Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Uus ringmajanduse tegevuskava. Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel““

(COM(2020) 98 final)

(2020/C 364/13)

Raportöör: Antonello PEZZINI Kaasraportöör: Cillian LOHAN

Konsulteerimistaotlus Euroopa Komisjon, 22.4.2020 Õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 Vastutav sektsioon ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon Vastuvõtmine sektsioonis 25.6.2020 Vastuvõtmine täiskogus 16.7.2020 Täiskogu istungjärk nr 553 Hääletuse tulemus (poolt/vastu/erapooletuid) 215/2/4

1. Järeldused ja soovitused

1.1. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on veendunud, et kestlikkus on üks tulevase Euroopa arengu alustalasid tänu oskuslikule ja osaluspõhisele üleminekule, mida toetab ringmajanduse kultuur.

1.2. Euroopa majanduse üleminekut ringmajandusele ei saa käsitleda sotsiaal-majanduslikust kontekstist eraldi, milles ta on praegu sunnitud arenema, kuid tervisekriisiga seotud probleemid tuleb kujundada taassünni võimaluseks uutel alustel, mis loovad eeltingimused uute ringmajanduslike mudelite kasutuselevõtmiseks.

1.3. Ringmajanduse aluseks olev uus kultuur peaks kujutama endast võimalust kiirendada uute kriteeriumide abil kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rikkuse kontseptsiooni, mis läheb SKPst kaugemale ( 1 )

1.4. Suuremat rõhku tuleks panna ringkultuuri levitamisele hariduse, suutlikkuse suurendamise ja suurema vastutuse kaudu, et julgustada inimesi oma igapäevaseid harjumusi ja käitumist kohandama ja muutma.

1.5. Euroopa ringmajanduse sidusrühmade platvormi tuleks tõhustada ning see võiks toetada erinevaid poliitilisi algatusi, mis oleksid abiks ringmajandusele ülemineku hõlbustamisel.

1.6. Komitee tervitab ringmajanduse tegevuskavas sisalduvaid ettepanekuid ja leiab, et COVID-19 tekitatud laastava olukorra järgse majandusliku ja sotsiaalse ülesehitamise kavade koostamisel tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta üleminekumeetmeid.

1.7. Oluline on tunnistada vastastikust täiendavust kliimamuutuste, ringmajanduse poliitika ja ettevõtete sotsiaalse vastutuse vahel ning rõhutada energia ringmajanduslikke omadusi taastuvates energiaallikates, iseäranis ehitus- ja transpordisektoris, unustamata seejuures toetust varude raiskamise vähendamiseks vajalikele põllumajandusprotsessidele ja toidusüsteemile.

1.8. Komitee märgib, et kavandatud oskuste ja töökohtade pakt, mille rahastamisvahend on Euroopa Sotsiaalfond+, on suurepärane võimalus kavandatud programmide rakendamiseks.

1.9. Ökodisaini tava peaks jätkuvalt laienema, hõlbustades toodete kasutusea pikendamist ja komponentide kavandatud taaskasutamist kui stiimulit teisese toorme dünaamilise turu jaoks, mida toetavad õiguslikult siduvad meetmed, mis hõlmavad kohustuslikku ringlussevõttu ja digitaalset jälgimist.

1.10. Nagu energiat tarbivate toodete puhul peaks komisjon asjaomaste sektoritega kooskõlastatult välja andma delegeeritud õigusaktid, milles määratakse kindlaks selliste uute toodete omadused, mida võidakse tarvitada teiste toodete tootmisel.

1.11. Kestlike toodete tehnilise standardimise protsess, alustades ressursimahukatest sektoritest, peab olema eriti oluline kvaliteedi- ja nõuetele vastavuse süsteemi raames, hõlmates vastavushindamist ning keskkonnahoidlike riigihangete ja teiseste toorainete sertifitseerimise laiema kasutamist.

1.12. Ringmajanduse praktiliseks rakendamiseks on vaja sidusrühmade tihedat koostööd ning komitee nõuab selgeid poliitikameetmeid ja rahalist toetust, eelkõige reklaami valdkonnas selleks, et kaotada selle tugev suunatus tarbimisele ning seada vabaturu eeskirju austades reklaamis esikohale toodete vastupidavuse aspektid ja taaskasutamise võimalused.

