EUROOPA KOMISJON Brüssel,17.3.2021 COM(2021) 130 final 2021/0068(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste vaktsineerimis-, testimis- ja tervenemistõendite väljastamise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba liikumist COVID-19 pandeemia ajal (roheline digitõend) (EMPs kohaldatav tekst)



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid ELi kodanike õigus Euroopa Liidus vabalt liikuda ja elada on üks liidu hinnatumaid saavutusi ning liidu majanduse oluline mootor. Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 21 kohaselt on igal ELi kodanikul õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil, kui aluslepingutega ja nende rakendamiseks võetud meetmetega kehtestatud piirangutest ja tingimustest ei tulene teisiti. Ent mõned meetmed, mille liikmesriigid on kehtestanud raskekujulise ägeda respiratoorse sündroomi koroonaviiruse-2 (SARS-CoV-2) (mis põhjustab koroonaviirushaigust-19 (COVID-19)) leviku piiramiseks, on avaldanud mõju kodanike õigusele vabalt liikuda. Nende meetmete hulka kuuluvad sageli riiki sisenemise piirangud ja muud erinõuded riigipiire ületavatele reisijatele, näiteks karantiini- või eneseisolatsiooni kohustus või nõue teha SARS-CoV-2 nakkuse test enne ja/või pärast saabumist. Eriti kannatavad nende meetmete tõttu piirialadel elavad inimesed, kes ületavad igapäevaselt riigipiire, olgu töö, hariduse või tervishoiuga seotud, perekondlikel või muudel põhjustel. Selleks et tagada liikumisvabadusele piirangute kehtestamisel hästi koordineeritud, prognoositav ja läbipaistev lähenemisviis, võttis nõukogu 13. oktoobril 2020 vastu soovituse (EL) 2020/1475, mis käsitleb koordineeritud lähenemisviisi vaba liikumise piiramisele COVID-19 pandeemiale reageerimisel. Nõukogu soovitusega määrati kindlaks koordineeritud lähenemisviis järgmistes põhipunktides: ühtsete kriteeriumide ja künniste kohaldamine vaba liikumise piirangute kehtestamise üle otsustamisel, COVID-19 leviku ohu kaardistamine kokkulepitud värvikoodide alusel (avaldab Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC)) ning koordineeritud lähenemisviis võimalikele meetmetele, mida võib asjakohaselt kohaldada ühest piirkonnast teise liikuvate isikute suhtes, sõltuvalt levikuohu tasemest nendes piirkondades. Nõukogu soovituse (EL) 2020/1475 eesmärk on tagada parem koordineerimine nende liikmesriikide vahel, kes kaaluvad pandeemia tõttu rahvatervise huvides vaba liikumist piiravate meetmete võtmist. Vaba liikumise piirangute kehtestamisel ja kohaldamisel peaksid liikmesriigid järgima ELi õigust, eelkõige proportsionaalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet. Nõukogu soovitust (EL) 2020/1475 muudeti hiljem, võttes arvesse kogukonnas esinevat väga suurt nakkuse levikut kõikjal ELis, mis võib-olla seotud SARS-CoV-2 uute probleemsete variantide suurema edasikanduvusega. Vastavalt soovituse (EL) 2020/1475 punktile 17 võivad liikmesriigid nõuda teise liikmesriigi riskipiirkondadest saabuvatelt isikutelt, et nad jääksid karantiini/eneseisolatsiooni ja/või teeksid enne ja/või pärast saabumist SARS-CoV-2 nakkuse testi. Tumepunaseks liigitatud piirkondadest saabuvate reisijate suhtes tuleks nõukogu soovituse punkti 17 kohaselt kohaldada rangemaid rahvatervise meetmeid. Reisijatel tuleb erinevate nõuete täitmiseks esitada mitmesuguseid dokumente, nagu arstitõendid, testitulemused või kinnitused. Kuna kehtestatud ei ole ühtset ja turvalist dokumendivormingut, on reisijatel esinenud probleeme dokumentide sobivusega, samuti on teatatud järeletehtud ja võltsitud dokumentide esitamisest. On tõenäoline, et need probleemid, mis võivad tekitada tarbetuid viivitusi ja takistusi, süvenevad seda enam, mida rohkem eurooplasi testitakse ja vaktsineeritakse COVID-19 vastu ning saab selle kohta tõendava dokumendi. See küsimus on hakanud Euroopa Ülemkogule järjest enam muret tegema. Avalduses, mis võeti vastu pärast 25. ja 26. veebruaril 2021 toimunud mitteametlikke videokonverentse, olid Euroopa Ülemkogu liikmed seda meelt, et jätkata tuleks vaktsineerimistõendite ühiste põhimõtete väljatöötamisega. Liikmesriikide seas valitseb konsensus vaktsineerimistõendite kasutamises meditsiinilistel eesmärkidel, näiteks selleks, et tagada nõuetekohane järelkontroll esimese ja teise vaktsiinidoosi vahel ning vajaduse korral hiljem võimendava vaktsiinidoosi manustamine. Liikmesriigid on asunud vaktsineerimistõendeid välja töötama ja sageli kasutavad nad selleks vaktsineerimisregistrites olevaid andmeid. Komisjon on teinud liikmesriikidega koostööd e-tervise võrgustikus (vabatahtlik võrgustik, mis ühendab e-tervise eest vastutavaid liikmesriikide asutusi), et valmistada ette vaktsineerimistõendite koostalitlusvõimet. 27. jaanuaril 2021 võttis e-tervise võrgustik vastu meditsiinilisi vaktsineerimistõendeid käsitlevad suunised, mida uuendati 12. märtsil 2021. Suunistes on kindlaks määratud põhilised koostalitlusvõime elemendid, nimelt vaktsineerimistõendite minimaalne andmekogum ja kordumatu tunnus. Lisaks on e-tervise võrgustik ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1082/2013/EL artikli 17 alusel loodud terviseohutuse komitee tegelenud ühise standardiseeritud andmekogumiga, mis kantakse COVID-19 testitulemuse tõendile, suunistega tervenemistõendite kohta ja vastavate andmekogumitega ning tervisetõendite koostalitlusvõime ülevaatega. Siiani tehtud tehnilisele tööle tuginedes teeb komisjon ettepaneku kehtestada üleliiduline raamistik vaktsineerimistõendite väljastamiseks, kontrollimiseks ja aktsepteerimiseks ELis osana rohelisest digitõendist. See raamistik peaks hõlmama ka teisi COVID-19 pandeemia vältel väljaantavaid tõendeid, nimelt dokumente, mis tõendavad SARS-CoV-2 nakkuse testi negatiivset tulemust, ja ka dokumente, mis tõendavad, et inimene on tervenenud varasemast SARS-CoV-2 nakkusest. Nii saaksid sellest koostalitlusvõimelisest raamistikust kasu ka inimesed, kes ei ole vaktsineeritud või kellel ei ole veel olnud võimalust vaktsiinisüsti saada, ja see hõlbustaks nende vaba liikumist. Näiteks lapsi praegu COVID-19 vastu ei vaktsineerita, kuid neile peaks olema võimalik anda välja testimistõend või tervenemistõend, mille võiksid nende eest vastu võtta ka nende vanemad. Lisaks tuleks selgitada, et rohelise digitõendi alla kuuluvate tõendite eesmärk on lihtsustada vaba liikumist. Rohelise digitõendi, eelkõige vaktsineerimistõendi omamine ei tohiks olla vaba liikumise eeltingimuseks. Inimesed, kes ei ole vaktsineeritud näiteks meditsiinilistel põhjustel, sest nad ei kuulu sihtrühma, kellele praegu vaktsiini soovitatakse (nagu lapsed), või kellel ei ole veel olnud võimalust või kes ei soovi vaktsiini saada, peavad saama ka edaspidi kasutada vaba liikumise põhiõigust, arvestades vajaduse korral selliste piirangutega nagu kohustuslik testimine ja karantiin/eneseisolatsioon. Käesolevat määrust ei tohi mingil juhul tõlgendada nii, nagu kehtestataks sellega kohustus või õigus olla vaktsineeritud. Selleks et tagada koostalitlusvõime erinevate tehniliste lahenduste vahel, mida liikmesriigid on välja töötamas (kusjuures mõned liikmesriigid juba võtavad vastu vaktsineerimistõendeid, mis vabastavad reisijad teatavatest piirangutest), on tarvis kehtestada ühtsed tingimused COVID-19 vastu vaktsineerimise, selle testimise ja sellest tervenemise tõendite väljastamiseks, kontrollimiseks ja aktsepteerimiseks. Rohelise digitõendi raamistikuga tuleks ette näha COVID-19 vastu vaktsineerimise, selle testimise ja sellest tervenemise tõendite vorming ja sisu. Komisjoni ettepaneku kohaselt peaks rohelise digitõendi raamistik tagama ka, et need tõendid saab väljastada koostalitlusvõimelises vormingus ja neid saab usaldusväärselt kontrollida, kui tõendi omanik esitab selle teises liikmesriigis – nii hõlbustab raamistik vaba liikumist ELis. Tõendid peaksid sisaldama üksnes vajalikke isikuandmeid. Kuna nende isikuandmete hulka kuuluvad tundlikud terviseandmed, tuleks nende kaitseks rakendada eriti rangeid meetmeid ja samuti tuleks järgida võimalikult väheste andmete kogumise põhimõtet. Eelkõige ei tohiks rohelise digitõendi raamistiku toimimiseks olla vaja luua ja hallata ELi tasandil andmebaasi, vaid see peaks võimaldama digitaalselt allkirjastatud koostalitlusvõimeliste tõendite detsentraliseeritud kontrollimist. •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Ettepanek täiendab ja arendab edasi teisi vaba liikumise valdkonnas COVID-19 pandeemia ajal vastu võetud poliitikaalgatusi, nagu näiteks nõukogu soovitused 2020/1475 ja 2021/119. Eeskätt on nõukogu soovituses 2020/1475 kirjeldatud üldpõhimõtteid, mille alusel peaksid liikmesriigid oma tegevust koordineerima, kui nad COVID-19 pandeemia tõttu võtavad vastu ja kohaldavad rahvatervise kaitseks vaba liikumist piiravaid meetmeid.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2004/38/EÜ on sätestatud ELi kodanikele ja nende pereliikmetele ELis vaba liikumise ja elamise (nii ajutise kui ka alalise) õiguse kasutamise tingimused. Direktiiviga 2004/38/EÜ on ette nähtud, et liikmesriigid võivad piirata avaliku korra, julgeoleku või tervishoiu huvides ELi kodanike ja nende pereliikmete liikumis- ja elamisvabadust, sõltumata nende kodakondsusest. Kehtivates ELi õigusaktides ei ole sätteid, mis reguleeriksid inimese tervislikku seisundit kajastavate tõendite väljastamist, kontrollimist ja aktsepteerimist, kuigi selliste tõendite esitamine võib olla vajalik, et vabastada reisijad teatavatest vaba liikumise piirangutest, mis on pandeemia ajal kehtestatud. Seetõttu on tarvis jõustada õigusnormid, mis tagaksid nimetatud tõendite koostalitlusvõime ja turvalisuse. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Käesolev ettepanek kuulub COVID-19 pandeemiale reageerimiseks vastu võetud ELi meetmete paketti. Ettepanek tugineb eelkõige tehnilisele tööle, mis on tehtud terviseohutuse komitees ja e-tervise võrgustikus. Käesolevat ettepanekut täiendab ettepanek COM(2021) xxx, mille eesmärk on tagada, et käesolevas ettepanekus esitatud õigusnormid kohalduksid sellistele kolmandate riikide kodanikele, kelle suhtes käesolev ettepanek ei kehti ja kes seaduslikult viibivad või elavad sellise riigi territooriumil, mille suhtes kehtib ettepanekuga COM(2021) xxx kavandatud määrus, ning kellel on kooskõlas liidu õigusega õigus reisida teistesse riikidesse. Käesolev ettepanek ei mõjuta Schengeni eeskirju, mis reguleerivad kolmandate riikide kodanike sisenemistingimusi. Kavandatavat määrust ei tohiks tõlgendada nii, nagu julgustaks või hõlbustaks see piirikontrolli taaskehtestamist, mis on Schengeni piirieeskirjade tingimuste kohaselt viimane abinõu. Käesolevas ettepanekus on võetud arvesse rahvusvahelise tasandi pingutusi, nagu näiteks ÜRO eriasutuste, sealhulgas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) juhtimisel tehtavat tööd, selleks et koostada rahvusvaheliste tervise-eeskirjade alusel tehniline kirjeldus ja suunised digitehnoloogia kasutamiseks inimeste vaktsineerimisstaatuse dokumenteerimisel. Kolmandaid riike tuleks julgustada, et nad tunnustaksid rohelist digitõendit mittehädavajaliku reisimise piirangute leevendamisel. Käesolev ettepanek austab täielikult liikmesriikide pädevust määrata kindlaks oma tervishoiupoliitika (ELi toimimise lepingu artikkel 168). 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 21 lõike 1 alusel on ELi kodanikel õigus ELi liikmesriikide territooriumil vabalt liikuda ja elada. Artikli 21 lõikega 2 on antud ELile võimalus tegutseda ja võtta vastu sätteid, et hõlbustada liikmesriikide territooriumil vabalt liikumise ja elamise õiguse kasutamist, kui selle eesmärgi saavutamiseks on vaja võtta meetmeid. Kohaldatakse seadusandlikku tavamenetlust. Käesoleva ettepaneku eesmärk on hõlbustada vaba liikumise õiguse kasutamist ELis COVID-19 pandeemia ajal, kehtestades ühtse raamistiku COVID-19 vastu vaktsineerimist, selle testimist ja sellest tervenemist kinnitavate koostalitlusvõimeliste tõendite väljastamiseks, kontrollimiseks ja aktsepteerimiseks. See võimaldaks ELi kodanikel ja nende pereliikmetel, kes kasutavad oma vaba liikumise õigust, tõendada, et nad on täitnud sihtliikmesriigi poolt ELi õigusega kooskõlas kehtestatud rahvatervisenõuded. Samuti on ettepaneku eesmärgiks tagada, et COVID-19 leviku tõkestamiseks praegu kehtivad vaba liikumise piirangud saab kõrvaldada kooskõlastatud viisil, kui saame rohkem teaduslikke andmeid. •Subsidiaarsus Käesoleva ettepaneku eesmärki hõlbustada COVID-19 pandeemia ajal ELis vaba liikumist, kehtestades koostalitlusvõimelised ja turvalised tõendid inimese vaktsineerimise, testimise ja tervenemise kohta, ei suuda liikmesriigid üksi piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada ELi tasandil. Seetõttu on tarvis meetmeid võtta ELi tasandil. Kui ELi tasandil meetmeid ei võeta, võtavad liikmesriigid tõenäoliselt kasutusele erinevad süsteemid, mille tagajärjel tekib vaba liikumise õigust kasutavatel kodanikel probleeme seoses dokumentide sobivusega teistes liikmesriikides. Eelkõige tuleb kokku leppida tehnilistes standardites, mida kasutatakse väljastatavate tõendite koostalitlusvõime, turvalisuse ja kontrollitavuse tagamiseks. •Proportsionaalsus ELi tasandi meede annaks eelnimetatud probleemide lahendamisel märkimisväärset lisaväärtust ning on ainus võimalus saavutada ja säilitada ühtne, sujuvalt toimiv ja tunnustatud raamistik. Kui liikmesriigid kehtestaksid COVID-19 vastu vaktsineerimist, selle testimist ja sellest tervenemist kinnitavate tõendite kohta ühepoolseid või kooskõlastamata meetmeid, viiks see arvatavasti ebaühtlaste ja killustatud vaba liikumise piiranguteni, mis põhjustaksid ELi kodanikele ebakindlust nende ELi õiguste teostamisel. Ettepaneku kohaselt piirdub isikuandmete töötlemine vajaliku miinimumiga, kuna väljastatavatele tõenditele kantakse üksnes piiratud hulgal isikuandmeid, nähakse ette, et tõendi kontrollimisel saadud andmeid ei tohiks säilitada, ning kehtestatakse raamistik, mille toimimiseks ei ole vaja luua ega hallata keskset andmebaasi. Kavandatava määruse nende sätete kohaldamine, mis puudutavad vaktsineerimis-, testimis- ja tervenemistõendite väljastamist ning usaldusraamistikku, tuleks pärast COVID-19 pandeemiast jagu saamist peatada, sest pärast seda ei ole mingit põhjust, miks kodanikud peaksid esitama tervisedokumente, kui nad kasutavad oma õigust vabalt liikuda. Nende kohaldamist tuleks aga uuesti alustada, kui WHO peadirektor kuulutab SARS-CoV-2, selle variandi või muu sarnase epideemiaohuga nakkushaiguse puhangu tõttu välja uue pandeemia.

