ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
C.

arvestades, et teine viga on seotud delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 141 lõikega 1; arvestades, et praegu kohaldatavat komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (3) artikli 233 lõike 1 punkti b, milles sätestatakse, et piiratud ja väga erakorralistel juhtudel võib piiri ületamise lugeda ajutise impordi, ekspordi või reekspordi deklaratsiooniks, ei lisatud eksikombel delegeeritud määrusesse (EL) 2015/2446 ning arvestades, et selle tulemusel ei ole võimalik deklareerida teatavaid kaupu üksnes liidu tolliterritooriumi piiri ületamisega; arvestades, et delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 141 lõiget 1 tuleks seega parandada;
4.

rõhutab, et teabel põhineva, kaasava ja läbipaistva otsustusprotsessi ning õigusaktide nõuetekohase kohaldamise ja seadusandjate õiguste kaitsmise seisukohast on olulised need uue institutsioonidevahelise kokkuleppe sätted, milles käsitletakse paremaid õigusloomevahendeid (mõjuhinnangud, avalikkuse ja sidusrühmadega konsulteerimine, hindamised jne); on veendunud, et mõjuhindamised peavad olema kõikehõlmavad ja tasakaalustatud ning nendega tuleks muu hulgas hinnata, milliseid kulusid toob vajalike õigusaktide vastuvõtmata jätmine kaasa tootjatele, tarbijatele, töötajatele, haldusasutustele ja keskkonnale; on mures, et mõjuhinnangutega seotud sõnastus ei kohusta kolme institutsiooni oma mõjuhinnangutesse piisavalt kaasama väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEd) ja konkurentsivõime kontrolli; rõhutab, kui oluline on õigusloometsükli kõigis etappides võtta arvesse VKEde vajadusi ja neile tähelepanu pöörata; rõhutab, et komisjoni talituste parema õigusloome suuniseid käsitleva 19. mai 2015. aasta töödokumendi (SWD(2015)0111) kohaselt lisatakse hinnang VKEdele avalduva mõju kohta mõjuhinnangu aruannetesse, ning palub komisjonil esitada selle tava kohta lisateavet; peab tervitatavaks eesmärki parandada liidu õigusaktide rakendamist ja kohaldamist, sh selliste riiklike meetmete kindlakstegemise kaudu, mida ülevõetavate liidu õigusaktidega ei nõuta (ülereguleerimine), ning eeldab, pidades silmas, et liikmesriikidel on vabadus kehtestada kõrgemaid standardeid, juhul kui liidu õiguses on määratletud üksnes miinimumstandardid, et liikmesriigid sellised meetmed selgelt esile tooksid ja dokumenteeriksid;
D.

arvestades, et kui seda kuupäeva ei muudeta, on need piloodid sunnitud oma FAA loa valideerima või ELi loaks ümber tegema, mis nõuaks nii riiklikelt ametiasutustelt kui ka pilootidelt palju ressursse ja aega;
A.

arvestades, et Poola Vabariigi peaprokurör on edastanud Poola teetranspordi peainspektori taotluse Euroopa Parlamendi Poolast valitud liikme Czesław Adam Siekierski parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise kohta seoses õigusrikkumisega, mis kuulub 20. mai 1971. aasta vähemtähtsate süütegude seadustiku artikli 92a alla koostoimes 20. juuni 1997. aasta liiklusseaduse artikli 20 lõikega 1; arvestades eriti, et väidetava õigusrikkumise puhul on tegemist lubatud sõidukiiruse ületamisega hoonestatud piirkonnas;
2. Kui teksti sama osa kohta on esitatud kaks või enam üksteist välistavat muudatusettepanekut, on prioriteetne see muudatusettepanek, mis kõige rohkem originaalteksti muudab, ning see pannakse hääletusele esimesena. Kui see vastu võetakse, loetakse teised muudatusettepanekud tagasilükatuks. Kui see muudatusettepanek lükatakse tagasi, pannakse hääletusele prioriteetsuselt järgmine muudatusettepanek. Sama kehtib kõigi muudatusettepanekute hääletuste kohta. Kui prioriteeti on raske kindlaks määrata, teeb otsuse president. Kui kõik muudatusettepanekud lükatakse tagasi, loetakse vastuvõetuks originaaltekst, juhul kui kindlaksmääratud tähtaja jooksul ei ole nõutud selle üle eraldi hääletuse korraldamist.

