ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
F.

arvestades, et see delegeeritud määrus võib parlamendi- ja nõukogupoolseks kontrolliks ettenähtud perioodi lõpus jõustuda ainult siis, kui parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid või kui enne kõnealuse perioodi lõppu on nii parlament kui ka nõukogu teatanud komisjonile, et nad ei esita vastuväiteid; arvestades, et kontrolliperioodiks on pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi artikli 115 lõike 5 kohaselt määratud kolm kuud alates teatavakstegemise kuupäevast, s.t kuni 21. jaanuarini 2015, ja seda võib pikendada veel kolme kuu võrra;
A.

arvestades, et määruse (EL) nr 806/2014 artikli 56 lõikes 4 on sätestatud, et ühtse kriisilahendusnõukogu esimehe, aseesimehe ning selle määruse artikli 43 lõike 1 punktis b osutatud liikmete (edaspidi „juhatus”) ametisse nimetamisel lähtutakse nende saavutustest, oskustest, pangandus- ja finantsalastest teadmistest ning finantsjärelevalve, -regulatsiooni ning pankade kriisilahenduse valdkonna jaoks olulistest kogemustest;
F.

arvestades, et see delegeeritud määrus võib parlamendi- ja nõukogupoolseks kontrolliks ettenähtud aja lõpus jõustuda ainult siis, kui parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid või kui enne kõnealuse aja lõppu on nii parlament kui ka nõukogu teatanud komisjonile, et nad ei esita vastuväiteid; arvestades, et kontrolliajaks on ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 93 lõike 6 kohaselt määratud kolm kuud alates teatavakstegemise kuupäevast, s.t kuni 8. jaanuarini 2015, ja seda võib pikendada veel kolme kuu võrra;
D.

arvestades, et Euroopa Liidu Kohus on tunnistanud, et parlamendiliikme avaldus, mille ta on teinud väljaspool Euroopa Parlamenti, võib kujutada endast parlamendiliikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamust protokolli artikli 8 tähenduses, võttes seisukoha, et oluline ei ole mitte avalduse tegemise koht, vaid avalduse laad ja sisu;
A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi liige Alexander Mirsky on taotlenud oma puutumatuse kaitset seoses Läti Vabariigi Riigikohtus poolelioleva tsiviilmenetlusega; arvestades, et see menetlus on seotud Riia piirkonnakohtu tsiviilasjade osakonna (edaspidi „Riia piirkonnakohus“) otsusega, milles nõutakse, et Alexander Mirsky võtaks tagasi 4. aprillil 2011. aastal Euroopa Parlamendis esitatud sõnavõtus tehtud avalduse ning maksaks 1 000 Läti latti (LVL) mittevaralise kahju hüvitist väidetavalt kahju kannatanud hagejatele;
10.

