Lühikokkuvõte Taani kohtusüsteemi tajutav sõltumatus püsib väga kõrgel tasemel, kusjuures elluviimisel on mitu algatust, et veelgi parandada kohtusüsteemi tõhusust ja kvaliteeti. Riikliku kohtute ameti mitme projekti eesmärk on kõrvaldada kohtusüsteemi digiteerimisega seotud puudused, mis tehti kindlaks juba õigusriigi olukorda käsitlevas 2020. aasta aruandes. Valitsus võtab ka seadusandlikke ja finantsmeetmeid, et lühendada kriminaalasjade menetlemise kestust. Paraku seisavad kohtud piiratud vahendite tõttu endiselt silmitsi teatavate raskustega ning algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määr on viimastel aastatel kahanenud. Otsustusprotsess, mida rakendati 2020. aasta märtsis kohtute sulgemisel seoses COVID-19 pandeemiaga, on tõstatanud küsimusi kohtusüsteemi sõltumatuse austamise kohta. Valitsus ja riiklik kohtute amet on vastusena kinnitanud, et kohtutega on tähtis suhelda nii, et oleks täielikult arvesse võetud kohtute sõltumatust. Taanit peetakse jätkuvalt üheks kõige vähem korrumpeerunud riigiks ELis ja maailmas. Korruptsioonivastane süsteem põhineb suuresti üldistel eetika ja aususega seotud eeskirjadel, sotsiaalsetel normidel ja avalikkuse kontrollil. Probleemid, mis on tuvastatud seoses korruptsioonivastase võitluse raamistikku käsitlevate rahvusvaheliste soovituste rakendamisega, püsivad. Kui ametnike suhtes kohaldatakse terviklikke eetikastandardeid ja huvide konflikti käsitlevaid eeskirju, siis ministrite ja tippjuhtide puhul kehtiva raamistiku kohaldamisala on endiselt kitsas. Nn pöördukse efekt ja lobitöö on jätkuvalt reguleerimata. Kasutusele on võetud uus mehhanism rikkumisest teatajate kaitsmiseks riigiasutustes. 2022. aasta alguses luuakse uus riiklik uurimisüksus raskete kuritegude jaoks, millega tuuakse ühe katuse alla prokurörid ja uurijad, et saavutada tõhusam ja paremini koordineeritud lähenemine rasketele kuritegudele. Riiklikule meediat reguleerivale asutusele – raadio- ja televisiooninõukogule – on antud läbivaadatud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi ülevõtmise raames uued ülesanded. Parlament, sõltumatud teadlased, parlamendi ombudsman ja ajakirjandusringkonnad on väljendanud jätkuvalt muret – sealhulgas COVID-19 pandeemia kontekstis – avalikele haldusdokumentidele juurdepääsu käsitlevast seadusest tehtavate erandite pärast, mis teatavatel juhtudel piiravad teabele juurdepääsu õigust. Valitsus ei ole seni ühestki konkreetsest selle seaduse muutmise plaanist teatanud. Ajakirjanike kaitse õigusraamistik on endiselt tugev. Justiitsministeerium valmistab praegu ette seadusandlikku ettepanekut, et näha ette rangemad karistused väljendusvabaduse ohustamise puhuks. Valitsus on andnud riigiabi, et hüvitada meediatööstusele reklaamitulu kahanemine COVID-19 pandeemia ajal. COVID-19 pandeemia ajal on tõusnud esile parlamendi roll kontrolli- ja tasakaalustussüsteemis. Parlament on viinud 2020. ja 2021. aastal kiirkorras läbi suurema arvu seadusandlikke menetlusi. 2021. aasta veebruaris võeti COVID-19 pandeemiaga seotud meetmete raamistikuna vastu uus epideemiaseadus, kus on suurendatud parlamendi järelevalvevolitusi. Sellega asendati 2020. aasta märtsis vastu võetud eelmine epideemiaseadus, millega oli antud märkimisväärsed volitused tervishoiuministrile, nägemata ette samaväärset parlamentaarse kontrolli süsteemi. Loodud on uus kontrollikomisjonide süsteem; esimene komisjon uurib, kas valitsuse meetmed, mis olid seotud otsusega hukata 2020. aasta lõpus COVID-19 pandeemia vastu võitlemiseks kõik naaritsad, olid õiguspärased. Kodanikuühiskond on saanud valitsuselt COVID-19 pandeemiaga seoses rahalist toetust.



