ET Euroopa Liidu Teataja C 342/51

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Arukas reguleerimine VKEde jaoks“

(2017/C 342/08)

Raportöör: Christian Buchmann (AT/EPP), Steiermarki liidumaa valitsuse liige

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

VKEsid soosiv õiguskeskkond

1. toonitab, et VKEd kui Euroopa majanduskasvu ja töökohtade loomise peamised mootorid vajavad lihtsat, selget, järjepidevat ja stabiilset õiguskeskkonda ning samuti avaliku ja erasektori piisaval investeerimissuutlikkusel põhinevat majanduskeskkonda;

2. juhib tähelepanu sellele, et arvestades nõuete täitmisega seotud suhtelisi kulusid valdkondades, nagu maksustamine või aruandekohustus, on bürokraatial VKEde jaoks ebaproportsionaalselt suur mõju võrreldes suuremate ettevõtjatega;

3. toonitab seepärast jõuliselt vajadust muuta Euroopa õiguskeskkond VKEsid soosivamaks, kaotades ettevõtete loomise ja kasvu takistused kõigil tasanditel;

4. tunnistab 2008. aasta Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act“ (1), 2011. aasta väikeettevõtlusalgatuse läbivaatamise (2) ja 2013. aasta tegevuskava „Ettevõtlus 2020“ (3) abil saavutatud edu;

5. kinnitab taas ühtse turu täiustamist käsitlenud arvamuses väljendatud toetust komisjoni eesmärgile lihtsustada ühtse turu strateegia osana käibemaksukohustuslasena registreerimist ja aruandekohustust (4). Komitee väljendab siiski kahetsust, et kohalike ja piirkondlike esindajatega ametlikult ei konsulteeritud, et tagada nende mureküsimuste – nt seoses VKEde vajadustega piiriülestes piirkondades – täielik arvessevõtmine;

6. toonitab püsivat vajadust sidusa, nähtava ja ajakohastatud ning tulemustele ja rakendamisele suunatud Euroopa VKEde poliitika järele, mis tugineb varasematele algatustele ja tugevdab neid ning mis laiendab põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele“ kõigile valitsustasanditele ja poliitikavaldkondadele;

7. kordab seepärast oma üleskutset muuta ja tugevdada väikeettevõtlusalgatust ning anda piirkondadele ja linnadele tugevam roll väikeettevõtlusalgatuse põhimõtete rakendamisel. Komitee kordab omaenda kohustust edendada väikeettevõtlusalgatuse rakendamist Euroopa ettevõtluspiirkonna süsteemi kaudu;

8. märgib, et VKEde saadikute võrgustik toimib peamise liidesena Euroopa Komisjoni ja riiklike poliitikakujundajate vahel. Komitee kutsub komisjoni üles ametlikult ja süstemaatiliselt kaasama kõnealusesse võrgustikku piirkondlike ja kohalike VKEde saadikuid;

9. tunnistab, et ELis on põhimõtteliselt ettevõtjasõbralik õiguskeskkond, kuid rõhutab siiski, et erinevused püsivad ettevõtte loomiseks vajamineva aja ning vajalike kulutuste ja menetluste arvu osas. Komitee kutsub liikmesriike üles võtma endale kohustuse kohandada subsidiaarsuse põhimõtet järgides ja pärast otstarbekuse kontrollimist oma asjaomaseid eeskirju parimate tulemuste saavutajate omadega. Komitee märgib, et siinkohal võivad inspiratsiooni pakkuda muu hulgas sellised head tavad nagu Iniciativa Lisboa, mis võimaldab ettevõtlusega alustada 36 minutiga;

10. juhib tähelepanu sellele, kuidas klastrid saavad aidata väikeettevõtjatel laieneda turukontrolli ja -analüüsi, innovatsiooni loomise ja kvalifikatsiooni kaudu, ning soovitab neid tegevusi sihipäraselt toetada selliste programmide kaudu nagu COSME;

