ET Euroopa Liidu Teataja C 307/1

2012. AASTA FINANTSTEGEVUSE ARUANNE

II jagu – Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

2013/C 307/01

SISUKORD

1. SISSEJUHATUS

2. KOKKUVÕTE

3. 2012. EELARVEAASTA EESMÄRGID JA EELARVE

3.1. Peamised haldusalased eesmärgid

3.2. Euroopa Ülemkogu ja nõukogu 2012. aasta eelarve koostamine

3.2.1. Üldine lähenemisviis

3.2.2. 2012. aasta eelarve

3.2.3. 2012. aasta eelarve ja ELi eelarve 5. rubriigi finantsperspektiivid

4. ÜLDINE ÜLEVAADE 2012. AASTA EELARVE TÄITMISEST

4.1. Tegevus ja eesmärgid 2012. aastal

4.1.1. Euroopa Ülemkogu ja nõukogu tegevus 2012. aastal

4.1.2. Haldusalaste eesmärkide saavutamine 2012. aastal

4.2. Tulu

4.3. 2012. aasta kulud

4.3.1. Ülevaade eelarve täitmise kohta 2004.–2012. aastal

4.3.2. Assigneeringute kasutamine kategooriate kaupa 2012. aastal

4.3.3. Eelarvemuudatused 2012. aastal

4.4. Ülekantud assigneeringud

4.4.1. 2011. aastast üle kantud assigneeringute kasutamine

4.4.2. 2012. aastast 2013. aastasse üle kantud assigneeringud

4.5. Sihtotstarbeline tulu

4.5.1. Enne 2012. aastat saadud sihtotstarbeline tulu

4.5.2. 2012. aastal saadud sihtotstarbeline tulu

1. SISSEJUHATUS

Vastavalt finantsmääruse (1) artiklile 142 esitatakse käesolevas dokumendis ELi eelarve II jao (Euroopa Ülemkogu ja nõukogu) eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne 2012. eelarveaasta kohta.

Käesolev aruanne põhineb 2012. aasta raamatupidamisaruandel, nõukogu eelarvevahendite käsutajate tegevust käsitlevate aastaaruannete tulemustel ning nõukogu finantssüsteemist saadud eelarve täitmist käsitleval teabel.

Käesoleva aruande 3. peatükis tehakse kokkuvõte 2012. eelarveaastaks ettenähtud raamistikust. Üldine ülevaade 2012. aastal saadaolevate eelarveassigneeringute kasutamisest on toodud 4. peatükis.

2012. aasta eelarve täitmine eelarveridade kaupa on esitatud lisas toodud tabelis.

2. KOKKUVÕTE

Nõukogu peasekretariaat (edaspidi „peasekretariaat”) jätkas 2012. aastal jõupingutustega, et ratsionaliseerida eelarve koostamist ja rakendamist, parandades finantsametnike sisulisi teadmisi ja tõhustades nende tegevuspädevust. Põhjaliku tegelike vajaduste ja prioriteetide analüüsi tulemusena vähendati Euroopa Ülemkogu ja nõukogu (edaspidi „ülemkogu ja nõukogu”) 2012. aasta eelarvet 29 miljonit eurot võrreldes 2011. aastaga.

Peasekretariaadi töötajate arvu kohandamiseks ja nende paremini kasutamiseks tehtud jõupingutuste tulemusena lühenes ametikohtade loetelu 20 ametikoha võrra, nii et 2012. aasta loetelus on nüüd kokku 3 153 ametikohta.

Ülemkogu ja nõukogu 2012. aasta eelarve suuruseks kinnitati 533,9 miljonit eurot. 2012. eelarveaasta lõpuks kasutati ära 489,9 miljonit eurot ja kasutamata jäi 44 miljonit eurot. Seega oli 2012. aasta ülemkogu ja nõukogu eelarve täitmise määr 91,8 %.

44 miljoni euro ulatuses assigneeringute tühistamise peamised põhjused on järgmised:

— delegatsioonide sõidukulude alakasutamine (14,7 miljonit eurot);

— suulise tõlke kulude alakasutamine (5,9 miljonit eurot);

— töötasude kohandamata jätmine (7,4 miljonit eurot);

— väiksem vajadus Euroopa Liidu Teataja järele (0,9 miljonit eurot);

— ametikohtade loetelusse kantud ametikohtade osaliselt täitmata jätmine ja väiksemad palgakulud (6,4 miljonit eurot);

— väiksem vajadus muude töötajatele tehtud kulutuste (nt lepingulised töötajad, lähetatud liikmesriikide eksperdid) ja missioonide järele (3 miljonit eurot);

— väiksem vajadus koosolekute korraldamiseks, tehnilisteks sisseseadeteks ja kontoriinventariks (1,5 miljonit eurot);

— reservi kantud summade mittekasutamine (2 miljonit eurot).

Tühistatud assigneeringute puhul tuleks märkida, et neli esimest punkti (29 miljonit eurot) olenevad tegelikult liikmesriikide tegevusest, s.t delegatsioonide sõidu- ja suulise tõlke kulude kasutamisest, otsustest töötasude kohandamise kohta ning sellest, millisel kujul ja millal otsustatakse seadusandlikud otsused avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

3. 2012. EELARVEAASTA EESMÄRGID JA EELARVE

3.1. Peamised haldusalased eesmärgid

Nõukogu peasekretariaadi peamised haldusalased eesmärgid 2012. aastal olid järgmised:

— tagada järjepidev toetus Euroopa Ülemkogu eesistuja ja nõukogu tööle;

— jätkata haldusalase kaasajastamise protsessi, et parandada töökorralduse kvaliteeti;

— valmistuda ette organisatsioonilisteks kohandusteks seoses Horvaatia ühinemisega 2013. aasta juulis.

