Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega kehtestatakse Euroopa Liidu nimel Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooniga loodud ühiskomitees võetav seisukoht seoses selle töökorra vastuvõtmisega /* COM/2014/0193 final - 2014/0105 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooniga[1] (edaspidi „konventsioon”) on kehtestatud konventsiooniosaliste vahel sõlmitud asjakohaste lepingute alusel kaubastatavate kaupade päritolu käsitlevad sätted. Konventsiooni artikliga 3 on moodustatud ühiskomitee, kus on esindatud kõik kõnealuse konventsiooni osalised ja mis võtab vastu oma töökorra. Nõukogu otsuse 2013/94/EL[2] artikli 3 kohaselt esindab ELi ühiskomitees Euroopa Komisjon. Seisukoha, mille EL võtab ühiskomitees selle töökorra vastuvõtmisel, kehtestab nõukogu. 2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE Liikmesriike teavitati töökorra kavandist tolliseadustiku komitee päritolu osakonna koosolekul, mis toimus 15. ja 16. juulil 2013. Konventsiooniosalistega konsulteeriti Euroopa – Vahemere piirkonna töörühma koosolekutel 30. ja 31. oktoobril 2012 ning 14. ja 15. mail 2013; mitteametlik arutelu töökorra kavandi üle lõpetati konventsiooni ühiskomitee esimesel koosolekul 29. oktoobril 2013. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Õiguslik alus nõukogu otsuse vastuvõtmiseks on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimeses lõigus koostoimes artikli 218 lõikega 9. Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. Kavandatav vahend: nõukogu otsus. 2014/0105 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega kehtestatakse Euroopa Liidu nimel Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooniga loodud ühiskomitees võetav seisukoht seoses selle töökorra vastuvõtmisega EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9, võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikku konventsiooni[3], võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlik konventsioon (edaspidi „konventsioon”) jõustus 1. detsembril 2012. (2) Konventsiooni artikli 3 lõikega 1 moodustati ühiskomitee, kus on esindatud kõik konventsiooni osalised. (3) Nõukogu otsuse 2013/94/EL[4] artikli 3 kohaselt esindab ELi ühiskomitees Euroopa Komisjon. (4) Konventsiooni artikli 3 lõike 4 kohaselt määrab ühiskomitee ise kindlaks oma töökorra. (5) Liidu seisukoht ühiskomitees peaks olema hääletada töökorra vastuvõtmise poolt, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu nimel Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni ühiskomitees võetav seisukoht seoses selle töökorra vastuvõtmisega põhineb käesolevale otsusele lisatud töökorra kavandil. Liidu esindajad ühiskomitees võivad otsustada teha nimetatud otsuse eelnõus väiksemaid muudatusi ilma nõukogu täiendava otsuseta. Artikkel 2 Pärast vastuvõtmist avaldatakse ühiskomitee otsus Euroopa Liidu Teatajas. Artikkel 3 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja [1] ELT L 54, 26.2.2013, lk 4. [2] ELT L 54, 26.2.2013, lk 3. [3] ELT L 54, 26.2.2013, lk 4. [4] Nõukogu otsus 2013/94/EL, 26. märts 2012, Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni sõlmimise kohta (ELT L 54, 26.2.2013, lk 3). Eelnõu: Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni ühiskomitee otsus nr 1/2014, milles käsitletakse ühiskomitee töökorra vastuvõtmist ÜHISKOMITEE, võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikku konventsiooni, eelkõige selle