•Vahendi valik Määrus on ainus õigusakt, mis tagab ELi õiguse otsese, kohese ja ühtse rakendamise kõikides liikmesriikides. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Konsulteerimine sidusrühmadega Ettepaneku koostamisel on arvesse võetud liikmesriikidega eri foorumitel korrapäraselt peetud arutelusid. •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Ettepanek tugineb terviseohutuse komitees ja e-tervise võrgustikus toimuvatele tehnilistele aruteludele, ECDC poolt COVID-19 pandeemiaga seotud epidemioloogilise olukorra kohta avaldatud teabele ning asjakohastele kättesaadavatele teaduslikele andmetele. •Mõju hindamine Ettepaneku kiireloomulisuse tõttu ei teinud komisjon mõju hindamist. •Põhiõigused Käesolev ettepanek mõjutab positiivselt Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artiklis 45 sätestatud liikumis- ja elukohavabaduse põhiõigust. Ettepaneku mõju on positiivne seetõttu, et sellega nähakse kodanike jaoks ette koostalitlusvõimelised ja vastastikku tunnustatud tõendid, mis kinnitavad COVID-19 vastu vaktsineerimist, selle testimist ja sellest tervenemist ning mida inimesed saavad reisimisel kasutada. Kui liikmesriigid kaotavad teatavad liikumisvabaduse piirangud isikutele, kes suudavad tõendada, et nad on vaktsineeritud, neid on testitud või nad on haigusest tervenenud, annavad käesoleva ettepanekuga kehtestatud tõendid kodanikele võimaluse seda ära kasutada. Kui saame rohkem teaduslikke andmeid, eeskätt vaktsineerimise mõju kohta SARS-CoV-2 nakkusele, võimaldaks tervisetõendite koostalitlusvõimeline raamistik liikmesriikidel piiranguid kooskõlastatud viisil kaotada. Käesolevat määrust ei tuleks käsitada pandeemia ajal kehtestatud vaba liikumise piirangute vastuvõtmise hõlbustamise või soodustamisena. Pigem on selle eesmärk kehtestada ühtne raamistik COVID-19 tervisetõendite tunnustamiseks juhul, kui liikmesriik selliseid piiranguid kohaldab. ELis avaliku korra, avaliku julgeoleku või rahvatervise huvides seatud vaba liikumise piirangud peavad olema proportsionaalsed ning põhinema objektiivsetel ja mittediskrimineerivatel kriteeriumidel. Otsus selle kohta, kas kehtestada vaba liikumise piirangud, jääb liikmesriikide pädevusse, kes peavad tegutsema kooskõlas ELi õigusega. Samuti jääb liikmesriikidele võimalus piiranguid mitte kehtestada. Käesolev ettepanek hõlmab isikuandmete, sealhulgas terviseandmete töötlemist. Ettepanek võib mõjutada üksikisikute põhiõigusi, nimelt harta artiklis 7 sätestatud õigust eraelu austamisele ja artiklis 8 sätestatud õigust isikuandmete kaitsele. Üksikisikute isikuandmete töötlemine, sealhulgas isikuandmete kogumine, isikuandmetega tutvumine ja isikuandmete kasutamine, mõjutab harta kohast õigust eraelu puutumatusele ja õigust isikuandmete kaitsele. Sekkumine nendesse põhiõigustesse peab olema õigustatud. Mis puudutab õigust isikuandmete kaitsele, sealhulgas andmete turvalisusele, siis kohaldub Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/679. ELi andmekaitsekorrast ei tehta ühtki erandit ning vajaduse korral rakendavad liikmesriigid kooskõlas ELi andmekaitsenormidega selgeid eeskirju ja tingimusi ning rangeid kaitsemeetmeid. Kavandatava määrusega ei looda Euroopa andmebaasi COVID-19 vastu vaktsineerimise, selle testimise või sellest tervenemise kohta. Kavandatava määruse kohaldamiseks tuleb isikuandmed kanda üksnes väljastatavale tõendile, mida tuleks kaitsta võltsimise või rikkumise eest. 4.MÕJU EELARVELE Komisjon kasutab algatuse enamiku kiireloomuliste meetmete toetamiseks alguses erakorralise toetuse rahastamisvahendi vahendeid ja uurib siis, kui jõustub Digitaalse Euroopa programmi õiguslik alus, kuidas saaks teha osad kulutused selle programmi raames. Algatuse elluviimiseks võib vaja minna ühte või mitut nõukogu määruses (EL, Euratom) 2020/2093 määratletud erivahendit. Käesolevale ettepanekule on lisatud finantsselgitus. Pidades silmas praegust tervisekriisi, tehakse suurem osa ettevalmistavatest kulutustest erakorralise toetuse rahastamisvahendist enne, kui kavandatav määrus jõustub. ELi tasandi tugisüsteem aktiveeritakse aga alles pärast kavandatava määruse jõustumist. 5.MUU TEAVE •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Üks aasta pärast seda, kui WHO on kuulutanud COVID-19 pandeemia lõppenuks, koostab komisjon käesoleva määruse kohaldamise kohta aruande.

•Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus Ettepaneku artiklites 1 ja 2 kirjeldatakse kavandatava määruse reguleerimiseset ja sätestatakse mõistete määratlused. Kavandatava määrusega kehtestatakse roheline digitõend, mis on raamistik koostalitlusvõimeliste tervisetõendite väljastamiseks, kontrollimiseks ja aktsepteerimiseks, et hõlbustada vaba liikumist COVID-19 pandeemia ajal. Artiklis 3 kirjeldatakse rohelise digitõendi raamistikku kuuluvat kolme tõendiliiki, nimelt vaktsineerimistõendit, testimistõendit ja tervenemistõendit. Samuti esitatakse selles üldnõuded, millele tõendid peavad vastama, nagu näiteks koostalitlusvõimelise vöötkoodi olemasolu, ja nähakse ette vajaliku tehnilise taristu sisseseadmine. Kui käesolev õigusakt on integreeritud EMP raamistikku, tuleks aktsepteerida ka EMP riikide Islandi, Liechtensteini ja Norra poolt käesoleva määruse kohaselt väljaantud tõendeid. Kui Šveits annab käesoleva määruse kohaselt vaba liikumise õigust kasutavatele isikutele välja tõendid, tuleks neid aktsepteerida pärast seda, kui komisjon võtab vastu asjakohase rakendusotsuse, olles veendunud, et tõendeid aktsepteeritakse vastastikku. Artikliga 4 kehtestatakse rohelise digitõendi usaldusraamistik, mis peaks võimaluse korral tagama koostalitlusvõime rahvusvahelisel tasandil loodud tehnoloogiliste süsteemidega. Samuti nähakse sellega ette, et kui kolmandad riigid annavad ELi kodanikele ja nende pereliikmetele turvalised ja kontrollitavad tõendid vastavalt rahvusvahelisele standardile, mis on koostalitlusvõimeline käesoleva määrusega kehtestatud usaldusraamistikuga, ning need tõendid sisaldavad vajalikke isikuandmeid, tuleks neid aktsepteerida pärast seda, kui komisjon on teinud selle kohta rakendusotsuse. Artiklites 5–7 esitatakse täiendavaid üksikasju vaktsineerimistõendi, testimistõendi ja tervenemistõendi väljastamise, sisu ja aktsepteerimise kohta. Artikliga 8 antakse komisjonile volitused võtta vastu usaldusraamistiku jaoks vajalikud tehnilised kirjeldused, vajaduse korral kiirendatud menetlusega. Artikkel 9 sisaldab andmekaitsenorme. Artikliga 10 kehtestatakse teavitamismenetlus, mille eesmärk on tagada, et teisi liikmesriike ja komisjoni teavitatakse liikumisvabaduse piirangutest, mis on pandeemia tõttu vajalikuks osutunud. Artiklid 11 ja 12 sisaldavad norme, mis reguleerivad delegeeritud volituste rakendamist komisjoni poolt, vajaduse korral kiirmenetlusega. Artiklis 13 on sätted komitee kohta, mille ülesandeks on komisjoni määruse rakendamisel abistada. Artikliga 14 nähakse ette, et komisjon peaks esitama aruande määruse kohaldamise kohta üks aasta pärast seda, kui WHO on kuulutanud SARS-CoV-2 pandeemia lõppenuks, ning andma selles eeskätt ülevaate määruse mõjust liikumisvabadusele ja andmekaitsele. Artikliga 15 nähakse ette, et määrus peaks jõustuma kiirendatud korras. Samuti märgitakse selles, et artiklite 3, 4, 5, 6, 7 ja 10 kohaldamine tuleks delegeeritud aktiga peatada, kui WHO teatab, et COVID-19 pandeemia on lõppenud. Nende kohaldamist tuleks aga delegeeritud aktiga uuesti alustada, kui WHO kuulutab SARS-CoV-2, selle variandi või muu sarnase epideemiaohuga nakkushaiguse puhangu tõttu välja uue pandeemia. Lisas on loetletud isikuandmed, mis tuleks määrusega ettenähtud tõendites esitada. 2021/0068 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste vaktsineerimis-, testimis- ja tervenemistõendite väljastamise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba liikumist COVID-19 pandeemia ajal (roheline digitõend) (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 21 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Igal liidu kodanikul on õigus liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil, kui aluslepingutega ja nende rakendamiseks võetud meetmetega kehtestatud piirangutest ja tingimustest ei tulene teisiti. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2004/38/EÜ on sätestatud üksikasjalikud normid selle õiguse kasutamiseks. (2)Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) peadirektor kuulutas 30. jaanuaril 2020 koroonaviirushaigust-19 (COVID-19) põhjustava raskekujulise ägeda respiratoorse sündroomi koroonaviiruse-2 (SARS-CoV-2) ülemaailmse puhangu rahvusvahelise tähtsusega rahvatervisealaseks hädaolukorraks. 11. märtsil 2020 andis WHO hinnangu, et COVID-19 võib pidada pandeemiaks. (3)Selleks et viiruse levikut pidurdada, on liikmesriigid võtnud vastu erinevaid meetmeid, millest osa on mõjutanud liidu kodanike õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil: sellised meetmed on riiki sisenemise piirangud või piiriülestele reisijatele kehtestatud nõue jääda karantiini/eneseisolatsiooni või teha SARS-CoV-2 nakkuse test. (4)Nõukogu võttis 13. oktoobril 2020 vastu nõukogu soovituse (EL) 2020/1475, mis käsitleb koordineeritud lähenemisviisi vaba liikumise piiramisele COVID-19 pandeemiale reageerimisel. Soovituses on kehtestatud koordineeritud lähenemisviis järgmistes põhipunktides: ühiste kriteeriumide ja künniste kohaldamine otsuste tegemisel selle kohta, kas kehtestada vaba liikumise piirangud, COVID-19 edasikandumise ohu kaardistamine kokkulepitud värvikoodide alusel ning koordineeritud lähenemisviis võimalikele meetmetele, mida võib nõuetekohaselt kohaldada ühest piirkonnast teise liikuvate isikute suhtes ja mis sõltuvad nakkuse edasikandumise ohu tasemest nendes piirkondades. Soovituses on samuti rõhutatud, et võttes arvesse selliste hädavajalike reisijate ja piiriüleste töötajate erilist olukorda, kes on loetletud soovituse punktis 19 ja kelle elu piirangud eriti palju mõjutavad, ei tuleks COVID-19st tingitud reisipiiranguid kohaldada eelkõige isikute suhtes, kes täidavad kriitilise tähtsusega ülesandeid või kes on olulised elutähtsa taristu jaoks. (5)Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) avaldab soovituses (EL) 2020/1475 kehtestatud kriteeriumide ja künniste põhjal kord nädalas liikmesriikide kaardi piirkondade kaupa, et toetada liikmesriike otsuste tegemisel. (6)Nagu on rõhutatud soovituses (EL) 2020/1475, peaksid kõik COVID-19 leviku pidurdamiseks kehtestatud piirangud isikute vabale liikumisele liidus põhinema konkreetsel ja piiratud avalikul huvil, nimelt rahvatervise kaitsel. Neid piiranguid tuleb kohaldada kooskõlas liidu õiguse üldpõhimõtetega, eelkõige proportsionaalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõttega. Seega ei tohiks võetud meetmed minna kaugemale sellest, mis on rangelt vajalik rahvatervise kaitseks. Lisaks peaksid need olema kooskõlas meetmetega, mida liit on võtnud kaupade ja esmatähtsate teenuste sujuva vaba liikumise tagamiseks ühtsel turul, sealhulgas meditsiinitarvete ja -töötajate liikumise tagamiseks rohelise koridori piiriületuspunktide kaudu, millele on osutatud komisjoni teatises „Rohelise transpordikoridori rakendamise kohta piirihaldusmeetmeid käsitlevate suuniste alusel, et kaitsta inimeste tervist ning tagada kaupade ja esmatähtsate teenuste kättesaadavus“. (7)Nende isikute vaba liikumist, kes ei ohusta rahvatervist, kuna nad on näiteks immuunsed SARS-CoV-2 vastu ega saa viirust edasi kanda, ei tohiks piirata, sest see ei oleks taotletava eesmärgi saavutamiseks vajalik piirang. (8)Paljud liikmesriigid on hakanud väljastama või kavatsevad hakata väljastama vaktsineerimistõendeid. Selleks et neid saaks tulemuslikult kasutada piiriülestes olukordades, kui kodanikud kasutavad oma vaba liikumise õigust, peavad tõendid aga olema täielikult koostalitlusvõimelised, turvalised ja kontrollitavad. Liikmesriigid vajavad ühiselt kokkulepitud käsitust tõendite sisust, vormingust, põhimõtetest ja tehnilistest standarditest. (9)Kui selles valdkonnas võetakse ühepoolseid meetmeid, võivad need põhjustada märkimisväärseid häireid vaba liikumise õiguse kasutamises, sest liikmesriikide ametiasutused ja sõitjateveo teenuse pakkujad, nagu lennu-, raudteeveo-, bussiveo- või veetranspordiettevõtjad, puutuvad kokku arvukates erinevates vormingutes dokumentidega isiku vaktsineerimise, testide ja COVID-19st võimaliku tervenemise kohta. (10)Selleks et hõlbustada liikmesriikide territooriumil vaba liikumise ja elamise õiguse kasutamist, tuleks kehtestada COVID-19 vastu vaktsineerimist, selle testimist ja sellest tervenemist kinnitavate koostalitlusvõimeliste tõendite, mida nimetatakse roheliseks digitõendiks, väljastamise, kontrollimise ja aktsepteerimise ühine raamistik. (11)Määrust ei tuleks käsitada pandeemia ajal vaba liikumise või muude põhiõiguste piirangute kehtestamise hõlbustamise või soodustamisena. Eelkõige tuleks ka edaspidi kohaldada soovituses (EL) 2020/1475 osutatud erandeid COVID-19 pandeemia ajal kehtestatud vaba liikumise piirangutest. Samal ajal tagatakse rohelise digitõendi raamistikuga, et koostalitlusvõimelise tõendi võib saada ka hädavajalik reisija. (12)Koostalitlusvõimeliste tõendite väljastamise, kontrollimise ja aktsepteerimise ühine käsitus põhineb usaldusel. Võltsitud COVID-19 tõendid võivad endast kujutada märkimisväärset ohtu rahvatervisele. Liikmesriigi ametiasutused vajavad kindlust, et teise liikmesriigi väljastatud tõendile kantud teave on usaldusväärne, et tõend ei ole võltsitud, et see kuulub isikule, kes tõendi esitab, ja et igaühel, kes seda teavet kontrollib, on juurdepääs ainult minimaalselt vajalikule teabele. (13)Oht, mida võltsitud COVID-19 tõendid endast kujutavad, on tõeline. Europol väljastas 1. veebruaril 2021 varajase hoiatuse teatise võltsitud negatiivsete COVID-19 testi tõendite ebaseadusliku müügi kohta. Kuna tehnoloogilised vahendid, nagu kõrgresolutsiooniga printerid ja kujundusprogrammide tarkvara, on kättesaadavad ja kergesti juurdepääsetavad, saavad petturid valmistada kõrge kvaliteediga osaliselt või täielikult võltsitud, järeletehtud või valetõendeid. Teatatud on võltsitud testimistõendite ebaseadusliku müügi juhtumitest, milles on osalenud võltsingutega tegelevad organiseeritud rühmitused ja omakasupüüdlikud üksikpetturid, kes müüvad valetõendeid nii internetis kui ka mujal. (14)Selleks et tagada koostalitlusvõime ja võrdne juurdepääs, peaksid liikmesriigid väljastama rohelisi digitõendeid kas digitaalselt või paberil või mõlemal kujul. Nii peaks tõendi omanikul olema võimalik taotleda tõendi paberkoopiat ja see saada või säilitada ja kuvada tõendit kaasaskantavas seadmes. Tõendil peaks olema koostalitlusvõimeline digiloetav vöötkood, mis sisaldab olulisi andmeid tõendi kohta. Liikmesriik peaks tagama tõendi autentsuse, kehtivuse ja tervikluse e-templi või samalaadse vahendi abil. Tõendil olev teave peaks olema lisatud ka inimloetavas vormingus, kas trükituna või kuvatud lihttekstina. Tõendi kujundus peaks olema kergesti arusaadav ning tagama lihtsuse ja kasutajasõbralikkuse. Selleks et vältida vaba liikumise takistusi, tuleks tõendeid väljastada tasuta ja igaühel peaks olema õigus tõend saada. Liikmesriigid peaksid väljastama rohelise digitõendi automaatselt või taotluse alusel ning tagama, et tõendi võib saada lihtsalt ja pakkuma vajaduse korral tuge, et võimaldada kõigile kodanikele võrdne juurdepääs. (15)Rohelise digitõendi turvalisus, autentsus, terviklus ja kehtivus ning selle kooskõla liidu andmekaitsealaste õigusnormidega on äärmiselt olulised, et seda aktsepteeritaks kõigis liikmesriikides. Seetõttu on vaja luua usaldusraamistik, millega nähakse ette tõendite usaldusväärse ja turvalise väljastamise ja kontrollimise eeskirjad ja taristu. Usaldusraamistik peaks põhinema direktiivi 2011/24/EL artikli 14 alusel loodud e-tervise võrgustiku 12. märtsil 2021 vastu võetud ülevaatel tervisetõendite koostalitlusvõime kohta. (16)Käesoleva määruse kohaselt peaks rohelise digitõendi väljastama direktiivi 2004/38/EÜ artiklis 3 osutatud soodustatud isikutele, st liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, sõltumata nende kodakondsusest, see liikmesriik, kus isik on vaktsineeritud või kus teda on testitud või kus on tervenenud isiku asukoht. Kui see on asjakohane või vajalik, tuleks tõend väljastada vaktsineeritud, testitud või tervenenud isiku nimel, näiteks kui see isik on teovõimetu, või väljastada lapse tõend tema vanemale. Tõendi legaliseerimist või muude samalaadsete formaalsuste täitmist ei tuleks nõuda.

