1. TAUST

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (edaspidi „käibemaksudirektiiv“) artikli 395 kohaselt võib nõukogu ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal anda igale liikmesriigile loa võtta erimeetmeid selle direktiivi sätetest erandite tegemiseks eesmärgiga lihtsustada käibemaksu kogumise menetlust või ära hoida maksudest teataval moel kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist. Kuna see menetlus näeb kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu praktikaga ette erandi käibemaksu üldpõhimõtetest, tuleb käibemaksudirektiivi artiklis 395 osutatud riiklikke erandeid, mis on lubatud, „et lihtsustada maksu kogumise menetlust või ära hoida teatavat liiki maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist“, tõlgendada kitsalt ning need meetmed peavad olema nendega taotletava eesmärgi saavutamiseks vajalikud ja sobivad ning mõjutama võimalikult vähe käibemaksudirektiivis sätestatud eesmärke ja põhimõtteid.

Komisjonis 17. juunil 2020 registreeritud kirjas taotles Ungari luba kohaldada jätkuvalt meedet, millega tehakse erand käibemaksudirektiivi artiklist 193. Vastavalt käibemaksudirektiivi artikli 395 lõikele 2 teavitas komisjon 16. septembri 2020. aasta kirjaga teisi liikmesriike Ungari taotlusest. Komisjon teatas 17. septembri 2020. aasta kirjaga Ungarile, et tal on taotluse hindamiseks olemas kogu vajalik teave.

Käibemaksudirektiivi artikli 193 kohaselt vastutab maksuhaldurile käibemaksu tasumise eest kaubatarneid tegev või teenuseid osutav maksukohustuslane. Ungari taotletud erandi kehtivusaja pikendamise eesmärk on, et käibemaksu tasumise eest vastutavaks isikuks oleks maksukohustuslane, kellele teenust osutatakse (nn pöördmaksustamise mehhanism), juhul kui on antud kasutada personali, kes tegutseb muudes tegevusvaldkondades kui need, mis on loetletud käibemaksudirektiivi artikli 199 lõike 1 punktis a. Käibemaksudirektiivi artikli 199 lõike 1 punkt b võimaldab liikmesriikidel kohaldada pöördmaksustamist selliste personaliteenuste suhtes, mis on seotud kinnisvaraga seonduvate ehitusteenuste, sealhulgas remondi-, puhastus-, hooldus-, ümberehitus- ja lammutusteenustega. Seega võimaldab erand Ungaril kohaldada pöördmaksustamise mehhanismi personaliteenuste suhtes majandustegevuse kõigis valdkondades. Taotletud erandi eesmärk on pettusevastane võitlus.

2. PÖÖRDMAKSUSTAMINE

Käibemaksudirektiivi artikli 193 kohaselt vastutab käibemaksu tasumise eest kaupu või teenuseid tarniv maksukohustuslane. Pöördmaksustamise eesmärk on kanda kõnealune kohustus üle maksukohustuslasele, kes tarne saab. Pöördmaksustamist kasutatakse sageli selleks, et võidelda asjaomastes majandussektorites eelkõige varifirmade kasutamise kaudu toimuvate käibemaksupettuste vastu.

Varifirmadega on tegemist siis, kui kauplejad müüvad kaupu või osutavad teenuseid, nõuavad oma klientidelt käibemaksu ning seejärel kaovad, ilma et oleks oma klientidelt laekunud käibemaksu maksuhaldurile edastanud. Kui niisugustel juhtudel määratakse käibemaksu tasumise kohustus isikule, kellele kaupu tarnitakse või teenuseid osutatakse, välistab siseriiklik pöördmaksustamine võimaluse sellisel viisil maksudest kõrvale hoida.

Taotluse põhjendamiseks esitatud lisateabes märkis Ungari, et personaliteenuste valdkonnas toime pandud pettustel on sarnasusi varifirmade struktuuridega, arvestades, et neid teenuseid on lihtne osutada ja teenuseosutajate põhikulud on tööjõukulud, millega ei kaasne käibemaksu tasumist. Seega on pettuse toimepanijate kasum tegelikkuses kogu kliendilt nõutava käibemaksu summa.

3. TAOTLUS

Selleks et võidelda käibemaksupettustega ajutist tööjõudu vahendavate asutuste sektoris, taotles Ungari 2014. aastal luba kehtestada erimeede, millega tehakse erand käibemaksudirektiivi artiklist 193, nägemaks ette, et käibemaksu tasumise eest vastutav isik on maksukohustuslane, kellele on antud kasutada personali, kes tegutseb muudes tegevusvaldkondades kui need, mis on hõlmatud kõnealuse direktiivi artikli 199 lõike 1 punktiga a. Luba anti nõukogu rakendusotsusega (EL) 2015/2349 ja see kaotas kehtivuse 31. detsembril 2017.

