Seepärast vajab Euroopa ühtset Euroopa energeetikaandmeruumi ja peaks selle kasutusele võtma hiljemalt 2024. aastal. Asjakohase andmejagamisraamistiku kasutuselevõtmine energeetikas – mille puhul hakataks digilahendusi täielikult ära kasutama 2050. aastal – hõlbustaks paindlike üle 580 GW energiaressursside osalemist hulgimüügiturgudel. Hinnanguliselt kataks see ELi elektrivõrkude üldisest paindlikkusevajadusest üle 90 %. Kõige suurema panuse võib sellesse paindlikkusse anda elektrisõidukite nutika ja kahesuunalise laadimise võimaldamine, osalemine energiaturgude virtuaalsetes elektrijaamades ning energiakogukondade, arukate hoonete ja aruka kütte potentsiaali ärakasutamine soojuspumpade abil. Peale selle saab autoakusid kasutada energiaülejäägi salvestamiseks ja vajaduse korral edasisaatmiseks, tehes kindlaks, millal sõiduk on selle garaažis, ennustades ette, millal seda ei kasutata, ja jälgides, kui palju vaba võimsust on võimalik kättesaadavaks teha.

·võimestada tarbijaid, sealhulgas kõige vähem kaitstud ja väheste digioskustega tarbijaid, et neil oleks kasu uutest energiasüsteemi ümberkujundamises osalemise võimalustest või digitaalsetel uuendustel põhinevatest parematest teenustest, ning samal ajal kaitsta neid kõrgete energiahindade eest internetis, nii nagu nad on praegu kaitstud väljaspool internetti;

See võimaldab finantsasutustel võtta kasutusele erainvesteeringuid, millega toetatakse energiasüsteemi ümberkujundamist, ja tarbijatel aktiivselt hallata oma energiatarbimist või -tootmist ning saada kasu otsesest turul osalemisest. See nõuab strateegilist plaani ja konkreetseid tegusid järgmistes valdkondades:

Ent kui me tahame digitehnoloogia võimalusi täielikult ära kasutada ning energiasüsteemi kiiremini digitaliseerida, lahendades samas sellega kaasnevaid probleeme, austades eraelu puutumatust ja andmekaitset ning tagades õiglase ülemineku, kus ei jäeta kedagi kõrvale, on vaja teha veelgi rohkem. Andmete jagamine kogu energiaväärtusahelas ning nende andmete seostamine ilmamudelite, liikuvussüsteemide, finantsteenuste ja geograafilise asukoha süsteemidega tänu veelgi suuremale andmetöötlusvõimele võimaldab luua innovatiivseid võimalikult täpseid ja asjakohaseid teenuseid ning aitab kaasa ELi majanduskasvule ja töökohtade loomisele.

Energeetikasektoris, nagu ka paljudes teistes sektorites, juba toimub digitaliseerimine: elektrisõidukid, päikesepaneelid, soojuspumbad ja paljud muud uued seadmed on varustatud nutitehnoloogiaga, mis loob andmeid ja võimaldab süsteemi kaugjuhtida. Aktiivsete esemevõrguseadmete arv maailmas kasvab eeldatavasti hoogsalt ning ületab 2030. aastaks 25,4 miljardit. Arukate elektriarvestitega on varustatud kõigist ELi kodumajapidamistest ja VKEdest 51 %. Energeetika digitaliseerimist juhitakse juba praegu ELi digitaal- ja energiapoliitikaga, sest selliseid teemasid nagu andmete koostalitlus, varustuskindlus ja küberturvalisus, eraelu puutumatus ja tarbijakaitse ei saa ainult turu hoolde jätta, ning selle nõuetekohane elluviimine on otsustava tähtsusega.

