[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 19.9.2005

KOM(2005) 449 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE

2003. aasta eelarve täitmist kinnitava otsuse järelmeetmete kohta (kokkuvõte) – Euroopa Parlamendi resolutsioonid{SEC(2005) 1161}

SISUKORD

PREAMBUL 3

I – Komisjoni vastus EP üldeelarve täitmise aruande kinnitamise resolutsioonis tehtudsoovitustele 4

a) Üldküsimused 4

b) Valdkondlikud küsimused 5

II - EAFi eelarve täitmise aruande kinnitamine EP poolt 8

III - Asutuste eelarve täitmise aruannete kinnitamine EP poolt 9

PREAMBUL

Piiratud tõlkevõimaluste tõttu avaldatakse komisjoni 2003. aasta eelarve täitmise aruande Euroopa Parlamendi (EP) poolse kinnitamise[1] järelmeetmete aruanne kõigis ELi ametlikes keeltes käesoleval kokkuvõtval kujul. Komisjoni täisvastused parlamendi igale konkreetsele soovitusele on kättesaadavad komisjoni töödokumendis,[2] mis on avaldatud inglise, prantsuse ja saksa keeles. Mõlemad järelmeetmete aruanded on seotud Euroopa Parlamendi 12. aprillil 2005. aastal vastuvõetud resolutsioonidega.

Käesoleva kokkuvõtliku aruande iga peatükk[3] sisaldab viiteid vastavatele soovituste numbritele eespool mainitud komisjoni täielikus töödokumendis. Need viited aitavad lugejatel leida kõik vastava peatükiga seotud või neile erilist huvi pakkuvad soovitused (ja komisjoni kavandatud või juba võetud meetmed) töödokumendis. Seetõttu, ehkki käesolevas kokkuvõtlikus aruandes käsitletakse iga EP poolt 2003. aasta eelarve täitmist kinnitavas resolutsioonis tõstatatud teemat, on soovitav pikkusepiirangute tõttu, millele see peab vastama, otsida lisateavet iga konkreetse teema kohta täielikust töödokumendist.

Mõlemad aruanded on koostatud vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 276 lõikele 3, Euratomi asutamislepingu artiklile 180b, EAFi finantsmääruse artikli 119 lõigetele 5 ning sarnastele sätetele varasemas ajutises EAFi finantsmääruses, mis määravad, et „Komisjon astub kõik vajalikud sammud, et võtta arvesse Euroopa Parlamendi poolsele eelarve täitmise kinnitamisotsusele lisatud märkusi ning nõukogus vastuvõetud kinnitamissoovitusele lisatud tähelepanekuid. Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral kannab komisjon ette nende tähelepanekute ja märkuste põhjal võetud meetmetest ja eelkõige juhtnööridest, mis on antud eelarve täitmise eest vastutavatele talitustele. Ettekanne edastatakse ka kontrollikojale.“[4]

Üldeelarve, EAFi ja asutuste eelarve täitmist kinnitavates otsustes on komisjon tuvastanud kokku 113 Euroopa Parlamendi soovitust komisjonile. Komisjon on seisukohal, et 45 soovituse puhul on nõutavad meetmed juba võetud. Veel 52 soovituse puhul nõustub komisjon võtma parlamendi soovitatud meetmeid. Komisjon ei saa nõustuda 16 soovitusega ega võta seetõttu nõutud meetmeid.[5]

I – KOMISJONI VASTUS EP ÜLDEELARVE TÄITMISE ARUANDE KINNITAMISE RESOLUTSIOONIS TEHTUD SOOVITUSTELE

Vastuseks Euroopa Parlamendi selgele soovile on komisjon vastu võtnud tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks (KOM (2005) 252, 15.6.2005). Eesmärgiks on tihedas koostöös parlamendi ja nõukoguga määratleda, kuidas olemasolevat sisekontrolli raamistikku täiustada selliselt, et komisjonil oleks võimalik anda kontrollikojale piisav kinnitus raamatupidamiskirjete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

Ühtne sisekontrolli raamistik hakkab põhinema komisjoni ühtse sisekontrolli raamistiku reformimisel saavutatud positiivsetel tulemustel.

