EUROOPA KOMISJON Brüssel,22.2.2018 COM(2018) 77 final KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE FMT:BoldAruanne Euroopa Liidu intellektuaalomandi õiguste rikkumisega võitlemise tollialase tegevuskava aastateks 2013–2017 rakendamise kohta/FMT



Aruanne Euroopa Liidu intellektuaalomandi õiguste rikkumisega võitlemise tollialase tegevuskava aastateks 2013–2017 rakendamise kohta SISUKORD SISSEJUHATUS 1. Tollis intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist käsitlevate uute ELi õigusaktide tulemuslik rakendamine ja nende üle järelevalve teostamine 1.1. Õigusaktid / ELi uue määruse rakendamiseks vajalike vahendite väljatöötamine 1.2. COPISe kõigi funktsioonide ärakasutamine 1.3. Õiguste omajate ja sidusrühmade kaasamine 1.4. Iga-aastane statistika avaldamine 2. Võitlus intellektuaalomandi õigusi rikkuvate kaupadega kauplemise peamiste suundumuste vastu 2.1. Posti- ja pakiliikluse suhtes oludele kohandatud lähenemisviiside väljatöötamine 2.2. Tollialase riskijuhtimise tugevdamine 3. Võitlus intellektuaalomandi õigusi rikkuvate kaupadega kauplemise vastu kogu rahvusvahelise tarneahela ulatuses 3.1. Koostöö tugevdamine peamiste päritolu-, transiidi- ja sihtriikidega 3.1.1. Hiina Rahvavabariik 3.1.2. Hongkong, Hiina 3.1.3. Rahvusvaheline koostöö 3.2. Intellektuaalomandi õiguskaitse tagamise alase suutlikkuse suurendamine kandidaat- ja naaberriikides 4. Koostöö tugevdamine intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskusega ja õiguskaitseasutustega

4.1. Partnerluse loomine intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskusega 4.2. Tolli-, politsei- ja õigusasutuste vahelise vastastikuse mõistmise ja koostöö parandamine KOKKUVÕTE SOOVITUSED



SISSEJUHATUS Euroopa Liidu tolliasutused on pädevad kinni pidama kauba, mille puhul kahtlustatakse ELi ja liikmesriikide õigusaktidega kaitstud intellektuaalomandi õiguste rikkumist. Toll töötab koostöös sidusrühmadega, nagu õiguste omajad ning liikmesriikide asutused ja institutsioonid, kes vastutavad intellektuaalomandi alaste õigusaktide täitmise tagamise ja kohaldamise eest, ning Euroopa Komisjon. 2009. aastal kinnitas nõukogu esimese Euroopa Liidu intellektuaalomandi õiguste rikkumisega võitlemise tollialase tegevuskava. Eesmärk oli võimaldada tollil rakendada intellektuaalomandi õiguskaitse tagamisel ühist lähenemisviisi ja keskendada tähelepanu valdkondadele, kus riskid on kõige suuremad. Tunnistades vajadust anda tolliasutustele vahendid, mis on vajalikud, et käsitleda uusi suundumusi kõnealuseid õigusi rikkuvate kaupade rahvusvahelises kaubanduses, võttis nõukogu 2012. aasta detsembris vastu resolutsiooni, mis käsitleb Euroopa Liidu intellektuaalomandi õiguste rikkumisega võitlemise tollialast tegevuskava aastateks 2013–2017. Selles teises ELi tegevuskavas on neli strateegilist eesmärki: • tollis intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist käsitlevate uute ELi õigusaktide tulemuslik rakendamine ja nende üle järelevalve teostamine; • võitlus intellektuaalomandi õigusi rikkuvate kaupadega kauplemise peamiste suundumuste vastu; • võitlus intellektuaalomandi õigusi rikkuvate kaupadega kauplemise vastu kogu rahvusvahelise tarneahela ulatuses; • koostöö tugevdamine intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskusega, mis on osa Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ametist (EUIPO), ning õiguskaitseasutustega. Tegevuskavas esitati komisjonile üleskutse vaadata tegevuskava rakendamine koos liikmesriikidega kord aastas üle ja esitada nõukogule 2017. aastal lõpparuanne. Komisjoni talitused koostasid käesoleva lõpparuande koostöös liikmesriikide tolliekspertidega. Selles lähtutakse tegevuskava üldisest ülesehitusest ja selles on esitatud hulk soovitusi selle kohta, kuidas edasi minna.

PEAMISED TULEMUSED 1. Tollis intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist käsitlevate uute ELi õigusaktide tulemuslik rakendamine ja nende üle järelevalve teostamine 1.1. Õigusaktid / ELi uue määruse rakendamiseks vajalike vahendite väljatöötamine 12. juunil 2013 võeti vastu ja 1. jaanuaril 2014 jõustus uus määrus (EL) nr 608/2013, mis käsitleb intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis. Seda täiendati komisjoni 4. detsembri 2013. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 1352/2013, milles käsitletakse õiguste omaja esitatava meetmete võtmise taotluse vorme. Et hõlbustada nende kahe uue õigusakti rakendamist, töötas komisjon koos liikmesriikide ja Siseturu Ühtlustamise Ameti (OHIM) / EUIPO ekspertidega välja e-õppe kursuse, milles käsitletakse muudatusi, mis kaasnevad uute intellektuaalomandi õiguste alaste õigusaktidega tollile. See kursus tehti 2014. aastal kättesaadavaks komisjoni Europa veebisaidil (maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi leheküljel). Võeti vastu ELi koordineeritud koolituskava. Komisjon koordineeris seda tegevust põhjalikult intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskusega, kellelt saadi koolitusmooduli jaoks teavet intellektuaalomandiga seotud materiaalõiguse kohta. Aastatel 2015–2017 tehti kõikidesse liikmesriikidesse toetavaid külaskäike. Nende käigus avanes suurepärane võimalus pidada põhjalikku dialoogi määrust (EL) nr 608/2013 rakendavate tolliasutustega, selgitada võimalikke kahtlusi seoses õiguskaitse tagamisega praktikas, hõlbustada kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel ja anda vajalikku nõu. Igal külaskäigul osales kaks komisjoni esindajat (maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadist) ning kaks vabatahtlikku liikmesriikide eksperti. Enne külaskäiku edastati liikmesriikidele standardküsimusi sisaldav küsimustik, mida kasutati arutelude alusena. Küsimustik hõlmas ja külaskäigu raames arutati kõiki määruse (EL) nr 608/2013 aspekte. Pärast kõikide külaskäikude lõpuleviimist koostatakse üldine lõpparuanne, mida jagatakse liikmesriikidega. Intellektuaalomandi õiguste küsimuses pädevad liikmesriikide tollieksperdid rõhutasid kõnealuste külaskäikude kasulikkust, kuivõrd need annavad eri liikmesriikide ekspertidele võimaluse arutada rakendamisega seotud tavasid. 2016. aasta oktoobris korraldati Saksamaa tolliasutuste algatusel Münchenis programmi „Toll 2020“ raames seminar, kus käsitleti intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis ning meetmete võtmise taotluste rahuldamise ja menetlemise protsessi ühtlustamist. Intellektuaalomandi õigused on eraõiguslikud subjektiivsed õigused, mille kaitse tolliasutused tagavad, kuid intellektuaalomandi õiguste rikkumine kujutab endast üha suuremat ohtu ka majandusele, kodanikele ja julgeolekule. Kuidas sellises õiguskaitseasutuse jaoks ebatüüpilises olukorras kõige paremini tegutseda ja kuidas tolliasutused tulevad teatavatel juhtudel toime vastutusega, olid teemad, mida nende kahe päeva jooksul arutati. Haldussüsteem, mis on kehtestatud liidus määrusega (EL) nr 608/2013 õiguskaitse tagamiseks tollis, toimib meetmete võtmise taotluste alusel, mille õiguste omajad peavad esitama tolliasutusele. Kogu tolli tegevus tuleneb nendest taotlustest. Seepärast on oluline, et taotlustes sisalduv teave on piisava kvaliteediga võimaldamaks tollil tulemuslikult sekkuda. Toimunud arutelu keskmes oli suur vajadus tagada rahuldatavate taotluste, eriti liidu taotluste kõrge kvaliteet. 5. juulil 2016 avaldati Euroopa Liidu Teatajas komisjoni teatis, mis tehti kättesaadavaks ka maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi veebisaidil. Sellega asendati 2012. aasta dokument „Euroopa Komisjoni suunised, milles käsitletakse ELi tolliasutuste poolt teostatavat ELi läbiva transiitkaubaga, eelkõige ravimitega seotud intellektuaalse omandi õiguste järelevalvet“. Teatise eesmärk on eelkõige anda tolliasutustele juhiseid ja selgitusi selle kohta, kuidas rakendada vabasse ringlusse mittelastava kauba (sh transiitkaup) suhtes kohaldatavaid kaubamärki käsitlevaid sätteid, mis sisalduvad kaubamärgireformi paketis (määrus (EL) nr 2015/2424 ELi kaubamärgi puhul ja direktiiv (EL) nr 2015/2436 liikmesriikide kaubamärkide puhul). 15. mail 2017 võttis komisjon vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu aruande nõukogu määruse (EL) nr 608/2013 rakendamise kohta (COM(2017) 233 final). Aruande järeldustes on öeldud, et määrust (EL) nr 608/2013 rakendatakse rahuldavalt. Määrusega on ette nähtud mitmesugune kaitse ja hulk menetlusi, mida kasutatakse nõuetekohaselt kõigis 28 liikmesriigis. 