[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 10.3.2009

KOM(2009) 99 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

HONGKONG: 2008. AASTA ARUANNE

Hongkongi erihalduspiirkond: 2008. aasta aruanne

Kommenteeritud kokkuvõte

11 aastat pärast üleandmist on „üks riik, kaks süsteemi” põhimõtte rakendamine jätkuvalt piisav selleks, et säilitada Hongkongi eluviis ning tagada õigusriik ja põhivabadused. 2008. aastal edenes koostöö Euroopa Liiduga hästi. Sellele aitas kaasa mõlemapoolne pragmaatiline lähenemisviis ja seda tugevdati veelgi ELi äriteabeprogrammi kaudu. Pärast 1990ndate lõpus toimunud majanduslangust elavnes Hongkongi majandus taas, eelkõige tänu selle, et Hiina aitas kaasa kohaliku turismi arengule ja andis Hongkongile privilegeeritud juurdepääsu Mandri-Hiina turgudele. Praegu mõjutab majandust tugevasti ülemaailme finantskriis, mille mõju on eriti tuntav teenindussektoris. Muret tekitab selliste reformide tempo, millega valmistatakse ette üldise valimisõiguse kehtestamist erihalduspiirkonna juhi valimiseks 2017. aastal ja seadusandliku kogu valimiseks 2020. aastal.

Sissejuhatus

Pärast Hongkongi üleandmist Hiinale 1997. aastal võttis komisjon oma teatises endale kohustuse esitada igal aastal aruanne Hongkongi erihalduspiirkonna sündmuste kohta. Käesolev aruanne on järjekorras üheteistkümnes.

Tänaseks on üksteist aastat möödunud sellest, mil Hongkongist sai Hiina Rahvavabariigi erihalduspiirkond, mis põhineb „üks riik, kaks süsteemi” põhimõttel, nagu see on sätestatud Hiina ja Ühendkuningriigi ühisdeklaratsioonis ning Hongkongi põhiseaduses. 1. juulil 1997 jõustunud põhiseadusega tagatakse Hongkongi turumajandussüsteem, ärikeskkond, õigusriik ning põhiõigused ja -vabadused järgmiseks 50 aastaks. Üheteistkümne aasta jooksul on see põhimõte toiminud hästi.

Hongkong on Euroopa Liidu oluline kaubanduspartner, kellega tal on ühised väärtused ja huvid majandus-, kaubandus-, õigusloome-, sotsiaal- ja kultuurivaldkonnas. Nendes valdkondades on ELi ja Hongkongi vahelised suhted alates 1997. aastast pidevalt arenenud. Viimase aasta jooksul on ELi ja Hongkongi vahelised suhted veelgi laienenud ja alustatud on koostööd ka sellistes valdkondades nagu keskkond, lennundus, konkurents ja haridus. Euroopa Liit on väga huvitatud sellest, et Hongkongi elanikud saaksid jätkuvalt nautida oma iseseisvust ja vabadusi ning toetab jõupingutusi üldise valimisõiguse võimalikult kiireks ja edukaks kehtestamiseks, nagu on ette nähtud Hongkongi põhiseaduses.

Majandusareng

Hongkong on avatud majandusega piirkonnana ja rahvusvahelise finantskeskusena üha enam seotud Mandri-Hiina majandusega ja sõltuv ekspordist Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu turgudele ning seega avaldab ülemaailmne finants- ja majanduskriis mõju ka talle. 2008. aastal langes Hongkongi majandus järsult, kuigi aasta esimeses pooles saavutati majanduskasvuks 5,7 %. Majanduslangusega kaasnes ka Hongkongi aktsiaturu märkimisväärne kõikumine. Inflatsioonisurve andis aasta lõpus veidi järele ja novembri tarbijahinnaindeks oli 3,1 % (2008. aasta keskel oli vastav näitaja üle 6 %). Rahareservid jäid alles ja võimaldasid valitsusel võtta kriisiga toimetulekuks rohkem stimuleerivaid meetmeid.

