SOOLIST VÕRDÕIGUSLIKKUST AUSTAVA EUROOPA SUUNAS

„Kõigi oma asjaomaste meetmete puhul on liidu eesmärk meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine.“

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 8.

„Me ei tohiks häbeneda oma seniseid saavutusi ega tunda hirmu suurte eesmärkide ees.“

- president Ursula von der Leyen

Poliitilised suunised

Liidu ülesanne edendada kõigis oma tegevusvaldkondades naiste ja meeste võrdõiguslikkust on sätestatud aluslepingutes. Sooline võrdõiguslikkus on ELi põhiväärtus ja -õigus ning Euroopa sotsiaalõiguste samba keskne põhimõte. See näitab, kes me oleme. See on ka innovatiivse, konkurentsivõimelise ja jõudsalt edeneva Euroopa majanduse oluline eeltingimus. Nii ettevõtluses, poliitikas kui ka ühiskonnas tervikuna saame saavutada oma täieliku potentsiaali ainult siis, kui kasutame ära kõigi andeid ja kogu olemasolevat mitmekesisust. Sooline võrdõiguslikkus aitab luua juurde töökohti ja suurendada tootlikkust – potentsiaal, millest tuleb digiülemineku ja rohelisele majandusele ülemineku ajal ning demograafiliste probleemide valguses kinni haarata.

Euroopa Liit on soolise võrdõiguslikkuse vallas üleilmne eestvedaja: 14 riiki 20st soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet kõige paremini järgivast riigist maailmas kuuluvad ELi. Võrdset kohtlemist toetavate õigusaktide ja vastava kohtupraktikaga, jõupingutustega, mida on tehtud soolise perspektiivi lõimimiseks eri poliitikavaldkondadesse, ja konkreetsete ebavõrdsuse ilmingute kõrvaldamiseks vastu võetud õigusaktidega on EL teinud viimastel aastakümnetel soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas märkimisväärseid edusamme.

Paraku ei ole ükski liikmesriik saavutanud täielikku soolist võrdõiguslikkust ja edusammud selles suunas kulgevad aeglaselt. Liikmesriigid said ELi 2019. aasta soolise võrdõiguslikkuse indeksis keskmiselt 67,4 punkti 100st ja seega on nende tulemused 2005. aastast saadik vaid 5,4 punkti võrra paranenud.

Kahjuks ei ole edasiminek soolise võrdõiguslikkuse juurutamisel kindel ega pöördumatu. Seepärast tuleb sellistele püüdlustele anda uut hoogu. Ehkki sooline ebavõrdsus hariduses hakkab kaduma, püsib see endiselt tööhõives, palkades, pensionites, hoolduses ja võimustruktuurides. Liiga palju inimesi rikub soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet ikka veel seksistliku vihakõnega ning takistab soolise vägivalla ja soostereotüüpide vastast tegevust. Soolist vägivalda ja ahistamist esineb ikka veel murettekitavalt tihti. #MeToo liikumine on näidanud, kui suurel määral puutuvad naised ja tütarlapsed endiselt kokku seksismi ja väärkohtlemisega. Samas on see võimaldanud naistel kogu maailmas nüüd oma kogemustest pajatada ja kohtusse pöörduda.

Käesoleva soolise võrdõiguslikkuse strateegiaga moodustatakse raamistik Euroopa Komisjoni soolise võrdõiguslikkuse alasele tööle ning nähakse ette 2020.–2025. aasta eesmärgid ja põhimeetmed selles valdkonnas. Selle eesmärk on saavutada sooliselt võrdõiguslik Euroopa, kus kuuluvad minevikku sooline vägivald, sooline diskrimineerimine ning meeste ja naiste vaheline struktuuriline ebavõrdsus. Euroopa, kus naised ja mehed ning tüdrukud ja poisid kogu oma mitmekesisuses on võrdsed, kus nad saavad vabalt otsustada, kuidas oma elu elada, kus neil on võrdsed võimalused areneda ning kus nad saavad Euroopa ühiskonnas kodaniku ja juhina võrdselt kaasa lüüa.

Strateegia rakendamine põhineb kahetisel lähenemisviisil, mis hõlmab sihipäraseid meetmeid soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks ning kombineerib need soolise aspekti tugevama lõimimisega kõigisse tegevusvaldkondadesse. Komisjon kavatseb soolõimet süvendada, lisades soolise perspektiivi süstemaatiliselt igasse poliitikakujundamise etappi kõigis ELi sise- ja välispoliitika valdkondades. Strateegia rakendamisel on kavas kasutada valdkonnaülese põhimõttena intersektsionaalsust, mis kombineerib soo ning muud isikuomadused või identiteedid ja uurib, kuidas selline kombinatsioon mõjutab erinevaid diskrimineerimise kogemusi.

Käesoleval 2020. aastal, mil möödub 25 aastat Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi vastuvõtmisest – need kujutavad endast esimest üldist kohustust ja tegevuskava naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamiseks –, annab EL oma strateegiaga panuse parema maailma kujundamisse naiste ja meeste ning tüdrukute ja poiste jaoks. Sellega aidatakse kaasa ÜRO kestliku arengu eesmärgi nr 5 „sooline võrdõiguslikkus“ saavutamisele ja soolise võrdõiguslikkuse kui kõigi kestliku arengu eesmärkide läbiva prioriteedi edendamisele ning toetatakse ELi kohustust järgida ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni.

1. Vägivallast ja stereotüüpidest vabanemine

Igaüks peaks tundma end turvaliselt oma kodus, lähisuhetes, töökohal, avalikus ruumis ja internetis. Naised ja mehed ning tüdrukud ja poisid kogu oma mitmekesisuses peaksid saama vabalt väljendada oma ideid ja emotsioone ning valida vabalt soovitud haridustee ja elukutse, ilma et neid piiraksid stereotüüpsed soonormid.

Soolise vägivalla väljajuurimine

Sooline vägivald naiste vastu – vägivald, mis on suunatud naise vastu põhjusel, et tegemist on naisega, või mis mõjutab naisi ebaproportsionaalselt –, on meie ühiskondade suurimaid probleeme, mis on sügavalt juurdunud soolises ebavõrdsuses. Sooline vägivald kõigis selle vormides ei leia ELis ega ka väljaspool piisavalt kajastamist ja sellest vaadatakse sageli mööda. EL kavatseb teha kõik endast oleneva soolise vägivalla ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks, selle ohvrite toetamiseks ja kaitsmiseks ning vägivallatsejate vastutusele võtmiseks.