Euroopa Parlamendi resolutsioon,

10. mai 2011,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2009. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, V jagu – Kontrollikoda

EUROOPA PARLAMENT,

võttes arvesse Euroopa Liidu 2009. aasta üldeelarvet [1];

võttes arvesse Euroopa Liidu eelarveaasta 2009 lõplikku majandusaasta aruannet (SEK(2010) 963 – C7-0215/2010) [2];

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele 2009. aastal tehtud siseauditite kohta;

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2009 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega [3];

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja avaldust, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust [4];

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 10 ja artikleid 274, 275 ja 276 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõiget 10 ja artikleid 317, 318 ja 319;

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, [5] eriti selle artikleid 50, 86, 145, 146 ja 147;

võttes arvesse kodukorra artiklit 77 ja VI lisa;

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0138/2011),

1. märgib, et 2009. aastal oli kontrollikoja käsutuses kulukohustuste assigneeringutena kokku 188000000 eurot (2008. aastal oli see summa 133000000 eurot; 2007. aastal 122000000 eurot) ning assigneeringute kasutusmäär oli 92,19 %, mis jäi alla teiste institutsioonide keskmise (97,69 %);

2. tuletab meelde, et eelarveaastal 2009 auditeeris kontrollikoja raamatupidamisaruandeid organisatsiooniväline audiitorfirma PricewaterhouseCoopers (nagu ka 2008. ja 2007. aastal), kes tegi järgmised järeldused:

a) eelarveaasta 2009 raamatupidamise aruande täpsusega seoses järeldati, et "meie arvates kajastab raamatupidamise aastaaruanne tõeselt ja õiglaselt Euroopa Kontrollikoja finantsolukorda ning lõppenud eelarveaasta finantstulemust ja rahavoogusid 31. detsembri 2009. aasta seisuga vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse eespool nimetatud nõukogu määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad, ning Euroopa Kontrollikoja raamatupidamiseeskirjadele", ning

b) eelarveaastal 2009 kontrollikojale eraldatud vahendite kasutamise ja kehtestatud kontrollimenetluste piisavusega seoses järeldati, et "kontrolli käigus ei ilmnenud midagi sellist, mis näitaks, et kõigis olulistes aspektides ja eelkirjeldatud kriteeriumidele tuginedes a) kontrollikojale eraldatud vahendeid ei oleks kasutatud ettenähtud eesmärgil; b) kehtestatud kontrollimenetlused ei annaks vajaliku garantiid finantstehingute vastavuse kohta kohaldatavatele eeskirjadele ja määrustele";

3. tervitab kontrollikoja auditistrateegiat ajavahemikuks 2009–2012 ja toetab selle prioriteetseid eesmärke (viia auditite üldine mõju maksimumini ja suurendada tõhusust ressursside parima kasutamise abil); ootab, et kontrollikoda annaks aru selle auditistrateegia rakendamiseks võetud meetmetest ning teeks selles suunas edusamme tulemuslikkuse põhinäitajate kasutamisega, eelkõige võttes 2010. aastal kasutusele tulemuslikkuse põhinäitajad 1–4; tunneb erilist heameelt kava üle avaldada eriaruannete jätkuaruanded, et aruannete mõju suurendada;

4. tunneb heameelt tulemuslikkuse põhinäitajates 5, 6 ja 7 aastatel 2008–2009 tehtud paranduste üle ja märgib rahuloluga, et kontrollikoda on saavutanud eesmärgid seoses tulemuslikkuse põhinäitajatega 8 ja 9; märgib, et kontrollikoda ei saavutanud tulemuslikkuse põhinäitajaga 10 seotud eesmärki, koolituspäevade arv 2009. aastal vähenes 2008. aastaga võrreldes kümnelt üheksale ja audiitorite kutsealasele koolitusele (välja arvatud keelekursused) eraldatud päevade arv langes seitsmelt neljale, mis ei vasta Rahvusvahelise Audiitorite Föderatsiooni juhistele (40 tundi / viis päeva);

5. märgib, et märkimisväärselt on suurenenud kontrollikoja koostatud aruannete arv, eelkõige eriaruannete arv (12-lt 18-le) ja iga-aastaste eriaruannete arv (29-lt 37-le), kuigi arvamuste arv on vähenenud; eeldab, et kontrollikoja eriaruannete aluseks olevad tulemusauditid toetavad kontrollikoja peamist ülesannet – teha liidu rahaliste vahendite auditit;

6. väljendab muret üksikasjaliku teabe vähenemise pärast kontrollikoja iga-aastastes ameteid käsitlevates eriaruannetes; julgustab kontrollikoda lisama ameteid käsitlevatesse aruannetesse tulevikus täielikumat teavet, eriti mis puudutab siseaudiitorite aruannete järeldusi;

7. väljendab heameelt asjaolu üle, et 2009. eelarveaasta aruande koostamise ajal hindas kontrollikoda põhjalikult Euroopa Kohtu, Euroopa Ombudsmani ja Euroopa Andmekaitseinspektori järelevalve- ja kontrollisüsteeme ning uuris seejuures muu hulgas personali- ja muude halduskuludega seotud makseid sisaldavate tehingute täiendavat valimit;

