Ühisettepanek: NÕUKOGU OTSUS, mis käsitleb ELi seisukohta ELi-Liibanoni teise ENP tegevuskava rakendamise soovituse vastuvõtmise kohta assotsiatsiooninõukogus, mis on asutatud Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel /* JOIN/2013/014 final - 2013/0149 (NLE) */





SELETUSKIRI Liibanon ja Euroopa Ühendus sõlmisid lepingulised suhted esimest korda 1965. aasta kaubandus- ja tehnoloogiakoostöö lepinguga. Nii 2002. aasta assotsieerimisleping (mis jõustus 1. aprillil 2006) kui ka 2007. aastal viieks aastaks vastu võetud Euroopa naabruspoliitika (ENP) tegevuskava on andnud olulise panuse kahepoolsete suhete arengusse. Aastate jooksul on Liibanoni ja Euroopa Liidu koostöö olnud tõhus ja muutunud üha tihedamaks ning selle tulemusena on jõutud tugeva ja konstruktiivse partnerluseni. Selle raames on ELi ja Liibanoni suhted viimasel ajal tihenenud: toimunud on mitu allkomiteede töökohtumist, assotsiatsioonikomitee on taasalustanud oma tegevust ning viimati korraldati 2012. aasta oktoobris assotsiatsiooninõukogu kohtumine. Liibanon on kinnitanud oma kindlat kavatsust olla Euroopa naabruspoliitikas (ENP) tugev partner, osaledes aktiivselt selle tegevuses ja viljakas koostöös. ELi poolelt kinnitati välisasjade nõukogu 2012. aasta juuli järeldustes taas kord, et „EL peab tähtsaks tugevdada Euroopa naabruspoliitika raames oma partnerlust Liibanoniga”. Välisasjade nõukogu 2012. aasta novembri järeldustes õhutas EL Liibanoni jätkama oma reformiprotsessi ning kinnitas, et ta „ootab tugevdatud koostööd Liibanoniga, nagu on kirjeldatud uues ENP tegevuskavas, mille vastuvõtmismenetlus on praegu käimas”. ELi-Liibanoni esimese ENP tegevuskava kehtivusaeg lõppes 2012. aasta jaanuaris ning seda pikendati laienemise ja Euroopa naabruspoliitika eest vastutava voliniku Štefan Füle ning Liibanoni majandus- ja kaubandusministri Nicolas Nahhase vahelise kirjavahetuse teel ühe aasta võrra kuni uue tegevuskava vastuvõtmiseni. Kõrge esindaja ning komisjoni 2011. aasta maikuu ühisteatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Uus lähenemisviis muutuvale naabrusele: Euroopa naabruspoliitika läbivaatamine” kirjeldati uut lähenemisviisi, mille eesmärk on saavutada suurem diferentseeritus, võimaldades igal partneril arendada oma sidemeid ELiga lähtuvalt tema püüdlustest, vajadustest ja suutlikkusest, aga ka vastastikusest usaldusest, suurest pühendumusest sellistele üldväärtustele nagu inimõigused, demokraatia ja õigusriigi põhimõte ning suutlikkusest rakendada ühiselt kokkulepitud prioriteete. Nagu eespool nimetatud teatises on kirjeldatud, püüab EL saavutada lihtsama ja sidusama poliitika- ning programmide võrgustiku, suunates ENP tegevuskavad ja ELi abi väiksemale arvule prioriteetidele, mille toetuseks koostatakse täpsemad hindamiskriteeriumid. Käesolevas teises tegevuskavas on selgelt määratletud ELi-Liibanoni partnerluse prioriteetsed eesmärgid ning sõnastatud neist igaühe puhul konkreetsed kriteeriumid, näitajad, ajakavad ja võimalikud ELi meetmed. 2012. aasta kevadel lõi Euroopa välisteenistus Liibanoniga esialgsed kontaktid. Seejärel koostati tihedas koostöös komisjoni talituste ja liikmesriikidega uus tegevuskava mitme konsultatsioonivooru raames ning sõnastati selle põhjal eelnõu, mille üle läbi rääkida. Pärast 2012. aasta augustis Beirutis toimunud läbirääkimiste vooru muudeti koostöös komisjoni ja liikmesriikidest pärit partneritega eelnõud veelgi. 2012. aasta oktoobris toimunud assotsiatsiooninõukogu kohtumise tulemusena saavutasid EL ja Liibanon eelnõu osas poliitilise kokkuleppe, mille puhul võetakse arvesse pooleliolevaid menetlusi. ELi-Liibanoni teine ENP tegevuskava jääb eelseisvatel aastatel oluliseks viitepunktiks ELi kahepoolsetes suhetes Liibanoniga. ENP toimib jätkuvalt katalüsaatori ja ühtse poliitilise raamistikuna, põhinedes muu hulgas partnerlusel ja ühisel vastutusel, samuti tulemuspõhisel diferentseerimisel ja konkreetsetele vajadustele kohandatud abil. Komisjon ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja lisavad käesolevale dokumendile nõukogu otsuse ühisettepaneku, milles käsitletakse Euroopa Liidu seisukohta ELi-Liibanoni assotsiatsiooninõukogus seoses teise tegevuskava rakendamise soovituse vastuvõtmisega, nagu on sätestatud lisas. Komisjon ja kõrge esindaja paluvad seepärast nõukogul võtta vastu lisatud nõukogu otsuse ühisettepanek. 2013/0149 (NLE) Ühisettepanek: NÕUKOGU OTSUS, mis käsitleb ELi seisukohta ELi-Liibanoni teise ENP tegevuskava rakendamise soovituse vastuvõtmise kohta assotsiatsiooninõukogus, mis on asutatud Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse nõukogu 14. veebruari 2006. aasta otsust 2006/356/EÜ Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel, sõlmimise kohta, eriti selle artikli 2 lõiget 1, võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühisettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Euroopa – Vahemere piirkonna leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel (edaspidi „leping”), allkirjastati 17. juunil 2002 ja see jõustus 1. aprillil 2006. (2) Lepinguosalised on kokku leppinud ELi-Liibanoni teises Euroopa naabruspoliitika (ENP) tegevuskavas, mis toetab Euroopa – Vahemere piirkonna assotsieerimislepingu rakendamist selle eesmärkide saavutamiseks vajalike konkreetsete meetmete väljatöötamise ja kokkuleppimise kaudu, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 ELi seisukoht assotsiatsiooninõukogus, mis on asutatud Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel, seoses ELi-Liibanoni ENP tegevuskava rakendamisega põhineb käesolevale otsusele lisatud assotsiatsiooninõukogu soovituse eelnõul. Artikkel 2 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja Eelnõu: SOOVITUS ELi-Liibanoni ENP tegevuskava rakendamise kohta EUROOPA LIIDU – LIIBANONI ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingut, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel (edaspidi „leping”), eriti selle artikli 76 lõiget 2, ning arvestades järgmist: · Lepingu artikli 86 kohaselt võtavad lepinguosalised üld- või erimeetmed, mida on vaja kõnealusest lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks, ja tagavad kõnealuses lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise. · Lepinguosalised on leppinud kokku ELi-Liibanoni teise Euroopa naabruspoliitika tegevuskava (edaspidi „ELi-Liibanoni tegevuskava”) tekstis. · ELi-Liibanoni tegevuskava aitab kaasa lepingu rakendamisele, võimaldades lepinguosalistel välja töötada ja kokku leppida konkreetsed sammud, mis annavad rakendamiseks praktilisi suuniseid. · Tegevuskaval on kaks eesmärki: kavandada lepingus sätestatud lepinguosaliste kohustuste täitmiseks vajalikud konkreetsed meetmed ning luua laiem põhi ELi-Liibanoni suhete edasiseks tugevdamiseks, et suurendada oluliselt majandusintegratsiooni ning tugevdada poliitilist koostööd kooskõlas lepingu üldiste eesmärkidega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE: Ainus artikkel Assotsiatsiooninõukogu soovitab lepinguosalistel rakendada lisas esitatud ELi-Liibanoni tegevuskava, niivõrd kui selline rakendamine on suunatud Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) eesmärkide täitmisele. ... (koht) Assotsiatsiooninõukogu nimel eesistuja LISA ELi-Liibanoni partnerluse ja koostöö tegevuskava 2013–2015 I. Sissejuhatus Liibanon ja Euroopa Liit on seotud Euroopa – Vahemere piirkonna assotsieerimislepinguga, mis kehtib alates 2006. aastast. Nende lepingulised suhted on aga palju pikaajalisemad, ulatudes 1965. aastasse, mil sõlmiti kaubandus- ja tehnoloogiakoostöö leping. Selle aja vältel on Liibanoni ja Euroopa Liidu vaheline koostöö olnud tõhus ja seda on järk-järgult süvendatud. Nagu on märgitud assotsieerimislepingus, on mõlemad pooled pühendunud demokraatiale ja inimõigustele, samuti on neil mitu ühist poliitilist ja majandushuvi. Sellelt aluselt soovivad nad oma partnerlust edasi arendada ja tugevdada. Liibanoni viimased järjestikused valitsused on kinnitanud, et on võtnud kohustuseks viia seadusandluse, eri valdkondade poliitika kohandamise ja avaliku halduse parandamise kaudu ellu poliitilisi ja majandusreforme. Nad on rõhutanud oma pühendumust Liibanoni põhiseaduses ja hilisemates lepingutes sätestatud põhimõtetele, sealhulgas Liibanoni suveräänsusele, iseseisvusele, demokraatia ülesehitusele, põhiõigustele, kõikide kodanike võrdsusele ning riigi territooriumi, rahva ja institutsioonide ühtsusele. Samuti on nad kinnitanud, et peavad kinni rahvusvahelistest resolutsioonidest. Euroopa Liit toetab ja julgustab täielikult nii kõnealuste põhimõtete järgimist kui ka neil põhinevaid reformipüüdlusi. Uus naabruspoliitika Arvestades ajaloolisi muudatusi lõunapoolsetes naaberriikides, on Euroopa Liit töötanud välja uue lähenemisviisi. Selle eesmärk on pakkuda kõige sobilikumaid lahendusi naaberriikides toimuvale kiirele arengule, sealhulgas vajadusele algatada või jätkata põhjalikke ja sisulisi reforme, ehitada üles ja kindlustada elujõuline demokraatia, toetada jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu ning tulla toime piiriüleste mõjudega. Liibanon andis oma panuse analüüsi, mille tulemusena EL kõnealuse lähenemisviisi välja töötas. Läbivaadatud Euroopa naabruspoliitika põhineb vastastikusel vastutusel ja ühisel tahtel järgida selliseid universaalseid väärtusi nagu inimõigused, demokraatia ja õigusriigi põhimõte. Sellega luuakse suurem diferentseeritus ning määratakse kindlaks ELi toetuse tase vastavalt partnerriikide eesmärkidele ELiga lähenemise suhtes, nende erivajadustele ja olemasolevale suutlikkusele, reformide rakendamisel ning demokraatia ja õigusriigi põhimõtte tugevdamisel tehtud edusammudele ning olukorrale inimõiguste ja põhivabaduste järgmisel. Peale selle võimaldab see väljendada oma tugevamaid suhteid suurema majandusintegratsiooni, ulatuslikuma liikuvuse ja tihedama poliitilise koostööna sellistes valdkondades nagu valitsemine, julgeolek, konfliktide lahendamine ja ühist huvi pakkuvate küsimuste koordineerimine rahvusvahelistel foorumitel. Naabruspoliitikat käsitleva uue lähenemisviisi eesmärk on a) pakkuda suuremat toetust partneritele, kes püüavad süvendada demokraatiat ning õigusriigi põhimõtete, inimõiguste ja põhivabaduste austamist; b) toetada jätkusuutliku ja kaasava majanduse arendamist, mille abil vähendatakse sotsiaalset ja piirkondlikku ebavõrdsust, luuakse töökohti ning parandatakse elanikkonna elatustaset, ja c) saavutada tihedam koostöö partnerriikide elanike ja kodanikuühiskonnaga. Uus tegevuskava Tänu mõlemapoolsetele püüdlustele on Liibanoni ja EL täitnud eeltingimused, mis on vajalikud suhete viimiseks uuele tasandile. Käesolev ELi-Liibanoni teine ENP tegevuskava on poliitiline dokument, mis põhineb assotsieerimislepingus kindlaksmääratud koostöövaldkondadele. Käesoleva tegevuskava parema toimimise tagamiseks lepivad lepinguosalised kokku, et selles keskendutakse piiratud arvule ühiselt kokkulepitud prioriteetsetele eesmärkidele. Need on määratletud allpool, kasutades kriteeriumeid ja näitajaid, mis kirjeldavad konkreetseid vahe-eesmärke, mille kaudu saavutada iga prioriteetne eesmärk, ning andmeid või konkreetseid meetmeid, mis võimaldavad mõõta tehtud edusamme. Ajakavas on esitatud rakendamisperioodid. Iga prioriteetse eesmärgi määratlus hõlmab võimalikke ELi meetmeid koostöö, pakutava abi või kasutatavate vahendite näol (kui viidatakse olemasolevatele vahenditele, peetakse nende all silmas ka järgmise põlvkonna, st 2013. aastale järgnevaid rahastamisvahendeid). ELi ja Liibanoni tulevane finantskoostöö ja abi kavandatakse kooskõlas käesoleva tegevuskavaga. Täiendavad eesmärgid on esitatud lisas, mis hõlmab assotsieerimislepinguga ette nähtud koostöövaldkondi ja kujutab endast viitedokumenti selle rakendamiseks. Tegevuskava hõlmab esialgu kolmeaastast perioodi. Nii parima võimaliku rakendamise tagamiseks kui ka selleks, et luua seos eespool määratletud prioriteetsete eesmärkide saavutamisel tehtavate edusammude ja osutatava abi vahel, teostavad assotsiatsioonikomitee ja assotsieerimislepingu alusel loodud allkomiteed korrapärast järelevalvet ja hindamist, samuti esitavad mõlemad pooled eduaruandeid. Vajaduse korral ja vastastikusel kokkuleppel võivad lepinguosalised otsustada tegevuskava tulevateks aastateks kohandada. Käesoleva tegevuskava kehtivusaja lõpu lähenedes hindavad lepinguosalised selle täitmise üldist taset. Nimetatud hinnangu põhjal võivad nad otsustada pikendada selle kehtivusaega ühe aasta võrra ja pärast seda iga meetme puhul veel aasta võrra. Selliste otsuste tegemise eest vastutab assotsiatsiooninõukogu. Tegevuskava eelnõu esitatakse kinnitamiseks ELi-Liibanoni assotsiatsiooninõukogule. II. Tegevusprioriteedid Prioriteetide loetelu A........... Kohtusüsteemi (sealhulgas vanglad) reformimine selle tõhususe, tulemuslikkuse ja sõltumatuse suurendamiseks 8 B........... Valimisreform rahvusvaheliste standardite kohase taseme saavutamiseks ja Liibanoni parlamendi tõhususe suurendamiseks.............................................................................................................. 