(17)Rohelisi digitõendeid tuleks väljastada ka Andorra, Monaco, San Marino ja Vatikani / Püha Tooli kodanikele, eelkõige juhul, kui nad on vaktsineeritud liikmesriigis. (18)Tuleb arvesse võtta asjaolu, et ühelt poolt liidu ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt teatavate kolmandate riikide vahel sõlmitud isikute vaba liikumise kokkulepetega on ette nähtud võimalus piirata vaba liikumist rahvatervisega seotud põhjustel. Kui see kokkulepe ei sisalda Euroopa Liidu õigusaktide inkorporeerimise mehhanismi, tuleks kokkuleppega soodustatud isikutele väljastatud tõendeid aktsepteerida määruses sätestatud tingimustel. Selle tingimuseks peaks olema komisjoni vastuvõetud rakendusakt, millega nähakse ette, et kolmas riik väljastab tõendeid käesoleva määruse kohaselt ja on ametlikult kinnitanud, et ta aktsepteerib liikmesriikide väljastatud tõendeid. (19)Määrust (EL) 2021/XXXX kohaldatakse kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu käesoleva määruse kohaldamisalasse ning kes elavad või viibivad seaduslikult sellise riigi territooriumil, mille suhtes kohaldatakse kõnealust määrust, ja kellel on õigus reisida muudesse riikidesse kooskõlas liidu õigusega. (20)Käesoleva määruse kohaldamiseks loodav raamistik peaks püüdma tagada sidususe üleilmsete algatustega, eelkõige nende algatustega, milles osaleb WHO. See peaks võimaluse korral tähendama üleilmsel tasandil loodud tehnoloogiliste süsteemide ja käesoleva määruse kohaldamiseks loodud süsteemide koostalitlusvõimet, et hõlbustada vaba liikumist liidus, sealhulgas avaliku võtme taristus osalemise või avalike võtmete kahepoolse vahetamise kaudu. Selleks et hõlbustada kolmandates riikides vaktsineeritud liidu kodanike vaba liikumise õiguse kasutamist, tuleks käesolevas määruses sätestada, et kolmandate riikide poolt liidu kodanikele ja nende pereliikmetele väljastatud tõendeid aktsepteeritakse juhul, kui komisjon leiab, et tõendid on väljastatud kooskõlas käesoleva määrusega kehtestatud standarditega samaväärsete standarditega. (21)Selleks et hõlbustada vaba liikumist ja tagada, et COVID-19 pandeemia ajal praegu kehtivad vaba liikumise piirangud saab kõrvaldada kooskõlastatud viisil, mille aluseks on uusimad teaduslikud andmed, tuleks luua koostalitlusvõimeline vaktsineerimistõend. Vaktsineerimistõendi eesmärk peaks olema kinnitada, et selle omanikule on liikmesriigis manustatud COVID-19 vaktsiin. Tõend peaks sisaldama ainult vajalikku teavet, mis võimaldab selgelt tuvastada omaniku, ning COVID-19 vaktsiini nimetust, järjekorranumbrit, vaktsineerimise kuupäeva ja kohta. Liikmesriik peaks väljastama vaktsineerimistõendi isikule, kellele on manustatud vaktsiin, millele on antud müügiluba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 726/2004, vaktsiin, millele on antud müügiluba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/83/EÜ, või vaktsiin, mille levitamine on ajutiselt lubatud vastavalt direktiivi 2001/83/EÜ artikli 5 lõikele 2. (22)Isikutel, kes on vaktsineeritud enne käesoleva määruse kohaldamise algust, sealhulgas kliinilise uuringu ajal, peaks samuti olema võimalik saada määrusega kooskõlas olev tõend COVID-19-vastase vaktsineerimise kohta. Samal ajal peaks liikmesriigile jääma õigus väljastada muus vormingus vaktsineerimistõend muul, eelkõige meditsiinilisel eesmärgil. (23)Liikmesriik peaks väljastama vaktsineerimistõendi ka liidu kodanikule ja tema pereliikmetele, kes on vaktsineeritud kolmandas riigis ja suudavad seda usaldusväärselt tõendada. (24)27. jaanuaril 2021 võttis e-tervise võrgustik vastu meditsiinilisi vaktsineerimistõendeid käsitlevad suunised, mida uuendati 12. märtsil 2021. Need suunised, eelkõige eelistatud koodistandard, peaks olema käesoleva määruse kohaldamiseks vastu võetud tehniliste kirjelduste aluseks. (25)Mitu liikmesriiki on juba vabastanud vaktsineeritud isikud teatavatest piirangutest vabale liikumisele liidus. Kui liikmesriik aktsepteerib vaktsineerimistõendit, et vabastada isik COVID-19 leviku piiramiseks kooskõlas liidu õigusega kehtestatud vaba liikumise piirangutest, nagu nõue jääda karantiini/eneseisolatsiooni või teha SARS-CoV-2 nakkuse test, tuleks nõuda, et ta aktsepteeriks samadel tingimustel vaktsineerimistõendit, mille on kooskõlas käesoleva määrusega väljastanud teine liikmesriik. Tõendit tuleks aktsepteerida samadel tingimustel: näiteks kui liikmesriik peab piisavaks ühe vaktsiinidoosi manustamist, peaks sama nõue kehtima sellise vaktsineerimistõendi omanikule, millel on märge sama vaktsiini ühe doosi manustamise kohta. Rahvatervise huvides peaks see kohustus piirduma isikutega, kellele on manustatud COVID-19 vaktsiin, millele on antud müügiluba vastavalt määrusele (EÜ) nr 726/2004. See ei tohiks takistada liikmesriikidel otsustada aktsepteerida vaktsineerimistõendeid, mis on väljastatud muude COVID-19 vaktsiinide kohta, nagu vaktsiinid, millele liikmesriigi pädev asutus on andnud müügiloa vastavalt direktiivile 2001/83/EÜ, vaktsiinid, mille levitamine on ajutiselt lubatud vastavalt direktiivi 2001/83/EÜ artikli 5 lõikele 2, või vaktsiinid, mis on saanud WHO erakorralise kasutusloa. (26)Tuleb vältida nende inimeste diskrimineerimist, kes ei ole vaktsineeritud näiteks meditsiinilistel põhjustel, kuna nad ei kuulu sihtrühma, kellele vaktsiini praegu soovitatakse, või kellel ei ole veel olnud vaktsineerimisvõimalust või kes on otsustanud vaktsineerimisest loobuda. Seetõttu ei tohiks vaktsineerimistõend või vaktsineerimistõend, millel on märgitud konkreetne vaktsineerimiseks kasutatud ravim, olla tingimuseks vaba liikumise õiguse kasutamisele, eelkõige juhul, kui isik suudab muul viisil näidata, et ta järgib õigusnorme ja rahvatervisenõudeid, ning see ei tohi olla piiriülese sõitjateveo teenuse, nagu lennuki, rongi, bussi või laeva kasutamise tingimus. (27)Mitu liikmesriiki nõuab oma territooriumile reisivatelt isikutelt kas enne või pärast riiki saabumist SARS-CoV-2 nakkuse testi tegemist. COVID-19 pandeemia alguses nõudsid liikmesriigid tavaliselt pöördtranskriptaasi polümeraasi ahelreaktsioon testi (RT-PCR), mis on COVID-19 diagnostikas nukleiinhappe amplifikatsioonil põhinev test (NAAT), mida WHO ja ECDC peavad tipptasemel testiks ehk kõige usaldusväärsemaks meetodiks nakatunute ja kontaktsete isikute testimisel. Pandeemia käigus on Euroopa turule tulnud kiiremad ja odavamad uue põlvkonna testid: antigeeni kiirtestid, millega tehakse kindlaks viiruse valkude (antigeenide) olemasolu ja mida saab kasutada aktiivse nakkuse avastamiseks. 18. novembril 2020 võttis komisjon vastu komisjoni soovituse (EL) 2020/1743 antigeeni kiirtestide kasutamise kohta SARS-CoV-2 nakkuse diagnoosimisel. (28)Nõukogu võttis 22. jaanuaril 2021 vastu nõukogu soovituse 2021/C 24/01 COVID-19 antigeeni kiirtestide ELis kasutamise ja valideerimise ning testitulemuste vastastikuse tunnustamise ühise raamistiku kohta, millega nähakse ette COVID-19 antigeeni kiirtestide ühise loetelu koostamine. Terviseohutuse komitee leppis selle põhjal 18. veebruaril 2021 kokku COVID-19 antigeeni kiirtestide ühises loetelus, mis koosneb valikust antigeeni kiirtestidest, mille tulemusi liikmesriigid vastastikku tunnustavad, ning ühises standardiseeritud andmekogumis, mis kantakse COVID-19 testitulemuse tõendile. (29)Neist ühistest jõupingutustest hoolimata on liidu kodanikel ja nende pereliikmetel, kes kasutavad oma vaba liikumise õigust, endiselt probleeme, kui nad püüavad kasutada ühes liikmesriigis saadud testitulemust teises liikmesriigis. Sageli põhjustab probleeme keel, milles testitulemus on väljastatud, või ei usuta, et näidatud dokument on autentne. (30)Selleks et parandada teises liikmesriigis tehtud testi tulemuse aktsepteerimist, kui see esitatakse vaba liikumise õiguse kasutamise eesmärgil, tuleb kehtestada koostalitlusvõimeline testimistõend, mis sisaldab vajalikku teavet omaniku selgeks tuvastamiseks ning SARS-CoV-2 nakkuse testi liiki, kuupäeva ja tulemust. Selleks et tagada testitulemuse usaldusväärsus, tuleks käesoleva määruse alusel väljastada testimistõend ainult nõukogu soovituse 2021/C 24/01 põhjal koostatud loetellu kuuluva NAAT-testi ja antigeeni kiirtesti tulemuse alusel. Nõukogu soovituse 2021/C 24/01 alusel terviseohutuse komitees kokku lepitud ühine standardiseeritud andmekogum, mis kantakse COVID-19 testitulemuse tõendile, eelkõige eelistatud koodistandard, peaks olema käesoleva määruse kohaldamiseks vastu võetud tehniliste kirjelduste aluseks. (31)Liikmesriigid, kes nõuavad COVID-19 leviku piiramiseks kehtestatud vaba liikumise piirangute ajal tõendit SARS-CoV-2 nakkuse testi kohta, peaksid aktsepteerima kookõlas käesoleva määrusega liikmesriikide väljastatud testimistõendeid. (32)Teadusandmete kohaselt võib COVID-19st tervenenud isiku SARS-CoV-2 test pärast sümptomite ilmnemist olla teatava ajavahemiku jooksul positiivne. Kui selliselt isikult nõutakse vaba liikumise õiguse kasutamiseks testi tegemist, võidakse teda seega takistada reisimast, kuigi ta ei ole enam nakkusohtlik. Selleks et hõlbustada vaba liikumist ja tagada, et COVID-19 pandeemia ajal praegu kehtivad vaba liikumise piirangud saab kõrvaldada kooskõlastatud viisil, mille aluseks on uusimad teaduslikud andmed, tuleks luua koostalitlusvõimeline tervenemistõend, mis sisaldab isiku selgeks tuvastamiseks vajalikku teavet ja varasema SARS-CoV-2 nakkuse positiivse testi kuupäeva. Tervenemistõendit ei tuleks väljastada varem kui 11 päeva pärast esimese positiivse testi tulemust ja see ei tohiks kehtida kauem kui 180 päeva. ECDC väitel näitavad uuemad andmed, et kuigi elujõulise SARS-CoV-2 levitamine toimub 10–20 päeva pärast sümptomite ilmnemist, puuduvad veenvad epidemioloogilised uuringud, mis kinnitaksid haiguse edasist ülekandumist pärast kümnendat päeva. Komisjonile tuleks anda volitused seda ajavahemikku terviseohutuse komitee või ECDC suuniste põhjal muuta, sest nemad uurivad põhjalikult andmeid, mis on vajalikud pärast tervenemist omandatud immuunsuse kestuse kindlakstegemiseks. (33)Mitu liikmesriiki on juba kaotanud tervenenud isikute jaoks teatavad piirangud vabale liikumisele liidus. Kui liikmesriik aktsepteerib tervenemistõendit, et loobuda SARS-CoV-2 leviku piiramiseks kooskõlas liidu õigusega kehtestatud vaba liikumise piirangutest, nagu nõue jääda karantiini/eneseisolatsiooni või teha SARS-CoV-2 nakkuse test, tuleks nõuda, et ta aktsepteeriks samadel tingimustel tervenemistõendit, mille on kooskõlas käesoleva määrusega väljastanud teine liikmesriik. Ka e-tervise võrgustik koos terviseohutuse komiteega teeb tööd tervenemistõendeid ja asjaomaseid andmestuid puudutavate suuniste koostamiseks. (34)Selleks et komisjon saaks ühise seisukoha kiiresti vastu võtta, peaks ta saama küsida Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1082/2013/EL artikliga 17 loodud terviseohutuse komiteelt suuniseid teaduslike andmete kohta, mis puudutavad kooskõlas käesoleva määrusega loodud tõendites dokumenteeritud meditsiiniliste nähtude mõju, sealhulgas COVID-19 vaktsiini antud immuunsuse mõjusust ja kestust, kas vaktsiin hoiab ära asümptomaatilise nakkuse ja viiruse edasikandumise, teavet viirusest tervenenud inimeste olukorra kohta ning uue SARS-CoV-2 variantide mõju inimestele, kes on vaktsineeritud või on juba viirusega kokku puutunud. (35)Selleks et tagada määrusega loodud usaldusraamistiku tõendite rakendamise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011. (36)Komisjon peaks viivitamata võtma vastu kohaldatavad rakendusaktid, kui nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud koostalitlusvõimelise tõendi kehtestamiseks vajalike tehniliste kirjeldustega, tungiv vajadus seda nõuab või kui ilmneb uusi teaduslikke andmeid.

