ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 5.1.2011 
KOM(2010) 805 lõplik 
  
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, 
 
milles käsitletakse 
haide ja röövlindude rändliikidega seotud vas tastikuse mõistmise memorandumeid, mis 
on sõlmitud metsloomade rändliikide  kaitse konventsiooni alusel  
ET 2   ET KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, 
 
milles käsitletakse 
haide ja röövlindude rändliikidega seotud vas tastikuse mõistmise memorandumeid, mis 
on sõlmitud metsloomade rändliikide  kaitse konventsiooni alusel  
Euroopa Liit on olnud rändliik ide kaitse konventsiooni1
 osaline alates 1983. aastast. 
Konventsiooniga on ühinenud ka  kõik ELi liikmesriigid. K onventsiooni I lisa sisaldab 
ohustatud rändliikide loetelu, konventsiooni II lisas aga on loetletud sellis ed rändliigid, millel 
on ebasoodne kaitsestaatus ja mille kaitsmiseks ja haldamiseks tuleks sõlmida rahvusvahelisi lepinguid, ning sellised rändliigi d, mille kaitsestaatus selliste rahvusvaheliste lepingute alusel 
tehtava rahvusvahelise koost öö kaudu oluliselt paraneks. 
See kehtib ka haide ning Aafrikas ja Euraas ias elavate röövlindude rändliikide puhul, millega 
seoses on rändliikide kaitse konventsiooni alus el sõlmitud kaks õiguslikult mittesiduvat 
vastastikuse mõistmise memorandumit:  
1. Haide rändliikide kait set käsitlev vastastikus e mõistmise memorandum 
Filipiinide pealinnas Manilas võeti 12. v eebruaril 2010 haide rändliikidega seotud 
rahvusvahelise koostöö kolmanda koosoleku raames rändliikide kaitse konventsiooni 
alusel vastu haide rändliikide kaitset kä sitlev vastastikuse mõistmise memorandum
2. 
Vastastikuse mõistmise memorandum avati al lakirjutamiseks ja sellele kirjutasid 
viivitamata alla järgmised 10 levialariiki (riigid, mis teostavad oma jurisdiktsiooni mõnel haide rändliigi levila osal, või riigi d, kelle lipu all sõitvad laevad kas tegelevad 
või neil on võimalik tegeleda  haide rändliikide püüdmiseg a väljaspool siseriikliku 
jurisdiktsiooni piire): Ameerika Ühendriigi d, Belau, Costa-Rica, Filipiinid, Ghana, 
Guinea, Kongo, Libeeria, Senegal ja Togo. Kuna memorandumi jõustumiseks oli 
vaja vähemalt 10 allkirja, siis jõustus va stastikuse mõistmise memorandum 1. märtsil 
2010. Vastastikuse mõistmise memorandum on  uutele riikidele allakirjutamiseks 
avatud. Kõnealune memorandum on õiguslikult mittesiduv vahend, mis hõlmab 
konventsiooni I ja II lisas loetletud seitset hailiiki
3. Konventsioonile allakirjutanute 
kokkuleppel võib memorandumisse lisada uusi liike. 
EL kujundas kooskõlastatud seisukoha ja osales vastastikuse mõistmise 
memorandumit käsitlevatel läbirääkimistel. Kuna EL on vastastikuse mõistmise memorandumi määratluse kohaselt piirkondliku majandusintegratsiooni 
organisatsioon, on tal lubatud memorandu mile alla kirjutada ja osaleda 
                                                
 
1 Metsloomade rändliikide kaitse konv entsioonis, mis allkirjastati Bonni s 23. juunil 1979, kutsutakse üles 
tegema rahvusvahelist koostööd rändliikide kaitseks.  Kõnealuse konventsiooni artikli IV punktis 4 
julgustatakse konventsiooniosalisi sõlmima lepinguid, sh õiguslikult mittesiduvaid halduskokkuleppeid 
rändliikide mis tahes populatsiooni suhtes. Euroopa Liit ja kõik ELi liikmesriigid kuuluvad rändliikide 
kaitse konventsiooni 113 osalise hulka. Kõnealuses rahvusvahelises konventsioonis esindab Euroopa 
Liitu Euroopa Komisjon. 