2. Kui teksti sama osa kohta on esitatud kaks või enam üksteist välistavat muudatusettepanekut, on prioriteetne see muudatusettepanek, mis kõige rohkem originaalteksti muudab, ning see pannakse hääletusele esimesena. Kui see vastu võetakse, loetakse teised muudatusettepanekud tagasilükatuks. Kui see muudatusettepanek lükatakse tagasi, pannakse hääletusele prioriteetsuselt järgmine muudatusettepanek. Sama kehtib kõigi muudatusettepanekute hääletuste kohta. Kui prioriteeti on raske kindlaks määrata, teeb otsuse president. Kui kõik muudatusettepanekud lükatakse tagasi, loetakse vastuvõetuks originaaltekst, juhul kui kindlaksmääratud tähtaja jooksul ei ole nõutud selle üle eraldi hääletuse korraldamist.
G.

arvestades, et Prantsusmaa parlamendi liikmetele antud puutumatus on samasugune kui Euroopa Parlamendi liikmetele Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 kohaselt antud puutumatus; arvestades, et Euroopa Kohus on seisukohal, et selleks, et Euroopa Parlamendi liige oleks puutumatusega hõlmatud, peab Euroopa Parlamendi liige olema arvamust väljendanud oma kohustuste täitmisel, mistõttu väljendatud arvamuse ja parlamendiliikme kohustuste vahel peab olema seos; arvestades, et selline seos peab olema otsene ja ilmne;
G.

arvestades, et Prantsusmaa parlamendi liikmetele antud puutumatus on samasugune kui Euroopa Parlamendi liikmetele Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 kohaselt antud puutumatus; arvestades, et Euroopa Kohus on seisukohal, et selleks, et Euroopa Parlamendi liige oleks puutumatusega hõlmatud, peab parlamendiliige olema arvamust väljendanud oma kohustuste täitmisel, mistõttu väljendatud arvamuse ja parlamendiliikme kohustuste vahel peab olema seos; arvestades, et selline seos peab olema otsene ja ilmne;
I.

arvestades, et Euroopa Kohus on otsustanud, et kui riigi kohtusse on esitatud hagi Euroopa Parlamendi liikme vastu ja kui kohtule teatatakse, et on alustatud selle parlamendiliikme eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise menetlus, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi kodukorras, peab kõnesolev kohus menetluse peatama ja paluma parlamendil esitada võimalikult kiiresti oma arvamuse (4); arvestades, et Milano kohus, kus alustati kohtumenetlust Mario Borghezio vastu, keeldus menetluse peatamisest ja andis korralduse selle jätkamiseks, vaatamata Mario Borghezio taotlusele Euroopa Kohtu asjaomase kohtupraktika alusel;
J.

arvestades, et Euroopa Pangandusjärelevalve määruse, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve määruse ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud kontrolliks ette nähtud aeg on kolm kuud alates regulatiivsete tehniliste standardite teatavakstegemisest; arvestades, et sellest tulenevalt lõpeb see aeg 4. jaanuaril 2017;
F.

arvestades, et see osa taotlusest on seotud tõsiasjaga, et Jane Collinsi vastu esitati Ühendkuningriigis tsiviilhagi kahju, sh tõsise kahju tekitamise, laimamise ja solvamise eest, samuti taotleti tema suhtes kohtumäärust, et takistada teda vaidlusaluseid seisukohti kordamast;
1.