(37)Käesoleva määruse rakendamisel kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/679. Käesoleva määrusega luuakse isikuandmete töötlemiseks määruse (EL) 2016/679 artikli 6 lõike 1 punkti c ja artikli 9 lõike 2 punkti g tähenduses õiguslik alus, mis on vajalik määruses sätestatud koostalitlusvõimeliste tõendite väljastamiseks ja kontrollimiseks. Sellega ei reguleerita nende isikuandmete töötlemist, mis on seotud vaktsineerimise, testimise või tervenemise dokumenteerimisega muul põhjusel, nagu ravimiohutuse järelevalve raames või isiklike terviseandmete säilitamiseks. Õiguslik alus isikuandmete töötlemiseks muul põhjusel on sätestatud siseriiklikus õiguses, mis peab olema kooskõlas liidu andmekaitsealaste õigusaktidega. (38)Võimalikult väheste andmete kogumise põhimõtte kohaselt peaksid tõendid sisaldama ainult neid isikuandmeid, mida on vaja COVID-19 pandeemia ajal liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks. Konkreetsed isikuandmete ja andmeväljade kategooriad, mis tuleb tõendile kanda, tuleks sätestada käesolevas määruses. (39)Käesoleva määruse kohaldamisel võib isikuandmeid edastada/vahetada piiriüleselt ainult eesmärgiga saada vajalikku teavet, et kinnitada ja kontrollida tõendi omaniku vaktsineerimist, testimist või tervenemist. Eelkõige peaks see võimaldama kontrollida tõendi autentsust. (40)Määrusega ei looda õiguslikku alust selliste isikuandmete säilitamiseks, mille on tõendilt saanud sihtliikmesriik või piiriülese sõitjateveo teenuse pakkujad, kes peavad siseriikliku õiguse kohaselt COVID-19 pandeemia ajal rakendama teatavaid rahvatervisealaseid meetmeid. (41)Koordineerimise tagamiseks tuleks teisi liikmesriike ja komisjoni teavitada, kui mõni liikmesriik nõuab, et tõendi omanik jääks pärast tema territooriumile sisenemist karantiini/eneseisolatsiooni või teeks SARS-CoV-2 nakkuse testi, või keelab sellisel isikul sisenemise oma territooriumile. (42)Vastavalt soovitusele (EL) 2020/1475 tuleks SARS-CoV-2 leviku piiramiseks kehtestatud isikute vaba liikumise piirangud liidus tühistada niipea, kui epidemioloogiline olukord seda võimaldab. See kehtib ka kohustuse kohta esitada muid dokumente kui need, mida nõutakse liidu õiguses, eelkõige direktiivis 2004/38/EÜ, näiteks käesoleva määrusega hõlmatud tõendeid. Seepärast tuleks peatada määruse selliste sätete kohaldamine, mis käsitlevad rohelise digitõendi raamistikku COVID-19 vastu vaktsineerimist, selle testimist ja sellest tervenemist kinnitavate koostalitlusvõimeliste tõendite väljastamiseks, kontrollimiseks ja aktsepteerimiseks, kui WHO peadirektor on rahvusvaheliste tervise-eeskirjade kohaselt teatanud, et SARS-CoV-2 põhjustatud rahvusvahelise tähtsusega rahvatervisealane hädaolukord on lõppenud. Sätete kohaldamist tuleks aga uuesti alustada, kui WHO peadirektor kuulutab SARS-CoV-2, selle variandi või muu sarnase epideemiaohuga nakkushaiguse puhangu tõttu välja uue rahvusvahelise tähtsusega rahvatervisealase hädaolukorra. Sellisel juhul tuleks asjaomaste sätete kohaldamine pärast rahvusvahelise tähtsusega rahvatervisealase hädaolukorra lõppu uuesti peatada. (43)Üks aasta pärast seda, kui WHO peadirektor on teatanud, et SARS-CoV-2 põhjustatud rahvusvahelise tähtsusega rahvatervisealane hädaolukord on lõppenud, peaks komisjon avaldama aruande käesoleva määruse kohaldamisel saadud kogemuste kohta, sealhulgas selle mõju kohta vaba liikumise hõlbustamisele ja andmekaitsele. (44)Selleks et võtta arvesse epidemioloogilist olukorda ja COVID-19 pandeemia ohjeldamisel tehtud edusamme ning tagada koostalitlusvõime rahvusvaheliste standarditega, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse teatavate artiklite kohaldamise ning käesoleva määrusega hõlmatud tõenditele kantavate isikuandmete loetelu kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et need konsultatsioonid toimuksid kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. (45)Kuna käesoleva määruse eesmärki hõlbustada COVID-19 pandeemia ajal liidus vaba liikumist, kehtestades koostalitlusvõimelised tõendid omaniku vaktsineerimise, testimise ja tervenemise kohta, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. (46)Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige põhiõiguste hartas (edaspidi „harta“) tunnustatud põhimõtteid, sealhulgas õigust era- ja perekonnaelu austamisele, õigust isikuandmete kaitsele, õigust võrdsusele seaduse ees ja diskrimineerimiskeeldu, vaba liikumise õigust ja õigust tõhusale õiguskaitsevahendile. Liikmesriigid peaksid käesolevat määrust rakendama kooskõlas hartaga. (47)Vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artikli 42 lõikele 1 on konsulteeritud Euroopa Andmekaitseinspektoriga, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1

Reguleerimisese Käesoleva määrusega kehtestatakse COVID-19 vastu vaktsineerimist, selle testimist ja sellest tervenemist kinnitavate koostalitlusvõimeliste tõendite (roheline digitõend) väljastamise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada tõendi omanikul vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal. Määruses sätestatakse õiguslik alus tõendite väljastamiseks vajalike isikuandmete töötlemiseks ning tõendite autentsuse ja kehtivuse kinnitamiseks ja kontrollimiseks vajaliku teabe töötlemiseks. Artikkel 2

Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (1)„omanik“ – liidu kodanik või tema pereliige, kellele on käesoleva määruse kohaselt väljastatud koostalitlusvõimeline tõend, mis sisaldab teavet tema vaktsineerimise, testimise ja/või tervenemise kohta; (2)„roheline digitõend“ – COVID-19 pandeemia ajal väljastatud koostalitlusvõimeline tõend, mis sisaldab teavet selle omaniku vaktsineerimise, testimise ja/või tervenemise kohta; (3)„COVID-19 vaktsiin“ – immunoloogiline ravim, mis on näidustatud aktiivseks immuniseerimiseks, et vältida COVID-19 nakkust;

(4)„NAAT-test“ – molekulaarne nukleiinhappe amplifikatsioonil põhinev test (NAAT), näiteks pöördtranskriptsiooniga polümeraasi ahelreaktsiooni (RT-PCR), silmusvahendatud isotermilise amplifikatsiooni (LAMP) või transkriptsioon-vahendatud amplifikatsiooni (TMA) meetod, mida kasutatakse SARS-CoV-2 ribonukleiinhappe (RNA) olemasolu tuvastamiseks; (5)„antigeeni kiirtest“ – testimismeetod, mis põhineb viiruse valkude (antigeenide) tuvastamisel immuunkromatograafilise testi abil ning annab tulemuse vähem kui 30 minutiga; (6)„koostalitlusvõime“ – liikmesriigi kontrollisüsteemide suutlikkus kasutada teise liikmesriigi kodeeritud andmeid; (7)„vöötkood“ – meetod andmete säilitamiseks ja esitamiseks visuaalses, masinloetavas vormingus; (8)„e-tempel”– elektroonilised andmed, mis on lisatud muudele elektroonilistele andmetele või on nendega loogiliselt seotud ja mis tagavad viimati nimetatud andmete päritolu ja tervikluse; (9)„tõendi kordumatu tunnus“ – kordumatu tunnus, mis antakse ühtse struktuuri alusel igale käesoleva määruse kohaselt väljastatud tõendile; (10)„usaldusraamistik“ – eeskirjad, põhimõtted, tehnilised kirjeldused, protokollid, andmevormingud ja digitaristu, mis reguleerivad ja võimaldavad tõendeid usaldusväärselt ja turvaliselt väljastada ja kontrollida, et tagada nende usaldusväärsus ning kinnitada nende autentsust, kehtivust ja terviklust, muu hulgas e-templite võimaliku kasutamise abil. Artikkel 3

Roheline digitõend 1.Koostalitlusvõimeline roheline digitõend võimaldab väljastada ning piiriüleselt kontrollida ja aktsepteerida järgmisi tõendeid: (a)tõend, mis kinnitab, et selle omanik on saanud tõendi väljastanud liikmesriigis COVID-19 vaktsiini (edaspidi „vaktsineerimistõend“); (b)tõend, milles on märgitud NAAT-testi või nõukogu soovituse 2021/C 24/01 alusel koostatud COVID-19 antigeeni kiirtestide ühises ja ajakohastatud loetelus nimetatud antigeeni kiirtesti tulemus ja testimise kuupäev (edaspidi „testimistõend“); (c)tõend, mis kinnitab, et selle omanik on pärast NAAT-testi positiivset tulemust või nõukogu soovituse 2021/C 24/01 alusel koostatud COVID-19 antigeeni kiirtestide ühises ja ajakohastatud loetelus nimetatud antigeeni kiirtesti positiivset tulemust SARS-CoV-2 nakkusest tervenenud (edaspidi „tervenemistõend“). 2.Liikmesriigid annavad lõikes 1 osutatud tõendid välja digitaalses või pabervormingus või mõlemas vormingus. Liikmesriikide väljastatud tõendid sisaldavad koostalitlusvõimelist vöötkoodi, mis võimaldab kontrollida tõendi autentsust, kehtivust ja terviklust. Vöötkood peab vastama artikli 8 kohaselt kehtestatud tehnilistele kirjeldustele. Tõendites sisalduv teave esitatakse ka inimloetaval kujul ning see peab olema vähemalt tõendi väljastanud liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes ja inglise keeles. 3.Lõikes 1 osutatud tõendid väljastatakse tasuta. Tõendi omanikul on õigus taotleda uue tõendi väljastamist, kui tõendil sisalduvad isikuandmed ei ole või ei ole enam täpsed või ajakohased või kui tõend ei ole selle omanikule enam kättesaadav. 4.Lõikes 1 osutatud tõendite väljastamine ei mõjuta enne käesoleva määruse jõustumist või muudel, eelkõige meditsiinilistel eesmärkidel väljastatud ja vaktsineerimist, testimist või tervenemist kinnitavate tõendite kehtivust. 5.Kui komisjon on vastu võtnud teise lõigu kohase rakendusakti, aktsepteeritakse artikli 5 lõikes 5 osutatud tingimustel ka tõendeid, mille on käesoleva määruse kohaselt väljastanud kolmas riik, millega Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on sõlminud isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe, mis võimaldab kokkuleppeosalistel vaba liikumist rahvatervisega seotud asjaoludel mittediskrimineerival viisil piirata ja mis ei sisalda Euroopa Liidu õigusaktide inkorporeerimise mehhanismi. Komisjon hindab, kas see kolmas riik väljastab tõendeid käesoleva määruse kohaselt ja on ametlikult kinnitanud, et ta aktsepteerib liikmesriikide väljastatud tõendeid. Sellisel juhul võtab komisjon artikli 13 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu rakendusakti. 6.Komisjon võib paluda otsuse nr 1082/2013/EL artikli 17 alusel loodud terviseohutuse komiteel anda välja suunised kättesaadavate teaduslike tõendite kohta, mis käsitlevad lõikes 1 osutatud tõendites dokumenteeritud meditsiiniliste sündmuste mõju. Artikkel 4

Rohelise digitõendi usaldusraamistik 1.Komisjon ja liikmesriigid loovad usaldusraamistiku digitaristu, mis võimaldab artiklis 3 osutatud tõendeid turvaliselt väljastada ja kontrollida, ning haldavad seda taristut.

2.Usaldusraamistik tagab võimaluse korral koostalitlusvõime rahvusvahelisel tasandil loodud tehnoloogiliste süsteemidega. 3.Kui komisjon on vastu võtnud teise lõigu kohase rakendusakti, käsitletakse tõendeid, mille kolmandad riigid on väljastanud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele rahvusvahelise standardi ja tehnoloogilise süsteemi kohaselt, mis on koostalitlusvõimelised käesoleva määruse alusel loodud usaldusraamistikuga, võimaldavad kontrollida tõendi autentsust, kehtivust ja terviklust ning sisaldavad lisas sätestatud andmeid, samamoodi nagu liikmesriikide poolt käesoleva määruse kohaselt väljastatud tõendeid, et hõlbustada nende omanikel Euroopa Liidus vaba liikumise õiguse kasutamist. Käesoleva lõigu kohaldamisel aktsepteerivad liikmesriigid kolmandate riikide väljastatud vaktsineerimistõendeid artikli 5 lõikes 5 osutatud tingimustel. Komisjon hindab, kas kolmanda riigi väljastatud tõendid vastavad käesolevas lõikes sätestatud tingimustele. Sellisel juhul võtab komisjon artikli 13 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu rakendusakti. Artikkel 5

Vaktsineerimistõend 1.Iga liikmesriik väljastab isikule, kellele on manustatud COVID-19 vaktsiini, kas automaatselt või selle isiku taotlusel artikli 3 lõike 1 punktis a osutatud vaktsineerimistõendi. 2.Vaktsineerimistõend sisaldab järgmisi isikuandmete kategooriaid: (a)omaniku andmed; (b)teave manustatud vaktsiini kohta; (c)tõendi metaandmed, näiteks tõendi väljastaja või tõendi kordumatu tunnus. Isikuandmed kantakse vaktsineerimistõendile vastavalt lisa punktis 1 sätestatud konkreetsetele andmeväljadele. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 11 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta lisa punkti 1, lisades, muutes või jättes välja andmevälju käesolevas lõikes nimetatud isikuandmete kategooriate kohta. 3.Vaktsineerimistõend antakse välja turvalises ja koostalitlusvõimelises vormingus, nagu on sätestatud artikli 3 lõikes 2, ning selles märgitakse selgelt, kas vaktsineerimiskuur on läbitud või mitte. 4.Kui see on hädavajalik uute teaduslike tõendite tõttu või selleks, et tagada koostalitlusvõime rahvusvaheliste standardite ja tehnoloogiliste süsteemidega, kohaldatakse käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 12 sätestatud menetlust. 5.Kui liikmesriigid aktsepteerivad tõendeid vaktsineerimise kohta, et loobuda vaba liikumise piirangutest, mis on kehtestatud kooskõlas liidu õigusega COVID-19 leviku piiramiseks, peavad nad samadel tingimustel aktsepteerima ka teiste liikmesriikide poolt kooskõlas käesoleva määrusega välja antud kehtivaid vaktsineerimistõendeid COVID-19 vaktsiini kohta, millele on antud müügiluba vastavalt määrusele (EÜ) nr 726/2004. Samal eesmärgil võivad liikmesriigid aktsepteerida ka teiste liikmesriikide poolt kooskõlas käesoleva määrusega välja antud kehtivaid vaktsineerimistõendeid COVID-19 vaktsiini kohta, millele liikmesriigi pädev asutus on andnud müügiloa vastavalt direktiivile 2001/83/EÜ, COVID-19 vaktsiini kohta, mille jaotamine on direktiivi 2001/83/EÜ artikli 5 lõike 2 alusel ajutiselt lubatud, või COVID-19 vaktsiini kohta, mis on saanud WHO erakorralise kasutusloa. 6.Kui liidu kodanikku või liidu kodaniku pereliiget on vaktsineeritud kolmandas riigis mõne käesoleva artikli lõikes 5 osutatud COVID-19 vaktsiiniga ja liikmesriigi asutustele on esitatud kogu vajalik teave, sealhulgas usaldusväärne tõend vaktsineerimise kohta, väljastavad nad asjaomasele isikule artikli 3 lõike 1 punktis a osutatud vaktsineerimistõendi. Artikkel 6