2 http://www.cms.int/species/sharks/ MoU/Migratory_Shark_MoU_Eng.pdf 
3 Vaalhai ( Rhincodon typus ), hiidhai ( Cetorhinus maximus ), mõrtsukhai ( Carcharodon carcharias ), 
troopika makohai ( Isurus paucus) , atlandi makohai (Isurus oxyrinchus),  harilik e atlandi heeringahai 
(Lamna nasus ), harilik ogahai (põhjapoolkera populatsioonid) (Squalus acanthias).  
ET 3   ET memorandumile allakirjutanute koosole kul, mis on vastastikuse mõistmise 
memorandumi juhtorgan. Enamik ELi liikmesr iike, kes on ühtlasi ka levialariigid, 
saavad samuti vastastikuse mõistmise memo randumile alla kirjutada. Elurikkuse, 
kalanduse ja ühtse välispoliitika seisukohalt omab ühinemine kõnealuse memorandumiga ELi seisukohalt lisandväärtust . Seetõttu tehaks e ettepanek, et EL 
ühineks kõnealuse vastastikuse mõistmise memorandumiga ning et sellele kirjutaks 
alla isik, kes esindab Eu roopa Komisjoni kui ELi es indajat rändliikide kaitse 
konventsioonis. Memorandumi allkirjastamin e ei takista komisjonil esitamast omi 
seisukohti rändliikide kaitse konventsiooni ja se lle osaliste tulevast korraldust ja tööd 
käsitleva ning istungijärkude vahelisel aj al elluviidava hindamisprotsessi kohta; 
kõnealust protsessi alustati konventsiooniosa liste 9. konverentsil ja  selle eesmärk on 
uurida rändliikide kaitse konventsiooni ja  sellega seotud kokkulepete täiustamise 
võimalusi.  
Vastastikuse mõistmise memorandum sisaldab  osa, kus sätestatakse nii kaitsekava 
üldised eesmärgid kui ka konkreetsemad eesmärgid ja meetmed, mida memorandumile allakirjutanud peavad ra kendama. Kohtumisel ei olnud võimalik 
vastu võtta üksikasjalikumat ja kaugeleul atuvat kaitsekava, kuid tööd jätkatakse e-
posti kaudu, et tekst valmiks vastastikuse mõistmise memorandumile allakirjutanute 
esimeseks koosolekuks, kus kõnealune kava  tuleks ühehäälselt vastu võtta. 
Vastastikuse mõistmise memorandumis käsitle takse haide kaitsmisega seotud olulisi 
küsimusi, sh uimepüüki, kaaspüüki ning koost ööd valitsuste, valitsustevaheliste ja 
valitsusväliste organisatsioonide vahel, samuti osalemist Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni, piirk ondlike kalandusorganisatsioonide, 
kalandusvaldkonna sidusrühmade, koha like omavalitsuste, piirkondlike 
merekonventsioonide, ohustatud looduslike loom a- ja taimeliikidega rahvusvahelise 
kauplemise konventsiooni ja bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni tegevuses. 
Vastastikuse mõistmise memorandumi lis andväärtus on ühtse seisukoha loomine 
haide rändliikide kaitsestaatuse parandami se või soodsa kaitsestaatuse taastamise 
suhtes ning nii spetsialiseeritud kui ka spetsialiseerimata haipüügi jätkusuutlikkuse 
tagamine. Põhieesmärkide hulka kuuluvad ka teadusuuringud, seir e, teabevahetus 
ning üldsuse teadlikkus ja osalemine. Vastastikuse mõistmise memorandumi edu 
sõltub meetmete rakendamisest siseriiklikul tasandil.  
Vastastikuse mõistmise memorandum on täielikult kooskõlas haide kaitse ja 
haivarude majandamise ühenduse tegevuskavaga, mille komisjon võttis vastu 2009. aasta veebruaris ning mida põllumajanduse ja kalanduse nõukogu toetas oma 23. aprilli 2009. aasta järeldustes. Lisaks on see esimene rändliikide kaitse konventsiooni alusel sõlmitud kokkulepe, mis käsitleb kalu ning hõlmab liike, mis pakuvad eelkõige rahvusvahelise kauba nduse seisukohalt kaubanduslikku huvi. 
