ET Euroopa Liidu Teataja C 182/60

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Silmitsi naftaprobleemidega”

(2009/C 182/13)

Pearaportöör: Frederic Adrian OSBORN

21. novembril 2008 otsustas Euroopa Parlament vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Silmitsi naftaprobleemidega”.

Komitee juhatus tegi 12. novembril 2008 käesoleva arvamuse ettevalmistamise ülesandeks transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioonile.

Arvestades töö kiireloomulisust, määras komitee täiskogu 450. istungjärgul 14.–15. jaanuaril 2009 (14. jaanuari istungil) pearaportööriks Frederic Adrian OSBORN ja võttis vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 140, vastu hääletas 6, erapooletuks jäi 2.

1. Kokkuvõte ja järeldused

1.1 Kaks kriitilist tegurit, mis kujundavad naftatööstuse tulevikku järgmistel kümnenditel, on järgmised:

— kliimamuutuse kiirenemine, mille peamiseks põhjuseks on fossiilkütuste põletamise tõttu kasvavad CO2 heitmed;

— ülemaailmsete varude piiratus ning järk-järgult kasvavad tehnilised ja poliitilised raskused järelejäänud varudele turvalise ja hõlpsa juurdepääsu saamisel.

1.2 Nende kahe teguri koostoimimise tõttu muutub olukord maailmas üha ebastabiilsemaks, sest suurenevad süsinikdioksiidi heitmed põhjustavad kliimamuutuse kiirenemist ja kasvav naftatarbimine viib meid lähemale punktile, kus varustuse piiratus võib tekitada kriitilisi puudujääke ja häireid majanduses.

1.3 Ainus edukas viis kliimamuutusega seotud kriisi vältimiseks on kiiresti muuta maailmamajanduse energiabaasi selliselt, et kaotada praegune ülemäärane sõltuvus fossiilkütuste põletamisest. Ülemaailmne naftanõudluse kasv peab lähiaastatel peatuma ja sajandi keskpaigaks peab naftanõudlus olema järk-järgult vähenenud praegusega võrreldes märksa madalamale tasemele. Eriti kiireloomuline on selle küsimuse lahendamine Euroopa jaoks, mis on äärmiselt sõltuv nafta importimisest.

1.4 Uusi naftaallikaid jääb järjest vähemaks ning nendega kaasnevad sageli poliitilised ja keskkonnaprobleemid. Kui sõltuvust naftast õnnestub vähendada, muutub elu maailmas tervikuna (ja eriti Euroopas) palju kindlamaks ja turvalisemaks.

1.5 Euroopa naftanõudlust tuleks 2050. aastaks vähendada vähemalt 50 % ja ilmselt veel palju enam.

1.6 Turg ei suuda energiabaasi ise vajalikul määral muuta.

1.7 Teiste energiaallikatega võrreldes nafta (ja teiste fossiilkütuste) hinna tõstmiseks rakendatavatel rahalistel meetmetel (1) – süsinikdioksiidi või naftamaksude kohaldamisel ning süsinikdioksiidi heitkoguste lubadega kauplemisel – on oluline roll ning neid tuleks edasi arendada. Ent vaja läheb ka teisi meetmeid, mis on sektorite lõikes erinevad.

1.8 Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemi arendamisel tuleks kehtestada süsinikdioksiidi hinna alampiir, et anda turule suurem kindlustunne. Seda alampiiri tuleks järgmisel kolmel kümnendil stabiilselt ülespoole tõsta, et tagada järk-järgult kasvav turusurve kõikidele ettevõtjatele fossiilkütuste asemel teiste energialiikide kasutuselevõtuks.