Erihalduspiirkonna juht Donald Tsang rõhutas oma oktoobrikuu poliitilises avalduses, et Hongkongi ülesanne on tulla toime praeguse keerulise välise finantskeskkonnaga ja tugevdada Hongkongi positsiooni rahvusvahelise finantskeskusena. Hongkong reageeris finantskriisile õigusraamistiku laiendamise, finantssüsteemi likviidsuse hoidmise ja kõigi pangahoiuste tagamise meetmetega. Siiski on laenuvõimaluste vähenemine viinud raskustesse paljusid suure laenukapitaliga ettevõtjaid, eriti väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEsid) ja piiriüleselt tegutsevaid ettevõtjaid Pärlijõe suudmealas, kus ärikeskkond on muutunud keerulisemaks suurenenud tootmiskulude ja vähenenud välisnõudluse tõttu. Nende aitamiseks on Hongkongi erihalduspiirkonna valitsus ette näinud rahastamiskavad.

Hongkongi erihalduspiirkonna valitsus on välja selgitanud neli majandussektorit, mille puhul on ülemaailmse finantskriisi mõju eriti tuntav – finantsteenused, kaubandus ja logistika, turism ja tarbimisega seotud teenused ning kinnisvara ja ehitus. Erihalduspiirkonna juhi alluvuses tegutsev majandusküsimuste töörühm töötab valitsuse ja ettevõtjate jaoks välja konkreetsed võimalused majandusprobleemide lahendamiseks. Kuna finantskriisi mõju kandub järjest edasi uutesse valdkondadesse, muutub Hongkongi jaoks järjest tähtsamaks ettevõtete ratsionaliseerimisest ja ulatuslikest koondamistest tulenev töötuse probleemi lahendamine.

Hiina peaminister Wen Jiabao kinnitas oktoobris 2008 taas, et Hiina aitab Hongkongil ülemaailmsest finantskriisist väljuda, ja kehtestas üksikasjalikud toetusmeetmed – koostöö Hongkongi finantssektori järelevalveasutustega situatsioonikavade koostamisel, kiireloomuliste infrastruktuuriprojektide, eriti Hongkongi-Aomeni-Zhuhai sillaehitusprojekti elluviimine, reisijate programmi laiendamine, abi andmine VKEdele ja toiduvarude tagamine inflatsiooni leevendamiseks.

Hongkong on seadnud eesmärgiks suurendada integratsiooni Mandri-Hiinaga inimeste, teadmiste, teenuste ja ressursside liikumise valdkonnas eelkõige tihedama majanduspartnerluse kokkuleppe kaudu. Hongkong ja Mandri-Hiina kirjutasid esimese vabakaubanduskokkuleppe põhitekstile alla 2003. aastal. Pärast viit muudatustevooru on vabakaubanduskokkuleppest sisuliselt saanud teenuste liberaliseerimist käsitlev nn WTO-pluss kaubanduskokkulepe. Hongkongis asuvad ELi teenusepakkujad saavad kasu privilegeeritud juurdepääsust Mandri-Hiina turule. 2008. aasta keskel oli Hongkongis vabakaubanduskokkuleppe kohaselt teenusepakkujaks registreeritud 1232 ettevõtjat, kellest 144 olid Hongkongis asuvad ELi ettevõtjad.

Rahaküsimustes kinnitas Hongkong, et ta jätkab oma kursi sidumist Ameerika Ühendriikide dollariga, nagu see on toimunud viimase 25 aasta jooksul. Samuti märgitakse, et Renminbi äritegevust Hongkongis laiendatakse Mandri-Hiina toetuse abil. Toetus on ette nähtud Hongkongi abistamiseks finants- ja majanduskriisiga toimetulekul. Hongkongis testitakse Renminbi äritegevuse liberaliseerimise katseprojekte.

