[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 22.12.2008

KOM(2008) 880 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE NING EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE,

2007. AASTA ARUANNE PROGRAMMI PHARE, TÜRGI TOETAMISEKS MÕELDUD ÜHINEMISEELSE RAHASTAMISVAHENDI, PROGRAMMI CARDS JA ÜLEMINEKUTOETUSTE KOHTA {SEK(2008) 3075}

Sissejuhatus

Alates 2007. aastast on ELi ühinemiseelset rahastamist antud ühe ainsa rahastamisvahendi kaudu, milleks on ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA). Kõnealune vahend loodi selleks, et anda sihtotstarbelist toetust nii kandidaatriikidele kui ka võimalikele kandidaatriikidele. Ühinemiseelse abi rahastamisvahendiga asendati viis varasemat ELi finantsvahendit, milleks olid Phare,[1] ISPA,[2] SAPARD,[3] Türgi toetamiseks mõeldud ühinemiseelne rahastamisvahend[4] ja CARDS[5].

Käesolevas aruandes käsitletakse Phare, Türgi toetamiseks mõeldud ühinemiseelse rahastamisvahendi, CARDSi ja üleminekutoetuste[6] programmide rakendamist 2007. aastal. Tuleks märkida, et kuna 2006. aasta oli Phare, Türgi toetamiseks mõeldud ühinemiseelse rahastamisvahendi ja CARDSi viimane programmiaasta, ei algatatud 2007. aastal nimetatud vahendite raames ühtegi uut programmi. Kandidaatriikide ja võimalike kandidaatriikide 2007. aasta programmitöö toimus uue ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames, ning selle kohta esitatakse aruanne 2007. aasta ühinemiseelse abi rahastamisvahendit käsitlevas aastaaruandes vastavalt ühinemiseelse abi rahastamisvahendi määruse 1085/2006 artikli 13 lõikele 6.

Phare ühinemiseelse abi eesmärk oli aidata kandidaatriikidel ja ühinevatel riikidel tugevdada oma haldusasutusi ja institutsioone, et need saaksid Euroopa Liidus tõhusalt toimida; edendada õigusaktide Euroopa Liidu omadele lähendamist, vähendada vajadust üleminekuperioodide järele ning edendada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust.

Programmi CARDS eesmärk oli toetada Lääne-Balkani riikide (Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Montenegro ja Serbia ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244/99 alusel Kosovo) osalemist stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis. Kõnealuse protsessi eesmärk on edendada piirkonna stabiilsust ning lihtsustada tihedamat assotsieerimist Euroopa Liiduga.

Käesolev aruanne sisaldab ka teavet uutele liikmesriikidele antavate üleminekutoetuste kohta, mis võeti kasutusele selleks, et oleks võimalik jätkata institutsioonide väljaarendamise toetamist eesmärgiga tugevdada ning kindlustada institutsionaalset ja haldussuutlikkust ühenduse õigustiku rakendamisel.

1. ARUANDEAASTA

1.1. Laienemisprotsessi peamised saavutused 2007. aastal

2007. aastal tehti edusamme laienemise küsimuses saavutatud uue konsensuse alusel, mille Euroopa Ülemkogu sõnastas 2006. aasta detsembris. 2007. aasta algas Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega. Aasta jooksul toimus olulisi arenguid ka Türgis ning Lääne-Balkani riikides: edusammud ühinemisläbirääkimistel ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis, Kosovo staatust käsitlevatel kõnelustel ning uue ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kasutuselevõtmine.

Komisjon esitas 6. novembril 2007 iga-aastase strateegiadokumendi koos riikide arenguaruannete ning kandidaatriikidele ja võimalikele kandidaatriikidele[7] ning Kosovole tehtavate ühinemis- või Euroopa partnerlusettepanekutega. Komisjoni strateegiadokumendis kinnitati laienemisstrateegia põhimõtteid ja eesmärke ning juhiti tähelepanu mitmetele märkimisväärsetele väljakutsetele asjaomastes riikides. Selles märgiti, et edaspidi hakatakse juba varakult pöörama enam tähelepanu peamistele valitsemisküsimustele nagu institutsioonide ülesehitamine, kohtu- ja haldusreform ning organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni ärahoidmine. Kõnealune lähenemisviis on kooskõlas laienemise peadirektoraadi teostatud ühinevate riikide haldusreformi käsitlenud sisehinnangust tulenevate soovitustega.

