ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
41.

märgib võrgustiku põhjal, et kõik ametid on vastava eetikakoodeksi raames ja kooskõlas personalieeskirjade sätetega rikkumistest teatamise üldeeskirja juba vastu võtnud; märgib siiski murelikult, et seda eeskirja täiendava rikkumistest teatamise sise-eeskirja on vastu võtnud ainult 65 % ametitest; tunnistab, et võrgustik kinnitab, et ametites, kus seda eeskirja ei ole veel kehtestatud, ollakse vastuvõtmise ootel; märgib, et mitu ametit ootavad, et enne kui nad eeskirja vastu võtavad, annaks komisjonil neile suuniseid või aitaks eeskirju koostada; märgib veel, et eeskiri tuleks vastu võtta ja seda tuleks rakendama hakata 2017. aasta esimesel poolel; palub ametitel, kes rikkumisest teatamise sise-eeskirja veel vastu ei ole võtnud, teha seda viivitamata ja võtta see eeskiri vastu nii, et sellega soodustatakse rikkumisest teatamise sisekorraga töökeskkonnas seda, et läbipaistvusest ja vastutusest saab tava, töötajaid teavitatakse korrapäraselt nende kohustustest ja õigustest ja neile antakse sellekohast koolitust, rikkumisest teatajatele tagatakse kaitse kättemaksu eest, rikkumisest teatajate edastatud hoiatustega tegeldakse aegsasti, hoides nii rikkumisest teatajat kui ka kõiki võimalikke asjaosalisi menetluse käiguga kursis, ja anonüümse agentuurisisese teatamise jaoks luuakse vastav kanal; palub ametitel igal aastal eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru anda, mitmest rikkumisest sel viisil on teatanud ja mida amet on sellega seoses ette võtnud; kutsub nii ameteid kui ka komisjoni üles andma vajaduse korral juhiseid ja heakskiitu;
F.

arvestades, et projekti SESAR arendusetapi (2008–2015) eelarve on 2 100 000 000 eurot, mis eraldatakse võrdsetes osades ELi, Eurocontroli ning osalevate avaliku ja erasektori partnerite poolt; arvestades lisaks, et ELi osalus programmi SESAR 2 kasutuselevõtu etapis (2014–2024) on 585 000 000 eurot ja seda rahastatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammist „Horisont 2020“ (edaspidi programm „Horisont 2020“); arvestades, et uute „Horisont 2020“ liikmelepingute alusel on Eurocontroli eeldatav panus umbkaudu 500 000 000 eurot ning lennundustööstuse muude partnerite panus ligi 720 700 000 eurot;
3.

märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt on kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr II jaotises (halduskulud) 42 000 000 eurot (41 %), võrrelduna 1 900 000 euroga (27 %) 2014. aastal; märgib, et need ülekandmised olid peamiselt seotud ehitustöödega, mille eest ei olnud veel arveid laekunud või mis olid 2015. aasta lõpuks veel lõpetamata; sedastab, et amet jätkab pingutusi eelarve tõhusa ja nõuetele vastava täitmise tagamiseks, eelkõige seoses halduskulude ülekandmisega; märgib, et ülekandmised võivad sageli olla osaliselt või täielikult põhjendatud, sest ametite rakenduskavad on mitmeaastased, ning see ei näita tingimata probleeme eelarve planeerimisel ja täitmisel, samuti ei ole see alati vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega ja seda eriti sel juhul, kui assigneeringute ülekandmist kavandatakse eelnevalt ja sellest antakse kontrollikojale teada;
3.

võtab teadmiseks, et kooskõlas üldpõhimõtetega, mis on sätestatud eelarvedistsipliini käsitlevas institutsioonidevahelises kokkuleppes (1) vähendas amet oma töötajate arvu 5 %; toonitab, et komisjon liigitas ameti optimaalselt toimivaks ametiks, mis tähendab, et töötajate arvu vähendatakse veel 5 %; väljendab heameelt selle üle, et amet on töötajaid koondanud, ilma et see vähendanuks suutlikkust viia ellu mitmeaastase tööprogrammi peamisi osi; kutsub komisjoni üles tagama, et kulude kokkuhoiuks võetavad võimalikud lisameetmed ei pärsiks ameti suutlikkust oma mandaati täita;
19.

