Brüssel 22.12.2004

SEK(2004) 1621 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU OTSUS,

millega tehakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 8 kohaselt kindlaks, kas Ungari on võtnud tõhusaid meetmeid vastuseks nõukogu artikli 104 lõike 7 kohaselt antud soovitusele

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust reguleerivad asutamislepingu artikkel 104 ja stabiilsuse ja kasvu pakti osaks olev nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta. Neid sätteid on täpsustatud Amsterdamis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu 17. juuni 1997. aasta stabiilsuse ja kasvu pakti käsitlevas otsuses sätestatud poliitilistes kohustustes.

Pärast seda, kui teatati 5,9% suurusest puudujäägist SKTst 2003. aastal[1], algatas komisjon 12. mail 2004 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse. Komisjoni soovituse peale otsustas nõukogu 5. juulil 2004 kooskõlas artikli 104 lõikega 6, et Ungaril on ülemäärane eelarvepuudujääk ning soovitas seepärast vastavalt artikli 104 lõikele 7 Ungari ametiasutustel puudujääk kõrvaldada[2]2 Soovituses kutsus nõukogu Ungarit üles „ kõrvaldama olemasolev ülemäärane eelarvepuudujääk nii kiiresti kui võimalik“ ja „võtma keskmise tähtajaga meetmeid vastavalt mais 2004 esitatud lähenemisprogrammis ettenähtule“ (vastavalt järgmistele aastastele eesmärkidele: 4,6% SKTst 2004. aastal; 4,1% SKTst 2005. aastal; 3,6% SKTst 2006. aastal; 3,1% SKTst 2007. aastal ning 2,7% SKTst 2008. aastal). Nõukogu kehtestas 5. novembri 2004 tähtajaks, milleks „ tuleb astuda tõhusaid samme seoses 2005. aasta kavandatava eelarvepuudujäägi saavutamiseks ette nähtud meetmetega. “ Ungaril soovitati samuti „kohaldada jõuliselt meetmeid, mis on ette nähtud mais 2004 esitatud lähenemisprogrammis, eelkõige olla vajadusel valmis lisameetmete juurutamiseks, et saavutada valitsemissektori 2004. aasta kavandatud eelarvepuudujääk.“ Lisaks sellele kutsus nõukogu Ungari ametiasutusi üles „ haarama kinni igast võimalusest kiirendada eelarvekohanduste tegemist; rakendada riigihalduses, tervishoiu- ja haridussektoris ette nähtud reforme, et tagada kulude osakaalu kavandatud vähenemine ning parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust “ ning „ tagada, et kavandatud maksukärped oleksid piisavalt rahastatud ning muuta nende rakendamine sõltuvaks kavandatud eelarvepuudujäägi saavutamisest. “

Otsustades selle üle, kas vastuseks tema artikli 104 lõike 7 kohastele soovitustele on võetud tõhusaid meetmeid, langetab nõukogu vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 4 lõikele 2 oma otsuse asjaomase liikmesriigi valitsuse avalikult teada antud otsuste põhjal.

Kuigi soovitustes sätestatud tähtaeg 5. november kehtib 2005. aasta eelarve kohta, mängib 2004. aasta eelarve täitmise tulemuslikkus selles kontekstis olulist rolli. Lähenemisprogrammis on ette nähtud konsolideerimiskava, mille põhirõhk on algusel ja mille kohaselt toimub põhikonsolideerimine 2004. aastal (selleks, et muu hulgas taastada Ungari majanduspoliitika usaldatavus) ning seepärast oli 2004. aasta eesmärk 4,6% SKTst eriti oluline[3]. Seepärast soovitas nõukogu Ungari ametiasutustel olla vajadusel valmis lisameetmete juurutamiseks lisaks kahele jaanuaris ja märtsis võetud kulude vähendamise meetmele kogusummas 1,2% SKTst, pidades silmas 2004. aasta valitsemissektori kavandatud eelarvepuudujäägi saavutamist, milleks on 4,6% SKTst[4]. Juulis 2004, pärast nõukogu antud soovitust, otsustasid Ungari ametiasutused piirata lähenemisprogrammis ühe ohuna välja toodud ministeeriumide ülekantud assigneeringute kasutamist (võimalik mõju kuni 0,5% SKTst); selle eesmärgiks oli piirata kõrvalekaldeid kuludes. Septembris võtsid ametiasutused vastu korrigeerimismeetmete paketi, mille otsene eelarve tasakaalu parandav mõju ulatub 0,2%ni SKTst.

