ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.10.2.

Ringlussevõtt on pikaajalise kasutamise ja korduskasutamise järel määruse järgmine ressursisäästu element. Selle eesmärk on suurendada ringlussevõetud materjali sisaldust toodetes, toodete ringlussevõetavust ning ringlussevõtu- ja parandussektori väärtust. Komitee toetab seda eesmärki, kuid juhib tähelepanu asjaolule, et veel on mõningaid tehnilisi, õiguslikke ja kontseptuaalseid takistusi, mis tuleb ületada. Keskendumine materjaliringlusele osutab tohutule vajadusele olukorda muuta. Näiteks peaksid kõrgemad ringlussevõtu määrad käima käsikäes ringlussevõetud materjali kasutamise miinimumkvootidega, toodete teoreetiline ringlussevõetavus (3) peaks olema kooskõlas ringlussevõtu tehnilise teostatavuse ja ringlussevõtumeetmete praktilise rakendamisega või näiteks plastisektoris on vaja oluliselt muuta disaini ja tootmist, kuni selleni, et teiseseid tooraineid ei kohelda võrdselt esmaste toorainetega (4). Ringlussevõtt on ka võimalus Euroopa jaoks: näiteks imporditakse kvaliteetseid metallilisi mineraale toorainena või tootena ning pärast kasutamist kõrvaldatakse või saadetakse need teistesse riikidesse peaaegu tasuta. See puudutab eelkõige autosid ja elektroonikajäätmeid. Neid tuleks vaadelda ja ka käsitleda väärtusliku materjalina. Demonteerimine, töötlemine ja ringlussevõtt on kasulik kliimale, kuid loob ühtlasi ka suurt lisaväärtust ja töökohti (5). Kõige selle juures on väga oluline silmas pidada ka majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset tasakaalu.
6.5

Juba mitukümmend aastat on Ühendriigid tootnud oma 276 suurlinna-ala kohta suurel hulgal väga värskeid võrreldavaid andmeid, mis on kõigi käsutuses internetilehtedel. (10) Euroopas, kus igal riigil on oma määratlus linna (ja mõnikord ka metropoli) kohta, on loomulikult keerulisem saavutada ühist suurlinna-alade määratlust. Arvestades, et Lissaboni strateegia teostamise raames on tähtsaks muutunud omada usaldusväärseid ja võrreldavaid andmeid Euroopa suurlinna-alade kohta, on EMSK hinnangul käes hetk, mil Statistikatalitus peab need koos riiklike statistikainstituutidega piiritlema ja tootma arvukalt andmeid neis piirides.
m)

Euroopa peab kõrge tehnilise ja tehnoloogilise know-how ja kõrgesti kvalifitseeritud inimressursi tõttu olema võimeline tegutsema üleilmselt, ent selleks peab ta uuesti läbi mõtlema teaduse ja eelkõige inimressursside toetamise poliitika. On teada, et ligi 14 000-st Euroopa teadurist, kes tegelevad uuringutega USA-s, pöördub Euroopasse tagasi ligikaudu 3 000. See on ülimalt murettekitav olukord, mille vastu tuleks viivitamatult tarvitusele võtta sobivaid abinõusid. Sammuks õiges suunas on algatus “Regions for Knowledge” (KnowREG), mille raames otsustati 27. aprillil 2004 alustada 14 pilootprojektiga kohalikul ja regionaalsel tasandil teadmisteühiskonna edendamiseks.
3.3

Komitee on seisukohal, et erandid tuleb selgelt määratleda. Need ei tohi ohustada naiste ja meeste võrdõiguslikkust.
5.4

Väga tähtis on piirkondliku integratsiooni ja säästva arengu korral kaasata ka töövõtjad võrdsel alusel otsustusprotsessi. Töökohtade loomine on ilmselgelt piirkondlike integratsiooniprogrammide peamisi eesmärke. Töötajate ja nende esindusorganisatsioonide aktiivne osalus nende programmide organiseerimises võib osutuda väga kasulikuks nii uute töökohtade loomisel kui töökohtade loomisega kaasneva võimaliku negatiivse keskkonnamõju vähendamisel. Kuna töötajad on piirkondlike integratsiooniprogrammidega hõlmatud kogukondade kodanikud ning kohaliku eluga kursis, on nende arvamus väga tähtis ning nad peavad olema otseselt esindatud, kuna nemad on nii programmide tulemusel tekkivate toodete ja teenuste tarbijad kui tootjad.
4.2.2.3

