama kasutajate komiteega, taotleda, et asjaomane liikmesriik määraks kõnealusele maapealse teeninduse teenuste osutajale või omateenindust teostavale lennujaama kasutajale trahvi või keelaks tal kas osaliselt või täielikult teenuste osutamise asjaomases lennujaamas või kogu liikmesriigi territooriumil. Kui liikmesriik võtab lennujaama käitaja sellise taotluse alusel meetmeid, teavitatakse sellest viivitamata komisjoni ja asjaomast avaliku sektori asutust.

7a. Lennujaama käitaja määrab käitatavas lennujaamas kindlaks iga kvaliteedi miinimumstandardite kriteeriumi täitmiseks vajaliku tegevuse liigi ja määra. Lennujaama käitaja konsulteerib kõnealuste standardite määratluse, kohaldamisala ja nende täitmise hindamise viisi küsimuses lennujaama kasutajate komiteega. Enne nimetatud standardite kehtestamist läbivad kõik maapealse teeninduse teenuste osutajad ja omateenindust teostavad lennujaama kasutajad koolituse, mille eesmärk on tagada, et nad suudavad kvaliteedi miinimumstandardite kriteeriumide täitmist nõuetekohaselt hinnata.

7b. Vähemalt korra aastas teavitab lennujaama käitaja lennujaama kasutajate komiteed sellest, mil määral täidavad maapealse teeninduse teenuste osutajad ja omateenindust teostavad lennujaama kasutajad kehtivaid kvaliteedi miinimumstandardeid.

7c. Ilma et see piiraks lõigete 1–7 kohaldamist, keskendub lennujaama käitaja, kui ta hindab maapealse teeninduse teenuste osutaja kinnipidamist kvaliteedi miinimumstandarditest, ohutuse küsimusele ning võtab standardmenetluse kohaselt sobivaid meetmeid, kui leiab, et lennujaama ohutus ei ole tagatud.

7d. Kõik kvaliteedi miinimumstandardid, sh kvantitatiivsed kriteeriumid, kui see on asjakohane, on üldsusele kättesaadavad. Enne kvaliteedi miinimumstandardite uuendamist või muutmist konsulteerib lennujaama käitaja lennujaama kasutajate komitee ning lennujaamas tegutsevate maapealse teeninduse teenuste osutajatega. [ME 332]

Artikkel 33

Maapealse teeninduse tulemuslikkusest aruandmise kohustus

1. Lennujaamades, mille aastane veomaht ei ole olnud väiksem kui viis miljonit reisijat või 100 000 tonni kaupa vähemalt kolmel järjestikusel aastal, annavad maapealse teeninduse teenuste osutajad ja omateenindust teostavad lennujaama kasutajad tegevuse tulemuslikkusest aru komisjonile.

2. Komisjonil on õigus võtta artikli 42 kohase delegeeritud õigusaktiga vastu üksikasjalikud spetsifikatsioonid aruandluskohustuse sisu ja levitamise kohta. [ME 333]

Artikkel 34

Väljaõpe

1. Maapealse teeninduse teenuste osutajad ja omateenindust teostavad lennujaama kasutajad tagavad, et kõik maapealse teenindusega tegelevad töötajad, kaasa arvatud juhtkond ja nõukogu liikmed, läbivad regulaarselt erialaseid ELi tasandil ühtlustatud ametialaseid ja korduskoolitusi, et nad saaksid täita neile antud ülesandeid täita ning et vältida õnnetusi ja vigastusi . Pädev liidu institutsioon või organ kehtestab koos liikmesriikide pädevate asutuste, lennujaamade käitajate ja sotsiaalpartneritega kõrged ja siduvad miinimumstandardid, et tagada maapealse teenindamise sektori töötajate hariduse ja koolituse kõrgeim kvaliteet. Standardeid ajakohastatakse ja täiendatakse korrapäraselt, et aidata saavutada tegevuse kvaliteet nii usaldusväärsuse ja jätkusuutlikkuse kui ka ohutuse ja turvalisuse vallas ning et luua kõikide käitajate jaoks võrdsed tingimused. Liikmesriikide pädevad asutused kontrollivad haridus- ja koolitusstandardite järgimist asjakohaste vahendite abil. Kuni asjaomases lennujaamas nõutud norme ei täideta, ei anta asjaomastele teenuseosutajatele tegevusluba või see peatatakse või tühistatakse. Sellise korra eesmärk on säilitada Euroopa lennuliikluse ohutus. Asjaomaste maapealse teeninduse teenuste osutajate ja omateenindust teostavate lennujaama kasutajate kulul võib määrata korduskoolitusi . [ME 334]