Horvaatia ja Türgiga peetavatel ühinemisläbirääkimistel saavutati jätkuvalt edusamme. Horvaatia puhul oli 2007. aasta detsembriks avatud 16 läbirääkimiste peatükki, millest kahe puhul läbirääkimised ajutiselt peatati. Türgi puhul oli avatud kuus peatükki, millest üks on praeguseks suletud. Kooskõlas Euroopa Ülemkogu 2006. aasta detsembri järeldustega ei avata läbirääkimistel Türgiga kaheksat läbirääkimiste peatükki enne, kui Türgi hakkab rakendama assotsieerimislepingu lisaprotokolli. Laienemise peadirektoraat jälgis Türgiga sõlmitud assotsieerimislepingu ning Horvaatia ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingute rakendamist. Ükski kolmest riigist ei olnud teinud seatud prioriteetide saavutamiseks piisavalt edusamme.

2007. aastal tehti edusamme stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingute sõlmimiseks Lääne-Balkani riikidega. Albaania jätkas vahelepingu rakendamist. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping Montenegroga kirjutati alla 2007. aasta oktoobris. 2007. aasta juunis taasalustati Serbiaga stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut käsitlevaid läbirääkimisi ning lepingule kirjutati alla sama aasta novembris. Bosnia ja Hertsegoviinaga kirjutati stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule alla detsembris. Kõnealustele stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingutele allakirjutamine sõltus teatavate tingimuste täitmisest.

Lääne-Balkani riikidega seoses jätkas komisjon stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi toetamist ning Thessaloniki tegevuskava rakendamise kooskõlastamist. 2007. aasta lõpuks olid lihtsustatud viisamenetluse ja tagasivõtulepingud sõlmitud Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro ja Serbiaga. Strateegiadokumendiga teatati viisavaba reisimise tingimusi ja piirkonna üliõpilastele täiendavate stipendiumite andmist käsitleva dialoogi algatamisest.

ÜRO peasekretäri eriesindaja Martti Ahtisaari egiidi all toimunud Kosovo staatust käsitlevad kõnelused viidi lõpule 2007. aastal, kuid staatuse küsimusele lõplikku lahendust leida ei suudetud. Kokkuleppele ei jõutud ka sellele järgnenud, Kosovo staatust käsitlevatel kahepoolsetel otsekõnelustel, mida vahendas EList, Ameerika Ühendriikidest ja Venemaast koosnev rahvusvaheline kolmik. EL, sealhulgas komisjon, jätkas kõnealuse protsessi ning Kosovo reformide nõustamist ja toetamist.

Maikuus Kagu-Euroopa koostööprotsessi (SEECP) tippkohtumisel Zagrebis otsustati, et vastutus piirkondliku koostööprotsessi juhtimise eest peab liikuma piirkondlikule tasandile. Kuna stabiilsuspakt oli oma eesmärgi suures osas täitnud, siis alustati selle asendamist Kagu-Euroopa koostööprotsessiga seotud uue piirkondliku koostöönõukoguga. Ametisse nimetati koostöönõukogu peasekretär ja sekretariaadi asukohaks määrati Sarajevo. Juulis jõustus uus Kesk-Euroopa vabakaubandusleping (CEFTA).

Laienemisalane teavitustöö on jätkuvalt prioriteetne. 1. mail toimunud EL 10 laienemise kolmanda aastapäeva meetmed hõlmasid muu hulgas EUROPA veebisaidil spetsiaalse veebilehekülje loomist, mis on pühendatud juhtumiuuringutele koos peamiste faktide ja arvandmete osa ning pildigaleeriga; audiovisuaalseid materjale telekanalil Europe by Satellite; ajakirjanike külaskäiku kolme uute liikmesriiki ning mitmeid seminare, mis korraldati koostöös seitsme liikmesriigi kaubanduskodadega.

Lisaks alustas komisjon 2007. aastal tööd uue kodanikuühiskonna rahastamisvahendi loomiseks, mis keskendub kolmele sekkumisvaldkonnale: i) kohalike kodanikualgatuste ja suutlikkuse suurendamise toetamine; ii) inimestevahelise dialoogi programm, mis tutvustab erinevatele sidusrühmadele ELi poliitikat, institutsioone ja asutusi; ning iii) (rahvusvaheliste) partnerlusmeetmete toetamine.

1.2. 2007. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise peamised järeldused

2007. aasta detsembris toimunud üldasjade ja välissuhete nõukogu kohtumisel tervitati laienemisstrateegiat järgmiste järeldustega:

„Kooskõlas Euroopa Ülemkogu 2006. aasta detsembri kohtumisel kokkulepitud laienemisstrateegia ja nõukogu 11. detsembri 2006. aasta järeldustega tervitab nõukogu komisjoni 6. novembri teatist laienemisstrateegia ja peamiste väljakutsete kohta aastatel 2007–2008 ning võtab teadmiseks selles sisalduva analüüsi ja soovitused. ELi laienemisstrateegia aluseks on jätkuvalt uuendatud konsensus laienemise suhtes, mis põhineb kohustuste täitmise kindlustamisel, õiglaste ja rangete tingimuste täitmisel ja paremal teavitustegevusel ning mis on seotud suutlikkusega integreerida uusi liikmeid. Laienemisprotsessi parandatud kvaliteet tagab selle, et laienemine edendab jätkuvalt rahu, demokraatiat ja stabiilsust kogu Euroopas ja toob kaasa konkreetseid hüvesid kaubavahetuse, investeeringute ja majanduskasvu suurenemise näol.

Järgmine aasta on otsustava tähtsusega, et veelgi tugevdada ja rakendada ELi laienemisstrateegiat ning toetada Lääne-Balkani riikide üleminekuprotsessi. Nõukogu tuletab meelde mitmeid selles küsimuses tehtud ettepanekuid ning seda, et Lääne-Balkani riikide tulevik on Euroopa Liidus. Uuendatud konsensuse järjepidev rakendamine on sellest tulenevalt tähtsam kui kunagi varem.

Nõukogu kinnitab taas, et läbirääkimiste tempo sõltub eelkõige läbirääkimisi pidavate riikide edusammudest peatükkide avamise ja sulgemisega seotud teetähiste ja läbirääkimisraamistike, sealhulgas praegu läbivaatamisel olevate ühinemispartnerluste nõuete täitmisel, ning et iga riiki hinnatakse tema enda saavutuste põhjal. Nõukogu tuletab meelde, et peatükid, mille tehnilised ettevalmistused on lõpule viidud, avatakse vastavalt läbirääkimiste raamistikuga kooskõlas oleva korraga. Sellega seoses ootab nõukogu Türgi ja Horvaatiaga peetavate valitsustevaheliste konverentside algust käesoleva kuu lõpus. Samuti on tähtis, et laienemisprotsessis lähtutakse õiglastest ja rangetest tingimustest läbirääkimiste kõigis etappides. Nõukogu tervitab sellega seoses komisjoni kavatsust jätkata laienemisprotsessi kvaliteedi parandamist, käsitledes avaliku halduse ja kohtureformi ning korruptsioonivastase võitluse valdkondade prioriteetseid küsimusi varases etapis, kasutades võimalikult suures ulatuses ära teetähiseid ja mõju-uuringuid, ning muutes protsessi läbipaistvamaks. See aitab tagada avalikkuse laialdast ja püsivat toetust laienemisprotsessile.”

Kõnealused järeldused kiideti heaks järgnenud 2007. aasta detsembri Euroopa Ülemkogul:

„Euroopa Ülemkogu võtab teadmiseks komisjoni teatise laienemisstrateegia kohta ja kiidab heaks üldasjade ja välissuhete nõukogu 10. detsembri järeldused.”

2. PROGRAMMIDE KOOSTAMINE JA RAKENDAMINE: ÜLDINE ÜLEVAADE

2.1. Phare, Türgi toetamiseks mõeldud ühinemiseelne rahastamisvahend ja CARDS

Seoses ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kasutuselevõtuga 2007. aasta jaanuaris ei võetud Phare, Türgi toetamiseks mõeldud ühinemiseelse rahastamisvahendi ega CARDSi raames uusi kulukohustusi. Vajalik oli keskenduda varasemate aastate programmide rakendamisele, sealhulgas mahajäämuste kõrvaldamisele.

