EUROOPA KOMISJON Brüssel,19.12.2017 COM(2017) 777 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 45 rakendamise kohta seoses ühise põllumajanduspoliitikaga seotud teavitusmeetmetega {SWD(2017) 459 final}



I. SISSEJUHATUS Käesolevas aruandes käsitletakse ühise põllumajanduspoliitikaga (ÜPP) seotud teavitusmeetmete rakendamist 2015. ja 2016. aastal vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1306/2013 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta) (edaspidi „määrus“) artiklile 45. Määruse artikli 45 lõike 1 esimeses lõigus on sätestatud, et rahastatavate teavitusmeetmete „eesmärk on eelkõige aidata kaasa ÜPP selgitamisele, rakendamisele ja arendamisele ning tõsta üldsuse teadlikkust selle sisust ja eesmärkidest, taastada kriiside järgselt teavituskampaaniate kaudu tarbijate usaldust, teavitada põllumajandustootjaid ja teisi maapiirkondades tegutsevaid isikuid ning edendada Euroopa põllumajandusmudelit ja aidata kodanikel seda mõista“. Artikli 45 lõike 2 viimases lõigus on märgitud, et need meetmed „peavad samuti aitama kaasa liidu poliitiliste prioriteetide propageerimisele, tingimusel et need on seotud käesoleva määruse üldeesmärkidega“. Rahastatavad teavitusmeetmed jagunevad kahte põhikategooriasse: -kolmandast isikust organisatsioonide meetmed, mida kaasrahastatakse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) (edaspidi „toetused“); -komisjoni algatatud meetmed, mida rahastatakse 100 % ulatuses Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (edaspidi „otsesed meetmed / avalik hange“). Vastavalt määruse artikli 45 lõikele 5 esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga kahe aasta tagant määruse kohaste teavitusmeetmete rakendamist käsitlev aruanne. Käesolev on seitsmes selline aruanne. Ajavahemikus 2015–2016 jätkas komisjon oma ühise teavitustegevuse arendamist kümne poliitilise prioriteedi alusel, pöörates erilist tähelepanu investeeringutele, majanduskasvule ja töökohtadele. Euroopa Liidu üldeesmärkidel põhinevate teabevahetuse prioriteetide rahastamiseks koondati vahendid kokku eri kuluprogrammidest. 2015. aastal (nagu ka 2014. aastal) toetasid komisjoni talitused, sealhulgas põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat, selle ühise lähenemisviisi rakendamist. Alates 2015. aasta lõpust ja kogu 2016. aasta vältel tõhustati jõupingutusi, et teavitada sidusrühmi ja laiemat üldsust ELi kodanike jaoks reaalselt loodud hüvedest. Keskenduti üldsuse teadlikkuse suurendamisele EList kui tervikust, tema rollist, väärtustest, poliitilistest prioriteetidest ja ELi tööst praeguste probleemide lahendamisel. See teavitustegevuse ühine käsitlusviis on põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2016.–2020. aasta välissuhtluse strateegias kesksel kohal. Kõnealuse strateegia raames määratakse aasta tegevuskavades iga aasta kohta kindlaks konkreetsed teavitusmeetmed. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat võttis 2015.–2016. aasta teavitusmeetmete kavandamisel arvesse ka ÜPP teavitusmeetmete 2015. aasta juuni välishindamisel antud soovitusi. Tekstis mainitud lisad on kättesaadavad käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis. II. EELARVE Rahastamisotsusega oli algselt ette nähtud, et eelarverealt 05 08 06 eraldatakse teavitusmeetmete eelarveks 2015. aastal 8 miljonit eurot ja 2016. aastal 8 miljonit eurot (sealhulgas põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 4 miljoni euro suurune panus komisjoni ühisesse teavituskampaaniasse). Esialgne jaotus avalike hangete (komisjoni algatusel võetud meetmed) ja toetuste (kaasrahastatud meetmed) vahel oli järgmine: 2015: avalikud hanked (5 miljonit eurot) (62,5 % ) – toetused (3 miljonit eurot) (37,5 %);