artiklit 3, ning arvestades järgmist: (1) Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlik konventsioon (edaspidi „konventsioon”) jõustus 1. detsembril 2012. (2) Konventsiooni artikli 3 lõikega 1 moodustati ühiskomitee, kus on esindatud kõik konventsiooni osalised. (3) Konventsiooni artikli 3 lõike 4 kohaselt määrab ühiskomitee ise kindlaks oma töökorra, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Ainus artikkel Käesolevaga võetakse vastu Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni ühiskomitee töökord, mis on sätestatud käesoleva otsuse lisas. Brüssel, Ühiskomitee nimel eesistuja Lisa Ühiskomitee töökord, mis on kehtestatud Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooniga Artikkel 1 Koosseis 1. Ühiskomitee (edaspidi „komitee”) koosneb järgmistest esindajatest: – Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (edaspidi „konventsioon”) artikli 1 lõikes 3 osutatud osalised, kelle suhtes konventsioon on jõustunud, ja – need konventsiooniosalised, kes on konventsiooni artikli 5 lõike 6 kohaselt konventsiooniga lõplikult ühinenud (edaspidi „konventsiooniosalised, kelle suhtes konventsioon on jõustunud”). Konventsiooniosalistel, kelle suhtes konventsioon on jõustunud, on hääleõigus. Igal konventsiooniosalisel on üks hääl. 2. Konventsiooni artikli 1 lõikes 3 osutatud konventsiooniosalistel, kelle suhtes konventsioon ei ole veel jõustunud, ja kolmandatel riikidel, kelle komitee on artikli 5 lõike 9 kohaselt kutsunud konventsiooniga ühinema, on komitees vaatlejastaatus. Neil konventsiooniosalistel (edaspidi „vaatlejastaatuses konventsiooniosalised”) ei ole hääleõigust. Nad võivad siiski aktiivselt osaleda komitee arutlusfoorumil ja esitada ettepanekuid. 3. Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA), Agadiri lepingu ja Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingu (CEFTA) sekretariaatidel on samuti komitees vaatlejastaatus. Vajaduse korral võib komitee juhtumipõhiselt kutsuda lisavaatlejaid, kui ükski konventsiooniosaline ei ole selle vastu. Esimeses ja teises lõigus osutatud vaatlejatel ei ole hääleõigust, kuid nad võivad siiski aktiivselt osaleda komitee arutlusfoorumil ja esitada ettepanekuid. 4. Enne komitee iga koosolekut teatavad lõigetes 1 ja 3 osutatud komiteeliikmed (edaspidi „komiteeliikmed”) sekretariaadile kirjalikult oma delegatsiooni koosseisu. Delegaatide arv on üldjuhul piiratud kolmega delegatsiooni kohta. Igast muudatusest delegatsiooni koosseisus teatatakse sekretariaadile kirjalikult hiljemalt seitse kalendripäeva enne koosolekut. Artikkel 2 Eesistuja Komitee eesistujaks on Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) esindaja. Artikkel 3 Sekretariaat Komisjon tegutseb komitee sekretariaadina ja vajaduse korral artikli 13 kohaselt loodud allkomiteede ja töörühmade sekretariaadina. Artikkel 4 Kirjavahetus 1. Komiteele saadetavad kirjad adresseeritakse komisjonile, üldjuhul elektrooniliselt, märkega suunata need edasi komitee eesistujale. 2. Komitee liikmetele saadetavad kirjad edastab neile sekretariaat, üldjuhul elektrooniliselt. Artikkel 5 Koosolekud 1. Komitee koosoleku kutsub eesistuja kokku omal algatusel või mõne konventsiooniosalise taotluse põhjal. 2. Koosolekud toimuvad Brüsselis või, kui ükski konventsiooniosaline ei ole vastu, mis tahes muus kohas. 