1.2. COPISe kõigi funktsioonide ärakasutamine COPIS (võltsimise ja piraatluse vastane teabesüsteem) – ELi andmebaas, kus registreeritakse meetmete võtmise taotlused ja teave kinnipidamisjuhtumite kohta, mille abil levitatakse kõnealuseid taotlusi tolliasutuste seas ning kus on võimalik teha meetmete võtmise taotlustega ja kinnipidamisjuhtumitega seotud otsinguid – võeti kasutusele 1. jaanuaril 2014. Tolliasutused on end selle süsteemiga järk-järgult kohandanud ning jätkatakse ka süsteemi enda kohandamist, et see vastaks tolliasutuste vajadustele. Enne süsteemi kasutuselevõttu korraldati liikmesriikide tolliekspertidele COPISe koolitus (mille raames käsitleti nii meetmete võtmise taotluste registreerimist kui ka kauba kinnipidamist käsitleva teabe esitamist), mida korrati 2017. aasta sügisel. Intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskus ja komisjon on käivitanud ka õiguskaitse andmebaasi ja COPISe omavahelise ühendamise projekti, mis võimaldab õiguste omajatel esitada oma meetmete võtmise taotluses sisalduv teave asjaomasele liikmesriigi tolliasutusele elektrooniliselt, edastades selle õiguskaitse andmebaasi kaudu COPISesse (vt punkt 4.1 „Partnerluse loomine intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskusega“). COPISe ning OLAFi loodud pettusevastase infosüsteemi vaheline link peaks saama kasutuskõlblikuks 2017. aasta lõpuks. See võimaldab edastada COPISes esitatud kinnipidamistulemused automaatselt pettusevastasesse infosüsteemi (millega liikmesriigi tolliasutus pääseb intellektuaalomandi õigustega seotud kinnipidamistulemuste topeltsisestamist). 1.3. Õiguste omajate ja sidusrühmade kaasamine

Kandmaks hoolt selle eest, et õiguste omajaid ja sidusrühmi on piisavalt teavitatud ELi uuest määrusest, korraldas komisjon 2013. aasta juunis uue määruse tutvustamiseks ja praktiliste küsimuste arutamiseks spetsiaalse kohtumise mitme valitud sidusrühmaga ja ELi tolliasutuste esindajatega. Sidusrühmadele edastati asjakohast teavet ka intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskuse kaudu ja erakorralistel koosolekutel õiguste omajate riiklike ühendustega, kuhu olid kutsutud komisjoni esindajad. Samuti ajakohastati komisjoni Europa veebisaiti (maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi lehekülge) ning VKEde kasutajatugede, Atlandi-üleste portaalide, Euroopa Patendiameti ja EUIPO veebimeistritel paluti tagada lihtne juurdepääs sellele teabele oma veebiportaalide kaudu. Ajakohastati õiguste omajate käsiraamatut, mis avaldati 2014. aasta alguses maksunduse ja tolliliidu veebisaidil. Ka paljud liikmesriikide tolliasutused on teinud meetmete võtmise taotluse vormi ja õiguste omaja käsiraamatu oma riiklike veebisaitide kaudu kättesaadavaks. Lisaks toimub kord aastas ELi tolliasutuste ja sidusrühmade ühiskoosolek. See on osutunud väga heaks võimaluseks arutada tollile ja sidusrühmadele ühist huvi pakkuvaid küsimusi. 1.4. Iga-aastane statistika avaldamine Komisjon koostab liikmesriikide tolliasutuste edastatud andmete põhjal (alates 2015. aastast võetakse andmed otse COPISest) iga-aastase aruande, milles esitatakse statistika intellektuaalomandi õiguskaitse tagamiseks ELi välispiiridel võetud tollimeetmete kohta. Liikmesriikide esitatud statistikat jagatakse igal aastal intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskusega selle lisamiseks võltsimisvastase jälitusteabe toetusvahendisse. See vahend on keskne andmebaas, kuhu kogutakse statistikat ELi piiridel ja siseturul toimunud kauba kinnipidamise kohta. Andmeid jagati ka EUIPOga ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooniga (OECD) seoses OECD ja EUIPO 2016. aasta uuringuga, milles käsitleti kauplemist võltsitud ja piraatkaubaga. 2. Võitlus intellektuaalomandi õigusi rikkuvate kaupadega kauplemise peamiste suundumuste vastu 2.1. Posti- ja pakiliikluse suhtes oludele kohandatud lähenemisviiside väljatöötamine Tegelemine intellektuaalomandi õigusi rikkuva kauba internetimüügi tulemusel tekkivate saadetistega on tolli jaoks suur väljakutse, mis määratleti sellisena juba tollialases tegevuskavas aastateks 2009–2012. Kooskõlas 2013.–2017. aasta tegevuskavas ettenähtuga on loodud projektirühm, mis tegeleb väikeste kaubapartiide puhul intellektuaalomandi õiguskaitse tagamisega tollis. Eelkõige on see projektirühm toetanud tolliasutusi väikesaadetiste kontrollimisel ning arutanud menetluse rakendamise üle. Määruse (EL) nr 608/2013 artikliga 26 loodi uus menetlus, mida kohaldatakse selle isiku taotlusel, kes on saanud tollimeetmete võtmise taotluse rahuldamise otsuse, võltsitud ja piraatkauba suhtes, mis on saadetud posti teel või kulleriga väikese kaubapartiina. Selle menetluse alusel võidakse rikkumiskahtlusega kaup hävitada intellektuaalomandi õiguste omajaid kaasamata, kui deklarant või kauba valdaja on kauba hävitamisega nõustunud või kui sellist nõusolekut on võimalik eeldada. Menetluse eesmärk on vähendada nii palju kui võimalik halduskoormust ja kulusid. Projektirühm on kokku tulnud neli korda. Esimesel koosolekul, mis toimus 2013. aasta novembris Brüsselis enne määruse (EL) nr 608/2013 kohaldatavaks muutumist, tehti ettevalmistusi menetluse kasutuselevõtuks. Pärast kuut kuud kohaldamist tuli projektirühm 2014. aastal uuesti kokku Viinis, et varakult jagada kogemusi ning teha kindlaks kasutegurid ja probleemid, mis olid ilmnenud menetluse igapäevasel kohaldamisel väikesaadetiste suhtes. Uuesti koguneti kaks korda 2017. aastal, et arutada aastatel 2014 ja 2015 väikeste kaubapartiide menetluse alusel toimunud kinnipidamise tulemusi ja järgmisi menetluse konkreetseid aspekte: – õiguste omajate kaasamine; – menetluse kohaldamiseks ettenähtud inimressursid; – mõiste „väike kaubapartii“ määratlus määruses (EL) nr 608/2013; – teavitamistavad; – kulud, ladustamine ja hävitamine; – kinnipidamist käsitlevate andmete registreerimine COPISes. Arutelu tulemused osutasid sellele, et kuna õiguste omajad kasutavad menetlust keskmiselt võrdlemisi vähe, tuleks kavandada teadlikkuse suurendamise meetmed ja suunata need pigem õiguste omajatele kui nende esindajatele (et rõhutada, milline on õiguste omajate jaoks sellise menetluse lisaväärtus).

