ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
M.

arvestades, et teeninduspõhimõtte kodifitseerimine – see tähendab põhimõtet, et halduse eesmärk peaks olema juhtida, aidata, teenindada ja toetada kodanikke, tegutseda asjakohase viisakusega ning selleks vältida tarbetult tülikaid ja pikki menetlusi, säästes seega nii kodanike kui ka ametnike aega ja jõupingutusi – aitaks täita kodanike õigustatud ootusi ning tuleks kasuks nii kodanikele kui ka haldusele tänu paremale teenindusele ja suuremale tõhususele; arvestades, et tuleks tõsta teadlikkust sellest, et ELi kodanikel on õigus heale haldusele, ning kasutada selleks komisjoni asjaomaseid teabeteenistusi ja –võrgustikke;
43.

toonitab, et pärast lühiajaliste kriisist väljumise meetmete rakendamist ja ühena esimestest siduva edenemiskava sammudest tuleb kõik jätkumeetmed võtta seadusandliku tavamenetluse alusel, kusjuures otsustamise tasandil peab olema täielik demokraatlik vastutus; juhib komisjoni tähelepanu sellele, et komisjon võib ettepanekute koostamisel luua Euroopa Parlamendi liikmetest ja liikmesriikide ning EKP esindajatest koosneva ajutise organi; tuletab meelde, et Euroopa Parlament kasutab täielikult ära oma õigusi ning algatusõigust, kaasa arvatud õigust algatada aluslepingu muutmine; on seisukohal, et see organ peaks samuti uurima võimalust emiteerida tõelisi föderaalvõlakirju koos tugevdatud ELi eelarvega;
17.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles tagama, et aastatuhande arengueesmärkide täitmise nimel jätkaks EL ka pärast 2013. aastat sihtotstarbelise valdkondliku abi andmist Indias lähtuvalt järgmisest mitmeaastasest finantsraamistikust ja järgmisest riigistrateegia dokumendist; on veendunud, et see abi peaks hõlmama sotsiaalsektori toetust naiste tervishoiule ja haridusele, häid tavasid valitsemises, otsuste tegemisel ja arengus, sh meetodeid teenuste paremaks osutamiseks, et vähendada vaesust, tegeleda sooküsimuste, institutsionaalsete reformide ja avaliku sektori valitsemisega;
C.

arvestades, et tingimused tekstiilivabrikutes on tihti halvad ja nendes ei järgita Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni põhikonventsioonides tunnustatud töötajate õigusi, ning et sageli eiratakse osaliselt või täielikult tuleohutuseeskirju; arvestades, et paljud selliste vabrikute omanikud on jäänud karistuseta ning ei ole seega töötingimuste parandamiseks midagi ette võtnud;
63.

rõhutab, et väga positiivne näide on Somaalimaa, mis on enam kui kahekümne aasta jooksul tõestanud, et suudab luua ja kindlustada oma demokraatlikud, majanduslikud ja halduslikud struktuurid ning algatada kestliku demokraatliku protsessi; märgib, et siiani on Somaalimaa väga edukalt taganud oma territooriumil julgeoleku ja stabiilsuse ning teinud piraatluse- ja terrorismivastase võitluse alal tulemuslikku koostööd; väljendab siiski muret selle üle, et kui al-Shabaab peaks mägistel piirialadel ümber grupeeruma, võib Somaalimaa haavatavaks muutuda; rõhutab seetõttu, et äärmiselt oluline on toetada Somaalimaad võitluses terrorismi vastu, sealhulgas selliste meetmete puhul nagu majanduse mitmekesistamise edendamine ja noorte tööhõive alase suutlikkuse suurendamine, et vähendada noorte värbamist; juhib tähelepanu asjaolule, et Somaalimaa jaoks on tähtis toetada piirkonna majandus- ja sotsiaalarengut kui viisi riigi territooriumi ebastabiilsete piirkondade radikaliseerumisega võitlemiseks; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles toetama Somaalimaad tema arenguväljavaadete parandamisel ning majanduse ja ühiskonna stabiilsuse edendamisel; rõhutab, et Somaalia pikaajalisele stabiilsus- ja julgeolekuprobleemile lahendusi otsides on oluline hinnata ka Somaalimaa stabiilsuse positiivset eeskuju;
AP.