1.9 Transpordisektoris on vaja järgmisi põhilisi muutusi:

— linnade ja muude asulate planeerimine selliselt, et maksimaalselt vähendada sõiduks kuluvat aega ja sõitude arvu;

— lennukite, laevade, rongide ja kõikide maanteesõidukite energiatõhususe järjepidev suurendamine ja süsinikdioksiidi heitmete vähendamine;

— Järgmiste alternatiivide eelistamine: — raudteetranspordi eelistamine lennutranspordile; — ühistranspordi eelistamine eratranspordile; — elektrimootoriga või vesinikkütusega sõitvate sõidukite eelistamine sisepõlemismootoriga sõidukitele; — jalgrattaga sõitmine ja jalgsi liikumine kõikjal, kus võimalik.

1.10 Elumajades ja muudes hoonetes tuleb nafta (ja teiste fossiilkütuste) kasutamine kütmiseks, jahutamiseks ja toiduvalmistamiseks järk-järgult asendada keskkonnasõbralikest allikatest saadud elektriga.

1.11 Energiatootmisel tuleb taastuvenergiaallikate kasutamist laiendada nii kiiresti kui võimalik. Kuna fossiilkütused jäävad energia tootmisel siiski paratamatult peamisteks kütusteks veel paljudeks aastateks, on eluliselt oluline võimalikult kiiresti töötada välja ja rakendada süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogiad. Nafta kasutamine energia tootmiseks peaks vähenema; kui naftat siiski kasutatakse, tuleb rakendada süsinikdioksiidi kogumise tehnoloogiat, nagu seda tehakse kivisöe puhul.

1.12 Mõnedes riikides võivad vähem süsinikdioksiidi heitmeid tekitavale majandusele üleminekut hõlbustada uue põlvkonna tuumaelektrijaamad. Ent sellesse sektorisse investeerimisel ei või ressursse ja poliitilist tähelepanu kõrvale juhtida taastuvenergiaallikate arendamiselt.

1.13 Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on asunud juhtima poliitika pööramist õiges suunas kõikides nendes küsimustes, ent liikuda tuleks veelgi edasi ja seda tuleks teha kiiremini. Samasugust pühendumist tuleb nõuda ka teistelt arenenud riikidelt ja märkimisväärsel hulgal rahalisi vahendeid tuleb suunata sarnaste jõupingutuste edendamiseks arenguriikides.

1.14 Kodanikuühiskond tuleb kaasata laialdasemalt ja süstemaatilisemalt teadlikkuse tõstmise ja vajalike muutuste teadvustamise protsessi, pidades silmas eriti neid muutusi, mis mõjutavad elustiili ja käitumist.

1.15 Kogu maailma naftatööstuse ees seisab tulevikus kaks väljakutset:

— aidata maailmal kohaneda olukordadega, kus sõltuvus naftast stabiilselt väheneb;

— kasutada oma tohutuid teadmisi ja kogemusi ning finantsjõudu selleks, et saada (ja aidata ka teistel saada) teerajajateks uutele tehnoloogiatele, mis ei põhine fossiilkütustel.

2. Süsinikdioksiidi heitmed ja kliimamuutus

2.1 Suurenevatest kasvuhoonegaaside heitmetest põhjustatud hävitava kliimamuutuse oht on üks suuremaid probleeme, millega maailm 21. sajandil silmitsi seisab.

2.2 Valitsustevaheline kliimamuutuse rühm on teinud kindlaks, et kasvuhoonegaaside heitmetest põhjustatud ülemaailmse temperatuuritõusu hoidmiseks tasemel, mis ületab eelindustriaalse ajajärgu temperatuuri maksimaalselt 2 °C võrra, peab CO2 heitkoguste suurenemine 5–10 aasta jooksul peatuma ja heitmete maht peab 2050. aastaks olema järk-järgult 50–85 % vähenenud võrreldes 2000. aasta mahuga.

2.3 Selle eesmärgi saavutamine nõuab praeguste tarbimisharjumuste ja tootmistavade radikaalset muutmist kogu maailmas; nende muutuste suurusjärk on võrreldav järjekordse tööstusrevolutsiooniga. Nafta põletamisest tulenevate heitmete vähenemisel peab olema oma osa üldises süsinikdioksiidi heitmete vähenemises. Kasulik oleks panna paika järgmisel neljal kümnendil ülemaailmse naftanõudluse järkjärgulise vähendamise saavutamise üldiselt aktsepteeritud kava või orientiir ning selle kava raames konkreetne kava Euroopa jaoks. Euroopa naftanõudlus peab 2050. aastaks olema vähenenud vähemalt 50 % ja ilmselt märkimisväärselt enamgi.

