I LISA

I. JUHTPÕHIMÕTTED

Kultuurivaldkonna töökava aluseks on järgmised juhtpõhimõtted:

— Kultuuril on sisemine väärtus.

— Kultuur annab panuse kestlikku sotsiaalsesse ja majanduslikku arengusse.

— Kultuuriline ja keeleline mitmekesisus on Euroopa Liidu põhivara ning selle kaitse ja edendamine on Euroopa tasandi kultuuripoliitika keskmes.

— Kultuuriline integreerimine nõuab terviklikku ja horisontaalset lähenemist seadusandlusele, rahastamisele ja sektoriülesele koostööle.

— Liikmesriikide, Euroopa institutsioonide ja kodanikuühiskonna vaheline regulaarne dialoog ning samuti temaatiline koostöö rahvusvaheliste organisatsioonidega loovad koostoime ja viivad paremate tulemusteni.

— Parem juhtimine nõuab selgemaid ülesandeid ja kõikide asjaomaste osalejate kaasamist.

— Nõukogu eesistujariik peab regulaarselt jälgima meetmete rakendamise edenemist.

— Kultuurivaldkonna töökava peab olema paindlik, et saaks reageerida muutuvale poliitilisele keskkonnale.

II. PRIORITEEDID

Nõukogu valib järgmised prioriteedid, pidades silmas nende panust kultuurilisse mitmekesisusse, nende Euroopa lisaväärtust ja vajadust ühistegevuse järele:

A. Kultuuripärandi kestlikkus

B. Sidusus ja heaolu

C. Ökosüsteem, mis toetab kunstnikke, kultuuri- ja loometöötajaid ning Euroopa sisu

D. Sooline võrdõiguslikkus

E. Rahvusvahelised kultuurisuhted

Digitaliseerimine ja kultuurivaldkonna statistika on olulised horisontaalsed küsimused, mida tuleb asjakohaselt arvesse võtta. Digitaliseerimine loob uusi ja uuenduslikke võimalusi kunstile ja kultuurile juurepääsuks, nendega seotud väljenduseks, nende säilitamiseks, levitamiseks ja tarbimiseks. Kultuurivaldkonna statistika toetab tõenduspõhise poliitika kujundamist Euroopa ja riiklikul tasandil. Regulaarne võrreldava ja usaldusväärse kultuurivaldkonna statistika tegemine võimaldab määratleda suundumusi ja kujundada mõistlikku poliitikat.

Lisaks tuleks pöörata erilist tähelepanu prioriteetidevahelisele koostoimele.

A. Kultuuripärandi kestlikkus

Kultuuripärand on nii eelmiste põlvkondade kultuurilise mitmekesisuse väljendus kui ka kestliku kultuurilise, sotsiaalse, keskkonna ja majanduse arengu alus Euroopas. Terviklikust strateegilisest lähenemisviisist saavad kasu sellised keskse tähtsusega valdkonnad nagu säilitamine ja kaitse, teadustegevus, haridustegevus ja teadmiste ülekanne, rahastamine, kaasav juhtimine ja ajakohane tõlgendamine. Euroopa kultuuripärandiaasta 2018 jooksul toimus kõikjal Euroopas suur hulk mitmesuguseid tegevusi. Et selle mõju edasi kestaks, tuleb välja töötada järelmeetmed ja süvalaiendamise tegevused, sealhulgas komisjoni kultuuripärandi tegevuskava. Samuti tuleks arvesse võtta Euroopa aasta riiklike koordinaatorite tööd.

