4.Osamaksete tegemine vastavalt rahastamislepingule sõltub kättesaadavatest rahalistest vahenditest ja komisjoni otsusest, mis tehakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikliga 24 selle kohta, et Malta on rahuldavalt täitnud taaste- ja vastupidavuskava rakendamisega seotud asjakohased eesmärgid ja sihid. Laenu väljamaksmiseks peab Malta täitma täiendavad eesmärgid ja sihid hiljemalt 31. augustiks 2026.

1.Liit teeb Maltale tagastamatu toetusena kättesaadavaks rahalise toetuse summas 316 403 496 eurot. Sellest 171 064 988 eurot on võimalik siduda juriidiliste kulukohustustega 31. detsembriks 2022. Kui määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikes 2 sätestatud ajakohastamise raames arvutatakse Malta puhul maksimaalne rahaline toetus, mis on võrdub 316 403 496 euroga või on sellest suurem, on alates 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2023 võimalik siduda juriidilise kulukohustusega lisaks 145 338 507 eurot. Kui määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikes 2 sätestatud ajakohastamise raames arvutatakse Malta puhul maksimaalne rahaline toetus, mis on väiksem kui 316 403 496 eurot, on ajakohastatud maksimaalse rahalise toetuse ja 171 064 988 eurose summa vahe võimalik siduda juriidiliste kohustustega alates 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2023 vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 20 lõikes 8 sätestatud menetlusele.

(52)Käesolev otsus ei tohiks mõjutada selliste menetluste tulemust, mis on seotud liidu vahendite eraldamisega muude liidu programmide kui rahastu raames, ega selliseid menetlusi, mis on seotud siseturu toimimise moonutamisega ja mida võidakse algatada eelkõige ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 alusel. See ei vabasta liikmesriike aluslepingu artikli 108 kohasest kohustusest teavitada komisjoni võimalikest riigiabi juhtudest,

(51)Malta on taotlenud eelrahastamist 13 % ulatuses rahalisest toetusest. See summa tuleks Maltale kättesaadavaks teha määruse (EL) 2021/241 artikli 23 lõike 1 kohase lepingu jõustumise korral ja sellega kooskõlas.

(48)Malta taaste- ja vastupidavuskava hinnanguline kogumaksumus on 344 900 000 eurot. Kuna taaste- ja vastupidavuskava vastab rahuldavalt määruses (EL) 2021/241 sätestatud hindamiskriteeriumidele ning selle hinnanguline kogukulu on Malta jaoks ette nähtud maksimaalsest rahalisest toetusest suurem, peaks Malta taaste- ja vastupidavuskava jaoks eraldatav rahaline toetus olema võrdne Malta jaoks kättesaadava rahalise toetuse kogusummaga.

(47)Pärast seda kui komisjon on andnud Malta taaste- ja vastupidavuskavale positiivse hinnangu ja leidnud, et kava vastab rahuldavalt määruses (EL) 2021/241 sätestatud hindamiskriteeriumidele, tuleks kooskõlas kõnealuse määruse artikli 20 lõikega 2 ja V lisaga sätestada käesolevas otsuses kava rakendamiseks vajalikud reformid ja investeerimisprojektid, asjakohased eesmärgid, sihid ja näitajad ning summa, mille liit on kava rakendamiseks tagastamatu rahalise toetuse vormis kättesaadavaks teinud.

(46)Malta taaste- ja vastupidavuskava rakendamist käsitlevad konsultatsioonid peaksid üldjoontes olema korraldatud kooskõlas Euroopa poolaasta protsessi jaoks vastu võetud konsultatsiooniraamistikuga. Selliste konsultatsioonide puhul eeldatakse, et neid juhib ELi vahendite haldamise eest vastutav ministeerium tihedas koostöös rahandus- ja tööhõiveministeeriumiga ning nendesse peaksid olema kaasatud ka sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna esindajad. Selleks et tagada asjaomaste osalejate vastutus, on väga oluline kaasata kavaga hõlmatud investeeringuprojektide ja reformide elluviimisse kõik asjaomased kohalikud omavalitsused ning sidusrühmad (sh tööturu osapooled).

(43)Taaste- ja vastupidavuskava hõlmab mitut meedet, mis peaksid aitama lahendada probleeme soolise võrdõiguslikkuse ja kõigile võrdsete võimaluste tagamise valdkonnas. Meetmete eesmärk on tõhustada alushariduse ja lapsehoiu taristut, mis aitab kaasa kõigile lastele võrdsete võimaluste loomisele ja tasustamata hoolduskohustustega isikute, eelkõige naiste osalemisele tööturul; edendada avaliku halduse jaoks kaugtöölahendusi, mis võimaldavad töö- ja eraelu paremini tasakaalustada, ning rakendada tulevases tööhõivestrateegias sisalduvaid meetmeid, mis käsitlevad vanemaealisi töötajaid (55–64aastased), madala kvalifikatsiooniga täiskasvanuid ja soolist tööhõivelõhet. Reformid ja investeeringud, mis on suunatud haridussüsteemist varakult lahkumise vähendamisele ning oskuste täiendamise ja ümberõppe võimaluste laiendamisele kõigile täiskasvanutele, eelkõige madala kvalifikatsiooniga inimestele, peaksid tooma kasu noortele õpilastele ja haavatava sotsiaal-majandusliku taustaga inimestele, sealhulgas rändetaustaga inimestele. Väärib märkimist, et Malta lisas taaste- ja vastupidavuskavasse ajakohastatud riikliku kaasamispoliitika meetmete vastuvõtmise ja rakendamise koos spetsiaalse reformimeetmega, mille eesmärk on parandada erivajadustega õpilaste kvaliteetset kaasavat haridust, ning oma esimese soolise võrdõiguslikkuse ja peavoolustamise strateegia tegevuskava, mis hõlmab sooliste stereotüüpide vastu võitlemist ja andmete eristatud kujul kogumist, et toetada tõenditepõhist poliitikakujundamist. Lisaks rõhutab Malta, et kõik reformid ja investeeringud viiakse ellu kooskõlas puuetega inimesi käsitleva riikliku strateegiaga.

(42)Malta taaste- ja vastupidavuskava koosneb kuuest komponendist, milles on tasakaalustatult ühendatud investeeringud ja reformid. Iga komponent hõlmab reforme ja investeeringuid, mis on järjepidevad ja üksteist vastastikku tugevdavad. Näiteks toetatakse ehitussektori õigusraamistikku tugevdavate ja hästi ettevalmistatud tööjõu olemasolu tagavate reformidega erasektori ja üldkasutatavate hoonete, riiklike koolide ja haiglate kavandatavat renoveerimist. Eri komponentide vahel on ka oluline koostoime. Näiteks on oskuste omandamine ja täiendamine kavandatud erinevate komponentide kaudu, mis toetavad ja täiendavad üksteist. Ükski meede ei ole vastuolus teise meetme tõhususega ega kahjusta seda.

(40)Taaste- ja vastupidavuskavas kirjeldatud sisekontrollisüsteem põhineb töökindlatel protsessidel ja struktuuridel ning selles on ette nähtud kindlad osalejad ning nende rollid ja kohustused sisekontrolliülesannete täitmisel. ELi vahendite haldamise eest vastutav ministeerium vastutab taaste- ja vastupidavuskava koordineerimise, juhtimise, järelevalve ja kontrolli eest. Ministeeriumis on planeerimise ja prioriteetide koordineerimise osakonnale usaldatud taaste- ja vastupidavuskavade tõhus rakendamine, eelkõige määruse (EL) nr 2021/241 artikli 22 lõigetes 2 ja 3 määratletud ülesannete täitmine, ning see osakond peaks võtma kõik asjakohased meetmed liidu finantshuvide kaitsmiseks. Aruandlus ja järelevalve tuleks registreerida planeerimise ja prioriteetide koordineerimise osakonna hallatava juhtimisinfosüsteemi kaudu, mille puhul on Malta kinnitanud, et see on taaste- ja vastupidavuskava rakendamiseks ja järelevalveks valmis ja kasutatav. Auditeid peaks tegema siseauditi ja uurimise osakond, mis on sõltumatu asutus. Lisaks sisaldab taaste- ja vastupidavuskava asjakohaseid menetlusi topeltrahastamise, huvide konflikti, pettuse ja korruptsiooni ärahoidmiseks, avastamiseks ja kõrvaldamiseks, sealhulgas lõplikke vahendite saajaid käsitlevate andmete kogumise ja kättesaadavaks tegemise korda. Kontrolli eest vastutajatel eeldatakse olevat kavandatud rollide ja ülesannete täitmiseks vajalikud õiguslikud volitused, tehniline suutlikkus ja tugevdatud haldussuutlikkus. Hädavajalik on tõhus korruptsioonivastane raamistik, et hoida ära, avastada ja kõrvaldada eeskirjade eiramisi, nagu pettus, korruptsioon või huvide konfliktid, kui kasutatakse taaste- ja vastupidavuskava kohaseid vahendeid.

(39)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile j ja V lisa punktile 2.10 on taaste- ja vastupidavuskavas kavandatud kord piisav (hinne A), et tagada kõnealuse määruse alusel eraldatud vahendite kasutamisel korruptsiooni, pettuste ja huvide konflikti ärahoidmine, avastamine ja kõrvaldamine, ning see kord peaks eeldatavasti tulemuslikult vältima topeltrahastamist kõnealuse määruse alusel ja muudest liidu programmidest. See ei piira muude instrumentide ja vahendite kohaldamist liidu õiguse edendamiseks ja täitmise tagamiseks, sealhulgas korruptsiooni, pettuste ja huvide konfliktide ärahoidmiseks, avastamiseks ja kõrvaldamiseks, ning liidu eelarve kaitsmiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) 2020/2092.

(38)Malta on esitanud iga taaste- ja vastupidavuskavas sisalduva investeeringu hinnangulised kulud. Kulude jaotus on enamiku meetmete puhul üksikasjalik ja hästi põhjendatud. Hinnangud põhinevad peamiselt sarnaste teenuste hankelepingute ja samalaadsete varasemate investeeringute kulude kõrvutamisel. Mõnel juhul põhinevad kulud siiski vastutavate valitsusasutuste või eranõustajate eksperdihinnangul. Sellistel juhtudel on kulude võrdlusalused ebaselgemad, sest neid kirjeldatakse suhteliselt üldiselt ja nende aluseks on teave, mille usaldusväärsust on raskem kontrollida. Metoodika ja arvutused on suures osas selgelt kirjeldatud ja neid toetavad usaldusväärsed hinnangud. Mõnel juhul erineb lõplik kuluprognoos alusandmetest, selgitamata sellise kõrvalekalde põhjuseid. Lisaks ei ole mõnel juhul piisavalt teavet, mis võimaldaks hilisemaid arvutusi nõuetekohaselt kontrollida. Taaste- ja vastupidavuskava hinnanguline kogukulu on kooskõlas kulutõhususe põhimõttega ja vastavuses riigis eeldatava majandusliku ja sotsiaalmõjuga.

(36)Liikmesriigid peaksid tagama, et rahastust saadava rahalise toetuse saamisest teavitatakse ja seda kinnitatakse vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 34. Tehnilist tuge võib taotleda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/240 loodud tehnilise toe instrumendist, et toetada liikmesriike nende taaste- ja vastupidavuskavade rakendamisel.

(35)Taaste- ja vastupidavuskava eesmärgid ja sihid moodustavad kava elluviimise seireks sobiva süsteemi. Need on piisavalt selged ja põhjalikud selleks, et nende täitmist oleks võimalik jälgida ja kontrollida. Need kajastavad asjakohaselt taaste- ja vastupidavuskava üldist ambitsioonikust ja näivad realistlikud. Kontrollimehhanismid, andmete kogumise viisid ja kohustuste jaotus näivad olevat piisavalt usaldusväärsed, et kontrollida eesmärkide ja sihtide saavutamist ning põhjendada piisavalt väljamaksetaotlusi. Eesmärgid ja sihid on asjakohased ka juba lõpuleviidud meetmete puhul, mis on abikõlblikud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 17 lõikele 2. Väljamaksetaotluse põhjendamiseks on vaja, et need eesmärgid ja sihid oleksid rahuldavalt täidetud.

(34)Juhtimisstruktuur on hästi määratletud ja vastutusalad selgelt jaotatud. ELi vahendite haldamise eest vastutaval ministeeriumil on volitused täita koordineerimise, juhtimise ja kontrolliga seotud ülesandeid. ELi vahendite haldamise eest vastutavas ministeeriumis on planeerimise ja prioriteetide koordineerimise osakond määratud tagama juhtimine, koordineerimine ja üldine järelevalve, laiendades seeläbi Euroopa Ühtekuuluvusfondi juhtimisraamistiku kohaldamist taaste- ja vastupidavuskava suhtes. Rakendamise eest vastutavad eri institutsioonid on kuue komponendi kirjelduses selgelt välja toodud.

(33)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile h ja V lisa punktile 2.8 on taaste- ja vastupidavuskavas kavandatud kord piisav (hinne A), et tagada taaste- ja vastupidavuskava, sealhulgas kavandatud ajakava, eesmärkide ja sihtide ning nendega seotud näitajate tõhus seire ja elluviimine.

(32)Teatavate investeeringute eesmärk on parandada avaliku halduse tulemuslikkust ja tõhusust digivalmisoleku parandamise kaudu mitmes avaliku sektori asutuses, sealhulgas Malta kaubandusliku meresõidu direktoraadis, kohtutes ja tervishoiusektoris. Turismile kui Malta majanduse jaoks olulisele sektorile on otseselt suunatud ka kvaliteetse kutsehariduskeskuse loomine. Viimastel aastatel elanikkonna kiire kasvuga üha nähtavamaks muutunud keskkonnaprobleeme lahendatakse ka investeeringutega avaliku ja erasektori hoonete renoveerimisse, taastuvenergiasse ja alternatiivsetesse transpordivahenditesse. Taaste- ja vastupidavuskava püsivat mõju saab suurendada ka kava ja muude programmide, sealhulgas ühtekuuluvuspoliitika fondidest rahastatavate programmide koostoime kaudu.

