Seda, kui tähtsad on makropiirkondlikud strateegiad ainulaadse integreeritud raamistikuna ühiste probleemide lahendamisel ja asjakohase vahendina olemasolevate rahaliste vahendite optimaalsel kasutamisel, eriti üleilmastumise kontekstis, on tunnistanud ka nõukogu, Regioonide Komitee ja Euroopa Parlament .

16. detsembril 2016 võttis komisjon vastu esimese aruande makropiirkondlike strateegiate rakendamise kohta; praegu hõlmavad need strateegiad 19 ELi kuuluvat ja 8 ELi mittekuuluvat riiki. Neist strateegiatest on saanud ELi poliitikaraamistiku lahutamatu osa – neil on suur potentsiaal ning nad aitavad ainulaadsel ja uuenduslikul viisil edendada koostööd ELis ja naaberriikidega.

Alpi piirkonna programmist rahastatava projekti LOS_DAMA! raames lõid Alpi piirkonna suuremate linnade (München, Viin, Torino, Trento ja Grenoble) linnapead 2017. aasta oktoobris toimunud ELi Alpi piirkonna strateegia esimesel keskkonnaministrite konverentsil võrgustiku rohelise taristu kasutuselevõtuks Alpi piirkonna linnades. See võrgustik on esimene konkreetne samm kõnealuse strateegia rakendamiseks omavalitsuste tasandil.

Bulgaaria, kes on juhtinud kogu 2018. aasta vältel ELi Doonau piirkonna strateegia rakendamist, on toonud strateegia raames tehtavasse koostöösse ennetava lähenemisviisi, määrates vastutuse kõnealuse strateegia ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide eest samale ministeeriumile.

Programmiga INTERACT jätkatakse makropiirkondliku kontseptsiooni edendamist, luues või tugevdades strateegiate peamiste rakendajate võrgustikke (nt juhtimise, transpordi, keskkonna või kliimamuutuste valdkonnas) ning arendades koostöömeetodeid ja -vahendeid, et lõimida makropiirkondlikud strateegiad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidesse . Lisaks on komisjon koos programmiga INTERACT loonud platvormi, et hõlbustada makropiirkondlike strateegiate rakendamisega seotud kogemuste vahetamist ja nende strateegiate lõimimist kõnealustesse fondidesse.

ELi Doonau piirkonna strateegia aitab edendada ELi koostööd Moldova ja Ukrainaga, mis on nüüd täielikult lõimitud Doonau riikidevahelisse programmi. Ukraina (Doonau-äärsete piirkondade) ja Moldova osalemine selle strateegiaga seotud ühistöös on aastatel 2016–2018 oluliselt elavnenud, mis tuleb kasuks nende riikide ELiga sõlmitud assotsieerimislepingute rakendamisele.

Makropiirkondlikud strateegiad on poliitilised platvormid, mis lisavad väärtust ühtekuuluvuspoliitika koostöömõõtmele ning annavad võimaluse valdkondadeüleseks, riikideüleseks ja mitmetasandiliseks juhtimiseks. Makropiirkondlikul tasandil on toimunud mitu üritust, mis on aidanud muuta mõtteviise (nt ELi Alpi piirkonna strateegia konverents rohelise taristu teemal, metsateemaline tippkohtumine „Kaitse. Metsad. Kliima“, ELi Alpi piirkonna strateegia konverents liikuvuse teemal ), ja nende korraldamine eeldatavasti jätkub. Makropiirkondlik ja merepiirkondades toimunud areng on aidanud tugevdada territoriaalset lähenemisviisi ja Euroopa territoriaalset koostööd kui ühtekuuluvuspoliitika valdkonnaülest aspekti ning suurendada funktsionaalsetele piirkondadele pööratavat tähelepanu.

ELi Läänemere piirkonna strateegia raames on jätkatud ELi õiguse konsolideerimist ning strateegia on samuti aidanud kujundada poliitikat ja arengut (nt energia, navigatsiooni, keskkonna ja kliimamuutuste valdkonnas).