B. Sidusus ja heaolu

Juurdepääs kultuurile ja kultuurielus osalemine edendavad üksikisikute mõjuvõimu, teadlikkust demokraatiast ja sotsiaalset sidusust läbi suhtlemise teiste inimestega ja osalemise ühiskondlikus elus. Digitaliseerimise, vananemise ja ühiskonna kultuurilisest mitmekesisuse tagajärjel muutuv kasutajate käitumine nõuab eri sihtrühmade paremat mõistmist. Vaja on võtta rohkem arvesse selliste konkreetsete rühmade huve ja vajadusi nagu noored, vanemaealised inimesed, puudega inimesed, rändaja taustaga ning vaesuses või materiaalses puuduses elavad inimesed. Digitehnoloogiad soodustavad publikusuhete arendamist ja innovatiivseid osalemisviise. Valdkondadevaheline koostöö muude valdkondadega, nagu haridus, sotsiaalhoolekanne, tervishoid, teadus ja tehnoloogia ning regionaal- ja linnaareng, mõjutab märkimisväärselt sidusust ja heaolu. Erilist tähelepanu tuleks pöörata kultuuri rollile kohalikul tasandil, arhitektuuri ja elukeskkonna kvaliteedile ning kultuuri juhitud sotsiaalinnovatsioonile, mis aitab kaasa linnade ja regioonide arengule kogu ELis.

C. Ökosüsteem, mis toetab kunstnikke, kultuuri- ja loometöötajaid ning Euroopa sisu

Kunstiline vabadus on tihedalt seotud kultuuritöötajate ja -institutsioonide sotsiaalsete ja majanduslike tingimustega. Euroopa kultuuri- ja loomesektorile on omane füüsilisest isikust ettevõtlus, väikesed ja mikroettevõtted ning kultuuriline ja keeleline mitmekesisus. Kunstnikel ning kultuuri- ja loometöötajatel on pigem projektipõhine karjäär ning nad on väga liikuvad, neil on sageli ebaregulaarne ja prognoosimatu sissetulek ning nad teevad elatise teenimiseks mitut erinevat tööd. Innovatsiooni mõjutavad eelkõige üksikisikutest kunstnikud, loomeinimesed ja väikesed kultuuriinstitutsioonid, kelle väärtuse loomine põhineb peamiselt immateriaalsel varal, nagu originaalsed ideed, oskusteave ja loovus. Selleks et suurendada Euroopa konkurentsivõimet ja stimuleerida innovatsiooni, peab Euroopa toetuma oma loome- ja kultuurivarale. Kunstnike ning kultuuri- ja loometöötajate liikuvus, Euroopa sisu levitamine ja tõlkimine, koolitus ja annete arendamine, õiglane tasu ja töötingimused, juurdepääs rahastamisele ja piiriülene koostöö on küsimused, mis pakuvad erilist huvi Euroopa tasandi teadustegevuse ja vahetuse seisukohast.

D. Sooline võrdõiguslikkus

Sooline võrdõiguslikkus on kultuurilise mitmekesisuse alustala. Kultuuril on võtmeroll stereotüüpide vastu astumisel ning ühiskondlike muutuste edendamisel. Läbipõimunud sooline ebavõrdsus on siiski säilinud peaaegu kõigis kultuuri- ja loomevaldkondades. Naiskunstnikel ja kultuuritöötajatel on halvem juurdepääs loome- ja tootmisvahenditele ning neile makstakse üldiselt palju vähem kui meestele ning juhtivatel ja muudel otsuseid tegevatel ametikohtadel ning samuti kunstiturul on nad alaesindatud. Seda ebavõrdset olukorda tuleb teadvustada ning sellega tuleb tegeleda konkreetsete poliitikate ja meetmete abil. Et suurendada teadlikkust poliitilisel ja haldustasandil ning eri sektorite sees, on vaja põhjalikke andmeid ja heade tavade vahetamist.

E. Rahvusvahelised kultuurisuhted

Tuginedes arusaamale, et kultuur on väärtus omaette, peaksid ELi rahvusvahelised kultuurisuhted parandama teadlikkust kultuuri olulisest rollist ning positiivsetest sotsiaal-majanduslikest mõjudest, mis võimaldavad tegeleda oluliste teemade ja väljakutsetega ülemaailmsel tasandil. Vajalik on kohaldada strateegilist järkjärgulist lähenemisviisi rahvusvahelistele kultuurisuhetele, millele järgnevad konkreetsed rakendusmeetmed. Selline lähenemisviis peaks olema alt-üles suunatud perspektiiviga, et julgustada inimestevahelisi kontakte ja edendada kultuuridevahelist dialoogi. Tuleb tagada täielik vastastikune täiendavus liikmesriikide, Euroopa Nõukogu ja UNESCO meetmete vahel.