Registri kohaldamisalasse ei kuulu tegevus, mis on seotud õigus- ja muu erialase nõustamisega, kuivõrd see tegevus hõlmab: — nõustamistegevust ja kontakte ametiasutustega eesmärgiga teavitada klienti paremini üldisest õiguslikust olukorrast või kliendi konkreetsest õiguslikust seisundist või nõustada klienti küsimuses, kas mõni konkreetne õiguslik või haldusmeede on kehtivas õigus- ja regulatiivraamistikus asjakohane või lubatud; — klientide nõustamist eesmärgiga aidata neil tagada, et nende tegevus vastaks kohaldatavale õigusele; — kliendi tarbeks tehtud analüüse ja uuringuid õiguslike või regulatiivsete muudatuste võimaliku mõju kohta kliendi õiguslikule olukorrale või tegevusalale; — kliendi esindamist lepitus- või vahendusmenetluses, mille eesmärk on vältida vaidluse jõudmist kohtusse või haldusorganile; või — kliendi poolt sellise põhiõiguse teostamist nagu õigus õiglasele kohtupidamisele, sealhulgas õigus kaitsele haldusmenetlustes, mille näiteks on advokaatide ja teiste seotud kutsealade esindajate tegevus. Registri kohaldamisalasse ei kuulu mingisugune tegevus, mis on otseselt seotud äriühingu ja selle nõustajate olemisega osapooleks konkreetses kohtu- või haldusasjas või -menetluses kui selle tegevuse eesmärk ei ole kehtiva õigusliku raamistiku muutmine. See alapunkt kehtib kõigi Euroopa Liidu ettevõtlusvaldkondade suhtes. Registri kohaldamisalasse kuuluvad siiski järgmised tegevused, mis on seotud õigus- ja muu erialase nõustamisega, kui nende eesmärk on mõjutada ELi institutsioone, nende liikmeid ja viimaste assistente või ELi institutsioonide ametnikke või muid töötajaid: — abi osutamine esindamise või vahendamise kaudu või toetusmaterjalide, sealhulgas argumentide ja sõnastuse pakkumine, ning — taktikaline või strateegiline nõustamine, sealhulgas selliste küsimuste tõstatamine, mille ulatus ja edastamise ajastus peaksid ELi institutsioone, nende liikmeid ja viimaste assistente või ELi institutsioonide ametnikke või muid töötajaid mõjutama.
Muudatusettepanekud võivad olla allkirjastatud elektrooniliselt mõnesid komisjone hõlmava pilootprojekti kontekstis tingimusel, esiteks, et projektis osalevad komisjonid on selleks nõusoleku andnud, ja teiseks, et on võetud vajalikud meetmed allkirjade autentsuse tagamiseks.

välja jäetud
A.

arvestades, et korduvalt on rõhutatud, et Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks tuleb viivitamata kasutusele võtta;
Küsimus ei ole vastuvõetav, kui sama või sarnane küsimus on juba esitatud ja sellele on vastatud viimase kolme kuu jooksul või kui küsimuses palutakse sellist teavet parlamendi mõne konkreetse resolutsiooni järelmeetmete kohta, mida on juba andnud Euroopa Komisjon kirjalikus järelteatises, v.a juhul, kui on toimunud uusi arenguid või küsimuse autor soovib saada täiendavat teavet. Esimesel juhul antakse küsimuse autorile koopia varem esitatud küsimusest ja vastusest.
I.

arvestades, et väidetavad ütlused on niisuguse varjundiga, mida poliitilistes aruteludes tavaliselt ei kasutata, ning lisaks on need olemuselt sügavas vastuolus parlamentarismi väärtustega; arvestades, et need on vastuolus Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 21 ja seetõttu ei saa neid käsitleda Euroopa Parlamendi liikme avaldustena oma ametikohustuste täitmisel;
1.

otsustab, et delegatsioonide arv ja nende piirkondlik rühmitamine on järgmine: a) Euroopa, Lääne-Balkani riigid ja Türgi Delegatsioonid: — ELi – endise Jugoslaavia Vabariigi Makedoonia parlamentaarses ühiskomisjonis — ELi–Türgi parlamentaarses ühiskomisjonis delegatsioon Šveitsi ja Norraga suhtlemiseks ning ELi–Islandi parlamentaarses ühiskomisjonis ja Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) parlamentaarses ühiskomisjonis delegatsioon ELi–Serbia parlamentaarses stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitees delegatsioon ELi–Albaania parlamentaarses stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitees delegatsioon ELi–Montenegro parlamentaarses stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitees delegatsioon Bosnia ja Hertsegoviina ning Kosovoga suhtlemiseks b) Venemaa ja idapartnerluse riigid delegatsioon ELi–Venemaa parlamentaarses koostöökomisjonis delegatsioon ELi–Ukraina parlamentaarses koostöökomisjonis delegatsioon ELi–Moldova parlamentaarses koostöökomisjonis delegatsioon Valgevenega suhtlemiseks delegatsioon ELi–Armeenia, ELi–Aserbaidžaani ja ELi–Gruusia parlamentaarsetes koostöökomisjonides c) Magribi riigid, Mašriki riigid, Iisrael ja Palestiina Delegatsioonid suhtlemiseks: — Iisraeliga — Palestiina Seadusandliku Nõukoguga — Magribi riikide ja Araabia Magribi Liiduga — Mašriki riikidega d) Araabia poolsaare riigid, Iraak ja Iraan Delegatsioonid suhtlemiseks: — Araabia poolsaare riikidega — Iraagiga — Iraaniga e) Põhja-, Lõuna- ja Kesk-Ameerika Delegatsioonid suhtlemiseks: — Ameerika Ühendriikidega — Kanadaga — Brasiilia Liitvabariigiga — Kesk-Ameerika riikidega — Andide Ühenduse riikidega — Mercosur delegatsioon ELi–Mehhiko parlamentaarses ühiskomisjonis delegatsioon ELi–Tšiili parlamentaarses ühiskomisjonis delegatsioon Cariforumi–ELi parlamentaarses komisjonis f) Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna riigid Delegatsioonid suhtlemiseks: — Jaapaniga — Hiina Rahvavabariigiga — Indiaga — Afganistaniga — Lõuna-Aasia riikidega — Kagu-Aasia riikide ja Kagu-Aasia Rahvaste Assotsiatsiooniga (ASEAN) — Korea poolsaare riikidega — Austraalia ja Uus-Meremaaga delegatsioon ELi–Kasahstani, ELi–Kõrgõzstani, ELi–Usbekistani ja ELi–Tadžikistani parlamentaarsetes koostöökomisjonides ning Türkmenistani ja Mongooliaga suhtlemiseks g) Aafrika Delegatsioonid suhtlemiseks: — Lõuna-Aafrika Vabariigiga — Üleaafrikalise Parlamendiga h) Mitmepoolsed assambleed delegatsioon AKV–ELi parlamentaarses ühisassamblees delegatsioon Vahemere Liidu parlamentaarses assamblees delegatsioon Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarses assamblees delegatsioon Euronesti parlamentaarses assamblees delegatsioon NATO parlamentaarse assambleega suhtlemiseks;
B.

arvestades, et vastavalt artiklile 147 on kõrvalekalded artiklist 146 lubatud kuni parlamendi seitsmenda koosseisu ametiaja lõpuni, kui ametliku keele jaoks ei ole vaatamata asjakohastele abinõudele piisavalt tõlke või tõlkijaid; arvestades, et iga ametliku keele puhul, mille suhtes peetakse vajalikuks erandi kohaldamist, teeb juhatus peasekretäri ettepanekul kindlaks, kas tingimused on täidetud, ning vaatab oma otsuse iga kuue kuu tagant uuesti läbi;
A.

arvestades, et on oluline tagada, et partnerluse alast Euroopa tegevusjuhendit käsitlev delegeeritud määrus jõustub võimalikult kiiresti, sest tegevusjuhendit oleks vaja kiiresti kohaldada ajavahemikuks 2014–2020 kavandatavate partnerluslepingute ja programmide käimasoleva ettevalmistamise käigus;
D.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;
B.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;
3. Selleks et parandada koolikava alast teadlikkust, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte, milles nõutakse liikmesriikidelt , kellel on koolikava, osutamist asjaolule, et seda subsideerib liit .

3. Selleks et parandada ja suurendada koolikava alast teadlikkust ning muuta liidu abi nähtavamaks , on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte, milles nõutakse, et koolikavas osalevad liikmesriigid avalikustaksid selgelt asjaolu, et nad saavad kava rakendamiseks liidu toetust . Selleks:
A.

arvestades, et nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 19 lõikega 1 on ette nähtud, et kui pärast 1. jaanuari 2014 võetakse vastu teiste seas ka Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi programmid, mille eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, siis muudetakse mitmeaastast finantsraamistikku, et kanda järgmistesse aastatesse üle 2014. aastal kasutamata jäänud vahendite osa, mis ületab asjaomaseid kulude ülemmäärasid;
1.

võtab vastu kodukorra XVI lisa lõike 1 punkti a järgmise tõlgenduse: „Volinikukandidaadi majanduslike huvide deklaratsiooni kontrollimine õigusasjade eest vastutavas komisjonis hõlmab mitte ainult veendumist selles, et deklaratsioon on täidetud nõuetekohaselt, vaid ka selle hindamist, kas deklaratsiooni sisu põhjal võib järeldada huvide konflikti. Otsustuspädevus selle üle, kas volinikukandidaadilt seejärel nõuda lisateavet, on kuulamise korraldanud komisjonil.”
L.

arvestades, et hr Albertini esitatud uued lisadokumendid ei selgitanud, kuidas tema avaldused olid seotud Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisega; arvestades, et need sisaldasid selle asemel elemente, mis on seotud kõnealuste kohtulike menetluste kõige viimaste etappidega, pärast intervjuusid ja kirjalikult esitatud küsimust ilmnenud asjaoludega ning nende kajastusega meedias; arvestades, et need elemendid peaksid tõestama, et kasutatud väljendid ei olnud laimava iseloomuga ning et nii kriminaal- kui ka tsiviilmenetlus on algatatud isiklikust ja poliitilisest vaenust hr Albertini suhtes;
J.

arvestades, et Viktor Uspaskich esitas 5. aprillil 2011. aastal taotluse oma puutumatuse kaitseks, kusjuures ta väitis muu hulgas, et ei saanud õiguskomisjonis piisavalt selgitusi anda, ning avaldas arvamust, et tema vastu esitatud süüdistused on poliitiliselt motiveeritud ja tal takistatakse oma parlamentaarseid kohustusi täita;
E.

arvestades, et selle sätte eesmärk on tagada, et Euroopa Parlamendi liikmetele oleks põhimõtteliselt tagatud sõnaõigus, kuid arvestades, et see sõnaõigust käsitlev artikkel ei anna õigust laimamiseks, vihale õhutamiseks või teise isiku au kahtluse alla seadmiseks;
D.

arvestades, et Bulgaaria Vabariigi põhiseaduse artikli 70 lõike 1 kohaselt on Bulgaaria Rahvuskogu liikmel puutumatus kinnipidamise või süüdistuse esitamise suhtes, välja arvatud kriminaalkuriteo toimepaneku korral, ning arvestades, et niisugustel juhtudel on vajalik rahvuskogu või viimase töö vaheaja korral rahvuskogu esimehe luba, välja arvatud juhul, kui isik on kinni peetud teo toimepanekul (in flagrante delicto); arvestades, et Bulgaaria Vabariigi põhiseaduse artikli 70 lõike 2 kohaselt ei ole luba süüdistuse esitamiseks vajalik, kui rahvuskogu liige on andnud selleks oma kirjaliku nõusoleku;
2.

otsustab, et erikomisjonil on järgmised volitused: a) analüüsida ja hinnata Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 107 lõike 1 kohaldamise tava liikmesriikide poolt alates 1. jaanuarist 1991 väljastatud maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomu või mõjuga muude meetmete puhul; b) analüüsida ja hinnata komisjoni tava kontrollida ELi toimimise lepingu artikli 108 kohaselt koostöös liikmesriikidega pidevalt kõiki neis riikides olemasolevaid abisüsteeme ning panna liikmesriikidele ette sobivaid meetmeid, mis on vajalikud siseturu järkjärguliseks arenguks või toimimiseks, kontrollida, et riigi poolt või riigi ressurssidest antav abi sobib siseturuga kokku ja et sellist abi ei kasutata valel eesmärgil, otsustada, et asjassepuutuv riik peab säärase abi lõpetama või muutma seda teatud tähtaja jooksul, ning kui asjassepuutuv riik ei täida ettenähtud tähtaja jooksul komisjoni otsust, anda asja otse Euroopa Liidu Kohtusse, mis on väidetavalt toonud kaasa suure hulga ELi riigiabi eeskirjadega vastuolus olevaid maksualaseid siduvaid eelotsuseid; c) analüüsida ja hinnata, kuidas liikmesriigid on pärast 1. jaanuari 1991 järginud nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruses (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks) (1) kehtestatud kohustusi teha koostööd ja esitada kõik vajalikud dokumendid; d) analüüsida ja hinnata nõukogu 19. detsembri 1977. aasta direktiivis 77/799/EMÜ (liikmesriikide pädevate asutuste vastastikuse abi kohta otsese maksustamise ja kindlustusmaksete maksustamise valdkonnas) (2) ning nõukogu 15. veebruari 2011. aasta direktiivis 2011/16/EL (maksustamisalase halduskoostöö kohta ja direktiivi 77/799/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (3) kehtestatud kohustusi seoses liikmesriikide kohustusega edastada alates 1. jaanuarist 1991 omaalgatusliku teabevahetuse korras teistele liikmesriikidele teavet maksualaste siduvate eelotsuste kohta; e) analüüsida ja hinnata komisjoni tava direktiivi 77/799/EMÜ ja 2011/16/EL nõuetekohaseks rakendamiseks seoses omaalgatusliku teabevahetuse korras teistele liikmesriikidele teabe edastamisega maksualaste siduvate eelotsuste kohta; f) analüüsida ja hinnata, kuidas liikmesriigid täidavad Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö põhimõtet, näiteks kohustust aidata kaasa liidu ülesannete täitmisele ja hoiduda kõigist meetmetest, mis võiksid ohustada liidu eesmärkide saavutamist, võttes arvesse väidetavat ulatuslikku agressiivset maksuplaneerimist, mida liikmesriigid toetavad, ning tõenäoliselt ulatuslikku mõju, mida see on avaldanud nii ELi kui ka liikmesriikide avaliku sektori vahenditele; g) analüüsida ja hinnata kolmandate riikide mõõdet agressiivses maksuplaneerimises, mida teostavad liikmesriikides tegutsevad või asutatud ettevõtted, ning sel teemal kolmandate riikidega toimuvat teabevahetust; h) esitada mis tahes soovitusi, mida ta selles küsimuses vajalikuks peab;
on seisukohal, et valimisõigusest ilmajätmine on samaväärne nende kodanike karistamisega, kes on kasutanud vaba liikumise õigust ELis (ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 2 punkt a), neilt Euroopa Parlamendi valimistel oma elukohaliikmesriigis hääletamise või kandideerimise õiguse äravõtmisega (ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 2 punkt b) ning otsese üldise valimisõiguse põhimõtte rikkumisega (ELi toimimise lepingu artikli 14 lõige 3 ning 1976. aasta akti artikli 1 lõige 3); on seisukohal, et Euroopa Parlamendi valimistel ei tohi valimisõigusest ilmajätmist mitte mingil juhul kohaldada, ja palub komisjonil tagada, et ükski liikmesriik seda võimalust ette ei näeks;
2.

otsustab sel eesmärgil, et TAXE 2 erikomisjonil on volitused: a) analüüsida ja hinnata Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 107 lõike 1 kohaldamise tava liikmesriikides alates 1. jaanuarist 1991 väljastatud maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomu või mõjuga muude meetmete puhul; b) analüüsida ja hinnata komisjoni tava jälgida ELi toimimise lepingu artikli 108 kohaselt koostöös liikmesriikidega pidevalt kõiki neis riikides olemasolevaid abisüsteeme ning soovitada liikmesriikidele sobivaid meetmeid, mis on vajalikud siseturu järkjärguliseks arenguks või toimimiseks, kontrollida, et riigi poolt või riigi ressurssidest antav abi on kooskõlas siseturuga ning sellist abi ei kasutata valel eesmärgil, otsustada, et asjassepuutuv riik peab sellise abi lõpetama või muutma seda teatud tähtaja jooksul, ning juhul kui asjassepuutuv riik ei täida ettenähtud tähtaja jooksul komisjoni otsust, anda asi otse Euroopa Liidu Kohtusse, mis on väidetavalt toonud kaasa suure hulga ELi riigiabinormidega vastuolus olevaid maksualaseid siduvaid eelotsuseid; c) analüüsida ja hinnata, kuidas liikmesriigid on pärast 1. jaanuari 1991 järginud nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruses (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks) (3) kehtestatud kohustusi teha koostööd ja esitada kõik vajalikud dokumendid; d) analüüsida ja hinnata nõukogu 19. detsembri 1977. aasta direktiivis 77/799/EMÜ (liikmesriikide pädevate asutuste vastastikuse abi kohta otsese maksustamise ja kindlustusmaksete maksustamise valdkonnas) (4) ning nõukogu 15. veebruari 2011. aasta direktiivis 2011/16/EL (maksustamisalase halduskoostöö kohta ja direktiivi 77/799/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (5) kehtestatud kohustusi seoses liikmesriikide kohustusega edastada alates 1. jaanuarist 1991 omaalgatusliku teabevahetuse korras teistele liikmesriikidele teavet maksualaste siduvate eelotsuste kohta; e) analüüsida ja hinnata komisjoni tava direktiivide 77/799/EMÜ ja 2011/16/EL nõuetekohasel rakendamisel seoses omaalgatusliku teabevahetuse korras teistele liikmesriikidele maksualaseid siduvaid eelotsuseid puudutava teabe edastamisega; f) analüüsida ja hinnata, kuidas liikmesriigid täidavad Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö põhimõtet, näiteks kohustust aidata kaasa liidu ülesannete täitmisele ja hoiduda kõikidest meetmetest, mis võivad ohustada liidu eesmärkide saavutamist, võttes arvesse väidetavat ulatuslikku agressiivset maksuplaneerimist, mida liikmesriigid toetavad, ning tõenäoliselt ulatuslikku mõju, mida see on avaldanud nii ELi kui ka liikmesriikide avaliku sektori vahenditele; g) analüüsida ja hinnata agressiivset maksuplaneerimist, mida teostavad liikmesriikides tegutsevad või asutatud ettevõtted, võttes arvesse ka kolmandate riikide mõõdet, sh kolmandate riikidega toimuvat sellesisulist teabevahetust; h) esitada soovitusi, mida ta selles küsimuses vajalikuks peab;
B.

arvestades, et määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 48 lõikes 4 on sätestatud, et EBA järelevalvenõukogu võib, võttes arvesse asjaomases sättes osutatud hinnangut, pikendada EBA eesistuja ametiaega ühe korra, tingimusel et Euroopa Parlament kiidab selle heaks;
B.

arvestades, et määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 48 lõikes 4 on sätestatud, et EIOPA järelevalvenõukogu võib, võttes arvesse asjaomases sättes osutatud hinnangut, pikendada EIOPA eesistuja ametiaega ühe korra, tingimusel et Euroopa Parlament kiidab selle heaks;
B.

arvestades, et määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 48 lõikes 4 on sätestatud, et ESMA järelevalvenõukogu võib, võttes arvesse asjaomases sättes osutatud hinnangut, pikendada ESMA eesistuja ametiaega ühe korra, tingimusel et Euroopa Parlament kiidab selle heaks;
B.

arvestades, et määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 muudeti 28. oktoobril 2015 määrusega (EL, Euratom) 2015/1929, millega viidi see kooskõlla eelnimetatud direktiividega, ning see jõustus 30. oktoobril 2015;
A.

arvestades, et määruse (EL) nr 2015/1017 artikli 7 lõikes 6 on sätestatud, et kandidaadi tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja ametikohale valib pärast Euroopa Parlamendi heakskiidu saamist välja juhatus avatud ja läbipaistva ning Euroopa Investeerimispanga (EIP) menetlustega kooskõlas oleva valikumenetluse põhjal, mille käigus Euroopa Parlamenti hoitakse valikumenetluse kõigi etappidega nõuetekohaselt ja õigeaegselt kursis;
A.

