[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 21.2.2007

KOM(2007) 65 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

2008. aasta poliitiline strateegia

SISUKORD

1. Ühtne poliitiline kurss 3

2. I osa: 2008. aasta prioriteetsed meetmed 6

2.1. Valdkondadevahelised prioriteedid 6

2.2. Heaolu 7

2.3. Solidaarsus 10

2.4. Turvalisus ja vabadus 13

2.5. Euroopa kui ülemaailmne partner 15

2.6. Parem õigusloome komisjoni igapäevase töö keskmes 18

2.7. Teabevahetuse parandamine ning teabevahetuse prioriteedid 2008. aastal 18

3. II osa: Inimressursside ja rahaliste vahendite üldraamistik 2008. aastal 20

3.1. Inimressursid 20

3.1.1. Ressursside suurendamine seoses laienemisega 20

3.1.2. Osalemine keskses tööjõureservis 20

3.1.3. Nelja prioriteetse valdkonna jaoks eraldatavad täiendavad inimressursid 20

3.2. Muutused rahaliste vahendite eraldamises 22

3.2.1. Heaolu prioriteedi finantsmõju 22

3.2.2. Solidaarsuse prioriteedi finantsmõju 23

3.2.3. Turvalisuse prioriteedi finantsmõju 23

3.2.4. Välistegevuse prioriteedi finantsmõju 24

3.2.5. Kokkuvõte muutustest finantsraamistiku rubriikide lõikes 26

KOMISJONI TEATIS

2008. AASTA POLIITILINE STRATEEGIA

Ühtne poliitiline kurss

Euroopas valitseb praegu väljatöötamist vajava poliitika suhtes laiapõhjaline poliitiline üksmeel. Strateegiliste eesmärkidega, mille komisjon seadis oma volituste saamisel – heaolu, solidaarsus, turvalisus ja vabadus ning Euroopa positsiooni tugevdamine maailmas –, on loodud selge raamistik sellise poliitika väljatöötamiseks, mis täidab kodanike ootusi selles osas, kuidas Euroopa peaks tegutsema. Need eesmärgid on kujundanud liidu, mis on võimeline astuma vastu üleilmastumise väljakutsele ja andma eurooplastele vahendid tulevikule vastu astumiseks. Komisjon on taaskäivitanud Lissaboni strateegia, et tagada majanduskasv ja tööhõive koostöös liikmesriikidega. Ta on saavutanud liikmesriikidega konsensuse sellistes valdkondades võetavate ühismeetmete osas nagu energeetika, teadusuuringud ja demograafilised muutused. Komisjon on tõestanud oma suutlikkust täita neid kohustusi selliste algatuste kaudu nagu Euroopa energiapoliitika, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond, Euroopa Tehnoloogiainstituut ning meetmete kaudu, millega toetatakse liikmesriike ELi välispiiride haldamisel ja rändeprobleemide lahendamisel. Ta on teinud koostööd liikmesriikide ja teiste institutsioonidega, et väljendada poliitilist toetust ja anda humanitaarabi suurtes raskustes olevatele riikidele kogu maailmas.

Komisjon on sise- ja välispoliitika paremini integreerinud, nii et need tugevdavad majanduskasvu ja töökohtade loomist Euroopa Liidus, edendades samal ajal ka ülemaailmset arengut. Ta on aidanud viia lõpule Euroopa Liidu viienda laienemisringi ja jätkata protsessi, mis võimaldab EL 27-l saavutada oma täieliku potentsiaali. Euroopa Parlamendi ja nõukoguga peetud läbirääkimiste kaudu on komisjon aidanud kindlustada ambitsioonika mitmeaastase finantsraamistiku ajavahemikuks 2007–2013 ning valmistada ette uued finantsinstrumendid ja programmid, mille abil finantsraamistik reaalseks tegevuseks muuta. Komisjon on algatanud ambitsioonika initsiatiivi paremaks õigusloomeks ja ELi õigusaktide lihtsustamiseks. Ta on suurendanud jõupingutusi kodanikega kahepoolse dialoogi pidamiseks poliitiliste valikute ja Euroopa tuleviku üle.

See loetelu näitab, et Euroopa Liit on muutmas tegelikkuseks kahetasandilist strateegiat, mille Euroopa Komisjon esitas eelmise aasta mais ning mida toetasid Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Parlament. EL arendab ambitsioonikat poliitikat väga erinevates valdkondades, näidates meie kodanikele, miks Euroopa mõõde on nende püüdluste realiseerimiseks tänapäeva maailmas hädavajalik. Samal ajal toetab Euroopa Liidu tõhusa toimimise võime paralleelset protsessi, milleks on põhiseaduse lepingu ja institutsionaalse kokkuleppe saavutamine – see on kokkulepe, mis tooks omakorda kaasa tõhusama ja demokraatlikuma Euroopa Liidu.

Käesolevas aasta poliitilises strateegias on esitatud komisjoni ettepanekud 2008. aasta keskse tähtsusega algatusteks. Samuti on selles tehtud ettepanek inimressursside jaotamiseks, et tugevdada komisjoni võimet prioriteetsetes valdkondades tulemuslikult tegutseda. Laienemisele järgnenud töökoormuse kasvu arvesse võttes on nõutavad täiendavad ametikohad, samal ajal kui mõned poliitilised prioriteedid tuleks katta vaid komisjonisisese töökohtade ümberpaigutamisega.

On selge, et 2008. aasta on Euroopa tuleviku üle peetava debati seisukohast oluline: konstruktiivne institutsionaalne kokkulepe saadaks enne järgmisi Euroopa Parlamendi valimisi positiivse signaali.

Teisest küljest on 2008. aasta olemasoleva ühenduse õigustiku konsolideerimise ja jätkuva rakendamise aasta, mil pööratakse täiendavat tähelepanu ELi õigusaktide nõuetekohasele jõustamisele. Komisjon järgib oma reformikava, et pakkuda modernset, tõhusat, vastutustundlikku ja läbipaistvat administratsiooni, kes on võimeline Euroopa kodanikega suhtlema ja usaldust looma.

Komisjon jätkab keskendumist üldiste strateegiliste eesmärkide raames tulemuste saavutamisele. Majanduskasv ja tööhõive jäävad Euroopa Liidu üheks peamiseks poliitiliseks prioriteediks, mida toetavad täiendavad jõupingutused kliimamuutuste ohjeldamiseks ning Euroopa Liidu praeguse ja tulevase energiavajaduse katmiseks. Teadmistepõhise majanduse väljaarendamine jääb selle strateegia nurgakiviks. ELi viimasele laienemisele järgneb täiendav konsolideerumine, kui liikmesriigid hakkavad järjest ühinema Schengeni alaga ja võtavad kasutusele euro. Euro kasutuselevõtu kümnenda aastapäeva puhul esitab komisjon ülevaate sellest, kuidas majandus- ja rahaliit on siiani toiminud ja kuidas seda saaks paremini varustada tulevastele väljakutsetele vastu astumiseks. Seoses haldamisega täidab komisjon jätkuvalt oma kohustust pidada dialoogi ja konsulteerida, saavutada tulemusi parema õigusloome kava osas ja pöörata täiendavat tähelepanu ELi õigusaktide nõuetekohasele jõustamisele.

Samal ajal, nagu allpool kirjeldatud, on mõned poliitikavaldkonnad valmis uute poliitiliste algatuste jaoks. Alates oma ametisse astumisest on komisjon algatanud konsultatsioonimenetlusi ja poliitilisi dialooge laias teemade valdkonnas, sealhulgas ühtse turu läbivaatamine ja sotsiaalse tegelikkuse hindamine. Esimene neist tagab, et ühtne turg pakuks jätkuvalt lubatud majanduslikke hüvesid ja et kodanikud saaksid neid hüvesid tõhusalt kasutada. Teine neist annab ülevaate ELis valitsevast sotsiaalsest olukorrast, tehes kokkuvõtteid sotsiaaldemograafilistest trendidest ning kodanike juurdepääsust õigustele ja võimalustele, ning annab oma panuse sotsiaalmeetmete kava vahekokkuvõtte tegemisse. Nimetatud kokkuvõtted hakkavad mõjutama mitmesuguseid konkreetseid algatusi. Kõnealuste algatuste täpset laadi ei saa praeguses etapis alati täpselt määratleda, sest ettepanekutes tuleb arvesse võtta sidusrühmadega peetavate konsultatsioonide ja komisjoni mõju hindamise tulemusi.

Euroopa Komisjon süvendab ka eelarve põhjalikuks läbivaatamiseks tehtavat ettevalmistustööd ja analüüsib 2007. aastal alustatavate konsultatsioonide tulemusi, eesmärgiga anda 2008.–2009. aastal välja läbivaatamist käsitlev dokument.

