7.2

Mis puudutab komisjoni ettepanekut, tegi nõukogu teatud teisi (sisulisi ja/või vormilisi) muudatusi; peamised muudatused on esitatud allpool. a) Tarne- ja tootmistegevuse tõhus eraldamine võrguhaldusest Lisaks kahele komisjoni kavandatud võimalusele (omandisuhete eraldamine ja sõltumatu süsteemihaldur) leidis nõukogu kokkuleppel komisjoniga, et asjakohane on lisada kolmas võimalus, milleks on sõltumatu põhivõrguettevõtja, juhul kui direktiivi jõustumise ajal on põhivõrguettevõtja vertikaalselt integreeritud ettevõtja osa (uus V peatükk artiklitega 17–23 ning vastavad põhjendused 15 ja 16). Kolm võimalust on võrdsetel alustel ning neid kohaldatakse nii elektrikui ka gaasisektori suhtes. Sõltumatu põhivõrguettevõtja sätetega tagatakse ettevõtja (artiklid 17 ja 18), selle juhtkonna (artikkel 19) ja nõukogu (artikkel 20) tegelik sõltumatus ning huvide konfliktide vältimine. Selle eesmärgi saavutamisele aitab samuti kaasa vastavuse programmi ja järelevalveametniku loomine (artikkel 21). Lisaks tagatakse moonutamata investeerimisstiimulid ja võrkude vastastikuse ühendamise infrastruktuuri arendamine (artikkel 22) ning õiglane ja mittediskrimineeriv võrkudele juurdepääs (artikkel 23). Artikli 36 lõikega 5 on reguleerivatele asutustele antud täiendavad volitused ja ülesanded, et tagada V peatüki sätete järgimine. Lisaks on artiklile 6 lisatud kaks lõiget, mis käsitlevad piirkondlikku koostööd sõltumatute põhivõrguettevõtjate osalusel. Lõpetuseks sätestatakse aruandlust käsitleva artikli 47 lõigetes 3–5, et komisjon hindab kahe aasta möödumisel direktiivi ülevõtmise kuupäevast üldise läbivaatamise käigus sõltumatute põhivõrguettevõtjate võimaluse elluviimist, võttes aluseks teatud kriteeriumid. Ühise seisukoha sõltumatute põhivõrguettevõtjate sätete eesmärk on tasakaalustada sõltumatute põhivõrguettevõtjate võimaluse ulatuse, tähtaja ja rakendatavuse suhtes esitatud kahtlusi, tagades selle toimimise ja vertikaalselt integreeritud ettevõtja finantshuvide kaitsmise. See on üheks põhjuseks, miks nõukogu ei pidanud asjakohaseks lisada usaldusisikut käsitlevaid sätteid. Selliste juhtumite arvessevõtmiseks, kus olemasoleva korralduse kohaselt kuulub põhivõrk vertikaalselt integreeritud ettevõtjale, mis tagab V peatüki sätetest tõhusamalt sõltumatuse põhivõrguettevõtjast, on artikli 9 lõikele 9 lisatud täiendavad sätted. b) Võrdsed võimalused Sellega, et tulevikus on ühenduse turul kolm erinevat eraldamise mudelit, on seotud ka nn võrdsete võimaluste klausli sätestamine artiklis 42 koos vastava põhjendusega 17. Kõnealuses klauslis esitatakse mitmed kriteeriumid seoses meetmetega, mida liikmesriigid võivad võtta võrdsete võimaluste tagamiseks. c) Ühenduse ja kolmandate riikide põhivõrguettevõtjate sertifitseerimine Ühises seisukohas on kaks artiklit, mis käsitlevad põhivõrguettevõtjate sertifitseerimist: esimene neist on üldsäte (artikkel 10) ning teine käsitleb kolmandate riikide põhivõrguettevõtjate sertifitseerimist (artikkel 11) ning millega on asendatud komisjoni ettepaneku artikkel 8a. Artikliga 11 tagatakse ühelt poolt, et kolmandate riikide põhivõrguettevõtjad peavad järgima ühenduse põhivõrguettevõtjatega samu eraldamiseeskirju; teiselt poolt kehtestatakse sellega liikmesriikide ja ühenduse energia varustuskindluse kriteerium, mida tuleb sertifitseerimisel arvesse võtta. Lisaks pidas nõukogu asjakohaseks viia selle osa sertifitseerimismenetlusest, milles sätestatakse komisjoni roll, üle elektrimääruse uude artiklisse 3. Lisaks jääb sertifitseerimise osas lõplik