arvestades, et vähemalt kuues liidu ja Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis ei ole juriidiliselt võimalik moodustada vastastikust tüüpi organisatsioone; arvestades, et see põhjustab turumoonutusi; arvestades, et Euroopa põhikiri võiks olukorda parandada ja see võiks ergutada vastastikuste ühingute loomist neis liikmesriikides;
K.

arvestades, et Egiptuse avalik arvamus suhtub sõnavabaduse piiramisse väga kriitiliselt; arvestades, et kriminaalkoodeks ja äsja vastu võetud põhiseadus võivad tõsiselt piirata sõnavabadust nii internetis kui väljaspool seda; arvestades, et kodanikuvabadused ja digitaalvabadused võimaldavad universaalsete inimõiguste kasutamist ja neid tuleks kaitsta igal juhul; arvestades, et füüsiline vägivald ajakirjanike vastu ja nende tagakiusamine on oluliselt suurenenud; arvestades, et opositsioonilise meedia vastu on algatatud mitmeid kohtumenetlusi presidendi solvamise pärast; arvestades, et jätkuvad kriminaalmenetlused opositsioonilise meedia ajakirjanike ja näitlejate vastu, kelle seas on Gamal Fahmy, Bassem Youssef ja Okasha Tawfiq; arvestades, et presidendi solvamise eest on algatatud juba 24 kohtuasja; arvestades, et pärast president Morsi ametisseasumist on pühaduseteotuse süüdistuste arv kasvanud;
61.

on seisukohal, et riiki sisenemist ja riigis viibimist tuleb reguleerida selgete, õiglaste ja mittediskrimineerivate eeskirjadega, mis peavad olema kooskõlas riiklike ja ELi tasandi õigusnormidega; rõhutab, et riiki sisenemise kriteeriumid peavad olema hõlpsasti mõistetavad ja pika kehtivusega; märgib, et pikaajalise riigis viibimise õiguse saamine lühikese aja jooksul on integratsiooni peamine väljavaade; rõhutab, et keeleoskus on tähtis ning seda tuleks edendada ja toetada, kuid seda ei tohiks kasutada valiku- või karistuskriteeriumina;
32.

rõhutab, et olemasolevate andmete põhjal võib arvata, et naiste omandatud kvalifikatsioon ja töökogemus on majanduslikult vähem tasustatud kui meestel, osaliselt seetõttu, et naiste tööd on traditsiooniliselt peetud leibkonna sissetulekut täiendavaks – asjaolu, millel on märkimisväärne osa meeste ja naiste vahelise palgalõhe tekkimises ja püsimises;
63.

rõhutab, et mõnedes liikmesriikides tehtud otsustel kärpida lastehooldussüsteemi, õppetöö ja koolivälise tegevuse, koolisöögi- ja -transpordi toetuste ning ülalpeetavate eest hoolitsemiseks antava abi eelarvet on otsesed tagajärjed naistele, kes täidavad enamuse lisaülesannetest, mida see endaga kaasa toob; rõhutab, et selle tagajärjel on naised sageli sunnitud hakkama töötama osalise tööajaga (millega omakorda kaasnevad sellised sotsiaalsed probleemid nagu madalam sissetulek ja väiksem pension); on seisukohal, et on vaja suurendada riiklikku lasteaedade ja -sõimede võrku ja laste vabaaja tegevuse avalike teenuste võrku, arendada riiklikku tugivõrku eakate toetamiseks, samuti riiklikku hooldushaiglate võrku;
H.

arvestades, et türkmeenid on väidetavalt Iraagi suuruselt kolmas rahvusrühm; arvestades, et türkmeenide ja kurdide vahel valitsevad erimeelsused nafta ja muude loodusvarade poolest rikka Kirkuki piirkonna üle ning et nii kurdide jõud kui ka araablaste äärmusrühmitused on korraldanud türkmeenide vastu suunatud rünnakuid ja inimrööve; arvestades, et sektantlikel põhjustel on rünnatud nii sunni kui ka šiia moslemitest türkmeene;
42.