Oma 2008. aasta tegevuskava eluviimiseks pühendub komisjon tööle tõhusas partnerluses teiste Euroopa Liidu institutsioonidega. Komisjon ootab konstruktiivset dialoogi ja arvamuste vahetust Euroopa Parlamendi ja nõukoguga selle üle, millised on 2008. aasta poliitilised prioriteedid ja kuidas see peaks kajastuma oktoobris vastuvõetavas komisjoni õigusloome- ja tööprogrammis ning 2008. aasta eelarves.

I OSA: 2008. AASTA PRIORITEETSED MEETMED

Valdkondadevahelised prioriteedid

Komisjon jätkab tugevat keskendumist oma strateegiliste eesmärkide rakendamisele, kuid peab olema samal ajal ärgas ja valmis reageerima dünaamiliselt uutele väljakutsetele. Mõned küsimused, mis on hiljuti ELi poliitilises tegevuskavas esiplaanile tõusnud, on juba oma laadilt sellised, et need ei ole üheselt liigitatavad ühe alla neljast strateegilisest eesmärgist ning aitavad kaasa neist mitme või nende kõigi saavutamisele. Olulisemad näited on energeetika ja kliimamuutused, Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive strateegia ning ränne. Nende probleemide lahendamisel püüab komisjon tegutseda ühtsel ja paindlikul viisil, rakendades oma talituste vahelist koostööd, töötades välja ühtse poliitika, mis ületab tavapäraseid piire, ning kasutades täies ulatuses ära mitmesuguseid finants- ja regulatiivse poliitika instrumente. Kõnealused küsimused on valdkondadevahelised ka selles mõttes, et neid tuleb lahendada nii ELi siseste meetmete kui ka globaalse lähenemisviisi kaudu koostöös partneritega üle kogu maailma. Lõpetuseks võib öelda, et on ilmne, et need ulatuvad 2008. aastast kaugemale ning et Euroopa ees seisvaid probleeme saab lahendada vaid mitmeid aastaid kestva järjepideva ja raske tööga.

Kliimamuutuste ohjeldamine on tõusnud esiplaanile ning moodustab lahutamatu osa komisjoni 2008. aasta prioriteetidest, mille eesmärk on kindlustada kestev heaolu Euroopas. Jätkusuutliku majanduskasvu tagamisel on võtmeteguriks säästev, turvaline ja konkurentsivõimeline energeetika kogu Euroopa Liidus, mis põhineb säästlike energiaallikate asjakohasel kombinatsioonil. 2008. aasta on otsustava tähtsusega 2007. aasta alguses komisjoni vastuvõetud energeetika- ja kliimamuutuste paketi rakendamisel. Peamiste meetmete hulka peaks kuuluma töö Euroopa gaasi- ja elektrivõrkude loomise suunas, edasised sammud energiatõhususe ja säästva energeetika edendamiseks, ELi naftavarude süsteemi läbivaatamine, et suurendada energeetikaalast solidaarusust liikmesriikide vahel, algatused Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava järgimiseks ning konkurentsi ja siseturu eeskirjade tugevdamine energeetikasektoris. EL peaks jätkuvalt etendama juhtivat rolli kliimamuutustega kohanemisel ja nende vähendamisel. Komisjon tegutseb sihikindlalt selle nimel, et Euroopa Liit ja peamised sidusrühmad kogu maailmas võtaksid uued kohustused CO2 heitmete vähendamiseks pärast 2012. aastat, mil praeguse Kyoto protokolli kehtivusaeg lõpeb. EL peaks samuti kasutama oma juhtrolli, et suurendada rahvusvahelist survet muutusteks kogu maailmas. Võti selleks on ülemaailmne kliimapoliitika liit, mille eesmärk on kaasata kliimamuutustega seotud probleemide lahendamisse ka arengumaad, et laiendada osalemist 2012. aastale järgnevas rahvusvahelises kliimamuutusrežiimis. Selleks et aidata Euroopal täita tulemuslikult oma kohustusi seoses uute heitkoguste eesmärkidega, astub EL edasisi samme energiatõhususe ja säästliku energiatootmise edendamiseks.

Uuendatud Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive strateegia jääb peamiseks vahendiks, millega edendada jõukamat, keskkonnateadlikumat ja sotsiaalselt sidusamat Euroopa Liitu, tuginedes sealjuures partnerlusele liikmesriikidega. Pärast strateegia moderniseerimist ja uuendamist 2005. aastal on see hakanud andma tulemusi ja aidanud kaasa ELi majandustulemuste paranemisele. Nüüd on väljakutseks see, kuidas praegust majanduskasvu täiendavate reformide läbiviimiseks ära kasutada. 2007. aasta lõpus esitab komisjon strateegia esimese tsükli kohta strateegilise aruande, millega võib kaasneda integreeritud suuniste läbivaatamine, mis võimaldaks minna moderniseerimisega edasi järgmisse aastakümnesse. Lisaks sellele selguvad 2008. aastal esimesed tulemused, mis on saavutatud täiendavate jõupingutustega, mis on tehtud Lissaboni strateegia rakendamiseks piirkondlikul tasandil Euroopa uue ühtekuuluvuspoliitika programmide ja uue maaelu arengu poliitika programmide kaudu, mis kõigi ELi liikmesriikide puhul kiidetakse heaks 2007. aastal.

Rändevoogude juhtimine ELis vajab mitmemõõtmelist lähenemisviisi. Hea haldamise korral annab tööjõu ränne positiivse panuse Euroopa heaolule ja kultuurilisele mitmekesisusele. 2008. aastal esitab komisjon kaks tööjõu rändega seotud õigusakti ettepanekut, mis käsitlevad hooajatöötajate ja tasustatud praktikantide riiki sisenemise ja seal elamise tingimusi. Õigus taotleda ELis varjupaika on Euroopa solidaarsuse väärtushinnangute väljenduseks. 2008. aastal teeb komisjon ettepaneku edasiste sammude astumiseks ühise rändepoliitika ja meetmete suunas, mille abil jõuda 2010. aastaks Euroopa ühise varjupaigasüsteemini. EL peab vältima ebaseaduslikku rännet, võitlema inimkaubanduse vastu ja kaitsma oma välispiire. 2008. aastal arendatakse edasi välispiiride agentuuri ja toetatakse liikmesriikide võitlust ebaseadusliku rände vastu Euroopa seiresüsteemiga. Komisjon jätkab kombineeritud rände ja arengu tegevuskava raames tööd ka välismõõtmega, eelkõige Aafrikaga.

Heaolu

Nagu eespool öeldud, annavad ELi heaolusse 2008. aastal keskse tähtsusega panuse kliimamuutuste vähendamine ja nendega kohanemine, Euroopa energiapoliitika elluviimine ja Lissaboni strateegia rakendamine.

Taskukohased ja keskkonnasäästlikud transporditeenused on siseturu täiel määral ära kasutamise eeltingimuseks. Transpordisektori negatiivse keskkonnamõju vähendamiseks esitab komisjon linnatranspordi tegevuskava ja valge raamatu, mis käsitleb meretranspordi konkurentsivõime ja tõhususe edendamist lähisõitude parema logistikaahelasse kaasamise kaudu, ning ettepaneku õigusakti kohta, mis käsitleb lennundusest tulenevate lämmastikoksiidi heitkoguste piiramist.

Elukestev õpe on endiselt Lissaboni strateegia üks äärmiselt oluline element. See on keskse tähtsusega konkurentsivõime ja tööleidmise võimaluste jaoks, kuid edendab ka isiklikku arengut, kodanikuaktiivsust ja sotsiaalset kaasatust.

Teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus on võti säästva arengu ja innovatsiooni toetamiseks ning selle tagamiseks, et Euroopa jääb ka tulevikus konkurentsivõimeliseks heaoluühiskonnaks. Euroopa 7. raamprogramm täidab juhtrolli Euroopa teadusuuringute toetamisel ja koostöö edendamisel kogu Euroopa Liidus. See on üks keskse tähtsusega vahend, millega toetada Euroopa teadusruumi edasist arengut, mida komisjon püüab veelgi tõhustada. 7. raamprogrammi keskne tegur on Euroopa teadusnõukogu. Alates 2008. aastast toetab teadusnõukogu rakendusamet, mis aitab tal täita täiel määral oma rolli "eesliini" teadusuuringute üleeuroopalise rahastamisasutusena. 7. raamprogrammi teatavate osade haldamist optimeeritakse teise rakendusameti kaudu. Aasta jooksul tehakse ettevalmistöid selle tagamiseks, et Euroopa Tehnoloogiainstituut (ETI) saaks 2009. aastal tööd alustada. ETI aitab ELil jõuda innovatsiooni valdkonnas oma peamistele konkurentidele järele strateegiliste teadusuuringute ja hariduse kaudu. Aasta jooksul viiakse ellu ka mitmed Euroopa teadusuuringute algatused, millega toetatakse selliseid võtmetähtsusega algatusi nagu Lissaboni strateegia ja peamisi poliitikavaldkondi nagu tööstusalane konkurentsivõime, energeetika, keskkond, tervishoid, merepoliitika, turvalisus ja transport.

2007. aastal esitatava ühtse turu läbivaatamise tulemuste põhjal esitab komisjon ettepanekud õigusaktide kohta, mis võimaldaksid kodanikel ja ettevõtetel, eelkõige väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel (VKEd) saada siseturust võimalikult suurt kasu. Algatuste hulka võivad kuuluda näiteks ettepanekud finantsteenuste või intellektuaalomandi õiguste valdkonnas. Vajalik võib olla ka jõustamistegevuse kiirendamine konkurentsiõiguse valdkonnas, eelkõige konkurentsi kõige enam kahjustavate tavade ja erinevas vormis antava riigiabi vastu võitlemiseks, ning kapitali vaba liikumise valdkonnas. Konkreetsed ettepanekud esitatakse seoses ettevõtete ühise konsolideeritud tulumaksubaasiga ning tähelepanelikult jälgitakse ELi patendistrateegia rakendamist. Tarbijate usalduse suurendamine ja tarbijakaitse edendamine on veel üks valdkond, milles komisjon esitab 2008. aastal uued ettepanekud. Selliste algatuste hulka võivad kuuluda õigusaktid, mis käsitlevad tarbijate peamisi lepingulisi õigusi ja õiguskaitsevahendeid, ning ELi tarbijakaitse eeskirjade kohaldamise võimalik laiendamine Interneti kaudu ostetud ja sealt alla laaditud tarkvarale ja andmetele (nt muusikale ja filmidele).

Olenevalt rohelise raamatu raames toimuva konsulteerimise tulemustest ja 2007. aasta tegevuskavast käivitatakse algatuste komplekti kaudu ELi merepoliitika majandusarengu ja töökohtade loomise jätkusuutlikul viisil kiirendamiseks Euroopa ranniku ja merega seotud majandusharudes. Arvesse võetakse valdkondadevahelisi küsimusi, mis on seotud muu poliitikaga, sealhulgas rahvusvahelise merenduse, mereuuringute, merenduse konkurentsivõime, kalanduse ja akvakultuuri, järelevalve ja andmete kogumise, transpordipoliitika raames väljatöötatud ELi ühise mereruumi (nt merepiirikontroll, vt punktis 2.4 nimetatud meetmed) ja ELi merestrateegia raames väljatöötatud keskkonnaga.

Heaolu: 2008. aastaks kavandatud põhimeetmed

Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive strateegia

• Strateegiline aruanne uuendatud Lissaboni strateegia esimese tsükli kohta ja selle järelmeetmed

Energeetika ja transport

• Energeetika ja kliimamuutuste paketi rakendamine ja järelmeetmed

• Euroopa gaasi- ja elektrivõrkude loomiseks vajalike meetmete rakendamise alustamine

• Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava järelmeetmete algatused, eelkõige seoses taastuvate energiaallikate, säästva söetehnoloogia ja tuumajäätmete käitlemisega

• ELi naftavarude süsteemi läbivaatamine

• ELi linnatranspordi tegevuskava rohelise transpordisektori jaoks

• Ettepanek õigusakti kohta, millega piirata lennundusest tuleneva lämmastikoksiidi (NOx) heitkoguseid

• Ettepanek õigusakti kohta, mis käsitleb laevadelt tulenevate heitkoguste vähendamist

• Valge raamat Euroopa ühise mereruumi kohta meretranspordi edendamiseks

• Transpordiohutusega tegelevate asutuste tugevdamine transpordiohutuse eeskirjade täiendamiseks

Üldine lähenemisviis rändele

• Direktiivid, mis käsitlevad tööjõu rännet ning hooajatöötajate ja tasustatud praktikantide riiki sisenemise ja seal elamise tingimusi

Haridus, teadusuuringud ja innovatsioon

• Rakendusametite loomine, millega muuta Euroopa teadusnõukogu täielikult toimivaks ning optimeerida 7. raamprogrammi meetmete rakendamist

• Ettevalmistavad meetmed (haldusnõukogu ametisse nimetamine ning esimeste teadmis- ja innovatsiooniühenduste valimine), et Euroopa Tehnoloogiainstituut (ETI) saaks tööd alustada

Ühtne turg

• Ettepanekud õigusaktide kohta ja muud ettepanekud, millega võetakse järelmeetmed ühtse turu läbivaatamise järelduste alusel

• ELi uue patendistrateegia järelmeetmed

• Ettepanek, millega lubatakse ettevõtetel kasutada oma kogu ELi ulatuses läbiviidava tegevuse jaoks ettevõtete ühist konsolideeritud tulumaksubaasi

Majandus- ja rahaliit

• Majandus- ja rahaliidu strateegiline läbivaatamine pärast 10 aastat ning ettepanekud selle toimimise parandamiseks

Tarbijate usalduse ja tarbijakaitse tugevdamine

• Seadusandlikud algatused tarbijakaitse tugevdamiseks, näiteks seoses tarbijate lepinguliste õiguste ja õiguskaitsevahenditega

Merepoliitika ja seire

• Algatuste käivitamine ELi merepoliitika rakendamiseks

Solidaarsus

Nagu eespool mainitud, jääb ELi jaoks 2008. aastal üheks peamiseks ülesandeks kliimamuutuste ohjeldamine solidaarselt Euroopa, välismaailma ja tulevaste põlvkondadega.

Kemikaalide registreerimise, hindamise ja lubamise ( REACH ) alaste õigusaktide rakendamine on peamine proovikivi, mis näitab Euroopa suutlikkust suurendada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet, parandades samal ajal Euroopa kodanike tervist ja keskkonda.

2008. aastal viiakse reformitud ühise põllumajanduspoliitika suhtes läbi „ tervisekontroll “, et kontrollida, kas 2003. aasta reformi saab edasi arendada, ning et sillutada teed ühise põllumajanduspoliitika tulevasele kujundamisele ja prioriteetidele. 2008. aasta on ka ühisturu ühtse korralduse rakendamise esimene aasta, mis on märkimisväärne samm lihtsustamise, aga ka veini-, puuvilja-, köögivilja- ja puuvillasektori reformi rakendamise suunas. Seoses ühise kalanduspoliitikaga esitab komisjon kontrolliraamistiku põhjaliku ümbersõnastuse, eesmärgiga tõhustada õigusaktide jõustamist kogu Euroopa Liidus.

Sotsiaalse tegelikkuse hindamise ja sotsiaalmeetmete kava rakendamise vaheülevaate põhjal, mis mõlemad esitatakse 2007. aastal, teeb komisjon ettepanekud algatusteks, millega edendada solidaarsust ja kodanike juurdepääsu õigustele ja võimalustele. Euroopa aasta „Võrdsed võimalused kõigile“ (2007) järelmeetmena laiendab ja tugevdab komisjon oma võrdsete võimaluste poliitikat. Eelkõige teeb ta ettepaneku uuteks algatusteks, mille eesmärk on tõkestada tööturuvälist sool, usul, veendumustel, puudel, vanusel või seksuaalsel sättumusel põhinevat diskrimineerimist ja võidelda selle vastu ning tõhustada pere- ja tööelu paremat ühitamist. Ettepanekud sotsiaalse solidaarsuse edendamiseks hõlmavad võimalikke sekkumisi Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi poolt, mis on loodud selleks, et täiendada liikmesriikide pingutusi, millega toetatakse turu avanemise tõttu koondatud töötajate pingutusi uue töökoha leidmisel ja säilitamisel.

Komisjon esitab uued ettepanekud selle kohta, kuidas tagada Euroopa tööturu kohanemisvõime ja paindlikkus, nii et samal ajal oleks tagatud ka kõrge sotsiaalkaitse tase ( paindlikkus ja turvalisus ). Lissaboni strateegia kohta koostatud strateegilise aruande järel võiksid nimetatud ettepanekud leida kajastamist läbivaadatud integreeritud suunistes, koos suurema rõhuasetusega noorte töötuse ja deklareerimata töö vähendamisele.

2008. aasta on otsustava tähtsusega Euroopa ühtekuuluvuspoliitika jaoks, sest see on 2007.–2013. aasta uute rakenduskavade rakendamise esimene täisaasta. Komisjon teeb ka kokkuvõtte sellest, millised olid 2000.–2006. aasta programmide konkreetsed tulemused kodanike heaolu parandamise seisukohast.

Komisjon teeb põhiõiguste ja Euroopa kodakondsuse edendamiseks ja kaitseks ettepanekud täiendavateks väljaspool Euroopa Liitu reisivate ELi kodanike konsulaarkaitse meetmeteks. Põhiõiguste edendamisel pööratakse erilist tähelepanu lapse õigustele , mida toetatakse konkreetsete ettepanekutega laste vaesuse vähendamiseks. Komisjon teeb ka ettepaneku uueks programmiks, millega kaitsta Internetti ja uut meediat kasutavaid lapsi.

Tuginedes kogu ELi praegustele kogemustele võitluses ebaseaduslike uimastite vastu, esitab komisjon ka ELi uimastialase tegevuskava aastateks 2009–2012.

Komisjon käivitab koos liikmesriikidega uued algatused, et edendada mitmekeelsust , mis peegeldab ELi kultuurilist ja keelelist mitmekesisust ning aitab kaasa tema üldisele heaolule. Kõnealuste algatuste eesmärk on tõsta teadlikkust keeleõppe kasulikkusest konkurentsivõime, tööleidmise võimaluste ja kultuuridevahelisele mõistmise seisukohast. Komisjon rakendab kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastat (2008. aasta), millega toetatakse kultuurilist ja keelelist mitmekesisust ning edendatakse aktiivset Euroopa kodakondsust.

Solidaarsus: 2008. aastaks kavandatud põhimeetmed

Kliimamuutused ja keskkond

• Kohustused vähendada CO2 heitmeid ELis pärast 2012. aastat jätkusuutlikule tasemele enne ÜRO kliimamuutuse konventsiooni osapoolte konverentsi 2009. aastal

• Algatused keskkonnaprobleemidega kohanemise, säästva tootmise ja tarbimise edendamiseks

• Kemikaalide registreerimise, hindamise ja lubamise (REACH) alaste õigusaktide rakendamine ning Euroopa Kemikaaliameti loomine Helsinkis

• Teatis üleilmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) kohta

Põllumajandus- ja kalanduspoliitika

• Ühise põllumajanduspoliitika 2003.–2004. aasta reformide "tervisekontrolli" esitlemine

• Ühisturu ühtse korralduse rakendamine põllumajanduses

• Ühise kalanduspoliitika kontrolli ja jõustamise regulatiivse raamistiku põhjalik ümbersõnastamine

Sotsiaalne solidaarsus

• Euroopa Sotsiaalfondi ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) rakendamine

• Ettepanekud, millega selgitatakse ühenduse õiguse kohaldamist sotsiaalteenuste suhtes, millele komisjoni valge raamatu järelmeetmena võivad lisanduda üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste üleeuroopalised kvaliteedikriteeriumid

• Algatused Euroopa tööõiguse moderniseerimiseks, eelkõige seoses paindlikkuse ja turvalisusega

Võrdsed võimalused

• Algatused tööturuvälise diskrimineerimise vastu võitlemiseks

• Algatus pere- ja tööelu ühitamiseks

Ühtekuuluvuspoliitika

• Strateegiline kokkuvõte 2000.–2006. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmide tulemustest

Euroopa kodakondsuse tugevdamine ja põhiõiguste kaitse

• Ettepanekud ELi kodanike konsulaarkaitseks

• Laste õiguste edendamine laste õiguste foorumi kaudu

• Internetti ja uut meediat kasutavate laste kaitse programmi (2009–2013) algatamine

Justiits- ja siseküsimused

• ELi uimastialane tegevuskava (2009–2012)

• Varjupaigapoliitika kava Euroopa ühise varjupaigasüsteemi teise etapi ettevalmistamiseks

• Ettepanek õigusakti kohta pärimise ja testamentide valdkonnas

• Teatis pangakontode arestimise kohta

Kultuuridevaheline dialoog ja mitmekeelsus

• Mitmekeelsuse edendamise strateegia koostöös liikmesriikidega

• Kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta meetmed

Turvalisus ja vabadus

Isikute vaba liikumise tagamine laienenud Euroopa Liidus on ELi üks põhieesmärke. Teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) lõpuleviimine peaks sillutama teed selleks, et alates 2008. aastast saaksid Schengeni alaga ühineda täiendavad ELi liikmesriigid.

Haagi programm (2005–2009) jääb raamistikuks, mille raames tugevdada vabaduse, turvalisuse ja õiguse edendamise alast koostööd ELis. Organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastaseks võitluseks võetakse täiendavad meetmed, sealhulgas meetmed õiguskaitseorganite vahelise teabevahetuse lihtsustamiseks ja radikaliseerumise vastased ennetusmeetmed.

Komisjon teeb ettepaneku ka täiendavateks meetmeteks, millega edendada ELi kodanike turvalisust ja tervist, sealhulgas meetmeteks, millega arendada edasi praegust kodanikukaitse alast koostööd, ja jõupingutusteks ELi toiduohutuse, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise standardite tagamiseks ja jõustamiseks. Turvalisuse edendamiseks ja tarbijate kaitsmiseks tugevdatakse tollikontrolli, eriti seoses võltsitud kaupade vastase võitlusega. Samuti vaadatakse läbi farmaatsiatooteid käsitlev ELi õiguslik raamistik, et tagada ravimite ohutus, patsientidele antav selge teave ning juurdepääs turvalistele, kuluefektiivsetele ja kvaliteetsetele tervishoiuteenustele ja -toodetele .

2008. aastal asub komisjon lahendama esmatähtsate side- ja teabeinfrastruktuuride kaitse küsimust ning uute sidevõrkudega seonduvaid eraelu puutumatuse ja turvalisuse probleeme.

Turvalisus ja vabadus: 2008. aastaks kavandatud põhimeetmed

Liikumisvabadus ja ELi välispiiride haldamine

• Teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) rakendamine, mis võimaldab täiendavatel ELi liikmesriikidel Schengeni alaga ühineda

• Uued meetmed ELi välispiiride haldamiseks, sealhulgas välispiiride agentuuri (FRONTEX) edasiarendamine, merepiiri kontrollide teabevõrgustiku täiustamine ja Euroopa seiresüsteem, mis aitab liikmesriikidel toime tulla suurenenud ebaseaduslike sisserändajate voogudega

• Viisainfosüsteemi (VIS) käivitamine, millega valmistatakse ette ühist viisapoliitikat

Organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastane võitlus

• Sõrmejälgede keskandmebaasi rakendamine

• Vägivaldse radikaliseerumise vastase võitluse alase poliitika elluviimine

• Raskete piiriüleste ja organiseeritud kuritegude uurimise ja nende eest vastutusele võtmise alal tehtava liikmesriikide vahelise koostöö tugevdamine EUROJUSTi kaudu

Kodanikukaitse

• ELi kodanikukaitse mehhanismi tugevdamine ja suurõnnetuste vältimise integreeritud strateegia väljatöötamine suurõnnetuste jaoks, mis leiavad aset ELis või mehhanismis osalevates riikides

Tervishoid ja ohutus

• Soovitus patsiendi turvalisuse ja tervishoiuteenuste kvaliteedi kohta

• ELi toiduohutuse, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise standardite täitmise tagamine

• Õigusliku raamistiku väljatöötamine riskianalüüsi jaoks, mida Euroopa Toiduohutusamet koostab geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta

• Farmaatsiatooteid käsitleva ELi õigusliku raamistiku läbivaatamine

• Meditsiiniseadmeid käsitlevate õigusaktide ajakohastamine, et parandada patsiendi ja kasutaja ohutust, tagades samal ajal selge regulatiivse keskkonna

• Algatus telemeditsiini kohta krooniliste haiguste ohjamisel (kodune terviseseire)

• Kriisiolukorraks valmisoleku infrastruktuuride väljatöötamine tervishoiu ja turvalisuse valdkonnas

Esmatähtsate teabeinfrastruktuuride kaitse ja kodanike usalduse suurendamine

• Algatus esmatähtsate side- ja teabeinfrastruktuuride kaitseks

• Algatus eraelu puutumatuseks ja usalduseks infoühiskonnas

Euroopa kui ülemaailmne partner

Euroopa Liidu huvide kaitsmiseks peab Euroopa jätkama oma jõupingutusi, et tegutseda maailmas tugeva ja ühtse häälena, tuginedes ühistele väärtustele ja eesmärkidele , täielikus kooskõlas ELi sisepoliitikaga ning kasutades täiel määral ära kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid ja poliitikavaldkondi. Nende hulka kuuluvad ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP), Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP), ühine kaubanduspoliitika, arengupoliitika, humanitaarabi ning sisepoliitika välisdimensioon. Samal ajal muutuvad tugevamaks sise- ja välispoliitika vahelised seosed . See on selgelt nii konkurentsivõime puhul, sest ühtse ja hästi väljatöötatud sisepoliitika ning siseturu hea toimimine ELis mõjutavad Euroopa ettevõtete suutlikkust maailmas konkureerida. Keskseid poliitikavaldkondi, nagu kliimamuutuste ohjeldamist ja bioloogilist mitmekesisust, demograafilisi muutusi ja rännet, terrorismi ja organiseeritud kuritegevust ning energiavajadust, saab vaadelda üksnes ülemaailmses kontekstis.