Järgneb kokkuvõte komisjoni vastustest konkreetsetele taotlustele, mille parlament oma 2003. aasta eelarve täitmist kinnitavas resolutsioonis esitas.

a) Üldküsimused

Raamatupidamisarvestuse usaldusväärsus (soovitus 3)

On tehtud ettepanek muuta finantsmäärust, viies sisse nõude, et peaarvepidaja kirjutaks komisjoni aruannetele alla, kinnitades nii nende usaldusväärsust. Selleks peaksid peadirektorid aasta tegevusaruannetele lisatavates kinnitavates avaldustes tõendama, et aruanded, mille eest nad vastutavad, on täpsed ja ammendavad.

Liikmesriikidele volituste andmisest tulenev oht (soovitused 4 ja 10)

Komisjon on seisukohal, et liikmesriikide kõrgeima tasandi ametlike deklaratsioonide ja iga-aastaste tehingute seaduslikkust ja tavapärasust kinnitavate järelaruannete kasutuselevõtmine annaks komisjonile parema ülevaate liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemidest. Selleks tegi komisjon ettepaneku, et nõukogu eesistuja algataks kõrgetasemelise institutsioonidevahelise kolmepoolse arutelu, mille eesmärk on pidada läbirääkimisi ja jõuda vastastikkusele arusaamisele selles osas, millest peaksid koosnema ühenduse piisav ja rahuldav ühtne sisekontrolli raamistik ning selle rakendamiseks vajalikud meetmed. 13. juulil 2005 kutsus komisjon liikmesriikide alaliste esindajate komiteed vaatama EÜ asutamislepingu sätteid järgides läbi ekspertrühma töö, et koostada järelduste eelnõu, mida kaaluda novembris toimuval majandus- ja rahandusministrite nõukogu istungil.[6]

Ühekordne audiitorkontroll (soovitused 6 ja 8)

15. juuni 2005. aasta teatisega ühtse sisekontrolli raamistiku tegevuskava kohta kavatseb komisjon jõuda kokkuleppele parlamendi (kui eelarve täitmist kinnitava asutuse) ja nõukoguga, kuidas parandada olemasolevat sisekontrolli raamistikku, et komisjon saaks anda kontrollikojale piisava kinnituse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Pärast lünkade tuvastamist ja tegevuskava väljapakkumist esitab komisjon 2005. aasta oktoobris esialgse aruande, milles pakub välja aluse kokkuleppe saavutamiseks liikmesriikidega. Seejärel kohandab komisjon vajadusel õigusettepanekuid aastateks 2007–2013, et kaasata nendesse sätted, mida on vaja puuduste hinnangu kohaselt ühtse sisekontrolli raamistiku lõpuleviimiseks.

Aasta tegevusaruannete täiustamine peadirektorite poolt (soovitused 12 ja 14)

Aasta tegevusaruannete uutes suunistes aastaks 2004 (SEC(2004) 1562) on võetud arvesse parlamendi muret tehingutega seotud riski pärast. Need suunised loovad tugevama ja läbipaistvama aluse kinnitusele, mille annab volitatud eelarvevahendite käsutaja, ning pakuvad järjekindlamat raamistikku komisjoni talituste avalduste arvessevõtmiseks kontrollikoja kinnitavas avalduses. Komisjon arvab, et aasta koondaruanne sisaldab tema seisukohti põhilistes haldus- ja kontrolliküsimustes ning hõlmab kohaseid meetmeid küsimustes, mis vajavad parandamist komisjoni tasandil.

Täiendavad üldsoovitused (soovitused 16, 17 ja 18)

Komisjon ei suuda esitada igal aastal veamäärade prognoose kõigi valdkondade kohta. Tema auditistrateegia põhineb mitmeaastasel lähenemisviisil ning auditid on süsteemipõhised.

Kavas on finantsmääruse läbivaatamine, mille eesmärk on sätete tõhususe ja läbipaistvuse parandamine ning riigihangete korra lihtsustamine.

