KOMISJONI ETTEPANEK MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv Põhjendus 1

(1) Äriühingud, kes soovivad Euroopa Liidu sees teha piiriüleselt äri, põrkuvad tõsistele takistustele ja turumoonutustele, mis on tingitud 27st erinevast ettevõtte tulumaksu süsteemist. Sellised takistused ja moonutused häirivad siseturu korrektset toimimist. Need vähendavad soovi investeerida ELis ning on vastuolus prioriteetidega, mis on esitatud komisjoni 3. märtsil 2010. vastuvõetud teatisega „Euroopa 2020. aastal – Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” . Samuti on need vastuolus konkurentsivõimelise sotsiaalse turumajanduse nõuetega . (1) Äriühingud, kes soovivad Euroopa Liidu sees teha piiriüleselt äri, põrkuvad tõsistele takistustele ja turumoonutustele, mis on tingitud 27st erinevast ettevõtte tulumaksu süsteemist. Sellised takistused ja moonutused häirivad siseturu korrektset toimimist. Need vähendavad soovi investeerida ELis ning on vastuolus prioriteetidega, mis on esitatud komisjoni 3. märtsil 2010. vastuvõetud teatisega „Euroopa 2020. aastal – Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” , ja laiendatud euroala paktiga ning konkurentsivõimelise sotsiaalse turumajanduse tagamiseks vajaliku majandus-, eelarve- ja maksualase integratsiooniga .

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv Põhjendus 1 a (uus)

(1 a) Ulatuslikum koostöö maksuhaldurite vahel võib viia kulude ja halduskoormuse märkimisväärse vähenemiseni ELis piiriüleselt tegutsevate ettevõtjate jaoks.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv Põhjendus 2

(2) Piiriülest majandustegevust takistavad maksutõkked on eriti rasked väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, kellel tavaliselt napib vahendeid tegelemaks turu ebatõhusustega. (2) Maksutõkked võivad olla eriti tuntavad väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd), kes tegutsevad piiriüleselt, sest neil napib tavaliselt vahendeid tegelemaks turu ebatõhusustega.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv Põhjendus 2 a (uus)

(2 a) Ausat maksumäärade alast konkurentsi tuleks julgustada liikmesriigi tasandil ning ka piirkondlikul tasandil nende piirkondade puhul, millel on maksualased ja seadusandlikud pädevused.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv Põhjendus 3 a (uus)

(3 a) Siseturu täiustamine on kõige olulisem majanduskasvu ja töökohtade loomist soodustav tegur. Ettevõtte tulumaksu ühtse konsolideeritud maksustamisbaasi (CCCTB)kehtestamine peaks kiirendama majanduskasvu ja viima töökohade arvu kasvuni ELis, kuna sellega vähendatakse äriühingute, eriti piiriüleselt tegutsevate väikeettevõtjate halduskulusid ja bürokraatiat.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv Põhjendus 4 a (uus)

(4 a) Kuna kõik liikmesriigid on siseturu piirkonnad, tuleks CCCTB kehtestada kõigis liikmesriikides. Kui aga nõukogu ei jõua üksmeelse otsuseni CCCTB kehtestamise ettepaneku osas, on asjakohane algatada viivitamata menetlus CCCTB valdkonnas tugevdatud koostööd võimaldava nõukogu otsuse tegemiseks. Sellise tugevdatud koostöö peaksid algatama liikmesriigid, mille rahaühik on euro, kuid muud liikmesriigid peaksid saama igal ajal sellega ühineda vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv Põhjendus 4 b (uus)

