Olemasolevad digitaalsed lahendused ja õigusraamistik võimaldasid jätkata COVID-19 pandeemia ajal osaliselt kohtute tegevust. Ametiasutuste esitatud teabe kohaselt koostas valitsus COVID-19ga seoses juhtimisstrateegia, mida rakendatakse koostöös kohtunõukogu ja riikliku kohtute ametiga ning mille kohaselt on kavas arendada edasi õigusraamistikku ja tehnoloogilisi vahendeid, et hõlbustada tsiviil-, kriminaal- ja halduskohtumenetluste läbiviimist kaugside teel.

Digitaalsete vahendite kasutamine on kohtusüsteemis laialt levinud. Leedu on üks väheseid liikmesriike, kus kohtuasjade haldamise elektrooniline süsteem ja elektrooniline kohtustatistika on kättesaadavad kõigis kohtutes . Enamikus kohtutes on olemas ka elektroonilised vahendid kohtuasjade edastamiseks, kohtukutsete saatmiseks või kohtumenetluse etappide jälgimiseks . 2019. aasta andmed näitavad, et ka menetlusdokumentide elektrooniline esitamine on kasvamas . Kõik eri kohtuastmete ja eri pädevusega kohtute tehtud ja avaldatud kohtuotsused on internetis kättesaadavad .

Kõrgeima kohtu struktuuri on muudetud. 2019. aasta novembris vähendati kõrgeima kohtu kohtunike arvu presidendi dekreediga 35-lt 32-le. Samasugune reform viidi läbi 2012. aastal, kui kohtunike arvu vähendati 37-lt 35-le. Mõlemat reformi põhjendati vajadusega tagada ressursside parem jaotus vastavalt kohtute töökoormusele ja sellest tulenevalt suurendada kohtunike arvu madalama astme kohtutes. Vabariigi President esitas kohtunike arvu vähendamise ettepaneku eelnevalt kõrgeimale kohtule arutamiseks. See muudatus ei tähenda ühegi kohtuniku viimist madalamale ametikohale ega ametist vabastamist, kuna tegelikkuses töötab kõrgeimas kohtus juba sama arv kohtunikke, nagu ettepanekus märgitud .

Riigis on viidud läbi mitu reformi, sealhulgas kohtute võrgu põhjalik reform. Alates 2018. aasta jaanuarist vähendati esimese astme kohtute arvu 49-lt 12-le ja halduskohtute arvu viielt kahele. Ometi ei ole ühtegi olemasolevat kohtumaja füüsiliselt suletud ja kohtukojad töötavad jätkuvalt senistes kohturuumides. Kohtute arvu vähendamist ajendas vajadus ühtlustada kohtunike ja kohtutöötajate töökoormust ja töötingimusi ning ratsionaliseerida inim- ja materiaalsete ressursside jaotamist. Riikliku kohtute ameti hinnangul on kohtureformi tulemusena kasvanud tõhusus, kuna kohtuistungite läbiviimine on kiirenenud, ning kohtute juhtimine on muutunud tulemuslikumaks . Reformi ettevalmistamisel konsulteeriti kohtunike, prokuratuuri ja advokatuuriga. Kohtunõukogu on iseseisva osalejana kaasatud riigi strateegilise juhtimise süsteemi, mis loodi Leedu Vabariigi strateegilise juhtimise seaduse alusel. See võimaldab kohtunikel ühena kolmest sõltumatust põhiseaduslikust võimuharust tõhusalt osaleda riigi strateegiliste suundade väljatöötamisel ja nende rakendamise rahastamise üle peetavatel läbirääkimistel.