võtab vastu kodukorra artikli 61 lõike 2 järgmise tõlgenduse: „Miski ei takista parlamenti otsustamast, et pärast raporti vastuvõtmist selles vastutavas parlamendikomisjonis, kellele asi oli tagasi saadetud, peetakse lõppjärelduste tegemiseks debatt, kui see on asjakohane“.
A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi liige Rosario Crocetta on palunud kaitsta oma puutumatust seoses poolelioleva kriminaalmenetlusega Palermo kohtu kriminaalkolleegiumis; arvestades, et riigiprokuröri teatise kohaselt on Rosario Crocetta väidetavalt esinenud laimavate avaldustega ja selline käitumine on karistatav vastavalt Itaalia karistusseadustiku artiklile 595;
H.

arvestades, et vastavalt Ungari Rahvuskogu käsitleva 2012. aasta XXXVI akti artikli 79 lõikele 2 on isikul, kes on registreeritud kandidaadina liikmete valimisel, samasugune puutumatus ja seetõttu võiksid 25. aprillil 2014. aastal esitatud väited olla hõlmatud Ungari parlamendi täieliku puutumatusega, välja arvatud asjaolu, et puutumatuse äravõtmise otsustab riiklik valimiskomisjon ja puutumatuse äravõtmise taotlus esitatakse riikliku valimiskomisjoni esimehele;
F.

arvestades, et ESMA vastu võetud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõus on tehtud mõned muudatused, näiteks on lisatud kaks uut põhjendust ja tehtud rida muudatusi artiklis 3 ning artikli 6 lõikes 3, samuti jõustumist ja kohaldamist käsitlevates sätetes; arvestades, et neid muudatusi arvesse võttes ei saa delegeeritud õigusakti lugeda ESMA määruse artikli 13 lõike 1 teise lõigu tähenduses samaks kui ESMA vastu võetud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu; arvestades, et seetõttu kehtib kolmekuuline vastuväidete esitamise tähtaeg, nagu ESMA määruse artikli 13 lõike 1 esimeses lõigus ette nähtud, mis tähendab, et see tähtaeg lõpeb 17. augustil 2016;
B.

arvestades, et peaprokuröri taotlus on seotud süüdistusega, et Jean-Marie Le Pen esines raadiosaates avaldusega, mille puhul on tegu diskrimineerimise, vihkamise või rassilise vägivalla õhutamisega, mis on Prantsuse karistusseadustiku kohaselt kuritegu;
F.

arvestades, et Christian Estrosi esitas 28. juulil 2015 Nice’i kõrgema astme eeluurimiskohtunikule tsiviilhagi Marine Le Peni vastu tema vastutusele võtmiseks avalikult valitud ajutise mandaadiga ametniku avaliku laimamise eest; arvestades, et Estrosi väidab, et 3. mail 2015 tegi Marine Le Pen saates Le Grand Rendez-vous, mida kanti üle üheaegselt nii kanalil iTELE kui ka Europe 1, järgmisi märkusi, mida võib pidada tema vastu esitatud väideteks või süüdistusteks, mis teotasid tema au või kahjustasid mainet: „Vaadake, ma tean seda, et Estrosi on rahastanud UOIFi (L’Union des organisations islamiques de France, Prantsusmaa Islamiorganisatsioonide Liit), ta on halduskohtus süüdi mõistetud UOIFi kuuluva mošee käest nii madala üürihinna küsimise eest, et talle loeti isegi halduskohtus sõnad peale, ning see peegeldab viisi, kuidas linnapead ebaseaduslikult ja 1905. aasta seadust rikkudes mošeesid rahastavad; kui teid on tabatud näppupidi klientelistlikust, uskkonnaga seotud meepotist, tuleb muidugi välja öelda šokeerivaid asju, kuid ma pööran vähe tähelepanu sõnadele ja rohkem tegudele…“; vastuseks saatejuhi esitatud küsimusele „Nii et Estrosi aitab kaasa džihadistide tegevusele?“ vastas Le Pen väidetavalt: „Abi, vahendite pakkumine, toetus; kui keegi aitab islami fundamentalismil end sisse seada, levida, värvata, siis moraalselt on ta mingil määral kaasosaline“;
E.