(4 b) Teatavad eriti ilmsed maksukonkurentsi, maksude optimeerimise ja maksuarbitraaži liigid võivad vähendada mõne liikmesriigi maksutulusid ja põhjustada maksustamises moonutusi mobiilse kapitali ja vähem mobiilse tööjõu vahel. Tugevdatud stabiilsuse ja kasvu pakt ning majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise leping eeldavad, et liikmesriigid, eriti liikmesriigid, mille rahaühik on euro, järgivad ranget eelarvedistsipliini ja kontrollivad samaaegselt kulusid ning loovad piisavalt maksutulu. Nendel põhjustel ja kuna laiendatud euroala paktis, milles leppisid kokku nende riikide valitsus- ja riigijuhid, mille rahaühik on euro, sätestatakse, et CCCTB väljatöötamine „võiks olla tuluneutraalne samm edasi selles suunas, et tagada siseriiklike maksusüsteemide sidusus, austades samas liikmesriikide maksustrateegiaid, ning aidata kaasa eelarve jätkusuutlikkusele ja Euroopa ettevõtete konkurentsivõimele”, on väga oluline, et liikmesriigid, mille rahaühik on euro, suudaksid täita oma eelarvelisi kohustusi, et kaitsta euroala kui terviku stabiilsust, ka on soovitatav, et CCCTBd kohaldatakse võimalikult kiiresti võimalikult paljude äriühingute suhtes.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv Põhjendus 4 c (uus)

(4 c) Kuna VKEdel on siseturul väga oluline roll, peaks komisjon töötama välja ja tegema piiriüleselt tegutsevatele VKEdele kättesaadavaks vahendi, millega vähendatakse halduskoormust ja kulusid ning mis seeläbi võimaldab neil vabatahtlikult valida CCCTB-süsteemi.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv Põhjendus 5

(5) Kuna maksumäära erinevused ei põhjusta samu tõkkeid, ei peaks süsteem (ettevõtte tulumaksu ühtne konsolideeritud maksustamisbaas, (CCCTB)) mõjutama liikmesriikide vabadust otsustada ettevõtete maksustamise riigisises(t)e määra(de) üle. (5) Kuna maksumäära erinevused ei põhjusta samu tõkkeid, ei peaks CCCTB mõjutama liikmesriikide vabadust otsustada ettevõtete maksustamise riigisises(t)e määra(de) üle. Seetõttu peaks liikmesriikidele jääma alles ka õigus võtta vastu ettevõtjatele mõeldud teatavaid stiimuleid, eelkõige maksukrediidi näol.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv Põhjendus 5 a (uus)

(5 a) Käesoleva direktiivi eesmärk ei ole ühtlustada ettevõtte tulumaksu määrasid liikmesriikides. Kui aga ilmneb, et miinimummäärade kehtestamise tulemusel muutuks ettevõtte tulumaks majanduslikult tõhusamaks, tulemuslikumaks ja õiglasemaks, peaks komisjon käesoleva direktiivi kohaldamise läbivaatamisel kaaluma, kas selline ühtlustamine on asjakohane. See on väga oluline, kuna ettevõtte tulumaksu määrade areng liikmesriikides on näidanud, et maksukonkurents siseturul avaldab mõju. Seetõttu on 9 mai 2010. aasta aruande „Ühtse turu uus strateegia” vaimus kasulik teha kindlaks, kas sellise konkurentsi mõju on kasulik või kahjulik maksukultuurile, mis sobib 21. sajandi siseturule. Eelkõige tuleks pöörata tähelepanu sellele, kas turu integratsiooni ja maksusuveräänsuse vaheliste pingete kaotamine on üks viis turgude ja siseturu sotsiaalse mõõtme sobitamiseks.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv Põhjendus 6

(6) Konsolideerimine on sellise süsteemi oluline element, kuna ELis äriühingute ees olevaid olulisi maksutõkkeid saab kõrvaldada üksnes sel viisil. Sellega kõrvaldatakse siirdehindadega seotud formaalsused ja grupisisene topeltmaksustamine. Lisaks tasaarvestatakse maksumaksja kahjumid automaatselt sama grupi teise liikme kasumitega. (6) Konsolideerimine on sellise süsteemi oluline element, kuna ELis piiriüleselt tegutsevate sama grupi äriühingute ees olevaid olulisi maksutõkkeid saab kõrvaldada üksnes sel viisil. Sellega kõrvaldatakse siirdehindadega seotud formaalsused ja grupisisene topeltmaksustamine. Lisaks tasaarvestatakse maksumaksja kahjumid automaatselt sama grupi teise liikme kasumitega.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv Põhjendus 6 a (uus)

