Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 62/09)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Côtes de Provence“

PDO-FR-A0392-AM03

Teate kuupäev: 22. november 2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Märgistus

KPN toote „Côtes de Provence“ tootespetsifikaati lisati seoses vaiksete punaste ja roosade veinide valmistamisega uus täiendav geograafiline tähis „Notre-Dame des Anges“.

See muudatus mõjutab tootespetsifikaadi järgmisi punkte:

— 1 peatüki II osa. Täiendavad geograafilised tähised;

— 1. peatüki III osa. Toote värvus ja tüüp täiendavate geograafiliste tähiste kaupa;

— I peatüki IV osa. Piirkonnad ja alad, kus eri toiminguid tehakse;

— I peatüki IV osa. Piirkonnad ja alad, kus eri toiminguid tehakse; 2) piiritletud kasvatusala – f;

— I peatüki IV osa. Piirkonnad ja alad, kus eri toiminguid tehakse; 3) vahetus läheduses asuv piirkond;

— 1. peatüki V osa. Viinamarjasordid; 1. Viinamarjasordid; 2. Sortide osakaalu hõlmavad eeskirjad;

— 1. peatüki VI osa. Viinamarjaistanduse pidamine;

— 1. peatüki VII osa. Koristamine, transport ja viinamarjade küpsemine. Lisatud on täiendava geograafilise tähisega veini „Notre-Dame des Anges“ suhkrusisaldus ja minimaalse naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides;

— 1. peatüki VIII osa. Saagikus, viljakandvuse algus;

— 1. peatüki IX osa. Töötlemine, veini valmistamine. Lisatud on eri sortide segamise eeskirjad, veinivalmistustavad ja füüsikalise töötlemise eeskirjad ning analüütilised standardid, laagerdumistingimused ja turustamise kuupäevad täiendava geograafilise tähisega veini „Notre-Dame des Anges“ jaoks;

— 1. peatüki X osa. Seos geograafilise piirkonnaga; 3) põhjuslikud seosed;

— 1. peatüki XII osa. Turustamise ja märgistamise eeskirjad;

— III peatükk. Peamised kontrollitavad punktid ja hindamismeetod. Lisatud on täiendav geograafiline tähis „Notre-Dame des Anges“ laagerdumisperioodi kontrollimise võimaldamiseks.

Muudetud on koonddokumendi punkti „Lisatingimused“, märgistust, täiendavaid geograafilisi tähiseid.

2. Tootmistingimused – tootespetsifikaadi muudatused ei mõjuta Koonddokumendis esitatud teavet.

— I peatüki IV osa. Piirkonnad ja alad, kus eri toiminguid tehakse; 1) geograafiline piirkond, punktid b, c, e. Välja on jäetud täiendava geograafilise tähisega roosade veinide „Sainte-Victoire“, „Fréjus“ ja „Pierrefeu“ laagerdumise kestus (ei puuduta täiendava geograafilise tähisega roosat veini „La Londe“, mille puhul ei ole laagerdumist ette nähtud).

— I peatüki IV osa. Piirkonnad ja alad, kus eri toiminguid tehakse; 2) piiritletud kasvatusala. Lisatud on piiritletud kasvatusala muudatuse riikliku komitee poolse kinnitamise kuupäev 15. november 2018. Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud kasvatusala muudatuse heaks kiitis. Kasvatusala piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kontrollitud päritolunimetusega toote tootmiseks.

— 1. peatüki V osa Viinamarjasordid. 1. Viinamarjasordid. Täiendavate geograafiliste tähiste tabelisse on lisatud viide kontrollitud päritolunimetusele „Côtes de Provence“, mis näitab, et konkreetsete täiendavate geograafiliste tähiste jaoks lubatud viinamarjasordid vastavad kontrollitud päritolunimetuse „Côtes de Provence“ viinamarjasortidele.

— 1. peatüki V osa. Viinamarjasordid. 2. Viinamarjasortide osakaalud põllumajanduslikus majapidamises. Muudetud on viinamarjasortide osakaalu vastavuse hindamisega seotud sõnastust kindlat värvi veinide puhul, võttes arvesse põllumajandusliku majapidamise kõiki kasvatusalasid.

— 1. peatüki VI osa. Viinamarjaistanduse pidamine. 3. Kastmine. Kastmine on lubatud ning muudatus on vaid vormiline ning viidud vastavusse maaseadustiku ja merekalapüügi seadustikuga (code rural et de la pêche maritime) (riiklikud õigussätted).