arvestades, et Mylène Troszczynski puutumatuse äravõtmine on seotud väidetava õiguserikkumisega, milleks on isiku või isikute rühma avalik laimamine päritolu või teatavasse etnilisse rühma, rahvusesse, rassi või uskkonda kuulumise või mittekuulumise tõttu, nii nagu see on määratletud ja mille eest on ette nähtud karistused 29. juuli 1881. aasta seaduse artiklis 23, artikli 29 esimeses lõigus, artikli 32 teises ja kolmandas lõigus, artiklites 42, 43 ja 48-6, ning diskrimineerimisele, vihkamisele või rassilisele vägivallale õhutamisega seotud õiguserikkumise toimepanemisega, mille uurimine on käimas ning mis on määratletud ja mille eest on karistused ette nähtud 29. juuli 1881. aasta seaduse artikli 24 kaheksandas, kümnendas, üheteistkümnendas ja kaheteistkümnendas lõigus, artikli 23 esimeses lõigus ja artiklis 42 ning karistusseadustiku artikli 131-26 punktides 2 ja 3;
C.

arvestades, et vastavalt Ungari põhiseaduse artikli 4 lõikele 2 on parlamendiliikmetel immuniteet; arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi Ungarist pärit liikmete õiguslikku seisundit käsitleva 2004. aasta seaduse LVII artikli 10 lõikele 2 on Euroopa Parlamendi liikmetel samasugune immuniteet nagu Ungari parlamendi liikmetel ning vastavalt artikli 12 lõikele 1 kuulub Euroopa Parlamendi liikme puutumatuse äravõtmise kohta otsuse tegemine Euroopa Parlamendi pädevusse; arvestades, et vastavalt rahvuskogu käsitleva 2012. aasta seaduse XXXVI artikli 74 lõikele 1 võib parlamendiliikme suhtes kriminaalmenetlust või väärteomenetlust (kui puutumatuse äravõtmisest keeldutakse) rakendada üksnes rahvuskogu eelneval nõusolekul; arvestades, et vastavalt nimetatud seaduse artikli 74 lõikele 3 peab kuni süüdistuse esitamiseni puutumatuse äravõtmise ettepaneku esitama peaprokurör;
C.

arvestades, et muudetud delegeeritud määruse sätted on kooskõlas parlamendi eesmärkidega, mis on väljendatud 14. septembri 2016. aasta resolutsioonis ja sellele järgnenud mitteametliku dialoogi käigus, mis on osa muudetud delegeeritud määruse vastuvõtmisega seotud ettevalmistustööst;
D.

arvestades, et hagi puudutab António Marinho e Pinto avaldusi, millega ta esines 30. mail 2015. aastal Portugali telekanali SIC Notícias saates „A Propósito“, mida juhtis António José Teixeira ja mis oli eetris kell 21, ning need avaldused olid järgmised: „Sotsiaalkindlustuse osas võin öelda, et solidaarsuse aspekt tuleks eraldada muust. See on riigi pädevuses ning mõistetavalt ei tuleks seda kinni maksta töötajate pensionide arvelt. Selleks tuleb kasutada riigi eelarvet. Sotsiaalset solidaarsust tuleb rahastada maksudest suure asutuse vahendusel, milleks on Misericórdia de Lisboa, kus liigub miljoneid ja miljoneid, mida sageli raisatakse isikliku kasu nimel või isiklikes huvides. […] Arvan, et Manuel Rebelo de Sousa oleks parem kui Pedro Santana Lopes, arvestades hr Santana Lopesi kogemust valitsuses. Tegelikult oli huvitav näha, kuidas organisatsiooni Santa Casa da Misericórdia de Lisboa direktor töötas kandideerimise ajal ning milliseid ressursse ja vahendeid ta selleks kasutas.“;
C.

arvestades ühtlasi, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;
G.

arvestades, et eespool esitatut arvesse võttes oli Saksa politsei teadlik asjaolust, et ta on kinni pidanud Euroopa Parlamendi liikme; arvestades, et see on vastuolus Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolliga nr 7, eriti selle artikli 9 esimese lõigu punktiga b;
H.

