EUROOPA KOMISJON Brüssel,16.5.2022 COM(2022) 213 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE ühise eraldisfondi kohta 2021. aastal {SWD(2022) 143 final}



Sisukord SISSEJUHATUS 1.I OSA 1.1.Ühise eraldisfondi roll 1.2.Ühise eraldisfondi struktuur ja eraldised 1.3.Peamised vahe-eesmärgid 2021. aastal 1.4.Ühise eraldisfondi finantsaruanded 31. detsembri 2021. aasta seisuga 1.5.Tagatiste realiseerimise nõuded ja maksenõuded 1.6.Tegelik eraldiste määr 2.II OSA 2.1.Investeerimisstrateegia 2.2.Portfelli struktuur ja näitajad 2.3.Ühise eraldisfondi tulemuslikkus 2021. aastal 3.III OSA 3.1.Investeerimiskeskkonna mitmekesistamine 3.2.Keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimistegurite kaasamine ühise eraldisfondi võrdlusalusesse 3.3.Järeldused





SISSEJUHATUS Käesolev aruanne on esimene ühist eraldisfondi käsitlev aastaaruanne, milles vaadeldakse ajavahemikku 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021. Ühises eraldisfondis hoitakse eraldisi, millega kaitstakse ELi eelarvet kahjude eest, mis võivad tekkida seoses tehingutega, mida toetatakse ELi eri õigusaktidega kehtestatud rahastamisvahenditest, eelarvelistest tagatistest või kolmandatele riikidele antavast finantsabist. Ühine eraldisfond moodustati 2021. aasta jaanuaris. 2021. aasta lõpus oli selle turuväärtus 12,31 miljardit eurot, mis teeb sellest ülekaalukalt suurima otseselt komisjoni hallatava portfelli. Ühine eraldisfond on kapitalireserv, millest võetakse vahendeid, et katta täielikult ja kohe kõik rahastamisvahenditest, eelarvelistest tagatistest ja ettenähtud laenuprogrammidest tulenevad vajalikud vahendite väljavoolud ja tagatiste realiseerimise nõuded. Selleks et ühist eraldisfondi saaks kasutada sellise realiseerimise jaoks usaldusväärse puhvrina, hallatakse seda viisil, mis peaks vähemalt püüdma kapitali säilitamise poole fondi investeerimisperioodi jooksul (9 aastat). Makromajanduslik volatiilsus, mis mõjutas negatiivselt fondi tulemusi 2021. aastal, tekitab uusi probleeme selle eesmärgi saavutamisel lühiajalises perspektiivis. Käesolevas aruandes antakse ülevaade ühise eraldisfondi toimimisega seotud peamistest arengusuundadest 2021. aastal, esitatakse selle finants- ja investeerimisnäitajad valitsevas turuolukorras ning kirjeldatakse tulevikku suunatud meetmeid, mida komisjon kavatseb võtta fondi esimesest tegevusaastast saadud kogemuste põhjal. Selles keskendutakse varahalduse aspektidele; tingimuslikke kohustusi käsitletakse aruandes finantsmääruse artikli 250 alusel.



Aruanne koosneb kolmest osast –I osas esitatakse ühise eraldisfondi roll ja struktuur ning selle toimimisega seotud peamised arengusuunad 2021. aastal. Samuti esitatakse selles ülevaade tagatiste ja tehingute realiseerimisest ning teave tegeliku eraldiste määra taseme kohta. –II osas keskendutakse portfelli koosseisule, riskiprofiilile ja tulemuslikkusele võrdlusaluse taustal 2021. aastal, samuti selle keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimiseesmärkide täitmisele. Selles kirjeldatakse ka turukeskkonda ja suundumusi, mis kujundasid fondi tulemuslikkust 2021. aastal. –III osas tutvustatakse fondi esimesel tegevusaastal saadud kogemusi ja kirjeldatakse meetmeid, mida komisjon kavatseb võtta, et tagada ühise eraldisfondi väärtuse kaitse ja kasvuvõimalused pikemas perspektiivis.