9 C........... Inimõigused ja haavatavate elanikkonnarühmade, sealhulgas Palestiina pagulaste kaitse õigusaktide või muude asjakohaste meetmete ja sihtotstarbelise tegevuse kaudu.. Error! Bookmark not defined. D........... Riigi rahanduse juhtimise tõhustamine ja riigi vahendite tõhus kasutamine Error! Bookmark not defined. E........... Riigihalduses tõhususe, hea valitsemistava ja läbipaistvuse parandamine Error! Bookmark not defined. F........... Julgeolekusektori juhtimise ja õiguskaitse tõhustamine, sealhulgas koostöö-, aruandlus- ja järelevalvemehhanismid, ning integreeritud piirihalduse edendamine........................ Error! Bookmark not defined. G........... Kaubandusalase konkurentsivõime suurendamine ning täiendav kaubanduslik integratsioon ELi ja rahvusvaheliste turgudega, WTOga ühinemine.......................................... Error! Bookmark not defined. H........... Ettevõtluskeskkonna parandamine, eeskätt mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks, ning siseturutingimuste arendamine põhisektorites.................... Error! Bookmark not defined. I............ Põllumajandustoodete tootmise ja turustamise tõhustamine kooskõlas rahvusvaheliste standarditega, liberaliseerimise edendamine, konkurentsivõime suurendamine ja maapiirkondade majanduse arendamine....................................................................................... Error! Bookmark not defined. J............ Keskkonnakaitse parandamine ja säästva piirkondliku arengu edendamine suurema detsentraliseerimise ning omavalitsuste ja kohalikele asutuste õiguste tugevdamise kaudu. Error! Bookmark not defined. K.......... Riikliku haridusstrateegia rakendamine, tehnilise ja kutsehariduse parandamine Error! Bookmark not defined. L........... Sotsiaalkaitse ja tervishoiuteenuste pakkumise parandamine Error! Bookmark not defined. M.......... Energiavarustuse laiendamisele suunatud energiastrateegia rakendamine, struktuurireformi käivitamine ning taastuva ja vähese CO2-heitega energia kasutamine ning energiatõhususe edendamine Error! Bookmark not defined. Prioriteetide määratlus A. Kohtusüsteemi (sealhulgas vanglad) reformimine selle tõhususe, tulemuslikkuse ja sõltumatuse suurendamiseks Kriteeriumid || Näitajad - Justiitsministeeriumi ja teiste seotud asutuste suutlikkuse suurendamine; automatiseerimisprotsessi lõpuleviimine sektoris; - konkreetsed edusammud seoses kohtusüsteemi sõltumatusega; - õiguskaitse parem kättesaadavus Liibanoni elanikele, sealhulgas haavatavate elanikkonnarühmade jaoks; - sõjaväekohtute pädevuse piiramine sõjaväega seotud juhtumitega; avalik arutelu usukohtute süsteemi reformimise üle; vahekohtumenetluse kasutuselevõtt; - kriminaaluurimises kasutatavate tõendite haldamine; ülestunnistuste asemel sisulistele tõenditele tuginevate kohtuotsuste arvu suurendamine; - vanglate viimine siseministeeriumi alt justiitsministeeriumi haldusalasse; vanglaid käsitlevate eeskirjade ja füüsiliste tingimuste kooskõlla viimine rahvusvaheliste standarditega; vanglatöötajate käitumine kooskõlas rahvusvaheliste standardite ja inimõiguste hartaga; vanglate ülerahvastatuse vähendamine, võttes arvesse naiste erivajadusi; seaduste, õigusaktidega ette nähtud tähtaegade ja õigusasutuste pädevuse järgimise tagamine kinnipidamismenetlustes; - õigusaktide viimine täielikku kooskõlla piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooniga; piinamise kriminaliseerimine ja selle toimepanijate jälitamine; tõhus ennetamine. || - Justiitsministeeriumi haldusala ümberkorraldamise jätkamine, muu hulgas IT-üksuse tugevdamine; töötajate koolitamine, nende suutlikkuse ja oskuste parandamine; automatiseerimisprotsessi ja IT rakendamine, eriti kohtutes; muutus kohtutes igal aastal menetletavate juhtumite keskmise arvus; muutus kohtumenetluste keskmise kestuses; - kõrgema kohtunõukogu ja kohtuinspektsiooni haldusalane sõltumatus justiitsministeeriumist; kohtusüsteemi esindajate ametiajale, nende ametisse nimetamiseks ja sealt tagandamiseks läbipaistvate mehhanismide kehtestamine; - koondandmed kohtute pädevuse / kättesaadavuse kohta; koondandmed kohtumenetluses osalejate kohta; - vahekohtuseaduse vastuvõtmine ja selle mehhanismide rakendamine; sõjaväekohtutes lahendatud sõjaväega mitteseotud kohtuasjade arvu vähenemine; (justiitsministeeriumi koostatud) usukohtuid käsitleva uuringu lõpuleviimine ja avaldamine ning sellele järgnev avalik arutelu; - kriminaaluurimiste käigus kogutud tõendite nõuetekohane korraldus ja säilitamine kohtutes; süüdimõistvaid kohtuotsuseid käsitlev statistika; - vanglate üleandmiseks vajalike haldusmeetmete võtmine; vanglate ja kinnipidamiskeskuste füüsilise infrastruktuuri dokumenteeritud parandamine; töötajate asjakohane koolitamine ja järelevalve; nõuetekohase süüdistuseta kinnipeetavate ning ettenähtud ajast kauem kinni peetavate vangide arvu vähendamine; täiendava vanglapinna ehitamisega alustamine; Liibanoni vanglates nais- ja meesvangide sotsiaalsete ja majanduslike õiguste tugevdamise eriprogrammide koostamine; vanglate haldamise ametlik allutamine õigusasutustele; aruanded vanglate külastamise kohta; - nii õigusaktide kui ka vanglaid käsitlevate eeskirjade muutmine ja nende täielik kooskõlla viimine nimetatud konventsiooniga; piinamise määratlemine kuriteona; seaduse ja rakendusmääruste vastuvõtmine piinamise tõkestamise riikliku mehhanismi loomiseks (vastavalt konventsiooni fakultatiivprotokollile OPCAT, mille Liibanon on ratifitseerinud). Ajakava Lühiajaline kuni keskmise pikkusega, kogu tegevuskava kestel. Lühiajaline: automatiseerimisprotsessid, vanglate üleviimine, kõrgema kohtunõukogu sõltumatus. ELi meetmed ELi jätkuv toetus kohtusüsteemi reformile, et saavutada kohtute suurem sõltumatus ja vastavus rahvusvahelistele standarditele (sh vanglate puhul); jätkuv toetus kohtute töö automatiseerimiseks; jätkuv suutlikkuse suurendamine ja koolitused õigusuuringute instituudis ning võimaluse korral muudes asjakohastes asutustes. B. Valimisreform rahvusvaheliste standardite kohase taseme saavutamiseks ja Liibanoni parlamendi tõhususe suurendamiseks Kriteeriumid || Näitajad - Valimisseaduse viimine kooskõlla rahvusvaheliste standarditega ning varasemate valimiste vaatlusmissioonide soovitustega; - lähenevate valimiste korraldamine kooskõlas rahvusvaheliste standardite ning varasemaid valimisi jälginud ELi vaatlusmissiooni soovitustega; sõltumatute rahvusvaheliste ja kohalike vaatlejate kohalolek; - parlamendi tegevuse intensiivistamine, õigusaktide (sh prioriteetsete õigusaktide) tõhususe suurendamine, parlamendi sisemenetluste parandamine. || - Valimisseadust muutvate õigusaktide vastuvõtmine; seadusandlike muudatuste ulatus: täielikult sõltumatu valimiskomisjoni moodustamine, valmistrükitud valimissedelid, valimisea langetamine, korraldused väljarännanute läbipaistvaks osalemiseks valimistel; seadusandlike muudatuste õigeaegsus (et neid oleks võimalik rakendada enne valimisi); - sõltumatute rahvusvaheliste või kohalike vaatlejate hinnang toimunud valimistele; koondandmed valimisosaluse kohta (valimisaktiivsus tervikuna, naiste osalemine (sh kandidaatidena), usurühmade või muude elanikkonnarühmade ja väljarännanute osalus); koondandmed võimalike kaebuste kohta seoses valimiste korraldamisega; - parlamendi istungite sagedus (toimunud istungite arv); koondandmed parlamendiliikmete kohaloleku/puudumise kohta ja nende avaldamine; arutatud/vastuvõetud/tagasilükatud õigusaktide ettepanekute arv; parlamendimenetluse keskmine kestus ja parlamendis vastuvõetud seaduste arv; parlamentaarsete mehhanismide tõhus kasutamine prioriteetsete õigusaktide puhul; koondandmed uue õigusaktide jälgimise süsteemi kasutamise kohta; konkreetsed täiustused parlamendi kodukorras (nt kohalviibijate ja/või puudujate nimekirjade kasutuselevõtt); seadusandjaid toetavate ekspertide kättesaadavus. Ajakava Lühiajaline: valimisreform enne 2013. aasta parlamendivalimisi ja järgnevaid kohalikke valimisi. Keskmise pikkusega: parlamendi tõhususe parandamine kogu tegevuskava kestel, valimisraamistiku pidev täiustamine. ELi meetmed Valimisreformi (sh logistika ja automatiseerimise) rakendamise toetamine kooskõlas rahvusvaheliste valimisstandardite, Euroopa valimisvaatlusmissioonide soovituste ja parima tavaga. Parlamendi toetamine, sealhulgas töötajate koolitamise kaudu, et parandada õigusaktide ja seadusandliku menetluse kvaliteeti ning parlamendi järelevalvefunktsiooni, täiustada parlamendi suutlikkust korraldada uuringuid ja poliitilisi analüüse ning tõhustada parlamendi institutsionaalset rolli. C. Inimõigused ja haavatavate elanikkonnarühmade, sealhulgas Palestiina pagulaste kaitse õigusaktide või muude asjakohaste meetmete ja sihtotstarbelise tegevuse kaudu Kriteeriumid || Näitajad - ÜRO üldise korrapärase läbivaatamise käigus antud soovituste järelmeetmed ja rakendamine; - riikliku inimõiguste strateegia sõnastamise lõpuleviimine ja riikliku inimõiguste institutsiooni loomine; - haavatavate elanikkonnarühmade, sealhulgas pagulaste, põgenike, varjupaigataotlejate, kodakondsuseta isikute, omamaiste töötajate, võõrtöötajate ja puudega inimeste staatuse ja elutingimuste parandamine vastavalt nende igaühe staatusele; kohustus järgida pagulaste ja varjupaigataotlejate tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet kooskõlas piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooniga ning rahvusvaheliste tavadega; ning järelevalve tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtte rakendamise üle; - edusammud naiste ja laste õiguste kaitsmisel ning naiste ja noorte ulatuslikum osalemine avalikus elus nii kvantitatiivsel kui ka kvalitatiivsel tasandil, sealhulgas otsuste tegemises ja poliitilistel ametikohtadel; - inimõiguste tugevdamine õiguskaitses, eelkõige sisejulgeolekujõudude puhul; - Liibanonis viibivate Palestiina pagulaste staatuse, humanitaar- ja sotsiaalsete õiguste ning elutingimuste parandamine, sealhulgas Liibanoni valitsuse osalusel korraldatavad projektid; Palestiina laagrite juhtimise institutsionaalne raamistik ning mehhanismid Palestiina pagulaste abiorganisatsiooni ja Liibanoni ametiasutuste vaheliste kõneluste pidamiseks; - Palestiina pagulaste töövõimaluste ning tervishoiu- ja haridusstandardite parandamine. || - ÜRO üldise korrapärase läbivaatamise käigus antud asjakohaste soovituste rakendamise arv ning järelhindamise tulemused; - riikliku inimõiguste strateegia vastuvõtmine ja seotud riikliku institutsiooni loomise lõpuleviimine; institutsiooni tegevuse, sealhulgas kodanikuühiskonnaga dialoogi käivitamine; - seadusandlike, reguleerivate või muude meetmete ja sihtotstarbelise tegevuse elluviimine: varjupaigatingimuste ja pagulaste/põgenike kaitse parandamine kooskõlas rahvusvaheliste normidega, sealhulgas vastastikuse mõistmise memorandumi kaudu, mille üle ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga praegu läbirääkimisi peetakse; koondandmed varjupaigataotluste menetlemise ja järelkontrolli kohta; kodakondsuseta isikute olukorra läbivaatamine; - ILO konventsiooni nr 189 (inimväärne töö koduabilistele) ratifitseerimine ja rakendamine Liibanoni õiguses; võõrtöötajate kaitsmine riigi õigusaktides ning poliitika väljatöötamine ja jõustamine nende õiguste tagamiseks; puuetega inimeste õiguste konventsiooni ratifitseerimine; - koondandmed naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva konventsiooni rakendamise kohta; edusammud konventsiooni rakendamisel; naiste ja laste koduvägivalla eest kaitsmist käsitlevate õigusaktide heakskiitmine ja jõustamine; naiste ja laste kaitsele suunatud muude seadusandlike meetmete arv ja ulatus; laste kaasamist relvastatud konfliktidesse käsitlevate rahvusvaheliste konventsioonide rakendamine; võtmepositsioonidel olevate naiste arv riigi ja kohalikul tasandil, sealhulgas poliitikas; valitsuse meetmed seoses kodutute lastega; - koondandmed sisejulgeolekujõudude inimõiguste üksuse kohta (lisatöötajad, saavutused, tegevusvaldkonnad); kõikide kodanike ja eelkõige haavatavate elanikkonnarühmade kohtlemine õigussüsteemis (kohtuasjade arv, lahendite tegemise mudelid); koondandmed varjupaigataotlejate, pagulaste ja võõrtöötajate kohtlemise/tingimuste kohta (sealhulgas vastavatesse asutustesse tehtud külastuste kohta); - elutingimuste, humanitaar- ja sotsiaalsete õiguste ning üldise olukorra parandamine; käimasolevate projektide tulemuste ulatus; uute projektide arv ja laad; taastatud laagriinfrastruktuuride ulatus; Palestiina pagulaste abiorganisatsiooni, Liibanoni ametiasutuste ja Liibanoni-Palestiina dialoogikomitee ning laagrite vahelise lävimise ja koostöö parandamiseks väljatöötatud algatused ja poliitika; - tööseaduse rakendamine (muudetud kujul, et võimaldada palestiinlastel teatavatel ametikohtadel töötada); Palestiina pagulaste abiorganisatsiooni ja muude usaldusväärsete allikate statistika ja aruanded palestiinlaste tööhõive kohta; meetmete võtmine Palestiina pagulaste tervishoiu- ja haridusstandardite parandamiseks. Ajakava Lühiajaline kuni keskmise pikkusega, kogu tegevuskava kestel. Lühiajaline: ÜRO üldise korrapärase läbivaatamise käigus antud soovituste järelmeetmed järgmise läbivaatamise ajaks (2014); tööseaduse muudatuse rakendusmääruste vastuvõtmine, mis võimaldab Palestiina pagulastel töötada; ning koduvägivalda ja võõrtöötajaid käsitlevate seaduste vastuvõtmine ja rakendamine. ELi meetmed Toetus Liibanoni suutlikkuse suurendamiseks inimõiguste valdkonnas ja ÜRO üldise korrapärase läbivaatamise käigus antud soovituste rakendamiseks (heakskiidetud soovitused, ettevalmistused järgmiseks tsükliks); toetus valitsusametnike suutlikkuse suurendamiseks seoses inimõiguste institutsionaalse kaitse ja aruandlusmehhanismidega; jätkuv toetus ja vastavalt võimalustele finantskoostöö ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga; toetus haavatavate rühmade vajaduste katmiseks, sealhulgas stabiilse õigusabisüsteemi väljatöötamiseks; jätkuv finantskoostöö Palestiina pagulaste abiorganisatsiooni ja muude osalejatega, et parandada palestiinlaste õigusi ning majanduslikke ja sotsiaalseid tingimusi. D. Riigi rahanduse juhtimise tõhustamine ja riigi vahendite tõhus kasutamine Kriteeriumid || Näitajad - Riigi rahanduse juhtimise sujuvamaks muutmine; eelarvemenetluste parandamine (eelarve vastuvõtmine parlamendis, eelmiste perioodide raamatupidamiskontode sulgemine, rahandusministeeriumi ning vastutavate ministeeriumide ja muude institutsioonide tegevuse koordineerimine); - avaliku sektori raamatupidamine vastamine tõhususe, aruandluse, läbipaistvuse ja prognoositavusega seotud rahvusvahelistele standarditele; IMFi poolt ning riiklike kulutuste ja finantsaruandluse hinnangus esitatud soovituste täitmine; riigi ja rahastajate (sh ELi) vahendite usaldusväärne haldamine; - kulude ja tulude suunamise ja kontrolli parandamine; - maksusüsteemi läbivaatamine, sealhulgas maksupuudujääkide vähendamine ja tõhususe parandamine; - avatud ja läbipaistvaid riigihankeid käsitlevad õigusaktid; korruptsiooni vastu võitlemiseks tehtavate jõupingutuste hõlmamine riigi rahanduse juhtimisse ja riigihangetesse; statistika ja välisauditite tõhustamine. || - Riigieelarve heakskiitmine; eelmiste aastate raamatupidamiskontode sulgemine; õigeaegsed ettevalmistused järgmise aasta eelarve koostamiseks; aktiivsem koordineerimine ministeeriumide vahel; - IMFi finantssektori hindamisprogrammi ning riiklike kulutuste ja finantsaruandluse hinnangus esitatud soovituste rakendamise ulatus; kõrgete tõhusus- ja läbipaistvusnormide järgimine; järelevalvemehhanismide kasutamine rahastajate vahendite kulutamisel (sealhulgas ELi vahendite puhul koostöö asjakohaste ELi asutustega); - andmed riigi kulutuste kohta; eelarvetoetuse kriteeriumite täitmine: selgelt määratletud riiklik või sektoripõhine reformipoliitika ja -strateegia, stabiilsusele orienteeritud makromajanduslik raamistik, usaldusväärne ja asjakohane programm riigi rahanduse juhtimise pidevaks parandamiseks, eelarve läbipaistvus ja eelarve üle kontrolli teostamine; - maksupoliitika muutmine üldise ja õiglase maksusüsteemi rakendamiseks; riigi tulude ja trahvide nõuetekohane kogumine (sealhulgas trahvid avaliku omandi ebaseadusliku kasutamise eest, elektriarved, liiklustrahvid); riigi tulude ja kulude statistika õigeaegne ja üksikasjalik avaldamine; - riigihangete seaduse vastuvõtmine; meetmete võtmine korruptsioonivastaste õigusaktide rakendamiseks; tõhusate järelevalvemehhanismide loomine: riigikontrolli sõltumatuse tõhustamine (aruandekohustus parlamendi ees, parlament kiidab heaks eelarve) ja selle tegevuse keskendamine üksnes välisaudititele; riigihangetel esinenud korruptsiooni uurimine ja kohtus menetlemine; Liibanoni tulemused ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni raames 2014. aastal korraldatavas uurimises; rangete auditeerimis- ja statistika koostamise meetodite kehtestamine. Ajakava Lühiajaline: eelarve vastuvõtmine, riigihankeseadus. Lühiajaline kuni keskmise pikkusega. ELi meetmed Toetus riigi rahanduse juhtimise reformistrateegia määratlemiseks ning rahandusministeeriumi suutlikkuse tugevdamiseks. Abi eelarve ettevalmistamise ja tulude prognoosimine parandamiseks. Toetus institutsionaalse raamistiku täiustamiseks, riigikontrolli loomiseks ja toimimiseks; abi seoses riigivara varahaldussüsteemiga; finantsmäärusi ja -tavasid käsitleva teabe vahetamine. E. Riigihalduses tõhususe, hea valitsemistava ja läbipaistvuse parandamine Kriteeriumid || Näitajad - Edusammud valitsemistava parandamisel, eelkõige korruptsioonivastase võitluse kaudu; - riigihalduse suurem läbipaistvus, sealhulgas seaduste ja eeskirjade vastuvõtmisele eelneva avatud konsultatsiooniprotsessi kehtestamine ning otsuste ja aruannete avaldamine; - ombudsmani institutsiooni toimimine; - personalireform, mille eesmärk on moodustada riigiteenistujate kaadrist üks üksus; projektid riigiteenistujate tegevuse tõhususe ja tulemuslikkuse parandamiseks; võrdsed võimalused meestele ja naistele; olemasolevate vabade ametikohtade täitmine; - valitsuse tegevuse tulemuslikkuse mõõtmise ja hindamise mudelite kasutuselevõtt; - menetluste lihtsustamine ja ühtsete kontaktpunktide loomine; - valitsuse IT-infrastruktuuri tugevdamine, et tagada andmekaitse ning suurendada tõhusust ja tootlikkust; - e-valitsuse ja e-teenuste käivitamine; - ELi ja rahvusvahelistele standarditele vastava usaldusväärse, õigeaegse ja korrapärase statistika koostamine ja avaldamine kõikides asjakohastes valdkondades, sealhulgas majandus (rahvamajanduse arvepidamine, maksebilanss, väliskaubandus, hinnad, ärisektorid, tööstus, teenused ja põllumajandus), ühiskond (demograafia, ränne, elamistingimused, tööhõive/töötus, haridus), infrastruktuur (energia, transport) ja haldus (kohalik ja piirkondlik tasand, õigus- ja tervishoiusüsteemid, niivõrd kuivõrd see on teostatav). || - Korruptsioonivastaste õigusaktide paketi eelnõu vastuvõtmine ratifitseeritud ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni alusel (sealhulgas juurdepääs teabele, ebaseaduslik vara, huvide konflikt ja korruptsiooni avalikustajate kaitse); kodanike poolt halduseeskirjade eiramise kohta esitatud kaebuste arvu vähenemine; Transparency Internationali koostatav korruptsiooni tajumise indeks; kodanikuühiskonna järelevalveroll; - avatud konsulteerimisprotsessi kehtestamine; korraldatud konsulteerimiste arv; avaldatud aruannete/otsuste arv; - ombudsmani ametisse nimetamine ja sellega seotud eeskirjade vastuvõtmine; - avaliku teenistuse ülesehituse läbivaatamine; riigiteenistujate töötingimuste kohandamine nii, et neist oleks võimalik moodustada ühtne personalikaader; koolitatud riigiteenistujate arv, naiste kõikidel haldustasanditel võrdse osalemise eesmärgi kehtestamine; vabade ametikohtade määr ministeeriumites; inimressursside juhtimise ja arendamise raamistiku väljatöötamine; - haldusalase tulemuslikkuse jälgimise ja hindamise süsteemi loomine; ametiasutuste kohustus esitada aruandeid; kodanikele tagasiside andmise kanalite loomine; - kehtivate menetluste läbivaatamine; lihtsustamise ja ühtsete kontaktpunktide loomise võimaluste kindlakstegemine; ühtsete kontaktpunktide katseprogrammi heakskiitmine ja käivitamine; - nüüdisaegse info- ja kommunikatsioonisüsteemi, sealhulgas turvaliste andmekeskuste väljaehitamine; otsuste tegemist toetavate süsteemide ja ettevõtte ressursiplaneerimise süsteemide kasutuselevõtt; - e-valitsuse portaali loomine, e-teenuste kavandamine ja esialgne kasutuselevõtt; - statistika koostamise riikliku üldplaani vastuvõtmine (nüüdisaegsete statistiliste meetodite kasutuselevõtt; standarditele, sealhulgas ÜRO ametliku statistika koostamise põhimõtetele vastavuse tagamine); Liibanoni institutsionaalse ülesehituse kohandamine statistika koostamise hõlbustamiseks; oluliste andmebaaside loomine (nt äriregister, teenuste andmebaas jne); statistika kättesaadavus kõikidel valitsuse veebisaitidel. Ajakava Keskmise pikkusega, kogu tegevuskava kestel. Lühiajaline: statistika koostamise riikliku üldplaani vastuvõtmine; korruptsioonivastaste õigusaktide vastuvõtmine; IT-infrastruktuuri ja e-valitsuse rakendamine. ELi meetmed Tehniline abi, sealhulgas mestimisprogrammid, et aidata kaasa kehtestatud kriteeriumite täitmisele. F. Julgeolekusektori juhtimise ja õiguskaitse tõhustamine, sealhulgas koostöö-, aruandlus- ja järelevalvemehhanismid, ning integreeritud piirihalduse edendamine Kriteeriumid || Näitajad - Sellise lähenemisviisi vastuvõtmine, mis on suunatud kodanike vajaduste ja ootuste täitmisele seoses julgeolekujõudude professionaalsuse, vastutuse, erapooletuse ja läbipaistvusega; - riikliku kriisi- ja katastroofiriskide juhtimise poliitika vastuvõtmine ja rakendamine, et edendada loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud õnnetuste ennetamist, nendeks valmisolekut ja neile reageerimise mehhanisme; - julgeolekuasutuste organisatoorse suutlikkuse parandamine; - ulatuslikum süsteemne koostöö ja teabevahetus Liibanoni julgeolekuasutuste vahel ning nende ja kohtusüsteemi vahel; julgeolekuasutuste üle teostatava tõhusa järelevalve tagamine; - riikliku integreeritud piirihalduse strateegia koostamine ja rakendamine; - seaduslike piiripunktide ja üldiste piirihaldusmenetluste ajakohastamine ja tugevdamine; tõhus patrull- ja vaatlustegevus kogu piiri ulatuses, relvarahu- ja demarkatsioonijoontel; riikliku ja piirkondliku koostöö tõhustamine salakaubaveo (sh raha, uimastid, relvad ja inimesed) vastu võitlemisel; - jätkuvad jõupingutused piiride tähistamisega seotud küsimustes seoses ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga nr 1701 ja Liibanoni merepiiriga. || - Usaldusväärsel ametitesisesel strateegilisel kavandamisel põhinev institutsiooniline areng; avaliku arvamuse uuringud kodanike rahulolu kohta seoses osutatavate julgeoleku- ja õigusriigi teenustega; käitumisjuhendist lähtuva lähenemisviisi rakendamine sisejulgeolekujõududes ja selle omaksvõtmine teistes julgeolekuasutustes; inimõiguste austamine õiguskaitsealases tegevuses; aruanded julgeolekuasutuste tegevuse kohta kinnipidamistel ja ülekuulamistel; karistamatuse juhtude vähenemine; - kodanikukaitseküsimuste arvestamine julgeolekusektori juhtimises; tsiviilkriisidele ja loodusõnnetustele / inimtegevusest tingitud õnnetustele tõhusaks reageerimiseks vajalike mehhanismide ja organisatsiooniliste struktuuride loomine; - õiguskaitseasutuste toimimise hindamine; asutusesiseste koolitusmehhanismide loomine; asutusesisesed enesehinnangud strateegilisel kavandamisel seatud eesmärkide põhjal; menetluste automatiseerimine; koondandmed korraldatud operatsioonide kohta; statistika; - asutustevahelise koostöö menetluste olemasolu ja rakendamine; statistika julgeoleku- ja kohtusüsteemi vahelise lävimise kohta kriminaaluurimistes; julgeolekuasutuste üle järelevalve teostamise institutsiooniliste mehhanismide analüüs; kodanikuühiskonna järelevalveroll; - integreeritud piirihalduse strateegia sõnastamine ja vastuvõtmine; riikliku piiriküsimuste koordinaatori ametisse nimetamine ja seotud haldusmeetmete võtmine strateegia rakendamiseks; - piiriinfrastruktuuri füüsiline ja IT-alane täiustamine nii piiripunktides kui ka keskses haldusasutuses; meetmete võtmine biomeetriliste tehnoloogiate kasutuselevõtuks passide ja viisade puhul; tõhusate kontrollide väljatöötamine ja rakendamine kogu riigipiiril; töötajate piisav varustatus ja koolitus, mis võimaldab neil tegutseda kooskõlas