11. toonitab Steiermarkis Seggaubergis toimunud ECONi komisjoni seminari „Arukas reguleerimine – arukas majanduskasv“ ja sellele järgnenud kodanike dialoogi tulemusi, mis osutavad vajadusele saavutada konkreetseid tulemusi uute ja innovaatiliste lähenemisviiside kaudu;

Põhimõtte „kõigepealt mõtle väikestele“ laiendamine

12. rõhutab, kuivõrd oluline on põhimõtte „kõigepealt mõtle väikestele“ laiendamine kõigile ELi poliitikavaldkondadele ja kogu otsustusprotsessile. Komitee kutsub üles parandama mõjuhindamise kriteeriume tugevamalt VKEde kasuks ning käsitlema süstemaatilisemalt eeskirjade territoriaalset mõju;

13. toonitab, et VKEdele avaldavad ebaproportsionaalset mõju kattuvad ja vastuolulised eeskirjad ELi eri poliitikavaldkondades, nagu regionaalpoliitika, riigiabi, riigihanked, keskkonnakaitse, klastrite toetuse ja konkurentsi vahelised pinged ning nõuetele vastavuse eeskirjad;

14. on mures kitsaskohtade pärast, mis tulenevad ebaühtlastest nõuetest ja vastuolulistest määratlustest ELi poliitikavaldkondades, nagu hanke-, regionaal- ja konkurentsipoliitika eraldiseisvad valdkondlikud eeskirjad (5), või innovatsiooni määratluste lahknevusest regionaal- ja konkurentsipoliitikas (6);

15. on veendunud, et VKEdele esitatud aruandlusnõuete koormuse küsimust ei saa lahendada ühe õigusakti lihtsustamisega, ning kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike üles võtma kasutusele tervikliku lähenemisviisi, mis põhineb kõigi VKEdele esitatud aruandlusnõuete ulatuslikul hindamisel;

16. soovitab uurida võimalusi VKEde koormuse vähendamiseks näiteks selliste meetmete abil nagu künnise seadmine, millest allapoole jäävad ettevõtjad peavad esitama vähem teavet, kohustuslike küsimustike arvu piiramine ja uute küsimustike loomise vältimine, näiteks statistiliste andmete lisamisega juba olemasolevatele küsimustikele;

17. väljendab heameelt selle üle, et VKEsid kavatsetakse ELi uue põlvkonna vabakaubanduslepingutes käsitleda eraldi peatükis, et lihtsustada iseäranis nende juurdepääsu asjaomasele teisele turule, muu hulgas suurendades õiguskindlust, vähendades mittetariifseid kaubandustõkkeid või kaotades need, laiendades kriteeriume hankelepingu sõlmimiseks parima pakkumuse alusel ning tugevdades intellektuaal- ja tööstusomandi õiguste kaitset. Komitee viitab siinkohal oma 12. veebruari 2015. aasta arvamusele Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse kohta;

Parema õigusloome tegevuskava ja REFIT – tugevam keskendumine VKEde vajadustele

18. tervitab jõupingutusi VKEde koormuse vähendamiseks parema õigusloome tegevuskava, REFITi programmi ja institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe raames;

19. kordab taas REFITi programmi käsitlenud arvamuses (7) väljendatud muret, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste valitud esindajaid ega komiteed kui nende institutsioonilist esindajat ei ole kaasatud institutsioonidevahelisse kokkuleppesse hoolimata neile Lissaboni lepinguga antud volitustest ja omistatud tähtsusest;

20. väljendab heameelt asjaolu üle, et parema õigusloome põhimõtteid rakendatakse kogu poliitikatsüklile ja mõjuhinnanguid laiendatakse parlamendile ja nõukogule. Komitee väljendab kahetsust, et institutsioonidevaheline kokkulepe ei sisalda nõukogu ja parlamendi kohustust koostada süstemaatiliselt mõjuhinnanguid;

