ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.5.

Reklaami sõnumite kantavad väärtused on sageli kaugenenud jagamise, solidaarsuse ja mõõdukuse väärtustest. Reklaam annab edasi kujutlust omamisest tulenevast õnnest. Reklaami kuvandiks on meeldetuletus, et kõike on võimalik osta. Et olla õnnelik, tuleb omada ja tarbida rohkem. Arvamusuuringute kohaselt ei ole seevastu tarbimise ja õnnetunde vahel tugevat statistilist seost, see sõltub ennekõike uskumisest teatud väärtustesse, peresidemete tähtsusest ning füüsilisest sotsiaalsest võrgustikust. Reklaam võib tarbija jaoks olla ka pideva rahulolematuse allikas, nõudes aina suuremat tarbimist ning tekitades frustratsiooni piiratud võimalustega inimeste, eelkõige kõige ebasoodsamas olukorras olijate hulgas, kellel pole vahendeid reklaamitud toodete ja teenuste hankimiseks.
4.19.

Nagu eespool mainitud, on tehtud uuringuid, milles on uuritud elektromagnetilise kiirguse mõju inimeste ja loomade tervisele. Sellegipoolest on väga vähe selgitatud keerulist mõju, mida mitteioniseeriva elektromagnetkiirgusega kokkupuutumine võib mittesoojusliku mõjuna taimestikule ja loomastikule avaldada, ja veelgi vähem on sellest mõjust teavitatud. Tuntumad uuringud viitavad olulisele ja kohesele mõjule tolmeldajate ja lindude seas, kuid teadlased on väga mures elektromagnetkiirguse pikaajalise mõju pärast elusökosüsteemidele.
4.4.11.

Komitee rõhutab, et takistusteta juurdepääs meediale on meediavabaduse oluline osa, ning väljendab muret selle pärast, et meedias esineb üha enam otsest või kaudset diskrimineerimist puude alusel. Komitee kutsub üles jõustama õigusakte, et kõrvaldada piiravad tavad, mis kahjustavad üksikisiku osalemist meediavabaduses ja meedia mitmekesisuses või teevad selle olematuks.
4.7.

Komitee kiidab heaks tõsiasja, et sotsiaalsed eesmärgid, eriti majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärk, on lõimitud selle kuue sambaga ning et riiklike taaste- ja vastupidavuskavade hindamise kriteeriumides hõlmatakse nende sotsiaalset mõju ning liikmesriigid peavad selgitama, kuidas taaste- ja vastupidavuskavad aitavad kaasa soolisele võrdõiguslikkusele ja kõigi jaoks pakutavatele võrdsetele võimalustele. Komitee on siiski mures, et sotsiaalne mõõde ei pruugi riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades piisavalt esindatud olla või et teatavad meetmed on tähistatud kui „sotsiaalsed“, kuigi need ei aita kaasa määruses täpsustatud sotsiaalsete eesmärkide saavutamisele. Siiani näib, et riiklike taaste- ja vastupidavuskavade abil ei võidelda sotsiaalsete erinevuste vastu tulemuslikult. Kõigi riiklike taaste- ja vastupidavuskavade tugeva sotsiaalse mõõtme tagamiseks soovitab komitee, et komisjon töötaks välja mitte ainult sotsiaalkulutuste aruandluse metoodika, nagu on sätestatud taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 29 lõikes 4, vaid ka metoodika, millega hinnatakse riiklikus taaste- ja vastupidavuskavas välja pakutud struktuurireformide sotsiaalmõju. Lisaks tuleb veelgi suurendada keskendumist õiglasele jaotamisele ja muuta see konkreetsemaks.
1.11.

Hästitoimiva mitmeliigilise transpordi korral on oluline, et eeskirjad, milles käsitletakse näiteks ohtlike kaupade käitlemist eri transpordiliikide vahel, oleksid terviklikud ning et on lahendatud muud regulatiivsed ja praktilised probleemid, mis võivad kaasa tuua raskusi transpordiliikide vahelises ühenduses või liikmesriikide vahelises transpordis.
3.1.