otsustusõigus riiklikele reguleerivatele asutustele ning komisjonil palutakse selles küsimuses esitada oma arvamus. Riiklikud reguleerivad asutused peavad kõnealust arvamust võimalikult suurel määral arvestama. d) Reguleerivad asutused Nõukogu on lisanud artiklile 34 kaks täiendavat lõiget, millega tagatakse, et põhimõte riikliku taseme ühest reguleerivast asutusest, kes on ainuesindaja (nt koostööametis), on kooskõlas mõnede liikmesriikide olukorraga, kus praegu on olemas reguleerivad asutused piirkondlikul tasandil või nende territooriumi väikestes või eraldatud osades (artikli 34 lõiked 2 ja 3). Tagades reguleerivate asutuste sõltumatuse, täpsustatakse ühise seisukoha tekstiga ühtlasi, et see ei tähenda, et reguleerivate asutuste suhtes ei kehti kohtulik kontroll või et parlamentaarne järelevalve (põhjendus 27) või et nad võiksid eirata laiemaid eesmärke, nagu keskkonnasäästlikkus või avaliku teenindamise kohustus (artikli 34 lõige 4). Ühise seisukohaga on samuti tagatud, et oma kohustuste täitmisel on reguleerivatel asutustel võimalus teha vajaduse korral tihedat koostööd teiste ametiasutustega, näiteks konkurentsiasutustega, säilitades seejuures oma sõltumatuse ning dubleerimata tavaliselt muude asutuste poolt täidetavaid ülesandeid (nt seire) (artikli 36 lõige 2). e) Piiriüleste küsimuste reguleerimise kord Koostööameti rolli sätestavad lõiked (artikli 37 lõige 3 ja osaliselt lõige 4) on viidud õiguslikel põhjustel üle koostööameti määrusesse (uus artikkel 8). Koostööamet kaasatakse viimase võimalusena riiklike reguleerivate asutuste taotlusel või kui riiklikud reguleerivad asutused ei jõua teatud aja jooksul kokkuleppele. f) Jaemüügiturud Nõukogu pidas asjakohaseks sõnastada ümber jaemüügiturge käsitlev artikkel ja jätta muu hulgas välja viide piiriülestele turgudele ning viia see elektrimäärusest (komisjoni ettepaneku artikkel 7a) üle direktiivi teksti (uus artikkel 40). g) Erandid Võttes arvesse uuestisõnastamist pidas nõukogu asjakohaseks ajakohastada artikkel 44, eelkõige seoses erandiga, mis on väikestele liikmesriikidele kehtestatud eraldamist käsitlevate sätete osas. Lisaks on artikli 44 lõikele 2 lisatud täpsustus seoses mõistega „elektrienergia tootmise või tarnimisega seotud ülesandeid täitev ettevõtja”, millega käsitletakse lõpptarbijaid, kes täidavad vähesel määral elektrienergia tootmise ja tarnimise ülesandeid. h) Muud küsimused — Nõukogu pidas asjakohaseks mitte välistada tootja või tarnija vähemusosalust eraldatud omandisuhetega põhivõrguettevõtjates tingimusel, et sellega ei kaasne ühe omaniku kontrolli ega mingit ühe omaniku mõju teise omaniku üle ning see ei too endaga kaasa huvide konflikti (artikli 9 lõige 2). — Ühises seisukohas on riikliku omandi küsimuses esitatud võimalus saavutada omandisuhete eraldamine kahe erineva riikliku asutuse raames sätte abil, millega tunnistatakse, et kahte erinevat riiklikku asutust võiks omandisuhete eristamise korral lugeda kaheks isikuks (artikli 9 lõige 6). — Tehtud on mõned tehnilised muudatused, et täpsustada sätet, mis käsitleb ühendhaldureid (artikkel 28). Käesoleva sättega võimaldatakse, et ühendhaldur võib tegutseda eraldatud omandisuhetega haldurina, sõltumatu süsteemihaldurina või sõltumatu põhivõrguettevõtjana. — Põhjendusega 30 kehtestatakse ja selgitatakse virtuaalsete elektrijaamade mõistet, mis on üks võimalik meede, millega edendada tõhusat konkurentsi. — Lõpetuseks on nõukogu kooskõlas uuestisõnastatud vormiga lisanud uue artikli, millega tunnistatakse kehtiv õigusakt kehtetuks (artikkel 48).