2. Iga maapealse teenindusega tegelev töötaja osaleb vähemalt kaks päeva korrapäraselt teooriat ja praktikat hõlmaval põhiväljaõppel ning lisaks ka töötajale antud ülesannete täitmisega seotud asjakohasel koolitusel väljaõppel . Liikmesriikide pädevad asutused määravad koostöös asjaomaste lennujaama käitajate ja sotsiaalpartneritega kindlaks konkreetse lennujaamaga seotud täiendkoolituse üksikasjad, sageduse ja miinimumkestuse. Asjaomaste oskuste ja teadmiste omandamist tõendab praktilise ja teoreetilise testi läbimine. Koolituskulud katab täies mahus tööandja. Iga töötaja läbib asjakohase väljaõppe enne , kui ta asub uuele tööle või kui töökohale või hakkab täitma talle määr uus tööülesanne määratud uusi tööülesandeid . [ME 335]

3. Testide ja koolituste täpne sisu ja nende nõuetekohane läbiviimine ühtlustatakse ELi tasandil ning seda reguleerivad ja kontrollivad liikmesriikide pädevad asutused. Kui see on kõnealuste maapealse teeninduse teenuste puhul asjakohane, siis hõlmab hõlmavad väljaõpe ja testid vähemalt järgmist: [ME 336]

(a) turvalisus, kaasa arvatud turvakontroll, tegevuse turvalisus, turvaseadmed ja turvariskide juhtimine;

(b) ohtlikud kaubad;

(c) lennuala turvalisus, kaasa arvatud turvafilosoofia, ohutuseeskirjad, ohud, inimtegurid, lennuala märgistus ja märgistusvahendid, hädaolukorrad, võõrobjektidest tingitud kahjustuste vältimine, isikukaitse, õnnetus- ja vahejuhtumid ja ohuolukorrad ning lennuala turvalisuse järelevalve;

(d) lennuala sõidukijuhtide väljaõpe, kaasa arvatud üldised kohustused ja protseduurid (protseduurid halvenenud nähtavuse korral), sõidukite varustus, lennujaama eeskirjad, liiklus- ja manööverdamisalade paigutus;

(e) maapealsete teenindusseadmete (GSE) töö ja juhtimine, kaasa arvatud kõnealuste seadmete hooldus ja töö;

(f) lastimise kontroll, kaasa arvatud üldine pädevus ja teadmised kaalu ja tasakaalu kohta, õhusõiduki konstruktsioonist tulenevad laadimispiirangud, kaubalaadimisvahendid, käsitsilaadimine, lastinimekiri, tasakaalutabelid ja -graafikud, laadimisjuhiste aruanne, laadimisteated ja ohtlike kaupade laadimise kontroll;

(g) reisijate , eeskätt erivajadustega ja sealhulgas eriti piiratud liikumisvõime või puudega reisijate teenindamise praktiline koolitus, kaasa arvatud sildtrapi juhtimise, reisijate teavitamise ja abistamise koolitus kooskõlas määrustega (EÜ) nr 261/2004 ja (EÜ) nr 1107/2006; [ME 337]

(h) pagasikäitluse praktiline koolitus;

(i) õhusõidukite teenindamise ja laadimise alane väljaõpe;

(j) õhusõiduki maapealne teisaldamine, kaasa arvatud õhusõiduki maapealse teisaldamisega seotud tegevused, seadmetega töötamine, seadmete õhusõidukiga ühendamise ja lahtiühendamise protseduurid, õhusõiduki maapealse teisaldamise viipemärgid, õhusõiduki juhendamine ja õhusõiduki abistamine maapealsel teisaldamisel;

(k) kauba- ja postikäitlus, kaasa arvatud kaupadega kauplemisele kohaldatavad keelud ja piirangud;

(l) õhusõiduki teenindamise koordineerimise alane väljaõpe;

(m) keskkond, kaasa arvatud mahavoolanud vedelike kontrollimine, heite juhtimine ja jäätmete kõrvaldamine;

(n) hädaabimeetmed , esmaabikoolitus ja hädaolukordade juhtimine; [ME 338]

(o) aruandlussüsteemid;

(p) kvaliteedikontrolli allhanked;

(pa) meetmed maapealse teeninduse valdkonna töötajate kaitsmiseks erialale iseloomulike terviseohtude eest. [ME 339]

4. Kõik maapealse teeninduse teenuste osutajad ja omateenindust teostavad lennujaama kasutajad annavad lennujaama käitajale kord aastas aru koolituskohustusest kinnipidamise kohta.