2.4 Ülemaailmne naftatarbimine kasvab endiselt aasta-aastalt ja praegu on selle peamiseks põhjuseks nõudluse kiire kasv areneva majandusega riikides. Ehkki Euroopas on nõudlus stabiliseerumas, ei ole me veel asunud nõudluse vajaliku vähenemise teele.

2.5 Meetmed, mida Euroopa praegu energiapaketi raames võtab, on alles algus. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates peaks komisjon peagi esitama uue paketi, et saavutada nõudluse vähenemine vajalikul tasemel.

2.6 Euroopa naftanõudlus moodustab ülemaailmsest naftanõudlusest vähem kui 20 %. Seega on oluline tagada, et käimasolevate kliimamuutust puudutavate läbirääkimiste raames võtaksid nõudluse vähendamise kohustuse enesele ka teised arenenud riigid ja areneva majandusega riigid.

3. Naftavarud

3.1 Maailma naftavarud on piiratud ja neist ei jätku igavesti. Ikka veel avastatakse maailmas ka uusi naftaallikaid, ent need kipuvad olema väiksemad ja neid on raskem kasutusele võtta; samuti asuvad need mõnikord poliitiliselt ebastabiilsetes või ebasõbralikes paikades. Nende naftaallikate kasutuselevõtmine võib olla kulukam.

3.2 Mõned uued naftaallikad asuvad keskkonna seisukohalt tundlikel aladel, näiteks Arktikas. Teisi allikaid, näiteks Kanada bituumenliiva, on keerulisem kasutada ja juba nafta eraldamise protsess ise tekitab rohkem CO2 heitmeid. Soovitatav oleks võimalusel vältida selliste allikate kasutamist või vähemalt lükata nende kasutamine edasi kuni ajani, mil on välja töötatud paremad keskkonnakaitsemeetmed ja süsinikdioksiidi kogumise tehnoloogiad.

3.3 Euroopa seisab naftaga varustamisega seoses silmitsi mitmete probleemidega. Euroopas asuvad naftavarud on hakanud ammenduma ja Euroopa sõltub üha enam impordist, mis moodustab nüüd üle 80 % naftaga varustamisest.

3.4 Tulevikus võib Euroopa olukord muutuda keerulisemaks. Nafta ei pruugi enam nii hõlpsasti kättesaadav olla või siis oleme me sunnitud naftat hankima märkimisväärselt kõrgemate hindadega. Varustuse ja hindade ebastabiilsus võib muutuda sagedasemaks.

3.5 Need varustusega seotud probleemid lisavad täiendavat kaalu vajadusele teha Euroopas kiiresti edusamme naftasõltuvuse vähendamisel. Mida kiiremini me suudame vähendada kogunõudlust ja võtta kasutusele teisi, hõlpsamini kasutatavaid energiaallikaid, seda suurem on meie sõltumatus ja kindlustunne ning seda paremalt positsioonilt saame me veenda teisi täitma oma osa naftanõudluse piiramisel, et võidelda kliimamuutusega.

4. Mida tuleb teha? – Energiaallikate mitmekesistamine

4.1 Naftat kasutatakse eelkõige transpordisektoris, ent olulisel määral ka kodumajapidamistes kütmisel ja toiduvalmistamisel, muude hoonete kütmisel ja jahutamisel, elektri tootmisel ja naftakeemiatööstuse toorainena. Kõigis neis sektorites tuleb võimalikult kiiresti naftasõltuvust vähendada või see kaotada.