ELi ja Hongkongi vaheline koostöö

Alates 1997. aastast on ELi ja Hongkongi vahelised suhted jätkuvalt arenenud, põhinedes ühistel huvidel ja probleemidel. Hongkong on Euroopa Liidu strateegiline kaubandus- ja investeerimispartner ning ELi ja Hiina vahelise kaubanduse ja investeerimise vahendustegevuse platvorm. Märkimisväärne ja pragmaatiline kahepoolne koostöö laienes 2008. aastal vastastikust huvi pakkuvatesse uutesse valdkondadesse.

2007. aastal oli Euroopa Liit Hongkongi suuruselt teine kaubanduspartner, jäädes maha vaid Mandri-Hiinast. Teiselt poolt oli Hongkong 2007. aastal suuruselt viieteistkümnes eksporditurg Euroopa Liidu jaoks. ELi ja Hongkongi vaheline kahepoolne kaubandus hõlmas 2007. aastal kokku 31,5 miljardit eurot ning kasvas 2008. aasta esimese üheksa kuu jooksul 3,9 % ehk 35,4 miljardi euroni. Kuid et Euroopa ettevõtjad kauplevad järjest enam Hiinaga otse, on Hongkongi kaudu toimuva kaubanduse suhteline tähtsus vähenenud. Hongkongi kaudu toimuva ELi ja Hiina vahelise kaubavahetuse osa ELi ja Hiina vahelisest kogukaubavahetusest on vähenenud 2002. aasta ühelt kolmandikult 2008. aasta esimese kaheksa kuu jooksul ligikaudu 13 %ni.

2006. aastal oli EL (viimaste kättesaadavate andmete kohaselt) suurim välisinvestor Hongkongis, edestades Ameerika Ühendriike ja Jaapanit ning jäädes maha vaid Mandri-Hiinast ja Briti Neitsisaartest. Teisalt oli Hongkong ELi kõige populaarsem otseinvesteeringute sihtkoht Aasias. Hongkongi investeeringud Euroopas on pidevalt suurenenud ja praegu on ta pärast Jaapanit suuruselt teine Aasiast pärit välismaiste otseinvesteeringute allikas.

Hongkong on atraktiivne paljudele Euroopa kodanikele, kes elavad ja töötavad seal; juunis 2008 oli selliseid kodanikke (Hongkongi immigratsiooniameti ametlikel andmetel) kokku 31 000. See arv tähistab ühtlasi ka suurimat ELi kodanike kontsentratsiooni Aasias ning on üks asjaoludest, mis motiveerib ELi Hongkongis tegutsema. ELi äritegevus Hongkongis on suurenemas ja hõlmab mitmesuguseid valdkondi, eelkõige finants- ja äriteenused, kaubandus, jaemüük ja transport. 2008. aasta juuni seisuga asus Hongkongis 1298 piirkondlikku peakorterit ja 2584 piirkondlikku esindust, kes esindavad Hongkongist väljaspool asuvaid emaettevõtjaid. ELi ettevõtjad on jätkuvalt territooriumi suurimad investorid, kellel on Hongkongis 1142 piirkondlikku peakorterit ja esindust.

Euroopa Komisjoni teatis „Euroopa Liit, Hongkong ja Aomen: koostöövõimalused ajavahemikul 2007–2013” on poliitiline raamistik, millest Euroopa Liit lähtub oma suhetes Hongkongiga. Raamistikuga nähakse ette terve rida ambitsioonikaid eesmärke ELi ja Hongkongi suhete edendamiseks, eelkõige koostöö süvendamise ja laiendamise kaudu seitsmes peamises valdkonnas: kaubandus ja toll, rahandus, inimestevahelised kontaktid, transport, keskkond, tervishoid ja toiduohutus.