— 1. peatüki VII osa. Koristamine, transport ja viinamarjade valmimine. Tabelisse, milles on esitatud täiendavate geograafiliste tähiste suhkrusisaldus ja minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides, on lisatud viide kontrollitud päritolunimetusele „Côtes de Provence“.

— 1. peatüki VIII osa. 1. Saagikus. Lisatud on kohustus jälgida, et kontrollitud päritolunimetusega veini ja täiendava geograafilise tähisega veini puhul oleks saagikuse erinevus 5 hl/ha.

— 1. peatüki VIII osa. 2. Saagikuse piirmäär. Täiendava geograafilise tähisega veinide „Sainte-Victoire“, „Fréjus“, „La Londe“, „Pierrefeu“ ja „Notre-Dame des Anges“ puhul on saagikuse piirmäära suurendatud 50 hektoliitrilt 55 hektoliitrini, mis võimaldab suurendada täiendava geograafilise tähisega veinidega seoses saagikust 5 hektoliitri võrra hektari kohta, jälgides, et täiendava geograafilise tähisega veini ja muu kontrollitud päritolunimetusega veini saagikuse erinevus oleks vähemalt 5 hl/ha.

— I peatüki IX osa. Töötlemine, veini valmistamine; 1 a) Viinamarjasortide segamine. Lisatud on viinamarjasortide segamise eeskirjad täiendava geograafilise tähisega veini „Notre-Dame des Anges“ jaoks.

— I peatüki IX osa. Töötlemine, veini valmistamine; 1 b) Analüütilised standardid. Täiendavate geograafiliste nimetuste analüütiliste standardite tabelisse on lisatud viide kontrollitud päritolunimetusele „Côtes de Provence“.

— I peatüki IX osa. Töötlemine, veini valmistamine; 2) konkreetset toote tüüpi hõlmavad sätted. Välja on jäetud täiendavate geograafiliste nimetustega roosade veinide minimaalsed nõutavad laagerdumisajad.

— I peatüki IX osa. Töötlemine, veini valmistamine; 5) toodete ringlust ja tarbijale turustamist hõlmavad sätted. Muudetud on täiendavate geograafiliste tähistega roosade veinide turustamisega seotud konkreetseid kuupäevi, viies need vastavusse maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku sätetega. See muudatus on seotud laagerdumisaegade väljajätmisega.

— I peatüki IX osa. Töötlemine, veini valmistamine; 5) toodete ringlust ja tarbijale turustamist hõlmavad sätted. Välja on jäetud kuupäevad, mis on seotud veinide ringlusse laskmisega volitatud laopidajate vahel.

— 1. peatüki X osa. Seos geograafilise piirkonnaga; 3) põhjuslikud seosed. Lisatud on viide täiendavate geograafiliste tähistega punaste veinide minimaalse laagerdumisaja kohta.

— 1. peatüki XI osa. Üleminekumeetmed; 2) Viinamarjasordid, 4) Hoidmistingimused. Välja on jäetud teatud üleliigseks muutunud (aegunud) üleminekumeetmed.

— II peatükk. Deklareerimiskohustused. Lihtsustatakse kasvatusalade kasutamise deklareerimise ja pakendamiseelse deklareerimise korda.

3. Tootespetsifikaadi vormilised muudatused ei mõjuta Koonddokumendis esitatud teavet.

— „Dénomination géographique complémentaire“ (täiendav geograafiline tähis): Kogu tootespetsifikaadi ulatuses on sõnade „dénomination géographique“ (geograafiline tähis) järele lisatud sõna „complémentaire“ (täiendav), et ühtlustada see ametliku mõistega.

— I peatüki IV osa. Piirkonnad ja alad, kus eri toiminguid tehakse. Kõikide asjaomaste geograafiliste piirkondade (kontrollitud päritolunimetus „Côtes de Provence“, täiendavad geograafilised tähised) puhul on lisatud kommuunide identifitseerimiseks kasutatud ametlike geograafiliste koodide aasta, st 2018.

— III peatüki II osa. Kontrolliasutuse kontaktandmed. Muudetud on riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi (INAO) aadressi.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Côtes de Provence

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Vaiksed roosad veinid

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 11 mahuprotsenti.

Veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus pärast kääritamist võib olla kuni 4 grammi liitri kohta.

Muud analüütilised kriteeriumid vastavad liidu õigusnormidele.

