SISUKORD

1. Perioodil 2000–2006 heakskiidetud projektide rahastamise kava täitmine aastal 2010 ning projektide lõpetamine 1

2. Majanduskeskkond ja tingimuste kehtestamine 6

3. Auditid ja finantskorrektsioonid 6

4. Liikmesriikide teatatud eiramised 9

5. Hindamine 10

6. Teave ja avalikustamine 11

Käesolev aruanne on esitatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1164/1994 artikli 14 lõikega 1 ning selles käsitletakse Ühtekuuluvusfondist rahastatavate, perioodil 2000–2006 heaks kiidetud projektide elluviimist 2010. aastal ja ka endiste ISPA projektide rakendamist asjaomastes liikmesriikides, sealhulgas Bulgaarias ja Rumeenias. Esitatav teave piirdub aastatega 2000–2006, sest määruses (EÜ) nr 1084/2006, millega asutatakse Ühtekuuluvusfond ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1164/1994, ei nõuta Ühtekuuluvusfondi tegevuse aastaaruande esitamist perioodi 2007–2013 kohta.

Seega käsitletakse aruandes Ühtekuuluvusfondi tegevust viieteistkümnes abi saanud liikmesriigis; 2006. aasta lõpu seisuga kolmeteistkümnes liikmesriigis, s.t Kreekas, Hispaanias, Portugalis, Küprosel, Tšehhi Vabariigis, Eestis, Ungaris, Lätis, Leedus, Maltal, Poolas, Slovakkias ja Sloveenias ning lisaks veel aastatel 2000–2006 heakskiidetud endisi ISPA projekte Bulgaarias ja Rumeenias, mis ühinesid Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007. Seevastu ei ole Iirimaa majanduskasvu tõttu alates 2004. aasta 1. jaanuarist enam abikõlblik. Siiski tuleb käimasolevad Ühtekuuluvusfondi projektid lõpule viia.

Käesoleva aruandega kaasnevas komisjoni talituste töödokumendis on esitatud üksikasjad iga liikmesriigi perioodil 2000–2006 heakskiidetud projektide rakendamise kohta 2010. aastal.

1. PERIOODIL 2000–2006 HEAKSKIIDETUD PROJEKTIDE RAHASTAMISE KAVA TÄITMINE AASTAL 2010 NING PROJEKTIDE LÕPETAMINE

Ühtekuuluvusfondist abi saamiseks kõlblikud riigid võib jagada kolme rühma: neli liikmesriiki, kes olid abikõlblikud alates programmiperioodi 2000–2006 algusest (Kreeka, Hispaania, Iirimaa ja Portugal), kümnest liikmesriigist koosnev rühm, mis ühines ELiga 2004. aasta mais (Küpros, Tšehhi Vabariik, Eesti, Ungari, Läti, Leedu, Malta, Poola, Slovakkia, Sloveenia) ning kaks liikmesriiki (Rumeenia ja Bulgaaria), kes ühinesid Euroopa Liiduga 2007. aasta jaanuaris.

1.1 Kulude abikõlblikkuse tähtaja pikendamine

Dokumendis „Suunised Ühtekuuluvusfondi programmiperioodi 2000–2006 projektide ja varasemate ISPA projektide lõpetamiseks”[1] on osutatud kulude abikõlblikkuse tähtajale, mis on sätestatud igas rahalise abi andmise otsuses. Vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttele ja eelmistele suunistele, mis regionaalpoliitika peadirektoraat saatis liikmesriikidele 9. märtsil 2005, ei kehtesta komisjon Ühtekuuluvusfondi projektide puhul üldiselt hilisemat abikõlblikkusperioodi lõpptähtaega kui 31. detsember 2010.

2010. aasta aprillis võttis komisjon Euroopa majanduse elavdamise kava raames ühe meetmena vastu dokumendi „Suunised Ühtekuuluvusfondi programmiperioodi 2000–2006 projektidesse muudatuste tegemiseks”[2]. Muudatustes oli sätestatud, et põhjendatud asjaoludel võib komisjon otsustada abikõlblikkuse tähtaega pikendada. Komisjon võttis arvesse, et 2004. aasta järel heaks kiidetud projektid võivad olla mõjutatud nõudest pakkuda riigisisest avaõiguslikku või erasektori kaasrahastamist, või abi saajate võimest esialgsest ajakavast kinni pidada. Komisjon jõudis selgusele, et sellised projektid olid oma rakendamise keskel või isegi alles alguses, kui kriis majandust tabas.