Keskkonnahoidlike riigihangete kohustuslike miinimumkriteeriumide kasutuselevõtt võib parandada kestlike ja ringmajanduse põhimõtetest lähtuvate riigihangete lähteolukorda kogu Euroopas. Need võivad muuta tehniliste kirjelduste sõnastamise lihtsamaks: need hõlmavad kohustusi, millest ametiasutused peavad kinni pidama, eeliseid keskkonnasertifikaadiga ettevõtetele, boonuseid väärivatele pakkumustele, uusi pakkumuste hindamiskriteeriume ja avaliku nõudluse koondamist, et edendada pakkumuste kvalitatiivset hindamist. On oluline, et sellised miinimumkriteeriumid ei takistaks valdkonna liidreid ega innovatsiooni ega annaks avaliku sektori hankijatele põhjust mitte minna miinimumkriteeriumidest kaugemale. Peamine on see, et kohustuslikke miinimumkriteeriume tuleb regulaarselt kontrollida ja ajakohastada, et võtta arvesse tehnoloogia arengut, ning need ei tohi piirata kõrgelennulisemaid osalejaid. Seni tuleb paindlike mudelite kaudu edendada innovatsiooni.
8.2.

Rahastamisvõimalused on endiselt üks märkimisväärsemaid nõrkusi selles VKEde poolt domineeritavas sektoris. On äärmiselt oluline, et VKEdel oleks piisavalt vahendeid, et analüüsida oma äritegevuse arengut ringluspõhisel, uuenduslikul ja kestlikul viisil, ning neid tuleks toetada ajutiste maksusoodustustega ja madalamate käibemaksumääradega uuendatud ja taastatud mööblile.
4.7.

EL on alustamas ka Euroopa terviseliidu loomist, mis tagab, et EL on tulevaste tervisekriiside korral paremini valmis. Euroopa terviseliiduga nähakse ELi koordineerimises ette mitmeid muudatusi sellistes valdkondades nagu ravimite nappuse ja varude loomise kaardistamine, uute ravimite ja ravimeetodite testimine ja heakskiitmine ning elupäästvate seadmete piiriülene vajaduspõhine jaotamine. Ka siin on ELi kodanikuühiskonnal oma osa selle tagamisel, et uus kava kaitseks paremini neid rühmi, kelle huve ELi ja liikmesriikide pandeemiameetmed kõige vähem arvestasid. Neid eesmärke on kirjeldatud komitee arvamuses SOC/665 ( 13 ) . Eesmärk on tagada, et Euroopa Ravimiamet kehtestaks Euroopa mudeli ravimite hinna kujundamiseks õiglasel, vastutustundlikul ja läbipaistval viisil. See hõlmab ka püüet varustada Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus volituste ja vahenditega, mille abil tegeleda tervisealase ebavõrdsusega ja tagada, et ELi tervishoiumeetmed on suunatud kõige enam ohustatud isikutele ning et ELi tervisekampaaniad ja rahvatervisealane teave on kõigile inimestele tulevaste kriiside ajal palju kättesaadavam ja mõistetavam.
6.2.

Kehalise aktiivsuse edendamine on keeruline teema, see nõuab tugevat juhtimist ja poliitikameetmeid tervishoiusektorilt, mis on riiklikul tasandil väga oluline, kuid ka suurt koostööd teiste valdkondadega, nagu haridus, kultuur, transport, linnaplaneerimine ja majandus. Kehalise aktiivsuse suurendamiseks ja istuva eluviisi vähendamiseks on oluline tegeleda vähese kehalise aktiivsusega seotud keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja individuaalsete probleemidega. Samuti tuleb selleks rakendada tõhusaid ja kestlikke meetmeid mitut valdkonda hõlmava koostöö kaudu riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Selle saavutamiseks tuleks kasutada valdkonnaülest lähenemisviisi, mis võimaldab sekkumist ebatervisliku käitumise muutmiseks nii isiklike eluviiside mõjutamise kui ka tervislikku käitumist soodustavate keskkonna- ja sotsiaalsete tingimuste loomise kaudu.
1.5.