4.2 Transpordisektoris on vaja kolme muutust

— linnade ja muude asulate planeerimine selliselt, et maksimaalselt vähendada sõiduks kuluvat aega ja sõitude arvu;

— lennukite, laevade, rongide ja kõikide maanteesõidukite energiatõhususe järjepidev suurendamine ja süsinikdioksiidi heitmete vähendamine;

— Järgmiste alternatiivide eelistamine: — raudteetranspordi eelistamine lennutranspordile; — ühistranspordi eelistamine eratranspordile; — elektrimootoriga või vesinikkütusega sõitvate sõidukite eelistamine sisepõlemismootoriga sõidukitele; — jalgrattaga sõitmine ja jalgsi liikumine kõikjal, kus võimalik.

4.3 Võib juhtuda, et lennundussektor peab peamiste kasutusviiside osas jääma eelistatud seisu nafta kasutamisel veel kaheks või kolmeks kümnendiks. Ent lennundussektoris tuleks maksimaalselt suurendada tõhusust; lisaks tuleks lennutranspordile võimalusel alati eelistada kiirrongiühenduste laiendamist. Samuti tuleks piirata lennutranspordi ja lennujaamade edasist laienemist.

4.4 Laevanduses tuleb järjepidevalt otsida võimalusi tõhususe suurendamiseks; aktiivselt tuleks soodustada innovaatiliste ideede rakendamist, näiteks täiendava tuuleenergia kasutuselevõttu kütusetarbimise vähendamiseks.

4.5 Naftatarbimine majapidamistes

Kaminates, boilerites või toiduvalmistamiseks fossiilkütuste otsesest põletamisest tuleb järk-järgult loobuda ning majapidamiste standardseks kütteallikaks peab saama elekter (mida üha enam saadakse kohalikest taastuvenergiaallikatest ning elektrivõrgust) või säästvalt kasvatatud puit. Tuleb paika panna selle ülemineku ajakava.

4.6 Naftatarbimine ärisektoris

Samasugust üleminekut on kütte ja muude kasutusalade osas vaja ka tööstus- ja ärisektoris. Kui tööstuslikes protsessides kasutatakse praegu kütusena fossiilkütuseid, tuleb teha sektoripõhised analüüsid, et teha kindlaks, kuidas koguda ja säilitada neist protsessidest tulenevaid süsinikdioksiidi heitmeid või kuidas minna neis protsessides üle kütusele, mis ei oleks fossiilkütus.

4.7 Elektritootmine

Elektritootmisel tuleb teha olulisi jõupingutusi kõikvõimalike taastuvenergiaallikate kasutuse laiendamiseks võimalikult kiiresti. Euroopas seatud eesmärgid on hea algus, ent eri tehnoloogiate mõistliku hinnaga turule toomiseks on vaja teha rohkem.

4.8 Kivisüsi (ja väiksemal määral ka teised fossiilkütused) jääb oluliseks elektritootmisel kasutatavaks kütuseks veel mitmeteks eelseisvateks aastakümneteks. Süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogiad tuleb võimalikult kiiresti välja töötada. Seejärel tuleks need tehnoloogiad kohustuslikuks teha ka kõikidele järelejäänud naftapõhistele elektrijaamadele.

4.9 Oma osa võib olla ka uue põlvkonna tuumajaamadel. Ent tuumaelektritehnoloogiaga kaasnevad omad keskkonnaprobleemid ning investeerimisressursse ja poliitilist tähelepanu ei või kõrvale juhtida taastuvenergiaallikate kasutamise laiendamiselt ja energiatõhususe suurendamiselt, mis on ülemineku peamised eesmärgid.

4.10 Et aidata kõikidel asjaosalistel nendeks muutusteks valmistuda, oleks kasulik panna paika kõikides naftat kasutavates majandussektorites saavutatavate säästude orienteeruvad eesmärgid ning ülemineku realistlikud ajakavad nii ülemaailmsel kui piirkondlikul tasandil.