3.2. Euroopa Ülemkogu ja nõukogu 2012. aasta eelarve koostamine

3.2.1. Üldine lähenemisviis

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu 2012. aasta eelarve koostamine põhines kahel eraldi menetlusel:

1) 2011. aasta märtsis 2012. aasta eelarveprojekti kohta ettepaneku esitamine ja

2) 2011. aasta augustis 2012. aasta eelarveprojekti kohta kirjaliku muutmisettepaneku tegemisel seoses Horvaatia ühinemisega.

Ülemkogu ja nõukogu 2012. aasta eelarve koostamise eesmärgiks oli eelarvet võrreldes 2011. aasta tasemega mitte suurendada. Lisaks sellele nn nullkasvu lähenemisviisile on mõningate konkreetsete eelarveridade assigneeringuid vähendatud, võttes arvesse eelarve täitmist eelnevatel aastatel.

Horvaatia ühinemise ettevalmistamiseks olid vahendid vajalikud juba 2012. aastaks, eelkõige seoses horvaadi keelega (tõlkijad ja juristid-lingvistid) ning acquis communautaire’i avaldamisega nimetatud keeles. Sellest tulenevalt palus komisjon 30. juunil 2011 institutsioonidel esitada 5. augustiks 2011 ühinemisega seotud ressursse käsitlevad omapoolsed ettepanekud, mis lisati seejärel ELi 2012. aasta eelarveprojekti kirjalikku muutmisettepanekusse. Pidades silmas Horvaatia ühinemisega seotud vajadusi, tegi peasekretariaat ettepaneku täiendada oma eelarveprojekti 1 375 000 euro võrra.

3.2.2. 2012. aasta eelarve

Eelarvepädevad institutsioonid kinnitasid ülemkogu ja nõukogu 2012. aasta eelarveks kokku 533,9 miljonit eurot.

Eelarve erinevus – 29,3 miljonit eurot (– 5,2 %) võrreldes 2011. aasta eelarvega jaotub järgmiselt:

— 10 miljonit eurot vähem hoone „Europa” ettemakseteks,

— 9 miljonit eurot vähem delegatsioonide sõidukuludeks,

— 8 miljonit eurot vähem delegatsioonide suulise tõlke kuludeks,

— 4 miljonit eurot vähem seoses ettenägematute kulude reserviga,

— 2,5 miljonit eurot vähem seoses EEASile üle antud ehituslepingutega,

— 2,8 miljonit eurot rohkem tegevuskuludeks (õigusaktidest tulenevad ja lepingulised kohustused),

— 1,4 miljonit eurot rohkem Horvaatia ühinemise ettevalmistamiseks, mis jaotub järgmiselt: — kulutused lepingulistele töötajatele: 400 000 eurot, — Euroopa Liidu Teataja / acquis communautaire: 550 000 eurot, — hooned, seadmed ja tegevuskulud: 425 000 eurot.

Ülemkogu ja nõukogu 2012. aasta ametikohtade loetelu vähenes 20 koha võrra (3 173-lt 3 153ni).

Tabelis 1 antakse ülevaade 2012. aasta eelarve koostamise kohta kategooriate kaupa. Koos Horvaatia ühinemise jaoks antud lisavahenditega oli ülemkogu ja nõukogu 2012. aasta eelarve nominaalvähenemine võrreldes 2011. aastaga 5,2 %. Võttes arvesse 2012. aastaks prognoositud 1,8 % inflatsiooni, vähenes eelarve reaalhindades tegelikult 7 %.

Tabel 1

Ülemkogu ja nõukogu 2012. aasta eelarve võrreldes 2011. aasta eelarvega (kategooriate kaupa)

(eurodes) Kategooria 2011. aasta eelarve Eelarveprojekt 2012 Muutmisettepanek (Horvaatia) Lõplik 2012. aasta eelarve 2012. ja 2011. aasta erinevus 1 2 3 4 = 2 + 3 5 = 4/1 Ametikohtade loetelu 288 302 206 294 797 000 — 294 797 000 2,3 % Muude teenistujate kulud 24 586 301 23 065 000 425 000 23 490 000 –4,5 % Hooned 38 255 000 38 153 000 350 000 38 503 000 0,6 % Andmetöötlussüsteemid 35 782 000 36 091 000 25 000 36 116 000 0,9 % Suulise tõlke kulud 94 722 973 86 723 000 — 86 723 000 –8,4 % Delegatsioonide sõidukulud 33 675 000 24 675 000 — 24 675 000 –26,7 % Euroopa Liidu Teataja 5 193 000 4 626 000 550 000 5 176 000 –0,3 % III jaotis (viidi 2012. aastal üle EEASile) 2 536 000 — — — – 100,0 % Mitmesugused kulud 19 210 000 17 415 000 25 000 17 440 000 –9,2 % Reserv 6 000 000 2 000 000 — 2 000 000 –66,7 % Kokku (v.a soetamine) 548 262 480 527 545 000 1 375 000 528 920 000 –3,5 % Kinnisvara soetamine 15 000 000 5 000 000 — 5 000 000 –66,7 % Kõik kokku 563 262 480 532 545 000 1 375 000 533 920 000 –5,2 %

3.2.3. 2012. aasta eelarve ja ELi eelarve 5. rubriigi finantsperspektiivid

Tabelis 2 on esitatud ülevaade ülemkogu ja nõukogu eelarve arengust aastatel 2006–2012. Ülemkogu ja nõukogu osa mitmeaastase finantsraamistiku rubriigis 5 on vähenenud 8,8 protsendilt 2006. aastal 6,2 protsendini 2012. aastal.

