Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse nimel India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe sõlmimise kohta /* KOM/2007/0831 lõplik - CNS 2007/0285 */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 20.12.2007 KOM(2007) 831 lõplik 2007/0285 (CNS) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Ühenduse nimel India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe sõlmimise kohta (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI 2000. aastal alustasid India ookeani lõunaosa kalandusriigid koos ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooniga uue piirkondliku kalandusorganisatsiooni (India ookeani lõunaosa kalanduskokkulepe, SIOFA) käivitamise protsessi. 2000. aasta novembris volitas nõukogu ühenduse nimel komisjoni osalema kõnealuse kokkuleppe sõlmimiseks peetavatel läbirääkimistel. Viie valitsustevahelise konverentsi järel (viimane toimus 2005. aasta aprillis Keenias Mombassas) jõudsid huvitatud pooled kalanduskokkuleppe eelnõu suhtes kokkuleppele. Pärast seda, kui toimetajate rühm oli teksti läbi vaadanud, sai kõnealusest eelnõust lõplik tekst, mis võeti vastu ning avati allakirjutamiseks diplomaatilisel konverentsil Roomas 7. juulil 2006. Osaledes aktiivselt teksti üle peetud läbirääkimistes, tagas ühendus selle, et India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe tekstis kajastati rahvusvaheliste kalanduskalandusalaste õigusaktide rahvusvahelise õiguse uusimaid arenguid. Kõnealune uus piirkondlik kalandusorganisatsioon hakkab täitma endale võetud kohustust tõhusalt kaitsta ja majandada tuuniliste hulka mittekuuluvaid liike India ookeani lõunaosa avameres vastavalt mereõiguses sätestatud põhimõtetele ja normidele. Vastavalt XXIV artiklile jõustub kokkulepe üheksakümmend päeva pärast seda, kui hoiulevõtjale on antud hoiule neljas ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või kinnitamiskiri, tingimusel et vähemalt kaks sellist dokumenti on esitanud kõnealuse alaga külgnevad riigid. Ühendusel on India ookeani lõunaosas kalandushuvid ja ta esindab Réunioni saare nimel rannikuäärset riiki. Seepärast on ühendus Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni alusel kohustatud tegema teiste huvitatud pooltega koostööd piirkonna varude majandamiseks ja kaitsmiseks. Ühendus kirjutas India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppele alla 7. juulil 2006 vastavalt nõukogu 6. juuli 2006. aasta otsusele nr 2006/496/EÜ. Ühendus peaks nüüd sõlmima India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe, et saada India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe täisliikmeks. Nõukogule tehakse seepärast ettepanek vastu võtta käesoleva dokumendi lisas esitatud otsus. 2007/0285 (CNS) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Ühenduse nimel India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe sõlmimise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koos artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga, võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1], võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust ning arvestades järgmist: (1) Ühendus on pädev võtma meetmeid kalavarude kaitseks ja majandamiseks ning sõlmima lepinguid teiste riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. (2) Ühendus on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni osaline ning kõnealuse konventsiooniga kohustatakse rahvusvahelise üldsuse kõiki liikmeid tegema koostööd mere bioloogiliste ressursside kaitse ja majandamise valdkonnas. (3) Ühendus ja selle liikmesriigid on ratifitseerinud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguste konventsiooni nende sätete rakendamise kokkuleppe, milles käsitletakse piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist. (4) Ühendus on osalenud India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe läbirääkimistes algusest peale ning etendanud aktiivset ja konstruktiivset rolli protsessis, mis kulmineerus kokkuleppe vastuvõtmisega 7. juulil 2006 Roomas peetud diplomaatilisel konverentsil. (5) India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe avati allakirjutamiseks Roomas 7. juulil 2006 ning ühendus kirjutas sellele kooskõlas nõukogu otsusega 2006/496/EÜ[2].alla samal päeval. (6) Ühenduse laevastik püüab kala kokkuleppe piirkonnas ning tõhus osalemine kõnealuse kokkuleppe rakendamises on ühenduse huvides. (7) Seepärast tuleks käesolev kokkulepe heaks kiita, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Ühenduse nimel kiidetakse heaks India ookeani lõunaosa kalanduskokkulepe („kokkulepe”). Kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele. Artikkel 2 Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik(ud), kes on volitatud andma heakskiitmisdokumendi hoiule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni peadirektorile, kes kõnealuse kokkuleppe artikli XXV kohaselt tegutseb konventsiooni hoiulevõtjana. Brüssel, […] Nõukogu nimel eesistuja FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU NIMETUS: Euroopa Ühenduse nimel India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe sõlmimine 2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK 1103: Rahvusvaheline kalandus ja mereõigus 3. EELARVEREAD 3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B…A read)), sh järgmised rubriigid: Eelarverida 11 03 02: Osamaksed rahvusvahelistele organisatsioonidele Eelarverida 11 01 04 05: Osamaksed rahvusvahelistele organisatsioonidele – Halduskorralduskulud 3.2. Meetme kestus ja finantsmõju: Määramata kestusega meede algab pärast kokkuleppe jõustumist. Iga-aastased kulud sõltuvad toetusest, mis ühendus peab maksma organisatsiooni eelarvesse, mis otsustatakse SIOFA aastakoosolekul. 