(31)Taaste- ja vastupidavuskavas esitatakse reformid Malta institutsioonilise raamistiku püsivaks tugevdamiseks, seda eelkõige kohtusüsteemi ja õiguskaitseasutuste tõhususe ja sõltumatuse parandamise ning rahapesu ja agressiivse maksuplaneerimise riskide vähendamise kaudu. Viimastel aastatel tööturu pingestumisest ja madala kvalifikatsiooniga täiskasvanute suurest osakaalust tingitud probleeme käsitletakse mitmete meetmete abil, mille eesmärk on täiskasvanute oskuste täiendamine ja ümberõpe, tegeledes samal ajal võõrtööliste ligimeelitamise, tööl hoidmise ja integreerimisega, eelkõige tervishoiusektoris, ning muutes sotsiaalkaitse jätkusuutlikumaks ja majandustsükli suhtes kohanemisvõimelisemaks. Pikaajalist kasu eeldatakse ka haridusvaldkonna reformidest, mille eesmärk on vähendada haridussüsteemist varakult lahkumist ning parandada haridussüsteemi kvaliteeti ja kaasavust. Seoses keskkonnaga nähakse taaste- ja vastupidavuskavaga ette reformid, mille eesmärk on vähendada ehitus- ja transpordisektorist pärinevaid kahjulikke heitkoguseid ning parandada majanduse ringlust.

(29)Suur osa digivaldkonna investeeringutest on ette nähtud avaliku halduse ja avalike teenuste digitaliseerimiseks. Eelkõige hõlmab taaste- ja vastupidavuskava investeeringuid valitsuse digitaristu tugevdamiseks, avalike digiteenuste edendamiseks ja nende kasutuselevõtu suurendamiseks ning Malta kaubandusliku meresõidu direktoraadi digitaliseerimiseks. Lisaks peaks taaste- ja vastupidavuskava hoogustama erasektori digipööret, kehtestades meetmed, millega toetada ettevõtteid, eelkõige VKEsid, mitmes majandussektoris, et nad saaksid oma tegevust digitaliseerida ning seeläbi parandada oma tulemuslikkust, tootlikkust ja kliendikogemusi. Lisaks hõlmab taaste- ja vastupidavuskava investeeringuid digipöördesse ja uutesse tehnoloogiatesse tervishoiusüsteemis, et tõsta ravi kvaliteeti, parandada patsiendi kogemust õigeaegse ja läbipaistva teabe esitamise kaudu ning vähendada ooteaega. Lisaks nähakse taaste- ja vastupidavuskavaga ette mitmete turvaliste digilahenduste ja vahendite rakendamine, et toetada õigussektoris kasutajaid koostöö ja integratsiooni, õiguskaitse kättesaadavuse parandamise ja kohtusüsteemi suurema tõhususe kaudu. Lisaks investeeringutele sisaldab taaste- ja vastupidavuskava reforme, millega hõlbustatakse digipööret kestval viisil. Eelkõige nähakse kavas ette Malta digistrateegias aastateks 2021–2027 sätestatud meetmete rakendamine (eelkõige digilõhe vähendamine ja IKT-spetsialistide arvu suurendamine) ning Malta aruka spetsialiseerumise strateegia vastuvõtmine, keskendudes ettevõtete teadus- ja arendustegevuse edendamisele ning avaliku ja erasektori koostöö tugevdamisele.

(26)Taaste- ja vastupidavuskava sisaldab meetmeid, mis aitavad kaasa rohepöördele ja keskkonnakaitsele. Kuigi ükski meede ei ole otseselt suunatud elurikkuse suurendamisele, võib mitmel neist olla kaudne positiivne mõju. Võttes arvesse, et saaste on üks elurikkuse kadumise põhjustajaid, aitavad energiatõhus renoveerimine ja transpordi CO2 heite vähendamise meetmed eeldatavasti vähendada kasvuhoonegaaside ja saasteainete heitkoguseid, suurendades seega elurikkust. Lisaks hõlmab taaste- ja vastupidavuskava jäätmekäitlust käsitlevaid meetmeid ning eelkõige kavandatava ehitus- ja lammutusjäätmete strateegia raames välja töötatud jäätmekogumis-, ehitus- ja lammutusjäätmete ümberkorraldamise, ühekordselt kasutatava plasti ning laiendatud tootjavastutusega seotud meetmeid. Jäätmepoliitika raamistiku tõhustamine peaks parandama jäätmetekke vältimist, jäätmete sortimist ja käitlemist, aidates seega kaudselt kaasa elurikkuse kaitsele saartel. Kavandatud meetmete rakendamine avaldab eeldatavasti kestvat mõju, eelkõige rohepöördele ja keskkonnakaitsele kaasa aitamise kaudu.

(25)Reformid ja investeeringud peaksid aitama kaasa riiklikus energia- ja kliimakavas (2021–2030) sätestatud Malta CO2 heite vähendamise ja energiasüsteemi ümberkujundamise eesmärkide saavutamisele, aidates seeläbi kaasa liidu kliimaeesmärkide saavutamisele. Riikliku energia- ja kliimakava (2021–2030) eesmärkide saavutamiseks vajalike avaliku ja erasektori investeeringute kogumahu kasutusele võtmiseks on vaja kaasata täiendavalt avaliku sektori vahendeid. Säästva transpordi edendamiseks tehtavad investeeringud moodustavad suure osa taaste- ja vastupidavuskava kliimaalasest panusest. Seda täiendavad reformid, mille eesmärk on parandada transpordi planeerimist, laiendada tasuta ühistranspordi kättesaadavust ja rakendada Valletta piirkonna säästva linnalise liikumiskeskkonna kava. Lisaks oodatakse olulist kliima- või keskkonnaalast panust energiatõhususega seotud sekkumistest era- ja avaliku sektori hoonetes, näiteks haiglates ja koolides, ning fotogalvaaniliste päikeseenergia süsteemide paigaldamisest hoonetesse, teedele, jalgteedele ja muudesse avalikesse kohtadesse.

(24)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile e ja V lisa punktile 2.5 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava meetmeid, mis aitavad suures ulatuses (hinne A) kaasa rohepöördele, sealhulgas elurikkusele, või sellest tulenevate probleemide lahendamisele. Kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad 53,8 % kava kogueraldisest, mis on arvutatud vastavalt kõnealuse määruse VI lisas esitatud metoodikale. Vastavalt kõnealuse määruse artiklile 17 on taaste- ja vastupidavuskava kooskõlas riiklikus energia- ja kliimakavas (2021–2030) sisalduva teabega.

(23)Erilist tähelepanu on pööratud meetmetele, mille mõju keskkonnaeesmärkidele nõuab hoolikat kontrolli. Malta ehitus- ja lammutusjäätmete strateegia ning järgnevate rakendusmeetmete puhul tuleks vältida olulise kahju ohtu, tagades, et ükski selle strateegia tegevus ei too kaasa jäätmete kõrvaldamise märkimisväärset suurenemist või pärssivat mõju korduskasutamiseks või ringlussevõtuks ettevalmistamise suhtes, ning et tagasitäiteks kasutatavad jäätmed on sobivad tavajäätmed, mis asendavad mittejäätmematerjale ja piirduvad rangelt vajaliku kogusega kooskõlas direktiivi 2008/98/EÜ (mis käsitleb jäätmeid) artikli 3 punktiga 17a. Investeering parvlaevade lossimiskoha ehitamisse peaks suunama transpordi maanteelt merele, soodustades seega mitmeliigilist transporti ning aidates kaasa ummikute kõrvaldamisele ja õhukvaliteedi parandamisele. Kuna taristut võivad kasutada ka sisepõlemismootoriga parvlaevad, peaks Malta kooskõlas DNSH tehniliste suunistega paigaldama kõrvalmeetmena laevade jaoks elektrilaadimistaristu. Kuna laadimistaristu rajamine on eesmärgina seatud, ei ole olulist kahju oodata. Lisaks on Malta võtnud endale eesmärgina siduva kohustuse rakendada meetme võtmiseks vajalike keskkonnamõju hindamiste tulemusi ja tingimusi.

(22)Taaste- ja vastupidavuskavaga tagatakse iga reformi ja investeeringu puhul, et need ei kahjusta oluliselt kõigi kuue keskkonnaeesmärgi saavutamist määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses. Kõnealused eesmärgid on järgmised: kliimamuutuste leevendamine, kliimamuutustega kohanemine, vee ja mere elusressursside kestlik kasutamine ja kaitse, ringmajandus, saastamise vältimine ja tõrje ning elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine. Malta esitas põhjendused kooskõlas põhimõtet „ei kahjusta oluliselt“ käsitlevate Euroopa Komisjoni tehniliste suunistega (2021/C 58/01). Malta võib vajaduse korral rakendada olulise kahju vältimiseks leevendusmeetmeid, mis tuleks tagada asjakohaste eesmärkide abil.

(19)Taaste- ja vastupidavuskava sisaldab meetmeid, mille eesmärk on parandada hariduse kaasavust, edendada koolituste kättesaadavust ja ajakohastada sotsiaalkindlustussüsteemi kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetega. Hariduse kvaliteedi ja kaasavusega seotud reformialgatused peaksid aitama parandada juurdepääsu haridusele ja leidma lahenduse haridussüsteemist varakult lahkumise probleemile. Madala kvalifikatsiooniga täiskasvanute suurt osakaalu käsitlevad reformid ja investeeringud peaksid andma elanikkonnale, eelkõige kõige haavatavamatele rühmadele, digi- ja rohepöördeks vajalikud oskused ning parandama nende tööalast konkurentsivõimet. Ajakohastatud tööhõivestrateegia rakendamine peaks suurendama Malta tööturu vastupanuvõimet. Eeldatakse, et paremad haridus- ja tööturuvõimalused aitavad leevendada olemasolevaid vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse riske.

(18)Komisjoni talituste simulatsioonid näitavad, et taaste- ja vastupidavuskava ning Euroopa Liidu taasterahastu ülejäänud meetmete abil on võimalik suurendada Malta SKPd 2026. aastaks 0,7–1,1 %, arvestamata märkimisväärsete struktuurireformide võimalikku positiivset mõju. Investeeringud peaksid lühiajaliselt nõudlust suurendama, aidates seega kaasa majanduse taastumisele. Institutsioonilise raamistiku tugevdamine, haridus- ja koolitussüsteemi reformid ning digipöörde alased jõupingutused peaksid pikas perspektiivis kasvupotentsiaali suurendama. Täiendavat kasu majanduskasvule ja töökohtade loomisele eeldatakse investeeringutest ja reformidest, mille eesmärk on suurendada energiatõhusust, vähendada transpordi CO2 heidet, tõhustada tervishoiusüsteemi, toetada ettevõtete teadus- ja arendustegevust ning innustada avaliku ja erasektori tihedamat koostööd.

(16)Enamik kavandatud investeeringutest peaks keskenduma digi- ja rohepöörde toetamisele. Digipööret on kavas tugevdada investeeringutega valitsuse digiteenustesse, sealhulgas selle digitaristu vastupanuvõime, turvalisuse ja tõhususe suurendamisse. Digipööret on kavas jätkata kohtu- ja tervishoiusüsteemides. Rohepööret tuleks edendada investeeringutega erasektori ja üldkasutatavate hoonete, koolide ja haiglate renoveerimisse ning taastuvenergia tootmisse ja kasutamisse hoonetes, teedel ja avalikes kohtades. Neid investeeringuid täiendavad reformid, mille eesmärk on tugevdada ehitussektori õigusraamistikku ning tagada piisava ja mitmekesise asjakohaste eksperditeadmistega töötajaskonna olemasolu. Mitmed reformid käsitlevad jäätmekäitlust ja jäätmetekke vältimist ja seeläbi majanduse ringluse parandamist.

(15)Taaste- ja vastupidavuskavas nähakse ette hiljuti vastu võetud tööhõivestrateegia meetmete rakendamine vähemalt eakamate töötajate (55-64aastased) ja madala kvalifikatsiooniga täiskasvanute suhtes ning soolise tööhõivelõhe vähendamine. Malta sotsiaalkaitset peaks positiivselt mõjutama töötushüvitiste ja pensionide korrapärane läbivaatamine. Haridussüsteemist varakult lahkumise kauaaegset probleemi on kavas leevendada sekkumis- ja ennetusmeetmetega. Oskuste täiendamise ja ümberõppe programmide kättesaadavust tuleks hõlbustada e-kolledži loomisega. Oskuste arendamist toetatakse sihtotstarbelise investeeringuga turismiuuringute instituudi uude ülikoolilinnakusse, lisaks on kavas ajakohastada koolitusprogramme. Hariduse kaasavust on kavas suurendada, võttes koolides erivajadustega õpilaste jaoks kasutusele mitut meelt rakendavad õpperuumid ning luues keskastme koolides kaks autistidele mõeldud üksust, mis hõlbustavad erivajadustega õpilaste integreerimist. See hõlmab ka ettevõtete teadus- ja arendustegevuse reformi ning avaliku ja erasektori tihedama koostöö soodustamist.

(14)Malta vere-, koe- ja rakukeskuse kavandatav loomine peaks muutma Malta selle valdkonna uuenduslike raviviiside osas teistest riikidest sõltumatuks, mis peaks aitama suurendada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet. Kavandatakse investeeringuid, et jätkata tegevusprotsesside digipööret, sealhulgas hooldusteenuste ja ambulatoorsete teenuste osutamise valdkonnas. Samuti on kavas reformide abil tugevdada laste terviseprobleemide ennetamist, parandada tööjõu juhtimist ning hõlbustada võõrtööliste töölevõtmist ja integreerimist.

(13)Vastava 2021.–2023. aasta strateegia ja tegevuskava rakendamise abil on kavas veelgi vähendada rahapesu ja terrorismi rahastamisega kaasnevaid riske. Lisaks kohustub Malta võtma vajalikke meetmeid, et kõrvaldada rahapesuvastase töökonna juunikuise hindamise käigus tuvastatud puudused. Malta kavandab ka meetmeid agressiivse maksuplaneerimise piiramiseks, sealhulgas siirdehindade alaste õigusaktide kehtestamist ja uuringut, mille tulemusena tehakse välismaalt ja välismaale makstavate dividendide, intressimaksete ja litsentsitasudega seotud meetmeid käsitlevad seadusandlikud muudatused.

(12)Taaste- ja vastupidavuskava eesmärk on tugevdada kohtusüsteemi sõltumatust ja tõhusust mitme meetme abil, sealhulgas muutes ülemkohtuniku ja kohtu liikmete ametisse nimetamise korda, suurendades kohtunike arvu ja investeerides kohtusüsteemis digipöörde läbiviimisse. Seoses prokuratuuriga kavatseb Malta lahutada peaprokuröri kaksikrolli prokuröri ja valitsuse õigusnõustajana ning viia süüdistuste esitamise politseilt üle peaprokurörile. Korruptsioonivastase võitluse tõhustamiseks on kavas tugevdada institutsioonilise raamistiku suutlikkust riikliku pettuse- ja korruptsioonivastase strateegia rakendamise ning kuritegeliku vara tagasivõtmise büroo ja korruptsiooni vastu võitlemise alalise komisjoni reformi kaudu.