Komisjon on juba sätestanud mitmeid kabinettide tegevust reguleerivaid põhimõtteid, mida peetakse piisavaks teabevahetuse ebapiisavuse ohu leevendamiseks auditi küsimustes. Põhireeglina tuleb volinikke kogu audititegevusest regulaarselt teavitada. Auditi järelvalvekomitee tagab siseauditi talituse ja Euroopa Kontrollikoja auditite tulemuste rakendamise järelkontrolli, samuti siseauditi kvaliteedi hindamise.

b) Valdkondlikud küsimused

Omavahendid

Rahvamajanduse kogutuluga (RKTL) seotud omavahendite suhtes kontrollib komisjon jätkuva põhjalikkusega RKTL-andmeid ning allikaid ja meetodeid, mida liikmesriigid nende kogumiseks kasutavad. Lisaks uurib komisjon otsesema kontrollimise võimalusi Euroopa Kohtu 2003. aasta aruandes osutatud tähenduses. Katseprojekt on kavandatud 2005. aastaks (soovitus 22).

Põllumajandus, loomade tervishoid ja pettusevastased meetmed

Komisjon kavatseb 2005. aasta septembriks esitada parlamendile aruande edust, mida liikmesriigid on saavutanud eeskirjade eiramisest teatamisel (soovitus 23).

Komisjon on kohustunud esitama aruande selle kohta, kuidas veel 1971. ja 2004 aastast tagasi saamata 1,12 miljardit eurot 2004. aasta eelarve täitmise kinnitamise ajaks tagasi saadakse (soovitus 24).

Parlament esitas oma arvamuse ühise põllumajanduspoliitika rahastamise uue määruse kohta, milles sätestatakse tagasimaksete läbivaadatud eeskirjad, enne selle hiljutist kinnitamist nõukogu poolt. Makseasutuste järelevalve puhul nõuab nõukogu uus määrus, et iga makseasutuse juht allkirjastaks kinnitava avalduse (soovitused 26 ja 28).

Komisjon on kindel, et tagasisaamisega tegelev töörühm saavutab tagasisaamise mahajäämusprobleemi lahendamisel märgatavat edu ning hoiab vastutava komitee asjaga kursis (soovitus 27).

Struktuurimeetmed

Komisjon mainib oma iga-aastastes tegevusaruannetes riike ja piirkondi, kes ei ole rakendanud parendusi piisavalt kiiresti. Ebatäielikke artikli 8 kohaste deklaratsioonide puhul on rakendatud finantsparandusi, kui täiendav teave, mida komisjon liikmesriikidel esitada palus, või täiendav audit, mida ta neil ebatäielike õiendite tõttu palus läbi viia, ei kaotanud lõpliku maksenõude puhul ohtu, et kulutuste tegemisel on eiratud eeskirju (soovitus 46).

Komisjon kasutab oma volitusi maksete peatamiseks, kui liikmesriikide süsteemide puudused püsivad, olles ühenduse vahenditele tõsiseks ohuks, ning liikmesriik ei ole suutnud puudusi kõrvaldada (soovitus 47).

Interreg III puhul on komisjon pidevalt parandanud piirkondliku analüüsi kaasamist programmidesse eelhindamise kaudu ning jätkab tööd selles suunas (soovitus 48).

Sisepoliitika

Komisjon on toetanud eesistuja ja kontrollikoja kohtumist 16–17. juunil Luxembourgis, et arutada 7. raamprogrammi lihtsustamist ning küsimusi, mida tuleks käsitleda selle osavõtueeskirjades. (soovitus 51)

Komisjoni 6. aprillil 2005. aastal vastu võetud 7. raamprogrammi ettepanek viitab selgesti sekkumismehhanismide lihtsustamisele.

Ühenduse uurimistegevusele on paljude aastate jooksul antud järelhinnanguid, mis hõlmavad teaduslikke tulemusi ja nende mõju. Nendes hinnangutes käsitletavate küsimuste hulgas on kvaliteedi ja hinna suhte kriteeriumid, eriti Euroopa lisandväärtuse pakkumise tähenduses (soovitus 55).

Komisjon kasutab praegu konkursikutsete puhul täielikult elektroonset pakkumiste esitamist, mis teeb asja pakkujatele lihtsamaks ja odavamaks. Komisjon on andnud märku, et kavatseb kehtestada elektroonilise registreerimise korra, mis võimaldab pakkujatel salvestada oma haldusotstarbelised andmed ühekordselt esimese pakkumise esitamisel (soovitus 56).

Komisjoni ettepanekud 7. raamprogrammi kohta näevad ette, et komisjon peab välisekspertide toel läbi viima käimasolevate uurimismeetmete ja neile seatud sihtide saavutamise vahehindamise (soovitus 58).