3.3. Eelarve tunnusjooned: Eelarve-rida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finants-perspektiivi rubriik | 110302 | Kohustuslik/ | Liigendatud[3] / | EI | EI | EI | Nr 2 | 4. ÜLEVAADE VAHENDITEST 4.1. Rahalised vahendid 4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kulu liik | Jao nr | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Aasta n + 5 ja järgmised | Kokku | Tegevuskulud[4] | Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | Maksete assigneeringud | b | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[5] | Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | VÕRDLUSSUMMA KOKKU | Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | Maksete assigneeringud | b+c | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[6] | Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | Meetme soovituslik finantskulu kokku | Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a + c + d + e | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,300 | Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b + c + d + e | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,300 | Kaasrahastamise andmed Kui ettepanek hõlmab kaasrahastamist liikmesriikide või muude asutuste (täpsustada) poolt, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu): miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kaasrahastav asutus | Aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | Aasta n + 5 ja järgmised | Kokku | …………………… | f | KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD (sh kaasrahastamine) KOKKU | a + c + d + e + f | 4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga X Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule. ( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine. ( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[7] sätete (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamise) kohaldamine. 4.1.3. Finantsmõju tuludele X Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele ( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine: miljonites eurodes (üks koht pärast koma) Enne meetme rakendamist [aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist | Personal kokku | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID 5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus Nõukogu otsuse peamine eesmärk on luua EÜ-le võimalus saada SIOFA täisliikmeks, et tagada ühenduse osalemine organisatsioonis, mille peamised eesmärgid on tagada kokkuleppeosaliste koostöö kaudu kalavarude pikaajaline kaitse ja säästev kasutamine kõnealusel alal ning edendada seal säästvat kalandust, võttes arvesse käesoleva kokkuleppe osaliste hulka kuuluvate kõnealuse alaga külgnevate arenguriikide, eelkõige vähim arenenud riikide ja väikestest saareriikidest arenguriikide vajadusi. 5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime Euroopa Ühendusel on India ookeani lõunaosas kalandushuvid ning samuti esindab ühendus Réunioni saare nimel rannikuäärset riiki. Seetõttu on ühendus kohustatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni alusel tegema teiste huvitatud pooltega koostööd kõnealuse piirkonna varude majandamisel ja kaitsmisel. Ühendus kirjutas India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppele alla 7. juulil 2006 kooskõlas nõukogu 6. juuli 2006. aasta otsusega nr 2006/496/EÜ. Seepärast peaks ühendus sõlmima India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe, et saada India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe täisliikmeks. 5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames Rahvusvahelistes merendusküsimustes etendab ühendus jätkuvalt juhtivat osa piirkondliku ja rahvusvahelise õigusliku raamistiku tugevdamisel ja parendamisel ning kolmandate riikide ja institutsioonidega koostöö tugevdamisel, pidades silmas säästliku kalastamise edendamist, mere bioloogilise mitmekesisuse kaitsmist ja mereõiguse rakendamist. Sel eesmärgil aitab ühendus kaasa piirkondlike kalandusorganisatsioonide paremale toimimisele ning kutsub looma uusi piirkondlikke kalandusorganisatsioone, mis hõlmaksid mitmepoolsete lepingutega veel hõlmamata avamerealasid. Ookeanidega seonduvate küsimuste paremaks juhtimiseks tuleks ühendusel teha suuremaid jõupingutusi ka mereõiguse arendamiseks. India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe kontekstis saavutatakse kõnealune eesmärk rahvusvaheliste kohtumiste käigus peetud mitmepoolsete läbirääkimistega, mille jooksul arutatakse siduvate kaitse- ja majandamismeetmete vastuvõtmist ja kalapüügi reguleerimise tehniliste meetmete kehtestamist SIOFA pädevuses oleval alal ning võimaluse korral lepitakse nendes kokku. 