[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 16.5.2006

SEK(2006) 596

KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT

RUMEENIA 2006. aasta mai seirearuanne

{KOM(2006) 214 lõplik}

KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT

RUMEENIA 2006. aasta mai seirearuanne

SISUKORD

1. SISSEJUHATUS 4

2. POLIITILISED KRITEERIUMID 5

2.1. Üldhinnang 12

3. MAJANDUSLIKUD KRITEERIUMID 13

3.1. Üldhinnang 17

4. LIITUMISLÄBIRÄÄKIMISTEST TULENEVAD NÕUDED JA KOHUSTUSED 17

4.1. Ühenduse õigustiku peatükid 18

4.1.1. Peatükk 1: Kaupade vaba liikumine 18

4.1.2. Peatükk 2: Isikute vaba liikumine 19

4.1.3. Peatükk 3: Teenuste osutamise vabadus 19

4.1.4. Peatükk 4: Kapitali vaba liikumine 20

4.1.5. Peatükk 5: Äriühinguõigus 21

4.1.6. Peatükk 6: Konkurentsipoliitika 22

4.1.7. Peatükk 7: Põllumajandus 23

4.1.8. Peatükk 8: Kalandus 26

4.1.9. Peatükk 10: Maksustamine 27

4.1.10. Peatükk 13: Sotsiaalpoliitika ja tööhõive 27

4.1.11. Peatükk 15: Tööstuspoliitika 30

4.1.12. Peatükk 18: Haridus ja koolitus 30

4.1.13. Peatükk 20: Kultuuri- ja audiovisuaalpoliitika 30

4.1.14. Peatükk 21: Regionaalpoliitika ja struktuurivahendite koordineerimine 31

4.1.15. Peatükk 22: Keskkond 32

4.1.16. Peatükk 24: Koostöö justiits- ja siseküsimustes 33

4.1.17. Peatükk 25: Tolliliit 37

4.1.18. Peatükk 28: Finantskontroll 38

4.2. Ühenduse õigustiku rumeenia keelde tõlkimine 39

4.3. Üldhinnang 39

1. SISSEJUHATUS

Rumeenia ühinemisläbirääkimised jõudsid edukalt lõpule 2004. aasta detsembris. Ühinemisleping kirjutati alla 2005. aasta aprillis. Rumeenia ja 14 liikmesriiki on selle juba ratifitseerinud. Lepinguga nähakse ette ühinemine Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007, välja arvatud juhul, kui nõukogu otsustab selle komisjoni soovitusel kuni 1. jaanuarini 2008 edasi lükata.

Pärast läbirääkimiste lõppemist otsustas Euroopa Liit jätkata Rumeenia ettevalmistuste ja saavutuste tähelepanelikku jälgimist, seetõttu jätkab komisjon iga-aastaste aruannete esitamist, Rumeenia edusammude kohta ühinemisettevalmistustes, lisades vajadusel soovitused.

Komisjon esitas oma esimese aruande 2005. aasta oktoobris. Kõnealuse aruande kohaselt olid Rumeenia ühinemisettevalmistused juba heal tasemel. Aruandega tuvastati ka mitu valdkonda, kus on ettevalmistuste lõpetamiseks vaja teha edasisi jõupingutusi. Komisjon otsustas hoogustada oma seiretegevust ning esitada uue aruande 2006. aasta kevadel.

Käesolevas aruandes käsitletakse Rumeenia liikmelisuseks valmistumist, keskendudes valdkondadele, kus on Kopenhaageni kolme ühinemiskriteeriumit silmaspidades vajalik võtta täiendavaid meetmeid. Seega koosneb aruanne kolmest põhiosast:

- Esimeses osas hinnatakse poliitilisi küsimusi, kus tuvastati vajadus täiendavate meetmete järele.

- Teises osas hinnatakse majandusküsimusi, kus tuvastati vajadus täiendavate meetmete järele.

- Kolmandas osas hinnatakse Rumeenia olukorda ühinemisläbirääkimistest tulenevate kohustuste ja nõuete täitmisel.

Aruandega käsitletakse alates 2005. aasta oktoobrist tehtud edusamme, kuid ka poliitikas, õigusaktides ja nende rakendamisel siiani esinevaid puudusi. Selle alusel uurib komisjon koos käesoleva aruandega esitatavas teatises, kas ta peaks soovitama Rumeenia ühinemiskuupäeva edasilükkamist.

Aruanne peegeldab olukorda 2006. aasta aprilli lõpu seisuga. Aruande aluseks on mitmekesised allikad. Rumeenial oli võimalus esitada teavet oma valmisoleku kohta. Aruande aluseks on ka assotsiatsioonilepingus sisalduv teave ja Rumeenia haldussuutlikkust konkreetsetes valdkondades käsitlevad eksperdihinnangud[1]. Arvesse on võetud ka nõukogu arutelusid ning Euroopa Parlamendi aruandeid[2] ja resolutsioone. Vajadusel on komisjon aluseks võtnud ka mitmete rahvusvaheliste organisatsioonide, rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide ja valitsusväliste organisatsioonide hinnangud.

2. POLIITILISED KRITEERIUMID

Sissejuhatus

Komisjoni arvates täidab Rumeenia ELi liikmestaatuse poliitilised kriteeriumid ja on seda teinud 1997. aastast alates.

Käesoleva aruande eesmärk on anda hinnang teatavatele valdkondadele, mis 2001. aasta oktoobri seirearuande kohaselt vajasid veel tõhustamist. Kõnealuseid valdkondi on üheksa. Need on seotud avaliku halduse reformi, kohtureformi tõhusa rakendamise, korruptsioonivastase võitluse, inimkaubandusevastase võitluse, vahialuste halva kohtlemise ja vanglatingimuste, lastekaitse, füüsilise ja vaimse puudega inimeste tervishoiu, vara tagastamise ja vähemuste kaitse ja integratsiooniga.

Käesoleva peatükiga hinnatakse nimetatud valdkondades pärast 2005. aasta oktoobrikuu aruannet tehtud edusamme ja Rumeenia valmisolekut liikmelisuseks.

Avalik haldus

2005. aasta oktoobrikuu aruande avalikustamise järel on edusamme tehtud järgmistes valdkondades:

Valitsus on jätkanud poliitiliste otsuste tegemist ja kooskõlastamist lihtsustavate meetmete vastu võtmist. Avaldati poliitiliste ettepanekute ettevalmistamise käsiraamat, millega kehtestatakse mõjuanalüüsi menetlused. Meetmeid on võetud valitsusasutustevahelise koostöö parandamiseks.

Jätkunud on detsentraliseerimisprotsess: parlament võttis 2006. aasta mais vastu kaks seadust, millega edendatakse teatavate volituste, eelarvevahendite ja kulutuste detsentraliseerimist. 2005. aasta lõpus kiitis valitsus erakorralise korraldusega heaks prefekti institutsiooni reformi. Prefekti ametikoht on nüüdsest reserveeritud poliitilistel alustel määratud isikute asemel kõrgetasemelistele avalikele teenistujatele. Prefektid ei või paralleelselt osaleda erakondade töös.

Parlament kavatses avaliku teenistuse seaduse maikuus vastu võtta. Sellega selgitatakse avalike teenistujate staatust, õigusi ja kohustusi ning antakse värbamismenetlused üle kohalikele ametiasutustele ja ministeeriumitele. Seadusega aidatakse kaasa ka avaliku teenistuse depolitiseerimisele, luues kõrgetasemeliste avalike teenistujate ametisse määramiseks vastava komisjoni. Rahandusministeeriumis on loodud spetsiaalne üksus, mille ülesanne on tagada ELi struktuurifondide haldamisega seotud koolitustegevuse parem kooskõlastamine.

Mõned küsimused on siiski veel lahendamata.

Õigusaktide eelnõud saadetakse parlamenti ikka veel ilma hinnanguta nende õigusaktide mõjude või nende jõustamiseks vajaliku haldussuutlikkuse kohta. Õigusloome protsessis toetub valitsus õigusaktide vastuvõtmisel jätkuvalt erakorralistele määrustele. Ajavahemikus 30. september kuni 15. märts võeti vastu 90 sellist määrust. Kõnealune käitumisviis tugevdab valitsuse mõjuvõimu parlamendi arvelt ja vähendab seadusloome protsessi läbipaistvust. Avaliku sektori palgaastmete ja karjääristruktuuride käimasolev läbivaatamine on kutse-eetika seisukohalt erilise tähtsusega. Üldkoolituste kooskõlastamine on nõrk.

Avaliku halduse reformi valdkonnas on üldiselt toimunud teatud edasiminek, kuid reformi praegust tempot tuleb tõsta.

Kohtusüsteem

2005. aasta oktoobri aruande avalikustamise järel on edusamme tehtud järgmistes valdkondades:

Jätkus kohtusüsteemi käsitleva strateegia ja tegevuskava rakendamine. 2005. aasta oktoobris võeti vastu kohtute eriosakondade ja –komisjonide struktuuri ning tegutsemist käsitlevad uued sätted. 2005. aasta detsembris vastu võetud õigusaktidega lihtsustatakse väikese sissetulekuga isikute võimalusi kasutada kohtutäitureid kohtuotsuste jõustamisel. Praegu on käimas õigusabisüsteemi laiaulatuslik reform. Ülemkohtu tsiviilkolleegiumis menetluses olevate kohtuasjade arv langes 2005. aasta septembris 8569lt 2006. aasta veebruaris 6126le.

Menetlus, kus kohtuasju jagatakse kohtunikele juhuslikult, toimib jätkuvalt kogu riigis. See on kaasa aidanud korruptsioonivastasele võitlusele ning kohtunike ja kohtuotsuste erapooletuse kasvamisele.

Õigusaktide ühtsema tõlgendamise ja õiguskindluse tagamiseks võivad apellatsioonikohtud nüüd saata tsiviilasju edasi ülemkohtusse. Kõigil apellatsioonikohtutel, kohtutel ja prokuratuuridel ning peaaegu kõigil esimese astme kohtutel on praeguseks elektrooniline juurdepääs õigusaktidele. Alates 2006. aasta märtsist on enamikul kohtutest juurdepääs riigi teataja elektroonilisele versioonile. 2006. aasta jaanuaris lõpetas tegevuse kaitse ja korruptsioonivastase võitluse peadirektoraat, mis oli justiitsministeeriumi poolsõjaväeline turvateenistus.

Kohtunike ülemkogu vastutab kohtute sõltumatu ja tõhusa toimimise eest. Kogus on kokku 234 ametikohta, millest praegu on täidetud 183, tema tegevuseelarvet kahekordistati 2006. aastal 7,9 miljoni euroni. Pärast kohtunike ülemkogule 2006. jaanuaris uue presidendi ja asepresidendi määramist on koostöö kohtunike ja justiitsministeeriumi vahel paranenud. Kohtunike ülemkogu järelevalveosakonnas on 50 ametikohta, millest 18 on täidetud, järelevalvajate värbamise kriteeriumites on kokku lepitud. Kohtunike ülemkogu on loonud süsteemi, millega igale kohtuasjale määratakse kindel registreerimisnumber, mis võimaldab täpset andmekogumist ja vahendite tõhusat eraldamist. Kõnealune süsteem on praegu kasutusel mõnedes Bukaresti kohtutes katseprojektina ning see kavatsetakse üleriiklikult kasutusele võtta 2006. aasta lõpuks.

Kohtusüsteemi eelarve kasv on jätkunud. 2005. aasta novembris suurendati selle aasta esialgset eelarvet 18% võrra – 362 miljoni euroni. 2006. aasta eelarve suurenes veelgi, kuni 403 miljoni euroni. Kohtunike, prokuröride ja ametnike palgavõlgnevused lahendati täielikult 2005. aasta novembris. Seoses koolitustega suurendati riikliku kohtunike instituudi (INM) ja riikliku kohtuametnike kooli eelarvet 2006. aastal umbes 35% võrra. Kandidaatidele, kellel on märkimisväärne õigusalane kogemus, on korraldatud konkursse ning INMi kaheaastase koolituskava eesmärk on jääda peamiseks väravaks kohtunikuks või prokuröriks saamisel. See takistab erakondlikku ametisse määramist. Edusamme tehti kohtusüsteemi töökohtade täitmisel, praegu on vabade ametikohtade arv kohtunike seas võrreldes 2005. aasta oktoobriga langenud 439lt 380le, kohtuametnike seas on langus olnud vastavalt 326lt 220le. 2006. aasta jaanuaris kiitis valitsus heaks vahendite eraldamise, millega saab kohtutesse palgata lisaks 200 haldusametnikku ja prokuratuuri 500 ametnikku. Kõik apellatsioonikohtute majandusjuhataja ametikohad on täidetud.

Kohtute üldised töötingimused on paranenud. Üheksa kohtuhoone renoveerimistööde kohta on koostatud riiklik programm ja 2006. aasta jaanuaris sõlmiti leping veel 25 kohtuhoone renoveerimiseks aastaks 2010. Jaanuaris 2006 sõlmiti leping, millega tarnitakse kohtusüsteemile üle 15 000 arvuti koos lisavarustusega, enamik nendest paigaldati 2006. aasta märtsi lõpuks ning kavatsetakse ühendada turvalise võrguga 2006. aasta juuliks.

Mõned küsimused on siiski veel lahendamata.

Kohtunike ülemkogu 14 valitud liikmest 8 jätkab tööd osalise tööajaga, kuigi nende ülesanne on esindada kõiki Rumeenia kohtunikke ja prokuröre. Kuue puhul neist võib esineda huvide konflikte distsiplinaarküsimustes, kuna nad on juhtival ametikohal kohtutes või prokuratuuris. Kohtunike ülemkogu rolli kohtute ja prokuratuuride juhtimise uuendamisel, distsiplinaarmenetluste kohaldamisel, kohtuotsuste kvaliteedi kontrollimisel ning kohtunike ja kohtunike ülemkogu töötajate värbamise objektiivsete kriteeriumide täieliku järgimise kontrollimisel tuleb veelgi tõhustada. Teostada tuleb õigusabisüsteemi reform. Menetluseeskirju tuleb veelgi tõhustada. Alternatiivsete vaidluste lahendamise mehhanismide kasutamine peab olema laiaulatuslikum. Kohtute ja prokuratuuri inim- ja finantsressursside haldamist tuleks veelgi parandada. 2005. aasta oktoobris oli täitmata prokuröri ametikohti 588, praegu on neid täitmata umbes 600. Eriti tuleks jätkata panustamist juba ametisolevate kohtunike, prokuröride ja kohtuametnike koolitamisse. Õigusaktide ühesugune tõlgendamine kõigis kohtuastmetes ei ole üleriigiliselt veel tagatud.