rahvusvaheliste standarditega; aruanded salakaubaveo või inimkaubanduse juhtumite ning Liibanoni ametivõimude reaktsiooni kohta, kohtuasjad, sõltumatud andmed (nt Frontex); - edusammud piiride tähistamisel; jätkuv pühendumus teha koostööd ÜRO ajutiste relvajõududega Liibanonis (UNIFIL) ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1701 rakendamisel ja seoses merepiiriga. Ajakava Lühiajaline kuni keskmise pikkusega, kogu tegevuskava vältel. Lühiajaline: sisejulgeolekujõudude strateegilise kavandamise protsessid; sisejulgeolekujõudude käitumisjuhendi täielik kohaldamine; riiklik katastroofiriskide juhtimise poliitika; integreeritud piirihalduse strateegia koostamine, millele viivitamata järgnevad rakendusmeetmed/-kavad. ELi meetmed Jätkuv abi julgeolekuasutuste professionaalsuse suurendamiseks; toetus hädaabiteenuste tõhusa toimimise tagamiseks; dialoog kodanikuühiskonnaga süsteemi reformimise küsimuses. Toetus strateegia väljatöötamiseks ja seaduslike piiripunktide toimimiseks, et parandada asutustesiseseid ja -vahelisi koordineerimismenetlusi ja -toiminguid; suutlikkuse suurendamine ja toetus integreeritud piirihaldussüsteemi loomiseks ning selle tulevaseks vastavusse viimiseks rahvusvaheliste standarditega (sealhulgas võimaluse korral biomeetriliste tehnoloogiate valdkonnas); meetmed Liibanoni ametiasutuste ja Frontexi vahelise aktiivse koostöö saavutamiseks operatiiv- ja tehnilisel tasandil. G. Kaubandusalase konkurentsivõime suurendamine ning täiendav kaubanduslik integratsioon ELi ja rahvusvaheliste turgudega, WTOga ühinemine Kriteeriumid || Näitajad - Ühinemine WTOga, WTO eeskirjade ja kohustuste täitmine, sealhulgas WTOga seotud asjakohaste õigusaktide vastuvõtmine ja rakendamine; - päritolureegleid käsitleva uue raamistiku vastuvõtmine (uus üle-euroopaline ja Vahemere piirkonna päritolureeglite protokoll, piirkondlik konventsioon) ja aktiivne osalemine Euroopa – Vahemere piirkonna päritolureeglite läbivaatamises; - ekspordi edendamise strateegia; - edusammud tööstustoodete vastavushindamise ja tunnustamise lepingute ettevalmistamisel kolmes prioriteetses sektoris (elektriseadmed, surveseadmed, ehitusmaterjalid); läbirääkimiste alustamine sektorites, kus ettevalmistused on lõpule viidud; - riiklik toidu jälgitavuse süsteem ja turustuskanalite (täpsemalt hulgiturgude) juhtimise täiustamine; kvaliteetse põllumajandusliku toidutööstuse tsoonid. || - WTOga seotud õigusaktide vastuvõtmine ja rakendamine, sealhulgas kaubandus- ja litsentside andmise seadus, standardiseadus, tehniliste normide ja vastavushindamismenetluste seadus, toiduohutusseadus, loomade karantiini paigutamise seadus, kaubamärkide seadus, kõlvatu konkurentsi seadus, tööstusdisainilahenduste seadus, autoriõiguseseaduse muutmine, taimekarantiini seaduse rakendamine; - kokkulepitud kohustuste täitmine WTOga ühinemiseks; - uue üleeuroopalise ja Vahemere piirkonna päritolureeglite protokolli vastuvõtmine; piirkondliku konventsiooni allkirjastamine, ratifitseerimine ja rakendamine; Liibanoni osalemine ja tegevus läbivaatamises; - ekspordi edendamise strateegia koostamine ja rakendamine; ekspordi soodustamist käsitleva seaduseelnõu vastuvõtmine; - asjakohaste horisontaalsete ja valdkondlike õigusaktide vastavusseviimine; standardimise, tehniliste normide, vastavushindamise, metroloogia ja turujärelevalve eest vastutavate institutsioonide (nt Liibanoni standardiorganisatsioon LIBNOR, akrediteerimisasutus COLIBAC, vastavushindamisasutused nagu rakendusuuringute instituut) moderniseerimine konkurentsivõime parandamiseks; läbirääkimiste alustamine sektorites, kus ettevalmistused on lõpule viidud; - toidu jälgitavuse süsteemi kavandamine ja rakendamine; turustuskanalite jälgimine ja parandamine (hulgiturgude tõhus reguleerimine, tootjatele turuandmetele juurdepääsu tagamine); kvaliteetsete tsoonide määratlemine. Ajakava Lühiajaline: edusammud WTOga ühinemisel ja päritolureeglite valdkonnas. Keskmise pikkusega: muud kriteeriumid, üldine konkurentsivõime. ELi meetmed Asjakohane tehniline abi ja toetus eespool täpsustatud kriteeriumite täitmiseks, sealhulgas läbirääkimiste ettevalmistamine tööstustoodete vastavushindamise ja tunnustamise valdkonna kolmes prioriteetses sektoris (elektriseadmed, surveseadmed, ehitusmaterjalid), kaubanduse arendamine ja ekspordi edendamine, suutlikkuse suurendamine seoses majandusministeeriumi ning kaubanduse kvaliteedi üksuse ja riikliku metroloogianõukoguga ning jälgitavuse süsteemiga. H. Ettevõtluskeskkonna parandamine, eeskätt mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks, ning siseturutingimuste arendamine põhisektorites Kriteeriumid || Näitajad - Osalemine Euroopa – Vahemere piirkonna tööstuskoostöö protsessis (nii sektoriülestes kui ka sektorispetsiifilistes meetmetes), Euroopa – Vahemere piirkonna ettevõtlusharta ning Euroopa – Vahemere piirkonna tööstuskoostöö tööprogrammi rakendamine; - ettevõtlust edendava ning mikro-, väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid soodustava keskkonna parandamine koos asjakohaste eelduste kehtestamisega ja mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning piirkondlike/ELi äriplatvormide, võrgustike ja programmide vaheliste sidemete tõhustamine; - innovatsiooni tähtsustamine; - ettevõtlust edendavate õigusaktide täiustamine: uus äriseadustik (Code de Commerce) ja konkurentsiseadus kooskõlas ELi ja rahvusvaheliste normidega, turvalist laenamist ja maksejõuetust käsitlevad eeskirjad; - uute äriühingute loomisega seotud haldusmenetluste lihtsustamine, sealhulgas läbipaistvad ja objektiivsed kriteeriumid, ühtne kontaktpunkt, elektroonilised menetlused; - investeerimispoliitika läbivaatamine ja stiimulid välismaiste otseinvesteeringute ligimeelitamiseks. || - Liibanoni aktiivne osalemine sektoriüleste ja sektorispetsiifiliste meetmete, sealhulgas harta järkjärgulisest muutmisest tulenevate meetmete võtmises; Euroopa – Vahemere piirkonna ettevõtlusharta rakendamise kohta 2008. aastal teostatud hindamises kasutatud näitajad; - keskkonna kohandamine n-ö ettevõtluse ökosüsteemi laiendamiseks; seda võimaldavate tegurite aktiivne edendamine: juurdepääs oskusteabele ja rahastamisele, suutlikkuse suurendamine, meedia, kultuur, suunised ja toetused; andmed Liibanoni mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osalemise kohta rahvusvahelistes äriplatvormides; sellise osalemise tulemused; - mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arvu kasv: äriühingute registreerimine, ettevõtete loomist käsitlev statistika, idufirmade arv, kodu- ja välismaiste investeeringute kasv; idufirmade ja/või investeeringust väljumisega seotud edulood; - akadeemiliste ringkondade ja tööstuse vahel tihedama koostöö õhutamine; valitsuse toetus innovatsioonile; - õigusaktide vastuvõtmine ja tõhus jõustamine; seotud haldusalaste ja korralduslike muudatuste tegemine: konkurentsiameti loomine, elektroonilise reaalajas töötava äriregistri loomine; maksejõuetusmenetluse ümberkorraldamine ja tugevdamine; - äriühingu registreerimise aja ja kulu märgatav vähendamine; ettevõtluse tugiteenuste arv ja mitmekesisus; - õiguslike, poliitikaalaste ja haldussätete läbivaatamine, õiguskindluse ja investeeringute kaitse parandamine; meetmed rahalise kaasamise edendamiseks (omakapitali rahastamine, riskikapital, investorite võrgustik). Ajakava Keskmise pikkusega kuni pikaajaline, kogu tegevuskava kestel. Lühiajaline (arutatakse läbi Liibanoniga): innovatsioon, ettevõtlus ja Euroopa – Vahemere piirkonna tööstuskoostöö rakendamine. ELi meetmed Asjakohane tehniline abi eespool täpsustatud kriteeriumite täitmiseks, sealhulgas ettevõtluskliima parandamiseks, kvaliteetsete infrastruktuuride ajakohastamiseks ja innovatsiooni ning mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamiseks. I. Põllumajandustoodete tootmise ja turustamise tõhustamine kooskõlas rahvusvaheliste standarditega, liberaliseerimise edendamine, konkurentsivõime suurendamine ja maapiirkondade majanduse arendamine Kriteeriumid || Näitajad - Põllumajandust, kalandust ja maapiirkondasid käsitleva pikaajalise riikliku strateegilise raamistiku koostamine, mis on suunatud vaeste toetamisele ja töökohtade loomisele ning mille eesmärk on mitmekesistada tegevust ja töövõimalusi maapiirkondades; kehtivate õigusaktide rakendamine ja järgimine; tõhus haldus riiklikul ja kohalikul tasandil ning erasektori sidusrühmade õiguste tugevdamine; parem ülevaade põllumajandussektorist; - metsakaitse tugevdamine ja meetmed metsa uuendamiseks; - kvaliteetse tootmise poliitikaraamistiku loomine, täpsemalt geograafiliste tähiste kaitsmine ja mahepõllumajandusliku tootmise toetamine; - investeeringud toidu ohutuse ja kvaliteedi viimiseks rahvusvahelisele tasemele; nn talust toidulauani põhimõttele vastavate sanitaar- ja fütosanitaarnõuete jõustamine ning nende viimine kooskõlla rahvusvaheliste ja ELi normidega; - tootmisinfrastruktuuri tõhustamise toetamine; tootmise ja maapiirkondade majanduse mitmekesistamine; töökohtade loomisele suunatud kohaliku suutlikkuse tugevdamine (tootjarühmad, kogukonnad); - põllumajandustootjatele laenuvõimaluste loomine ja maaelu arendamise algatused; - turustamisprotsesside parandamine, muu hulgas välisturgudel, näiteks mahetoodete sertifitseerimismehhanismide, sealhulgas samaväärsussüsteemide tõhustamise kaudu; - edusammud põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete ja kalandustoodetega kauplemise liberaliseerimise suunas kooskõlas Rabati tegevuskavaga, et parandada ekspordivõimalusi; edusammud geograafiliste tähiste kaitsmist käsitleva kokkuleppe saavutamise suunas. || - Strateegilise raamistiku koostamine ja vastuvõtmine valitsuses, pöörates tähelepanu maaelu arengule; põllumajandusettevõtete viimine kooskõlla õigusaktidega; regulatiivsete täiustuste laad ja ulatus; avalike haldusasutuste haldussuutlikkuse suurendamine; erasektori sidusrühmade (tootjate ühendused, teabeleviteenused jne) toetamine, et suurendada nende autonoomsust; maa liigitamine vastavalt maakasutuse üldplaanile; tootjate, maa ja põllukultuuride põllumajandusregistri loomine; põllumajandustootjate õiguste tugevdamine juba loodud kaubanduskodade struktuurides; - riikliku metsa uuendamise kava rakendamine; mis tahes maatükkidel (avalikus või eravalduses) paiknevate metsamaade kaitse kajastamine õigusaktides kooskõlas riikliku maakorralduse kavaga; meetmete võtmine metsa uuendamiseks; riiklike ja piirkondlike parkide loomise kavade rakendamine; - Liibanoni olukorrale vastava poliitika kavandamine; - toiduohutusameti loomine; rohkem vahendeid halduseks ning ohutus- ja kvaliteedinorme tagavatele mehhanismidele; sanitaar- ja fütosanitaarnõuete kooskõlastamine Maailma Loomatervise Organisatsiooni, codex alimentarius’e, rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni ja ELi acquis’ga; standardite tõstmine ja kontrolli teostamine ning standardite täitmist (mittetäitmist) käsitlevate andmete esitamine; - infrastruktuuri tõhustamist käsitlev statistika; tootmisandmed; andmed tööhõive kohta asjaomases sektoris; - laenuvõimaluse loomine, andmed selle toimimise kohta; - turustustoimingute täiustamine (pakendamis- ja märgistamisnormid, ekspordiprotseduurid); sertifitseerimismenetluste läbivaatamine ja vajaduse korral nende kehtestamine/parandamine; - läbirääkimiste alustamine kaubanduse täiendavaks liberaliseerimiseks; põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste kaitset käsitleva kokkuleppe üle arutelude alustamine. Ajakava Lühiajalised kuni pikaajalised. Lühiajalised: toidu jälgitavuse süsteem, turustuskanalite haldamine. ELi meetmed Tuginemine parimale tavale ning põllumajanduse ja maaelu arengu Euroopa naabrusprogrammi (ENPARD) toetusele; põllumajandusministeeriumi ning asjakohaste veterinaar- ja toiduohutusasutuste tehniline abistamine, institutsionaalne mestimine ja suutlikkuse suurendamine sanitaar- ja fütosanitaarvaldkonnas (õigusaktide uuendamine, haldusalane ümberkorraldamine, töötajate koolitamine); toetus metsa uuendamise poliitikale; toetus mitmekesistamiseks, pannes rõhku suurema lisandväärtusega toodetele, ja põllumajandusrajatiste/ -infrastruktuuri ajakohastamiseks, sealhulgas kvaliteedi tagamiseks; turustamisalane oskusteave; toetus ELi eeskirjade rakendamiseks sanitaar- ja fütosanitaarnõuete valdkonnas. J. Keskkonnakaitse parandamine ja säästva piirkondliku arengu edendamine suurema detsentraliseerimise ning omavalitsuste ja kohalike asutuste õiguste tugevdamise kaudu Kriteeriumid || Näitajad - Omavalitsustele ja kohalikele asutustele riigi toetuse andmine infrastruktuuri käitamiseks, haldamiseks ja korrashoiuks ning peamiste majanduskasvu soodustavate munitsipaalteenuste osutamiseks; - omavalitsuste institutsioonilise, rahandusliku ja haldusalase autonoomia tugevdamine; kohalikele asutustele otsuste tegemise õiguse andmine; - omavalitsuste väärtuse suurendamine kodanike jaoks ja nende kogukonnas osalemise tugevdamine kohalike kodanikuühiskonna organisatsioonidega loodavate partnerluste kaudu, pöörates tähelepanu meeste ja naiste võrdsetele võimalustele ning tõhususele; - pikaajalise säästva arengu, keskkonna kaitsmise ja kliimamuutuste vastu võitlemise vajaduse tunnustamine, muu hulgas oluliste rahvusvaheliste õiguslike instrumentide ratifitseerimise teel; tõhusam keskkonna ja kliimamuutustega seotud kavandamine ja poliitika kujundamine riigi tasandil; korrapärase keskkonnaseire teostamine ja andmete avaldamine; - aktiivsed jõupingutused saastest puhastamise ja bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas kooskõlas riiklike kavadega ning piirkondlikes kavades ja ELi algatustes osalemise teel. || - Riigi toetuse maht ja vorm; kohalikele asutustele laekuvate ja nende väljamakstavate finantsvoogude sujuvamaks muutmine (sealhulgas telekommunikatsioonitasud ja sõltumatu munitsipaalfondi taaselustamine); sellise mehhanismi käivitamine, mis võimaldab kohalikele asutustele tõhusa ja läbipaistva juurdepääsu arenguvahenditele; siseministeeriumi ja omavalitsuste asjakohase haldussuutlikkuse tugevdamine; - kohalike asutuste õiguste tugevdamise raamistiku vastuvõtmine; seotud meetmete võtmine kohalike asutuste tugevdamiseks; vastuvõetud kohalike maakasutuskavade arv; kohalikke tulusid ja makse käsitlevate õigusaktide ajakohastamine; - andmed osutatavate teenuste kvaliteedi/ulatuse ja tõhususe kohta; kohalike kodanikuühiskonna organisatsioonidega partnerluste loomine, mille tulemusi hinnatakse parima tava koostamiseks; - säästva arengu arvestamine valitsuste ja kohalike asutuste poliitikas ja meetmetes; konventsioonide (CITES, MARPOLi VI lisa, Barcelona konventsiooni protokollid, täpsemalt rannikualade integreeritud majandamist käsitlev protokoll ja avamereprotokoll) ratifitseerimine; haldusalane ümberkorraldamine, mis võimaldab keskkonna riiklikku koordineerimist ja kavandamist; riiklike keskkonnanäitajate määratlemine; meetmete võtmine kliimamuutuste vastu võitlemiseks ja keskkonnaseire riikliku võrgustiku loomine; õhukvaliteedi tõhusama seire teostamine suuremates linnades; - Vahemere saastest puhastamist käsitlevas algatuses „Horisont 2020” ja maismaal toimuvate tegevuste põhjustatud reostust käsitlevas strateegilises tegevusprogrammis osalemise algatamine kooskõlas riikliku tegevuskavaga; konkreetsete meetmete võtmine Vahemere saastest puhastamiseks (sh piirkondlike kavade raames); riikliku bioloogilise mitmekesisuse strateegia ja tegevuskava rakendamine ning Barcelona konventsioonil põhinevas bioloogilise mitmekesisuse kaitse strateegilises tegevusprogrammis osalemise algatamine. Ajakava Lühiajaline kuni keskmise pikkusega, kogu tegevuskava kestel. Lühiajaline: edusammud omavalitsuste õiguste tugevdamise ühtse kontseptsiooni väljatöötamise suunas; keskkonna planeerimine ja riiklik koordineerimine; CITESi konventsiooni ratifitseerimine. ELi meetmed Suutlikkuse suurendamine riiklikul tasandil, et oleks võimalik rakendada tõhusale detsentraliseerimispoliitikale suunatud reforme ja parandada suhteid kohalike asutustega; suutlikkuse suurendamine kohalikul tasandil, et tugevdada kohalike asutuste tehnilist, haldus- ja finantsalast suutlikkust eeskätt seoses kohalike arengukavade ja -projektide sõnastamise ja rakendamisega; rahaline toetus kohalikele algatustele ja projektidele, mis on suunatud teenuste osutamise, tulude teenimise ja kohaliku juhtimise võimekuse parandamisele; konkreetselt munitsipaalinfrastruktuuride rahastamiseks ettenähtud stabiilse vahendi kavandamist käsitlevate uuringute rahastamine; valitsuse ning kodanikuühiskonna, erasektori, akadeemiliste ringkondade ja meedia partnerluse edendamine, et viia ellu katseprojekte reostuse vähendamiseks ja muudes valdkondades; toetus riikliku säästva arengu strateegia koostamiseks ja rakendamiseks; kliimamuutuste ja keskkonnajuhtimise alase suutlikkuse suurendamine. K. Riikliku haridusstrateegia rakendamine, tehnilise ja kutsehariduse parandamine Kriteeriumid || Näitajad - Avaliku eelkooli ja alghariduse tõhustamine; õpingute lõpetamise määra ja saavutuste parandamine; kodakondsuse ja sotsiaalse kaasatuse alase hariduse elementide tugevdamine õppekavas; koolide eelarvealase ja korraldusliku sõltumatuse suurendamine; - toetus Liibanoni kõrgharidussüsteemi vabatahtlikule lähenemisele Bologna protsessi põhimõtetele; - uue tehnilise ja kutsehariduse strateegia väljatöötamine ja vastuvõtmine kooskõlas Torino protsessi põhimõtetega; oskuste arendamise ja tööturu vajaduste vahelise sideme tugevdamine avaliku ja erasektori ning kodanikuühiskonna vaheliste terviklike ja osalemist soodustavate programmide koostamise kaudu; - institutsionaalse suutlikkuse tugevdamine ning asjakohaste mehhanismide ja vahendite väljatöötamine; - hariduse kvaliteedi parandamine kõikidel tasanditel, võttes arvesse teadmistepõhise majanduse nõudeid; kvaliteedi tagamise süsteemide kasutuselevõtt kooskõlas Bologna protsessi põhimõtetega; - kutsealase sertifitseerimise riikliku kvalifikatsiooniraamistiku ning varasemate õpingute ja kogemuste tunnustamise süsteemi väljatöötamine; õppekavade reform. || - Õpingute lõpetamise määr ja õpilaste saavutuste tase; õpetajate koolitamise läbivaatamine; aktiivse õppemetoodika ja järelaitava õpetamise kasutuselevõtt; alghariduse tõhususe mõõtmise süsteemi kehtestamine; õppenõukogude ja vanematekogude loomine; õppekavade kohandamine; koolide autonoomia suurendamine; - kolmeetapilise süsteemi vastuvõtmine, ainepunktide süsteemi kasutuselevõtt, kvaliteedi tagamise tõhustamine, sotsiaalse mõõtme tugevdamine, õpilaste osalemise tugevdamine, kvalifikatsiooniraamistiku loomine, liikuvuse suurendamine, tunnustamise ja samaväärsusega seotud vahendite väljatöötamine; - läbivaadatud tehnilise ja kutsehariduse programmi koostamine ja vastuvõtmine; kvalifikatsioonivõrgustiku väljatöötamine; tööturu vajaduste korrapärane analüüsimine ja teabesüsteemi loomine; karjäärivõimaluste kaardistamine; haridus- ja äriringkondade vaheliste koostöösidemete tugevdamine; kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartnerite kaasamine; koostöö teiste ministeeriumitega kutsealade sertifitseerimise riikliku raamistiku loomisel; - ministeeriumi ametijuhendite läbivaatamine ja täiendamine; olemasolevate üksuste ajakohastamine ja uute moodustamine ning ministeeriumi ülesehituse arendamine; järelevalve- ja planeerimisüksuste ning -vahendite loomine; IT ulatuslikum kasutamine; õpilaste infosüsteemi kasutuselevõtt; - hindamissüsteemi loomine ja institutsionaalne kasutuselevõtmine haridusvaldkonna igal tasandil; hariduse kvaliteedinäitajate vastuvõtmine ning kõrghariduse kvaliteedi tagamise riikliku ameti loomine (vajalike õigusaktide vastuvõtmine ja rakendamine); madalamate tasandite hariduse kvaliteedi kontrollimise süsteemi väljatöötamine; - kutsealade kvalifikatsioonide määratlemine õpiväljundite osas ning riikliku reguleerimisasutuse poolne akrediteerimine; riikliku kvalifikatsiooniraamistiku kehtestamine ja lõpetamine kõnealuste määratluste põhjal; kutseõppetunnistuste riikliku registri muutmine vastavalt riiklikule kvalifikatsiooniraamistikule, kvalifikatsioonide tõendamise süsteemi loomine asjakohaste dokumentide põhjal; piisava IT-süsteemi väljaarendamine; iganenud õppekavade reformimine pädevuspõhisteks, institutsioonide rolli selgitamine; toetus seotusele tööturu vajadustega. Ajakava Keskmise pikkusega kuni pikaajaline, kogu tegevuskava kestel. Lühiajaline: tehnilise ja kutsehariduse strateegia vastuvõtmine; hariduse kvaliteedi näitajate määratlemise ning kõrghariduse kvaliteedi tagamise riikliku ameti loomisega alustamine. ELi meetmed Suutlikkuse suurendamine kõrghariduse kvaliteedi tagamise ameti loomiseks; TEMPUSe programmi kasutamine kõrgharidussüsteemi ümberkorraldamise toetamiseks; toetus tehnilise ja kutsehariduse strateegiale; liikuvuse suurendamine programmi Erasmus Mundus ja Marie Curie nimelise meetme alusel; toetus Liibanoni ülikoolide osalemiseks Jean Monnet’ programmis; toetus partnerluste loomiseks erasektori ning kodanikuühiskonnaga üld- ja kutsehariduses; abi tehniliste ja kutseprogrammidega seotud küsimustes; toetus tõenditel põhinevaks poliitikakujundamiseks; järelmeetmed programmidele „Õpingute lõpetamise määra ja saavutuste parandamine” ning „Kodakondsus hariduses” ning kutsehariduse ulatuslikum tööturu vajadustega kooskõlla viimine. L. Sotsiaalkaitse ja tervishoiuteenuste pakkumise parandamine Kriteeriumid || Näitajad - Kõikide elanikkonnarühmadele juurdepääs taskukohasele ja kvaliteetsele tervishoiule; - tervishoiusüsteemi reform, tuginedes erinevate ravikindlustuse mudelite uurimisele; - sotsiaalkaitse, sealhulgas tervishoiuteenused ja vanaduspension ka erasektoris töötavatele inimestele; - osalemine asjakohastes ELi/rahvusvahelistes programmides. || - Haiglate lepingutingimuste läbivaatamine, et parandada teenuste osutamist riiklikes haiglates; - esmatasandi tervishoiuteenuste paketi määratlemine ja rakendamine; - selliste uute eeskirjade vastuvõtmine, millega luuakse kaasavamad tervishoiu- ja pensionisüsteemid; - jätkuv osalemine nakkushaiguste tõrje võrgustikus Episouth (mille tegevus lõpeb 2013. aastal). Ajakava Keskmise pikkusega kuni pikaajaline, kogu tegevuskava kestel. ELi meetmed Tehniline abi Liibanoni üldise töö- ja sotsiaalkaitsepoliitika läbivaatamiseks kooskõlas Euroopa Liidu parima tavaga. Toetus riikliku sotsiaalkindlustusfondi ja riikliku tööhõiveameti reformimiseks ning tööministeeriumi suutlikkuse suurendamiseks. M. Energiavarustuse laiendamisele suunatud energiastrateegia rakendamine, struktuurireformi käivitamine ning taastuva ja vähese CO2-heitega energia kasutamine ning energiatõhususe edendamine Kriteeriumid || Näitajad - Olemasolevate energeetika ja elektrienergia valdkonna hädaolukordade lahendamise plaanide rakendamisega alustamine, tagades piisava rahastamise; õigusliku ja reguleeriva raamistiku tõhustamine; energiavaldkonda reguleeriva asutuse loomine; - eelarvemõju ja elektrisektori edasise arendamise analüüs; sektori ümberkorraldamine, et saavutada suurem tõhusus, parem elektrienergia varustus (elektrikatkestuste vähendamine) ja selle kättesaadavus kõigile; - füüsilise infrastruktuuri ehitamine ning nõuetekohane hooldamine ja ajakohastamine; - kõikides sektorites energiatõhususe ja taastuvenergia kavade, sealhulgas taastuvate ja vähese CO2-heitega energiaallikate kasutamisele suunatud projektide rakendamisega alustamine, seades eesmärgiks katta 12% kogu energiavajadusest taastuvatest energiaallikatest pärit energiaga (nagu on ette nähtud 2010. aasta elektrienergia kavaga). || - Olemasolevate plaanide kasutuselevõtt/rakendamine; puuduvate õigusaktide vastuvõtmine; spetsialiseerunud reguleeriva asutuse kavandamine ja loomine; - muudatused sektori rahastamises, et vähendada koormust riigieelarvele; finantsmeetodite parandamine (tasude kogumine, trahvid hilinenud maksete eest, pakkumise/nõudluse arvutused); ebaseadusliku tarbimise ohjeldamine; edusammud Électricité du Libani ümberkorraldamisel äriühinguks; - elektri tootmise kasvu ulatus; andmed elektrienergia varustuse, sealhulgas elektrikatkestuste esinemise kohta, ning elektri kättesaadavus kogu Liibanonis; - parandatud või ajakohastatud füüsilise infrastruktuuri maht; paranenud infrastruktuuriga alade arv; - kõik sektorid on teadlikud taastuvenergia ja energiatõhususe eesmärkidest; meetmete võtmine energiatõhususe suurendamiseks ning taastuvate ja vähese CO2-heitega energiaallikate väljatöötamiseks, sealhulgas selleks, et hõlbustada kliimamuutustele vastupanuvõimet parandavate vähese CO2-heitega arenguprojektide käivitamist ja elluviimist; - märkimisväärsed investeeringud, mida võimendab riiklik energiatõhususe ja taastuvenergia meede; kõnealuste investeeringute maht; riikliku meetme muutmine jätkusuutlikuks mehhanismiks. Ajakava Keskmise pikkusega, kogu tegevuskava kestel. Lühiajalised (arutatakse läbi Liibanoniga). ELi meetmed Abi reguleeriva raamistiku tõhustamiseks ja vajaduse korral tulevase seadusandja suutlikkuse suurendamiseks; tehniline toetus ja investeeringutoetus energiatõhususe ja taastuvenergia projektidele; abi piirkondliku koostöö tõhustamiseks maagaasi, elektrienergia, energiaturu, energiatõhususe jm valdkondades. Lisa ELi-Liibanoni tegevuskava: lisaeesmärgid Ülevaade 1. Poliitiline reform ja dialoog......................................................... Error! Bookmark not defined. 2. Reformid ja koostöö õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas. Error! Bookmark not defined. 3. Majanduslik ja sotsiaalne reform, säästev areng.......................... Error! Bookmark not defined. 3.1. Majandus- ja rahandusreform................................................. Error! Bookmark not defined. 3.2........ Sotsiaal- ja rändeküsimused, säästev riiklik ja piirkondlik sotsiaalmajanduslik areng........ 32 4. Kaubandusega seotud küsimused, turu- ja regulatiivvaldkonna reform Error! Bookmark not defined. 4.1. Tööstus, kaubandus ja teenused.............................................. Error! Bookmark not defined. 4.2. Turg, konkurents ja ettevõtluskeskkond.................................. Error! Bookmark not defined. 4.3. Toll ja maksundus................................................................... Error! Bookmark not defined. 5. Haridus ja teadusuuringud, infoühiskond, kodanikuühiskond ja kultuur Error! Bookmark not defined. 5.1. Haridus, teadus ja tehnoloogia, teadus- ja arendustegevus, innovatsioon ja infoühiskond Error! Bookmark not defined. 5.2. Noored ja sport, kodanikuühiskond, kultuur ja inimestevahelised kontaktid Error! Bookmark not defined. 6. Põllumajandus ja kalandus......................................................... Error! Bookmark not defined. 7. Transport, energia ja keskkond.................................................. Error! Bookmark not defined. 7.1. Transport............................................................................... Error! Bookmark not defined. 7.2. Energia................................................................................................................................ 39 7.3. Keskkond, sealhulgas kliimamuutused.................................................................................. 39 Valdkonnad 1. Poliitiline reform ja dialoog ELi-Liibanoni ühisorgan, kes selle valdkonna küsimusi peamiselt arutab: · inimõiguste, demokraatia ja avaliku halduse allkomitee Kõnealuse valdkonna prioriteedid, nagu need on määratletud tegevuskava põhiosas: · valimisreform rahvusvaheliste standardite kohase taseme saavutamiseks ja Liibanoni parlamendi tõhususe suurendamiseks; · inimõigused ja haavatavate elanikkonnarühmade, sealhulgas Palestiina pagulaste kaitse õigusaktide või muude asjakohaste meetmete ja sihtotstarbelise tegevuse kaudu; · riigihalduses tõhususe, hea valitsemistava ja läbipaistvuse parandamine. Lisaeesmärgid a) Liibanoni ja ELi partnerluse süvendamine korrapärase poliitilise dialoogi, mitmesuguses vormis ja eri foorumitel toimuva teabevahetuse kaudu ning koostöö ühiste poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. See hõlmab eelkõige järgmist: – korrapärased kahepoolsed arutelud eri tasanditel, et tagada ELi-Liibanoni assotsieerimislepingu ja Euroopa naabruspoliitika tõhus rakendamine Liibanonis; – tugevdatud koostöö välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas; – dialoog ja koostöö piirkondlikes küsimustes, mis on suunatud konfliktide ennetamisele, kriisiohjamisele ja ühiste julgeolekuohtude lahendamisele. Mõlemapoolne pühendumus Lähis-Ida rahuprotsessi edendamisele eesmärgiga saavutada Lähis-Idas õiglane ja püsiv rahu kooskõlas rahvusvahelise õiguse ja ÜRO asjakohaste resolutsioonide, Madridi põhimõtete (võttes arvesse maade vahetamist rahu vastu), nn teekaardi, poolte vahel varem saavutatud kokkulepete ning Beirutis 2002. aastal vastuvõetud Araabia rahualgatusega; – koostöö mitmepoolsetes institutsioonides, muu hulgas selleks, et aidata kaasa ÜRO jõupingutustele leida konfliktidele rahumeelne lahendus. Eelkõige hõlmab see jätkuvat pühendumist koostööle ÜRO ajutiste relvajõududega Liibanonis, et säilitada rahu Lõuna-Liibanonis; – koostöö asjakohaste ÜRO resolutsioonide ja muude rahvusvaheliste kohustuste täitmisel, muu hulgas seoses Liibanoni erikohtuga; – liitumine Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudiga ning selle rakendamiseks vajalike seadusemuudatuste vastuvõtmine; – Euroopa Parlamendi ja Liibanoni parlamendi vahel toimuva dialoogi jätkamine. b) Demokraatia ja õigusriigi põhimõtte tugevdamine struktuurireformide, avalike asutuste tugevdamise ja valitsemise parandamise teel, nagu on kirjeldatud tegevuskava prioriteetides. c) Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse raamistiku täiendav tugevdamine lisaks prioriteetsetele eesmärkidele, eelkõige järgmise kaudu: – inimõiguste ja põhivabadustega seotud rahvusvaheliste kohustuste täitmise tagamine; – edasised jõupingutused surmanuhtlusele de facto moratooriumi kehtestamiseks. Dialoogi alustamine surmanuhtluse kaotamise üle, sealhulgas kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti teise fakultatiivprotokolliga ühinemine; – meetmete võtmine sõnavabaduse ja meedia sõltumatuse tagamiseks; – kogunemis- ja ühinemisvabaduse kaitsmine ning seda reguleeriva õigusraamistiku ja menetluste tugevdamine, eeskätt ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitset käsitleva ILO konventsiooni nr 87 ratifitseerimise ja rakendamise kaudu; – arutelude jätkamine ilmaliku isikustaatuse seaduse vastuvõtmise üle, millega antakse Liibanoni kodanikele tsiviilõigused ja -kohustused olenemata nende religioossest kuuluvusest; – mis tahes alustel toimuva diskrimineerimise keelu järgimise tagamine õigusaktides ja tegelikkuses, sealhulgas seksuaalsel sättumusel põhineva diskrimineerimise vältimine; – inimõigustega seotud küsimuste alase õppe laiendamine kõikidele haridustasanditele ja koolide õppekavadesse; – poliitikaküsimustes korrapärase konsulteerimise jätkamine asjakohaste kodanikuühiskonna esindajatega. d) Ühiskonnas rahu ja leppimise edendamine, et lahendada võimaliku ebastabiilsuse algpõhjused, toetades järgmist: – kaasav ja pidev dialoog Liibanoni kogukondade ja nende esindajate vahel, sealhulgas riigisisese arutelu taaskäivitamine, dialoog usujuhtide vahel ja muudes võimalikes raamistikes; – kodanikuühiskonna algatused, mille eesmärk on soodustada arutelusid selliste aluspõhimõtete üle nagu Liibanoni hiljutine ajaloopärand, sotsiaalne ühtekuuluvus ja ühised väärtused; – mitmes sektoris reformide väljatöötamine ja rakendamine nii, et see aitaks ületada ühiskonnas esinevaid lõhesid, seades sihiks ühist huvi pakkuvate eesmärkide saavutamise; – tahtevastase kadumise probleemi käsitlemine kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmist käsitleva konventsiooni ratifitseerimise ja rakendamise ning kadunud isikuid ja tahtevastast kadumist käsitlevaid õigusakte ettevalmistava sõltumatu riikliku komisjoni loomise teel. e) Massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamine ning tavarelvastuse ja laskemoona ebaseadusliku hankimise ja leviku vastu võitlemine, parandades samas üldist koordineerimist ja laiendades koostöö ulatust selles valdkonnas, keskendudes järgmisele: – ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540/04 ja muude rahvusvaheliste kohustuste täitmine; tõhusad meetmed täiendavate rahvusvaheliste instrumentidega, täpsemalt jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise 1997. aasta Ottawa konventsiooniga ühinemiseks; panustamine tavarelvastusega seadusliku kauplemise kõrgeid norme kehtestava relvakaubanduslepingu sõnastamisse ja rakendamisse; – massihävitusrelvade ja nende kandevahenditega (sh ballistilistega rakettide) seotud materjalide, sealhulgas kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogiate ekspordi ja transiidi üle tõhusate riiklike kontrollisüsteemide väljatöötamine, tagades rikkumiste korral mõjusad karistused; – massihävitusrelvade, nende kandevahendite ja seotud materjalide salakaubaveo ennetamine ja tõkestamine; samuti väikerelvade salakaubaveo ennetamine ja tõkestamine eelkõige väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse kõigi aspektide ennetamist, tõkestamist ja likvideerimist käsitleva ÜRO tegevuskava kaudu; – Lähis-Idas vastastikku ja reaalselt kontrollitava massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide vaba tsooni loomise edendamine; toetus ELi edasistele algatustele selles valdkonnas ja neis osalemine; – Liibanoni õigusaktide muutmine kooskõlas ELi ühise seisukohaga tavarelvastuse ekspordi kohta. 2. Reformid ja koostöö õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas ELi-Liibanoni ühisorgan, kes selle valdkonna küsimusi peamiselt arutab: · õiguse, vabaduse ja turvalisuse allkomitee Kõnealuse valdkonna prioriteedid, nagu need on määratletud tegevuskava põhiosas: · kohtusüsteemi (sealhulgas vanglad) reformimine selle tõhususe, tulemuslikkuse ja sõltumatuse suurendamiseks; · julgeolekusektori juhtimise ja õiguskaitse tõhustamine, sealhulgas koostöö-, aruandlus- ja järelevalvemehhanismid; · integreeritud piirihalduse edendamine. Lisaeesmärgid a) Võitlus narkootikumide ja nende kuritarvitamise vastu tervikliku riikliku poliitika raamistikus, mis hõlmab narkootikumide tootmise (sealhulgas narkootikumide lähteainete väärkasutamise) kriminaliseerimist ja tõkestamist, asjaomaste põllukultuuride likvideerimist, narkootikumide kuritarvitamise ja uimastisõltuvuse ennetamist, teadlikkuse suurendamist, ravi ja rehabiliteerimist. Sellega kaasneb vajadus järgmise järele: – riiklik koordineerimine, st ametitevahelise komitee loomine poliitika kujundamiseks ja selle rakendamise jälgimiseks; – narkootikumide kuritarvitamise ennetamise ja ravimise suutlikkuse parandamine ühiskondlikul tasandil ja meditsiiniliste vahenditega; – rahvusvaheline koostöö ja teabevahetus seoses tervikliku uimastivastase poliitika kõikide tahkudega, samuti seoses ÜRO asjakohaste konventsioonide (eelkõige 1988. aasta narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastase ÜRO konventsiooni) rakendamisega. b) Võitlus organiseeritud kuritegevuse, eeskätt inimkaubanduse, relvade ebaseadusliku tootmise ja salakaubaveo ning küberkuritegevuse (sh lapsporno) vastu. See hõlmab järgmist: – rahvusvahelise õiguse (eelkõige 2000. aasta rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsiooni ja selle protokollide) rakendamine; – riigisisese suutlikkuse väljaarendamine kooskõlas rahvusvaheliste normide ja eeskirjadega, muu hulgas inimkaubanduse ohvrite, eeskätt naiste ja laste kaitse ja abistamise valdkonnas (õigusalane ja sotsiaalne abi, taasintegreerumisele suunatud psühholoogiline toetus); – politsei, piirivalve, tolliküsimuste ja kohtulike järelmeetmete valdkonnas tegutsevate õiguskaitseasutuste piirkondlik ja rahvusvaheline koostöö, sealhulgas Liibanoni ja ELi liikmesriikide vahel, eesmärgiga vahetada eriteadmisi parima tava, koolituste, tegevusmudelite ja töömeetodite kohta, soodustada inimkaubanduse valdkonnas erikoostööd päritolu- ja transiidiriikidega ning õigusalast koostööd tunnistajakaitse- ja abiprogrammides. c) Rahapesuvastase võitluse jätkamine kooskõlas rahapesuvastase töökonna kehtestatud normidega seaduslike kanalite kaudu toimuva teabevahetuse ning ulatuslikuma koostöö ja toetuse teel, eelkõige järgmistel eesmärkidel: – vahetada ajakohast teavet rahapesusüsteemide vastu võitlemiseks; – tugevdada finantsteabesüsteeme, eelkõige sularaha liikumise ja välismaale tehtavate elektrooniliste ülekannete jälgimist; – säilitada tihe koostöö Liibanoni õiguskaitseasutuste vahel ning Liibanoni ja rahvusvaheliste organisatsioonide (Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika rahapesuvastase töökonna) ning ELi liikmesriikide vastavate asutuste vahel. d) Terrorismivastane võitlus ÜRO asjakohaste resolutsioonide ja konventsioonide raamistikus, tagades inimõiguste täieliku austamise kooskõlas ÜRO soovitustega, rakendades Euroopa – Vahemere piirkonna terrorismivastase võitluse tegevusjuhendit ning tugevdades Liibanoni ja ELi vahelist koostööd järgmistes valdkondades: – terrorismi rahastamise vastane võitlus kooskõlas rahapesuvastase töökonna soovitustes kehtestatud normidega ja nende normide rakendamise teel; – Liibanoni ja ELi liikmesriikide terrorismivastaste ja õiguskaitseasutuste koostöö, eelkõige terrorirühmitusi ja nende tugivõrgustikke käsitleva teabe vahetamiseks; – seisukohtade vahetamine terrorismivastases võitluses kasutatavate vahendite ja meetodite kohta, sealhulgas tehnika ja koolituse valdkonnas, ning kogemuste vahetamine seoses terrorismi tõkestamisega eesmärgiga suurendada riigi suutlikkust; – võitlus interneti kasutamise vastu terroristlikel eesmärkidel; – õigusalane koostöö terrorismi vastu võitlemisel; – kõikide asjakohaste ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide rakendamine ning kõikide asjakohaste ÜRO konventsioonide allkirjastamine, ratifitseerimine ja täielik rakendamine, kui seda ei ole veel tehtud; – jõupingutuste jätkamine terrorismi vastu võitlemist käsitleva kõikehõlmava ÜRO konventsiooni koostamiseks. e) Õigusalane koostöö tsiviil- ja kriminaalasjades järgmise kaudu: – teabe vahetamine asjakohaste rahvusvaheliste konventsioonide ratifitseerimise ja rakendamise kohta; – Liibanoni ja ELi liikmesriikide kohtute vahelise koostöö arendamine, eeskätt perekonnaõiguse valdkonnas; – perevaidluste puhul konkreetsete lahenduste leidmise edendamine, et ennetada ja lahendada vastuolusid erineva kodakondsusega paaride laste hooldusõiguse, suhtlusõiguse ja lapseröövide puhul, muu hulgas lepitamise ning praktilise õigusalase koostöö ja koolituse kaudu. 3. Majanduslik ja sotsiaalne reform, säästev areng 3.1. Majandus- ja rahandusreform ELi-Liibanoni ühisorgan, kes selle allvaldkonna küsimusi peamiselt arutab: · majandus- ja finantsküsimuste allkomitee Peamiselt kõnealuse allvaldkonna prioriteet, nagu see on määratletud tegevuskava põhiosas: · riigi rahanduse juhtimise tõhustamine ja riigi vahendite tõhus kasutamine. Lisaeesmärgid a) Makromajandusliku ja rahandusliku stabiilsuse taotlemine konsolideerimisele, puudujäägi vähendamise ja võla jätkusuutlikkuse saavutamisele suunatud eelarvepoliitika kaudu ning eelarvedistsipliini rakendusetapp, mis eeldab järgmist: – võla vähendamiseks pikaajalise strateegia sõnastamine; – võlahaldusega tegelevate organite, näiteks rahandusministeeriumi vastutava ametkonna tugevdamine, tagades neile piisavad vahendid ja parandades tingimusi nende tõhusaks toimimiseks; – konkreetsete küsimuste käsitlemine (nt maksude saamata jäämisest tingitud puudujääk ja tingimuslikud kohustused, et edendada riigi rahanduse jätkusuutlikkust); – keskpanga täieliku seadusjärgse ja de facto sõltumatuse säilimise tagamine; – keskpanga põhitegevusega mitteseotud varade õigeaegne üleviimine. b) Sisefinantskontroll (mis täiendab prioriteetset eesmärki tõhustada riigi rahanduse juhtimist), mille eesmärk on eeskätt järgmine: – sisefinantskontrolli süsteemi kava väljatöötamine (juhtimisvastutus ja detsentraliseeritud siseauditid), muu hulgas õigusraamistiku tõhustamise kaudu; – järkjärguline ühtlustamine rahvusvaheliselt kokkulepitud standarditega (IFAC, IIA, INTOSAI), aga ka ELi parima tavaga riigi tulude, kulude, varade ja kohustuste kontrolli ja auditeerimise valdkonnas; – sisekontrolliüksuse moodustamine kõikides eelarvepädevates asutustes, eelkõige audititegevuse keskse koordineerimisüksuse loomine rahandusministeeriumis; – korrapäraste auditite teostamine ja tulemuste avaldamine, eelkõige arengu- ja rekonstruktsiooninõukogus, riiklikus sotsiaalkindlustusfondis ja munitsipaalarengu fondis. c) Liikumine täielikult toimiva turumajanduse suunas, võttes arvesse eelkõige järgmist: – läbipaistev erastamine või äriühinguteks ümberkorraldamine riigi valitsetavates sektorites, täpsemalt kommunaalettevõtetes; – investeeringuid võimaldava keskkonna loomine, sealhulgas välisinvesteeringute piisava kaitse tagamine; – finantsturgude seaduse (nr 161/2011) rakendamine, sealhulgas Liibanoni tehnilise toe vajaduste kindlakstegemine, mille eesmärk on luua finantsturgude järelevalveasutus ja valmistada see ette täielikuks toimimiseks. 3.2. Sotsiaal- ja rändeküsimused, säästev riiklik ja piirkondlik sotsiaal-majanduslik areng ELi-Liibanoni ühisorgan, kes selle allvaldkonna küsimusi peamiselt arutab: · sotsiaal- ja rändeküsimuste allkomitee Kõnealuse valdkonna prioriteedid, nagu need on määratletud tegevuskava põhiosas: · omavalitsuste ja kohalikele asutuste õiguste tõhusa tugevdamise toetamine suurema detsentraliseerituse ja säästva piirkondliku sotsiaal-majandusliku arengu saavutamiseks; · sotsiaalkaitse ja tervishoiuteenuste pakkumise parandamine. Lisaeesmärgid a) Koostöö rändevaldkonnas ja sellega seotud küsimustes tihedama dialoogi, teabevahetuse ja/või erimeetmete võtmise teel: – seadusliku rände haldamine, sealhulgas vastuvõtupoliitika ja riigis viibimine, koondandmed olemasolevate oskuste ning töövõimaluste ja mõlema poole seotud menetluste kohta, rändajate integreerimine (sealhulgas võrdne kohtlemine, kaitse ksenofoobilise suhtumise eest), rände ja arengu vahelised seosed (diasporaade positiivne roll); – ebaseadusliku rände ennetamine ja kontrollimine, muu hulgas kogudes ja jagades rände ulatust käsitlevaid täpseid andmeid, jälgides rändevooge (nii rännet Liibanoni ja ELi kui ka transiitrännet), tehes koostööd piirkonnas asuvate riikide ja päritoluriikidega, kohaldades asjakohaseid ebaseaduslike rändajate tagasisaatmise põhimõtteid, toetades meetmeid ebaseadusliku rände (sh meritsi toimuva rände) ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks ning suurendades teadlikkust inimkaubanduse ohtudest; – oma kodanike tagasivõtmine koos võimalusega pidada läbirääkimisi Liibanoni ning ELi ja selle liikmesriikide vahelise tagasivõtulepingu üle, milles käsitletakse ka kodakondsuseta isikuid ja kolmandate riikide kodanikke; – reisidokumentide ja viisade turvalisus vastavalt rahvusvahelistele normidele, sealhulgas biomeetrilised tehnoloogiad; – koostoime Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluse või muude rahvusvaheliste algatustega rändeuuringute valdkonnas ning Liibanoni võimalik osalemine asjaomastes ühenduse programmides; – Liibanonis ja ELis kehtivaid viisaeeskirju ja -menetlusi käsitlev dialoog, kui mõlemad pooled peavad seda vajalikuks ja võimalikuks. b) Rahvatervise edendamine lisaks tegevuskava põhiosas täpsustatud prioriteetsele eesmärgile. Sellega püütakse saavutada nii haiguste ennetamine ja kontrollimine kui ka terviseohutuse parandamine, eelkõige järgmise kaudu: – nakkavate ja mittenakkavate haiguste ennetamise ja kontrolli edendamine, muu hulgas terviseteabe vahetamise ning rahvusvaheliste tervishoidu käsitlevate lepingute, eelkõige rahvusvaheliste tervise-eeskirjade ja tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni täieliku ning õigeaegse rakendamise teel; – terviseohtude avastamise ja neile reageerimise suutlikkuse suurendamine koolituse ning valmisoleku- ja seiresüsteemide tugevdamise teel. c) Tööhõive edendamine oskuste arendamist, võrdseid võimalusi ja motiveerivat sotsiaalpoliitikat võimaldava keskkonna loomise teel, eelkõige järgmise kaudu: – kõikehõlmava alusdokumendi – sotsiaalarengu- ja tööhõivestrateegia – koostamine; – pidev sotsiaaldialoog, sealhulgas majandus- ja sotsiaalnõukogus ning kolmepoolse dialoogina, et luua võimalused erasektori ja kodanikuühiskonna vahelisteks partnerlusteks, pöörates tähelepanu eeskätt kutseõppele; – naiste ja noorte tööturul osalemise edendamine, vähendades tööturule pääsemisel esinevaid takistusi, kehtestades tehnilise ja kutseõppe eriprogrammid ning lähtudes turupõhisest lähenemisviisist nende tööalase konkurentsivõime suurendamiseks; – riikliku tööinspektsiooni ajakohastamine; – motiveeriv hüvede süsteem, mille eesmärk on õhutada aktiivset tööotsimist ja ümberkvalifitseerumist vastavalt tööturu vajadustele. d) Sotsiaalsete turvavõrgustike tugevdamine vaesuse vähendamiseks, parandades samas riikliku sotsiaalkindlustussüsteemi tõhusust ja mõjusust, muu hulgas järgmise kaudu: – kõikehõlmava alusdokumendi – sotsiaalarengu- ja tööhõivestrateegia – koostamine; – olemasolevate süsteemide tõhususe, sihtotstarbelisuse ja ulatuse hindamine ja parandamine, näiteks riiklike toetuste dubleerimise vältimise teel; – sotsiaalkindlustussüsteemi reformimine, liikudes järk-järgult üldiste eelarvetoetuste ja maksuvabaduste võimaldamisest selliste majanduslikust olukorrast sõltuvate ülekannete suunas, mida antakse kõige enam abi vajavatele leibkondadele; – konstruktiivse (kolme- ja kahepoolse) sotsiaaldialoogi taastamine; – sotsiaalse kaasatuse soodustamisele ja diskrimineerimise vastu võitlemisele suunatud programmid ja algatused, pöörates tähelepanu eeskätt naistele ja tõrjutud rühmadele. e) Säästev piirkondlik areng lisaks tegevuskava põhiosas täpsustatud prioriteetsele eesmärgile, pöörates eritähelepanu Liibanoni piirkondade sotsiaal-majandusliku ühtekuuluvuse tugevdamisele, töökohtade loomisele ning säästva arengu põhimõtete edendamisele järgmise kaudu: – Liibanoni piirkondade säästva arengu pika-ajalise kõikehõlmava programmi koostamine; – stiimulid majandustegevuse laiendamiseks väljapoole Suur-Beiruti piirkonda; – säästva arengu küsimuste arvessevõtmine valdkondlikus poliitikas ning selgete menetluste kehtestamine säästva arengu küsimuste koordineerimiseks asjaomaste sektorite vahel. 4. Kaubandusega seotud küsimused, turu- ja regulatiivvaldkonna reform 4.1. Tööstus, kaubandus ja teenused ELi-Liibanoni ühisorgan, kes selle valdkonna küsimusi peamiselt arutab: · tööstuse, kaubanduse ja teenuste allkomitee Kõnealuse valdkonna prioriteedid, nagu need on määratletud tegevuskava põhiosas: · kaubandusalase konkurentsivõime suurendamine ning täiendav kaubanduslik integratsioon ELi ja rahvusvaheliste turgudega, WTOga ühinemine (kehtib ka allvaldkonna 4.2 puhul); · ettevõtluskeskkonna parandamine, eeskätt mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks, ning siseturutingimuste arendamine põhisektorites (kehtib ka allvaldkondade 4.2 ja 5.1 puhul). Lisaeesmärk a) Kahepoolsete ja piirkondlike kaubandussuhete edasine süvendamine ning seda soodustavate meetmete võtmine, eelkõige: – pärast Liibanoni ühinemist WTOga võimaluste uurimine, kuidas veelgi süvendada ELi-Liibanoni kahepoolseid kaubandussuhteid, sealhulgas teenuskaubanduse ja kaubandusega seotud regulatiivsetes valdkondades; – Agadiri lepinguga liitumine ja selle rakendamine; – osalemine muudes piirkondlikes ja allpiirkondlikes kaubandusalgatustes nagu kaubanduse ja investeeringute hõlbustamise mehhanism, samuti tihedam sektoritevaheline koostöö; – naabritega kaubandussidemete süvendamine vabakaubanduslepingute rakendamise teel; – sisemenetluste lõpuleviimine protokolli vastuvõtmiseks, milles sätestatakse vaidluste lahendamise mehhanism assotsieerimislepingu raames tekkivate kaubandusvaidluste lahendamiseks; – Liibanoni valitsuse suutlikkuse suurendamine rahvusvahelistes kaubandusandmete jagamise ja teavitamise süsteemides. 4.2. Turg, konkurents ja ettevõtluskeskkond ELi-Liibanoni ühisorgan, kes selle valdkonna küsimusi peamiselt arutab: · siseturu allkomitee Peamiselt kõnealuse valdkonna prioriteedid, nagu need on määratletud tegevuskava põhiosas: · ettevõtluskeskkonna parandamine, eeskätt mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks, ning siseturutingimuste arendamine põhisektorites; · kaubandusalase konkurentsivõime suurendamine ning täiendav kaubanduslik integratsioon ELi ja rahvusvaheliste turgudega, WTOga ühinemine. Lisaeesmärgid a) Täiendavad õigus- ja haldusmeetmed Liibanoni ettevõtluskeskkonna parandamiseks lisaks prioriteetsele eesmärgile, eelkõige järgmise kaudu: – õigusaktide vastuvõtmine ja nende jõustamise tagamine konkurentsi, tehniliste normide ja vastavushindamise, metroloogia, ekspordi edendamise, tööstusomandi õiguste, autoriõiguse ja seotud intellektuaalomandi õiguste valdkondades kooskõlas ELi ja rahvusvaheliste normidega; – 2005. aasta tarbijakaitseseaduse rakendamine ning riikliku tarbijakaitsenõukogu tegevuse käivitamine; – avatud ja läbipaistvaid riigihankeid käsitlevate õigusaktide vastuvõtmine; – avaliku ja erasektori partnerlusi käsitlevate õigusaktide vastuvõtmine; – kaubandusõiguse süsteemi parandamine; – äriühingu üldjuhtimise suuniste väljatöötamine avalik-õiguslikele ja eraettevõtjatele; – raamatupidamiseeskirjade vastuvõtmine kooskõlas rahvusvaheliste ja ELi standarditega, samuti kvalifitseeritud audiitori kutseala loomine. b) Teenustesektori konkurentsivõime parandamine, eelkõige järgmise kaudu: – õigus- ja haldusnõuete lihtsustamine; – finantsteenuste sektori regulatiivne reform (pangandus-, kindlustus- ja väärtpaberisektor), sealhulgas tõhus ja sõltumatu järelevalve kooskõlas ELi ja rahvusvaheliste normidega; – konkurentsivõime vaatluskeskuse loomine; – teenuseid käsitleva statistika ühtse andmebaasi väljatöötamise toetamine; – teenuste ajakohastamise programmi väljatöötamise ja rakendamise toetamine. 