ET Euroopa Liidu Teataja C 207/61

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Alkoholiküsimusi käsitleva ELi strateegia vajalikkus ja elluviimine“

(2017/C 207/12)

Raportöör: Ewa-May Karlsson (SE/ALDE), Vindelni vallavolikogu liige

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

TINGIMUSED ALKOHOLIKÜSIMUSTE KÄSITLEMISEKS ELi TASANDIL

Arvestada tuleb subsidiaarsuse, tausta ja töökohtadega

1. soovitab üldisest vajadusest tulenevalt määratleda teaduslike kriteeriumite alusel terminid „liigtarvitamine“, „kahjulik tarvitamine“ ja „kuritarvitamine“;

2. märgib, et alkoholi kuritarvitamine toob ühiskonnale kaasa suuri kulutusi. Komitee rõhutab, et Euroopa kodanike heaolu ja tervis peaksid olema majanduslikest huvidest olulisemad;

3. tõdeb, et aluslepingutest tulenevalt on tervishoiuvaldkonna meetmete eesmärk rahvatervise parandamine, teadusuuringute edendamine ning haiguste ja terviseohtude (sh eluviisist, näiteks alkoholi liigtarvitamisest tulenevate ohtude) ennetamine;

4. juhib tähelepanu sellele, et raseduse ajal, lapsepõlves ja teismeeas on alkoholiga kokkupuude eriti ohtlik ning ollakse kaitsetud neuroloogilise kahju vastu, mis tekib neuroloogilise arengu häirete tõttu;

5. märgib, et alkoholiküsimustega tegelemisel tuleb arvesse võtta subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet, püüda täiendada selle valdkonna riiklikku poliitikat ja liikmesriikide rahvatervise meetmeid ning edendada liikmesriikidevahelist koostööd;

6. leiab, et tähelepanu tuleb pöörata riigis valitsevatele alkoholitarbimise harjumustele, terviseseisundile ja rahvatervisele ning kultuurilisele, geograafilisele ja ajaloolisele taustale. Oluline on arvestada ka Euroopa eri piirkondades ja kogukondades valitsevate erinevate tingimuste ja vajadustega;

7. toonitab, et ELi institutsioonidel on tähtis ülesanne liikmesriike mitmeti toetada, et nad edendaksid teadusuuringuid ning hindaksid poliitikat, meetmeid, panuseid ja muudetud õigusaktide ja piirangute mõju;

8. konstateerib, milline tähtsus on veinisektoril, mis annab tööd 3 miljonile inimesele, (1) õlletööstusel, kus kogu tootmisahela ulatuses on kokku 2,3 miljonit töökohta, (2) ning piiritusjookide sektoril, mis annab tööd enam kui 1 miljonile inimesele tootmise ja müügi valdkonnas (3). Tootmine nimetatud sektorites toetab samuti turismi, aidates seega kaasa uute töökohtade loomisele;

Alkoholi kuritarvitamise ühiskondlik, sotsiaalne ja majanduslik mõju

9. märgib, et alkohol on kogu maailmas suurim riskifaktor haiguste põhjustajana 15–49aastaste hulgas, edestades ka suitsetamist (4). Liikmesriikide statistika kohaselt on 15–64aastaste vanuserühmas iga seitsmes surmajuhtum meeste puhul ja iga 13. surmajuhtum naiste puhul põhjustatud alkoholi tarbimisest (5);

10. on teadlik, et ohtlik alkoholikäitumine, alkoholi kuritarvitamine ja alkoholisõltuvus toovad kaasa suuri majanduslikke kulusid tootlikkuse vähenemise (11,3 miljardit eurot) ja töötuse (17,6 miljardit eurot) näol (6);

11. märgib, et alkoholiga seotud õnnetuste otsesed sotsiaalsed kulud ulatuvad ELis 155,8 miljardi euroni, millest suurem osa (82,9 miljardit eurot) kulutatakse tervishoiusüsteemist väljaspool (7). Kui lisaks võtta arvesse teisest kahju, mis hõlmab alkoholi tarvitajate tekitatud kahju ühiskonnale ning alaealistele tüdrukutele ja poistele, naistele ja meestele, kasvavad alkoholi põhjustatud sotsiaalsed kulud kahekordseks (8);