Ühinemisläbirääkimisi jätkatakse laienemise küsimuses saavutatud uue konsensuse ning 2006. aasta detsembris Euroopa Ülemkogus kokkulepitud ühinemisprotsessi reguleerivate tõhustatud eeskirjade alusel. Lääne-Balkani riikide edasine areng nende edaspidise Euroopa Liiduga ühinemise suunas hõlmab tulevast Kosovo staatuse küsimuse lahendamist. Positiivne tulemus on võtmetähtsusega ka Serbia edusammude märkimisväärseks parandamiseks teel ELiga ühinemise suunas.

Oluliste algatuste raamistikuks jäävad sellised võtmetähtsusega eesmärgid nagu Euroopa naabruspoliitika, Aafrika strateegia, Euroopa konsensus arengupoliitikas ja välise konkurentsivõime tegevuskava "Globaalne Euroopa".

Euroopa naabruspoliitika edasiarendamisel tuginetakse edusammude iga-aastasele hindamisele, mis valmib 2007. aasta lõpuks. Erilist tähelepanu pööratakse valdkondlike programmide rakendamisele rände, hariduse ja energeetika valdkonnas, kaubandussuhete ja majandusliku integratsiooni tõhustamisele ning liikumise lihtsustamisele. Edendada tuleks ka tihedamat piirkondlikku koostööd Musta mere piirkonnas.

Intensiivsemaks tuleks muuta tööd tihedamate poliitiliste ja majanduslike sidemete arendamisel partneritega kogu maailmas , sealhulgas Venemaa, Ukraina, Jaapani, Korea, Hiina, India, ASEANi riikide ja Ladina-Ameerikaga. Atlandiülest partnerlust tuleks tugevdada ja pidevalt kohandada vastavalt ühiste väljakutsete arengule, peegeldades meie rahvaste vaheliste suhete kvaliteeti ja meie ülesannet anda oma panus rahvusvahelisele keskkonnale, mis viib rahu, turvalisuse, heaolu ja säästva arenguni.

Euroopa Liit teeb kõvasti tööd, et tagada maailmakaubanduse läbirääkimiste Doha arenguvooru edukas lõpuleviimine ja rakendamine. Kõnealust ülemaailmset raamistikku täiendavad kahepoolsed läbirääkimised oluliste kasvava majandusega riikidega vabakaubanduslepingute uue põlvkonna üle. Komisjoni uue tegevuskava "Globaalne Euroopa" järgimisel pööratakse erilist tähelepanu tulemuste saavutamisele: parem turule juurdepääs, tõhusad kaubanduse kaitsemeetmed ja intellektuaalomandi õiguste parem kaitse.

EL tugevdab kõigil tasanditel oma institutsionaalseid suhteid Aafrikaga ja eriti Aafrika Liiduga. EL ja Aafrika Liit töötavad välja ELi ja Aafrika ühisstrateegia , milles määratletakse uued prioriteedid ELi suhetes Aafrikaga ja mis rakendatakse ELi ja Aafrika tippkohtumise järelmeetmena. 2008. aastal asutakse rakendama kümnendat Euroopa Arengufondi (EAF), mis on Euroopa ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) riikide vahelise koostöö ja rahastamise oluline raamistik. EAFist eraldatakse ajavahemiku 2008–2013 jooksul 22,7 miljardit eurot. Saavutada peaks püüdma ka EAFi koostoime majanduspartnerluse lepingutega , mille rakendamist alustatakse 2008. aastal ja mis on AKV riikide piirkondliku integratsiooni ja nende üldise arengu nurgakiviks.

Lähis-Ida ja Lõuna-Aasia stabiliseerimis- ja ülesehitustööd tuleb jätkata ning Euroopa Liidu konfliktide ennetamise, kriisidele reageerimise ja rahu tagamise suutlikkust tuleks veelgi tugevdada kõigi kättesaadavate vahendite koordineeritud kasutamise kaudu. Komisjon jätkab Euroopa Liidu suurõnnetustele ja kriisidele reageerimise võime tugevdamist ja konsolideerimist kõigi kättesaadavate vahendite, sealhulgas hädaabi ja humanitaarabi koordineeritud kasutamise kaudu. Valimiste vaatlemine ning muude inimõiguste ja demokratiseerumise programmide tõhus rakendamine annavad olulise panuse meie põhiväärtuste edendamisse väljaspool Euroopa Liitu.

EL peaks samuti jätkuvalt pühenduma oma välistegevuse sidususe, tõhususe ja nähtavuse parandamisele. Komisjon jätkab poliitilise ja diplomaatilise kultuuri edasiarendamist oma välisteenistustes.

Euroopa kui ülemaailmne partner: 2008. aastaks kavandatud põhimeetmed

Laienemine

• Ühinemisläbirääkimiste jätkamine Horvaatia ja Türgiga Euroopa Liidu laienemise küsimuses saavutatud uue konsensuse alusel

• Toimetulek Kosovo staatuse küsimuse tulevase lahendamise tagajärgedega ja mõjuga, mida see avaldab suhetele piirkonna riikidega

• Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingute kehtiva raamistiku rakendamine ning Serbia stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessiga edasiminek

Euroopa naabruspoliitika ja Venemaa

• Märkimisväärne edu Venemaaga uue lepingu sõlmimise suunas või selle rakendamine

• Märkimisväärne edu Ukrainaga tõhustatud lepingu sõlmimise suunas

• Läbirääkimiste alustamine Armeenia, Aserbaidžaani, Gruusia ja Moldovaga uute partnerlus- ja koostöölepingute üle, millega asendatakse olemasolevad lepingud

• Suhete edasiarendamine Alžeeria, Valgevene, Liibüa ja Süüriaga olenevalt poliitika arengust

• Lähis-Ida rahuprotsessi antava Euroopa Liidu panuse ja Palestiina omavalitsuse toetamise jätkamine

Rahvusvahelised suhted laiemalt

• Doha arenguvooru lõpuleviimine ja rakendamine

• 2007. aasta ELi ja Aafrika tippkohtumise tulemuste järelmeetmed

• Majanduspartnerluse lepingute ja kümnenda Euroopa Arengufondi (EAF) rakendamise alustamine

• Koostöö tihendamine AKV ja muude arengumaadega, eriti sellistes valdkondades nagu energeetika ja ränne, kooskõlas ELi kliimamuutuse ja arengukoostöö tegevuskava ning üldise lähenemisviisiga rändele

• ELi ja Ameerika Ühendriikide 2007. aasta tippkohtumise tulemuste järelmeetmed ning ELi ja Ameerika Ühendriikide vaheliste poliitiliste, majanduslike ja kaubandussuhete tugevdamine

• Edu lepingute üle peetavate läbirääkimiste lõpuleviimisel ELi strateegiliste partnerite Hiina ja Indiaga ning muude partneritega Aasias (ASEANi riigid, Lõuna-Korea) ja Ladina-Ameerikas (Andide Ühendus, Kesk-Ameerika)

• Brasiiliaga suhete läbivaatamine, pidades silmas MERCOSURiga peetavaid läbirääkimisi assotsiatsioonilepingu, sealhulgas vabakaubanduslepingu üle, ning assotsiatsioonilepingute sõlmimist ja/või rakendamist Andide Ühenduse ja Kesk-Ameerika Ühendusega

• Koostöö tugevdamine peamiste tootja-, transiidi- ja tarbijariikidega, sealhulgas seoses säästva energeetika ja energiatõhususe edendamisega

• ELi Afganistaniga seotud kohustuste täitmise jätkamine ning stabiilsusele kaasaaitamise jätkamine Pärsia lahe piirkonnas, keskendudes eelkõige Iraanile ja Iraagile

Parem õigusloome komisjoni igapäevase töö keskmes

Regulatiivse keskkonna lihtsustamine ja parandamine ELi äriühingute ja kodanike jaoks on olnud alates komisjoni ametisse astumisest üks tema prioriteete. 2006. aastal viis komisjon läbi parema õigusloome tegevuskava strateegilise läbivaatamise. 2007. aastal parandatakse mõju hindamise süsteemi, algatatakse tegevusprogramm ELi ja liikmesriikide tasandi õigusaktidest tuleneva ebavajaliku halduskoormuse vähendamiseks ning rakendatakse ajakohastatud lihtsustamise programm. Nimetatud meetmete elluviimine on 2008. aasta keskne eesmärk.