Projektide puhul, mis kiideti esmakordselt heaks komisjoni otsusega pärast 1. jaanuari 2004, võib komisjon nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral pikendada abikõlblikkuse tähtaega 31. detsembrini 2011. Kui lisaks on tegemist projektiga, milles Ühtekuuluvusfondi panus on üle 100 miljoni euro, võib abikõlblikkuse tähtaega pikendada 31. detsembrini 2012.

Abikõlblikkuse perioodi pikendamine nimetatud kuupäevadest kaugemale on lubatud ainult nõuetekohaselt põhjendatud eriolukordade puhul (nt haldus- või õigusmenetlused, mis projekti peatasid, vääramatu jõu sekkumine, mis mõjutas oluliselt Ühtekuuluvusfondi toetatava projekti rakendamist, või komisjonile omistatavad ilmsed vead).

Asjaomased liikmesriigid võtsid hästi vastu projektide lõpetamise suuniste muutmise ning komisjon usub, et see aitab kaasa 2000.–2006. aasta Ühtekuuluvusfondi projektide tõhusamale ja tulemuslikumale rakendamisele. Selle tulemusena palusid mitmed liikmesriigid abikõlblikkuse tähtaja pikendamist mitmekümne Ühtekuuluvusfondi projekti puhul 2010. aastal, mis tähendab, et nende projektide rakendamine jätkuks 2011. või 2012. aasta lõpuni.

1.2 Ajavahemikul 2000–2006 heakskiidetud projektidele 2010. aastal tehtud väljamaksed

Üldiselt oli ajavahemiku 2000–2006 Ühtekuuluvusfondi projektide (ja endiste ISPA projektide) lõppmakseid vähem kui algselt oodati. Lõppmaksete taotluste puhul tuleb põhjalikult analüüsida lõpetamisdokumente ning sõltuvalt nende täielikkusest ja kvaliteedist võib lõppmakse toimuda hiljem kui algselt kavandatud. 2010. aasta esialgne eelarve programmiperioodi 2000–2006 Ühtekuuluvusfondi projektide rahastamiseks oli 2 500 miljonit eurot. Assigneeringute ülekandmise tõttu kujunes lõplikuks eelarveks 2 321 miljonit eurot. Olemasolevate vahendite ja makseteks vajaliku summa vahe katmiseks tehti ülekanne Ühtekuuluvusfondi programmiperioodi 2007–2013 eelarvereale. Ajavahemiku 2000–2006 kasutada olnud assigneeringud summas 2 321 miljonit eurot kasutati täies ulatuse ära 2010. aasta lõpuks. See on vähem kui 2009. aastal (2 777 miljonit), mis näitab, et Ühtekuuluvusfondi projektide rakendustsükkel on jõudnud lõppetappi.

Endiste ISPA eelarveridade puhul oli 2010. aastaks algselt ettenähtud summa 560 miljonit eurot. Septembris (üldise ülekandmismenetluse käigus) vähendati assigneeringuid 184 miljoni euro võrra. Pärast täiendavaid ülekandeid 2010. aasta detsembris moodustasid lõplikud assigneeringud 368 miljonit eurot. Kasutadaolevad assigneeringud rakendati täielikult.

Tabelis 1 on esitatud Ühtekuuluvusfondi ja endistele ISPA projektidele tehtud maksed 2010. aastal (kaasa arvatud tehniline abi)

Tabel 1. Ühtekuuluvusfondi ja endiste ISPA projektidega seotud maksete tegemine aastal 2010 (eurodes)

Maksete assigneeringud | Algne | Muudatused | Lõppsumma | Täitmine |

Ühtekuuluvusfond | 2 500 000 000 | -179 383 717 | 2 320 616 283 | 2 320 616 283 |

Endised ISPA projektid | 560 000 000 | -191 878 478 | 368 121 522 | 368 121 522 |

KOKKU | 3 060 000 000 | -371 262 195 | 2 688 737 805 | 2 688 737 805 |

Tabelis 2 on esitatud 2010. aastal tehtud väljamaksed liikmesriikide ja sektorite kaupa. Peamised toetust saavad riigid on EL 4-s Hispaania, EL 10-s Poola ning EL 2-s Rumeenia. 2010. aastal olid maksed suuremad kui 2009. aastal järgmiste riikide puhul: Poola (+108 miljonit eurot ehk 13 % rohkem kui 2009. aastal), Slovakkia (+14 miljonit eurot ehk 29 % rohkem kui 2009. aastal).