Projektirühm tegi kokkuvõtte, et menetluse potentsiaal tuleks täielikult ära kasutada ja menetlust tuleks kohaldada ühetaoliselt. 2.2. Tollialase riskijuhtimise tugevdamine Mis puudutab tollialase riskijuhtimise tugevdamist, siis tänu nõudele esitada ühise riskijuhtimissüsteemi kaudu korrapäraselt asjakohast teavet intellektuaalomandi õigustega seotud riskide ja tollikontrolli kohta vahetasid liikmesriigid tavalist riskiteabevormi kasutades riskidega seotud teavet, mis hõlmas uusi suundumusi ja kauba kinnipidamist, 2014. aastal 224 korral, 2015. aastal 228 korral ja 2016. aastal 358 korral, millest on näha selge edasiminek. Programmi „Toll 2020“ projektirühm koostas aruande analüüsi kohta, milles oli vaadeldud 2014. aastal ühises riskijuhtimissüsteemis seoses võltsitud kaubaga esitatud ja vahetatud riskiteabevorme. Aruandes on kajastatud võltsitud kaubaga seotud uusi suundumusi, tuginedes 2014. aastal võltsimisriski kohta väljastatud asjakohastes riskiteabevormides esitatud teabele. Aruanne on kättesaadav ühise riskijuhtimissüsteemi uudiste rubriigis (kasutamiseks üksnes tollile). Ajavahemikul 2013–2017 olid liikmesriigid otsustanud pöörata prioriteetsete kontrollivaldkondade meetmete rakendamisel tähelepanu eeskätt sigarettidele/transiidile, kahesuguse kasutusega kaupadele ja tulirelvadele. Intellektuaalomandi õiguste rikkumisega seoses ei võetud ühtki meedet. Vahendite nappuse tõttu ei ole ühiste riskikriteeriumide väljatöötamisel toimunud seni mingit konkreetset arengut. Mis puudutab intellektuaalomandi õigustega seotud ühiseid tollioperatsioone, siis aastatel 2014–2017 toimus viis sellist operatsiooni, mille korraldasid liikmesriigid koostöös komisjoniga või komisjon üksi. 2014. aasta operatsiooni ERMIS raames keskenduti kolmandatest riikidest ELi saabuvatele postipakkidele. Operatsiooni korraldasid Kreeka tolliamet ja OLAF ning sellesse kaasati eri liikmesriikide ja kolmandate riikide tollieksperte. Operatsiooni REPLICA puhul, mis leidis aset samuti 2014. aastal Aasia-Euroopa kohtumise (ASEM) raamistikus, võeti sihikule meritsi toimuv võltsitud kauba import. Operatsiooni, kuhu olid kaasatud kõik ELi liikmesriigid, Norra ja Šveits ning ASEMi rahvusvahelised partnerid, samuti Interpol, Europol ja Maailma Tolliorganisatsioon, koordineeris OLAF. 2016. aastal keskenduti operatsiooni Wafers raames pooljuhtidele, mida imporditakse Euroopa Liitu Hiinast ja Hiina Hongkongi erihalduspiirkonnast, kasutades posti-/kiirkulleriteenust. Operatsiooni koordineerisid Madalmaade tolliasutused ja OLAF, selles osalesid 12 liikmesriiki ja seda toetas Europol. Operatsioon RENEGADE korraldati ASEMi raamistikus osana võltsitud kaupade vastases võitluses tehtavatest ühistest jõupingutustest. Seda koordineeris OLAF ja see oli suunatud eeskätt võltsitud autovaruosade rahvusvahelisele veole merekonteinerites. 2017. aasta operatsiooni JCO POSTBOX käigus, mida Belgia, Saksamaa ja Rootsi tolliasutused juhtisid tollikoostöö töörühma raames meetme „tolli võitlus internetikuritegevuse vastu“ alusel, keskenduti võitlusele aktsiisipettusega ning sellise ebaseadusliku kauplemisega, kus võltsitud kauba, uimasti- ja relvasaadetiste edastamiseks kasutatakse posti-või kiirkulleriteenust. 3. Võitlus intellektuaalomandi õigusi rikkuvate kaupadega kauplemise vastu kogu rahvusvahelise tarneahela ulatuses 3.1. Koostöö tugevdamine peamiste päritolu-, transiidi- ja sihtriikidega 3.1.1. Hiina Rahvavabariik 16. mail 2014 kirjutasid komisjon ja Hiina tolliamet alla uuendatud tegevuskavale, milles käsitleti ELi ja Hiina intellektuaalomandi õiguste alast tollikoostööd aastatel 2014–2017, mis oli üks samal päeval allkirjastatud ELi ja Hiina tollikoostöö strateegilise raamistiku (2014–2017) prioriteete. Sellega avanes võimalus taasalustada operatiivkoostööd ühelt poolt komisjoni talituste ning ELi 16 sadama ja lennujaama esindajate ning teiselt poolt Hiina tolliameti ja 11 kohaliku tolliasutuse esindajate vahel. Rahalist ja logistilist tuge pakutakse peamiselt ELi programmi „IP Key“ kaudu, mida haldab OHIM/EUIPO. Vaatlusalusel ajavahemikul tuli ELi ja Hiina töörühm, mis tegeleb intellektuaalomandi õiguskaitse tagamisega tollis, kokku kuus korda, et arutada järgmisi põhimeetmeid: – 1. põhimeede: kauba kinnipidamist käsitleva statistika ühine analüüsimine, et teha kindlaks üldised suundumused ja riskid; – 2. põhimeede: suure riskiga kaubapartiide sihikulevõtmine peamistes sadamates; – 3. põhimeede: tolli ning muude õiguskaitseasutuste ja ametiasutuste vahelise koostöö edendamine, et peatada tootmine ja likvideerida turustamisvõrgud; – 4. põhimeede: ärikogukondadega sisse seatud partnerluse ühine arendamine ELis ja Hiinas; – 5. põhimeede: teineteise intellektuaalomandi õiguskaitse tagamise poliitika ja tavade kohta teadmiste ja kogemuste vahetamine. Tegevuskavaga aastateks 2014–2017 on alanud uus ajastu ELi ja Hiina intellektuaalomandi õiguskaitse tagamise alases tollikoostöös. See on muutunud praktilisemaks ja sellele on kasuks tulnud eelmise koostöökava raames saadud õppetunnid. Loodud on mitu praktilist lahendust ja töömehhanismid on muudetud märksa sujuvamaks. 2. juunil 2017 kirjutasid EL ja Hiina alla uuele tollikoostöö strateegilisele raamistikule, mis hõlmab ajavahemikku 2018–2020. Koostamisel olev uus intellektuaalomandi õiguste alase tollikoostöö tegevuskava aastateks 2018–2020 on osa sellest uuest strateegilisest raamistikust.

3.1.2. Hongkong, Hiina 27. aprillil 2015 kirjutasid komisjon ning Hiina Hongkongi erihalduspiirkonna tolli- ja aktsiisiamet alla tegevuskavale, milles käsitletakse intellektuaalomandi õiguskaitse tagamisel tollis tehtavat koostööd. Selles keskendutakse intellektuaalomandi õigusi rikkuva kauba kinnipidamist käsitleva statistika, üldise riske käsitleva teabe ja juhtumipõhise teabe jagamisele ning nähakse ette sellise teabe ühine analüüsimine, et parandada tollialast riskijuhtimist. Tegevuskavas ettenähtud koostöömehhanismide katsetamiseks tehti 1. oktoobril 2015 algust kuuekuulise katseprojektiga. Katseprojekti keskmes oli lennuliiklus ja selles osales viis ELi lennujaama. Katseprojekti põhijäreldus oli, et tegevuskava elluviimist tuleks jätkata, võttes arvesse järgmisi soovitusi: * tegevuskava tuleks laiendada, et see hõlmaks kõiki Hongkongis kiirkullerteenust osutavaid lennuettevõtjaid; * tuleks vahetada spontaanselt teavet vaidlustamatute kaubamärkide ja kaupade kohta, nagu märgised või pakkematerjal; * tegevuskavva tuleks kaasata rohkem ELi lennujaamu; * tegevuskavva tuleks kaasata suurem valik osaleva sihtkohaliikmesriigi kohalikke lennujaamu; * lennujaamade pöördumisi tuleks kooskõlastada kesktasandil, eriti kui kaasatud on mitu lennujaama; * tuleks vahetada spontaanselt teavet mitteosalevast liikmesriigist saabuva ja sinna suunatud kauba kinnipidamise kohta; * kord aastas tuleks teha põhjalikum kinnipidamist käsitleva statistika võrdlev analüüs. 3.1.3. Rahvusvaheline koostöö Mis puudutab teabevahetuse parandamist ühelt poolt ELi liikmesriikide ja komisjoni talituste ning teiselt poolt kolmandate riikide vahel, siis aastate jooksul on OLAFi intellektuaalomandi õiguste valdkonnas korraldatavate uurimiste puhul märkimisväärselt suurenenud tollialase vastastikuse haldusabi andmine Ukraina, Hiina Hongkongi erihalduspiirkonna, Vietnami ja USAga. 2016. aastal määrati Pekingis ametisse OLAFi kontaktametnik, eeskätt selleks, et tugevdada sigarettide ja võltsitud kaubaga seotud uurimiste puhul koostööd Hiina ja Hongkongi ametiasutustega. Ka Kiievis tegutsev OLAFi kontaktametnik hõlbustas mitme intellektuaalomandi õiguste valdkonnas toimunud uurimisega seotud teabe vahetamist Ukraina ametiasutustega. 2016. aasta septembris allkirjastasid Europol ja OLAF kokkuleppe siduda OLAFi eksperdid kõiki intellektuaalomandi õigustega seotud kuritegusid käsitleva analüüsirühma COPY tegevusega, et tugevdada koostööd Europoli ja muude õiguskaitseasutustega. Euroopa Liidul on õnnestunud lisada läbirääkimiste tulemusel mitmesse hiljuti allkirjastatud ja sõlmitud kahepoolsesse kaubanduslepingusse peatükid intellektuaalomandi õiguste kaitse ja selle tagamise kohta, kasutades piirimeetmete artiklit, mis kajastab ELi lähenemisviisi ja tugevdab intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist kolmandates riikides (nt Gruusia, Moldova ja Vietnam). Võltsimise vastane võitlus ja intellektuaalomandi õiguskaitse tagamine tollis on olnud prioriteedid ka ASEMi raames. Komisjon ja liikmesriikide tolliasutused on olnud kohal mitmel rahvusvahelisel üritusel, et levitada teadmisi ELi uue määruse ja tollialase tegevuskava kohta ning koguda teadmisi intellektuaalomandi õiguskaitse tagamise üldisest olukorrast, teiste seas – 2013. aastal Istanbulis toimunud 7. üleilmsel võltsimise ja piraatluse vastasel kongressil; – 2013. aastal Dublinis aset leidnud konverentsil, kus keskenduti võltsimise suhtes kohaldatavate vastupidavate ELi meetmete ühisele väljatöötamisele;