Sellisele korrigeerimisele vaatamata tõsteti ametlikku eesmärki, milleks oli 4,6% SKTst, septembris 2004 5,3%ni SKTst. Suutmatus saavutada 4,6% eesmärki on taandatav kolmele tegurile: 2003. aasta eelarvepuudujäägi suurendamine septembris esitatud eelarveteatises (0,3% võrra SKTst), kõrvalekalded kuludes ning liigselt optimistlikud tuluprognoosid (peamiselt käibemaksu puhul). Komisjoni sügisprognooside kohaselt on 2004. aastal veelgi suurem eelarvepuudujääk, 5,5% SKTst (peamiselt täiendavate ohtude tõttu nii tulude kui kulude poolel). Eesmärki ei ole suudetud saavutada (komisjoni prognooside kohaselt 0,9 protsendiga), vaatamata prognoositust paremale SKT kasvule.

15. oktoobril 2004 esitas Ungari valitsus Ungari parlamendile 2005. aasta eelarve seaduse eelnõu. Eelnõus kavandatakse valitsemissektori 2005. aasta eelarvepuudujäägiks 4,7% eeldusel, et SKT tõuseb 2005. aastal 4% võrra. See kujutab endast 0,6 protsendist paranemist, võrreldes 2004. aasta täpsustatud eesmärgiga, milleks on 5,3%. Prognoositakse, et kõnealune eelarvepuudujäägi vähenemine tuleneb peamiselt võla halduse madalama intressiga saavutatavast kokkuhoiust (intresside netokulud väheneksid 0,4% võrra SKTst), kuid ka teatavast kulude piiramisest. Tulude poolel on 2005. aasta eelarves arvestatud, et tulude suhe SKT suhtes väheneb 1 protsendi võrra SKTst, 44,5%lt 43,5%le SKTst ning see on suuresti tingitud 2004. aasta ühekordsetest või ülekanduvatest mõjudest. Üksikisiku tulumaksu vähendamise 2005. aasta eelarves kompenseerivad suurel määral teised maksumeetmed, nii et maksusüsteemi muudatustel on eeldatavalt neutraalne mõju tuludele. Eelarves on „erakorraline“ reservpakett suurusega 0,5% SKTst 2005. aasta eesmärgi võimaliku ületamise katteks. Selle eesmärgiks on katta ettenägematuid korrigeerimisi neis protsessides, mida valitsus mõjutada ei suuda. Kuigi kõnealuse reservi olemasolu on õigustatud, tundub sellesse eraldatud summa tagasihoidlik, pidades silmas 2005. aasta eelarvega seotud ohte, nagu on märgitud komisjoni sügisprognoosis. Eelkõige: (1) intressikulud võivad osutuda prognoositust suuremaks, (2) hiljuti juurutatud eeskirjad kulude piiramiseks võivad osutuda ebapiisavaks või ebatõhusaks, nagu näitab 2005. aasta eelarve üle jätkuv arutelu parlamendis, (3) on oht, et teatavate tulude võivad prognoosid olla liiga optimistlikud (peamiselt käibemaksu puhul). Sellest tulenevalt prognoosib komisjon 2005. aasta eelarvepuudujäägiks 5,2% SKTst, mis moodustaks kogukõrvalekaldeks 0,5 protsenti eelarvest ning 1,1 protsenti alles möödunud aasta mais esitatud lähenemisprogrammis kavandatust (4,1%).

Lähenemisprogrammis teatati põhjalikust struktuurireformist (peamiselt riigihalduses ning tervishoiu- ja haridussektoris), mis toetaks keskmise tähtajaga kulude kontrollimise meetmeid. 2005. aasta eelarve sisaldab mõningaid struktuurimeetmeid, kuid need ei paista olevat piisavalt põhjalikud ega kaugeleulatuvad, et tagada kulude piiramine, mida nõutakse 2005. aasta eelarves ning üldisemas plaanis ka lähenemisprogrammis esitatud ning nõukogu poolt heaks kiidetud keskmise tähtajaga korrigeerimiskavas. See kehtib eelkõige tervishoiusektori kohta, kus põhjalikud tervishoiureformid on edasi lükatud.

Kokkuvõtteks: (i) kuigi 2004. aastal saavutatakse teatav konsolideerimine, võib nõukogu soovituse tulemusena Ungari ametiasutuste poolt 2004. aasta otsustava eesmärgi täitmiseks võetud meetmeid pidada ebapiisavateks, sest lähenemisprogrammis sätestatud eesmärki ületatakse eelduste kohaselt märkimisväärsel määral; (ii) uus ametlik 2005. aasta eesmärk on 0,6 protsenti kõrgem soovituses ja lähenemisprogrammis esitatud esialgsest kavandatud eelarvepuudujäägist. Komisjoni sügisprognoosi kohaselt tekib veel täiendav 0,5 protsendine kõrvalekalle, mis tõstab kogu kõrvalekalde, võrreldes planeerituga, 1,1 protsendini ning vähendab korrigeerimist, võrreldes 2004. aastaga, (komisjoni prognoosis hinnatud 5,5%le SKTst) kõigest 0,3 protsendini. (iii) Kõrvalekalle kavandatud korrigeerimiskavast olukorras, kus järgmise aasta eelarvepuudujääk on tõenäoliselt üle 5% SKTst ning struktuurireformid edenevad aeglaselt, ohustab ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise lõpuleviimist 2008. aastaks, kui valitsus ei kiirenda lubatud makromajanduspoliitiliste eesmärkide täitmist. Sellise olukorra põhjuseks on Ungari ametiasutuste ebapiisavad meetmed[5].

Võla suhe jääb eeldatavalt pisut alla 60% nii 2004. kui 2005. aastal (komisjoni sügisprognoosis eeldatakse vastavalt 59,7% ja 59,5%).

Peamised eelarvenäitajad 2003–2006 (% SKTst) |

2003 | 2004 | 2005 | 2006 |

Valitsemissektori eelarvepuudujääk |

- lähenemisprogramm | -5,9 | -4,6 | -4,1 | -3,6 |

- valitsuse täpsustatud eesmärgid | -5,3 | -4,7 |

- komisjoni prognoosid | -6,2 | -5,5 | -5,2 | -4,7 |

Valitsemissektori võlg |

- lähenemisprogramm | 59,1 | 59,4 | 57,9 | 56,8 |

- valitsuse täpsustatud eesmärgid | 59,1 | 59,6 | 58,6 |

- komisjoni prognoosid | 58,9 | 59,7 | 59,5 | 58,9 |

p.m. reaalne SKT kasv (%) |

- lähenemisprogramm | 2,9 | 3,3-3,5 | 3,5-4 | ca 4 |

- ametiasutuste prognoosid | 3,0 | 3,8-3,9 | 4,0 | 4,0-4,5 |

- komisjoni prognoosid | 3,0 | 3,9 | 3,7 | 3,8 |

Allikas: Komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoos; mais 2004 esitatud lähenemisprogramm; 2005. aasta eelarve |

Kui nõukogu leiab vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 8 ja määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 4 lõikele 1, et tema artikli 104 lõike 7 kohastele soovitustele ei ole piisavalt reageeritud tähtajaks 5. november 2004, peab nõukogu võtma vastu sellekohase otsuse viivitamatult pärast kõnealuse tähtaja lõppu. Neid järeldusi silmas pidades on komisjon arvamusel, et ei ole võetud tõhusaid meetmeid vastuseks nõukogu artikli 104 lõike 7 kohastele soovitustele nendes ette nähtud ajavahemiku jooksul, ning komisjon soovitab nõukogul vastav otsus vastu võtta.

Artikli 104 lõikes 8 on sätestatud, et kui nõukogu teeb kindlaks, et tema artikli 104 lõike 7 kohastele soovitustele ei ole reageeritud tõhusate meetmetega, võib ta oma soovitused avalikustada. Kooskõlas Euroopa Ülemkogu otsusega stabiilsuse ja kasvu pakti kohta nõustus Ungari siiski soovituse 2004. aasta juulis avalikustama[6].