rõhutab, et Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi programmide rõhuasetus peaks olema naiste õigustel, soolisel võrdõiguslikkusel ja naiste mõjuvõimu suurendamisel, sest need on ühed peamised näitajad, mille abil hinnata demokratiseerimise ja inimõiguste vallas tehtud edusamme; on seisukohal, et iga riigi strateegiadokumendis ja riiklikus näidisprogrammis tuleks tähtsustada soolise võrdõiguslikkuse küsimust;
D.

arvestades, et KRDV ütles hiljuti lahti kõigist Korea Vabariigiga sõlmitud rahulepingutest ja lülitas välja P’yongyangi ja Souli vahelise otsetelefoniliini; arvestades, et Korea poolsaarel on aastakümneid valitsenud pinged ja sõjalised kokkupõrked; arvestades, et EL toetab igati Korea poolsaare tuumarelvavabaks piirkonnaks muutmist ning on arvamusel, et kuuepoolsete kõneluste jätkamine on selle piirkonna rahu ja stabiilsuse jaoks ülimalt oluline;
57.

kiidab heaks sotsiaalse mõõtme lisamise energia tegevuskavasse aastani 2050; on seisukohal, et sellega seoses tuleks erilist tähelepanu pöörata energiaostuvõimetusele ja tööhõivele; rõhutab energiaostuvõimetusega seoses asjaolu, et energia peaks olema kõikide jaoks taskukohane; kutsub komisjoni ja liikmesriike ning kohaliku tasandi ametiasutusi ja pädevaid ühiskondlikke organeid üles tegema koostööd elektri- ja kütteostuvõimetuse sarnaste probleemide lahendamiseks sihipäraste meetmete abil, milles pannakse erilist rõhku madala sissetulekuga ja haavatavatele leibkondadele, keda energiahindade tõus kõige rohkem mõjutab; on seetõttu seisukohal, et sellise strateegia abil tuleks edendada energiatõhusust ning -säästu, kuna see on üks energiaarvete vähendamise kõige tulemuslikumaid viise, samuti tuleks selles analüüsida riiklikke meetmeid, nagu maksustamine, riigihanked, küttehindade kujundamine jms (eelkõige juhul, kui need takistavad energiatõhususse investeerimist või soojatootmise ja -kasutamise optimeerimist) ning esitada soovitused heade ja halbade tavade kohta; rõhutab, kui oluline on töötada välja rohkem energiatõhususe meetmeid ja levitada nende kohta teavet, ergutada nii nõudluse kui ka pakkumise vallas võetavaid meetmeid ning korraldada teavitamiskampaaniaid, et võimendada vajalikke käitumuslikke muutusi; palub, et liikmesriigid annaksid korrapäraselt aru meetmete kohta, mida võetakse majapidamiste kaitsmiseks energiaarvete tõusu ja energiaostuvõimetuse eest; palub, et komisjon edendaks tööhõivega seoses hariduse, ümberõppe ja ümberkvalifitseerumise korraldamise meetmeid, et aidata liikmesriikidel suurendada selliste kõrgelt kvalifitseeritud töötajate hulka, kes on valmis osalema säästvale energiavarustusele üleminekul; palub, et komisjon esitaks parlamendile 2013. aasta lõpuks rohkem teavet selle kohta, kuidas kõnealune üleminek mõjutab energia-, tööstus- ja teenindussektori tööhõivet, ning töötaks välja konkreetsed mehhanismid asjaomaste sektorite töötajate abistamiseks; soovitab liikmesriikidel võtta arvesse energiatootmise ja -tarbimisega seonduvaid väliskulusid ja sellest saadavat kasu, näiteks õhukvaliteedi paranemisest tingitud tervisealast kasu; on seisukohal, et energia tegevuskava mõju käsitlev sotsiaalne dialoog, millesse peaksid olema kaasatud kõik asjaomased sidusrühmad, on äärmiselt oluline nii praegu kui ka kogu üleminekuperioodi jooksul;
21.

