EUROOPA KOMISJON Brüssel,14.10.2015 COM(2015) 513 final 2016. AASTA ÜLDEELARVE PROJEKTI KIRJALIK MUUTMISETTEPANEK NR 2 Põllumajanudskulude ja kalanduse hinnanguliste vajaduste ajakohastamine

Pagulaskriisiga toimetulek: kohesed eelarvemeetmed Euroopa rände tegevuskava raames



Võttes arvesse: –Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a, –Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju, eriti selle artiklit 39, –komisjoni poolt 24. juunil 2015 vastu võetud Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarve projekti, –kirjalikku muutmisettepanekut nr 1/2016, mille komisjon võttis vastu 26. juunil 2015, esitab Euroopa Komisjon seletuskirjas esitatud põhjustel eelarvepädevatele institutsioonidele Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarve projekti kirjaliku muutmisettepaneku nr 2. TULUDE JA KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA Tulude ja kulude eelarvestuses eelarvejagude kaupa tehtavad muudatused on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil ( http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-et.htm ). Teadmiseks on lisatud nende muudatuste ingliskeelne versioon, mis moodustab eelarve lisa. SISUKORD 1 Sissejuhatus 2 Põllumajandus ja kalandus 2.1 Peamised kavandatavad muudatused 2.2 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) 2.3 Muud põllumajanduskulud väljaspool EAGFi 2.1 Jätkusuutliku kalanduse kokkulepped 2.2 Liigenduse muudatused ja eelarvemärkused 3 Kohesed meetmed toimetulekuks pagulaskriisiga Euroopa rände tegevuskava raames

3.1 Sissejuhatus 3.2 Rubriik 3: Julgeolek ja kodakondsus 3.3 Rubriik 4: Globaalne Euroopa 3.4 Rubriik 5: Haldus 4 Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondiga seonduvate Euroopa Investeerimisfondi (EIF) tasude katmine 5 Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER) 6 Toidu- ja söödaohutus 6 Koondtabel mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa 1Sissejuhatus 2016. aasta eelarveprojekti kirjalik muutmisettepanek nr 2 hõlmab järgmist: põllumajanduskuludega seotud hinnanguliste vajaduste, sihtotstarbelise tulu ja assigneeringute ajakohastamine. Lisaks muutuvatele turuteguritele arvestatakse kirjalikus muutmisettepanekus nr 2/2016 ka pärast 2016. aasta eelarveprojekti koostamist mais 2015 põllumajandussektoris vastu võetud otsuste mõju ja muid ettepanekuid, mis avaldavad eelarveaasta jooksul eeldatavasti olulist mõju. Võttes arvesse täiendava sihtotstarbelise tulu eraldamist EAGFile, on netomõju rubriigile 2 nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringute vähenemine 477,3 miljoni euro võrra; jätkusuutliku kalanduse kokkulepete olukorra ülevaate ajakohastamine, et võtta arvesse uusimaid prognoose, mille kohaselt on vajalikud kulud nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringute osas 11 miljonit eurot väiksemad kui algselt prognoositud; vajalik assigneeringute suurendamine selliste koheste meetmete jaoks, mis on mõeldud pagulaskriisi lahendamiseks Euroopa rände tegevuskava alusel, võttes aluseks paranduseelarve projektis nr 7/2015 esitatud meetmed: oRubriik 3: Julgeolek ja kodakondsus Hädaabi suurendamine kriisi käes enam kannatavatele liikmesriikidele, kolme eesliinil tegutseva asutuse suutlikkuse parandamine ning kahe 2015. aasta septembris tehtud ümberpaigutamisotsuse integreerimine ja vajadus veelgi suurendada Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi (AMIF) ja Sisejulgeolekufondi (ISF) rahastust. Kokku on 2016. aastaks kavandatud meetmeteks vaja täiendavalt 1 380 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 778,8 miljonit eurot maksete assigneeringutena, Seetõttu teeb komisjon ettepaneku võtta rubriigis 3 kasutusele paindlikkusinstrument 1 504,0 miljoni euro ulatuses. See hõlmab 124 miljonit eurot, mille kasutuselevõtmiseks paindlikkusinstrumendist komisjon juba tegi ettepaneku koos 2016. aasta esialgse eelarveprojektiga; see ettepanek on nüüdseks kehtetuks tunnistatud ja asendatud käesolevale kirjalikule muutmisettepanekule lisatud eelnõuga. oRubriik 4: Globaalne Euroopa. Humanitaarabi suurendamine 150 miljoni euro võrra kulukohustuste assigneeringutena ja 405 miljoni euro võrra maksete assigneeringutena ning maksete assigneeringute suurendamine 210 miljonit euro võrra Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi jaoks. oRubriik 5: Haldus. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute suurendamine 23,9 miljoni euro ulatuses, et katta töötasude ja lähetustega seotud kulud; kulukohustuste ja maksete assigneeringute suurendamine 5 miljoni euro ulatuses, et katta tasud Euroopa Investeerimisfondile (EIF) uute väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE) uute toodete kava rakendamise eest Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) kaudu; Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti (ACER) ametikohtade loetelu muutmine, mis ei mõjuta eelarvet; maksete assigneeringute vähenemine 20 miljoni võrra programmi „Toit ja sööt” alusel.