I.Kohtusüsteem

Taani kohtusüsteemi kuulub 24 esimese astme kohut, kaks kõrgema astme kohut (apellatsioonikohtud), ülemkohus ja kaks erikohut. Kohtute haldamise ja arendamise, sealhulgas kohtute eelarvete eraldamise ning hoonete ja IKT-süsteemide haldamise eest vastutab sõltumatu riiklik kohtute amet. Kohtunike ametisse nimetamise sõltumatu nõukogu teeb kohtuniku ametisse nimetamise mittesiduva ettepaneku justiitsministeeriumile, kes teeb seejärel täitevorganile (kuningannale) ettepaneku kohtunik ametlikult ametisse nimetada. Ametisse nimetamise nõukogu esitab iga vaba ametikoha kohta ainult ühe kohtuniku. Seni ei ole täitevorgan ametisse nimetamise nõukogu ettepanekuid veel tagasi lükanud. Distsiplinaarmeetmeid võivad rakendada kohtute esimehed või süüdistuste esitamise ja läbivaatamise erikohus. Prokuratuur on sõltumatu asutus, mis tegutseb justiitsministeeriumi järelevalve all ja mida juhib peaprokurör. Advokatuur ja õigusliit on sõltumatu organ, mis juhib advokaadikutsega seonduvat ja tagab selle sõltumatuse.

Sõltumatus

Kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse tase on püsinud üldsuse hinnangul kõrge ja ettevõtjate hinnangul väga kõrge. Üldjoontes peab 74 % üldsusest ja 83 % ettevõtjatest kohtute ja kohtunike sõltumatust 2021. aastal võrdlemisi suureks või väga suureks. Kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse tase on püsinud aastatel 2016–2020 kokkuvõttes stabiilselt kõrge, kuid 2021. aastal on see üldsuse hinnangul 2020. aastaga võrreldes langenud ja ettevõtjate silmis veidi tõusnud.

Otsustusprotsessi, mida rakendati 2020. aasta märtsis kohtute sulgemisel seoses COVID-19 pandeemiaga, on kontrollitud, pidades silmas kohtusüsteemi sõltumatuse austamist. Riiklik kohtute amet teatas 12. märtsil 2020, et COVID-19 pandeemia tõttu säilitatakse ainult kohtute kõige olulisemad funktsioonid ning et eelisjärjekorras menetletakse kiireloomulisi ja kriitilisi kohtuasju; amet lõi ka kriisiohjerühma. Parlamendi loodud sõltumatu töörühm kontrollis selle otsuse tegemise protsessi ning eelkõige seda, kas otsuse kohtutele edastamisel oli austatud põhiseadusest tulenevat kohtusüsteemi sõltumatuse põhimõtet. See töörühm, kellele anti ülesanne vaadelda tegelemist COVID-19 pandeemiaga, leidis oma 2021. aasta jaanuaris esitatud aruandes, et on küsitav, kas juhised, mille riiklik kohtute amet saatis justiitsministeeriumi taotlusel konkreetsetele kohtutele, olid kooskõlas põhiseaduse kohase kohtute sõltumatuse põhimõttega. Valitsus ja riiklik kohtute amet väitsid, et nad olid saatnud kohtutele juhiseid soovituse vormis, kuid nentisid, et töörühma järeldused olid suurendanud nende teadlikkust vajadusest olla kohtutega suhtlemisel eriti hoolikas kohtute sõltumatuse tunnistamisel. Kohtute taasavamisel 2020. aasta aprillis ja kõigi edasiste sammude astumisel kasutati ettevaatlikumat suhtlusstiili. Riikliku kohtute ameti loodud töörühm rõhutas 2020. aasta detsembris – pärast ametisisest koolitust, mille eesmärk oli suurendada valmisolekut tulevasteks kriisideks –, et kriisiohjerühm (kuhu kuuluvad riikliku kohtute ameti juhtkond ja mitu kohtunikku) saab anda juhiseid üksnes riikliku kohtute ameti pädevusse kuuluvates valdkondades ning peab muudel juhtudel piirduma suuniste ja soovitustega.