Kultuurilise, arheoloogilise ja arhitektuurilise pärandi kaitsmine on ehk üks neist sotsiaalsetest eesmärkidest, millele avaliku ja erasektori koostöö võib kõige enam kasu tuua. Kindlasti on see nii Hispaania Red de Paradoreste ja Portugali Pousadaste puhul, tänu millele on restaureeritud ja avalikkusele avatud suur hulk mälestusmärke, mis toob kahtlemata ümbritsevale piirkonnale rahalist tulu. See on moodus hoidmaks avalikku vara avalikes kätes ja samal ajal tagamaks, et neid saab hinnata ja nautida. See käib ka maapiirkondade kohta, milles paljud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted näevad ärivõimalust. Ent selliseid tegevusi ei pea tingimata läbi viima avalik-õiguslikud üksused üksi. Tõepoolest on palju näiteid paleede ja mälestusmärkide kohta, mille on restaureerinud erasektor ja mis nüüd tänu turismile kasumit toovad, nagu me isegi nägime Sevilla ärakuulamisega seoses korraldatud külastuse ajal. Kõikidel riikidel, mis just ELiga ühinesid, on erakordne ajaloopärand, mis tuleb restaureerida. See on uus ja põnev võimalus turismi edendamiseks, samal ajal pärandit kaitstes. Avaliku ja erasektori koostööl selle kõikides vormides on selle eesmärgi saavutamisel mängida väga oluline roll.
3.2

Nende eesmärkide saavutamiseks on oluline alljärgnev: a) Naiste ja noorte julgustamine, osalemaks aktiivselt territoriaalsetes projektides ja põllumajanduslepingutes, et kindlustada nende piirkondade praegune ja tulevane staatus. b) Avalikkuse arusaam, et talupidamine võib tagada toiduohutuse, sest see kasutab keskkonnasõbralikke ja sotsiaalselt vastutustundlikke põllumajandusviise. c) Vee tähtsuse tunnustamine linnalähedaste põllumajanduspiirkondade konsolideerimisel. Vaja on spetsiaalseid õigusakte, et ei kitsendataks vee kasutamist põllumajanduseks, vaid võetaks pigem omaks uus “veekultuur”, mis põhineks põhja- ja pinnavee kasutamise piiramisel ja veepuhastusjaamade toodetud vee taaskasutamisel põllumajanduslikel eesmärkidel. d) Linnalähedaste põllumajanduspiirkondade toetamine, tehes ühiskonnale selgeks, et need puutuvad kokku eriomaste raskustega. e) Põllumajandusest saadavate tulude tõstmiseks, infrastruktuuride tõhususe suurendamiseks ja talupidajatele mõeldud teenuste osutamise parandamiseks mõeldud vahendite ja tegevuste väljatöötamine. f) Turu nõudlusele vastavate tootmis- ja turustussüsteemide edendamine, mille juures pööratakse erilist tähelepanu toidu mitmekesisuse soodustamisele, julgustades selleks jätkusuutlikku põllumajandust, mis austab keskkonda, kultuurilist identiteeti ja loomade heaolu. g) Ressursside (eelkõige maa, vee ja maastiku) ratsionaalne kasutamine ja kaitsmine.
6.8

Omalt osalt nõustub EMSK, et konkurentsivõime nõukogu peab igal juhul muutuma läbipaistvamaks. See on halduse parandamise praktiline lähtepunkt. Nõukogu huvidele ei vasta koosolekuteruum, mida täidavad arvukad volinikud koos pidevalt muutuva riikide valitsusliikmete grupiga, kes vastutavad väga erinevate poliitika valdkondade eest. Kõigepealt peab komisjoni tagama, et konkurentsivõime nõukogu koordineerimine oleks läbipaistev ja annaks selge pildi avalikust arvamusest. Võttes arvesse Lissaboni päevakorra tähtsust, on see ühtlasi komisjoni presidendi ülesandeks. Teiseks peaksid konkurentsivõime nõukogu parem organiseerimine ja moderniseerimine EL-i tasandil samuti kaasa tooma rahvusvaheliselt kergemini tunnistatava riikide valitsusliikmete vastutuse mudeli. Nii paraneks võime veenda avalikku arvamust ja vastastikune vastutustunne jagatud poliitika eest.
2.1.4