on seisukohal, et kõnealune juhtum on juba tõestanud, et lisaks keskkonnamõju hindamise direktiivi sätete tõhustamisele on vaja luua selgem kord ka rikkumismenetluste jaoks, kehtestades ELi haldusaparaadi jaoks soovitatavalt haldusmenetluste üldised eeskirjad, millega tugevdatakse kaebuse esitaja positsiooni; on seisukohal, et selline reguleerimine oleks kohane moodus, et täpsustada, millised on ametiasutuste kohustused suhtlemisel rikkumisjuhtumite puhul kaebuse esitajatega või selliste Euroopa kodanikke esindavate organitega nagu petitsioonikomisjon või ombudsman, näiteks kehtestada kohustuse reageerida võimalikult kiiresti ombudsmani soovitustele, et vältida näiteks kõnealusel juhul ilmnenud väärtõlgendusi;
F.

arvestades, et nende protestide järel lisas valitsus 1973. aasta RKK seadusesse sätte, millega hagejatel võimaldatakse kohtu otsus edasi kaevata; arvestades, et seega võidakse Abdul Qader Mollah’ kohtuotsus muuta surmanuhtluseks; arvestades, et selline tagasiulatuva jõuga seadusandlus rikub õiglase kohtupidamise norme, õõnestab RKK tegevuse seaduslikkust ning rikub rahvusvahelise õiguse põhimõtet, mis keelab kedagi kaks korda samas asjas vastutusele võtta (ne bis in idem – mitte kaks korda samas asjas), mis on sätestatud ka kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelises paktis (artikli 14 lõige 7), millega Bangladesh on ühinenud;
37.

rõhutab, et kõik asbestiga seotud haigused – nt kopsuvähk ja pleura mesotelioom, mida põhjustab selliste õhus hõljuvate asbestikiudude sissehingamine, mis on küllalt peened, et jõuda alveoolidesse ja piisavalt pikad, et ületada makrofaagide suurust, ning erinevad vähiliigid võivad hakata arenema mitte ainult õhus hõljuvate asbestikiudude sissehingamise tulemusel, vaid ka sellise vee tarbimise tõttu, mis nimetatud kiude sisaldab (näiteks asbesttorude kaudu) – on tunnistatud suureks terviseriskiks ja need võivad ilmneda alles mitmekümne ja mõnel juhul isegi rohkem kui 40 aasta pärast;
D.

arvestades, et kestliku süsteemi kehtestamist Euroopa Parlamendi kohtade jagamiseks tuleks kaaluda koos nõukogu hääletussüsteemi läbivaatamisega liidu institutsioonide üldise reformimise osana, mille määrab kindlaks ELi lepingu artikli 48 lõike 3 kohaselt kokku kutsutav konvent, ning arvestades, et seoses selle reformiga tuleks tunnistada, et aluslepingute kohaselt on liidu demokraatia alus nii kodanike kui liikmesriikide esindatus;
H.

arvestades, et teatavate rohttaimede piirkondlikust kättesaadavusest ja varieeruvatest tarbijaeelistustest sõltuvalt on traditsioonilised absindi tootmise tavad hakanud paljudes liikmesriikides osaliselt erinema, nii et kõikides traditsioonilistes retseptides ei nähta ette minimaalset anetoolisisaldust ning paljude praegu turul pakutavate toodete anetoolisisaldus jääb alla komisjoni pakutud taset 0,5 grammi liitri kohta;
H.

arvestades, et Pakistani valitsus on lastehalvatuse kuulutanud üleriigiliseks hädaolukorraks ja korraldab praegu lastehalvatuse vastu vaktsineerimise kampaaniat eesmärgiga likvideerida see haigus kogu riigis; arvestades, et seda kampaaniat toetavad rahvusvahelises ulatuses WHO, Unicef ja teised ning see on osa ülemaailmsest lastehalvatuse likvideerimise algatusest; arvestades, et selle kampaania käigus tahetakse vaktsineerida 33 miljonit last ning kogu riigis teostab laste vaktsineerimist sadu tuhandeid tervishoiutöötajaid, kellest paljud on naised;
55.