1.I OSA 1.1.Ühise eraldisfondi roll Praeguse mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) ajal peab ELi eelarve reageerima keskkonna-, strateegilistele ja sotsiaal-majanduslikele probleemidele. Eelarvelised tagatised on osutunud toimivaks vahendiks, mille abil mitmekordistati avaliku sektori piiratud rahastuse poliitilist mõju juba eelmise mitmeaastase finantsraamistiku ajal ning komisjon on laiendanud nende kasutamist investeeringute toetamiseks. See loogika on aluseks niisugustele algatustele nagu Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) ja programm „InvestEU“. Tagatiste kasutamist on laiendatud naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi määrusega ettenähtud välistegevuse tagatise raames Euroopa Kestliku Arengu Fond+-i (EFSD+) kaudu ka välistegevuse valdkonda. Välistegevuse tagatis koosneb tagatistest ja investeeringuteks mõeldud tagatud laenudest ning makromajanduslikust finantsabist ühinemiseelsetes, naaber- ja muudes riikides.

2020. aasta lõpus kattis ELi eelarve tingimuslikke kohustusi ligikaudu 63 miljardi euro ulatuses seoses EFSI, Euroopa Kestliku Arengu Fondi (EFSD) ja välislaenude andmise volituse raames antud tagatistega. Praeguse mitmeaastase finantsraamistiku raames peaks eelarveliste tagatiste kasutamine veelgi suurenema muu hulgas programmi „InvestEU“ kaudu, millega luuakse 26,2 miljardi euro ulatuses tingimuslikke kohustusi, et toetada investeeringuid, millega aidatakse kaasa liidu sisepoliitika eesmärkide saavutamisele. Ühine eraldisfond loodi selleks, et hallata ELi eelarvest kättesaadavaks tehtud finantskohustustele eraldatud vahendeid, et neid saaks vabastada, kui see on vajalik kohustuste täitmata jätmisest tulenevate kahjude katmiseks. Ühise eraldisfondi näol on tegemist suure varakogumiga, mida komisjon saab kasutada, et katta kiiresti vajalik vahendite väljavool ja tagatiste realiseerimine. See on jagatud mitmeks osaks, mis vastavad asjaomaste rahastamisvahendite ja programmide finantskohustustele. Finantsmääruse X jaotise kohaselt on komisjonile kui ühise eraldisfondi valitsejale pandud eriline vastutus ühise eraldisfondi loomise, selle investeerimisstrateegia määratlemise ja usaldusväärse juhtimise järelevalve eest. 1.2.Ühise eraldisfondi struktuur ja eraldised Ühine eraldisfond on loodud ja toimib ühtse organisatsioonisisese ühisportfellina, millel on ühtne investeerimisstrateegia ning mis seisab muudest komisjoni hallatavatest portfellidest eraldi. Saadud kasum reinvesteeritakse. Ühise eraldisfondi vahendeid kajastatakse eri osades, et jälgida mitmesuguste rahastamises osalevate vahenditega seotud summasid. See on vajalik tagamaks, et vastavale rahastamisvahendile eraldatakse nende osa vahenditest ja mis tahes tulu või kahju, mis on proportsionaalne võlgnetava varaga. Kohustuste täitmata jätmisega seotud kulud määratakse vastavatesse osadesse. Kui üks ühise eraldisfondi osa on ammendatud, võib teise osa ajutiselt kasutusele võtta ja hiljem selle vahendeid täiendada. 31. detsembril 2021 koosnes ühine eraldisfond neljast osast (EFSI, EFSD, GFEA ja InvestEU). 2021. aastal sai see netomakseid 12,44 miljardi euro väärtuses. 31. detsembri 2021. aasta seisuga oli ringluses olevate osakute turuväärtus 12,31 miljardit eurot, mis võrdub netovara väärtusega. Aastatel 2022–2030 peaks ühine eraldisfond saama rahastamises osalevatest vahenditest täiendavalt 19,3 miljardit eurot vahendeid, seejuures on iga-aastane vahendite sissevool 1–3 miljardit eurot. Seda vahendite sissevoolu võib tasakaalustada vahendite väljavool tagatiste realiseerimise nõuetele vastamiseks ja rahastamiskõlblike kulude katmiseks. Ühise eraldisfondi maht peaks 2026.–2027. aastaks olema üle 20 miljardi euro. Portfelli arengut on üksikasjalikumalt kirjeldatud käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis. 1.3.Peamised vahe-eesmärgid 2021. aastal Pärast varahalduse suuniste vastuvõtmist kehtestas komisjon kiiresti kõik õiguslikud, halduslikud ja tehnilised kokkulepped, sealhulgas kontode loomine, investeerimisstrateegia kindlaksmääramine, võrdlusaluse ja riskipiirangute kindlaksmääramine. Ühine eraldisfond hakkas toimima 1. jaanuaril 2021 EFSI tagatisfondi portfelli ümberpaigutamisega. Esimesed vahendite sissevoolud mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 vahenditest laekusid 30. juunil 2021 InvestEU eraldiste esimese osamaksega. 1. augustil 2021 paigutati EFSD ja välistegevuse tagatisfondi eraldised sujuvalt ümber ühisesse eraldisfondi. Välistegevuse tagatisfondi portfelli ümberpaigutamine oli keerukas toiming, mis nõudis sujuvat kooskõlastamist selle eelmise valitseja, Euroopa Investeerimispangaga. Ühise eraldisfondi tehniline ja operatiivne taristu on nüüdseks hästi välja kujunenud ja läbi katsetatud. See on valmis täiendavateks toetusteks ja uute osade avamiseks, kui rahastamises osalevatest vahenditest paigutatakse eraldised ümber. 1.4.Ühise eraldisfondi finantsaruanded 31. detsembri 2021. aasta seisuga Ühisel eraldisfondil oli 31. detsembri 2021. aasta seisuga netovarasid 12,31 miljardit eurot. Praeguse investeerimisstrateegia kohaselt (vt punkt 2.1) moodustasid peamised varad väärtpaberiportfelli, mis investeeris peamiselt investeerimisjärgu võlakirjadesse (riigivõlakirjad, SSA, ettevõtete võlakirjad, finantsvõlakirjad), mis liigitati õiglases väärtuses läbi üle- või puudujäägi (11,27 miljardit eurot), ning raha ja raha ekvivalendid (1,03 miljardit eurot). 2021. aasta tulemiaruande kohaselt oli ühise eraldisfondi majandustulemus aasta lõpus –133,3 miljonit eurot. Ühise eraldisfondi tulemuslikkust ja makromajanduslikku konteksti käsitletakse täpsemalt kahes järgmises osas. Rohkem teavet finantsaruannete kohta on esitatud käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis. 1.5.Tagatiste realiseerimise nõuded ja maksenõuded Tagatiste realiseerimise ja maksenõuete likviidsuse juhtimine põhineb likviidsuspuhvri kontseptsioonil, nagu on sätestatud varahalduse suunistes. Likviidsuspuhver koosneb komisjoni keskkassas hoitava raha piiratud reservist, et katta ühise eraldisfondi rahastamises osalevate vahendite eeldatavad eelseisvad raha väljavoolud. Puhvri 165 miljoni euro suurusest kogusummast maksti 2021. aastal välja 73,5 miljonit eurot. Likviidsuspuhvri jääk oli 2021. aasta lõpus 91,5 miljonit eurot. Need 2021. aasta nõuded ühise eraldisfondi eraldistele seoses vastavate eelarveliste tagatistega ja muud nõuded ühise eraldisfondi osades hoitavate vahendite kohta võib kokku võtta järgmiselt:

·EFSD tagatise raames ei ole nõudeid esitatud; ·välislaenude andmise volituse alusel maksti välja 66,5 miljoni euro ulatuses tagatise realiseerimise nõudeid. Lisandusid väikesed tegevuskulud, mis jäid veidi alla 0,1 miljoni euro; ·EFSI tagatise netotarbimine oli 6,9 miljonit eurot, sealhulgas omakapitali investeeringute portfellide positiivse netoväärtuse korrigeerimine 7,6 miljoni euro ulatuses, välisvaluuta riskipositsioonide maandamisega seotud 11,1 miljoni euro suurune raha väljavool, 0,9 miljoni euro suurune raha väljavool VKEde komponendi tagatise realiseerimise nõude eest ja 2,5 miljoni euro suurused kulud. 1.6.Tegelik eraldiste määr Iga ühise eraldisfondi osa sisaldab ELi eelarvest eraldatud varasid, mida hoitakse vastavast eelarvelise tagatise vahendist tulenevate tingimuslike kohustuste katteks. Need eraldised moodustavad teatava protsendi tingimuslikest kohustustest, nagu on ette nähtud seadusandlikus aktis. Mitte kõigi ühise eraldisfondi osade puhul ei teki samal ajal sama intensiivsusega tagatise realiseerimise nõudeid. Selline eri osadele esitatavate nõuete ajaline ja mahuline hajutamine võimaldab vähendada ühise eraldisfondi eraldiste kogusummat (kõikide osade puhul) allapoole summat, mis tuleneks eraldi arvutamise korral eri osade eraldiste liitmisest. Sellist hajutamise mõju tunnistatakse finantsmääruse artiklis 213, mis võimaldab komisjonil kehtestada tegeliku eraldiste määra, mis on madalam kui eraldi arvutatud eraldiste lihtsast liitmisest tulenev määr. Tegelik eraldiste määr kajastab ühise eraldisfondi osade kogueraldiste osakaalu fondis pärast hajutamise mõju. Tegelikku eraldiste määra väljendatakse protsentides, mille alampiir on 95 % ja mis arvutatakse järgmise suhtena: ·ühise eraldisfondi raha ja raha ekvivalentide summa, mis on vajalik tagatise realiseerimise nõuete täitmiseks, ja ·raha ja raha ekvivalentide kogusumma, mida igas tagatisfondis nõutaks tagatise realiseerimise nõuete täitmiseks, kui vahendeid hoitakse ja hallatakse eraldi. Tegelik eraldiste määr arvutatakse igal aastal eri osade eeldatavate nõuete korrelatsiooniga seotud tähelepanekute põhjal ja seda kohaldatakse ainult ühise eraldisfondi selliste vahendite suhtes, mis on ette nähtud tagatise realiseerimise nõuete maksmiseks ühe aasta jooksul. Komisjon seisis 2021. aastal esimest korda tegeliku eraldiste määra arvutamisel silmitsi asjaoluga, et EFSI oli 2021. aasta esimesel poolel ühise eraldisfondi ainus aktiivne osa ja aasta jooksul ülekaalukalt suurim ühise eraldisfondi vahend. See kõrvaldab osadevahelise hajutamise võimalused. Sellest tulenevalt määrati 2021. aastaks tegelikuks eraldiste määraks 100 %.