12. rõhutab vajadust vägivalda ennetavate meetmete järele, pöörates erilist tähelepanu kõige haavatavamatele rühmadele ja spetsiifilistele olukordadele, nt seksuaalne kuritarvitamine öistes meelelahutusasutustes;

13. rõhutab, et alkoholist põhjustatud kulud ühiskonnale moodustavad hinnanguliselt keskmiselt kuni 1,3 % riigi SKPst (9);

14. tõdeb, et alkoholi liigtarvitamine on ohufaktoriks 60 kroonilise haiguse puhul. ELis sagenevad kroonilised haigused ja ravikulud ulatuvad hinnanguliselt 700 miljardi euroni aastas (10);

Edasine alkoholiküsimustega seonduv töö ELi tasandil

15. nõuab ELis uut alkoholistrateegiat ja on veendunud, et ELi institutsioonid toetavad jätkuvalt liikmesriikide suutlikkust ja tõhusat kooskõlastamist. Komitee toetab seega nii nõukogu kui ka Euroopa Parlamendi nõudmist tugeva poliitilise juhtimise järele selles küsimuses (11);

16. juhib tähelepanu, et ELi koostöö peaks hõlmama soovitusi ja häid näiteid selle kohta, mida teha riiklike, piirkondlike ja kohalike meetmete tugevdamiseks;

17. rõhutab, et Euroopa Komisjon ei tohiks takistada, vaid peaks toetama liikmesriike, kes soovivad alkoholi kuritarvitamist ennetavaid meetmeid välja töötada;

18. toonitab, kuivõrd oluline on anda kohalikule ja piirkondlikule tasandile võimalus panustada oma kogemuste ja teadmistega, kuna nemad otsustavad ja teavad kõige paremini, millised on vajadused ja tingimused alkoholi kuritarvitamise kahjude ärahoidmiseks ja alkoholi negatiivse mõju kärpimiseks ühiskonnas. Kohalik tasand on eriti oluline, sest see on asjaomase piirkonna inimestele ja kogukondadele kõige lähemal;

19. toetab alkoholiprobleemide ennetamisele suunatud meetmeid, mida komisjon krooniliste haiguste vastase võitluse raames kavandab, kuid neist ei piisa, sest arvesse ei võeta ennetavat lähenemisviisi ega alkoholi põhjustatud teisest kahju (12);

20. leiab, et ELi ühismeetmed peaksid hõlmama soovitusi, mille eesmärk on hoida ära alkoholi kui kuritarvitamist põhjustava ja ohte ligi meelitava teguri mõju turismisihtkohtade edendamisel;

21. peab tähtsaks alkoholiküsimustes tehtava strateegilise töö toetamist ja kooskõlastamist jooksva rahvusvahelise tegevuse raames. Komitee rõhutab sellega seoses, et edasises töös tuleb rohkem püüelda sünergia saavutamise poole Maailma Terviseorganisatsiooni tegevuskava (13) ja ÜRO säästva arengu eesmärkidega;

22. juhib tähelepanu asjaolule, et koostöös etendavad olulist rolli valitsusvälised organisatsioonid tänu oma teadmistele ja kogemustele rahvusvahelisel, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

ALKOHOLIKÜSIMUSTEGA SEONDUVA TÖÖ EESMÄRGID ELi TASANDIL

Vajadus koostööplatvormide järele ELi tasandil

23. tõdeb, et viimasest alkoholistrateegiast (2006–2012) (14) möödunud nelja aasta jooksul on käivitatud töö ja platvormid – riikliku alkoholipoliitika ja alkoholitarbimise vastaste meetmete komitee (CNAPA) ja Euroopa alkoholi- ja terviseküsimuste foorum (EAHF) – edasi arenenud. Püsib vajadus eelnimetatud ja ka muude platvormide järele, mille raames saaks käsitleda alkoholiküsimusi. Saadud kogemusi ja teadmisi tuleb hoida ja edasi arendada;