Konstitutsioonikohus otsustas, et kõrgeima kohtu tsiviilosakonna esimehe ametist vabastamine oli põhiseadusega vastuolus. 2020. aasta aprillis tegi Vabariigi President kõrgeima kohtu uue esimehe ametisse nimetamise menetluse raames parlamendile ettepaneku nimetada kõrgeima kohtu esimeheks tollane kõrgeima kohtu tsiviilosakonna esimees, kes oli täitnud ka kõrgeima kohtu esimehe kohuseid . Parlamendi õiguskomisjon pani presidendi ettepaneku enneolematul viisil kahele erinevale hääletusele: üks hääletus puudutas tsiviilosakonna esimehe ametist vabastamist ja teine kõrgeima kohtu uue esimehe ametisse nimetamist. Esimene ettepanek kiideti hääletusel heaks, teine aga lükati tagasi. Seega vabastati kohtunik tsiviilosakonna esimehe kohalt ja ta kaotas seejärel kõrgeima kohtu esimehe kohusetäitja koha. Rühm parlamendiliikmeid pöördus selles asjas konstitutsioonikohtu poole, pidades küsitavaks, kas parlamendi otsus vabastada kohtunik tsiviilosakonna esimehe ametist on põhiseaduse artiklis 115 ja kohtute seaduse artiklis 90 sätestatud ametist vabastamise alustega kooskõlas. Konstitutsioonikohus otsustas 2. septembril 2020, et parlamendi otsus vabastada kohtunik tsiviilosakonna esimehe kohalt oli vastuolus põhiseadusega ja kohtute seaduse konkreetsete sätetega . Samuti otsustas konstitutsioonikohus, et ametist vabastatud kohtunik peaks asuma kõrgeima kohtu tsiviilosakonna esimehe ametikohale alates otsuse ametliku avaldamise päevast . Kohtunõukogu hinnangul on kõrgeima kohtu tsiviilosakonna esimehe ametist vabastamine kahjustanud kohtunike ametisse nimetamise läbipaistvust ja kohtunike sõltumatust .

Konstitutsioonikohus on selgitanud kohtunike ametialase puutumatuse ulatust. Konstitutsioonikohus otsustas 9. märtsil 2020, et puutumatust käsitlevad põhiseaduse sätted tagavad kaitse ainult isiku vabadust piiravate meetmete eest ning et menetlustoimingud, nagu läbiotsimine, ei tähenda vabaduse piiramist, mistõttu parlamendi või presidendi luba ei ole vajalik. See otsus tehti seoses parlamendi esildisega pärast kõrgeima kohtu 2019. aasta otsust. Kõrgeim kohus oli oma otsuses leidnud, et kohtunikke puudutavate kriminaaluurimiste käigus peab kõikidele läbiotsimistele eelnema parlamendi või presidendi luba. Seda otsust kritiseeris peaprokurör, kelle sõnul tähendab niisugune nõue kohtunike absoluutset puutumatust .

Kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse tase on üldsuse ja ettevõtjate hinnangul vahemikus keskmisest kõrgeni. Kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse tase on veelgi paranenud ning on ettevõtjate hinnangul kõrge (66 % ettevõtjatest andis hindeks „üsna hea“ või „väga hea“) ja laiema üldsuse hinnangul keskmine (52 % tajub seda kui „üsna hea“ või „väga hea“) .

2020. aastal jõustusid uued õigusnormid, mis käsitlevad kohtunike ametisse nimetamist. Kohtute seaduse muudatustega tugevdati kohtunõukogu rolli kohtunikukandidaatide valikukomisjonis . Valikukomisjon koosneb nüüd kolmest kohtunõukogu valitud kohtunikust ja neljast kohtunikkonnavälisest liikmest, kelle valib Vabariigi President . Varem valis Vabariigi President nii kohtunikest liikmed kui ka kohtunikkonnavälised liikmed. Lisaks kinnitab kohtunõukogu nüüd kohtuniku ametikohale kandideerijate valiku kriteeriumid. Valikukomisjoni arvamus ei ole siiski siduv. Kohtute seaduse muudatustega anti kandidaatidele võimalus vaidlustada valikukomisjoni arvamus kõrgeimas kohtus. See on võimalik menetlusnormide olulise rikkumise korral, mis võis mõjutada kandidaatide objektiivset hindamist. Sellistel juhtudel on kõrgeimal kohtul õigus kohtuniku ametisse nimetamine peatada ja ta võib anda valikukomisjonile korralduse kandidaati uuesti hinnata või tulemuse tühistada . Ehkki kohtunike poolt nende endi seast valitud kohtunikud moodustavad valikukomisjoni liikmetest endiselt alla poole ja läbivaatamise võimalus piirdub menetluslike aspektidega, on kohtunike suurenenud roll uute kohtunike valimisel ja edutamisel kooskõlas Euroopa Nõukogu soovitustega .