2006–2012 saavutatud vähenemine on peamiselt ettevaatliku eelarvehalduse tulemus. Märkimisväärne vähenemine 2011. aastal on peamiselt vahendite EEASile ülekandmise tulemus ning vähenemine 2012. aastal saavutati sellega, et vähendati teatavateks tegevusteks mõeldud assigneeringuid, pidades silmas varasemate aastate eelarvete täitmist ja tegelikke vajadusi (nt punktis 3.2.2 osutatud suulise tõlke ja sõidukulud).

Tabel 2

ELi eelarve II jao (Euroopa Ülemkogu ja nõukogu) areng ajavahemikus 2006–2012 finantsperspektiivide 5. rubriigi alusel

(Summad jooksevhindades) 2006 2007 2008 2009 (2) 2010 2011 2012 Miljonit eurot Muutus Miljonit eurot Muutus Miljonit eurot Muutus Miljonit eurot Muutus Miljonit eurot Muutus Miljonit eurot Muutus Miljonit eurot Muutus Rubriik 5 6 708 5,5 % 7 115 6,1 % 7 457 4,8 % 7 603 2,0 % 7 962 4,7 % 8 173 2,7 % 8 607 5,3 % Ülemkogu/nõukogu 592 5,2 % 594 0,3 % 595 0,2 % 603 1,3 % 634 5,1 % 563 –11,2 % 534 –5,2 % Ülemkogu/nõukogu osakaal rubriigis 8,8 % 8,3 % 8,0 % 7,9 % 8,0 % 6,9 % 6,2 %

4. ÜLDINE ÜLEVAADE 2012. AASTA EELARVE TÄITMISEST

4.1. Tegevus ja eesmärgid 2012. aastal

4.1.1. Euroopa Ülemkogu ja nõukogu tegevus 2012. aastal

Finantstegevuse aruandes esitab nõukogu peasekretariaat teavet oma põhilise tegevuse kohta, mis on finantsseisukohast asjakohane ning mis iseloomustab nõukogu ja Euroopa Ülemkogu toimimist kõnealusel eelarveaastal.

Tabelis 3 antakse ülevaade nõukogu peasekretariaadi poolt aastatel 2003–2012 korraldatud Euroopa Ülemkogu ja nõukogu kohtumiste arvu arengu kohta. Lisaks 4 704-le nn institutsioonilisele kohtumisele korraldas nõukogu peasekretariaat ka 2 189 sisekohtumist, koolituskursust, seminari, teabeüritust ja -kohtumist ning kohtumist kolmandate riikidega.

Tabel 3

Kohtumiste arvu areng aastatel 2003–2012

Institutsioonilised kohtumised 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Tippkohtumised 6 5 3 3 3 5 7 7 9 7 Nõukogu istungid 77 76 80 76 68 81 74 86 85 77 Coreper 134 128 123 120 106 144 140 122 135 140 Töörühmad 4 333 3 971 3 918 4 037 4 183 4 480 4 272 4 127 4 373 4 480 Kokku 4 550 4 180 4 124 4 236 4 360 4 710 4 493 4 342 4 602 4 704 Muud kohtumised 2 209 2 392 2 791 2 713 1 735 2 051 2 021 1 996 2 075 2 189 Kõik kokku 6 759 6 572 6 915 6 949 6 095 6 761 6 514 6 338 6 677 6 893

Veel üks tegevuse kvantitatiivne näitaja on Euroopa Liidu Teatajas (ELT) avaldatud õigusaktid (tabel 4). 2012. aastal avaldati ELTs 958 õigusakti. Tuleks märkida, et õigusaktide arv sõltub õigusloome protsessi lõpuleviimisest, enne kui õigusaktid saab viimistleda lõpptekstideks, et need ELTs avaldada.

Tabel 4

Õigusaktide arvu areng aastatel 2003–2012

2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 ELTs avaldatud õigusaktid 1 045 1 118 1 056 1 317 1 000 1 274 829 825 986 958

4.1.2. Haldusalaste eesmärkide saavutamine 2012. aastal

2012. eelarveaastaks püstitatud eesmärkide saavutamise võib võtta kokku järgmiselt.

— Ametikohtade loetelu 2012. aastal võttis nõukogu peasekretariaat tööle 165 ametnikku (147 alalist ametnikku ja 18 ajutist teenistujat). Samal aastal lahkus nõukogust töölt 246 ametnikku (217 alalist ametnikku ja 29 ajutist teenistujat), mille tulemusel vähenes ülemkogu ja nõukogu ametikohtade loetelus täidetud ametikohtade arv kokkuvõttes 81 ametikoha võrra.

— Haldusalane kaasajastamine Peasekretäri võetud haldusotsuste tulemusel lühendati ametikohtade loetelu 20 ametikoha võrra. Vähendamine kujutab endast kombinatsiooni peasekretariaadi ravikindlustustalituse (9 ametikohta) ülesannete üleandmisest komisjoni individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ametile ning keeleosakondades töökorralduse ratsionaliseerimisest (11 ametikohta). Osana jätkuvast liikumisest haldusalase kaasajastamise ja paindlikuma töökorralduse suunas ning selleks, et aidata kõikidel töötajatel parandada tasakaalu oma töö- ja eraelu vahel, loodi peasekretariaadis 2012. aastal kaugtööna töötamise võimalus. Selline töökorraldus laiendab teatud tingimuste (milleks on muu hulgas tõendatavad tulemused ja mõõdetav toodang) täitmise korral traditsioonilise ja ajutise kaugtöö võimaluste kasutamist töötajate poolt.

— Finantsjuhtimine Peasekretariaat jätkas 2012. aastal meetmete võtmist, et parandada oma finantsjuhtimist ja finantstulemusi. Peasekretariaat keskendus kogu aasta jooksul oma finantsametnike sisuliste teadmiste suurendamisele ja tegevuspädevuse tõhustamisele. Selle tulemusel paranes eelarvevahendite käsutajate eelarve planeerimine ja täitmine (vähem vahendite ümberjaotamist ja kõrgem eelarve täitmise määr võrreldes 2011. aastaga). Seoses Euroopa ettevõtete jaoks rahakäibe olukorra parandamisega muutus peasekretariaadi arvete makseviivitus veelgi lühemaks ning oli 2012. aastal 19 päeva (21 päeva 2011. aastal ja 27 päeva 2010. aastal, kusjuures maksimaalne tähtaeg võib olla 30 kalendripäeva (direktiiv KOM(2009) 126 lõplik).