märgib, et ühisettevõttes on kehtestatud sisekontrollimenetlused, et anda piisav kindlus, et pettused ja õigusnormide rikkumised avastatakse ja hoitakse ära;
11.

märgib, et deklareeritud 47 103 981 euro suurusest mitterahalise toetuse summast, mis on seotud programmi „Horisont 2020“ tegevuskuludega, oli 27 776 996 eurot tõendatud kooskõlas nõukogu määrusega, kuid mitte veel juhatuse poolt heaks kiidetud, ning 19 326 985 eurot oli veel nii tõendamata kui ka heaks kiitmata; märgib sellega seoses, et ühisettevõte sai enamiku liikmete finantsaruanded 2016. aasta septembriks ja et kinnitatud mitterahaline toetus oli prognoosidega võrreldes 17 400 000 euro võrra suurem; juhib tähelepanu sellele, et erasektori liikmetel oli raskusi oma mitterahalise toetuse summade esitamisega 31. jaanuari tähtajaks, ning on seetõttu mures, et sellest võib kujuneda korduv probleem;
8.

tunneb heameelt selle üle, et 2015. aastast 2016. aastasse üle kantud assigneeringute määr (7 %) oli madalam kui 2014. aastal üle kantud assigneeringute määr (11 %); märgib, et II jaotise (halduskulud) assigneeringutest kanti üle 20 %, st 5 % võrra vähem kui 2014. aastal; märgib, et III jaotise (tegevuskulud) assigneeringutest kanti üle 20 %, st 10 % võrra vähem kui 2014. aastal; märgib ühtlasi, et ülekandmine võib sageli olla osaliselt või täielikult põhjendatud, sest ametite rakenduskavad on mitmeaastased, ning see ei näita tingimata probleeme eelarve planeerimisel ja täitmisel, samuti ei ole see alati vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega ja seda eriti sel juhul, kui assigneeringute ülekandmine on ette planeeritud ja sellest on antud kontrollikojale teada;
20.

märgib, et keskusel on endiselt mitu ohutusprobleemi, mis on seotud hoone klaasfassaadi ja keskuse konverentsiruumide katuseakendega, millel on kiiresti süvenevad ilmsed kulumisjäljed; märgib, et tööd, mille eesmärk oli need probleemid lõplikult lahendada, lõpetati 2016. aasta novembris; märgib samuti, et kuna remonditööd olid hädavajalikud, rahastati neid keskuse eelarvest ning keskus suhtleb nüüd rahalise vastutuse küsimuses aktiivselt Kreeka ametiasutustega; palub keskusel eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru anda tööde lõpetamise ja tõhususe ning rahalise vastutuse küsimuse kohta; kutsub lisaks keskust üles hindama, kas praeguse hoone korduvad probleemid ei sea kahtluse alla mitte üksnes majanduslikku mõttekust, vaid – mis on veelgi tähtsam – töötajate ohutust ja julgeolekut ning kas uude hoonesse ümberkolimine oleks parem lahendus;
6.