arvestades, et Euroopa Parlament märgib, et regulatiivsed tehnilised standardid ei sisalda erisätteid pakett-tehingute kohta ning pakettide käsitlemise kohta võib olla vaja komisjoni ja ESMA lisasuuniseid; arvestades, et Euroopa Parlament on seisukohal, et need suunised peaksid olema kooskõlas finantsinstrumentide turgude teises direktiivis olukorra kiireks lahendamiseks ette nähtud sätetega;
C.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;
A.

arvestades, et Portugali Riigiprokuratuuri Peso da Régua ringkonnakohtu Vila Reali ringkonna prokurör on esitanud Ana Gomesi parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise taotluse seoses Ana Gomesi avaldustega ajalehele „Diàrio de Noticias“ antud intervjuus, mis avaldati ajalehe veebisaidil 29. aprillil 2016; arvestades, et taotlus on esitatud selleks, et Ana Gomesi vastu saaks algatada kriminaalmenetluse ja et teda võiks selle menetluse käigus üle kuulata;
C.

arvestades, et Euroopa Parlament on seisukohal, et direktiivi (EL) 2016/97 ülevõtmise tähtajaks peaks jääma 23. veebruar 2018, kuid kutsub komisjoni üles võtma vastu seadusandliku ettepaneku, millega kohaldamise tähtajaks määrataks 1. oktoober 2018;
B.

arvestades, et Euroopa Parlament on seisukohal, et vastu võetud regulatiivsed tehnilised standardid ei ole komisjoni tehtud muudatuste tõttu samasugused nagu ESMA poolt esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõus, ning on seisukohal, et parlamendil on kolm kuud aega esitada regulatiivsete tehniliste standardite suhtes vastuväiteid (edaspidi „kontrolliperiood“); arvestades, et komisjon kinnitab kolmekuulist kontrolliperioodi oma 28. septembri 2017. aasta kirjas;
E.

arvestades eelkõige, et 2015. aasta veebruaris avaldatud Front Nationali ametikohtade loetelus on ilmselt kirjas 15 Euroopa Parlamendi liiget, 21 parlamendiliikmete kohalikku assistenti ja 5 parlamendiliikmete registreeritud assistenti; arvestades, et mõned parlamendiliikmete assistentidest tunnistasid, et nende töökoht oli Front Nationali peakorteris Nanterre’is, viidates mõnel juhul, et töötasid seal täistööajaga; arvestades, et enamik parlamendiliikmete assistentide töölepingutest kirjeldasid ilma üksikasju esitamata samaseid üldise iseloomuga ülesandeid;
A.

arvestades, et ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (ELi HKS) keskkonnaalase terviklikkuse kaitsmiseks on õhusõidukite käitajatel ja teistel ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kuuluvatel ettevõtjatel keelatud kasutada saastekvoote, mille on välja andnud liikmesriik, kelle suhtes õhusõiduki käitajate ja muude ettevõtjate kohustused on kehtetuks muutumas, ning selleks tuleks vastu võtta vajalikud kaitsemeetmed;
C.

arvestades, et vahepeal oli Euroopa Parlament võtnud vastu oma 11. juuni 2002. aasta resolutsiooni Itaalia parlamendiliikmete puutumatuse ja Itaalia ametivõimude sellekohase praktika kohta; arvestades, et antud asjaoludel oli parlament seisukohal, et Alfonso Luigi Marra kohtuasjades kerkib prima facie täieliku puutumatuse küsimus, et pädevatele kohtutele tuleks esitada palve edastada parlamendile dokumendid, mis võimaldaksid teha kindlaks, kas kõnealuste juhtumite puhul on tegemist täieliku puutumatusega protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses, ning et pädevatel kohtutel tuleks paluda menetlused peatada, kuni parlament on lõpliku otsuse teinud; arvestades, et Euroopa Kohtule esitatud eelotsusetaotlusest ilmnes, et nimetatud resolutsioon ei olnud Itaalia kohtutesse jõudnud;
J.