(10)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa punktile 2.2 peaks taaste- ja vastupidavuskava aitama eeldatavasti tõhusalt lahendada kõik probleemid või suurt osa probleemidest (hinne A), mis on kindlaks tehtud Maltale esitatud asjakohastes riigipõhistes soovitustes, sealhulgas nende eelarveaspektides, või probleemid, mis on kindlaks tehtud muudes asjakohastes dokumentides, mille komisjon on Euroopa poolaasta raames ametlikult vastu võtnud. Soovitusi, mis käsitlevad pandeemiale reageerimist viivitamatute eelarvepoliitika meetmete kaudu, võib pidada Malta taaste- ja vastupidavuskava kohaldamisalast välja jäävateks, vaatamata asjaolule, et Malta on üldiselt 2020. ja 2021. aastal asjakohaselt ja piisavalt reageerinud viivitamatule vajadusele majandust eelarvevahenditega toetada ja on teinud seda kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga.

(8)Taaste- ja vastupidavuskava hõlmab meetmeid, mis toetavad kõiki kuut sammast, kusjuures märkimisväärne hulk kava komponente toetab mitut sammast. Selline lähenemisviis aitab tagada, et iga sammast käsitletakse terviklikult ja sidusalt. Maltale iseloomulikke probleeme arvesse võttes loetakse suurema tähelepanu pööramine aruka, kestliku ja kaasava kasvu tagamisele ning ka üldine rõhuasetus sammaste kaupa piisavalt tasakaalustatuks. Malta taaste- ja vastupidavuskava kuuest komponendist kolm esimest on otseselt seotudkahe esimese samba ehk rohe- ja digipöördega. Rohepööret kavatsetakse ellu viia mitmesuguste reformi- ja investeerimismeetmete abil, mille eesmärk on vähendada maanteetranspordi CO2 heidet, saavutada kestlik liikuvus, parandada hoonete energiatõhusust, tõhustada jäätmekäitlussüsteemi ning edendada taastuvenergia kasutamist. Avalikus halduses, tervishoiusektoris ja kohtusüsteemis tehtavad investeeringud ja reformid toetavad digipööret.

(4)13. juulil 2021 esitas Malta vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. See esitati pärast konsultatsioone, mis viidi läbi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna organisatsioonide, noorteorganisatsioonide ja muude asjaomaste sidusrühmadega kooskõlas riikliku õigusraamistikuga. Riiklik vastutus taaste- ja vastupidavuskavade eest on aluseks nende edukale rakendamisele ja kestvale mõjule riigi tasandil ning usaldusväärsusele Euroopa tasandil. Komisjon on määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt hinnanud taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega.

(2)9. juulil 2019 ja 20. juulil 2020 esitas nõukogu Euroopa poolaasta raames Maltale soovitused. Eelkõige soovitas nõukogu võtta meetmeid majanduse elavdamise toetamiseks; tagada tervishoiu- ja pensionisüsteemide eelarve jätkusuutlikkus; parandada tervishoiusüsteemi vastupidavust; kindlustada lühendatud tööajaga töötamise korda ja tagada piisav töötuskaitse kõigile töötajatele; parandada hariduse ja oskuste arendamise kvaliteeti ja kaasavust; tagada kahju kannatanud ettevõtjatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele likviidsustoetuse tõhus kasutuselevõtt; investeerida rohe- ja digipöördesse, eelkõige energia keskkonnahoidlikkusse ja tõhusasse tootmisse ja kasutamisse, säästvasse transporti, jäätmekäitlusse, teadusuuringutesse ja innovatsiooni. Lisaks soovitati Maltal tõhustada oma institutsioonilist raamistikku, tugevdades kohtusüsteemi sõltumatust, jätkates jõupingutusi korruptsioonijuhtumite uurimiseks ja nende eest süüdistuste esitamiseks, leevendades rahapesuga seotud riske peamiselt tõhusa jõustamise tagamise kaudu ning kohandades maksusüsteemi, et piirata üksikisikute ja hargmaiste ettevõtjate agressiivset maksuplaneerimist. Olles taaste- ja vastupidavuskava esitamise ajal hinnanud nende riigipõhiste soovituste rakendamist, leiab komisjon, et soovitus COVID-19 pandeemiaga toimetulekuks vajalike meetmete võtmise kohta on täies ulatuses rakendatud. Olulisi edusamme on tehtud seoses pandeemiast mõjutatud ettevõtetele likviidsustoetuse andmist käsitleva soovitusega.

EUROOPA KOMISJON Brüssel,16.9.2021 COM(2021) 584 final LISA

järgmise dokumendi juurde: ETTEPANEK: NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS Malta taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta

{SWD(2021) 269 final}



LISA 1. JAGU. TAASTE- JA VASTUPIDAVUSKAVAGA ETTE NÄHTUD REFORMID JA INVESTEERINGUD 1.Reformide ja investeeringute kirjeldus 1.Komponent 1. Kliimaneutraalsuse saavutamine suurema energiatõhususe, puhta energia ja ringmajanduse kaudu See Malta taaste- ja vastupidavuskava komponent aitab lahendada probleeme, mis on seotud energiatarbimise ja jäätmetekke järsu suurenemisega, mis tuleneb elanikkonna, tööhõive ja SKP kiirest kasvust viimastel aastatel. Malta iseärasused, sealhulgas tema väiksus, suur rahvastikutihedus, piiratud maa-ala, mastaabisäästu puudumine, sõltuvus üksikutest turustajatest ja tarnijatest ning loodusvarade nappus süvendavad neid probleeme veelgi. Komponendi eesmärk on investeerida hoonete CO2-heite vähendamisse, pakkuda avalikus ruumis taastuvenergialahendusi, viies samal ajal ellu reforme, et töötada välja pikaajaline hoonete renoveerimise strateegia ja parandada jäätmekäitlust. Investeeringutega renoveeritakse mitu erasektori ja avaliku sektori hoonet, riigikooli ja -haiglat, et parandada nende energiatõhusust, vähendada energiatarbimist ja CO2-heitkoguseid. Komponendi eesmärk on ka ehitada CO2-neutraalne kool, mis hõlmab ühtlasi taastuvenergiasüsteemide kasutamist ning investeeringuid taastuvenergiasse teedel ja avalikes kohtades. Neid investeeringuid täiendab hoonete renoveerimise pikaajalise strateegia reform, luues raamistiku Malta hoonete renoveerimiseks 2050. aastaks. Komponendiga nähakse ette ka tõhustatud jäätmepoliitika ja jäätmekogumise ümberkorraldamine, et piirata jäätmete hulka ja parandada ringlussevõttu. Komponent aitab täita riigipõhiseid soovitusi, mis käsitlevad investeerimist rohe- ja digipöördesse, eelkõige puhtasse ja tõhusasse energiatootmisse ja -kasutusse ning jäätmekäitlusse (riigipõhised soovitused 3 2019 ja 3 2020). Eeldatakse, et ükski selle komponendiga seotud meede ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse meetmete kirjeldust ja riskivähendusmeetmeid, mis on sätestatud taaste- ja vastupidavuskavas kooskõlas „ei kahjusta oluliselt“ tehniliste suunistega (2021/C58/01).



A.1. Tagastamatu rahalise toetusega seotud reformide ja investeeringute kirjeldus Reform C1-R1: pikaajalise renoveerimisstrateegia väljatöötamine Reformi eesmärk on tugevdada institutsioonilist raamistikku ja tagada kvalifitseeritud tööjõu kättesaadavus ehitustööstuses. Reformiga luuakse reguleeriv asutus, kes vastutab ehitustööstuse integreeritud reguleerimise ja kestliku juhtimise eest ning kellel on erinevad kohustused, sealhulgas heade tavade suuniste ja meetodite, poliitika ja eeskirjade väljaandmine ja jõustamine, keskse üksuse loomine kaebuste vastuvõtmiseks ja menetlemiseks ning hoonete ja ehitustööde ohutuse ja kvaliteedi järelevalveks Maltal. Reformiga tagatakse, et reguleerival asutusel on vajalik personal ja et see on täielikult toimiv. Reform suurendab kvalifitseeritud töötajate kättesaadavust, laiendades oskuste omandamise ja täiendamise meetmeid uutele kutsekategooriatele oskuste kaartiga, mille konkreetne prioriteet on vajalike oskuste omandamine hoonete renoveerimise projektide toetamiseks, tuginedes oskuste nõudluse ja pakkumise prognoosidele. Reformimeetmed on osa pikaajalisest strateegiast, mille eesmärk on renoveerida Malta hooned, et suurendada nende energiatõhusust ja taastuvenergia kasutamist, vähendada heitkoguseid ja saavutada 2050. aastaks hoonete CO2-heite vähendamine. Reform viiakse ellu 30. juuniks 2023. Reform C1-R2: tõhusa jäätmekäitluse edendamine tugeva jäätmekäitlusraamistiku, sealhulgas jäätmekogumissüsteemi reformimise kaudu Reformi eesmärk on parandada jäätmekäitlust ja edendada üleminekut ringmajandusele. Reform hõlmab üleminekut piirkondlikule ja ühtlustatud riiklikule jäätmekogumissüsteemile, laiendatud tootjavastutuse laiendamist uutele sektoritele ning ehitus- ja lammutusjäätmeid käsitlevaid meetmeid. Jäätmete kogumise ümberkorraldamisega konsolideeritakse jäätmekogumisteenused viies piirkonnas Maltal ja Gozol (praeguse killustatud raamistiku asemel, mis jaguneb 68 kohaliku omavalitsuse vahel). Reformiga kaasneb suurem mastaabisääst, suurem liigiti kogumine, olemasoleva spetsiaalse sõidukipargi parem kasutamine ja investeerimiskulude optimeerimine.

Jõustuvad õigusaktid laiendatud tootjavastutuse kohustuste laiendamiseks täiendavatele jäätmevoogudele, nagu rehvid ja tekstiiltooted. Sellise laiendamise teostatavus ja ulatus otsustatakse sõltumatu uuringu põhjal. Seda protsessi toetatakse ka ühekordselt kasutatavat plasti käsitlevate õigusaktide jõustumisega. Võetakse vastu ehitus- ja lammutusjäätmete strateegia, milles määratakse kindlaks ehitus- ja lammutustöödel tekkivate jäätmete käitlemise võimalused, et viia selliste jäätmete käitlemine lõppladustamiselt üle korduskasutamiseks ettevalmistamisele ja ringlussevõtule. Selle strateegia rakendamiseks i) jõustub uus reguleeriv raamistik ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemiseks, ii) ehitustööstuse jaoks võetakse vastu standardid tekkivate ehitus- ja lammutusjäätmete vähendamiseks ning tekkivate jäätmete käitlemiseks jäätmehierarhia kohaselt; ning iii) kehtestatakse tingimused selliste sobivate ehitus- ja lammutusjäätmete taaskasutamiseks, mis on tingimata vajalikud ammendatud, osaliselt ammendatud või kasutuselt kõrvaldatud karjääride täitmiseks, et taastada nende esialgne seisukord. Eeldatakse, et see meede ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse meetme kirjeldust ja leevendusmeetmeid, mis on sätestatud taaste- ja vastupidavuskavas kooskõlas „ei kahjusta oluliselt“ tehniliste suunistega (2021/C58/01). Reform viiakse ellu 31. detsembriks 2025. Investeering C1-I1: Investeeringud avaliku ja erasektori hoonete renoveerimisse ja keskkonnasäästlikumaks muutmisse, sealhulgas põhjalik moderniseerimine energia- ja ressursitõhususe meetmete kaudu Investeeringu eesmärk on parandada energiatõhusust, vähendada energianõudlust, vähendada CO2-heitkoguseid ja piirata energia raiskamist avaliku ja erasektori hoonete moderniseerimise teel. Investeering seisneb vähemalt 9232 m² üldkasutatavate hoonete ja vähemalt 40 605 m² erasektori hoonete, sealhulgas ärihoonete ja mitteeluhoonete renoveerimises ning põhjalikus moderniseerimises. Eraomanduses olevate hoonete lõplik renoveeritud pindala sõltub toetuskava kohastest abikõlblikest kuludest. Renoveeritavad üldkasutatavad hooned valitakse suurima energiasäästupotentsiaali alusel, võttes samal ajal arvesse logistiliste küsimustega seotud täiendavaid kompromisse, mis võivad mõjutada meetmete tegelikku rakendamist. Eraomanduses olevate hoonete eripära ja nõuded tuleb veel kindlaks määrata. Renoveerimisega saavutatakse primaarenergia nõudluse vähenemine vähemalt 30 %. Eeldatakse, et see meede ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse meetme kirjeldust ja leevendusmeetmeid, mis on sätestatud taaste- ja vastupidavuskavas kooskõlas „ei kahjusta oluliselt“ tehniliste suunistega (2021/C58/01). Meetme kohaselt peavad hoonete renoveerimisega tegelevad ettevõtjad tagama, et vähemalt 70 % (massiosa) ehitamisel kohapeal tekkinud mitteohtlikest ehitus- ja lammutusjäätmetest ((v.a 3. mai 2000. aasta otsusega 2000/532/EÜ, millega asendatakse otsus 94/3/EÜ (millega kehtestatakse jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 75/442/EMÜ artikli 1 punkti a kohaselt jäätmete nimistu) ja nõukogu otsus 94/904/EÜ (millega kehtestatakse ohtlikke jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõike 4 kohaselt ohtlike jäätmete nimistu (teatavaks tehtud numbri C(2000) 1147 all) kehtestatud Euroopa jäätmenimistu kategoorias 17 05 04 viidatud looduslikud materjalid)) valmistatakse ette korduskasutamiseks, ringlussevõtuks ja muuks materjali taaskasutamiseks, sealhulgas jäätmete tagasitäitmiseks, et kasutada jäätmeid muude materjalide asendamiseks vastavalt jäätmehierarhiale, direktiivi 2008/98/EÜ (mis käsitleb jäätmeid) artikli 11 lõike 2 punktile b ning ELi ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemise protokollile. Investeering tehakse 31. detsembriks 2025. Investeering C1-I2: investeeringud riigihaiglate renoveerimisse ja täielikku moderniseerimisse Investeeringu eesmärk on parandada energiatõhusust, vähendada energianõudlust, vähendada CO2-heitkoguseid, piirata energia raiskamist ning pakkuda head näidet teistele sarnastele hoonetele ühe riigihaigla moderniseerimise näol. Lisaks sellele parandab investeering ka patsientide heaolu ja tõstab teenuse kvaliteeti. Investeeringu tulemusena renoveeritakse ja moderniseeritakse Mount Carmeli riigihaigla vähemalt 9,167 m² ulatuses. Renoveerimisega saavutatakse primaarenergia nõudluse vähenemine vähemalt 30 %. Eeldatakse, et see meede ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse meetme kirjeldust ja leevendusmeetmeid, mis on sätestatud taaste- ja vastupidavuskavas kooskõlas „ei kahjusta oluliselt“ tehniliste suunistega (2021/C58/01). Meetme kohaselt peavad hoonete renoveerimisega tegelevad ettevõtjad tagama, et vähemalt 70 % (massiosa) ehitamisel kohapeal tekkinud mitteohtlikest ehitus- ja lammutusjäätmetest ((v.a 3. mai 2000. aasta otsusega 2000/532/EÜ, millega asendatakse otsus 94/3/EÜ (millega kehtestatakse jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 75/442/EMÜ artikli 1 punkti a kohaselt jäätmete nimistu) ja nõukogu otsus 94/904/EÜ (millega kehtestatakse ohtlikke jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõike 4 kohaselt ohtlike jäätmete nimistu (teatavaks tehtud numbri C(2000) 1147 all) kehtestatud Euroopa jäätmenimistu kategoorias 17 05 04 viidatud looduslikud materjalid)) valmistatakse ette korduskasutamiseks, ringlussevõtuks ja muuks materjali taaskasutamiseks, sealhulgas jäätmete tagasitäitmiseks, et kasutada jäätmeid muude materjalide asendamiseks vastavalt jäätmehierarhiale, direktiivi 2008/98/EÜ (mis käsitleb jäätmeid) artikli 11 lõike 2 punktile b ning ELi ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemise protokollile. Investeering tehakse 31. märtsiks 2026. Investeering C1-I3: investeeringud riigikoolide renoveerimisse, moderniseerimisse ja taastuvenergiasse Investeeringu eesmärk on parandada energiatõhusust, vähendada energianõudlust, vähendada CO2-heitkoguseid ja piirata energia raiskamist kahes riigikoolis. Investeeringuga muudetakse valitud koolid CO2-neutraalseks, suurendatakse taastuvenergia kasutamist ja parandatakse õpikeskkonda siseruumide tervislikkuse, õhukvaliteedi ja mugavuse optimeerimise kaudu. Investeering seisneb kahe riikliku kooli (St Benedict College Għaxaq algkool ja Gozo College Naduri algkool) renoveerimises ja põhjalikus moderniseerimises 9710 m² ulatuses. Renoveerimisega saavutatakse primaarenergia nõudluse vähenemine vähemalt 30 %. Eeldatakse, et see meede ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse meetme kirjeldust ja leevendusmeetmeid, mis on sätestatud taaste- ja vastupidavuskavas kooskõlas „ei kahjusta oluliselt“ tehniliste suunistega (2021/C58/01). Meetme kohaselt peavad hoonete renoveerimisega tegelevad ettevõtjad tagama, et vähemalt 70 % (massiosa) ehitamisel kohapeal tekkinud mitteohtlikest ehitus- ja lammutusjäätmetest ((v.a 3. mai 2000. aasta otsusega 2000/532/EÜ, millega asendatakse otsus 94/3/EÜ (millega kehtestatakse jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 75/442/EMÜ artikli 1 punkti a kohaselt jäätmete nimistu) ja nõukogu otsus 94/904/EÜ (millega kehtestatakse ohtlikke jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõike 4 kohaselt ohtlike jäätmete nimistu (teatavaks tehtud numbri C(2000) 1147 all) kehtestatud Euroopa jäätmenimistu kategoorias 17 05 04 viidatud looduslikud materjalid)) valmistatakse ette korduskasutamiseks, ringlussevõtuks ja muuks materjali taaskasutamiseks, sealhulgas jäätmete tagasitäitmiseks, et kasutada jäätmeid muude materjalide asendamiseks vastavalt jäätmehierarhiale, direktiivi 2008/98/EÜ (mis käsitleb jäätmeid) artikli 11 lõike 2 punktile b ning ELi ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemise protokollile. Investeering tehakse 31. detsembriks 2023. Investeering C1-I4: investeering CO2-neutraalse kooli ehitamisse, mis oleks eeskujuks tulevikus ja pakuks õpilastele tulevikukindlat õppimiskogemust