Artikkel 35

Allhanked

1. Ilma et see piiraks lõigete 3 ja 4 kohaldamist, võivad maapealse teeninduse teenuste osutajad korraldada allhankeid. Artikleid 34 ja 40 kohaldatakse samal määral ka alltöövõtjate suhtes. [ME 340]

2. Omateenindust teostavad lennujaama kasutajad võivad maapealseks teeninduseks palgata alltöövõtjad ainult juhul, kui nad ei ole ajutiselt vääramatu jõu tõttu võimelised omateenindust teostama. [ME 341]

3. Alltöövõtjad ei tohi sõlmida allhankelepinguid maapealse teeninduse teenuste osutamiseks.

4. Artikli 11 lõikes 1 osutatud maapealse teeninduse teenuste osutaja ei tohi sõlmida allhankelepinguid maapealse teeninduse teenuste osutamiseks, välja arvatud juhul, kui ta ei ole ajutiselt võimeline vääramatu jõu tõttu asjaomaseid maapealse teeninduse teenuseid osutama.

5. Kõik üht või enamat teenuseliigi jaoks alltöövõtjat kasutavad maapealse teeninduse teenuste osutajad ja omateenindust teostavad lennujaama kasutajad tagavad, et alltöövõtjad täidavad alltöövõtja täidab käesolevast määrusest tulenevaid maapealse teeninduse teenuste osutajate osutajatele kehtivaid kohustusi. [ME 342]

5a. Allhankeid saavad ainult ettevõtjad, kes on tõestanud, et nad on kvalifitseeritud ja usaldusväärsed. [ME 343]

5b. Kõik üht või enamat alltöövõtjat kasutavad maapealse teeninduse teenuste osutajad ja omateenindust teostavad lennujaamakasutajad jäävad allhanke eest rahaliselt vastutavaks. [ME 344]

5c. Hanke korraldaja võib piirata alltöövõtjate arvu, kui seda nõuavad ruumi või läbilaskevõime tingimused. [ME 345]

6. Kõik üht või enamat teenuseliigi jaoks alltöövõtjat kasutavad maapealse teeninduse teenuste osutajad ja omateenindust teostavad lennujaama kasutajad teatavad lennujaama käitajale asjaomaste alltöövõtjate nimed ja tegevusalad asjaomase alltöövõtja nime ja tegevusala . [ME 346]

7. Kui maapealse teeninduse teenuste osutaja taotleb luba maapealse teeninduse teenuste osutamiseks vastavalt artiklis 7 kehtestatud valikumenetlusele, siis märgib ta nende alltöövõtjate arvu, tegevusalad ja nimed, keda ta kavatseb kasutada.

VII peatükk

Rahvusvahelised suhted

Artikkel 36

Suhted kolmandate riikidega

1. Liikmesriik võib täielikult või osaliselt peatada käesolevast määrusest tulenevad kohustused kolmanda riigi maapealse käitluse teenuste osutajate ja omakäitlust teostavate lennujaama kasutajate suhtes, nagu on osutatud lõikes 1, kooskõlas liidu õigusega. [ME 348] Ilma et see piiraks liidu rahvusvahelisi kohustusi, võib komisjon vastavalt artikli 43 lõikes 3 osutatud uurimismenetlusele otsustada, et liikmesriik võtab või liikmesriigid võtavad meetmed, kaasa arvatud tema/nende territooriumil toimiva maapealse teeninduse turule juurdepääsu õiguse täielik või osaline peatamine kolmandast riigist pärit maapealse teeninduse teenuste osutajate ja omateenindust teostavate lennujaama kasutajate suhtes, eesmärgiga leevendada asjaomase kolmanda riigi diskrimineerivat käitumist, kui ilmneb, et kõnealune kolmas riik teeb seoses juurdepääsuga maapealse teeninduse turule või omateeninduse turule järgmist: [ME 347]

(a) ei kohtle asjaomase liikmesriigi maapealse teeninduse teenuste osutajaid ja omateenindust teostavaid lennujaama kasutajaid de jure või de facto selliselt, nagu kõnealune liikmesriik kohtleb selle kolmanda riigi maapealse teeninduse teenuste osutajaid ja omateenindust teostavaid lennujaama kasutajaid oma lennujaamades;

(b) ei kohtle asjaomase liikmesriigi maapealse teeninduse teenuste osutajaid ja omateenindust teostavaid lennujaama kasutajaid de jure või de facto sama soodsatel tingimustel kui oma maapealse teeninduse teenuste osutajaid ja omateenindust teostavaid lennujaama kasutajaid;

(c) kohtleb muude kolmandate riikide maapealse teeninduse teenuse osutajaid ja omateenindust teostavaid lennujaama kasutajaid soodsamalt kui asjaomaste liikmesriikide maapealse teeninduse teenuse osutajaid ja omateenindust teostavaid lennujaama kasutajaid.