Nende kohandamise puudujääkide väljad on kahjuks arvukad. Välja võib muuhulgas tuua: — Pensionite rahastamine: paljudes meie riikides on vähim, mida öelda võib, et probleemiga tegelemist lükati liiga kaua edasi; et see võeti ette hilja ja “tulisena”, konfliktsetes tingimustes, mida oleks saanud vältida. — Kohad ja panus kõige rohkemate vanusegruppidega esindatud ettevõtete ja administratsioonide toimimisse: meetmed kaadriküsimuste lahendamiseks ja töökulude vähendamiseks on ette võetud, arvestamata piisavalt “kaasnevate kahjudega” ja meetmete kahjulike mõjudega lühiajalises plaanis. — Täiendkoolitus: aktiivse eluea pikenemisega seotud mured on liiga sageli tähelepanuta jäetud, kui tegemist on “eakamate” töötajatega. — Linnaplaneerimine, elupaik, kollektiivsete ja kaubanduslike rajatiste paiknemine: neis valdkondades valitsenud arusaamad on sageli unustanud kõige nooremate, kõige vanemate ühinenud või lõhenenud perekondade erivajadused. — Ainelise kultuuripärandi edasikandmine: juriidilised ja maksualased sätted on jäänud demograafilise arengu valguses üle vaatamata ja sellele kohandamata. — Suhted haridus- ja töökeskkonna vahel: selles valdkonnas on ainult mõned riigid teistest paremas seisukorras, väga paljud on mahajäänud. — Kogemuste ja mälu säilitamine, väärtustamine, kasutamine ja ühendamine: tehnoloogilised edusammud, juhtimisalased uuendused, teatav nooruse ületähtsustamine ei ole piisavalt arvestanud ohuga rikkuda teadmisi, võimeid, kogemusi ja mälu. — Kultuurid: võib-olla on mõnikord suhtutud liigse leplikkusega3 esilekerkivatesse kultuuridesse, eristamata piisavalt seda, mis puudutab moodi, sellest, mis kuulub kestvate leiutiste hulka. On lastud areneda mälukaotusel, halvakspanul, hirmul, kahetsusel ja seega põlvkondadevahelisel eraldumisel.
3.5

Samas on turism ka valdkond, mis kannatab rohkem majanduslike tagasilöökide, rahvusvaheliste kriiside ja hooajaliste mõjude all, mis tähendab, et tema panus pikaajalisse tööhõivesse on piiratud, kuigi valdkond on pidevalt tõestanud oma teatavat võimet püsima jääda tänu pakutavate toodete mitmekülgsusele, mis mahendab struktuuriliste ja asjaoludest tingitud probleemide mõju ning võimaldab valdkonnal nendega hakkama saada.
1.2

Komisjon on Meremeeste väljaõppe ja töölevärbamise teatises (3) tõdenud, et viimase kahekümne aasta jooksul on järsult vähenenud hea väljaõppega personali, eriti ohvitseride, juurdekasv. Alates 1980-ndate algusest on nii EL-i laevastik kui ka meremeeste arv EL-is märgatavalt vähenenud. Erandiks on siiski EL-i graafikujärgne reisilaevandus ja laevatööstus, kus opereerivad peamiselt EL-i lipu all sõitvad laevad, mille meeskonnas on ülekaalus EL-i kodanikud. Laevandus, liikmesriigid ja komisjon on mitmel korral puudutanud EL-i meremeeste arvu vähenemise ja kõrgelt kvalifitseeritud meremeeste puuduse küsimust, kuid abistavad meetmed antud olukorra peatamiseks ja parandamiseks ei ole eriti tulemusi andnud.
6.10