Investeeringu eesmärk on ehitada välja uus peaaegu täielikult CO2-neutraalne kool (St. Theresa College Msida Primary School), mis vastab suure energiatõhususe normidele, arvestades nii ressursitõhusust, kliimamuutustega kohanemise meetmeid, digitehnoloogia kasutuselevõttu kui ka taskukohasust. Projekt on tulevaste investeeringute katseprojekt ning sellega tutvustatakse siseruumide tervislikkuse, õhukvaliteedi, suure energiatõhususe, vähese CO2-heite ja taastuvenergiasüsteemide ulatusliku kasutamise optimeerimist. Samuti tagatakse sellega võrdne juurdepääs puuetega inimestele. Investeering seisneb peaaegu täielikult CO2-neutraalse kooli ehitamises, mille üldpindala on ligikaudu 14 499 m² ja mis mahutab 500 õpilast, 40 klassi, lastehoiukeskuse (120 lapse jaoks), raamatukogu (300 inimese jaoks) ja saali, mis on kättesaadav ka kogukonnale. Investeeringu tulemusena peaks primaarenergia nõudlus vähenema vähemalt 20 %, kui täidetakse liginullenergiahoonele esitatud nõuded. Eeldatakse, et see meede ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse meetme kirjeldust ja leevendusmeetmeid, mis on sätestatud taaste- ja vastupidavuskavas kooskõlas „ei kahjusta oluliselt“ tehniliste suunistega (2021/C58/01). Meetme kohaselt peavad hoonete renoveerimisega tegelevad ettevõtjad tagama, et vähemalt 70 % (massiosa) ehitamisel kohapeal tekkinud mitteohtlikest ehitus- ja lammutusjäätmetest ((v.a 3. mai 2000. aasta otsusega 2000/532/EÜ, millega asendatakse otsus 94/3/EÜ (millega kehtestatakse jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 75/442/EMÜ artikli 1 punkti a kohaselt jäätmete nimistu) ja nõukogu otsus 94/904/EÜ (millega kehtestatakse ohtlikke jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõike 4 kohaselt ohtlike jäätmete nimistu (teatavaks tehtud numbri C(2000) 1147 all) kehtestatud Euroopa jäätmenimistu kategoorias 17 05 04 viidatud looduslikud materjalid)) valmistatakse ette korduskasutamiseks, ringlussevõtuks ja muuks materjali taaskasutamiseks, sealhulgas jäätmete tagasitäitmiseks, et kasutada jäätmeid muude materjalide asendamiseks vastavalt jäätmehierarhiale, direktiivi 2008/98/EÜ (mis käsitleb jäätmeid) artikli 11 lõike 2 punktile b ning ELi ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemise protokollile. Investeering tehakse 31. detsembriks 2023. Investeering C1-I5: investeeringud taastuvenergiasse teedel ja avalikes kohtades Selle investeeringu eesmärk on toota rohelist energiat taastuvate energiaallikate kaudu. Malta väiksus piirab maismaal energia tootmise võimalust. Arvestades päikeseenergia tähtsust saartel, on uuritud ka muid võimalusi lisaks traditsioonilistele investeeringutele päikesepaneelidesse katustel. Investeering seisneb fotogalvaanilise taristu paigaldamises teedele, jalgteedele ja muudesse avalikesse kohtadesse installeeritud võimsusega 143 kW. Toodetud energiat kasutatakse eelkõige tänavavalgustuse ja jalakäijate ülekäigukohtade, elektriautode ja elektrijalgrataste laadimispunktide, USB-laadimispunktide, turvakaamerate, WiFi levialade ja muu maanteetehnoloogia jaoks taastuvenergia tootmiseks. Eeldatakse, et see meede ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse meetme kirjeldust ja leevendusmeetmeid, mis on sätestatud taaste- ja vastupidavuskavas kooskõlas „ei kahjusta oluliselt“ tehniliste suunistega (2021/C58/01). Meetme kohaselt peavad hoonete renoveerimisega tegelevad ettevõtjad tagama, et vähemalt 70 % (massiosa) ehitamisel kohapeal tekkinud mitteohtlikest ehitus- ja lammutusjäätmetest ((v.a 3. mai 2000. aasta otsusega 2000/532/EÜ, millega asendatakse otsus 94/3/EÜ (millega kehtestatakse jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 75/442/EMÜ artikli 1 punkti a kohaselt jäätmete nimistu) ja nõukogu otsus 94/904/EÜ (millega kehtestatakse ohtlikke jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõike 4 kohaselt ohtlike jäätmete nimistu (teatavaks tehtud numbri C(2000) 1147 all) kehtestatud Euroopa jäätmenimistu kategoorias 17 05 04 viidatud looduslikud materjalid)) valmistatakse ette korduskasutamiseks, ringlussevõtuks ja muuks materjali taaskasutamiseks, sealhulgas jäätmete tagasitäitmiseks, et kasutada jäätmeid muude materjalide asendamiseks vastavalt jäätmehierarhiale, direktiivi 2008/98/EÜ (mis käsitleb jäätmeid) artikli 11 lõike 2 punktile b ning ELi ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemise protokollile. Investeering tehakse 30. juuniks 2024. A.2. Tagastamatu rahalise toetuse eesmärgid, sihid, näitajad ning seire ja rakendamise ajakava Järjekorranumber Seotud meede (reform või investeering) Eesmärk / siht Nimi Kvalitatiivsed näitajad (eesmärkide puhul) Kvantitatiivsed näitajad

(sihtide puhul) Lõpuleviimise ajakava (märkida kvartal ja aasta) Iga eesmärgi ja sihi kirjeldus ja selge määratlus Mõõtühik Lähtetase Eesmärk Kvartal Aasta 1.1 C1.R.1 Eesmärk Ehitusametit käsitleva seaduse jõustumine Säte, millega nähakse ette ehitusametit käsitleva seaduse nr XIV jõustumine 2. kv 2021 Ehitusametit käsitleva seaduse jõustumine eesmärgiga luua ehitistega tegelev reguleeriv asutus. Amet vastutab ehitustööstuse reguleerimise, tõhustamise ja kestliku majandamise eest Maltal. 1.2 C1.R.1 Eesmärk Ehitusamet – täielikult toimiv Ehitusamet on täielikult toimiv kooskõlas 2021. aasta seadusega nr XIV. 1. kv 2023 Ehitusamet peaks olema täielikult toimiv kooskõlas 2021. aasta seadusega nr XIV. Kooskõlas kehtestatud haldusmenetlustega on ametil vahendid, mis võimaldavad tal tõhusalt täita seadusest tulenevaid volitusi. 1.3 C1.R.1 Eesmärk Ehitussektori spetsialistide koolitamine ja sertifitseerimine Ehitussektori spetsialistide koolituse ja sertifitseerimise käivitamine 4. kv 2022 Avatud kandideerimiskutse ehitussektori eri tasandi spetsialistidele ja töölistele koolitus- ja sertifitseerimisprogrammis osalemiseks, et hoogustada renoveerimiskursustel osalemist. See on suunatud kohaliku ehitusökosüsteemi eri tasandite spetsialistidele ja töölistele. 1.4 C1.R.1 Siht Väljaõppe saanud ja sertifitseeritud ehitussektori spetsialistide arv Arv 0 500 2. kv 2023 Väljaõppe saanud ja oskuste kaartiga sertifitseeritud ehitusspetsialistide arv 1.5 C1.R.2 Eesmärk Ajakohastatud keskkonnakaitseseaduse jõustumine Säte, mis viitab seaduse jõustumisele 4. kv 2021 Jõustub ajakohastatud keskkonnakaitseseadus, millega keelatakse teatavate ühekordselt kasutatavate plastesemete, nimelt plastkottide, söögiriistade, kõrte ja taldrikute import, tootmine, müük ja turustamine. 1.6 C1.R.2 Eesmärk Uuring laiendatud tootjavastutuse kohustuste võimaliku laiendamise kohta täiendavatele jäätmevoogudele Uuringu avaldamine laiendatud tootjavastutuse kohustuste võimaliku laiendamise kohta täiendavatele jäätmevoogudele 4. kv 2024 Avaldatud on uuring laiendatud tootjavastutuse kohustuste võimaliku laiendamise kohta täiendavatele jäätmevoogudele Uuringu eesmärk on hinnata, kas on võimalik laiendada teatavate jäätmevoogude puhul praegu kehtivaid laiendatud tootjavastutuse kohustusi täiendavatele jäätmevoogudele, sealhulgas rehvidele ja tekstiiltoodetele. Uuringu teeb sõltumatu töövõtja, kes valitakse riigihankemenetluste kaudu. 1.7 C1.R.2 Eesmärk Selliste õigusaktide jõustumine, mis on asjakohased uuringu kohaselt, milles käsitletakse uute jäätmevoogudega tegelemise teostatavust laiendatud tootjavastutuse kaudu Säte, mis viitab seaduse jõustumisele 4. kv 2025 Uute õigusaktide jõustumine, mis on asjakohased uuringu kohaselt, milles käsitletakse uute jäätmevoogudega tegelemise teostatavust laiendatud tootjavastutuse kaudu 1.8 C1.R.2 Eesmärk Malta ehitus- ja lammutusjäätmete strateegia vastuvõtmine Malta ehitus- ja lammutusjäätmete strateegia avaldamine internetis 4. kv 2021 Ehitus- ja lammutusjäätmete strateegia vastuvõtmine Strateegia peab olema kooskõlas jäätmeid käsitlevate ELi õigusaktide ning ehitus- ja lammutusjäätmete protokolliga. Strateegias määratakse kindlaks konkreetsed meetmed neljas peamises prioriteetses valdkonnas:

1. Kavandamine ja konstrueerimine: eesmärk on tegeleda probleemiga selle tekkekohas, tehes lammutus- ja ehitustöid kestlikult;

2. Jäätmekäitlus: meetmed jäätmelogistika parandamiseks nii arendusobjektil kui ka väljaspool seda;

3. Kvaliteedijuhtimine: meetmed, mis on seotud usalduse suurendamisega ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemise tavade vastu ning kõnealuste jäätmete ringlussevõetud materjalide kvaliteedi parandamisega; ning