Memorandumiga lisatakse haipüügiga seot ud küsimused püsivalt rahvusvaheliste 
poliitiliste päevateemade hulka, aidates kaitsta ja majandada haide rändliike, ning toetatakse ohustatud looduslike looma- ja  taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise 
konventsiooni ning piirkondlike merekonventsioonide tegevust. 
Memorandumi haldamise, rahastamise ja menetluskorraga seotud kulud on viidud 
miinimumini. See tähendab personali ja  koosolekutega seotud kulude kokkuhoidmist 
ning elektrooniliste andmesidevahendite eelistamist. Memorandumis on sätestatud, et allakirjutanud püüavad memorandumi rake ndamist rahastada siseriiklikest ja 
muudest allikatest, samuti on lubatud l uua fond, et katta kulud, mis on seotud 
arengumaade osalemisega memorandumile alla kirjutanute koosole kutel. Peale selle 
ET 4   ET tuleks vastastikuse mõistmise memorandum ile allakirjutanute koosoleku käigus 
moodustada sekretariaat ni ng alalise sekretariaadi loomiseni peaks ajutise 
sekretariaadi ülesandeid täitma konve ntsiooni sekretari aat. Konventsiooni 
sekretariaat peaks kokku kutsuma me morandumile allakirjutanute esimese 
koosoleku, mis peaks kõnealusel koosolekul  vastu võtma oma menetluseeskirjad. 
Memorandumile allakirjutanute koosol ek määrab kuni rändliikide kaitse 
konventsiooni tulevikku käsi tlevate otsuste vastuvõtmiseni kindlaks mitmesugused 
üksikasjad. 
2. Aafrikas ja Euraasias elavate röövlindude rändliikide kaitset käsitlev 
vastastikuse mõistmise memorandum 
Rändliikide kaitse konventsioonil põhinev ning Aafrikas ja Euraasias elavate 
röövlindude rändliikide kaitset  käsitlev vastastikuse mõistmise memorandum sõlmiti 
Araabia Ühendemiraatides, Abu Dhabis 22. oktoobril 2008. Sel kuupäeval kirjutas 
vastastikuse mõistmise memorandumile alla 28 levialariiki, sh viis ELi liikmesriiki: Madalmaad, Soome, Portugal, Ungari ja Ühendkuningriik. Kuuenda liikmesriigina allkirjastas memorandumi 19. juulil 2010  Luksemburg. Memorandum jõustus 1. 
novembril 2008. Praeguseks on memorandumile alla kirjutanud 30 osalist ja üks 
toetajaliige. EL kujundas kooskõlastatud seisuko ha ja osales vastastikuse mõistmise 
memorandumit käsitlevatel läbirääkimistel. Kuna EL on vastastikuse mõistmise memorandumi määratluse kohaselt piirkondliku majandusintegratsiooni 
organisatsioon, on tal lubatud memorandu mile alla kirjutada ja osaleda 
memorandumile allakirjutanute koosole kul, mis on vastastikuse mõistmise 
memorandumi juhtorgan. EL saab kõnealusel e memorandumile allakirjutamise ja 
liikmesriikidega peetud tehniliste konsulta tsioonide raames välja töötatud ELi 
strateegia kaudu anda oma panuse memorandumi edukasse rakendamisse.  
Memorandumi rakendamist ELis hõlbustab asjaolu, et enamik meetmeid on 
linnudirektiivi ja elupaikade direktiiv i sätete kaudu ELis juba rakendatud. 
Täiendavate ELi õigusaktide vastuvõtmise ks puudub vajadus. Memorandumi raames 
tehtav töö peaks olema kooskõlas ELi õi gusraamistikuga ning võtma arvesse ELis 
kehtivaid liigipõhiseid tege vuskavasid, programmi LIFE projekte, erikaitsealade 
kaitsemeetmeid ning käimasolevaid algatusi, mis on seotud erikaits ealasid nii seest- 
kui ka väljastpoolt mõjutavate probleem ide tõenäolise toimega, nt tehnilised 
küsimused, mis on seotud tuul eturbiinide, raisakotkaste toitmise ja säästva 
põllumajandustootmise mõjuga. 