Kohtusüsteem koosneb üldkohtutest (kõrgeim kohus, apellatsioonikohus, regionaalsed kohtud ja esimese astme kohtud) ning erikohtutest (kõrgeim halduskohus ja kaks halduskohut). Esimese astme kohtute kohtunikud nimetab ametisse Vabariigi President valikukomisjoni soovitusel ja kõrgeima kohtu kohtunikud nimetab ametisse parlament (Seimas), kusjuures kohtunikukandidaadid esitab Vabariigi President kohtunõukogu soovitusel. Kohtunõukogu, mis koosneb üksnes kohtunike poolt nende endi seast nimetatud kohtunikest, on kohtusüsteemi autonoomne täitevorgan, mis tagab kohtute ja kohtunike sõltumatuse . Täitevvõimust sõltumatu riikliku kohtute ameti pädevuses on kohtutele materiaalse ja tehnilise toe pakkumine, kohtusüsteemi tõhusa toimimise tagamine ja kohtunike koolituse korraldamine. Konstitutsioonikohus koosneb üheksast kohtunikust, kelle parlament nimetab ametisse Vabariigi Presidendi, parlamendi esimehe ja kõrgeima kohtu esimehe esitatud kandidaatide hulgast; konstitutsioonikohus teeb otsuseid õigusaktide ning presidendi ja valitsuse aktide põhiseaduspärasuse kohta. Prokurörid on sõltumatud; peaprokuröri nimetab ametisse ja vabastab ametist Vabariigi President parlamendi nõusolekul . Madalama astme prokurörid nimetab ametisse peaprokurör valikukomisjoni soovitusel . Advokatuur on õigussüsteemi sõltumatu osa ning seda rahastatakse advokaatide liikmemaksust ja muudest allikatest.

Mis puudutab kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi, siis õigusloomeprotsessi reguleeriv õigusraamistik tagab selle protsessi läbipaistvuse ja sidusrühmade kaasamise. 2019. aastal läbi viidud reformi tulemusena anti üksikisikutele põhiseaduslikkuse järelevalve algatamise võimalus. Parlamendi ombudsmanil on oluline roll põhiõiguste kaitsmisel ja võrdsete võimaluste ombudsmanil on volitused uurida kaebusi ning esitada järeldusi ja soovitusi kõikides diskrimineerimisega seotud küsimustes. Kodanikuühiskonna osalemine otsustusprotsessis on tagatud ja uue seadusega on loodud õiguslik alus riiklikule vabaühenduste fondile, millest peaks 2020. aastal saama jätkusuutlik mehhanism vabaühenduste institutsioonilise suutlikkuse tugevdamiseks.

Leedu meedia mitmekesisuse õigusraamistik tagab väljendusvabaduse põhiõiguse ja õiguse teabele. Meediat reguleerivat asutust peetakse sõltumatuks ja tõhusaks. Teatavat muret tekitab meediaomandit käsitleva teabe kättesaadavus, sest tegelikkuses on avalik teave meediaomandi kohta sageli piiratud või vananenud. Hiljuti vastu võetud avaliku teabe seaduse eesmärk on tagada avaliku teabe suurem läbipaistvus ja objektiivsus. Muret tekitab ka asjaolu, et meediaväljaanded kuuluvad poliitiliste huvidega tütarettevõtjate kaudu kaudselt poliitikutele, eriti kohalik ja piirkondlik meedia. Uues meediapoliitikat käsitlevas dokumendis „Avaliku teabe poliitika strateegilised suunad aastateks 2019–2022“ on kavandatud mitmesugused meetmed meedia mitmekesisuse edendamiseks Leedus.