nendesse kõikidesse rubriikidesse tehtavate muudatuste netomõju eelarvele on kulukohustuste assigneeringute suurenemine 1 070,6 miljoni euro võrra ja maksete assigneeringute suurenemine 934,5 miljoni euro võrra. 2Põllumajandus ja kalandus 2.1Peamised kavandatavad muudatused Käesoleva kirjaliku muutmisettepanekuga teeb komisjon ettepaneku suurendada põllumajanduse kulusid 660,7 miljoni euro võrra võrreldes 2016. aasta eelarveprojektiga. See suurenenud vajadus on peamiselt tingitud Venemaa poolt teatavate EList pärinevate põllumajandustoodete suhtes kehtestatud embargo pikendamise järel võetud ajutiste toetusmeetmete finantstagajärgedest ja ka mõningatest täiendavatest meetmetest, mis võeti, et toetada rasketes turutingimustes olevaid majandussektoreid, eelkõige piima- ja sealihasektorit. Kui mitte arvestada mõju, mis on neil erakorralistel meetmetel, mille suurus ulatub kuni 700 miljoni euroni (vt allpool esitatud tabel), on EAGFi kulude ajakohastatud prognoosid 2016. aasta eelarveprojektiga võrreldes 37 miljoni euro võrra väiksemad. Ajutised meetmed, mille komisjoni on pärast 2016. aasta eelarveprojekti koostamist juba vastu võtnud või mis on praegu ettevalmistamisel Eelarverida Meede Summa

(miljonites eurodes) Juba vastu võetud meetmed (197,3 miljonit EUR), millest 05 02 08

05 02 08 99 Teatavate puu- ja köögiviljade tootjate suhtes kehtestatud erakorraliste toetusmeetmete kehtivusaja pikendamine (komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/1369) 191,0 05 02 12 02 Lõssipulbri eraladustus ja lõssipulbri suhtes kehtiv riiklik sekkumine (komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1549 ja komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/1548) 2,3 05 02 12 04 Või eraladustus ja või suhtes kehtiv riiklik sekkumine (komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1548) ja komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/1549) 4,0 Ettevalmistamisel olevad meetmed (500,7 miljonit eurot), millest 05 02 12 02 Lõssipulbri eraladustamise pikendamine (komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/xx, koostamisel) 11,7 05 02 12 09 Humanitaarkriisist tingitud erakorraline piimatoodete jaotamise meede (komisjoni poolt määruse (EÜ) 1257/96 alusel vahetult rakendatav) 30,0 05 02 12 99 Teatavate juustude suhtes kohaldatav ajutine erakorraline eraladustusabikava (komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/xx, koostamisel) 10,0 05 02 12 99 Liikmesriikidele eraldatud summadest antav ajutine erakorraline abi piimatootjatele (komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/xx, koostamisel), 420,0 05 02 15 Sealiha eraladustus (lubatud siis, kui turuhindade areng meedet õigustab) 29,0 Kõik kirjalikus muutmisettepanekus nr 2/2016 ette nähtud täiendavad erakorralised meetmed võrreldes 2016. aasta eelarveprojektiga 698,0 Mõni neist meetmest võib kulusid mõjutada ka 2017. aastal, sõltuvalt lõplikest üksikasjadest ja ajast, millal liikmesriigid peavad komisjonile esitama deklaratsioonid kulude kohta, mille puhul täidetakse EAGFi raames eelarvet koostöös liikmesriikidega. Lisaks ei hõlma eespool esitatud tabel 30 miljonit eurot, mis lisatakse järgmise projektikonkursiga, mis käivitatakse 2016. aasta alguses, et veelgi tõhustada piimatoodete ja sealiha müügiedendust kolmandates riikides, kuna finantsmõju ilmneb alates 2017. aastast. Neid täiendavaid ajutisi meetmeid (698,0 miljonit eurot) rahastatakse peamiselt EAGFist ( 668,0 miljonit), välja arvatud humanitaarkriisist tingitud erakorraline piimatoodete jaotamise meede (30 miljonit eurot). EAGFist rahastatavate põllumajanduskulude assigneeringuid on kirjalikus muutmisettepanekus nr 2/2016 kavandatud summas 42 360,3 miljonit eurot, mis on vähem kui EAGFi 2016. aasta netosaldo (netovaheülemmäär) 43 949,3 miljonit eurot. Hoolimata EAGFi suurenenud vajadustest vähenesid EAGFi assigneeringud 2016. aasta eelarveprojektiga võrreldes 630,7 miljoni euro võrra, kuna seda korvab piisavalt EAGFile eraldatud täiendav sihtotstarbeline tulu (+1 138,0 miljonit eurot). Järgmises tabelis on kokku võetud kirjaliku muutmisettepaneku nr 2/2016 mõju rubriigile 2 tervikuna: (ümardatud jooksevhinnad miljonites eurodes) 2016. aasta eelarveprojekt (1) Kirjalik muutmisettepanek