Et olla maailma mastaabis jätkuvalt konkurentsivõimeline, on Euroopa huvides, et suuremad konteinersadamad astuksid tõesti vajalikke samme enda ees seisvate väljakutsetega tegelemiseks ja nende lahendamiseks. Ka Euroopa Liit peaks ühtlasi püüdma avaldada sellel rindel mõju, kus vähegi võimalik. Kuid hetkel ei ole vaja tunda muret ettepanekute üle seoses EL-i sadamatele mõeldud finantstoetuse mehhanismidega välja arvatud need, mis juba toimivad. Ükskõik kui õigustatud sellised ettepanekud teoreetiliselt ka olla võivad, eriti konteinervedude osas, ei ole neil hetkel piisavat toetust, kuna ei võimud ega tööstus ei soovi Euroopa sadamate eristamist suuremal määral kui see TEN-i raames juba nagunii toimub.
4.5

Kuigi põhiliste liiklusseadustike sõnastamise vahel on olulisi erinevusi, on veelgi tõsisem asjaolu, et eeskirju tõlgendatakse ning kohaldatakse erinevates liikmesriikides erinevalt. See ei tulene ainult sellest, et inimestel on erinevad seisukohad eeskirjade mittejärgimise kohta, vaid samuti ka sellest, et liiklusseadustike mittetäitmisega kaasnevad karistused on väga erinevad.
4.1.3

See järelvalve funktsioon on arenenud rahvusvahelisel tasandil, sest WHO ja Euroopa Liidu egiidi all on paika pandud informatsioonivahetuse ja vastastikuse hoiatamise mehhanismid.
5.6

Hetkel leiab uute transpordi magistraalteede kavandamine aset Euroopa naabruspoliitika raames. ELi komisjon on teavitanud, et on selle teemaga seoses avatud ettepanekutele ja alaline uurimisrühm peaks andma sellesse oma panuse.
5.1

Kogemused Euroopa terasetööstuse restruktureerimisega näitavad, et riigiabi on kahe teraga mõõk. Kuna see eraldatakse ettevõtetele antava abina, siis toob see kasu vaid üksikutele ettevõtetele ning viib vahendite valele jagunemisele, sest keskpika ajaperioodi vältel hoitakse turul konkurentsivõimetuid tootmisvõimsusi. Kui riigiabi eraldatakse kokkulepitud restruktureerimisprogrammi raames, võib see aga leevendada ka sotsiaalseid probleeme ja edendada seega tööstusmuutuste tagajärgede aktsepteerimist. Selle protsessi juhtimine sotsiaalse dialoogi teel on end õigustanud.
8.11

Alates Leader programmi loomisest aastal 1989, on maapiirkonna arengu uute võimaluste otsijad osalenud selles komisjoni edukas initsiatiivis. Veelgi enam, programmi praeguses järgus on välja tulnud kogemustevahetuse vähendav mõju, lihtsustades eri riikide kohalike huvigruppide partnerlust. Komitee rõhutab, et Leader programm peaks jätkuvalt saatma kohalikke initsiatiive maapiirkonna arengu uute võimaluste avastamisel, eelkõige läbi maapiirkondade arengu poliitikas tuvastatud joone: kuidas ennetada täiendõppe vajadusi territooriumil, otsida uusi väljundeid põllumajandustoodetele, arendada sünergiat sama piirkonna ettevõtjate vahel, need teemad võivad lisada uusi vaatekohti maapiirkondade arengu poliitika tulevikku. Komitee toetab seega Leader programmi jätkamist arengupoliitika raames, otsimaks uuenduslikke lahendusi maapiirkondade arenguks.
1.3

Konventsioon on üks seitsmest Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni inimõiguste rahvusvahelisest lepingust ja loob aluse kõigi võõrtöötajate ja nende perekonnaliikmete põhjapanevate, inimõiguste ülddeklaratsioonis sätestatud inimõiguste kaitseks. Konventsioon on võõrtöötajate ja nende perekonnaliikmete õigusi integreeriv universaalne kodifikatsioon, mis tugineb võrdse kohtlemise põhimõttele. See sätestab õigused, mis peavad kehtima nii seaduslikele kui ebaseaduslikele võõrtöötajatele ning sätestab miinimumnormid nende kodaniku-, majanduslike, poliitiliste, sotsiaalsete ja tööalaste õiguste kaitseks. See sätestab, et võõrtöötajatel peab olema rida põhimõttelisi õigusi, mida tuleb kaitsta rahvusvaheliste normide kaudu.
3.2