– OHIMi, komisjoni ja Ühendkuningriigi Intellektuaalomandi Ameti algatusel 2014. aastal Londonis toimunud rahvusvahelisel intellektuaalomandi õiguskaitse tagamise teemalisel tippkohtumisel (vt punkt 4.1 „Partnerluse loomine intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskusega“); teise selleteemalise tippkohtumise korraldasid 2017. aastal Berliinis ühiselt Saksamaa justiits- ja tarbijakaitseministeerium ning EUIPO. 3.2. Intellektuaalomandi õiguskaitse tagamise alase suutlikkuse suurendamine kandidaat- ja naaberriikides Liikmesriigid osalesid mitmes kandidaat- ja naaberriikidele suunatud meetmes, mida rakendati ELi tehnilise abi projekti või programmi TAIEX raames (mis võimaldasid korraldada kandidaat- ja naaberriikide intellektuaalomandi õiguskaitse ekspertide õppekäike ELi riikidesse või lähetada mestimisprojektide raames kandidaat- ja naaberriikidesse ELi eksperte). 2013. aastal osales komisjon koos Saksamaa ja Horvaatia ekspertidega Serbias Euroopa Avaliku Halduse Instituudi korraldatud seminaril, kus käsitleti intellektuaalomandi õiguste rikkumise tolliaspekte ja piiril tehtavat kontrolli. Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Moldovas ja Ukrainas korraldas 2014. aasta aprillis Moldovas kohtumise, et tutvustada määrust (EL) nr 608/2013. Komisjon kasutas ka 2013. aastal Brüsselis toimunud Euroopa-Vahemere piirkonna riikide intellektuaalomandi õiguste teemalises õpikojas, kus keskenduti piraatluse ja võltsimise vastasele võitlusele, ning 2013. aastal Leedus aset leidnud kõrgetasemelisel seminaril, kus käsitleti idapiiril toimuvat tollikoostööd, võimalust suurendada naaberriikide teadlikkust sellest, kui tähtis on see, et on olemas usaldusväärne menetlus, millega on piiril võimalik tagada intellektuaalomandi tõhus tollipoolne õiguskaitse. Jõupingutusi, mida EL tegi intellektuaalomandi õiguskaitse tagamise alase suutlikkuse suurendamiseks naaberriikides, võis pärssida ELi ekspertide piiratud kättesaadavus. Tulevikus tasuks sellele rohkem tähelepanu pöörata. 4. Koostöö tugevdamine intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskusega ja õiguskaitseasutustega 4.1. Partnerluse loomine intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskusega Arendati edasi koosööd, mida tehakse intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskuse tollialase tegevuse valdkonnas. Peale selle, et komisjon oli seotud vaatluskeskuse iga-aastases tööprogrammis ette nähtud tollialase tegevusega, osales komisjon enamikul asjakohastel vaatluskeskuse koosolekutel, näiteks täiskogu istungil, avaliku sektori sidusrühmade kohtumistel ning õigusnormide täitmise tagamise, üldsuse teadlikkuse ja statistika teemalistel töörühma koosolekutel. Samuti osaleb komisjon äsja vaatluskeskuse algatusel loodud tehnilises rühmas, mille eesmärk on koostada ülevaade intellektuaalomandi õiguskaitse tagamises rolli omavatest olemasolevatest ELi andmebaasidest, kirjeldades nende sisu ja tehes kindlaks ideaalne viis, kuidas vahetada nende andmebaaside vahel teavet/andmeid. Tehniline rühm aitab seega luua tingimused ametiasutuste vahelise koostöö tugevdamiseks. Komisjon ja mõned tolliasutused osalesid koos politsei- ja õigusasutustega ka ühekordsetel üritustel, nagu 2014. aasta novembris toimunud OHIMi/Europoli konverents, mille eesmärk oli suurendada teadmisi ja teadlikkust intellektuaalomandi õiguste rikkumisest internetis. Vaatluskeskuse esindajaid kutsutakse korrapäraselt osalema tollis intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist käsitleva eksperdirühma koosolekutel, et tagada tolliga seotud ühise tegevuse kooskõlastamine. On saavutatud kokkulepe võimaldada tolliasutustele CCN/CSI võrgu kaudu ligipääs vaatluskeskuse õiguskaitse andmebaasile. Kõnealune andmebaas rajaneb OHIMi/EUIPO olemasolevatele intellektuaalomandialastele andmebaasidele, nagu TMview (kaubamärgid), Designview ja CESTO (ühine abivahend kontrollijatele). Tolliasutustel on võimalik leida andmebaasist ajakohastatud teavet õiguste kehtivuse kohta või otsida kauba ex officio kinnipidamise korral andmebaasist õiguste omajat. COPISe projekti rakendamise käigus on avaldatud soovi, et meetmete võtmise taotlusi oleks võimalik esitada