arvestades, et Prantsusmaa parlamendi liikmetele antud puutumatus on samasugune kui Euroopa Parlamendi liikmetele Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 kohaselt antud puutumatus; arvestades, et Euroopa Kohus on seisukohal, et selleks, et Euroopa Parlamendi liige oleks puutumatusega hõlmatud, peab parlamendiliige olema arvamust väljendanud oma kohustuste täitmisel, mistõttu väljendatud arvamuse ja parlamendiliikme kohustuste vahel peab olema seos; arvestades, et selline seos peab olema otsene ja ilmne;
A.

arvestades, et määruse (EL) 2015/1017 artikli 7 lõikes 6 on sätestatud, et Euroopa Investeerimispanga (EIP) president nimetab pärast Euroopa Parlamendi heakskiidu saamist Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja ametisse kolmeaastaseks ametiajaks, mida võib pikendada ühe korra, tehes seda avatud ja läbipaistva ning EIP menetlustega kooskõlas oleva valikumenetluse põhjal, mille käigus Euroopa Parlamenti hoitakse valikumenetluse kõigi etappidega nõuetekohaselt ja õigeaegselt kursis;
A.

arvestades, et määruse (EL) nr 2015/1017 artikli 7 lõikes 6 on sätestatud, et Euroopa Investeerimispanga (EIP) president nimetab pärast Euroopa Parlamendi heakskiidu saamist Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja ametisse kolmeaastaseks ametiajaks, mida võib pikendada ühe korra, tehes seda avatud ja läbipaistva ning Euroopa Investeerimispanga menetlustega kooskõlas oleva valikumenetluse põhjal, mille käigus Euroopa Parlamenti hoitakse valikumenetluse kõigi etappidega nõuetekohaselt ja õigeaegselt kursis;
K.

arvestades, et kõnesolev menetlus ei ole seotud parlamendiliikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häältega Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses, tuleks puutumatus ära võtta, välja arvatud juhul, kui on alust arvata, et kohtumenetluse eesmärk on kahjustada parlamendiliikme poliitilist tegevust ja seeläbi Euroopa Parlamendi sõltumatust (fumus persecutionis);
A.

arvestades, et Kreeka Ülemkohtu juures asuv prokuratuur on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Georgios Kyrtsose puutumatuse äravõtmist seoses kriminaalmenetlusega riigile võlgu olevate summade (üle 200 000 euro) maksmata jätmise pärast seaduse nr 1882/1990 artikli 25 lõigete 1 ja 6 alusel, mis on asendatud seaduse 2523/1997 artikli 23 lõikega 1 ja seaduse 1882/90 artikli 25 lõikega 1, mis on asendatud seaduse 3220/2004 artikli 34 lõikega 1, seaduse 3943/2011 artikli 3 lõikega 1 ja seaduse 4321/2015 artikliga 20, ning viimati seaduse 4337/2015 artikliga 8;
1.