Kokkuvõtvalt võib öelda, et kohtusüsteemi uuendamisel ja eriti selle haldussuutlikkuse tugevdamisel on saavutatud märkimisväärset edu. Käegakatsutavate tulemuste tagamiseks peab Rumeenia jätkama kohtusüsteemi reformi rakendamist praeguses tempos ( Vaata ka peatükk 24 – Justiits- ja siseküsimused )

Korruptsioonivastased meetmed

2005. aasta oktoobri aruande avalikustamise järel on edusamme tehtud järgmistes valdkondades:

2005. aasta detsembris võeti kohtutäituritelt kriminaalõiguslik puutumatus. Samas kuus võeti vastu ka riiklikest vahenditest antavat tagastamatut lepingulist rahastamist käsitlev seadus. Valitsus esitas kriminaalseadustiku muudatused, mis käsitlevad juriidiliste isikute kriminaalvastutust. Parlament võttis 2006. aasta märtsis vastu seaduse, millega korruptsioonivastase võitluse agentuur riiklik korruptsioonivastane prokuratuur (PNA) muudeti riiklikuks korruptsioonivastaseks direktoraadiks (DNA) ning talle anti volitused uurida kõiki kõrgemal tasemel esineva korruptsiooni juhtumeid, sealhulgas parlamendiliikmetega seotud süüdistusi. 2006. aasta aprillis esitas valitsus seaduseelnõu, muutmaks praegusi erakondade rahastamise eeskirju, et muuta kõigi rahastamisallikate avalikustamine riigi teatajas kohustuslikuks. Alates 2005. oktoobrist lõpetas DNA pisikorruptsioonijuhtumitega tegelemise ning keskendus keskmisel ja kõrgemal tasemel esinevale korruptsioonile. DNA uus juht on pärast ametisse asumist andnud hinnangu DNA prokuröride ja kriminaalpolitseinike tegevusele, mille tulemusena on 30 inimest töölt lahkunud. Asemele on värvatud 15 uut prokuröri, 345 ametikohast on praegu täitmata 32. DNA eelarve suurenes 2006. aastaks 14% võrra.

Kõrgemal tasemel esinevate korruptsioonijuhtumitega seotud mitteerakondlike uurimiste arv on võrreldes eelneva perioodiga märkimisväärselt suurenenud ja uurimiste kvaliteet on paranenud. Alates 2005. aasta oktoobrist on DNA uurinud neljateistkümmet opositsiooni- ja koalitsioonierakondade kõrgtaseme poliitikut, kes on praegu või on varem olnud ministrid või parlamendiliikmed. Kõnealuste uurimiste alusel on praeguseks esitatud neli kriminaalsüüdistust. Osa kõnealustest uurimistest algatati majanduslike huvide deklaratsioonide alusel, mida umbes 100 000 avalikku teenistujat peavad iga aasta esitama ja mis on üldsusele kättesaadavad.

Alates 2005. aasta oktoobrist on DNA süüdistuse esitanud 89 muule isikule, nende hulgas nii kohtunikele, advokaatidele, politseinikele, riiklikes või piirkondlikes ametiasutustes juhtivatel kohtadel töötanud ametnikele kui ka eraettevõtete juhtidele. Nimetatud ajavahemikus on kohtud PNA varasemate uurimiste alusel esitanud esialgse kohtuotsuse 77 isiku suhtes ja langetanud lisaks sellele veel 102 lõplikku kohtuotsust. DNA uurimiste tase on selgelt paranenud, näiteks on uuesti algatatud eelmise juhatuse ajal ebaselgetel põhjustel lõpetatud uurimisi. DNAl on kõrgemal tasemel esinevate korruptsioonijuhtumite tõhusaks uurimiseks piisavalt personali, vahendeid ja koolitust. DNA on sõlminud koostööprotokollid mitmete korruptsioonivastase võitlusega tegelevate agentuuridega.

Haldus- ja siseministeeriumi korruptsioonivastase võitluse peadirektoraat (DGA) alustas tegevust 2005. aasta oktoobris ning tema ainupädevuses on kavandada ja teostada kõiki ministeeriumitöötajate lojaalsust käsitlevaid kontrolle. Senini on DGA teostanud 754 uurimist, mis on hõlmanud 1859 isikut ning 74 uurimist, mis käsitlevad ministeeriumitöötajaid, on üle viidud DNA alluvusse, mis tähendab 185%list tõusu võrreldes eelmise aastaga. Loomisel on DGA piirkondlikud bürood ja vajadusel teevad nad tihedat koostööd DNA piirkondlike büroodega.

Mõned küsimused on siiski veel lahendamata.

Õigusloomes on mõnevõrra viibinud praeguses strateegias ja tegevuskavas ette nähtud 47 tegevusest 3 rakendamine ja mõningaid tähtsaid seadusi ei ole parlament veel vastu võtnud. Vastu ei ole võetud majanduslike huvide deklaratsioonide kontrollimisega tegeleva sõltumatu agentuuri loomist käsitlevaid õigusakte. Kriminaalmenetluse seadustiku juriidiliste isikute vastutust käsitlevad muudatused ei ole parlamendis ikka veel vastu võetud.

Parlament lükkas salajasel hääletusel tagasi ühe parlamendiliikme kinnisvara läbiotsimist käsitleva taotluse. Senat proovis 2006. aasta veebruaris takistada DNAd parlamendiliikmete tegevuse uurimist teostada. Senatis on esinenud katseid muuta kõrgema astme prokuröride ametisse määramise ja ametist kõrvaldamise menetlusi. See oleks õõnestanud süsteemi vastutavust ja vähendanud DNA tegevusvõimet.

Kohtunike piisavate erialaste teadmiste olemasolu kuulata ja mõista kohut DNA hiljutiste erastamise ja riigihangetega seotud pettuste uurimistel põhinevates keerukates majanduse ja rahandusega seotud kohtuasjades ei ole veel selge. Vajadus on esitada rohkem süüdistusi, algatada rohkem kohtuasju, anda rohkem kohtuotsuseid ja hoiatavaid karistusi. Tervishoiu ja hariduse sektoris teeb muret pisikorruptsioon ( Vaata peatükk 24 – Justiits- ja siseküsimused ).

Üldiselt on korruptsioonivastases võitluses tehtud edusamme. Justiitsministeeriumi ja DNA juhitud reformile peab nüüd järgnema kõigi teiste täitevasutuste, seadusandliku haru ja kogu kohtusüsteemi jõupingutused, et muuta saavutatud areng pöördumatuks. Rumeenia peab jätkama jõupingutusi korruptsioonivastases võitluses saavutatud arengu kindlustamiseks ja selle jätkumiseks.

Inimkaubandus

2005. aasta oktoobrikuu aruande avalikustamise järel on edusamme tehtud järgmistes valdkondades:

Pärast 2005. aasta oktoobrit on purustatud 10 võrgustikku ja registreeritud 567 süütegu. Selle alusel on toimunud 94 arreteerimist. Kokku on tuvastatud 310 inimkaubanduse ohvrit.

2006. aasta jaanuaris loodi inimkaubanduse ennetamise ja selle ohvritele antava abi järelevalvega tegelev riiklik agentuur, mille ülesanne on kooskõlastada ning hinnata ennetusmeetmeid ja kontrollida ohvritele antavat abi. Agentuur asendab endist riiklikku ametit. Inimkaubandusega võitlemise ning selle ennetamise riiklik strateegia ja tegevuskava on heaks kiidetud.

Mõned küsimused on siiski veel lahendamata.

Rumeenia on inimkaubitsejatele ikka veel peamiselt transiitmaa ning vähesel määral ka lähte- ja sihtmaa. Riikliku agentuuri personali ja vahendeid tuleb oluliselt suurendada ning agentuur vajab ka IT-süsteemi registreerimaks Rumeeniasse tagasi pöördunud ohvreid, et neid saaks kohe aidata. Jätkuvalt esineb puudusi agentuuridevahelises kooskõlastamises. Usaldusväärsem ja ühtlustatum riiklik statistika aitaks parandada inimkaubandusevastase võitlusega tegelevate õiguskaitseasutuste strateegilist planeerimist. Inimese munarakkudega kauplemise vastased meetmed on vajalikud, et tagada põhimõtet, mille kohaselt kudede ja munarakkude loovutamine toimub vabatahtlikult ja tasuta. Inimeste munarakkudega kauplemisega seotud uurimised tuleb lõpule viia.

Üldiselt on inimkaubandusega võitlemise valdkonnas saavutatud mõningaid edusamme. Haldussuutlikkus ja teovõime on jätkuvalt madal.

Vahialuste halb kohtlemine ja vanglatingimused

2005. aasta oktoobri aruande avalikustamise järel on edusamme tehtud järgmistes valdkondades:

Aruandeperioodil suleti kuus ebapiisaval tasemel ajutist kinnipidamisasutust ja võeti meetmeid eeluurimisvangide eraldamiseks süüdimõistetutest. 2006. jaanuaris otsustas haldus- ja siseministeerium, et eeluurimisvangid tuleks politseijaoskondade keldritest üle viia sobivamatesse ruumidesse. Praegu võetakse meetmeid, et vähendada vangide kokkupuudet nakkushaigustega, lisaks sellele värvatakse pädevat personali.

Mõned küsimused on siiski veel lahendamata.

Uue kriminaalseadustiku ja uue kriminaalmenetluse seadustiku vastuvõtmise pidev edasilükkamine takistab vanglasüsteemi kavandatud reformide ellurakendamist. Jätkuvalt esineb juhtumeid, kus õiguskaitseasutuste personal kohtleb vahialuseid halvasti, näiteks kasutab ülemääraselt jõudu. Selliste kaebuste kohtulikku läbivaatamist esineb harva ning menetlus lõpeb väga harva mingisugusegi tulemusega.

Vanglasüsteemi ülesehituses ei ole muutusi toimunud. Mõned vanglad on märkimisväärselt ülerahvastatud ning nende elu- ja hügieenitingimused on kehvad. Vangide ühiskonda reintegreerimise järelevalvega tegeleval tingimisi vabaks lastud vangide järelevalvekeskuste võrgustikul ei ole oma ülesannete täitmiseks ikka veel piisavalt vahendeid.

Üldiselt võib märkida, et vahialuste halva kohtlemise ja vanglatingimuste valdkonnas on tehtud vähe edusamme.

Lastekaitse

2005. aasta oktoobrikuu aruande avalikustamise järel on edusamme tehtud järgmistes valdkondades:

Uute õigusaktide kasutuselevõttu käsitlevat tegevuskava rakendatakse ja korraldatakse ka vajalikku koolitustegevust. Lastekaitset käsitlevate õigusaktide rakendamine on jätkunud ladusalt. Lasteasutustes olevate laste hulk on jätkuvalt vähenenud. Riigisiseste adopteerimiste nõudlus on nüüd suurem kui adopteerimiseks sobilike laste arv.

Lastekaitseasjatundjatest koosnev rühm vaatas läbi enne uue seaduse jõustumist esitatud pooleliolevaid rahvusvahelisi adopteerimistaotlusi. Kõnealune rühm lõpetas oma töö 2006. aasta märtsi lõpuks. Läbivaatus toimus ELi tavasid arvestava uue õigusakti alusel. Valitsuse memorandumiga enne 2004. aasta veebruari heaks kiidetud taotlused edastati kohtutesse, kes kinnitasid 1003 enne 2005. aasta jaanuari rakendatud rahvusvahelist adopteerimist. Valitsuse memorandumiga enne 2004. aasta veebruari heaks kiitmata 1399 muud taotlust vaadati üksikkorras samuti läbi ning on aruandes selgitatud põhjustel kuulutatud tingimustele mittevastavateks. Mõlemal juhul teatati igale hagejale juhtumi kohta tehtud otsusest personaalselt. Hoolekandeasutustes elavate laste arv on vähenenud[3], samal ajal on suurenenud asendusperedes[4] või hooldusperedes[5] kaitset saavate laste arv. Samuti on tõusnud „abiemade“[6] arv.

Üks küsimus on siiski veel lahendamata.

Raseduse ajal raskustes olevatele emadele ei pakuta veel piisavalt sotsiaalhooldusteenuseid ja neil puudub piisav juurdepääs sünnitushaiglatele.

Üldiselt võib öelda, et Rumeenia on teinud lastekaitse valdkonnas märgatavaid edusamme. Üldine olukord on oluliselt paranenud. Füüsilise ja vaimse puudega inimeste tervishoiusüsteem

2005. aasta oktoobrikuu aruande avalikustamise järel on edusamme tehtud järgmistes valdkondades:

Valitsus võttis 2005. aasta oktoobris vastu puuetega inimeste sotsiaalkaitse, ühiskonda integreerimise ja kaasamise riikliku strateegia aastateks 2006 – 2013. Koostatud on ka vaimset tervist käsitleva reformistrateegia rakendamiseks vajalik tegevuskava. Vaimset tervist käsitleva seaduse rakendamiseks vajalikud määrused võeti vastu 2006. aasta aprillis. Tervishoiuministeeriumi strateegilise eriüksusena on asutatud riiklik vaimse tervise keskus. 2006. aasta jaanuaris loodi vaimse puudega inimeste tervishoiu kooskõlastamist käsitlev mitut tegevusala hõlmav komitee, kuhu kuuluvad riiklikud ametiasutused ja kodanikuühiskonna esindajad.

2005. aasta septembrist kuni 2006. aasta veebruarini kontrolliti 35 puudega inimeste kaitsega tegelevat asutust. Kontrollide tulemusena tehti ettepanek vabastada ametist mitme asutuse juht või muuta asutuse tegevust tõhusamaks.

Praegu toimuvad ümberkorraldused 36 puudega inimeste hoolekandeasutustes, mille eesmärk on luua 84 uut alternatiivset piirkondlikku teeninduskeskust. Tugevalt panustatakse ka vaimse puudega inimeste piirkondliku tervishoiusüsteemi loomisele. Füüsilise ja vaimse puudega inimeste tervishoiule eraldatavad vahendid on suurenenud. Suurendatud on kulutusi toidule, mitmetes psühhiaatriaasutustes on parandatud ja vahetatud küttesüsteemid. Psühhiaatrite koolitamisel on kasutusele võetud uus õppekava ja psühhiaatrite arv on kasvanud.

Mõned küsimused on siiski veel lahendamata.

Elamistingimused mõnedes psühhiaatriasutustes on jätkuvalt kehvad, patsiendid peavad jagama voodeid teiste patsientidega, ravi ja huvialaga tegelemise võimalused on viletsad, sanitaartingimused on minimaalsed. Patsientide registrite, ravi, diagnostika ja haiglas viibimisega on seotud ainult mõned ametlikud eeskirjad. Sageli esineb vägivalda ja halba kohtlemist. Puudega inimestele kättesaadavad teenused on jätkuvalt ebapiisavad ja hoolekandeasutuste kvaliteedis on arenguruumi.

Puudega inimesi käsitleva riikliku strateegia eduka rakendamise tagamiseks ei ole piisavalt vahendeid ja inimressurssi. Töötajad vajavad koolitust, et nad oleksid võimelised alustama puudega inimeste taastus- ja rehabiliteerimiskava oma asutuses/üksuses. Psühhiaatriaravis ei tehta alati vahet rehabilitatsiooni, psühhoteraapia ega tööteraapia kontseptsioonil.

Üldiselt võib märkida, et füüsilise ja vaimse puudega inimeste tervishoiu valdkonnas on toimunud teatav edasiminek ning puudega inimeste tervishoiu reform liigub edasi. Vaimse puudega inimeste tervishoiusüsteemis tuleks alustatud reformi kiirendada ja rohkem tuleks rõhku panna vastuvõetud otsuste rakendamisele. Koheseid meetmeid on vaja võtta sanitaartingimuste parandamiseks, hoolekandeasutustes antava ravi vähendamiseks, piirkondliku ravi võimaldamiseks ja ravimite kättesaadavuse parandamiseks. Lühiajalises perspektiivis tuleks praeguste hoolekandeasutuste elu- ja ravitingimused tõsta vastuvõetavale tasemele. Eelkõige tuleks kõrvaldada ülerahvastatuse probleem.