2.II OSA 2.1.Investeerimisstrateegia Varahalduse suunistes on sätestatud, et fond peaks tagama suure usaldusväärsusega kapitali säilitamise oma investeerimisperioodi jooksul. Selle eesmärgi saavutamiseks rakendatakse ühtset investeerimispoliitikat, mis põhineb võrdlusalusel/võrdlusportfellil, mis kajastab riskitaset, mida ühine eraldisfond on valmis kandma. Varahalduse suunistes on sätestatud üldpõhimõtted, millest juhindutakse võrdlusportfelli koostamisel, tuginedes asjakohastele võlakirjaturu tootluse indeksitele. Selline võrdlusanalüüs suunab ühise eraldisfondi portfellis hoitavate varade valikut. Sellest lähtuvalt juhindutakse igapäevastes varade valiku otsustes selgest võrdlusest, mis vähendab portfelli puhul liiga suure riski võtmise ohtu. Just see investeerimispoliitika ja võrdlusanalüüs on aluseks portfelli varade praegusele koosseisule ja sellest tulenevale riski-/tuluprofiilile. Eelkõige on suurem osa ühisest eraldisfondist (ja varasemad portfellid, mis on fondi ümber paigutatud EFSIst ja EFSDst) siiani piirdunud investeeringutega eurodes ja USA dollarites nomineeritud investeerimisjärgu krediidireitingu fikseeritud tulumääraga väärtpaberitega (võlakirjad), mille on emiteerinud ELi liikmesriigid, rahvusvahelised finantseerimisasutused või riigi tasandist madalama tasandi asutused, pangad, äriühingud, samuti hüpoteegiga tagatud võlakirjadega (pandikirjad).



Juhtimisstruktuur Komisjon on loonud ühise eraldisfondi jaoks varahalduse juhtimise, mis põhineb varahalduse parimatel tavadel ja võrdlusel sarnaste institutsioonidega. Varahalduse raamistik hõlmab järgmisi peamisi osalejaid: Fondi valitseja otsused, mille peaarvepidaja on heaks kiitnud, põhinevad põhjalikul ettevalmistustööl, mida korraldab varahaldusnõukogu ja selle allüksused (riski- ja investeerimiskomiteed), mis esitavad kinnitamiseks ettepaneku tegevussuundade kohta. ·ühise eraldisfondi valitseja võtab lõpliku vastutuse otsuste eest, mis on seotud eraldisfondi varade haldamisega, samuti muude komisjoni hallatavate või Euroopa Investeerimispangale edasi antud portfellidega. Selle ülesande on komisjon delegeerinud eelarve peadirektoraadi peadirektorile; ·peaarvepidaja teostab sõltumatut kontrolli ja järelevalvet ühise eraldisfondi varahaldusega seotud tegevuse üle. Lisaks kehtestab peaarvepidaja menetlused, mida kohaldatakse tulu- ja kulutoimingute ning varade ja kohustuste raamatupidamisarvestuse suhtes; ·vastavuskontrolli spetsialist teeb sõltumatut kontrolli kokkulepitud menetluste järgimise üle ning annab nõu uutes või olulistes õiguslikes või menetlusküsimustes. 2.2.Portfelli struktuur ja näitajad

Ühise eraldisfondi portfell on aasta lõpus fikseeritud tulumääraga võlakirjade liikide poolest hästi hajutatud. Lisaks tagavad hajutatuse ka muus valuutas kui eurodes (USD) nomineeritud väärtpaberid, milleks on USA riigivõlakirjad ja teiste USA emitentide võlakirjad (nt riigiüleste emitentide võlakirjad, muud riigi või asutuste võlakirjad), ning raha. Muus valuutas kui eurodes nomineeritud väärtpaberitest tulenevat välisvaluutakasumit või -kahjumit tasakaalustavad suures osas riskimaandusena kasutatavate välisvaluuta tuletisinstrumentide vastupidised muutused. Omatava vara krediidikvaliteet Ühise eraldisfondi portfelli krediidikvaliteet on kõrge, keskmine reiting on A–, mis viitab madalale makseviivituse tõenäosusele (0,07 % üheaastase perioodi jooksul). Üle 26,8 % portfelli turuväärtusest on investeeritud AAA väärtpaberitesse, mis on kõrgeima kvaliteediga, ning ülejäänu on kogu investeerimisjärgu krediidireitingu skaala ulatuses hästi jaotatud. Ainult 2,3 % portfellist on investeerimisjärgust madalama reitinguga ja see on seotud Kreeka valitsemissektori võlakirjadega, mille tähtaeg on alla ühe aasta. Samuti on portfellis 8,2 % raha või raha ekvivalente. Eespool nimetatud AAA kategooria (26,8 %) hõlmab ka näiteks väärtpabereid, mille on emiteerinud selliste riikide nagu Saksamaa, Madalmaade ja USA valitsus, riigiülesed emitendid, nagu Euroopa Investeerimispank, Euroopa stabiilsusmehhanism, sellised asutused nagu KfW, ja pandikirju, mille on emiteerinud silmapaistvad finantseerimisasutused. USA dollarites nomineeritud investeeringud (nt USA riigivõlakirjad) moodustasid 31. detsembri 2021. aasta seisuga 5,1 % portfelli turuväärtusest. USA dollarites nomineeritud investeeringute valuutarisk maandati forvardlepingutega.