otsustab moodustada finantskuritegusid, maksudest kõrvalehoidumist ja maksustamise vältimist käsitleva erikomisjoni, millel on järgmised volitused: a) tugineda erikomisjonide TAXE 1 ja TAXE 2 tööle ning seda täiendada, pöörates erilist tähelepanu oma eespool nimetatud 25. novembri 2015. aasta ja 6. juuli 2016. aasta resolutsioonides sisalduvate soovituste tõhusale rakendamisele liikmesriikide, komisjoni ja/või nõukogu poolt ning soovituste mõjule; b) tugineda PANA-uurimiskomisjoni tööle ning seda täiendada, pöörates erilist tähelepanu oma eespool nimetatud 13. detsember 2017. aasta soovituses sisalduvate soovituste tõhusale rakendamisele liikmesriikide, komisjoni ja/või nõukogu poolt ning soovituste mõjule; c) jälgida liikmesriikide edusamme selliste maksutavade lõpetamisel, mis võimaldavad maksustamise vältimist ja/või maksudest kõrvalehoidumist ning kahjustavad ühtse turu nõuetekohast toimimist, nagu on osutatud eespool nimetatud 25. novembri 2015. aasta ja 6. juuli 2016. aasta resolutsioonides ning 13. detsembri 2017. aasta soovituses; d) hinnata, kuidas Paradise Papersi raames hoiti kõrvale ELi käibemaksueeskirjadest ning hinnata üldisemalt käibemaksupettuste ja halduskoostöö eeskirjade mõju liidus; analüüsida liikmesriikide ja Eurofisci vahelist teabevahetust ja koordineerimispoliitikat; e) anda panus käimasolevasse arutellu digitaalmajanduse maksustamise teemal; f) hinnata maksusoodustusi pakkuvaid riiklikke süsteeme (nt kodakondsuse programmid); g) jälgida hoolikalt komisjoni ja liikmesriikide käimasolevat tööd ja panust rahvusvahelistes institutsioonides, sealhulgas Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioonis, G20s, ÜROs ja rahapesuvastases töökonnas (FATF), austades samal ajal täielikult majandus- ja rahanduskomisjoni pädevusi maksustamise valdkonnas; h) tutvuda oma tööga seotud dokumentidega ning luua tihedas koostöös alaliste komisjonidega vajalikke kontakte ja pidada kuulamisi rahvusvaheliste, Euroopa (sh käitumisjuhendi töörühm (äriühingute maksustamine)) ning riiklike institutsioonide ja foorumite, liikmesriikide ja kolmandate riikide parlamentide ja valitsuste ning akadeemiliste ringkondade, ettevõtjate ja kodanikuühiskonna esindajatega, sh sotsiaalpartneritega; seda tehes võtta arvesse Euroopa Parlamendi ressursside tõhusat kasutamist; i) analüüsida ja hinnata kolmandate riikide mõõdet maksustamise vältimise tavades ning selle mõju arenguriikidele; jälgida kolmandate riikidega peetava sellekohase teabevahetuse parandamist ja praeguseid lünki, pöörates eritähelepanu Briti kroonile alluvatele aladele ja ülemereterritooriumidele; j) hinnata komisjoni enda hinnangut ja sõelumisprotsessi kolmandate riikide loetlemisel rahapesuvastase direktiivi delegeeritud õigusaktis suure riskiga kolmandate riikide kohta; k) hinnata maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu (ELi maksuparadiiside musta nimekirja) koostamise metoodikat, riikide sõelumist ja loetelu mõju, samuti riikide loetelust kustutamist ja loetellu kuuluvate riikide suhtes kehtestatud sanktsioone; l) uurida liikmesriikide sõlmitud kahepoolsete maksulepingute tagajärgi; m) esitada soovitusi, mida ta selles küsimuses vajalikuks peab;
A.

arvestades, et määruse (EL) nr 806/2014 artikli 56 lõikes 4 on sätestatud, et selle määruse artikli 43 lõike 1 punktis b osutatud Ühtse Kriisilahendusnõukogu liikmete ametisse nimetamisel lähtutakse nende saavutustest, oskustest, pangandus- ja finantsalastest teadmistest ning finantsjärelevalve, -regulatsiooni ning pankade kriisilahenduse valdkonna jaoks olulistest kogemustest;
A.

arvestades, et on väljendatud muret seoses glüfosaadi hindamisega, eelkõige seoses sellega, kas on toimunud sõltumatu, objektiivne ja läbipaistev hindamine, kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (9) liigitamiskriteeriume on õigesti kohaldatud ja kas asjaomaseid suunisdokumente on nõuetekohaselt kasutatud;
C.

arvestades, et komisjon leidis, et see tõlgendus vastab määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud tehnilistele vastuvõtukriteeriumidele, ning on seisukohal, et kavandatava muudatusega üksnes säiliks nende konkreetsete instrumentide osas amortiseeritud soetusmaksumuse alusel arvestamise kord, mida kohaldati enne IFRS 9 kasutuselevõttu;