Vara tagastamine

2005. aasta oktoobri aruande avalikustamise järel on edusamme tehtud järgmistes valdkondades:

Vara tagastamist ja hüvitamist käsitlevate avalduste esitamisele seatud tähtaeg aegus 2006. aasta jaanuaris. Kokku esitati 600 000 taotlust, millest ainult 3000 olid seotud rahalise hüvitamisega. 300 000 avaldust lükati alusetutena tagasi ja 60 000 nõuet on menetletud. Tegevust on alustanud hüvitiste määramise keskkomisjon.

Üks küsimus on siiski veel lahendamata.

Kriteerium, millega määratakse kindlaks, kas kõnealune tagastamine on teostamatu ning määratakse kindlaks, millistel juhtudel võidakse anda ainult hüvitist, on ebaselge. Samuti ei ole kinnisvarafond veel võimeline rahalise hüvitise nõudeid mõistliku aja jooksul menetlema.

Üldiselt võib märkida, et haldussuutlikkuse tugevdamisel ja varade tagastamise õigusliku raamistiku loomisel on tehtud edusamme, kuid nõuete menetlemise tempo on endiselt madal.

Vähemuste kaitse ja integratsioon

2005. aasta oktoobrikuu aruande avalikustamise järel on edusamme tehtud järgmistes valdkondades:

Mustlaste kaasamise kümnendi raames asutati mustlaste sihtfond. Mustlaste küsimustega tegeleva riikliku agentuuri ja mustlaste valitsusväliste organisatsioonide suhted on paranenud. Institutsionaalne diskrimineerimine ja vägivald mustlaste suhtes on vähenemas.

Mõned küsimused on siiski veel lahendamata.

Halduslik raamistik on olemas, kuid praktikas ei ole märkimisväärset arengut toimunud. Mustlasküsimustega tegeleva riikliku agentuuri koordineerimissuutlikkus on veel nõrk. Mustlaste elamistingimuste parandamise strateegia rakendamisel tehtavad jõupingutused on ebapiisavad. Politseid süüdistatakse ikka veel mustlaste vastu suunatud politseireidide korraldamises. Mõnedel kohalikel juhtudel on mustlased oma kodudest välja tõstetud ja nende majad hävitatud ilma alternatiivset majutust asemele pakkumata. Selliste nähtustega võitlemiseks ettenähtud õigusaktide kohaldamine ei ole garanteeritud. Lahendatud ei ole probleeme, mis on seotud mustlaste juurdepääsuga isikutunnistustele, tervishoiusüsteemile, haridusele, tööturule ja kutseõppele. Isikutunnistusega mustlaste arvu suurendamiseks tuleks korraldada kampaaniaid.

Parlamendis toimub praegu vähemusrahvuste seaduse eelnõu arutelu. Seda tuleb tähelepanelikult jälgida.

Mustlasvähemuse kaitses ja ühiskonda integreerimisel on kokkuvõttes saavutatud ainult piiratud uut edu. Mustlaste probleemidega tegelevate asutuste kooskõlastus- ja haldussuutlikkust tuleb veelgi tõsta ja mustlaste elamistingimusi tuleb parandada. Rassismi, kõiki vähemusi hõlmava diskrimineerimise, ksenofoobia ja sallimatuse muude vormidega võitlemiseks tuleb võtta lisameetmeid.

2.1. Üldhinnang

Rumeenia täidab ELi liikmestaatuse poliitilised kriteeriumid.

2005. aasta oktoobrikuu aruande avalikustamise järel on edusamme tehtud mitmes valdkonnas: Kohtusüsteemi reformimisel on tehtud olulisi samme. 2005. aasta kohtusüsteemi reformi järel võeti seoses kohtute erikolleegiumide ja –kogudega vastu rakendusmeetmed. Menetlus, kus kohtuasju jagatakse kohtunikele juhuslikult, toimib jätkuvalt üleriigiliselt. See on suurendanud kohtusüsteemi erapooletust. Tegevuse lõpetas kaitse ja korruptsioonivastase võitluse peadirektoraat, mis oli justiitsministeeriumi poolsõjaväeline turvateenistus. Kohtusüsteemi ja kohtunike ülemkogu rahalised võimalused on suurenenud. Kohtute töötingimused on paranenud.

Rumeenia on teinud korruptsioonivastases võitluses edusamme, luues kindlad struktuurid ning algatades märkimisväärsel hulgal kõrgemal tasemel esineva korruptsiooniga seotud uurimisi. Kõnealuste uurimiste tulemusena on süüdistus esitatud neljale juhtivtöötajale.

Avaliku halduse reformiga seoses vaadati läbi avaliku teenistuse seadus ja võeti vastu detsentraliseerimisega seotud õigusaktid. Teatavaid edusamme on tehtud inimkaubanduse vastu võitlemise valdkonnas, samuti füüsilise ja vaimse puudega inimeste tervishoiusüsteemi reformimisel. Rumeenia on saavutanud märkimisväärset edu lastekaitse valdkonnas, kus üldine olukord on oluliselt paranenud. Varade tagastamisel on tehtud edusamme.

Mõned küsimused on siiski veel lahendamata. Kohtusüsteemis tuleb menetluseeskirju veelgi tõhustada. Kohtunike ülemkogu peaks seaduste ühtse tõlgendamise soodustamiseks ja kohtuotsuste kvaliteedi kontrollimiseks oma tegevust intensiivistama. Kohtud ja prokuratuurid peavad oma kättesaadavaid vahendeid paremini kasutama.

Kõrgemal tasemel esinevas korruptsioonivastases võitluses peab Rumeenia jätkama jõupingutusi juba saavutatud arengu kindlustamiseks ja selle jätkumiseks. Justiitsministeeriumi ja riikliku korruptsioonivastase direktoraadi (DNA) korraldatud reformile peavad järgnema kõigi teiste riiklike institutsioonide jõupingutused, millega muuta saavutatud areng pöördumatuks.

Avaliku halduse valdkonnas jätkas valitsus erakorralistele korraldustele toetumist, see kahjustab parlamendi tööd. Avaliku sektori palgaastmete läbivaatamine on avaliku teenistuse kutse-eetika seisukohalt erilise tähtsusega. Rumeenia on inimkaubitsejatele ikka veel peamiselt transiitmaa ning vähesel määral ka lähte- ja sihtmaa. Vahialuste halva kohtlemisega seotud järelmeetmeid esineb harva ning mõned vanglad on ülerahvastatud ning nende elu- ja hügieenitingimused on kehvad. Psühhiaatriaasutuste elutingimusi tuleb parandada. Puudega inimeste riiklik strateegia ja teised poliitilised algatused ootavad rakendamist. Mustlasvähemuse sotsiaalne kaasamine nõuab veel olulisi jõupingutusi. Rassismi, diskrimineerimise, ksenofoobia ja sallimatuse muude vormidega võitlemiseks tuleb võtta lisameetmeid.

3. MAJANDUSLIKUD KRITEERIUMID

Sissejuhatus

2005. aasta aruandes jõudis komisjon järeldusele, et majanduslike kriteeriumide seisukohast on Rumeenia jätkuvalt toimiva turumajandusega riik. Struktuurireformide programmi jõuline rakendamine peaks võimaldama Rumeenial liidusisese konkurentsi ja turujõududega toime tulla. Rumeenia suutis makromajandusliku stabiilsuse valdavalt säilitada, vaatamata sellele, et poliitika ei olnud konservatiivne, mis tekitas muret saavutatud stabiilsuse jätkumise pärast. Rumeenia jätkas ka struktuurireformide programmi rakendamist, kuigi mitte jõuliselt kõikides valdkondades.

2005. aastal oli SKT reaalkasv 4,1% võrreldes 8,4% 2004. aastal. Kasvu aeglustumise põhjustas põllumajandustoodangu umbes 14% langus üleujutuste tõttu ja tööstustoodangu vähenemine konkurentsivõime languse tõttu. Sisenõudlus oli püsivalt kõrge, maksebilanss oli jätkuvalt suure puudujäägiga ja puhasekspordi negatiivne mõju SKT kasvule oli 5%. 2005. aasta teises pooles toimus ekspordi ja investeeringute kasv. Kaubandusbilansi ja jooksevkonto puudujääk suurenes 2005. aastal vastavalt 9,9% ja 8,7% SKTst. Välismaiste otseinvesteeringute netosissevool oli püsivalt kõrge 6,6% tasemel SKTst. Tööturu olukord ei ole paranenud ning noorte ja pikaajaliste töötute arv kasvab.

Käesolevas osas hinnatakse nimetatud valdkondades pärast 2005. aasta oktoobrikuu aruannet tehtud edusamme ja Rumeenia valmisolekut liikmelisuseks.

Makromajanduslik stabiilsus ja poliitilised valikud

2005. aasta aruandest järeldub, et põhitähelepanu tuleks suunata konservatiivse rahanduspoliitika taastamisele ja avalikus sektoris tagasihoidliku palgapoliitika järgimisele. 2005. aasta oktoobrikuu aruande avalikustamise järel on edusamme tehtud järgmistes valdkondades:

Deflatsiooniprotsess jätkus 2006. aastal kiiremas tempos. Keskpank piiras 2006. aastal ringluses oleva raha hulka ning tõstis rahanduspoliitika kurssi 1% võrra, mis aitas kaasa rahanduse olukorra karmistamisele ja andis märku deflatsiooni olulisusest. Valitsemissektori eelarve üldine puudujääk langes 2005. aastal madalamate intressimaksete, kaudsetest maksudest tulenevate sissetulekute suure kasvu ja piiratud kapitalikulude tõttu 0,8%ni SKTst. Rumeenia suutis ilma puudujääki suurendamata korraldada märkimisväärseid üleujutuste põhjustatud kahjustuste taastamistöid. Põhiliselt riiklike investeerimisprojektide edasilükkamise tõttu ei olnud maksupoliitika 2005. aastal protsükliline. 2006. aasta eelarve peegeldab tähelepanu keskendamist konservatiivsemale rahanduspoliitikale ja avaliku sektori tagasihoidlikumale palgapoliitikale. Seadusega ette nähtud miinimumpalk tõusis mõõdukalt 6,5% võrra.

Mõned küsimused on siiski veel lahendamata.

Rahanduspoliitika lõdvendamise tulemusena oli inflatsioon 2005. aasta lõpul kavandatust napilt kõrgem – 8,6%. Keskpank prognoosib, et ka 2006. aastaks kavandatud inflatsiooni ei saavutata. Seda eelkõige tänu jäikade hindade tõusule, üleujutuste mõju tõttu toiduainete hindadele ja sisenõudluse hoogsale kasvule. Rangemad kohustusliku reservi nõuded ning ettevaatus- ja haldusmeetmed ei suutnud ära hoida laenamise kasvu. Rahaturu intressid jäid negatiivseks, kuna kapitali suurema sissevoolu oht tegi keskpangale intressimäära instrumendi täieliku rakendamise vastumeelseks. Seega peaks rahapoliitika jätkuvalt rangelt järgima kavandatud inflatsiooni.

2005. aasta maksureformil oli majandusele tugev protsükliline mõju ning see tekitas otsese maksutulu vähenemise 1% SKTst. Avaliku sektori palkade, toetuste ja ülekannete vähenemisel oli negatiivne mõju eelarvele 1% ulatuses SKTst 2005. aastal. Avaliku sektori netopalgad tõusid 2005. aastal umbes 20% võrra, edasisi palgatõuse ei ole 2006. aastaks kavandatud. 2005. aasta detsembris tehtud umbes 1,9%sed kulutused SKTst nõrgendasid eelarve tasakaalustamist. Eelarvega seotud ohud on jätkuvalt märkimisväärsed, kuna kavandatakse suurendada kulutusi haridusele ja infrastruktuuri ning jätkata kahjustuste kõrvaldamist. Seepärast peaks maksu- ja avaliku sektori palgapoliitikat rakendama kooskõlas kavandatud eelarvepuudujäägiga ning põhirõhk tuleks suunata alalisele tulude suurendamisele. Kuigi tootmise kasv 2005. aastal aeglustus ja konkurentsivõime mõnevõrra vähenes, siis otsustati riikliku kollektiivlepinguga tõsta erasektori miinimumpalka 12,1% võrra 2006. aastaks, mis rõhutab kolmepoolse konsensuse vajalikkust palgapoliitikas.

Pärast 2005. aasta teise poole järeleandlikku seisukohta, karmistati 2006 aastal poliitikat ning ametiasutused näitasid üles suurenenud teadlikkust konservatiivsuse olulisusest makromajandusliku ebastabiilsusega võitlemisel.

Kulude reform ja maksuseaduse nõuete täitmine

2005. aasta aruandest järeldub, et põhitähelepanu tuleks suunata selgele keskmise tähtajaga kulustrateegiale, mille abil tugevdada majanduse kasvupotentsiaali ja valmistuda ELiga ühinemiseks. 2005. aasta oktoobrikuu aruannete avalikustamise järel on edusamme tehtud järgmistes valdkondades:

2006. aasta eelarve keskendub selgemalt majandusliku lähenemise tagamisele ja kulutuste ümberkorraldamise kaudu ELi toetuste kasutamise suutlikkuse parandamisele. Jätkusid pensionisüsteemi reformi ettevalmistused. Edusamme tehti tervishoiusüsteemi reformimisel. Maksutulud olid 2005. aasta eelarvekavaga kooskõlas. Käibemaksu, tollimaksu ja sotsiaalmaksu kogutud määrale aitas kaasa tarbimise, impordi ja palkade tugev kasv. Riigile maksmata jäänud kohustuste hulk vähenes 2005. aasta jooksul ja 2005. aasta teises pooles täheldati vähem uusi maksuvõlgnevusi. Sundjõustamise ning suurte maksumaksjate keskse haldamise menetluste ühtlustamine ja võlgade ajatamise kaotamise põhimõte kandis vilja.

Mõned küsimused on siiski veel lahendamata.

Riigi rahanduse kvaliteet sai löögi, kuna riiklikud investeerimiskulud jäid 2005. aastal madalamaks kui eelarvekavas kavandatud 1,7% SKTst, et osaliselt korvata avaliku sektori palgatõusu, suuremaid toetusi ning üleujutuste põhjustatud kahjustuste taastamistöödest tingitud lisakulutusi. Rumeenia ei ole veel kehtestanud selget keskmise tähtajaga kulude koondraamistikku, millega toetada riiklike kulutuste ümberjaotamist inimressursside, infrastruktuuride ja haldussuutlikkuse arendamisele. Nimetatud raamistikku on vaja, et luua rahandusruumi liitumisega seotud kulutustele. Maksuvõlgnevuste määr 8% SKTst on suur, maksukogumise ja maksuseaduste nõuete täitmise parandamine on vajalik eelarve jätkusuutlikkuse saavutamiseks. Parlament peab pensionireformi täielikult vastu võtma.

Kulude reformimisel ei tehtud üldiselt olulisi edusamme. Valitsus kavandab siiski kasvupotentsiaali parandamiseks kulutuste ümberkorraldamist. Edu saavutati maksuseaduste nõuete täitmise soodustamisel.

