ET Euroopa Liidu Teataja C 240/6

Kokkuvõte komisjoni otsusest,

30. jaanuar 2008,

nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõike 1 kohaselt algatatud menetluse kohta

(Juhtum nr COMP/B-1/39.326 — E.ON Energie AG)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(2008/C 240/06)

Komisjon võttis 30. jaanuaril 2008 vastu otsuse menetluse kohta, mis algatati nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 (asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta) (1) artikli 23 lõike 1 alusel. Otsuse täielik mittekonfidentsiaalne tekst asjaomase juhtumi autentses keeles on esitatud konkurentsi peadirektoraadi veebilehel:

http://ec.europa.eu/comm/competition/antitrust/cases

Otsus käsitleb 38 miljoni EUR suurust rahatrahvi, mis määrati määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 kohaselt ettevõtjale E.ON Energie AG (edaspidi „ettevõtja EE”), kes rikkus 2006. aasta mais toimunud kontrollimise käigus komisjoni kinnitatud pitseri. Ettevõtja EE kuulub kontserni E.ON ja tema asukoht on Münchenis, Saksamaal. Käesolev juhtum on esimene juhtum, mille puhul komisjon on määranud ettevõtjale rahatrahvi määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 alusel.

1. KOKKUVÕTE JUHTUMI ASJAOLUDEST

Komisjon korraldas 29. mail 2006 ettevõtja EE ja kontserni E.ON teiste tütarettevõtete ruumides etteteatamata kontrollimise, kuna tal oli tõendeid kontserni E.ON konkurentsivastase tegevuse kohta. Esimese kontrollimispäeva õhtul viis kontrollimist teostav rühm hulga kopeerimata ja ainult osaliselt nimekirja kantud dokumente ruumi, mille ettevõtja EE oli komisjonile selleks otstarbeks eraldanud. Kontrollimist teostava rühma juht sulges ruumi ettevõtjalt EE saadud võtmega ning pitseeris ukse ja ukseraami komisjoni ametliku turvapitseriga, et takistada volitamata isikute juurdepääsu ruumile. Ettevõtjat EE teavitati pitseri tähendusest ja pitseri rikkumise võimalikest tagajärgedest.

30. mai 2006. aasta hommikul kella 8.45 paiku tuvastas kontrollimist teostav rühm ettevõtja EE esindajate ja juristide juuresolekul, et eelmisel õhtul uksele ja ukseraamile kinnitatud pitseri pinnal oli kõikjal nähtavale tulnud „VOID”-märgistus. Lisaks sellele oli pitserit nihutatud ligi kahe millimeetri võrra ülespoole ja külje peale — seda tõendasid kleepaine jäljed uksel ja ukseraamil. Pärast pitseri eemaldamist leiti ka selle alumisel poolel kleepaine jälgi („VOID”-märgistuse jälgi), mis viitavad pitseri rikkumisele.

Pärast ukse avamist ei olnud kontrollimist teostaval rühmal võimalik kindlaks teha, kas ruumis olid alles kõik sinna hoiule viidud dokumendid.

2. MENETLUS

Komisjon saatis asjaolude selgitamiseks teabenõude 1) ettevõtjale EE; 2) pitsereid tootvale ettevõtjale 3M Europe SA/NV (edaspidi „3M”); 3) ettevõtja EE hoonetes koristusteenust osutavale ettevõtjale ja 4) ettevõtja EE hoonetes turvateenust osutavale ettevõtjale. Pitseril tuvastatud muutuste üheks võimalikuks selgituseks pakkus ettevõtja EE esialgu asjaolu, et pitser võis tulla osaliselt lahti, kuna oli aluspinnale halvasti kinnitunud (nt aluspinna koostise tõttu). Lisaks sellele oli koristusettevõtte töötaja pühkinud pitserit niiske mikrokiust lapi ja puhastusvahendiga ning pitser võis seetõttu mõningal määral nihkuda. Lõpuks kinnitas ettevõtja EE, et kõnealusel ööl ei täheldatud katseid ruumi sisse murda, aga tunnistas samas, et lisaks võtmele, mis anti kontrollimist teostava rühma juhile, oli kasutusel ka teisi võtmeid, millega oleks saanud pitseeritud ruumi avada.