Komisjon on väljendanud ettepanekutes 7. raamprogrammi kohta kavatsust usaldada oluline osa meetmete juhtimisest välisorganile. Täiendavad vahendid, mis niimoodi pühendatakse projektide haldamisele, võimaldavad komisjoni personalil paremini keskenduda projektide teaduslikule järelkontrollile ning rakendada sellest õpitud kogemusi poliitikas (soovitus 60).

Välispoliitika

Vastavalt soovitusele viia EÜ välisabi kvalitatiivne hindamine läbi aastaaruande omast eraldi esitas komisjon 2005. aasta juulis nõutud aruande. Komisjon esitab ka vahearuande edusammude kohta teabehaldussüsteemide ning esinduste finantsriskide hindamisega seotud töö järelvalvesüsteemi rakendamisel. Enne järgmist eelarve täitmise kinnitamist esitab komisjon aruande esindustes toimivate kontrollistruktuuride kohta (soovitused 62 ja 63).

Komisjon võttis 2003. aasta juunis parandusmeetme seoses pakkumis- ja hankekorra järgimisega rakendusorganisatsioonides, kehtestades toetuste jaoks läbivaadatud standardlepingud, kaasa arvatud audititõendi, mille kohaselt audiitorid peavad kontrollima kohaldatavate hankereeglite täitmist toetuse saajate poolt. Komisjon vaatab parajasti läbi audititõendi kavandit ning töötab välja täiendatud auditeerimisjuhiseid. Seda arvesse võttes ei näe komisjon vajadust tegevuskava järele, nagu soovitab parlament (soovitus 64).

Komisjon osaleb juba praegu erinevates raamistikes rahvusvaheliste abiandjate tõhususe võrdlemise algatustes. Seetõttu ei pea komisjon täiendavaid algatusi praegu õigustatuks (soovitus 65).

Euroopa Parlamendi 2003. aasta eelarve täitmist kinnitav resolutsioon sisaldab mitmeid arengupoliitikaalaseid soovitusi (soovitused 66–72). Komisjoni vastused neile soovitustele on lisatud töödokumendis.

Ühinemiseelne abi

PHARE

Komisjon kavatseb võtta meetmeid, et tagada paljude Bulgaarias, Rumeenias ja tulevastes kandidaatriikides asuvate PHARE ja ISPA asutuste akrediteerimisprotsessi lõpuleviimine enne ühinemist. Parandusmeetmete eesmärk on muuhulgas tagada, et neis riikides oleks 2005. aasta lõpuks asjakohase personaliga Phare fondihaldussüsteemid. Perioodiks 2004–2006 ettenähtud vahendite jaotuse uus hindamine põhineb haldussüsteemi hindamisel, mis tuleb läbi viia 2005. aasta jooksul, ning selle järelmeetmetel (soovitus 73).

Parlamendile ja nõukogule on esitatud ühinemiseelse abi (IPA) raamistikvahendi eelnõu. IPA regionaalarenguosa keskendub arenguprioriteetidele piiratud arvus võtmetähtsusega valdkondades ja rakendusorganites ning võimaldab tõsta suutlikkust struktuurifondide rakendamisel. Komisjon võttis 27. mail 2004 vastu uue IPA määruse eelnõu koos välissuhete paketiga ning alates sellest ajast toimuvad nõukogus ja parlamendis läbirääkimised (soovitus 74).

SAPARD

Komisjon usub, et on juba pannud suurt rõhku projektidele, mis on parandanud kvaliteedi-, tervishoiu- ja keskkonnanõudeid. Nende edendamine on lahutamatu osa kõige tähtsamatele meetmetele antavast toetusest, mis hõlmavad 49% programmidest. Kõik investeeringud peavad vastama ühenduse standarditele ning viivad vältimatult parendustele neis valdkondades (soovitus 77).

Komisjon on näinud ette ja rakendab SAPARDi programmide kulude auditisüsteemi ning haldus- ja kontrollisüsteemi. See hõlmab iga-aastast raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja heakskiitmist ning selleks otstarbeks loodud nõuetekohasuse kinnitamise meetmeid. Kui SAPARDi riikides kasutatavates süsteemides tuvastatakse nõrku külgi, mis võivad tekitada ELi vahendite kaotamisohu, võetakse nende suhtes järelmeetmed eriliste kinnitusmenetluste näol, mis võivad viia finantskorrektsioonideni (soovitus 78).

II - EAFI EELARVE TÄITMISE ARUANDE KINNITAMINE EP POOLT

Komisjon kiidab heaks enamiku Euroopa Arengufondi (EAF) käsitlevad soovitused. Ta soovib juhtida tähelepanu järgmistele punktidele:

Arengupoliitika (soovitused 79–81)

Suur enamus EÜ arenguabist on pühendatud aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele, sest nende saavutamine nõuab majanduslikku kasvu, kasvu hüvede edumeelset jaotamist ning parandatud avalikke teenuseid. Lisaks annab komisjon regulaarselt aru sotsiaalse infrastruktuuriga seotud eelmise aasta kohustuste tulemustest eelnenud aastal. Komisjon ei ole nõus põhiliste tervishoiu- ja hariduskulude kohustusliku summa määramisega lisatud töödokumendis lühidalt kirjeldatud põhjustel.

Raamatupidamine, kinnitav avaldus jne (soovitused 82–86)

Komisjon on saatnud parlamendile aruande edusammude kohta oma raamatupidamisarvestuse, sealhulgas EAFi raamatupidamisarvestuse kaasajastamisel. Viimase aruande, milles käsitletakse 31. mail 2005 lõppenud perioodi, kiitis komisjon heaks ja edastas parlamendile 4. juulil 2005.

Komisjon täiustab jätkuvalt järelevalvesüsteeme ja kontrollivahendeid, sealhulgas neid, mis hõlmavad lepinguid, makseid ja tagasimaksekorraldusi. Tuleb märkida, et sisekontrolli nõudeid järgivad komisjoni kõik talitused, kaasa arvatud esindused.

Komisjon on veelgi täiustanud EAFi finantshaldusaruannet. Et aga EAFiga seotud meetmed on integreeritud komisjoni muudesse meetmetesse, mis on seotud arenguabi ja arengumaadega sõlmitud poliitiliste suhetega, ei ole mõtet üldeelarvesse kantud halduskulude jagamisel EAFi meetmeteks ja muude meetmeteks.

Rakendamine ja täitmata kulukohustused (soovitused 87 ja 88)

EAFi loomulikku tsüklit arvestades on täitmata kulukohustuste kasv loomulik. Siiski on komisjon võtnud vajalikud meetmed nende mahu kontrolli all hoidmiseks (rakendamise kiirendamine, „ebanormaalsete“ täitmata kulukohustuste vähendamine, paindlik kavandamine). Kasutamata vahendite tase kasvas 2004. aasta lõpuks varasemast palju vähem (400 miljonit eurot) ning komisjon loodab saavutada 2005. aasta lõpuks selle alanemise. EuropeAid on rõhutanud ümberkorraldustega oma peakorteris projektide sulgemise tähtsust pärast rahastamislepingu lõpu kuupäeva. Erilist tähelepanu on pööratud varasematele projektidele, mis on siiani sulgemata.

Eelarvetoetus (soovitused 89–91)

Komisjon on võtnud kasutusele vahendid eelarvetoetust saavate riikide olukorra hindamiseks iga Cotonou lepingu artikli 61 lõike 2 kriteeriumi kohaselt nii programmi ettevalmistamise kui selle rakendamise ajal. Komisjon jätkab tihedat koostööd IMFi ja Maailmapangaga majandusreformide hindamisel. Ta on laiendanud vahenditevalikut, et saada toetust saavate riikide rahanduse kohta usaldusväärseid analüüse: poolaasta jälgimisaruanded esindustelt ja eriti koos muude rahastajatega (sealhulgas Maailmapank) riiklike kulude ja finantsaruandluse (PEFA) partnerluse raames koostatud uus analüüsiraamistik, mis peaks tööle hakkama 2005. aasta teisel poolel.

Hindamine (soovitus 95)

Komisjon on seisukohal, et hindamise lähtenõudmised on täidetud.

Finantsmäärus (soovitus 96)

Komisjon ei kavatse hetkel üheksanda EAFi finantsmääruse parandusettepanekuid teha.