5. Mida tuleb teha? Poliitilised meetmed fossiilkütuste kasutamise vähendamiseks ja muude energiaallikate kasutuselevõtu soodustamiseks

5.1 Mitmed muutuste soodustamiseks ja edendamiseks vajalikud meetmed on juba hästi teada. Komisjoni hiljutises energiapaketis sisalduv meetmete kogum hõlmab mitmeid küsimusi ja selle näol on tegemist hea lähtepunktiga edasiseks arendustööks. Meetmete valikut tuleks laiendada ning meetmeid tuleks rakendada jõulisemalt ja kiiremini kõikjal maailmas, sealhulgas Euroopas.

5.2 Rahalised meetmed süsinikdioksiidi heitmete õige hinna kehtestamiseks

Fossiilkütuste kasutajad peaksid kandma kõik kulud, mis kaasnevad süsinikdioksiidi heitmete poolt maailmale avaldatava koormusega. See eeldab kas süsinikdioksiidi heitmeid tekitavate toodete (näiteks bensiini) maksustamist või süsinikdioksiidi heitkoguste lubade jaotamise ja nendega kauplemise süsteemi või mõlemat.

5.3 Euroopa Liidu süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise süsteemi tuleb jõuliselt edasi arendada, et see annaks selge ja stabiilse turusignaali fossiilkütuste tarbimise vähendamise ja teiste kütuste kasutuselevõtu eelistamise kohta. Anomaaliad tuleb parandada ja erandeid tuleb vähendada. Eelkõige tuleb seda süsteemi laiendada ülejäänud arenenud maailmale ja võimalikult kiiresti ka areneva majandusega riikidele. See peaks olema rahvusvaheliste kliimamuutust käsitlevate läbirääkimiste põhieesmärk.

5.4 Selle süsteemi arendamisel võib osutuda soovitavaks kehtestada süsinikdioksiidi hinna alampiir, et anda turule suurem kindlustunne. Seda alampiiri võiks järgmisel kolmel kümnendil stabiilselt ülespoole tõsta, et tagada järk-järgult kasvav turusurve kõikidele ettevõtjatele fossiilkütuste asemel teiste energialiikide kasutuselevõtuks.

5.5 Regulatiivsed meetmed

Rahalised meetmed ei ole iseenesest piisavad nafta kasutamiselt teistele energiaallikatele ülemineku tagamiseks. Nõudlus on liiga paindumatu ja poliitilised piirangud takistavad naftatoodete hinna liigkiiret tõstmist. Tuleks panna paika regulatiivsete meetmete laiaulatuslik programm, mis võimaldaks standardeid karmistada ning kõrvaldada ebatõhusad protsessid ja tooted. Samuti tuleks ette näha toetus uute vajalike tehnoloogiate uurimisele, arendamisele ja rakendamisele.

5.6 Tõhususe tagamiseks tuleb panna paika kõikehõlmav ja kiireloomuliselt rakendatav programm, et muuta rangemaks kõikide energiat tarbivate toodete ja teenuste energiatõhususe standardid. Euroopal on veel palju teha, nii standardite kehtestamisel kui ka nende järgimise tagamisel. Näiteks hoonete kütmine ja jahutamine toimub siiani äärmiselt ebatõhusalt ning olukorra kiireks parandamiseks oleks vaja jõulist meetmete programmi.

5.7 Mootorsõidukitest pärinevaid süsinikdioksiidi heitmeid puudutavad standardid on eriti olulised. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunneb heameelt nüüdseks kokkulepitud standardite üle, ent soovitab tungivalt panna varakult paika veelgi rangemad standardid tulevasteks aastateks, et kehtestada kindel planeerimisraamistik, millele autotööstus peab kohanduma. Järgmiseks tuleb kiiresti panna paika sarnane range kava kaubikutest ja raskeveokitest pärinevate heitmete suhtes. Ka selles osas peavad Euroopas võetavad meetmed olema kooskõlas võrreldavate meetmetega mujal maailmas.