Erastamine ja tööstuse ümberkorraldamine

2005. aasta aruandes järeldati, et erastamiskava ja ebarentaablite ettevõtete likvideerimist on vaja jätkata. 2005. aasta oktoobri aruannete avalikustamise järel on edusamme tehtud järgmistes valdkondades:

Tähtsaks sammuks edasi oli suurima kommertspanga (BCR) erastamislepingu alla kirjutamine ausa ja läbipaistva protsessi tulemusena. Energeetikasektori erastamine edenes aeglaselt. Erastati kaks elektritarnijat. Oktoobrist 2005 on erastatud või likvideeritud 18 AVASi portfellis olnud riigi enamusosalusega ettevõtet. Riigiettevõtete töötajate vähendamiseks ja väiksemate ettevõtete loovutamiseks seatud eesmärgid saavutati. Maksuamet jätkas ettevõtete järelevalvet ning maksude sissenõudmist ja hoidus võlgade ajatamisest.

Energeetikasektoris jätkus üldiselt hindade tõus. Konkurents energiaturul hakkas vilja kandma ning energiatehingute läbipaistvus suurenes elektrienergia börsi loomise tõttu veelgi. Jätkusid elektriarvete sissenõudmiseks tehtavad jõupingutused. Kaevandussektoris jätkus tööjõu kohandamine vajadusele vastavaks ning suleti mitmed kaevandused. Raudteetranspordi valdkonnas saavutasid veondus- ja infrastruktuuriettevõtted paremaid finantstulemusi tänu ümberkorraldustele ja kontrollitud palgakasvule. Rumeenia lennuettevõtja jõudis ümberkorraldamise tulemusena 2005. aastal kasumisse.

Mõned küsimused on siiski veel lahendamata.

Viimase suure riigiosalusega panga kavandatud erastamine 2005. aasta lõpuks ei ole toimunud. Rumeenia valitsuse seatud eesmärgid elektrienergia jaotusteenuste ning elektri-ja gaasitootmise erastamisel ei ole veel täielikult täidetud. Vähest edu on saavutatud kaitsesektori ettevõtete erastamisel. Riigiosalusega ettevõtete koguarv suurenes 1180lt (2005. aasta keskel) 1233ni (2006. aasta alguses). Selline tagasilöök tuleneb ettevõtete riigi omandisse tagasi sattumisest valitsuse ja ostjate vaheliste vaidluste tõttu erastamislepingute tingimuste ja kohustuste tõlgendamisel. Eesmärk loovutada viis suurettevõtet 2006. aasta märtsi lõpuks ei täitunud. AVASi omandis olevate vähemusaktsiate hulka ei suudetud vähendada. Üle poole AVASi portfelli kuuluvatest ettevõtetest ei ole erastamiseks valmis. Selle taustal jäävad erastamis- ja likvideerimismenetlused AVASi viimaseks võimaluseks. Rumeenia otsustas erastamisprotsessi lõpptähtaega edasi lükata seniselt 2006. aasta lõpult 2007. aasta lõpule. Erastamis- ja likvideerimistegevust tuleb muudetud eesmärgi täitmiseks märkimisväärselt kiirendada.

Konkurentsi tugevdamiseks siseturul tuleb rahvusvaheliste ja kodumaiste tootjate gaasihinna vahet vähendada. Soojusenergiasektori ümberkorraldamine oli aeglane ning sektori arengut pidurdavad kulukad tootmisliinid, kehvad jaotusvõrgud ja riigis levinud arvete mittetasumine. Täitmaks lubadust täielikult ühtlustada küttesoojuse tarbija- ja tootjahinnad 2007. aastaks, peab sektori ümberkorraldamist kiirendama. Kaevandussektoris peaks struktuuri kohandamised hõlmama kulutasuvuse puudumist ja maksuvõlgnevuste kogumist. Raudteetranspordis on vaja lisameetmeid reisijateveoga tegeleva ettevõtte ebakindla finantsolukorra parandamiseks. Kaevandus- ja raudteesektorites tuleks lõpetada riigieelarvesse võlgnetavate summade kustutamine.

Üldiselt jätkus erastamisprotsess aeglases tempos ja selle tulemused ei täitnud valitsuse seatud eesmärke. Energeetika-, kaevandus- ja transpordisektori ümberkorraldamises toimus mõningane areng. Nimetatud sektorite püsiva kahjumi kaotamiseks ning otsestest ja kaudsetest toetustest sõltuvuse lõpetamiseks on vaja teha veel olulisi pingutusi.

Ettevõtluskeskkond

2005. aasta aruandes järeldati, et õigusasutuste töös on vaja kehtestada finantsdistsipliin ja asutuste töös peab toimuma oluline areng. 2005. aasta oktoobri aruannete avalikustamise järel on edusamme tehtud järgmistes valdkondades:

Jätkusid pingutused uute maksu- ja sotsiaalkindlustusmaksete võlgnevuste piiramisel ning uutest võlgade ajatamistest ja kustutamistest hoidumine tugevdasid finantsdistsipliini. See aitab kaasa kõigile võrdsete võimaluste loomisele ettevõtluseks. Õigusasutuste töös toimus märkimisväärne edasiminek (vaata ka peatükk 24 – Justiits- ja siseküsimused) . Märkimisväärseid edusamme tehti turult lahkumise toetamise eesmärgil pankroti- ja muude likvideerimismenetluste kasutamisel. Likvideerimisega lahendatud pankrotijuhtumite osakaal tõusis 2005. aastal veelgi. Mõõdukalt suurenes juhtumite lahendamise üldarv. Märkimisväärselt suurenes lõpetatud likvideerimiste arv ning mõnevõrra paranes juhtumite arv, mis lahendati kuus kuud kuni kaks aastat pärast nende algatamist. 2006. aasta aprillis muudeti pankrotieeskirju eesmärgiga lihtsustada menetlusi ja parandada võlausaldajate kaitset.

Mõned küsimused on siiski veel lahendamata.

Finantsdistsipliini tuleks edendada. Riigi omandis olevad suured ettevõtted tekitavad ikkagi uusi maksuvõlgnevusi. Pankrotimenetlustes esineb jätkuvalt puudusi ning võlausaldajate kaitse on pankrotijuhtumite lahendamise suhteliselt pika kestuse ja tagasinõudmise madala määra tõttu nõrk. See toonitab pankrotimenetluste hiljutiste muudatuste eduka rakendamise tähtsust.

Üldiselt saavutati edu finantsdistsipliini parandamisel ning kuigi maksuvõlgnevuste kasv jätkub ja pankrotimenetlused on püsivalt puudulikud, tehti pankrotimenetlustes märkimisväärseid edusamme. Tööturg näitas paranemise tendentsi, töötuse tase oli suhteliselt stabiilne (7,7% 2005. aastal), kuid nii noorte tööpuuduse (23,8% 2005. aastal) kui ka pikaajaline töötuse tase (4,4% 2005. aastal) on kõrge ja tõuseb veelgi.

3.1. Üldhinnang

Rumeenia on toimiva turumajandusega riik. Struktuurireformi programmi jõuline rakendamine peaks riigil võimaldama lähitulevikus täita majanduslikud kriteeriumid. Rumeenia suutis makromajandusliku stabiilsuse valdavalt säilitada ja edendas struktuurireforme.

Areng on pärast 2005. aasta oktoobri aruande avalikustamist jätkunud. Heaks on kiidetud sobivam maksu-, raha- ja palgapoliitika. Edendati maksuseaduste nõuete täitmist, paremini jõustati ettevõtete finantsdistsipliini ning parandati pankrotimenetlusi. Ümberkorraldamine jätkus energeetika-, kaevandus- ja transpordisektoris.

Riiklike kulude reformi tuleb kiirendada ning suurendada tuleks maksutulusid. Struktuurireformide süvendamiseks on vajalik energeetika-, kaevandus- ja transpordisektori jätkuv ümberkorraldamine ning areng erastamiskava rakendamisel. Uued maksuvõlad kasvavad ja pankrotimenetlused kannatavad siiani puuduste all.

4. LIITUMISLÄBIRÄÄKIMISTEST TULENEVAD NÕUDED JA KOHUSTUSED

Sissejuhatus

Komisjon järeldas 2005. aasta oktoobri aruandes, et Rumeenia oli juba saavutanud märkimisväärset edu oma õigusaktide ühtlustamisel ühenduse õigustikuga.

Enamiku ühenduse õigustiku peatükkide puhul oli Rumeenia ühtlustamise juba lõpetanud või tegeles viimaste problemaatiliste küsimuste lahendamisega enne ühinemist. Peatükkide puhul, mis käsitlesid: transporti, energeetikat, statistikat, majandus- ja rahaliitu, väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid, teadus- ja uurimistööd, haridust ja koolitust, telekommunikatsiooni, tarbijakaitset, välissuhteid, ühist välis- ja julgeolekupoliitikat ning EU eelarvesätteid, olid kohustused Rumeenial üldiselt juba täidetud. Rumeeniat peeti kõigi loetletud peatükkide puhul piisavalt ettevalmistunuks, et ELiga tõrgeteta integreeruda. See järeldus kehtib ka praegu. Edusamme on saavutatud näiteks ka välissuhete ja arenguabi kasutamise valdkonnas. Kõnealuseid peatükke edaspidi seetõttu ei vaadelda, välja arvatud haridust ja koolitust käsitlev peatükk, kus tuleb ettevalmistusi kiirendada.

Ülejäänud peatükid sisaldasid küsimusi, mis eeldasid Rumeenialt lisameetmeid ning mõnedel juhtudel kohest ja otsustavat tegutsemist, et ettevalmistused ühinemise ajaks lõpetada. Kõnealuseid küsimusi vaadeldakse allpool vastavates peatükkides.

Käesolev osa annab seetõttu ülevaate ülejäänud küsimustest, mis tuleb Rumeenial lahendada, et ta oleks valmis rakendama ühenduse õigustikku liitumise ajaks.

4.1. Ühenduse õigustiku peatükid

4.1.1. Peatükk 1: Kaupade vaba liikumine

Horisontaalsete ja menetlusmeetmete kohta võib tõdeda, et Rumeenia standardiamet (ASRO) on saanud nii Euroopa Standardikomitee CENi kui ka Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee CENELECi täisliikmeks. 2005. aasta oktoobris sai Rumeenia akrediteerimisasutus (RENAR) tagasi Euroopa akrediteerimisasutuste koostööorganisatsiooni käsitleva mitmepoolsele lepingule allakirjutanu staatuse testilaborite valdkonnas.

RENAR ei ole veel tagasi saanud oma allakirjutajaliikme staatust kvaliteedijuhtimissüsteemide ja toote sertifitseerimisasutuste valdkonnas. RENARi haldussuutlikkust tuleb veel märkimisväärselt parandada, et ta võiks akrediteerimisega seotud ülesandeid täita vastavalt ELi standarditele. Sellega seotud ettevalmistusi tuleks kiirendada.

Vanal lähenemisviisil põhinevate õigusaktidega seoses võib tõdeda, et head laboratooriumitava käsitleva ühenduse õigustiku rakendamine on paranenud. Enne 2006. aasta lõppu toimuva inimtervishoius kasutatavate ravimite müügilubade kontrolli ettevalmistusi on alustatud.

Toidu ohutust käsitlevate õigusaktide ja geneetiliselt muundatud organismide (GMO) kasvatamisega seotud probleemid püsivad. Toiduaineid käsitlevad õigusaktid ei ole veel ühenduse õigustikuga kooskõlla viidud paljudes tähtsates valdkondades nagu lisandid, lõhna- ja maitseained, toiduga kokkupuutuvad materjalid, toidulisandid, eritoit, ametlikud kontrollid, ioniseeriv kiirgus, mineraalveed ja GMOd.

Oma riigis kasvatatud GMO kultuuride ja imporditud GMO kultuuride ametlik kontroll on puudulik. Märgistamine ja jälgitavus ei ole täielikult tagatud, proovivõtumeetodid ning analüüsimeetodid ei vasta nõuetele ja laboratooriumeid ei ole veel akrediteeritud. Hea laboritava valdkonnas ei ole järelevalveasutust veel määratud. Kosmeetiliste toodete ja väetiste valdkonna täielik ühtlustamine ei ole veel lõpule viidud. Tagamaks, et talupidajad ei kasutaks pärast ühinemist enam keelatud geneetiliselt muundatud seemneid on vajalik erimeetmetega tegevuskava vastuvõtmine ja rakendamine. GMOsid sisaldavate töödeldud toiduainete täieliku jälgitavuse, märgistatuse ja kontrollimise tagamiseks alates ühinemisest, on ettevalmistusi vaja märkimisväärselt kiirendada.

Riigihanke süsteemi reformi üldises kontekstis võeti 2006. aasta aprillis vastu ELi eeskirjadega kooskõlas olev selge ja põhjalik riigihankeseadus, mis jõustub alates 2006. aasta juunist. Teisese õiguse aktid on ettevalmistamisel. E-hangete valdkonnas on märgata positiivset arengut. Uus riigihangete riiklik amet täidab oma ülesandeid hästi ning ameti personal on hästi koolitatud. Parandusmeetmete süsteem toimib paremini, kuid järelevalvenõukogu tegutsemine praktikas on veel ebaselge.

Teisese õiguse aktide rakendamine seisab veel ees. Uue õigusliku raamistiku kohta teadlikkuse tõstmine nõuab lisapingutusi. Riigihangete eeljärelevalve kohta varasemad kogemused puuduvad. Üldiselt edenevad kõnealuse valdkonna ettevalmistused jõudsalt.

Järeldus

Riigihangete valdkonnas on saavutatud märkimisväärset edu ja Rumeenia täidab nüüd üldiselt kõnealuse valdkonna liitumisläbirääkimistest tulenevad nõuded ja kohustused. Ettevalmistused käivad ja ülejäänud küsimused peaks olema ühinemise ajaks lahendatud, kui jätkub ettevalmistuste praegune tempo.

Horisontaalsete ja menetlusmeetmete valdkonnas ning vanale lähenemisviisile vastavates õigusaktides on toimunud edasiminek. Kõnealustes valdkondades on siiski vaja kiireid lisameetmeid, et püsivad puudused ühinemise ajaks kõrvaldada. Märkimisväärselt tuleb parandada haldussuutlikkust, seda eelkõige akrediteerimise valdkonnas. Koheseid meetmeid tuleb võtta toiduaineid käsitlevate õigusaktide ülevõtmise lõpetamiseks ning GMOde kasvatamise, tootmise ja turustamise kontrollimise haldussuutlikkuse tõstmiseks, mis on muret tekitav. Rumeenia valmisoleku tagamiseks kõnealuses valdkonnas ühinemise hetkeks on praegu vaja rakendada konkreetsete parandusmeetmetega tegevuskava.

4.1.2. Peatükk 2: Isikute vaba liikumine

Kodanike õiguste valdkonnas ei ole erilisi arenguid märgata.

Ühenduse uut õigustikku, mis käsitleb liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil, ei ole täielikult siseriigi õigusaktidesse üle võetud. Valimisõigust käsitlevat ühenduse õigustikku ei ole veel üle võetud. Veel ei ole muudetud õigusakte, millega tagatakse, et kõigil mitterumeenlastest ELi kodanikel on võrdsed võimalused saada haridust ja et nende suhtes kohaldatakse samu õppemakse. Kõnealuses valdkonnas tuleb ettevalmistusi kiirendada.

Järeldus

Kodanike õiguste valdkonnas on vaja kiireid lisameetmeid, et lõpetada valimisõigust ja hariduse kättesaadavust käsitlevate õigusaktide ühtlustamine.