24. juhib tähelepanu asjaolule, et nii noorte alkoholitarbimist ja joominguid käsitlev tegevuskava kui ka alkoholist põhjustatud kahju vähendamise ühismeede (RARHA) lõpetati 2016. aastal. Komitee märgib, et tegevuskava tuleb pikendada või kehtestada uus lastele ja noortele suunatud tegevuskava;

25. rõhutab, kuivõrd tähtis on ELi tasandi toetus teadusuuringutele, teadmiste kiirem juurutamine praktikas ja uued tööviisid. Esile on vaja tuua seda, kuidas meetmed saavad samaaegselt aidata kaasa tervisealase ebavõrdsuse vähendamisele;

26. väljendab heameelt heade näidete levitamise üle liikmesriikides ja riikide vahel. See on strateegiliselt tähtis ja edendab õppimist, teadmisi ja ühiste huvipunktide tuvastamist. Meetmed ja panused peavad tuginema tõenditel ja tõendusmaterjalil ning olema kulutõhusad;

27. rõhutab alkoholipoliitika arengu sihipärase järelevalve tähtsust. Oluline on edasi arendada olemasolevaid andmebaase, kus seireks ja analüüsiks kasutatakse võrreldavaid, usaldusväärseid ja standarditud näitajaid;

28. soovitab luua teadurite rühma, et toetada teaduslike tõendite kogumist;

Alkohoolsete jookide turustamine ja reklaam

29. toonitab, et turustamine ja reklaam ulatub riigipiiridest väljapoole, mistõttu on liikmesriikide koostööl määrav tähtsus;

30. meetmed, millega kaitstakse lapsi ja alaealisi noori alkohoolsete jookide turustamis- ja reklaamikampaaniate mõju eest, peavad olema piiravat ja kohustuslikku laadi, st keelustada tuleb nii alkoholi turustamine kui ka alkoholi reklaamimine alaealistele;

31. rõhutab, kui oluline on, et alkohoolsete jookide tootjad ja turustajad järgiksid rangelt turustuse ja reklaami jaoks kehtestatud norme;

32. leiab, et vähendamaks laste ja noorte kokkupuudet alkoholi turustamise ja reklaamiga tuleb tähelepanu alla võtta turustamine sotsiaalmeedia ja interneti vahendusel, näiteks seoses tootepaigutusega ja alkoholimarkidega seotud teiste toodetega. Soomes kehtib 2015. aastast keeld kasutada alkoholi turustamisel võistlusi ja mänge, keelustatud on alkoholi reklaam avalikes kohtades ja sotsiaalmeedias (15);

33. juhib tähelepanu asjaolule, et spordi- ja kultuuriürituste sponsimise näol on tegu kasvava turu ja kulutõhusa turustamisstrateegiaga. Sel viisil satuvad noored sihtrühmaks ja nad on nii kohapeal kui ka ürituste teleülekannete kaudu kaitsetud alkoholi turustamise vastu;

34. märgib, kui oluline on lisada kõigi alkohoolsete jookide reklaami- ja turustustegevuste puhul teave kuritarvitamise ohtude kohta;

35. on teadlik, et ELis kasutatakse alkoholi turustamise puhul suures ulatuses enesekontrolli/iseregulatsiooni. Seda vaatamata asjaolule, et esiteks puudub üksmeel selle meetodi tõendatuse kohta alkoholisektoris (16) ja teiseks ei piisa sellest rasedate, laste ja noorte kaitsmiseks alkoholi negatiivse mõju eest (17);

Laste ja noorte õigused

36. rõhutab, et liiga paljud lapsed ja noored kasvavad üles alkoholisõltlaste ja liigtarvitajate peredes. ELis elab hinnanguliselt 5 kuni 9 miljonit last alkoholi kuritarvitajate peredes (18). Sellistel lastel on tõenäoliselt halvemad tingimused hariduse ja hea tervise osas;