5.4. Rakendusmeetod (soovituslik) ( Tsentraliseeritud haldamine X otse, haldajaks on komisjon ( kaudselt, haldamine on delegeeritud: ( täitevasutustele ( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185 ( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele ( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös ( liikmesriikidega ( kolmandate riikidega ( Haldamine ühiselt koos rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage) Asjakohased märkused: 6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE 6.1. Järelevalvekord Komisjon võib igal aastal pärast organisatsiooni eelarve vastuvõtmist SIOFA sekretariaadi poolt esitatud eelarveprojektiga põhjalikult tutvuda, seda kontrollida ja teha selle kohta märkusi. Lepinguosalised kontrollivad igal aastal ka kõnealuste eelarvete täitmist. Lepinguosalised peavad eelarve vastu võtma ühehäälselt. 6.2. Hindamine 6.2.1. Eelhindamine Ühenduse osalemine India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppes on vajalik selleks, et tagada EÜ aktiivne koostöö teiste organisatsiooni liikmetega kalavarude säästlikul majandamisel SIOFA pädevuses oleval alal. Kõnealuse meetme rakendamiseks on EÜ-l vaja osa võta nii SIOFA täiskogu istungitest kui ka töörühmadest. Kirjeldatud kontekstis on see EÜ peamine pikaajaline eesmärk, samas loodetakse, et SIOFA raames võetavate EÜ meetmete tulemusel võetakse vastu nii kaitsemeetmeid käsitlevad soovitused kui ka kalastustegevuste seire- ja järelevalvemeede. 6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid) Ei kohaldata – Uus ettepanek 6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedus SIOFA meetmete tulemused vaadatakse läbi iga kolme kuni viie aasta järel organisatsiooni tegevuse tulemuslikkuse seisukohast, et hinnata selle üldist toimimist finantsilisest, halduslikust ja kalavarude majandamise seisukohast, eelkõige hinnates nimetatud kolme- kuni viieaastase ajavahemiku jooksul vastuvõetud soovitusi ning nende mõju kalavarudele SIOFA pädevusalal. 7. PETTUSEVASTASED MEETMED Euroopa Komisjon peab rahvusvaheliste organisatsioonidega läbirääkimisi audititingimuste üle seoses teatavate kavade või projektide rakendamisega, mida Euroopa Ühendus osaliselt rahastab. Kõnealused audititingimused võimaldavad komisjonil dokumentide kontrollimise abil kindlaks teha, kuidas viiakse ellu toimingud, mida komisjon osaliselt rahastab. 8. ANDMED VAHENDITE KOHTA 8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 | Ametnikud või ajutine personal[10] (XX 01 01) | A*/AD | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | B*, C*/AST | 0,1 0,1 | 0,1 0,1 | 0,1 0,1 | 0,1 0,1 | 0,1 0,1 | 0,1 0,1 | Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[11] | Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[12] | KOKKU | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus Kõnealused ametikohad hõlmavad kogu üksuse, kes vastutab rahvusvahelise ja piirkondliku kalanduskorralduse eest. 8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal) X Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud ( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud ( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus ( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused) ( Ametikohad, mis on aastal n vajalikud, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia või esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud 8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud) miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Eelarverida (number ja nimetus) | Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 ja järgmised | KOKKU | Muu tehniline ja haldusabi | sise- | välis- | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | Tehniline ja haldusabi kokku | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Ametikoha liik | Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 ja järgmised | Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) | (Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal | 2*A (2x 117,000 eurot) 1*B (1x 117,000 eurot) 0,050 miljonit eurot 1*C (1x 117,000 eurot) | Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal | Vajaduse korral tuleks viidata punktile 8.2.1 | 8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) | Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 ja järgmised | KOKKU | XX 01 02 11 01 – Lähetused | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | XX 01 02 11 03 – Komiteed[14] | XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid | XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid | 2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | 3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) | Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (mis jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud | [1] ELT C […], […], lk […]. [2] ELT L 196, 18.7.2006, lk 14. [3] Liigendatud assigneeringud. [4] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla. [5] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla. [6] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05. [7] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24. [8] Vajaduse korral, st kui meedet rakendatakse üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge. [9] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule. [10] Ametikoha kulusid EI kaeta võrdlussummast. [11] Ametikoha kulusid EI kaeta võrdlussummast. [12] Kulud sisalduvad võrdlussummas. [13] Tuleb viidata konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele. [14] Täpsustage komitee liik ja rühm, mille juurde see kuulub.