1.13. Komitee jaoks on oluline anda tarbijatele paremat teavet ja andmeid tootehalduse, jälgitavuse ja läbipaistvuse kohta, muu hulgas tehnospetsifikaatide ja digitaaltehnoloogiate abil, et võimaldada teabe liikumist koostise ja parandamisvõimaluste kohta.

1.14. Komitee arvates on asjakohane edendada ELi programmide kaudu ringmajanduse protsesside konkreetset katsetamist mitmes sektoris, märkimisväärses hulgas Euroopa linnades, põllumajandusliku toidutööstuse klastrites ja maapiirkondades, et kasutada ära tootmis- ja tarbimisahelate märkimisväärseid kogemusi, mida saaks kasutada heade tavadena.

1.15. Komitee on seisukohal, et territoriaalse läheduse perspektiivist tuleks tagada lai tegutsemisruum avaliku ja erasektori osalejatele, kes võivad etendada olulist osa uute võimalustega tegelemisel, arendades avaliku ja erasektori partnerlusi, luues territoriaalse sotsiaalse vastutuse ( 4 ) ja ettevõtete sotsiaalse vastutuse näiteid, milles järgitakse koostööpõhise ringmajanduse põhimõtteid.

1.16. Lõpetuseks nõuab komitee, et kõigi kavandatud meetmete puhul viidaks läbi asjakohased mõjuhinnangud, milles võetakse arvesse keskkonnaalast, sotsiaalset ja majanduslikku mõju.

2. Sotsiaal-majanduslik kontekst edenemisel Euroopa ringmajanduse suunas

2.1. Ettevõtjad ja tarbijad mõistavad üha enam, kui palju kahjustavad kestlikku arengut seni kasutusel olnud lineaarsed majandusmudelid, mida iseloomustavad suur materjali- ja ressursitarbimine, kavandatud aegumisega tehnika kasutamine ja uute toodete ostmise stimuleerimine.

2.2. 2 koguheitest, 2019. aastal kaevandati ja töödeldi üle 92 miljardi tonni materjale, mis moodustas ligikaudu poole COkoguheitest, ( 5 ) tekitades märkimisväärseid keskkonna- ja terviseprobleeme.

2.2.1. Loodusvarade kaevandamine ja töötlemine põhjustab enam kui 90 % maailma bioloogilise mitmekesisuse vähenemisest ( 6 )

2.2.2. Umbes 20 % kasvuhoonegaaside heitkogustest on põhjustatud metallide ja mittemetalsete mineraalide kaevandamisest ja töötlemisest ( 7 )

2.2.3. Lisaks on EL sunnitud importima enamiku oma toorainevajadusest märkimisväärsete kuludega.

2.3. Ringmajandus, mis edendab — ettevõtete sotsiaalset ja keskkonnaalast vastutust, — uute kohalike kvaliteetsete töökohtade loomist, — jäätmete kõrvaldamist, — loodusvarade pidevat ja turvalist kasutamist, — ringmajanduslikku lähenemist projekteerimis-, tootmis-, turustamis- ja tarbimissüsteemile, — jääkide taasväärtustamist ja taaskasutamist nende olelusringi lõpus, on võimeline arendama funktsionaalset majandust, mis võib tuua ühiskonnale märkimisväärset kasu.

2.4. Praegu on ainult 8,6 % üleilmsest tegevusest ringmajanduslik. Kuid sellisele tegevusviisile üleminek nõuab tihedat avaliku ja erasektori koostööd.

2.5. Euroopa majanduse üleminekut ringmajandusele ei saa käsitleda sotsiaal-majanduslikust kontekstist eraldi, milles ta on praegu sunnitud arenema ajal, mil koroonaviiruse pandeemia on põhjustanud kõige raskema majanduslanguse pärast 1929. aasta suurt majandussurutist.