Korruptsioonivastase võitluse institutsiooniline raamistik on Leedus suuresti paigas ning selles on oluline roll eriuurimisteenistusel, kelle pädevusse kuuluvad poliitika koordineerimine, ennetustöö ja uurimine. Korruptsioonivastase tegevuskava mõne meetme rakendamine viibib. 2018. aasta lõpus võeti vastu rikkumisest teatajate teadete käsitlemise ja teatajate kaitse kord. 2020. aasta juunis võttis parlament vastu lobitöö seaduse muudatused. Huvide konfliktide deklaratsioonide kontrollimist takistab ühtse huvide registri puudumine.

Leedu kohtusüsteemis on läbi viidud märkimisväärsel arvul reforme, mis on seotud kohtunike ametisse nimetamise, kõrgeima kohtu struktuuri ja kohtute võrguga. Neil reformidel näib olevat olnud kohtusüsteemi tõhususele ja kvaliteedile positiivne mõju. Kohtunike tajutav sõltumatus on paranenud. Konstitutsioonikohus on selgitanud kohtunike ametialase puutumatuse ulatust. Kõrgeima kohtu tsiviilosakonna esimehe ametist vabastamise ja sellest tulenevalt kõrgeima kohtu esimehe ametisse nimetamata jätmise juhtum esitati konstitutsioonikohtule, kes leidis, et ametist vabastamisega seotud õigustoimingud olid vastuolus põhiseaduse ja kohtute seadusega. Kohtusüsteemi tõhusus on heal tasemel, sest kohtuotsused tehakse kiiresti ja kuhjunud kohtuasju on vähe, ning kavas on rakendada täiendavaid meetmeid, et olukorda veelgi parandada. Digitaalsete vahendite kasutamine kohtusüsteemis on laialt levinud: eelkõige kohtuasjade haldamise elektrooniline süsteem ja elektrooniline kohtustatistika on kättesaadavad kõigis kohtutes.

Tõhusus

Kohtusüsteemi tõhusus on heal tasemel. Tsiviil- ja kaubandusasjade menetlemise aeg on Leedus endiselt lühike nii esimeses kohtuastmes kui ka juhul, kui asja arutatakse kõigis kohtuastmetes . Kohtud on veelgi vähendanud lahendamata kohtuasjade hulka, mis oli niigi suhteliselt väike .

Kavandatud on uued meetmed veelgi suurema tõhususe saavutamiseks. Lisaks juba olemasolevatele algatustele elektrooniliste vahendite kasutamise tõhustamiseks ning vaidluste kohtuvälise lahendamise meetodite ja lepituse edendamiseks võeti vastu uus õigusakt, mis võimaldab haldusvaidlusi lahendada kohtuvälise lepitusmenetluse teel, ning ettevalmistamisel on õigusakti eelnõu, mis võimaldab anda väärteojuhtumid lahendamiseks kohtuvälistele institutsioonidele.

II.Korruptsioonivastane raamistik

Korruptsiooni ennetamise ja selle vastu võitlemise õigus- ja institutsiooniline raamistik on üldjoontes paigas. Korruptsioonivastase võitluse pädevus jaguneb mitme asutuse vahel. Eriuurimisteenistus on pädev tuvastama ja uurima kõige tõsisemaid korruptsiooniga seotud kuritegusid. Prokuratuur juhib ja koordineerib kohtulikku eeluurimist, mille viivad läbi kriminaalpolitsei organiseeritud kuritegevuse uurimise osakond ja eriuurimisteenistus. Korruptsiooni ennetamiseks on võetud vastu otsused reformide läbiviimiseks, millega tugevdatakse huvide konfliktide vältimise raamistikku. Rikkumisest teatajate õiguslik kaitse on tagatud.

