ET Euroopa Liidu Teataja C 296/9

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2012/C 296/08

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„FRAISES DE NIMES”

EÜ nr: FR-PGI-0005-0809-02.06.2010

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus:

„Fraises de Nîmes”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Maasikaid „Fraises de Nîmes” turustatakse värskelt.

Vili on terve, tervikliku kujuga, läikiv ja puhas. Marjade suhkrusisaldus peab olema vähemalt 7,5 Brixi kraadi ja korjamisel peavad need olema ühtlase värvusega.

Marjal peab kindlasti olema viljavars ning värsked ja rohelised tupplehed.

Turustatavad marjad peavad olema iga pakendamisviisi (karp, alus) puhul laotud kihiti (ridadena).

Maasikaid „Fraises de Nîmes” tuleb turustada ekstrakategoorias või I kategoorias.

Partiis peavad olema ühesuurused marjad läbimõõduga vähemalt 18 mm.

Maasikad „Fraises de Nîmes” peavad kuuluma tootjarühma osutatud sortidesse.

Praeguseks on tootjarühm valinud koostöös keskusega Centre Technique Interprofessionnel de Fruits et Légumes de Balandran välja kaks sorti:

— „Ciflorette”,

— „Gariguette”.

Tootjad peavad kasutama sertifitseeritud taimi.

Taime omaduste parandamise ja kohaste sortide väljavalimise abil peaks saama aretada uusi maasikasorte, mille maitseomadused oleksid praeguste sortide omadest veelgi paremad. Kindlaks on määratud ka viis, kuidas kaasata kaitstud geograafilise tähise „Fraises de Nîmes” alla uusi maasikasorte.

Sortide valikul lähtutakse järgmistest kriteeriumidest:

— varajased sordid;

— maitseomaduste puhul lähtutakse eelkõige suhkrusisaldusest;

— piklik kuju;

— säilitamisomadused;

— vastupanu taimehaigustele, eelkõige jahukastet põhjustavale seenele Podosphaera aphanis;

— sordid, mille võrsete tärkamiseks vajaliku puhkeperioodi sisse kuuluvate külmatundide arv on samaväärne (vahemikus 700–900 tundi).

Koristusperioodi alguses toimub korjamine üle päeva, seejärel iga päev.

Maasikad „Fraises de Nîmes” turustatakse hiljemalt korjamisele järgneval päeval.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

Ei kohaldata

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Ei kohaldata

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Maasikate „Fraises de Nîmes” kasvatamine ja korjamine peab toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Maasikad pakendatakse karpidesse või alustele ja marjad peavad olema alati laotud kihiti (ridadena).

Selleks et marju mitte liialt liigutada, pakendatakse need peenarde ääres kohe pärast korjamist tarbimisse antavatesse pakenditesse (KGTga maasikate „Fraises de Nîmes” turustamiseks ettenähtud kahekilostesse karpidesse või alustele).

Marjade pakendamisel tuleb kontrollida tarbimisse antavate maasikate kaalu, panna märgised, laduda marjad alusele ja tagada toote jälgitavus.

Selleks et vältida õrna vilja ülemäärast liigutamist, mis halvendaks toote kvaliteeti ja säilivust, tuleb maasikad pakendada ja märgistada määratletud geograafilises piirkonnas.

Tootja on ühtlasi pakendaja, mistõttu marjade liigutamine on viidud miinimumini.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

Tarbimisse antavatel pakenditel olev märgis peab kindlasti sisaldama järgmist:

— märgistamist käsitlevate õigusaktidega ette nähtud miinimumtähistus;

— kaitstud geograafiline tähis „Fraises de Nîmes”;

— tekstilõik, millele eelnevad sõnad „Certifié par:” (sertifitseerinud:) ja mis sisaldab sertifitseerimisasutuse nime ja aadressi (Qualité-France).

Karpidel ja alustel peab olema ka Euroopa Liidu KGT logo.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

KGTga hõlmatud geograafiline ala asub Languedoc-Roussilloni piirkonnas Gardi departemangus.

Seda iseloomustab eelkõige geoloogiline pinnavorm, mis moodustab Costières de Nîmesi platoo.

Geograafilise piirkonna määratleb väga eripärane pinnavorm, mis piirneb põhjas Nîmesi ümbruse põõsastikuga (garrigue) ja läänes Vistre'i oruga. Tegemist on 20–147 meetri kõrgusel asuva horisontaalse platooga, mida katavad kunagi jõe põhjas olnud lamedatest kividest moodustunud künkad.

Ala koosneb Costières de Nîmesi geograafilises piirkonnas asuvast 28 kommuunist. Maasikad peavad olema toodetud, pakendatud ja märgistatud üksnes kõnealuses piirkonnas.