3. Eesistuja teeb kõik võimaliku, et vältida koosoleku kokkukutsumist mis tahes konventsiooniosalise riigipühade ajal. Selleks teatavad konventsiooniosalised soovi korral sekretariaadile iga kalendriaasta lõpul oma ametlike riigipühade kuupäevad. 4. Koosolekukutsed saadetakse kõigile komitee liikmetele vähemalt üks kuu enne koosolekut. 5. Juhul kui komitee ei otsusta teisiti, on selle koosolekud kinnised. Artikkel 6 Päevakord 1. Eesistuja koostab iga koosoleku esialgse päevakorra. 2. Esialgne päevakord saadetakse kõigile komitee liikmetele hiljemalt üks kuu enne koosolekut. 3. Täiendavaid punkte võib lisada päevakorra põhipunktidena, kui need esitatakse eesistujale hiljemalt 15 kalendripäeva enne koosoleku toimumist. Täiendavaid punkte võib esialgsesse päevakorda lisada muude küsimuste all, kui seda taotletakse enne päevakorra vastuvõtmist. 4. Komitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses, kui ükski konventsiooniosaline ei ole vastu. Artikkel 7 Koosoleku protokoll 1. Eesistuja vastutab kõigi koosolekute protokollimise eest. Protokolli märgitakse iga päevakorrapunkti kohta komitee soovitused ja järeldused ning protokolli lisadesse koosolekul esitatud dokumendid ja osalejate nimekiri. 2. Eesistuja saadab protokolli kavandi komitee liikmetele viivitamata, kuid mitte hiljem kui üks kuu pärast koosolekut. Kui komitee liikmetel on märkusi protokolli kavandi kohta, saadavad nad need eesistujale kirjalikult hiljemalt üks kuu pärast seda, kui see neile välja saadeti. Lahkarvamuste korral arutab küsimust komitee. Lahkarvamuse püsimise korral esitatakse asjaomased märkused lõpliku protokolli lisas. Artikkel 8 Rakendamine ja vaidluste lahendamine 1. Konventsiooniosalised, kelle suhtes konventsioon on jõustunud, vahetavad arvamusi konventsiooni kohaldamise ja rakendamise käigus saadud kogemuste ja ettetulnud probleemide kohta. 2. Konventsiooni I liite artikli 33 kohaselt otsib komitee konventsiooni tõlgendamisega seotud vaidluste korral kõigile vastuvõetavat lahendust. Artikkel 9 Konventsiooni haldamine 1. Konventsiooniosalised, kelle suhtes konventsioon on jõustunud, teatavad komiteele vabakaubanduslepingutest, mille nad on üksteisega sõlminud ja mis viitavad konventsioonile, ning teatavad sekretariaadile kuupäeva, millest alates kohaldatakse konventsiooni nende vabakaubanduslepingute suhtes. Sekretariaat astub vajalikke samme Euroopa Liidu Teatajas selliste teatiste avaldamiseks, mis viitavad kumulatsiooni kohaldamiseks vajalike nõuete täitmisele. 2. Konventsiooniosalised, kelle suhtes konventsioon on jõustunud, teatavad komiteele konventsiooniosaliste vahelistes vabakaubanduslepingutes tehtud kõigist muudatustest, mis võivad mõjutada diagonaalse kumulatsiooni kohaldamise tingimusi. Artikkel 10 Uute konventsiooniosaliste ühinemine 1. Komitee kaalub kolmandate riikide kirjalikke ühinemistaotlusi, mille esitab konventsiooni hoidja, üldjuhul koosolekul, mis järgneb konkreetse taotluse saamisele. 2. Komitee kaalub, kas ühineva konventsiooniosalise ja muude konventsiooniosaliste vahel vabakaubanduslepingute sõlmimise ajaks on vaja ette näha üleminekukord, seda eelkõige selleks, et vältida ebakindlust ühineva konventsiooniosalisega seotud kumulatsiooni osas. Artikkel 11 Konventsiooni ja töökorra muudatused 1. Komitee töökord võidakse läbi vaadata iga sellise konventsiooniosalise taotluse põhjal, kelle suhtes konventsioon on jõustunud. 2. Kui asjaomased konventsiooniosalised muudavad konventsiooni II liites kajastatud mis tahes erisätet või kui kaks konventsiooniosalist võtavad sellise erisätte vastu, siis esitavad viimased selle muudatuse sekretariaadile. 