Kvaliteet

Kohtud seisavad silmitsi ressursiprobleemidega, eriti arvesse võttes nende töökoormuse eeldatavat kasvu. Kulutused kohtusüsteemile on Taanis endiselt väga väikesed (0,16 % SKPst), nagu on väike ka kohtunike arv 100 000 elaniku kohta (6,5), mis kinnitab pikaajalisemat suundumust. 2020. aastal eraldati kohtutele mõningasi lisavahendeid, eelkõige COVID-19 pandeemiaga seotud vajaduste rahuldamiseks ja digiteerimisega seotud probleemide lahendamiseks. Aastateks 2021–2023 on eraldatud täiendavalt 1,75 miljonit eurot (13 miljonit Taani krooni) aasta kohta. Peale selle teatas valitsus 24. juunil 2021, et eraldab 2021. aastal veel ligikaudu 3,5 miljonit eurot (25,0 miljonit Taani krooni) ja 2022. aastal ligikaudu 6,5 miljonit eurot (47,5 miljonit Taani krooni), et kohtud tuleksid toime oma töökoormusega. Sidusrühmad on korduvalt öelnud, et sellest ei piisa reageerimiseks vahenditega seotud struktuursematele probleemidele, eriti kuna uute ametikohtade loomine kohtunikele eeldab vahendite pikaajalisemat eraldamist. Sidusrühmad on väljendanud muret ka selle pärast, et kohtunike palkade vähene võime konkureerida erasektoris ja teistele õigusvaldkonna spetsialistidele makstavate palkadega võib mõjutada kohtute suutlikkust värvata uusi kohtunikke.

Politseile ja prokuröridele lisavahendite eraldamise ning seadusandlike muudatuste tegemise eesmärk on lühendada kriminaalasjade menetlemise kestust. Aastateks 2021–2023 sõlmitud uue politseid ja prokuratuuri käsitleva kokkuleppega eraldati lisavahendid, et luua 310 täistööajale taandatud ametikohta (politseinikele, prokuröridele ja tugipersonalile), eelkõige kriminaalasjade menetlemiseks. Selle raames on kehtestatud konkreetsed eesmärgid seoses ajaga, mis kulub kõigi kriminaalasjade ja konkreetsete kategooriate asjade (nagu vägivallakuriteod) menetlemiseks politseis ja prokuratuuris. See on osa ulatuslikumatest jõupingutustest lühendada kriminaalasjade menetlemise kestust. Need jõupingutused hõlmavad mitut seadusandlikku muudatusettepanekut eri meetmete kohta, mille eesmärk on kiirendada kriminaalmenetlust ja kaotada teatavad tarbetud menetlustoimingud. Parlament võttis need muudatusettepanekud 2021. aasta juunis vastu ja need jõustusid 1. juulil 2021. Ehkki need eesmärgid on üldiselt heaks kiidetud, on sidusrühmad rõhutanud ka seda, et neis jõupingutustes keskendutakse peamiselt politseile ja prokuratuurile, mitte kohtutele, kus kriminaalasjade menetlemiseks kuluv aeg jätkuvalt pikeneb.

Käivitatud on algatused mitme kohtusüsteemi digiteerimisega seotud puuduse kõrvaldamiseks. Õigusriigi olukorda käsitlevas 2020. aasta aruandes on juba välja toodud mõned digiteerimisega seotud vajakajäämised. Kuigi digitaalsed sidevahendid kohtute ja prokuratuuri jaoks on olemas, on kohtusüsteemi digiteerimisel endiselt mitmeid puudusi. Digivahendeid hõlmavad menetluseeskirjad on tsiviil-, haldus- ja kriminaalmenetluse jaoks olemas vaid osaliselt ning digitaalne juurdepääs menetlustele, näiteks võimalus pääseda veebi kaudu ligi menetletavate ja lõpetatud juhtumite toimikutele, on haldus- ja kriminaalmenetluse puhul väga piiratud. Kui tsiviilasjade jaoks on sisse seatud uus elektrooniline dokumentide esitamise süsteem, siis kriminaalasjade puhul kasutatav süsteem on sidusrühmade sõnul aegunud. Uus süsteem on küll väljatöötamisel, kuid selle rahastamine tuleb alles tagada. Samuti töötab riiklik kohtute amet välja uut veebipõhist kohtuotsuste andmebaasi, millega muu hulgas tagatakse masinloetavus. See andmebaas, mis parandab kohtuotsuste kättesaadavust veebis, peaks olema ligipääsetav alates 2021. aasta lõpust või 2022. aasta algusest. Lisaks on riiklik kohtute amet kasutusele võtnud uue andmehaldussüsteemi, mis võimaldab võtta välja keerulisemaid andmeid, näiteks selleks, et teha kindlaks pooleliolevate kohtuasjade menetlemise keskmine kestus ja selgitada niiviisi paremini välja põhjused, miks otsusele jõudmiseks kulub palju aega.