4.3. Toll ja maksundus ELi-Liibanoni ühisorgan, kes selle valdkonna küsimusi peamiselt arutab: · tolli ja maksunduse allkomitee Eesmärgid a) Tolliteenistuse toimimise parandamine, tollimenetluste lihtsustamine ja ajakohastamine: – tollialaste õigusaktide, tolliseadustiku ja -menetluste täiendav ühtlustamine ja lihtsustamine vastavalt Palermo soovitustele, sealhulgas tollimenetluste edasine arvutistamine ja automatiseerimine; – laiem dialoog ja koostöö piraat- ja võltskauba tollikontrolli valdkonnas kehtivate õigusaktide ja nende rakendamise ning asjaomase statistilise teabe vahetamise alal; – ELi-Liibanoni koostöö tugevdamine rikkumiste ja pettuste vastu võitlemisel tollivaldkonnas ja sellega seotud küsimustes ning tolli eetikaalaste põhimõtete vastuvõtmine ja rakendamine (kooskõlas Tollikoostöö Nõukogu Arusha deklaratsiooniga); – Liibanoni tolliteenistuse ja teiste piiril tegutsevate asutuste vahelise koostöö tugevdamise jätkamine integreeritud piirihalduse raamistikus; – jätkuv toetus riskipõhise tollikontrolliga seotud meetmete väljatöötamisele, millega tagatakse imporditavate, eksporditavate või transiitkaupade ohutus ja turvalisus; – tollile piisavate asutusesiseste ja -väliste eriteadmiste, eelkõige laborite suutlikkuse tagamine. b) Täiustused maksundusvaldkonnas: – maksude haldamise struktuuride ja menetluste täiendav ajakohastamine ja lihtsustamine; – jätkuv dialoog äriühingute maksustamise käitumisjuhendi põhimõtete vastuvõtmise edendamiseks; – jätkuvad jõupingutused Liibanoni ja ELi liikmesriikide vaheliste topeltmaksustamise vältimist käsitlevate kahepoolsete kokkulepete võrgustiku väljatöötamiseks, muu hulgas läbipaistvuse parandamine ja teabevahetus vastavalt rahvusvahelistele normidele. 5. Haridus ja teadusuuringud, infoühiskond, kodanikuühiskond ja kultuur ELi-Liibanoni ühisorgan, kes selle valdkonna küsimusi peamiselt arutab: · teadustöö, innovatsiooni, infoühiskonna, hariduse ja kultuuri allkomitee 5.1. Haridus, teadus ja tehnoloogia, teadus- ja arendustegevus, innovatsioon ja infoühiskond Kõnealuse allvaldkonna prioriteedid, nagu need on määratletud tegevuskava põhiosas: · riikliku haridusstrateegia rakendamine, tehnilise ja kutsehariduse parandamine; · ettevõtluskeskkonna parandamine, eeskätt mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks, ning siseturutingimuste arendamine põhisektorites. Lisaeesmärgid a) Lisaks prioriteetsele eesmärgile: alg- ja keskhariduse arendamine seoses standardite tõstmise, kvaliteedi parandamise ja kõikidele juurdepääsetavuse tagamisega, pöörates erilist tähelepanu järgmisele: – kvaliteedi parandamine, tagades piisavate inimressursside (õpetajaskond ja haldustöötajad) olemasolu ja nende kutsealase arengu; – kvaliteetse hariduse kättesaadavuse tagamine kõikidele liibanonlastele, sealhulgas vaestele, ebasoodsas olukorras olevatele inimestele ja tõrjututele. b) Lisaks prioriteetsele eesmärgile: kutse- ja tehnilise hariduse arendamine seoses kvaliteedi parandamise, kõikidele juurdepääsetavuse tagamise, konkurentsivõime ja töövalmiduse soodustamisega, pöörates erilist tähelepanu järgmisele: – kvaliteedi parandamine, tagades piisavate inimressursside (õpetajaskond ja haldustöötajad) olemasolu ja nende kutsealase arengu; – olemasolevate programmide ning kutse- ja tehnilise hariduse raames pakutavate erialade läbivaatamine ja ajakohastamine; – institutsionaalse suutlikkuse loomine hariduspoliitika arendamiseks ja rakendamiseks ning õppekavade ajakohastamine ja uute õppekavade koostamine; – ELi toetuse tõhus kasutamine kutse- ja tehnilise hariduse ajakohastamiseks; – partnerluste ja koostöö tugevdamine kutse- ja tehnilise hariduse valdkonnas. c) Lisaks prioriteetsele eesmärgile: kõrghariduse jätkuv reformimine ja ajakohastamine, et edendada konkurentsivõimet, töövalmidust ja liikuvust ning tugevdada lähenemist ELi standarditele, eelkõige järgmise kaudu: – institutsionaalse suutlikkuse loomine hariduspoliitika arendamiseks ja rakendamiseks ning uute õppekavade koostamine teaduse ja infotehnoloogia valdkonnas; – TEMPUSe programmi ja selle jätkuprogrammi koostööle ja reformidele suunatud osade täielik kasutamine; – üliõpilaste liikuvuse õhutamine aktiivse osalemise teel olemasolevastes programmides, sealhulgas programmis Erasmus Mundus ja selle jätkuprogrammis. d) Liibanoni suutlikkuse arendamine teadus- ja tehnoloogiauuringute ja innovatsiooni valdkonnas, et toetada majanduskasvu ja sotsiaalset arengut, eeskätt järgmise kaudu: – toetus Liibanoni asutuste osalemisele tulevases programmis „Horisont 2020” ning nende osalemise õhutamine avaliku teavitusstrateegia abil; – Liibanoni osalemine Euroopa teadusruumi rahvusvahelises mõõtmes; – Liibanoni säästva ja võrdse arengu eesmärkidele vastava teadus- ja innovatsioonipoliitika koostamine ning ulatuslikum rahastamine, sealhulgas teadus- ja arendustegevuse süsteemi ning asjakohase reguleeriva raamistiku reformid; – suuremate avaliku ja erasektori investeeringute tagamine teadusuuringutesse ja innovatsiooni, sealhulgas suurendades inim-, materiaalseid ja institutsionaalseid ressursse; – teadlase staatuse kasutuselevõtmine avalikus sektoris; – koostöö kõrgetasemelistes teadusvahetustes, sealhulgas ulatuslikum osalemine Marie Skłodowska-Curie nimelistes meetmetes; – pühendumise tagamine teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonipoliitika prioriteetide rakendamisele. e) Koostöö infoühiskonna ja meediapoliitika väljatöötamisel Liibanonis, sealhulgas järgmise kaudu: – parima tava vahetamine elektrooniliste sidevõrkude strateegilise haldamise, litsentseerimise, intellektuaalomandi õiguste kohta, e-tehingute arendamine ettevõtetevahelise teabevahetuse soodustamiseks ja kodanikele suunatud e-teenuste arendamine ning infoühiskonna täiendav arendamine riigi, piirkondlikul ja üleilmsel tasandil; – võrkude ja teenuste usaldusväärse ja stabiilse toimimise edendamine, lähtudes avatusest ja koostalitlusvõimest, muu hulgas Liibanoni aktiivse osalemise teel Vahemere lõunapiirkonna elektrooniliste sidevõrkude reguleerivate asutuste võrgustikus; – internetile tasuta ja avatud juurdepääsu edendamine, muu hulgas koostöö kaudu Vahemere lõunapiirkonna elektronside reguleerijatega; – teadus- ja tehnoloogiakoostöö IKT valdkonnas, sealhulgas teadus- ja haridusvõrgustikega seotud ELi teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja koostöö raamprogrammide raames ning võrgustikus EUMEDCONNECT; – audiovisuaal- ja meediavaldkonnas keskendumine läbipaistva, tõhusa ja etteaimatava reguleeriva raamistiku väljatöötamisele ning audiovisuaalsektorit ja meediat reguleeriva sõltumatu asutuse loomisele; – dialoog audiovisuaalse ja meedia sisu kohta, sealhulgas koostöö võitluses rassismi, usulise sallimatuse ja ksenofoobia vastu. f) Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) sektori ümberkorraldamine selle tõhususe ja juhtimise parandamiseks, eesmärgiga sektorit veelgi liberaliseerida, eelkõige järgmise kaudu: – sektori äriühinguteks ümberkorraldamise lõpuleviimine, võimaldades eraettevõtete ja välisinvesteeringute kaasamist, mille tulemusena saavutatakse majanduskasvu soodustav toimiv turg; – tegutsemine selles suunas, et Liibanoni elektroonilise side valdkonna õiguslik ja reguleeriv raamistik läheneks ELi omale, et lahendada küsimused seoses lubade andmise, võrkude ja teenuste kättesaadavuse ja omavahelise ühendatuse, universaalteenuse, kasutajate õiguste, tarbijakaitse, andmete puutumatuse ja andmekaitsega elektroonilise side puhul ning raadiospektri tõhusa kasutamisega; – toetus ühenduste loomisele muude sektoritega, mis võivad IKTst kasu saada. 5.2. Noored ja sport, kodanikuühiskond, kultuur ja inimestevahelised kontaktid Lisaeesmärgid a) Dialoog ja koostöö noorsoopoliitika ja spordi valdkonnas, pöörates eritähelepanu liikuvusele ja riigi tasandil ühiskonnas esinevatele lõhedele. Tegevus hõlmab eelkõige järgmist: – noorte liikuvuse edendamine, soodustades noorsoovahetusi eesmärgiga kasutada ulatuslikumalt ELi toetatud programme ja suurendada liikuvuses osalemise määra; – noorte spetsialistide vahetuste edendamine Euroopa ja Liibanoni institutsioonide ja organisatsioonide vahel; – noortega töötamine selliste keeruliste küsimuste käsitlemiseks nagu usu- ja muude rühmade vahelised lõhed, kasutades praktilisi ja konstruktiivseid algatusi, mille eesmärk on edendada ühtsust, kodanikutunnet ja rahumeelset arengut; – ELi ja Liibanoni lävimise suurendamine noorte mitteformaalse hariduse valdkonnas, muu hulgas kultuuridevahelise dialoogi kaudu; – Euroopa – Vahemere piirkonna noorteprogrammi eduka rakendamise tagamine, parandades Liibanoni poole asjakohaste struktuuride tulemuslikkust. b) Kodanikuühiskonna edasise arengu toetamine, soodustades seda võimaldavat keskkonda ja tuginedes Liibanoni olemasolevatele kodanikuühiskonna võrgustikele, eelkõige järgmise kaudu: – õigus- ja haldusraamistiku täiendav kohandamine kodanikuühiskonna vaba toimimise, tegevuse ja jätkuva arengu tagamiseks; – Liibanoni ja ELi kodanikuühiskonna organisatsioonide vaheliste kontaktide õhutamine, jagades aktiivselt teavet selleks ettenähtud programmide ja vahendite kohta; – Liibanoni kodanikuühiskonna organisatsioonidele kõikide võimaluste tagamine, et nad saaksid anda oma tõhusa panuse Liibanoni valitsuse partnerina eesmärgiga soodustada riigi majanduslikku, poliitilist ja sotsiaalset arengut kooskõlas riigi õigusaktidega; – tarbijate õiguste suurendamine seoses oma õigustatud huvide kaitsmisega kodanikuühiskonna struktuuride kaudu. c) ELi ja Liibanoni vahelise kultuurikoostöö ja kultuuridevahelise dialoogi edendamine rahvusvahelisel, piirkondlikul, kahepoolsel ja kohalikul tasandil, sealhulgas: – koostöö rahvusvahelistel foorumitel ja eeskätt UNESCOs, et soodustada kultuurilist mitmekesisust ning säilitada ja kaitsta kultuuri- ja ajaloopärandit. See eeldab, et Liibanon allkirjastab ja ratifitseerib UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni ning rakendab seda; – Liibanoni aktiivsem osalemine ELi toetatud kultuuriprogrammides; – osalemine Anna Lindhi Euroopa – Vahemere piirkonna kultuuridevahelise dialoogi fondi tegevuses; – kultuurivaldkonnas otsese koostöö õhutamine kesktasandist allpool asuvatel tasanditel, st Liibanoni kubernerkondades ja omavalitsustes; – Liibanoni ehituspärandi, sealhulgas UNESCO nimistusse kuuluvate linnade kaitse; – Liibanoni ja ELi elava kultuuri edendamine, toetades mitmesugust kultuuritegevust Liibanoni ja Euroopa organisatsioonide vahel, aga ka inimestevahelisi kontakte ja algatusi; – kultuurilist mitmekesisust edendavate kultuurikeskuste toetamine. 6. Põllumajandus ja kalandus ELi-Liibanoni ühisorgan, kes selle valdkonna küsimusi peamiselt arutab: · põllumajanduse ja kalanduse allkomitee Kõnealuse valdkonna prioriteedid, nagu need on määratletud tegevuskava põhiosas: · põllumajandustoodete tootmise ja turustamise tõhustamine kooskõlas rahvusvaheliste standarditega, liberaliseerimise edendamine, konkurentsivõime suurendamine ja maapiirkondade majanduse arendamine. Lisaeesmärgid a) Põllumajandustootmise kvaliteedi parandamine ja võimsuse suurendamine, rõhutades eeskätt järgmist: – põllumajandusuuringute keskuste tähtsam roll tootlikkuse, toiduohutuse ning põllumajandustoodete ja töödeldud põllumajandustoodete kvaliteedi parandamisel; ulatuslikum koostöö Euroopa teadusuuringute keskustega, eelkõige geeni- ja biotehnoloogia valdkonnas; – tehnoloogia ulatuslikum kasutamine põllumajandussektoris ja eri tootmisetappides; – meetmed erainvesteeringute õhutamiseks; – maakatastri haldussuutlikkuse parandamine. b) Tõhusam tegevus ja koostöö Vahemere kalavarude kaitseks ja säästvaks majandamiseks eelkõige järgmise kaudu: – kasutatavate kalavarude ning merekeskkonna jälgimise, hindamise ja majandamise teadusliku, tehnilise ja haldusalase suutlikkuse suurendamine, pöörates eritähelepanu pikaajalisele jätkusuutlikkusele; – koostöö tugevdamine piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide, eelkõige Vahemere üldise kalanduskomisjoni raames; – kalurite ühingute olulisuse edendamine vastutustundliku kalapüügi tagamiseks ning ühingute suutlikkuse parandamine, et neil oleks võimalik olla esindatud rahvusvahelistes ja mitmepoolsetes organisatsioonides. 7. Transport, energia ja keskkond ELi-Liibanoni ühisorgan, kes selle valdkonna küsimusi peamiselt arutab: · transpordi, energeetika ja keskkonna allkomitee 7.1. Transport Eesmärgid a) Jätkuv koostöö ja integreerumine ELiga transpordi valdkonnas, osaledes samal ajal aktiivselt vastava e