nr 2/2016 2016. aasta eelarveprojekt

(sh kirjalik muutmisettepanek nr 1/2016) Kulukohustused Maksed Kulukohustused Maksed Kulukohustused Maksed — Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) 42 867,6 42 859,3 -507,3 -507,3 42 360,3 42 352,0 — Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) 18 676,3 11 866,4 18 676,3 11 866,4 — Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF), piirkondlikud kalavarude majandamise organisatsioonid ja jätkusuutliku kalanduse kokkulepped, millest: 1 047,0 720,6 -11,0 -11,0 1 036,0 709,6 — Jätkusuutliku kalanduse kokkulepped — tegevuseelarve rida (11 03 01) 51,1 51,1 -0,4 -0,4 50,7 50,7 — Jätkusuutliku kalanduse kokkulepped — reserv (40 02 41) 93,9 93,9 -10,6 -10,6 83,3 83,3 — Keskkonna ja kliimameetmete programm (Life) 462,8 355,3 462,8 353,3 — Komisjoni pädevuse ja talle antud erivolituste raames rahastatavad meetmed 0,3 0,8 0,3 0,8 — Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed p.m. 13,1 p.m. 13,1 — Detsentraliseeritud asutused 50,3 50,3 50,3 50,3 — Muud kulud rubriigis 2 0,0 0,0 30,0 30,0 30,0 30,0 Kokku 63 104,4 55 865,9 -488,3 -488,3 62 616,1 55 377,6 Ülemmäär 64 262,0 64 262,0 Varu 1 157,6 +488,3 1 645,9 millest EAGF 42 867,6 42 859,3 -507,3 -507,3 42 360,3 42 352,0 EAGFi vaheülemmäär (mitmeaastase finantsraamistiku 2014-2020 tehnilise kohanduse järel) (2) 43 950,0 43 950,0 EAGFi kuludeks eraldatud netosaldo(3) 43 949,3 43 949,3 EAGFi varu 1 081,7 +507,3 1 588,9 (1) 2016. aasta eelarveprojekt hõlmab kirjalikku muutmisettepanekut nr 1/2016. (2) Summad on ümardatud ülespoole miljonite eurodeni. (3) EAGFi kulude jaoks kasutatav netosaldo, nagu see on määratud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 367/2014 (viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) 2014/141) lisas. EAGFi vahevaru on arvutatud nende summade alusel. Seega hinnatakse rubriigi 2 jaoks 2016. aastal taotletavate assigneeringute kogusummaks 62 616,1 miljonit eurot. Nii jääb vastava mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäära suhtes 1 645,9 miljoni euro suurune varu kulukohustuste assigneeringutena. Käesolevas kirjalikus muutmisettepanekus esitatud muudatused suurendavad 2016. aasta eelarveprojektiga võrreldes varu 488,3 miljoni euro võrra, millest 477,3 miljonit eurot saadakse jaotisest 05 (põllumajandus) ja 11 miljonit eurot jätkusuutliku kalanduse kokkulepetest, mis kuuluvad jaotisesse 11 (merendus ja kalandus). Kirjalikus muutmisettepanekus nr 2/2016 korrigeeritakse maksete assigneeringuid kulukohustuste assigneeringutega sama summa ulatuses. 2.2Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) 2.2.1Ülevaade Kirjaliku muutmisettepaneku nr 2/2016 eesmärk on tagada, et põllumajanduseelarve põhineks uusimatel majandusandmetel ja õiguslikul raamistikul. Septembri lõpuks on komisjonile teada esialgsed näitajad 2015. aasta toodangu kohta ning põllumajandusturgude perspektiivid, mis võetakse 2016. aasta eelarvevajaduste ajakohastatud prognooside aluseks. Lisaks turutegurite arvessevõtmisele käsitleb kirjalik muutmisettepanek nr 2/2016 kas juba vastu võetud või ettevalmistamisel olevate seadusandlike otsuste mõju põllumajandussektoris, kuna 2016. aasta eelarveprojekt koostati 2015. aasta mai lõpus. See puudutab eeskätt mitmeid komisjoni delegeeritud ja rakendusakte ajutiste toetusmeetmete kohta, mis võeti puu- ja köögiviljade ning piimatoodete suhtes pärast seda, kui Venemaa pikendas teatavate EList pärinevatele põllumajandustoodetele kehtestatud embargot, ning et tulla teatud sektorites – peamiselt piima- ja sealihasektoris – toime keerulise turuolukorraga. Kokku on EAGFi vajadused 2016. aastal (võttes arvesse nn finantsdistsipliini käsitlevaid EAGF sätteid) hinnanguliselt 45 200,3 miljonit eurot võrreldes 44 569,6 miljoni euroga 2016. aasta esialgses eelarveprojektis (+630,7 miljonit eurot). Selline suurenemine tuleneb peamiselt peatükis 05 02 Põllumajandussektori konkurentsivõime parandamine põllumajandusturgude toimimisse sekkumise kaudu ette nähtud ajutistest toetusmeetmetest kogusummas 668,0 miljonit eurot. Siiski on ette nähtud mõningased vähendused peamiste turumeetmete osas (-10,0 miljonit eurot), nagu peatükis 05 03 Otsetoetused, mis on ette nähtud põllumajandusettevõtjate sissetulekute suurendamiseks ja varieeruvuse vähendamiseks (-12,6 miljonit eurot), ning peatükis 05 07 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) rahastatav põllumajanduskulude audit (-15 miljonit eurot), mis on hõlmatud ka kirjaliku muudatusettepanekuga nr 2/2016. 2016. aastal kasutada olevate sihtotstarbeliste tulude summa suureneb 2016. aasta eelarveprojektis esitatud 1 702 miljonilt eurolt 2 840 miljonile eurole (+1138 miljonit eurot). Selline kasv tuleneb piimatootjate lisamaksudest saadud tulust (+369 miljonit eurot), mis põhineb liikmesriikide teadetel kvootide ületamise kohta viimasel piimakvoodiaastal 2014/15, ning raamatupidamise aastaaruande kontrollimist ja heakskiitmist käsitlevate otsuste (+25 miljonit eurot) ja eeskirjade eiramistega (-6 miljonit eurot) seotud ajakohastatud prognoositud summadest. Lisaks on kirjalikus muutmisettepanekus nr 2/2016 ette nähtud sihtotstarbelise tulu ülekandmine 2015. aastast 2016. aastasse (+750 miljonit eurot). Seda 2016. aasta eelarveprojekt ette ei näinud, kuna projekt koostati aasta alguses, kui oli veel liiga vara tulla välja kindlate prognoosidega EAGFi 2015. aasta eelarve täitmise kohta. Kuna põllumajandussektori kriisireservi (433 miljonit eurot) 2015. aastal ei kasutata, kantakse kasutamata assigneeringud üle tagasimakseteks põllumajandustootjatele, kelle suhtes kohaldatakse 2016. aastal finantsdistsipliini.