4. Poliitika ja õigusraamistik: tehakse ettepanekuid poliitika ja raamtingimuste parandamiseks, et kaotada seos arenduste ja jäätmetekke vahel. Kavandatav õigusraamistik peab olema kooskõlas ehitus- ja lammutusjäätmeid käsitlevate ELi õigusaktide ja suunistega. Meede ei tohiks oluliselt suurendada jäätmete kõrvaldamist ega vähendada jäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamist ja ringlussevõttu. 1.9 C1.R.2 Eesmärk Ehitussektori standardite vastuvõtmine Ehitussektori standardite vastuvõtmine 4. kv 2022 Ehitussektori standardite vastuvõtmine. Standardites käsitletakse järgmist: 1) ehituse/lammutuse parimad tavad, mille eesmärk on vähendada tekitatud ehitus- ja lammutusjäätmeid ning tagada, et tekkivad jäätmed sobivad jäätmekäitluseks vastavalt jäätmeid käsitleva direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 4 sätestatud jäätmehierarhiale. 2) ehitus- ja lammutusjäätmete liigitamine liigi, materjali, koostise ja kaalu järgi, et soodustada kohapeal eraldamist ning parandada jäätmevoogude kvaliteeti hilisemaks korduskasutuseks või ringlussevõtuks; 3) asjakohased kaevamistööd, mille eesmärk on kaevandatud kivimite taaskasutamine ehituse eesmärgil; 4) elamute sise- ja välisavade mõõtmed, et soodustada sisustuse korduskasutamist ja vähendada mitmekesistamist, tuues kaasa mastaabisäästu. Need standardid lisatakse reguleerivasse raamistikku ja nende järgimine on oluline nõue enne arenduslubade väljaandmist. 1.10 C1.R.2 Eesmärk Ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemist käsitleva uue õigusraamistiku jõustumine Uue reguleeriva raamistiku säte, mis viitab uue reguleeriva raamistiku jõustumisele 4. kv 2023 Ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemist käsitleva uue õigusraamistiku jõustumine Maltal Reguleeriv raamistik töötatakse välja ja seda arutatakse kõigi ehitus- ja lammutusahelas osalejatega. Reguleeriv raamistik peab olema kooskõlas jäätmeid käsitlevate ELi õigusaktide ning ehitus- ja lammutusjäätmete protokolli ja suunistega. Reguleeriva raamistiku peamine eesmärk on kehtestada õigusraamistik, mis keskenduks terviklikult ehitustööstusele alates ehitustoodete turule laskmisest kuni sellisest tööstusest tekkinud jäätmete käitlemiseni, võttes arvesse tööstusharu keskkonnamõju igas etapis. Õigusraamistikus keskendutakse neljale strateegias nimetatud peamisele prioriteetsele valdkonnale, et tagada üleminek ringmajandusele: i) ehitus- ja lammutusjäätmete vältimine ja parem käitlemine igas arendusetapis, st lammutus-, süvendus- ja ehitusetapis; ii) jäätmete eraldamine tekkekohas; ning iii) kasutuselt kõrvaldatud ressursside järelturgude arengu edendamine ning selle tagamine, et taaskasutamiselt ja kõrvaldamiselt minnakse üle korduskasutamisele ja ringlussevõtule. Lisaks määratakse kõnealustes eeskirjades selgelt kindlaks sektoris osalejate (nt arendajad, töövõtjad, arhitektid ja kinnisvaraomanikud) ülesanded ja vastutus. 1.11 C1.R.2 Eesmärk Ehitus- ja lammutusjäätmete taaskasutamine tühimike (karjääride) täitmise teel Kehtestatud on tingimused ehitus- ja lammutusjäätmete taaskasutamiseks tühimikes 4. kv 2022 Kehtestatud on järgmised tingimused ehitus- ja lammutusprahi taaskasutamiseks tühimikes, et taastada nende esialgne seisukord, lähtudes rangetest keskkonnastandarditest: i) keskkonna- ja ressursiamet on koostöös planeerimisasutusega tuvastanud karjäärid, mis on tunnistatud ammendatuks, osaliselt ammendatuks või mitteaktiivseks, ning määranud kindlaks nende mahu; ii) põhimõtted tühimike viimiseks nende algsesse olekusse; ning iii) mehhanismid, millega stimuleeritakse materjalide purustamist enne tagasitäitmist, näiteks materjali purustamise nõue, kui avaldatakse pakkumismenetlus, mis hõlmab valitsusasutuste ehitustöid. Sellised mehhanismid määratakse kindlaks pärast konsulteerimist sidusrühmadega, sealhulgas võimalike toetusesaajatega, asjaomaste asutustega ja ka muude esmaste sidusrühmadega. Meede ei tohiks oluliselt suurendada jäätmete kõrvaldamist ega vähendada jäätmete korduskasutamiseks ettevalmistamist ja ringlussevõttu. Tagasitäiteks kasutatavad jäätmed peavad olema sobivad tavajäätmed, mis asendavad materjali, mis ei ole jäätmed, ning need peavad piirduma rangelt vajaliku kogusega kooskõlas direktiivi 2008/98/EÜ (mis käsitleb jäätmeid) artikli 3 lõikega 17a. 1.12 C1.R.2 Eesmärk Viie piirkondliku munitsipaalasutuse loomine, kes vastutavad jäätmete kogumise eest Maltal ja Gozol Vastutus jäätmete kogumise eest on üle viidud piirkondadesse ning ringlussevõetavate materjalide kogumine ja kõik jäätmekogumiskeskused toimivad täielikult. 4. kv 2022 Vastutus jäätmete kogumise eest läheb 68 kohalikult omavalitsuselt üle viiele piirkonnale:

a) keskpiirkond (13 kohalikku omavalitsust), b) lõunapiirkond (14 kohalikku omavalitsust), c) kagupiirkond (15 kohalikku omavalitsust), d) põhjapiirkond (12 kohalikku omavalitsust), e) Gozo piirkond (14 kohalikku omavalitsust). Jäätmete kogumise koondamine viite keskusesse on lõpule viidud. Need viis keskust on täielikult toimivad ja vastutavad jäätmete kogumise eest. 1.13 C1.R.2 Eesmärk Pakendimaterjali käsitlevate läbivaadatud õigusaktide jõustumine, et võimaldada pakendijäätmete piirkondlikku kogumist Säte, mis viitab läbivaadatud seaduse jõustumisele 4. kv 2022 Pakendimaterjali käsitlevate läbivaadatud õigusaktide jõustumine, mis võimaldab pakendijäätmete piirkondlikku kogumist. Need põhinevad kohaliku omavalitsuse seadusega kehtestatud õigusaktidel piirkondliku jäätmete kogumise kohta.

Kohalikud volikogud vastutavad logistika eest, et tagada mastaabisääst, samas kui tootjad vastutavad rahastamise eest. 1.14 C1.I.1 Eesmärk Riigihoonete energiatõhususe audit Üldkasutatavate hoonete energiatõhususe ja energiaauditi lõpuleviimine 2. kv 2022 Moderniseerimiseks ja energiatõhususe suurendamiseks valitud üldkasutatavate hoonete energiatõhususe auditi lõpuleviimine kooskõlas direktiiviga 2010/31/EL, et kehtestada valitud hoonete energiatõhususe sertifikaadi klass ja määrata kindlaks kohaldatavad energiatõhususe suurendamise meetmed. Kõnealuse meetmega toetatavate üldkasutatavate hoonete pindala on vähemalt 9 232 m2. 1.15 C1.I.1 Eesmärk Üldkasutatavate hoonete renoveerimiseks tellitud teenused Sõlmitud lepingud investeeringuga hõlmatud valitud üldkasutatavate hoonete renoveerimisteenuste hankimiseks 2. kv 2023 Kõik lepingud, mis on sõlmitud üldkasutatavate hoonete pindalaga ca 9 232 m² renoveerimisteenuste hankimiseks. Renoveerimisega saavutatakse primaarenergia nõudluse vähenemine vähemalt 30 %. 1.16 C1.I.1 Siht Renoveeritud üldkasutatavad hooned m2 0 9 232 4. kv 2025 Toetust saanud üldkasutatavate hoonete pindalaga vähemalt 9232 m² renoveerimine on lõpule viidud . Renoveerimisega saavutatakse primaarenergia nõudluse vähenemine vähemalt 30 %. 1.17 C1.I.1 Eesmärk Erasektori hoonete renoveerimise toetustaotluste esitamise kutse avaldamine Toetused, mille eesmärk on erasektori hoonete, sealhulgas ärihoonete ja muude mitteeluhoonete renoveerimine 1. kv 2022 Toetustaotluste esitamise kutse avaldamine selliste taotlejate väljavalimiseks, kelle eesmärk on erasektori hoonete moderniseerimine ja energiatõhususe suurendamine (sealhulgas ärihooned ja mitteeluhooned). Kõnealuse investeeringu raames toetatav pindala on vähemalt 40 605 m2. 1.18 C1.I.1 Siht Renoveeritud erasektori hooned m2 0 40 605 4. kv 2025 Vähemalt 40 605 m² ulatuses erasektori hoonete renoveerimise lõpuleviimine, mille jaoks antakse erasektori hoonete renoveerimistoetust. Renoveerimisega saavutatakse primaarenergia nõudluse vähenemine vähemalt 30 %. 1.19 C1.I.2 Eesmärk Mount Carmeli riigihaigla energiatõhususe audit Mount Carmeli riigihaigla energiatõhususe ja energiaauditi lõpuleviimine 2. kv 2022 Mount Carmeli haigla energiatõhususe auditi lõpuleviimine kooskõlas direktiiviga 2010/31/EL, et kehtestada teatavate haiglaplokkide energiatõhususe sertifikaadi klass ja määrata kindlaks kohaldatavad energiatõhususe suurendamise meetmed. 1.20 C1.I.2 Eesmärk Lepingulised teenused Mount Carmeli riigihaigla renoveerimiseks ja põhjalikuks moderniseerimiseks Kõik Mount Carmeli riigihaigla renoveerimiseks sõlmitud lepingud. 4. kv 2023 Mount Carmeli riigihaigla renoveerimisteenuste hankimiseks sõlmitud lepingud tööde jaoks mahus vähemalt 9 167m2. Renoveerimisega saavutatakse primaarenergia nõudluse vähenemine vähemalt 30 %. 1.21 C1.I.2 Siht Mount Carmeli haigla renoveeritud plokid m2 0 9 167 1. kv 2026 Mount Carmeli riigihaigla plokkide renoveerimine mahus vähemalt 9 167 m2. Renoveerimisega saavutatakse primaarenergia nõudluse vähenemine vähemalt 30 %. 1.22 C1.I.3 Eesmärk Kahe riigikooli energiatõhususe audit Kahe riigikooli energiatõhususe ja energiaauditi lõpuleviimine 4. kv 2021 Kahe riigikooli (St. Benedict College Għaxaq algkool ja Gozo College Naduri algkool) energiatõhususe auditi lõpuleviimine kooskõlas direktiiviga 2010/31/EL, et kehtestada nende energiatõhususe sertifikaadi klass ja määrata kindlaks kohaldatavad energiatõhususe suurendamise meetmed. Lõpuleviimine tähendab auditiaruande esitamist. 1.23 C1.I.3 Eesmärk Kahe riigikooli renoveerimiseks tellitud teenused Kahe riigikooli renoveerimiseks sõlmitud lepingud 1. kv 2022 Kõik hankelepingud, mis on sõlmitud kahe riigikooli (St Benedict College Għaxaq algkool ja Gozo College Naduri algkool) renoveerimiseks kogumahus ca 9 710 m2. Renoveerimisega saavutatakse primaarenergia nõudluse vähenemine vähemalt 30 %. 1.24 C1.I.3 Siht Kaks renoveeritud riigikooli m2 0 9 710 4. kv 2023 Lõpetatakse kahe riigikooli (St. Benedict College Għaxaq algkool ja Gozo College Naduri algkool) renoveerimine, mis koos teenindavad ligikaudu 500 õpilast. Renoveerimisega saavutatakse primaarenergia nõudluse vähenemine vähemalt 30 %. 1.25 C1.I.4 Eesmärk Peaaegu täielikult CO2-neutraalse kooli ehitustöödeks tellitud teenused Peaaegu täielikult CO2-neutraalse kooli ehitamiseks sõlmitud lepingud 1. kv 2022 Allkirjastatud lepingud peaaegu täielikult CO2-neutraalse kooli ehitustööde hankimiseks.

Selle tulemusena peaks primaarenergia nõudlus vähenema vähemalt 20 %, kui täidetakse liginullenergiahoonele esitatud nõuded. 1.26 C1.I.4 Siht Peaaegu täielikult CO2-neutraalse kooli ehitamine on lõpule viidud m2 0 14 499 4. kv 2023 Peaaegu täielikult CO2-neutraalse kooli ehitamine on lõpule viidud Kool peaks mahutama ca 500 õpilast ja selle pindala on vähemalt 14 499 m2. Selle tulemusena peaks primaarenergia nõudlus vähenema vähemalt 20 %, kui täidetakse liginullenergiahoonele esitatud nõuded. 1.27 C1.I.5 Siht Fotogalvaanilise taristu paigaldamine avalikesse kohtadesse kW 0 143 2. kv 2024 Fotogalvaanilise taristu installeeritud tootmisvõimsus maanteedel, jalgteedel ja muudes avalikes kohtades Maltal ja Gozol. B. KOMPONENT 2. Transpordi CO2-heite vähendamine Malta taaste- ja vastupidavuskava see osa aitab lahendada liiklusummikute, kasvuhoonegaaside ja saasteainete heite probleemi ning muuta transpordisektor säästvamaks. Komponendi eesmärk on suunata liiklus maanteedelt säästvamatele transpordiliikidele ja vähendada maanteetranspordi CO2-heidet elektrifitseerimise kaudu kooskõlas Malta riikliku energia- ja kliimakavaga aastani 2030, vähese CO2-heitega arengu 2050. aasta strateegiaga, Malta riikliku reformikavaga (2020) ja Malta riikliku transpordistrateegiaga. Selle komponendi reformidega parandatakse transpordi planeerimist, laiendatakse ühistranspordi kasutamist ja rakendatakse Valletta piirkonna säästva linnalise liikumiskeskkonna kava meetmeid. Samuti nähakse reformidega ette taaselustamisalad, edendatakse kaugtööd avalikus sektoris ja suurendatakse avaliku sektori sõidukipargi tõhusust. Investeeringud hõlmavad parvlaeva maabumiskoha ehitamist, utiliseerimiskava, millega toetatakse heitevabade elektrisõidukite ostmist erasektoris, avaliku sektori sõidukipargi uuendamist heitevabade elektrisõidukitega ning heitevabade elektrisõidukite ostmist ühistranspordi jaoks. See komponent aitab täita riigipõhiseid soovitusi keskenduda investeeringute tegemisel rohelisele majandusele üleminekule (riigipõhine soovitus 3 2020), säästvale transpordile (riigipõhised soovitused 3 2019 ja 3 2020) ja liiklusummikute vähendamisele (riigipõhine soovitus 3 2019). Eeldatakse, et ükski selle komponendiga seotud meede ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse meetmete kirjeldust ja riskivähendusmeetmeid, mis on sätestatud taaste- ja vastupidavuskavas kooskõlas „ei kahjusta oluliselt“ tehniliste suunistega (2021/C58/01). B.1. Tagastamatu rahalise toetusega seotud reformide ja investeeringute kirjeldus Reform C2-R1: Transpordisektori jätkusuutlikkust edendavate poliitikameetmete vastuvõtmise ja rakendamise stimuleerimine, sealhulgas kollektiivse ja mitmeliigilise transpordi kasutamise edendamine Reformi eesmärk on toetada transpordisektori CO2-heite vähendamist transpordi parema planeerimise kaudu. See aitab kiirendada transpordisektori üleminekut CO2-heite vähendamisele, vähendada ummikuid ja saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus.