Kui nõukogu on menetluse edasiste etappide puhul arvamusel, et tema artikli 104 lõike 7 kohastele soovitustele ei ole reageeritud tõhusate meetmetega, võib ta esitada Ungarile uue soovituse komisjoni soovituse alusel kooskõlas artikli 104 lõikega 7, sest Ungari ei ole veel eurotsooni liige (tema suhtes kehtib erand) ja seepärast ei ole ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kaks viimast artikli 104 lõike 9 ja artikli 104 lõike 11 kohast meedet kohaldatavad (vaata asutamislepingu artikli 122 lõiget 3). Selline soovitus arvestaks Ungari lähenemisprogrammi ajakohastamist.

Soovitus:

NÕUKOGU OTSUS,

millega tehakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 8 kohaselt kindlaks, kas Ungari on võtnud tõhusaid meetmeid vastuseks nõukogu artikli 104 lõike 7 kohaselt antud soovitusele

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 8,

võttes arvesse komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

Vastavalt asutamislepingu artiklile 104 hoiduvad liikmesriigid ülemäärasest valitsemissektori eelarvepuudujäägist.

Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil muuta valitsemissektori rahalised vahendid usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva kasvu tingimuste tugevdamise vahendiks. Stabiilsuse ja kasvu pakt hõlmab nõukogu määrust (EÜ) nr 1467/97[7] ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta; ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus on sätestatud artiklis 104 eesmärgiga soodustada veelgi valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist.

Amsterdamis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu 17. juuni 1997. aasta otsuses stabiilsuse ja kasvu pakti kohta[8] on ametlikult kutsutud kõiki pooli, nimelt liikmesriike, nõukogu ja komisjoni rakendama asutamislepingut ning stabiilsuse ja kasvu pakti rangelt ning õigeaegselt.

5. juuli 2004. aasta otsusega 2004/xxx/EÜ otsustas nõukogu kooskõlas artikli 104 lõikega 6, et Ungaris on ülemäärane eelarvepuudujääk.[9]

Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 ja määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikega 4 võttis nõukogu 5. juulil 2004 vastu soovituse Ungari ametiasutustele ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks võimalikult kiiresti ning keskmise tähtajaga meetmete võtmiseks, et saavutada eesmärk viia puudujääk alla 3% SKTst aastaks 2008 usaldusväärsel ning jätkusuutlikul viisil kooskõlas Ungari ametiasutuste esitatud ja nõukogu 5. juuli 2004. aasta arvamusega heaks kiidetud lähenemisprogrammis täpsustatud eelarvepuudujäägi vähendamise kavaga. Kõnesolevas soovituses seati Ungari valitsusele 2005. aasta kavandatud eelarvepuudujäägi (4,1% SKTst) saavutamiseks vajalike tõhusate meetmete võtmise tähtajaks 5. november 2004. Selles dokumendis soovitas nõukogu Ungaril samuti rakendada jõuliselt meetmeid, mis on ette nähtud mais 2004 esitatud lähenemisprogrammis, eelkõige olla vajadusel valmis lisameetmete juurutamiseks, et saavutada valitsemissektori 2004. aasta kavandatud eelarvepuudujääk 4,6% SKTst. Lisaks sellele kutsus nõukogu Ungarit üles haarama kinni igast võimalusest kiirendada eelarvekohanduste tegemist: rakendada riigihalduses, tervishoiu- ja haridussektoris ette nähtud reforme ning tagada, et kavandatud maksukärped oleksid piisavalt rahastatud ning muuta nende rakendamine sõltuvaks kavandatud eelarvepuudujäägi saavutamisest.

Otsustades selle üle, kas vastuseks tema artikli 104 lõike 7 kohastele soovitustele on võetud tõhusaid meetmeid langetab nõukogu vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 4 lõikele 2 oma otsuse asjaomase liikmesriigi valitsuse avalikult teada antud otsuste põhjal.