(6 a) Lai maksustamisbaas, konsolideerimine ja liikmesriikide otsustusõigus seoses liikmesriigis kehtiva ettevõtte tulumaksu määradega teevad CCCTB maksustamise seisukohast neutraalseks.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv Põhjendus 6 b (uus)

(6 b) Kuivõrd CCCTB kasutamine avaldaks mõju piirkondlike ja kohalike omavalitsuste maksutulule, võivad liikmesriigid võtta tekkiva olukorra leevendamiseks meetmeid liikmesriikide põhiseadusliku korra kohaselt ja viisil, mis on kooskõlas käesoleva direktiiviga.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv Põhjendus 8

(8) Kuna kõnealune süsteem on eelkõige mõeldud piiriüleselt tegutsevate äriühingute vajaduste rahuldamiseks , peaks see olema vabatahtlik ning täiendama olemasolevaid ettevõtte tulumaksu riiklikke süsteeme . (8) Kuna käesolev direkiiv on eelkõige mõeldud tooma kasu piiriüleselt tegutsevatele äriühingutele , välistamata seejuures muid äriühinguid, luuakse see vabatahtliku süsteemina, mis võimaldab kõigil nõuetele vastavatel äriühingutel sellega ühineda. Euroopa äriühingute ja Euroopa ühistute, mis on nende määratluse kohaselt riikidevahelised, puhul eeldatakse, et nad kohaldavad käesolevat direktiivi kahe aasta möödudes käesoleva direktiivi kohaldamise alguskuupäevast. Kõik muud käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvad äriühingud, välja arvatud mikroettevõtjad ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad vastavalt komisjoni soovituses 2003/361/EÜ (1) esitatud määratlusele, peaksid samuti kohaldama käesolevat direktiivi hiljemalt viie aasta möödudes direktiivi kohaldamise alguskuupäevast. Komisjon peaks CCCTB mõju hindamisel uurima, kas see tuleks teha kohustuslikuks ka mikro- ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele .

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv Põhjendus 20

(20) Süsteem peaks sisaldama üldist kuritarvituse vastast nõuet, mida täiendaks meetmed, mille eesmärk on ohjata kuritahtliku tegevuse teatavaid liike. Kõnealused meetmed peaksid piirama selliste intresside mahaarvatavust, mis on makstud seotud ettevõtetele, kes on väljaspool ELi residendid madala maksumääraga riigis, kes ei vaheta teavet maksja liikmesriigiga lepingu alusel, mis on võrreldav nõukogu direktiiviga 2011/16/EL liikmesriikide pädevate asutuste vastastikuse abi kohta otsese maksustamise ja kindlustusmaksete maksustamise valdkonnas ning välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjadega. (20) Süsteem peaks sisaldama tõhusat üldist kuritarvituse vastast nõuet, mida täiendaks meetmed, mille eesmärk on ohjata kuritahtliku tegevuse teatavaid liike. Kõnealused meetmed peaksid piirama selliste intresside mahaarvatavust, mis on makstud seotud ettevõtetele, kes on väljaspool ELi residendid madala maksumääraga riigis, kes ei vaheta teavet maksja liikmesriigiga lepingu alusel, mis on võrreldav nõukogu direktiiviga 2011/16/EL liikmesriikide pädevate asutuste vastastikuse abi kohta otsese maksustamise ja kindlustusmaksete maksustamise valdkonnas ning välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjadega. Liikmesriike ei tohiks takistada omavahel kehtestamast ega koordineerimast lisameetmeid, selleks et vähendada negatiivset mõju, mis tuleneb väljastpoolt ELi madala maksumääraga riikidest, kes vajalikku maksuteavet ei vaheta.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv Põhjendus 21