arvestades, et Ungari peaprokurör on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Béla Kovácsi puutumatuse äravõtmist, et oleks võimalik põhjendatud kahtluste alusel viia läbi uurimist, et teha kindlaks, kas teda süüdistatakse Euroopa Liidu institutsioonide vastases spionaažikuriteos Ungari kriminaalkoodeksit käsitleva 2012. aasta akti C paragrahvi 261/A alusel; arvestades, et nimetatud paragrahvi alusel karistatakse isikut, kes viib Euroopa Liitu mittekuuluva riigi heaks läbi Euroopa Parlamendi, Euroopa Komisjoni või Euroopa Liidu Nõukogu vastast luuretegevust, vastavalt paragrahvile 261; arvestades, et paragrahvi 261 lõike 1 alusel on isik, kes viib võõrvõimu või välismaise organisatsiooni heaks läbi Ungari-vastast luuretegevust, süüdi kuriteos, mille eest karistatakse kahe kuni kaheksa aasta pikkuse vangistusega;
1.

võtab vastu kodukorra artikli 191 järgmise tõlgenduse: „Kui on esitatud taotlus istung katkestada või lõpetada, tuleb selle taotluse hääletamise menetlust alustada põhjendamatu viivituseta. Sealjuures tuleks kasutada tavapäraseid mooduseid, millega täiskogu hääletustest teada antakse, ning üldist tava järgides tuleks parlamendiliikmetele jätta piisavalt aega, et nad jõuaksid hääletuseks istungisaali. Analoogselt artikli 152 lõikes 2 sätestatuga tuleb järgida nõuet, et kui istungi katkestamise või lõpetamise taotlus tagasi lükatakse, ei saa samalaadset taotlust samal päeval enam esitada. Vastavalt kodukorra artikli 22 lõike 1 tõlgendusele on presidendil õigus artikli 191 alusel esitatavate taotluste ülemäärane kasutamine lõpetada.“;
C.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;
E.

arvestades, et väidetaval õiguserikkumisel ei ole ilmselgelt mingit seost Sotirios Zarianopoulose tegutsemisega Euroopa Parlamendi liikmena, vaid see on seotud Kreeka ametiühingu PAME tegevusega, ning et Sotirios Zarianopoulos ei olnud asjaolude asetleidmise ajal Euroopa Parlamendi liige;
E.

arvestades, et delegeeritud määrus võib parlamendi- ja nõukogupoolseks kontrolliks ette nähtud perioodi lõpus jõustuda ainult siis, kui ei parlament ega nõukogu ei ole sellele vastuväiteid esitanud, või enne kõnealuse perioodi lõppu, kui nii parlament kui ka nõukogu on komisjonile teatanud, et ei kavatse vastuväiteid esitada; arvestades, et kontrolliperioodiks on määruse (EL) nr 952/2013 artikli 284 lõike 5 kohaselt ette nähtud kaks kuud alates õigusakti teatavakstegemisest, mis tähendab, et see lõpeb 9. juunil 2016 ning seda on võimalik pikendada veel kahe kuu võrra;
F.

arvestades, et Bolesław G. Piecha saatis Poola Maanteetranspordi Peainspektsioonile vastusena peainspektori algatatud menetlusele avalduse, milles nõustus tasuma trahvi väärteokoodeksi artiklis 92a osutatud õigusrikkumise toimepanemise eest; arvestades, et sellest tulenevalt on raske leida tõendeid fumus persecutionis’e kohta, st Euroopa Parlamendil puudub alus piisavalt tõsiseks ja täpseks kahtluseks, et taotluse esitamise eesmärk on tekitada asjaomasele parlamendiliikmele poliitilist kahju;