Kaks veel tänagi kasutatavat tolleaegset tsitaati teevad selle eriti selgeks ja iseloomustavad juba varakult tuvastatud kõrgete ootuste ning keerulisimate füüsikaliste ja tehniliste probleemide vahelist pingelist olukorda. Ühelt poolt ütles H. J. Bhabha tuumaenergia rahueesmärkidel kasutamise esimese Genfi konverentsi avakõnes 1955. aastal: “I venture to predict that a method will be found for liberating fusion energy in a controlled manner within the next two decades. (19)” Teisel poolt kirjutas R. F. Post 1956. aastal esimeses USA poolt avaldatud ülevaateartiklis (20) fusiooni teemal: “However, the technical problems to be solved seem great indeed. When made aware of these, some physicists would not hesitate to pronounce the problem impossible of solution. (21)”
4.3.3

Lisaks Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi poolt juba arutatud küsimustele (muu hulgas riikliku julgeolekunõukogu roll ja koosseis, poliitiline vastutus armee eelarve eest, sõjaväe esindajad tsiviilorganites hariduse ja audiovisuaalse meedia valdkonnas) tuleb märkida, et sõjaväel ja ohvitseridel on märkimisväärne positsioon ka majanduselus. 2003. aasta seadus sätestab, et lisaks kaks relavajõudude eelarve fondi lisatakse üldisse riigieelarvesse 2004. aasta lõpuks ning need lakkavad eraldi eelarveridadena olemast 2007. aastaks. Mis eeladab, et alates 2007. aastast relvajõudude eelarve on täielikult demokraatliku kontrolli all. Esialgu aga säilitavad relavjõud märkimisväärse võimu Türgi ühiskonnas ning majanduses: on laiaulatuslik sõjaväeline mõjuala – nii ametlik kui mitteametlik – mis tuleb muuta läbipaistvaks samal viisil kui kõik muud majanduslikud tegevused. (2) Seda majanduslikku aspekti on seni EL-is peetud aruteludel sõjaväe rolli üle Türgi ühiskonnas ignoreeritud. Seda teemat on käsitlenud ainult Euroopa Parlament oma viimases aruandes.
5.6

Rooma kohtumisel vaadati ka üle ümarlaua senised peamised saavutused. Jõuti seisukohale, et nende saavutuste hindamist ei saa piirata ellurakendatud soovituste arvulise analüüsiga, kusjuures üks põhjus on selles, et paljud kõnealustest soovitustest ei ole ELi ja India kodanikuühiskonna rakenduspädevuses. Oluline on, et ümarlaud on tegelikult vastu võtnud soovitusi ja ühiskäsitlusi mitmesugustel teemadel, sealhulgas sellistel teemadel, mida võib pidada tundlikeks või isegi vastuolulisteks. Ta on ka rõhutanud koostöö teatud vorme, näiteks internetifoorumi loomist, korraldanud oma kaks korda aastas toimuvatel kohtumistel kodanikuühenduste kuulamist ning soodustanud ad hoc EMSK-India koostööd nagu näiteks India delegatsiooni poolt EMSKle osutatud abi tema töös üldise soodustuste süsteemi alal.
9.1.1

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee on seisukohal, et Euroopa Komisjon peaks tegema seadusloomes pausi, et jätta sel viisil liikmesriikidele piisavalt aega, seda eriti finantsteenustealase tegevuskava meetmete siseriiklikku õigusse ülevõtmiseks ja nende tõhususe ülevaatamiseks. Hingamisaega võiks komisjon kasutada olemasolevate Euroopa seaduste lihtsustamiseks, konsolideerimiseks ja kooskõlalisuse parandamiseks, et nii pakkujatel kui ka tarbijatel oleks võimalik paremini ära kasutada ühtse turu potentsiaali. Uusi algatusi seevastu tuleks teha vaid erandjuhtudel ja pärast uute õigusaktide vajalikkust tõendava, range kulude-tulude analüüsi teostamist.
2.2.1.1