Investeerimine digitehnoloogiasse, näiteks aruka esemevõrgu seadmetesse ja arvestitesse, 5G- ja 6G-ühendustesse ning servtöötlusserveritel töötavasse üleeuroopalisse energiaandmeruumi ja energiasüsteemi digitaalsetesse kaksikutesse soodustab üleminekut puhtale energiale, tuues samal ajal kasu igapäevaelus. Näiteks võimaldavad need reaalajas jälgida energiatarbimist ja saada konkreetset nõu selle vähendamiseks. Digivahendid on võimelised automaatselt kontrollima toatemperatuuri, laadima elektriautot ja reguleerima seadmeid, et saada kasu kõige madalamatest energiahindadest, säilitades samal ajal mugava ja tervisliku sisekeskkonna. Tänu digivahenditele saavad avaliku sektori asutused paremini kaardistada, jälgida ja vähendada energiaostuvõimetust, samal ajal kui energeetikasektor saab paremini optimeerida oma tegevust ja seada esikohale taastuvate energiaallikate kasutamise.

Selleks et lõpetada ELi sõltuvus Venemaa fossiilkütustest, tegeleda kliimakriisiga ja tagada kõigile taskukohane energia, on Euroopa rohelise kokkuleppe ja kavaga „REPowerEU“ ette nähtud, et energiasüsteem tuleb ümber kujundada ning muuta igati digitaalseks ja kestlikuks. Näiteks tuleb meil 2027. aastaks paigaldada päikesepaneelid kõigi äri- ja üldkasutatavate hoonete katustele ning 2029. aastaks kõigi uute elamute katustele, paigaldada järgmise viie aasta jooksul 10 miljonit soojuspumpa ning asendada 2030. aastaks 30 miljonit autot heiteta sõidukitega . 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heite vähendamine 55 % võrra ning taastuvenergia 45 % osakaalu saavutamine on võimalik ainult siis, kui energiasüsteem on selleks valmis.

Arukas ja digitaalne energiataristu on kõigi kõrgetasemeliste kasutusjuhtude prioriteetide põhinõue. Elektrivõrk peab paindlikkuse, aruka laadimise ja arukate hoonete võimaldamiseks toimima koos paljude osaliste ja seadmetega, tuginedes üksikasjalikule jälgitavustasemele ning seega andmete kättesaadavusele. ELi elektrivõrk on viimasel kümnendil muutunud aina digitaalsemaks, aga see üleminek peaks olema märkimisväärselt kiirem. Kooskõlastamine ja koostöö aitavad tagada parima kulutasuvuse muutuste kiirendamisel kogu ELis ning soodustavad elektrivõrgu tulemuslikku digiüleminekut. Nagu eespool öeldud, on õigusaktide paketi „Eesmärk 55“ ja kava „REPowerEU“ ambitsioonikate eesmärkide saavutamiseks aastatel 2020–2030 vaja 584 miljardit eurot, mis tuleb investeerida elektrivõrku. Hinnangute kohaselt tuleb kokku ligikaudu 400 miljardist eurost jaotusvõrku tehtavatest investeeringutest aastatel 2020–2030 investeerida ligikaudu 170 miljardit eurot digiüleminekusse.

Juba praegu investeerib Euroopa järgmise põlvkonna energiasüsteemidesse ja tarkvõrkudesse, võttes kasutusele kujunemisjärgus digitehnoloogialahendusi, sealhulgas digitaalsed kaksikud, hajusintellekti ja servtöötluse. Need on vaid mõned näited digitaliseeritud energiasüsteemides kättesaadavate andmete arukast kasutamisest ning näitavad andmejagamise ja energiaandmeruumide tähtsust. Suur hulk andmeid, mida kogutakse arukates linnades ja kogukondades kohalike andmeplatvormide kaudu (esemevõrguga ühendatud nutiseadmete, nutitelefoni rakenduste, sotsiaalmeedia jm kaudu), võimaldab luua mitmeid teenuseid energiasüsteemi ja taristu optimeerimiseks, hoonete ja rajatiste haldamiseks, tegevuse kavandamiseks ja katastroofide ohjamiseks maapiirkonnas või linnas. Kogu liidus on palju näiteid digitaliseerimise rakendamisest kohalikul tasandil. Komisjon kutsub liikmesriike, piirkondi, linnu ja tööstust üles vahetama parimaid tavasid ning koordineerima laiemat kasutuselevõttu ja standardimist, et kiirendada rohepööret ja tugevdada Euroopa energiaökosüsteemi.

