ET Euroopa Liidu Teataja C 310/4

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

2014/C 310/03

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„TOMA PIEMONTESE”

EÜ nr: IT-PDO-0117-01074 – 3.1.2013

KGT ( ) KPN ( X )

1. Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

—

☐

—

☒

—

☐

—

☐

—

☒

—

☐

—

☒

—

☐

—

☒

2. Muudatuse liik

—

☐

—

☒

—

☐

—

☐

3. Muudatus(ed)

Toote kirjeldus

Tootjate paremaks teavitamiseks on jäetud välja sõna „semicotto” [poolkeedetud], kuna kehtivas spetsifikaadis sätestatud osaline keetmine oli vabatahtlik ja see võis jätta tarbijale väära arusaama toote tegelikust olemusest.

Mõõtmed ja kaal vastavad lühima laagerdumisajaga valminud juustule, kuna pikk laagerdumisaeg võib põhjustada kõnealuste näitajate olulist vähenemist.

Võttes arvesse asjaolu, et juustu kaal väheneb laagerdumise jooksul, peeti toote ühtse kontrollimise tagamise eesmärgil vajalikuks lisada, et mõõtmed ja kaal vastavad lühima laagerdumisajaga valminud juustule. Seega on toote suurim kaal suurendatud kaheksalt kilogrammilt üheksale kilogrammile.

Lisaks sellele on poolrasvase juustu „Toma Piemontese” tekstuuri kirjeldust täiendatud, sest nagu toote kirjelduses märgitud, muutub tekstuur laagerdumisprotsessi käigus elastsest poolkõvaks.

Et tarbijates mitte segadust tekitada, on sõnaselgelt märgitud, et juustu koorik ei ole söödav.

Tootmismeetod

Spetsifikaadis on täpsustatud, et juustu „Toma Piemontese” kahe liigi tootmiseks kasutatav piim peab olema saadud vähemalt kahest järjestikusest lüpsikorrast või täispiimast toodetud juustu puhul ühest lüpsikorrast. Seepärast on uues sõnastuses öeldud, et „spetsifikaadi artiklis 2 osutatud mõlema juustuliigi tootmiseks kasutatav piim peab olema saadud ühest või mitmest lüpsikorrast”.

Automaatsete lüpsmisseadmete kasutamisega saab päevas järjestikuste lüpsikordade arvu suurendada. Tehnika ja teaduse seisukohast ei mõjuta robotlüps piima omadusi; eriti on piima koostis statistiliselt võrreldav traditsiooniliste lüpsmismeetoditega saadud piimaga nii rasva- (rasvagramme päevas) kui ka valgusisalduse (valgugramme päevas) osas.

Võib isegi täheldada lehmade tervise paranemist, sest robotlüps aitab vältida stressi, mida põhjustab laktatsiooni kõrgperioodil ainult kahe lüpsikorra puhul udarasse kogunev suur piimakogus. Kui piim lüpstakse välja sagedamini kui kaks korda päevas, väheneb udara ja nisade koormus, paraneb piima mikrobioloogiline kvaliteet ning väheneb mastiidi esinemissagedus.

Kuna praeguses spetsifikaadis ei ole kirjas, kas piim peab olema toorpiim või kuumtöödeldud, peeti vajalikuks lisada, et kasutatav piim võib olla toorpiim või kuumtöödeldud.

Täpsustatud on ka asjaolu, et piima ooteaeg tõrres algab piima anumasse kallamisest. Poolrasvase juustuliigi puhul nõutud osalist piimakoorimist võib teostada koorimisena pinnalt või mehaaniliselt.

Spetsifikaati on lisatud võimalus inokuleerida piima piimhappeensüümide ja/või looduslike inokulaatidega. Viimastel aastatel saavutatud piima omaduste üldine paranemine on tinginud piimabakterite olulise vähenemise, mis mõnel juhul on tekitanud probleeme piima kalgendumisel ja juustu laagerdumisel. Selliste probleemide lahenduseks on mõnikord piimhappeensüümide ja/või starterkultuuridena looduslike inokulaatide kasutamine selleks, et saada juustumassi konsistentsi parandamiseks vajalikku happesust.