Reform koosneb järgmisest: (i) uuringu „Malta leibkondade reisiuuring“ lõpuleviimine ja (ii) teadlikkuse suurendamise kampaania säästva transpordi edendamiseks. Uuringu eesmärk on kvantifitseerida praegused reisiharjumused, käitumine ja hinnata avalikku arvamust uute võimalike meetmete kohta, mis lisatakse ajakohastatud transpordikavasse. Uuringu lõpuleviimine tähendab aega, mil uuringu jaoks koguti ja analüüsiti andmeid ning tulemused esitati kirjalikult. Teadlikkuse suurendamise kampaania on üleriigiline algatus, mis on suunatud kõigile sektoritele ühiskonnas. Kampaaniaga edendatakse keskkonnahoidlikumaid transpordiliike, et edendada mitmeliigilisust hädavajalike reiside puhul, ning säästvamat liikuvussüsteemi Gozol ja Maltal. Selleks kasutatakse eri meediakanaleid, sealhulgas trüki-, tele- ja sotsiaalmeediat. Reform viiakse ellu 31. detsembriks 2025. Reform C2-R2: ühistranspordi edendamine Reformi eesmärk on edendada ühistranspordi kasutamist kui vahendit, millega vähendada heitkoguseid ja ummikuid. Reformiga tagatakse uutele kohortrühmadele (ca 103 000 inimest) vaba juurdepääs ühistranspordi regulaarteenustele. Kohortrühmade valikut toetab Malta leibkondade reisiuuring (NHTS). NHTS kvantifitseerib võimaliku ülemineku eraautodelt ühistranspordile, mis on otseselt tasuta bussireiside kasutuselevõtu tulemus. Reform viiakse ellu 31. detsembriks 2023. Reform C2-R3: Valletta piirkonna säästva linnalise liikumiskeskkonna kava (SUMP) lõpuleviimise ja rakendamise kiirendamine Selle reformi eesmärk on edendada säästvat liikuvust Maltal transpordi parema planeerimise ja säästvate liikuvuslahenduste rakendamise kaudu. Reform seisneb Valletta piirkonna säästva linnalise liikumiskeskkonna kava (SUMP) avaldamises veebis ja selle rakendamises. Kavas keskendutakse põhja- ja lõunapoolsetele sadamapiirkondadele, mille arvele jääb üle 40 % Malta saarte kogurahvastikust. SUMPi eesmärk on parandada Malta elukvaliteeti ja liikuvust, hõlbustades kulutõhusat, energiatõhusat ja sujuvat liikuvust. Avaldamine seisneb säästva linnalise liikumiskeskkonna kava avaldamises transpordiministeeriumi veebisaidil. SUMPi rakendamiseks viiakse reformiga ellu säästva linnalise liikumiskeskkonna kava meetmeid vähemalt üheksas Valletta piirkonna kohalikus haldusüksuses, kusjuures iga kohaliku haldusüksuse kohta on vähemalt üks meede. Kõlblikud sekkumisliigid on: perifeersed parkimissüsteemid, mis soodustavad säästvamaid transpordiliike, sealhulgas jalgrattasõitu ja jalgsi käimist linnas, kohalike transpordisõlmede lokaliseerimist ja rakendamist, jalgrattataristut, autode jagamist mitme inimese vahel ja tellitavaid transporditeenuseid, elektrisõidukite ja laadimistaristute kasutuselevõttu ja kasutamist tihedalt asustatud linnapiirkondades ning linnalogistikat, näiteks viimase kilomeetri lahenduste rakendamise kaudu, sealhulgas ärilistel eesmärkidel ja alternatiivsete liikuvuslahenduste toetamise kaudu. Reform viiakse ellu 30. juuniks 2025. Reform C2-R4: sõidukite sotsiaal-majandusliku ja keskkonnamõju vähendamine linnapiirkondades Reformi eesmärk on luua Maltal ja Gozol üldsusele avatud autovaba ruum. Reformiga edendatakse külade ja linnakeskuste avalike väljakute ja kogukonnaruumide taaselustamist ning vähendatakse sõltuvust erasõidukitest. Taaselustamisalade valmimisega aitab see reform muu hulgas elanikel, eakatel, lastel ja perekondadel ohutult ja vaikselt vaba aega veeta. See loob rohkem võimalusi kohalikele ettevõtjatele, kaupmeestele, kunstnikele ja kohalikele organisatsioonidele tegevuse korraldamiseks. Meetmed peaksid olema püsivad, kuid nende kättesaadavus võib piirduda valitud ajavahemikega. Valitud ajavahemikud võivad olla teatavad aastaajad, teatavad nädalapäevad või konkreetsed tunnid päevas. Reformi käigus saavad linnapiirkondades kolme aasta jooksul valmis vähemalt kolm taaselustamisala, st vähemalt üks ala aastas. Taaselustamisala on autovaba ala, kus kohalikud omavalitsused edendavad jalutamist, jalgrattasõitu ja ühistransporti paralleelselt muude hariduskampaaniatega, et vältida tarbetut reisimist, mille tulemuseks on täiendav vaba ja koormamata avalik ruum. Nendes piirkondades eelistatakse hädavajalikuks reisimiseks jalgsi liikumist ja jalgrattaid, mis aitavad tagada ülemineku keskkonnasäästlikumatele ja säästvamatele transpordiliikidele. Taaselustamisalade valik peab olema kooskõlas Malta transpordi üldkavas esitatud meetmetega. Reform viiakse ellu 30. juuniks 2025. Reform C2-R5: Kaugtöö edendamine avalikus teenistuses

Reformi eesmärk on edendada kaugtööd avalikus sektoris. Võimalus töötada kodunt või piirkondlike sõlmjaamade kaudu peaks vähendama teekonda tööle ja sealt tagasi ning seega liiklusummikuid. Esiteks hõlmab reform 15 kontoriruumi loomist, mis võimaldab avaliku teenistuse ametnikel teha kaugtööd kõigil Malta saartel. Need 15 kontoriruumi on kasutatavad kaugtööks ja nendes tuleb kokku luua vähemalt 140 töökohta. Teiseks hõlmab reform avaliku teenistuse ametnike kaugtööpoliitika avaldamist. Selle raames kirjeldatakse kõlblikkuskriteeriume, tingimusi, heakskiitmise nõudeid ja kohaldamissuuniseid, mis on algatuse aluseks, mis edendab töö- ja eraelu tasakaalu ning aitab kaasa jätkusuutlikkusele. Reform viiakse ellu 31. märtsiks 2022. Reform C2-R6: liikuvuse parem haldamine avalikus teenistuses Reformi eesmärk on parandada liikuvuse haldamist Malta avalikus teenistuses, et muuta avalik liikuvusteenus tõhusamaks ja keskkonnahoidlikumaks. Praegu koosneb Malta valitsusasutuste sõidukipark avaliku teenuse osutamiseks umbes 650 sõidukist. Neid hallatakse detsentraliseeritult, kuna igal ministeeriumil või osakonnal on oma autopark. Vähene koordineerimine takistab tõhusate ja tulemuslike transporditeenuste osutamist. Reformi esimene meede hõlmab uuringut, et hinnata avalike teenuste transporditaristut, mis on praegu kasutusel Malta saartel ning vastavates ministeeriumides ja talitustes. Uuringus uuritakse praegust olukorda ja luuakse alus olemasolevale jagatud liikuvusele avalikus teenistuses. Uuringus antakse soovitusi autode ühiskasutuse ümberkujundamiseks, mis tagaks suurema tõhususe, ning määratakse kindlaks riigi tasandil kasutatav puhtam sõidukipark, arvestades nii sõidukite arvu kui ka nende tüüpi. Uuringu teeb sõltumatu töövõtja, kes valitakse riigihankemenetluste kaudu. Reformi teine meede koosneb meetmetest, mille eesmärk on suurendada ühisliikuvust avalikus teenistuses, näiteks sõidujagamismehhanismide arendamine ja edendamine. Eesmärk on suurendada ühisliikuvust avalikus teenistuses 10 % võrreldes lähteolukorraga, mis määrati kindlaks Malta avalikus teenistuses liikuvuse tõhustatud juhtimist käsitlevas sõltumatus uuringus. Jagatud liikuvust mõõdetakse koordineeritud reiside alusel vähemalt kahe valitsusasutuse vahel. Reform viiakse ellu 30. juuniks 2025. Investeering C2-I1: uus parvlaeva lossimiskoht alternatiivsete transpordiliikide edendamiseks Buġibbas, St Pauli lahes Investeeringu eesmärk on vähendada Malta transpordisektori CO2-heidet, edendades ühendvedude kasutamist St. Pauli lahes Buġibbas uute parvlaevateenuste kaudu. Investeering seisneb mereinfrastruktuuri, sealhulgas parvlaevade lossimisrajatiste, reisiterminali, sildumis- ja maabumisrajatiste ning ohutumate platvormide ehitamises, võttes arvesse ebasoodsaid ilmastikutingimusi. Parvlaevaterminal peab sisaldama kaitstud piletimüügikohta ja pendelrändajate ooteala. Lisaks sellele investeeringule osutatakse olemasoleva bussivõrguga fiiderteenust. Eeldatakse, et see meede ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse meetme kirjeldust ja leevendusmeetmeid, mis on sätestatud taaste- ja vastupidavuskavas kooskõlas „ei kahjusta oluliselt“ tehniliste suunistega (2021/C58/01). Eelkõige tagatakse „ei kahjusta oluliselt“ põhimõtte täitmine kuue fiiderposti paigaldamisega merelaevade laadimiseks kai siseküljel ja viie elektrilaadimisluugi paigaldamisega merelaevade laadimiseks kai välisküljel. Kolm posti paigaldatakse ka teele, mis viib parvlaevapatrullide laadimiskohta juhuks, kui patrullid kasutavad parvlaeva. Kooskõlas järeldustega, millele Malta pädevad asutused jõudsid kõnealuse meetme kavandamistaotluse hindamisel nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ alusel, peetakse vajalikuks täiendavat üksikasjalikku hindamist, et hinnata selle mõju ja olulisust asjaomasele poliitikale. See on asjakohane, kuna parvlaeva lossimist kavandatakse Natura 2000 aladel ning seega tuleks projekti asjakohaselt hinnata nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ artikli 6 lõike 3 alusel, pidades silmas ala kaitse-eesmärke ja tagada, et see ei kahjustaks asjaomaste alade terviklikkust. Lisaks tuleb kõigi tõenäoliselt olulist keskkonnamõju avaldavate meetmete puhul läbi viia keskkonnamõju hindamine, mis viiakse lõpule kooskõlas direktiiviga 2011/92/EL, ning asjakohased hindamised direktiivi 2000/60/EÜ alusel, sealhulgas nõutavate leevendusmeetmete rakendamine, et tagada vastavus „ei kahjusta oluliselt“ põhimõtte tehnilistele suunistele (2021/C58/01). Kõik direktiivi 2011/92/EL kohase keskkonnamõju hindamise raames kindlaks määratud meetmed ning direktiivi 2000/60/EÜ ja nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ kohased hindamised, mis on vajalikud „ei kahjusta oluliselt“ põhimõtte järgimise tagamiseks, integreeritakse projekti ja neid järgitakse rangelt taristu ehitamise, käitamise ja dekomisjoneerimise etappides. Meetme kohaselt peavad hoonete renoveerimisega tegelevad ettevõtjad tagama, et vähemalt 70 % (massiosa) ehitamisel kohapeal tekkinud mitteohtlikest ehitus- ja lammutusjäätmetest ((v.a 3. mai 2000. aasta otsusega 2000/532/EÜ, millega asendatakse otsus 94/3/EÜ (millega kehtestatakse jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 75/442/EMÜ artikli 1 punkti a kohaselt jäätmete nimistu) ja nõukogu otsus 94/904/EÜ (millega kehtestatakse ohtlikke jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõike 4 kohaselt ohtlike jäätmete nimistu (teatavaks tehtud numbri C(2000) 1147 all) kehtestatud Euroopa jäätmenimistu kategoorias 17 05 04 viidatud looduslikud materjalid)) valmistatakse ette korduskasutamiseks, ringlussevõtuks ja muuks materjali taaskasutamiseks, sealhulgas jäätmete tagasitäitmiseks, et kasutada jäätmeid muude materjalide asendamiseks vastavalt jäätmehierarhiale, direktiivi 2008/98/EÜ (mis käsitleb jäätmeid) artikli 11 lõike 2 punktile b ning ELi ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemise protokollile. See kehtib nii soolamata materjali ja võimaluse korral ka soolatud materjali kohta. Selleks et teha kindlaks, millist soolatud materjali saab ette valmistada korduskasutamiseks, ringlussevõtuks või muuks materjali taaskasutamiseks, peavad ettevõtjad materjali hindama. Kui hindamine kinnitab, et korduskasutamine, ringlussevõtt või muu materjalide taaskasutamine ei ole teostatav, kõrvaldavad ettevõtjad materjali kooskõlas kohalike jäätmekäitluseeskirjadega tunnustatud püsijäätmete prügilas. Investeering tehakse 31. detsembriks 2025. Investeering C2-I2: elektrisõidukite kasutuselevõtu edendamine erasektoris