Pakkumine. On selge, et laienemine suurendab oluliselt Euroopa juba niigi suurt turismitoodete valikut, seda mitte üksnes turismikohtade arvu osas, vaid ka oma lisaväärtust toova panusega kultuuri, pärandi ja keskkonna valdkonnas, mis on vahest veelgi olulisem. Siinkohal tuleb taas viidata Katowice arutelule, kus uute liikmesriikide panusest tingitud toodete valiku laienemine ilmnes tänu seal esitatud mitmesugustele loodus-, kultuuri- ja isegi tööstusturismi algatustele. Kahtlemata muudab kõnealune laienemine Euroopa turismi konkurentsivõimelisemaks nii seesmiselt kui ka võrreldes teiste riikidega Ameerikas, Aasias ning mujal maailmas. Uued liikmesriigid püüavad samuti laiendada oma turismitoodete valikut, mis on nende turismi ja seega ka majandusarengu võtmetegur. Kuigi kasvusoov on täiesti õige ja soovitatav, ei tohiks unustada, et kasvul on piirid ja et kasvu kiirus peab sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnaalaste väärtuste kaitsmiseks olema jätkusuutlik. Uute turismiobjektide arendamise mudeli ettevaatlikkuse ja edu eeskujuks peaksid olema teiste liikmesriikide turismi arendamise kogemused, nii nende ebaõnnestumised kui edu.
4.3

Lõpetuseks soovib komitee toonitada, et kõige olulisem on liikmesriikide töötuse määra alandamine nii palju kui võimalik, sest just töötus on suures osas ebaseaduslike töötajate allikaks ning see, mis toidab registreerimata tööd. Seepärast on oluline, et siseriikike tegevuskavade abil leiaks Euroopa tööhõivestrateegia tõepoolest rakendamist. Hästitoimiv tööturg koos täistööhõivega ja kõrge kvaliteediga töökohad on parim kaitse ebaseadusliku töötamise ja registreerimata töötamise vastu.
3.1.3

“Avaliku sektori peamiseks eesmärgiks mõne PPP raames on erasektori oskusteadmiste kasutamine avaliku sektori poolt pakutavate teenuste parandamise heaks.” PPP-sid (…) iseloomustab sageli see, et avalik sektor: — sõlmib lepinguid pigem teenuste ostmiseks kui vara muretsemiseks; — määratleb teenusenõude väljundite, mitte sisendite alusel; — seob maksed erasektorile tegelikult osutatud teenuste taseme ja kvaliteediga; — nõuab mõnel juhul kogu eluea arvestamist projekti varade kavandamisel, ehitamisel ja käitamisel, kui on selge, et kõnealuseid koostisosi ei ole võimalik saada soodsamalt neid eraldi hankides; — taotleb optimaalset riskide ülekandmist erasektorile, võttes aluseks põhimõtte, et riske peaks haldama tehingu see pool, kes on kõige paremini suuteline asjaomast riski haldama; — nõuab koostööprojekti erasektori osapoolelt kohustust osaleda projektiks vajalike investeeringurahade osalisel või täielikul kogumisel juhul kui on täitsa selge, et investeeringurahasid ei ole võimalik koguda vähem koormaval või muul viisil.; — kasutab erinevaid maksemehhanisme, nagu majandusliku tulu loovutamine, kasutustasu korvamine (shadow tolls), võimsuste käigushoidmise maksed jne.
1.2.4