4.1.3. Peatükk 3: Teenuste osutamise vabadus

Mitmeid riikliku ning kohaliku tasandi seaduseid ja otsuseid on asutamisõigust ja teenuste osutamise vabadust käsitlevate piirangute kõrvaldamiseks muudetud. Õiguslike ja halduslike piirangute kõrvaldamise protsess käib.

Lisaks on muudatusi vaja ka litsentsimis- ja autoriseerimismenetlustesse, mida kohaldatakse valdkonnast sõltumata kõigi ajutiselt ettevõtlusega tegelevate füüsiliste ja juriidiliste isikute suhtes. Vältida tuleks näiteks apteekide asutamist käsitlevate põhjendamatuid piiranguid sisaldavate seaduste ja haldusmenetluste kasutamist. Jõupingutusi selles vallas tuleb siiski veel hoogustada.

Pangandussektoris on olukord muutunud murettekitavaks, kuna uute ja rangemate kapitalinõuete direktiivi ülevõtmine ei ole garanteeritud. Enne rakendamist tuleks anda piisavalt aega, et lubada nii pankadel kui ka investeerimisühingutel vajalikul tasemel kohaneda. Riigipanga ja riikliku väärtpaberite komitee peavad tagama ülevõtmise järjepidevuse, et võimaldada pankade ja investeerimisühingute järjekindlat järelevalvet. Ettevalmistusi tuleb praegu kiirendada.

Kindlustussektoriga seoses võib tõdeda, et kindlustuse järelevalve komisjon (ISC) on heaks kiitnud mitmed õigusaktid, mille eesmärk on jõustamise ja kindlustusandjate järelevalve tõhustamine. Kindlustamata sõidukite kasutamise takistamiseks on vastu võetud konkreetseid meetmeid sisaldav uus tegevuskava. Teabekeskus on varustatud võimsate IT-seadmetega. Andmebaase täiendatakse ja parandatakse pidevalt ning ilma liikluskindlustuseta liiklemise probleemi on võimalik kontrolli alla saada. Algatatud on üldsuse teadlikkuse tõstmise kampaaniaid ning suurendatud on ka politseikontrollide arvu.

Siiski ei ole kõnealust liikluskindlustust käsitlevat tegevuskava veel rakendatud. Enamik vajalikest institutsioonidest veel ei tegutse. Hüvitusorganile ei ole eraldatud ruume ega vahendeid. Teabekeskusel ei ole piisavalt töötajaid päringute käsitlemiseks. Tagatisfondi finantssuutlikkust tuleb parandada. Tagada tuleb riikliku liikluskindlustusbüroo rahaline sõltumatus. Liikluskindlustust käsitlevate eeskirjade kohaldamise järelevalve on nõrk. On olemas oht, et Rumeenia ei saa mitmepoolsele kokkuleppele õigeaegselt alla kirjutada. Selle tulemusena ei saaks komisjon teha otsust kindlustussertifikaatide piirikontrolli lõpetamise kohta enne 2006. aasta detsembrit. Haldusstruktuurid ei toimi veel täiel määral ja neid tuleb tugevdada. Kindlustuse valdkonnas tuleb ettevalmistuste kiirust märkimisväärselt tõsta.

Isikuandmete puutumatuse kaitset käsitlevate eeskirjade täitmise järelevalve on paranenud ja haldusstruktuuri on märkimisväärselt tugevdatud (Vaata peatükk 24 – Justiits- ja siseküsimused ).

Järeldus

Isikuandmete puutumatuse kaitse valdkonnas on toimunud märkimisväärne edasiminek. Rumeenia täidab üldiselt kõnealuse valdkonna ühinemisläbirääkimistest tulenevaid nõudeid ja kohustusi.

Pangandussektoris on olukord muutunud murettekitavaks, kuna uute kapitalinõuete ülevõtmiseks ning kõnealuste nõuete ühtse rakendamise ning pankade ja investeerimisühingute järjekindla järelevalve tagamiseks on vaja lisameetmeid.

Edasiminek on toimunud valdkondades, mis on seotud asutamisõiguse ja vabadusega osutada teenuseid, mis ei ole finantsteenused ning isikuandmete puutumatuse kaitsega . Kõnealustes valdkondades on siiski vaja kiireid lisameetmeid, et püsivad puudused ühinemise ajaks kõrvaldada. Eriti tuleks kiirendada asutamise ja teenuste osutamise vabadusega seotud piirangute kõrvaldamist. Liikluskindlustust käsitlevate eeskirjade kohaldamise järelevalve vajab lisameetmeid. Liikmelisuse ettevalmistamise lõpetamiseks tuleb luua vajalikud institutsioonid või tuleb need võimalikult ruttu täielikult tööle panna.

4.1.4. Peatükk 4: Kapitali vaba liikumine

Rahapesu vastase võitlusega seoses võib märkida, et aruandvate üksuste teadlikkus teavitamise kohustusest on tõusnud ja mõningast edu on saavutatud kahtlastest tehingutest teavitamisel. Selliste teavitamiskohustusega üksuste suhtes nagu kasiinod ja valuutavahetuspunktid kohaldatakse aktiivsemat kontrollrežiimi

Rahapesuvastase muudetud seaduse rakendusakte ei ole mõningate küsimuste, nagu ilma reguleeriva organita aruandavad asutused, tõttu vastu võetud. Rahapesuvastase töökonna (FATF) rahapesu ja terrorismi rahastamist käsitlevaid muudetud soovitusi ei ole veel ühtlustatud. Kahtlastest tehingutest teavitamine on eraõiguslike isikute hulgas jätkuvalt ebapiisaval tasemel, eelkõige pangandus- ja väärtpaberisektorist väljapoole jäävates valdkondades, nagu näiteks kinnisvara ja kasiinod, mis on rahapesu suhtes eriti haavatavad. Arusaamatused esinevad selliste aruandvate asutustega nagu notarid. Aruandvate asutuste finantsteabeüksuse (FIU) –poolne järelevalve piirdub ainult mõnede sektoritega. FIU-l on olnud ka juhtimis- ja haldusprobleeme, mis on tema tegevust mõjutanud. FIU vajab lisavahendeid ja asjatundlikkust, eriti on vajadus finantsanalüütikute järele. Asjaomaste üksuste vahelist koostööd ja koostööd teiste riikidega tuleb tõhustada.

Rahapesu vastaste meetmete tõhusust nõrgendavad õiguskaitseorganites esinevad probleemid (vaata peatükk 24 – Justiits- ja siseküsimused) .

Järeldus

Rahapesu valdkonnas on tehtud teatavaid edusamme. Siiski on tulemused nõrgad seoses õigusaktide rakendamise ning täitmisega ning eriti teadlikkuse, kahtlastest tehingutest teatamise ja järelevalve vallas. Kõnealuses valdkonnas on siiski vaja kiireid lisameetmeid, et püsivad puudused ühinemise ajaks kõrvaldada.

4.1.5. Peatükk 5: Äriühinguõigus

Intellektuaal- ja tööstusomandi õiguste kaitse (IPR) valdkonnas rakendatakse 2005. aastal vastu võetud riiklikku strateegiat ja tegevuskava, mille eesmärk on parandada haldusstruktuure ja eeskirjade täitmist. Uued õigusaktid võimaldavad peaprokuröri juures tegutseval eriosakonnal IPRi süütegude ex officio uurimist ja süüdistuse esitamist. Peaprokuratuuri rolli keskse kooskõlastusasutusena on tugevdatud. Erinevate institutsioonide ja õiguskaitseorganite vahelist teabevahetust, kooskõlastamist ja koostööd on parandatud. Avalikkuse teadlikkuse tõstmiseks on võetud sobivaid meetmeid ning jätkatud on töötajate koolitamisega. Institutsioonidevahelise suhtlemise parandamiseks on tehtud suuri jõupingutusi.

Õigusaktide ühtlustamine tuleb biotehniliste patentide valdkonnas lõpetada. Lisaks tuleb teha ettevalmistusi et ühinemise ajaks oleks olemas vahendid täiendava kaitse tunnistuste taotluste töötlemiseks. Teadlikkuse tõstmist tuleb jätkata. Teabevahetusalaseid jõupingutusi tuleb jätkata. Institutsioonide ja õiguste omanike organisatsioonide vahelist suhtlust tuleb edasi arendada. IPRiga seotud süüteod on jätkuvalt ohtlikud ja kujutavad endast tõelist väljakutset. Konkreetseid ja käegakatsutavaid tulemusi praegu ei ole. Selgitamist nõuab kollektiivse esindamise organisatsioonide roll. Intellektuaal- ja tööstusomandi õiguste kaitsega ja selle valdkonna eeskirjade täitmisega seotud ettevalmistusi tuleb kiirendada.

Järeldus

Intellektuaal- ja tööstusomandi õiguste kaitse valdkonnas on tehtud märkimisväärseid edusamme. Kõnealuses valdkonnas on siiski vaja kiireid lisameetmeid, et püsivad puudused ühinemise ajaks kõrvaldada.

4.1.6. Peatükk 6: Konkurentsipoliitika

Riigiabialaste õigusaktide jõustamisega seoses võib tõdeda, et konkurentsinõukogu abimeetmete hindamiste kvaliteet ja analüüsivõime on märgatavalt paranenud. Märgatavaid edusamme on tehtud nii riigiabi andvate asutuste paindlikkuse ja konkurentsinõukogupoolse kontrolli seisukohast, kes algatas kaks ex-officio uurimist ja jätkas jõupingutusi eelneva teatamiskohustuse tõhusamaks järgimiseks. See käsitles eelkõige mitmeid päästmis- ja ümberkorraldusabi ning ettevõtete erastamisega seotud abimeetmete juhtumeid.

Edukaks on osutunud eelkonsultatsiooni mehhanism (millega komisjon pakub otsuse eelnõude kohta enne vastuvõtmist mitteametlikke tehnilisi nõuandeid). Konkurentsinõukogu tööd toetavad ministeeriumidevaheline riigiabi töörühm ja ministeeriumidevaheline kõrgetasemeline töörühm, tagades et kõigi ministeeriumide riigiabikavadest teatatakse. Konkurentsinõukogu on alustanud ka ebaseadusliku abi tagasinõudmiseks oma otsuste rakendamist.

Seoses terasetööstusele antava riigiabiga jätkavad Rumeenia ametiasutused tihedat koostööd komisjoniga terasesektori ümberkorraldamise riikliku programmi rakendamiseks. Alates 2005. aasta oktoobrist ei ole Rumeenia konkurentsiamet andnud riigiabi ühelegi terasesektori ümberkorraldamise riiklikus programmis osalevale terasetööstusele. Sellegipoolest tuleb väljaspool terasesektori ümberkorraldamise riiklikku programmi jäävatele teraseettevõtetele antud kokkusobimatu abi tagastamist ja ümberkorraldamisega seotud tingimuste ja kohustuste rakendamist kiirendada ( vaata ka peatükk 15 tööstuspoliitika ).

Kõigi ümberkorraldusjuhtumitega seotud uutest abimeetmetest eelnev teatamine, maksete edasilükkamine või erastamisega seotud meetmed ei vasta veel nõutavatele standarditele. Riigiabi andjate distsiplineerimiseks on vaja võtta lisameetmeid. Riigiabi andjate – rahandusministeeriumi ja erastamisagentuur AVASi – koostööd konkurentsinõukoguga tuleb parandada. Mitmes juhtumis lasti areneda tõsistel probleemidel, mis tegi ettevõtetele võimatuks säilitada ilma uute abimeetmeteta senine tootmisvõimsus ja tööjõud.

Järeldus

Riigiabi jõustamisel on toimunud edasiminek. Kõnealuses valdkonnas on siiski vaja kiireid lisameetmeid, et püsivad puudused ühinemise ajaks kõrvaldada. Eelkõige tuleb jätkata pingutusi, et olemasolevate abimeetmete hindamine lõpetataks õigeaegselt. Riigiabi andjad peaksid tagama riigiabi kavade range eelkontrolli konkurentsinõukogus.

Riigiabi ajutise mehhanismi kohaselt võib ühineva riigi abimeetmeid, mille kohaldamine jätkub ka pärast ühinemist, pidada vastavalt artikli 88 lõikele 1 olemasolevaks abiks. Ühinemisakti lisa V sätestab, et „Rumeenia puhul kohaldatakse lõike 1 punkti c ainult selliste abimeetmete suhtes, mida Rumeenia riigiabi järelevalveasutuse on hinnanud pärast komisjoni määratud tähtaega, mis on kindlaks määratud ühinemisläbirääkimiste käigus Rumeenia võetud kohustuste pideva järelevalve tulemusena, et Rumeenia riigiabi jõustamise tulemused on jõudnud enne ühinemist rahuldava tasemeni.“ Komisjoni teostatud järelevalve ja Rumeenia ametiasutuste meetmed näitavad, et selline tase on praeguseks saavutatud ja komisjon kohaldab seetõttu alates 2006. aasta maist ühinemisakti lisa V lõike 1 punkti c.

4.1.7. Peatükk 7: Põllumajandus

Horisontaalküsimused

Kahe makseasutuse institutsionaalne raamistik on praeguseks paigas, suurendatud on ka nende haldussuutlikkust: märtsi lõpus palgati 3600 uut töötajat, ELi maaelu arengu fondide juhtimisega tegelevate töötajatele makstakse kõrgemaid palku, hangiti uusi kontoriruume, kuhu on hakatud paigaldama IT seadmeid. Asutuste ülesanded ja volitused on suures osas määratletud.

Eksisteerib suuri puudusi: puudus on korralikest ruumidest, seadmetest, menetlustest ja IT-süsteemidest. Lisaks sellele kavatseb Rumeenia värvata 1400 inimest. Personali tuleb enne ühinemist asjakohaselt koolitada, et nad saaksid oma ülesandeid korralikult täita. Makseasutuste üldine haldussuutlikkus ja infrastruktuuri olukord on siiani murettekitav, sellega tuleks koheselt tegeleda.

Ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) loomise algset üldplaani on ajakohastatud, et see peegeldaks viivitusi süsteemi rakendamises. Selleks on vahendid eraldatud ning käsil on töötajate värbamine. Käimas on talumajapidamiste registri ja sellega seotud andmebaasi väljatöötamine, umbes 75% registreeritud talupidajatest on andmebaasi kantud.

Maatükkide identifitseerimissüsteemi (LPIS) loomine ei ole lõpetatud. Kuigi kõik õhufotod on kättesaadavad, on kasutatavaid ortofotosid ainult 36% territooriumi kohta ja digitaliseeritud on ainult 40% ortofotodest. Alustatud on töödega, et luua link talupidajate ja LPISi vahele. See on vajalik, et tagada talupidajatele võrdlusmaatükkide piirid, nende identifitseerimisnumbrid ja piirkonda käsitlevad graafilised materjalid. See kujutab endast oletatavate toetusesaajate suure arvu tõttu märkimisväärset töökoormat. Paljud menetlused ja käsiraamatud, nagu näiteks heade põllumajandus- ning keskkonnatingimuste täitmine ja vähemsoodsate piirkondade määratlemine, on veel väljatöötamata. Riistvarahankeid ja IACSi tarkvaraarendust tuleks kohe kiirendada. Praegune arengutempo ei võimalda IACS/LPISi süsteemi ühinemise hetkeks täiel määral töökorda saada.