8. julgustab kontrollikoda seda tegevust jätkama ja laiendama ning eelkõige kaaluma nõukogu järelevalve- ja kontrollisüsteemide põhjaliku hindamise tegemist; lisaks julgustab kontrollikoda kaaluma uute ja innovatiivsete auditeerimisviiside, sealhulgas ajavahemiku 2009–2012 auditistrateegias nimetatud uute toodete kasutamise võimalust, ning seeläbi uurima võimalusi auditeerimise tulemuste ja tulemuslikkuse jätkuvaks parandamiseks;

9. on seisukohal, et kontrollikoja ja parlamendi koostööd saaks tugevdada, muutes töömeetodeid ja lähenemisi sujuvamaks ning edendades veelgi sünergiat kahe institutsiooni vahel; avaldab sellega seoses heameelt meetmete üle, mida kontrollikoda võtab selleks, et reformida ja jätkuvalt täiustada oma rolli vastavalt parlamendi nõudmisele, et kontrollikoja hinnangutel ja audititel oleks laiem ja sügavam mõju, et kontrollikoja andmed oleksid mõjusamad ja kasulikumad ning tema süsteemid ja menetlused usaldusväärsemad; ootab huviga järgnevat vastastikust eksperdihinnangut, mille kontrollikoda kavatseb algatada 2011. aasta jooksul (kolm aastat pärast 2008. aasta positiivset vastastikust eksperdihinnangut); teatab sellega seoses, et parlament kavatseb koostada algatusraporti võimalike paranduste kohta, mida kontrollikojale võiks soovitada täie kindlusega, et parlament võib loota tihedale koostööle kontrollikojaga;

10. märgib, et kontrollikoda võttis 2009. aastal tööle 112 inimest (69 ametnikku, 14 ajutist teenistujat ja 29 lepingulist töötajat) ja vabade ametikohtade koguarv 2009. aasta lõpus (49) vähenes 2008. aasta lõpuga (68) võrreldes oluliselt; väljendab rahulolu viivituste vähenemise üle kontrollikoja värbamisprotsessis;

11. tunneb heameelt selle üle, et meeste ja naiste osakaal kontrollikoja töötajate hulgas on üha paremini tasakaalus, eelkõige erinevuse vähenemise üle assistentide, osakonnajuhatajate ja direktorite tasandil;

12. märgib, et kontrollikoja siseaudiitori 2009. aasta aruanne oli suures osas positiivne; väljendab sellega seoses heameelt asjaolu üle, et enamikku siseaudiitori esitatud soovitustest on aktsepteeritud ja need on lisatud parandusmeetmete kavadesse;

13. väljendab heameelt praeguse viljaka institutsioonidevahelise koostöö üle Euroopa Haldusjuhtimise Kooli ja Euroopa Kohtuga koolituse valdkonnas;

14. võtab teadmiseks kontrollikoja kodukorra muutmise, mis viidi läbi 2010. aastal, ning palub kontrollikojal anda iga-aastases tegevusaruandes hinnang nende muudatuste mõju kohta;

15. tuletab seoses liikmete majanduslike huvide deklaratsioonidega meelde, et vastavalt kontrollikoja tegevusjuhendile esitavad kontrollikoja liikmed deklaratsiooni oma majanduslike huvide kohta kontrollikoja presidendile, kes säilitab neid konfidentsiaalselt ja tagab, et neid deklaratsioone ei avaldata; kinnitab veel kord oma seisukohta, et läbipaistvuse huvides peaksid kõikide liidu institutsioonide liikmete majanduslike huvide deklaratsioonid olema internetis avaliku registri kaudu kättesaadavad, ning kutsub kontrollikoda üles võtma sellega seoses vajalikke meetmeid ning tuginema vajaduse korral oma "majanduslike huvide" eeskirjades volinike uue käitumisjuhendi projektile ja neid eeskirju vastavalt kohandama;

16. tuletab meelde, et sõltumatus, ausus, erapooletus, hea kvaliteet ja professionaalsus on kontrollikoja tuumikväärtused, ning on seisukohal, et meedias avaldatud uudised väärivad kajastamist; tuletab ühtlasi meelde, et vastastikuse eksperdihinnangu aruande esitlemisel teatas kontrollikoja president, et järgnev vastastikune eksperdihinnang korraldatakse kolme aasta pärast; palub kontrollikojal esitada selle järgneva vastastikuse eksperdihinnangu tulemused parlamendi pädevale komisjonile, et veel kord kinnitada neid väärtusi, eelkõige kontrollikoja objektiivsust, erapooletust ja professionaalsust;

17. kiidab kontrollikoda iga-aastase tegevusaruande kvaliteedi eest;

18. märgib, et erinevalt eelnenud aastatest ei esitatud 2009. aastal riikide kaupa aruannet lähetuste kohta mitteliikmesriikidesse.

[1] ELT L 69, 13.3.2009.

[2] ELT C 308, 12.11.2010, lk 1.

[3] ELT C 303, 9.11.2010, lk 1.

[4] ELT C 308, 12.11.2010, lk 129.

[5] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

--------------------------------------------------