5.8 Teadus- ja arendustegevuse rahaline toetamine

Mõned uued tehnoloogiad on alles arendamise staadiumis ning nende peatne rakendamine ja laialdane kasutuselevõtmine eeldab märkimisväärset toetust ja edendamist avaliku sektori poolt. Need tehnoloogiad ja tooted, mis vajavad kogu maailmas võimalikult kiireks rakendamiseks olulist avaliku sektori toetust, hõlmavad süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist, taastuvenergiaallikate edasiarendamist, kolmanda ja neljanda põlvkonna taastuvenergiaallikaid, elektrimootoriga või vesinikkütusega sõitvaid sõidukeid ning nende kasutamiseks vajalikku infrastruktuuri.

5.9 Raudteesektorisse tuleb paigutada rohkem investeeringuid, et laiendada elektrifitseerimist ja muuta raudteetransport lennutranspordile eelistatavaks alternatiiviks enamikul lühikestel liinidel Euroopas ja mujal maailmas.

5.10 Kodanikuühiskonna kaasamine

Senisest palju enam tuleb teha selleks, et kaasata avalikkus, ettevõtjad, ametiühingud ja muud kodanikuühiskonna organisatsioonid koostöösse ühise eesmärgi nimel.

— Kodanikke tuleb julgustada ja motiveerida täitma oma osa kodude ja sõidukite tõhususe suurendamise, valgustuseks ja kütteks keskkonnasõbralikumate energialiikide valimise, energiatõhusate toodete ja teenuste ostmise ning reisimise ja puhkuse veetmisega seotud süsinikdioksiidi heitmete vähendamise teel. Meie arvates on juba praegu üha enam avaliku sektori ja kodanikuühiskonna organisatsioone valmis tegutsema, kui neile vaid antaks tugev ja tõhus poliitiline signaal selle kohta, mida neilt oodatakse, ning tagataks ka asjakohased stiimulid.

— Paljud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsusasutused on juba näidanud ettenägemisvõimet ja julget poliitilist tahet selles küsimuses. Neid tuleb julgustada ja motiveerida edasi liikuma.

— Ka ettevõtjaid tuleb motiveerida edasisi edusamme tegema. Neid tuleb veenda ja motiveerida pidevalt parandama oma tegevuse energiatõhusust ning kasutama energiaallikaid, millega kaasnevad väiksemad süsinikdioksiidi heitmed. Kõikide toodete ja teenuste energiatõhususe suurendamiseks tuleks süstemaatilisemalt ja jõulisemalt kasutada reguleerimist.

— Ka ametiühingutel on mängida oma oluline roll. Paljud ametiühinguliikmed on energiatõhusate lahenduste pakkumise ja praktilise teabe levitamise esirinnas ning nende potentsiaalset panust tuleb tunnustada ja soodustada. Õigesti hallatuna peaksid uued tootmisviisid kindlustama varasemate süsinikdioksiidimahukate tootmisviisidega võrreldes samasugused tööhõivevõimalused, tagades samas head töötingimused.

5.11 Kõik need meetmed tuleb vastu võtta ja neid tuleb Euroopas jõuliselt rakendada, et vähendada nõudlust fossiilkütuste järele, eriti aga nafta järele. Sarnaste meetmete võtmist tuleb edendada partnerite puhul mujal arenenud maailmas ning üha suuremas ulatuses ka areneva majandusega riikides ja arenguriikides.

5.12 Areneva majandusega riigid ja arenguriigid võivad ise saada vähem süsinikdioksiidi heitmeid tekitava majanduse loomisel uuendajateks ja teerajajateks ning seda arengut tuleks aktiivselt soodustada. Kaubanduspoliitikat ei tohiks kunagi kasutada vanemate, süsinikdioksiidimahukate tööstusharude kaitsmiseks mis tahes maailma paigas.