Transparency Internationali korruptsiooni tajumise indeks on Leedus 60/100 ning Leedu on sellega Euroopa Liidus 11. kohal ja maailmas 35. kohal . ELi kodanike seas 2020. aastal läbi viidud Eurobaromeetri eriuuringu kohaselt pidas 92 % vastanutest korruptsiooni laialt levinud probleemiks (ELi keskmine 71 %) ja 26 % leidis, et korruptsioon mõjutab neid isiklikult igapäevaelus (ELi keskmine 26 %). Ettevõtjate seas leidis 68 % vastanutest, et korruptsioon on laialt levinud (ELi keskmine 63 %), kuid vaid 15 % pidas korruptsiooni äritegevuses probleemiks (ELi keskmine 37 %) . 34 % inimestest arvas, et tehtud on piisaval hulgal hoiatava mõjuga süüdimõistvaid kohtuotsuseid (ELi keskmine 36 %), ning 38 % ettevõtjatest leidis, et üksikisikud ja ettevõtjad, kes on tabatud kõrgele ametiisikule altkäemaksu andmiselt, saavad piisava karistuse (ELi keskmine 31 %).

Õigusraamistik on üldjoontes paigas. See sisaldab õigusnorme, mille kohaselt korruptsioon on kriminaalkorras karistatav, ning hõlmab aktiivset ja passiivset altkäemaksu andmist ja/või võtmist ning mõjuvõimuga kauplemist, laienedes ka välismaal töötavatele ametnikele. Õigusraamistikku on ajakohastatud korruptsiooni tõkestamise seaduse muutmisega. See seadus kohustab ametnikke teatama võimalikest korruptsioonijuhtumitest, kui nad saavad rikkumise kohta usaldusväärset teavet või on võimaliku kuriteo tunnistajaks .

Riikliku korruptsioonivastase programmi 2015–2025 rakendamine jätkub, ehkki mõne selles ettenähtud meetme elluviimine viibib. Korruptsioonivastase võitluse koordineerimise valitsuskomisjon koosneb 19 liikmest ning see vastutab riikliku korruptsioonivastase programmi väljatöötamise, kooskõlastamise ja rakendamise eest ning samuti riigiasutuste tegevuse koordineerimise ja kontrolli eest võitluses korruptsiooni vastu . Komisjoni töö eest vastutab peaminister. Tegevuskava viiakse ellu ja seda koordineeritakse koos eriuurimisteenistusega. Nagu on märgitud Euroopa poolaasta aruandes, tuleb korruptsioonivastase programmi meetmete rakendamist kiirendada .

Korruptsioonivastase poliitika rakendamise ning korruptsiooni ennetamise ja uurimise ning selle eest vastutusele võtmise pädevus jaguneb mitme asutuse vahel. Eriuurimisteenistus on peamine asutus, kelle pädevuses on tuvastada ja uurida kõige tõsisemaid korruptsiooniga seotud kuritegusid, sealhulgas neid, mille on toime pannud avalikus teenistuses juhtivatel kohtadel töötavad isikud . Ta töötab välja ja rakendab korruptsiooni ennetamise meetmeid, uurib korruptsiooniga seotud õiguserikkumisi ning edendab korruptsioonivastast teadlikkust ja haridust . Eriuurimisteenistus annab aru presidendile ja parlamendile. Ta algatas 2018. ja 2019. aastal vastavalt 58 ja 53 korruptsioonikuritegudega seotud kohtulikku eeluurimist . 2018. aastal loodi teenistuses uus analüütilise korruptsioonivastase luure osakond. Uue üksuse peamine eesmärk on vähendada korruptsioonist tulenevaid ohte ja riske enne nende realiseerumist korruptsioonikuritegudena ning toetada käimasolevaid kriminaaluurimisi ja korruptsiooni ennetamise meetmete või korruptsioonivastaste haridusprogrammide kohta otsuste tegemist. Teised uurimispädevusega ametiasutused on politsei, riiklik piirivalveteenistus, finantskuritegude uurimise talitus ja toll, kes korraldavad korruptsiooniga seotud kuritegude kohtulikku eeluurimist juhtudel, kui kuritegudesse on segatud nende asutuste ametnikud.