Tabel 2. 2010. aastal Ühtekuuluvusfondi ja endiste ISPA projektidega seotud maksed liikmesriikide ja sektorite kaupa

Hispaania | 12 884 382 648 | 11 128 639 199 | 86,4% | 1 755 743 450 | 13,6% |

Iirimaa | 625 755 407 | 580 710 223 | 92,8% | 45 045 184 | 7,2% |

Portugal | 3 482 652 576 | 2 979 319 277 | 85,5% | 503 333 299 | 14,5% |

Tšehhi | 1 226 218 717 | 1 061 982 697 | 86,6% | 164 236 020 | 13,4% |

Eesti | 425 431 731 | 368 686 651 | 86,7% | 56 745 080 | 13,3% |

Ungari | 1 481 998 333 | 1 075 837 677 | 72,6% | 406 160 656 | 27,4% |

Läti | 713 737 155 | 578 052 034 | 81,0% | 135 685 121 | 19,0% |

Leedu | 825 210 750,63 | 691 544 300 | 83,8% | 133 666 450 | 16,2% |

Malta | 21 966 289 | 17 573 031 | 80,0% | 4 393 258 | 20,0% |

Poola | 5 634 539 614 | 4 652 759 522 | 82,6% | 981 780 092 | 17,4% |

Slovakkia | 765 689 903 | 646 665 528 | 84,5% | 119 024 375 | 15,5% |

Sloveenia | 254 129 012 | 214 745 183 | 84,5% | 39 383 829 | 15,5% |

Rumeenia | 2 035 838 573 | 1 550 268 645 | 76,1% | 485 569 928 | 23,9% |

Eesti | 37 | 21 | 1 | 129 290 305 | 16 |

Kreeka | 124 | 58 | 8 | 1 298 010 305 | 66 |

Hispaania | 407 | 164 | 57 | 4 272 630 917 | 243 |

Iirimaa | 10 | 4 | 0 | 357 368 796 | 6 |

Küpros | 2 | 0 | 0 | 0 | 2 |

Läti | 46 | 19 | 9 | 143 251 895 | 27 |

Leedu | 51 | 16 | 1 | 171 791 687 | 35 |

Ungari | 47 | 12 | 1 | 34 389 692 | 35 |

Malta | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 |

Poola | 130 | 6 | 0 | 68 915 348 | 124 |

Portugal | 109 | 36 | 6 | 825 206 357 | 73 |

Sloveenia | 28 | 13 | 3 | 81 180 871 | 15 |

Slovakkia | 39 | 11 | 3 | 145 781 900 | 28 |

Rumeenia | 63 | 6 | 4 | 15 776 582 | 57 |

Küpros | EI | EI |

Tšehhi | EI | 6 814 711 | 6 814 711 | EI |

Eesti | EI | EI |

Kreeka | EI | 31 141 | -157 142 | -126 001 | EI |

Hispaania | EI | 115 666 | 21 006 031 | 21 121 697 | EI |

Ungari | EI | JAH – Transpordisektor |

Iirimaa | EI | 627 640 | 627 640 | EI |

Läti | EI | 506 270 | 506 270 | EI |

Leedu | EI | 30 177 | 30 177 | EI |

Malta | EI | EI |

Poola | EI | 111 246 392 | 111 246 392 | EI |

Portugal | EI | 12 925 561 | 12 925 561 | EI |

Rumeenia | EI | 1 728 070 | 1 728 070 | EI |

Sloveenia | EI | EI |

Slovakkia | EI | 1 668 163 | 1 668 163 | EI |

Küpros | 0 |

Tšehhi | 10 | 5 900 612 | 17,07% | 467 210 | 5,14% |

Eesti | 0 |

Kreeka | 16 | 8 011 028 | 23,18% | 18 046 | 0,2% |

Hispaania | 8 | 6 661 294 | 19,27% | 5 779 950 | 63,59% |

Ungari | 3 | 1 748 494 | 5,06% | 1 748 494 | 19,24% |

Iirimaa | 3 | 1 627 701 | 4.71% | 0 |

Läti | 2 | 120 155 | 0,35% | 0 |

Leedu | 7 | 5 055 374 | 14,63% | 626 036 | 6,89% |

Malta | 0 |

Poola | 15 | 939 617 | 2,72% | 0 |

Portugal | 11 | 4 372 226 | 12,65% | 321 775 | 3,54% |

Rumeenia | 0 |

Sloveenia | 0 |

Slovakkia | 1 | 127 985 | 0,37% | 127 985 | 1,41% |

KOKKU | 76 |34 564 486 |100 |9 089 496 |100 | |

5. HINDAMINE