2016: avalikud hanked (1,5 miljonit eurot) (18,75 %) – toetused (2,5 miljonit eurot) (31,25 %) – 4 miljonit eurot teabevahetuse peadirektoraadile ühise teavituskampaania jaoks (50 %). 2015. aasta meetmete eelarve täideti kulukohustuste osas 91,18 % ja maksete osas 88,60 %. 2016. aasta meetmete eelarve täideti kulukohustuste osas 98,29 %; andmed 2016. aasta meetmetega seotud maksete kohta ei olnud käesoleva aruande koostamise ajal veel lõplikud, sest makseid võib teha kuni 31. detsembrini 2017. Peamised tulemused ja edusammud komisjoni eesmärkide täitmisel teabevahetuse ja eriti ühiste teavitusmeetmete valdkonnas on avaldatud teabevahetuse peadirektoraadi 2016. aasta tegevusaruandes. III. RAHASTATUD MEETMETE JAOTUS

2013. aastal kokku lepitud ühise põllumajanduspoliitika reform jõustus 1. jaanuaril 2015. Aruandeperioodil pandi suurt rõhku teavitusmeetmetele, et parandada üldsuse arusaamist reformitud ÜPPst ja selle panusest komisjoni strateegias „Euroopa 2020“ nimetatud probleemide lahendamisse, mis saavutatakse konkurentsivõimelisema ja kestlikuma põllumajandus- ja maaelu arengu poliitika kaudu. Tehti jõupingutusi teabe levitamiseks selle kohta, kuidas poliitika toetab põllumajandus- ja toiduainesektori tööhõivet, keskkonnakasu loomist, teadmiste ja innovatsiooni ergutamist ning ressursitõhususe edendamist. Ajal, millal reformi üle läbi räägiti, seisis ELi põllumajandussektor silmitsi suurte raskustega. Põllumajandusettevõtete hindade volatiilsus ja turu ebakindlus koos geopoliitiliste arengusuundumustega kutsusid esile elava avaliku arutelu põllumajanduse ja maapiirkondade majanduslike väljavaadete üle. Põhjalikumat arutelu vajasid sellised küsimused nagu sektori roll kliimamuutuste leevendamisel ja selle suutlikkus ära kasutada uusi võimalusi, näiteks tervishoiu, kaubanduse või biomajanduse valdkonnas. Seepärast oli sektori ees seisvate tulevaste probleemidega tegelemine keskse tähtsusega ka ÜPP teavitusmeetmete väljatöötamisel sellel perioodil. Suurendati jõupingutusi, et edasi arendada koostoimet erinevate partneritega põllumajanduse ja maaelu arengu kohta teavitamise valdkonnas, sealhulgas sidusrühmadega. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat jätkas koostöö süvendamist teiste komisjoni talitustega, komisjoni esindustega ELi liikmesriikides, teiste ELi institutsioonidega, aga ka selliste võrgustikega nagu Europe Directi teabekeskused ja Euroopa maaelu arengu võrgustik. Teavitusmeetmete järelevalve ja hindamise puhul võttis põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat arvesse välishindamise tulemusi, mille kohaselt tuleks parandada eesmärkide kindlaksmääramisega seotud menetlusi ja tavasid, tulemuste seiret ja rakendatud teavitusmeetmete mõju hindamist. Seoses sellega vaadati 2015. aastal läbi teavitusmeetmete kavandamise ja hindamise menetlused ning ajakohastati teavitusmeetmete hindamise suuniseid. 1. Toetused (kolmandast isikust organisatsioonide algatatud kaasrahastatud teavitusmeetmed) Määruse artikliga 45 (teavitusmeetmed) nähakse ette kahte liiki meetmed, mida rahastatakse toetuste abil: kolmandate isikute esitatud iga-aastased tööprogrammid või muud erimeetmed. Teavitamise erimeetmed on ajaliselt ja ruumiliselt piiratud teavitusmeetmed, mida rakendatakse ühe eelarve alusel. Iga-aastane tööprogramm hõlmab kaht kuni viit teavitamise erimeedet. Toetuskavade lihtsustamiseks ning erinevate teavitusmeetmete vahelise ühtsuse tagamiseks otsustati 2015. ja 2016. aastal (nagu ka eelnevatel aastatel) kaasrahastada vaid teavitamise erimeetmeid. 2015. aastal oli konkursikutse eesmärk anda teavet reformitud ÜPP ja selle kolme põhielemendi – toiduohutuse, loodusvarade säästva majandamise ja maapiirkondade arengu – kohta. 