Selle investeeringu eesmärk on soodustada laiemat üleminekut elektritranspordile ja vähendada Malta maanteetranspordisektorist tulenevaid heitkoguseid, edendades elektrisõidukite kasutuselevõttu erasektoris, sealhulgas ärisektoris. Investeeringud koosnevad elektrisõidukite ostmise toetuskavast, mis koosneb 5 600 toetusest. Kava raames toetatakse uute reisijate- ja kaubaveosõidukite, minibusside/busside, neljarattaliste sõidukite/mootorrataste ja pedelekkide ostmist. Toetuskava struktuur kavandatakse selliselt, et suurendada elektrisõidukite osakaalu kogu sõidukipargis. Kavas võetakse arvesse järgmisi tegureid: -uute ja kasutatud elektrisõidukite praegused turuhinnad; -kasutatud elektriliste ja uute elektriliste kergsõidukite hinnavahe; -võrreldavate elektriliste kergsõidukite mudelite ja sisepõlemismootoriga sõidukite hinnavahe; -parempoolse rooliga uute elektriliste kergsõidukite tarnimine/mudeli kättesaadavus; -turunõudlus, mida näitab alates 2016. aastast kättesaadavaks tehtud toetuste iga-aastane kasutuselevõtt. Kava kavandamisel ja rakendamisel pööratakse erilist tähelepanu elektrisõidukite kasutuselevõtu suurendamisele Gozol kooskõlas eesmärgiga kiirendada Gozo üleminekut kliimaneutraalsusele. Eeldatakse, et see meede ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse meetme kirjeldust ja leevendusmeetmeid, mis on sätestatud taaste- ja vastupidavuskavas kooskõlas „ei kahjusta oluliselt“ tehniliste suunistega (2021/C58/01). Eelkõige saavad rahalist toetust ainult heitevabad sõidukid. Investeering tehakse 31. detsembriks 2024. Investeering C2-I3: Avalike teenuste osutamiseks kasutatavate sõidukite dekarboniseerimine Selle investeeringu eesmärk on vähendada Malta transpordisektori CO2-heidet, edendades elektrisõidukite kasutuselevõttu avalikus teenistuses. Investeering seisneb elektrisõidukite ostmises sisepõlemismootoriga sõidukite asendamiseks ja elektrisõidukite osakaalu saavutamiseks avalikus teeninduses 38 % ulatuses. Seoses reformiga C2-R6: Tõhustatud liikuvuse juhtimine avalikus teenistuses, investeeringu tulemusena saavutatakse puhtam ja väiksem sõidukipark, mida kasutatakse avaliku teenuse osutamisel, vähendades nõnda heitkoguseid ja ummikuid. Eeldatakse, et see meede ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse meetme kirjeldust ja leevendusmeetmeid, mis on sätestatud taaste- ja vastupidavuskavas kooskõlas „ei kahjusta oluliselt“ tehniliste suunistega (2021/C58/01). Eelkõige saavad rahalist toetust ainult heitevabad sõidukid. Investeering tehakse 31. detsembriks 2024. Investeering C2-I4: Ühistranspordisõidukite osaline asendamine Selle investeeringu eesmärk on vähendada CO2-heidet Malta ühistranspordisektoris. Investeering seisneb 102 elektribussi ostmises ühistranspordi jaoks (12 m). Rahastamine katab sisepõlemismootoriga (12 m) ja elektrimootoriga (12 m) busside ostuhinna vahe. Need nullheitega bussid asendavad praeguses ühistranspordis kasutatavaid diiselbusse (Euro 5 bussid). Lisaks pakutakse investeeringu tulemusena eri vanuses inimestele tasuta ühistransporti, et veelgi tõhustada ühistranspordi kasutamist (reform C2.R2). Eeldatakse, et see meede ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse meetme kirjeldust ja leevendusmeetmeid, mis on sätestatud taaste- ja vastupidavuskavas kooskõlas „ei kahjusta oluliselt“ tehniliste suunistega (2021/C58/01). Eelkõige saavad rahalist toetust ainult heitevabad bussid.

Investeering tehakse 30. juuniks 2025. B.2. Tagastamatu rahalise toetuse eesmärgid, sihid, näitajad ning seire ja rakendamise ajakava Järjekorranumber Seotud meede (reform või investeering) Eesmärk / siht Nimi Kvalitatiivsed näitajad (eesmärkide puhul) Kvantitatiivsed näitajad

(sihtide puhul) Lõpuleviimise ajakava (märkida kvartal ja aasta) Iga eesmärgi ja sihi kirjeldus ja selge määratlus Mõõtühik Lähtetase Eesmärk Kvartal Aasta 2.1 C2.R.1 Eesmärk Leibkondade reisiuuring Leibkondade reisiuuringu lõpuleviimine 4. kv 2021 Leibkondade reisiuuring on lõpule viidud. Selle uuringu eesmärk on kvantifitseerida praegused liikumisharjumused, käitumine ja hinnata avalikku arvamust uute võimalike meetmete kohta, mis lisatakse ajakohastatud transpordikavasse. Uuringu lõpuleviimine tähendab aega, mil uuringu jaoks koguti ja analüüsiti andmeid ning tulemused esitati kirjalikus aruandes. 2.2 C2.R.1 Eesmärk Säästva heiteta ja vähese CO2-heitega transpordi alase teadlikkuse suurendamise kampaania lõpuleviimine Teadlikkuse suurendamise kampaania lõpuleviimine 4. kv 2025 Üldsusele suunatud teadlikkuse suurendamise kampaania on lõpule viidud. Kampaania on üleriigiline algatus, mis on suunatud kõigile sektoritele ühiskonnas. Kasutatakse erinevaid meediakanaleid, sealhulgas trüki-, tele- ja sotsiaalmeediat. Kampaania eesmärk on edendada käitumuslikku muutust transpordiliikide kasutamisel. Kampaania on suunatud keskkonnahoidlikumatele transpordiliikidele, et edendada mitmeliigilisust hädavajalike reiside puhul, ning säästvamat liikuvussüsteemi kogu saartel. 2.3 C2.R.2 Siht Inimeste arv uutes kohortrühmades, kellel on juurdepääs tasuta ühistranspordile Arv 0 103 000 4. kv 2023 Hiljuti kindlaks määratud kohortrühmadesse kuuluvate inimeste arv, kes võivad kasutada tasuta ühistransporti. 2.4 C2.R.3 Eesmärk Valletta piirkonna säästva linnalise liikumiskeskkonna kava avaldamine Valletta piirkonna säästva linnalise liikumiskeskkonna kava veebiväljaanne 4. kv 2022 Valletta piirkonna säästva linnalise liikumiskeskkonna kava veebiväljaanne, milles on esitatud abikõlblikud meetmed, mida rakendatakse säästva linnalise liikumiskeskkonna kava kaudu. Kõlblikud sekkumisliigid on: perifeersed parkimissüsteemid, mis soodustavad säästvamaid transpordiliike, sealhulgas jalgrattasõitu ja jalgsi käimist linnas; kohalike transpordisõlmede ja jalgrattataristu rajaamine ning autode jagamise ja nõudmise korral osutatavate transporditeenuste pakkumine; elektrisõidukite ja laadimistaristute kasutuselevõtt ja kasutamine tihedalt asustatud linnapiirkondades ja linnalogistika, näiteks pakkudes viimase etapi lahendusi, sealhulgas ärilistel eesmärkidel ja toetades alternatiivseid liikuvuslahendusi. 2.5 C2.R.3 Siht Valletta piirkonna kohalikud haldusüksused, mis pakuvad säästva linnalise liikumiskeskkonna kava raames paremaid linnalise liikumiskeskkonna lahendusi Arv 0 9 2. kv 2025 Vähemalt üheksas Valletta piirkonna kohalikus haldusüksuses on täielikult rakendatud vähemalt üks Valletta piirkonna säästva linnalise liikumiskeskkonna kava kohane abikõlblik meede.

2.6 C2.R.4 Eesmärk Kokkulepe kohalike omavalitsuste liiduga taaselustamisalade kohta linnapiirkondades Allkirjastatud leping linnapiirkondade taaselustamisalade kohta 2. kv 2021 Malta transpordiühenduse (Transport Malta) ja kohalike omavalitsuste liidu (Local Councils Association) vahelise lepingu allkirjastamine taaselustamisalade väljavalimiseks linnapiirkondades. Taaselustamisala on autovaba ala, kus kohalikud omavalitsused edendavad jalutamist, jalgrattasõitu ja ühistransporti paralleelselt muude hariduskampaaniatega, et vältida tarbetut reisimist, mille tulemuseks on täiendav vaba ja koormamata avalik ruum. Taaselustamisalade valik peab olema kooskõlas Malta transpordi üldkavas esitatud meetmetega. 2.7 C2.R.4 Siht Linnades loodud avatud ja autovabad taaselustamisalad Arv 0 3 2. kv 2025 Kolme taaselustamisala loomine linnapiirkondades. 2.8 C2.R.5 Eesmärk Avaliku teenistuse ametnike kaugtööpoliitika avaldamine Avaliku teenistuse ametnike kaugtööpoliitika dokumendi avaldamine 1. kv 2022 Avaliku teenistuse ametnike kaugtööpoliitika avaldamine Selle raames kirjeldatakse kõlblikkuskriteeriume, tingimusi, heakskiitmise nõudeid ja kohaldamissuuniseid, mis on algatuse aluseks, mis edendab töö- ja eraelu tasakaalu ning aitab kaasa jätkusuutlikkusele. 2.9 C2.R.5 Siht 15 kontorit, mis võimaldavad avaliku teenistuse ametnikel teha kaugtööd kogu Malta saartel Arv 0 15 4. kv 2021 Eri paikades asuvad bürood, kus on vajalik sisseseade, mis võimaldab kõigi ministeeriumide ametnikel teha kaugtööd. Nendes 15 kontoriruumis tuleb kokku luua vähemalt 140 töökohta. 2.10 C2.R.6 Eesmärk Malta avalikus teenistuses liikuvuse tõhustamist käsitleva uuringu lõpuleviimine Uuringu ja asjaomaste soovituste valmimine 1. kv 2023 Malta avalikus teenistuses liikuvuse tõhustamist käsitleva uuringu lõpuleviimine Uuringus uuritakse praegust olukorda ja luuakse alus olemasolevale jagatud liikuvusele avalikus teenistuses (kooskõlastatud reisid vähemalt kahe ministeeriumi vahel); antakse soovitusi protsessi ümberkorraldamiseks, et saavutada suurem tõhusus; ning tehakse kindlaks valitsemissektoris kasutamiseks sobivate keskkonnasäästlike sõidukite arv ja liik. Uuringu teeb sõltumatu töövõtja, kes valitakse riigihankemenetluste kaudu. Uuringu tulemused edastatakse Euroopa Komisjonile. 2.11 C2.R.6 Siht Jagatud liikuvuse suurenemine avalikus teenistuses % (protsent) 0 10 2. kv 2025 Selle sihi raames mõõdetakse ühisliikuvuse (vähemalt kahe valitsusasutuse koordineeritud reisid) paranemist avalikus teenistuses võrreldes lähteolukorraga, mis määrati kindlaks Malta avalikus teenistuses liikuvuse tõhustatud juhtimist käsitlevas sõltumatus uuringus. 2.12 C2.I.1 Eesmärk Planeerimisasutuse luba Väljastatud planeerimisluba 2. kv 2022 Planeerimisasutuse loa väljaandmine (sealhulgas leevendusmeetmete rakendamine, mis tulenevad kõigist asjakohastest (direktiivi 2011/92/EL, direktiivi 2000/60/EÜ ja nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ kohastest) hindamistest ning keskkonna- ressursiameti tingimustest „ei kahjusta oluliselt“ põhimõtte täitmiseks kooskõlas asjaomaste tehniliste suunistega (2021/C58/01) uue praamide lossimiskoha ning uuele liikuvusele üleminekut edendavate rajatiste jaoks. Selleks et täita DNSHi tehnilisi suuniseid (2021/C58/01) tuleb paigaldada kuus fiiderposti merelaevade laadimiseks kai siseküljel ja viis elektrilaadimisluuki merelaevade laadimiseks kai välisküljel ning kolm autode laadimispunkti, mis jäävad kaile viiva tee äärde. 2.13 C2.I.1 Eesmärk Laevade uue lossimisala ja rajatiste ehitustöödeks tellitud teenused Lepingu allkirjastamine 3. kv 2022 Allkirjastatud ehitustööde leping lossimiskoha ehitamiseks St Pauli lahes Buġibbas pärast hankekonkursi läbiviimist. Selleks et täita DNSHi tehnilisi suuniseid (2021/C58/01) tuleb paigaldada kuus fiiderposti merelaevade laadimiseks kai siseküljel ja viis elektrilaadimisluuki merelaevade laadimiseks kai välisküljel ning kolm autode laadimispunkti, mis jäävad kaile viiva tee äärde. 2.14 C2.I.1 Eesmärk Laevade uue lossimisala ja liikuvusrajatiste valmimine ning toimivad parvlaevateenused Laevade uue lossimisala ja liikuvusrajatiste valmimine 4. kv 2025 Laevade uue lossimisala ja liikuvusrajatiste valmimine, mis hõlbustab üleminekut ühelt transpordiliigilt teisele, ning mida kinnitab arhitekti tõend tööde lõpetamise kohta. Ehitustööd hõlmavad ehitustöid, mis on seotud uue lainemurdja ehitamise ja olemasoleva ehitise lammutamisega, ehitustöödega seotud ellingu, kai lisaseadmetega, nagu kaldteed, käiguteed ja venderid, aga teenuseid ja kommunaalteenuseid, sealhulgas laadimisjaamade ehitamist ning lossimisrajatisi. Laevateenused peavad täielikult toimima. 2.15 C2.I.2 Eesmärk Avalik pakkumine elektrisõidukite ja jalgrataste jaoks erasektoris, sealhulgas utiliseerimiskava Avaliku pakkumise käivitamine elektrisõidukite ja jalgrataste jaoks erasektoris, sealhulgas utiliseerimiskava 1. kv 2022 Erasektoris uute elektrisõidukite ja jalgrataste ostmiseks toetuse saamiseks avatud konkursi algatamine, sealhulgas kodumajapidamistele ja äriettevõtetele mõeldud utiliseerimiskavad. Kava hõlmab ka uute reisijate- ja kaubaveosõidukite, minibusside/busside, neljarattaliste sõidukite/mootorrataste ja pedelekkide ostmise toetamist. 2.16 C2.I.2 Siht Erasektorile kava raames antud toetuste arv Arv 0 1 000 2. kv 2023 See siht mõõdab elektrisõidukite kava raames erasektorile antud toetuste arvu. 2.17 C2.I.2 Siht Erasektorile kava raames antud toetuste arv Arv 1 000 5 600 4. kv 2024 See siht mõõdab elektrisõidukite kava raames erasektorile antud toetuste arvu. See sisaldab ka elektrisõidukite kava lõpuleviimist.