III. RAKENDAMINE

Nõukogu kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tegema koostööd kultuurivaldkonna töökava prioriteetide osas, mida rakendatakse IV peatükis ja A lisas esitatud dünaamilise jooksva tegevuskava abil. Nõukogu eesistujariik peab jälgima kultuurivaldkonna töökava ning vajaduse korral võib nõukogu seda kohandada lähtudes saavutatud tulemustest ja/või Euroopa tasandi poliitika arengutest.

Iga prioriteetse valdkonna teemasid käsitletakse mitmes etapis, rakendades asjakohaseid töömeetodeid. Iga etappi rakendab kas komisjon, nõukogu, nõukogu eesistujariik või muu huvitatud liikmesriik.

Muuhulgas võib rakendada ka järgmiseid töömeetodeid: avatud koordinatsiooni meetod, ajutised või komisjoni juhitud töörühmad, üksteiselt õppimise tegevused, uuringud, konverentsid, kokkuvõtvad seminarid, Euroopa Kultuuri Foorum, dialoog kodanikuühiskonnaga, katseprojektid, ühisalgatused rahvusvaheliste organisatsioonidega, nõukogu järeldused ning kultuuriministeeriumite ja vajaduse korral teiste ministeeriumite ametnike mitteametlikud kohtumised.

Avatud koordinatsiooni meetodi rühmade liikmesuse ja toimimisega seotud põhimõtted on toodud B lisas.

Liikmesriike ja komisjoni kutsutakse üles levitama laialdaselt kultuurivaldkonna töökava tulemusi ning võtma neid vajaduse korral arvesse Euroopa ja riikliku tasandi poliitika väljatöötamisel.

IV. MEETMED

Seoses II ja III peatükis kirjeldatud prioriteetide ja töömeetoditega võetakse järgmised meetmed.

A. Kultuuripärandi kestlikkus

Teema: Kaasav juhtimine Töömeetodid: Vastastikuse õppimise tegevus, millele järgneb komisjoni korraldatud konverents Põhjendus: Kaasav juhtimine on uuenduslik, inimestekeskne ja tulevikku suunatud lähenemisviis, mis muudab reaalselt seda, kuidas kultuuripärandit hallatakse ja hinnatakse. Avatud koordinatsiooni meetodi töörühma aruande „Kultuuripärandi kaasav juhtimine“ (2016/17) ning Euroopa Kultuuripärandi aasta 2018 järelmeetmena jagavad eksperdid häid tavasid vastastikuse õppimise läbi ning arutavad, kuidas toetada osalusprotsesse. Raamkonventsiooni puhul, mis käsitleb kultuuripärandi väärtust ühiskonnas (Faro konventsioon), tuleb arvesse võtta Euroopa Nõukogu oskusteavet. Kavandatud tulemused: Meetmetega suurendatakse võrgustike loomist ja teadmussiiret asjaomases valdkonnas ning pikemas perspektiivis aidatakse toetada kultuuripärandi kaasavat juhtimist.

Teema: Kliimamuutustega kohanemine Töömeetodid: Avatud koordinatsiooni meetodi töörühm, sealhulgas kaardistamine Põhjendus: Pidades silmas Pariisi kokkulepet (2015) ja ÜRO kestliku arengu 13. eesmärki (kliimameetmed), määratlevad ja vahetavad eksperdid kliimamuutustest mõjutatud ajaloolise keskkonna jaoks sobilikke häid tavasid ning uuenduslikke meetmeid. Jagatakse teavet programmi „Horisont 2020“ teadusprojektide kohta ning vaadatakse läbi ELi meetmed, sealhulgas uuring, mis käsitleb kultuuripärandi kaitset katastroofide eest (2018). Erilist tähelepanu tuleks pöörata ajalooliste hoonete energiatõhususele, kultuurimaastiku kujundamisele ja muutmisele ning pärandi ohutusele äärmuslikes kliimatingimustes. Kavandatud tulemused: Teabe vahetamine suurendab riikide pärandiekspertide teadmisi ning suutlikkust kultuuriväärtuste kestlikkuse valdkonnas. Nende soovitused annavad panuse kliimamuutuste meetmete üle peetavatesse aruteludesse ning nende kavandamisse Euroopa ja riiklikul tasandil.