Roosadele veinidele on omane kahvaturoosa värviskaala. Tegemist on väljendusrikaste veinidega, mille lõhna- ja maitsebukett on tänu kasutatavatele sortidele puuviljaline (valged puuviljad, tsitrusviljad, eksootilised puuviljad, punased puuviljad...) või õistaimi meenutav ja milles segunevad mineraalsed või kirbed nüansid, veinidel on täidluse ja erksuse vahel tasakaalustatud struktuur.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vaiksed punased veinid

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 11 mahuprotsenti.

Pakendamise etapis on veinide õunhappe sisaldus kuni 0,4 g/l.

Punaste veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus pärast kääritamist võib olla kuni:

— punased veinid, mille minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on kuni 14 %: 3g/l

— punased veinid, mille minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on üle 14 %: 4g/l

Muud analüütilised kriteeriumid vastavad liidu õigusnormidele.

Punased veinid on tumeda värvusega ja hõlmavad kaht tüüpi:

— puuviljalised punased veinid, mille vaadis käärimise aeg on lühike ja mis on ette nähtud tarbimiseks lühikese aja jooksul;

— säilitamiseks sobivad komplekssete aroomidega punased veinid, milles on tunda musti puuvilju, kakaod, ulukiliha ja vürtse; tugevat tanniinisust ja siidjust, mis saavutatakse pikaajalise vaadis käärimisega. Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vaiksed valged veinid

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 11 mahuprotsenti.

Muud analüütilised kriteeriumid vastavad liidu õigusnormidele.

Veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus pärast käärimist võib olla kuni 4 grammi liitri kohta.

Valged veinid on kuivad, nende värvus on kollane, rohekate varjunditega, nad on sädelevad ja läbipaistvad ning neil on puuviljalised lõhna- ja maitsenüansid tsitrusviljade, õistaimede (valged õied), palsami ja mee varjundiga.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

Roosade veinide valmistamisel on aktiivsöe kasutamine lubatud veinivirde ja veel kääritamisetapis oleva pressitud värske veini puhul, mille kogus ei ületa 20 % asjaomase veinivalmistaja vastava aasta saagist valmistatud roosa veini mahust. Saagi termiline töötlemine temperatuuril üle 40 °C on keelatud.

Ridadevaheline laius

Viljelustavad

Iga puu kasvuala maksimaalne pindala on 2,50 m2. See pindala saadakse, korrutades ridadevahelise kauguse tüvedevahelise kaugusega. Reavahe ei või olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahemaa ei või olla väiksem kui 0,80 meetrit.

Lõikamine

Viljelustavad

Lõikamine toimub hiljemalt enne taime kasvuetappi E, st siis, kui kahel esimesel pungal on moodustunud kolm lehte.

Kasutatakse lühikeseks lõikamist (lehtrikujuline lõikus gobelet või Royat nöörpuu vorm) kuni 6 võrsega tüve kohta ja kuni 2 pungaga võrse kohta.

Üle 25aastaste viinapuude puhul (alates 26. lehestiku moodustamisest) võib ühel võrsel olla kuni 5 punga (arvestades piirangut 12 punga tüve kohta).

Välja arvatud geograafiliste nimetuste „Sainte-Victoire“, „Fréjus“, „La Londe“ ja „Pierrefeu“ tootmiseks ette nähtud viinamarjad, võib viinamarjasortide ‛Cabernet-Sauvignon N’ ja ‛Syrah N’ puhul kasutada pika võrsega tavalist Guyot’ lõikust (kuni 8 punga tüve kohta, millest kuni 6 pikal võrsel).

Kastmine

Viljelustavad

Kastmine on lubatud.

b. Maksimaalne saagikus

66 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Geograafiline piirkond hõlmab 84 kommuuni, millest 68 asub Vari departemangus, 15 Bouches-du-Rhône’i departemangus ja üks Alpes-Maritimes’i departemangus.

— Alpes-Maritimes’i departemangus: Villars-sur-Var;

— Bouches-du-Rhône’i departemangus: Allauch, Bouc-Bel-Air, Ceyreste, Châteauneuf-le-Rouge, La Ciotat, Cuges-les-Pins, Meyreuil, Mimet, Peynier, Puyloubier, Roquefort-la-Bédoule, Rousset, Simiane-Collongue, Le Tholonet, Trets.