(21) Konsolideeritud maksustamisbaasi jaotamise valem peaks koosnema kolmest võrdse kaaluga tegurist (tööjõud, varad ja käive). Tööjõutegur tuleks arvutada töötasu ja töötajate arvu alusel (kummagi osakaal on pool). Varategur peaks koosnema kõigist materiaalsetest põhivaradest. Immateriaalsed ja finantsvarad tuleks valemist välja jätta nende mobiilse laadi tõttu ja kuna tekib süsteemist möödahiilimise oht. Kõnealuste tegurite kasutamine võtab piisavalt arvesse päritoluliikmesriigi huve. Lõpetuseks tuleks võtta arvesse käivet, et tagada sihtliikmesriigi õiglane osalemine. Nende tegurite ja kaaludega peaks saama tagada, et kasumit maksustatakse seal, kus see teeniti.Erandina üldpõhimõttest, juhul kui jaotamise tulemus ei kajasta õiglaselt äritegevuse ulatust, nähakse kaitseklausliga ette alternatiivse meetodi kasutamine. (21) Konsolideeritud maksustamisbaasi jaotamise valem peaks koosnema kolmest tegurist (tööjõud, varad ja käive). Kui nii tööjõu- kui ka varateguri kaal peaks kummalgi olema 45 %, peaks käibeteguri kaal olema 10 %. Tööjõutegur tuleks arvutada töötasu ja töötajate arvu alusel (kummagi osakaal on pool). Varategur peaks koosnema kõigist materiaalsetest põhivaradest. Immateriaalsed ja finantsvarad tuleks valemist välja jätta nende mobiilse laadi tõttu ja kuna tekib süsteemist möödahiilimise oht. Kõnealuste tegurite kasutamine võtab piisavalt arvesse päritoluliikmesriigi huve. Lõpetuseks tuleks võtta arvesse käivet, et tagada sihtliikmesriigi õiglane osalemine. Nende tegurite ja kaaludega peaks saama tagada, et kasumitmaksustatakse seal, kus see teeniti. Erandina üldpõhimõttest, juhul kui jaotamise tulemus ei kajasta õiglaselt äritegevuse ulatust, nähakse kaitseklausliga ette alternatiivse meetodi kasutamine.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv Põhjendus 21 a (uus)

(21 a) CCCTB arvutamise ühtsed eeskirjad ei tohiks äriühingutele kaasa tuua ebaproportsionaalseid halduskulusid, mis kahjustaks nende konkurentsivõimet.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv Põhjendus 23

(23) Äriühingute grupid peaksid saama asju ajada ühe maksuametiga (peamine maksuhaldur), kes peaks olema selle liikmesriigi maksuhaldur , kus grupi emaettevõte (peamine maksumaksja) on residendist maksukohustuslane. Käesoleva direktiiviga tuleks samuti kehtestada süsteemi haldamise menetlusnõuded. Lisaks peaks sellega ette nähtama ka eelotsustusmehhanism. Auditid peaks algatama ja neid koordineerima peamine maksuhaldur, kuid auditi läbiviimist võib taotleda iga sellise liikmesriigi maksuhaldur, kus grupi liige on maksukohustuslane. Selle liikmesriigi pädev asutus, kus grupi liige on resident või kus ta on asutatud, võib taotleda seoses süsteemiga liitumise teatisega peamise maksuhalduri otsust või peamise maksuhalduri liikmesriigi kohtute muudetud hinnangut. Vaidlused maksumaksja ja maksuhalduri vahel peaks lahendama haldusorgan, kes on vastavalt peamise maksuhalduri liikmesriigi seadustele pädev kaebusi kuulama esimeses astmes. (23) Äriühingute grupid peaksid saama asju ajada ühe maksuametiga (peamine maksuhaldur), kes peaks olema selle liikmesriigi ametiasutus , kus grupi emaettevõte (peamine maksumaksja) on residendist maksukohustuslane. Käesoleva direktiiviga tuleks samuti kehtestada süsteemi haldamise menetlusnõuded. Lisaks peaks sellega ette nähtama ka eelotsustusmehhanism. Auditid peaks algatama ja neid koordineerima peamine maksuhaldur, kuid auditi läbiviimist võib taotleda iga sellise liikmesriigi maksuhaldur, kus grupi liige on maksukohustuslane. Selle liikmesriigi pädev asutus, kus grupi liige on resident või kus ta on asutatud, võib taotleda seoses süsteemiga liitumise teatisega peamise maksuhalduri otsust või peamise maksuhalduri liikmesriigi kohtute muudetud hinnangut. Vaidlused maksumaksja ja maksuhalduri vahel peaks lahendama haldusorgan, kes on vastavalt peamise maksuhalduri liikmesriigi seadustele pädev kaebusi kuulama esimeses astmes.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv Põhjendus 23 a (uus)