võtab teadmiseks, et kontrollikoda järeldas ameti hankemenetluste auditis, et amet oli 2015. aastal sõlminud lepinguid või pidanud läbirääkimisi üheainsa töövõtjaga, ilma tellitavaid teenuseid täpselt kindlaks määramata; on väga mures, sest 2015. aastal allkirjastatud lepingute puhul tekkis oht, et need on vastuolus säästlikkuse põhimõttega ja nullivad hangete kulutõhususe ning nende puhul on ka korruptsioonioht palju suurem; täheldab, et sellised lepingud võivad piirata peale selle konkurentsi ja suurendada sõltuvust töövõtjast; võtab teadmiseks, et ameti hallatavaid süsteeme mõjutavad ka ametist sõltumatud tegurid, mis piiravad võistlevate pakkumismenetluste süstemaatilist taasavamist; innustab ametit sõlmima lepinguid mitme tarnijaga või vajalikke teenuseid võimaluse korral täpsemini kindlaks määrama; jääb ootama kontrollikoja auditit ameti 2016. aasta hankemenetluste kohta ja usub, et 2016. aastal amet parandas eespool kirjeldatud hankemenetlusi;
C.

arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes ameti eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta on saanud piisava kindluse selle kohta, et ameti 2015. aasta raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;
5.

märgib, et ülekandmine võib sageli olla osaliselt või täielikult põhjendatud, sest ametite rakenduskavad on mitmeaastased, ning see ei näita tingimata probleeme eelarve planeerimisel ja täitmisel, samuti ei ole see alati vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega ja seda eriti sel juhul, kui assigneeringute ülekandmine on ette planeeritud ja sellest on kontrollikojale teada antud; võtab teadmiseks asjaolu, et ametil oli keerukas ühitada aastasuse põhimõtet REMIT-projekti mitmeaastase kestusega;
11.

võtab teadmiseks, et komitee ning Regioonide Komitee vahel sõlmiti 2015. aastal uus kahepoolne haldusalase koostöö leping; on veendunud, et see leping tagab ka edaspidi mõlema komitee tõhusa töö; on seisukohal, et sarnased haldusfunktsioonid tuleks ühendada, et vältida tegevuste mõttetut dubleerimist;
24.

rõhutab, et asutus peaks – tagades samal ajal kõigi ülesannete täiel määral ja tähtaegse elluviimise – jääma rangelt nende ülesannete juurde, mille Euroopa Parlament ja nõukogu on talle määranud; märgib, et asutus kulutab märkimisväärses koguses vahendeid suuniste ja soovitustega seotud tööle; on veendunud, et asutus peaks täiel määral kasutama oma volitust edendada tulemuslikult proportsionaalsust kogu oma tegevuses; märgib, et kui asutusel on õigus koostada 2. ja 3. tasandi meetmeid, peaks ta kõnealuste standardite koostamisel pöörama erilist tähelepanu eri riikide siseturgude eriomadustele, ning märgib, et asjaomased turuosalised ja tarbijakaitseorganisatsioonid tuleks kaasata ulatuslikult varajases etapis standardite kehtestamise protsessi, samuti koostamis- ja rakendamisetappide ajal;
35.

märgib, et ameti kõrgemas juhtkonnas on viis liiget ning nende ametikohtade puhul järgitakse optimaalset soolist tasakaalu (s.o 40 % vs 60 %); märgib siiski murega, et ameti juhatuses ei ole soolist tasakaalu (s.o 20 % vs 80 %);
20.

märgib, et vastavalt 2015. aasta juhtimisaruandele teeb Euroopa Kohus tihedat koostööd kontrollikoja meeskonnaga, kes on määratud kohtu tulemuslikkust hindama; märgib sellega seoses, et auditiprotsessi alguses tegi Euroopa Kohus auditimeeskonna tööle takistusi; võtab rahuloluga teadmiseks, et Euroopa Kohus on audiitoritega koostööd parandanud ja esitanud kontrollikojale lisadokumente; on teadlik sellest, et arutelud peavad olema salajased, et aidata tagada otsusetegijate sõltumatust, soodustada otsuste järjepidevust ja lõplikkust ning vältida seda, et otsusetegijad kulutavad otsuse tegemisest rohkem aega nende selgitamisele; juhib aga tähelepanu sellele, et kui hoida arutelud algusest peale saladuses, ei ole välist kontrolli üldse võimalik teha; palub Euroopa Kohtul töötada seetõttu välja sisekontrolli-/parandusmehhanismid, et tagada teataval tasemel kontroll;
2.