Teema: Kultuuripärandi sekkumise kvaliteedipõhimõtted Töömeetodid: Eesistujariigi korraldatud seminar ning vastastikuse õppimise tegevus ja asjaomased järelmeetmed Põhjendus: Euroopa Kultuuripärandi aasta 2018 ja avatud koordinatsiooni meetodi töörühma aruande „Oskused, koolitus ja teadmussiire: traditsioonilised ja uued elukutsed kultuuripärandi valdkonnas“ (2017–2018) järelmeetmena vahetavad eksperdid praktilisi näited kultuuripärandi sekkumise kohta ELi vahendite abil. Kuna taastamise ja autentsuse küsimusi ei ole alati nõuetekohaselt analüüsitud, on oluline tagada, et igasuguseid ajaloolise keskkonna muutusi käsitlevad otsused põhinevad tagajärgede nõuetekohasel hindamisel ning nõuetekohasel arusaamisel pärandi väärtusest. Kavandatud tulemused: Eesmärk on töötada välja suunised, millest lähtuda ELi järgmise põlvkonna vahendite puhul, tagades kvaliteedipõhimõtted pärandi säilitamiseks ja hoidmiseks. Eksperdid analüüsivad põhjalikult kvaliteedipõhimõtteid, mida tuleb ajaloolist keskkonda mõjutaval sekkumisel rakendada, ning annavad nende kohta soovitusi.

Teema: Kultuuripärandi alternatiivne rahastamine Töömeetodid: Komisjoni korraldatud seminarid Põhjendus: Kuna riikide kultuuripärandi eelarvele avaldatakse tugevat survet, töötatakse välja alternatiivseid rahastamise allikaid alates avaliku ja erasektori partnerlustest lõpetades loteriide ja annetajatele antavate maksusoodustuste kasutamisega. Selles kontekstis vaadeldakse ka fondide rolli. Kavandatud tulemused: Eesmärk on määratleda kultuuripärandi uued rahastamise allikad ning valdkonnaülesed parimad tavad, et edendada selle majanduslikku keslikkust.

B. Sidusus ja heaolu

Teema: Sotsiaalne ühtekuuluvus Töömeetodid: Avatud koordinatsiooni meetodi töörühma kohtumine, millele järgneb eesistujariigi korraldatud konverents Põhjendus: Pärast avatud koordinatsiooni meetodi töörühma aruande „Kultuuri poolt sotsiaalsesse kaasatusse antava panuse edendamine“ (2017–2018) läbivaatamist antakse avatud koordinatsiooni meetodi töörühmale uued volitused uurida põhjalikumalt konkreetseid erilist huvi pakkuvaid teemasid, näiteks vajadust lisada kultuur kui valdkonnaülene küsimus muu hulgas sotsiaalpoliitika, tervishoiupoliitika ja kohaliku arengu valdkonda. Seejärel korraldatakse konverents saavutatud tulemuste ning saadud kogemuste levitamiseks. Vajaduse korral tuleks hiljem arutada edasisi samme. Kavandatud tulemused: Eesmärk on määratleda valdkonnaülese koostöö parimad tavad, millel on asjaomane sotsiaalne ja majanduslik mõju. Analüüsitakse rahastamise võimalusi programmi „Loov Euroopa“ ja teiste asjaomaste ELi programmide raames.