Komisjoni mõju hindamise süsteemi kohta tehtud välishindamise tulemused (mida oodatakse 2007. aasta märtsiks) koos mõju hindamise komitee tegevusest õpituga võimaldavad komisjonil teha kindlaks, mis osas tuleks komisjonisiseseid mõju hindamise suuniseid ja toetust täiustada. 2008. aastal peaksid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon tegema kokkuvõtte ka 2006. aasta keskel sõlmitud mõju hindamise ühist lähenemisviisi käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe rakendamisest. 2007. aasta jaanuaris vastuvõetud tegevusprogrammis ettenähtud halduskulude mõõtmine viiakse lõpule 2008. aasta novembris. Koostöös liikmesriikidega jätkab komisjon tugevaid jõupingutusi, et saavutada ELi äriühingute halduskoormuse märkimisväärne ja tõestatav vähendamine .

2008. aastal jätkatakse mitmeaastases lihtsustamisprogrammis nimetatud algatuste elluviimist, kaasates üha rohkemaid lihtsustamisettepanekuid halduskoormuse vähendamiseks. 2008. aasta peaks tähistama ka kehtivate õigusaktide kodifitseerimist käsitleva komisjoni programmi lõpuleviimist kõigis ametlikes keeltes.

Pärast 2007. aastal vastuvõetavat teatist ühenduse õiguse kohaldamise kohta jääb 2008. aastal komisjoni prioriteediks ühenduse õiguse parem jõustamine, sealhulgas liikmesriikidega peetava dialoogi kaudu tehtavad parandused, millega tagada ühenduse õiguse õigeaegne rakendamine ning tõhus ja õiglane kohaldamine.

Teabevahetuse parandamine ning teabevahetuse prioriteedid 2008. aastal

Euroopa küsimusi käsitlev teabevahetus kodanikega jääb Euroopa Komisjoni jaoks 2008. aastal keskse tähtsusega ülesandeks. Selle ülesande täitmiseks teevad jätkuvaid jõupingutusi nii Brüsselis asuvad osakonnad ja esindused kui ka komisjoni delegatsioonid kolmandates riikides.

2008. aasta peamised teabevahetuse prioriteedid peaksid peegeldama aasta poliitilises strateegias esitatud poliitilisi prioriteete ning kodanike huvisid kajastavate uuringute tulemusi ja tõhusa teabevahetusega seoses saadud kogemusi.

Hiljutised uuringud näitavad, et ELi kodanike peamiseks mureks on ELi sotsiaalne mõõde üleilmastumise kontekstis (eelkõige töökohad ja hirm töötuse ees) ja ränne . Suureneb huvi energeetika ja kliimamuutuste vastu. On selge, et sellised probleemid nagu üleilmastumine ja säästva arengu saavutamine selle kolmes mõõtmes (majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõõde) tuleb integreerida kõigisse teabevahetuse prioriteetidesse.

Varasemate kogemuste alusel on kindlaks tehtud, et teabevahetuse strateegiate edu tagavad järgmised põhielemendid:

- Valitud konkreetsed teemad , millega kodanik saab ennast lihtsamalt samastada. Euroopa Liidu institutsioonid peaksid etendama selget rolli valdkondades, millega seoses nad teavet vahetavad.

- Teabevahetus peab toimuma kohalikul tasandil ja sõnumit peaks kohandama erinevatele sihtgruppidele, sektoritele ja riikidele.

- Oluline on hea planeerimine ja koordineerimine .

Ülaltoodut ja 2008. aasta poliitilises strateegias määratletud poliitilisi prioriteete silmas pidades peaks komisjon keskendama oma pingutused järgmistele teabevahetuse prioriteetidele:

2008. aastaks kavandatud teabevahetuse prioriteedid

• Eelarve läbivaatamine

• Ühtse turu läbivaatamine

• Sotsiaalse tegelikkuse hindamine

• Ränne

• Institutsionaalne kokkulepe

• Energeetika ja kliimamuutused

• ELi roll maailmas

Komisjon keskendab oma pingutused ja ressursid nendele prioriteetidele, kuid jätkab samal ajal ka oma pingutuste tugevdamist Euroopa Liidu alase teabevahetuse parandamiseks kõigis poliitikavaldkondades.

II osa: Inimressursside ja rahaliste vahendite üldraamistik 2008. aastal

Inimressursid

Ressursside suurendamine seoses laienemisega

Komisjoni hinnangu põhjal on eelarvepädevad institutsioonid heaks kiitnud selle, et aastatel 2003–2008 on vaja tööle võtta 3 960 täiendavat töötajat, et komisjonil oleks võimalik laiendada oma tööd kümnesse uude liikmesriiki ja täita oma institutsionaalseid ülesandeid. 2008. aastal esitab komisjon taotluse viimase 640 täiendava töötaja töölevõtmiseks, et jõuda oma töös täiskiiruseni. Kooskõlas oma teatisega, mis käsitleb Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise mõju inimressursile ja milles hinnatakse perioodil 2006–2009 vajalike uute töötajate arvuks 850, taotleb komisjon 2008. aastal 250 uue töökoha loomist. 2008. aastal taotleb komisjon ka 890 täiendava töötaja töölevõtmist laienemisjärgsete lisaülesannete täitmiseks ning oma nelja poliitilise prioriteedi saavutamiseks selles osas, mil need seonduvad laienenud liiduga. Komisjon jälgib ka tähelepanelikult kogu aasta jooksul töötajate värbamist uute liikmesriikide kodanike hulgast tagamaks, et komisjoni talitused täidavad komisjoni poolt EL 12 jaoks seatud värbamiseesmärke. Ka vaadatakse läbi lõplik talituste vaheline jaotus 2008. aastal, pidades silmas iga talituse tulemusi kõnealuste eesmärkide saavutamisel 2007. aastal.

Osalemine keskses tööjõureservis

Lisaks nimetatud uutele ametikohtadele paigutab komisjon laienemisest sõltumatult tööjõudu aktiivselt ümber prioriteetsete algatuste elluviimiseks. Kõnealuste prioriteetide hulka kuulub komisjoni kavatsus avada ja ajakohastada delegatsioone ja tugevdada olemasolevat võrgustikku. Vajalikku tähelepanu pööratakse ka auditile ja sellega seonduvatele ülesannetele teadusuuringute sektoris. Negatiivsete prioriteetide ja institutsioonisiseste ümberpaigutuste väljaselgitamine on olnud talituste poolt uute ressursside saamiseks esitatud mis tahes taotluste hindamise põhielement. Komisjon on võtnud endale ka ülesandeks talitustevahelised ümberpaigutused ning saavutab selle eesmägi nagu varasematelgi aastatel keskse tööjõureserviga, mille moodustamisel võetakse aluseks kogu töötajaskond, kusjuures reservi kuulub töötajaskonnast 1%. Hajutamise (täitevametid) tulemusel kokkuhoitud inimressurss suunatakse samuti prioriteetsetesse valdkondadesse. Kõnealused ressursid suunatakse käesolevas teatises ja eelarvepädevate institutsioonide määratletud prioriteetidesse. Nagu eelmiselgi aastal, eraldab komisjon töökohti ka lühiajaliselt ajutiste ülesannete jaoks, mis peaks kaasa aitama töökohtade jaotuse menetluse tulevastel aastatel paindlikumaks ja dünaamilisemaks muutmisele.

Nelja prioriteetse valdkonna jaoks eraldatavad täiendavad inimressursid

Järgnevas tabelis on prioriteetide ja allikate kaupa esitatud kokkuvõte inimressurssidest, mis eeldatakse olevat vajalikud uute algatuste käivitamiseks või olemasoleva tegevuse hoogustamiseks.