2. Kolmandast riigist pärit maapealse teeninduse teenuse osutajaks või omateenindust teostavaks lennujaama kasutajaks peetakse juriidilist või füüsilist isikut, mis on asutatud asjaomase kolmanda riigi seaduste kohaselt ja mille ametlik aadress, peakorter või peamine tegevuskoht asub asjaomase kolmanda riigi territooriumil.

3. Liit ja/või liikmesriigid tagavad, et seoses turulepääsuõigustega kolmandates riikides ei esine liidus diskrimineerimist kolmandatele riikidele maapealse teeninduse teenuseid osutavate lennujaama kasutajate ja teiste liidu maapealse teeninduse teenuste osutajate vahel.

VIII peatükk

Aruandlus- ja järelevalvekohustused

Artikkel 37

Liikmesriikide aruandluskohustused

1. Liikmesriigid edastavad enne iga aasta 1. juulit komisjonile lennujaamade nimekirja, kus kehtib vähemalt üks artikli 6 lõikes 2 või artiklis 14 kehtestatud maapealse teeninduse turule juurdepääsu piirangutest.

2. Liikmesriigid esitavad enne iga aasta 1. juulit komisjonile liikmesriigilt loa saanud maapealse teeninduse teenuste osutajate ja omateenindust teostavate lennujaama kasutajate nimekirja vastavalt IV peatükile.

Artikkel 38

Lennujaamade loetelude avaldamine

Iga aasta lõpus avaldab komisjon Euroopa Liidu Teatajas järgmise teabe:

(a) loetelu liidu lennujaamadest, mille aastane veomaht ei ole olnud väiksem kui viis miljonit reisijat või 100 000 tonni kaupa vähemalt kolmel eelneval aastal;

(b) loetelu liidu lennujaamadest, mille aastane veomaht ei ole olnud väiksem kui kaks miljonit reisijat või 50 000 tonni kaupa vähemalt kolmel eelneval aastal;

(c) loetelu kaubanduslikuks liikluseks avatud liidu lennujaamadest;

(d) loetelu lennujaamadest, millele kohaldatakse piiranguid kooskõlas artikli 6 lõikega 2 või artikliga 14;

(e) loetelu maapealse teeninduse teenuste osutajatest ja omateenindust teostavatest lennujaama kasutajatest, kes on saanud loa kooskõlas IV peatükiga.

Artikkel 39

Hindamis- ja teabearuanne

1. Komisjon esitab aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule mitte hiljem kui viis kolm aastat pärast määruse kohaldamist. Aruandes hinnatakse eelkõige kõiki asjaolusid, mis mõjutavad märkimisväärselt mõju maapealse teeninduse teenuste kvaliteeti, tööhõivet ja töötingimusi. Aruanne sisaldab lennujaamade valimi kohta kvaliteedile, samuti tööhõivele ja töötingimustele. Aruandes vaadeldakse järgmiseid näitajaid ja -kriteeriume kriteeriume : [ME 349]

(a) maapealse teeninduse teenuste osutajate keskmine arv liidu lennujaamades 11 teenuseliigi puhul;

(b) omateenindust teostavate lennujaama kasutajate arv igas liidu lennujaamas 11 teenuseliigi puhul;

(c) lennujaamade arv, kus maapealse teeninduse teenuste osutajate arv on piiratud, ja piirangu(te) väärtus;

(d) ettevõtjate arv, kellel on liikmesriigi luba ja kes tegutsevad teises liikmesriigis;

(e) sidusrühmade hinnang loa väljaandmise süsteemile (loa väljaandmise kriteeriumid, rakendusküsimused, hind , haldusprotsess jmt); [ME 350]

(f) maapealse teeninduse teenuste osutajate ja omateenindust teostavate lennujaama kasutajate arv liidus (kokku);

(g) iga lennujaama tsentraliseeritud taristute hinnakujundus- ja juhtimissüsteem;

(h) lennujaama käitaja turuosa maapealses teeninduses igas lennujaamas 11 teenuseliigi puhul;

(i) kolmandatele riikidele maapealse teeninduse teenuseid osutavate lennujaama kasutajate turuosa igas lennujaamas kõikide teenuseliikide p