21. rõhutab, et muudatuste või täiendavate eeskirjade sisseviimine õigusloomeprotsessi hilisemates etappides või ELi direktiivide liikmesriikide õigusaktidesse ülevõtmisel peaks käima käsikäes kohustusega koostada mõjuhinnanguid, et vältida ülereguleerimist ja tagada, et ei nõrgendata asjaomase eeskirja REFITi elementi;

22. tunnistab sidusrühmade konsulteerimise tähtsust seadusandlike ettepanekute ettevalmistamisel, kuid märgib siiski, et pärast konsultatsioone võib panustajatele jääda küsimus, mil määral nende muresid on arvesse võetud. Komitee soovitab kaasata mõjuhindamiskomiteedesse kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, et neil oleks võimalus komisjoni ettepanekuid täiendavalt kontrollida;

23. rõhutab, et komitee institutsioonilist rolli REFITi platvormis ei tohi segi ajada teiste sidusrühmadega. Seepärast leiab komitee, et komitee komisjonide esindajatel peaks olema võimalik toetada komitee esindajat platvormis, osaledes neil platvormi koosolekutel, kus arutatakse nende pädevusvaldkonda kuuluvaid toimikuid;

24. võtab endale kohustuse rakendada parema õigusloome põhimõtteid kõikjal oma töös, kasutades VKEsid käsitleva toimiku kohta arvamuse koostamisel asjaomaste komisjonide eksperditeadmisi;

25. märgib, et REFITi platvormi töös keskendutakse peamiselt ELi õigusaktides sisalduvatele konkreetsetele küsimustele, mida saab parendada ilma tervet õigusakti põhjalikult muutmata. Komitee leiab, et seda kitsast fookust tuleks täiendada ambitsioonikama lähenemisviisiga, mille eesmärk oleks teha keskpikas perspektiivis ELi õigusraamistikus struktuurseid parandusi;

26. on seisukohal, et VKEsid puudutava aruka reguleerimise konkreetsed prioriteedid võib määratleda VKEde riigihangetele juurdepääsu ning käibemaksu- ja maksustamiseeskirjades. Samuti näeb komitee selget vajadust võtta meetmeid VKEde ühtsele turule juurdepääsu, rahastamisele juurdepääsu ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest VKEdele antava toetuse valdkonnas ning saavutada tasakaal VKEde vajaduste ning töö-, tarbija- ja keskkonnakaitse vahel;

VKEde osalemine riigihangetel

27. väljendab heameelt Euroopa riigihankeõiguse lihtsustamise üle uute hankedirektiivide ja Euroopa ühtse hankedokumendi kaudu (8). Komitee kutsub liikmesriike üles tagama Euroopa riigihankeõiguse lihtsustatud süsteemi täieliku rakendamise ja nõuetekohase kohaldamise;

28. juhib tähelepanu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulisele rollile VKEde juurdepääsul riigihangetele ning peab seega piirkondade ja linnade jaoks eriti oluliseks vähendada VKEde takistusi hangetes osalemisel;

29. väljendab muret, et praeguseid VKEde jaoks soodsaid hanke-eeskirju ei kasutata sageli täiel määral. Komitee rõhutab, et eeskirjadega peab kaasnema nõuetekohane rakendamine;

30. kutsub kõigi tasandite avaliku sektori asutusi üles tagama, et nende hangete osalemistingimused ja maksete tegemise viisid on VKEsid ja idufirmasid soosivad, kohandades nõutavaid tagatisi vastavalt VKEde olemusele, lühendades maksetähtaegu ja tugevdades maksedistsipliini. Komitee kutsub kõigi tasandite avaliku sektori asutusi üles võtma kohustuse järgida VKEde jaoks soodsaid ühiseid hankestandardeid;

31. toonitab, et head tavad, nagu muu hulgas Pariisi linna riigihangete amet, mis on oluliselt suurendanud VKEde juurdepääsu avalikele turgudele ja vähendanud makseviivitusi, näitab head eeskuju kõigi tasandite avaliku sektori asutustele;