Lisaks sellele on piima kalgendumise maksimumtemperatuuri, mis on praeguses spetsifikaadis 35 °C, tõstetud 38 °C-le, kuna starterkultuurid ja looduslikud inokulaadid arenevad paremini umbes 38 °C temperatuuril (st piimatemperatuuril lüpsmise ajal).

Senises spetsifikaadis SH-ga tähistatud piima happesust tähistatakse nüüd pH-ga. Selle muudatuse tõttu on võimalik kasutada täpsemat ja asjakohasemat näitajat, mis tagab usaldusväärsed mõõtmised ja paremad tulemused.

Praeguses spetsifikaadis on märgitud kalgendumise ajaks 30–40 minutit. Asjakohaseks peetakse üksnes maksimumaja (40 min) märkimist, kuna kalgendumisaeg sõltub piimatemperatuurist ja vadakukogusest. Kui juustumassi seejärel soojendatakse, on soovitatav loobuda miinimumtemperatuuri näitajast ja märkida üksnes maksimumtemperatuur (48 °C). Viimastel aastatel omandatud kogemustest ja kogutud andmetest ilmneb, et kalgendumisaeg on mõnikord alla 30 minuti ning juustumassi soovitud konsistentsi saavutamiseks ei ole alati vaja juustumassi kuumutada ja/või teatavat miinimumtemperatuuri saavutada. Seepärast peetakse asjakohasemaks lasta juustumeistril määrata temperatuur ja kalgendumisaeg vastavalt oma kogemustele ja oskusteabele ning arvesse võttes kõiki vajalikke asjaolusid.

Praegu nõutud soolvees soolamise aeg 24–48 tundi tekitab sageli probleeme eelkõige väiksemate juustude puhul, kuna kõnealuste ajapiirangute järgimise tagajärjel muutub juust liiga soolaseks. Ka siin tundub toote nõuetekohase soolamise tagamiseks piisavat maksimaalse aja (48 h) märkimisest.

Seoses laagerdumisega on muudetud ka niiskuse ja temperatuuri näitajaid.

Senises spetsifikaadis on niiskus ligikaudu 85 %. Seda näitajat on tootjad pidanud alati niiskuse keskmiseks väärtuseks, mille tõlgendamine on aastate jooksul ikka probleeme tekitanud. Seepärast otsustati sõna „ligikaudu” täiendada märkusega, et kõnealune väärtus võib hooajaliselt kõikuda +/– 13 %.

Seoses temperatuuriga eelistati kindlaks määrata maksimaalne väärtus ning asendada praegu kehtiv temperatuurivahemik 6–10 °C maksimumtemperatuuriga 13 °C.

Kõnealuste muudatustega saab parandada toote laagerdumise reguleerimist eelkõige sundõhuvahetuseta ruumides, kus annavad tunda aastaaegadest tingitud temperatuurikõikumised.

Märgistus

Toote „Toma Piemontese” autentsuse ja turule lastud juustu nõuetekohase märgistamise tagamiseks on ette nähtud, et toote lameda külje keskele kinnitataks päritolumärgis.

Muu

Sööt

Praeguses spetsifikaadis ei ole täpsustatud, kui suur osa lehmade söödast peab olema pärit määratletud geograafilisest piirkonnast. Selleks et rõhutada seost kõnealuse piirkonnaga, on nüüd täpsustatud, et piimakarja tüüpiline sööt koosneb haljassöödast ja silost, millele võib lisada muud lisasööta, ning mis eelkõige (st rohkem kui 50 % massist) on saadud määratletud geograafilisest piirkonnast.

Geograafiline piirkond

Geograafiline piirkond ei ole muutunud ning hõlmab sama territooriumi ja neidsamu omavalitsusüksusi, kuid alates Verbania Cusio Ossola provintsi loomisest kuuluvad sinna varem Novara provintsi kuulunud omavalitsusüksused, mis nüüd kuuluvad uue provintsi koosseisu. Verbania Cusio Ossola provints hõlmab 77 omavalitsusüksust, mis varem kuulusid kõik Novara provintsi koosseisu.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (3)

„TOMA PIEMONTESE”

EÜ nr: IT-PDO-0117-01074 – 3.1.2013

KGT ( ) KPN ( X )

1. Nimetus

„Toma Piemontese”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2. Selle toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Nimetusega „Toma Piemontese” tähistatakse juustu, mis on toodetud eranditult lehmapiimast, st täisrasvase juustuliigi puhul täispiimast ja poolrasvase juustuliigi puhul osaliselt kooritud piimast.