Portfelli likviidsuse näitajad Ligikaudu 26 % portfellist koosneb alla üheaastase tähtajaga võlakirjadest, ujuva intressimääraga võlakirjadest ja lühiajalistest rahaturuinstrumentidest ja rahast, mis tagavad portfellile täiendava likviidsuspuhvri. See tähendab, et portfellil on head võimalused reageerida tagatise realiseerimise nõuetele. Orienteeritus keskkonna-, sotsiaalsetele ja juhtimiseesmärkidele Keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimiseesmärkidega kooskõlas olevate võlakirjade osakaal oli 2021. aasta lõpus 13,4 %, 2020. aasta lõpus oli see 9,5 %. Seda tugevat keskendumist keskkonna-, sotsiaalsetele ja juhtimiseesmärkidele arendati ennetava lähenemisviisi abil, millega eelistati investeeringuid keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimiseesmärkidega kooskõlas olevatesse võlakirjadesse muude võlakirjade ees. 22,9 %-l keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimiseesmärkidega kooskõlas olevatest varadest oli AAA krediidireiting, samas kui madalaima krediidireitinguga varaklass (BBB–) vastas 0,2 %-le. III jaos selgitatakse lähemalt, kuidas komisjon kavatseb tugevdada ühise eraldisfondi uues investeerimisstrateegias orienteeritust keskkonna-, sotsiaalsetele ja juhtimiseesmärkidele. 2.3.Ühise eraldisfondi tulemuslikkus 2021. aastal Nagu eespool selgitatud, on ühine eraldisfond likviidne ja hästi hajutatud võlakirjade portfell. Kuigi investeerimine üksnes kõrge reitinguga võlainstrumentidesse on komisjoni portfelle aja jooksul hästi teeninud, saavutas see oma piirid 2021. aastal, mil lõppes pikk rahapoliitika lõdvendamise periood. Ühise eraldisfondi kasutuselevõtu esimene aasta langes kokku fikseeritud tulumääraga investeeringute jaoks erakordselt probleemse turukeskkonnaga, mis avaldas negatiivset mõju fondi väärtpaberite hindamisele. 2021. aasta oli võlakirjaturgudel alates 1999. aastast halvim aasta, mil ülemaailmsed võlakirjaturuindeksid ja eurodes nomineeritud võlakirjade turuindeksid vähenesid vastavalt 4,7 % ja 2,85 %. See oli tingitud suuremast inflatsioonist, mis ajendas turu ootusi, et keskpangad karmistavad rahapoliitikat. Sellest tulenevalt mõjutas see negatiivselt ka ühise eraldisfondi tootlust, kuigi see oli kooskõlas võrdlusalusega ja ületas oluliselt võlakirjaturu laiemat arengut. Neid muutusi turukeskkonnas ja nende mõju võlakirjade investeerimistulule kirjeldatakse lühidalt allpool. Euroopa ja USA tulukõverate märgatav tõus 2021. aastal selgitab ühise eraldisfondi negatiivset absoluuttootlust aasta arvestuses (–1,17 %). See tulem on kooskõlas ühise eraldisfondi võrdlusaluse aastatootlusega (–1,13 %).

Turusuundumused 2021. aastal 2021. aasta turusuundumustes domineerisid pandeemia, vaktsineerimiskampaaniad ja majanduse üldine jõuline taastumine, millega kaasnesid siiski kasvav inflatsioonisurve ja geopoliitiline ebastabiilsus. Valitsused ja keskpangad järgisid 2021. aastal väga toetavat poliitikat, kuid tulevikku suunatud ootused poliitikasuuna suhtes muutusid aasta jooksul, eelkõige inflatsiooni tõttu, mis osutus oodatust palju kiiremaks. Energiahindade pideva tõusu ja tarneahela ulatuslike kitsaskohtade tõttu jõudis inflatsioon aasta lõpu poole mitme aastakümne kõrgpunktini (5 % Euroopas ja 7 % USAs). Vastuseks muutusid keskpanga teatised ja eelkommunikatsioon aasta jooksul ning turuosalised liigutasid intressimäärade tõusu ootusi järk-järgult varasemaks. Kui nakkuste ja piirangute pidevalt muutuv olukord hoidis turu volatiilsuse kõrgel tasemel, siis suurem inflatsioon koos rangema rahapoliitika ootustega suurendas võlakirjade tootluse üldist tõususuundumust. Võlakirjade hinnad langesid pöördvõrdeliselt tootlusega ja seega kannatas hindamine oluliselt. Seda süvendas veelgi asjaolu, et võlakirjade tootlus ei sisalda peaaegu üldse tulupuhvrit, võttes arvesse kõrge kvaliteediga ja likviidsete väärtpaberite, millesse ühisest eraldisfondist on investeeritud, madalat ja enamasti negatiivset tootlust. Ühise eraldisfondi võrdlusaluse tootlust 2021. aastal (–1,13 %) mõjutas negatiivselt ka tulukõverate ülespoole liikumine. Selle tulu jääb eeldatava tootluse piiresse. Nagu III jaos on käsitletud, peaks ühise eraldisfondi võrdlusaluse läbivaatamine 2022. aastal hõlmama uusi varaklasse ja parandama ühise eraldisfondi võrdlusaluse oodatavat tootlust pikas perspektiivis.