2017. aastal esitas Ungari veel ühe taotluse, et muuta samade personali kasutada andmiseteenuste puhul käibemaksu tasumise eest vastutavaks teenuse saaja. Selle tulemusena anti nõukogu rakendusotsusega (EL) 2018/486 see luba kuni 31. detsembrini 2020.

Ungari taotleb nüüd käibemaksudirektiivi artikli 395 alusel, et nõukogu lubaks neil komisjoni ettepaneku põhjal jätkata erimeetme kohaldamist, millega tehakse erand käibemaksudirektiivi artiklist 193, et kasutada pöördmaksustamise mehhanismi selliste teenuste siseriikliku osutamise puhul, mille raames antakse kasutada personali, kes tegutseb muudes tegevusvaldkondades kui need, mis on loetletud käibemaksudirektiivi artikli 199 lõike 1 punktis a.

Taotlus hõlmab ajutist tööjõudu vahendavate asutuste kaudu pakutava personali kasutada andmist, töötajate lähetamist, õpilasühistuid, pensionäride ühistuid ja kõiki teenuseid, mida ei osutata nende õiguslike vormide alusel, kuid mis sisuliselt hõlmavad personali kasutada andmist. Seepärast võimaldab luba, mille pikendamist taotletakse, rakendada Ungaris tegelikult pöördmaksustamist kõigi personali kasutada andmist hõlmavate teenuste suhtes.

Ungari taotluse kohaselt on personaliteenuste valdkond maksupettuste suhtes äärmiselt haavatav. Ajutist tööjõudu vahendavate asutuste peamisteks kuludeks on palgad ning nendega seotud maksud ja sotsiaalmaksud, mis ei sisalda sisendkäibemaksu, samas kui nende ostud ei ole sellega võrreldes märkimisväärsed. Seega, kui pöördmaksustamist ei kohaldata, on sektori ettevõtjate poolt klientidelt nõutav käibemaksu summa, st tasumisele kuuluv käibemaks, palju suurem kui mahaarvatava käibemaksu summa, st sisendkäibemaks. See peaks tavaliselt tekitama käibemaksuga seotud võla riigikassa ees. Lisaks on personaliteenuseid väga lihtne osutada, kuna majandustegevuse alustamiseks ei ole vaja eriteadmisi ega erivahendeid, mistõttu on personaliteenuste turule väga lihtne siseneda.

Pettuslikud ettevõtjad, kes pakuvad ajutist tööjõudu vahendavate asutuste teenuseid, loovad tavaliselt keti ning keti lõpus olev ettevõtja, kes personaliteenuseid tegelikult pakub, ei maksa teenuse suhtes kohaldatavat käibemaksu. Niisugune tava moonutab konkurentsi, ohustades seega seaduskuulekate ettevõtjate tegevust. Lisaks hõlmab sektoris esinev maksudest kõrvalehoidumine peale käibemaksu ka tööjõumakse ja sotsiaalmakse, mis moodustavad ligikaudu 40 % tööhõive kogukuludest.

Ungari esitatud teabe kohaselt viis pöördmaksustamise kasutuselevõtt personaliteenuste valdkonnas seal tegutsevate teenuseosutajate arvu vähenemiseni, hoolimata pakutavate teenuste puhul maksustatava summa suurenemisest. See suundumus näitab nende arvates turu nn puhastamise mõju.

Ungari märgib oma taotluses, et meede on osutunud sobivaks ja tõhusaks vahendiks võitluses kuritarvituste vastu ning see on aidanud vähendada sektoris käibemaksupettusi. Kui ajutise tööjõu vahendamise sektoris ei saaks enam rakendada pöördmaksustamise mehhanismi, taastuksid algsed tingimused Ungari sõnul peagi ja pettuslikud ketid tekiksid taas väga kiiresti , arvestades et ajutise tööjõu vahendamise sektori eripärana ei ole seal tegutsemiseks vaja eriteadmisi ja makstavad käibemaksusummad on palju suuremad kui mahaarvatava käibemaksu summa.

Lisaks rõhutab Ungari, et COVID-19 pandeemiast tingitud ülemaailmne majanduslangus on mõjutanud tõsiselt tööhõivet ja eriti personaliteenuste valdkonda. Tööjõu kasutamise paindlikkus aitaks ettevõtjatel sellest olukorrast taastuda. Seega eeldatakse, et ajutist tööjõudu vahendavate asutuste teenuste kaudu kasutatava renditööjõu osakaal ületab edaspidi COVID-19 pandeemia puhangu eelset määra. See võib innustada pettureid tegema katset siseneda sellesse sektorisse. Seepärast aitaks erandi kehtivusaja pikendamine hoida ära petturite sisenemist asjaomasesse sektorisse.

4. KOMISJONI SEISUKOHT