Sellise ajakohastamise tulemusena on 2016. aastal EAGFi vajaduste katmiseks vaja kulukohustuste assigneeringuid summas 42 360,3 miljonit eurot, milles sisaldub ka 441,6 miljonit eurot põllumajandussektori kriisireservi tarbeks. Nagu ka 2016. aasta eelarveprojekti puhul, jääb see kogusumma alla EAGFi netovaheülemmäära, mis on 43 949,3 miljonit eurot. See tähendab, et finantsdistsipliini mehhanismi kohaldatakse ainult 2016. aasta põllumajandussektori kriisireservi loomiseks. 2.2.2Üksikasjalikud märkused 05 02 —Põllumajandussektori konkurentsivõime parandamine põllumajandusturgude toimimisse sekkumise kaudu (assigneeringud +458,3 miljonit eurot) (ümardatud jooksevhinnad miljonites eurodes) Sekkumised põllumajandusturgudel 2016. aasta eelarveprojekt Kirjalik muutmisettepanek

nr 2/2016 2016. aasta eelarveprojekt

(sh kirjalik muutmisettepanek nr 2/2016) Vajadused 2 614,7 +658,3 3 273,0 - 2016. aastal kasutada olev prognoositav sihtotstarbeline tulu 400,0 +200,0 600,0 Taotletud assigneeringud 2 214,7 +458,3 2 673,0 Kokkuvõttes on põllumajandusturgudel võetavatest sekkumismeetmetest tulenevaid vajadusi võrreldes 2016. aasta eelarveprojektiga suurendatud 658,3 miljoni euro võrra. Kuna peatükis 05 02 eeldatavalt kasutada oleva sihtotstarbelise tulu summa (600,0 miljonit eurot) on 2016. aasta eelarveprojektiga võrreldes 200 miljonit eurot suurem, siis suurenevad kirjalikus muutmisettepanekus nr 2/2016 taotletud assigneeringud 458,3 miljoni euro võrra. Kõige olulisemad muudatused on toodud allpool. Puu- ja köögiviljade puhul on tootjate organisatsioonide rakendusfondide (eelarvepunkt 05 02 08 03) prognoositavad vajadused suuremad (+111,0 miljonit eurot) kui 2016. aasta eelarveprojektis prognoositud. Väike korrektsioon (-2,7 miljonit eurot) tuleneb meetmete tegeliku kasutuselevõtmise ajakohastatud hinnangust ja riiklike kavade arvandmete mõningasest ajakohastamisest ning prognoositavast finantsmõjust, mida võib avaldada teatavate liikmesriikide poolt eraldatud riikliku finantsabi võimalik osaline hüvitamine ELi eelarvest. Kõige suurem erinevus (+113,7 miljonit eurot) vastab selliste ajutiste kriisimeetmete (turult kõrvaldamine tasuta jagamiseks või muul otstarbel, saagi toorelt koristamise või koristamata jätmise meetmed ning puu- ja köögivilja tõhustatud müügiedendus) kehtivuse pikendamise finantsmõjule, mida tootjate organisatsioonid võtsid lisaks oma tavapärastele kavadele. Prognooside kohaselt on täiendavalt vaja 77,3 miljonit eurot, et katta tunnustatud tootjate organisatsioonidesse mittekuuluvate tootjate poolt võetud kriisimeetmete kulud, mida rahastatakse eelarvepunktist 05 02 08 99 (muud puu- ja köögivilju käsitlevad meetmed). Meetmete kehtivuse pikendamise finantsmõju tervikuna on hinnanguliselt 191 miljonit eurot. Lisaks on kirjalikus muutmisettepanekus nr 2/2016 kavandatud tootjate organisatsioonidele eeltunnustuse saamiseks antava abi väike vähendamine (-10 miljonit eurot) (eelarvepunkt 05 02 08 11), mis põhineb 2015. aasta eelarve esialgset täitmist käsitleval uusimal teabel. Viimaste eelarve täitmise näitajate alusel kavandatakse eelarvepunktis 05 02 09 08 ette nähtud assigneeringuid riiklike toetusprogrammide rahastamiseks veinisektoris vähendada 8 miljoni euro võrra, samas kui eelarvepunktis 05 02 10 01 ette nähtud assigneeringuid põllumajandustoodete müügiedendusmeetmete jaoks suurendatakse 6 miljoni euro võrra. Põllumajandustoodete müügiedendusmeetmete jaoks oli 2016. aasta eelarveprojektis juba ette nähtud 13,5 miljonit eurot. See põhines prognoositaval finantsmõjul, mida 2015. aastal avaldavad komisjoni algatatud konkursikutsed ekspordi ümbersuunamise toetamiseks pärast Venemaa turu sulgemist. Kavas on tõhustada müügiedendusmeetmeid muudes kolmandates riikides, eelkõige jätkumeetmetena praegusele olukorrale piima- ja sealihaturul, kuid 2016. aasta alguses väljakuulutatavate konkursikutsetega seotud täiendava 30 miljoni finantsmõju ilmneb eelarves kõige varem 2017. aastal (liikmesriikide poolt üksikprojektide elluviimisega seoses tegelikult kantud kulude hüvitamine). Muude taimsete saaduste/meetmetega (eelarveartikkel 05 02 11) seoses ajakohastatakse kirjalikus muutmisettepanekus nr 2/2016 POSEI piirkondade muudetud ülemmäärade kasutamise prognoose, mille tulemusel suurenevad pisut eelarverealt 05 02 11 04 rahastatavate turgu toetavate meetmete jaoks ette nähtud assigneeringud (+1,0 miljonit eurot). Kõige suurem muudatus kirjalikus muutmisettepanekus nr 2/2016 puudutab piima ja piimatooteid (eelarveartikkel 05 02 12), millele nähakse ette täiendavad 478 miljonit eurot, millest 30 miljonit eurot on ette nähtud ELi piimatoodete turustamiseks ELi humanitaarabi raames kolmandates riikides (vt punkt 2.3 allpool). Kõik need täiendavad vajadused on seotud erakorraliste meetmetega, sest Venemaa poolt ELi impordile kehtestatud embargo mõjutab kõige enam piima- ja piimatootesektorit ning puu- ja köögivilja- ja sealihasektorit. Lisaks avaldab tootmise oluline kasv ELis esimeste kuude jooksul pärast piimakvootide süsteemi lõppemist (2015. aasta märtsi lõpus) ja väiksem nõudlus maailmaturul praegu survet tootjahindadele ELis. Osa täiendavatest assigneeringutest (+28 miljonit eurot) eraldatakse ladustamise jätkamiseks ja lisamiseks ja sellest+14 miljonit eurot puudutab lõssipulbri ladustamise meetmeid eelarvepunktis 05 02 12 02, +4 miljonit eurot või ladustamise meetmeid eelarvepunktis 05 02 12 04 ja +10 miljonit eurot juustu ladustamise meetmeid eelarvepunktis 05 02 12 99. Suurim summa (+420 miljonit eurot) kavatsetakse eraldada ajutise erakorralise abi andmiseks ühekordse rahastamispaketina, mille puhul on liikmesriikidel märkimisväärne vabadus suunata toetus nendele põllumajandustootjatele, kes on kõige rohkem kahju kandnud. Komisjon teeb ettepaneku suurendada eelarveartiklis 05 02 15 (sealiha, munad ja kodulinnuliha, mesindus ja muud loomakasvatussaadused) assigneeringuid 33 miljoni euro võrra. Ühe miljoni euro suurune summa on ette nähtud mesindusele (eelarvepunkt 05 02 15 06), et veelgi tõhustada riiklike programmide rakendamist. Lisaks tuleb eelarvepunktis 05 02 15 02 ette näha 3 miljonit eurot, et katta 2015. aasta kevadel mitmeks nädalaks avatud sealiha eraladustuskavast tulenevad jääkmaksed. Kirjalikus muutmisettepanekus nr 2/2016 on veel ette nähtud 29 miljonit eurot sealiha eraladustamiseks juhul, kui turuhinna muutused toovad endaga kaasa vajaduse uue kava järele. 05 03 —Otsetoetused, mis on ette nähtud põllumajandusettevõtjate sissetulekute suurendamiseks ja varieeruvuse vähendamiseks ning keskkonna- ja kliimaeesmärkide täitmiseks (assigneeringud -950,6 miljonit eurot) (ümardatud jooksevhinnad miljonites eurodes) Otsetoetused 2016. aasta eelarveprojekt Kirjalik muutmisettepanek

nr 2/2016 2016. aasta eelarveprojekt

(sh kirjalik muutmisettepanek nr 2/2016) Pärast finantsdistsipliini kohaldamist (kaasa arvatud assigneeringud „põllumajandussektori kriisireservi” tarbeks) Vajadused 41 838,3 -12,6 41 825,7 - 2016. aastal kasutada olev prognoositav sihtotstarbeline tulu 1 302,0 +938,0 2 240,0 Taotletud assigneeringud 40 536,3 -950,6 39 585,7 Peatükis 05 03 taotletud assigneeringuid vähendati 2016. aasta eelarveprojektiga võrreldes 950,6 miljoni euro võrra. Selline muutus tuleneb peamiselt suuremast sihtotstarbeliste tulude summast, mis on ette nähtud eelarvepunktis 05 03 01 10 Põhitoetuskava, millega seotud hinnangulised vajadused jäävad 2016. aasta eelarveprojektiga võrreldes samaks. Vajaduste väike vähenemine (-12,6 miljonit eurot) on tingitud mitmes muus eelarvepunktis ajakohastatud eelarveprognooside alusel tehtud väikeste muudatuste netomõjust: -18,0 miljonit eurot eelarvepunktis 05 03 01 01 Ühtne otsemaksete kava, +1,0 miljonit eurot eelarvepunktis 05 03 01 02 Ühtse pindalatoetuse kava, +6,0 miljonit eurot eelarvepunktis 05 03 02 40 Puuvilla pindalatoetus, -1,0 miljonit eurot eelarvepunktis 05 03 02 60 Vabatahtlik tootmiskohustusega seotud toetus ja – 0,6 miljonit eurot eelarvepunktis 05 03 02 99 Muud otsetoetused. 05 07 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) rahastatav põllumajanduskulude audit (assigneeringud — 15,0 miljonit eurot) (ümardatud jooksevhinnad miljonites eurodes) Põllumajanduskulude audit 2016. aasta eelarveprojekt Kirjalik muutmisettepanek

nr 2/2016 2016. aasta eelarveprojekt

(sh kirjalik muutmisettepanek nr 2/2016) 05 07 01 06 — Kulud, mis on seotud liikmesriikide kasuks tehtud finantskorrektsioonidega vastavalt otsustele, milles käsitletakse eelmiste aastate raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja heakskiitmist seoses ühiste halduskuludega EAGGFi tagatisrahastu (endised meetmed) ja EAGFi raames 35,0 -15,0 20,0 Kokku 35,0 -15,0 20,0 Eelarveartiklis 05 07 01 06 Kulud, mis on seotud liikmesriikide kasuks tehtud finantskorrektsioonidega ette nähtud assigneeringuid võib vähendada 15,0 miljoni euro võrra, mis kajastab ajakohastatud eelarveprognoose, võttes arvesse 2015. aasta eelarve esialgset täitmist. 2.3Muud põllumajanduskulud väljaspool EAGFi Osana erakorralistest meetmetest, mille eesmärk on taastada turu tasakaal ELi piimasektoris, eraldatakse 30 miljoni euro suurune summa ELi päritolu piimatoodete jagamiseks ELi humanitaarabi raames kolmandates riikides. Seda meedet, mida peetakse erakorraliseks ja ühekordseks, rakendatakse koostöös humanitaarabi valdkonnas tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonidega. Summat rahastatakse uue eelarvepunkti 05 02 12 09 Humanitaarkriisist tingitud erakorraline piimatoodete jaotamise meede jaotise 5 assigneeringutest, kuid väljaspool EAGFi. Komisjon rakendab seda meedet, lähtudes nõukogu 20. juuni 1996. aasta määrusest (EÜ) nr 1257/96 humanitaarabi kohta. 2.1Jätkusuutliku kalanduse kokkulepped