Valmistoode peab olema järgmiste omadustega:

— kuju: silinderjas, lamedate või peaaega lamedate külgede ning kergelt kumera põhjaga;

— mõõtmed: läbimõõt 15–35 cm, külje laius 6–12 cm;

— kaal: 1,8–9 kg

(mõõtmed ja kaal vastavad lühima laagerdumisajaga valminud juustule);

— koorik: täisrasvase liigi puhul: elastne ja sile ning olenevalt laagerdumisastmest hele õlgkollase ja punakaspruuni värvusega; mittesöödav;

— kest: poolrasvase liigi puhul: jäik, krobeline, tumedast õlgkollasest punakaspruuni värvuseni; mittesöödav;

— juustusisu tekstuur: täisrasvase liigi puhul on see pehme, ühtlaselt jaotunud väikeste augukestega; poolrasvase liigi puhul on see poolkõva konsistentsiga (pikema laagerdumisaja jooksul muutub kõvemaks), väikeste augukestega;

— juustusisu värvus: hele õlgkollane;

— maitse: täisrasvase liigi puhul on see meeldiva hõrgu lõhnaga mahe, poolrasvase liigi puhul hea lõhnaga intensiivne ja tasakaalus, mis muutub laagerdudes iseloomulikumaks;

— rasvasisaldus kuivaines: kuni 40 % täisrasvase liigi puhul; kuni 20 % poolrasvase liigi puhul.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Lehmapiim, sool, vasikavadak, piimhappeensüümid ja/või vajaduse korral looduslikud inokulaadid. Looduslikud kultuurid peavad olema toodetud määratletud tootmispiirkonnas ja/või olema saadud eelneva töötlemise käigus.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Piimakari peab olema söödetud peamiselt haljas- või säilissöödaga või heinaga, mis on saadud rohumaalt, karjamaalt või rohu-karjamaalt või mitmeliigiliselt rohumaalt. Suurem osa sellest söödast peab olema pärit määratletud geograafilisest piirkonnast.

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kogu tootmisprotsess (kariloomade kasvatamine, piimatootmine, kalgendamine, juustumassi töötlemine ning juustu vormimine, nõrutamine, soolamine ja laagerdumine) peab toimuma punktis 4 osutatud määratletud piirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Juustu müüakse tarbijale tervelt või tükeldatult, st eelpakendatud portsjonitena. Juustu tükeldamine ja eelpakendamine võib toimuda ka väljaspool geograafilist tootmispiirkonda.

3.7. Erieeskirjad märgistuse kohta

Kaitstud nimetusele vastavust kinnitab märgistus – pabersilt (läbimõõduga 14–27 cm) ja iga juustu ühe poole keskel märk, mis vajutatakse sobiva templiga, millel on KPNi logo ja poolrasvase juustuliigi tähis „S”. Üksnes sellist toodet, mis on kirjeldatud viisil sildiga varustatud ja märgistatud, võib turustada kaitstud päritolunimetusega „Toma Piemontese”.

Pabersildi võib tootele kinnitada toiduliimiga.

Kaitstud päritolunimetusega juustu „Toma Piemontese” logol on sinist värvi stiliseeritud lehma kujutis, millele on valge värviga kirjutatud sõnad „Toma Piemontese” ning mida ümbritseb Itaalia lippu sümboliseeriv rohe-valge-punane sõõr.

Päritolumärk on kinnitatud plastpitseriga, mille keskel kujutatud lehmapead katab stiliseeritud täht „T”; kujutisest vasakul on märgitud tootja tähtnumbriline tunnuskood, mis koosneb suurtähest ja kahekohalisest numbrist. Poolrasvase juustu puhul on suurtäht „S” märgitud logo kohal keskel asuvas väikeses lahtris.

