Soovitus:

NÕUKOGU SOOVITUS,

mis esitatakse eesmärgiga korrigeerida Rumeenias märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, eriti selle artikli 10 lõike 2 teist lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

(1)Aluslepingu artikli 121 kohaselt peavad liikmesriigid selleks, et vältida valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi teket, edendama majanduspoliitika koordineerimise ja mitmepoolse järelevalve kaudu keskpikas perspektiivis riigi rahanduse usaldusväärsust.

(2)Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hinnastabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja jätkusuutliku majanduskasvu tagamiseks.

(3)2017. aasta juunis ja 2018. aasta juunis leidis nõukogu kooskõlas aluslepingu artikli 121 lõikega 4, et Rumeenias oli vastavalt 2016. ja 2017. aastal märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgist või selle saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast. Kõnealuste kindlaks määratud märkimisväärsete kõrvalekallete tõttu esitas nõukogu Rumeeniale soovitused võtta vajalikud meetmed nende korrigeerimiseks. Seejärel leidis nõukogu, et Rumeenia ei olnud vastuseks kõnealustele soovitustele võtnud tõhusaid meetmeid. 4. detsembril 2018 vastu võetud kõige hiljutisemas soovituses soovitas nõukogu Rumeenial võtta vajalikud meetmed tagamaks, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa 2019. aastal 4,5 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 1,0 % SKPst.

(4)Komisjoni 2019. aasta kevadprognoosist ja Eurostati kinnitatud 2018. aasta arvandmetest nähtub, et valitsemissektori esmaste netokulude kasv oli 2018. aastal kulude kasvu eesmärgist tunduvalt kiirem, osutades märkimisväärsele kõrvalekaldele (2,4 % SKPst). Struktuurne puudujääk ei vähenenud, jäädes üldjoontes samaks (ligikaudu 3,0 % potentsiaalsest SKPst), mis samuti osutab soovitatud struktuursest kohandusest märkimisväärsele kõrvalekaldele (kõrvalekalle 0,8 % SKPst). Struktuurse eelarvepositsiooni alusel kindlaks määratava kõrvalekalde suurusele avaldavad negatiivset mõju juhuslikud tulud, suurem SKP deflaator ja suurem aluseks olev potentsiaalse SKP kasvu prognoos võrreldes keskpika perioodi keskmisega, mis on kulude kasvu eesmärgi aluseks. Teisest küljest avaldavad struktuurse eelarvepositsiooni alusel kindlaks määratava kõrvalekalde suurusele positiivset mõju väiksed avaliku sektori investeerimiskulud, mis kulude kasvu eesmärgi puhul tasandatakse. Sellest erinevusest hoolimata kinnitavad mõlemad näitajad, et 2018. aastal kalduti stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa nõuetest märkimisväärselt kõrvale.

(5)Pärast üldist hindamist leidis komisjon 5. juunil 2019, et Rumeenias esineb märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, ning esitas kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 121 lõikega 4 ja määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 10 lõike 2 esimese lõiguga Rumeeniale hoiatuse.

(6)Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 10 lõike 2 teisele lõigule peab nõukogu esitama asjaomasele liikmesriigile soovituse vajalike poliitikameetmete võtmiseks. Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on ette nähtud, et soovituses seatakse liikmesriigile kõrvalekalde korrigeerimiseks mitte rohkem kui viie kuu pikkune tähtaeg. Seda arvestades tundub Rumeeniale kõrvalekalde korrigeerimise tähtajaks määratud 15. oktoober 2019 asjakohane. Selleks tähtajaks peaks Rumeenia teatama meetmetest, mis ta on võtnud kõnealuse soovituse järgimiseks.

(7)Komisjoni 2019. aasta kevadprognoosis esitatud SKP lõhe prognooside kohaselt on Rumeenias 2019. ja 2020. aastal tavapärane majanduslik olukord. Valitsemissektori võla suhe SKPsse on Rumeenias väiksem kui kontrollväärtus 60 %. Minimaalne struktuurne kohandus, mida nõutakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1466/97 ning stabiilsuse ja kasvu pakti raames ühiselt kokku lepitud eelarvekohanduste maatriksile, mis võtab arvesse majanduse üldist olukorda ja võimalikke jätkusuutlikkusega seotud probleeme, on nii 2019. kui ka 2020. aastal vähemalt 0,5 % SKPst.

(8)Rumeenia struktuurne eelarvepuudujääk on järk-järgult suurenenud: 0,1 %-lt SKPst 2015. aastal 1,7 %-le SKPst 2016. aastal, 2,9 %-le SKPst 2017. aastal ja 3,0 %-le SKPst 2018. aastal. Minimaalse kohanduse nõuet peaks täiendama püsiv lisakohandus, mida on vaja kumulatiivse kõrvalekalde korrigeerimiseks ja selleks, et Rumeenia asuks pärast 2016. aastast alates kumuleerunud püsivaid kõrvalekaldeid taas asjakohast kohandamiskava järgima. Pidades silmas keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks vajalikust kohandamiskavast toimunud märkimisväärse kõrvalekalde suurust, tundub lisakohandus 0,5 % SKPst 2019. aastal ja 0,25 % SKPst 2020. aastal asjakohane. Selline kohandus oleks kooskõlas kohandusega, mida soovitas nõukogu 2019. aastaks 4. detsembril 2018. See kiirendab korrigeerimist keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas.

(9)Nõutav struktuurse eelarvepositsiooni paranemine 1,0 % SKPst 2019. aastal ja 0,75 % SKPst 2020. aastal vastab valitsemissektori esmaste netokulude nominaalse kasvumäärale, mis ei ületa 2019. aastal 4,5 % ja 2020. aastal 5,1 %.