COPISe kaudu elektrooniliselt. Kuna õiguskaitse andmebaas sisaldab meetmete võtmise taotluste esitamiseks vajalikku teavet, on seda andmebaasi peetud kõige sobivamaks allikaks, et esitada nõutav meetmete võtmise taotluse teave elektrooniliselt. Komisjoni ja intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskuse vahelise suhtluse tulemusel on koostatud ettepanek lisada COPISesse meetmete võtmise taotluse eelne funktsioon, et hõlbustada nii taotluste esitamist kui ka tolliasutuste tööd. COPIS ja õiguskaitse andmebaas on olnud omavahel ühendatud alates 1. juulist 2015. Kasutusjuhend ja lisateave on tehtud kättesaadavaks riiklike ühiste teabevõrkude (CCN) koordinaatorite vahendusel. 2016. aastal saadeti õiguskaitse andmebaasi kaudu esimene elektrooniline meetmete võtmise taotlus ning 2017. aastal on mitu suurt ettevõtet hakanud kasutama seda vahendit oma riiklike ja liidu meetmete võtmise taotluste esitamiseks. Tänu sellele ühendusele kahaneb taotluse esitaja koormus, mis tuleneb teabe mitmekordsest esitamisest, ja tolliasutusel tuleb tegeleda vähem paberkandjal esitatud taotluste andmete registreerimisega. 4.2. Tolli-, politsei- ja õigusasutuste vahelise vastastikuse mõistmise ja koostöö parandamine 2013. aastal osalesid komisjon ja mõned liikmesriikide tolliasutused koos politsei- ja õigusasutustega mitmesugustel OHIMi/Europoli üritusel, näiteks seminaridel, mille eesmärk oli suurendada teadlikkust võltsitud pestitsiididest ja ravimitest (kus käsitleti nii intellektuaalomandi õigusi kui ka tooteohutust), ning Interpoli konverentsil, kus keskenduti rahvusvahelisele õiguskaitsele seoses intellektuaalomandi alaste kuritegudega.

2014. aasta juunis korraldasid vaatluskeskus, Ühendkuningriigi Intellektuaalomandi Amet ja komisjon Londonis intellektuaalomandi õiguskaitse teemalise tippkohtumise. Osa sellest tippkohtumisest oli pühendatud probleemidele, mis on seotud intellektuaalomandi õiguskaitse tagamisega piiril, – toimusid õpikojad, kus käsitleti väikeseid interneti teel tellitud kauba saadetisi ja jälitusteabe kasutamist. Arutelu käigus jõuti selgusele – kui oluline on saada piisavalt teavet ning jagada seda politsei ja muude õiguskaitseasutustega; – üha kasvavas vajaduses teha koostööd ja tegutseda rahvusvaheliselt, et likvideerida rahvusvahelised võltsitud kauba tarneahelad. Tippkohtumise jätkuüritusena korraldas komisjon 2016. aasta veebruaris koostöös OHIMi/EUIPOga kõrgetasemelise konverentsi, mille teema oli tolli ja muude asutuste vaheline koostöö intellektuaalomandi õiguste rikkumise vastases võitluses. Üritus andis tolli-, politsei- ja õigusasutustele võimaluse vahetada mõtteid ja luua sidemeid, et tõhustada koostööd ning mõista vastastikku paremini iga õiguskaitseasutuse rolli ja ülesandeid võitluses intellektuaalomandi õiguste rikkumise vastu. Konverentsil osalesid ka erasektori esindajad. Esimesel päeval keskenduti aruteludes õiguskaitseasutuste vahelise jälitus- ja muu teabe vahetamise olulisusele ja kasulikkusele, iga asutuse ees seisvatele takistustele ja praktilistele probleemidele ning vajadusele, et erasektor teavitaks õiguskaitseasutusi õigeaegselt, mis muu hulgas võimaldaks õiguskaitseasutustel teha tõhusama riskianalüüsi. Ürituse teisel päeval, mil olid kohal ka Hiina ametiasutuste esindajad, oli arutelu keskmes ELi ja kõigi intellektuaalomandi õiguskaitse tagamisse kaasatud Hiina ametiasutuste (nt toll, politsei ja rahvaprokuratuur) vahelise rahvusvahelise koostöö edendamise olulisus. Koostöös intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskusega on korraldatud järelmeetmete võtmine. Nende hulka kuuluvad ülevaate koostamine rikkumisjuhte sisaldavatest olemasolevatest andmebaasidest ning teadmiste suurendamise üritus, mis toimus 2017. aasta oktoobris ning kuhu kogunesid tegevustasandil tolli-, politsei- ja turujärelevalveasutuste esindajad, et arutada selle üle, millist teavet vajavad õiguskaitseasutused kõige enam, et võidelda võltsimisega ELi ja ülemaailmsel tasandil. KOKKUVÕTE Kokkuvõttes on liikmesriikide tolliasutused ja komisjon teinud märkimisväärseid jõupingutusi, astudes ennetavaid samme, et lahendada probleeme, mis on seotud intellektuaalomandi õiguskaitse tagamisega tollis, ja piirata intellektuaalomandi õigusi rikkuva kauba sissevoolu ELi. Kasutatud on kõiki vahendeid, et tutvustada määrust (EL) nr 608/2013 kõikidele asjaomastele avaliku