Nagu institutsioonidevahelise kokkuleppe II osa punktiga C ette nähtud, vaatas komisjon läbi värskeima kättesaadava teabe, mis käsitleb jätkusuutliku kalanduse kokkuleppeid. Selleks et võtta arvesse viimast teadaolevat olukorda jõusolevate ja läbiräägitavate kokkulepetega seoses makstava rahalise hüvitisega ning võttes arvesse prognoositavat sihtotstarbelist tulu, teeb komisjon ettepaneku vähendada kulukohustuste ja maksete assigneeringuid eelarveartiklist 11 03 01 Liidu kalalaevade kolmandate riikide vetes toimuva kalapüügiga seonduva tegevuse juhiste väljatöötamine 0,4 miljoni euro võrra ja 10,6 miljoni euro võrra reservi artiklist 40 02 41. Kuna suurema osa kokkulepete rahalised hüvitised on olnud terve ajavahemiku jooksul stabiilse profiiliga, kavatseb komisjon ajavahemikul 2018–2020 ümber planeerida 11,0 miljonit eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringuid. Võrreldes ajavahemiku 2014–2020 mitmeaastases finantsraamistikus ette nähtud langeva profiiliga, võimaldab see profiili stabiliseerida. (ümardatud jooksevhinnad miljonites eurodes) Jätkusuutliku kalanduse kokkulepped 2016. aasta eelarveprojekt Kirjalik muutmisettepanek

2/2016 2016. aasta eelarveprojekt

(sh kirjalik muutmisettepanek 2/2016) Kulukohustused Maksed Kulukohustused Maksed Kulukohustused Maksed Tegevuseelarve rida (11 03 01) 51,1 51,1 -0,4 -0,4 50,7 50,7 Reserv (40 02 41) 93,9 93,9 -10,6 -10,6 83,3 83,3 Kokku 145,0 145,0 -11,0 -11,0 134,0 134,0 2.2Liigenduse muudatused ja eelarvemärkused Järgmises tabelis on esitatud liigenduse ja eelarvemärkuste muudatused mitmes rubriigi 2 peatükis, artiklis ja punktis: Eelarverea nimetus Selgitus Kulu 05 02 Sekkumised põllumajandusturgudel Sihtotstarbeliste tulude näitajate ajakohastamine 05 02 12 09 Humanitaarkriisist tingitud erakorraline piimatoodete jaotamise meede Uus punkt piimasektoriga seotud erakorraliste meetmete osaliseks rahastamiseks 05 03 Otsetoetused, mis on ette nähtud põllumajandusettevõtjate sissetulekute suurendamiseks ja varieeruvuse vähendamiseks ning keskkonna- ja kliimaeesmärkide täitmiseks Sihtotstarbeliste tulude näitajate ajakohastamine 11 03 01 Jätkusuutliku kalanduse kokkulepped Muudatus eelarvemärkustes: tabel Tulu 6 7 0 1 EAGFi raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine – Sihtotstarbeline tulu Sihtotstarbeliste tulude näitajate ajakohastamine 6 7 0 2 EAGFi eeskirjade eiramine – Sihtotstarbeline tulu Sihtotstarbeliste tulude näitajate ajakohastamine 6 7 0 3 Piimatootjate lisamaksud – sihtotstarbeline tulu Sihtotstarbeliste tulude näitajate ajakohastamine 1Kohesed meetmed toimetulekuks pagulaskriisiga Euroopa rände tegevuskava raames 1.1Sissejuhatus Komisjon esitas 23. septembril 2015 Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule teatise „Pagulaskriisiga toime tulekuks Euroopa rände tegevuskava alusel kohe võetavad operatiiv-, eelarve- ja õigusmeetmed”. Kõnealuses teatises määrati kindlaks järgmise kuue kuu jooksul võetavad prioriteetsed meetmed, hõlmates seejuures 2015. aasta eelarves ja 2016. aasta eelarveprojektis tehtavaid kohandusi. 30. septembril 2015 võttis komisjon vastu paranduseelarve projekti nr 7/2015, mis sisaldas järgmisi muudatusi 2015. aasta eelarves. Rubriigis 3: Julgeolek ja kodakondsus: Täiendav hädaabi Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi (AMIF) ning Sisejulgeolekufondi (ISF) raames kokku 100 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena ning ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohtade arvu suurendamine FRONTEXis (+60 ametikohta), EASOs (+30 ametikohta) ning EUROPOLis (+30), et parandada nende suutlikkust kohapeal. Rubriigis 4: Globaalne Euroopa: Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi täiendav rahastamine (300 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena) ning ümberpaigutamine humanitaarabi maksete assigneeringute suurendamiseks 55,7 miljoni euro võrra. Lisaks taotles komisjon ühtlasi (DEC 32/2015) 175 miljoni euro ulatuses kulukohustuste assigneeringute ümberpaigutamist hädaabireservist, et osutada humanitaarabi riikidele, kes võtavad vastu Süüria konflikti eest põgenevaid ümberpaigutatud isikuid. Käesolevas 2016. aasta eelarveprojekti kirjalikus muutmisettepanekus tuginetakse juba paranduseelarve projektis nr 7/2015 hädaabi ja asutuste osas kavandatud meetmetele ja laiendatakse neid. Lisaks hõlmab see 2016. aasta eelarvetoetust, mis seondub otsustega paigutada Itaaliast ja Kreekast ümber 160 000 inimest. Esialgne eelarveprojekt juba sisaldas assigneeringuid 40 000 inimese ümberpaigutamiseks. On esitatud ettepanek AMIFi ja ISFi rahastuse suurendamiseks, et tugevdada nende liikmesriikide vastuvõtu- ja varjupaigasüsteeme, kes seisavad silmitsi enneolematu rändevooga ja varjupaigataotluste arvu järsu suurenemisega Rubriigi 4 raames teeb komisjon ettepaneku suurendada toetust humanitaarabile ja Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendile. Samuti taotleb komisjon haldusassigneeringute suurendamist palkade ja missioonide rubriigis, et tugevdada pagulaskriisi eesliinil olevaid komisjoni talitusi. 1.2Rubriik 3: Julgeolek ja kodakondsus Käesoleva 2016. aasta kirjaliku muutmisettepanekuga kavandatud täiendavad meetmed on järgmised. 1.Hädaabi: paranduseelarve projektis nr 7/2015 esitatud 2015. aasta täiendava hädaabi taotluse (100 miljonit eurot) jätkuna tehakse ettepanek, veel suurendada 2016. aastal AMIFi vahendeid (60 miljonit eurot) ja ISFi vahendeid (34 miljonit eurot). Täiendavat summat oleks vaja eelkõige juba saadud ja aasta lõpuni tõenäoliselt saadavate taotluste rahuldamiseks. Samuti lubaks see komisjonil välja töötada koordineeritud lähenemisviisi Itaalia ja Kreeka suhtes, et töötada välja struktureeritud hädaabipalved, mille abil rakendada rändetoetusega tegelevaid meeskondi ja ümberasustamiskavasid ning olla suuteline hakkama saama jätkuvalt kasvava põgenike sissevooluga.



