Nõukogu määrustega, mis käsitlevad valveaega (nr 495/77) ja eriti raskeid töötingimusi (nr 858/2004), on nähtud ette, et komisjon esitab igal aastal nõukogule aruande asjaomastes määrustes osutatud hüvitisi saavate ametnike ja muude teenistujate arvu kohta kategooriate kaupa ning hüvitistega seotud kogukulude kohta.

Hüvitis on väljendatud punktides, mida saadakse iga tegelikult töötatud tunni eest. Punktide arv võib olla 2 (nt kui keskmine helitugevus ületab 85 detsibelli) kuni 50 (juhul kui ametnik kannab kompaktset tulevastast kaitseülikonda). Iga punkt on võrdne 0,032 %ga esimese palgaastme esimesse järku kuuluva ametniku põhipalgast (2019. aastal 0,95 eurot).

Kõnealuse hüvitise õiguslik alus on personalieeskirjade artikkel 56c ning nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus nr 858/2004 muudetud sõnastuses. Hüvitist makstakse eriliste töötingimuste eest, mis on seotud 1) isikukaitsevahenditega (ebamugavate spetsiaalsete kaitserõivaste kandmine, osaline kaitse), 2) töökohaga (kinnised, mürarikkad ja ohtlikud ruumid) ja 3) töö olemusega (näiteks söövitavate ainete käitlemine, töö lõhkeainetega).

Nõukogu, komisjon, Euroopa välisteenistus, Euroopa Parlament, Euroopa Kohus, kontrollikoda ja kaks komiteed kasutavad valveaega ja/või vahetustega tööd ning maksavad õigusaktidega ette nähtud hüvitisi.

Komisjon on endiselt ainus institutsioon, kes maksab hüvitist eriti raskete töötingimuste eest: Teadusuuringute Ühiskeskuses, infrastruktuuri- ja logistikaametis Brüsselis ning 2018. aastast ka energeetika peadirektoraadi tuumarajatiste inspektoritele.

5.1.Valveaja põhjused

Euroopa Komisjon: komisjon maksis 2019. aastal valveaja hüvitist 410 töötajale ehk veidi vähem kui 2018. aastal (416 töötajale).

Hüvitise saajate arv kasvas aga info- ja kommunikatsioonitehnoloogia teenuste valdkonnas (+16). Kasv oli tingitud sellest, et informaatika peadirektoraadi 23 talituses, kus valveaega kasutatakse, sai hüvitisi suurem arv töötajaid (103 töötajat võrreldes 2018. aasta 89 töötajaga). Seevastu tehniliste seadmete talitustes on see arv aga viimastel aastatel veidi vähenenud (valveaja kaotamine väljaannete talituses, vähem hüvitise saajaid Brüsseli ja Luxembourgi infrastruktuuri- ja logistikaametis). Sama trend oli näha ka kriisikoordineerimiskorralduses (–9).

Hüvitise saajatest ligikaudu 37 % (151) töötab mõnes uurimiskeskuses. Teadusuuringute Ühiskeskuses ollakse valves enamasti kodus, erand on Ispra, kus ametiülesannete spetsiifilisusest tulenevalt ollakse valves töökohal või kodus.

Mis puudutab komisjoni muid peadirektoraate, siis Euroopa elanikkonnakaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadis (LR 24/7) hüvitise saajate arv veidi vähenes (2018. aastal 54, 2019. aastal 47) võrreldes 2018. aastaga, mil see oli suurenenud (+5). Muudes talitustes on olukord peaaegu sama kui 2018. aastal.

Euroopa Liidu Nõukogu: nõukogu maksis 2019. aastal valveaja eest hüvitist 85 töötajale (2018. aastal 77 töötajale).

Loodud on neli talitust, mis hõlmavad järgmisi valdkondi: 1) info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, sekkumised selleks, et tagada teabe- ja sidevõrkude kaitse ning nõuetekohane toimimine; 2) turvalisus/julgeolek, et reageerida viivitamatult mis tahes vahejuhtumitele, mis võivad ohustada peasekretariaadi ja nõukogu töötajaid ning nõukogu ja Euroopa Ülemkogu tegevust, ja pakkuda ööpäev läbi ja seitse päeva nädalas toetust tööl olevatele turvatöötajatele; 3) roteeruva eesistujariigi ja Euroopa Ülemkogu eesistuja kiireloomuliste avalduste koostamine, internetis avaldamine ja levitamine ÜVJP/EJKP raames. 2019. aastal oldi valves ainult kodus.