ELi teadus- ja innovatsiooni- ning digitaliseerimisprogrammid mängivad otsustavat rolli ka edaspidi. Nii kavatseb komisjon ühtse Euroopa energeetikaandmeruumi kasutuselevõttu toetada programmi „Digitaalne Euroopa“ kaudu. Seejuures tuginetakse tõendusmaterjalile ja tulemustele, mis saadakse programmi „Euroopa horisont“ kaudu rahastatavatest mitmetest projektidest, aga ka D4E väljatöötatavatele kasutusjuhtudele. Lisaks toetatakse programmiga „Euroopa horisont“ peamisi teadus- ja innovatsiooniprojekte ja -algatusi, millest saab väärtuslikku sisendteavet parimate tavade ja soovituste jaoks, sealhulgas konkreetseid tulemusi, nagu töövahendid ja -meetodid. Ühest küljest parandavad need sisendid programmi „Euroopa horisont“ projektidega pakutavate lahenduste koostalitlust, aga teisest küljest saaks neid lahendusi veelgi laiemalt rakendada ja kasutada neid kõrgetasemeliste kasutusjuhtude väljatöötamiseks ning nende abil kõrvaldada väljaselgitatud turulüngad ja saavutada täiemahuline andmeruum. Seejuures suunab komisjon D4E tööd tulemustega, mis on saadud energeetikaandmeruumi katsetavate projektide ja programmide ning nii andmevahetuse kui ka koostalitluse ühiste mudelite rakendamisel.

·valmistatakse ette rakendusaktid, milles käsitletakse koostalitlusnõudeid ning mittediskrimineerivat ja läbipaistvat korda juurdepääsuks andmetele, mis on vajalikud tarbimiskajaks ja teenuseosutaja vahetamiseks (nagu on sätestatud elektridirektiivi artiklis 24);

D4E luuakse paralleelselt mitme muu algatusega, mis tugevdavad üksteist vastastikku. Kõigi algatuste puhul on oluline, et tarbijatel oleks koju paigaldatud arukas elektriarvesti. Paljudes liikmesriikides ei ole see nii, mistõttu on veelgi pakilisem suurendada pingutusi arukate arvestisüsteemide laiemaks kasutuselevõtmiseks. Komisjon kutsub liikmesriike, kus ei ole arukaid arvesteid üleüldiselt kasutusele võetud, tungivalt üles kiiremini tegutsema ning suurendama oma arukate arvestite kasutuselevõtuga seotud eesmärke, eelkõige oma riikliku energia- ja kliimakava ajakohastamisel. Kui kulude-tulude analüüsides tehti järeldus arukate arvestite kasutuselevõtu kahjuks, kutsub komisjon liikmesriike üles tegema need analüüsid uuesti rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ kontekstis.

Samuti aitab D4E Euroopa Komisjonil panna paika ühise Euroopa energeetikaandmeruumi juhtimise. Seda tehakse tihedas koostöös Euroopa Andmeinnovatsiooni Nõukoguga ning muude Euroopa andmeruumide uue juhtimiskorraga, et algusest peale tagada järjepidev lähenemisviis ning hõlmata koostalitlevaid protsesse. Sujuvad andmevood kogu energeetikaandmeruumis ning ka energeetika- ja muude andmeruumide vahel on vajalikud lisaväärtuse loomiseks Euroopa väärtusahelate sees ja vahel. Samuti annab andmeruumide tugikeskus tulevastele sektoripõhistele andmeruumidele juhiseid ning toetab nende loomist asjaomaste tehnoloogialahenduste, protsesside ja töövahendite kättesaadavaks tegemisega. Sektoriülese koostalitluse tagamise protsessidele antakse sisendteavet Euroopa koostalitlusvõime raamistiku juhtpõhimõtete ja soovitustega ning kooskõlas komisjoni peatse ettepanekuga tugevdatud koostalitlusvõime alase koostöö kohta.