— Vari departemangus: Les Arcs, Bagnols-en-Forêt, Le Beausset, Besse-sur-Issole, Bormes-les-Mimosas, Cabasse, La Cadière-d’Azur, Callas, Le Cannet-des-Maures, Carcès, Carnoules, Carqueiranne, Le Castellet, Cavalaire-sur-Mer, Cogolin, Collobrières, Correns, Cotignac, La Crau, La Croix-Valmer, Cuers, Draguignan, Entrecasteaux, Evenos, La Farlède, Figanières, Flassans-sur-Issole, Flayosc, Fréjus, La Garde, La Garde-Freinet, Gassin, Gonfaron, Grimaud, Hyères, La Londe-les-Maures, Lorgues, Le Luc, Les Mayons, Montfort-sur-Argens, La Môle, La Motte, Le Muy, Pierrefeu-du-Var, Pignans, Plan-de-la-Tour, Pourcieux, Pourrières, Le Pradet, Puget-sur-Argens, Puget-Ville, Ramatuelle, Roquebrune-sur-Argens, Saint-Antonin-du-Var, Saint-Cyr-sur-Mer, Sainte-Maxime, Saint-Paul-en-Forêt, Saint-Raphaël, Saint-Tropez, Sanary-sur-Mer, Seillans, Six-Fours-les-Plages, Solliès-Pont, Taradeau, Le Thoronet, Trans-en-Provence, La Valette-du-Var, Vidauban.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

‛Grenache N’

‛Semillon B’

‛Syrah N’ – ‛Shiraz’

‛Tibouren N’

‛Ugni blanc B’

‛Vermentino B’ – ‛Rolle’

‛Mourvèdre N’ – ‛Monastrell’

‛Cinsaut N’ – ‛Cinsault’

‛Clairette B’

8. Seos(t)e kirjeldus

Kaitstud päritolunimetuse „Côtes de Provence“ geograafiline piirkond ulatub läänes ja põhjas lubjakiviste pinnavormidega Alam-Provence’ist kuni lääne ja lõuna pool asuva kristalse aluskorraga Alam-Provence’ini (Maures ja Esterel). Geograafiline piirkond hõlmab Vari, Bouches-du-Rhône’i ja Alpes-Maritimes’i departemangude teatud kommuunide territooriumil Vahemere rannikut, jõgede orgusid, päikesekiirguse mõjul murenenud kaljupindu ja männimetsasalusid.

„Côtes de Provence’i“ viinamarjakasvatusala rikkus peitub geoloogiliste tingimuste, mullastiku ja kohaliku kliima mitmekesisuses. Võttes arvesse seda mitmekesisust on tootjate kogukond kohandanud oma töövahendeid, mis võimaldavad toota iseloomulikke veine, valinud mitmekesise loodusega sobivaid viinamarjasorte ning kasutanud asjakohaseid viljelusmeetodeid (pinnase ettevalmistamine, istutustihedus, viinapuude lõikamismeetodid, mis võimaldavad saada optimaalset toodangut ning mis kaitsevad viinamarjaistandust suvise põuaperioodi ajal), kohandanud veinivalmistamise tingimusi kaasaegsetesse vahenditesse ja tehnoloogiatesse tehtavate investeeringutega.

Kuigi veinid pärinevad eri viinamarjasortidest ning ka looduslikud tingimused on erinevad, on need veinid iseloomulikud ja eripärased tänu asjaolule, et tootjate kogukond jagab omavahel tavasid ja oskusteavet, eeskätt kehtib see roosade veinide puhul.

Geograafiline piirkond on ristumiskoht ning see asjaolu on siia toonud erinevad viinamarjasordid, mis on siin põlvkondade jooksul kohanenud, andes veinidele nõutava kvaliteedi ja eripära. Nii annavad sordid ‛Grenache N’ ja ‛Tibouren N’ veinidele suure alkoholisisalduse ja täidluse, sort ‛Cinsaut N’ peenekoelisuse, sort ‛Syrah N’ puuviljalise lõhna ja maitse ning sort ‛Mourvèdre N’ soodustab veinide head vananemist.

Toodetud veinide kvaliteedile ja eripäradele aitavad samuti kaasa sademete ja temperatuuriga seotud optimaalsed viinamarjade küpsemistingimused ning valdavalt esinevate tuulte loodud head viljade kontsentreerumise ja sanitaartingimused. Veinide happesuse ja täidluse vaheline tasakaal, stabiilne värvus ja elegantne lõhnabukett on saavutatud tänu viinamarjadele, mis koristatakse siis, kui nad on saavutanud suure suhkru- ja polüfenoolisisalduse.