Kasvutrendi põhjus on ühest küljest hüvitise saajate väike kasv olemasolevates talitustes ja teisest küljest uue talituse loomine üksuses ORG.5 „Infoturve“.

Euroopa Kontrollikoda: 2019. aastal hõlmas turva- ja julgeolekuteenistuse igakuine kava kodust valveaga 17 töötaja puhul (sama arv töötajaid kui 2018. aastal). Need töötajad tagavad hoonete ja nendes olevate töötajate turvalisuse katkematult ja aasta ringi.

Euroopa välisteenistus: 2019. aastal maksis Euroopa välisteenistus koduse valveaja hüvitist 33 töötajale (2018. aastal 29 töötajale). Selle kasvu põhjus on uue talituse loomine üksuses SG AFF GEN 6 „Strateegiline kommunikatsioon“. Valveaeg hõlmab 3 töövaldkonda: 1) turvateenused, mille abil kaitstakse pidevalt Brüsselis asuva Euroopa välisteenistuse töötajaid, külastajaid, ruume, vara ja salastatud teavet (nii peakorteris kui ka delegatsioonides); 2) ÜVJP/EJKP toetamine, et jälgida ööpäev läbi ja seitse päeva nädalas kogu maailma sündmusi, reageerida kriisiolukordadele, õnnetustele, kriitilistele sündmustele, eriolukordadele või kiireloomulist sekkumist nõudvatele olukordadele, toetada kõrget esindajat ja teisi Euroopa Liidu osapooli, hõlbustada Euroopa välisteenistuse kriisiplatvormi koosolekute pidamist väljaspool tavapärast tööaega; 3) info- ja kommunikatsioonitehnoloogia teenused kommunikatsioonikeskuse (COMCEN) vahendusel, mis pakub salastatud teabe edastamise teenust kõigile Euroopa välisteenistuse töötajatele ning täidab samal ajal nõukogu peasekretariaadi ülesandeid, et tagada kiireloomulise salastatud teabe viivitamatu käsitlemine.

Euroopa Kohus: 2019. aastal maksis Euroopa Kohus koduse valveaja hüvitist 28 töötajale (2018. aastal 27 töötajale). Valveajateenus võeti infrastruktuuri peadirektoraadis kasutusele 2014. aasta novembris. Hoonete direktoraat vastutab institutsiooni kaitse, tulekahjude vältimise ning töötervishoiu ja tööohutuse eest. See koosneb kolmest üksusest, mis tegelevad vastavalt uute ehitustööde, hoonete haldamise ja turvalisusega.

Euroopa Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee: Euroopa Regioonide Komitee ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee turvateenistuse raames on loodud ühine valveajaga teenistus, mis tagab igal hetkel turvatöötajate kättesaadavuse ja reageerimisvalmiduse juhtumitele, mis vajavad sekkumist ajal, kui institutsioon on suletud. 2019. aastal oli kodus valves 4 Euroopa Regioonide Komitee töötajat (sama palju kui 2018. aastal) ja 3 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee töötajat (2018. aastal 2 töötajat).

5.2.Eriti raskete töötingimuste eest hüvitise maksmise põhjused

Euroopa Komisjon: komisjon oli ka 2019. aastal ainus institutsioon, kes seda võimalust kasutas: infrastruktuuri- ja logistikaamet Brüsselis trükikoja puhul, Teadusuuringute Ühiskeskus ja energeetika peadirektoraat tuumarajatiste kontrollimise raames (aastal 2019 oli hüvitise saajaid kokku 216, aastal 2018 aga 209).

2019. aastal jagunesid eriti rasketes tingimustes töötatud tunnid järgmiselt:

Øisikukaitsevahendid (nt ebamugavate spetsiaalsete kaitserõivaste kandmine): 64 889,11 tundi (2018. aastal 65 808,19 tundi);

Øtöökoht (nt kõrge müratase, ohtlikud paigad): 115 973,35 tundi (2018. aastal 117 127,13 tundi);

Øtöö olemus (nt söövitavate ainetega töötamine): 12 162,74 tundi (2018. aastal 11 539,68 tundi);

Øisikukaitsevahendite ja töökohtade kombinatsioon (tuumainspektorid: kõrge müratase, autonoomse hingamisaparaadiga kaitseriietus): 8 tundi (2018. aastal 26,20 tundi).