Komisjon edastas ettevõtjale EE põhjendatud väited 2. oktoobril 2006. Komisjon jõudis esialgsele järeldusele, et pitser murti lahti ning et selle eest vastutab ettevõtja EE, kelle kontrolli alla asjaomane ametihoone kuulub. Lisaks sellele märkis komisjon, et pitseri kvaliteet tema ametliku garantiiaja (nn ladustamisaeg) möödumise tõttu ei kannatanud. Eelkõige on ebakvaliteetse pitseri puhul välistatud „VOID”-märgistuse nähtavaletulek (nn valepositiivne reaktsioon). Ebakvaliteetse pitseri puhul võib parimal juhul täheldada vastupidist reaktsiooni, st pitseri rikkumise korral jääb „VOID”-märgistus nähtavale tulemata (valenegatiivne reaktsioon).

Komisjon võimaldas ettevõtjale EE juurdepääsu menetluse dokumentidele. Ettevõtja EE vastas komisjoni põhjendatud väidetele 13. novembri 2006. aasta kirjas, milles leidis, et komisjoni nägemus põhineb valedel või ebakindlatel ning teaduslikult ja tehniliselt tõendamata faktidel. 6. detsembril 2006 toimunud suulisel ärakuulamisel näitas ettevõtja EE enda tehtud videolõiku, mille abil soovis demonstreerida, et pitseri „VOID”-märgistus võis nähtavale tulla ka välismõjude, näiteks bürooseina vibreerimise (mida võis põhjustada suletud ukse raputamine) ja muude tegurite (nt aluspinna eelnev puhastamata jätmine) ühismõju tõttu. Tuleb siiski rõhutada, et videolõigus ei olnud „VOID”-märgistust näha suurel pinnal, nagu tuvastati 30. mail 2006, vaid kõigest ukse ja ukseraami äärtel, kus pitser kinnitub veidi nõrgemalt. Ettevõtja EE soovis, et pitseri kvaliteedi kontrollimiseks tehtaks veel teisi katseid.

Ettevõtja EE edastas 2007. aasta märtsis komisjonile ühes uurimisinstituudis koostatud eksperdihinnangu uuringute kohta, mis käsitlesid pitserifooliumi reageerimist nihutamisele ja nühkimisele. Kolm kuud hiljem edastas ettevõtja EE järgmise eksperdihinnangu uuringute kohta, mis käsitlesid pitserifooliumi reageerimist nihutamisele tõmbamise ja tõukamise kaudu ning nühkimisele pärast puhastusvahendi Synto kasutamist. Mõlema eksperdihinnangu aluseks olid uuringud, mis tehti ettevõttes 3M toodetud hariliku pitserifooliumiga 7866, mida kasutatakse ka komisjoni pitserite valmistamiseks ja mis on laialdaselt saadaval. Eksperdid jõudsid järeldusele, et seina vibreerimise, puhastusvahendi kasutamise ja teiste tegurite ühismõjul võib tekkida nn valepositiivne reaktsioon (pitseri äärel võib tuvastada kleepaine jälgi ja osaliselt võib nähtavale tulla „VOID”-märgistus). Komisjon märkis, et kõnealused uuringud on tehtud teistel tingimustel kui valitsesid kontrollimise käigus kohapeal. Samuti märkis komisjon, et uuringute käigus ei leidnud tõestust „VOID”-märgistuse nähtavaletulek kogu pitseri pinnal. Lisaks sellele kinnitas ettevõtja 3M, et komisjoni pitserid säilitavad oma kvaliteedi ette nähtud ladustamisajast/säilivusgarantiist tunduvalt kauem, ning et „VOID”-märgistuse reaktsioon juba tõestas teataval määral pitseri kvaliteeti.

Komisjon toetus oma seisukohta kaitsvas otsuses ka hinnangule, mille andis komisjoni ekspert. Nimetatud ekspert korraldas 2006. aasta aprillis ettevõtja EE ametihoones Münchenis ettevõtja esindajate ja ettevõtja palgatud kahe väliseksperdi juuresolekul asjakohased katsed mõningate pitseritega. Katseteks kasutati sama ust, millele kinnitati pitser 29. mail 2006. Lisaks sellele tegi ekspert katseid ka oma laboris. Komisjoni ekspert kinnitas oma 2007. aasta mai hinnangus, et pitseri kvaliteeti ei mõjutanud asjaolu, et tootja antud garantiiaeg oli möödunud, ega ka asjaolu, et kontrollimist teostav rühm jättis pitseri eelnevalt testimata või ruumi ukse puhastamata. Samuti kinnitas ta, et valepositiivne reaktsioon, mille puhul tuleb „VOID”-märgistus puhastusvahendite ja seinte vibratsiooni mõjul nähtavale ka ilma pitserit eemaldamata, ei ole realistlik. Ekspert järeldas, et „VOID”-märgistuse nähtavaletulekut saab loogiliselt seletada ainult pitseri rikkumisega, st pitseri eemaldamise ja tagasi kleepimisega.