ELi Alpi piirkonna strateegia raames on Alpi piirkonna ettevalmistava tegevuse fond hoogustanud strateegia rakendamist ja koostööd kõigis valdkondades. Loodud on tegevusrühmade juhtide nõukogu, et tagada teadmiste ja kogemuste pidev vahetamine rühmade vahel.

Makropiirkondlike strateegiate ülene koostöö võib anda lisaväärtust ja seda võimalust tuleks põhjalikumalt uurida. Mõningast koostööd, eeskätt ELi Läänemere piirkonna strateegia ja ELi Doonau piirkonna strateegia rakendajate vahel, on juba tehtud ning ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia partnerid kaaluvad koostöö tegemist teiste makropiirkondlike strateegiate osalejatega, et kasutada ära nende kogemusi (nt ELi Doonau piirkonna strateegia puhul liikuvuse ja transpordiorganisatsioonide valdkonnas või ELi Alpi piirkonna strateegia puhul roheliste koridoride ja rohelise taristu projektide valdkonnas).

On vaja teha rohkem jõupingutusi, et parandada sisemist ja välist teabevahetust. Neis tuleks keskenduda ühiste sõnumite väljatöötamisele osalevate riikide keeltes, millega tõhustataks teabevahetust riigi ja piirkonna tasandil. Samuti peab teabevahetus olema sihipärasem ja pidev.

Käimas on teabevahetusstrateegia väljatöötamine ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia ning ELi Alpi piirkonna strateegia jaoks. Samuti jätkub ELi Doonau piirkonna strateegia teabevahetusstrateegia uuendamine. ELi Läänemere piirkonna strateegiaga seotud teabevahetus on andnud konkreetseid tulemusi, nagu projekt „Let’s Communicate“ .

Üksikasjalikud andmed, mis kajastavad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toetuse kasutamist makropiirkondlike projektide elluviimisel, on esitatud strateegiate kaupa käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis. Programmiasutuste esitatud näitajad ei ole siiski alati täielikult võrreldavad ja neid tuleks kasutada ettevaatusega. Näiteks mõned asutused leiavad, et strateegia teatud eesmärki toetab kogu programmi eelarve, kuna see on seotud sama poliitikavaldkonnaga (nt keskkond), ehkki rahastatavatel projektidel ei pruugi olla makropiirkondlikku mõju. Seepärast on komisjoni talituste töödokumendis otsustatud arvesse võtta üksnes neid summasid, mis toetavad konkreetseid projekte, mitte programmi kogueelarvet (v.a teatavatele makropiirkondlikele strateegiatele vastavate riikidevaheliste programmide puhul).

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmide 2017. aasta rakendamisaruannetes esitatud teabe põhjal algatati programmide raames seitse makropiirkondlike strateegiate sihtotstarbelist projektikonkurssi: kaks Läänemere piirkonnas, kolm Doonau piirkonnas ning kaks Aadria ja Joonia mere piirkonnas. Programme, mille raames investeeriti makropiirkondlikesse strateegiatesse ELi vahendeid, oli Läänemere piirkonnas 29, Doonau piirkonnas 14, Aadria ja Joonia mere piirkonnas 4 ning Alpi piirkonnas 4. Sellest on näha, et see, mil määral lõimitakse makropiirkondlike strateegiate prioriteete ELi programmidesse, on otseselt seotud strateegiate vanusega.

Nendeks on iga makropiirkonna jaoks spetsiaalselt kohandatud territoriaalsed järelevalvesüsteemid, mille abil jälgitakse regionaalarengut, kasutades eelnevalt kindlaks määratud territoriaalseid näitajaid. Järelevalvesüsteemi eesmärk on saada ülevaade poliitikaeesmärkide saavutamisest. See aitab mõista makropiirkonnas esinevaid territoriaalseid struktuure ja suundumusi.