— Kinnisvarapoliitika Résidence Palace’i renoveerimise ja selle Euroopa Ülemkogu ja ministrite nõukogu peakorteriks muutmise projekt (hoone „Europa”) jätkus 2012. aastal tegeliku ehitustööga, mille käigus alustati muu hulgas hoone korruste väljaehitamise, isolatsioonitööde ja tehnilise sisseseade paigaldamisega.

4.2. Tulu

Tabelis 5 on esitatud ülevaade 2012. aasta tulutoimingute üldistest tulemustest. Väljend „Kehtivad õigused 2011. aastal” viitab 2011. aastal tehtud sissenõudekorraldustele, kuid mille puhul summad saadi kätte 2012. aastal. Väljend „Kehtivad õigused 2012. aastal” tähendab aga 2012. aastal esitatud tagasinõudmisi.

Kuna 2011. aasta tulutoimingud puudutavad üksnes laekumata sissenõudmiste lõpuleviimist 2012. aastal, keskendutakse tulutoimingute analüüsis nendele toimingutele, mis on algatatud 2012. aastal, ja kogutulule.

Tabel 5

Ülevaade 2012. aasta eelarve tulutoimingutest

(eurodes) Jaotis Peatükk Kehtivad õigused 2011. aastal 2011. aastast sissenõutud tulud Kehtivad õigused 2012. aastal 2012. aastast sissenõutud tulud Kehtivad õigused kokku 2011 + 2012 Kokku sissenõutud 2011 + 2012 2013. aastal sissenõutavad summad 1 2 3 4 5 = 1 + 3 6 = 2 + 4 7 = 5 – 6 4 Mitmesugused ühenduse maksud, lõivud ja tasumisele kuuluvad summad 1 781 865 1 613 558 56 728 674 55 732 900 58 510 539 57 346 459 1 164 080 40 Mahaarvamised töötajate töötasudelt 0 0 25 237 663 25 237 663 25 237 663 25 237 663 0 41 Sissemaksed pensioniskeemi 1 781 865 1 613 558 31 491 011 30 495 238 33 272 876 32 108 796 1 164 080 5 Tulud institutsiooni haldustegevusest 8 710 247 8 509 259 40 751 445 31 791 610 49 461 692 40 300 869 9 160 823 50 Laekumised vallas- ja kinnisvara müügist 55 493 57 947 4 690 3 200 60 183 61 147 – 965 51 Renditulud 50 917 50 917 322 152 287 378 373 068 338 295 34 773 52 Tulud investeeringutest või antud laenudest, panga- ja muud intressid 161 92 525 92 525 92 686 92 525 161 55 Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste ja tehtud tööde eest 124 562 124 016 183 407 179 254 307 969 303 270 4 699 55 EEASi tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste ja tehtud tööde eest 2 788 6 334 595 6 327 661 6 337 383 6 327 661 9 722 57 Muud haldustegevusega seotud osa- ja tagasimaksed 8 191 127 7 991 179 33 250 315 24 462 809 41 441 442 32 453 988 8 987 453 58 Mitmesugused hüvitised 0 0 171 611 71 561 171 611 71 561 100 050 58 EEASi Mitmesugused hüvitised 285 200 285 200 392 150 367 221 677 350 652 421 24 929 6 Ühenduse kokkulepete jms seotud sisse- ja tagasimaksed 9 324 9 324 1 147 035 503 774 1 156 359 513 098 643 261 63 Erilepingutest tulenevad maksed 9 324 9 324 1 147 035 503 774 1 156 359 513 098 643 261 7 Hilinenud maksetelt saadud intress 0 0 395 395 395 395 0 9 Mitmesugused tulud 1 966 534 1 586 730 3 552 1 263 2 289 Kokku 10 503 403 10 132 676 98 629 134 88 029 409 109 132 537 98 162 085 10 970 453

Kehtivate õiguste, st sissenõudekorralduste osas oli tulutoimingute kogumaht 2012. aastal 109 miljonit eurot. Sellest summast 98 miljonit eurot nõuti sisse eelarveaasta jooksul ja 11 miljonit eurot saadakse 2013. aastal.

Peaaegu 60 % (57 miljonit eurot) kogu 2012. aastal sissenõutud tuludest on seotud nõukogu peasekretariaadi personalilt kogutud ühenduse maksude, lõivude ja tasumisele kuuluvate summadega. Sellest summast 25 miljonit eurot puudutab mahaarvamisi töötajate töötasudelt. 32 miljonit eurot saadi pensioniskeemi sissemaksetest ja pensioniõiguste ülekandmisest.

Ülejäänud summa ehk 40 % (40 miljonit eurot) on saadud mitmesuguste haldustoimingute tulemusena. See summa pärineb peamiselt järgmistest allikatest:

— liikmesriikidele eelnevatel aastatel delegaatide sõidukulude katmiseks makstud summadest osa sissenõudmine pärast 2010. ja 2011. aasta deklaratsioonide esitamist (vastavalt 7,5 ja 15,4 miljonit eurot) (peatükk 57);

— liikmesriikidelt tasu sissenõudmine teatud keeltesse täiendava suulise tõlke taotluste eest (7,1 miljonit eurot) (peatükk 57);

— EEASilt nõukogule tehtud ülekandest kui ettemaksest nõukogu peasekretariaadi poolt välisteenistusele osutatavate teenuste eest (6,3 ja 0,7 miljonit eurot) (vastavalt peatükid 55 ja 58);

— teiste institutsioonide osamaksetest ja nõukogu ametnike maksetest nõukogu lastesõimele (1,1 miljonit eurot) (peatükk 57).