Ülioluline on kehtestada uued poliitikameetmed, eraldades piisavalt rahalisi vahendeid sektori päästmiseks, ning et töötada välja pikaajaline kestlik, arukas ja vastutustundlik Euroopa turismipoliitika. Lisaks rõhutab komitee turismile eraldi ELi eelarverea pühendamise olulisust ja nõuetekohase juhtimise tagamist, et rakendada strateegilisi poliitikameetmeid, sealhulgas luua Euroopa Turismiagentuur, mille ülesandeks on — luua Euroopa ühine andmeala, et teha kättesaadavaks rohkem andmeid; — rakendada Euroopa statistikaprogrammi, et koguda mõõdikuid turismipoliitika nõuetekohaseks jälgimiseks, ning edendada säästva turismi alaste ELi heade tavade ja õppekavade vahetamist (nt ELi VKEde säästva turismi akadeemia); — taastada ELi rahvusvaheline koostöö ÜRO Maailma Turismiorganisatsiooni, OECD ja G20 turismivaldkonna töörühmaga, luues ELi turismiakadeemia spetsiaalselt VKEdele ja koolitajate koolitamise programmid kooskõlas eelnimetatud organisatsioonide standarditega.
4.21.

Kõrgelt kvalifitseeritud tööjõud tähendab tööjõukulude suurenemist, sotsiaalse dumpingu ohtu, mis kahjustab just madala kvalifikatsiooniga töötajaid, ja ebaausat konkurentsi tööturul, mistõttu on vaja kaitsta Euroopa meremeeste töökohti. Siinkohal on asjakohane viidata 2018. aasta uuringule „Seafarers and digital disruption“ ( 11 ) . Tundub aga, et Euroopa meremeeste arv väheneb, nende vanus kasvab, mistõttu tekib küsimus, kas nad on võrreldes mitte-eurooplastest meremeestega üldse konkurentsivõimelised. See on omaette teema, kuid olgu see siiski põgusalt mainitud.
2.8.

Usaldus tuleneb tugevast poliitilisest tahtest teha kõigil tasanditel tihedat koostööd organiseeritud kodanikuühiskonnaga, sotsiaalpartneritega, ühendustega, kaubanduskodadega, kutseorganisatsioonidega, rühmitustega jms, mis on kohapeal tuntud ja mida tunnustavad nii tööandjad kui ka MVKEde töötajad. Neil koostööpartneritel on parim võimalus teavitada töötajaid ja tööandjaid konkreetse tegevusvaldkonna riskidest ja raskustest. Neil on kõik vajalikud oskused kõigi tasandite poliitiliste otsuste mõjutamiseks nii, et need vastaksid kõige paremini MVKEde vajadustele tehisintellekti vallas. Komitee on seisukohal, et liikmesriikidel oleks kasulik edendada kvaliteetset sotsiaalset ja kokkuleppelist dialoogi, et suurendada MVKEdele suunatud poliitika mõju.
6.8.

VKEde praktiliste vajaduste mõistmiseks ja meetmete nõuetekohaseks suunamiseks on vaja tõhusat andmebaasi rohujuure tasandi tingimuste kohta. Samuti on oluline, et kõigi tasandite poliitikakujundajad säilitaksid sidemed VKEde praktilise elu ja olukorraga. Komitee julgustab komisjoni veelgi tugevdama VKEde saadikute võrgustikku, et luua interaktiivsem mudel, mille puhul on olemas pidev, otsene ja võimalikult tihe ja kõikehõlmav side VKEde ja VKEde esindusorganisatsioonidega ning samuti tugivõrgustikega, nagu sotsiaalpartnerid ja asjaomased sidusrühmade organisatsioonid. Samuti palub komitee komisjonil nimetada kiiresti ametisse ELi VKEde saadik ja tagada, et ta saaks viivitamatult tööle asuda. Saadikul peab institutsioonides olema sisuline, mitte ainult esindusroll. Komitee rõhutab VKEde saadikute võrgustiku, Euroopa ettevõtlusvõrgustiku ja VKEde organisatsioonide keskset rolli kõigi toetusmeetmete võimalikult laialdasel tutvustamisel, et levitada teavet võimalikult laiale VKEde ringile.
3.11.

Pandeemia on aidanud suuresti selle tekitatud kahju tõttu veelgi enam rõhutada, et elanikkonna vananemine on ELi ja liikmesriikide jaoks suur strateegiline katsumus. Selle raames on kerkinud esile eakate hooldusnõuded, mis on tingitud iseseisvuse kaotusest ja ülalpidamisvajadustest. Euroopa Komisjoni ja sotsiaalkaitsekomitee koostatud pikaajalist hooldust käsitleva 2021. aasta aruande kohaselt on 30 aasta pärast 130,1 miljonit üle 65aastast inimest, mis on võrreldes hetkeseisuga 41 % rohkem. Kuna vanusega suurenevad puuded ning pikaajalise hoolduse ja toetuse vajadus ning kasvab ka tervena elatud aastate arv, eeldatakse, et EL 27-s on selliseid hooldusteenuseid vajavate inimeste arv, mis oli 2019. aastal 30,8 miljonit inimest, 2030. aastaks 33,7 miljonit ja 2050. aastaks 38,1 miljonit.
3.4.