Hinnates avalikustatud otsuseid, mis Ungari on võtnud vastu alates nõukogu soovituse esitamisest vastavalt artikli 104 lõikele 7 kuni soovitustes osutatud tähtajani, on võimalik järeldada järgmist:

Kuigi Ungari valitsus võttis pärast nõukogu antud soovitust mitmeid lisameetmeid, ei osutunud võetud meetmed piisavalt tõhusaks selleks, et saavutada 2004. aasta kavandatud eelarvepuudujääk 4,6% SKTst, mida ületatakse eelduste kohaselt märkimisväärsel määral;

Kuigi 2005. aasta eelarves on teatatud mitmetest meetmetest, ei ole need piisavad selleks, et saavutada kavandatud eelarvepuudujääk 4,1% SKTst, mida ületatakse eelduste kohaselt märkimisväärsel määral.

Ungari ametiasutuste praeguseks võetud meetmed ei suuda ära hoida kõrvalekallet kavandatud korrigeerimiskavast, mis koos mais esitatud lähenemisprogrammis ette nähtud struktuurireformide, eelkõige tervishoiuvaldkonna reformide aeglase edenemisega võib ohustada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise lõpuleviimist aastaks 2008, kui valitsus ei kiirenda lubatud makromajanduspoliitiliste eesmärkide täitmist.

Artikli 104 lõikes 8 on sätestatud, et kui nõukogu teeb kindlaks, et tema artikli 104 lõike 7 kohastele soovitustele ei ole reageeritud tõhusate meetmetega, võib ta oma soovitused avalikustada. Kooskõlas Euroopa Ülemkogu otsusega stabiilsuse ja kasvu pakti kohta nõustus Ungari siiski soovituse 2004. aasta juulis avalikustama.

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ungari ei ole võtnud tõhusaid meetmeid vastuseks nõukogu 5. juuli 2004. aasta soovitusele selles sätestatud ajavahemiku jooksul.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Ungari Vabariigile.

Brüssel,

Nõukogu nimel

[1] Selle aluseks oli komisjoni 2004. aasta kevadprognoos, milles arvestati Ungari poolt 2004. aasta märtsis esitatud andmeid. Septembris 2004 esitatud teatisega korrigeeriti valitsemissektori eelarvepuudujääki 2003. aastaks 5,9%-lt SKTst 6,2%-le SKTst.

[2] Vt http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11218.en04.pdf.

[3] Eesmärkides arvestati valitsemissektori kulusid, mis tekkisid 1998. aasta pensionireformist (ning mis eeldatavalt tõusevad 0,7% SKTst 2003. aastaks 1% SKTst 2008. aastaks).

[4] Tegemist on juba täpsustatud eesmärgiga, võrreldes esialgselt 2004. aasta eelarves eesmärgiks seatud 3,8%ga SKTst. 2004. aasta eesmärki täpsustati esimest korda jaanuaris 2004 vastuseks 2003. aasta viimaste kuude suurtele kõrvalekalletele, mis tõestasid 2004. aasta eelarveprognooside liigset optimistlikkust.

[5] See hinnang ei muutu, kui Ungari valitsuse hiljutise otsuse järel liigitatakse eelarvepuudujääk EUROSTATi lubatud üleminekuajal ümber ilma 1998. aasta pensionireformi kuludeta, mis olid hõlmatud eelarvepuudujäägi korrigeerimise kavaga valitsuse 2004. aasta lähenemisprogrammis, mille nõukogu kiitis heaks 5. juulil 2004. Selline üleminekuajal toimuv ümberliigitamine mõjutab ajutiselt eelarvepuudujäägi taset, kuid selle mõju korrigeerimisele ajavahemikul 2004–2005 on tühine. Peale selle tuleks mitmeaastasi korrigeerimismeetmeid, mille eesmärk on viia eelarvepuudujääk aastaks 2008 alla 3%, hinnata neid kulusid arvesse võttes, sest alates 2007. aasta märtsi teatise esitamisest peavad ametiasutused andma eelarvepuudjäägi kohta aru vastavalt standardklassifikaatorile.

[6] Nõukogu 6. juuli 2004. aasta dokument 11218/04, mis on kättesaadav nõukogu avalikus dokumendiregistris pealkirja all „Council Recommendation to Hungary with a view to bringing an end to the situation of an excessive government deficit – Application of Article 104(7) of the Treaty”.

[7] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

[8] EÜT C 236, 2.8.1997, lk 1.

[9] ELTs seni avaldamata.