2.5.1. COVID-19 tõttu seisavad ettevõtted silmitsi tulude vähenemisega ja tarneahelad katkevad, samal ajal kui tehaste sulgemised ja töötus on levinud kõikjal.

2.6. Praegused kolmekordsed riskid ehk kontrollimatud pandeemiad, ebapiisavad majanduspoliitilised projektid ja geopoliitiline äärmiselt ettearvamatu sündmus (nn must luik) võivad viia maailmamajanduse püsiva surutiseni, samal ajal kui kõik Euroopa ühiskonna osad muutuvad järjest teadlikumaks sellest, et kestlik majandusareng eeldab selliste meetodite kasutuselevõttu, milles võetakse samaaegselt arvesse tehnoloogilisi aspekte, tootlikkuse kasvu ja ressursside tõhusamat kasutamist.

2.7. Teisest küljest võivad maailma ees seisvad väljakutsed kujuneda suurepäraseks võimaluseks anda uus hoog kestlikule arengule uutel alustel, millele tuginedes suudetakse luua eeltingimused uute ringmajanduslike mudelite kasutuselevõtmise kiirendamiseks.

2.8. Komitee on mitmel korral väljendanud oma arvamust vajaduse kohta kestliku ja kaasava majanduskasvu järele. Eelkõige käivitas komitee koos Euroopa Komisjoniga Euroopa ringmajanduse sidusrühmade platvormi, ( 8 ) rõhutades, et vaatamata seni tehtud edusammudele esineb ringmajanduse saavutamisel ilmselgelt takistusi.

2.9. Nagu Euroopa ringmajanduse sidusrühmade platvormi koordineerimisrühm kinnitas, peab üleminek kaasavale, kliimaneutraalsele ja ringmajandusele algama täna ( 9 )

2.10. Komitee võttis 6. aprillil 2020 vastu ühisavalduse, milles rõhutati, „et praegusel suure ebakindluse ajal võimaldaks ainult terviklik Euroopa majanduse elavdamise kava tulla toime COVID-19 pandeemia tagajärgedega ja muuta Euroopa majandus jätkusuutlikumaks“.

3. Euroopa Komisjoni ettepanek

3.1. Uues ringmajanduse tegevuskavas on esitatud mitu uut algatust, mis hõlmavad kogu toote projekteerimise ja elutsüklit, et võimaldada kodanikel ja ettevõtjatel ringmajanduses täiel määral osaleda.

3.2. ELi tööstusstrateegia raames tehakse ettepanek võtta meetmeid, et — tagada kestlike toodete strateegiat käsitleva õigusaktiga, et kestlikud tooted muutuksid liidus normiks, tagamaks, et ELi turule lastavad tooted on kavandatud võimalikult kauemaks; — suurendada tarbijate mõjuvõimu, andes neile juurdepääs usaldusväärsele teabele, tagades tõelise toodete parandamise õiguse; — keskenduda sektoritele, mis kasutavad rohkem ressursse ja millel on suur ringmajanduslik potentsiaal, näiteks — elektroonika ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia: elektroonikaseadmete ringkasutuse algatus; — akud ja sõidukid: patareisid käsitlev uus õigusraamistik; — pakendamine: uued siduvad sätted, millega määratletakse, mis on ELi turul lubatud; — plast: uued siduvad nõuded ringlussevõetud materjali sisalduse kohta; — tekstiiltooted: uus ELi strateegia sektori konkurentsivõime ja innovatsiooni tugevdamiseks; — ehitus ja hooned: üldstrateegia kestliku hoonestatud keskkonna kohta; — toiduained: uus seadusandlik algatus korduskasutamise kohta, et asendada toitlustusteenustes pakendid ja lauanõud; — vähendada jäätmeid: vältida jäätmeteket ja muuta jäätmed kvaliteetseteks teisesteks ressurssideks; — muuta ringmajandus inimeste, piirkondade ja linnade jaoks toimivaks; — tugevdada standardimise rolli; — rakendada valdkondadevahelisi meetmeid: ringmajandus kui kliimaneutraalsuse eeltingimus; — rakendada meetmeid globaalsel tasandil; — teostada järelevalvet edusammude üle. Tegemist on umbes 35 meetmega kolmeaastase ajavahemiku 2020–2023 jooksul, hõlmates elektroonika, jäätmete ning inimestele ja keskkonnale osutatavate teenuste alaseid algatusi, mille puhul komitee oleks eelistanud suuremat konkreetsust.