ELi Alpi piirkonna strateegias on välja töötatud logistikastrateegiat käsitlev projekt („Alpine Spider“), et edendada logistika optimeerimisega üleminekut maanteekaubaveolt raudtee-kaubaveole.

Aadria ja Joonia mere makropiirkonna majandusliku ja sotsiaalse arengu eeltingimus on tõhus ja kestlik transpordi- ja energiavõrk. ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia raames on koostatud esialgne loetelu transpordi- ja energiavõrguga seotud projektidest, millel on selge makropiirkondlik lisaväärtus.

ELi Doonau piirkonna strateegia projekti „FAIRway“ raames on võetud kasutusele uued hüdrograafialaevad. Eelkõige on alustatud süvendustöödega Doonau jõe sellel osal, mis moodustab Bulgaaria ja Rumeenia vahelise piiri. Euroopa Investeerimispanga toel koostati esimest korda ülevaade Doonau piirkonna maismaatransporti käsitlevatest lühiajalistest strateegilistest projektidest.

Läänemere piirkonna ravimiplatvorm annab võimaluse teha piirkondlikku koostööd, et vähendada ravimijääkide hulka Läänemeres. Platvorm põhineb real riikidevahelistel projektidel (mis käsitlevad näiteks põhjalikku reoveekäitlust, jäätmekäitlust ja hankekriteeriumeid) ning see aitab töötada välja piirkondlikku ja Euroopa poliitikat, mis puudutab keskkonnas leiduvate ravimite probleemi.

ELi Doonau piirkonna strateegia eest vastutavate ministrite ühisavalduses, mis võeti vastu 2017. aasta oktoobris, rõhutatakse puhta ja ühendatud liikuvuse ning keskkonnahoidlike energialahenduste tähtsust Doonau piirkonna edasiarendamisel. Projekti JOINTISZA raames koostatakse esimest terviklikku Tisza jõe veemajanduskava ning kasutusele on võetud kodanikukaitse mehhanism, et vähendada Ukrainas asuvast Solotvino soolakaevandusest pärit saaste sattumist Tisza jõkke.

Alpi riikide ja piirkondade ühisdeklaratsioonis Alpi piirkonna rohelise taristu kohta (oktoober 2017) on öeldud, et võetakse hulk konkreetseid meetmeid, et teha Alpi piirkonnast rohelise taristu näidispiirkond.

Kuigi komisjon võttis läbi aegade esimese kogu Euroopat hõlmava plastistrateegia vastu 2018. aasta jaanuaris, on ELi Läänemere piirkonna strateegia (nt projekti BLASTIC ) raames juba tehtud palju tööd plastist mereprügi vähendamiseks. 2018. aasta märtsis toimunud HELCOMi ministrite kohtumise järeldustes tunnistatakse, et ELi Läänemere piirkonna strateegia ühist huvi pakkuvad projektid on aidanud ellu viia Läänemere tegevuskava.

Keskkonnaressursid on ühine avalik hüve ja nende kaitse on kõigi nelja makropiirkondliku strateegia ühine prioriteet. Ses suhtes on makropiirkondlikud strateegiad oluline vahend, mille abil käsitleda eri küsimusi (nt saaste, kaitse üleujutuste eest, bioloogiline mitmekesisus) ja toetada asjakohaste ELi õigusaktide rakendamist.

Nende kolme etapiga on võimalik luua raamistik, et töötada välja järelevalvesüsteem, mis aitab säilitada poliitilise toetuse.

Tõhusa juhtimissüsteemi jaoks on vajalik tasakaal kolme võrdselt olulise tasandi vahel: ministrid, riiklikud koordinaatorid ja valdkondlikud koordinaatorid.

Makropiirkondlike strateegiate poliitilise tähtsuse suurendamisele tuleks kasuks poliitiline nähtavus, mida on võimalik tagada ministrite kohtumiste ja deklaratsioonide ning iga-aastaste foorumite abil, nagu seda on tehtud ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia puhul.