Kokkulepitud poliitiliste ja reguleerivate koostöömeetmete rakendamist nimetatud seitsmes valdkonnas tuleb edaspidi edendada Hongkongile ja Aomenile suunatud ELi äriteabeprogrammi EUBIP kaudu, mille raames korraldatakse vastavasisulisi üritusi kuni 2011. aastani. Programmi EUBIP kasutatakse vahendina, millega edendatakse paremat arusaamist ja vahetatakse teadmisi Hongkongi ja Euroopa Liidu vahel ning mille raames korraldatakse mitmesuguseid kahepoolseid koostööüritusi järgmistes valdkondades: kaubandus ja investeeringud, finantsteenused, transport ja logistika, keskkond, tervishoid, toidu- ja tooteohutus. Augustis 2008 kuulutati välja projektikonkurss, mille võitjaks ja lepingu saajaks osutus konsortsium, kuhu kuulusid Euroopa kaubanduskoda Hongkongis, Aomeni kaubanduse ja investeeringute edendamise instituut ja Aomeni Euroopa uuringute instituut. Prognooside kohaselt peaks EUBIP täielikult käivituma 2009. aasta alguses.

Teine kohtumine Hongkongi ja ELi struktureeritud dialoogi raames toimus 11. detsembril Brüsselis. Kohtumisel edendati kahepoolset dialoogi ja koostööd kaubanduse, standardite, intellektuaalomandi kaitse, investeeringute, tolli, konkurentsi, toiduohutuse, lennunduse, keskkonna, hariduse ja kultuuri valdkonnas. Veel üks võimalik koostöövaldkond on teadustegevus ja Hongkongi organisatsioonid saavad osaleda seitsmenda raamprogrammi info- ja sidetehnoloogia osas.

Struktureeritud dialoogist on saanud tõhus kõrgetasemeline platvorm mõlema poole ametnikele ühist huvi pakkuvate küsimuste arutamiseks. 2008. aastal toimunud kohtumisel arutleti peamiselt ülemaailmse finantskriisi teemal ja mõlemad pooled avaldasid rahulolu meetmete üle, mida nende valitsused on võtnud. Pooled leppisid kokku kahepoolse koostöö laiendamises EUBIP programmi ja Hongkongi/Aomeni intellektuaalomandi õigusi ja standardimise küsimusi käsitleva seminaripaketi kaudu, aga ka keskkonna-, loomemajanduse ja inimestevahelise suhtluse edendamise algatuste kaudu.

2008. aastal toimus mitu kõrgetasemelist kahepoolset kohtumist, mis aitasid kaasa ELi ja Hongkongi suhete laiendamisele ja koostööalgatuste edendamisele. Volinik Kovacs külastas Hongkongi jaanuaris tollikoostöö süvendamise eesmärgil. Samuti algatas ta Hongkongi erihalduspiirkonna valitsusega sissejuhatava dialoogi hoiuste maksustamist käsitleva ELi direktiiviga hõlmatud küsimustes. Juunis käis volinik Kuneva Hongkongis, et jagada äriringkonnale teavet tooteohutuse üldist reguleerimist käsitleva ELi poliitika kohta. Lisaks osalesid komisjoni ametnikud mitmel kohtumisel Hongkongis, et välja selgitada koostöövõimalusi sellistes valdkondades nagu keskkond, majandussuhted, info-ja sidetehnoloogia ning kaubandus. Aprillis külastas Brüsselit peasekretär Henry Tang, kes kohtus ka volinik Mandelsoniga. Ta kutsus üles looma tihedamaid sidemeid ELi ja Hongkongi vahel.