Riigiprokuratuuri organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni uurimise osakonnad ning regionaalsed prokuratuurid juhivad ja koordineerivad kohtulikke eeluurimisi, mida viivad läbi kriminaalpolitsei ja eriuurimisteenistuse organiseeritud kuritegevuse uurimise osakonnad. Riigiprokuratuuri organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni uurimise osakondades on kokku 20 prokuröri ja 15 assistenti. Regionaalsetes prokuratuurides on kokku 40 prokuröri ning 17 juriidilist ja tehnilist assistenti . Igal prokuröril on kriminaaluurimise algatamise või läbiviimise üle otsustamisel autonoomia. Prokuratuuri korruptsiooni tõkestamise komisjoni pädevusse kuulub korruptsiooni ennetamine prokuratuuris ning komisjon vastutab korruptsiooni ennetamise ja kontrolli tõhusa süsteemi loomise eest.

Vastu on võetud otsused reformide läbiviimiseks, millega tugevdatakse huvide konfliktide vältimise raamistikku. Riigiametnikud, parlamendiliikmed, valitsusliikmed ja teised avaliku sektori ametnikud on kohustatud vältima igasugust huvide konflikti ja tegutsema viisil, mis ei tekitaks kahtlusi nende aususes . Valitud ja ametisse määratud ametiisikud ning nende abikaasad peavad oma vara avalikult deklareerima. Huvide ja varade deklaratsioonid esitatakse riiklikule eetikakomisjonile ning neid säilitatakse eetikakomisjoni andmebaasis. 27. juunil 2019 võttis parlament vastu avalike ja erahuvide reguleerimise seaduse uue redaktsiooni, mis jõustus 1. jaanuaril 2020. Seaduse eesmärk on lihtsustada huvide konfliktide deklareerimise korda . Deklaratsioon tuleb esitada ühe kuu jooksul pärast ametisse valimist, nimetamist või määramist. Uute sätetega muudeti deklareeritavaid andmeid. Erahuvide ja varade deklaratsioonid esitatakse riiklikule eetikakomisjonile ning avalikustatakse . Alates 2020. aastast on ligikaudu 90 % deklaratsioonidest avalikud . Riiklik eetikakomisjon rakendab vajaduspõhist lähenemisviisi, algatades uurimised peamiselt rikkumisest teatajate või meedia teadete põhjal. Riiklik eetikakomisjon tegeleb erahuvide registri (PINREG) loomisega, mis peaks hakkama toimima 2020. aasta lõpus ning suurendama ristkontrollitud teabel põhineva lähenemisviisi rakendamise kaudu erahuvide ja varade deklaratsioonide kontrollimise tõhusust.

Riikliku eetikakomisjoni ülesanne on teha lobitöö järelevalvet. Riikliku eetikakomisjoni hallatav lobistide register on avalik . Register sisaldab teavet kõigi ametlikult registreeritud lobistide kohta ja nende lobitöö aruandeid . Riiklik eetikakomisjon ajakohastab registrit, et tõhustada lobistide aruannete esitamist . Registri uus versioon peaks hakkama toimima 2020. aasta detsembris. 2020. aasta juunis võttis parlament vastu lobitöö seaduse muudatused, et suurendada lobitöö läbipaistvust ja seeläbi muuta lobitöö kontrollimine tulemuslikumaks. Nn pöördukse efekti silmas pidades nähakse avalike ja erahuvide reguleerimise seaduse uute sätetega ette ooteperiood. Pärast riigiteenistusest lahkumist ei või isik astuda töösuhtesse juriidilise isikuga, kui ta on riigiteenistusest lahkumisele vahetult eelnenud aasta jooksul otseselt koostanud, kaalunud ja teinud otsuseid asjaomase juriidilise isiku järelevalve või kontrolli kohta (sõltumata juriidilise isiku vormist) või otsuseid, millega eraldati nimetatud juriidilisele isikule Leedu Vabariigi riigi- või omavalitsuste eelarvest raha, või muid otsuseid selle juriidilise isiku vara kohta.