Kaubandusmehhanisme käsitlevate õigusaktide ühtlustamine on jätkunud. Kasutusele on võetud ekspordi- ja impordisertifikaatide ning teatavate põllumajandustoodete impordi- ja ekspordi tagatissüsteemi lihtsustatud versioon. Selleks on loodud eraldi üksus, praegu käib töötajate värbamine. 2006. aasta märtsis võttis makseasutus üle impordi- ja ekspordilitsentside väljastamise kohustuse. Riikliku sanitaar- ja veterinaarameti ning toiduohutusametiga on sõlmitud koostööprotokoll.

Kaubandusmehhanismi valdkonna peamiste osalejate vaheline koostöö on siiski jätkuvalt nõrk. See on nii asutuste puhul, kelle ülesandeks on ekspordi- ja impordilitsentsidega tegelemine, samuti toetuste maksmine, tolliteenused. Samuti tagantjärele tehtavate halduskontrollidega tegeleva asutuse ning riikliku sanitaar- ja veterinaarameti ning toiduohutusameti puhul. Makseasutus pole veel kaubamehhanismidega tegelemise kohustust üle võtnud. Kaubandusmehhanismidega seotud ettevalmistusi tuleks kiirendada.

Kvaliteedipoliitikaga seoses ei ole märkimisväärset arengut märgata. Kõnealuses valdkonnas tuleks ettevalmistusi kiirendada.

Ühine turukorraldus (CMOd)

Ühises turukorralduses on tehtud teatavaid edusamme enamikus sektoritest, kuigi nende turukorralduste jõustamise kehtiv haldusstruktuur ei ole veel paigas. Lisaks sellele vajavad erinevad turusektoritega tegelevad institutsioonid lisatööjõudu ja asjakohast koolitust ning menetluste selget määratlemist.

Makseasutuse juurde on loodud põllukultuuride turusekkumise osakond, kuid osakonnal ei ole praegu piisavalt töötajaid. Loodud on hinnaaruandlussüsteem ja praegu käib selle rakendamine.

Suhkru valdkonnas ei ole märgata erilist arengut. Makseasutuses kõnealuse küsimusega tegelevate töötajate arv on ebapiisav.

Puu- ja köögivilja valdkonnas toimus edasiminek värskete puu- ja köögiviljade kvaliteedikontrolli ning turustandardite rakendamisel. Edusamme on tehtud ka seoses tootjate tunnustamise õigusliku raamistikuga.

Kauplejate registreerimine on paranenud, vastavat andmebaasi on ajakohastatud ning koguma on hakatud teavet tootjahinna kohta. Järelevalveasutusel on jätkuvalt töötajatepuudus, uuendada tuleb järelevalvevahendeid ning kontrollsüsteemi riskianalüüs on väga esialgses faasis.

Uute õigusaktidega võeti kasutusele veini ja veinitoodete turusekkumismehhanismid. Viinamarjaistandusregister tuleks ühitada IACSiga.

Piimasektori õiguslik raamistik on üldjoontes vastu võetud ning piimakvoodi osakonna ja seitsme piirkondliku büroo ning nõuandva riikliku piimanõukogu loomisega on kvoodisüsteemi haldamiseks kehtestatud institutsiooniline struktuur.

Piimasektori nimetatud struktuurid ei ole siiski veel tööle rakendatud. Tagamaks, et süsteem ühinemisel toimib, on vaja võtta meetmeid töötajate ning töövahendite osas ning selgelt tuleb ära jagada tööülesanded üksuste ja makseasutuse vahel. Meiereide (piimaostjate) ja kogumiskeskuste heakskiitmisega seotud küsimused on veel lahendamata. Arengut ei ole märgata individuaalsete piimakvootide andmisel, eriti seoses otsemüügikvootidega, ega ka riigi referentlabori asutamiskava koostamisel.

Veise-, lamba- ja sealihaga seoses võib märkida, et vastavad õigusaktid on viidud ühenduse õigustikuga kooskõlla. Rümbaliigitus- ja hinnaaruandlussüsteemi sisseseadmiseks on suutlikkus olemas, kuid süsteemi ei ole veel täiel määral tööle rakendatud. Inspektorid ja liigitajad tuleb välja koolitada ja litsentsentsida. Kõnealuses valdkonnas tuleb jõupingutusi kiirendada. Sihtotstarbelised vahendid on eraldatud turuaruandlussüsteemi loomiseks.

Kaalukategooria alusel liigitamisega seotud turustusnormid on paigas ning neid täidetakse. Samuti on alustatud märgistamisega muna- ja kodulinnuliha valdkonnas. Makseasutuse kõnealuse osakonna haldussuutlikkus on nõrk.

Üldiselt tuleks ühise turukorralduse valdkonnas toimuvaid haldussuutlikkusega seotud ettevalmistusi märkimisväärselt kiirendada.

Veterinaarküsimused

Transmissiivne spongioosne entsefalopaatia ja loomsete kõrvalsaadustega seoses ei ole märgata märkimisväärset arengut.

Oma töötlusrajatistega ettevõtete puhul ei ole söödakeelu jõustamine tagatud (looma- ja kondiga liha varusid ei ole veel hävitatud). Puudus on kõrge riskiteguriga materjalide nõuetekohastest jäätmekogumis- ja töötlemisrajatistest. Vastavalt riikliku loomsete kõrvalsaaduste süsteemi ümberkorraldamise ja arendamise 2005. aasta strateegiale on kogu Rumeenia territooriumi katmiseks välja kuulutatud kaheksa pakkumismenetlust. Valitud ettevõtetele antakse litsents ja nad on kohustatud looma kõrge riskiteguriga materjalide kogumise korra ning samuti valmis ehitama ja varustama seadmetega jäätmekäitluskeskused 2006. aasta lõpuks. Jäätmekäitluskeskuste õigeaegne valmimine on tõsise kahtluse all. Liha ja kondiga liha varusid ei ole veel hävitatud ega põletatud.

Siseturu veterinaarkontrollsüsteemiga seoses võib märkida, et edasiminek on toimunud loomade ja nende liikumiste tuvastamise ning registreerimise valdkonnas, samuti jõuti lõpule andmebaasi koostamisega. Mis puutub kolmandatest riikidest imporditud veterinaarkontrollidesse ja impordieeskirjadesse, siis viidi kõigi kaheksa piirikontrollipunkti (BIP) ehitamise pakkumismenetlused edukalt lõpule ning punktide ehitustööd on praeguseks alanud.

Ettevõtjate ning riikliku sanitaar- ja veterinaarameti ning toiduohutusameti (NSVFSA) suhted ei ole piisavalt ühtlustatud tagamaks NSVFSA kui pädeva ametiasutuse poolset süsteemi tõhusat juhtimist. Seetõttu tuleb loomade tuvastamise osakonna haldussuutlikkust märkimisväärselt tugevdada, sest praegu on seitsmest ametikohast täidetud ainult üks. Piirikontrollipunktide rajatiste ehitamine tuleks lõpetada enne ühinemist, et piiripunktide töötajad saaksid läbida vastava koolituse ning tutvuda rajatiste kasutamise ja menetlustega. Kõnealuses valdkonnas tuleb jõupingutusi kiirendada.

Loomataudi tõrjega seonduvas on ühenduse õigustik üle võetud ja seda rakendatakse. Vastu on võetud sigade klassikalise katku tõrje riiklik strateegia, millega keelatakse ennetav vaktsineerimine alates 2006. aasta jaanuarist. Praegu toimub strateegia ülevaatus. Sigade klassikalise katku riiklik tõrjekava on vastu võetud. Sihtotstarbelised vahendid on eraldatud hüvitiste maksmiseks talupidajatele.

Kava peab hakkama hõlmama ka metssigade vaktsineerimist, teatavate kodusigade markervaktsiinidega hädavaktsineerimist ning sisaldama situatsiooni- ja järelevalvekavu. Vaktsineerimiskeelu rangeid kontrolle ei ole veel teostatud. Kõnealuses valdkonnas tuleks ettevalmistusi kiirendada.

Elusloomadega ja loomsete saadustega kauplemise valdkonnas on teostatud mitmeid hobuslaste ekspordi kontrolle. Kõnealuses valdkonnas tuleks ettevalmistusi kiirendada.

Rahvatervise valdkonnas rakendatakse põllumajanduslike toiduettevõtete ajakohastamiskava. Ilma ajakohastamiskavata, nõuetele mittevastavate ettevõtete hulk on märkimisväärselt kahanenud. See on tunnistus heast arengutempost ning ajakohastamist tuleks samas vaimus jätkata. Kiirendada tuleks nõuetele mittevastava toorpiima kogumise ja käitlemisega seotud juhtimistegevuse parandamist. Otseturustamist käsitlevate õigusaktide koostamine ei ole lõpetatud.

NSVFSA on teinud edusamme, et võtta kasutusele mitmeid loomade heaolu kontrollsüsteemi loomiseks vajalikke meetmeid. Ühenduse õigustiku täitmine on käimas.

Zootehnika valdkonna parandamise ja uuendamise riikliku agentuuri haldussuutlikkus ei ole paranenud. Kõnealuses sektoris tuleks ettevalmistusi kiirendada.

Loomasööda kontrollsüsteemi tuleks toiduohutusnõuete täitmiseks edasi arendada. Kõnealuses valdkonnas tuleb ettevalmistusi kiirendada.

Järeldus

Loomade heaolu valdkonnas on tehtud edusamme. Rumeenia täidab üldiselt kõnealuse valdkonna ühinemisläbirääkimistest tulenevaid nõudeid ja kohustusi.

Edusamme on tehtud kaubamehhanismide, ühise turukorralduse ning elusloomade ja loomsete saadustega kauplemise, zootehnika ja loomasööda valdkonnas. Jõudsaid edusamme on tehtud loomade ja nende liikumiste tuvastamises ning registreerimises siseturu veterinaarkontrollsüsteemi, loomahaiguste tõrje ja rahvatervise valdkonnas koos ettevõtete ajakohastamisega. Kvaliteedipoliitikaga seoses ei ole erilist arengut märgata. Kõnealustes valdkondades on vaja kiireid lisameetmeid, et püsivad puudused ühinemise ajaks kõrvaldada.

Viimastel kuudel on edusamme tehtud makseasutuste ja makseasutuste ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) valdkonnas, kuid jätkuvalt on kaheldav, kas makseasutused ja IACS/LPIS suudetakse ühinemise kuupäevaks tööle saada. Areng on olnud piiratud transmissiivne spongioosne entsefalopaatia ja loomsete kõrvalsaaduste alal, mis on samuti tõsist muret tekitavad valdkonnad. Rumeenia peaks koheselt ja otsustavalt võtma meetmeid, et olla ühinemise päevaks valmis.

4.1.8. Peatükk 8: Kalandus

Kalanduse ja akvakultuuride riikliku agentuuri kalavarude ja laevastiku haldamise ning inspektsiooni ja kontrolliga seotud haldussuutlikkus on paranenud. Kalalaevade järelevalvesüsteem toimib alates 2006. aasta veebruarist, paigaldatud on ka järelevalveks vajalikud seadmed. Rumeenia on loonud ka oma kalalaevastikuregistri, mis hõlmab riigi kõiki kalalaevu, toimib ka vastav andmebaas.

Testandmed on edastatud ühenduse kalalaevastiku registrile, kuid veel mitte õiges vormingus. See kehtib ka püügi registreerimise suhtes, kus logiraamatu andmeid, lossimisdeklaratsioone ja müügi teatiste teavet ei sisestata praegu arvutiga loetavas vormingus ja seetõttu ei ole ristkontrollid võimalikud. Üldiselt edenevad kalavarude ja laevastike haldamise ning inspektsiooni ja kontrolliga seonduvad ettevalmistused jõudsasti.

NAFA-sisese struktuurilise tegevuse juhtimise teovõimet ja haldussuutlikkust on suurendatud. Mitmeid struktuurifondide juhtimisega seotud kohustusi tuleb selgitada, eelkõige selleks, et välistada kalavarude juhtimise riikliku ettevõtte mis tahes vormis osalust vahendusasutusena ühenduse vahendite haldamises. Ettevalmistusi tuleb kiirendada.

Turupoliitikaga seoses on NAFA praeguseni volitanud 44 tootjaorganisatsiooni. Lossimispunktid ja esmase müügi keskused on loodud nii sisevee- kui merekalapüügi jaoks. Ettevalmistusid peaksid jätkuma eriti andmete edastamise ja arvutistamise valdkonnas.

Järeldus

Kalavarude ja laevastiku haldamise, inspektsiooni ja kontrolli ning turupoliitika valdkonnas on tehtud märkimisväärseid edusamme. Rumeenia täidab nüüd üldiselt kõnealuse valdkonna ühinemisläbirääkimistest tulenevaid nõudeid ja kohustusi. Ettevalmistused käivad ja ülejäänud küsimused, nagu püügi registreerimissüsteemid, peaks olema ühinemise ajaks lahendatud, kui jätkub ettevalmistuste praegune tempo.

Struktuurilise tegevuse valdkonnas on tehtud edusamme. Kalavarude juhtimise riikliku ettevõtte osalemise vältimiseks ühenduse vahendite haldamises on vaja kiireid lisameetmeid.

4.1.9. Peatükk 10: Maksustamine

Käibemaksu ja otsemaksustamise valdkonnas ei ole äriühingu tulumaksu, tulumaksu ja käibemaksuga seotud õigusakte veel vastu võetud. Ettevalmistusi tuleb kiirendada.

Halduskoostöö ja vastastikuse abi valdkonnas paranes mõnel määral üldine haldussuutlikkus, seda eriti käibemaksuga seonduvas. Hulgaliselt võeti meetmeid käibemaksu kogumise parandamiseks. Käibemaksu koguti rohkem, kuid kasv oli aeglane.

Maksukogumise üldine tase on Rumeenias ülemäära madal ning seetõttu on siin vaja koheseid parandusmeetmeid. Riigi kontrollivõime on jätkuvalt madal. Seda eriti alkoholiaktsiisi puhul. Rumeenia peab korraldama maksuhalduse ja -kogumise üldreformi, mis tagaks terviklikkuse, sellega välditaks huvide konflikti ja võideldaks vahendite puudusega. Maksumaksja nõuete täitmise ja maksukogumise tagamiseks on vaja koheseid parandusmeetmeid.

Rumeenia ettevalmistuste puhul seoses valmisolekuga vahetada ühinemisest alates teavet ELi liikmesriikidega võib märkida ainult piiratud edasiminekut. Käibemaksuteabe vahetamise süsteemi, käibemaksu e-teenuse ja aktsiisiandmete vahetamise süsteemi ettevalmistamises ilmnesid märkimisväärsed lisaviivitused kõnealuste süsteemide sisseseadmisel, seda eelkõige maksuametipoolsete ettevalmistuste puudulikkuse tõttu. Kuna töödega alustati tõsiselt alles 2006. aasta märtsi alguses, ja kui nimetatud puuduste kõrvaldamiseks midagi kiiresti ette ei võeta, on ebatõenäoline, et kõnealused süsteemid suudetakse ühinemise ajaks töökorda saada.

Järeldus

Käibemaksu ja otsemaksustamise valdkonnas tuleb jõupingutusi seoses õigusaktide ja maksukogumisega tõhustada.