Keskkond on ELi ja Hongkongi vahelise koostöö laiendamise oluline valdkond. Komisjon tervitab Hongkongi erihalduspiirkonna valitsuse kasvavat huvi kliimamuutuste vastu ja poliitikat, mis toetab üleminekut vähem süsihappegaasi tekitavale majandusele; samuti hindab komisjon seda, et vaatamata ülemaailmsele finantskriisile jääb Hongkong oma keskkonnakaitsealaste kohustuste täitmises kindlaks. Hongkong tunnetab, et tal lasub kõnealuses küsimuses piirkondlik vastutus ning ülesanne mõjutada eelkõige naaberprovintsi Guangdong välja töötama poliitikaalgatusi. Samuti on Hongkong innukas tegema koostööd Mandri-Hiinaga õhukvaliteedi parandamiseks kogu piirkonnas. Sellega seoses on EL valmis toetama koostööalgatusi Hongkongiga, et kaitsta keskkonda ja teha koostööd ülemaailmse kliimamuutuste tegevuskava raames. Hongkongist, kellel on parimad finantsalased teadmised Aasias, hästi reguleeritud turg ja hea vahekohtusüsteem, võib kujuneda piirkondlik kaubandusplatvorm uuenduslikele keskkonnasäästlikele finantstoodetele; kõnealuse platvormi loomisel võidakse kasutada ELi kogemusi süsiniku heitkogustega kauplemisel Euroopa heitkogustega kauplemise süsteemi raames.

Komisjon osales aktiivselt ka konkurentsiseadust käsitlevas Hongkongi konsultatsiooniprotsessis. Nimetatud seadus esitatakse seadusandlikule kogule 2008.–2009. aasta istungite käigus. Komisjon tervitab Hongkongi valitsuse pühendumist kõiki valdkondi hõlmava konkurentsiseaduse jõustamisele, mis aitab tagada kõigile võrdsed võimalused ja suurendada Hongkongi konkurentsivõimet pikemas perspektiivis. Lisaks tervitab komisjon konkurentsiõiguse valdkonnas kogemuste edasist vahetamist ja koostööd.

ELi ja Hongkongi vahelise lennunduskoostöö valdkonnas, sealhulgas enamiku liikmesriikidega sõlmitud kahepoolsete lepingute puhul on komisjon teinud ettepaneku sõlmida Hongkongiga horisontaalne lennundusleping, mis annaks ühenduse määramissätte lisamise kaudu õiguskindluse olemasolevate kahepoolsete lepingute suhtes. 2008. aastal toimus ELi ja Hongkongi ekspertide vahetus ja 2009. aasta märtsiks on ette nähtud kõrgetasemeline kohtumine.

ELi avalik diplomaatia Hongkongis oli 2008. aasta peamine prioriteet. Selle eesmärk oli lisaväärtuse loomine ELi liikmesriikide avaliku diplomaatia jõupingutustele Hongkongis. Hongkong on piirkonna ajakirjandusvabaduse ja sõnavabaduse keskus ning peamine meediajõud ja juurdepääs Mandri-Hiinale. Seepärast on komisjoni jõupingutused olnud suunatud ELi nähtavuse parandamisele Hongkongis ning kiire ja põhjaliku teabe andmisele ELi kaubanduse ja õigusloomepoliitika, energia ja kliimamuutuste, kultuuridevahelise dialoogi ja ELi rolli kohta maailmas.

Poliitiline areng

Vastavalt 1997. aastal Euroopa Parlamendiga sõlmitud kohustustele jätkas komisjon 2008. aastal institutsiooniliste ja sotsiaalsete arengusuundade jälgimist Hongkongis. Üks nendest on demokraatia areng Hongkongis ja edusammud üldise valimisõiguse kehtestamisel, nagu see on ette nähtud Hongkongi erihalduspiirkonna põhiseadusega.

