ET 
 
 
EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS, 
26. aprill 2010,  
täiendavate finantsstabiilsust t agavate meetmete kohta Eestis 
(CON/2010/35) 
 
Sissejuhatus ja õiguslik alus  
23. märtsil 2010 sai Euroopa Keskpank (EKP) Eesti Ra handusministeeriumi taotluse avaldada arvamust 
Finantsinspektsiooni seaduse, krediidiasutuste seadu se ja Tagatisfondi seaduse muutmise seaduse eelnõu 
kohta (edaspidi „seaduseelnõu”). 
EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa L iidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel 4 ja 
artikli 282 lõikel 5 ning nõukogu 29. juuni 1998. aasta otsuse 98/415/EÜ (Euroopa Keskpangaga 
konsulteerimise kohta riikide ametiasutu ste poolt seoses õigusakti eelnõude sätetega)1 artikli 2 lõike 1 
kuuendal taandel, kuna seaduseel nõu käsitleb finantsinstitutsioone ja mõjutab oluliselt 
finantsinstitutsioonide ja -turgude stabiilsust. Eu roopa Keskpanga nõukogu on käesoleva arvamuse vastu 
võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.  
 
1.  Seaduseelnõu eesmärk 
Seaduseelnõu eesmärk on tugevdada finantskriisi lahe ndamiseks vajalikke meetmeid ning see reguleerib 
peamiselt Finantsinspektsiooni ja riigi pädevusse kuuluvaid küsimusi. Esimesed meetmed Eesti 
finantssüsteemi stabiilsuse ja toimimise tagamiseks võttis Eesti vastu märtsis 20092. Seaduseelnõu 
suurendab veelgi finantsjärelevalve tõhusust ja tu lemuslikkust, k.a finantskriisi olukorras. Seaduseelnõu 
võimaldab kiiremat teabevahetust ning krediidiasutuse aktsiate võõrandamist avalikkuse huvides (üldistes 
huvides) õiglase hüvitise eest (sundvõõrandamine), kui  see on vajalik finantsstabiilsuse tagamiseks. 
Kehtiv seadus keelab krediidiasutuse jagunemise või õigusliku vormi muutmise; seevastu seaduseelnõu 
sätestab krediidiasutuse jagunemise (st varade ja kohus tuste üleandmise ühele või mitmele olemasolevale 
või uuele ühingule) korra, kui see on vajalik tema finantstugevuse tagamise ks. Seaduseelnõu kohaselt 
hõlmab Finantsinspektsiooni pädevus ka krediidiasu tuse jagunemise järelevalve, ettepanekute tegemise 
krediidiasutuste organisatsiooni struktuuri muut miseks, krediidiasutuse tervendamiseks konkreetsete 
abinõude võtmise nõudmise ning usaldatavusnõuete ajutise mittetäitmise lubamise. Seaduseelnõuga muudetakse ka Tagatisfondi seadust,  mis tuleneb peamiselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 
1994. aasta direktiivi 94/19/EÜ (hoi uste tagamise skeemide kohta)
3 tõhustatud nõuetest. 
                                                 
1  EÜT L 189, 3.7.1998, lk 42.  
2  Vt EKP arvamust CON/2009/18. Kõik EKP arvamu sed on avaldatud EKP koduleh el www.ecb.europa.eu. 
3  EÜT L 135, 31.5.1994, lk 5. 
 
2 2. Üldised märkused  
2.1 EKP toetab meetmeid, mis tugevdavad pä devate asutuste volitusi sekkuda ohu korral 
krediidiasutusele või finantssüsteemile tervikuna4. Finantskriis on näidanud tõhusa 
kriisilahenduskorra tähtsust ja al gatanud nii rahvusvahelisel kui ka  Euroopa tasandil arutelu selle 
üle, kuidas tõhustada kriisiolukorras pädevate asutuste käsutuses olevai d instrumente. Seda 
arvestades toetab EKP seaduseelnõus sätestatud pä deva asutuse õiguste suurendamise meetmeid, 
mis võimaldavad kiire ja tulemusliku tegevuse raskustesse sattunud maksejõulise krediidiasutuse 
puhul5. Tähtis aspekt on ka teabevahetus ja koostöö pädevate asutuste vahel6. 
2.2 EKP on hinnanud meetmeid, mis on seotud „halbade pankade”, „heade pankade” või „ajutiste 
pankade” loomisega ja andnud sellele oma toetuse ning osutanud, et need on kooskõlas Euroopa ja 
rahvusvahelise tasandi põhimõtetega  luua tugev kriisilahendusraamis tik ja sekkuda olukorras, kui 
finantseerimisasutused võivad mõjutada finantssüsteemi7. Süsteemi seisukohalt olulise tegevuse 
jätkumise tagamise eesmärgi saavutamise kriis ilahendusraamistiku olulisust on oma vastuses 
komisjoni esialgsetele lahendustele liidu kriis ijuhtimise ja -lahendamise raamistiku kohta 
rõhutanud ka eurosüsteem8. Ajutise panga võimalust tunnustatakse ka riikide kriisijuhtimise ja -
lahenduse lähenemise suurendamise osana nii rahvusvahelisel kui Eu roopa tasandil. Sellega seoses 
on võimalik, et Eesti kriisijuhtimise ja -lahenduse õigusraamistikke tuleb täiendavalt kohandada, et 
võtta arvesse tulevasi  õigusloome algatusi liid u tasandil, mille eesmär giks on piiriüleste 
krediidiasutuste maksejõuetusmenetluse koor dineerimise ja lahendamise tõhustamine.  
2.3 Piiriülest krediidiasutust puudutava kriis i käsitlemiseks võib vaja minna täiendavaid 
järelevalvemeetmeid. Vastastikune sõltuvus fina ntssüsteemide vahel vajab meetmeid, mis on 
kohased süsteemi mõjutada võivate ras kustes piiriüleste krediidasutuste puhul9. Seetõttu peavad 
järelevalvemeetmed olema sellistest kriisidest tu lenevate probleemide lahendamisel tulemuslikud. 
EKP rõhutab kriisijuhtimise ja -lahenduse menetl uste ja meetmete vastastikuse tunnustamise 
vajadust. Tulemuslikuks piiriülese probleemi lahe ndamiseks peavad riikide järelevalveasutused 
tegema tihedat koostööd asukoha- ja päritoluma a kriisilahendusega tege levate asutustega.  
2.4 Seaduseelnõu sätestab krediidiasutuse jagunemise. Finantsinspektsioonile antakse õigus teostada 
omandava ühingu osas kohapealset kontrolli ja ta võ ib jätta varade ja kohustuste üleandmise loa 
andmata, kui omandav ühing ei kuulu finantsj ärelevalve alla. Krediidiasutuste jagunemise 
võimalust võib kasutada tavalise turu olukorras, kuid kriisiolukorras võib selle reaalne teostamine 
kesta liiga kaua. Samas on need sätted üldkohaldatavad ja ei ole piiratud finantskriisiga.  
2.5 Finantssüsteemi stabiilsuse tagamise uue meet mena sätestab seaduseelnõu krediidiasutuse osaluse 
sundvõõrandamise. EKP toetab Eesti Panga ja Fi nantsinspektsiooni kaasamist selles menetluses. 
                                                 
