[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 9.3.2007

KOM(2007) 88 lõplik

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist, Saudi Araabiast, Valgevenest ja Korea Vabariigist pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST |

110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed), viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005, (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist, Saudi Araabiast, Valgevenest ja Korea Vabariigist pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi menetluse suhtes. |

120 | Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ning tuleneb uurimisest, mis viidi läbi kooskõlas algmäärusega kehtestatud sisuliste ja protseduuriliste nõuetega. |

139 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Ettepanekus käsitletavas valdkonnas praegu kehtivad õigusnormid puuduvad. |

141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

219 | Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise käigus juba olnud võimalus oma huve kaitsta algmääruses sätestatud korras. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

230 | Mõju hindamine Ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmääruses ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab hinnatavate tingimuste põhjalikku loendit. |

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte 22. detsembril 2005 algatas komisjon ex officio Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV”), Saudi Araabiast, Valgevenest, Austraaliast, Indoneesiast, Taist, Korea Vabariigist ja Indiast pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise, mis oli piiratud toote määratluse uurimisega. Läbivaatamine algatati ühelt Korea eksportivalt tootjalt saadud teabe põhjal, milles viimane väitis, et kergsulavad polüesterstaapelkiud tuleks toote määratlusest välja jätta, sest neil on võrreldes teist liiki polüesterstaapelkiududega erinevad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning kasutusotstarve. Uurimine näitas siiski, et kergsulavatel polüesterstaapelkiududel ja teist liiki polüesterstaapelkiududel on samasugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning kasutusotstarve. Kergsulavaid polüesterstaapelkiude ja teist liiki polüesterstaapelkiude toodetakse samast toorainest, tootmisprotsess on põhimõtteliselt samasugune, neil on samasugune kasutusotstarve, neid turustatakse samu kanaleid kasutades ning nad on teatud ulatuses üksteisega asendatavad. Seega jõuti järeldusele, et kergsulavaid polüesterstaapelkiude ja teist liiki polüesterstaapelkiude tuleks kehtivate dumpinguvastaste meetmete kohaldamisel käsitleda ühe tootena. Seetõttu tehakse ettepanek lõpetada kõnealune osaline vahepealne läbivaatamine muutmata toote määratlust, mis on hõlmatud Hiina RV-st, Saudi Araabiast, Valgevenest ja Korea Vabariigist pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmetega. Märgitakse, et Austraaliast, Indiast, Indoneesiast ja Taist pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed tunnistati kehtetuks nõukogu 13.oktoobri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1515/2006 ja seega osalist vahepealset läbivaatamist kõnealuse impordi suhtes enam ei kohaldata. Liikmesriikidega konsulteeriti ja nad toetasid ettepanekut ühehäälselt. Tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud ettepaneku määruse kohta, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas nii kiiresti kui võimalik. |

310 | Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |

329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el. |

331 | Meedet on kirjeldatud eespool nimetatud määrustes ning see ei võimalda siseriiklikke otsuseid. |

332 | Nõuet, mille kohaselt ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike pädevate asutuste, ettevõtjate ja kodanike finants- ja halduskoormus tuleb hoida võimalikult madal ja eesmärgiga proportsionaalne, ei kohaldata. |

Õigusakti valik |

341 | Kavandatud õigusakt: määrus. |

342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Eespool nimetatud algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi. |

MÕJU EELARVELE |

409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |

E-3416 |

1. Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist, Saudi Araabiast, Valgevenest ja Korea Vabariigist pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus“),[1] eriti selle artikli 11 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

1.1. Kehtivad meetmed

(1) Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 1522/2000[2] Austraaliast, Indoneesiast ja Taist pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu.

(2) Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 2852/2000[3] Korea Vabariigist ja Indiast pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu.

(3) Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 1799/2002[4] Valgevenest pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu.