Halduskoostöö ja vastastikuse abi valdkonnas ei ole erilisi edusamme tehtud. Kõnealuses valdkonnas nõuti kiireid muudatusi juba 2005. aasta oktoobris, kui tähelepanu juhiti maksukogumiseks, eriti käibemaksu ja aktsiisimaksu kogumiseks kasutatavate IT-süsteemide ristkasutuse rakendamise madalale tempole. Arvestades paigalseisule kulunud raisatud aega, on tegemist väga murettekitava valdkonnaga. Rumeenia peaks koheselt ja otsustavalt võtma meetmeid ning näitama tugevat ja püsivat pühendumust, et olla ühinemise ajaks valmis. Samuti peaks Rumeenia jätkama jõupingutuste tegemist maksuameti maksukogumis- ja kontrollivõime tugevdamiseks eelkõige aktsiisimaksude ja otsemaksustamise puhul.

4.1.10. Peatükk 13: Sotsiaalpoliitika ja tööhõive

Tööõiguse valdkonnas võeti 2006. aasta märtsis vastu õigusaktid, millega võetakse üle ettevõtete üleminekut käsitlev ühenduse õigustik.

Üle võtmata on siiski hiljutine Euroopa äriühingu põhikirja, Euroopa ühistu põhikirja ja teavitamist- ja nõustamist käsitlev ühenduse õigustik. Tegelemist vajavad mitmed vajakajäämised, mis käsitlevad eelkõige kollektiivseid koondamisi, osalise tööajaga töötamist, tähtajalist töötamist ja Euroopa töönõukogusid. Ülevõtmine tuleb lõpetada ka sellistes valdkondades, mis ei ole veel tööseadustikuga hõlmatud (näiteks tööandja maksejõuetus, töötajate lähetamine ja valdkonna tööaeg). Õigustiku täieliku rakendamise tagamiseks kohapeal tuleks jätkata tööinspektsiooni haldussuutlikkuse parandamist. Õigustiku ühtlustamiseks ja rakendamiseks tuleb ettevalmistusi kiirendada.

Naiste ja meeste võrdse kohtlemise valdkonnas on õiguslik ühtlustamine maha jäänud. Võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamist kutsealastes sotsiaalkindlustusskeemides käsitlev ühenduse õigustik ei ole üle võetud. Korrektseks ja täielikuks ülevõtmiseks on vaja tegeleda mitme probleemiga, seda eelkõige seoses direktiividega, mis käsitlevad võrdset tasustamist, võrdset kohtlemist töö saamisel, lapsehoolduspuhkust ja emaduse kaitset. Rumeenia ei ole veel kinnitanud, kas avalike teenistujate pensioniiga tuleb võrdsustada vastavalt ELi lepingus sätestatud võrdse tasustamise põhimõttele ja Euroopa Kohtu kehtestatud kriteeriumitele. Võrdsete võimaluste riiklikul agentuuril puuduvad siiani piisavad vahendid ning asutus ei tegutse veel täiel määral, samuti ei ole veel garanteeritud tema sõltumatus. Ettevalmistusi tuleb nüüd kiirendada.

Töötervishoidu ja tööohutust käsitlev õigusaktide ühtlustamine tuleb lõpule viia mäetööstuse valdkonnas. Töökaitse üldnormide uuesti sõnastamine valitsuse otsuste vormis ei ole valmis. Ühenduse õigustiku mõnede osade ülevõtmine on märkimisväärselt hilinenud, seda tuleks parandada uue töötervishoiu ja tööohutuse seaduse vastuvõtmisega parlamendis. Tööinspektsiooni haldussuutlikkust tuleb veelgi parandada, töötajate hulgas, eriti väikese ja keskmise suurusega ettevõtetes, tuleb jätkata ka töötervishoiu- ja tööohutusealase teadlikkuse tõstmist, samuti tuleb korraldada vastavaid koolitusi. Ühenduse õigustiku ülevõtmine on lõpetatud vibratsiooni, asbesti, müra ning ajutiste ja liikuvate ehitustööplatside osas. Üldiselt tuleb ettevalmistusi kõnealuses valdkonnas võimendada.

Töö-, sotsiaalse solidaarsuse ja perekonnaministeeriumile, sotsiaalpartnerite organisatsioonidele ning majandus- ja sotsiaalnõukogule on kahepoolse sotsiaalse dialoogi edendamise eesmärgil antud intensiivset sotsiaalse dialoogi alast koolitust. 2006. aasta riikliku kollektiivlepingu läbirääkimised on lõpetatud.

Kahepoolse sotsiaalse dialoogi nõrkus eriti osakondade ja tööstuse tasandil püsib siiski peaaegu muutumatuna, samuti nagu sotsiaalpartnerite võime sõlmida ja nõuda kehtivaid kokkuleppeid. Sotsiaalpartnerite organisatsioonid on jätkuvalt killustunud, neil puuduvad vastavad vahendid ja esindatavus. Majandus- ja sotsiaalnõukogu konsultatsioonimehhanism ei taga nõukogu rolli valitsuse eestkõnelejana. Sotsiaalpartnerite suutlikkuse tõstmist tuleb võimendada, parandada tuleks ka nende osalemist Euroopa tasandi sotsiaalse dialoogi protsessis.

Rahvatervist käsitlevad õigusaktid on vastu võetud eesmärgiga võtta üle verd ja verekomponente ning kudesid ja rakke käsitlev ühenduse õigustik. Nakkushaiguste valdkonnas on edusamme tehtud HIV/AIDSiga seonduvas ning profülaktika kasutamisel riskirühmade hulgas.

Verd, kudesid ja rakke käsitlevate õigusaktide jätkuv rakendamine on vajalik. Kõigis verekeskustes tuleb tagada kvaliteedijuhtimise meetmed. Tugevdada tuleb riikliku siirdamisagentuuri tööd. Siirdamisega seotud küsimustes ei konsulteerita piisavalt eetikakomiteega. Inimeste munarakkudega kauplemist käsitlevad uurimised tuleb lõpetada (vaata ka poliitiliste kriteeriumite peatükki). Tubaka valdkonna ühenduse õigustik on veel üle võtmata. Jätkuvalt on vajalik haldusstruktuuride tugevdamine, haiguste ulatusliku järelevalve- ja ennetustöö osana tuleks tagada vähemusrühmade hõlmamine. Tagada tuleb Rumeenia institutsioonide laiem osalemine ELi järelevalvevõrgustikes. Rahvastiku tervise olukorra parandamiseks ja tervishoiuteenustele juurdepääsu lihtsustamiseks tuleb teha jõupingutusi, seda eelkõige piirkondlikul tasandil ja vaesemate sotsiaalmajanduslike rühmade ja vähemuste hulgas. Sellele võib kaasa aidata 2006. aasta aprillis vastu võetud tervishoiusektori reformiv seadus. Vaimse puudega inimeste tervishoiusüsteemis tuleb võtta kiireid meetmeid, et ohjata ülerahvastatust ja parandada üldisi elamistingimusi haiglates (vaata ka poliitiliste kriteeriumite peatükki). Ettevalmistusi tuleb märkimisväärselt kiirendada.

Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) haldussuutlikkust on suurendatud kõigil tasanditel uute töötajate värbamise ja koolituste kaudu.

Riiklik tööhõiveamet kui vahendusasutus vajab siiski tähelepanu. Loodud on ministeeriumitevahelised ja piirkondlikud kooskõlastusmehhanismid, kuid nende tõhusa toimimise tagamiseks on vaja veel palju ära teha. Alustatud on projektide kindlaks määramisega, ning ESFi riiklik koolituskava sisaldab ka lõplike abisaajate koolitust. Jõupingutused peavad jätkuvalt keskenduma koolitustele ja projektide esitamise süsteemi loomisele. Toimunud on halduslik areng, kuid ESFi juhtimist käsitlevaid ettevalmistusi tuleks kiirendada (vaata ka peatükk 21 – Regionaalpoliitika ja struktuurivahendite koordineerimine).

Sotsiaalse kaasatuse valdkonnas kiideti 2005. aasta detsembris heaks vaesusevastane ja sotsiaalset kaasatust edendav riiklik kava aastateks 2006 – 2008. Ühise kaasatuse memorandumi (JIM) rakendamise järelevalvega tegelev komitee loodi 2006. aasta aprillis.

Loomata on asjaomaste ministeeriumite ja teiste huvirühmade vaheline selge koordineerimismehhanism. Analüütiline töö ning vaesust ja sotsiaalset kaasatust uuriva sotsiaalstatistika arendamine peaks jätkuma vastavalt ELi sotsiaalset kaasatust käsitlevatele näitajatele. Jätkuma peavad jõupingutused, millega parandatakse riskirühmade, sealhulgas mustlaste olukorda ja edendatakse nende täielikku integreerumist ühiskonda. Puudega inimeste juurdepääsu avalikele kohtadele, hoonetele, transpordile ning samuti haridusele ja tööturule tuleb edaspidigi parandada. Lisameetmeid on vaja suurte, puudega inimestele mõeldud hoolekandeasutuste sulgemiseks või ümberkorraldamiseks, arendades välja alternatiivseid piirkondlikke teenuseid, tugiteenuseid peredele ja väiksemaid hoolekandeasutusi.

Järeldus

Sotsiaalpoliitika ja tööhõive valdkondades on tehtud vaid piiratud edusamme. Olukord on halvenenud naiste ja meeste võrdse kohtlemise valdkonnas, edusammude puudumist on märgata ka töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas. Vaja on kiireid lisameetmeid, et püsivad puudused ühinemise ajaks kõrvaldada. Õigusaktide ühtlustamine tuleb lõpetada ja jõustada tööõiguse , naiste ja meeste võrdse kohtlemise, töötervishoiu ja tööohutuse ning rahvatervise valdkondades. Parandada tuleks sotsiaalset dialoogi . Tähelepanu tuleks pöörata esmatasandi tervishoiuteenuste kättesaadavuse ja tervisekaitse kõrge taseme tagamisele ning teenuste mitmekesistamisele ja tervishoiusüsteemi läbipaistvusele. Kiirendada tuleks Euroopa Sotsiaalfondi haldamise ettevalmistusi ja ühiskonna kõigi riskirühmade, sealhulgas mustlasvähemuse, sotsiaalset kaasatust . Üldiselt on haldussuutlikkuse suurendamiseks vaja lisameetmeid, et tagada sotsiaalpoliitikat käsitleva ühenduse õigustiku rakendamine.

4.1.11. Peatükk 15: Tööstuspoliitika

Erastamise ja ümberkujundamise valdkonnas on tehtud mõningaid edusamme.

Tagada tuleb erastamisprotsessi täielik läbipaistvus. Oma praeguses vormis mitteelujõuliste ettevõtete ulatuslik ümberkujundamine või likvideerimine ei ole oluliselt edenenud. Erastamislepingutes sisalduvate erastamisjärgsete kohustustega seotud probleemidega tuleb tegeleda praegu, sest need on muu hulgas kaasa toonud erastamiste peatumise ja kõikumisi erastamisportfellides (vaata ka majanduslike kriteeriumite peatükki).

Terasetööstuse ümberkujundamiskava rakendamisel on ilmnenud viivitusi. Selle tulemusena on Rumeenia teinud muudatusettepanekud riiklikusse ümberkujunduskavasse ja individuaalsetesse äriplaanidesse, mida tuleb analüüsida riigiabi käsitlevatele eeskirjadele vastavuse põhjal. Terasesektori tõhus ja õigeaegne ümberkujundamine ning individuaalsete elujõulisuskavade täielik rakendamine ei ole veel tagatud. Kooskõlas Rumeenia kohustustega tuleks võtta meetmeid ka selle tagamiseks, et riigiabi ei antaks väljaspoole Euroopa lepingu ja ühinemislepingu sätteid jäävatele sektoritele (vaata ka peatükk 6 – konkurentsipoliitika). Üldiselt tuleb ettevalmistusi eriti seoses terasetööstusega kiirendada.

Järeldus

Erastamise ja ümberkujundamise valdkonnas on toimunud aeglane edasiminek. Kõnealuses valdkonnas on vaja kiireid lisameetmeid, et püsivad puudused ühinemise ajaks kõrvaldada. Lisatähelepanu vajavad eelkõige erastamisstrateegia rakendamine, erastamisjärgsete kohustustega seotud probleemide lahendamine ja terasetööstuse riigiabi kohustustele täielikult vastava ümberkujundamisstrateegia rakendamine.

4.1.12. Peatükk 18: Haridus ja koolitus

Ühenduse programmide valdkonnas ei ole peale noorteprogrammi erilisi muutusi märgata. Noorteprogrammis põrkuti tõsiste probleemidega, mis olid seotud vahendite kasutamise, raamatupidamise ja programmi Rumeenia riikliku agentuuri poolsete juhtimismenetlustega. Riikliku agentuuri juhitud noorteprogrammi kõigi tegevuste rakendamine peatati seejärel. Olukorra parandamiseks koostati tegevuskava ja selle rakendamine on alanud. Kõnealuses valdkonnas tuleb ettevalmistusi kiirendada, kuna luua tuleb uus agentuur ja sisse tuleb seada usaldusväärne finants- ning tegevushaldus ja kontrollmenetlused.

Järeldus

Ühenduse programmide raames on noorteprogrammi olukord halvenenud. Vaja on kiireid lisameetmeid, et kõnealune puudus ühinemise ajaks kõrvaldada.

4.1.13. Peatükk 20: Kultuuri- ja audiovisuaalpoliitika

Audiovisuaalpoliitika valdkonna õigusakte on ühtlustatud ühenduse õigustiku suhtes, vastu on võetud audiovisuaalseaduse kohaldatavuse ja teistest liikmesriikidest pärinevate telesaadete vastuvõtmisvabadust käsitlevad kaks järelejäänud muudatust.

Kinematograafiaseadus sisaldab siiski kohustust kõigile Rumeenia teleorganisatsioonidele jätta vähemalt 5% eetriajast Rumeenia mängufilmidele, mis on ikkagi vastuolus põhimõttega mitte diskrimineerida kodakondsuse alusel. Kõnealuses valdkonnas tuleks ettevalmistusi kiirendada.

Järeldus

Audiovisuaalpoliitikas on tehtud edusamme. Siiski ei kohaldata avaliku ringhäälingu sektoris veel mittediskrimineerimise põhimõtet. Kõnealuses valdkonnas on vaja kiireid lisameetmeid, et tagada kinematograafiaseaduse vajalike muudatuste jõustumine enne ühinemist.

4.1.14. Peatükk 21: Regionaalpoliitika ja struktuurivahendite koordineerimine

Õigusliku raamistiku seisukohast on mitmeaastane eelarve kavandamine paigas ja eelarve paindlikkus on seaduses 2006. aasta riigieelarve kohta kinnitatud. Vastu on võetud uus riigihangete seadus. Vastu on võetud ka riigihangete eelkontrollisüsteemi raamistiku kehtestavad õigusaktid. Ettevalmistused nimetatud valdkonnas edenevad praegu jõudsasti.

Institutsiooniliste struktuuride valdkonnas on tehtud märkimisväärseid edusamme. Struktuurivahendite juhtimisasutuste määramine on lõppenud ja rakenduslike struktuuride loomine on peaaegu lõpetatud. Haldussuutlikkusega seoses on rakendatud ja rakendatakse ka praegu laiaulatuslikke värbamis- ja koolituskavasid.

Majandusliku konkurentsivõime parandamise programmi rakendamiseks vajalikud struktuurid ei ole veel paigas. Ülesannete delegeerimine korraldusasutustelt vahendusasutustele ei ole lõpetatud. Riigihangete eelkontrollisüsteem ei ole veel tegutsema hakanud. Haldusasutuste ettevalmistuse tase on erinev, VKEde agentuur, riiklik tööhõiveagentuur ja hiljem ametisse määratud asutused on oma ettevalmistustes väga maha jäänud. Üldkoolitus on olemasolevatele ja uutele töötajatele kättesaadav, kuid puudus on erikoolitusest.