Järgnevalt on toodud 286 saarepiirkonna kohta tehtud uurimuse (3) tulemused. — Saartel elab peaaegu 10 miljonit inimest, kes hõlmavad ala suurusega 100 000 km2 (umbes 3 % Euroopa Liidu koguelanikkonnast ja 3,2 % kogupindalast). — Saarepiirkondade hinnanguline SKT on 18 miljardit eurot (st 2,2 % ELi SKT suhtes) ja SKT inimese kohta (ostujõu pariteedi alusel) on 16 300 eurot (72 % ELi keskmisest), kusjuures erinevate saarepiirkondade vahel on olulised erinevused. — Väheste eranditega on saarepiirkondade majanduslik ja sotsiaalne olukord vähem soodne kui riigis, kuhu nad kuuluvad. SKT inimese kohta on enamasti madalam riigi keskmisest, kuigi see ei pruugi olla riigi kõige madalam (olles oluliselt kõrgem ELi kümne kõige vaesema piirkonna SKTst). — Saarepiirkondade majandused on väga haavatavad, kuna nad keskenduvad vähestele tegevusvaldkondadele, spetsialiseerudes kitsalt teatud sektoritele nagu põllumajandus, kalandus ja turism. Toorainete puudus takistab töötleva tööstuse arengut (saarepiirkondades on töötleva tööstuse tööhõive määr ELi keskmisest madalam). Siiski on juba rakendatud mitmed strateegiad majandusbaasi laiendamiseks ja tegevuse hooajalisuse vähendamiseks. — Saartel on suur hulk väikeettevõtteid. Siseturu väike maht, kvalifikatsiooni jätkuvalt madal tase ja firmade asutamise traditsiooni puudumine muudavad kõnealused ettevõtted eriti haavatavaks. — Saarte elanikkond on jaotunud väga ebaühtlaselt kolme geograafilise piirkonna vahel: 95 % on koondunud Vahemere saartele ja ainult 5 % Atlandi ookeani ja Põhjamere saartele. Erinevus saarte kaupa on veelgi märgatavam (viis saart või saarterühma koondavad ligi 85 % elanikkonnast). — Peamine tegur piirkonna ebasoodsate tingimuste määratlemisel on püsielanikkonna suurus. Näib, et 4000–5000 elanikku on künnis, millest ülespoole on demograafilise kasvu tase üldiselt positiivne, infrastruktuuri ja teenuste tase on kõrge ja elanikkond on noorem. Sellest piirist väiksema elanikearvuga saared on eriti haavatavad väljarände ja elanikkonna vananemise poolest ning on märkimisväärselt alavarustatud. — Kui elanikkonna suurus on esmane tegur, siis geomorfoloogilistest ja looduslikest oludest tulenevad kolm järgmist ebasoodsat tingimust: saareline asend, mägine maastik ja kuulumine saarestikku. Enamik neid piirkondi on mägised ja peavad tegelema ka probleemidega, mis tulenevad saarestikku kuulumisest. — Saarepiirkondadel on siiski ka mitmed eelised, mida tuleks paremini ära kasutada, eelkõige seoses vaba aja tegevustega (turism, sport, maakodud jne), et edendada saarealade olulist rolli seoses meremagistraalidega.
2.7

Meetodi puudused on aga järgmised: — kasutatavad temperatuurid on suhteliselt madalad, et saavutada elektrienergia tootmist rahuldavat termodünaamilist kasutegurit; — selleks et seoses suure hulga soojuse ammutamisega ei kaasneks reservuaaride ammendamise ilminguid, millega seoses tuleks nende kasutamisest loobuda varem kui kavandatud, tuleb arvestada sellega, et vajalik on maa-aluste reservuaaride soojuse taastumine ja sellega, et seoses soojusülekandega ammutatakse kõnealustest reservuaaridest suurel määral soojust; — reservuaaride kasutamisel tuleb vältida keskkonnakahjulike ja/või korrosiivsete ainete (muu hulgas CO2, CH4, H2S ja soolade) võimalikku mõju ja emisiooni ning kaitsta rajatise detaile korrosiooni eest; — geotermiliste reservuaaride kasutusele võtmise ja kasutamise kulud ning ettenägematud majanduslikud asjaolud (muu hulgas lokaliseerimise risk, ammendumise oht) on veel suhteliselt kõrged.
—

Euroopa Liit peab mõjutama üha rohkem riike ratifitseerima ja rakendama kõiki rahvusvahelisi lepinguid, mil on positiivne mõju naiste rollile. Eelkõige on tegemist naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni ning selle lisaprotokolliga. See peaks kaasa aitama mõningate allakirjutanud riikide poolt väljendatud reservatsioonide tagasivõtmisele.