SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käesoleva algatuse eesmärk on uuendada partnerluslepingut Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide rühma liikmetega. Praegu on need suhted reguleeritud Cotonou lepinguga, milles on sätestatud, et lepinguosalised peavad alustama läbirääkimisi 18 kuud enne lepingu lõppemist 2020. aasta veebruaris.

Ettepaneku eesmärk on sõlmida laiaulatuslik leping Cotonou lepingule alla kirjutanud 79 riigiga, keskendudes nii ühiste kui ka konkreetsete ELi huvide realiseerimisele (nt rände, rahu ja julgeoleku ning investeeringute valdkonnas), milleks minnakse kaugemale üldisest lähenemisviisist ja eemaldutakse veelgi rahastaja-abisaaja dünaamikast.

Õppides Cotonou lepingu positiivsetest tulemustest ja vajakajäämistest, on EL muutunud konteksti ja praegust ELi poliitikat arvesse võttes määranud 2020. aastast kaugemale ulatuvas pikas perspektiivis kindlaks üldised strateegilised huvid, mille eest võidelda. Nendeks on 1) poliitilise partnerluse sõlmimine, rõhuasetusega rahumeelsete, stabiilsete, hästi juhitud, jõukate ja vastupanuvõimeliste riikide ja ühiskondade ülesehitamisel; 2) kestliku arengu eesmärkide saavutamisel tehtavate edusammude kiirendamine; 3) tõhusate liitude loomine rahvusvahelises kontekstis eesmärgiga edendada üleilmset tegevust. Need eesmärgid on iga esmatähtsa valdkonna puhul sõnastatud konkreetsemate sihtidena.

Et kõnealustele eesmärkidele lähemale liikuda, tuleb see pikaajaline suhe, mis on aja jooksul tublisti arenenud, uuesti põhjalikult läbi vaadata, et tagada selle otstarbekohasus. Seda tehes tuleks tähelepanu pöörata aastate vältel rajatud väga tugeva aluse säilitamisele ja täiustamisele. Sellega seoses on ülioluline igati arvesse võtta tugevdatud piirkondlikke raamistikke ja suundumusi, mis on Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonnas tekkinud.

Seepärast on seatud eesmärgiks uus leping, mis koosneb kolmest ühisel alusel põhinevast piirkondlikust kokkuleppest. Raskuskese on piirkondlikel kokkulepetel, milles määratakse kindlaks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidega seotud piirkonnapõhised prioriteedid. Ühises aluses, mida kohaldatakse kõikide partnerluse liikmete suhtes, loetletakse üldised eesmärgid, põhimõtted ja prioriteedid ning see võimaldab suuremat koostööd rahvusvahelisel tasandil.

Lepingu protokollidena vormistatavate piirkondlike kokkulepetega nähakse suhete jaoks ette laiaulatuslik õigusraamistik. Samas võimaldab leping muutuvate oludega seoses paindlikult kohandusi teha, kasutades kolme piirkondliku kokkuleppe läbivaatamiseks lihtsustatud menetlust. Partnerluses tuleb tunnustada ja toetada (all)piirkondlike organisatsioonide tugevdatud rolli, eriti piirkondlike kokkulepete elluviimisel.

Partnerlus on kaasalöömiseks või liitumiseks eri määral avatud teistele riikidele, kes jagavad samu väärtusi ja panustavad kokkulepitud eesmärkide saavutamisse. See on eriti oluline näiteks selleks, et käsitleda Aafrikat rohkem ühtse tervikuna, austades samas kehtivaid kahepoolseid assotsieerimislepinguid Põhja-Aafrika riikidega. Tugevdatakse kodanikuühiskonna ja erasektori rolli ning mitte üksnes partnerluse raames, vaid ka kaasava ja kestliku arengu saavutamisel oma riigis ja piirkonnas. See edasiminek kajastub institutsioonilises korralduses, mis muudetakse lihtsamaks ja sujuvamaks.

Olgu märgitud, et taotletava laiaulatusliku lepinguga luuakse raamistik suheteks partnerriikidega kõikidel poliitilistel tasanditel – nii riigi, (all)piirkonna kui ka partnerluse omal – ning et riigi tasand jääb tasandiks, kus antav tõuge on kõige suurem, ka subsidiaarsuse põhimõtet silmas pidades. Sarnaselt teiste lepingutega ei piiritleta lepingut ajaliselt, vaid selles nähakse ette võimalus leping ühe lepinguosalise taotlusel lõpetada.

Partnerriigid on väljendanud soovi saavutada ELiga uuendatud õiguslikult siduv partnerlusleping, mis tugineb Cotonou lepinguga sätestatud alusele. Lisaks väljendasid partnerriigid teavitamismissioonide käigus üldist poolehoidu kavandatud tugevdatud piirkondlikule lähenemisviisile.

ELi ja partnerite huvides on lõpetada läbirääkimised õigel ajal, et vältida poliitilise vaakumi teket pärast 2020. aastat.

On vaja moodustada läbirääkimisrühm, kuhu kuuluvad komisjoni esindajad ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja. Läbirääkimisrühma peaks juhtima komisjoni esindaja koos kõrge esindajaga. Asjakohaste komisjoni talituste kõrval peaks läbirääkimisrühmas olema esindatud eelkõige Euroopa välisteenistus.

Vastavalt ELi lepingu artikli 18 lõikele 4 tagab kõrge esindaja / asepresident nende keeruliste läbirääkimiste käigus liidu välistegevuse järjepidevuse ja koordineerimise.

Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega