[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 4.10.2007

KOM(2007) 592 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) – töökohtade ja majanduskasvu tagamise võti. Tänapäevase VKE-poliitika vahekokkuvõte

SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. Tänapäevase VKE-poliitika edusammud 3

2.1. Bürokraatia vähendamine 5

2.2. VKEde turulepääsu parandamine 6

2.3. Ettevõtluse edendamine 8

2.4. VKEde kasvupotentsiaali tõstmine jätkusuutlikul viisil 9

2.5. VKE-poliitikast teavitamise ja sidusrühmadega konsulteerimise tõhustamine 11

3. Kuidas minna edasi 11

SISSEJUHATUS

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) moodustavad Euroopa majanduse selgroo. Nende edu on otsustava tähtsusega faktor majanduskasvu saavutamisel ja paremate töökohtade loomisel ELis. Seetõttu on VKE-poliitika muutunud majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni partnerluse oluliseks osaks alates sellest, kui see 2005. aastal taaskäivitati.

Komisjoni tänapäevase VKE-poliitika[1] peamine eesmärk on olnud kanda hoolt, et põhimõtte „kõigepealt mõtle väikestele” kohaldamise kaudu jõuaksid VKEde mured ühenduse ja riigi poliitikasse. Lisaks lepiti 2006. aasta märtsis toimunud Euroopa Ülemkogul kokku prioriteetsete meetmete osas, mida on vaja võtta 2007. aasta lõpuks, et Euroopa VKEde ettevõtluspotentsiaal avaneks

Käesolevas teatises esitatakse tänapäevase VKE-poliitika käivitamisele järgnenud kahe aasta jooksul saavutatud tulemused ja lisatakse näited põhimõtte „kõigepealt mõtle väikestele” rakendamise kohta. Teatises kinnitatakse, et uus Euroopa VKE-poliitika on õigel teel ning osutatakse sellele, et VKEde majanduslikku ja sotsiaalset tähtsust arvesse võttes on oluliselt vaja tugevdada ELi ja riigi tasandil VKEde toetuseks võetavad meetmed.

TÄNAPÄEVASE VKE-POLIITIKA EDUSAMMUD

Tänapäevast VKE-poliitikat on rakendatud majanduskasvu suurendamise tingimustes: 2006. aastal saavutas ELi SKT kasv 3,0 %, mis on 2005. aastaga võrreldes peaaegu kahekordne kasvumäär, ja loodi 3,5 miljonit uut töökohta[2]. Tööhõive kasvu seisukohast on VKEdel olnud juhtiv roll niisugustes majandusharudes nagu ehitus, transport, side ja turism[3].

Euroopa Komisjoni tegevus on juhindunud poliitilistest kohustustest kõigis viies peamises valdkonnas :

- bürokraatia vähendamine;

- VKEde turulepääsu parandamine;

- ettevõtluse ja oskuste edendamine;

- VKEde kasvupotentsiaali tõstmine;

- dialoogi ja konsulteerimise parandamine VKEde huvirühmadega.

Selle tulemusena on VKEd nüüd täielikult integreeritud sellistesse ühenduse poliitikavaldkondadesse nagu konkurentsi soodustamine, teadusuuringud, ühtekuuluvus ja maaelu arendamine. VKEde huvisid on arvestatud ka hiljutistes innovatsiooni[4] ja tööstuspoliitika-alastes[5] algatustes.

Ühenduse 2007–2013 rahastamiskava raames on komisjon osutanud VKEdele rohkem tähelepanu. Struktuurifondid on suurimad ühenduse rahastamisvahendid, mis toetavad VKEsid[6]. Ligikaudu 16–18 % kogu ühtekuuluvuspoliitikale ettenähtud 347,4 miljardi euro suurusest eraldisest on kavandatud kulutada seoses VKEdega. Lisaks sellele eraldab Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)[7] kuni 10 miljardit eurot maapiirkondades mittepõllumajanduslike ettevõtete loomiseks ja arendamiseks, oskuste omandamiseks ja koolituseks ning põllumajandus-, toiduainetetööstus- ja metsandussektoris tegutsevatele VKEdele.

Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmes raamprogramm (FP 7) hõlmab mitmeid VKEde osalemist stimuleerivaid tegureid, sealhulgas teadusuuringute ja tehnoloogiaarendusega seotud kulude hüvitamise ülemmäära tõstmine 50 %-lt 70 %-le. Ligikaudu 3,6 miljardi euro suuruse eelarvega konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammiga (CIP)[8] nähakse VKEde jaoks ette parem juurdepääs finantsvahenditele ning ettevõtluse, innovatsiooni, info- ja sidetehnoloogia toetamine, samuti uute ja taastuvate energialiikide laialdane kasutuselevõtt ja energiatõhususe parandamine. Komisjon toetab oluliselt algatusi, mis on seotud elukestva õppe programmi kaudu hariduse ja koolituse kõikidele kättesaadavaks tegemisega.

Lisaks sellele tõhustati ja täiendati 2006. aasta kevadise Euroopa Ülemkogu järeldustes tänapäevase VKE-poliitika lähenemisviisi sellega, et liikmesriike kutsuti üles avama ettevõtluspotentsiaali järgmise viie prioriteetse meetme võtmisega:

1. Rajada ühtne keskus ettevõtete kiiremaks ja hõlpsamaks loomiseks ning vähendada ettevõtte käivitamiseks kuluvat aega nii, et see ei oleks pikem kui üks nädal.

2. Edendada ettevõtlust, muu hulgas vastava hariduse ja koolituse pakkumise kaudu.

3. Esimese töötaja töölevõtmise toiminguteks peaks piisama ühe ametiasutuse poole pöördumisest.

4. Muuta põhimõte „kõigepealt mõtle väikestele” põhiprintsiibiks kõigis asjaomastes õigusaktides ning rakendada seda järjekindlalt.

5. Hõlbustada VKEde juurepääsu riigihangetele.

Kooskõlastatud Euroopa reformikavaga, mis võeti kasutusele vastavalt majanduskasvu soodustamist ja töökohtade loomist käsitlevale uuendatud Lissaboni partnerlusele, on suudetud panna üha suurenev hulk liikmesriike arvestama poliitiliste otsuste tegemise protsessis VKEde huvisid. See on saavutatud erinevatel viisidel, näiteks luues VKEde huvide esindamiseks spetsiaalse asutuse, hinnates igakülgselt õigusaktide mõju VKEdele, konsulteerides järjepidevalt VKEdega ja parandades järk-järgult majanduskeskkonda.

Liikmesriikidega peetav VKE-poliitikat käsitlev korrapärane dialoog on viinud riiklike ja ELi meetmete vahelise parema vastastikuse täiendavuseni. Komisjon on seda protsessi toetanud hõlbustades vastastikust õppimist ja parimate tavade vahetamist. Euroopa väikeettevõtete harta raames on liikmesriikidelt kogutud ja veebis avaldatud rohkem kui 250 head tava (nt veebijuurdepääsu parandamise, maksustamise ja parema õigusloome kohta)[9].

Kuid siiski on vaja teha edasisi jõupingutusi, et parandada VKEdega seotud aspektide kaasamist liikmesriikide ja ELi poliitikasse.

Järgmistes lõikudes kirjeldatakse põhjalikumalt tänapäevase VKE-poliitikaga seotud edusamme igas viies peamises valdkonnas. Käsitletakse ka prioriteetseid meetmeid, mille suhtes lepiti kokku 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogul.

Bürokraatia vähendamine

Komisjon on astunud olulisi samme, et kujundada VKE-sõbralikumat regulatiivset keskkonda .

Nii näiteks on ühenduse riigiabi eeskirjade läbivaatamise tagajärjel suurendatud kuni 200 000 euroni miinimumläve, mille puhul ei ole riigiabist teatamise kohustust.[10] Uued eeskirjad hõlmavad ka ettepanekuid tõhustada abi, mida antakse VKEdele ning eelkõige väikeettevõtetele. Lisaks sellele kehtestatakse uue ühenduse raamistikuga teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta [11] paindlikumad eeskirjad VKEde kulude suhtes, mis on seotud intellektuaalomandi õigustega (IPR), kõrge kvalifikatsiooniga töötajate töölevõtmise ja innovatiivsete tugimeetmete kasutamisega. Sellega hõlbustatakse VKEde jaoks teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamisvõimalusi ning tehnosiirdest kasusaamist.

Komisjon on avaldanud ka ettepaneku sellise nõukogu direktiivi vastuvõtmiseks, mille kohaselt võimaldatakse liikmesriikidel vabastada vähem kui 100 000 euro suuruse aastakäibega ettevõtted käibemaksu tasumisest ja luuakse ühtne käibemaksukeskus, et hõlbustada selliste ettevõtete käibemaksukohustuste täitmist, kes tegutsevad liikmesriigis, mis ei ole nende asukohariik. Lisaks sellele hõlmab ettepanek lihtsustatud eeskirju teistes liikmesriikides käibemaksu tagastamise nõuete kohta, et vähendada VKEde kohustuste koormat ja soodustada kõnealuste ettevõtete Euroopa Liidu sisese kaubavahetuse laiendamist. Komisjon taotleb selle direktiivi kiiret vastuvõtmist; tõenäoliselt võetakse mõned ettepaneku osad vastu enne 31. detsembrit 2007.

Ettevõtte halduskoormuse vähendamise eesmärgil hindab komisjon korrapäraselt uute ühenduse õigusaktide mõju; hiljuti loodud mõju hindamise komitee on märgatavalt parandanud komisjoni korraldatud mõju hindamise üldkvaliteeti.

Hoolimata neist märkimisväärseist edusammudest on veel palju vaja ära teha, et VKEsid põhjendamatust halduskoormusest vabastada ja õigusaktide nõudeid veelgi lihtsustada. Seepärast jätkab komisjon pingutusi, et täita 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogul kokkulepitud esmatähtsat ülesannet muuta põhimõte „kõigepealt mõtle väikestele” juhtmõtteks kõikides asjaomastes õigusaktides ja kohaldada seda järjekindlalt.

ELi parema õigusloome kavas on juba seatud eesmärk vähendada 2012. aastaks ühenduse õigusaktidest tulenevat halduskoormust mitmes esmatähtsas valdkonnas 25 % võrra. Esimese sammuna selles suunas on komisjon teinud ettepaneku võtta kümme kiirmeedet sellistes valdkondades, kus kõnealuste meetmete mõju on tõenäoliselt suurim, näiteks äriühinguõiguse ja töösuhete valdkonnas. 2007. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogul heakskiidetud kümne kiirmeetme võtmisega muudetakse VKEde elukorraldus lihtsamaks ja säästetakse kuni 1,3 miljardit eurot halduskulusid.

Komisjon on täiesti teadlik sellest, et väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel on suurematega võrreldes kanda ebaproportsionaalselt suur regulatiivne ja halduskoorem – on hinnatud, et kui suurettevõte kulutab regulatiivse kohustuse täitmiseks ühe euro ühe töötaja kohta, võib juhtuda, et väikeettevõttel tuleb kulutada selleks keskmiselt kuni kümme eurot[12]. VKEde ülemäära suure halduskoorma kergendamiseks on komisjon alustanud ettepanekute tegemist mikro- ja väikeste ettevõtetega seotud erieeskirjade koostamiseks. Komisjoni ja liikmesriikide ülesanne on ka edaspidi võimaluse korral hoiduda VKEdele Euroopa tasandil üksikasjalike haldusnõuete kehtestamisest, et sel viisil võimaldada liikmesriikidel ühiselt seatud poliitilisi eesmärke paremini saavutada omal viisil, mille puhul võetakse paremini arvesse VKEde erivajadusi konkreetsetes kohalikes, piirkondlikes või riiklikes tingimustes.

Komisjon tervitab 2007. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogul liikmesriikide võetud kohustust osaleda halduskoormuse vähendamisel, et eelkõige vähendada riiklikul tasandil VKEde suhtes kehtestatud aruandluse ja dokumentatsiooniga seotud nõudeid, pidades eriti silmas mikroettevõtteid.

VKEde turulepääsu parandamine

Praegu tegutseb vaid 18 % VKEdest rahvusvahelisel tasandil ja veelgi vähem ekspordib oma tooteid välismaale[13]. VKEd on raskustega vastakuti ka riigihanketurgudele juurdepääsul, välismaa tarbijatele müümisel või standardite kohaldamisel. Seepärast on väga olulise tähtsusega hõlbustada VKEde juurdepääsu turgudele ja eelkõige ühtsele turule.

Hoolimata kehtivast kaupade vaba liikumise põhimõttest on paljud äriühingud teistesse liikmesriikidesse eksportimisel silmitsi tehniliste takistustega, kuna asutused nõuavad, et muudest liikmesriikidest saabuvad kaubad tuleb kohandada vastavaks nende riigi tehnilistele eeskirjadele. Komisjon on seepärast esitanud ettepaneku määruse kohta, mille kohaselt nõutakse, et riiklikud asutused, kes keelduvad turule juurdepääsu võimaldamast, oma otsust piisavalt põhjendaksid.[14] Sellega võetakse tõendamiskohustus takistustega kokkupuutuvatelt ettevõtetelt ja antakse see riiklike asutuste kanda.

2007. aastal loodud ja 2008. aastal täielikult kasutusele võetav integreeritud ettevõtluse ja innovatsiooni toetusvõrgustikuga aidatakse VKEdel ühtse turu võimalustest rohkem kasu saada. Selle raames toetatakse VKEde partnerlusüritusi, tehnoloogiabörse ja partneriotsinguid, korraldatakse tagasiside VKEdelt, kus avaldatakse arvamust ELi õigusaktide ja standardite kohta, samuti toetatakse VKEde tegutsemist rahvusvahelisel areenil. Kõnealune võrgustik võimaldab 600 Euroopa ettevõtluse ja innovatsiooni tugiorganisatsiooni kaudu jõuda kuni 2 000 000 VKEni.

Uue teenuste direktiiviga[15] liberaliseeritakse teenuste osutamine, mis moodustab 70 % ELis loodud lisandväärtusest ja millel on arvestatav potentsiaal soodustada majanduskasvu ja luua töökohti. Ettevõtete jaoks muutub teistes ELi riikides teenuste osutamine ja äriühingute asutamine lihtsamaks sellega, et vähendatakse bürokraatiat ja soovi korral osutatakse abi välismaistele ettevõtetele. Ka tarbijakaitset käsitlevate õigusaktide ühtlustamine aitab VKEdel oma tooteid välismaal müüa.

Standardite kehtestamine on olulise tähtsusega VKEde konkurentsivõime ja majanduskasvu toetamisel, sest see aitab tõsta kõnealuste ettevõtete toodete kvaliteeti ja suurendada tarbijate usaldust. Seepärast suurendab komisjon oma kaasfinantseerimist, et toetada VKEde huve esindavate ekspertide osalust Euroopa standardite kehtestamise protsessis. Komisjon toetab täielikult Euroopa standardiorganisatsioonide algatusi, mis on seotud VKEdega. Standardimise ja innovatsiooniga seotud töö raames kontrollib komisjon ka standardite potentsiaali suurendamise võimalusi, et toetada innovatsiooni VKEdes.

Riigihankedirektiivides on sätestatud raamistik, millega tagatakse VKEdele kasulikud konkurentsivõimelised riigihanketurud. Vastuseks 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogul esitatud üleskutsele, on komisjon võtnud meetmeid, et analüüsida, kuidas saaks VKEde majanduskasvu edendamiseks ja nende konkurentsivõime suurendamiseks paremini ära kasutada riigihanketurgusid , mis annavad ligikaudu 16 % ELi SKTst.. Hiljutistest tulemustest nähtub, et viimastel aastatel on VKEde osalemine riigihanketurgudel veidi paremaks muutunud; see tendents ei ole aga kogu ELis ühesugune.

Komisjon on avaldanud ka innovatsiooni edendamise praktilise juhendi .[16] Liikmesriikides võetakse meetmeid, et tõsta ettevõtete teadlikkust hankevõimaluste kohta ja parandada juurdepääsu avalikke pakkumisi käsitlevale teabele. Vaid vähestes riikides nagu Ühendkuningriigis, Itaalias ja Prantsusmaal on juba kasutusele võetud eristrateegia, millega aidatakse VKEdel riigihankemenetlustes osaleda.

ELi uuendatud turulepääsu strateegias on rõhuasetus mitme- või kahepoolsetel jõupingutustel, et aidata Euroopa ettevõtetel, sealhulgas VKEdel, jagu saada raskustest, millega nad on vastakuti kolmandate riikide turgudele pääsemisel [17]. Meetmed hõlmavad tulevastes vabakaubanduslepingutes (FTAd) ja WTOs sätestatavate kaubavahetuse lihtsustamisega seotud kokkulepete väljatöötamist ning regulaarseid tööstuspoliitika teemalisi dialooge kolmandate riikidega, et kõrvaldada regulatiivsed kaubandustakistused. Lisaks eelnevale on kasulikuks osutunud erimeetmed, näiteks teabe- ja teadlikkuse tõstmise kampaaniad ning sellised VKEde kolmandate riikide turgudele pääsu hõlbustavad partnerlusüritused nagu AL-INVEST, MEDINVEST ja PROINVEST, ning neid kavatsetakse jätkata.

Ettevõtluse edendamine

Liikmesriigid on teinud märkimisväärseid jõupingutusi, et täita 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogul nõutud ettevõtluse alased esmatähtsad ülesanded 2007. aasta lõpuks.

Enamikes riikides on loodud ühtne keskus või sisse seatud vastav ettevõtte loomisega seotud kord, millega ei ole alati küll kõiki äriühinguliike hõlmatud. Üldiselt on registrisse kandmise aeg lühenenud ning mitmetes liikmesriikides ja piirkondades on nüüd võimalik äriühing registrisse kanda ühe nädala jooksul. Seda protseduuri on võimalik veelgi lihtsustada ja seda tuleb teha. Viimasena, kuid mitte vähemtähtsana kohustatakse teenuste direktiiviga liikmesriike looma „ühtsed kontaktpunktid”, mille kaudu saavad teenuseosutajad täita kõik oma tegevusega seotud formaalsused.

Enamik liikmesriike on juba võtnud vastavad meetmed, et koolihariduse kaudu antavaid ettevõtlusalaseid oskusi arendada. Ettevõtluse kui olulise tähtsusega õppeaine konkreetne lisamine riiklikesse (või piirkondlikesse) üldkeskhariduse õppekavadesse toimub siiski liiga aeglaselt. See on saavutatud vaid mõnes liikmesriigis, teistes alles alustatakse rakendamisega või samasuunaliste reformide kavandamisega.

2006. aasta veebruaris võttis komisjon vastu teatise „ Ettevõtliku meelelaadi edendamine hariduse ja õppimise kaudu ”,[18] milles esitatakse heade tavade näiteid, mida arutati Oslo ettevõtlusharidust käsitleval konverentsil. Eeldatavasti rohkem kui 200 000 keskkooliõpilast osaleb komisjoni käivitatud praktikaga seotud koolituskavas, mille jooksul nad ise juhatavad mikroettevõtteid, et saada parem ettekujutus ettevõtluse põhikontseptsioonist ja vajalikest oskustest. Võrreldes teiste õpilastega on kõnealuste õpilaste puhul tõenäosus, et nad oma äriettevõtte rajavad, neli korda suurem.

On andmeid, et praeguseks on kolmandikus liikmesriikides rajatud töötajate töölevõtmiseks ühtse keskuse süsteem (nt koos stardiabi ühtse keskusega) või on töölevõtmise kord muudetud nii lihtsaks, et seda saab käsitada ühtse keskuse süsteemina. Edu on saavutatud toimingute arvu vähendamisel.

Et kindlustada hinnanguliselt 2,8 miljonit töökohta, mis on igal aastal ohus ettevõtete ülemineku tõttu, soodustab komisjon viimase olulise aspektina heade kogemuste vahetamist selle kohta, kuidas luua selline teenus, mis viiks kokku võõrandamisele kuuluvate ettevõtete võimalikud ostjad ja müüjad. Kooskõlas komisjoni teatisega[19] käivitati pilootprojekt eesmärgiga edendada mentorlusprogramme ELi liikmesriikides, et vahetada teadmisi ja kogemusi, mis on olulised, et ettevõtte omanikuvahetus saaks olla edukas.

Endiselt jäävad aga mureküsimuseks nii ettevõtja kuvand kui eelkõige just ettevõtte ebaõnnestumisega seotud negatiivsest märgist vabanemine. Ainult väga vähesed ebaõnnestunud ettevõtjad teevad teise katse veel ühe ettevõtte loomiseks, kuigi nad sageli tunnevad endas ettevõtja vaimu säilimist. Teisele katsele minejatel on kasu oma eelnevatest kogemustest ja seega suurem tõenäosus edu saavutada. Komisjoni teatises „Ettevõtte ebaõnnestumisest tulenev negatiivne märk – teise katse poliitika”[20] on esitatud mõned võimalikud meetmed, kuidas aidata ebaõnnestunud ettevõtjatel uuest alustada.

Naiste, vanurite ja etnilise vähemuse esindajaist ettevõtjate suur potentsiaal ei ole seni veel täielikku kasutust leidnud.

VKEde kasvupotentsiaali tõstmine jätkusuutlikul viisil

VKEde rahastamisvõimaluste suurendamiseks on konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi (CIP) kohaselt ajavahemikuks 2007–2013 eraldatud rahastamisvahendeid üle ühe miljardi euro. Kõnealuse summaga võimaldatakse rahandusasutustel anda VKEde käsutusse ligikaudu 30 miljardit eurot uusi rahastamisvahendeid, kuna iga ELi eelarvest kulutatud euro saab täiendust erainvestorite rahast, mis toob kaasa olulise võimendava mõju. Kõnealustest vahenditest saavad ELis kasu hinnanguliselt 400 000 VKEd, enamik neist mikro- või väikeettevõtted.

Struktuurifondide vahenditest (2007–2013) oluline osa kulutatakse VKEde loomisele ja nende majanduskasvu toetuseks, eelkõige nende uuendusvõime tõstmiseks, teadusuuringutesse suunatud investeeringute suurendamiseks ja oskuste parandamiseks. Piirkondlikul tasandil mikroettevõtete ja VKEde jätkusuutliku rahastamise kättesaadavuse parandamiseks on komisjon koostöös Euroopa Investeerimispangaga (EIB) ja Euroopa Investeerimisfondiga (EIF) käivitanud algatuse JEREMIE [21]. Sellega võimaldatakse liikmesriikidel kasutada struktuurifondide raha sellistes finantstoodetes nagu riskikapital, tagatised ja väikerahastamine. Komisjon soodustab kõnealuste rahastamisvõimaluste aktiivset kasutamist liikmesriikide poolt.

Komisjon on ka toetanud aktiivseid arutelusid ning koostööd pankurite ja VKEde vahel, mille tagajärjel on paranenud vastastikune arusaamine ja suurenenud läbipaistvus. Pankurite ja VKEde 5. ümarlauas[22] arutati nii läbipaistvuse küsimusi kui ka uuenduslikke rahastamisvahendeid nagu vahefinantseerimine ja VKEde väärtpaberistamine, millega hõlbustatakse VKEde juurdepääsu lisarahastamisallikatele. Selleks et soodustada Euroopa tõelise riskikapitali turu arengut, on komisjon koos liikmesriikide ja tootmisharude esindajatega teinud kindlaks piiriüleste kapitaliturgude arengutee peamised takistused.

Komisjoni innovatsioonipoliitika ja eritoetusmeetmed on turuhäirete uuringute ja sidusrühmade vahelise koostöö edendamise kaudu andnud oma panuse sellesse, et VKEde osalemine innovatsioonis on suurenenud. Uue laiapõhjalise kümnepunktilist meetmekava hõlmava innovatsioonistrateegia käivitamisega hõlmatakse mitmed VKEde jaoks olulised teemad nagu oskuste omandamine, standardite kehtestamine ja intellektuaalomandiõigused. Komisjon soodustab jõudsalt klastrite toetamist liikmesriikides ja tagab ELi tasandil klastrite kooskõlastamise, et anda oma panus maailmatasemel Euroopa klastrite tekkimisele.

Parandamaks väga väikeste ettevõtete või käsitööndusettevõtete juurdepääsu rahastamisvahenditele, soodustab komisjon mikrokrediidivõimalust Euroopas. Suuremat tähelepanu on pööratud ka sellele, et VKEdel oleks eriti nende kasvuperioodil parem juurdepääs omakapitalile. VKEdesse tehtavad omakapitaliinvesteeringud ei tohiks jääda ebasoodsasse olukorda näiteks teiste kapitaliallikatega võrreldes vähem soodsa maksustamisviisi tõttu.

Selleks, et aidata vältida oskustööjõu puudusest ja juhtimisoskuse vajakajäämisest tulenevat negatiivset mõju VKEdele ja eelkõige käsitööndusettevõtetele, on komisjon käivitanud pilootprojekti – ERASMUS-tüüpi vahetusprogrammi – millega soodustatakse praktikantide töökogemuste omandamist teises liikmesriigis. Praegu toimub selle meetme hindamine.

Oskused ja kogemused on VKEde ja eelkõige käsitööndusettevõtete jaoks olulise tähtsusega. Tulevastele kvalifikatsiooninõuetele vastav parem ettevalmistus on endiselt tähtis ülesanne, kuna tulevikus vajaminevad oskused, kutsealast ümbersuunitlust põhjustavad tegurid ning vajadus parandada haridus- ja koolitussüsteemi strateegilist planeerimist mõjutavad paljusid tegevusvaldkondi. VKEde (ja mitte üksnes nende) e-oskuste kasutuselevõtu hõlbustamiseks on komisjon teinud ettepaneku uue e-oskuste meetmete kava jaoks[23].

Ambitsioonikad keskkonnaalased eesmärgid – suurendada energiatõhusust ja vähendada kasvuhoonegaaside emissiooni 2020. aastaks vähemalt 20 % võrra ning soodustada taastuvate energiaallikate kasutamist – nõuavad uue ettevõtlusparadigma rakendamist. Oluline ülesanne on aidata VKEdel kasutusele võtta säästvaid tootmis- ja ettevõtlusmudeleid, nii et nad aktiivselt osaleksid Euroopa majanduse keskkonnasõbralikumale tootmisele ja tarbimisele ümbersuunamisel ning saaksid kasu majanduslikest hüvedest, mis sellest muudatusest tulenevad. Seejuures tuginetakse VKEde ühiskondlikult vastutustundlikke tavasid toetavatele kogemustele. Komisjoni ettepanekul võetakse esimese sammuna ette programm, millega aidatakse VKEdel lõimida keskkonnaküsimused tootmisprotsesside ja toodetega, alustades keskkonnakaitsealaste õigusaktide nõuete täitmise parandamisest[24]. Lisaks panustavad ka säästvat tööstuspoliitikat ning säästvat tarbimist ja tootmist käsitlevad tulevased tegevuskavad VKEde konkurentsivõimesse ja jätkusuutlikkusse.

VKE-poliitikast teavitamise ja sidusrühmadega konsulteerimise tõhustamine

VKEde saadiku[25] juhtimisel korraldatavad korrapärased teabe- ja arutelukohtumised Euroopa ettevõtlusorganisatsioonidega pakuvad võimalust regulaarseks teabevahetuseks komisjoni peamiste seadusandlike ja poliitiliste algatuste ning nende VKEdele avalduva mõju kohta. Kõik see on kaasa aidanud sellele, et tugevdada VKEde saadiku järelevalvefunktsiooni, võimaldanud Euroopa poliitika ja seadusloome protsessi varajasel etapil võtta arvesse VKEdega seotud küsimusi ning lasknud sidusrühmadel olla lahutamatu osa Euroopa VKE-poliitika kujundamises.

Mitmed kõrgetasemelised sidusrühmade konverentsid on toonud kokku Euroopa Parlamendi, liikmesriikide ja äriringkondade arvukad esindajad, et toetada kõiki võtmeisikuid tänapäeva VKE-poliitika rakendamiskohustuse täitmisel. Komisjon edendab ka uut kõrgkoolide ja majandusorganisatsioonide esindajate vahelist dialoogi, mille raames käsitletakse VKEde jaoks huvipakkuvaid eriküsimusi.

Esmakordselt 2006. aastal jagatud „Euroopa ettevõtlusauhinnad” aitasid tõsta teadlikkust ettevõtluse ja VKE-poliitika kohta ning algatasid mitmekülgseid ja loomingulisi võimalusi, mille abil julgustada, toetada ja aidata väikestel piirkondlikel ettevõtetel edu saavutada. Auhindade teine jagamine toimub 2007. aasta detsembris, kui nõukogu eesistuja on Portugal. Komisjon on avanud ka uue VKE-veebilehe (http://ec.europa.eu/enterprise/sme/), millega oluliselt hõlbustatakse veebikaudset juurdepääsu VKEdega seotud teabele.

KUIDAS MINNA EDASI

Tänapäeva VKE-poliitika on hakanud vilja kandma . Tänu järjekindlale, kõikehõlmavale ja ennetavale VKE-poliitikale on VKEd saavutanud olulise positsiooni riiklikes ja Euroopa reformikavades ning suurenenud on ka sidusrühmade kohustus ühiselt seatud eesmärke saavutada. Nii liikmesriigid kui ka komisjon on teinud märkimisväärseid edusamme parema ärikeskkonna loomisel, VKEdega seotud aspektide kaasamisel peamistesse poliitikavaldkondadesse ja üha suurema hulga inimeste julgustamisel, et nad ettevõtlusega tegelema asuksid.

Selle tulemusena on äriühingu asutamine hõlpsamaks muutunud, ettevõtlusharidus on üha sagedamini osa koolide õppekavast, kogu ELis suureneb teadlikkus ettevõtluse ja VKEde kohta ning põhimõte „kõigepealt mõtle väikestele” on integreeritud ühenduse ja liikmesriikide poliitikasse. Kuid nii ühenduse kui liikmesriikide tasandil on selles osas veel endiselt arenguruumi.

Kogu ELis on hakatud juurutama parema õigusloome kultuuri : institutsioonid peavad selles osas olema teejuhiks. Komisjon on teinud olulisi muudatusi uute ettepanekute väljatöötamisel ja kehtiva ühenduse õigustiku rakendamise järelevalve alal. Euroopa Parlament on juba ka alustanud mõjuhinnangute läbiviimist, kuid nõukogu ei ole seda töövahendina veel kasutusele võtnud.

Parema õigusloome eelised peaksid aga tunda olema kõikidel tasanditel. Kõik liikmesriigid on kokku leppinud seada eesmärgiks vähendada 2012. aastaks halduskulusid 25 % võrra. Ebavõrselt suurte takistustega silmitsi olevate VKEde raske halduskoorma vähendamiseks tuleks kehtestada soodustingimused, mille alusel ei reguleerita VKEde tegevust ELi õigusaktide haldusnõuete kohaselt, välja arvatud juhul, kui on olemas selge vajadus nii teha ja küsimust ei ole riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil võimalik paremini lahendada. Kui VKEde tegevust reguleeritakse ELi õigusaktide kohaselt, siis tuleks võtta meetmed nende abistamiseks. Veelgi üldisemalt öeldes peab EL leidma võimalusi praeguste takistuste vähendamiseks, kui vähegi võimalik. Järgmise sammuna tuleb ajakohastada riiklike haldusasutuste tegevust nii, et nad tagavad läbipaistva, prognoositava teenuse ja tõhusad heastamisvahendid.