märgib, et kontrollikoda täheldas oma 2015. aasta aruandes, et ei leidnud andmekaitseinspektori personalialase ja hanketegevusega seotud auditeeritud küsimustes (viis töölevõtmismenetlust, viis hankemenetlust ja üks finantstehing) tõsiseid puudusi; rõhutab, et see on neljas järjestikune aasta, mil kontrollikoda ei ole leidnud tõsiseid puudusi;
109.

usub, et Euroopa Parlamendi jaoks teeb rahaliste vahendite rakendamise üle järelevalve tegemise ja vastutuse kindlakstegemise raskemaks see, et vahendid on killustatud, sest igal neist on oma eesmärgid, mis ei ole omavahel seotud, mistõttu on rahasummasid, mida rändevaldkonna välistegevuse toetamiseks tegelikult kulutatakse, keeruline selgelt hinnata; peab kahetsusväärseks, et see tekitab ebatõhusust, läbipaistmatust ja aruandekohustuse puudulikku täitmist; on seisukohal, et praeguste poliitikavahendite kasutamise viise tuleb nende üldise tulemuslikkuse ja nähtavuse suurendamiseks muuta vastavalt selgele ja uudsele eesmärkide struktuurile;
8.

märgib, et ameti andmetel on heaks kiidetud haldusnõukogu liikmete huvikonfliktide ärahoidmise ja ohjamise uus poliitika; märgib, et amet on vastavalt sellele oma veebisaidil avaldanud haldusnõukogu liikmete huvikonfliktide puudumise deklaratsioonid ja elulookirjeldused; märgib lisaks, et ameti haldusnõukogu liikmete elulookirjelduste ja huvide deklaratsioonide avaldamise aktsioon toimub pärast huvikonflikte käsitleva poliitika läbivaatamist 2017. aastal; nõuab, et amet avaldaks viivitamata haldusnõukogu liikmete elulookirjeldused ja huvide deklaratsioonid ameti veebisaidil ning teostaks paralleelselt oma vastava poliitika läbivaatamise; palub, et amet teavitaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni selle aktsiooni tulemusest;
292.

rõhutab, et hangetele tuleb teha rohkem reklaami ja hanketeated tuleb avaldada nii, et need on kõigi ettevõtjate jaoks läbipaistvad; tuletab meelde, et kontrollikoja leiu kohaselt kasutas „Euroopa Parlament […] ühe Brüsselis asuva hoone 133,6 miljoni eurose ehituslepingu puhul läbirääkimistega hankemenetlust, kuigi hoonet ei olnud hankelepingu allkirjastamise ajal (27. juuni 2012) veel olemas“, eirates nõuet, et vaid olemasolevate hoonete puhul võib teha erandi finantsmääruse kohaldamise eeskirjades (artikli 134 lõige 1) sätestatud reeglist, mille kohaselt peab hange olema nii laiapõhjaline kui võimalik; rõhutab, et kõigi lõpetamata või veel ehitamata hoonete puhul tuleks kasutada avatud ja konkurentsipõhiseid hankemeetodeid, ning on seisukohal, et seda põhimõtet tuleks laiendada kõigile ehituslepingutele, sest need lepingud on keerukad ja nendega seotud summad suured;
8.

tunneb heameelt 2015. aasta juhtimiskava eduka elluviimise üle 2019. aasta strateegia raames; märgib, et suur osa ombudsmani seatud eesmärkidest oma tegevuse tulemuslikkuse hindamiseks peamiste tulemusnäitajate kaudu on saavutatud; loodab, et eelseisvatel aastatel see suundumus jätkub;
17.

märgib, et amet avaldas haldusnõukogu liikmete huvide konfliktide puudumise deklaratsioonid ja elulookirjeldused oma veebisaidil; väljendab siiski kahetsust, et mõned elulookirjeldused on endiselt puudu või puudulikud; märgib ühtlasi, et amet on kehtestanud huvide konfliktide ennetamise ja haldamise poliitika, mille puhul on arvesse võetud ameti koosseisuväliseid töötajaid, ajutisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte; väljendab aga kahetsust, et amet ei ole ette näinud majanduslike huvide deklaratsioonides esitatud andmete õigsuse kontrolli ega andmete ajakohastamist; palub ametil see olukord lahendada, et tagada fondi juhtimise üle vajalik avalikkuse järelevalve ja kontroll; märgib, et amet kehtestas rikkumistest teatamise kohta sise-eeskirjad ja kohaldab neid;
22.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et oma järelevalvenõukogu otsuse alusel maksis üks teadmis- ja innovaatikakogukond enda 55 töötajale tulemuspõhiste lisatasudena 646 000 eurot, mille instituut täies mahus hüvitas; võtab teadmiseks kontrollikoja seisukoha, et selline tulemustasu maksmine avaliku sektori vahenditest on ebatavaline; nõustub siiski, et teadmis- ja innovaatikakogukonnad on ärile orienteeritud organisatsioonid, mille eesmärk on saavutada finantsiline jätkusuutlikkus, ning et muutuvkomponentide kasutamine põhipalga osana võib anda mõjusa ajendi heade tulemuste saavutamiseks ja aidata tagada kulutõhusust; märgib lisaks, et programmis „Horisont 2020“ nähakse selgesõnaliselt ette, et põhitöötasu muutuvkomponendid on rahastamiskõlblikud kulud; rõhutab asjaolu, et instituudi panus teadmis- ja innovaatikakogukondade juhtkonnale makstud palkadesse, sealhulgas tulemustasudesse, peab jääma alla ülemmäära, mille instituut kehtestas 2016. aasta toetuslepingutes ja pärast seda; märgib, et muudetud eeskirjade kohaselt (mis hõlmavad 2016. aastast kohaldatud kahekordset ülemmäära) ei ole täiendavate kõrgete tulemustasude väljamaksmine 2015. aasta eeskujul enam võimalik;
5.

märgib, et keskus suurendas pisut kulukohustustega seotud assigneeringute järgmisse aastasse ülekandmise kogumäära 2014. aasta 8,40 %-lt 2015. aastal 9,63 %-ni, mis tähendab 1,23 % tõusu; märgib, et ülekantud kulukohustustega seotud assigneeringute määr oli II jaotises (halduskulud) 29 %; märgib, et need ülekandmised puudutasid peamiselt 2015. aastal üüritud lisapindade remonti ja 2015. aasta lõpu seisuga veel osutamata IT-teenuseid; juhib tähelepanu sellele, et ülekandmine võib sageli olla osaliselt või täielikult põhjendatud, sest ametite rakenduskavad on mitmeaastased, ning see ei näita tingimata probleeme eelarve planeerimisel ja täitmisel, samuti ei ole see alati vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega ja seda eriti sel juhul, kui amet on assigneeringute ülekandmist eelnevalt kavandanud ja sellest kontrollikojale teada andnud;
11.

juhib tähelepanu, et erasektoril on raskusi mitterahalise toetuse summade esitamisega tähtajaks seatud 31. jaanuariks, ning on väga mures, et see võib kujuneda enamiku ühisettevõtete jaoks korduvaks probleemiks; märgib sellega seoses, et mitterahalise toetuse suhtes kohaldatav tavapärane aruandeperiood on 18 kuud ja selline topeltaruandlus on vastuolus üldise lihtsustamise suundumusega;
13.