Täpsem teave Phare, Türgi toetamiseks mõeldud ühinemiseelse rahastamisvahendi ja CARDSi kohta on esitatud käesoleva aruande lisa riike käsitlevas I osas.

2.2. Üleminekutoetused

Bulgaaria ja Rumeenia üleminekutoetused kehtestati ühinemisakti artikliga 31, et rahastada teatavaid institutsioonide väljaarendamisega seotud meetmeid, mille eesmärk on täita jätkuvat vajadust tugevdada teatavate valdkondade institutsioonilist suutlikkust meetmete abil, mida ei ole võimalik rahastada struktuurifondidest või maaelu arengu põllumajandusfondist. Tegemist on seega enne ühinemist Phare programmi raames antud abi laiendamisega. Üleminekutoetuste raames antava ELi abi rakendamist juhitakse üleminekutoetuste rakendamist käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi alusel, mille Euroopa Komisjon allkirjastas Bulgaaria ametiasutustega 21. juunil 2007 ja Rumeenia ametiasutustega 5. septembril 2007.

Riiklike programmide raames 2007. aasta üleminekutoetusteks eraldatud summad on järgmised:

Bulgaaria | 31,5 miljonit eurot |

Rumeenia | 46,5 miljonit eurot |

Kümme uut liikmesriiki (Eesti, Küpros, Leedu, Läti, Malta, Poola, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariik ja Ungari), kes on alates 2004. aastast saanud ühinemisakti artikliga 34 loodud üleminekutoetusi institutsioonide väljaarendamiseks, jätkasid 2007. aastal 2005. ja 2006. aasta üleminekutoetuste programmide raamesse kuuluvate projektide lepingute sõlmimist ning 2004., 2005. ja 2006. aasta üleminekutoetuste programmide rakendamist. Käesolev aruanne käsitleb nimetatud kümnes uues liikmesriigis üleminekutoetuste programmide raames lepingute sõlmimise viimast aastat.

2.3. Areng laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemi suunas

Komisjoni eesmärk on võimaldada ühinemiseelset abi saavatel riikidel hallata ühenduse vahendeid laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemi (EDIS) kaudu, et nad omandaksid enne ühinemist piisaval määral praktilisi kogemusi täielikult detsentraliseeritud süsteemi haldamisel, ning seega valmistada kõnealuseid riike ette struktuurifondide tõhusaks haldamiseks pärast ühinemist (eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega). Komisjon annab oma otsusega asjaomastele rakendusasutustele loa tegutseda EDISe raames pärast seda, kui nad on näidanud, et neil on olemas vastavad vahendid, struktuur ja süsteemid, mis on vajalikud ühenduse abi tõhusaks ja õigeaegseks haldamiseks.

Kõik 2004. aastal ELiga ühinenud kümme uut liikmesriiki on EDISe raames tegutsenud alates 2005. aastast.

Mis puutub Pharesse ja ühinemisjärgsetesse üleminekutoetustesse, siis Bulgaaria on EDISe raames tegutsenud alates 2007. aasta juulist. See tähendab, et abilepingute sõlmimine ja rakendamine on sellest ajast alates toimunud täielikult Bulgaaria ametiasutuste vastutusel. Veel rakendamata abi (umbes 700 miljonit eurot) haldavad neli akrediteeritud rakendusasutust[8].

Kuigi kõnealune süsteem loodi ja akrediteeriti Bulgaaria ametiasutuste võetud kohustuste alusel, tuli 2007. aastal jätkuvalt tegeleda abi praktilise rakendamise ja haldamisega seotud puudustega. Komisjon on võtnud meetmeid tagamaks, et asjaomased Bulgaaria ametiasutused pööravad akrediteerimisel esiletõstetud nõrkustele piisavalt tähelepanu[9].

Ka Rumeenia on tegutsenud EDISe raames alates 2007. aasta algusest, mis tähendab, et ta on täielikult vastutav nii finantsabi programmide hankemenetluste korraldamise kui ka kõnealuste programmide rakendamise eest. Akrediteeritud rakendusasutused[10] haldavad üle 1,3 miljardi euro ulatuses vahendeid, mis hõlmavad rakendamisel olevaid Phare 2004. ja 2005. aasta programme, Phare 2006. aasta sõlmimisel olevaid programme ning ühinemisjärgsete üleminekutoetuste raames pärast ühinemist antud täiendavat toetust.

Ka Rumeenia süsteemis ilmnes esimese tegevusaasta jooksul teatavaid puudusi, mistõttu süsteemi toimimise kohustuslikud tingimused ei olnud täielikult täidetud. Komisjon on väljendanud muret Rumeenia rakendusasutuste suutmatuse üle tagada ELi vahendite usaldusväärne haldamine ning otsustas paluda pädevatel ametiasutustel olemasolevad probleemid lahendada ning esitada tõendid selle kohta, et on tehtud edusamme tagamaks, et ühinemiseelseid programme rakendatakse usaldusväärse laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemi raames.

Sellest tulenevalt on ametiasutused võtnud olemasolevate probleemide lahendamiseks märkimisväärseid meetmeid. Rumeenia suutis talle ettenähtud 2005. aasta ühinemiseelse Phare programmi vahendite kasutamisel saavutada väga kõrge abi vastuvõtmise määra. On tõendeid, et nende ühinemiseelsete ja -järgsete vahendite nõuetekohaseks haldamiseks, mille kohta ei ole praegu veel lepinguid sõlmitud, tehakse suuri jõupingutusi.

Komisjon jälgib tähelepanelikult süsteemi toimimist, sest projektide õigeaegseks ja tõhusaks rakendamiseks ning tulemuste saavutamiseks tuleb vahendeid haldavate asutuste suutlikkust veelgi suurendada ja kasutusel olevaid menetlusi tõhusalt kohaldada.

Lääne-Balkani riikidest tegutseb ainult Horvaatia detsentraliseeritud rakendussüsteemi (DIS) raames. Komisjon otsustas 7. veebruaril 2006 teha programmide Phare ja CARDS haldamine ülesandeks Horvaatia ametiasutustele, kes on siseriikliku eelarvevahendite käsutaja alluvuses, säilitades samal ajal hankemenetluste ja lepingute sõlmimise eelkontrolli läbiviimise kohustuse. Laienemise peadirektoraadi 2006. aastal tehtud DISi järelauditis tõsteti esile mitmeid nõrgast abi vastuvõtu suutlikkusest ja haldussuutlikkusest tulenevaid juhtimisvigu, mis tuleb parandada. Selle taustal otsustas laienemise peadirektoraat 2007. aasta detsembris ajutiselt peatada Phare 2006. aasta riikliku programmi raames lepingute kinnitamise seniks, kuni komisjon on piisavalt rahul teatavate sihttasemete alusel tehtud parandustega.

2007. aasta juuni alguses koostati äärmiselt kriitiline järelauditi aruanne DISi toimimise kohta Türgis. DISi eeldatavat peatamist oleks võimalik vältida rahastamise ja lepingute sõlmimise kesktalituse personali tugevdamise ja nimetatud talituse tegevust tõhustavate õigusaktide vastuvõtmise kaudu. Teised tegevuskava raames Türgi poolt tuvastatud kohest lahendamist nõudvad olulised puudused olid seotud programmi eelarvevahendite käsutaja poolse ebapiisava järelevalvega asjaomaste ministeeriumide üle, rikkumiste käsitlemise puuduliku tavaga, programmi eelarvevahendite käsutaja teostatud hankedokumentide ebapiisava kvaliteedikontrolli ning hangete ja lepingute sõlmimise hilinemisega. 2007. aasta teises pooles tehti DISi tegevuse tõhustamisel märkimisväärseid edusamme, sealhulgas kiirendati lepingute sõlmimist, tugevdati rahastamise ja lepingute sõlmimise kesktalitust ning suurendati programmi eelarvevahendite käsutaja volitusi asjaomaste ministeeriumite vanemprogrammiametnike struktuuride suhtes.

2.4. Ühenduse ühinemiseelse abi koordineerimine

- SAPARDi[11] eesmärk on aidata kandidaatriikidel lahendada nende põllumajandussektorite ja maapiirkondade struktuurilisel kohandamisel tekkivaid probleeme ning rakendada ühist põllumajanduspoliitikat käsitlevat ühenduse õigustikku ja sellega seotud õigusakte.

- ISPA[12] on suunatud eelkõige taotlejariikide lähendamisele ühenduse infrastruktuuri nõuetele. Selle kaudu rahastatakse suuremaid keskkonna ja transpordi infrastruktuuri projekte.

Koordineerimine erinevate ühinemiseelsete vahendite vahel teostati programmide koostamise etapis. Viimane SAPARDi ja ISPA programmide koostamine toimus 2006. aastal. Alates 2007. aastast on kõik varasemad ühinemiseelsed rahastamisvahendid asendatud ühinemiseelse abi rahastamisvahendiga (IPA).

3. KOOSTÖÖ EUROOPA INVESTEERIMISPANGA JA RAHVUSVAHELISTE FINANTSINSTITUTSIOONIDEGA

Koostööd Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja teiste rahvusvaheliste finantsinstitutsioonidega, eelkõige Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) ning Euroopa Nõukogu Arengupangaga (CEB) koostöös krediidiasutusega Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW), korraldatakse Euroopa Komisjoni ja laienemisel ühinevate riikide toetamises osalevate rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide vahelise 26. aprillil 2006. aasta muudetud vastastikuse mõistmise memorandumi alusel.

Horisontaalprogrammide rakendamine on pakkunud palju võimalusi koostööks rahvusvaheliste finantsinstitutsioonidega, võimaldades rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide antavate laenude kombineerimist ELi toetusega. Kõnealused horisontaalprogrammid on täiendanud riiklike programmide raames rahastatavaid investeerimisprojekte.

Välja on töötatud neli tüüpi programme:

VKE rahastamisvahendi eesmärk on tugevdada abi saavate riikide finantsvahendajate (näiteks pangad, liisinguettevõtjad) suutlikkust, et laiendada ja tugevdada nende VKEdele suunatud finantsteenuseid. VKE rahastamisvahendi projektid hõlmavad laenude andmist, laenutagatisi ja liisingut kohalikele finantsvahendajatele koos tagastamatu finantsabiga. Finantsvahendajad omakorda laenavad või liisivad edasi individuaalsetele mikroettevõtjatele või VKEdele. Alates 2005. aastast on ainsateks abikõlblikeks riikideks olnud Bulgaaria, Horvaatia, Rumeenia ja Türgi. Projektidele ette nähtud ELi abi kogusumma oli 2007. aasta detsembri lõpus 300 miljonit eurot.

Omavalitsuste rahastamisvahendi eesmärk on julgustada kohalikke finantsvahendajaid andma laenu ka kohalikele omavalitsustele. Kõnealune programm toimib sarnaselt VKE rahastamisvahendile. 2007. aastal oli uute projektide väljatöötamise ja allkirjastamise üldine kiirus kõrgete halduskulude ning teatavates riikides toimunud seadusandlike reformide viivituste ja omavalitsuste kogenematuse tõttu laenutaotluste koostamisel kavandatust aeglasem. Projektidele ette nähtud ELi abi kogusumma oli 2007. aasta detsembri lõpus 60 miljonit eurot.

Vastavalt 2002. aastal Nizzas kokku tulnud Euroopa Ülemkogu nõudmisele asutasid Euroopa Investeerimispank ja komisjon omavalitsuste infrastruktuuri rahastamisvahendi . Kõnealuse rahastamisvahendi eesmärk on aidata kaasa EL 15 liikmesriikide piirialade sotsiaalsele ja majanduslikule arengule. Selleks on omavalitsuste infrastruktuuri rahastamisvahendis Euroopa Investeerimispanga vahenditest saadud laenud kombineeritud Phare tagastamatu toetusega, et kiirendada väikesemahuliste, kohalikku infrastruktuuri tehtavate investeeringute lõpuleviimist. 2007. aasta lõpuks olid Phare assigneeringud lõplikult kindlaks määratud 24 kohaliku projekti jaoks.

Energiatõhususe rahastamisvahend võeti kasutusele 2006. aastal, et võidelda kliimamuutustest tulenevate probleemidega. Selle eesmärk on stimuleerida energiatõhususe investeeringuid igat tüüpi ehitiste puhul ja tööstussektoris, võimaldades lõpplaenusaajatele asjakohast rahastamist. Programmi üldiseks tulemuseks on energiasääst ja süsinikdioksiidi heitmete märkimisväärne vähendamine.