Tabel 1 – Inimressursside jaotus 2008. aasta poliitilise strateegia prioriteetide vahel

2008. aasta poliitilise strateegia prioriteedid | Laienemisega seotud uued ressursid | Osakondadevaheline ümberpaigutamine | Osakondadesisene ümberpaigutamine | Prioriteetide jaoks ettenähtud ressursid kokku |

1. Heaolu | 123 | 46 | 53 | 222 |

2. Solidaarsus | 125 | 20 | 79 | 224 |

3. Turvalisus | 100 | 27 | 12 | 139 |

4. Välistegevus | 77 | 109 | 27 | 213 |

Käimasoleva tegevuse laiendamine laienenud ELis (sealhulgas ühinemiseelsete meetmete järkjärguline kaotamine) või muud muutused töökoormuses | 465 | 85 | 107 | 657 |

KOKKU | 890 | 287 | 278 | 1 455 |

Laienemisega seotud uute ressursside jaotus poliitikavaldkondade lõikes, kaasa arvatud ametikohtade loetelus esitatud töökohtade ja koosseisuväliste töökohtade vaheline jaotus, viiakse lõpule 2008. aasta esialgse eelarveprojekti ettevalmistamise käigus. Lisaks sellele on komisjon vastavalt Euroopa Parlamendi ettepanekule alustanud oma inimressursside keskmise tähtajaga läbivaatamist. Samal ajal kui käesolev 2008. aasta poliitiline strateegia keskendub peamiselt üldistele laienemisega seotud vajadustele ja ümberpaigutustele, millega vastata 2007. ja 2008. aasta vahelisel ajal toimunud poliitilistele muutustele, peaks keskmise tähtajaga läbivaatamisel määratlema tulevikuperspektiivid, kuid sellel võib olla ka mõju 2008. aasta lõplikule jaotusele. Sellest tulenevalt eraldatakse mõned ametikohad 2008. aastaks talitustele alles kõnealuse läbivaatamise tulemustest lähtuvalt.

Muutused rahaliste vahendite eraldamises

2008. aasta poliitiline strateegia on 2007.–2013. aasta finantsraamistikus järjekorras teine. Enamik uute programmide jaoks vajalikest õigusaktidest on hiljuti vastu võetud ja vajadusel on (2006. aasta mai) rahastamisprogrammide koostamist kohandatud (2007. aasta jaanuaris), et see oleks vastuvõetud õigusliku alusega kooskõlas. Mõnedel juhtudel ei ole lõplikku vastuvõtmist veel toimunud, see võib aga mõjutada kulude profiili. Seetõttu on 2008. aasta puhul võimalik teatavaid algatusi alustada varem, ilma eelarve rubriikide all ettenähtud varu ületamata, jättes hilisemaks need programmid, mille alustamist on kohandatud, et võtta eelkõige arvesse vastavate õiguslike aluste hilinenud vastuvõtmist. Allpool esitatud muutused rahaliste vahendite eraldamises kajastavad 2008. aasta prioriteete.

Tabel 2 – 2008. aasta prioriteetidest tulenevad muudatused rahalistes vahendites võrreldes 2008.–2013. aasta jaoks koostatud rahastamisprogrammidega (esialgsed andmed) |

Esialgsed muudatused rahalistes vahendites |

Prioriteedid ja poliitikavaldkond | Kulukohustustega seotud assigneeringud (miljonites eurodes) |

2008 | 2009–2013 |

Prioriteet 1 |

Energeetika ja transport | 9,8 | 90,1 |

Prioriteet 2 |

Keskkond | 2,0 | 10,6 |

Prioriteet 3 |

Vabadus, turvalisus ja õigus | 13,4 | 16,4 |

Prioriteet 4 |

Välissuhted | 2,0 | 10,0 |

Arengukoostöö | 21,1 | 59,0 |

KOKKU | 48,3 | 186,1 |

Heaolu prioriteedi finantsmõju

Rubriik 1a, mille jaoks 2008. aastaks on planeeritud 9 776,4 miljonit eurot, hõlmab Lissaboni strateegia keskse tähtsusega programme, milleks on teadusuuringute, elukestva õppe, konkurentsivõime ja uuendustegevuse ning üleeuroopalise transpordivõrgu programmid. Kõik nimetatud programmid aitavad kaasa Euroopa majanduse dünaamilisemaks ja konkurentsivõimelisemaks muutmisele. Kõigi nende, välja arvatud üleeuroopalise transpordivõrgu programmi jaoks on õiguslikud alused vastu võetud.

Transpordi valdkonnas tehakse ettepanek Euroopa Raudteeagentuuri, Euroopa Meresõiduohutuse Ameti, Euroopa Lennundusohutusameti ja Galileo järelevalveasutuse jaoks 2008. aastaks ettenähtud rahaliste vahendite suurendamiseks kokku 9,8 miljoni euro võrra. Siiski tasakaalustavad seda osaliselt üleeuroopalise transpordivõrgu programmi osas tehtud vähendused, nii et rubriigi 1a all ettenähtud varu ei muutu. Nimetatud ametite olukorda hinnatakse 2009.–2013. aasta perioodi jaoks hilisemas etapis.

Solidaarsuse prioriteedi finantsmõju

Rubriigi 2 jaoks planeeritakse täiendavad 2 miljonit eurot, millega katta Euroopa Keskkonnaagentuuri lisategevust, mis on poliitikat toetava usaldusväärse ja õigeaegse teabe jagamiseks keskse tähtsusega. Keskendutakse sellistele ülemaailmsetele väljakutsetele nagu kliimamuutuste jälgimine, bioloogiline mitmekesisus ja ökosüsteemi hindamine, millele Euroopa peab pühenduma esmajärjekorras. Teisi rubriigi 2 algatusi rahastatakse vajadusel ümberpaigutuste teel olemasolevate rahastamisprogrammide raames.

Turvalisuse prioriteedi finantsmõju

Rubriigi 3a algatust "ühtse õigusala loomine kriminaal- ja tsiviilasjades" tugevdatakse EUROJUSTile eraldatava täiendava 2,5 miljoni euroga 2008.–2013. aastaks koostatud rahastamisprogrammide iga aasta kohta. EUROJUST stimuleerib ja parandab uurimise ja vastutusele võtmise koordineerimist liikmesriikide pädevate ametiasutuste vahel, edendades Euroopa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala arengut. See tasakaalustab sama rubriigi teistes programmides tehtud vähendusi.

Algatuse "välispiiride ühine haldamine" tugevdamiseks tehakse ettepanek suurendada välispiiride agentuuri jaoks 2008. aastaks ettenähtud rahalisi vahendeid 10,9 miljoni euro võrra. Rahastamisprogrammide koostamisel esialgselt ettenähtud vahendite kõnealusele suurendamisele järgneb täiendavalt vahendite varasem kasutuselevõtt 2009. ja 2010. aastal vastavalt 6,9 miljoni euro ja 7 miljoni euro ulatuses. Samal ajal tasakaalustatakse 2009. ja 2010. aasta suurendamist suurendamisest loobumisega 2011. aastal. EUROJUSTi puhul saadakse 2008. aastal täiendav 10,9 miljonit eurot nende programmide summade kohandamisega, mille alustamine on edasi lükatud.

Välispiiride haldamise valdkonnas tugineb komisjon välispiiride agentuuri 2007. aasta hindamise tulemustele, mis hõlmab selle ülesannete võimalikku laiendamist, et katta kaupadega seotud turvalisuse küsimusi, piirivalve kiirreageerimisrühmade kasutuselevõttu ning uute ettepanekute koostamist integreeritud piirihaldusstrateegia edasiarendamiseks. 2007. aastal võetakse vastu mitmed olulised instrumendid, mille rakendamist alustatakse 2008. aastal: viisaeeskiri, viisainfosüsteem ja viisataotluste töötlemise konsulaarteenuste korralduse uus õiguslik raamistik, mis nõuavad komisjoni aktiivsemat rolli kohaliku konsulaarkoostöö valdkonnas.

Välistegevuse prioriteedi finantsmõju

Tehakse ettepanek lisada rubriigi 4 (välistegevus) alla 2008. aasta rahastamisprogrammide jaoks täiendavad 23,1 miljonit eurot. Enamus sellest summast, 19,5 miljonit eurot, on mõeldud kahe uue algatuse jaoks, mis on seotud kliimamuutuste ja taastuvenergiaga, millel on mitmeaastane mõju ja mille komisjon kuulutas välja oma 2007. aasta jaanuari teatises energeetika ja kliimamuutuste paketi kohta.

Esimene neist algatustest on ülemaailmne kliimapoliitika liit, mille eesmärk on toetada kohanemis- ja leevendusmeetmeid arengumaades. Kyoto protokolli alusel võetud esialgsed kohustused lõpevad 2012. aastal ja hiljemalt 2009. aastaks peab rahvusvaheline üldsus kokku leppima edasistes kohustustes. Komisjon on esitanud ambitsioonika ettepaneku vähendada heitmeid ja piirata temperatuuri tõusu selliselt, et see oleks 2°C. Kõnealune ettepanek on edukas üksnes siis, kui selle eesmärke jagab arengumaade võimalikult suur enamus. Ülemaailmne kliimapoliitika liit püüab selle eesmärgi saavutada ELi ja arengumaade vahelise poliitilise koalitsiooni loomisega, mida toetatakse riiklikeks investeeringuteks ettenähtud vahenditega eelkõige kohanemise valdkonnas. Ajavahemikuks 2008–2010 kavandatud 50 miljoni euro suurune tagatis (sh 10 miljonit eurot 2008. aastal) toimib katalüsaatorina ELi liikmesriikide antavate sarnaste toetuste jaoks, millega kavatsetakse algatust suuremas osas rahastada. Kaaluda tuleks ka täiendavat toetust ja koostoimet, mida võiks pakkuda Euroopa Arengufond (EAF). Komisjon osaleb algatuste rahastamises toetuste vormis.