37. peab oluliseks määrata liikmesriikides kindlaks arendamist vajavad tegevusvaldkonnad, et vähendada alkoholi laustarbimist noorte hulgas eesmärgiga tagada lastele ja noortele turvaline ja tervislik keskkond. Sellega seoses rõhutab komitee, et oluline on edendada selliseid vabaaja veetmise ja peo pidamise tavasid, mis ei ole seotud alkoholitarbimisega;

38. juhib tähelepanu sellele, et raseduse ja imetamise aeg on eriti haavatav, sest sel ajal tekib fetaalne alkoholisündroom. Alkohol mõjutab loote kasvamist ja arengut raseduse igal etapil ning ei ole teada n-ö ohutut kogust alkoholi, mida võiks raseduse ajal tarvitada;

39. jagab seisukohta, et lapse õiguste konventsioonist tulenevalt on lapsi ja noori vaja kaitsta alkoholi ohtliku mõju eest. Konventsiooni osalisriigid peavad artikli 33 kohaselt lähtuma laste huvidest ning nõudma lapse seiskohaga arvestamist ja seisma selle eest kõigi lapsi puudutavate otsuste puhul;

40. leiab, et prioriseerida tuleb ennetavaid meetmeid raseduse ajal, lapse- ja teismeeas, selleks et edendada ennetuse ja tervise hoidmise kultuuri;

41. toonitab kooli tähtsust tervise edendamisel last ümbritseva turvalisuse tugevdamise kaudu, samuti aitab kool varakult märgata alkoholi kuritarvitamist ja lapsi, kes võivad olla ohustatud. Alkoholi ohtude käsitlemine laste koolihariduses peab tuginema teaduslikele tõenditele, sest lihtsalt informatiivsetel programmidel ja meetmetel ei ole vajalikku mõju ning kõik hariduskogukonna sidusrühmad – õpilased, perekonnad ja õpetajad – tuleb hõlmata terviklikul viisil;

42. rõhutab, kuivõrd tähtis on vähendada alkoholi kuritarvitamist täiskasvanute seas muu hulgas näiteks koolituse abil, sest noorukitele ja noortele täiskasvanutele suunatud ennetusmeetmete mõju optimeerimise eelduseks on täiskasvanute eeskuju. Nii täiskasvanutele kui ka lastele suunatud koolitusmaterjalid peavad olema koostatud sõltumatutes teadusasutustes. Selleks oleks oluline teha koostööd majutus- ja toitlustussektoriga alkohoolsete jookide vastutustundlikku pakkumist õpetavate koolituste korraldamisel, et vähendada alkoholi kuritarvitamist täiskasvanute seas;

43. peab esmatähtsaks viia ellu ennetusprogramme perekonnas, sest see on laste kõige olulisem õpi- ja kasvukeskkond, kus antakse edasi strateegiaid, väärtusi, oskusi ja teadmisi;

Tarbijatele suunatud teave – koostise toite- ja energeetilist väärtust sisaldav teave

44. kutsub ELi institutsioone üles parandama alkohoolsete jookide märgistamist ELi tasandil ja koostama aruande selle kohta, kuidas laiendada toote koostisainete, toite- ja energeetilise väärtuse märgistamist käsitlevaid olemasolevaid õigusakte alkoholi pakendile. Komitee rõhutab, et tarbijal on teadliku valiku tegemiseks õigus teada, mida toode sisaldab;

45. leiab, et rasedatele, lastele, noortele ja sõidukijuhtidele suunatud eriline hoiatustekst on oluline ja aitab juhtida tähelepanu alkoholiga seotud ohtudele ja neid vähendada. Tähtis on kohandada hoiatustekstid igale sihtrühmale. Komiteel on heameel meetmete üle, mida mõned tootjad ja turustajad selles valdkonnas on juba võtnud;