Võimalust korraldada ELi Läänemere piirkonna strateegia iga-aastaste foorumite raames ministrite kohtumisi arutati 2018. aasta juunis Tallinnas toimunud iga-aastasel foorumil.

ELi Doonau piirkonna strateegia puhul on peamine probleem poliitilise hoo raugemine riigi tasandil, mille tulemuseks on vähene osalemine mõne prioriteetse valdkonna juhtrühmades. Kuna strateegia elluviimine on pikaajaline protsess, on ülioluline tagada pidevalt suutlikkus ja vahendid strateegia rakendamiseks ja riiklike koordineerimismehhanismide tugevdamiseks. Lisaks on laialdaselt tunnistatud, et asjaolu, et 2017. aasta suvest 2018. aasta sügiseni puudus ühine organ, kes oleks täielikult pühendunud ELi Doonau piirkonna strateegia juhtimise toetamisele (Doonau strateegia keskus), takistas strateegia sujuvat arengut ja rakendamist. Uus strateegia keskus, mille tegevust korraldavad ühiselt Austria ja Rumeenia, on nüüd loodud ja tööd alustanud.

ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia nõukogu koosolekutel arutatakse endiselt kõige enam juhtimisega seotud aspektide üle. Lõhet ministrite deklaratsioonides väljendatud poliitilise pühendumuse ja nii haldus- kui ka rakendustasandil võetavate tegelike meetmete vahel ei ole ikka veel kaotatud. Osalevate riikide vastutust strateegia rakendamisel tuleb märkimisväärselt suurendada.

Kuigi ELi Alpi piirkonna strateegia rakendamine kogub üha enam hoogu, on keeruline motiveerida tegevusrühmade liikmeid ning tagada neile vajalik otsuste tegemise suutlikkus ja tehniline pädevus. Tegevusrühmad kutsuvad riike ja piirkondi pidevalt üles kandma hoolt selle eest, et nad oleksid tegevusrühmade koosolekutel sobivalt esindatud, ning nad tagavad juhatuses parema koordineerimise, et anda meetmetele tõhusalt strateegiline suund ja pakkuda piisavat poliitilist tuge.

Kõikides makropiirkondlikes strateegiates toetatakse laialdaselt mitut sidusrühma hõlmava juhtimise põhimõtet. Samas saaks kodanikuühiskonna suurem osalemine tugevdada strateegiate alt üles lähenemisviisi. Erasektori suurt osalemist ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia foorumitel (nt ettevõtjate kohtumistel) on hinnatud väga kõrgelt ja võimaluse korral võiks selle poole püüelda ka teiste strateegiate puhul.

Poliitika kavandamine

Kahe vanima makropiirkondliku strateegia 2018. aastal käivitatud tegevuskavade läbivaatamine langeb sobivalt kokku aastateks 2021–2027 ette nähtud ELi vahendite kasutuse kavandamisega. Sellest võimalusest tuleb kinni haarata ja teha kooskõlastatud jõupingutusi, et maksimeerida nende protsesside lisaväärtust, sealhulgas keskenduda makropiirkondlikes strateegiates veelgi enam strateegiliselt tähtsatele küsimustele.

ELi Läänemere piirkonna strateegias valmistab muret prioriteetide suur arv. Partnerid peaksid kasutama tegevuskava läbivaatamist võimalusena kontrollida, kas kõik prioriteedid on endiselt makropiirkondlikult asjakohased, et õigustada nende sisaldumist strateegias.