Energiatõhususe rahastamisvahendis on finantsvahendajatele laiendatud rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide krediidiliinid, mis on ette nähtud seadmete kulutasuvuse parandamise ja energiainvesteeringute atraktiivsemaks muutmise algatusteks, kombineeritud toetustega kohalikele finantsvahendajatele, et julgustada neid andma laene energiatõhususe rahastamiseks. Energiatõhususe rahastamisvahendi rakendamine algas 2007. aasta aprillis ja detsembriks olid heaks kiidetud esimesed projektid, mille puhul abi kogusumma oli 13,65 miljonit eurot.

4. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

Järelevalve- ja hindamisfunktsioonide esmane eesmärk on hinnata abi saavatele riikidele ühinemiseelsete eesmärkide täitmiseks antavat finantsabi ja teha selle üle järelevalvet, hinnates programmide tulemuslikkust ja tehes saadud kogemustest järeldused. Teiseks kaasneb sellega aruandekohustus kulutasuvuse ja ühinemiseelsete vahendite kasutamise kohta. Kolmas eesmärk on toetada kohapealse järelevalve- ja hindamissuutlikkuse arengut abi saavates riikides, et tugevdada nende riikide suutlikkust hallata ja kontrollida ühinemiseelset abi.

4.1. Järelevalve ja vahehindamine

2007. aastal koostati Türgi vahehindamiskava põhjal üks kõikehõlmav Türgit käsitlev hindamisaruanne ning kaks valdkondlikku vahehindamisaruannet.

Horvaatia vahehindamiskava võeti kasutusele 2007. aastal ning see keskendus Phare programmile. Lisaks teostati 2007. aastal Horvaatia CARDSi käsitlenud erakorraline hindamine.

Vahehindamise täpseid tulemusi on kirjeldatud lisa II osa punktis 3.

4.2. Järelhindamine

Phare ulatusliku järelhindamise tulemusi, järeldusi ja soovitusi arutati asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas abi saavate riikidega 2007. aasta aprillis toimunud hindamisseminaril. Teine seminar korraldati spetsiaalselt haldusreformi järelhindamisaruande tulemuste arutamiseks.

Täpseid hindamistulemusi on kirjeldatud II osa punktis 3.

5. MUU TEGEVUS

Komisjoni talitused võtsid mitmeid muid hindamismeetmeid, et parandada 2007. aasta programmide kvaliteeti ning toetada kohaliku järelevalve- ja hindamissuutlikkuse arengut. Konkreetseid meetmeid on kirjeldatud II osa punktis 3.

[1] PHARE, nõukogu 18. detsembri 1989. aasta määrus (EMÜ) nr 3906/89.

[2] Ühinemiseelne struktuuripoliitika rahastamisvahend (nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1267/1999).

[3] Põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelne programm (nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1268/1999).

[4] Nõukogu 17. detsembri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2500/2001.

[5] Ühenduse ülesehituse, arengu ja stabiliseerimise abiprogramm (nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2666/2000).

[6] Bulgaaria ja Rumeenia ühinemislepingu artikkel 31.

[7] Kandidaatriigid: Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik ja Türgi.Võimalikud kandidaatriigid: Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia ja Kosovo (ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 alusel).

[8] Rahastamise ja lepingute sõlmimise kesktalitus (CFCU), regionaalarengu ja riiklike ehitustööde ministeerium, töö- ja sotsiaalpoliitika ministeerium, majandus- ja energeetikaministeerium.

[9] 2007. aasta tegevusaruandes esitati reservatsioon, mis käsitles võimalikke rikkumisi PHARE vahendite haldamisel kahe Bulgaaria rakendusasutuse (rahastamise ja lepingute sõlmimise kesktalitus ning regionaalarengu ja riiklike ehitustööde ministeerium) poolt laiendatud detsentraliseeritud eelarve täitmise raames. Nimetatud kahe rakendusasutuse akrediteering peatati ajutiselt 23. juulil 2008, vt KOM(2008)496.

[10] Rahastamise ja lepingute sõlmimise kesktalitus, Euroopa integratsiooni ministeerium ja tööministeerium.

[11] Üldine teave SAPARDi kohta on kättesaadav põllumajanduse peadirektoraadi veebisaidil.

[12] Üldine teave ISPA kohta on kättesaadav regionaalpoliitika peadirektoraadi veebisaidil.