6. Kohandumine nafta- ja gaasitööstuses

6.1 Kui maailmamajandus on jätkuvalt sõltuv naftast, peab naftatööstus tegema jõupingutusi selle vajaduse rahuldamiseks. Senise olukorra jätkumine ei oleks aga naftatööstuse poolt adekvaatne reageering. On mitmeid valdkondi, kus maailma naftatööstus saab aidata ja peakski aitama kaasa vähem süsinikdioksiidi heitmeid tekitavale majandusele üleminekule:

— tuleks tunnustada vajadust minna kogu maailmas üle majandusele, kus fossiilse nafta kasutamine väheneb järgmistel kümnenditel, ning mõelda, planeerida ja käituda vastavalt;

— tuleks jätkata naftatööstuse enda tegevuse parandamist süsinikdioksiidi heitmete vähendamise aspektist;

— naftatööstuse toodetes tuleks asendada fossiilkütused biomassiga või muude süsinikdioksiidivabade ressurssidega, kui see on teostatav ja säästev;

— naftatööstuse tohutuid teadmisi ja finantsjõudu tuleks kasutada selleks, et aidata kaasa ülemineku teiste aspektide teokssaamisele ning süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogiate võimalikult kiirele väljatöötamisele ja kasutuselevõtule;

— tuleks teha tihedat koostööd autotööstusega, et aidata kiirendada üleminekut sõidukitele, millega ei kaasne süsinikdioksiidi heitmeid või mille puhul süsinikdioksiidi heitmed on väiksemad.

6.2 Euroopa Liit, liikmesriigid ja teised valitsused peaksid jätkama intensiivset dialoogi ülemaailmse naftatööstusega, et püüda jõuda kokkuleppele naftakasutamise vähendamise kava suhtes ja pakkuda asjakohaseid stiimuleid, et julgustada (või vajadusel sundida) tööstust liikuma kõnealuse viie põhieesmärgi suunas.

6.3 Investeeringute osas sooviks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee näha, et tööstus teeb rohkem jõupingutusi, aitamaks kaasa tulevikus väiksema naftanõudluse saavutamisele, ja vähem jõupingutusi marginaalsete naftaallikate kasutuselevõtuks, eriti kui see põhjustab juba iseenesest suurt kahju keskkonnale.

6.4 Komitee on veendunud, et mõelda tasub biokütuste arendamisele (ja eriti biomassi kasutuse suurendamisele), ent seejuures tuleb lähtuda säästvuse kriteeriumitest, mis võivad piirata selle tehnoloogia laiendamise ulatust. Biomassi pürolüüs, mille abil toodetakse puusütt, mida saab kasutada pinnase parandamisel, muutes pinnase süsinikdioksiidi neeldajaks, näib olevat paljulubav tehnoloogia. Transpordisektoris tunduvad elekter ja vesinik olevat perspektiivikamad pikaajalised lahendused. Neis sektorites tuleb jätkata intensiivseid arutelusid, et leida optimaalsed viisid uutele sõidukitele üleminekuks.

6.5 Kuna naftahind on tõusnud, on tööstus juba praegu rahaliselt vägagi motiveeritud suurendama ammutamise ja rafineerimise tõhusust ning vähendama transpordikulusid. Kütuse kvaliteedi direktiivis nähakse ette sellekohaseid täiendavaid kasulikke stiimuleid, aga ka stiimuleid biokütuste kasutuselevõtuks.

6.6 Valitsused saavad juba praegu naftatoodete maksustamisest märkimisväärset tulu, mis võib veelgi kasvada, kui süsinikdioksiidi heitkoguste lubadega kaubeldakse oksjonil laialdasemalt. Osa neist tuludest tuleks suunata vajalike uute energeetikatehnoloogiate arendamise toetamisse. Kaaluda võiks ka vajalike investeeringute puhul maksusoodustuste või -vabastuste tegemist, et motiveerida naftatööstust võtma enda kanda suurem roll vähem süsinikdioksiidi heitmeid tekitavale majandusele ülemineku tagamisel.

Brüssel, 14. jaanuar 2009 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI

(1) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee käsitleb naftahindade teemat üksikasjalikumalt oma peatselt esitatavas arvamuses CESE 348/2008 „Silmitsi kõrgemate naftahindadega”, mis koostatakse vastuseks komisjoni teatisele „Silmitsi kõrgemate naftahindadega”.