Teema: Kvaliteetne arhitektuur ja hoonestatud keskkond kõigile Töömeetodid: Avatud koordinatsiooni meetodi töörüma kohtumine, millel järgneb Austria korraldatud konverents ning võimalikud nõukogu järeldused. Põhjendus: Nagu tuletatakse meelde 2018. aasta Davosi deklaratsioonis „Kvaliteetse ehituskultuuriga Euroopa suunas“, on kultuuril keskne roll inimeste kujundatud keskkonnas (mis hõlmab arhitektuuri, kultuuripärandit, avalikku ruumi ja maastikku). Kvaliteetse arhitektuuri loomiseks ja säilitamiseks on vaja uuenduslikke ja kaasavaid protsesse, et arendada integreeritud lähenemist, mis suurendaks kõigi kodanike heaolu. Keskset tähelepanu pööratakse arhitektuurile kui tegevusalale, mis kätkeb endas ühist heaolu loovat kultuuriliste, sotsiaalsete, keskkonna, majanduse ja tehniliste aspektide vahelist õiget tasakaalu. Analüüsitakse valdkonnaülese ja kaasava juhtimise mudeleid, mis suurendavad sotsiaalset kaasatust ja naabruskondade jätkusuutlikku arengut. Kavandatud tulemused: Kogemuste ja edulugude vahetamine aitab kindlaks teha parimaid tavasid. Sünergiaid saab luua struktuurifondide, ELi linnade tegevuskava ja selle uue partnerlusega kultuuri ja kultuuripärandi valdkonnas ning samuti ÜRO kestliku arengu tegevuskavaga aastani 2030 ja OECD projektiga kultuuri-juhitud piirkonna tootlikkuse ja heaolu valdkonnas.

Teema: Digipubliku mõistmine Töömeetodid: Komisjoni juhitud eksperdirühm Põhjendus: Digitehnoloogiad annavad kultuuriorganisatsioonidele võimaluse arendada välja interaktiivseid suhteid eri sihtrühmadega. Et neid võimalusi ära kasutada, peavad organisatsioonid mõistma paremini oma digipublikut. Avatud koordinatsiooni meetodi töörühma aruande (2015–2016) ja nõukogu järelduste (mis käsitlevad kultuuri kättesaadavuse edendamist digivahendite kaudu, keskendudes publiku arendamisele (2017)) järelmeetmena vaatab komisjoni juhitud ekspertrühm läbi uuenduslikud vahendid ja töötab välja juhised digipublikuga seotud andmete kogumiseks ja haldamiseks. Kavandatud tulemused: Vabatahtlikud suunised peaksid olema inspiratsiooniallikaks kultuuriorganisatsioonidele ja aitama neil kohanduda pidevalt muutuva digikeskkonnaga. Suuremal määral kasutajale suunatud teenustega süvendavad organisatsioonid suhteid oma praeguste sihtrühmadega ja jõuavad ka uuteni.

Teema: Noor loomepõlvkond Töömeetodid: Eesistujariigi korraldatud konverents ning võimalikud nõukogu järeldused, järelmeetmeid arutatakse Põhjendus: Varajane kokkupuude kunsti ja kultuuriga edendab loomeoskuste ja kriitilise mõtlemise arendamist. Digitaliseerimine kujundab uusi kultuurile juurdepääsu mudeleid, isiklikku ümbertõlgendamist ja eneseväljendust, tekitades noortes inimestes suurt huvi ning kaasates neid aktiivse sihtrühmana. Üha enam on vaja veelgi strateegilisemat lähenemisviisi noorte osalemisele kultuuris, et toetada nende loovust ning arendada oskusi, mis on olulised nende tulevase töölesobivuse, kodanikuaktiivsuse ja sotsiaalse kaasatuse jaoks. Kavandatud tulemused: Poliitikasoovituste eesmärk on noorte loovuse ning innovatsioonipotentsiaali toetamine digiajastul.

Teema: Kodanikuaktiivsus, väärtused ja demokraatia Töömeetodid: Eesistujariigi korraldatud konverents, millele järgneb uuring Põhjendus: Kunsti- ja kultuuritegevuses osalemine arendab kodanikuaktiivsust, avatust, uudishimu ja kriitilist mõtlemist ning seeläbi tugevdab demokraatiat. Uuringus vaadeldakse kultuuri mõju nendele aspektidele ning kogutakse näiteid. Tuleb kavandada koostööd Euroopa Nõukoguga ning analüüsida tema kultuuri ja demokraatia näitajate raamistiku kohaldatavust ELi kontekstis. Kavandatud tulemused: Uuring annab panuse tõenduspõhistesse poliitikameetmetesse ning suurendab teadlikkust kultuuri tähtsusest ühiskonna ja demokraatia jaoks.