4  Vt näiteks EKP arvamuse CON/ 2009/65 punkti 2 või CON/2009/10 punkti 3.2. 
5  Vt ka EKP arvamuse  CON/2010/12 punkti 2.3.2. 
6  Arvamuse CON/2010/10 punkt 2.17. 
7  Arvamuse CON/2010/7 punkt 3.1.1. 
8  Vt „Commission communication to „An EU framework for cross-border crisis management  in the banking sector”: 
Eurosystem's reply to the public consultation” 4. veebruar 2010. 
9  Idem . 
 
3 Sundvõõrandamise menetlus peab vastama Eu roopa inimõiguste ja  põhivabaduste kaitse 
konventsioonile10 ning Euroopa Inimõiguste Kohtu11 otsustele ning seega olema kooskõlas 
põhimõttega, et kelleltki ei tohi tema omandit är a võtta muidu kui üldistes huvides ja seaduses 
ettenähtud juhtudel. EKP eeldab, et sundvõõran damise meetmeid võeta kse üksnes erandlikel 
juhtudel, kui meetme karmus vastab finant sstabiilsuse ohustatusele kooskõlas proportsionaalsuse 
põhimõttega12.  
2.6 Lõpetuseks kordab EKP, et rahalisi toetusmeetmeid  ei tohi anda maksejõuetutele krediidiasutustele 
ning hinnakujundus peab põhinema riskil ja juhinduma turust13. Oma varasematest arvamustest14 
tuleneva üldise märkusena kordab EKP, et on vä ga oluline tagada, et kavandatavad muudatused 
õigusaktides rakendatakse täielikult järgides liidu õigussätteid, sh ühtse turu põhimõtteid ja 
finantsteenuste õigusakte ning konkurentsi ja riigiabi reegleid15. Lisaks sellele peavad finantskriisi 
meetmed olema ajutised16. 
 Käesolev arvamus avaldatakse EKP veebilehel.
 
 
 Frankfurt Maini ääres, 26. aprill 2010 
[alla kirjutanud] 
  
EKP president 
Jean-Claude TRICHET 
 
                                                 
10  Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste  kaitse konventsioon, muudetud protokolliga  nr 11, Rooma, 4. november 1950. 
11  7. november 2002, Olczak  v Poland , No 30417/96 ja 1. aprill 2004, Camberrow MMS AD  v Bulgaria,  nr 50357/99. 
12  Arvamuse CON/2010/7 punkt 3.1.3. 
13  EKP arvamuse CON/2009/93 punkt 3.2. 1 ja CON/2009/18 punkt 3.4.2. Vt ka „Recommendations of the Governing 
Council of the European Central Bank on the pricing of r ecapitalisations”, 20. november 2008, avaldatud EKP kodulehel 
http://www.ecb.int/pub/pubbydate/2008/html/index .en.html?skey=pricing+recapitalisations.  
14  Vt näiteks EKP arvamu se CON/2008/80 punkti 3.4. 
15  Vt komisjoni 13. oktoobri 2008. aasta te atist „Riigiabi eeskirjade kohaldamine m eetmete suhtes, mida on võetud seoses 
finantsasutustega praeguse ül emaailmse finantskriisi oluko rras”, avaldatud komisjoni kodul ehel www.ec.europa.eu.  
16  Euroala riikide 12. oktoobri 2008. aasta deklaratsioon Euroopa  kooskõlastatud tegevuskava kohta, avaldatud eesistujamaa 
Prantsusmaa veebilehel www.ue2008.fr. Vt ka EKP arvamuse CON/2009/18 punkti 3.1.1.