(23 a) Komisjon peaks looma uue CCCTB foorumi, mis on sarnane ühise siirdehindade foorumiga (JTPF), mille poole äriühingud ja liikmesriigid saaksid pöörduda CCCTBga seotud küsimuste ja vaidlustega. Kõnealune foorum peaks suutma anda äriühingutele ja liikmesriikidele suuniseid.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv Põhjendus 27 a (uus)

(27 a) Käesolev direktiiv sisaldab ettevõtte tulumaksu olulise komponendi täiesti uut käsitlust. Komisjon peaks seetõttu tegema põhjaliku analüüsi ja andma sõltumatu hinnangu niipea, kui seda on võimalik mõistlikult teha. Ettevõtte tulumaksu kohaldamisele ja rakendamisele omase tsükli tõttu ei tohiks direktiivi jõustumisele järgneva esimese viie aasta jooksul teha sellist analüüsi ega anda hinnangut. Komisjoni analüüs ja hinnang peaks käsitlema järgmist: CCCTB vabatahtlikkuse aspekt, maksustamisbaasi ühtlustamise piiramine, konsolideeritud maksustamisbaasi jaotamise valem, VKEdele kehtestatud korra toimivus ja mõju liikmesriikide maksutuludele.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv Artikkel 6 a (uus)

Artikkel 6 a Euroopa äriühingud ja Euroopa ühistud Alates … (2) käsitatakse I lisa punktides a ja b märgitud tingimustele vastavaid Euroopa ärihinguid ja Euroopa ühistuid äriühingutena, mis on otsustanud käesoleva direktiivi kohaldamise kasuks.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu direktiiv Artikkel 6 b (uus)

Artikkel 6 b Kohaldamine tingimustele vastavate muude äriühingute puhul Alates … (3) kohaldavad käesolevat direktiivi selle tingimustele vastavad äriühingud, mis ei ole mikro-, väike- ega keskmise suurusega ettevõtjad soovituse 2003/361/EÜ tähenduses.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu direktiiv Artikkel 12 – lõik 1

Mahaarvatavad kulud hõlmavad kõiki müügikulusid ja kulusid ilma mahaarvatava käibemaksuta, mis maksumaksjal on tekkinud seoses sissetuleku saamise või tagamisega, sealhulgas teadus- ja arendustegevuse kulud ning kulud, mis on tekkinud seoses omakapitali hankimise või ärilisel eesmärgil võetud laenuga. Mahaarvatavad kulud hõlmavad kõiki müügikulusid ja kulusid ilma mahaarvatava käibemaksuta, mis maksumaksjal on tekkinud seoses sissetuleku saamise või tagamisega, sealhulgas teadus- ja arendustegevuse kulud ning kulud, mis on tekkinud seoses omakapitali hankimise või ärilisel eesmärgil võetud laenuga. Keskkonnakaitse ja süsinikuheitmete vähendamisega seotud korduvaid kulusid käsitatakse samuti mahaarvatavate kuludena.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu direktiiv Artikkel 14 – lõige 1 – punkt j

j) III lisas loetletud maksud , välja arvatud aktsiisimaksud, mis on kehtestatud energiatoodetele, alkoholile ja alkohoolsetele jookidele ning tubakatoodetele . j) III lisas loetletud maksud.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu direktiiv Artikkel 30 – punkt c