(4) Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 428/2005[5] Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV“) ja Saudi Araabiast pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu ning muutis ja uuendas viieks aastaks Korea Vabariigi suhtes kehtivaid meetmeid.

(5) Neid määrusi nimetatakse edaspidi „esialgseteks määrusteks“. Osutades uurimistele, mis viisid meetmete kehtestamiseni esialgsetes määrustes, kasutatakse edaspidi määratlust „esialgsed uurimised“. Pärast Austraaliast, Indiast, Indoneesiast ja Taist pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude importi käsitlevate meetmete[6] aegumise läbivaatamist tunnistas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1515/2006[7] kehtetuks nendest riikidest pärineva impordi dumpinguvastased tollimaksud.

(6) Märgitakse, et Malaisiast ja Taiwanist pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude importi käsitlev uus dumpinguvastane menetlus algatati 12. aprillil 2006[8] ja ajutised meetmed kehtestati komisjoni määrusega (EÜ) nr 2005/2006.[9]

1.2. Läbivaatamise põhjused

(7) Läbivaatamine algatati Korea eksportivalt tootjalt Saehan Industries Inc. saadud teabe alusel, milles väideti, et põhjenduses 20 kirjeldatavad kergsulavad polüesterstaapelkiud tuleks toote määratlusest välja jätta, sest neil on võrreldes teist liiki polüesterstaapelkiududega erinevad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning kasutusotstarve. Eelkõige on kergsulavatel polüesterstaapelkiududel siduvad omadused, mida teist liiki polüesterstaapelkiududel ei ole.

1.3. Algatamine

(8) Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist tegi komisjon kindlaks, et on olemas piisav tõendusmaterjal, mis õigustab osalise vahepealse läbivaatamise algatamist ja teatas Euroopa Liidu Teatajas[10] avaldatud teatises (edaspidi „algatamisteadaanne“) osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3, piirdudes toote määratluse uurimisega seoses Hiina RV-st, Saudi Araabiast, Valgevenest, Austraaliast, Indoneesiast, Taist, Korea Vabariigist ja Indiast pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmetega. Märgitakse, et komisjon algatas läbivaatamise omal algatusel.

1.4. Uurimine

(9) Komisjon teatas ametlikult uurimise algatamisest Hiina RV, Saudi Araabia, Valgevene, Austraalia, Indoneesia, Tai, Korea Vabariigi ja India (edaspidi „asjaomased riigid“) ametiasutustele ja teadaolevalt asjaga seotud isikutele asjaomastes riikides, s.t tootjatele/eksportijatele ja nende ühendustele, kasutajatele ja ühenduse importijatele ja nende ühendustele ning ühenduse tootjatele ja nende ühendustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda asja arutamist algatamisteatises sätestatud tähtaja jooksul. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

(10) Komisjon saatis küsimustikud kõikidele teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõikidele isikutele, kes andsid endast teada algatamisteadaandes sätestatud tähtaja jooksul.

(11) Uurimise eesmärki silmas pidades ei määratud kindlaks uurimisperioodi. Küsimustikest saadud teave hõlmas ajavahemikku 1998–2005 (edaspidi „vaatlusalune periood”). Teavet paluti kergsulavate polüesterstaapelkiudude ja teist liiki polüesterstaapelkiudude ostu-/müügimahtude ja -väärtuse, tootmismahtude ja tootmisvõimsuse kohta vaatlusalusel perioodil. Lisaks sellele paluti asjaomastel isikutel kommenteerida kergsulavate polüesterstaapelkiudude ja teist liiki polüesterstaapelkiudude erinevusi või sarnasusi seoses tootmisprotsessi, tehniliste näitajate, kasutusotstarbe, asendatavuse jms.

(12) Üks eksportiv polüestrist sünteesstaapelkiudude tootja Taist, kaks Koreast ja üks Saudi Araabiast, neli polüestrist sünteesstaapelkiudude tootjat ühendusest ning viis kasutajat ja kaks importijat ühendusest tagastasid piisavalt põhjalikult täidetud küsimustikud. Oma kommentaari esitas mitu muud isikut, sealhulgas polüestrist sünteesstaapelkiudude kasutajate ühendus ning ühenduse tootjate ühendus.