ELi Doonau piirkonna strateegias tuleb tegevuskava läbivaatamisel 2018.–2019. aastal tegeleda poliitilise vastutuse puudumise küsimusega. Regionaalpoliitika eest vastutav volinik tuletas seda ELi Doonau piirkonna strateegia koordinaatoritele meelde 2018. aasta juunis toimunud ühiskoosolekul. Mõnes prioriteetses valdkonnas (nt siseveod või turism) tuleb konkreetsed projektid alles välja töötada. Prioriteetsete valdkondade jaotamisel tuleks arvesse võtta seda, et teatud riigid, kellel ei ole ühtki koordineerivat rolli, sooviksid saada endale prioriteetse valdkonna. Tegeleda tuleks ka haldussuutlikkuse küsimusega. Seda tuleks käsitleda asjakohaselt riikide ja piirkondade tasandil, peamiselt ühinemiseelse abi rahastamisvahendi ja Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendiga hõlmatud riikides.

ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia partnerriigid on eriarvamusel koostööprioriteetide osas. Seni keskendusid nad üldjuhul kitsa suunitlusega, riikliku ulatusega projektidele, selle asemel et näha makropiirkondlikus strateegias raamistikku poliitilisteks muutusteks, millega luua spetsiaalseid protsesse, piirkondadevahelisi võrgustikke ja koostööplatvorme. Teistsugune lähenemisviis aitaks neil riikidel kavandada ja välja töötada meetmeid, mis on geograafiliselt paremini tasakaalus ja omavad seega suuremat makropiirkondlikku lisaväärtust. Üldisemalt võttes tuleb ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia prioriteedid sobitada riikliku, piirkondliku ja valdkondliku poliitikaga ning strateegia dokumentide ja protsessidega (nt Berliini protsess, Lääne-Balkani riikide strateegia jne).

ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia tegevuskava ei ole praegu vaja läbi vaadata, ehkki mõnes tegevusrühmas on võetud esialgseid meetmeid väljaspool tegevuskava. Selle asemel on vaja parandada olemasolevale tegevuskavale tuginedes tegevusrühmades rakendamist, teabevahetust, tulemuste edastamist ja oskuste arendamist, millega lähikuudel ka tegeletakse.

Rahastamine

Makropiirkondlike strateegiate ja rahastamisvõimaluste vahelise lõhe ületamine jääb tõenäoliselt probleemiks veel mõnda aega.

Interregi programmidel on olnud hoolimata piiratud rahalistest vahenditest strateegiate rakendamisel märkimisväärne toetav roll. Paraku ei ole lõviosa ELi vahenditest, nagu ka riiklikud ja muud rahastamisallikad, lihtsasti kättesaadavad, et toetada strateegiate projekte. See võib selgitada, miks mõnes riigis jääb puudu poliitilisest pühendumusest ja miks osalejatel napib suutlikkust.

ELi põhiprogrammide asutuste ja makropiirkondlike strateegiate peamiste rakendajate vahelist dialoogi tuleks veelgi edendada. Väga oluline roll selles on ministeeriumidel, kes vastutavad ELi vahendite kasutamise ja makropiirkondlike strateegiate koordineerimise eest osalevates riikides.

2020. aasta järgse programmitöö ettevalmistusetapp annab ainulaadse võimaluse kavandada ja korraldada ELi vahendite järjekindel kasutamine, et toetada makropiirkondlike strateegiate eesmärkide saavutamist. ELi rahastamisprogrammide asutuste ja makropiirkondlike strateegiate peamiste rakendajate tegevust tuleks omavahel kooskõlastada nii makropiirkondlikesse strateegiatesse kaasatud riikide piires kui ka vahel. Riikide otsused ja konkreetsed meetmed selles vallas näitaksid nende huvi makropiirkondlike strateegiate vastu ja poliitilist pühendumust.

Teabevahetus

ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia nähtavus kannatab endiselt teabevahetuse puudumise tõttu. See probleem oleks võimalik osaliselt ületada kavandatud sidusrühmade platvormi loomisega. Sellega paraneks ka osalemine ja teadlikkus riigi tasandist madalama tasandi sidusrühmade seas, kellel praegu on makropiirkondlikes protsessides piiratud roll.