46. soovitab hariduses ja teavituskampaaniates keskenduda sellele, kuidas suurendada teadlikkust alkoholismiga seotud ohtudest ning sellest, kust on võimalik leida nõu, abi ja ravi;

47. rõhutab meediakanalite olulist rolli üksikasjaliku teabe edastamisel alkoholitarbimise ohtude kohta;

Alkoholi kättesaadavus ja odava alkoholi müük

48. osutab, et sotsiaal-majanduslikult haavatavaid rühmi ja noori tabavad tervisprobleemid rängemalt, ning soovib tervisealase ebavõrdsuse suurenemist takistada. Üheks probleemiks on liiga madala hinnaga ja kergesti kättesaadav alkohol, mis võib viia suurte alkoholikoguste tarbimiseni, mis omakorda võib põhjustada maksakahjustusi ja enneaegse surma (19). Liikmesriigid võiksid kaaluda ühiseid meetmeid, sh uuringute teostamist, äärmiselt odava alkoholi müügi, sh internetimüügi takistamiseks;

49. märgib, et alkoholi kättesaadavus mõjutab alkoholi kuritarvitamise ning alkoholi põhjustatud kahju määra. Uuringutest nähtub, et alkoholi kerge kättesaadavus toob kaasa tarbimise suurenemise, mis suurendab tervisprobleeme ja kahju (20);

50. leiab, et liikmesriigid saavad ostu-müügi kontrolli ja piiranguid veelgi tugevdada, kuigi mitmes riigis on vanusepiirang 18 aastat. Teine võimalus oleks piirata müügikohtade arvu, keelata alkoholi tarvitamine ja müümine avalikes kohtades teatud kellaaegadel, piirata lahtiolekuaegu ja müügilubasid ning serveerida alkoholi vastutustundlikult, harides selles osas asjaomaseid töötajaid, turustajaid ja majutusasutusi. Piiranguid tuleks täiendada kontrolli ja järelmeetmetega;

Ennetav töö töökohtadel

51. märgib, et ohtlik alkoholikäitumine, alkoholi kuritarvitamine ja alkoholisõltuvus ühelt poolt suurendavad haiguse tõttu töölt puudumise ohtu ja halvendavad tööga toimetulekut ning teiselt poolt mõjuvad halvasti teistele inimestele. Alkoholi tarvitanud isikutega on seotud 20–25 % kõigist tööõnnetustest. Töökoht on kuritarvitamise vastaste ennetusmeetmete seisukohalt oluline platvorm (21);

52. märgib, et alternatiivina trahvidele või muudele kontrollimeetmetele tuleks kaaluda võimalust suunata õigusrikkuja osalema hariduslikes programmides, eelkõige juhul, kui väidetav õigusrikkuja on alaealine;

53. rõhutab, et alkoholi tarvitamist tuleks käsitleda töökohal n-ö varase sekkumise kaudu. Töökohal peaksid olema juhised, kuidas sellises olukorras käituda. See oleks hea ennetava töötervishoiu meede;

54. märgib, et avalik sektor võiks näidata eeskuju alkoholitarbimist ennetavate meetmete ning turvalise ja kindla töökeskkonna loomisel eelkõige asjaolul, kus paljud sektori töötajad osutavad kodanikele olulisi hoolekandeteenuseid;

Ennetav töö tervishoius

55. näeb vajadust varase sekkumise, ravi ja teraapia järele ning leiab, et alkoholisõltuvuse ja kuritarvitamise vastast ravi saavate vanemate lapsi tuleb märgata ning neile nõu anda ja toetust pakkuda. Üks haiguste ennetamise võimalus on tervislike eluviiside edendamine, pakkudes ohtlikku alkoholikäitumist ennetavat abi;

56. peab töömaailmas vajalikuks edendada ametiühingute ja tööandjate organisatsioonide vahelisi kokkuleppeid, mis kaasavad ettevõtja väljatöötavatesse ennetusmeetmetesse;