2015. ja 2016. aasta täiendav erakorraline abi (vastavalt 100 miljonit ja 94 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena) eeldab 2016. aastal 80 %-list ehk 155,2 miljoni euro suurust eelrahastamist maksete assigneeringutena. 2.Asutused: rändevaldkonnas tegutsevatel ELi ametitel tuleb oma võimekust parandada, kuna neil tuleb nüüd olla kohapeal palju aktiivsem, kui esialgu arvati. Seepärast teeb komisjon ettepaneku jääda paranduseelarve projektis nr 7/2015 kavandatud kolme peamise ELi ameti (FRONTEX, EASO ja EUROPOL) töötajate arvu suurendamise ettepaneku juurde, samuti tugevdada FRONTEXi suutlikkust tagasisaatmise valdkonnas ja koostööd kriisikolletes. a.Personal: Paranduseelarve projektis nr 7/2015 esitati ettepanek suurendada kolme peamise ELi ameti personali ametikohtade loeteluga ette nähtud 120 ametikoha võrra, millest 60 on ette nähtud FRONTEXile, 30 EASO-le ja 30 EUROPOLile. Täiendavad 120 ametikohta on kavandatud 2016. aastaks ja neid rahastatakse terve aasta (12 kuud) jooksul. Selleks on vaja 15,6 miljonit eurot nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringutena.

b.Tegevus: esitatakse ettepanek tugevdada FRONTEXi suutlikkust tagasisaatmise valdkonnas ja koostööd kriisikolletes, suurendades nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringuid veel 70 miljoni euro ulatuses. I.Tagasisaatmine: 50 miljonit eurot, et toetada täiendava 20 000 inimese tagasisaatmist, kes ei kvalifitseeru rahvusvahelist kaitset saama, ning toetada täiendavaid meetmeid nagu koolitus ja suutlikkuse tugevdamine, keskendudes kitsaskohtadele, vajadustele ja muudele asjakohastele teguritele, mis on olulised kiirema ja eduka tagasipöördumise seisukohast. II.Kriisikolded: 20 miljonit eurot, et tõhustada kriisikollete kontseptsiooni rakendamist, eelkõige järgmiste tegevuste osas: a) mobiilsete kontorite kasutuselevõtt kriisikolletes ja saabumiskohtades; b) hea ühenduse tagamine digitaalsete (sõrmejälje-) andmete edastamiseks ning c) piirkondlike rakkerühmade logistika ja varustusega seonduvad kulud, et tugevdada tuvastamissuutlikkust, eesmärgiga kiirendada äsjasaabunud põgenike registreerimisprotsessi. 3.Ümberpaigutamine: 14. ja 21. septembril 2015 võttis nõukogu vastu kaks ümberpaigutamisotsust, mis hõlmasid vastavalt 40 000 ja 120 000 inimest. Selleks et soodustada uute kavade integreerimist riiklikesse kavadesse, teeb komisjon ettepaneku ühtlustada esimese ümberpaigutamisotsuse kulukohustuste assigneeringud teise otsuse omadega alljärgnevalt. a.Teine ümberpaigutamispakett (120 000 inimest): otsus ümber paigutada 120 000 inimest Itaaliast ja Kreekast nõuab kokku 780 miljonit eurot, mis eelarvestatakse käesoleva kirjaliku muutmisettepanekuga, et katta ümberpaigutamis- ja transpordikulud järgmiselt. I.Ümberpaigutamine: sihtliikmesriigil on õigus ühekordsele toetusele 6 000 eurot ümberpaigutatava inimese kohta. Seega on finantsmõju 720 miljonit eurot (120 000 x 6 000 eurot). II.Transport: Itaalia ja Kreeka saavad transpordikulude katmiseks ühekordset toetust 500 eurot inimese kohta. See nõuab 60 miljonit eurot (120 000 x 500 eurot).



Selleks ettenähtud eelrahastamise määr 50 % tagab sihtliikmesriikidele rahavoo, mis on vajalik selleks, et ümberpaigutamismeetmetega viivitamata alustada. Seega on 2016. aastal vaja 390 miljonit eurot maksete assigneeringutena. b.Esimene ümberpaigutamispakett (40 000 inimest): Esimese ja teise ümberpaigutamispaketi ühtlustamine suurendab 2016. aasta kulukohustuste assigneeringuid 110 miljoni euro võrra ja maksete assigneeringuid 9,9 miljoni euro võrra. I.Esialgne ettepanek (mai). Komisjoni 27. mai 2015. aasta ettepanek sisaldas ühekordset toetust 6 000 eurot ümberpaigutatava inimese kohta. Ühekordseid toetusi Itaalia ja Kreeka transpordikulude katmiseks aga esialgu ei kavandatud. Maikuu ettepaneku finantsmõju oli 240 miljonit eurot (120 000 x 6 000 eurot). Sel ajal kavandati seonduvaid kulukohustuste assigneeringuid 24 kuusse: 12 miljonit eurot 2015. aastal, 150 miljonit eurot 2016. aastal ja 78 miljonit eurot 2017. aastal.