märgib, et ühtekuuluvuspoliitika kui ELi peamine investeerimisvahend, millel on täita tähtis roll Euroopa 2020. aasta strateegias ning mille puhul võetakse täpselt arvesse kohalikke, piirkondlikke ja riiklikke investeerimisvajadusi, aitab kaasa mitte üksnes piirkondadevaheliste erinevuste kaotamisele, vaid ka liikmesriikide majanduse elavdamisele ning jätkusuutliku majanduskasvu ja töökohtade tulemuslikule loomisele liikmesriikides ja liidus tervikuna; täheldab, et seetõttu on ühtekuuluvuspoliitika üks paremini kättesaadavaid vahendeid, millega elavdada majandust uute töökohtade loomise kaudu, nagu komisjon on ette näinud 2013. aasta majanduskasvu analüüsis; on seepärast seisukohal, et mis tahes kärped ühtekuuluvuspoliitika eelarves tooksid kaasa olulisi negatiivseid tagajärgi Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisel, ning nõuab seetõttu, et uuel programmitöö perioodil eraldataks ühtekuuluvuspoliitikale piisaval määral vahendeid, vähemalt sel määral, milles lepiti kokku praeguseks programmitöö perioodiks 2007–2013, ning et see hõlmaks jätkuvalt kõiki ELi piirkondi;
2.

toonitab, et praegune ülemaailmne majanduskriis tekkis läbipaistvuse, aruandluse, vastutuse ja lühinägelikkusega seotud suurte vigade tõttu ning et ELil on kohustus tagada, et kõik on nendest vigadest õppust võtnud; peab kiiduväärseks komisjoni kavatsust viia ettevõtluse usaldusväärsuse kohta läbi Eurobaromeetri uuringud; nõuab, et kõik sidusrühmad arutaksid nimetatud uuringute tulemusi ja toimiksid nendele vastavalt; toetab kindlalt ettevõtja sotsiaalset vastutust (ESV) ning on seisukohal, et kui kõik äriühingud – st mitte ainult suurfirmad – seda nõuetekohaselt rakendavad ja järgivad, võib ettevõtja sotsiaalne vastutus aidata olulisel määral kaasa kaotatud usalduse taastamisele, mis on vajalik majanduse jätkusuutlikuks taastumiseks, samuti võib ESV aidata leevendada majanduskriisi sotsiaalseid tagajärgi; märgib, et kui ettevõte võtab ühiskonna, keskkonna ja töötajate ees vastutuse, luuakse sellega kõigile kasulik olukord, mis aitab suurendada majandusliku edu saavutamiseks vajalikku usaldust; on seisukohal, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtte integreerimine jätkusuutlikusse ettevõtlusstrateegiasse on nii ettevõtete kui ka kogu ühiskonna huvides; rõhutab, et paljud ettevõtted ja eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) näitavad selles valdkonnas head eeskuju;
37.

väljendab heameelt, et Euroopa Ülemkogu 28. ja 29. juuni 2012. aasta kohtumisel jõuti kokkuleppele Euroopa Investeerimispanga kapitali suurendamise suhtes 10 miljardi euro võrra, mis annab EIP grupile võimaluse suurendada ELi siseselt oma laenuandmisvõimet aastatel 2012–2015 ligikaudu 60 miljardi euro võrra ja teha kokku investeeringuid ligikaudu 180 miljardi euro eest ning täita seeläbi oma kiiduväärt ülesannet ühises jõupingutuses Euroopa majanduse edendamiseks; väljendab heameelt selle üle, et EIP laenuandmise prioriteetides on konkreetselt välja toodud vajadus laiendada VKEdele laenude andmiseks olemasolevate panganduspartnerite hulka nii, et kaasatud oleks uued finantsvahendajaid ja muud kui tavapärased vahendajad; rõhutab, et see uus kohustus ei tohi kahjustada samal ajal tehtavaid jõupingutusi suurendada ja parandada EIP ja liidu eelarvest ühiselt rahastatavaid vahendeid, mida kasutatakse riskijagamiseks ja kapitaliosaluseks; kutsub sellega seoses komisjoni üles tugevdama ja optimeerima Euroopa Investeerimispanga riskijagamisvahendeid ning Euroopa Investeerimisfondi programme omakapitali investeeringute portfellide ja vahefinantseerimise jaoks, mida VKEdele pakuvad finantseerimisasutused (vahendajad); tunnistab, et ühtekuuluvuspoliitika on VKEde jaoks üks põhilistest rahalise toetuse allikatest ning et struktuurifondide rahastamiskavad, bürokraatia vähendamine ning kiiruse ja tulemuslikkuse suurendamine on ELi majanduse ja selle konkurentsivõime taastumise edendamisel peamise tähtsusega;
77.