4.3. 2012. aasta kulud

4.3.1. Ülevaade eelarve täitmise kohta aastatel 2004–2012

Viimase üheksa aasta jooksul on ülemkogu ja nõukogu eelarve üldine täitmise määr olnud keskmiselt 96 % (joonis 1). Täitmismäär osutab eelarveaasta jooksul tehtud kohustustele.

Tegelikud iga-aastased maksed selle perioodi jooksul on olnud 81 % eelarvest. Konkreetse aasta kogu täitmismäära ja maksete erinevus (st maksmata kohustused) on kooskõlas finantsmääruse artikli 9 lõikega 4 kantud vajalike maksete tegemiseks üle järgmisesse eelarveaastasse.

Ülekantud assigneeringud jaotuvad kahte suuremasse kategooriasse: peasekretariaadi tegevus ja hooned. Esimene on seotud enne eelarveaasta lõppu nõuetekohaselt võetud lepinguliste kohustustega, mille puhul kaupu ei ole siiski veel tarnitud ja/või mille puhul ei saadud arveid kätte enne aasta lõppu.

Joonis 1

Eelarve üldine täitmine aastatel 2004–2012

Teine kategooria puudutab nõukogu peasekretariaadi poolt hoonete (nagu LEXi hoone, lastesõim ja hoone „Europa”) soetamist. Viimastel aastatel on nõukogu peasekretariaat nimetatud soetamiste rahastamiseks saanud kasutada eelarve täitmisel tekkinud sääste.

2012. aastal tehti kaks makset hoone „Europa” soetamiseks: 5 miljonit eurot veebruaris ja 10 miljonit eurot detsembris.

4.3.2. Assigneeringute kasutamine kategooriate kaupa 2012. aastal

2012. aasta kulude analüüs esitatakse 10 kõige olulisema kulukategooria tasemel.

Tabelis 6 võrreldakse lõplikku eelarvet pärast ümberpaigutamisi (veerg 2) eelarve täitmise tulemusega kulukohustuste osas (veerg 3). Erinevus lõpliku eelarve ja kasutatud assigneeringute vahel vastab 2012. aastal kasutamata jäänud summadele.

Tabel 6

Ülevaade 2012. aasta eelarve täitmisest (kategooriate kaupa)

(eurodes) Kategooria 2012. aasta eelarve (esialgne) 2012. aasta eelarve (3) (lõplik) Kohustused Täitmise määr Tühistatud assigneeringud 1 2 3 4 = 3/2 5 = 2 – 3 Ametikohtade loetelu 294 797 000 294 797 000 280 945 901 95,3 % 13 851 099 Muude teenistujate kulud 23 490 000 23 490 000 20 460 594 87,1 % 3 029 406 Hooned 38 503 000 39 773 000 38 906 426 97,8 % 866 574 Arvutisüsteemid 36 116 000 36 116 000 35 987 499 99,6 % 128 501 Suulise tõlke kulud 86 723 000 79 517 346 73 648 026 92,6 % 5 869 320 Delegatsioonide sõidukulud 24 675 000 20 095 654 5 425 528 27,0 % 14 670 126 Euroopa Liidu Teataja 5 176 000 5 176 000 4 306 791 83,2 % 869 209 Mitmesugused kulud 17 440 000 17 955 000 15 241 542 84,9 % 2 713 458 Reserv 2 000 000 2 000 000 — — 2 000 000 Kokku (v.a soetamine) 528 920 000 518 920 000 474 922 307 91,5 % 43 997 693 Kinnisvara soetamine 5 000 000 15 000 000 15 000 000 100,0 % — Kõik kokku 533 920 000 533 920 000 489 922 307 91,8 % 43 997 693

2012. aasta eelarve üldise täitmise määr, sealhulgas ettemaksed hoone „Europa” jaoks, on 91,8 %.

Lõpliku eelarve ja eelarve täitmise vahelist erinevust saab seletada järgmiselt.

— 2011. ja 2012. aastal töötasude kohandamata jätmine tõi kaasa 7,4 miljoni euro suuruse alakasutamise ametikohtade loetelu kategoorias. 4,4 miljoni euro suurune alakasutamine on tingitud ametikohtade loetelus toodud ametikohtade madalast täituvusest (keskmiselt 93 %) (4). Ülejäänud 2 miljonit eurot on peamiselt seotud väiksema vajadusega personalieeskirjades ettenähtud rahaliste õiguste järele (nt pere- jm toetused).

— Muude töötajatele tehtud kulutuste kategoorias on peaaegu pool (1,4 miljonit eurot 3 miljonist eurost) üldkokkuhoiust seotud väiksemate maksetega lepingulistele töötajatele, lähetatud liikmesriikide ekspertidele ja muude välisteenistustele. Väiksemad kulud seoses missioonidega on aidanud kokku hoida 1,1 miljonit eurot.

— Hoonetega seotud kulude haldamine (ilma hooneta „Europa”) andis kokku 0,9 miljoni euro suuruse säästu. 0,4 miljonit eurot sellest summast on seotud väiksemate vee-, gaasi ja elektrienergia kuludega ning ülejäänud osa on seotud teatavate sisustus-, paigaldus- ja hooldustöödega.

— Suulise tõlke jaoks ettenähtud assigneeringuid kasutati 5,9 miljoni euro võrra vähem. Tuleks märkida, et see alakasutamine on saadud pärast seda, kui suuliseks tõlkeks ettenähtud vahenditest kanti 9,4 miljonit eurot üle delegatsioonide sõidukuludeks ettenähtud eelarvereale (5) ning 0,2 miljonit eurot nõukogu täiendavate õiguskulude katmiseks. Lõpptulemusena kanti sõidukulude vahenditest tagasi 2,4 miljonit eurot, et katta täiendavat vajadust suulise tõlke järele teatavate keelte puhul.