ja erasektori sidusrühmadele ning kanda hoolt selle eest, et kõnealused sidusrühmad kasutaksid ära kogu selle määruse potentsiaali. Toetavad külaskäigud on osutunud iseäranis kasulikuks liikmesriikide ekspertidele, kes on saanud arutada rakendamistavade teemal, ja komisjonile, et saada pilt rakendamise üldisest olukorrast. Tolliasutuste poolt rahuldatud meetmete võtmise taotluste arv on pidevalt suurenenud (26 865-lt 2013. aastal 35 815ni 2016. aastal). Kauba kinnipidamisel saavutas toll järgmised tulemused. KINNIPIDAMINE 2013 2014 2015 2016 Juhtumid 86 854 95 194 81 098 63 184 Menetlused Puudub Puudub 105 488 77 705 Kaubaartiklid 39 917 445 35 940 294 35 568 982 41 387 132 Jaehind siseturul 768 miljonit eurot 617 miljonit eurot 642 miljonit eurot 672 miljonit eurot Iga kinnipidamisjuhtum võib hõlmata üht või mitut kaubaartiklit. Iga juhtum võib hõlmata eri kaubakategooriate ja eri õiguste omajate kaubaartikleid. Liikmesriigid annavad COPISes juhtumit registreerides teavet kaubakategooriate ja õiguste omajate kaupa. Iga kaubakategooria ja iga õiguse omaja puhul algatatakse kinnipidamismenetlus, mis seletab, miks menetlusi on rohkem kui juhtumeid. Tugevdati koostööd – sidusrühmadega; – Euroopa vaatluskeskusega, – kolmandate riikidega.

Tegeletud on ka raskustega intellektuaalomandi õiguste rikkumise vastases võitluses osalevate õiguskaitseasutuste vahelises koostöös. Toimunud dialoogi käigus selgus, kui oluline on jätkata sellealaseid jõupingutusi. Kauplemine intellektuaalomandi õigusi rikkuva kaubaga jääb sellegipoolest levinud ja üha sagenevaks nähtuseks. 2013. aastast pärit kõige viimaste kättesaadavate andmete kohaselt moodustab rahvusvaheline kauplemine võltsitud kaubaga maailma kaubandusest kuni 2,5 % ja selle koguväärtus on 338 miljardit eurot. Võltsimise mõju on eriti suur Euroopa Liidus, kus võltsitud ja piraattoodete osakaal impordis on kuni 5 % ja koguväärtus 85 miljardit eurot. Edasine areng on vajalik, et – tagada kogu liidus ühetaoline intellektuaalomandi õiguskaitse tagamine piiril; – töötada välja intellektuaalomandi õiguste alased riskijuhtimisvahendid; – tugevdada tollikoostööd politsei (sh Europoli) ja muude õiguskaitseasutustega. Komisjon ja liikmesriigid peaksid keskenduma oma edasises tegevuses nendele esmatähtsatele ülesannetele. SOOVITUSED Intellektuaalomandi õiguste rikkumine on jätkuvalt oht, mis aina suureneb, ja probleem, mida on keeruline lahendada. Kuna tollialase tegevuse kooskõlastamine on tõestanud oma lisaväärtust, parandades tulemusi, tuleks intellektuaalomandi õiguste rikkumisega võitlemise tollialast tegevuskava rakendada kindlasti ka tulevastel aastatel. Komisjon võttis 29. novembril 2017 vastu ulatusliku meetmete paketi, et veelgi parandada intellektuaalomandi õiguste kohaldamist ja nende kaitse tagamist ELi liikmesriikides, ELi piiridel ja rahvusvahelisel tasandil. 29. novembri 2017. aasta teatises „Nüüdisaegse ühiskonna probleemidele kohane ja tasakaalustatud intellektuaalomandi õiguskaitse tagamise süsteem“ (COM(2017) 707), mis on osa kõnealusest paketist, on öeldud, et komisjon pakub riikide tolliasutustele sihipärasemat abi, lähtudes ELi kehtiva tollialase tegevuskava tulemustest, ning teeb nõukoguga koostööd uue tegevuskava koostamiseks 2018. aastal. Tulevase tegevuskavaga seoses soovitatakse järgmist. Seoses õigusaktidega: ● muuta komisjoni 4. detsembri 2013. aasta rakendusmäärust (EL) nr 1352/2013, millega kehtestatakse vormid, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 608/2013, mis käsitleb intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis (ELT L 18, 18.12.2013, lk 10), et viia see vastavusse kaubamärkide paketiga ja COPISes toimunud arenguga. Seoses tegevuse tulemuslikkusega: ● arendada intellektuaalomandi õiguste rikkumise alast riskijuhtimist; ● edendad riskianalüüsi tulemuste, riskidega seotud jälitusteabe ja tollioperatsioonide ühist kasutamist liikmesriikides; ● tagada andmekogude ja andmebaaside ning kolmandate isikute õiguste, eraelu puutumatuse ja konfidentsiaalsuse piisav kaitse ning kaitsemeetmete rakendamine andmete loomisel, hankimisel ja levitamisel; ● teha kindlaks võimalikud puudused intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist tollis käsitlevate õigusaktide rakendamisel. Seoses ettevõtjate koostööga: ● suurendada õiguste omajate teadlikkust väikeste kaubapartiide menetlusest;