Testimistõend 1.Iga liikmesriik väljastab isikule, kellele on tehtud COVID-19 test, kas automaatselt või selle isiku taotlusel artikli 3 lõike 1 punktis b osutatud testimistõendi. 2.Testimistõend sisaldab järgmisi isikuandmete kategooriaid: (a)omaniku andmed;

(b)teave tehtud testi kohta; (c)tõendi metaandmed, näiteks tõendi väljastaja või tõendi kordumatu tunnus. Isikuandmed kantakse testimistõendile vastavalt lisa punktis 2 sätestatud konkreetsetele andmeväljadele. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 11 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta lisa punkti 2, lisades, muutes või jättes välja andmevälju käesolevas lõikes nimetatud isikuandmete kategooriate kohta. 3.Testimistõend antakse välja turvalises ja koostalitlusvõimelises vormingus, nagu on sätestatud artikli 3 lõikes 2. 4.Kui see on hädavajalik uute teaduslike tõendite tõttu või selleks, et tagada koostalitlusvõime rahvusvaheliste standardite ja tehnoloogiliste süsteemidega, kohaldatakse käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 12 sätestatud menetlust. 5.Kui liikmesriigid nõuavad tõendeid SARS-CoV-2 nakkuse testi kohta osana vaba liikumise piirangutest, mis on kehtestatud kooskõlas liidu õigusega COVID-19 leviku piiramiseks, peavad nad aktsepteerima ka teiste liikmesriikide poolt kooskõlas käesoleva määrusega välja antud kehtivaid testimistõendeid. Artikkel 7

Tervenemistõend 1.Iga liikmesriik väljastab taotluse korral artikli 3 lõike 1 punktis c osutatud tervenemistõendi kõige varem üheteistkümnendal päeval pärast seda, kui isik on saanud SARS-CoV-2 nakkuse suhtes esimese positiivse testitulemuse. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 11 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta päevade arvu, millest alates võib väljastada tervenemistõendi, tuginedes terviseohutuse komiteelt artikli 3 lõike 6 kohaselt saadud suunistele või ECDC läbi vaadatud teaduslikele tõenditele. 2.Tervenemistõend sisaldab järgmisi isikuandmete kategooriaid: (a)omaniku andmed; (b)teave varasema SARS-CoV-2 nakkuse kohta; (c)tõendi metaandmed, näiteks tõendi väljastaja või tõendi kordumatu tunnus. Isikuandmed kantakse tervenemistõendile vastavalt lisa punktis 3 sätestatud konkreetsetele andmeväljadele. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 11 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta lisa punkti 3, lisades, muutes või jättes välja andmevälju käesolevas lõikes nimetatud isikuandmete kategooriate kohta, muu hulgas selle kohta, kui kaua tervenemistõend kehtib. 3.Tervenemistõend antakse välja turvalises ja koostalitlusvõimelises vormingus, nagu on sätestatud artikli 3 lõikes 2. 4.Kui see on hädavajalik uute teaduslike tõendite tõttu või selleks, et tagada koostalitlusvõime rahvusvaheliste standardite ja tehnoloogiliste süsteemidega, kohaldatakse käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 12 sätestatud menetlust. 5.Kui liikmesriigid aktsepteerivad tõendeid SARS-CoV-2 nakkusest tervenemise kohta, et loobuda vaba liikumise piirangutest, mis on kehtestatud kooskõlas liidu õigusega COVID-19 leviku piiramiseks, peavad nad samadel tingimustel aktsepteerima ka teiste liikmesriikide poolt kooskõlas käesoleva määrusega välja antud kehtivaid tervenemistõendeid. Artikkel 8

Tehnilised kirjeldused

Selleks et tagada käesoleva määrusega kehtestatud usaldusraamistiku rakendamiseks ühetaolised tingimused, võtab komisjon vastu rakendusaktid, mis sisaldavad tehnilisi kirjeldusi ja eeskirju, et: (a)turvaliselt väljastada ja kontrollida artiklis 3 osutatud tõendeid; (b)tagada isikuandmete turvalisus, võttes arvesse andmete laadi; (c)täita artiklis 3 osutatud tõendid andmetega, sealhulgas kodeerimissüsteem ja muud asjakohased elemendid; (d)sätestada tõendi kordumatu tunnuse ühtne struktuur; (e)väljastada kehtiv, turvaline ja koostalitlusvõimelise vöötkood; (f)tagada koostalitlusvõime rahvusvaheliste standardite ja/või tehnoloogiliste süsteemidega; (g)jagada vastutus vastutavate ja volitatud töötlejate vahel. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 13 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Nõuetekohaselt põhjendatud hädavajadusel – eelkõige selleks, et tagada usaldusraamistiku õigeaegne rakendamine – võtab komisjon viivitamata kohaldatavad rakendusaktid vastu artikli 13 lõikes 3 osutatud korra kohaselt. Artikkel 9

Isikuandmete kaitse 1.Käesoleva määruse kohaselt väljastatud tõendites sisalduvaid isikuandmeid töödeldakse tõendile kantud teabele juurdepääsuks ja selle kontrollimiseks, et hõlbustada vaba liikumise õiguse kasutamist liidus COVID-19 pandeemia ajal. 2.Artiklis 3 osutatud tõenditele kantud isikuandmeid töötlevad sihtliikmesriigi pädevad asutused või piiriülese reisijateveo teenuste osutajad, kes peavad siseriikliku õiguse kohaselt COVID-19 pandeemia ajal rakendama teatavaid rahvatervisealaseid meetmeid, et kontrollida ja kinnitada tõendi omaniku vaktsineerimist, testimist või tervenemist. Sel eesmärgil piirduvad isikuandmed rangelt vajalikuga. Käesoleva lõike kohaselt töödeldud isikuandmeid ei säilitata. 3.Isikuandmeid, mida töödeldakse artiklis 3 osutatud tõendite väljastamiseks, sealhulgas uue tõendi väljastamiseks, ei säilitata kauem, kui on vaja selle eesmärgi saavutamiseks, ning mitte ühelgi juhul kauem kui ajavahemik, mille jooksul tõendeid võib kasutada vaba liikumise õiguse kasutamiseks. 4.Artiklis 3 osutatud tõendite väljastamise eest vastutavaid asutusi käsitatakse määruse (EL) 2016/679 artikli 4 lõikes 7 osutatud vastutavate töötlejatena. Artikkel 10

Teavitamismenetlus 1.Kui liikmesriik nõuab, et artiklis 3 osutatud tõendi omanik jääks pärast tema territooriumile sisenemist karantiini või eneseisolatsiooni või teeks SARS-CoV-2 nakkuse testi, või kui ta ei luba isikul siseneda, teatab ta sellest teistele liikmesriikidele ja komisjonile enne piirangute kavandatavat kehtestamist. Sellisel juhul esitab liikmesriik järgmise teabe: (a)piirangute põhjused, sealhulgas kõik piiranguid toetavad epidemioloogilised andmed; (b)piirangute ulatus, täpsustades, milliste reisijate suhtes piiranguid kohaldatakse või millised reisijad on neist vabastatud; (c)piirangute kehtestamise kuupäev ja nende kestus.

Vajaduse korral võib komisjon nõuda asjaomaselt liikmesriigilt täiendavat teavet. Artikkel 11

Delegeeritud volituste rakendamine 1.Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2.Artikli 5 lõikes 2, artikli 6 lõikes 2, artikli 7 lõigetes 1 ja 2 ning artiklis 15 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [jõustumise kuupäev]. 3.Euroopa Parlament või nõukogu võib artikli 5 lõikes 2, artikli 6 lõikes 2, artikli 7 lõigetes 1 ja 2 ning artiklis 15 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4.Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega. 5.Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 6.Artikli 5 lõike 2, artikli 6 lõike 2, artikli 7 lõigete 1 ja 2 ning artikli 15 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. Artikkel 12

Kiirmenetlus 1.Käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub viivitamata ja seda kohaldatakse seni, kuni selle suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväiteid. Delegeeritud õigusakti teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist. 2.Nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kooskõlas artikli 11 lõikes 6 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti viivitamata kehtetuks pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväiteid. Artikkel 13

Komiteemenetlus 1.Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. 2.Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. 3.Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 5. Artikkel 14

Aruandlus Aasta pärast seda, kui Maailma Terviseorganisatsiooni peadirektor on rahvusvaheliste tervise-eeskirjade kohaselt teatanud, et SARS-CoV-2 põhjustatud rahvusvahelise tähtsusega rahvatervisealane hädaolukord on lõppenud, esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta. Aruanne sisaldab eelkõige hinnangut käesoleva määruse mõju kohta liidu kodanike ja nende pereliikmete vaba liikumise hõlbustamisele ning isikuandmete kaitsele COVID-19 pandeemia ajal. Artikkel 15

Jõustumine ja kohaldamine 1.Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.Komisjon võtab kooskõlas artikliga 11 vastu delegeeritud õigusakti, milles sätestatakse kuupäev, millest alates peatatakse artiklite 3, 4, 5, 6, 7 ja 10 kohaldamine, kui Maailma Terviseorganisatsiooni peadirektor on rahvusvaheliste tervise-eeskirjade kohaselt teatanud, et SARS-CoV-2 põhjustatud rahvusvahelise tähtsusega rahvatervisealane hädaolukord on lõppenud. 3.Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 11 vastu delegeeritud õigusakt, milles sätestatakse, millal alustatakse uuesti artiklite 3, 4, 5, 6, 7 ja 10 kohaldamist, kui pärast käesoleva artikli lõikes 2 osutatud peatamist kuulutab Maailma Terviseorganisatsiooni peadirektor välja rahvusvahelise tähtsusega rahvatervisealase hädaolukorra seoses SARS-CoV-2, selle variandi või muu sarnase epideemiaohuga nakkushaigusega. Pärast delegeeritud õigusakti vastuvõtmist kohaldatakse käesoleva artikli lõiget 2. 4.Kui see on rahvusvahelise tähtsusega rahvatervisealase hädaolukorraga seotud sündmuste tõttu hädavajalik, kohaldatakse käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 12 sätestatud menetlust. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja FINANTSSELGITUS 1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad 1.3.Ettepaneku/algatuse liik 1.4.Eesmärgid 1.4.1.Üldeesmärgid 1.4.2.Erieesmärgid 1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju 1.4.4.Tulemusnäitajad 1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendused 1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse rakendamise üksikasjalik ajakava 1.5.2.ELi meetme lisaväärtus

1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid 1.5.4.Kooskõla mitmeaastase finantsraamistikuga ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega 1.5.5.Erinevate kasutada olevate rahastamisvõimaluste, sealhulgas vahendite ümberpaigutamise võimaluste hinnang 1.6.Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju 1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2.HALDUSMEETMED 2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem(id) 2.2.1.Eelarve täitmise viisi(de), rahastamise rakendamise mehhanismi(de), maksete tegemise korra ja kavandatava kontrollistrateegia selgitus. 2.2.2.Teave kindlakstehtud riskide ja nende vähendamiseks kasutusele võetud sisekontrollisüsteemi(de) kohta 2.2.3.Kontrollide kulutõhususe hinnang ja põhjendus 2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2.Ettepaneku hinnanguline finantsmõju assigneeringutele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele – ülevaade 3.2.2. Tegevusassigneeringutest rahastatav väljund (hinnang) 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele – ülevaade 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3.Hinnanguline mõju tuludele FINANTSSELGITUS 1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste vaktsineerimis-, testimis- ja tervenemistõendite väljastamise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba liikumist COVID-19 pandeemia ajal (roheline digitõend) 1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad Isikute vaba liikumine Euroopa Liidus Taaste ja vastupidavus 1.3.Ettepanek/algatus käsitleb ⌧ uut meedet ◻ uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest ◻ olemasoleva meetme pikendamist ◻ ühe või mitme meetme ümbersuunamist teise või uude meetmesse või ühendamist teise või uue meetmega 1.4.Eesmärgid 1.4.1.Üldeesmärgid Käesoleva määruse üldeesmärk on tagada vaktsineerimist, testimist ja tervenemist kinnitavate koostalitlusvõimeliste tõendite väljastamine, kontrollimine ja aktsepteerimine, et hõlbustada vaba liikumist ELis COVID-19 pandeemia ajal. 1.4.2.Erieesmärgid Erieesmärk nr 1 Sätestada vaba liikumise hõlbustamise eesmärgil liikmesriikide poolt vaktsineerimise, testimise ja tervenemise kohta väljastatud tõendite vorming ja sisu.