2016. aasta konkursikutsega ergutati teavitusmeetmeid, mis käsitlevad põllumajanduse eest seisvaid probleeme, sealhulgas kestlik areng ning Euroopa põllumajanduse ja laiema maamajanduse ajakohastamine. Konkursikutsete korraldamisel toetuste andmiseks olid keskse tähtsusega komisjoni poliitilised suunised: https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/juncker-political-guidelines-speech_en_0.pdf. Mõlemal aastal kuulusid sihtrühma üldsus (eelkõige linnapiirkondade noored) ning põllumajandustootjad ja teised maapiirkondades tegutsejad. Eespool osutatud meetmeid rahastati kuni 50 % ulatuses rahastamiskõlblikest kuludest. 2015. aastal kaasrahastati 50 % ulatuses 15 meedet. 2016. aasta konkursikutse raames rahastati 18 meedet ja ajavahemikul 2015–2016 kaasrahastati seega kokku 33 meedet. Toetusi anti sellistele meetmetele nagu olulise rahvusvahelise ja multimeedia elemendiga teavituskampaaniad ning kestlikkust rõhutavad meetmed, mis on keskendunud peamiselt ELi võrgustike loomisele. Teised riigi või kohalikul tasandil võetud teadlikkuse suurendamise meetmed tehti sageli kindlaks eeskätt kooskõlas põllumajanduse arengu vajadustega kohapeal. Noortele ja üldsusele keskendunud meetmetes kasutati sihtrühmaga ühenduse loomiseks uusimaid interneti- ja sotsiaalmeedia vahendeid. Projekte viisid ellu riiklikud põllumajandustootjate ja maaelu ühendused, keskkonna-, maaelu arengu ja mahepõllumajanduse küsimustega tegelevad valitsusvälised organisatsioonid riigi ja ELi tasandil, piirkondlikul, riigi, Euroopa ja üleilmsel tasandil tegutsevad meediaorganisatsioonid ning kohalikud ja riiklikud ametiasutused. Käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokument sisaldab üksikasjalikumat teavet aruandeperioodil antud toetuste kohta, täpsustades muu hulgas edukate taotluste arvu liikmesriigi kohta. Konkursikutsete raames õhutati toetuse taotlejaid tegema jõupingutusi sihtrühma paremaks kindlaksmääramiseks ja teabe paremaks levitamiseks ning analüüsima meetmete mõju nende inimeste arvule, kelleni jõutakse otse või kaudselt. Taotlejad pidid esitama üksikasjaliku kava, milles kirjeldatakse kavandatud meetmeid, sealhulgas projekti elluviimist, sõnumi edastamist ja tulemuslikkuse mõõtmist. Oluline on rõhutada, et aruandeperioodil jõudis märkimisväärne osa kaasrahastatud meetmetest vahetutest osalejatest laiema üldsuseni tänu erialase ajakirjanduse ja massiteabevahendite mitmekordistavale mõjule ning interneti ja sotsiaalmeedia kui teabelevitamisvahendi laialdasele kasutamisele.

Taotlusi hinnati rangete rahastamiskõlblikkuse, menetlusest kõrvalejätmise, valiku- ja lepingu sõlmimise kriteeriumide alusel, millele osutati konkursikutsetes. See oli kooskõlas finantsmäärusega ja kajastas komisjoni eesmärki tagada taotlejate võrdväärne kohtlemine ja nendevaheline aus konkurents. 2. Otsesed meetmed / avalik hange (komisjoni algatusel võetud teavitusmeetmed) Sarnaselt eelmiste aastatega rakendati 2015.–2016. aastal komisjoni algatusel suurel arvul teavitusmeetmeid. a) Meediavõrgustik Meedia toetamine ÜPP arengusuundumusi ja maaelu arengut käsitleva teabe ja ülevaadetega oli jätkuvalt teavitusmeetmete väga oluline osa, millel oli märkimisväärne mitmekordistav mõju. Sellel perioodil suurenes jätkuvalt sotsiaalmeedia- ja internetipõhise teavitamise tähtsus. Pidevalt tehti jõupingutusi, et levitada meediale asjakohast kasutajasõbralikku teavet poliitika kohta. Jätkati ajakirjanike platvormi AG-Press.eu pidevat arendamist ja hooldamist, AG-Pressi liikmetele õppereiside korraldamist ja meediavõrgustiku ürituste läbiviimist, et edendada tihedaid kontakte ja teabevahetust nii põllumajandusküsimustele spetsialiseerunud ajakirjanikega kui ka spetsialiseerumata meediaga. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi sotsiaalmeedia vahendeid (Facebook, Twitter) arendati edasi ja nende jälgijate hulk kasvas selle aja jooksul kiiresti. Need on jätkuvalt olulised vahendid spetsialistide tähelepanu tõmbamiseks veebisaidile ning seal kättesaadavale põhjalikule teabele ja värskeimatele uudistele, aga ka üldsuseni jõudmiseks. Üldiselt aitas meediavõrgustikualane tegevus suurendada ajakirjanike teadlikkust ja arusaamist põllumajanduse ja maaelu arengu küsimustest kogu ELis. Võrgustik AG-Press network, mis hõlmab nüüd enam kui 800 aktiivset ajakirjanikku, on kasulik vahend komisjoni jaoks ja võrgustik selle liikmete jaoks. Üheksa õppereisi jooksul oli ajakirjanike rühmadel võimalus kogeda väga erinevaid põllumajandustingimusi teistes piirkondades ja liikmesriikides. Tavaliselt hõlmavad need „kohapealse õppimise“ üritused infotunde muu hulgas põllumajandusettevõtete innovatsiooni, põlvkondade vahetumise, alternatiivsete ettevõtjate ja kliimamuutuste leevendamise meetmete kohta. Teabevahetus tootjate ja maapiirkondade ettevõtjatega aitas suurendada teadlikkust Euroopa Liidu põllumajandustootjate probleemidest ja võimalustest. Ühist arusaamist ÜPPst toetas ka 2016. aasta jaanuaris toimunud võrgustiku AG-Press iga-aastane üritus, kus osalesid kõrgetasemelised eksperdid, sealhulgas põllumajanduse ja maaelu arengu volinik. b) Sidusrühmade võrgustik – konverentsid Sidusrühmad – põllumajandustootjad, ühistud, toiduainesektor, keskkonnakaitsjad ja maapiirkondades tegutsevad inimesed – on põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonna teabe väga olulised levitajad. Aruandeperioodil olid konverentsid jätkuvalt tähtis foorum poliitika rakendamist ja tulevast arengut käsitleva dialoogi pidamiseks. Kooskõlas komisjoni poliitiliste prioriteetidega ja rõhuasetusega laiaulatuslikule konsulteerimisele kodanikuühiskonnaga tehti järjepidevaid jõupingutusi peamiste poliitiliste prioriteetide saavutamiseks koostöös teiste ELi institutsioonide, liikmesriikide haldusasutuste, ELi ja riikliku tasandi ühiskondliku/kutsealase sektori ning akadeemilise ja teaduskogukonnaga. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat jätkas 2014. aastal alustatud tava tutvustada laiemale üldsusele oma tööd, mis on tehtud koos Teadusuuringute Ühiskeskusega ELi põllumajandusturgude keskpika plaani väljavaadete kohta. ELi põllumajanduse väljavaadet käsitleva 2015. aasta konverentsi ulatust laiendati, et hõlmata põllumajanduse probleeme nii ELis kui ka kogu maailmas. Sellel üritusel oli oluline poliitiline mõõde kõrgetasemeliste koosolekute näol, millel keskenduti sellistele küsimustele nagu kestlikkus ja toiduainete tarneahel. Väljavaadet käsitlev 2016. konverents jätkas selle laiema kõrgetasemelise vormiga, kaasates ELi institutsioonide ning valitsuste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja sidusrühmade esindajad, kes vahetasid seisukohti ja vaateid kliimamuutuste ja ressursside kättesaadavusega seotud küsimustes. ELi ja kolmandate riikide kõrgetasemeliste poliitikute osalemine põllumajanduse väljavaadet käsitlevatel konverentsidel sel perioodil aitas oluliselt suurendada nende küsimuste meediakajastust. Selle perioodi teine oluline üritus oli maaelu arengu konverents Cork 2.0. Umbes 300 ELi sidusrühma koos rahvusvaheliste organisatsioonide kõrgetasemeliste esindajatega arutasid ja hindasid uuesti maapiirkondade olukorda ja sellega seotud poliitilisi tagajärgi järgmisel 20 aastal. Konverentsil võeti vastu deklaratsioon „Parem elu maapiirkondades“, milles tutvustatakse maapiirkondade tuleviku ühist visiooni, sealhulgas maaelu väärtusahelate tugevdamist ning investeeringute tegemist maapiirkondade elujõulisusse ja vastupidavusse, suurendades muutusi loova innovatsiooni ja tehnoloogia kättesaadavust. Maapiirkondade strateegiline tulevikuvisioon andis olulise panuse komisjoni jätkuvasse arutelusse ÜPP lihtsustamise ja ajakohastamise üle.