Pabersildi keskel paiknev KPN-iga juustu „Toma Piemontese” logo on sildi välimises servas ümbritsetud rohelise sõõriga, milles on sõnad „Toma Piemontese DOP”. Poolrasvase juustu puhul peab sõnastuses olema ka sõna „Semigrasso”. Ka portsjonitena müüdaval tootel „Toma Piemontese” peab olema sama logo.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Juustu „Toma Piemontese” tootmiseks kasutatava piima päritoluala ning piirkond, kus juustu toodetakse ja laagerdatakse, hõlmab provintse Novara, Vercelli, Biella, Torino, Cuneo, Verbania Cusio Ossola ning Asti provintsi omavalitsusüksusi Monastero Bormida, Roccaverano, Mombaldone, Olmo Gentile ja Serole ning Alessandria provintsi omavalitsusüksusi Acqui Terme, Terzo, Bistagno, Ponti ja Denice.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Määratletud piirkonnale on iseloomulik suur ja ühtlaselt jaotunud sademete hulk, 800 – 1 500 mm aastas. Kõige vähem sajab vihma talvel, kõige rohkem aga kevadel ning palju sajab ka suvel ja sügisel. Tasandikud on väga hästi kastetud. Kliimatingimused ja piirkonnas registreeritud päikesevalguse tase (absoluutne keskmine väärtus aastas on 5,4 tundi päevas, maksimumväärtus 8,4 tundi päevas juulis ning miinimumväärtus 3,5 tundi päevas novembris) ning mullastiku liik moodustavad ainulaadse ja asendamatu kombinatsiooni, mida Euroopas mujal ei leidu. Mullastiku- ja ilmastikutingimused mõjuvad ka söödale, kuna söödataimede jaoks on selles piirkonnas vähem palavusest ja veest tingitud stressi ning seega on tagatud taimede tugev kasv. Üldiselt leidub karja- ja rohumaadel ning lehmasöödas rikkalikult raiheina, harilikku lutserni ja muid toitainerikkaid roht- ja liblikõielisi taimi, sh ristikheina. Tänu kvaliteetsetele söödataimedele on võimalik toota esmaklassilist piima, mis on ainulaadsete omadustega juustu tootmise alus.

Ka kariloomadele tulevad kasuks piirkonna erilised tingimused, sest mõjutavad nende heaolu ja pidamistingimusi.

Juustumeistrite erilised oskused juustumassi lõikamisel on olulised, et saavutada juustu vajalikku konsistentsi, mis peab olema pehme ja ühtlaselt jaotunud väikeste augukestega.

5.2. Toote eripära

Juustule on iseloomulik selle pehme tekstuur ja väikesed, ühtlaselt jaotunud augukesed.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Piirkonna erilised ilmastikutingimused, sademete ja õhuniiskuse rohkus ning päikesevalguse iseloomulik tase ühendatuna neid tingimusi kasutada oskavate kohalike juustumeistrite oskustega on muutnud juustu „Toma Piemontese” eriti pehme tekstuuriga kvaliteettooteks, mille tootmisel on ära kasutatud määratletud piirkonna parimad võimalused. Juustutootjate erioskused tähendavad keetmata või vaid vähese kuumutamisega saadud juustumassi lõikamisel sellise väikese juustutera saavutamist, mis tagab ideaalse tasakaalu juustumassi ja vadaku vahel.

Traditsiooniliselt looduslikes koobastes või muudes väga suure õhuniiskusega sobivates ladustamisruumides toimuva juustu laagerdumisega on samuti tagatud juustu pehme tekstuur.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (4) artikli 5 lõige 7)

Taotluse esitanud asutus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades kaitstud päritolunimetuse „Toma Piemontese” muutmise ettepaneku 1. märtsi 2012. aasta Itaalia Vabariigi Teatajas nr 51.

Spetsifikaadi terviktekst on kättesaadav järgmisel veebisaidil:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või otse põllu-, toidu- ja metsamajandusministeeriumi veebisaidil (www.politicheagricole.it), klõpsates „Qualità e sicurezza” („Kvaliteet ja ohutus”; ekraanil ülal paremal) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid”).

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(4) Vt joonealune märkus 3.