D4E arendab neid prioriteetseid valdkondi edasi, töötades välja rakendamise üksikasjad ja pannes paika tulemused, mis on vajalikud tulevase ühtse Euroopa energeetikaandmeruumi aluspõhimõtetena, ning soovitab neid komisjonile heakskiitmiseks ja tegevusaluseks. Seejuures kasutab D4E ära Euroopas rakendatavaid muid algatusi ja töövooge. Eelkõige elektrisõidukite aruka ja kahesuunalise laadimise puhul koostab komisjon 2023. aastaks D4E ja säästva transpordi foorumi ühise tööprogrammi eesmärgiga tagada kooskõla energeetika- ja liikuvusandmeruumi vahel, toetada süsteemi lõimimist ja osutada sektoriüleseid teenuseid. Lisaks teeb D4E ühist huvi pakkuvate kasutusjuhtude väljatöötamiseks tihedat koostööd Euroopa finantsandmeruumi eksperdirühmaga, et suunata energiasüsteemi ümberkujundamisse rohkem erasektori raha.

D4E keskendub oma töös Euroopa kõrgetasemeliste kasutusjuhtude portfelli väljatöötamisele nende energiaandmevahetuste puhul, mis on rohelise kokkuleppe ja Euroopa digikümnendi eesmärkide saavutamisel väga olulised. Kõrgetasemelised kasutusjuhud, mida käsitletakse algusest peale, on muu hulgas järgmised: energiaturgudele ja -võrkudele osutatavad paindlikkusteenused; elektrisõidukite arukas ja kahesuunaline laadimine ning arukad ja energiatõhusad hooned, sealhulgas era- ja avaliku sektori investeeringute hoogustamine ning kavandatava katusele paigaldatavate päikesepaneelide algatuse rakendamine. Täiendavaid kõrgetasemelisi kasutusjuhte saab arutada hiljem protsessi käigus, kui see on vajalik.

Eespool nimetatud õigusaktide rakendamiseks ning tulemusliku ja tõhusa andmevahetuse tagamiseks peavad avaliku sektori asutused tegutsema koordineeritult. Andmejagamisraamistik ei puuduta üksnes standardimist, selleks on vaja keerukat õigus- ja tegevuskorralduste kogumit ning tehnilisi nõudeid ja suuniseid. Euroopa tasandil tuleb tegevust tugevalt kooskõlastada, et tagada järjepidevad ja sujuvad protsessid, mis täiendavad ja kooskõlastavad riikide algatusi ning lisavad neile väärtust. Seega on kõnealuse tegevusvaldkonna eesmärk luua ühtne Euroopa energeetikaandmeruum ning tagada selle tugev juhtimine energeetikaandmete jagamise ja kasutamise kooskõlastatud Euroopa raamistiku alusel. Ettevalmistav etapp viiakse lõpule 2024. aastaks ning rakendamisega alustatakse kohe pärast seda. Esialgne ajakava ja selle eesmärgi saavutamiseks vajalikud sammud on esitatud allpool.