Ministeeriumidevahelised koordineerimismehhanismid on loodud, kuid nad peavad tagama vahekohtukorralduste paindlikkuse ja tõhususe. Riikliku ja piirkondliku tasandi koostööd tuleb veel märkimisväärselt parandada ja võtta sealjuures arvesse ülesannete üleandmist, mis lubab arvestatavat tegevusaktiivsust piirkondlikul tasandil. Üldiselt vajab sektoriteülene koordineerimine piirkondlikul tasandil edasist tugevdamist. Riigieelarve ja lõplikeks abisaajateks olevate kohalike omavalitsuste vahel finantskohustuste jagamiseks ettenähtud kaasrahastamismehhanismi ülesanded ei ole lõplikult selged. Kõnealuses valdkonnas tuleb jõupingutusi kiirendada.

Järelevalve ja hindamise valdkonnas on juhtimise ühtset teabesüsteemi (SMIS) kui peamist järelevalvevahendit katsetatud ühinemiseelsete rahastamisvahendite ja riikliku tasandi ühtekuuluvuspoliitika tarbeks põhiliste rakenduslike struktuuride kaudu.

Juhtimise ühtne teabesüsteem ei ole vastavalt kõigi struktuurifondide rakendusnõuetele veel töökorras. Korraldusasutuse ja vahepealsete tasemete personal ei tegele veel aktiivselt SMISi käivitamisega. Järelevalve- ja hindamissuutlikust tuleb haldussuutlikkuse üldise tõstmise raames veelgi tugevdada. SMISi laiendamine lõppkasutajani nõuab lisapingutusi. Kõnealuses valdkonnas tuleb ettevalmistusi kiirendada.

Finantshalduse ja –kontrolli valdkonnas on edusamme tehtud haldussuutlikkuses, kuludeklaratsioonide kontrollimises, siseauditi üksuste ja piisava kontrolljälje loomises ning eeskirjade eiramisi käsitlevates menetlustes. Finantshalduse ja -kontrolli struktuurid on kindlaks määratud kõikide kululiikide kohta.

Problemaatiliste, ka spetsialiste hõlmavate värbamis- ja koolituskavade rakendamine peab enamikus asutustes jätkuma. Välise auditeerimisasutuse vastutusala tuleb selgitada. Finantshalduse ja kontrolli struktuuride tegelik rakendamine seisab veel ees. Kõnealuses valdkonnas tuleks ettevalmistusi kiirendada.

Järeldus

Õigusliku raamistikuga seoses on saavutatud märkimisväärset edu ja Rumeenia täidab nüüd üldiselt liitumisläbirääkimistest tulenevaid nõudeid ja kohustusi.

Institutsiooniliste struktuuridega , seal hulgas haldussuutlikkusega seoses on saavutatud märkimisväärset edu. Edusamme on tehtud ka finantsjuhtimise ja kontrolli valdkonnas projektide esitamise süsteemi loomisel. Üldiselt on ettevalmistustega ühinemise ajaks lõpule jõudmiseks vaja võtta lisameetmeid. Ulatuslikke pingutusi on vaja järgmiste pooleliolevate küsimuste lahendamiseks: rakendusmeetmete kehtestamine ja haldussuutlikkuse tõstmine eelkõige hiljuti loodud asutuste puhul, riikliku ja piirkondliku tasandi koostöö ning piirkondlikul tasandil sektoriülese koordineerimise tugevdamine, projektide esitamise süsteemi ettevalmistuste jätkamine ja lõplike abisaajate koolitamine, riigihangete eelkontrollisüsteemi ning tõhusa finantshalduse ja kontrollsüsteemi käivitamise tagamine. Järelevalve ja hindamise valdkonnas on tehtud edusamme. Tulemused on siiani siiski piiratud. SMISi käivitamine tuleb lõpule viia ning enne ühinemist on vajalik süsteemi laiendamine kõigile asjaomastele asutustele. Kõnealustes valdkondades on siiski vaja kiireid lisameetmeid.

4.1.15. Peatükk 22: Keskkond

Horisontaalõigusaktide valdkonnas on toimunud edasine ühtlustamine. Vastu on võetud õiguslikud muudatused, millega tagatakse, et keskkonnaasutused kannavad avalike teadaannete kulud. Vastu on võetud strateegilise keskkonnamõju hindamise käsiraamat. Siiski on strateegilise keskkonnamõju hindamise, õiguskaitse kättesaadavuse ja üldsuse kaasamisega seotud õigusaktide ülevõtmine lõpetamata.

Jäätmemajanduse valdkonnas on õigusaktide ülevõtmine peaaegu lõpetatud. Vajalikud teisese õiguse aktid on vastu võetud. Jäätmekäitluse tegelik vastutus riiklikul tasandil on selgelt jaotatud ministeeriumi ja riikliku keskkonnakaitse agentuuri vahel. Ministeeriumi juurde on loodud üldine jäätmete direktoraat, mis on samm edasi. Kohalikul/piirkondlikul tasandil on vastutuse jaotamine vähem selge ning tundub, et piirkondlikud asutused võiksid mängida jäätmesektori üldises strateegilises planeerimises tähtsamat rolli. Kõnealuste ülesannete täitmiseks vajavad piirkondlikud keskkonnakaitse agentuurid jäätmemajanduse küsimustega tegelemisel rohkem tööjõudu. Piirkondlikud jäätmekavad on ettevalmistamisel, kuid kavade võimalikult kiireks lõpule viimiseks tuleb jõupingutusi suurendada. Järjekindluse tagamiseks on riiklikult tasandilt vaja rohkem suuniseid. Riiklik keskkonnavalve vajab vajalike kontrollide teostamiseks lisatööjõudu. Täidetakse prügilate sulgemise ja uute jäätmekäitlusrajatiste ehitamisega seotud kohustusi.

Veemajandusega seotud õigusaktide ülevõtmine on jätkunud ja on peaaegu lõpetatud. Riikliku järelevalvesüsteemi kavandamine on lõpetatud, sellega alustatakse bioloogilist seiret ja prioriteetsete ohtlike ainete järelevalvet. Lisaks sellele on märkimisväärselt suurenenud proovivõtukohtade arv. Kaitsealade registri koostamine on lõpetatud. Veekvaliteedi järelevalve vajab lisameetmeid. Veeinfrastruktuuriga seoses tuleb nõuetekohase rakendamise tagamiseks kindlustada vajalike vahendite olemasolu.

Tööstussaastega seoses on märgata suuri edusamme, kuid praegune hoog ei tohi raugeda. Õigusaktid on täielikult üle võetud ning mõistliku töötajate arvuga nõuetekohased institutsioonilised struktuurid on juba tegutsemas. Piirkondliku ja riikliku tasandi vaheline koostöö toimib hästi. Teostatud on selliste rajatiste taasülevaatus, mille suhtes kehtib saastatuse kompleksse vältimise ja kontrolli (IPPC) direktiiv. Samuti on koostatud graafik taotlemisprotsessi kiirendamiseks. Praeguseks on hinnatud 638 rajatist, mis vajavad IPPC luba. 2006. aasta aprillis oli esitatud 434 avaldust, luba väljastati 140 korral.

Rahuldamata taotlused kujutavad endast väljakutset, millega keskkonnaasutustel tuleb ilma lubade kvaliteeti vähendamata tegeleda. Erilisi jõupingutusi on vaja tagamaks, et veemajandusega seotud lubade andmine ei viivitaks IPPC lubade väljastamise menetlusi. Riikliku keskkonnavalvet tuleks inter alia komplekslubade asjakohase jõustamise tagamiseks veelgi tugevdada.

Looduskaitse valdkonnas jätkusid ettevalmistused esimese NATURA 2000 nimekirja koostamiseks aeglasemas tempos, mis ei taga, et nimekirja kantud alade kindlaks määramisega jõutakse ühinemise ajaks valmis. Kõnealust protsessi tuleb koheselt kiirendada. Riiklik strateegiline lähenemine, samuti koordineerimis- ning koostööküsimused ja vastutuse selge jaotamine vajavad lisatähelepanu, kuna nendes küsimustes ei ole pärast 2005. aasta oktoobrit erilist arengut toimunud. Kaitsealade riiklik agentuur on loodud eesmärgiga koordineerida tulevikus kaitsealade juhtimist. Siiski on oluline, et kõnealusele agentuurile, mis tuleks otseselt allutada keskkonna- ja veemajanduse ministeeriumile, antakse selge vastutusala, mis sisaldab ka koordineerimiskohustust teiste asjaomaste asutustega. Ettevalmistusi tuleb kiirendada.

Järeldus

Edusamme on tehtud horisontaalõigusaktide, jäätmemajanduse ja veekvaliteedi valdkonnas. Õigusaktide ülevõtmine ja vajalikud rakendusastmed ei ole veel lõpetatud. Kõnealuste sektorite haldussuutlikkust tuleks tõsta eelkõige kohalikul/piirkondlikul tasandil. Tööstussaaste valdkonnas on tehtud märkimisväärseid edusamme. Jõupingutusi tuleks jätkata piisava kvaliteediga lubade väljastamisel ja haldussuutlikkuse tõstmisel. Riiklik keskkonnavalve peaks suutma tagada keskkonnaalaste õigusaktide nõuetekohast jõustamist. Looduskaitse valdkonna olukord on halvenenud ning ühinemisest alates tuleb tagada ühenduse õigustiku täies mahus rakendamine. Eriti on vajalik haldussuutlikkuse, koostöövõime ja koordineerimismehhanismide tugevdamine, samuti spetsiaalsete looduskaitsealade ettevalmistuste lõpuleviimine. Kõigis kõnealustes valdkondades on vaja kiireid lisameetmeid.

4.1.16. Peatükk 24: Koostöö justiits- ja siseküsimustes

Schengeni õigustiku kohaldamise ettevalmistamise ning ELi tulevase välispiiri haldamisega seoses võib märkida, et Schengeni tegevuskava rakendamine on jätkunud plaanipäraselt. Rumeenia piirihaldamise vajaduste rahastamise raamistik on selgunud ja 2006. aasta jaanuaris kiideti heaks ühtse mitmeaastase investeerimiskava muudatused, mille alusel osutatakse integreeritud piiride turvalisuse lahendust. Piiripolitsei asutas kõnealuse keerulise süsteemi rakendamise jälgimiseks teabeedastus- ja IT-büroo. Jätkuvalt uuendatakse piiriäärseid seireseadmeid ja infrastruktuure. Toimiva riskianalüüsivõime loomiseks on ostetud IT-seadmeid ja korraldatud koolitusi.

Graafiku kohaselt on jätkunud piiripolitsei töötajate värbamine, kokku on värvatud 1800 uut töötajat. ELi tulevasel välispiiril on praegu täidetud umbes 85–90% töökohtadest. 2006. aasta märtsis Musta mere integreeritud järelevalve- ja kontrollsüsteemi hankelepingu allakirjutamise järel on paigaldatud lisaseadmeid. Mõningaid lisaettevalmistusi on tehtud Schengeni infosüsteemi (SIS 2) jaoks. Rumeenia on jätkanud võitlust ebaseadusliku rändega ning aruandlusperioodi jooksul on purustatud 16 inimeste salaveoga tegelevat võrgustikku ning tabatud 26 kaasosalist ja 120 ebaseaduslikku rändajat. Rumeenia ja Bulgaaria nõustusid tihendama oma piirivalvealast koostööd eriti Doonau järelevalve küsimuses. 2005. aasta novembris ja 2006. aasta veebruaris sõlmiti Rumeenia ja Ukraina vahel kolm kokkulepet, millega parandatakse praktilist koostööd ja luuakse Porubnoes kahepoolne kontaktkeskus. 2005. aasta lõpus sõlmiti Moldovaga kokkulepe, millega parandatakse koostööd ja võitlust ebaseadusliku tegevusega.

Suurendada on vaja koolituste ja töötajate arvu. Jätkama peaks jõupingutusi, et vältida viivitusi piirihaldusprojektide hankimisel ning IT- ja teabevahetuse ekspertide värbamisel, et paigaldada ja rakendada piirihaldussüsteemi. SIS 2 jaoks mõeldud riikliku IT-võrgustiku loomine on jätkuvalt suur väljakutse. Vaja on lisapingutusi, et tagada integreeritud piirihaldussüsteemi toimimine 2009. aastaks vastavalt kavandatule. Üldiselt tuleb kõnealuses valdkonnas ettevalmistusi kiirendada.

Viisapoliitika valdkonnas on igale piiriületuspunktile väljastatud viisakleebised, et asendada senised viisatemplid. Moldova on ainuke riik ELi mustas nimekirjas, kellega Rumeenia ei ole kehtestanud viisarežiimi. Läbirääkimised Moldovaga käivad. Rumeenia ettevalmistuste aluseks viisainfosüsteemi (VIS) osas on moodne tehnoloogia ja Rumeenia osaleb VISiga seotud töörühmades ning tehnilistel kohtumistel ELi tasandil.

Pooleli on Türgi, Serbia ja Montenegro, Ukraina ning Venemaaga uuesti läbirääkimisel olevate viisakorraldustega seotud õigusaktide ühtlustamine ühenduse õigustikuga. Samuti on pooleli lõplik ühtlustamine ELi poolt heakskiidetud riikide nimekirjaga. Veel ei ole laiendatud teatavate ELi turva- ja võltsimisvastaste elementidega uute viisakleebiste kasutusele võttu. Lisameetmeid on veel vaja eriti kõrge riskiastmega riikide diplomaatilistes või konsulaaresindustes valedokumentide või võltsitud dokumentide avastamiseks kasutatavate keerukate seadmete paigaldamise lõpetamiseks. Üldiselt edenevad kõnealuses valdkonnas tehtavad ettevalmistused jõudsasti, kuid Moldovaga viisarežiimi kehtestamiseks enne ELiga liitumist on vaja teha piisavaid haldusettevalmistusi.

Politseikoostöö ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas on toimunud teatud edasiminek seoses haldus- ja siseministeeriumi alluvuses olevate õiguskaitseagentuuride töö tõhususe, vastutuse ja autonoomiaga, samuti on paranenud omavaheline koostöö. Hea koostöö valitseb politsei ja sandarmeeria vahel, kellel on nüüd selge arusaam oma vastutusalast. Vastuvõetud eeskirjadega on tehtud värbamine, karjääri kujundamine ja palgad rohkem läbipaistvamaks. 2006. aasta jaanuaris korraldati ümber maakonna tasandi politseistruktuurid, vähendati haldus- ja abitöötajate arvu ja märkimisväärselt suurendades operatiivtöötajate hulka. Uute politseinike algpalk on atraktiivne ning vabade töökohtade arv on kohustustega kooskõlas vähenenud. Uutele politseinikele võimaldatakse politseikoolis praktilist ja erialast koolitust. Edusamme on tehtud jälitustegevuse, kriminaalluure analüüsi ja tunnistajate kaitse võime edendamise kaudu organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise mitmeaastase strateegia rakendamise suutlikkuse parandamisel. Paranenud on agentuuridevaheline koostöö, seda eriti organiseeritud kuritegevuse vastase võitlusega tegelevate politsei eriteenistuste ja prokuröride vahel. Paranenud on ka kuritegude ennetamise võime.

Siiski seisab värbamise, karjääri kujunda