on seisukohal, et külastajarühmad on üks peamisi vahendeid kodanike teadlikkuse tõstmiseks parlamendi tegevusest; tunneb heameelt külastajarühmi käsitlevate läbivaadatud eeskirjade üle ning leiab, et rahaliste vahendite väärkasutamise oht on tänu uute ja rangemate eeskirjade rakendamisele vähenenud; palub seda silmas pidades juhatusel ning selle teabe- ja kommunikatsioonipoliitika töörühmal vaadata läbi parlamendiliikmete külastajarühmade jaoks ette nähtud assigneeringud, võttes arvesse viimaste aastate inflatsioonimäära, mille tõttu on selliste külastuste kulud suurenenud; on seisukohal, et kuigi need summad ei ole mõeldud selleks, et katta kõik külastajarühmadega seotud kulud, vaid neid loetakse pigem toetuseks, ei saa siiski tähelepanuta jätta asjaolu, et kaetavate kulude osakaal väheneb, kui seda hüvitist ei korrigeerita vastavalt inflatsioonimäärale; palub juhatusel võtta arvesse, et see vastuolu mõjutab ebaproportsionaalselt külastajarühmi, kellel on vähem jõukas sotsiaal-majanduslik taust ja väga piiratud rahalised vahendid;
5.

peab kiiduväärseks tööd, mida EGFi taotluste esitamise ja haldamise standardkorra jaoks pidevalt tehakse, kasutades elektroonilist andmevahetussüsteemi (SFC 2014), tänu millele on võimalik taotluste töötlemist lihtsustada ja kiirendada ning aruandlust parandada; märgib, et komisjon on muutnud EGFi finantstoimingute tegemise lihtsamaks, sest SFC ning komisjoni raamatupidamisarvestus- ja finantsteabe süsteemi ABAC vahele on loodud liides; märgib, et vaja on veel vaid lisakorrigeerimist ja võimalike muudatustega kohandamist, mis tähendab tegelikult seda, et EGFist on selliste kulude katmiseks vähem raha vaja;
D.

arvestades, et Euroopa Liidu Solidaarsusfond on mitmeaastase finantsraamistiku määruses määratletud erivahend ning et vastavad kulukohustuste ja maksete assigneeringud tuleb kanda eelarvesse mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid ületavalt;
A.

arvestades, et Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid ettenägemata kulude varu 2014. aastal maksete assigneeringutena kasutusele summas 3 168 233 715 eurot; arvestades, et ettenägemata kulude varu jaoks kasutusele võetud summa sisaldas 350 miljonit eurot, mida on vaja seni, kuni jõutakse kokkuleppele erivahendite maksete käsitlemise osas;
29.

rõhutab, et prognoositav ja pikaajaliselt jätkusuutlik ELi eelarve on tugeva ja stabiilse Euroopa Liidu eeltingimus; toonitab vajadust viia mitmeaastase finantsraamistiku kestus vastavusse nii Euroopa Parlamendi kui ka komisjoni poliitiliste tsüklitega; juhib tähelepanu asjaolule, et Ühendkuningriigi lahkumine EList annab võimaluse tegeleda pikaajaliste probleemidega, mis on takistanud ELi eelarve potentsiaali täielikku avamist, eelkõige eelarve tulude poolel, ja kaotada järk-järgult kõik tagasimaksed ja korrektsioonimehhanismid; kinnitab, et pooldab ELi omavahendite süsteemi põhjalikku reformimist, ja peab seetõttu tervitatavaks kõrgetasemelise omavahendite töörühma lõpparuande tutvustamist; palub kõigil asjaosalistel teha sellest aruandest vajalikud järeldused ja analüüsida töörühma soovituste teostatavust, pidades silmas ELi eelarve stabiilsemaks, lihtsamaks, autonoomsemaks, õiglasemaks ja prognoositavamaks muutmist; ootab, et mis tahes uued ressursid peaksid kaasa tooma liikmesriikide kogurahvatulul põhinevate maksete vähendamise; tunnustab töörühma järeldust asjaolu kohta, et ELi eelarve tuleb keskendada valdkondadele, mis annavad suurima Euroopa lisandväärtuse, ja et nn õiglase vastutasu ( juste retour ) põhimõtte rakendamine tuleks lõpetada, kuna aruandest nähtub, et ELi eelarvest saavad kasu kõik liikmesriigid, sõltumata sellest, milline on nende „netobilanss“;
5.