Vahendiks on õiguslikult mittesiduv vastastikuse mõistmise memorandum, mis 
sisaldab muuhulgas üldiste kaitsemeetmete nimekirja, memorandumi rakendamist ja aruandlust käsitlevat osa ning lõppsätte id. Memorandumile on lisatud tegevuskava, 
mis sisaldab konkreetseid meetmeid, mida  allakirjutanud peaksid rakendama. 
Memorandumi nõuetekohane rakendamine p eaks tõhustama röövlindude rändliikide 
kaitset Euroopas, Aasias ja Aafrikas, ai dates sellega kaasa ELi poliitikaeesmärkide 
saavutamisele nii ELis kui ka rahvusvahelisel tasandil. Nende eesmärkide hulka kuuluvad ELi kohustuste suurendamine ja meetmete tugevdamine ülemaailmse linnukaitse valdkonnas, lennuteede korralduse edendamine ja koostöö tugevdamine 
asjaomaste rahvusvaheliste konventsioonidega vastavalt 2004. aastal linnudirektiivi 25. aastapäeva puhul korraldatud konverentsi  järeldustele. Seetõttu tehakse 
ettepanek, et EL ühineks kõnealuse vastas tikuse mõistmise memorandumiga ning et 
ET 5   ET sellele kirjutaks alla isik, kes esinda b Euroopa Komisjoni kui ELi esindajat 
rändliikide kaitse konventsioonis.  Memorandumi allkirjastamin e ei takista komisjonil 
esitamast omi seisukohti rändliikide kaitse konventsiooni ja selle osaliste tulevast korraldust ja tööd käsitleva ning istung ijärkude vahelisel ajal elluviidava 
hindamisprotsessi kohta; kõnealust prot sessi alustati konve ntsiooniosaliste 9. 
konverentsil ja selle eesmärk on uurida rändliikide kaitse  konventsiooni ja sellega 
seotud kokkulepete täiustamise võimalusi.  
Kuna memorandum ei ole õiguslikul t siduv, on tegevuskava rakendamine 
vabatahtlik. Siiski kehtib kokkulepe, et ka vandatavate kaitseprogrammide toetuseks 
püütakse leida rahalisi vahendeid. Memora ndumis on sätestatud, et allakirjutanud 
püüavad röövlindude kaitseks vajalike meet mete rakendamist oma territooriumil 
rahastada siseriiklikest ja muudest allikatest.
 Lisaks püüavad allakirjutanud abistada 
üksteist tegevuskava põhipunktide rakendamisel ja rahastamisel.  Allakirjutanutel ja 
levialariikidel palutakse siseriiklike eelarvemenetlu ste kaudu kindlaks määrata 
vabatahtlike annetuste suurus. Araabia Ühendemiraadid lubasid võtta esimese kolme tegevusaasta jooksul enda kanda kõi k koordineerimisüksuse haldus- ja 
institutsionaalsed kulud. See Abu Dhabis  asuv üksus alustas tegevust 2009. aasta 
juunis. Araabia Ühendemiraatide pa kkumine katab järgmised kulud: ÜRO 
keskkonnaprogrammi ning rändliikide kaitse konventsiooni töötajat e palgad, samuti 
koosolekute korraldamise, ruumide rendi, varu stuse, arvutitarvi kute, sidevahendite, 
tõlkimise ning Bonni ja Abu Dhabi vahelist e sõitude ning väiketoetuste programmiga 
seotud kulud. Kuna Araabia Ühendemi raadid kannavad kindlaksmääratud 
ajavahemikul vastastikuse mõistmise memorandumi sekretariaadiga seotud kulud, 
suunatakse kõik muud vabatahtlikud a nnetused otse rakendusmeetmete 
kohaldamiseks. 
Seepärast palub komisjon nõukogult luba kõnealusele kahele memorandumile Euroopa 
Liidu nimel alla kirjutada.