rõhutab, kui tähtis on tagada töötervishoid ja -ohutus, mis on jätkusuutliku tööelu ja aktiivsena vananemise eeltingimuseks, seda eriti puuetega või kroonilist haigust põdevate töötajate puhul; juhib tähelepanu sellele, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning masinad võiksid mängida vananeva tööjõu füüsilise koormuse leevendamisel keskset rolli; palub, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid vajaduse korral kõnealuseid tehnoloogiaid; väljendab heameelt selle üle, et strateegilise rakenduskava esimeses sambas tunnistatakse ennetavate abinõude olulisust; on veendunud, et ennetaval tegevusel on tööelus keskne roll ka sellepärast, et see aitab parandada töötervishoidu ja vähendada seeläbi survet tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse süsteemidele;
BK.

arvestades, et aruandes on loetletud terve rida energia- ja transporditurgude prioriteete, ning arvestades, et paljud neist prioriteetidest viitavad riikide ja Euroopa investeeringute ja konkurentsi puudumisele mõnes valdkonnas; arvestades, et konkreetsete meetmete veenvaks põhjendamiseks ja liikmesriikidele nõudmiste esitamiseks on nende turgude puhul vaja täiendavaid uuringuid ja tõendatud teavet; arvestades, et ühtse turu tõhusa toimimise seisukohalt on väga oluline integreeritud, koostalitlusvõimeline ja kättesaadav Euroopa transporditaristu, elektrienergia siseturu loomine, tagades samal ajal tugeva konkurentsi ja tugevdades tarbijakaitset, ning ambitsioonikas Euroopa tööstuspoliitika;
35.

tunneb heameelt asjaolu üle, et suur hulk tööstusettevõtteid ja piiriüleseid äriühinguid on võtnud vastu tegevusjuhendid, kus on üksikasjalikult kehtestatud nende ülemaailmsete tarneahelate sotsiaal- ja keskkonnastandardid; tuletab siiski meelde, et neid tegevusjuhendeid on raske võrrelda, sest nende raamatupidamis-, auditeerimis- ja aruandlusnormid on erinevad; rõhutab, et ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete tõhusam rakendamine aitab saavutada ELi eesmärke konkreetsete inimõiguste ja tööõiguse põhireeglite valdkonnas;
25.

avaldab Montenegrole kiitust selle eest, et ta on Lääne-Balkani riikides struktuurireformide elluviimisel eeskujuks, ning makromajandusliku ja fiskaalstabiilsuse säilitamise eest majanduskriisist hoolimata; märgib siiski, et valitsemissektori võlg on suurenenud; ergutab valitsust jätkama struktuurireformidega, ratsionaliseerima kulutusi, suurendama tööturu paindlikkust, tegelema kasvava tööpuudusega, edendama inimväärsete töökohtade loomist, suurendama konkurentsivõimet, et saavutada täielikult toimiv turumajandus, ning toetama väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEsid); kutsub komisjoni üles aitama Montenegrol töötada välja aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu tegevuskava kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegiaga;
5.

peab kohtuasja Test-Achats otsust tervitatavaks, kuid on seisukohal, et see on loonud kindlustusturul jätkuvat ebakindlust; loodab, et sooneutraalsete kriteeriumite väljatöötamise kaudu on võimalik luua mitmetele riskiteguritele tuginevad hinnad, mis kajastavad õiglaselt isikute riskitaset soost sõltumata, ning tuvastada mis tahes võimalik sooline diskrimineerimine;
36.