(13) Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta pidas vajalikuks, et hinnata, kas olemasoleva meetme kohaldamisala muutmine on vajalik ning veendus nende andmete õigsuses.

(14) Märgitakse, et alates oktoobrist 2006, pärast paralleelselt läbi viidud uuringuid, mille tulemusel tunnistati kehtetuks Austraaliast, Indiast, Indoneesiast ja Taist pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude importi käsitlevad meetmed (vt põhjendus 5 ), on käesolev uuring nende riikide osas aegunud ja selle järeldused kehtivad üksnes meetmete kohta, mida kohaldatakse Hiina RV-st, Saudi Araabiast, Valgevenest ja Korea Vabariigist pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude suhtes.

2. VAATLUSALUNE TOODE

(15) Vaatlusaluseks tooteks on, nagu kõikides esialgsetes määrustes määratletud, Hiina RV-st, Saudi Araabiast, Valgevenest, Austraaliast, Indoneesiast, Taist, Korea Vabariigist ja Indiast pärinevad polüestrist sünteesstaapelkiud, mis on kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ettevalmistamata (edaspidi „vaatlusalune toode”), mida praegu klassifitseeritakse CN-koodi 5503 20 00 alla.

3. UURIMISE TULEMUSED

3.1. Metoodika

(16) Et hinnata, kas kergsulavaid polüesterstaapelkiude ja teist liiki polüesterstaapelkiude tuleks käsitleda ühe tootena või kahe erineva toodetena, uuriti, kas kergsulavatel polüesterstaapelkiududel ja teist liiki polüesterstaapelkiududel on samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning samasugune kasutusotstarve. Selleks hinnati ka tootmisprotsessi, omavahelist asendatavust ning kergsulavate polüesterstaapelkiudude ja teist liiki polüesterstaapelkiudude vahelisi erinevusi.

3.2. Järeldused

3.2.1. Üldised märkused

(17) Polüesterstaapelkiud on põhiaine, mida kasutatakse tekstiiltoodete tootmisprotsessi eri etappides. Polüesterstaapelkiude, mis võivad olla segatud muude kiudude, näiteks puuvilla- või villakiududega, kasutatakse ketruseks, s.t tekstiilmaterjalide tootmises kasutatavate kiudude valmistamiseks, või täitematerjalina lausriidest toodete, näiteks teatavate tekstiiltoodete (padjad, autoistmed, joped) täitematerjaliks või polstriks.

(18) Polüesterstaapelkiude müüakse erinevate tooteliikidena ketruseks või lausmaterjalist toodete valmistamiseks, millel on mono- või bikomponentne koostis ning erinevad näitajad, nagu denjee/detsideks, tugevus, läige, kvaliteediklass jne. Need tooteliigid pole alati üksteisega asendatavad (nt kiud ketruseks ja lausmaterjalitööstuses kasutamiseks, mono- ja bikomponentsed kiud, spetsiaalsete termiliste omadustega kiud nagu leegi levikut aeglustavad kiud jne). Nagu esialgsed uurimised näitasid, on nende kiuliikide füüsikalised ja keemilised omadused ning kasutusotstarve põhimõtteliselt samad. Kuigi iga tooteliiki ei saa kõikide teiste tooteliikidega asendada, on vähemalt osaline asendatavus võimalik ning tooteliikide kasutusalad kattuvad, ilma et ükski tooteliik oleks selgelt eristatud teatud teistest tooteliikidest.