Rikkumisest teatajate õiguslik kaitse on tagatud. Rikkumisest teatajate kaitse seadus jõustus 2019. aasta jaanuaris ja seda kohaldatakse nii avalikus kui ka erasektoris . Seadus sisaldab erisätteid, millega tagatakse rikkumisest teatajate kaitse juhul, kui nad esitavad teavet (muu hulgas) järgmise kohta: oht avalikule julgeolekule või isiklikule julgeolekule ja tervisele, oht keskkonnale, uurimise takistamise või ebaseadusliku mõjutamise katsed, ebaseadusliku tegevuse rahastamine. Prokuratuur uurib rikkumise teateid ja koordineerib rikkumisest teatajate kaitset. Rikkumisest teataja staatus tuleks kas kinnitada või selle kinnitamisest keelduda viie tööpäeva jooksul. Staatuse kinnitamisest keeldumise korral saadetakse teade isikule tagasi ja isik võib selle otsuse edasi kaevata. 2019. aastal tehti 75 otsust, millega 36 juhul kinnitati rikkumisest teataja staatus ja 39 juhul keelduti selle staatuse kinnitamisest.

III.Meedia mitmekesisus

Meedia mitmekesisust käsitlev õigusraamistik põhineb põhiseaduslikel kaitsemeetmetel ja valdkondlikel õigusaktidel. Põhiseadusega on keelatud meedia tsensuur ja monopoliseerimine ning tagatud sõna- ja teabevabadus . Institutsioonilise raamistiku moodustavad Leedu raadio- ja televisioonikomisjon, ajakirjanduseetika inspektori büroo ja avaliku teabe eetika ühendus. Hiljuti vastu võetud avaliku teabe seaduse eesmärk on tagada avaliku teabe suurem läbipaistvus ja objektiivsus. Uues meediapoliitikat käsitlevas dokumendis „Avaliku teabe poliitika strateegilised suunad aastateks 2019–2022“ on kavandatud mitmesugused meetmed meedia mitmekesisuse edendamiseks Leedus.

Institutsioonilise raamistiku moodustavad mitu asutust. Audiovisuaalmeedia teenuseid reguleeriv asutus, Leedu raadio- ja televisioonikomisjon, on parlamendi ees aruandekohustuslik sõltumatu asutus, kes teostab järelevalvet Leedu jurisdiktsiooni alla kuuluvate audiovisuaalmeedia teenuste osutajate tegevuse üle. Komisjoni peamised otsused, aastaaruanded ja uuringud avaldatakse ja on internetis kättesaadavad. Vastavalt üldsuse teavitamise seadusele nimetab Leedu raadio- ja televisioonikomisjoni esimehe ja aseesimehe ametisse parlament. Meedia mitmekesisuse vaatlusvahendi viimase aruande (MPM 2020) kohaselt on Leedu meediat reguleeriva asutuse sõltumatuse ja tõhususega seotud risk hinnatud väga väikeseks . Ajakirjanduseetika inspektori büroo on riiklik institutsioon, ms hindab üldsuse teavitamise seaduses sätestatud üldsuse teavitamise põhimõtete järgimist. Büroo käsitleb kaebusi ning uurib meedias au ja väärikuse ning eraelu puutumatuse kaitse õiguse rikkumise juhtumeid. Meedia mitmekesisuse vaatlusvahendi 2020. aasta aruande kohaselt hinnati ka selle institutsiooni sõltumatusega seotud riski väga väikeseks. Avaliku teabe eetika ühendus on autonoomne organisatsioon, mille eesmärk on tagada kutse-eetika järgimine, edendada üldsuse teadlikkust eetikapõhimõtetest ja tõsta teadlikkust uudiste kriitilisest analüüsist. Selle liikmete hulka kuuluvad avaliku teabe tootjad (meediaväljaanded) ja ajakirjanike organisatsioonid.