32. kutsub kõiki avaliku sektori asutusi üles edendama VKEde osalemist innovatsioonialastes hangetes, vältides liigsete ning soosides tulemuspõhiste tehniliste nõuete kehtestamist, tehes teabe vabalt kättesaadavaks ja kasutades enne lõplike tingimuste täpsustamist konkureeriva dialoogi ja konkurentsipõhise läbirääkimistega hankemenetluse võimalusi;

33. juhib tähelepanu VKEde lihtsustatud juurdepääsule rahastamisvahenditele ELi programmide ja iseäranis COSME programmi raames. Selle programmi vahendid on VKEde jaoks traditsioonilisemate rahastamisallikatega võrreldes palju vähem keerukad. Sellega seoses rõhutab komitee, kui oluline on Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi raames VKEdele pühendatud osa, mille abil võiks edendada ka olemasolevate eelarveridade raames idufirmasid ja mikroettevõtjaid, kes vajavad juurdepääsu rahastamisele;

VKEsid soosivad käibemaksu- ja maksustamiseeskirjad

34. kutsub üles veelgi lihtsustama ja ühtlustama maksueeskirju, mida enamik Euroopa VKEsid peab kõige koormavamaks poliitikavaldkonnaks;

35. kinnitab taas käibemaksu tegevuskava käsitlenud arvamuses väljendatud toetust kolmandatest riikidest imporditavate väikesaadetiste käibemaksuerandi kaotamisele ja kontrollide võimaldamisele piiriüleste ettevõtete ühtse auditi abil, et kaotada asjaomasest erandist põhjustatud ELi VKEde jaoks ebasoodne konkurentsiolukord võrreldes kolmandate riikide VKEdega (9);

36. toonitab, et käibemaksusüsteemi killustatus ja keerukus tekitavad piiriülese kaubandusega tegelevatele VKEdele suuri nõuete täitmisega kaasnevaid kulusid ja avaldavad konkreetset mõju piirialadele. Seepärast kutsub komitee üles veelgi lihtsustama piiriüleses kaubanduses kasutatavate eri käibemaksusüsteemidega seotud eeskirju ja menetlusi, laiendama praegu telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- ja e-teenustega piiratud väikese ühtse kontaktpunkti põhimõtet muude kaupade ja teenuste kaugmüügile ning kehtestama ühise ELi-sisese piiriülese künnise, millest allpool käibemaksu ei kohaldataks;

37. kutsub üles vähendama käibemaksuga seonduvat halduskoormust, nagu aruandlusnõuded, tähtajad ja dokumentide säilitamise tähtajad, ning kiirendama käibemaksutagastuste töötlemise haldustavasid;

VKEde juurdepääs ühtsele turule

38. täheldab, et teenuste ühtne turg kannatab ikka veel paljude VKEsid mõjutavate piirangute all, sealhulgas kutsealane litsentsimine, asutamiseeskirjad, fikseeritud või miinimumhinnad, õigusliku vormi nõuded ja valdkondlikud eeskirjad. Komitee kutsub üles viima teenuste sektoris läbi ulatusliku lihtsustamise ja ühtlustamise, et edendada mastaabisäästust tulenevat majanduskasvu kiirenemist, hoogustada innovatsiooni impordikonkurentsi tugevdamise kaudu ning meelitada turu killustatuse vähendamise abil ligi välismaiseid investeeringuid;

39. märgib, et erinevused riiklikes tooteturueeskirjades kujutavad endast VKEde jaoks olulist takistust, kuna seetõttu tuleb eri liikmesriikides käigus hoida eri tooteseeriaid ning see takistab üleeuroopaliste tarneahelate arendamist. Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegutsema tugevama ühtlustamise nimel kõnealuses valdkonnas;