Teine algatus on mõeldud ülemaailmse energiatõhususe ja taastuvenergia fondi (GEEREF) tugevdamiseks. GEEREF on innovatiivne avaliku ja erasektori rahastamismehhanism, mille eesmärk on märkimisväärse erasektori poolse rahastamise kaasamine energiatõhususe ja taastuvenergia projektidesse arengumaades ja üleminekumajandustes. Märkimisväärne toetus ELi eelarvest on fondi käivitamiseks hädavajalik ning komisjon on teinud ettepaneku toetada GEEREFi 80 miljoni euroga, mis jaotub ajavahemiku 2007–2010 peale. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks lisatakse GEEREFi rahastamisprogrammide jaoks 2008–2010. aastaks esialgselt ettenähtud vahenditele kolm täiendavat 9,5 miljoni euro suurust osamakset.

Ülemaailmse kliimapoliitika liidu kaudu eraldatavad vahendid täiendavad GEEREFi erasektori poolset rahastamist, õhutades avaliku sektori investeeringuid kohanemisega seotud projektidesse. Kahe algatuse jaoks antavad lisaressursid eraldatakse "arengukoostöö" poliitikavaldkonna temaatilisele programmile "Keskkond ja loodusvarade, sealhulgas energia säästev majandamine".

Täiendavad 2 miljonit eurot eraldatakse algatusele "EL maailmas: Euroopa Liidu välispoliitika kommunikatsioonistrateegia suunas (2006–2009)" (K/2006/329). Vastavalt 2006. aasta juunis kogunenud Euroopa Ülemkogule esitatud strateegilises dokumendis "Euroopa maailmas" sätestatule on eesmärk tõsta teadlikkust ELi välispoliitikast ja selle mõistmist ELi jaoks üks prioriteete. Kõnealune suurendamine lihtsustab praeguse tegevuse (mis keskendub peamiselt Euroopa naabruspoliitikale ning ühisele välis- ja julgeolekupoliitikale (ÜVJP) ja Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikale (EJKP)) laiendamist nii, et see hõlmaks selliseid teemasid nagu kriisiohjamine ning kliimamuutuste ja energiapoliitika välispoliitilised aspektid.

Täiendav 1,6 miljonit eurot antakse selleks, et tugevdada teadusuuringuid ja teadlikkuse tõstmist tegevusest, mis aitab kaasa arengudebatist ja Euroopa tasandil poliitika väljatöötamisest teavitamisele ja nende kujundamisele. Kooskõlas Euroopa konsensusega arengupoliitikas arendavad komisjon ja liikmesriigid välja Euroopa teadusuuringute võrgustiku, eesmärgiga arendada arengupoliitika väljatöötamist toetavat analüütilist võimekust ning koostada põhjalikel analüüsidel põhinev Euroopa arenguaruanne. Lisaks sellele on pärast 2006. aasta edukat katseprojekti kogemust, mida korratakse 2007. aastal, praegu tugev konsensus Euroopa arengukoostöö päevade korraldamiseks, mis kujutaks endast ELi ja rahvusvahelise arengukava iga-aastast suurüritust, kuhu oleksid kaasatud kõik peamised arengukoostöö sidusrühmad.

Maksukorralduse ja tolliliidu poliitikavaldkonnas nähakse ette toetus rahvusvahelise maksundusalase dialoogi toetamiseks ja ELi liikmesuse tagamiseks Maailma Tolliorganisatsioonis (WCO).

Kokkuvõte muutustest finantsraamistiku rubriikide lõikes

(miljonites eurodes) |

RUBRIIGID | 2008 | Prognoos 2009–2013 |

Esialgsed* programmid | Aasta poliitilise strateegia muutused | Läbivaadatud programmid | Esialgsed* programmid | Aasta poliitilise strateegia muutused | Läbivaadatud programmid |

1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |

Finantsraamistiku ülemmäär – alamrubriik 1a | 9 847,0 | 9 847,0 | 65 222,0 | 65 222,0 |

Alamrubriik 1a kokku | 9 776,4 | 0,0 | 9 776,4 | 64 462,9 | 0,0 | 64 462,9 |

Varu | 70,6 | 70,6 | 759,1 | 759,1 |

1b. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |

Finantsraamistiku ülemmäär – alamrubriik 1b | 46 888,8 | 46 888,8 | 245 301,1 | 245 301,1 |

Alamrubriik 1b kokku | 46 888,8 | 0,0 | 46 888,8 | 245 301,1 | 0,0 | 245 301,1 |

Varu | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |

2. Loodusvarade kaitse ja majandamine |

Finantsraamistiku ülemmäär – rubriik 2 | 58 800 0 | 58 800,0 | 300 974,0 | 300 974,0 |

Rubriik 2 kokku | 58 742 8 | 2,0 | 58 744,8 | 300 639,5 | 10,6 | 300 650,1 |

Varu | 57,2 | 55,2 | 334,5 | 323,9 |

3a. Vabadus, turvalisus ja õigus |

Finantsraamistiku ülemmäär – rubriik 3a | 747,0 | 747,0 | 6 170,0 | 6 170,0 |

Rubriik 3a kokku | 714,2 | 0,0 | 714,2 | 5 840,6 | 0,0 | 5 840,6 |

Varu | 32,8 | 32,8 | 329,4 | 329,4 |

3b. Kodakondsus |

Finantsraamistiku ülemmäär – rubriik 3b | 615,0 | 615,0 | 3 416,0 | 3 416,0 |

Rubriik 3b kokku | 597,3 | 0,0 | 597,3 | 3 310,5 | 0,0 | 3 310,5 |

Varu | 17,7 | 17,7 | 105,5 | 105,5 |

4. EL kui ülemaailmne partner |

Finantsraamistiku ülemmäär – rubriik 4 | 7 002,0 | 7 002,0 | 42 355,0 | 42 355,0 |

Rubriik 4 kokku** | 6 644,8 | 23,1 | 6 667,9 | 41 080,4 | 70,0 | 41 150,4 |

Varu | 357,2 | 334,1 | 1 274,6 | 1 204,6 |

* Ajakohastatud 2007. aasta jaanuaris. |

** Kohandatud, et võtta arvesse tagatisfondi vahendite tagamise uue korra jõustumist. |

Nagu eespool kirjeldatud, ei mõjuta rubriikide 1a ja 3a alla kuuluvate algatuste jaoks eraldatavate rahaliste vahendite suurendamine nende rubriikide jaoks ettenähtud varu, sest suurendusi tasakaalustavad vähendused teiste programmide osas, mille rakendamine lükkub esimestel aastatel tõenäoliselt edasi.

Rubriigi 2 puhul väheneb varu 2 miljoni euro võrra. Rubriigi 3b puhul rahastamisprogrammid ei muutu.

Rubriigi 4 alla kuuluvad uued prioriteedid nõuavad 2008. aastal rahastamise suurendamist 23,1 miljoni euro võrra, mida täiendatakse järgnevatel aastatel veel 70 miljoni euroga. Ent tulenevalt muutustest välistegevuse tagatisfondi tagatiste andmise korras[1] ei ole 2008. aastal vaja anda üldeelarvest uusi tagatisi. Sel otstarbel rahastamisprogrammide koostamisel ettenähtud 200 miljonit eurot muutuvad seetõttu kättesaadavaks. Mõlema muutuse kogumõju jätab 334 miljoni euro suuruse varu, mis võimaldab asjakohaselt reageerida tulevastele vajadustele, mis seonduvad näiteks Kosovo lõpliku staatuse üle peetavate läbirääkimiste tulemuste ja sellele järgneva ELi rolliga Kosovo küsimuses, aga ka Lähis-Ida rahuprotsessiga[2]. Sõltuvalt rahvusvahelise olukorra arengust lähinädalail võib olla esialgsesse eelarveprojekti vaja kaasata täiendavaid taotlusi.

[1] Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 89/2007, 30. jaanuar 2007, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2728/94 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta, ELT L 22, 31.1.2007.

[2] Summad, mille komisjon tagas Liibanoni ülesehitamist käsitleval Pariisi konverentsil 2007. aasta jaanuaris, on kavandatud eelarvega täielikult kaetud.