Eksperdihinnangule lisatud asjaolusid käsitlevas kirjas, mis koostati 6. juunil 2007, teavitas komisjon ettevõtjat EE kõnealustest täiendavatest asjaoludest ja nende põhjal tehtud järeldustest. Ettevõtja saatis kirjaliku vastuse 6. juulil 2007 ja väljendas endiselt kahtlust pitseri kvaliteedi suhtes. Ettevõtja EE väitis, et komisjon ei saa täielikult välistada ka teisi seletusi pitseriga toimunu kohta. Samuti väitis ta, et komisjoni eksperdi korraldatud uuringutes kasutatud pitserite arv oli liiga väike. Ettevõtja EE vastus ei suutnud komisjoni veenda eespool esitatud põhjustel.

Ettevõtja EE esitas 2007. aasta oktoobris veel ühe eksperdihinnangu ja pakkus seekord seletuseks võimaluse, et pitserile avaldas negatiivset mõju õhuniiskus või õhuniiskuse ja muude tegurite (pitseri vanus, puhastusvahend jne) koosmõju. Komisjoni ekspert väitis aga 2007. aasta novembris tehtud täiendavate katsete järel, et õhuniiskus või õhuniiskuse ja teiste tegurite koosmõju ei saanud pitseri kvaliteeti rikkuda. Ta viitas ka ettevõtja EE esitatud eksperdihinnangu puudustele, sealhulgas asjaolule, et selles kirjeldatud uuringu tingimused erinesid oluliselt tingimustest, mis valitsesid pitseri kinnitamisel kohapeal. Ettevõtjat EE teavitati komisjoni eksperdi hinnangust järjekordses asjaolusid käsitlevas kirjas ning ettevõtja ei ole seni komisjoni järelduste vaidlustamiseks uusi väiteid esitanud. Komisjoni seisukohta ei muuda ka ettevõtjalt EE jaanuaris 2008 saadud ametlikud avaldused, milles võtmete valdajad annavad kirjaliku vande, et nad ei ole pitseeritud ust avanud.

3. KOKKUVÕTE

Eelneva põhjal on tuvastatud, et kontrollimise esimesel päeval ettevõtja EE ruumi sulgemiseks uksele kinnitatud pitserit on määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 tähenduses rikutud. Määruses ei ole sätestatud, et ukse tegeliku avamise või pitseeritud ruumis hoitud dokumentide puudumise kohta on tarvis tõendeid. Lähtuda tuleb pitseri tahtlikust rikkumisest. Vastasel juhul tuleks eeldada, et pitserit rikuti hooletusest. Ettevõtja EE oli ainsana vastutav selle eest, et tema ruumides peetaks kinni pitseri rikkumise keelust. Sellega seoses jõudis komisjon järeldusele, et ettevõtja ei teavitanud pitserist ja selle tähendusest kõiki isikuid, kellel oli hoonele juurdepääs, nt koristusettevõtte töötajat. Lisaks asjaolule, et tegemist on esimese pitseri rikkumise juhtumiga, mille eest komisjon määrab asjakohase trahvi, muid pehmendavaid asjaolusid ei tuvastatud. Eelkõige tuleb märkida, et ettevõtja EE tegi komisjoniga koostööd ainult ette nähtud koostöökohustuse piires ja mitte rohkem.

4. ÕIGUSLIKUD TAGAJÄRJED

Pitseri rikkumise korral määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõike 1 punkti e tähenduses võib komisjon määrata trahvi, mille suurus on kuni 1 % ettevõtja käibest. Pitseri rikkumist käsitatakse konkreetsest juhtumist sõltumata alati tõsise rikkumisena. Tagada tuleb rahatrahvi hoiatav mõju. Pitseri rikkumine ei tohi olla kontrollitava ettevõtja jaoks tasuv. Komisjon võttis trahvi määramisel siiski arvesse, et käesolev juhtum on esimene juhtum, mille suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1/2003 uusi eeskirju. Seetõttu määras komisjon trahvi suuruseks 38 miljonit EUR.

5. NÕUANDEKOMITEE

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas oma pooldava arvamuse otsuse eelnõu kohta 25. jaanuaril 2008.

(1) EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1.