VKEde juurdepääs rahastamisele

40. rõhutab alternatiivsete rahastamismeetodite tähtsust uute ettevõtjate jaoks. Komitee on mures, et idufirmade ühisrahastamisele juurdepääsu ei ole täielikult ära kasutatud riiklike süsteemide erinevuse tõttu, mis raskendab idufirmadel piiriülest rahastamisvahendite kogumist, ning piirangute tõttu kapitali pakkumisele potentsiaalselt suurele hulgale investoritele tulenevalt soodsatest ettevõtlusvormidest, mille idufirmad tavaliselt valivad;

41. kutsub üles kehtestama ühtlustatud õigusraamistiku, luues ühisrahastamise platvormide jaoks Euroopa passi, mille puhul on teenuste piiriüleseks pakkumiseks vaja vaid ühe pädeva ELi asutuse luba, võimaldades nii luua tõelise Euroopa ühisrahastamisturu;

VKEdele Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest antav toetus

42. kordab Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide (ESIF) lihtsustamist käsitlevas arvamuses (10) toodud hoiatust, et ESIFi kasutamise menetlused muutuvad järjest keerulisemaks ja tülikamaks. Seepärast kutsub komitee üles kiiresti lihtsustama ESIFi rahastamisvahendite loomist, aruandlusnõudeid ja auditit reguleerivaid eeskirju;

43. märgib, et VKEd seisavad ESIFi vahendite kasutamisel silmitsi eriliste raskustega, nagu nähtus 2016. aastal koostatud Euroopa ettevõtluspiirkondade uuringust, milles leiti, et VKEde osalemine ESIFist rahastatud projektides on kõige olulisem prioriteet VKEde tegevuse lihtsustamisel;

44. tuletab meelde, kuivõrd oluline on vähendada õiguslikku keerukust, liigset auditi survet ja suuri täitmiskulusid, mis takistavad VKEsid ESIFist toetuse saamisel, ning lihtsustada mitte üksnes konkreetseid eeskirju, vaid ka nn pehmet õigust, nagu suunised, nii avaliku sektori asutuste kui ka VKEde jaoks;

45. toonitab, et nii ESIFi kui ka ELi VKEde poliitika eesmärkide saavutamiseks tuleks ESIFi eeskirju käsitleda proportsionaalsuse seisukohast, luues lihtsustamisalase partnerluse, milles võetakse arvesse kõigi osaliste huve. Komitee kutsub üles looma suhted, mis põhinevad usaldusel ja mitte põhimõttelisel usaldamatusel, mida ELi institutsioonid sageli riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste suhtes väljendavad;

Tasakaalu saavutamine VKEde vajaduste ning töö-, tarbija- ja keskkonnakaitse vahel

46. rõhutab vajadust saavutada tasakaal ühelt poolt töötajate õiguste, tervishoiu, ohutuse, tarbija- ja keskkonnakaitse ning teiselt poolt VKEde regulatiivse koormuse vahel;

47. märgib, et esimese töötaja töölevõtmine võib tähendada ettevõtte kasvuprotsessi jaoks erilist väljakutset ning et tööõigusaktidel on VKEdele suurem mõju kui suurettevõtjatele, mis muudab VKEd töötajate töölevõtmise suhtes ettevaatlikuks. Komitee toonitab, et uued lähenemisviisid kõnealuses valdkonnas võivad anda väärtusliku panuse eeskätt noorte töötuse vähendamisse;

48. soovitas seepärast luua Euroopa „Take one“ kava, millega innustatakse üksik- või mikroettevõtjat võtma tööle esimese töötaja rahaliste stiimulite või paindlike eeskirjade abil. Komitee leiab, et sellist kava võiks rahastada COSME programmist;

49. kutsub komisjoni üles edendama meetmeid õigusnormide lihtsustamiseks käsitöö- ja mikroettevõtjate jaoks, kuna süsteemi praegune ülemäärane keerukus seab ohtu nende tegevusvõime ja nende olulise rolli töökohtade loomisel ning piirkondade ja kohalike omavalitsuste majandusarengus ning mõnikord ka kultuuri- ja kohaliku pärandi kaitsmisel;