II.Ühtlustamine: Kahe ümberpaigutamispaketi ühtlustamiseks on 2016. aastal kulukohustuste assigneeringutena vaja täiendavalt 110 miljonit eurot: 90 miljonit eurot, mida 2016. aastal algselt ette ei nähtud ja 20 miljonit eurot, et anda Itaaliale ja Kreekale ühekordset toetust 500 eurot inimese kohta transpordikulude katteks (40 000 x 500 eurot). Kogumõju eelarvele kulukohustuste assigneeringutena on 2016. aastal 260 miljonit eurot, millest 150 miljonit eurot oli ette nähtud juba eelarveprojektis.



Esimese ümberpaigutamispaketi maksete assigneeringud põhinevad tavapärastel eelrahastamise määradel, mis on sätestatud nn horisontaalses määruses (EL) nr 514/2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted, st 5 % iga-aastane eelrahastamise määr, millele lisandub 4 % algse eelrahastamise määr. Kulukohustuste assigneeringute suurendamine (2016. aastal 110 miljonit eurot) nõuab seega täiendavaid maksete assigneeringuid summas 9,9 miljonit eurot. 4.AMIFi ja ISFi täiendav rahastamine lisaks hädaabile: lõpuks tehakse ettepanek suurendada vahendeid Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondis (varjupaigaküsimused +190 miljonit eurot, tagasisaatmisküsimused+38 miljonit eurot) ja Sisejulgeolekufondis (piirid) (+82,4 miljonit eurot). Vahendite suurendamine võimaldab tugevdada nende liikmesriikide vastuvõtu- ja varjupaigasüsteeme, kes seisavad silmitsi enneolematu rändevooga ja varjupaigataotluste arvu järsu kasvuga, ning tegeleda konkreetsete kiireloomuliste vajadustega, mis tulenevad erakorralisest rändesurvest, nõudes viivitamatuid meetmeid välispiiridel. a.AMIF: AMIFile eraldatavaid täiendavaid vahendeid kasutavad ka liikmesriigid struktureeritumateks keskpika perioodi meetmeteks vastuvõtmise, majutamise ja varjupaigasüsteemide vallas, samuti oma tagasisaatmissuutlikkuse suurendamiseks. b.ISF: ISFile eraldatavate täiendavate vahenditega aidatakse kaasa ka esmaste vastuvõtumeetmete (isikutuvastus, esmaabi, piirikontrollivarustuse soetamine ja põgenike transport kontrolliprotsessi raames) tugevdamisele. Täiendavate kulukohustuste assigneeringutega (310,4 miljonit eurot) suurendatakse 2016. aastaks ettenähtud maksete assigneeringuid 138,1 miljoni euro võrra. See võimaldab täiendaval rahastamisel vajalikku paindlikkust, et 2016. aastal ilmneda võivaid hädaolukordi saaks nõuetekohaselt lahendada. Eespool kirjeldatud 2016. aastaks kavandatud meetmed nõuavad täiendavalt 1 380 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 778,8 miljonit eurot maksete assigneeringutena. Vastav jaotus eelarveridade kaupa on esitatud järgmises tabelis. Eelarverida Nimetus Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud 18 02 01 01 Toetus piirihaldusele ja ühisele viisapoliitikale seadusliku reisimise hõlbustamiseks 116 400 000 79 868 000 18 02 03 Euroopa Liidu Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuur (FRONTEX) 77 800 000 77 800 000 18 02 04 Euroopa Politseiamet (EUROPOL) 3 900 000 3 900 000 18 03 01 01 Euroopa ühise varjupaigasüsteemi tugevdamine ja arendamine ning liikmesriikide solidaarsuse ja nendevahelise vastutuse jagamise suurendamine 1 140 000 000 596 450 000 18 03 01 02 Liitu seadusliku sisserände toetamine, kolmandate riikide kodanike tegeliku integratsiooni süvendamine ning õiglaste ja tulemuslike tagasisaatmisstrateegiate edendamine 38 000 000 16 910 000 18 03 02 Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet 3 900 000 3 900 000 Kokku 1 380 000 000 778 828 000 Võttes arvesse suurt survet, mille all rände- ja siseküsimuste poliitikavaldkond on viimastel kuudel olnud, ning oodatavaid suuremaid vajadusi lähitulevikus, puuduvad selles rubriigis ümberpaigutusvõimalused. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku võtta paindlikkusinstrument kasutusele 1 504,0 miljoni euro ulatuses rubriigis 3 (Julgeolek ja kodakondsus), et rahastada 2016. aasta koheseid meetmeid toimetulekuks pagulaskriisiga Euroopa rände tegevuskava raames. Paindlikkusinstrument kavatsetakse kasutusele võtta eraldi õigusakti alusel, millega tunnistatakse kehtetuks kavandatud paindlikkusinstrumendi samal eesmärgil kasutuselevõtt, mida käsitleti 2016. aasta esialgse eelarveprojekti lisas. 1.3Rubriik 4: Globaalne Euroopa Kuna kiiret lahendust konfliktile silmapiiril ei paista, tekitab Süüria kriis ka 2016. aastal suurt rahastusvajadust mitte üksnes riigis endas, vaid ka terves piirkonnas. ÜRO üleskutsete kaudu ei ole saadud piisavalt vahendeid ja praeguseks on täidetud umbes 38 % vajadustest. Selle puudujäägi tõttu on ÜRO maailma toiduabi programm, muud ÜRO agentuurid ja teised rahvusvahelised humanitaarorganisatsioonid viimastel kuudel vähendanud abi andmist. Selleks et vähendada suurenevat lõhet vajaduste ja olemasolevate vahendite vahel, teeb komisjon ettepaneku tugevdada veelgi kõnealusele kriisile reageerimise meetmeid, täiendades 2016. aasta eelarves humanitaarabi esialgse eelarveprojektiga võrreldes 150 miljoni euro suuruse summaga kulukohustuste assigneeringutena.