Asjaomased kommuunid on:

Aubord, Beaucaire, Beauvoisin, Bellegarde, Bernis, Bezouce, Bouillargues, Le Cailar, Caissargues, Comps, Garons, Générac, Jonquières-saint-Vincent, Ledenon, Manduel, Marguerittes, Meynes, Milhaud, Montfrin, Nîmes, Redessan, Rodilhan, Saint-Gervasy, Saint-Gilles, Sernhac, Uchaud, Vauvert ja Vestric-et-Candiac.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

5.1.1. Mullastik ja kliima

Maasikate „Fraises de Nîmes” tootmispiirkond on osa geoloogilisest ja geograafilisest territooriumist, mis asub Nîmesist kagus Meynesi, Vauverti, Saint-Gillesi ja Beaucaire'i vahel, piirneb põhjas Occitanie' ja Provence'i piirkondade kokkupuutekohal Camargue'iga ja kannab nime Plateau des Costières (Costièresi platoo). Tegemist on väga iseloomuliku pinnavormiga, mida eraldab Nîmesi ümbruse põõsastikust Vistre'i org. Kirdes on ala looduslikuks piiriks Gardoni org ja idas Petit Rhône'i madalik. Platoo lõunanõlv langeb künklikult ja lõppeb Petit Camargue'i soise alaga.

Platool on vanad jõesetted, mida esindavad eelkõige kvaternaari-pliotseeni (Villafranchi) ajastu ebaühtlaselt jaotunud kivimid ja jõeveega lamedaks lihvitud kivid, mille on siia uhtunud Avignoni ja Montpellier' vahel voolavad Rhône'i ja Durance'i jõed. Villafranchi perioodil jää poolt kohale toodud kivimid sisaldavad suures osas rannakive, seda isegi 5–10 meetri sügavusel savi-liiv-muda kuni liiv-muda-savi pinnasesegus, mille värvus ulatub õrnkollasest tumepunaseni ja millest on kõige rabedamad lubjakiviosakesed välja uhutud. Öösel õhkub rannakividest neisse päeva jooksul kogunenud päikesesoojust.

Selline samaaegselt soe ja hästi niiskust läbilaskev pinnas sobib hästi maasikakasvatuseks (juurevõrsete tekkimine on piiratud, muld on vähese lubjasisaldusega ja nõrgalt happeline) ning soodustab eriti viljade varast valmimist.

Piirkonna kliimat iseloomustavad kolm peamist asjaolu: tuul, vihma esinemissagedus ja väga suure päikesevalgusega perioodid. Suure päikesevalgusega perioodid (rohkem kui 2 500 tundi, st üle 250 päeva päikesevalgust aastas) aitavad kaasa marjade varajasele valmimisele. Tänu vihmaperioodile ei ole vaja sügis-talvel (ajal kui maasikalavad on avatud) taimi kasta – sademeid on ohtralt ning rannakividega pinnasest imbub liigne vesi kiiresti ära. Kevadel esineb väga tugevaid, kuid lühikesi sajuperioode, kuid liigset õhuniiskust ei saa tuule tõttu tekkida. Tuul osaleb ka kultuuride tervendamises, sest liigse õhuniiskuse korral võivad tootjad kiletunnelid avada ja udu korral sulgeda.

5.1.2. Inimtegur

Traditsiooniliselt oli maasikakasvatus Gardi departemangus ja kaitstud geograafilise tähisega hõlmatud piirkonnas marginaalne ja väikesemahuline tegevus.

Kuuekümnendate aastate alguses leiti kaitstud geograafilise tähisega hõlmatud piirkonnas, et pärast kastmissüsteemi kasutuselevõtmist võiks maasikakasvatus kõnealusesse piirkonda sobida. Kiiresti tuli ilmsiks piirkonna suutlikkus toota suures koguses vara valmivaid maasikaid. Tootmispiirkonnaks sai Costièresi platoo, kus kasvatati varajast sorti ‧Surprise des Halles‧, ja Cévennes varajase sordiga ‧Madame Moutot‧. Maasikatootmise tipphetk Gardi departemangus jäi 1970. aastate lõppu, kui 145 ettevõtjat kasvatas maasikaid 70 hektaril.

Piirkonnas hakati süstemaatiliselt kasutama kiletunneleid või kilega kaetud varjualuseid. Tunnelid on kaitseks tugeva ja hävitava tuule, mistraali eest, mis rikub maasikataimede lehti ja vilju, ning nende abil õnnestub toote varajasust veelgi paremini esile tuua.

Tootjad oskavad kasutada katmikalasid ning korraldada niisutust ja väetamist lämmastikväetistega nii, et tulemuseks on kvaliteetne ja täiesti valminult korjatud maasikatoodang. Tootjatel õnnestub seda õrna vilja ka maasikapõllu ääres karpidesse pakendada.