C. Ökosüsteem, mis toetab kunstnikke, kultuuri- ja loometöötajaid ning Euroopa sisu

Teema: Kunstnike, kultuuri- ja loometöötajate staatus ja töötingimused Töömeetodid: Uuring, millele järgneb avatud koordinatsiooni meetodi töörühma kohtumine Põhjendus: Uuring peaks vaatlema karjäärivõimalusi, sealhulgas ettevõtlust, sissetuleku liiki, turu mõju, juurdepääsu rahastamisele, sotsiaalkindlustust ja piiriülest liikuvust. Järelmeetmena peaks avatud koordinatsiooni meetodi töörühm analüüsima tulemusi, vahetama liikmesriikide häid tavasid ja töötama välja poliitikasoovitused. Kavandatud tulemused: Eesmärk on parandada teadmisi kunstnike, kultuuri- ja loometöötajate töötingimuste kohta Euroopas ning saada poliitikaalaseid nõuandeid soodsa keskkonna kujundamiseks.

Teema: Kunstiline vabadus Töömeetodid: Komisjoni korraldatud seminar, millele võib järgneda konverents koos teiste asjaomaste ELi asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. Põhjendus: ELi põhiõiguste harta ja UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni kohaselt on kunstiline vabadus demokraatlikes ühiskondades kesksel kohal. Kunst võib aidata ületada rassi, usutunnistuse, soo, vanuse, kodakondsuse, kultuuri ja identiteediga seotud tõkkeid, tekitades diskursuse nihke ning seades kahtluse alla üldlevinud narratiivid ja seisukohad. Arutlusele tulevad kunstilise vabaduse arengud ja väljakutsed. Kavandatud tulemused: Eesmärk on arutada konkreetseid kõnealuses küsimuses saadud kogemusi, et suurendada teadlikkust teema asjakohasuse kohta.

Teema: Audiovisuaalvaldkonna ühistoodang Töömeetodid: Eesistujariigi korraldatud konverents ning võimalikud nõukogu järeldused, millele järgneb avatud koordinatsiooni meetodi töörühma koosolek Põhjendus: Vastavalt Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskuse teabele on Euroopa ühistoodanguna valminud filmidel kolm korda rohkem kinovaatajaid kui riiklikel filmidel. Ühistootmine aitab Euroopa tööstusel jõuda kaugemale, tugevdades oma positsiooni Euroopas ja rahvusvahelistel võtmeturgudel. Riiklikud fondid ja Euroopa programmid (nagu „Loov Euroopa“ allprogramm MEDIA ja EURIMAGES) pööravad nii mängufilmide kui ka teletoodangu puhul järjest suuremat tähelepanu ühistootmise potentsiaalile, sealhulgas kahepoolne ühistootmine ja ühine arendustegevus Euroopa riikidega ning ühistootmine riikidega väljastpoolt Euroopat. Seda potentsiaali tuleks samuti uurida seoses erinevate sihtrühmadeni jõudmisega. Kavandatud tulemused: Ühistootmise ergutamiseks töötatakse välja poliitikasoovitused ja ühistootmise stiimulid õigusraamistikes ning audiovisuaalsed toetusskeemid.