— Ümberpaigutamise järel oli delegatsioonide sõidukulude katmiseks saadaolev summa 34,1 miljonit eurot. Esialgne eelarve oli 24,7 miljonit eurot, millele lisandus 9,4 miljonit eurot ülekandena osa suulise tõlke jaoks ettenähtud vahendite säästudest. Teisest küljest kanti aasta jooksul üle 2,4 miljonit eurot, et rahastada täiendavaid suulise tõlke taotlusi teatavates keeltes. Kuna liikmesriigid pidid eelmistel aastatel kasutamata summad hüvitama, eraldati 2012. aasta eelarves hilisemateks makseteks kõigest 5,4 miljonit eurot. See alakasutamine tegi samuti võimalikuks selle, et 2012. aastal sai lisamaksena kanda hoone „Europa” jaks 10 miljonit eurot, Justus Lipsiuse hoone sisseseade jaoks 1,3 miljonit eurot ja 0,3 miljonit eurot teatavate Brüsselis toimuvate kohtumiste jaoks.

— Euroopa Liidu Teataja jaoks ettenähtud assigneeringute kasutamine oli 83 %. Tabelis 6 näidatud 0,9 miljoni euro suurune tühistatud summa on saadud peamiselt sellest, et 2012. aastal avaldati ELTs vähem seadusandlikke ja muid õigusakte.

— Mitmesuguste kulude kategoorias saab suhteliselt madalat täitmismäära selgitada järgmiste teguritega: — väiksem vajadus dokumentide, väljaannete ja avalike ürituste järele (0,9 miljonit eurot); — väiksem vajadus koosolekute korraldamiseks, sealhulgas protokolli-, konverentsi- ja toitlustuskulud (0,7 miljonit eurot); — väiksem vajadus teatavate tehniliste seadeldiste, näiteks konverentsiruumides kasutatavate multimeediaseadmete järele (0,5 miljon eurot); — väiksem vajadus transpordi ning mööbli- ja kontoritarvete järele (vastavalt 0,2 ja 0,1 miljonit eurot);

— eelarve üldine alakasutamine võimaldas eraldada 10 miljonit eurot lisaks hoone „Europa” jaoks ettemaksete tegemiseks eelarves sihtotstarbeliselt ette nähtud 5 miljonile eurole.

4.3.3. Eelarvemuudatused 2012. aastal

2012. eelarveaasta jooksul tehti uusi eraldisi erinevate ümberpaigutuste teel. Tabelis 7 on esitatud otsused, millega muudeti aastatel 2008–2012 eelarve assigneeringuid.

Tabel 7

Eelarvemuudatused laadi kaupa aastatel 2008–2012

Muudatus Aasta Laad Õiguslik alus (6) 2008 2009 2010 2011 2012 Paranduseelarved Finantsmääruse artikkel 29 0 1 0 0 0 Ümberpaigutus B Finantsmääruse artikkel 22 72 46 47 23 23 Ümberpaigutus C Finantsmääruse artikkel 22 3 2 2 2 2 Ümberpaigutus D Finantsmääruse artikkel 24 1 0 0 0 0 Kokku 76 49 49 25 25

Ümberpaigutused C, millega kaasneb eelarvepädeva institutsiooni teavitamine (kooskõlas finantsmääruse artikliga 22), tehti selleks, et tugevdada järgmist:

— ümberpaigutus C1 31. mail 2012: — täiendavad õiguskulud seoses ettenägematute dumpinguvastaste juhtumitega (240 000 eurot);

— ümberpaigutus C2 29. novembril 2012: — ettemakse hoone „Europa” jaoks (10 miljonit eurot); — täiendavad kulud (1 270 000 eurot) seoses kolme projektiga Justus Lipsiuse hoones: avariiväljapääsude olukorra parandamine (217 000 eurot), ventilatsioonisüsteemi jahutusseadmete väljavahetamine (318 000 eurot) ja kohaliku andmekeskuse loomine (735 000 eurot); — koolituseelarve: peatatud stipendiumiprogrammi järelejäänud vahendite ülekandmine (26 000 miljonit eurot).

2012. aastal muudeti sisemiselt ülemkogu ja nõukogu eelarvet, tehes 23 ümberpaigutust B, tuginedes finantsmääruse artikli 22 lõikele 4. Kuigi nende ümberpaigutuste tegemiseks ei ole vaja eelarvepädeva institutsiooni eelnevat teavitamist, peavad need olema nõuetekohaselt põhjendatud nii nende eelarveridade osas, millele assigneeringud ümber paigutatakse, kui ka nende osas, millelt need ära võetakse.

Tabelis 8 antakse ülevaate eelarveridadest, mida 2012. aastal oluliselt (7) muudeti erinevate ümberpaigutuste abil.