Tänapäeva VKE-poliitika edasiarendamiseks ja konkreetsemaks muutmiseks on komisjon kuulda võtnud oluliste sidusrühmade nõuandeid. Ta on analüüsinud hiljutiste kõrgetasemeliste konverentside, eelkõige Euroopa käsitöö- ja väikeettevõtete konverentsi[26] ja VKE-poliitikat käsitleva kõrgetasemelise konverentsi[27] tulemusi, et saada uusi ideid liikmesriikide juba rakendatud või kavandatud algatustest ja ELi muude institutsioonide viimastest aruannetest.

Praegune ülesanne on majanduskasvu saavutamiseks ja suurema arvu töökohtade loomiseks VKEde potentsiaal täielikult avada ning nende innovatsioonivõimalused täiel määral ära kasutada. Komisjon on veendunud, et järgmise Lissaboni tsükli 2008–2010 raames on VKEdele vaja veelgi suuremat tähelepanu pöörata . Komisjon võtab arvesse väikeettevõtete ja nende esindajate arvamusi, et luua Euroopa väikeettevõteid reguleeriv algatus „Small Business Act“, milles kajastuvad konkreetsed ettepanekud VKEde edasiseks toetamiseks.

Komisjoni VKEsid käsitlev ettepanekute pakett, mis on kavandatud järgmise Lissaboni tsükli raamesse, võtab arvesse VKEde mitmekesisust : käsitööndus- ja väikeettevõtted, sotsiaalmajandusettevõtted ja pereettevõtted – kõigil neil on potentsiaali, et Euroopa majanduskasvu tugevdada ja toimida innovatsiooni, kohaliku arengu, koolituse ja tööhõive käivitustegurina, kuid kelle puhul mõnikord tuleb arvestada ka eriprobleemide ja -vajadustega.

Lõpuks on samavõrra oluline, et ka liikmesriigid rohkem pingutaksid ja riiklikke reformikavade raames VKE-poliitikale suuremat tähelepanu pööraksid.

[1] http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/sme_policy.htm

[2] Euroopa Komisjoni kevadine majandusprognoos aastateks 2007–2008.

[3] Statistics in Focus, 24/2006, Eurostat.

[4] Komisjoni teatis „Teadmiste rakendamine praktikas: ELi laiapõhjaline innovatsioonistrateegia”, KOM (2006) 502.

[5] Komisjoni teatis: „Tööstuspoliitika vahekokkuvõte: Panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse” KOM (2007) 374.

[6] http://ec.europa.eu/regional_policy/index_en.htm

[7] Nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005, 20.9.2005.

[8] http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/cip/index_en.htm

[9] http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/charter/gp/

[10] Mõnedes majandusharudes nagu näiteks kalandus kohaldatakse erinevat vähese tähtsusega osaluskünnist.

[11] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/en/oj/2006/c_323/c_32320061230en00010026.pdf

[12] „VKEde ebaproportsionaalselt suure regulatiivse koormuse vähendamise näidised. Kõrgetasemelise ekspertide rühma aruanne”, Euroopa Komisjon, mai 2007.

[13] http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/analysis/doc/smes_observatory_2003_report4_en.pdf)

[14] http://ec.europa.eu/enterprise/regulation/goods/mutrec_en.htm

[15] Direktiiv 2000/123/EÜ, 12.12.2006.

[16] http://ec.europa.eu/enterprise/innovation/documents_en.htm

[17] „Globaalne Euroopa: konkurentsivõime maailmas”, KOM (2006) 567.

[18] http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/support_measures/training_education/commplan.htm

[19] Lissaboni majanduskasvu ja töökohtade kava rakendamine „Ettevõtete üleminek – järjepidevus läbi uue alguse”, KOM (2006) 117.

[20] KOM (2007) 584.

[21] http://ec.europa.eu/regional_policy/funds/2007/jjj/jeremie_en.htm

[22] Vt ka lõpparuanne http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/financing/round_table.htm

[23] E-oskused 21. sajandi jaoks: konkurentsivõime, majanduskasvu ja töökohtade edendajad (2007–2010).

[24] KOM (2007) 379.

[25] http://ec.europa.eu/enterprise/sme/envoy_en.htm

[26] http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/craft/4th_conference.htm

[27] Brüssel, 14. september 2007