Võib täheldada, et võrreldes Carpentrasi tasandikuga saavad KGTga hõlmatud piirkonnas maasikad valmis üha kiiremini ja muudest aladest varem (ligikaudu 15 päeva). Toote maitseomadusi tunnustavad mitmed ametialased ringkonnad (hulgi- ja jaemüüjad jne) ning turustamisahel on lühike: seda kvaliteetset toodet müüakse Côte d’Azuril, Pariisis, Strasbourgis jne. Tänaseks on kõnealuse maasika maine väga kõrge ja see on kujunenud suhteliselt hiljuti tänu sellistele kohalikele restoranipidajatele nagu vennad POURCELid Montpellier' restoranist „Jardin des sens”, Pariisi restorani Bistrot des Sommeliers peakokale Philippe FAURE-BRACile ja Pierre INFANTE'ile ühendusest Confrérie des Restaurateurs de Métier du Gard. Kaks korda aastas korraldatakse ka suuremale publikule mõeldud üritust „La Fraise de Nîmes fait son cinéma”. Ürituse eesmärk on korraldada Nîmesi elanike jaoks selle kevadise vilja degustatsioone linna sellistes valitud paikades nagu kinod, restoranid, kondiitriärid, turismibürood jne.

5.2. Toote eripära:

Toote eripära aluseks on maasika „Fraises de Nîmes” varajane valmimisaeg.

Maasikad „Fraises de Nîmes” on ainsad Prantsusmaa avamaal kasvatatavad maasikad, mis jõuavad turgudele märtsi alguses ja mille hooaeg lõppeb hiljemalt mai lõpus, kui tulevad müügile esimesed luuviljad.

Viljade eripära tuleneb otseselt pinnasest (eelkõige lamedate rannakivide esinemisest pinnases), kuid ka kliimast ja kasvatamisest katmikalal.

Maasikate „Fraises de Nîmes” kasvatajad on arendanud välja tehnika varajaste viljade kasvatamiseks ning tänu sellele on maasikas aasta esimene avamaal kasvatatav vili.

Maasikat kasvatatakse osaliselt katmikalal, kiletunnelite sulgemise kohustust kohaldatakse alates 15. veebruarist. Enne seda kuupäeva tuleb tagada võrsete puhkemiseks vajalikku puhkeperioodi kindlustav piisav külmatundide arv (700–900 tundi). Pärast nimetatud kuupäeva tunnelid suletakse, et soodustada taime kasvuperioodi algust ja tagada toote varajane valmimine. Katmikala sulgemisel tuleb jälgida pidevalt kliimatingimusi ja reageerida kiiresti näiteks liiga kõrgele õhuniiskusele, mis võib tekitada maasikataimedele seenhaigusi, avades tunnelid osaliselt mõneks tunniks.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Toote esmane väärtus, varajane valmimine, tuleneb eelkõige kliimast ja tootjate väljakujundatud kasvatusviisist.

Kaitstud geograafilise tähisega piirkonnas levis maasikakasvatamine tänu soodsatele kliima- ja mullastikutingimustele ning muutus seal oluliseks tegevuseks, kuna sobitus väga hästi peamiselt viljapuukasvatusega tegelevate tootjate viljeluskalendrisse.

Mullastiku- ja kliimatingimuste, sortide ja tootjate oskusteabe koosmõju tulemuseks on varajase valmimisajaga viljad.

— Kasutatavad sordid „Gariguette” ja „Ciflorette” on varajased sordid.

— Maasikate kasvatamiseks kasutatav looduslik keskkond (kivine pinnas, milles on vähemalt 20 % rannakive) soojeneb kiiresti ja õhkab öösel sinna päeva jooksul kogunenud soojust, päikesevalgust on rohkesti, kuid samas soodustab talvine külm võrsete tärkamiseks vajalikku puhkeperioodi.

— Põllumajandusettevõtjate kasvatustavad (kasvatamine katmikalal, et soodustada sooja abil varajast kasvu algust ning kaitsta maasikataimi kuivatava ja külma tuule eest, mis kahjustab eelkõige maasikalehti), milles kasutatakse ära pinnase loomulikke omadusi (head vee läbilaskvust, kiiret soojenemist tänu rannakivide rohkusele pinnases).

Maasika „Fraises de Nîmes” viljelusviis, mis hõlmab looduslikul pinnasel kasvatamist, kuid katmikalal korjamist, võimaldab saada tulemuseks puhtad ja läikivad marjad, mille suhkrusisaldus on vähemalt 7,5 Brixi kraadi.

Maasika kasvatamine kõnealuses piirkonnas on loomulik jätk maasikakasvatusele Gardi departemangus ja tänapäeval hõlmab kaitstud geograafilise tähisega piirkond üle 50 % Gardis maasikate all olevast pindalast. Tegemist on kultuuriga, mis sobib suurepäraselt kõnealusesse keskkonda ja mis sobib oma viljeluskalendri poolest hästi kõnealuse põllumajanduspiirkonna tootmistsüklisse, sest maasikakasvatajad tegelevad samaaegselt ka viljapuude kasvatamisega.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPFraisesDeNimesV2.pdf

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.