c) direktiivi 91/674/EMÜ kohased kindlustusandjate kindlustustehnilised eraldised on mahaarvatavad, väljaarvatud tasanduseraldised. Liikmesriik võib sätestada tasanduseraldiste mahaarvamise . Grupi puhul kohaldatakse iga sellist tasanduseraldiste mahaarvamist grupi nende liikmete jaotatud osa suhtes, kes on kõnealuse liikmesriigi residendid või asuvad seal. Mahaarvatud summad vaadatakse läbi ja kohandatakse iga maksuaasta lõpus. Tulevaste aastate maksustamisbaasi arvutamisel võetakse arvesse juba mahaarvatud summasid. c) direktiivi 91/674/EMÜ kohased kindlustusandjate kindlustustehnilised eraldised on mahaarvatavad, väljaarvatud tasanduseraldised. Liikmesriik , mis vastavalt direktiivi 91/674/EMÜ artiklile 62 on äriõiguses kehtestanud tasanduseraldise kohustuse, peab lubama seda ka maksustamisel maha arvata . Grupi puhul kohaldatakse iga sellist tasanduseraldise mahaarvamist grupi nende liikmete jaotatud osa suhtes, kes on kõnealuse liikmesriigi residendid või asuvad seal. Mahaarvatud summad vaadatakse läbi ja kohandatakse iga maksuaasta lõpus. Tulevaste aastate maksustamisbaasi arvutamisel võetakse arvesse juba mahaarvatud summasid.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu direktiiv Artikkel 48

Kui maksumaksjal tekkis enne käesoleva direktiiviga kehtestatud süsteemiga liitumist kahjum, mida saaks kohaldatava riikliku seaduse alusel edasi kanda, kuid mida ei ole seni maksustatava kasumiga tasaarveldatud, võib kõnealuse kahjumi arvata maha maksustamisbaasist selles ulatuses, mis on riikliku seadusega ette nähtud. Kui maksumaksjal tekkis enne käesoleva direktiiviga kehtestatud süsteemiga liitumist kahjum, mida saaks kohaldatava siseriikliku seaduse alusel edasi kanda, kuid mida ei ole seni maksustatava kasumiga tasaarveldatud, võib kõnealuse kahjumi arvata maha sellest maksustamisbaasi osast, mis on makstud asjaomases liikmesriigis seni kehtinud siseriikliku seaduse alusel ja selles ulatuses, mis on siseriikliku seadusega ette nähtud.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu direktiiv Artikkel 73 – lõik 1 – punkt a

a) kasumimaks kõnealuse kolmanda riigi üldise korra alusel seadusega ettenähtud ettevõtte tulumaksu määra ulatuses, mis on madalam kui 40 % liikmesriikides kohaldatavast keskmisest seadusega ettenähtud ettevõtte tulumaksu määrast; a) kasumimaks kõnealuse kolmanda riigi üldise korra alusel seadusega ettenähtud ettevõtte tulumaksu määra ulatuses, mis on madalam kui 70 % liikmesriikides kohaldatavast keskmisest seadusega ettenähtud ettevõtte tulumaksu määrast;

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu direktiiv Artikkel 80 – lõik 1

Kunstlikke tehinguid, mida on tehtud ainult maksustamise vältimise eesmärgil, ei võeta maksustamisbaasi arvutamisel arvesse. Kunstlikke tehinguid, mida on tehtud peamiselt maksustamise vältimise eesmärgil, ei võeta maksustamisbaasi arvutamisel arvesse.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu direktiiv Artikkel 82 – lõige 1 – punkt b

b) kolmanda riigi üldise korra alusel maksustatakse kasumit seadusega ettenähtud ettevõtte tulumaksu määra ulatuses, mis on madalam kui 40 % liikmesriikides kohaldatavast keskmisest ettevõtte tulumaksu seadusega ettenähtud määrast, või kohaldatakse majandusüksuse suhtes erikorda, mis võimaldab oluliselt madalamat maksustamistaset kui üldine kord; b) kolmanda riigi üldise korra alusel maksustatakse kasumit seadusega ettenähtud ettevõtte tulumaksu määra ulatuses, mis on madalam kui 70 % liikmesriikides kohaldatavast keskmisest ettevõtte tulumaksu seadusega ettenähtud määrast, või kohaldatakse majandusüksuse suhtes erikorda, mis võimaldab oluliselt madalamat maksustamistaset kui üldine kord;

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu direktiiv Artikkel 86 – lõige 1 – sissejuhatav osa