Tabel 8

Eelarveread, millel 2012. aastal tehti olulisi ümberpaigutusi

(eurodes) Punkt/artikkel Rubriik Esialgne eelarve 2012 Ümberpaigutused Lõplikud assigneeringud Erinevus 2002 Kinnisvara soetamine 5 000 000 10 000 000 15 000 000 200 % 2003 Ruumide sisustus- ja paigaldustööd 8 030 000 1 602 500 9 632 500 20 % 2004 Turvalisusega seotud tööd 1 110 000 – 325 000 785 000 –29 % 2010 Puhastus- ja hooldustööd 12 861 000 – 390 000 12 471 000 –3 % 2012 Hoonete turvalisus ja valve 9 412 000 532 000 9 944 000 6 % 2100 Seadmete ja tarkvara ostmine 7 969 000 827 273 8 796 273 10 % 2101 Institutsiooniväline abi arvutisüsteemide jaoks 19 032 000 – 291 121 18 740 879 –2 % 2102 Seadmete ja tarkvara hooldus ja korrashoid 4 891 000 300 648 5 191 648 6 % 2103 Telekommunikatsioon 4 224 000 – 836 800 3 387 200 –20 % 2120 Tehnotarvikute ja sisseseade soetamine ja väljavahetamine 4 243 000 – 809 000 3 434 000 –19 % 2122 Tehnotarvikute rent, hooldus, korrashoid ja remont 580 000 300 000 880 000 52 % 2200 Delegatsioonide sõidukulud 24 675 000 –4 579 346 20 095 654 –19 % 2202 Suulise tõlke kulud 86 723 000 –7 205 654 79 517 346 –8 % 2203 Vastuvõtu- ja esinduskulud 2 000 000 377 000 2 377 000 19 % 2205 Konverentside, kongresside ja koosolekute korraldamine 800 000 – 400 000 400 000 –50 % 2210 Dokumentatsiooni ja raamatukoguga seotud kulud 513 000 883 000 1 396 000 172 % 2230 Kontoritarbed 657 000 – 265 000 392 000 –40 % 2236 Õigusabikulud, kahjutasud ja kompensatsioonid 600 000 590 000 1 190 000 98 %

4.4. Ülekantud assigneeringud

4.4.1. 2011. aastast 2012. aastasse üle kantud assigneeringute kasutamine

Nagu nähtub tabelist 9, kanti 2011. aastast 2012. aastasse üle 41,5 miljonit eurot. Võrreldes 2011. aastaga vähenes ülekantud summa 8,3 miljoni euro võrra.

Tabel 9

2011. aastast 2012. aastasse üle kantud assigneeringute kasutamine (kategooriate kaupa)

(eurodes) Kategooria 2011. aastast üle kantud assigneeringud 2012. aasta maksed Täitmise määr Tühistatud assigneeringud 1 2 3 = 2/1 4 = 1 – 2 Ametikohtade loetelu 318 160 316 662 99,5 % 1 499 Muude teenistujate kulud 3 233 722 2 529 707 78,2 % 704 015 Hooned 8 092 005 6 015 243 74,3 % 2 076 762 Arvutisüsteemid 17 074 869 16 046 010 94,0 % 1 028 859 Suulise tõlke kulud 5 599 875 5 507 872 98,4 % 92 003 Delegatsioonide sõidukulud — — — — Euroopa Liidu Teataja 2 348 791 1 016 989 43,3 % 1 331 802 III jaotis 19 079 4 029 21,1 % 15 050 Mitmesugused kulud 4 808 554 4 137 433 86,0 % 671 121 Reserv — — — — Kokku 41 495 055 35 573 944 85,7 % 5 921 111

2011. aastast üle kantud assigneeringute täitmismäär oli 85,7 %. Kuigi täitmine on eelmise aastaga võrreldes suurenenud, ei ole see üldiselt veel jõudnud oodatud tasemele (> 95 %).

Madala täitmismäära peamised põhjused on:

— nõukogu peasekretariaadi poolt aasta jooksul tellitud tööde/kaupade/teenuste osaline või täielik tegemata/tarnimata/osutamata jätmine;

— tehtud tööde, tarnitud kaupade või osutatud teenuste eest ei ole saadud arveid. Tuleks märkida, et see tähendab eelseisvatel aastatel paratamatult eelarvekoormust.

4.4.2. 2012. aastast 2013. aastasse üle kantud assigneeringud

2012. aastast 2013. aastasse üle kantud assigneeringute kogusumma oli 46 miljonit eurot (tabel 10).

Tabel 10

2012. aastast 2013. aastasse üle kantud assigneeringute kasutamine (kategooriate kaupa)

(eurodes) Kategooria 2012. aasta eelarve (esialgne) 2012. aasta eelarve (8) (lõplik) Kohustused 2013. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud Ülekandmise määr 1 2 3 4 5 = 4/3 Ametikohtade loetelu 294 797 000 294 797 000 280 945 901 471 458 0,2 % Muude teenistujate kulud 23 490 000 23 490 000 20 460 594 3 425 715 16,7 % Hooned 38 503 000 39 773 000 38 906 426 12 669 803 32,6 % Arvutisüsteemid 36 116 000 36 116 000 35 987 499 17 525 448 48,7 % Suulise tõlke kulud 86 723 000 79 517 346 73 648 026 6 048 263 8,2 % Delegatsioonide sõidukulud 24 675 000 20 095 654 5 425 528 — 0,0 % Euroopa Liidu Teataja 5 176 000 5 176 000 4 306 791 777 798 18,1 % Mitmesugused kulud 17 440 000 17 955 000 15 241 542 5 082 161 33,3 % Reserv 2 000 000 2 000 000 — — — Kokku (v.a soetamine) 528 920 000 518 920 000 474 922 307 46 000 647 9,7 % Kinnisvara soetamine 5 000 000 15 000 000 15 000 000 — — Kõik kokku 533 920 000 533 920 000 489 922 307 46 000 647 9,4 %

2012. aastast 2013. aastasse üle kantud summad tulenevad peamiselt järgmistest kategooriatest:

— 17,5 miljonit eurot arvutisüsteemide osas, milles 8,1 miljonit on seotud institutsioonivälise abiga, 5,7 miljonit eurot seadmete ja tarkvara jaoks, 1,9 miljonit eurot teenindamise ja hoolduse jaoks ning 1,8 miljonit eurot telekommunikatsioonile;

— 12,7 miljonit eurot hoonete osas, millest kuulub erinevatele sisustustöödele 6,8 miljonit eurot, turvalisusele ja valvele 2 miljonit eurot, puhastus- ja hooldusteenustele 1,5 miljonit eurot ning elektrienergiale, veele, gaasile ja küttele kokku 1,2 miljonit eurot;

— suulise tõlke kulud 6 miljonit eurot;

— mitmesugused kulud 5,1 miljonit eurot, sealhulgas 2 miljonit eurot tehnilisele varustusele, 1,8 miljonit eurot teavitamiseks ja väljaanneteks ning 1 miljon eurot koosolekute ja konverentside korraldamise kuludeks;

— muud töötajatele tehtud kulutused 3,4 miljonit eurot;

— Euroopa Liidu Teataja 0,8 miljonit eurot.