III - ASUTUSTE EELARVE TÄITMISE ARUANNETE KINNITAMINE EP POOLT

Komisjon nõustub enamiku asutuste kohta tehtud soovitustega. Ta soovib juhtida tähelepanu järgmistele punktidele:[7]

Asutuste määrused ja struktuur (soovitused 97, 98 ja 100–102)

Komisjon on välja pakkunud institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõu (KOM (2005) 59 lõplik), mis on praegu nõukogu ja Euroopa Parlamendi käes. Kui on saavutatud kokkulepe tulevaste asutuste ühiste suuniste kohta, uurivad komisjon ja teised kaks institutsiooni, milline võiks olla selle mõju olemasolevatele mittetäitevasutustele.

Kooskõlas soovitusega analüüsida uute asutuste lisandväärtust otsustas komisjon, et alates aastast 2005 hinnatakse iga komisjoni töökavas oleva õigusloome ettepanekule mõju, võttes muu hulgas arvesse vajadusi, lisandväärtust, subsidiaarsuspõhimõtteid ja eelarvelist rangust.

Ettepanekuid asutuste põhimääruste muutmiseks, kas üksikult või korraga, tehakse pidevalt, et kohandada asutusi muutuva tegelikkusega või optimeerida komisjoni suhteid nendega. See on pidev protsess, mis lähtub vajadustest, mitte kindlaksmääratud kalendrist.

Asutuste personalipoliitika suuniste ettevalmistamine on lõppjärgus ning need avaldatakse enne 2005. aasta lõppu.

Hindamiste üldine analüüs (soovitus 99)

Komisjon on nõus viima regulaarselt läbi üksikute asutuste hindamiste üldanalüüse, nagu ta tegi 2003. aastal katselise ühenduse asutustesüsteemi üldhindamise käigus. Siiski on oluline, et nende ajastus ja sagedus sõltuksid piisava arvu aluseks olevate hindamisaruannete kättesaadavusest. Seetõttu eeldab komisjon, et selline üleüldine analüüs on kättesaadav kõige varem 2006. aasta lõpuks.

Lepingute määramise kord (soovitus 103)

Komisjon on asutustega sisse seadnud tiheda ja tõhusa koostöö hangete ja lepingute haldamise alal. Mitmetes asutustes on läbi viidud nende konkreetsetele vajadustele suunatud koolitusüritused. Komisjon mängib aktiivset osa asutuste vastutavate ametnike koolitamisel, eriti vastloodud asutustes. Asutused on kaasatud horisontaalsete eelarveüksuste korrespondentide võrku ning saavad seeläbi pidevat nõu ning nende vajadustele vastavat abi. Mitmel juhul on komisjon andnud panuse asutustevahelise õigusvõrgustiku (IALN) istungitesse ja selles osalenud.

Ajakohane teave asutuste kohta (soovitus 104)

Komisjon on seisukohal, et parlamendi esmane ajakohase teabe allikas asutuste kohta peaks ka tulevikus olema kirjalikud küsimused asutuste direktoritele ja nende ärakuulamised, mis on kinnituskorra lahutamatu osa.

* * *

[1] 2003. aasta üldeelarve täitmise aruande kinnitamine, 2003. aasta EAFi eelarve täitmise aruande kinnitamine, 2003. aasta asutuste eelarve täitmise aruande kinnitamine.

[2] Töödokument komisjoni järelmeetmete kohta kõigile 2003. aasta eelarve täitmise kinnitamisel esitatud EP soovitustele.

[3] Nii käesolevas kokkuvõtlikus aruandes kui terviklikus töödokumendis järgitakse Euroopa Parlamendi soovitusi sisaldavate resolutsioonide ülesehitust.

[4] Vt ka finantsmääruse artiklit 147

[5] Üldeelarve kohta soovitused 14, 16, 18, 25, 29, 64, 65, 67, 69 ja 70; EAF eelarve kohta soovitused 81, 83, 86 ja 96; asutuste eelarvete kohta soovitused 104 ja 112.

[6] Vt ka komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Liikmesriikide ja komisjoni kohustused struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi ühises juhtimises“ (KOM(2004) 580 lõplik).

[7] Komisjoni vastused talle saadetud üksikute asutuste kohta tehtud soovitustele on töödokumendis soovituste 105–113 all, kuid siin ei ole neid kokku võetud.