(19) Tuleb märkida, et kergsulavad polüesterstaapelkiud ei ole uus toode. Kergsulavaid polüesterstaapelkiude kui ühte polüesterstaapelkiudude liiki esialgsete uuringute käigus siiski eraldi ei uuritud, kuna ükski huvitatud isik ei toonud välja selle väidetavalt erinevaid füüsikalisi ja tehnilisi omadusi. Kõnealune uurimine kinnitas, et kergsulavat polüesterstaapelkiudu, mida esmakordselt toodeti 1980ndatel aastatel ja mida on alates sellest ajast turustatud sellistes riikides nagu Jaapan, Taiwan ja ühenduse liikmesriigid, tootis ja turustas esialgsete uurimiste ajal märkimisväärsetes kogustes vähemalt kolm ühenduse tootjat ja vähemalt üks asjaomane riik – Korea Vabariik. Polüesterstaapelkiudude, sealhulgas kergsulavate polüesterstaapelkiudude impordi osas Korea Vabariigist tuvastati dumping ja sellega on tekitatud ühenduse tööstusharule olulist kahju.

3.2.2. Kergsulavate polüesterstaapelkiudude füüsikalised ja tehnilised omadused

(20) Kergsulavad polüesterstaapelkiud on üks polüesterstaapelkiu bikomponentne liik. See on südamik-kest-tüüpi kergsulav polüesterkiud, mis koosneb polüestersüdamikust ja kopolümeersest polüesterkestast. Kuumutamisel sulab välimine kopolümeerne kest madalamal temperatuuril kui polüestersüdamik ning sulanud kest toimib liimina. Kergsulavatel polüesterstaapelkiududel on mitu erineva koostisega alaliiki, mille tõttu on erinevad ka näiteks nende sulamistemperatuurid.

(21) Kergsulavat polüesterstaapelkiudu saadakse samadest toorainetest ja sellel on samasugune välimus kui teist liiki polüesterstaapelkiududel. Määratluse kohaselt sisaldab see aga kahte erinevat polüesterpolümeeri. Tuleb märkida, et kergsulav polüesterstaapelkiud ei ole ainus bikomponentne polüesterstaapelkiud, on ka mitmeid muid bikomponentse polüesterstaapelkiu liike, mida on dumpinguvastase menetluse eesmärkidel alati käsitletud samasuguste toodetena.

(22) Mõned ühenduse kasutajad ja üks eksportiv tootja väitsid, et kergsulavad polüesterstaapelkiud ja teist liiki polüesterstaapelkiud, olgu mono- või bikomponentsed, saadakse erinevatest toorainetest. Ühenduse tootjate ühendus ja teatud ühenduse tootjad väitsid, et kõikide polüesterstaapelkiu liikide, sealhulgas kergsulavate polüesterstaapelkiudude peamised toorained on samad. Selles osas tuleb märkida, et kõik polüesterstaapelkiu liigid, kaasa arvatud kergsulavad polüesterstaapelkiud saadakse tereftaalhappest ja etüleenglükoolist. Need toorained on peamised komponendid, millele võib lisada lisaaineid või lisakomponente, et tagada kiudude teatud konkreetsed omadused, nagu madal sulamistemperatuur kergsulavate polüesterstaapelkiudude puhul. Seetõttu lükatakse tagasi väide, nagu oleksid kergsulavate polüesterstaapelkiudude toorained erinevad.

(23) Üks eksportiv tootja väitis, et välimus ei ole erinevate toodete või tooteliikide füüsikaliste ja tehniliste omaduste analüüsimisel asjakohane näitaja. Märgitakse, et asjaomase toote määratlemiseks tavaliselt välimusest ei piisa, eriti kui tegemist on keemiatoodetega. See ei tähenda siiski seda, et sellised näitajad tuleks täiesti kõrvale jätta. Käesoleval juhul oli samasugune välimus lisanäitajaks, mis aitas kindlaks teha, et kergsulavaid polüesterstaapelkiude ja teist liiki polüesterstaapelkiude ei ole lihtne üksteisest eristada. Seetõttu lükatakse väide tagasi.