Seda silmas pidades teatab komisjon praegu, et toetab ELi põhivõrguettevõtjaid ja jaotusvõrguettevõtjaid, et luua Euroopa elektrivõrgu digitaalne kaksik, s.o Euroopa elektrivõrgu läbimõeldud virtuaalmudel. Digitaalse kaksiku eesmärk on muuta võrk tõhusamaks ja arukamaks, st muuta lisaks võrkudele arukamaks ka süsteem tervikuna. Digitaalne kaksik luuakse kooskõlastatud investeeringute abil viies valdkonnas: i) jälgitavus ja kontrollitavus; ii) tõhus taristu- ja võrguplaneerimine; iii) vastupidavama võrgu puhul vajalikud toimingud ja simulatsioonid; iv) aktiivne süsteemihaldus ja prognoosimine, et toetada paindlikkust ja tarbimiskaja; ning v) andmevahetus põhivõrguettevõtjate ja jaotusvõrguettevõtjate vahel. Digitaalset kaksikut ei looda ühekorraga, vaid sellest saab järgmiste aastate pidev investeerimis- ja innovatsioonipingutus. Kogu protsessi jooksul tagatakse koostoime tulevaste virtuaalmaailma algatustega, nt metaversumi algatusega. Esimese sammuna allkirjastavad Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik (ENTSO-E) ja ELi jaotusvõrguettevõtjate üksus kavatsuste deklaratsiooni, et lükata käima kogu ELi hõlmava elektrivõrgu digitaalse kaksiku väljatöötamine, kusjuures konkreetsete tulemuste asjus konsulteeritaks põhjalikult võrgu kasutajatega ning teiste sidusrühmadega. Komisjon kavatseb toetada Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustikku ja ELi jaotusvõrguettevõtjate üksust ning ka võrguettevõtjate konkreetseid investeeringuid eri vahenditega, sealhulgas programmi „Euroopa horisont“ kaudu.

Arukatesse energiavõrkudesse tehtavate investeeringute hoogustamine nõuab ulatuslikku raamistikku, aga paljude liikmesriikide õigusaktidest nähtub, et ei ole loodud ei digiülemineku ega innovatsiooni stiimuleid. Selleks et hoogustada investeeringuid Euroopa elektrivõrgu arukusse, eeskätt digitaalsesse kaksikusse, on vaja ka kooskõlastatud lähenemisviisi, mis aitab riiklikel reguleerijatel selgitada välja, milles seisneb tõhus investeerimine digiüleminekusse, ja pakkuda võrguettevõtjatele stiimuleid. Seega seab komisjon eesmärgiks, et 2023. aastaks on kehtestatud selliste investeeringute ligimeelitamiseks ja suunamiseks sobiv õigusraamistik. Eelkõige toetab komisjon Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ametit (ACER) ja riiklikke reguleerivaid asutusi nende töös määrata kindlaks ühised tarkvõrgunäitajad ning ka nende näitajate eesmärgid, nii et riikide reguleerivad asutused saaksid jälgida investeeringuid elektrivõrgu arukamaks muutmisesse ja digitaliseerimisse alates 2023. aastast ning mõõta edusamme digitaalse kaksiku loomisel.

Neid tegevusi ja üldisemalt energiataristu digitaliseerimist tuleb toetada ja toetataksegi erinevate ELi tasandi vahenditega. Üleeuroopalisi energiavõrkusid (TEN-E) käsitlev läbivaadatud TEN-E määrus pakub rohkem võimalusi piiriülese aruka elektrivõrgu toetamiseks. Selles ajakohastati arukate elektrivõrkude määratlust ja selle seonduvate piiriüleste arukate võrkude ühishuviprojektide kategooriat ning lihtsustati ka valikukriteeriume ja projektide elluviijate rolli. Euroopa ühendamise rahastu digiprogrammi raames töötatakse välja üleeuroopaliselt käitatavate digiplatvormide kontseptsioonid ja tehakse potentsiaalsete rakendusprojektide teostatavuse uuringud. Toetades Euroopa elektrivõrgu küberturvalist digitaalset kaksikut, tagatakse sellega digitehnoloogia ning ühendatus olemasoleva energia- ja transporditaristu moderniseerimiseks vajaliku piiriülese digitaristuga.

Lisaks võib riikide ja piirkondade haldusteenuste digitaliseerimine muuta võrgu arendamise lubade andmist sujuvamaks, võimaldades suhelda elektrooniliselt ning toetades lube andvate riigi pädevate asutuste ja ühtsete kontaktpunktide tegevust. Selleks loob komisjon tehnilise toetuse vahendid. Liikmesriigid saavad oma koordineerivate asutuste kaudu taotleda tehnilise toetuse vahenditest abi.