50. leiab, et väljaspool äriruume sõlmitava lepingu määratlus tarbija õiguste direktiivis on liiga lai ning võib potentsiaalselt ohustada oskustöölisi, kelle tarbija endale koju kutsub. Seepärast kutsub komitee üles kasutama sihipärasemat määratlust, võttes arvesse VKEde ja mikroettevõtjate vajadusi;

Innovaatilised lähenemisviisid reguleerimisele

51. toonitab, et arukas reguleerimine ei tähenda tingimata vähem reguleerimist, mis võib tähendada ebakindluse ja õigusliku killustatuse ohtu, vaid pigem selgemaid ja lihtsamaid eeskirju, millega lihtsustatakse VKEde tegevust, võimaldades samas saavutada asjaomase valdkonna poliitilised eesmärgid;

52. rõhutab, kui olulised on innovatsiooni soosivad eeskirjad, mis jätavad vajaduse korral ruumi katsetamiseks, sealhulgas piiratud eeskirjadega alade loomine katseprojektideks ning aegumisklauslite kasutuselevõtt innovaatilistes ja kiiresti muutuvates valdkondades, nagu nähtub muu hulgas Flandria näitest;

53. toonitab, et sellised lähenemisviisid nagu vabatahtlik eneseregulatsioon – hõlmab vabatahtlikke kokkuleppeid, tagatisi või tegevusjuhiseid – võivad edendada ettevõtjate ja valitsuste koostöökultuuri. Komitee leiab, et siinkohal on eri tasandite avaliku sektori asutustele hea näide Šotimaa õigusalase läbivaatuse rühm (Scottish Regulatory Review Group);

54. toob esile Taani Burden Hunter projekti kui riikliku tasandi hea tava, mis võimaldab teha kindlaks takistused otsedialoogi ja ühiselt lahenduste otsimise teel. Komitee kutsub komisjoni üles võtma täiel määral arvesse sellelaadseid näiteid ning edendama võimaluse korral nende kasutust ja ülevõtmist;

55. rõhutab vajadust innustada ettevõtlikku mõtteviisi kõigil valitsustasanditel ning võimaldada innovaatilisi alt üles suunatud lahendusi, luues nn vaidlustamise õiguse mehhanismi, mis võimaldab kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel ajutiselt peatada kehtivaid eeskirju alternatiivsete lahenduste katsetamiseks, kui on tõendeid selle kohta, et nende eesmärke võib olla parem saavutada innovaatilise lähenemisviisi abil.

Brüssel, 13. juuli 2017 Euroopa Regioonide Komitee president Markku MARKKULA

(1) Komisjoni 25. juuni 2008. aasta teatis „Kõigepealt mõtle väikestele“ – Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act““, COM(2008) 394 final.

(2) Komisjoni 23. veebruari 2011. aasta teatis „Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act“ läbivaatamine“, COM(2011) 78 final.

(3) Komisjoni 9. jaanuari 2013. aasta teatis „Tegevuskava „Ettevõtlus 2020“. Ettevõtlikkuse taaselavdamine Euroopas“, COM(2012) 795 final.

(4) Regioonide Komitee arvamus „Ühtse turu täiustamine“, CdR 6628/2015, punkt 12.

(5) Vrd Europa Decentraal (2016). Bridge! – Better EU regulation for local and regional authorities.

(6) Vrd House of the Dutch Provinces (2015). Dutch Provinces for Better Regulation.

(7) Euroopa Regioonide Komitee arvamus „Õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programm (REFIT) kohalikust ja piirkondlikust perspektiivist“, CdR 983/2016, punkt 5.

(8) Direktiivid 2014/23/EL, 2014/24/EL, 2014/25/EL, rakendusmäärus (EL) 2016/7.

(9) Euroopa Regioonide Komitee arvamus „Käibemaksu tegevuskava“, CdR 2419/2016, punkt 34.

(10) Euroopa Regioonide Komitee arvamus Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide lihtsustamise kohta, COR- 2016-00008-00-00-AC-TRA.