Komisjon teostab järelhindamist tihedas koostöös liikmesriikide ja korraldusasutustega. Viimane Ühtekuuluvusfondi järelhindamine algatati 2009. aastal, et uurida kõiki ajavahemikus 2000–2006 toimunud Ühtekuuluvusfondi ja endisi ISPA projekte, ning lõpparuanne peaks valmima 2012. aasta jaanuaris. Järelhindamise käigus hinnatakse Ühtekuuluvusfondi ja ISPA osa i) ELi transpordisüsteemi arendamisel ja ii) liidu õigustikuga ettenähtud tingimuste saavutamisel keskkonna valdkonnas ning iii) ISPA osa ELi struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide programmide kasutamiseks valmistumises. Osana üldisest Ühtekuuluvusfondi järelhindamisest teostati transpordi- ja keskkonnaprojektide valimi tasuvusanalüüs, et saada õppetunde järgmiste programmiperioodide jaoks.

Transporditaristu järelhindamise esimesed tulemused näitavad, et Ühtekuuluvusfondist kaasrahastati 1281 km uusi maanteid ja 3176 km maanteede rekonstrueerimist (kokku 4457 km maanteid). Raudteesektor sai Ühtekuuluvusfondist abi 2010 km uute raudteede rajamiseks ja 3840 km raudteede rekonstrueerimiseks (kokku 5350 km raudteid).

6. TEAVE JA AVALIKUSTAMINE

Alates 1. jaanuarist 2007 tegeleb Ühtekuuluvusfondi küsimustega fondide koordineerimiskomitee (COCOF, loodud määruse (EÜ) nr 1083/2006 kohaselt).

COCOFi koosolekutel arutati mitmeid Ühtekuuluvusfondiga seotud küsimusi. Need olid järgmised:

- Regionaalpoliitika peadirektoraat teavitas ettepanekust abikõlblikkuse tähtaega paindlikumaks muuta (fondide koordinatsioonikomitee 33. ja 34. koosolek Brüsselis, 28. jaanuaril 2010 ja 10. märtsil 2010);

- Regionaalpoliitika peadirektoraat teavitas liikmesriike, et on vastu võetud muudatused dokumendile „Suunised Ühtekuuluvusfondi programmiperioodi 2000–2006 projektide ja endiste ISPA projektide lõpetamiseks” (aprill 2010).

- Regionaalpoliitika peadirektoraat pidas arutelu läbivaadatud juhiste üle seoses komisjoni otsuste muutmisega, mis on tehtud Ühtekuuluvusfondi projektidesse muudetud määruse (EÜ) nr 1164/1994 alusel (fondide koordinatsioonikomitee 38. koosolek Brüsselis, 22. septembril 2010).

- Regionaalpoliitika peadirektoraat esitas 24. septembril 2010 lõpliku versiooni COCOFi märgukirjast 08/0007/03 „Läbivaadatud juhised seoses komisjoni otsuste muutmisega, mis on tehtud Ühtekuuluvusfondi projektidesse muudetud määruse (EÜ) nr 1164/1994 alusel”, mis on avaldatud kolmes komisjoni töökeeles (fondide koordinatsioonikomitee 39. koosolek Brüsselis ja Monsis, 20. ja 21 oktoobril 2010).

2010. aastal jätkas regionaalpoliitika peadirektoraat põhjalikku aruandlust Ühtekuuluvusfondi kohta oma iga-aastases tegevusaruandes[4] ning andmete avaldamist suuremate projektide kohta, kaasa arvatud nende kohta, mida on Ühtekuuluvusfond rahastanud ajavahemikel 2000–2006 ja 2007–2013. Paljude selliste projektide andmed on kättesaadavad INFOREGIO veebilehe päringute andmebaasist. Ühtekuuluvusfondi projektid on esindatud ka eriväljaandes, milles on esitatud 150 näidet projektide kohta, mida Euroopa regionaalpoliitika raames on rahastatud.

[1] „Suunised Ühtekuuluvusfondi programmiperioodi 2000–2006 projektide ja varasemate ISPA projektide lõpetamiseks”, SEK(2008)415, 4. aprill 2008.

[2] „Suunised Ühtekuuluvusfondi programmiperioodi 2000–2006 projektidesse muudatuste tegemiseks”, SEK(2010)0405, 19. aprill 2010.

[3] Määrus (EÜ) nr 2185/1996, EÜT L 292, 15 oktoober 1996, lk 2.

[4] Avaldatud veebisaidil http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm