Ühises seisukohas on liikmesriigile antud võimalus nõuda, et taotleja teataks, millisel aadressil ta riigi territooriumil elama asub. Samuti on liikmesriigile pandud kohustus vaadata läbi ka selliste kolmandate riikide kodanike taotlused, kes juba elavad tema territooriumil.

Ühises seisukohas on sätete kohaldamine kohustuslik ainult teadlaste, üliõpilaste, praktikantide ja Euroopa vabatahtliku teenistuse vabatahtlike puhul. Kooliõpilaste, muude kui Euroopa vabatahtliku teenistuse vabatahtlike ja lapsehoidjate puhul on need vabatahtlikud.

Ettepanekuga sõnastati uuesti olemasolevad direktiivid, milles käsitletakse üliõpilasi (2004/114/EÜ) ja teadlasi (2005/71/EÜ). Eesmärk oli kõrvaldada nendes õigusaktides kindlaks tehtud puudused, et muuta EL kõnealuste rühmade jaoks sihtkohana atraktiivsemaks. Ettepanekuga laiendati ELi õigusnormide kohaldamisala, sest varasemad riiki sisenemise sätted olid kohustuslikud üliõpilaste ja teadlaste, kuid mitte kooliõpilaste, tasustamata praktikantide ja vabatahtlike puhul. Ettepanekuga muudeti need sätted kohustuslikuks kõikide rühmade suhtes (sealhulgas kahe uue rühma, tasustatud praktikantide ja lapsehoidjate suhtes). Ettepanekuga täiustati riiki sisenemise menetlusi, õigust võrdsele kohtlemisele, üliõpilaste õigust osaleda õpingute jooksul tööturul, ELi-sisest liikuvust ja menetlustagatisi. Samuti loodi üliõpilastele ja teadlastele võimalus otsida pärast õpingute või teadustegevuse lõpuleviimist riigis tööd või alustada seal ettevõtlust.

Eritingimused praktikantidele (artikkel 13)

Ühises seisukohas on sätestatud piirang, et taotleja peab olema omandanud kõrghariduse kahe aasta jooksul enne taotluse esitamise kuupäeva või omandama kõrgharidust. Liikmesriikidele on antud ka õigus nõuda, et praktika toimuks samas valdkonnas ja samal kvalifikatsioonitasemel omandatud või omandatava kõrgharidusega.

Loa kehtivusaeg (artikkel 18)

Ühises seisukohas on sätestatud programmis osalevale üliõpilasele või teadlasele antava loa kehtivusajaks vähemalt kaks aastat (programmis mitteosalemise korral üks aasta). Komisjoni ettepanekuga ei nähtud ette võimalust anda programmis osalevatele üliõpilastele ja teadlastele pikema kehtivusajaga lube, välja arvatud ELi-sisese liikuvuse puhul.

Taotluste tagasilükkamise alused (artikkel 20)

Ühises seisukohas on taotluste tagasilükkamise alused suurel määral ühtlustatud kolmandate riikide kodanike ettevõtjasisese üleviimise direktiivis sätestatuga. Samal ajal on ühises seisukohas lisatud tingimus, mille kohaselt liikmesriik võib taotluse tagasi lükata, kui tal on tõendeid või tõsised ja objektiivsed alused arvata, et kolmanda riigi kodanik kavatseb elada riigis muul eesmärgil kui see, milleks ta riiki sisenemiseks luba taotleb (artikli 20 lõike 2 punkt f). Nii komisjon kui ka Euroopa Parlament olid selle sätte suhtes kõhkleval seisukohal. Lõpuks nad nõustusid sellega, kuid lisasid järgmise deklaratsiooni:

Euroopa Parlament ja komisjon saavad direktiivi artikli 20 lõike 2 punktist f aru nii, et liikmesriikidel lubatakse taotlus tagasi lükata üksnes juhtumipõhiselt, võttes arvesse kolmanda riigi kodaniku konkreetset olukorda ja proportsionaalsuse põhimõtet ning tõendeid või tõsiseid ja objektiivseid põhjuseid. Komisjon tagab, et liikmesriigid rakendavad direktiivi ülevõtmisel kõnealust sätet kooskõlas käesoleva tõlgendusega, ja teavitab sellest oma artikli 39 kohaste kohustuste raames Euroopa Parlamenti ja nõukogu.

Euroopa Parlament ja komisjon leiavad, et selle sätte lisamine direktiivi ei tohiks luua pretsedenti tulevaste rände valdkonna õigusaktide jaoks.

Loa kehtetuks tunnistamise või pikendamata jätmise alused (artikkel 21)

Ühises seisukohas on loa kehtetuks tunnistamise ja pikendamata jätmise alused sarnaselt taotluste tagasilükkamise alustega suurel määral ühtlustatud kolmandate riikide kodanike ettevõtjasisese üleviimise direktiivis sätestatuga.

Võrdne kohtlemine (artikkel 22)

Kuigi ühises seisukohas on liikmesriikidele antud võimalus sätestada, kui kaua peab teadlane vähemalt riigis viibima, et saada perehüvitisi (sarnaselt kolmandate riikide kodanike ettevõtjasisese üleviimise direktiiviga), kajastub selles üldiselt komisjoni ettepaneku eesmärk muuta ühtse loa direktiivi alusel selgemaks, millised on uuesti sõnastatud direktiiviga hõlmatud rühmade konkreetsed õigused seoses võrdse kohtlemise põhimõttega.

Üliõpilaste majandustegevus (artikkel 24)

Ühises seisukohas on suurendatud üliõpilastele lubatud töötundide minimaalset arvu 15 tunnini nädalas (see on rohkem kui direktiivis 2004/144/EÜ sätestatud 10 tundi nädalas, kuid vähem kui komisjoni ettepanekuga ette nähtud 20 tundi nädalas). Nagu komisjoni ettepanekust, nii on ka ühisest seisukohast jäetud välja direktiivi 2004/114/EÜ säte, mille kohaselt liikmesriigil on õigus esimesel aastal, mil üliõpilane elab riigi territooriumil, keelata tal osaleda tööturul.