4. Kasu tarbijaile: uued teenused, oskused ja võimestamine

Energiasüsteemi digitaliseerimise jõupingutuste keskmes on tarbijad. Digitaliseerimine toob kasu kodumajapidamistele ja VKEdele tänu innovatiivsetele andmepõhistele teenustele, mis võimaldavad neil näiteks paremini hallata oma arveid, saada reaalajas teavet oma elektritarbimise kohta, jagada enda toodetud elektrit naabritega või müüa see turule tagasi või säästa energiat (ja raha), mis on üks odavamaid, ohutumaid ja puhtamaid viise, kuidas lahendada kõrgete hindade probleemi ja vähendada meie sõltuvust Venemaa fossiilkütuste impordist. E-kaasatus peaks tagama, et uued digitehnoloogiad ja -vahendid on taskukohased ka kõige vähem kaitstud inimestele, väikese sissetulekuga ja äärealadel elavatele inimestele ning et neil oleks võimalik energiasüsteemi digitaliseerimisest kasu saada.

Tarbijaid võib nende energiakulu vähendamise pingutustes aidata digiteave seadmete (Euroopa energiamärgisega toodete andmebaasi kaudu) või kodu (arukate arvestite kaudu) energiakulu kohta, eeldusel et sellised digivahendid tehakse kõigile tarbijatele kättesaadavaks taskukohase hinnaga. Digiseadmete kestlik disain ja selge teave nende keskkonnajalajälje, parandatavuse ja ringlussevõetavuse kohta võivad aidata vähendada toorainete kasutamist ja soodustada üleminekut ringmajandusele. Aga kõige olulisem on koostalitlusvõime. Näiteks nähtus projekti DRIMPAC esimestest tulemustest, et kui ühtse koostalitlusraamistiku abil hõlbustada väikeste energiatarbijate osalemist tarbimiskajas, võib see nende energiaarveid vähendada 20 %, mis muu hulgas tuleneb energiatarbimise 15 % vähenemisest.

4.1. Tarbijaid võimestav ja kaitsev õigusraamistik

Oluline on kanda hoolt selle eest, et digitaliseerimine ei kahjusta tarbijakaitseraamistikku, mis on elektrienergia siseturul juba kehtestatud. Kaitse, mis on tagatud väljaspool internetti, tagatakse ka internetis, st digiajastul. See hõlmab õigust täpsetele arvetele ja ette teada selgetele lepingutingimustele. Digitaliseerimine ei tohiks negatiivselt mõjutada ka liikmesriikide võimalust kehtestada reguleeritud hindu, eelkõige vähekaitstud klientidele ja energiaostuvõimetutele isikutele.

ELi õigusraamistikus on sätestatud tarbijate õigused, aga neid rakendatakse loiult. Siin ei ole küsimus üksnes turueeskirjades, koostalitluses ega andmevahetuses. Tarbijatele peab jääma ka kontroll selle üle, kes saab nende andmeid vaadata. Kavandatava andmemääruse kohaselt on andmete jagamise puhul vajalik tarbija nõusolek, et kolmas isik saaks tema andmeid vaadata. See on otsustav tarbija usalduse, valiku ja eraelu puutumatuse tagamisel vastavalt kavandatavale Euroopa deklaratsioonile digiõiguste ja -põhimõtete kohta.

Energeetikasektori digiülemineku puhul tuleb tagada piisav tarbijakaitse. Eriti oluline on see seoses andmepõhiste kaubandustavadega, mille puhul võidakse ära kasutada tarbijate käitumisharjumusi või muul viisil takistada neil teadlike valikute tegemist. Elektridirektiivis käsitletakse tarbijaõiguste probleemi omavahel seotud toodete või teenuste puhul. ELi üldiste tarbijakaitsealaste õigusaktide, näiteks ebaausate kaubandustavade direktiivi, tarbijaõiguste direktiivi ja ebaõiglaste lepingutingimuste direktiivi eesmärk on tagada, et tarbijad saaksid selget teavet ning et nad ei puutuks ei internetis ega väljaspool seda kokku eksitavate või agressiivsete kaubandustavadega. Tagamaks, et olemasolev õigusraamistik püsib asjakohasena, algatas komisjon ELi tarbijaõiguse toimivuskontrolli digitaalse õigluse valdkonnas. Selles hinnangus vaadeldakse, kas kehtivate normidega käsitletakse piisavalt küsimusi, mis on olulised ka digitaalsemas energeetikasektoris, nagu tarbijate haavatavus digikeskkonnas, valikutega manipuleerimine, raskused lepingute tühistamisel jne.