57. märgib, et alkoholismist tulenevad maksahaigused tabavad sageli tööealisi inimesi. Samuti valitseb meditsiiniline seos alkoholi kuritarvitamise ja paljude muude tõsiste haiguste vahel, näiteks vähk, südame-veresoonkonna haigused, vaimsed häired (22);

Liiklusohutus

58. juhib tähelepanu asjaolule, et liikluses lubatud maksimaalne alkoholisisaldus veres, teavitusmeetmed, haridus ja kontroll aitavad suurendada liiklusohutust. Alkohol on süüdi 25 % kõigi surmaga lõppenud liiklusõnnetuste puhul ELis (23);

59. väljendab heameelt 2014. aastal avaldatud komisjoni uuringu üle, milles käsitletakse alkolukku ja seda, kuidas selle abil vähendada alkoholiga seotud liiklusõnnetusi (24);

60. leiab, et ELis saab liiklusohutuse suurendamiseks võtta ühiseid lisameetmeid. Näiteks võiks analüüsida alkoholiga seotud liiklusõnnetusi ja liikmesriigid võiksid jagada kogemusi selle valdkonna tõhusatest meetmetest. Tähtis on, et algajad juhid teaksid, mida alkohol endaga liikluses kaasa toob.

Brüssel, 9. veebruar 2017 Euroopa Regioonide Komitee president Markku MARKKULA

(1) http://www.ceev.eu/about-the-eu-wine-sector.

(2) http://www.brewersofeurope.org/uploads/mycms-files/documents/publications/2016/EU_economic_report_2016_web.pdf.

(3) http://spirits.eu/spirits/a-spirit-of-growth/introduction-2.

(4) http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0008/178163/E96726.pdf?ua=1.

(5) http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0017/190430/Status-Report-on-Alcohol-and-Health-in-35-European-Countries.pdf.

(6) Centre for Addiction and Mental Health (2012). Alcohol consumption, alcohol dependence and attributable burden of disease in Europe.

(7) Ibid.

(8) Vt joonealune märkus 4.

(9) http://ec.europa.eu/health/archive/ph_determinants/life_style/alcohol/documents/alcohol_europe_en.pdf,

Anderson P & Baumberg B (2006). Alcohol in Europe: A public health perspective. London: Institute of Alcohol Studies.

(10) http://ec.europa.eu/health/major_chronic_diseases/docs/reflection_process_cd_en.pdf.

(11) http://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX%3A52015XG1216(01).

(12) Mõiste „teisene kahju“ viitab kahjule, mida alkoholi tarbijad võivad tekitada oma lähikonnale ja ühiskonnale. Inglise keeles kasutatakse väljendit alcohol’s harm to others.

(13) Vt joonealune märkus 4.

(14) Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa Liidu strateegia liikmesriikide toetamiseks alkoholist põhjustatud kahju vähendamisel“ (ELT C 197, 24.8.2007).

(15) http://www.finlex.fi/fi/esitykset/he/2013/20130070.pdf.

(16) Babor, T. F. (2010). Alcohol: No Ordinary Commodity – a summary of the second edition. Addiction.

(17) CAMY. (2003). Alcohol Advertising on Sports Television 2001 to 2003: Center on Alcohol Marketing and Youth, Madden, P. A., & Grube, J. W. (1994). The frequency and nature of alcohol and tobacco advertising in televised sports, 1990 through 1992. Am J Public Health.

(18) http://ec.europa.eu/health/archive/ph_determinants/life_style/alcohol/documents/alcohol_europe_en.pdf, lk 6.

(19) http://www.easl.eu/medias/EASLimg/News/3f9dd90221ef292_file.pdf.

(20) Vt joonealune märkus 4.

(21) http://ec.europa.eu/health/alcohol/docs/science_02_en.pdf.

(22) http://www.eurocare.org/library/updates/eurocare_eu_alcohol_strategy2.

(23) http://ec.europa.eu/transport/road_safety/topics/behaviour/fitness_to_drive/index_en.htm.

(24) https://ec.europa.eu/transport/road_safety/sites/roadsafety/files/pdf/behavior/study_alcohol_interlock.pdf.