1. Konsolideeritud maksustamisbaas jagatakse igal maksuaastal grupi liikmete vahel jaotusvalemi alusel. Grupi liikmele A jaotatud osa kindlaksmääramiseks kasutatakse valemit järgmisel kujul, andes võrdse osatähtsuse käibe-, tööjõu- ja varategurile : 1. Konsolideeritud maksustamisbaas jagatakse igal maksuaastal grupi liikmete vahel jaotusvalemi alusel. Grupi liikmele A jaotatud osa kindlaksmääramiseks kasutatakse valemit järgmisel kujul, hõlmates käibe-, tööjõu- ja varategurit :

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu direktiiv Artikkel 86 – lõige 1 – valem

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu direktiiv Artikkel 110 – lõige 1 a (uus)

1 a. Komisjon kujundab ühtse maksudeklaratsiooni vormi koostöös liikmesriikide maksuhalduritega.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu direktiiv Artikkel 122 – lõige 1 – lõik 1

1. Peamine maksuhaldur võib algatada ja koordineerida grupi liikmete auditeid. Auditi võib algatada ka pädeva asutuse taotlusel. 1. Peamine maksuhaldur võib algatada ja koordineerida grupi liikmete auditeid. Auditi võib algatada ka pädeva asutuse taotlusel liikmesriigis, kus grupi liige on asutatud .

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu direktiiv Artikkel 123 a (uus)

Artikkel 123 a CCCTB foorum Komisjon loob uue CCCTB foorumi, mille poole äriühingud ja liikmesriigid saavad pöörduda CCCTBga seotud küsimuste ja vaidluste korral. Foorum annab äriühingutele ja liikmesriikidele juhiseid.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu direktiiv Artikkel 130

Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti delegeeritud õigusakti vastuvõtmisest, delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväidetest või volituste delegeerimise tagasivõtmisest. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti delegeeritud õigusakti vastuvõtmisest, delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväidetest või volituste delegeerimise tagasivõtmisest. Õigusakti iga tulevane hindamine tuleb edastada Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni liikmetele.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu direktiiv Artikkel 132 a (uus)

Artikkel 132 a Piiriüleselt tegutsevad VKEd Komisjon töötab hiljemalt … (4) välja viisi, kuidas piiriüleselt tegutsevad VKEd saaksid vabatahtlikkuse alusel liituda CCCTB süsteemiga.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu direktiiv Artikkel 133

Komisjon vaatab viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist läbi selle kohaldamise ja esitab nõukogule aruande käesoleva direktiivi toimimise kohta. Aruanne hõlmab eelkõige mõjuhinnangut käesoleva direktiivi peatükiga XVI ettenähtud mehhanismi kohta , mis käsitleb maksustamisbaaside jaotamist liikmesriikide vahel . Komisjon vaatab … (5) läbi käesoleva direktiivi kohaldamise ja esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selle toimimise kohta. Aruanne hõlmab muu hulgas sõltumatul hinnangul põhinevat analüüsi järgneva kohta:

a) peatükis XVI ette nähtud sellise mehhanismi mõju, mis käsitleb liikmesriikide vahel maksustamisbaaside jaotamist, ning mõju nende maksutulule;

b) käesoleva direktiivi kasutamine VKEde poolt ja selle toimivus;

c) asjaomase süsteemi VKEde jaoks kohustuslikuks muutmise eelised ja puudused;

d) käesoleva direktiivi sotsiaalmajanduslikud tagajärjed, sealhulgas mõju ettevõtjate tegevusele tervikuna ja reguleerimisalasse kuuluvate ja mittekuuluvate ettevõtjate konkurentsivõimele;

e) mõju õiglasele maksukogumisele liikmesriikides;

f) minimaalsete maksumäärade kehtestamise eelised ja puudused.

Vajaduse korral esitab komisjon ettepaneku käesoleva direktiivi muutmiseks hiljemalt 2020. aastal. Hiljemalt … (6) esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi võimalike mõjude kohta siseturule ja eelkõige võimalike konkurentsimoonutuste kohta nende äriühingute puhul, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva direktiiviga kehtestatud süsteemi ning nende puhul, kes ei vasta konsolideerimise nõuetele.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu direktiiv III lisa – viies jaotis – neljas kirje