Erieesmärk nr 2 Tagada liikmesriikide väljastatud tõendite koostalitlusvõime, turvalisus ja kontrollitavus. Erieesmärk nr 3 Sätestada vaba liikumise hõlbustamise eesmärgil reeglid liikmesriikide poolt vaktsineerimise, testimise ja tervenemise kohta väljastatud tõendite aktsepteerimise kohta. 1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju Märkige, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale. Käesoleva ettepaneku eesmärk on hõlbustada vaba liikumise õiguse kasutamist ELis COVID-19 pandeemia ajal, kehtestades ühtse raamistiku COVID-19 vastu vaktsineerimist, selle testimist ja sellest tervenemist kinnitavate koostalitlusvõimeliste tõendite väljastamiseks, kontrollimiseks ja aktsepteerimiseks. See võimaldaks ELi kodanikel ja nende pereliikmetel, kes kasutavad oma vaba liikumise õigust, tõendada, et nad on täitnud sihtliikmesriigi poolt ELi õigusega kooskõlas kehtestatud rahvatervisenõuded. Samuti on ettepaneku eesmärgiks tagada, et COVID-19 leviku tõkestamiseks praegu kehtivad vaba liikumise piirangud saab kõrvaldada kooskõlastatud viisil, kui saame rohkem teaduslikke andmeid. Liikmesriikidele nähakse ette toetus, et luua tõendite koostalitusvõimelisel viisil väljastamiseks ja kontrolliks vajalik taristu, mis moodustab rohelise digitõendi raamistiku. Lisaks sellele seavad komisjon ja liikmesriigid sisse rohelise digitõendi raamistiku jaoks vajaliku tehnoloogilise taristu ja hoiavad seda käigus. 1.4.4.Tulemusnäitajad Märkige, milliste näitajate abil jälgitakse edusamme ja saavutusi. Arendustegevuseks valmistumine Pärast määruse eelnõu heakskiitmist ja usaldusraamistiku tehnilise kirjelduse vastuvõtmist tuleks ELi tasandil välja töötada asjakohane riiklikke süsteeme ühendav turvaline digitaristu, millega oleks tagatud tõendite usaldusväärne kontroll. Nimetatud taristu juures võib kasutada sama ülesehitust nagu selliste olemasolevate ELi tasandil juba toimivate lahenduste puhul, mis hõlbustavad tagasüsteemilahenduste vahelist teabevahetust liikmesriikides. Töövalmis 2021. aastal nii kiiresti kui võimalik ELi tasandi digitaristu kasutuselevõtuks peaksid komisjon ja liikmesriigid põhjalikult katsetama eeldatava hulga toimingute käitlemist. Toimiv süsteem Komisjon peaks tagama ELi tasandi digitaalse tugitaristu toimise, samuti selle tõhusa käitamise ja järelevalve. 1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendused 1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse rakendamise üksikasjalik ajakava Selleks et tagada koostalitlusvõime erinevate tehniliste lahenduste vahel, mida liikmesriigid on välja töötamas (kusjuures mõned liikmesriigid juba võtavad vastu vaktsineerimistõendeid, mis vabastavad reisijad teatavatest piirangutest), on tarvis kehtestada ühtsed tingimused COVID-19 vastu vaktsineerimise, selle testimise ja sellest tervenemise tõendite väljastamiseks, kontrollimiseks ja aktsepteerimiseks. Rohelise digitõendi raamistikuga kehtestatakse COVID-19 vastu vaktsineerimise, selle testimise ja sellest tervenemise kohta käivate tõendite vorming ja sisu. Rohelise digitõendi raamistikuga peaks olema tagatud, et neid tõendeid saab väljastada koostalitlusvõimelises vormingus ja kui tõendi omanik esitab selle teises liikmesriigis, seda usaldusväärsel viisil kontrollida, hõlbustades nii vaba liikumist ELis.

Samuti on ettepaneku eesmärk täiendada riiklikke algatusi seoses vaktsineerimis-, testimis- ja tervenemistõendite andmisega koordineeritud, sidusal ja koostalitusvõimelisel viisil, et vältida topelttöö tegemist. Rohelise digitõendi raamistik kehtib seni, kuni kestab COVID-19 pandeemia; tegu on meetmega, mille eesmärk on hõlbustada kodanike vaba liikumist ja mis peatatakse, kui pandeemia on lõppenuks kuulutatud. Tulevaste pandeemiate korral võidakse see uuesti käivitada. 1.5.2.ELi meetme lisaväärtus (see võib tuleneda erinevatest teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „ELi meetme lisaväärtus“ väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud. ELi tasandi meetme põhjused (ex-ante): Käesoleva ettepaneku eesmärki hõlbustada COVID-19 pandeemia ajal ELis vaba liikumist, kehtestades koostalitlusvõimelised ja turvalised tõendid inimese vaktsineerimise, testimise ja tervenemise kohta, ei suuda liikmesriigid üksi piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada ELi tasandil. Seetõttu on tarvis meetmeid võtta ELi tasandil. Oodatav tekkiv liidu lisaväärtus (ex-post): Kui ELi tasandil meetmeid ei võeta, võtavad liikmesriigid tõenäoliselt kasutusele erinevad süsteemid, mille tagajärjel tekib vaba liikumise õigust kasutavatel kodanikel probleeme seoses dokumentide sobivusega teistes liikmesriikides. Eelkõige tuleb kokku leppida tehnilistes standardites, mida kasutatakse väljastatavate tõendite koostalitlusvõime, turvalisuse ja kontrollitavuse tagamiseks. 1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Töö tugineb kogemustele, mis saadi Euroopa liidenduslüüsiteenuse nime all tuntud digitaristu loomise käigus: nimetatud teenuse eesmärk on vahetada piiriüleselt riiklike kontaktijälgimis- ja hoiatusrakenduste andmeid seoses võitlusega COVID-19 pandeemia vastu. ELi tasandi toetus riiklike põhiserverite ühendamisele, samuti toetus lahenduste väljatöötamisele ja juurutamisele kõigis liikmesriikides on ülioluline, et tagada kavandatud lahenduste sujuv ja ühtlane kasutuselevõtt kõigis liikmesriikides. 1.5.4.Kooskõla mitmeaastase finantsraamistikuga ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Komisjon kavatseb toetada kiireloomulisi meetmeid erakorralise toetuse rahastamisvahendist ja vaeb võimalusi anda hilisemas etapis toetust teistest programmidest, nagu näiteks „Digitaalne Euroopa“. Rahastus on kooskõlas mitmeaastase finantsraamistikuga aastateks 2021–2027. Algatuse jaoks võib vaja minna üht mitmeaastase finantsraamistiku määruses sätestatud erivahendit (või mitme erivahendi kombinatsiooni). Komisjon võtab vajalikud meetmed, et tagada ressursside õigeaegne kasutuselevõtt. 1.5.5.Erinevate kasutada olevate rahastamisvõimaluste, sealhulgas vahendite ümberpaigutamise võimaluste hinnang Liidu rahaline toetus võib katta järgmisi meetmeid. 1) Raamistiku tehnilise kirjelduse juhiseid puudutav toetus a. Juhised seoses rohelise digitõendi väljastamise ja kontrolli ning andmestruktuuride (turvalisus, digitaalsertifikaadid või -pitserid tõendite digiallkirjastamiseks, mis moodustavad rohelise digitõendi raamistiku, usaldusasutused jne) ülesehitusega; b. juhised, mida liikmesriigid peavad järgima, et väljastada ja kontrollida sertifikaate, mis moodustavad rohelise digitõendi raamistiku; c. juhised, et tagada liikmesriikides asjakohane toetussüsteem, mida võidakse käitada ELi tasandil (teabevahetus kõigi liikmesriikide süsteemidega). 2) Kontseptsiooni tõestamine ja katsemeetmed, sealhulgas turvakontroll, rakendades lahenduste võrdlusalusena punkti 1 3) Juurutamine mõnedes katseprojektis osalevates liikmesriikides a. Andmekaitsealane mõjuhinnang (vajaduse korral); b. turvaaudit; c. süsteemi tegelik juurutamine ja lõimimisprotsessi loomine.

4) ELi rahaline toetus, et aidata liikmesriike ning töötada välja riiklikud väljastamis- ja kontrollilahendused, mis tuleb muuta koostalitlusvõimeliseks ELi tasandil ja võimaluse korral tehnoloogiliste süsteemidega, mis on loodud rahvusvahelisel tasandil 5) Protsess liikmesriikide lõimimiseks 6) Koostalitlusvõimet toetavate ELi süsteemide käitamine ja hooldus Komisjon kasutab algatuse kõige kiireloomulisemate meetmete toetamiseks erakorralise toetuse rahastamisvahendi assigneeringute vahendeid ja kaalub pärast programmi „Digitaalne Euroopa“ õigusliku aluse jõustumist võimalusi mõnede kulude kandmiseks selle programmi raames. Tervisealast hädaolukorda arvesse võttes tehakse suurem osa ettevalmistavaid kulutusi erakorralise toetuse rahastamisvahendi raames enne seda, kui jõustub rohelise digitõendi õiguslik alus. Kõik ELi tasandi süsteemid käivitatakse alles pärast nimetatud õigusliku aluse jõustumist. 1.6.Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju ⌧ Piiratud kestusega –⌧ Kohaldatakse vastuvõtmisest kuni rohelise digitõendi raamistiku (COVID-19 vastu vaktsineerimist, selle testimist ja sellest tervenemist kinnitavate koostalitlusvõimeliste tõendite väljastamiseks, kontrollimiseks ja aktsepteerimiseks) kohaldamise peatamiseni pärast seda, kui WHO peadirektor on rahvusvaheliste tervise-eeskirjade kohaselt teatanud, et SARS-CoV-2 põhjustatud rahvusvahelise tähtsusega rahvatervisealane hädaolukord on lõppenud. –⌧ Finantsmõju avaldub kulukohustuste ja maksete assigneeringutele alates 2021. aastast. Erakorralise toetuse rahastamisvahendi kulukohustused tuleb võtta 31. jaanuariks 2022. ◻ Piiramatu kestusega 1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid ⌧ Eelarve otsene täitmine komisjoni poolt: –⌧ oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali; –◻ rakendusametite kaudu ◻ Eelarve jagatud täitmine koostöös liikmesriikidega ◻ Eelarve kaudne täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: –◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele; –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele (nimetage); –◻ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile; –◻ finantsmääruse artiklites 70 ja 71 osutatud asutustele;

–◻ avalik-õiguslikele asutustele; –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised; –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised; –◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis. –Mitme eelarve täitmise viisi korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“. Märkused Puuduvad. 2.HALDUSMEETMED 2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Märkige sagedus ja tingimused. Käesoleva ettepaneku raames rahalist toetust saavaid meetmeid jälgitakse korrapäraselt. Komisjon esitab aruande määruse kohaldamise kohta aasta pärast seda, kui WHO on SARS-CoV-2 pandeemia lõppenuks kuulutanud, kirjeldades ennekõike selle mõju vabale liikumisele ja isikuandmete kaitsele. 2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem(id) 2.2.1.Eelarve täitmise viisi(de), rahastamise rakendamise mehhanismi(de), maksete tegemise korra ja kavandatava kontrollistrateegia selgitus. Eelarve täitmise viis Määruse eesmärke toetavaid meetmeid rakendatakse eelarve otsese täitmise raames, nagu on sätestatud finantsmääruses. Komisjon pakub igasugust liikmesriikidele vajalikku ja nende poolt nõuetekohaselt põhjendatud toetust, andes asjakohastele ministeeriumidele või nende poolt volitatud asutustele otsetoetusi või korraldades hankeid vajalike ELi tasandi koostalitlustaristute väljatöötamiseks ja käitamiseks. Seda korraldust peetakse kõige kohasemaks, et saavutada määruse eesmärgid, võttes täiel määral arvesse säästlikkuse, tõhususe ning parima hinna ja kvaliteedi suhte põhimõtet. Rahastamisvahendid Meetmed, mida tuleb rahastada määruse eesmärkide saavutamiseks, võetakse erakorralise toetuse rahastamisvahendit kasutades. Pärast programmi „Digitaalne Euroopa“ õigusliku aluse jõustumist kaalub komisjon võimalusi mõnede kulude katmist selle programmi raames. Komisjon kasutab liikmesriikidele antavaid toetusi, et aidata neid koostalitlusvõime tagamiseks vajaliku tehnilise taristu kasutuselevõtul kooskõlas finantsmääruse sätetega.

