Investeerimine mulla degradeerumise ennetamisse ja mulla taastamisse on majanduslikult mõistlik. Heas seisundis muld kui ELi suurim maismaaökosüsteem on paljude majandussektorite alus, samal ajal kui mulla degradeerumine läheb ELile maksma mitukümmend miljardit eurot aastas. Majandamistavad, millega säilitatakse ja parandatakse mulla head seisundit ja elurikkust, võimaldavad suurendada kulutõhusust ja vähendada saagikuse säilimiseks vajalikke sisendeid (nt pestitsiidid, väetised). Mulla degradeerumise praeguste suundumuste peatamine ja ümberpööramine annaks kogu maailmas kuni 1,2 triljonit eurot majanduslikku kasu aastas. Mulla degradeerumise kulud, mis tulenevad tegevusetusest ja on Euroopas kuus korda suuremad kui tegevusega kaasnevad kulud, lähevad majanduslikest kuludest kaugemale; tegevusetus mitte ainult ei põhjusta viljakuse vähenemist, mis seaks ohtu toiduga kindlustatuse kogu maailmas, vaid mõjutab ka toodete kvaliteeti ja toiteväärtust.

·Turvasmulla (sh turbaalade) kõrge süsinikusisaldus kuivaines on üle 20 % ja turvasmuld katab 8 % EList. Turbaalad on maismaa märgalad, kus liigniisked tingimused takistavad taimsel materjalil täielikult laguneda. Ainuüksi Euroopas tekitab turbaalade kuivendamine ligikaudu 5 % ELi kasvuhoonegaaside heitest. Haritavast turvasmullast tulenev heide ei ole kahjulike viljelustavade jätkumise tõttu ikka veel märkimisväärselt vähenenud. Kuid ainuüksi kuivendatud turvasmulla taastamine aitaks mulla CO2 heidet märkimisväärselt vähendada, millega kaasneks mitu muud looduse, elurikkuse ja veekaitsega seotud eelist.

·Mineraalmulla süsinikusisaldus võib olla alla 20 %, kuigi üldiselt on see alla 5 %. Põllumaa all olev mineraalmuld kaotab igal aastal ligikaudu 7,4 miljonit tonni süsinikku ning selle põhjuseks on muu hulgas mittesäästvad põllumajandustavad. Põllumajandustootjate ja metsaettevõtjate jaoks on see süsinikureservuaar aga looduskapitali mõttes kui pangakonto. Oluline on seda mitte ära kulutada, sest süsinikusisaldus on mulla elurikkuse, seisundi ja viljakuse alus. Lisaks on süsiniku sidumine turvasmullas olenevalt mullatüübist ja kliimatingimustest, kulutõhus heite vähendamise meetod, millel on märkimisväärne potentsiaal siduda Euroopas igal aastal 11–38 miljonit tonni CO2 ekvivalenti, kui põllumaal rakendatakse rohkem mitmesuguseid juba kindlaks määratud majandamistavasid. Paljud neist tavadest on kulutõhusad . Metsaettevõtjatel on ka märkimisväärseid võimalusi võtta meetmeid, millega samal ajal parandatakse metsade tootlikkust, mulla süsinikusiduja funktsiooni ja heas seisundis mullale iseloomulikke näitajaid. Pangandus- ja finantssektor on üha enam huvitatud investeerimisest põllumajandustootjatesse, kes rakendavad säästvaid tavasid ja suurendavad mulla süsinikusisaldust, samuti on nad huvitatud turupõhiste stiimulite loomisest süsiniku talletamiseks. On tõendeid selle kohta, et süsinikku siduv majandamine võib märkimisväärselt kaasa aidata ELi jõupingutustele kliimamuutustega võitlemisel, kuid toob ka muid hüvesid, nagu elurikkuse suurenemine ja ökosüsteemide kaitse .

·kaalub mõjuhinnangu tulemuste põhjal õiguslikult siduvate eesmärkide esitamist looduse taastamise määruse kontekstis, et piirata märgalade ja turvasmuldade kuivendamist ning taastada majandatavad ja kuivendatud turbaalad, et säilitada ja suurendada mulla süsinikuvarusid, minimeerida üleujutus- ja põuaohtu ning suurendada elurikkust, võttes arvesse nende eesmärkide mõju tulevastele süsinikku siduvat majandamist käsitlevatele algatustele ning põllumajanduse ja metsanduse tootmissüsteemidele. Lisaks on EL pühendunud märg- ja turbaalade kaitsmisele kooskõlas ÜPP strateegiakava määruse sätetega; ·aitab kaasa turbaalade seisundi hindamisele ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ja ÜRO Keskkonnaprogrammi korraldatud ülemaailmse turbaalade algatuse raames . ·kaalub meetmeid, näiteks looduse taastamise määruse kontekstis, et suurendada põllumajandusmaa elurikkust, mis aitaks kaasa mulla orgaanilise süsiniku säilitamisele ja suurendamisele; ·liitub rahvusvahelise algatusega „4/1 000“, et suurendada põllumajandusmaa süsinikusisaldust; ·töötab välja ELi kliimaneutraalse majanduse jaoks säästvat süsinikuringet käsitleva pikaajalise visiooni (sealhulgas CO2 kogumine, säilitamine ja kasutamine). Selle osana esitab komisjon 2021. aastal teatise säästva süsinikuringe taastamise kohta ning 2022. aastal süsinikku siduvat majandamist käsitleva ELi algatuse ja seadusandliku ettepaneku süsinikdioksiidi sidumise sertifitseerimise kohta, et edendada uut kestlikku ärimudelit, millega premeeritakse maakasutajaid, näiteks põllumajandustootjaid ja metsaettevõtjaid, kliimasõbralike tavade eest.

3.2. Muld ja ringmajandus

3.2.1.Kaevepinnase ohutu, säästev ja ringluspõhine kasutamine

·uurib ELis tekitatud, töödeldud ja taaskasutatud kaevepinnase vooge ning võrdleb 2023. aastaks turuolukorda liikmesriikides. See peaks andma täieliku ülevaate olukorrast ELis; ·hindab mulla seisundit käsitleva õigusakti väljatöötamise osana vajadust ja võimalusi kehtestada siduvad sätted kaevepinnase passi kohta ning anda liikmesriikide kogemustele tuginedes juhiseid sellise süsteemi loomiseks. Pass peaks kajastama kaevepinnase kvantiteeti ja kvaliteeti, et selle transport, käitlemine või taaskasutus mujal oleks ohutu.

3.2.2.Maahõive ja mulla katmise piiramine maa ringkasutuse abil

·seadma 2023. aastaks oma ambitsioonikad riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud eesmärgid, millega vähendada maa netohõivet 2030. aastaks, et anda mõõdetav panus ELi 2050. aasta eesmärgi saavutamisse, ning andma aru edusammudest; ·integreerima maahõivehierarhia oma linnaruumi haljastamise kavadesse ning seadma maa korduskasutamise ja ringlussevõtu ning kvaliteetsed linnamullad riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil prioriteediks, kasutades selleks asjakohaseid regulatiivseid algatusi ja kaotades järk-järgult selle hierarhiaga vastuolus olevad rahalised stiimulid, näiteks kohalikud maksusoodustused, mida tehakse põllumajandusmaa või loodusliku maa tehiskeskkonnaks muutmisel. ·määratleb mulla seisundit käsitlevas õigusaktis maa netohõive mõiste; ·kaalub mulla seisundit käsitleva õigusakti mõjuhinnangu raames sätteid, mille kohaselt liikmesriigid annaksid aru oma maahõive lõpetamise eesmärkide saavutamisel tehtud edusammudest; ·kaalub mulla seisundit käsitleva õigusakti mõjuhinnangu raames võimalusi, kuidas liikmesriikide esitatud andmete põhjal jälgida maahõive lõpetamise eesmärkide saavutamisel ja maahõivehierarhia rakendamisel tehtud edusamme ning anda neist aru; ·annab ametiasutustele ja eraettevõtetele mulla katmise vähendamiseks suuniseid, sealhulgas jagab teavet selliste parimate tavade kohta, mis on seotud tehispindade vähendamise kohalike algatustega, mille eesmärk on lasta mullal hingata, samuti vaatab ta 2024. aastaks läbi ELi mulla katmise suunised; edendab parimate tavade vahetamist, tuginedes nende liikmesriikide või piirkondade kogemustele, kus on olemas ruumilise planeerimise süsteemid, mis aitavad edukalt lahendada maahõive probleemi, et töötada välja ühine metoodika.

3.2.3.Toitaine- ja süsinikuringe sulgemine

3.3. Mulla elurikkus inimeste, loomade ja taimede tervise huvides