juhib tähelepanu, et Hollandi tööturg on kriisist aeglaselt toibumas ja et selle mõju on teatud sektorites ikka veel tunda ning mõned sektorid, näiteks jaekaubandussektor, on finants- ja majanduskriisi tagajärjed end tõeliselt tunda andnud alles hiljuti;
7.

märgib, et 2017. aasta märtsis otsustasid Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni koordinaatorid moodustada töörühma, milles on esindatud kõik fraktsioonid ja mille ülesanne on koostada ettepanek nõukogu eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse kohta; rõhutab, et eelarvekontrollikomisjon on nüüdseks selle ettepaneku heaks kiitnud ja see on edastatud esimeeste konverentsile, mis on Euroopa Parlamendi institutsioonidevaheliste suhete eest vastutav organ;
13.

märgib, et siseauditi talitus (IAS) viis läbi toetuste haldamise ja sellega seotud protsesside eelkontrolli auditi; juhib tähelepanu asjaolule, et ühisettevõttel on varem esinenud puudusi eelkontrolli dokumenteerimisel, ja märgib, et auditi tulemusel anti kolm soovitust, milles pakuti välja, et ühisettevõte peaks muutma oma eelkontrollid mõjusamaks, kasutades riskipõhisemat ja tasakaalustatumat lähenemisviisi, ning tugevdama finantsaruannete õigsust kinnitavate kontrollitõendite kontrollimenetlusi ning suurendama juhtimise aruandlust eelkontrolli tulemuste kohta; võtab teadmiseks, et ühisettevõtte kohta ei esitatud ühtegi kriitilise tähtsusega soovitust ning ühisettevõte on alates 2015. aasta märtsist viinud ellu siseauditi talituse auditisoovitusi;
36.

märgib, et amet alustas 2014. aasta märtsis lubade andmise kohanduva süsteemi katseprojekti, et kiirendada müügilubade andmist teatavatele ravimitele ja anda luba turustamisjärgselt; peab murettekitavaks, et see katseprojekt tekitab mitmeid rahvatervisega seotud probleeme ja kahjustab ameti põhiülesande täitmist, milleks on tagada ravimite ohutus; palub ametil anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru selle projekti ja meetmete kohta, mida amet on võtnud, et see menetlus ei kahjustaks ameti põhiülesande täitmist;
25.

märgib, et 2015. aastal tegi komisjoni siseauditi talitus auditi, milles käsitleti tasudest saadava tulu ja lõivude prognoosimist, arvutamist ja kogumist kemikaalimääruse REACH, CLP-määruse ning biotsiidide määruse alusel („Forecasting, Calculation and Collection of Fee Income and Charges under REACH, CLP and BPR“); märgib, et selle tulemusel esitas siseauditi talitus kaks „väga olulist“ ja ühe „olulise“ soovituse ning „kriitilise tähtsusega“ soovitusi ei esitatud; võtab teadmiseks, et amet töötas soovitustele vastamiseks välja tegevuskava;
23.

võtab teadmiseks, et varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi, mis loodi otsuse nr 1082/2013/EL alusel hoiatuste andmiseks ja nendest meetmetest teatamiseks, mida on võetud tõsiste piiriüleste terviseohtude vastu võitlemiseks, on pidevalt jälgitud; arvestades, et 2015. aastal oli 88 hoiatust, mis tõid kaasa 280 sõnumit ja teabevahetuse juhtumit, ning käsitleti 37 eri sündmust, nt ebolaepideemiat, pagulaste sisserännet, respiratoorse sündroomiga Lähis-Ida koroonaviirust (MERS-CoV), poliomüeliiti, meditsiiniliste vastumeetmete nappust, Zika viirust ning Hiina keemiatehase plahvatust; rõhutab, et kõikide sündmuste suhtes võeti järelmeetmeid tihedas koostöös keskuse ja liikmesriikidega;