Teema: Muusikavaldkonna mitmekesisus ja konkurentsivõime Töömeetodid: Eesistujariigi korraldatud konverentsid, komisjoni korraldatud seminarid ja võimalikud nõukogu järeldused Põhjendus: Digiüleminek, täpsemalt muusika voogedastuse tekkimine ning suurenenud konkurents ülemaailmsete osalejatega on viinud põhjalike muutusteni viisis, kuidas muusikat luuakse, toodetakse, esitatakse, levitatakse, tarbitakse ja sellega tulu teenitakse. Lähtudes „Muusika liigutab Euroopat“ kontekstis läbiviidavatest tegevustest vahetavad eksperdid teavet avalike poliitikate kohta, millega edendada muusikute liikuvust ning kohaliku repertuaari levikut Euroopas ja sellest väljaspool. Kavandatud tulemused: Eesmärk on kindlaks määrata valdkonnaülesed parimad tavad ning arutada sobivaid poliitikameetmeid Euroopa ja riiklikul tasandil

Teema: Mitmekeelsus ja tõlkimine Töömeetodid: Avatud koordinatsiooni meetodi töörühma kohtumine, millele järgneb eesistujariigi korraldatud konverents Põhjendus: Mitmekeelses keskkonnas on tõlkimine võti, mis annab Euroopa sisule parema juurdepääsu. Et saaks tugineda Euroopa keelelisele mitmekesisusele kui väärtusele ning edendada paremat Euroopa tööde levikut, hinnatakse olemasolevaid mehhanisme, mis toetavad tõlkimist Euroopa ja riiklikul tasandil. Kuna digitaliseerimisel on suur mõju keelelisele mitmekesisusele ja tõlkija elukutsele, arutatakse ka selles valdkonna inimeste asjaomaseid vajadusi. Kavandatud tulemused: Eksperdid vahetavad raamatute ja kirjastamise ning teiste kultuuri- ja loomevaldkondadega seotud tõlkimise toetamise parimaid tavasid ning soovitavad konkreetseid meetmeid, mida võtta programmi „Loova Euroopa“ raames, et edendada keelelist mitmekesisust ja teoste levitamist.

Teema: Rahastamine ja innovatsioon Töömeetodid: Kultuuriministrite mitteametlik kohtumine, millele järgnevad kokkuvõtete tegemise seminarid, mida korraldab komisjon Põhjendus: Avatud koordinatsiooni meetodi töörühma aruannete „Kultuuri- ja loomesektori rahastamisele juurdepääsu kohta“ (2014–2015) ja „Kultuuri- ja loomesektori ettevõtlusalase ja innovatsioonipotentsiaali arendamine“ (2016–2017) ning samuti nõukogu järelduste (milles käsitletakse kultuuri- ja loomevaldkonna koostoimet muude valdkondadega stimuleerimaks innovatsiooni, majandusliku jätkusuutlikkuse ja sotsiaalset kaasatust(2015)) järelmeetmena on vaja teha kokkuvõtteid, et hinnata nende soovituste rakendamist. Kavandatud tulemused: Eksperdid vaatavad üle seni rakendatu ja arutavad Euroopa tasandi tulevase töö meetmeid.

D. Sooline võrdõiguslikkus

Teema: Sooline võrdõiguslikkus kultuuri- ja loomevaldkonnas Töömeetodid: Kaardistamine ning avatud koordinatsiooni meetodi töörühma koosolek, millele järgnevad võimalikud nõukogu järeldused Põhjendus: Euroopa Komisjoni läbiviidud kaardistamine vaatleb naiskunstnike ja kultuuritöötajate olukorda (nt võitlust stereotüüpide ja seksuaalse ahistamise vastu, juurdepääsu vahenditele, esindatust otsustamist nõudvatel ametikohtadel, tasu). Samaaegselt vahetavad liikmesriigid teavet riiklike tingimuste ja heade tavade kohta. Avatud koordinatsiooni meetodi töörühm määratleb peamised takistused ja soovitab konkreetseid meetmeid. Järgmise sammuna võib nõukogu võtta vastu järeldused, milles keskendutakse valitud eesmärkidele ja meetmetele. Kavandatud tulemused: Eesmärk on suurendada teadlikkust soolise võrdõiguslikkuse kohta kultuuri- ja loomevaldkonnas poliitilisel, haldus- ja praktilisel tasandil ning pakkuda välja konkreetseid meetmeid programmi „Loov Euroopa“ raames.

E. Rahvusvahelised kultuurisuhted