Komitee on seisukohal, et liikmesriikides esinevad süstemaatilised puudused õigusriigi toimimises mõjutavad või vähemalt ohustavad alati tõsiselt ELi rahastatavate programmide rakendamist ja seega ELi eelarve kaitsmist. Kui liikmesriigis tuvastatakse süstemaatilisi puudusi õigusriigi toimimises, peaks tal olema kohustus tõendada, et ELi rahastatavate programmide rakendamine ja ELi eelarve kaitsmine on tagatud. Komitee nõuab, et seda tuleb täpsustada määruses (EL, Euratom) 2020/2092.
2.1.

Majanduse ja äriühingute kiire muutumise protsessis on digiülemineku roll muutunud keskseks ja strateegiliseks, nii et see on levinud kõigis tegevusvaldkondades, ulatudes kogu toodete ja teenuste väärtusahela tsüklisse ning hõlmates nii suuri kui ka väikeseid ja mikroettevõtjaid. Tagajärjed töömaailmale uute võimaluste ja probleemide näol on olulised nii sisu kui ka muutuste toimumise kiiruse seisukohast.
8.2.

Veebimüük on jaemüügituru kõige kiiremini kasvav osa ja kuigi see on võrreldes tavamüügiga veel suhteliselt piiratud, on see muutumas väga oluliseks mitmetes esmatarbekaupade sektorites. Jaemüüjad ei ole enam ainus võimalus klientideni jõudmiseks, sest ka tootjad on teinud algust e-kaubanduse kasutamisega, et müüa ja suhelda muul viisil otse tarbijatega. Mastaabisääst ja protsesside ulatuslik mehhaniseerimine koos võrguefektide ja võimalusega pakkuda peaaegu piiramatut tootevalikut on tulnud kasuks suurtele veebipõhistele tegutsejatele ja platvormidele, kelle kasvav turuosa on välja vahetamas kohalike kaupluste kui traditsioonilise kaubanduse rolli.
3.9.

Majandussüsteemi rohe- ja digipööre nõuab eri sektorite märkimisväärset ümberkorraldamist nii nende panuse seisukohast SKPsse kui ka tööhõive seisukohast. Et need muutused toimuksid võimalikult väikeste sotsiaalsete kuludega, tuleb kehtestada tööjõu kaitse poliitika, et tagada keskpikas ja pikas perspektiivis vajaliku töö õiglane jaotus töötava elanikkonna hulgas. Lisaks peab komitee vajalikuks, nagu Euroopa sotsiaalpartnerid on välja pakkunud, töötada välja kollektiivläbirääkimistega seotud näitajate kogum. See kaitseks töötajaid üldiselt, kuid võib ka tagada ja edendada kutseõppeprogrammides meetmeid, mis on hädavajalikud nende liikuvuse tagamiseks ja mida on vaja majanduse ümberkujundamisest tulenevate probleemide kontekstis. Lisaks on võimalik kogu majanduses olemasolevad töövõimalused jaotada õiglaselt arukate tööaja programmide abil, mille üle sotsiaalpartnerid saavad läbirääkimisi pidada.
4.7.2.

Euroopa Liidu peamine konkurentsieelis on meie inimkapital. Euroopas on vähe toormaterjale, meie elatustase on maailma kõrgeim ning meie õigusraamistik on üsna nõudlik – see tähendab, et meie suurim eelis on kõrge produktiivsus, mis põhineb inimkapitalil ja suurel mitmekesisusel.
4.9.