tervitab otsest poliitilist dialoogi, mida Türgi valitsus on hiljuti alustanud Abdullah Öcalaniga; leiab, et on tekkinud lootus läbirääkimiste võimalikkuse kohta, mis võib kaasa tuua ajaloolise kokkuleppe kurdi konflikti rahumeelseks ja demokraatlikuks lahendamiseks; ergutab seetõttu konflikti osapooli muutma kõnelused võimalikult kiiresti struktureeritud läbirääkimisteks; toonitab konstruktiivset rolli, mida peavad etendama kõik Türgi erakonnad, meedia ja kodanikuühiskond rahuprotsessi õnnestumiseks, ja kiidab erakondadeülest ja kodanikuühiskonna toetust nimetatud algatusele; märgib, et Türgi on jätkuvalt näidanud üles vastupanuvõimet Kurdistani Töölispartei (PKK) terrorirünnakute puhul; peab vajalikuks tõelist ja siirast poliitilist dialoogi ning kutsub Türgit üles tegema uusi jõupingutusi kurdi probleemile poliitilise lahenduse leidmiseks; palub kõigil poliitilistel jõududel tagada nõuetekohane poliitiline platvorm ja pidada konstruktiivseid läbirääkimisi kurdi küsimuse teemal, samuti palub lihtsustada põhiseaduse protsessi tegelikku avamist põhiõigustega seotud kaebustele, mis kajastab pluralismi Türgis ja milles kõik kodanikud võivad leida iseenda ja oma õiguste täielikku tunnustamist; palub kõigil poliitilistel jõududel töötada käsikäes süvendatud poliitilise dialoogi saavutamise ning kurdi päritolu kodanike jätkuva poliitilise, kultuurilise ja sotsiaalmajandusliku kaasamise ja osalemise nimel, et tagada õigus sõna-, ühinemis- ja kogunemisvabadusele ning edendada kurdi päritolu kodanike rahumeelset kaasamist Türgi ühiskonda; tunneb heameelt uute õigusaktide üle, mis avavad võimaluse kasutada kohtumenetluses inimeste emakeelt ning positiivse arutelu üle kurdi keele kasutamise kohta hariduses; tuletab meelde, et poliitilise lahenduse aluseks saab olla üksnes tõeliselt demokraatlik kurdi probleemi arutelu, ning väljendab muret arvukate kohtuasjade pärast, mis on algatatud kurdi küsimust käsitlevate kirjanike ja ajakirjanike vastu, ja selle pärast, et seoses nn KCK (Koma Civakên Kurdistan – Kurdistani kogukondade liit) kohtuprotsessiga on kinni peetud mitmed kurdi poliitikud, linnapead ja linnavolikogude liikmed, ametiühingute liikmed, juristid, meeleavaldajad ning inimõiguste kaitsjad; toonitab, et tähtis on edendada kurdi probleemi käsitlemist demokraatlikes institutsioonides, eriti Türgi Suures Rahvuskogus;
65.

märgib, et haldamisprobleemiga loodusvarade sektoris on tegeletud peaaegu täielikult ainult vabatahtlike algatuste kaudu, millest kõige silmapaistvam on mäetööstuse läbipaistvuse algatus, millega püütakse parandada teabe läbipaistvust; täheldab siiski, et kuigi mäetööstuse läbipaistvuse algatus on vajalik, ei ole see piisav, et tegeleda korruptsiooni ja altkäemaksude ulatuslikuma probleemiga kaevandustööstuses; märgib samuti, et ÜRO äritegevuse ja inimõiguste raamistik (kaitse, austus, juurdepääs õiguskaitsevahendile) ei ole kaevandustööstuse ja loodusvarade küsimustes veel konkreetne; on sellega seoses arvamusel, et ÜRO äritegevuse ja inimõiguste raamistikku tuleb lisada kaevandustööstust käsitlevad erisätted ja et esimene samm võiks olla nimetada selles küsimuses ÜRO Inimõiguste Nõukogu eriraportöör, kellel on volitused soovituste hindamiseks ja väljatöötamiseks;