Kontrollistrateegiad Kontrollistrateegiates võetakse arvesse vastava rakendamismehhanismi ja rahastamisvahendite riski. Sellele vastavalt pannakse paika ka toetuste kontrollimise strateegia, mis keskendub vastavalt finantsmäärusele toetuste rakendamise kolmele peamisele etapile: a. taotlusvoorude korraldamine ja määruse poliitikaeesmärkidega sobivate taotluste valimine; b. tegevus-, järelevalve- ja eelkontrollid, mis hõlmavad projekti rakendamist, riigihankeid, eelrahastamist ning vahe- ja lõppmakseid; c. projektide ja maksete järelkontroll. 2.2.2.Teave kindlakstehtud riskide ja nende vähendamiseks kasutusele võetud sisekontrollisüsteemi(de) kohta Kindlaks on tehtud järgmised riskid: a. viivitused usaldusraamistiku tehniline kirjelduse esitamisel; b. viivitused liikmesriikide koostalitlustaristu ja/või ELi käitatava juurdepääsupunkti juurutamisel; c. võimalikud vead või ELi vahendite vastutustundetu haldamine / väärkasutamine. Rakendamisel kasutatakse toetusi, mis on vähem veaohtlikud. Peamiste programmi jaoks ettenähtud kontrollifunktsioonide hulgas on see, et keskendutakse poliitikavaldkonna eesmärkidele, võttes samal ajal arvesse sisekontrolli eesmärke (seaduslikkus ja korrektsus, kontrollimise tõhusus ja kulutasuvus). Nende eesmärk on tagada kõigi osaliste kaasatus, eelarve otstarbekohane paindlikkus ning eel-ja järelkontrolli järjepidevus ja need võivad olla riskide alusel diferentseeritud. Kohaldatakse komisjoni olemasolevat sisekontrollisüsteemi, et tagada erakorralise toetuse rahastamisvahendi (ja programmi „Digitaalne Euroopa“ (pärast selle vastuvõtmist)) raames kättesaadavate rahaliste vahendite nõuetekohane ja asjaomaste õigusaktidega kooskõlas kasutamine. Praegu kehtiv süsteem on korraldatud järgmiselt. a. Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadi sisekontrollimeeskond kontrollib vastavust haldusmenetlustele ja kehtivatele õigusaktidele. Selleks kasutatakse komisjoni sisekontrolli raamistikku. Sama raamistikku järgivad muud vahendi rakendamises osalevad komisjoni talitused. b. Kõnealuse määruse raames antavate toetuste ja sõlmitavate lepingute korrapärane auditeerimine välisaudiitorite poolt lisatakse täielikult iga-aastastesse auditikavadesse. c. Kogu tegevust hindavad välishindajad. Võetud meetmeid võivad auditeerida Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) ja kontrollikoda. 2.2.3.Kontrollide kulutõhususe (kontrollikulude suhe hallatavate vahendite väärtusse) hinnang ja põhjendus ning prognoositav veariski tase (maksete tegemise ja sulgemise ajal).

Hinnanguline veamäär Eesmärk on hoida allesjäänud veamäär alla 2 % künnise kõigi määruse eesmärgi saavutamiseks rakendatavate meetmetega seotud kulutuste puhul, piirates samal ajal liikmesriikide kontrollikoormust, et saavutada tasakaal seaduslikkuse ja korrektsuse eesmärgi ning selliste muude eesmärkide vahel nagu rohelise digitõendi raamistiku mõjusus. 2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Nimetage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed, nt pettustevastase võitluse strateegias esitatud meetmed. Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat kavatseb võidelda pettuste vastu haldamisprotsessi kõigis etappides. Peadirektoraat on välja töötanud põhjaliku pettusevastase strateegia, mis käsitleb kõiki peamisi majandustegevusi ja kindlaks tehtud pettuseriske, ja rakendab seda strateegiat. See hõlmab andmete tõhusamat kasutamist täiustatud IT-vahendite abil (eelkõige toetuste haldamisel) ning personali pidevat koolitamist ja teavitamist. Üldiselt peaks kavandatud kontrollimeetmete kogum avaldama positiivset mõju ka pettusevastasele võitlusele. Õigusnormidega tagatakse, et komisjoni talitused, kaasa arvatud OLAF, võivad teha põhikontrolle, näiteks auditeid ja/või kohapealseid kontrolle, kasutades OLAFi soovitatud standardsätteid. 3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub ·Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriigiti ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik Eelarverida Kulu-

liik Rahaline osalus Arv

Liigendatud/liigendamata EFTA riigid kandidaatriigid kolmandad riigid finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses 2b 06 07 01 Erakorraline toetus liidus Liigendatud EI EI EI EI 01 02 04 Programm „Digitaalne Euroopa“ Liigendatud JAH JAH (kui see on aasta tööprogrammis ära märgitud) Osa programmist EI Komisjon kasutab algatuse kõige kiireloomulisemate meetmete esmaseks toetamiseks erakorralise toetuse rahastamisvahendi vahendeid ja kaalub pärast programmi „Digitaalne Euroopa“ õigusliku aluse jõustumist võimalusi mõnede kulude kandmiseks selle programmi raames. 3.2.Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele – ülevaade –◻ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist –■ Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase

finantsraamistiku rubriik 02 Vastupidavus ja väärtused Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat Aasta

2021 Aasta

2022 Aasta

2023 Aasta

2024 KOKKU • Tegevusassigneeringud 06 07 01 Erakorraline toetus liidus Kulukohustused (1a) 46,000 3,000 49,000 Maksed (2a) 37,900 11,100 49,000 Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadi

assigneeringud rubriigist 2b KOKKU Kulukohustused =1a 46,000 3,000 49,000 Maksed =2a 37,900 11,100 49,000





• Tegevusassigneeringud KOKKU Kulukohustused (4) 46,000 3,000 49,000 Maksed (5) 37,900 11,100 49,000 Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIGI 2b

assigneeringud KOKKU Kulukohustused =4 46,000 3,000 49,000 Maksed =5 37,900 11,100 49,000



Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 01 Ühtne turg, innovatsioon ja digitaalvaldkond Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat Aasta

2021 Aasta

2022 Aasta

2023 Aasta

2024 KOKKU • Tegevusassigneeringud 02 04 Programm „Digitaalne Euroopa“ Kulukohustused (1b) p.m p.m p.m Maksed (2b) p.m p.m p.m Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadi

assigneeringud rubriigist 01 KOKKU Kulukohustused =1b p.m p.m p.m Maksed =2b p.m p.m p.m



• Tegevusassigneeringud KOKKU Kulukohustused (4) p.m p.m p.m Maksed (5) p.m p.m p.m Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIGI 01

assigneeringud KOKKU Kulukohustused =4 p.m p.m p.m Maksed =5 p.m p.m p.m







Mitmeaastase finantsraamistiku

rubriik 7 „Halduskulud“ miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta

2021 Aasta

2022 Aasta

2023 Aasta

2024 KOKKU Sidevõrkude peadirektoraat, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat, õigusküsimuste peadirektoraat, tervise ja toiduohutuse peadirektoraat, informaatika peadirektoraat • Personalikulud 2,214 2,518 4,732 • Muud halduskulud Sidevõrkude peadirektoraat, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat, õigusküsimuste peadirektoraat, tervise ja toiduohutuse peadirektoraat, informaatika peadirektoraat KOKKU Assigneeringud 2,214 2,518 4,732 Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIGI 7

assigneeringud KOKKU (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) 2,214 2,518 4,732 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta

2021 Aasta

2022 Aasta

2023 Aasta

2024 KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIKIDE 1 kuni 7

assigneeringud KOKKU Kulukohustused 48,214 5,518 53,732 Maksed 40,114 13,618 53,732





3.2.2.Tegevusassigneeringutest rahastatav väljund (hinnang) Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Märkige eesmärgid ja väljundid ⇩ 2021 2022 2023 2024 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) KOKKU VÄLJUNDID Väljundi liik Keskmine kulu Arv Kulu Arv Kulu Arv Kulu Arv Kulu Arv Kulu Arv Kulu Arv Kulu Väljundite arv kokku Kulud kokku ERIEESMÄRK nr 1 Kehtestada vaba liikumise hõlbustamise eesmärgil liikmesriikide poolt vaktsineerimise, testimise ja tervenemise kohta väljastatud tõendite vorming ja sisu. Usaldusraamistiku kavandamine ja rakendamine 1 2,000 Erieesmärk nr 1 kokku 2,000 ERIEESMÄRK nr 2 Tagada liikmesriikide väljastatud tõendite koostalitlusvõime, turvalisus ja kontrollitavus. Liikmesriikide ülejäänud lahenduste juurutamine ELi toetusel 1 32,000 Ühendus ELi juurdepääsupunktiga ja selle pidev käitamine 1 2,000 3,000 Erieesmärk nr 2 kokku 34,000 3,000 ERIEESMÄRK nr 3 Sätestada vaba liikumise hõlbustamise eesmärgil reeglid liikmesriikide poolt vaktsineerimise, testimise ja tervenemise kohta väljastatud tõendite aktsepteerimise kohta. Katseuuringu edukas lõpuleviimine 1 10,000 Erieesmärk nr 3 kokku 10,000 KOKKU 46,000 3,000 3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele – ülevaade –◻ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist –■ Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta

2021 Aasta

2022 Aasta

2023 Aasta

2024 KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIK 7 Personalikulud 2,214 2,518 4,732 Muud halduskulud Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIGI 7 kulud kokku 2,214 2,518 4,732 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 7 välja jäävad

kulud Personalikulud Muud

halduskulud Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIGIST 7 välja jäävad

kulud kokku KOKKU 2,214 2,518 4,732 Personalikulude ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomaste peadirektoraatide poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või peadirektoraatide siseselt ümberpaigutatud assigneeringutest, mida vajaduse korral võidakse täiendada nendest lisaassigneeringutest, mis haldavatele peadirektoraatidele eraldatakse iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega. 3.2.3.1.Hinnanguline personalivajadus –◻ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist. –■ Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina

Aasta

2021 Aasta

2022 Aasta

2023 Aasta

2024 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) •Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) 20 01 02 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) 14 16 20 01 02 03 (delegatsioonides) 01 01 01 01 (kaudne teadustegevus) 01 01 01 11 (otsene teadustegevus) Muud eelarveread (märkige) • Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad) 20 02 01 (riikide lähetatud eksperdid) 1 1 20 02 03 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) XX 01 xx yy zz – peakorteris – delegatsioonides 01 01 01 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas) 01 01 01 12 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) Muud eelarveread (märkige) KOKKU 15 17 XX tähistab asjaomast poliitikavaldkonda või eelarvejaotist. Personalivajadused kaetakse haldavatele peadirektoraatidele juba jaotatud ja/või peadirektoraatides ümberpaigutatud vahenditest, vajaduse korral koos lisaeraldistega, mis võidakse meedet juhtivale peadirektoraadile anda iga-aastase vahendite eraldamise protseduuri raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad Töötajatele tehakse ülesandeks käesoleva määruse arendamine, järelevalve ja rakendamine, määruse alusel vastu võetud tehniline kirjeldus, tehnilise rakendamise järelevalve (raamlepingu ja toetuste kaudu), samuti toetus liikmesriikidele nende riiklike rakenduste väljatöötamisel. Koosseisuväline personal 3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga Ettepanek/algatus: –■ on täielikult rahastatav mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi sisese vahendite ümberpaigutamise kaudu. Komisjon kasutab algatuse esmaseks toetamiseks erakorralise toetuse rahastamisvahendi vahendeid ja kaalub pärast programmi „Digitaalne Euroopa“ õigusliku aluse jõustumist võimalusi mõnede kulude kandmiseks selle programmi raames. –■ tingib mitmeaastase finantsraamistiku asjaomases rubriigi mittesihtotstarbelise varu ja/või mitmeaastase finantsraamistiku määruses sätestatud erivahendite kasutuselevõtu. Algatuse jaoks võib vaja minna üht mitmeaastase finantsraamistiku määruses sätestatud erivahendit (või mitme erivahendi kombinatsiooni). –◻ nõuab mitmeaastase finantsraamistiku muutmist. 3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus Ettepanek/algatus: –■ ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist –◻ hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta

N Aasta

N+1 Aasta

N+2 Aasta

N+3 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) Kokku Nimetage kaasrahastav asutus Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU 3.3.Hinnanguline mõju tuludele