2.18 C2.I.3 Eesmärk Lepingu alusel osutatavad teenused elektrisõidukite tarnimiseks avaliku teenuse osutamiseks kasutatava sõidukipargi jaoks Allkirjastatud lepingud 3. kv 2023 Allkirjastatud lepingud avaliku teenuse osutamiseks kasutatavate elektrisõidukite tarnimiseks, mis asendavad praegu kasutusel olevaid sisepõlemismootoriga sõidukeid. 2.19 C2.I.3 Siht Elektrisõidukite osakaal avaliku sektori sõidukipargis % (protsent) 0 38 3. kv 2025 38 % avalikus sektoris teenuse osutamiseks kasutatavast sõidukipargist peab olema täielikult elektriline (nullheide). 2.20 C2.I.4 Eesmärk Vastastikuse mõistmise memorandum Malta ühistranspordis kasutatava sõidukipargi osaliseks asendamiseks Allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandum 2. kv 2022 Allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandum, milles lepiti kokku 102 elektribussi ostmises ühistranspordipargi osaliseks asendamiseks. 2.21 C2.I.4 Siht Nullheitega elektribussid, mis on kasutusele võetud ühistranspordipargi osaliseks asendamiseks Arv 0 102 2. kv 2025 Siht mõõdab Malta ühistranspordis aktiivses kasutuses olevate elektribusside arvu. C. KOMPONENT 3. Digiüleminek Malta taaste- ja vastupidavuskava selles osas käsitletakse probleeme, mis on seotud digiteerimise edasise suurendamisega avalikus ja erasektoris, eelkõige seoses valitsuse digitaalse tuumikvõrgu vastupidavuse, suutlikkuse ja turvalisuse parandamisega, juurdepääsuga digitehnoloogiale, e-valitsuse teenuste ulatuse ja kvaliteediga, nende teenuste kasutuselevõtuga kodanike ja ettevõtjate poolt ning erasektori digitaliseerimisega. See komponent aitab parandada ka Malta teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuslikkust, mis on vajalik, sest Malta on Euroopa 2021. aasta innovatsiooni tulemustabeli kohaselt üksnes „mõõdukas innovaator“. Komponendi eesmärk on kiirendada digiüleminekut, eelkõige tugevdades riiklikku poliitikaraamistikku, investeerides avaliku halduse ja avalike teenuste digitaliseerimisse (et suurendada nende ulatust, kvaliteeti ja kasutuselevõttu), ning toetades VKEde digitaliseerimist. Komponendi eesmärk on ka parandada Malta teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuslikkust. Selle komponendi esimene reform hõlmab algatuste väljatöötamist ja rakendamist seoses tulevase Malta digistrateegia (2021–2027) kolme peamise aspektiga: vähendada digilõhet, edendada digioskusi ja parandada digitaalseid avalikke teenuseid. Digioskuste arendamise strateegiate rakendamist toetatakse muude ELi rahastamisprogrammide, näiteks Euroopa Sotsiaalfond+ kaudu. Teine reform on seotud Malta aruka spetsialiseerumise strateegia elluviimisega, keskendudes eelkõige ettevõtete teadusuuringute ja innovatsiooni edendamisele ning avaliku ja erasektori koostöö tugevdamisele. Investeeringud on suunatud valitsuse digitaalsete tuumikvõrkude ja digilahenduste tugevdamisele, kaubandusliku meresõidu ameti digitaliseerimisele, avaliku halduse edasisele digitaliseerimisele ja toetusmeetmete rakendamisele erasektori (nimelt VKEde) digitaliseerimiseks. Komponent aitab täita digiüleminekuga seotud riigipõhiseid soovitusi (riigipõhine soovitus 3 2020) ning teadusuuringuid ja innovatsiooni (riigipõhised soovitused 3 2019 ja 3 2020). Eeldatakse, et ükski selle komponendiga seotud meede ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse meetmete kirjeldust ja riskivähendusmeetmeid, mis on sätestatud taaste- ja vastupidavuskavas kooskõlas „ei kahjusta oluliselt“ tehniliste suunistega (2021/C58/01). C.1. Tagastamatu rahalise toetusega seotud reformide ja investeeringute kirjeldus Reform C3-R1: digiülemineku süvendamine poliitikareformi abil, keskendudes digilõhe vähendamisele ja digioskuste edendamisele Reformi eesmärk on töötada välja ja rakendada strateegiaid ja algatusi, mis keskenduvad digilõhe vähendamisele, digioskuste edendamisele ja digitaalsete avalike teenuste parandamisele. Reform hõlmab Malta digitaalstrateegias (2021–2027) sätestatud meetmete rakendamist. Eelkõige hõlmab reform sellise programmi käivitamist, mille eesmärk on toetada väikese sissetulekuga peredele ühenduse pakkumist ning juurdepääsu arvutitele ja nendega seotud teadmistele, parandades seeläbi digitaalset kirjaoskust, vähendades digitaalset lõhet ja parandades sotsiaal-majanduslikku ühtekuuluvust. Reformiga tugevdatakse ja edendatakse ka inimressursside suutlikkust stipendiumikava käivitamise kaudu, et julgustada üliõpilasi saama digivaldkonna spetsialistideks, sealhulgas uuenduslike tehnoloogiate, näiteks tehisintellekti valdkonnas. Reform hõlbustab avalike teenuste sujuvat osutamist mobiil- ja veebiüleselt, edendab kujunemisjärgus tehnoloogiate kasutamist, pakub avatud juurdepääsu riiklikele valitsemissektori andmebaasidele ja harib digiüleminekut soodustavat ökosüsteemi. Reform viiakse ellu 31. detsembriks 2023. Reform C3-R2: viia lõpule ja rakendada Malta aruka spetsialiseerumise strateegia, keskendudes eelkõige ettevõtete teadus- ja arendustegevuse edendamisele ning avaliku ja erasektori koostöö tugevdamisele Reformi eesmärk on kehtestada uus aruka spetsialiseerumise poliitikaraamistik ja seda rakendada, keskendudes ettevõtete teadus- ja arendustegevuse edendamisele ning avaliku ja erasektori koostöö tugevdamisele. Reform hõlmab Malta aruka spetsialiseerumise strateegia (2021–2027) vastuvõtmist, mille peamised algatused hõlmavad asutustevahelise koostöö edendamist ettevõtete toetamisel ja asutustevahelist koordineerimist, et suurendada teadlikkust teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni rahastamiskavadest, samuti rahastamistaotlustega seotud menetluste lihtsustamist ning suuniste andmist võimalikele toetusesaajatele sihipärasemal ja tõhusamal viisil. Reformiga soodustatakse ka avaliku ja erasektori koostööd, et muuta teadusuuringute tulemused turuvalmis lahendusteks. Reform täiendab liidu ühtekuuluvuspoliitika fondide kaudu tehtavaid jõupingutusi teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonnas. Reform viiakse ellu 31. detsembriks 2024. Investeering C3-I1: valitsuse digitaalse tuumikvõrgu vastupidavuse, turvalisuse ja tõhususe suurendamine ning investeeringud asjakohastesse digilahendustesse, -seadmetesse ja -vahenditesse

Investeeringu eesmärk on parandada valitsuse digitaalse tuumikvõrgu vastupidavust ja turvalisust ning suurendada teenuste ühtsust, standardimist ja jagamist kõikjal avalikus teenistuses. Valitsusasutuste jätkuva digiteerimise ja talitluspidevuse jaoks on ülimalt oluline suurem turvalisus ja paindlik keskkond. Digitaalne tuumikvõrk peaks hakkama toimima ka horisontaalse koostalitusvõimelise alusena, et võimaldada näiteks ühekordsuse põhimõtte rakendamist ja andmete jagamist. Lisaks investeeringu positiivsele mõjule digitaalsetele avalikele teenustele parandab see ka sidemeid ettevõtjatega, näiteks hõlbustades litsentside menetlemist. Investeering seisneb mitmesuguste digitaalsete lahenduste ja komponentide väljatöötamises, hankimises ja rakendamises digitaalses tuumikvõrgus, et veelgi parandada tuumvõrgu üldist turvalisust, vastupidavust ja suutlikkust (näiteks parandades andmekeskuste suutlikkust ja vastupidavust, rakendades vahendeid pilveturvalisuse seireks, andmete klassifitseerimiseks, privilegeeritud kontode haldamiseks, võttes kasutusele kujunemisjärgus tehnoloogiad, nagu tehisintellekt, rakendades tipptasemel turvaoperatiivkeskust ning investeerides küberturvalisuse vahenditesse ja muusse taristusse). Vahenditesse tehtavaid investeeringuid täiendavad ametnikele pakutav digikoolitus ja teadlikkuse suurendamise kampaaniad, eelkõige küberjulgeoleku valdkonnas. Investeering peab võimaldama ka kontseptsiooni tõestamist, mille eesmärk on luua uusi ja paremaid teenuseid, et suurendada kasutajate digitaalset kogemust. Investeering tehakse 31. detsembriks 2025.



Investeering C3-I2: Malta transpordiameti kaubandusliku merenduse osakonna digitaliseerimine Investeeringu eesmärk on veelgi digitaliseerida kaubandusliku merenduse sektorit, mis on Malta jaoks ülimalt tähtis. Investeeringud digiteenustesse ja pilvepõhisesse taristusse aitavad tagada tõhusama reguleerimistava ning parandada sisemist tegevust, kliendisuhteid ja haldust Malta kaubandusliku merenduse ametis. Investeering seisneb järgmiste IT-vahendite ja -süsteemide väljatöötamises: dokumendihaldussüsteem, sealhulgas füüsiliste failide digiteerimine, laevahaldussüsteem, merenduse digitaalne liides (avalik kasutajaliides ja erasektori kasutajaliides), meremeeste haldamise süsteem, merenduse analüüsimise vahend ja arveldusmoodul. Lisaks peavad töötajad olema kvalifitseeritud või nad tuleb ümber kvalifitseerida, et nad oskaksid kasutada väljatöötatud IT-süsteeme ja -vahendeid. Investeering peab võimaldama lõpptarbijatel taotleda teenuseid otse süsteemi kaudu. Lisaks hõlmab investeering laevatoimikute digiteerimist. Kõnealune investeering põhineb varasemal tehnilisel tööl, mida tehti liidu struktuurireformi tugiprogrammi ja tehnilise toetuse rahastamisvahendi raames. Investeering tehakse 31. detsembriks 2025. Investeering C3-I3: avaliku halduse edasine digiteerimine ja moderniseerimine Investeeringu eesmärk on, et avaliku halduse asutused annaksid kodanikele ja ettevõtlusorganisatsioonidele paremaid kliendikogemusi, suurendaksid internetipõhiste teenuste kasutuselevõttu ja suurendaksid seega Malta majanduse konkurentsivõimet. Selle investeeringuga arendatakse ka riigiametnike kaasaegseid kaugtöövahendeid, mis peaksid võimaldama avalikul sektoril olla eeskujulik tööandja, tagades samal ajal talitluspidevuse, edendades soolist võrdõiguslikkust (näiteks paindlikkuse suurendamise kaudu) ja kaitstes keskkonda. Investeering koosneb mitmest meetmest, mille eesmärk on parandada kliendikogemust internetipõhiste teenustega: -avalike ja kasutajaskonnasiseste teenuste ümberkujundamine, et parandada nende osutamist, eelkõige muutes need töövoogudeks, maksimeerides automatiseerimist ja integreerides need tagasüsteemidega. Ümberkujundamises osalevad ka kliendid, et tegeleda ka nende peamiste vajaduste ja probleemidega. -kliendikogemuse suurendamine füüsilistes keskustes (näiteks varustades klienditeenindajad vajalike digitaalsete vahenditega ja rakendades tsentraalselt hallatavat järjekorrasüsteemi) ja internetis (kasutades näiteks tehisintellektilahendusi, et hõlbustada protsesse teksti kõneks ja kõne tekstiks teisendamise vahendite ja loomulike keeletöötlusmehhanismide abil). -platvormi loomine, mis ühendab kõiki vara üleandmise protsessiga seotud sidusrühmi (nt pangad, notarid, kinnistusregister, avalik register ja kommunaalteenused) ning põhineb hajusraamatu tehnoloogial, et lihtsustada vara omandiõiguse üleandmist; -põhi- ja haldusregistrite loomine andmete jagamiseks ja taaskasutamiseks kooskõlas avaandmeid käsitleva direktiiviga (EL) 2019/1024, et aidata kaasa haldusprotsesside lihtsustamisele ja ühekordsuse põhimõtte saavutamisele; ning -ühtse riikliku kontaktpunkti kasutuselevõtt, et aidata kaasa kaupade tollivormistuse täielikule digitaliseerimisele ja automatiseerimisele. Investeeringu eesmärk on ka riigiametnike kaugtöölahenduste edasiarendamine, tugevdades muu hulgas kaasaegset digitaalset töökohta, mis on Maltal 2019. aastal kasutusele võetud kaugtööplatvorm. Investeeringu see osa hõlmab vajaliku riist- ja tarkvara pakkumist riigiametnikele kaugtöö võimaldamiseks. Investeering tehakse 31. detsembriks 2025. Investeering C3-I4: meetmed erasektori digiteerimise hoogustamiseks Investeeringu eesmärk on toetada ettevõtjaid nende digitaliseerimispüüdlustes, kõrvaldades rahastamisvõimaluste puudujäägid. Investeering aitab ettevõtjatel omandada uut digivõimekust ja digiteerida selliseid tööprotsesse nagu toote- ja protsessidisain, hanked, tarneahel/turustamine ja müügijärgsed teenused.

Investeering koosneb riiklikest toetuskavadest, mis võimaldavad ettevõtjatel investeerida digiteerimisse (sealhulgas riistvarasse, tarkvarasse ja digilahendustesse), et tõhustada oma tegevust ja uurida uusi ärivõimalusi. Toetuskavadega toetatakse peamiselt VKEsid (sh mikroettevõtteid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid), tagades seega vastastikuse täiendavuse muude ELi rahastamisprogrammide raames antava toetusega. Toetust antakse ettevõtetele, kes tegutsevad erinevates majandussektorites, sealhulgas hulgi- ja jaekaubandus, turism (sh kultuur) ja tootmine. Turismisektoris hõlmab investeering lisaks operatiivsele logistikale ka selle uurimist, kuidas kasutada analüüsivahendeid ja tehisintellekti majutuspakettide väljatöötamiseks ja kohandamiseks ning pakkuda võimalusi klientide kogemuste maksimeerimiseks. Investeeringud digitaliseerimisse ja muudesse tehnoloogiatesse aitavad samuti suurendada ressursitõhusust turismitööstuses, sealhulgas vee ja elektri kasutamist. Tootmissektoris aitab investeering ettevõtetel parandada tõhusust, tootlikkust ja kliendikogemusi, kasutades muu hulgas selliseid kujunemisjärgus tehnoloogiaid nagu digitaalne mestimine, ennetav hooldus, tuvastamine ja jälgimine ning mooduldisain. Lisaks hõlmavad eri sektorites toetatavad investeeringud ka toote elutsükli haldamist, olelusringi analüüsi, asjade internetti, küberturvalisust ja andmekaitset, küberfüüsikalisi süsteeme, täiendatud reaalsust, tehisintellekti, ringtootmist, autonoomseid lahendusi, suurandmeid ja andmehaldust ning otsuste tegemise tugisüsteeme. Tagamaks, et meede vastab „ei kahjusta oluliselt“ tehnilistele suunistele (2021/C58/01), jäetakse tulevaste projektikonkursside juhendites sisalduvatest rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidest välja järgmised tegevused: i) fossiilkütustega seotud tegevus, sealhulgas selle kasutamine edasistes etappides ; ii) ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kohased tegevused, millega saavutatakse selline prognoositav kasvuhoonegaaside heide, mis ei ole asjaomastest võrdlusalustest väiksem ; iii) prügilate, jäätmepõletustehaste ja mehaanilis- biolo