Leedu õiguses on ette nähtud kaitseabinõud meediaomandi läbipaistvuse tagamiseks. Üldsuse teavitamise seadus kohustab meediaettevõtteid avaldama andmed oma omandistruktuuri kohta selleks määratud asutusele, nimelt kultuuriministeeriumile. Meedia mitmekesisuse vaatlusvahendi 2020. aasta aruande kohaselt hinnati Leedu meediaomandi läbipaistvusega seotud riski keskmiseks, kuna tegelikkuses on avalik teave meediaomandi kohta sageli piiratud või vananenud. Sellega seoses tuleb meelde tuletada, et läbivaadatud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivis julgustatakse liikmesriike võtma vastu seadusandlikke meetmeid, milles on sätestatud, et nende jurisdiktsiooni alla kuuluvad meediateenuse osutajad teevad kättesaadavaks teabe oma omandistruktuuri, sealhulgas tegelike tulusaajate kohta . 2019. aastal jõustusid üldsuse teavitamise seaduse muudatused, mis käsitlevad avaliku teabe tootjate ja levitajate infosüsteemi. Leedu ametiasutuste kinnitusel on muudatuste eesmärk tagada avaliku teabe protsesside suurem läbipaistvus ja avaliku teabe objektiivsus. Süsteem peaks käivituma 2020. aasta lõpus ja selle kaudu saab täiendavat teavet meediakanalite kohta.

Uue strateegia eesmärk on suurendada meedia sõltumatust. Meedia mitmekesisuse vaatlusvahendi 2020. aasta aruandes tõstetakse esile probleem, et meediaväljaanded kuuluvad poliitiliste huvidega tütarettevõtjate kaudu kaudselt poliitikutele, eriti kohalik ja piirkondlik meedia, mistõttu poliitilise sõltumatusega seotud riski hinnati suureks. See näib olevat oluline probleem, võttes arvesse MPM 2020-s esitatud järeldust, mis juhib tähelepanu uudistemeedia omandi kontsentreerumisele Leedus, kus üksikud ettevõtjad omavad valdavat osa uudistemeedia kanalitest. 2018. aastal avaldati Euroopa Nõukogu ajakirjanduse kaitse ja ajakirjanike turvalisuse edendamise platvormil üks hoiatus, mis oli seotud 2018. aasta jaanuaris ajutise parlamendikomisjoni loomisega, et kaaluda seadusemuudatusi Leedu rahvusringhäälingu juhtimise ja järelevalve reguleerimiseks . Leedu Ajakirjanike Liidu, Leedu raadio- ja televisioonikomisjoni esimehe ning Euroopa Ringhäälingute Liidu hinnangul oleks mõne kavandatud muudatusega kehtestatud Leedu rahvusringhäälingu üle poliitiline kontroll ning seatud ohtu avalik-õigusliku ringhäälingu sõltumatus. Võttes arvesse rahvusringhäälingu seaduse muutmise seaduse sätteid, kuulutati Euroopa Nõukogu platvormil 26. märtsil 2020 see juhtum lahendatuks, järeldades, et tegemist ei ole enam aktiivse ohuga meediavabadusele . Leedu Vabariigi kultuuriministeerium võttis 2019. aasta veebruaris vastu uue meediapoliitikat käsitleva dokumendi „Avaliku teabe poliitika strateegilised suunad aastateks 2019–2022“, mille eesmärk on kujundada ja koordineerida avaliku teabe poliitikat, tuginedes selgetele riiklikele prioriteetidele, nagu sisu mitmekesisuse ja kvaliteedi edendamine, usaldusväärne avalik teave, meedia suurem sõltumatus ja vastutus ning meedia- ja infopädevus.

Õigus teabele on sätestatud Leedu põhiseaduses ja üldsuse õigus tutvuda ametiasutuste valduses olevate haldusdokumentidega on reguleeritud üldsuse teavitamise seadusega. Mõnikord on aga ajakirjanikel raskusi avalikule teabele juurdepääsu saamisel, kuna riigiasutused keelduvad seda andmast . 2018. aasta septembris kaotati tava, mille kohaselt ajakirjanikud said registrikeskuse andmeid tasuta, ja ajakirjanikud on seda avalikule teabele juurdepääsu uut piirangut karmilt kritiseerinud . Valitsus on kehtestanud ajutise lahenduse, kuid püsiva ja tervikliku mehhanismi jaoks vajalikud õigusnormid on veel vastu võtmata.