4.2. Tarbijatele ja tarbijatega väljatöötatud digivahendid

Aastal 2021 oli vaid 54 %-l inimestest põhilised digioskused, aga digitaliseeritud energiaturul vajavad neid oskusi palju enamad. See aitab neil teha teadlikke valikuid ja tagada, et nad ei jää ilma võimalustest muutuda konkurentsivõimelisemaks või säästa energiakuludelt. Näiteks aitavad digioskused VKEdel ja kodumajapidamistel mõista, kuidas on võimalik osaleda tarbimiskajas ja optimeerida kohapeal toodetud elektri omapoolset kasutust või mida elektrisõiduki laadimine endas hõlmab.

Kõik tarbijad ei ole võimelised või huvitatud osalema energiasüsteemi ümberkujundamises ühtmoodi või ühepalju. Seepärast on oluline, et mitte keegi ei jääks digipöördest kõrvale, ja luua tarbijale suunatud digivahendid, mis on välja töötatud nii, et need vastavad eri turuosaliste kategooriate vajadustele, oskustele, tingimustele, harjumustele ja ootustele. Loodavate vahendite puhul tuleks arvesse võtta demograafilisi muutusi, st üha suuremat hulka vanemaid tarbijaid, keda tuleb digiüleminekul eriliselt toetada.

Hiljuti käivitas komisjon tarkvõrkude töökonna raames uue ettevõtmise, et põhjalikumalt uurida, kuidas on võimalik tarbijaid digivahendite ja -tehnoloogia abil kaasata, ning soovitas meetmeid tarbijate paindlikkuse ja mõjuvõimu suurendamiseks energiaturul. Selle uue ettevõtmise toetamiseks tagab Euroopa Komisjon, et peamised teadus- ja arendustegevuse projektid toimivad koos, selgitamaks 2023. aasta keskpaigaks välja strateegiad, millega kaasata tarbijaid kättesaadavate ja taskukohaste digivahendite väljatöötamisse ja kasutamisse, ning näitajad selle kaasatuse hindamiseks aja jooksul.

Koos liikmesriikidega töötab Euroopa Komisjon 2023. aastaks välja ka ühise võrdlusraamistiku, mis hõlmab avatud lähtekoodiga etalonrakendust tarbijarakendusele, mis võimaldab tarbijail vabatahtlikult vähendada energiatarbimist ja tänu sellele energiakulusid. Tulemuseks on standardrakendus, mis töötatakse välja tihedas koostöös energiatarnijatega ning põhineb turul juba olemas olevatel rakendustel ja teenustel.

Selle alusel on liikmesriikidel võimalik selliseid rakendusi kättesaadavaks teha, et eri seadmeid käsitleva üldteabe ning kohapeal kättesaadavate tarbimis- ja ilmaandmete alusel jagada tarbijaile kohandatumat energiasäästunõu. Need rakendused võiksid anda neile ka kogu teabe, mis on vajalik energiakriisiga toimetulekuks (nt rahaline toetus, nõustamisteenused või toetus energiatarnijatega tekkivate vaidluste korral). Vastavalt edasisele arengule suurendatakse selliste rakenduste intellekti, kasutades individuaalse ja kollektiivse elektritarbimise täpseid andmeid, mis on saadud arukatest kodumasinatest, nutipistikutest, nutiarvestitest ning muudest arukatest seire- ja mõõteseadmetest, ning kaasates tehisintellekti. Selleks et sellised rakendused koos liikmesriikidega välja töötatud võrdlusraamistiku alusel välja arendada, eraldab Euroopa Komisjon rahalisi vahendeid programmi „Digitaalne Euroopa“ kaudu.