EL peab oma strateegilise autonoomia kontseptsiooni ümber mõtestama. See on vähemalt eksitav. EL on autonoomiast nii poliitiliselt kui ka sõjaliselt väga kaugel. See pole aga soovitav mitmepoolses korralduses, mis peab põhinema vabal, õiglasel ja jätkusuutlikul kaubandusel. Strateegiline autonoomia ei saa ega tohi endast kujutada võrdset distantsi teiste võimudega. Selge demokraatliku ülesehitusega riigina on ja jääb USA kõigis olulistes konfliktides Euroopa hädavajalikuks majandus- ja julgeolekupartneriks, kes jagab olulistes küsimustes samu põhiväärtusi. Kuigi Peking tunnustab selgesõnaliselt Euroopa mõistatusliku strateegilise autonoomia kontseptsiooni, näitavad paljude Atlandi-üleste partnerite reageeringud selgelt, et nad kas lükkavad selle tagasi või tajuvad seda mitmetimõistetavana. Ent mitmetimõistetavus mõjub strateegilises partnerluses mürgina.
1.6.

väljendab heameelt ELi vastutustundlike ettevõtlus- ja turundustavade tegevusjuhendi üle. Enamik osalejaid peab vabatahtliku tegevusjuhendi väljatöötamist üldiselt väärtuslikuks protsessiks, mis on toidutarneahela partnereid lähendanud. See algatus on lähtepunkt ja peaks jätkuvalt toimima vastutustundlike ja kestlike äritavade koostööplatvormina. Eriti tahab komitee — rõhutada vabatahtliku lähenemisviisi piiratust ning nõuda eeskirjade ja õigusaktide vastuvõtmist, et tagada kiire üleminek kestlikule arengule; — soovitada, et tegevusjuhend oleks sotsiaalse mõõtme, kollektiivläbirääkimiste ja sotsiaalkaitse poolest tugevam. Kaasata tuleb sotsiaalpartnerid; — rõhutada vajadust usaldusväärse läbivaatamismenetluse järele, kui tegevusjuhendit kohapeal rakendatakse, ning vajadust jälgida, kas individuaalsed kohustused ja lubadused kaugelepürgivate eesmärkide saavutamiseks on täidetud, sest kogemus näitab, et ainult see, mida mõõdetakse ja jälgitakse, saab täidetud. Üldiselt on edu saavutamiseks oluline ka kodanikuühiskonna suurem kaasamine ja sotsiaaldialoog; — märkida, et seni on tegevusjuhendile alla kirjutanud peamiselt suuremad ja hargmaised ettevõtjad, ning rõhutada vajadust luua soodne keskkond, mis võimaldaks toetada ja hõlbustada eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) suuremat osalemist kestliku arengu eesmärkide tegevuskavas. Kuigi suurematel ettevõtetel on sageli oma kestliku arengu osakonnad, tundub, et VKEdel on tihti vaid piiratud ressursid ja võimekus, et kestlik areng oma ettevõttesse integreerida;
3.2.

Selleks et toita maailma kasvavat elanikkonda minimaalse keskkonnamõjuga ja edendades CO 2 -neutraalsust, on maapiirkondades vaja digitaalset ja tehnoloogilist taristut, et hõlbustada ressursside tõhusat ja täpset kasutamist põllumajanduses. Hoolimata asjaolust, et 30 % Euroopa elanikkonnast elab maapiirkondades ja et need piirkonnad moodustavad 80 % 27 liikmesriigi territooriumist, seisab digiüleminek maapiirkondades silmitsi suuremate raskustega, mis lahendamata jätmise korral õõnestavad Euroopa digieesmärke. Euroopa maapiirkondade digiülemineku õigusakti käsitlev õigusraamistik on kavandatud just nende raskuste lahendamiseks, edendades järgmist: — kõigile Euroopa piirkondadele võrdse lairibaühenduse leviala tagamine: praegu on leviala hea suurtes linnakeskustes ja halb maapiirkondades. Digiülemineku eesmärkide saavutamiseks tuleb see probleem kiiresti lahendada, et mitte tekitada piirkondade vahel veelgi suuremat lõhet; — taristu: tuleb tagada erainvesteeringud viimase kilomeetri taristu arendamisse, võttes arvesse mitterahalist kasu, näiteks sotsiaal-majanduslikku välismõju; — suutlikkuse suurendamine: tuleb parandada maapiirkondades elavate inimeste digikirjaoskust; — sobivus: tuleb edendada selliste rakenduste arendamist, mis vastavad põllumajandus- ja maakogukondade vajadustele, sest nad kasutavad vähe linnakeskkonna jaoks mõeldud digiteenuseid.
6.11.

Mitmed ohumärgid näitavad, et tingimused ei ole võrdsed ja on oht, et kasvuhoonegaaside heide kandub üle kolmandatesse riikidesse, mis takistab üleminekut CO 2 heiteta majandusele. See rõhutab veelkord, kui oluline on võtta kasutusele konkurentsivõime kontroll kui riskide filtreerimise ja suunamise vahend.
Komitee pooldab üleeuroopalist energiavõrku (TEN-E) käsitlevate ELi eeskirjade paremat kohandamist rohelise kokkuleppe eesmärkidega. See hõlmab eelkõige energiasüsteemi CO2 heite vähendamist, kliimaneutraalsusele üleminekut, taastuvenergia arendamist, energiatõhusust ja energiaostuvõimetuse ohu ennetamist. Kuna energiavõrkudel on energiasüsteemi tasakaalustamisel, vastupidavuses ja arendamisel oluline roll, kutsub komitee üles andma määrusele selgemalt energiasüsteemi lõimimise suunitlust, et edendada kõiki vähese CO2 heitega energia liike, ja muutma igasugune eraldumine võimatuks. Sellel taustal on tervitatav nõukogu ja Euroopa Parlamendi algatus määratleda lisaks taastuvenergiale ka jaotusvõrgud ülekaaluka avaliku huvina.

Komitee pooldab üleeuroopalist energiavõrku (TEN-E) käsitlevate ELi eeskirjade paremat kohandamist rohelise kokkuleppe eesmärkidega. See hõlmab eelkõige energiasüsteemi CO2 heite vähendamist, kliimaneutraalsusele üleminekut, taastuvenergia arendamist, energiatõhusust ja energiaostuvõimetuse ohu ennetamist. Kuna energiavõrkudel on energiasüsteemi tasakaalustamisel, vastupidavuses ja arendamisel oluline roll, kutsub komitee üles andma määrusele selgemalt energiasüsteemi lõimimise suunitlust, et edendada kõiki vähese CO2 heitega energia liike, sh tuumaenergiat, ja muutma igasugune eraldumine võimatuks. Sellel taustal on tervitatav nõukogu ja Euroopa Parlamendi algatus määratleda lisaks taastuvenergiale ka jaotusvõrgud ülekaaluka avaliku huvina.
4.2.

Kliimamuutustele ja muudele keskkonnaprobleemidele optimeeritud uuenduslike lahenduste leidmiseks on vaja sõltumatut kutsealast ekspertiisi. Vabad elukutsed vastavad sellele vajadusele mitmes majanduse ja ühiskonna valdkonnas, pakkudes tehnilist, õiguslikku, finantsilist ja mittefinantsilist oskusteavet ja nõu. Komitee kutsub üles võtma kogu ELi hõlmavaid meetmeid, et motiveerida liikmesriike edendama kutsealaseid eeskirju, et tagada rohe- ja digipöörde nõuetekohane rakendamine, nt kasutades keerukaid tehnilisi lähenemisviise, et edendada kõige turupõhisemaid ja uuenduslikumaid lahendusi.
3.12.

bitcoin ’i võrgustiku CO 2 jalajälg suurenemas, võrgustiku kogu elektritarbimine on võrreldav Madalmaade elektritarbimisega ja sellest tulenev keskkonnakulu on 4,2 miljardit eurot 2 heitega tuleviku jaoks. Siiski puuduvad selle kohta senini konkreetsed tõendid. Hea on see, et kogu energiasektoris püüavad arendajad hajusraamatu tehnoloogia abil aidata detsentraliseerida energiajaotust, kontrollida energiavõrke arukate lepingute kaudu ning pakkuda elektritarbimise ja -varustuse prognoosimisega seotud tarbimiskaja teenuseid. Kokkuvõttes on krüptovarade ja nende kaevandamisega seotud keskkonnamõju äärmiselt oluline, pidades silmas ELi kliimakohustusi rohelise kokkuleppe raames. Madalmaade keskpanga hiljutise uuringu (2021) kohaselt on’i võrgustiku COjalajälg suurenemas, võrgustiku kogu elektritarbimine on võrreldav Madalmaade elektritarbimisega ja sellest tulenev keskkonnakulu on 4,2 miljardit eurot ( 19 ) . Sellegipoolest võib olla asjakohane võrrelda ülemaailmse panganduse elektritarbimist. Sellega seoses märgib komitee, et väidetavalt kasutatakse esilekerkivaid hajusraamatu tehnoloogiaid (nagu plokiahel) selleks, et pakkuda kestlikku taristut vähese COheitega tuleviku jaoks. Siiski puuduvad selle kohta senini konkreetsed tõendid. Hea on see, et kogu energiasektoris püüavad arendajad hajusraamatu tehnoloogia abil aidata detsentraliseerida energiajaotust, kontrollida energiavõrke arukate lepingute kaudu ning pakkuda elektritarbimise ja -varustuse prognoosimisega seotud tarbimiskaja teenuseid.
5.2.

Kliimakriis on riigipiire ületav süsteemne probleem. See tähendab, et majanduse toimimist on vaja muuta süsteemselt, mistõttu on äärmiselt oluline, et valitsused pühenduksid süsteemsetele lahendustele, selle asemel et tegeleda vaid probleemi sümptomitega.
4.3.

Sotsiaalselt kahjulik tegevus võib endaga kaasa tuua ka majanduslikke riske. Ettevõtet, mida seostatakse inimõiguste rikkumisega, võidakse boikoteerida, ja inimõigustega seotud hoolsuskohustuse eiramise korral on võimalik, et ettevõtja ei saa kandideerida riigihankelepingutele. Inimõiguste rikkumise tõttu võib ettevõtja sattuda ka kulukatesse kohtuvaidlustesse või tarneahelad võivad streikide tõttu katkeda. Investeeringuid võivad mõjutada ka majanduslikud ja poliitilised riskid, mis tulenevad kasvavast lõhest rikaste ja vaeste vahel. Neid riske saaks minimeerida investeerimisotsustega, mis põhinevad muu hulgas ka sotsiaalsel taksonoomial. Komitee juhib tähelepanu ka Euroopa Keskpanga tööle, mille eesmärk on tugevdada kestlikkuse tegurite tähelepanuta jätmisest tulenevate süsteemsete riskide järelevalvet ja juhtimist. Komitee rõhutab, et keskkonnariskidega kaasnevad sageli sotsiaalsed riskid, näiteks juhul, kui inimesed kaotavad üleujutuse tõttu oma kodu. Kokkuvõttes võib öelda, et sotsiaalse kestlikkusega seotud riske tuleb käsitleda sihipäraselt ja need peaksid kuuluma Euroopa Keskpanga meetmetesse kestlikkusega seotud riskide valdkonnas.
4.17.

Ametiasutustele ja teatud suurtele tehnoloogiahiidudele, nagu Google, Facebook (Meta), TikTok ja Amazon, on nüüd saadaval suur hulk andmeid. Kahjuks saavad nendest andmetest praegu kasu vaid vähesed sidusrühmad ning komitee on mures selle pärast, et ELis toodetud andmeid säilitatakse, töödeldakse ja pannakse väärtust looma väljaspool Euroopat ( 9 ) . Komitee on seisukohal, et ELi digitaalset suveräänsust on raske saavutada, kui puuduvad ELi enda digitehnoloogiahiiud, kui Euroopa andmeid ei säilitata ELi pinnal ega kaitsta igasuguse juurdepääsu eest väljastpoolt ELi.
5.1.

Komitee rõhutab, et kaubandus- ja tehnoloogianõukogu protsess peaks olema läbipaistev ja vastutustundlik ning hõlmama mõistlikul viisil avaliku huvi rühmi. See peaks käima käsikäes kaubandus- ja tehnoloogianõukogu olemusest paremini ja aktiivsemalt teavitamise poliitikaga. Kõige tähtsam on see, et koostöökava peab jääma headest tavadest teavitamise ja nende vahetamise platvormiks, mitte automaatseks vahendiks, mille abil mõjutatakse teineteise seadusandlikke ja otsustusprotsesse või takistatakse teineteist kaitse taseme parandamisel.
6.2.2.2.

Samuti on probleeme sellega, et kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja sotsiaalpartneritele mõeldud üldine või konkreetne teave uue lepingu või majanduspartnerluslepingute (kui need on olemas) kohta on puudulik või üldse puudub. Lisaks puuduvad enamasti foorumid osalemiseks ja struktureeritud aruteluks avaliku sektori asutustega.