Peale selle osalesid mitme seminari aruteludes nii avaliku kui ka erasektori eksperdid, eesmärgiga kindlaks määrata peamised elemendid, mis peaksid tulevikus toetama lambakasvatuse sujuvat arengut Euroopa Liidus. c) Üldsusele suunatud meetmed Osalemine messidel Messidel osalemisel oli keskse tähtsusega komisjoni rõhuasetus üldsuse teadlikkuse suurendamisele ÜPPst ja EList üldiselt. Meetmed olid jätkuvalt suunatud kodanikele ja sidusrühmadele ning pakkusid võimaluse arutada põllumajandustootjate, kodanikuühiskonna ja üldsusega poliitiliste küsimuste üle. Teavitusmeetmete raames toodi sageli esile edukaid maaelu arengu projekte ning korraldati teavitus- ja haridusüritusi, mille eesmärk oli köita perekondade ja koolilaste tähelepanu. Tõhustati koostööd teiste peadirektoraatide ja komisjoni esindustega liikmesriikides. Näiteks korraldas põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat koos tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi ning merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadiga ühisväljapanekud teemal „Talust toidulauale“ suurematel messidel, nagu Grüne Woche Berliinis või Salon International de l'Agriculture Pariisis. Hariduspakett koolilastele Aruandeperioodil töötati välja hariduspakett 11–15-aastastele koolilastele (nn õppe- ja meelelahutuspakett), mida levitati 2017. aasta alguses digitaal- ja sotsiaalmeedia kampaania toetusel Europe Directi teabekeskuste ja liikmesriikides asuvate komisjoni esinduste kaudu. Eesmärk on selgitada atraktiivses pedagoogilises vormis põllumajandustootjate ja nende perede rolli, nende panust ühiskonda ja probleeme, millega nad silmitsi seisavad. d) Horisontaalsed meetmed Milano maailmanäitus 2015 (EXPO) Maailmanäitus EXPO 2015 teemal „Planeedile toidu ja eluks vajaliku energia tagamine“ toimus 2015. aasta 1. maist 31. oktoobrini Milanos. See oli põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi teavitamistegevuse oluline keskpunkt 2015. aastal. Seekordne EXPO oli üleilmsete poliitiliste arutelude ning toitu ja kestlikkust käsitlevate poliitikaalgatuste oluline platvorm. ELi kui selle üleilmse arutelu olulise osaleja jaoks oli see võimalus teha jõupingusi nendes küsimustes viljaka koostöö arendamiseks teiste, nii avaliku kui ka erasektori sidusrühmadega. Arvestades 147 osalevat riiki ja organisatsiooni, rohkem kui 21 miljonit külastajat ja veel sadu tuhandeid, kelleni jõuti interneti kaudu, oli see väga väärtuslik foorum teabevahetuseks Euroopa ja kolmandate riikide kodanikega. ELi osalemisel oli kolm peamist eesmärki: teavitada ELi peamistest saavutustest toiduainete ja kestlikkuse valdkonnas, pakkuda platvormi tulevase poliitika väljatöötamiseks ning täita harivat rolli, suurendades teadlikkust sellistes küsimustes nagu võitlus toidu raiskamise vastu ning tervislikumate toiduvalikute edendamine. ELi esindasid EXPO-l komisjon, Euroopa Parlament ja teised institutsioonid ning väga olulisel määral olid kaasatud ka sidusrühmad. Koostöös Teadusuuringute Ühiskeskusega, kes koordineeris ELi osalemist, ja teiste komisjoni talitustega täitis põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat peamist osa põllumajanduspoliitika ja maaelu arengu tulevikuga seotud poliitiliste küsimuste tõstatamisel. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat korraldas rohkem kui 20 üritust: seminarid, konverentsid, õpikojad, teadlikkuse suurendamise üritused külastajatele. Need käsitlesid muu hulgas toiduga kindlustatust ja põllumajanduse kestlikkust, teadusuuringuid ja innovatsiooni, toiduohutust ja toidu kvaliteeti, maaelu arengut ning toiduga seotud üleilmseid probleeme. Ürituste tulemusel andsid sidusrühmad poliitikakujundajate jaoks olulise panuse tulevasi probleeme käsitlevateks aruteludeks. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat osales EXPO raames ka muudel seotud üritustel, eelkõige teaduskomitee töös ja tema tulevaste soovituste väljatöötamisel teadusuuringute ja innovatsiooni kohta üleilmse toiduga ja toitumisalase kindlustatuse valdkonnas. ELi paviljoniga tutvus enam kui 650 000 külastajat. 90 % külastajatest olid paviljoni keskse väljapanekuga – leiva, teaduse ja põllumajandusega seotud animeeritud lugu – väga rahul ja veel 74 % ütlesid, et nad tahaksid nüüd ELi toidu- ja kestlikkuspoliitikast rohkem teada saada.