2008. aasta algas Hongkongi erihalduspiirkonna valitsuse jaoks kindla eesmärgiga rakendada üldine valimisõigus, mille juurde kuuluks ka kindel ajakava, mille kohaselt erihalduspiirkonna juhti saab otsestel valimistel valida 2017. aastal ja seadusandlikku kogu 2020. aastal. Kõnealune eesmärk seati rahvakongressi alalise komitee 29. detsembri 2007. aasta vastavasisulise otsuse alusel. Euroopa Liit on alati toetanud kiireid ja olulise tähtsusega edusamme üldise valimisõiguse kehtestamisel Hongkongis. Seetõttu avaldas Euroopa Liit 24. jaanuaril pettumust selle üle, et üldise valimisõiguse kehtestamise võimalus 2012. aastal välistati, kuigi enamik Hongkongi elanikest toetab võimalikult kiiresti kehtestatavat ja suuremat demokraatiat. Seda on tunnistanud ka Hongkongi erihalduspiirkonna valitsus detsembris 2007. Euroopa Liit on veendunud, et üldise valimisõiguse võimalikult kiire ja edukas kehtestamine kooskõlas Hongkongi põhiseadusega teenib nii Hongkongi kui ka Hiina parimaid huve. Seepärast avaldab ta lootust, et kõik asjaomased pooled teevad tööd valimisõiguse laiendamist käsitlevate konkreetsete ettepanekute väljatöötamiseks 2012. aasta erihalduspiirkonna juhi ja seadusandliku kogu valimiste eel, et aidata kaasa täieliku üldise valimisõiguse kehtestamisele Hongkongis.

Erihalduspiirkonna valitsus on öelnud, et järgmise nelja aasta jooksul arutletakse eelkõige selle üle, kuidas muuta valimismeetodeid 2012. aasta erihalduspiirkonna juhi ja seadusandliku kogu valimisteks. Veebruaris kutsus erihalduspiirkonna juht Donald Tsang kokku põhiseaduslikku arengut käsitleva 30-liikmelise töörühma, et kavandada teostatavaid võimalusi 2012. aasta valimisteks. 15. oktoobri 2008. aasta poliitilises avalduses märkis erihalduspiirkonna juht Donald Tsang, et rahvakongressi alalise komitee pakutud üldise valimisõiguse kehtestamise ajakava on kogukonnalt saanud laialdase heakskiidu. Eeldatakse, et valitsus peab 2009. aasta esimesel poolel avalikkusega nõu 2012. aasta erihalduspiirkonna juhi ja seadusandliku kogu valimistel kasutatavate meetodite üle.

Seadusandliku kogu valimised 2008. aastal toimusid 7. septembril valimiskomisjoni järelevalve all. Seadusandlikus kogus on 60 kohta, millest 30 kuulub seadusandjatele, kes valitakse otsevalimiste teel geograafilistest valimisringkondadest, ja 30 kuulub õigusnõunikele, kelle valivad konkreetsed pädevad isikud. Geograafilistest valimisringkondadest valitavatele kohtadele kandideeris 142 kandidaati ning seetõttu olid kõnealused seadusandliku kogu valimised kõige suurema konkurentsiga valimised Hongkongi ajaloos. Hongkongi edendamise demokraatlik ühendus (DAB) on kõnealuse legislatuuriperioodi suurim partei, kuna sai seadusandlikus kogus 13 kohta. Partei endine esimees Jasper Tsang Yok-sing valiti seadusandliku kogu presidendiks. Demokraatlik leer sai seadusandliku kogu 60 kohast kokku 23 kohta, mis on põhiseaduslikke muudatusi blokeeriva vähemuse moodustamiseks piisav. Geograafilistest valimisringkondadest otsevalimistel püsis demokraatliku leeri osakaal 60 %ga kõigist häältest muutumatuna. Võttes arvesse valimissüsteemi olemust, säilitavad valitsusemeelsed parteid kõnealusel legislatuuriperioodil siiski mugava enamuse.

Valimised viidi läbi ausalt ja nõuetekohaselt. Valimiste üldine korraldus on veel üks märk Hongkongi elanike poliitilisest küpsusest ja näitas, et põhiseaduse peamise eesmärgi kiireks saavutamiseks ehk üldise valimisõiguse kehtestamiseks on loodud tugev alus.

Seadusandliku kogu jaoks on kõnealune legislatuuriperiood tähtis, sest arutada tuleb valitsuse ettepanekut põhiseaduse muutmiseks, eelkõige valimisprotsessi edasist demokratiseerimist 2012. aastaks, milleks on vaja kahe kolmandiku seadusandliku kogu liikmete poolthääli.

2008. aastal laiendati valitsuse ministrite aruandekohustuse süsteemi. Erihalduspiirkonna juht nimetas poliitilise määramise süsteemi raames ametisse kaheksa riigisekretäri ja üheksa poliitikaassistenti, kes teevad tihedat koostööd valitsusbüroode juhtide ja riigiametnikega, et aidata valitsuse poliitikat ellu viia.

Komisjon märgib, et sarnaselt eelmiste aastatega on põhiseaduses ette nähtud põhiõigused ja -vabadused kaitstud sõltumatute kohtute ja õiguskaitseorganite kaudu. Hongkongi kohtu- ja õiguskaitseorganid toimivad jätkuvalt edukalt. Kohtus vaadati uuesti läbi mitmed haldusotsused, mis käsitlesid olulisi põhiseaduslikke küsimusi 2008. aastal. Detsembris vaidlustas kõrgem kohus varjupaigataotlejate poolt sisserändeametile edastatud piinamiskaebuste läbivaatamise menetluse, sest sisserändeamet ei võimaldanud kaebuste esitajate õiguslikku esindamist mis tahes läbivaatamise etapis. Kõrgem kohus väitis, et see on vastuolus Hongkongi rahvusvaheliste kohustustega, mis on võetud ÜRO piinamise vastase konventsiooni raames. Veel ühe kohtuliku läbivaatamise juhtumi puhul vaidlustas kõrgem kohus kodanike hääleõiguse peatamise valitsuse poolt. Kõnealuse juhtumi puhul jättis valitsus kõik kinnipeetavad hääleõigusest ilma, vaatamata nende karistusele. Kohus rõhutas, et selline keeld on vastuolus Hongkongi põhiseadusega ja Hongkongi õiguste deklaratsiooniga tagatud õigusega. Neid kohtulikke läbivaatamisi arvesse võttes märkis justiitsminister Wong Yan-lung, et Hongkongi kohtunikud on valitsusele andnud tähtsat ja praktilist nõu sellistes valdkondades, kus asjaomased õigussätted ei ole alati üheselt mõistetavad.

Samas tekitasid muret sellised haldusotsused, millega keelati välisriikide kodanikel Hongkongi siseneda, et osaleda olümpiatule kandmise tseremoonial, ning pooleliolevad kohtuasjad demokraatide hallatava litsentsimata raadiojaama vastu. Kostjad väitsid, et Hongkongi raadiojaamade litsentsimise süsteem on põhiseadusega vastuolus, sest sellega antakse erihalduspiirkonna juhile õigus oma äranägemisel otsustada raadiojaama litsentsi andmise üle, ning see võib piirata sõnavabadust. Kohtunik Douglas Yau lükkas kostjate vastu esitatud süüdistused tagasi oma otsusega, mille kohaselt litsentsimissüsteem on vastuolus põhiseaduse sõnavabaduse sätetega. Apellatsioonikohus tühistas 12. detsembril kõnealuse otsuse ja langetas otsuse Hongkongi valitsuse kasuks. Kohus leidis, et litsentsimisrežiimi suhtes põhiseaduslike meetmete võtmist ei saa kasutada rikkumise õigustusena ja suunas kohtuasja uuesti läbivaatamiseks kohtunikule tagasi.

Komisjon tervitab seadusandliku kogu poolt 10. juulil ühehäälselt vastuvõetud rassilise diskrimineerimise deklaratsiooni jõustumist, mille kohaselt loetakse diskrimineerimine, ahistamine ja halvustamine rassiliste tunnuste põhjal ebaseaduslikuks ja laiendatakse ühtlasi võrdsete võimaluste komisjoni jurisdiktsiooni, hõlmates sellega ka diskrimineerimise rassiliste tunnuste põhjal. Nimetatud deklaratsioon on oluliseks sammuks võrdsema ühiskonna loomisel Hongkongis. Samuti tervitab komisjon 6. juunil 2008 avaldatud õigusakte, millega viiakse ellu tsiviilõiguse reforme, et parandada tsiviilmenetluse süsteemi majanduslikku tõhusust ja vähendada kohtuvaidluste keerukust ja viivitusi. Reformid peaksid jõustuma aprillis 2009.