Tavapäraselt asuvad viinamarjakasvatuseks ettenähtud kasvatusalad väikese sügavusega, kuid hea veevarustusega muldadel.

„Côtes de Provence’i“ piirkond, kus veinivalmistamise traditsioon on kestnud juba 2 600 aastat, on alates 1980. aastast eeskätt tänu roosade veinide tootmisele, elanud üle täieliku taassünni.

Juba Provence’i krahv, kuningas René d’Anjou, oskas hinnata Provence’i veine, ning tehes Marseille’st vabasadama, soodustas ta veinide tootmist ja veinikaubandust. Tema ajal hakati valmistama ka klaretti ja roosasid veine. Kõrgetasemeline diplomaat Provence’i Eleanor, kellest hiljem sai Inglismaa kuninganna, viis need veinid ka Inglismaa õukonda. XVII ja XVIII sajandil hinnati neid veine kõrgelt ka Prantsusmaa õukonnas, nende kuulsust on kajastanud ka Grignani krahvinna Madame de Sévigné.

Nende veinide tuntus on säilinud ka 2010. aastal. Veinivalmistajad, veinikooperatiivid ja veinikaupmehed jätkavad pingutusi ühiseeskirjade täiustamiseks, et edendada nende ühist vara, kontrollitud päritolunimetust „Côtes de Provence“, ning teevad kõik selleks, et hoida kõrgel nende veinide head nime ja isikupära.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit seoses viinamarjade pressimise ning veini valmistamisega, hõlmab Bouches-du-Rhône’i departemangu 10 kommuuni ja Vari departemangu 41 kommuuni.

— Bouches du Rhône’i departemangus: Aubagne, Auriol, La Bouilladisse, Cassis, La Destrousse, Fuveau, Gardanne, Gémenos, Peypin, Roquevaire.

— Vari departemangus: Bandol, Barjols, Belgentier, Bras, Brignoles, Brue-Auriac, Camps-la-Source, La Celle, Châteauvert, Fayence, Forcalqueiret, Garéoult, Le Lavandou, Mazaugues, Méounes-lès-Montrieux, Nans-les-Pins, Néoules, Ollières, Ollioules, Plan-d’Aups-Sainte-Baume, Pontevès, Rayol-Canadel-sur-Mer, Le Revest-les-Eaux, Riboux, Rocbaron, La Roquebrussanne, Rougiers, Saint-Mandrier-sur-Mer, Saint-Maximim-la-Sainte-Baume, Saint-Zacharie, Sainte-Anastasie-sur-Issole, Sillans-la-Cascade, Seillons-Source-d’Argens, La Seyne-sur-Mer, Signes, Solliès-Ville, Toulon, Tourves, Le Val, Villecroze, Vins-sur-Caramy.

Märgistus Täiendavad geograafilised nimetused

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusele „Côtes de Provence“ võib punaste ja roosade veinide puhul lisada järgmised täiendavad geograafilised tähised: „Fréjus“, „Sainte-Victoire“, „Pierrefeu“ ja „Notre-Dame des Anges“.

Kontrollitud päritolunimetusele „Côtes de Provence“ võib punaste, roosade ja valgete veinide puhul lisada täiendava geograafilise tähise „La Londe“.

Need veinid peavad vastama tootespetsifikaadis sätestatud tingimustele, mis hõlmavad eeskätt geograafilist piirkonda, kust viinamarjad on pärit, veini valmistamist ja teatud juhtudel selle laagerdamist, kasutatavaid viinamarjasorte, saagikust, fermenteeritavate suhkrute sisaldust ja valmistamismeetodeid.

Märgistus: suurem geograafiline üksus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistus, mis hõlmab geograafilist tähist või mitte, võib sisaldada täpsustust suurema geograafilise üksuse „Vin de Provence“ kohta. Suurema geograafilise üksuse nimetuse tähed ei või olla kõrgemad või laiemad märgisel esitatud tähtedest, mida kasutatakse kontrollitud päritolunimetuse jaoks koos geograafilise tähisega või ilma selleta. Suurema geograafilise üksuse nimetus „Vin de Provence“ peab asuma samas vaateväljas kui kontrollitud päritolunimetus ja geograafiline tähis.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4b3f1e11-123a-4c14-aa16-91795aa8edf2

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.