4.5. Sihtotstarbeline tulu

4.5.1. Enne 2012. aastat saadud sihtotstarbeline tulu

Enne 2012. aastat saadud sihtotstarbelise tulu kogusumma oli 44,4 miljonit eurot. Sellest 38,8 miljonit eurot oli seotud nõukogu peasekretariaadi tegevusega. Eelarveaasta jooksul seoti sellest 38,4 miljonit eurot kulukohustustega ning 0,45 miljonit eurot jäi täiendavalt 2013. aastasse ülekandmiseks.

Teine osa enne 2012. aastat saadud sihtotstarbelisest tulust (5,6 miljonit eurot) on seotud summadega, mis Euroopa välisteenistus kandis üle nõukogule, et katta kulud nende kahe institutsiooni vahel erinevate teenustaseme kokkulepetega kindlaksmääratud ja nõukogu osutatud teenuste eest.

Tabel 11

Enne 2012. aastat saadud sihtotstarbelise tulu kasutamine (kategooriate kaupa)

(eurodes) Kategooria Sihtotstarbelised tulud enne 2012. aastat Kohustused Kasutatavad sihtotstarbelised tulud 1 2 3 = 1 – 2 Ametikohtade loetelu 1 197 426 1 197 307 119 Muude teenistujate kulud 2 514 142 2 267 414 246 728 Hooned 929 783 802 223 127 560 Arvutisüsteemid 1 622 061 1 551 677 70 384 Suulise tõlke kulud 5 277 857 5 277 857 — Delegatsioonide sõidukulud 26 404 686 26 404 686 — Euroopa Liidu Teataja 194 897 194 897 — Mitmesugused kulud 673 432 663 023 10 409 Ülemkogu/nõukogu kokku 38 814 284 38 359 083 455 201 Teenustaseme kokkulepped EEASiga 5 611 152 5 379 947 231 205 Kõik kokku 44 425 436 43 739 031 686 405

4.5.2. 2012. aastal saadud sihtotstarbeline tulu

2012. aastal saadi sihtotstarbelist tulu kokku 40,7 miljonit eurot (tabel 12). Sellest 7 miljonit eurot vastab EEASilt nõukogule ülekantud summadele.

Nõukogu peasekretariaadi tegevusega seotud sihtotstarbeline tulu 2012. aastal ulatus 33,7 miljoni euroni. Eelarveaasta jooksul kasutati ära 0,7 miljon eurot ning 33 miljonit eurot kanti üle 2013. aastasse kooskõlas finantsmääruse artikliga 10.

Tabel 12

2012. aastal saadud sihtotstarbelise tulu kasutamine (kategooriate kaupa)

(eurodes) Kategooria Sihtotstarbelised tulud enne 2012. aastat Kohustused Kasutatavad sihtotstarbelised tulud 1 2 3 = 1 – 2 Ametikohtade loetelu 784 727 — 784 727 Muude teenistujate kulud 1 404 014 168 488 1 235 526 Hooned 605 059 287 247 317 813 Arvutisüsteemid 473 960 91 698 382 262 Suulise tõlke kulud 7 114 352 — 7 114 352 Delegatsioonide sõidukulud 22 860 824 — 22 860 824 Euroopa Liidu Teataja 127 337 — 127 337 Mitmesugused kulud 371 086 118 825 252 261 Ülemkogu/nõukogu kokku 33 741 360 666 258 33 075 101 Teenustaseme lepingud EEASiga 6 980 083 4 510 007 2 470 077 Kõik kokku 40 721 443 5 176 265 35 545 178

Suurem osa sihtotstarbelisest tulust (68 %) on seotud delegatsioonide sõidukuludega (22,9 miljonit eurot). Suulise tõlkega seonduv summa 7,1 miljonit eurot tuleneb teatud keelte puhul tehtud lisamaksetest, et katta täiendavat vajadust suulise tõlke järele nendes keeltes. Ülejäänud summa on peamiselt seotud nõukogu mitmesuguste haldustoimingutega seotud summade hüvitamisele.

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju.

Kõiki käesolevas dokumendis olevaid muid viiteid finantsmäärusele tuleb käsitada viidetena 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust), mis oli kohaldatav 2012. eelarveaastal.

(2) Lõpliku eelarve suurus pärast 40 miljoni euro mahaarvamist Euroopa majanduse elavdamise kava jaoks 2009. aasta detsembris oli 563 miljonit eurot.

(3) Hõlmab institutsioonisiseseid assigneeringute ümberjaotamisi.

(4) 2011. aastal oli keskmine täituvus 92 %. Aastal 2012 kohaldati asjaomastele assigneeringutele 5,5-protsendilist kindlasummalist vähendamist.

(5) Kooskõlas otsusega 111/07 paigutab nõukogu peasekretariaat 66 % suulise tõlke jaoks ettenähtud kasutamata vahenditest ümber delegaatide sõidukulude vahenditesse samal eelarveaastal kasutamiseks. 2012. aastal oli vastav summa 9,4 miljonit eurot.

(6) 2002. aasta finantsmäärus; nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002.

(7) Netosumma > 250 000 eurot.

(8) Hõlmab institutsioonisiseseid assigneeringute ümberjaotamisi.