3. Sekretariaat edastab komitee poolt vastu võetud konventsiooni muudatused, sealhulgas selle lisade muudatused, konventsiooni hoidjale ja konventsiooniosalistele. Artikkel 12 Otsused ja soovitused 1. Otsused ja soovitused võetakse vastu nende konventsiooniosaliste hääletamise põhjal, kelle suhtes konventsioon on jõustunud ja kes on komitee koosolekul isiklikult kohal või esindatud. Kvoorum on vähemalt kaks kolmandikku konventsiooniosalistest, kelle suhtes konventsioon on jõustunud. Hääletamisest hoidumine ei takista komiteed vastu võtmast otsuseid, mis nõuavad ühehäälsust. Konventsiooniosaline, kelle suhtes konventsioon on jõustunud, võib esindada maksimaalselt üht muudest konventsiooniosalistest, kelle suhtes konventsioon on jõustunud. Konventsiooniosaline, keda esindatakse, teavitab eesistujat sellest kirjalikult enne koosolekut. Konventsiooniosalised, kelle suhtes konventsioon on jõustunud, suhtuvad vaatlejastaatuses konventsiooniosaliste esitatud arvamustesse suurima tähelepanuga. 2. Komitee otsused ja soovitused nummerdatakse, neile märgitakse vastuvõtmise kuupäev ja teemale viitav pealkiri. 3. Iga konventsiooniosaline võib avaldada komitee poolt vastu võetud otsused ja soovitused oma riigi ametlikus häälekandjas oma ametlikus keeles / ametlikes keeltes ja vastavate riiklike eeskirjade kohaselt. 4. Kui asi on kiireloomuline ja koosolekut ei ole võimalik kokku kutsuda, võib komitee vastu võtta otsuseid või anda soovitusi kirjaliku menetluse teel, kui konventsiooniosalised, kelle suhtes konventsioon on jõustunud, on nii kokku leppinud. Sellise kirjaliku menetluse suhtes kohaldatakse lõiget 1. Eesistuja võib kasutada kirjalikku menetlust komitee heakskiidu saamiseks ennekõike juhul, kui otsuse eelnõu või soovituse projekti on komitee koosolekul eelnevalt juba arutatud. Sellisel juhul saadab eesistuja kavandatud eelnõu või soovituse heakskiidu saamiseks laiali, kehtestades asja kiireloomulisusest lähtuvalt tähtaja märkuste ja seisukohtade esitamiseks. Konventsiooniosalised, kelle suhtes konventsioon on jõustunud, teatavad ettenähtud tähtaja jooksul sekretariaadile, kas nad on asjaomase otsuse või soovituse vastuvõtmisega nõus või mitte. Kui konventsiooniosaline, kelle suhtes konventsioon on jõustunud, ei väljenda enne kõnealuse tähtaja möödumist vastuseisu otsuse eelnõule või soovituse projektile, loetakse kavandatud otsus või soovitus tema poolt vaikimisi heakskiidetuks. Eesistuja teavitab kõiki konventsiooniosalisi kirjaliku menetluse tulemustest viivitamata, kuid mitte hiljem kui 14 kalendripäeva pärast tähtaja möödumist. Artikkel 13 Allkomiteed ja töörühmad 1. Konventsiooni artikli 3 lõike 5 kohaselt loodud allkomitee või töörühm võib anda soovitusi, valmistada ette otsuseid ja täita muid ülesandeid, mis komitee on talle delegeerinud. 2. Allkomiteed ja töörühmad annavad komiteele oma tegevusest korrapäraselt aru ning teevad seda vähemalt kuu aega enne komitee iga koosolekut. 3. Artikli 1 lõikes 3 osutatud vaatlejastaatuses konventsiooniosalised ja vaatlejad võivad samasuguses vaatlejastaatuses osaleda kõigis allkomiteedes või töörühmades. Artikkel 14 Ametlik keel 1. Komitee ametlikud töökeeled on inglise ja prantsuse keel. 2. Komiteele esitatud otsuste eelnõud koostatakse inglise ja prantsuse keeles. Artikkel 15 Jõustumine Komitee töökord jõustub selle vastuvõtmise päeval.