(24) Eespool öeldut silmas pidades järeldatakse, et kergsulavate polüesterstaapelkiude füüsikalised ja keemilised omadused ei erine teist liiki polüesterstaapelkiude omadustest, eelkõige bikoponentse koostisega kiudude omadustest.

3.2.3. Tootmisprotsess

(25) Meenutatakse, et esialgsete uuringute käigus tuvastati, et tootmise seisukohalt saab eristada uutest toorainetest toodetud ja taaskasutatud polüestrist toodetud polüesterstaapelkiude.

(26) Kergsulavate polüesterstaapelkiudude osas näitas uurimine, et kergsulavate polüesterstaapelkiudude ja teiste bikomponentsete polüesterstaapelkiu liikide tootmises ei esine olulisi erinevusi. Tuvastati, et mis tahes teiste bikomponentsete polüesterstaapelkiu liikide tootja võib minna raskusteta üle kergsulavate polüesterstaapelkiudude tootmisele. Ühenduses ja mujalgi on bikomponentsed ketrussüsteemid olnud kasutusel üle 20 aasta. Bikomponentsete kiudude tootmine on monokomponentsete kiudude tootmisest keerulisem, ometi ei ole kahe süsteemi vahelised erinevused sellised, et neid saaks pidada olulisteks.

(27) Mõned ühenduse kasutajad väitsid, et üleminek kergsulavate polüesterstaapelkiudude tootmisele ei ole majanduslikult efektiivne. Väideti, et kuigi kergsulavate polüesterstaapelkiudude ja teist liiki bikomponentsete polüesterstaapelkiudude tootmisliinid on põhimõtteliselt ühesugused, tuleb kergsulavate polüesterstaapelkiudude tootmisele üleminekul teha muudatusi, eelkõige tuleb vahetada ketrusdüüsid, ja see toob kaasa suuri tootmisseisakuid. Seega, kuigi üleminek kergsulavate polüesterstaapelkiudude tootmisele ja vastupidi on tehniliselt teostatav, ei pruugi see olla tõhus ning võib mõjutada kergsulavate polüesterstaapelkiudude olemasolevat tootmisvõimsust. Ühenduse tootjate ühendus ja üks ühenduse tootja väitsid, et kõigi bikomponentsete polüesterstaapelkiudude tootmisprotsess on põhimõtteliselt ühesugune ja üleminekul kergsulavate polüesterstaapelkiudude tootmisele tehnilisi takistusi ei ole, kuid see sõltub üksnes sellistest turujõududest, nagu nõudlus ja hind. Lisaks sellele väitsid nad, et üldine tootmisvõimsus on piisav, et rahuldada nõudlust kergsulavate polüesterstaapelkiudude järele ühenduses, kui turutingimused seda lubavad. Selles suhtes tuleb märkida järgmist. Esiteks ei seatud kahtluse alla järeldust, et kergsulavate polüesterstaapelkiudude ja teist liiki polüesterstaapelkiudude tootmises ei esine suuri erinevusi. Teiseks, kergsulavate polüesterstaapelkiudude tootmisele ülemineku või vastupidise ülemineku kulutasuvus võib erinevate tootjate puhul olla märkimisväärselt erinev, kuid tegelikult mõned ühenduse tootjad seda juba teevad. Kolmandaks, see, kas tootja läheb üle kergsulavate polüesterstaapelkiudude tootmisele, sõltub suures osas hinnast, mida ta erinevate polüesterstaapelkiu liikide müügist turul saab. Selles osas märgitakse ka, et ei ühenduses ega asjaomastes eksportivates riikides ole vaid kergsulavaid polüesterstaapelkiude tootvaid tootjaid. Seetõttu ei muuda kõnealune väide tootmisprotsessi suhtes tehtud järeldusi.

(28) Tootmisprotsessi, mis ei ole toote määratlemise seisukohalt otsustav, ei saa siiski pidada näitajaks, mis eristaks kergsulavaid polüesterstaapelkiude teist liiki polüesterstaapelkiududest.

3.2.4. K ergsulavate polüesterstaapelkiudude kasutusotstarve

(29) Kergsulavaid polüesterstaapelkiude kasutatakse nende madala sulamistemperatuuri tõttu ühe komponendina termiliselt ühendatud tehnilisest lausriidest toodete ja termiliselt ühendatud täitematerjali tootmiseks. Kiudu kasutatakse peamiselt järgmistes tootegruppides: kodumajapidamine (mööbel, madratsid, padjad), sõidukid (põrandakatted, filtrid), isiklikud hügieenitarbed (mähkmed, absorbendid), rõivad (soojustus). Kõikide kasutusotstarvete puhul segatakse ja sulatatakse kergsulavad polüesterstaapelkiud koos teiste polüesterstaapelkiududega ja segude mahust moodustavad kergsulavad polüesterstaapelkiud umbes 15%.

(30) Mõned ühenduse kasutajad väitsid, et üksnes termiliselt ühendatud mööblivati ja voodiriiete puhul moodustavad kergsulavad polüesterstaapelkiud 15% segust. Teiste kasutusotstarvete puhul, näiteks niiskust imavad lausmaterjalikihid, jääb kergsulavate polüesterstaapelkiudude osakaal segus vahemikku 35–50% ning õhufiltrite puhul on see kuni 70%. Tuleks lisada, et mõne kasutusotstarbe puhul, näiteks rõivaste soojustamisel kasutatava vati puhul on kergsulavate polüesterstaapelkiudude osakaal segus alla 15%. Kordusuurimine näitas, et kergsulavate polüesterstaapelkiudude suhteline maht erinevate kasutusotstarvete puhul on tõesti erinev, kuid enamiku kasutusotstarvete puhul on kergsulav polüesterstaapelkiud väikese osakaaluga komponent (kokku keskmiselt umbes 15%), võrreldes teist liiki polüesterstaapelkiududega nendes toodetes. Seega leidis kinnitust põhjenduses 29 esitatud hinnang.

(31) Lausriidest tooteid valmistavad ettevõtted on peamised kergsulavate polüesterstaapelkiudude kasutajad ühenduses. Need ettevõtted kasutavad tavaliselt mitmeid lausriide hulka kuuluvaid teist liiki polüesterstaapelkiude. Ainult kergsulavate polüesterstaapelkiudude kasutajaid ühenduses ei ole. Tuvastati ka, et kergsulavate polüesterstaapelkiudude turustamisel kasutatavad kanalid ei erine oluliselt teist liiki polüesterstaapelkiude turustamise kanalitest. Tuletatakse meelde, et kergsulavaid polüesterstaapelkiude kasutatakse alati segus teist liiki polüesterstaapelkiududega.

(32) Ühe eksportiva tootja väitel ei tähenda asjaolu, et kergsulavaid polüesterstaapelkiude ja teist liiki polüesterstaapelkiude kasutavad samad kasutajad ning et kergsulavate polüesterstaapelkiudude turustamisel kasutatavad kanalid on põhimõtteliselt samad mis polüesterstaapelkiude omad, et kergsulavad polüesterstaapelkiud ja teist liiki polüesterstaapelkiud on samasugused tooted. On tõsi, et ainult nimetatud asjaolu põhjal ei saa kergsulavaid polüesterstaapelkiude ja teist liiki polüesterstaapelkiude käsitleda samasuguste tootena, ometi näitab see, et turustamise seisukohalt kõnealused kiud üksteisest ei erine. Teisisõnu, turustamise seisukohalt ei ole põhjust jätta kergsulavad polüesterstaapelkiudusid meetmete kohaldamisalast välja. Lisaks sellele, nagu tõestati põhjenduses 29, on kergsulavate polüesterstaapelkiudude kasutusotstarve sama mis teist liiki polüesterstaapelkiududel, sest neid saab kasutada ainult segus teiste kiududega. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.

(33) Eespool öeldut silmas pidades järeldatakse, et kergsulavate polüesterstaapelkiudude ja teist liiki polüesterstaapelkiudude kasutusotstarve on sama ja neid turustatakse samu kanaleid mööda.

3.2.5. Asendatavus

(34) Kuigi kergsulavate polüesterstaapelkiudude füüsikalised ja keemilised omadused ei erine teist liiki polüesterstaapelkiudude omadustest, on neil teatud iseloomulikud omadused. Ometi võib paljude kasutusotstarvete puhul kergsulavaid polüesterstaapelkiude asendada teist liiki polüesterstaapelkiududega, kasutades teistsuguseid ühendamistehnoloogiaid, näiteks polüesterstaapelkiudude vaiguga liimimist või termilist ühendamist koos teiste sulatamise teel ühendatavate kiudude kasutamisega. Seega on kergsulavad polüesterstaapelkiud asendatavad teist liiki polüesterstaapelkiududega.

(35) Mõned isikud seadsid kahtluse alla eespool nimetatud järelduse kergsulavate polüesterstaapelkiudude asendatavuse kohta teist liiki polüesterstaapelkiududega. Üks eksportiv tootja väitis, et kuna vaiguga liimimine ja kiudude ühendamine sulatamise teel nõuab kergsulavate polüesterstaapelkiudude asendamist vaigu ja mitte polüestrist ühenduvate kiududega, ei ole kergsulavad polüesterstaapelkiud asendatavad teist liiki polüesterstaapelkiududega. Mõned ühenduse kasutajad väitsid, et eespool mainitud ühendamistehnoloogiate kasutamisel muutuvad teatud lõpptoodete omadused ja seetõttu pole asendamine alati võimalik. Neid väiteid uuriti põhjalikult. Uurimine näitas, et kuigi erinevad ühendamistehnoloogiad pole kõikide kasutusotstarvete puhul üksteisega asendatavad, on see teatud ulatuses võimalik ja seega konkureerivad kergsulavad polüesterstaapelkiud teatud kasutusotstarvete puhul vaiguga liimitud polüesterstaapelkiududega ja polüesterstaapelkiududega, mis on ühendatud südamik-kest-tüüpi kiududest erinevate kiududega. Seega ei saa teha üldist järeldust, nagu ei oleks kergsulavad polüesterstaapelkiud asendatavad ning neid ei saaks asendada teatud teist liiki polüesterstaapelkiududega.

(36) Üks eksportiv tootja märkis, et tema väidet, mis käsitles teatud keemiliste vaikude ohtlikkust keskkonnale ja töötajate tervisele, ei uuritud piisavalt. Selles osas märgitakse, et konkreetsel juhul ei ole see väide asjakohane, sest teatud kasutusotstarvete puhul ei saa vaiguga liimimist teiste ühendamistehnoloogiatega asendada ning igal juhul peab vaiguga liimimine vastama kõikidele ühenduse ja liikmesriikide keskkonnanõuetele. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.

3.2.6. Kergsulavate polüesterstaapelkiudude eristamine teist liiki polüesterstaapelkiududest

(37) Kergsulavate polüesterstaapelkiudude ja teist liiki polüesterstaapelkiudude vahel pole nähtavaid ja kombatavaid erinevusi. Kergsulavate polüesterstaapelkiudude ristlõige erineb monokomponentse kiu omast, kuid see ei erine alati teist liiki bikomponentsete polüesterstaapelkiudude ristlõikest. Kergsulavate polüesterstaapelkiududel on palju variante, millel on näiteks erinevad sulamistemperatuurid. Seega ei saa sulamistemperatuuri põhjal selget vahet teha. Seetõttu ei saa kergsulavaid polüesterstaapelkiude teist liiki polüesterstaapelkiududest lihtsalt eristada ja tooteliigi usaldusväärseks kindlakstegemiseks on vaja keerukaid seadmeid.

(38) Mõned ühenduse kasutajad ei nõustunud eespool nimetatud järeldusega, et kergsulavaid polüesterstaapelkiude ei saa teist liiki polüesterstaapelkiududest lihtsalt eristada, eelkõige sulamistemperatuuri osas. Väideti, et kergsulavate polüesterstaapelkiudude kesta sulamistemperatuur, mis varieerub vahemikus 110°C–190°C, jääb igal juhul oluliselt madalamaks kui teist liiki polüesterstaapelkiudude sulamistemperatuur, mis on umbes 255°C. Märgitakse, et eespool nimetatud sulamistemperatuuride vahemik kinnitab seda, et kergsulavad polüesterstaapelkiud, nagu ka teist liiki polüesterstaapelkiud, esinevad paljudes variantides ning et nende kindlakstegemine pole alati lihtne. Seetõttu ei ole võimalik muuta põhjenduses 37esitatud järeldusi.

(39) Üks eksportiv tootja väitis, et ainuüksi asjaolu, et kergsulavad polüesterstaapelkiud on väliselt sarnased teist liiki polüesterstaapelkiududega, ei saa olla kergsulavate polüesterstaapelkiudude meetmete rakendusalasse jätmise aluseks. Nagu põhjenduses 23 selgitati, ei saa üksnes välimuse järgi otsustada, kas erinevaid tooteliike tuleks käsitleda samasuguste toodetena või mitte, kuid analüüsimisel on see siiski lisanäitajaks (vt ka põhjendus 16). Asjaolu, et erinevaid tooteliike ei ole võimalik üksteisest lihtsalt eristada, ei tohi eirata. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.

4. JÄRELDUSED TOOTE MÄÄRATLUSE KOHTA

(40) Eespool esitatud järeldused näitavad, et kergsulavatel polüesterstaapelkiududel ja teist liiki polüesterstaapelkiududel on samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning peamine kasutusotstarve. Paljude kasutusotstarvete puhul konkureerivad kergsulavad polüesterstaapelkiud ühenduse turul teist liiki polüesterstaapelkiududega. Selle põhjal järeldatakse, et kergsulavaid polüesterstaapelkiude ja teist liiki polüesterstaapelkiude tuleks käsitleda ühe ja sama tootena ning et tuleks lõpetada osaline vahepealne läbivaatamine, mis käsitleb toote määratlemist kehtivate dumpinguvastaste meetmete rakendamisel.

(41) Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal eespool esitatud järeldustele jõuti. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

(42) Huvitatud isikute esitatud suulised ja kirjalikud märkused arutati läbi, kuid need ei muutnud otsust mitte muuta kehtivat toote määratlust polüesterstaapelkiude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kohaldamisel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Ainus artikkel

Käesolevaga lõpetatakse Hiina RV-st, Saudi Araabiast, Valgevenest ja Korea Vabariigist pärinevate, CN-koodi 5503 20 00 alla kuuluvate polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine toote määratluse osas, mis algatati vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 3, ilma et muudetaks kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

[2] EÜT L 175, 14.7.2000, lk 10.

[3] EÜT L 332, 28.12.2000, lk 17. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 428/2005 (ELT L 71, 17.3.2005, lk 1).

[4] EÜT L 274, 11.10.2002, lk 1.

[5] ELT L 71, 17.3.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1333/2005 (ELT L 211, 13.8.2005, lk 1).

[6] ELT C 174, 14.7.2005, lk 15; ELT C 323, 20.12.2005, lk 21.

[7] ELT L 282, 13.10.2006, lk 1.

[8] ELT C 89, 12.4.2006, lk 2.

[9] ELT L 379, 28.12.2006, lk 65.

[10] ELT C 325, 22.12.2005, lk 20.