Hongkong üritab säilitada oma kohta piirkonna kaubandus-, teenindus-, ja ajakirjanduskeskusena. Hongkong oli väga edukas olümpiamängude raames toimunud ratsavõistluste võõrustajana augustis ja paraolümpiamängude võõrustajana septembris. See kinnitab tema head mainet rahvusvaheliste kohtumiste korraldajana Aasias ning asjaolu, et Hongkong on unikaalseks paik, kus kohtuvad ida ja lääs.

Tulevikuperspektiivid

Finantskriisi mõju leevendamine majanduses on Hongkongi erihalduspiirkonna valitsuse kõige vahetum eesmärk. Töökohtade loomine, sisenõudluse suurendamine ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamine on Hongkongi erihalduspiirkonna valitsuse töökavas tähtsal kohal. Samal ajal püütakse säilitada ka Hongkongi rolli rahvusvahelise finants- ja teeninduskeskusena Aasias. Erihalduspiirkonna juht Donald Tsang rõhutas 2009. aasta poliitilises avalduses, et Hongkong peaks suhtuma finantskriisi kui uude võimalusse ning kutsus üles tugevdama Hongkongi positsiooni rahvusvahelise finantskeskusena.

Hongkongi tulevik rahvusvahelise finantskeskusena sõltub majandussidemete tugevdamisest Mandri-Hiinaga, eriti Pärlijõe piirkonnaga, samuti traditsiooniliste sidemete tugevdamisest Kagu-Aasiaga. Lisaks on tähtsad tugev õiguslik keskkond, õigusriik, tõhus reguleeriv kord ja finantsalased teadmised. Hongkong jätkab finantsvahendaja ülesande täitmist Mandri-Hiina ja muu maailma vahel.

Nagu käesolevast aruandest näha, on Euroopa huvid Hongkongis samuti laialdased, ning see omakorda tähendab, et Hongkong jääb ELi tähtsaks partneriks Aasias ning on keskse tähtsusega ELi suhetes Mandri-Hiinaga. Kokkuvõtteks teeb komisjon ettepaneku jätkata tõhusat koostööd Hongkongi erihalduspiirkonna valitsusega pragmaatilise koostöö laiendamiseks, et tulla toime selliste globaalsete väljakutsetega nagu finantskriis, vastastikune majanduslik sõltuvus ja keskkonnakaitse. Rahvusvahelisel tasandil läbipaistvuse parandamise raames ootavad komisjon ja ELi liikmesriigid, et Hongkongi erihalduspiirkonna valitsus reageeriks finantskriisile ja näitaks üles tahet ELiga koostöö alustamiseks maksustamise valdkonnas tõhusa teabevahetuse kaudu. Suuremat tähelepanu tuleks pöörata inimestevahelistele otsekontaktidele ja suhtlusele, mis aitaks Euroopa ja Hongkongi inimestel teineteist paremini tundma õppida ja austada kultuurilist mitmekesisust, mis on nii Hongkongi kui ka Euroopa üks ühistest tunnusjoontest.

Komisjon tunnistab, et põhimõtet „üks riik, mitu süsteemi” üldiselt järgitakse ning see on Hongkongi elanikele kasulik. On oluline, et Hongkongi erihalduspiirkonna valitsus oleks jätkuvalt majandus-, kaubandus-, maksu- ja rahandusalastes ning regulatiivküsimustes võimalikult iseseisev. Euroopa Liit teeb jõupingutusi, et Hongkongi stabiilsus ja õitseng jätkuks. Euroopa Liit usub, et selle saavutamiseks peaks Hongkong kehtestama valimisõiguse, nagu see on ette nähtud Hongkongi põhiseaduses. Hongkongi demokraatlik areng on Euroopa Liidu jaoks oluline.