Õigusabisüsteemi vaadatakse praegu läbi. Vastusena mitmele sidusrühmade uuringule, kus toodi välja teatavad nõrgad kohad õigusabisüsteemi toimimises, moodustas justiitsministeerium 2020. aasta aprillis olemasoleva süsteemi läbivaatamiseks õigusloome-eelses etapis tegutseva komisjoni. Komisjon koosneb mitme asjakohase ministeeriumi ja asutuse (nagu riiklik kohtute amet ja inimõiguste instituut) esindajatest ning ekspertidest (sh üks endine kohtunik ja üks õppejõud). Komisjoni abistab kontrollrühm, kes jagab praktikute kogemusi. Kuigi komisjon pidi algselt esitama oma tulemused 2022. aasta suveks, lükkub see COVID-19 pandeemia tõttu tõenäoliselt edasi. Praegust süsteemi käsitlev kriitika, mida on esitanud advokatuur ja õigusalaste küsimustega tegelev mõttekoda Justitia, kes avaldas 2020. aasta oktoobris õigusabisüsteemi reformimiseks rea soovitusi, on seotud eeskätt juurdepääsuga õigusabibüroodele (sh piirkondlikud erinevused), õigusabiga haldusküsimustes ja vajadusega selgitada õigusabikulude kindlustuse süsteemi. Sidusrühmad on valitsuse ette nähtud läbivaatamisprotsessi üldjoontes heaks kiitnud, kuid on avaldanud kahetsust, et selle rakendamine on COVID-19 pandeemia tõttu seiskunud.

Tõhusus

Kohtusüsteem on üldjoontes jätkuvalt tõhus, kuid esineb mõningasi probleeme algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määraga. Tsiviil- ja kaubandusvaidluste lahendamiseks hinnanguliselt kulunud aeg oli kõigis kohtuastmetes 2019. aastal 2018. aastaga võrreldes keskmiselt veidi pikem (vastavalt 222 ja 207 päeva esimese astme kohtuasjade puhul). Lisaks on jätkuvalt alanenud tsiviil- ja kaubandusasjades algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määr, mis langes 95 %-lt 2018. aastal 91,8 %-le 2019. aastal. Pooleliolevate kohtuasjade arv on aga kokkuvõttes endiselt väike, eriti tsiviil- ja kaubandusvaidluste puhul. Riiklik kohtute amet teatas, et 2020. aastal kasvas märkimisväärselt sissetulnud kohtuasjade hulk: kohtutele laekus 2020. aastal 20 % rohkem kohtuasju kui 2017. aastal. Samas on kohtud käsitlenud 97 % kõigist kohtuasjadest, mida on üks protsent rohkem kui 2019. aastal.

II.Korruptsioonivastane raamistik

Taanil ei ole spetsiaalset korruptsioonivastase võitluse raamistikku ega eraldi ametit, mis tegeleks korruptsiooniküsimustega. Korruptsioonivastane süsteem põhineb suuresti üldistel eetika ja aususega seotud eeskirjadel ning sotsiaalsetel normidel ja avalikkuse kontrollil. Korruptsiooni ennetamisse, hea haldustava edendamisse ja õigusraamistiku järgimise tagamisse on kaasatud mitu ametiasutust. Nende hulka kuuluvad finantsjärelevalveamet, parlamendi ombudsman ja riigikontrolör. Töötajate ja pädevuste ametil ning peaministri kantseleil on kohustus edendada ametnike ja ministrite seas ausameelset käitumist. Justiitsministeerium tagab ametiasutuste koostöö korruptsioonivastaste meetmete väljatöötamisel. Huvide konflikti ennetamise eeskirjad on ametnike jaoks üldjoontes paigas.