Teavitusmeetmed olid suunatud meediale, kusjuures sotsiaalmeedia tegevust kasutati enne EXPOt ja selle ajal. Oluliste kõrgetasemeliste poliitikute osalemine EXPO-l (riigipead ja ministrid, Euroopa Parlamendi liikmed, sealhulgas president, volinikud ja president Juncker) tekitas meediakanalite huvi EXPO vastu ning aitas levitada teavet selle põhitegevuste kohta. Väljaanded Aruandeperioodil pandi jätkuvalt suurt rõhku elektroonilises vormis väljaannete edasiarendamisele. Nagu varemgi avaldati mitmesugused väljaanded koostöös Euroopa Liidu Väljaannete Talitusega, aga ka infrastruktuuri- ja logistikaametiga Brüsselis (OIB). Mõned väljaanded olid suunatud koolilastele ja koolikavade esiletõstmisele. Need olid messidel ja üritustel reklaammaterjalina väga populaarsed. Peale selle keskenduti väljaannetes sellistele poliitilistele küsimustele nagu toidu- ja põllumajandustootmise panus majanduskasvu ja tööhõivesse ning põllumajandusturu kaitsemeetmed. 2016. aasta novembris avaldati põllumajandusturgude töökonna tähtis aruanne „Turutulemuste parandamine: põllumajandustootjate positsiooni parandamine tarneahelas“. Eurobaromeeter 2015. aasta viimases kvartalis tehti Eurobaromeetri kvantitatiivne eriuuring põllumajanduse ja ühise põllumajanduspoliitika kohta. Jaanuaris 2016 avaldatud tulemused näitavad, et põllumajandus ja maapiirkonnad on eurooplaste jaoks olulised ning enamik inimesi toetab ÜPP juhtpõhimõtteid ja eesmärke. Samal ajal näitas uuring, et 30 % eurooplastest ei ole sellega seotud poliitikaga – ühise põllumajanduspoliitikaga – kursis. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat jälgib neid tulemusi konkreetsete teavitusmeetmete väljatöötamisel. Veebisait Aruandeperioodil jätkati veebisaidi „Põllumajandus ja maaelu areng“ arendamist, mis on oluline allikas teabe hankimisel ühise põllumajanduspoliitika ja maaelu arengu kohta. Samuti oli sellel tähtis osa sidusrühmade ja üldsusega konsulteerimisel põllumajanduspoliitika tulevase suuna üle. Aruandeperioodil tehti komisjoni veebisaidil olulisi muudatusi, mille eesmärk oli muuta see üldsuse jaoks kasutajasõbralikumaks ja asjakohasemaks. Käimasolev digitaaltehnoloogiale ülemineku protsess hõlmab veebisisu kohandamist ja selle lisamist komisjoni uude veebiarhitektuuri 2017. aasta lõpuks, et pakkuda teavet, mis vastab paremini lõppkasutajate vajadustele. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi tugevdatud veebitöörühm osales aastatel 2015–2016 aktiivselt selles protsessis, mis kindlustas eduka ülemineku Documentumi platvormilt Drupali platvormile. Külalised Aruandeperioodil osales põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat jätkuvalt teabekoosolekutel, mis olid suunatud peamiselt põllumajandustootjatest, nende esindajatest, õpilastest, piirkondlikest ja kohalikest esindajatest, ajakirjanikest ja teadlastest koosnevatele külastajate rühmadele. Külaskäikude eesmärk oli anda selgitusi ja süvendada arusaamist ÜPPst, sealhulgas maaelu arengust, ning suurendada teadlikkust põllumajanduse laiematest probleemidest ja võimalustest tulevikus. See teavitamistegevus viidi läbi tihedas koostöös teabevahetuse peadirektoraadi külastajate keskusega.