4. Üldised märkused

4.1. Komitee on veendunud, et kestlikkus on üks tulevase Euroopa arengu alustalasid ning et kodanikud, tarbijad, ettevõtjad ja töötajad suudavad tänu oskuslikule ja osaluspõhisele üleminekule ning tugevate investeeringute abil väljakutsega toime tulla ning võivad aidata kaasa mitte ainult keskkonna austamisele, vaid ka avatud ja kaasava ühiskonna idee arendamisele, milles säilitatakse ressursse tulevastele põlvkondadele.

4.1.1. Eelkõige võivad ringmajandusest palju kasu saada põllumajandusprotsessid ja toidusüsteem, et vähendada ressursside raiskamist ning parandada kodanike heaolu.

4.1.2. Keskkonnahoidlike tehnoloogiate, uute orgaaniliste väetiste ja biometaani arendamiseks on vaja suuri investeeringuid.

4.2. Komitee tervitab tegevuskavas esitatud seadusandlikke ja poliitilisi meetmeid ning leiab, et ringmajandusele ülemineku meetmeid tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta, eriti pärast COVID-19 põhjustatud laastavat olukorda.

5. Sidusus Euroopa tasandil

5.1. Komitee arvates on oluline tunnistada kliimamuutuste ja ringmajanduse poliitika vastastikust täiendavust. On oluline, et ka energiasisendid oleksid pärit taastuvatest energiaallikatest ning ei oleks lineaarsed nagu fossiilkütused.

5.1.1. Ringmajanduslikkus väljendub energiakasutuses ka energiasäästule ja energiatõhususele pööratavas tähelepanus, mis muutub transpordisektoris veelgi pakilisemaks.

5.2. Kõigil tasanditel tuleks ergutada suutlikkuse suurendamist, mis on vajalik ringmajanduse edendamiseks. Kavandatud oskuste ja töökohtade pakt, mille rahastamisvahend on Euroopa Sotsiaalfond+, on suurepärane võimalus kavandatud programmide rakendamiseks.

5.3. Riigihangete osa selle ülemineku saavutamisel ei tohi alahinnata. Minimaalsed keskkonnakriteeriumid, mis juba sisalduvad riigihankedirektiivides, ( 10 ) peaksid koos asjakohaste tehniliste kirjeldustega ( 11 ) muutuma kohustuslikuks. Töövõtjatele tuleks pakkuda erikoolitust, et tagada kõik ringmajanduse võimaluste pakkumine ning vältida, et tõkked takistaksid ringmajanduse hankeid.

5.4. Komitee peab oluliseks, et arvukad algatused, mis tuleb lähikuudel ellu viia, sisaldaksid selgesõnaliselt viise, kuidas parandada investeeringute ringlust ja kestlikkust, eelkõige struktuuriliselt ja rahaliselt kõige haavatavamates riikides.

5.4.1. Neid algatusi tuleks edendada koostöös kohalike omavalitsuste ja sotsiaalpartneritega, keskendudes eelkõige rohkemate ja paremate töökohtade loomisele.

5.5. Komitee toetab võimalust kaaluda õiguslike nõudeid, et hoogustada teiseste toorainete turgu, iseäranis pakendite, sõidukite, ehitusmaterjalide ja patareide puhul.

5.6. Toodete ökodisain on ringmajanduse rakendamise põhielement. Ökodisaini kohaldamisala tuleb jätkuvalt laiendada, nii et sellest saaks kõigi tootmisetappide lahutamatu osa, hõlbustades komponentide taaskasutamist, mis edendaks jõuliselt teiseste toorainete turgu.

5.6.1. Sellest tulenevalt peaks komisjon nagu juba energiat tarbivate toodete puhul ( 12 ) välja andma delegeeritud õigusaktid, milles määratakse kindlaks omadused mitmesugustel üldkasutatavatel toodetel, mida võib pärast kasutamist tarvitada teiste toodete tootmisel.

5.7. Tehniline standardimine ringmajanduse valdkonnas on eriti oluline. Arvestades küsimuse selgelt valdkonnaülest olemust ja suurt keerukust, on oluline teha suuri jõupingutusi eri sidusrühmade, standardimisasutuste ja seadusandja tegevuse kooskõlastamiseks.

5.8. Kestlike toodete tehnilise standardimise protsess, eelkõige ressursimahukates sektorites, on eriti oluline, iseäranis keskkonnahoidlike riigihangete korraldamisel ning toorainete ja teiseste materjalide klassifitseerimisel.

5.9. Komitee nõuab, et kõigi kavandatud meetmete puhul viidaks läbi asjakohased mõjuhinnangud, milles võetakse arvesse keskkonnaalast, sotsiaalset ja majanduslikku mõju.

5.10. Käimasolev arutelu ringmajanduse põhimõtete väärtuse ja kohaldamise vajaduse üle võib anda võimaluse tegeleda energiliselt juba mitmel korral arutatud küsimusega minna traditsioonilisest SKPst kaugemale, st lisada SKP arvutamise kolme süsteemi uusi elemente lisaks praegu neis kasutatavatele majandustulemustele, ( 13 ) näiteks solidaarsusel põhinevate süsteemide loomine kaasava ühiskonna jaoks, hea elu maakera võimaluste piires ning hüvede õiglane jaotamine.

6. Haridus ja kultuur

6.1. Komitee leiab, et tingimata tuleks panna suuremat rõhku ringkultuuri levitamisele hariduse, suutlikkuse suurendamise, suurema vastutuse ja tõhusama kodanikuühiskonnaga peetava dialoogi kaudu, et julgustada inimesi oma igapäevaseid harjumusi ja käitumist kohandama ja muutma. Samuti on oluline tihe valdkondadevaheline koostöö.

6.1.1. Ettevõtjate sotsiaalne vastutus kui funktsionaalse majanduse konkreetne element on täielikult kooskõlas ringmajanduse kultuuriga, kuna see võimaldab erakordset sünergiat ettevõtjate ja töötajate huvide vahel ning kestlikku arengut, mille eesmärk on vähendada raiskamist ja tarbetuid jäätmeid.

6.2. Tuleks teha ettepanekuid ringmajanduse põhimõtete integreerimiseks koolide ja kõrghariduse õppekavadesse, samuti suure suutlikkusega tehnilise hariduse rahastamiseks ja loovuse toetamiseks.

6.3. Programm „Erasmus+“ oleks olnud väga kasulik, et edendada ringmajandusalaste teadmiste vahetamist kogu Euroopas.

6.4. Komitee tellitud uuring ( 14 ) ja sellega seotud arvamus NAT/764 koostoime loomise kohta ringmajanduse tegevuskavade vahel ning ringmajanduse sidusrühmade Euroopa platvormi raames tegutsev võrgustik loovad tugeva aluse, et sidusrühmad jagaksid omavahel teavet ja looksid teadmisi.

6.5. Ettevõtjad ja kodanikuühiskond, kasutades muu hulgas asjakohaseid vahendeid, nagu programmi „Euroopa horisont“ missioonide fond, võiksid käivitada ringmajanduse protsesside konkreetse katsetamise mitmes sektoris paljudes selleks sobivates Euroopa linnades ja valdades.

6.6. Sellegipoolest jääb ringmajanduse rakendamise põhielemendiks toodete ökodisain.

7. Tarbijad kui rakendamise peamised osalised

7.1. Ringmajanduse praktiline rakendamine eeldab teavitatud, kaasatud ja omavahel ühendatud sidusrühmade tugevat võrgustikku. Peamised poliitikameetmed ja struktuuriline toetus erinevatele sidusrühmadele tuleks kindlaks määrata, korrapäraselt läbi vaadata ja neist tõhusalt teavitada.

7.2. Samuti tuleks käsitleda reklaami rolli, et kaotada selle tugev suunatus tarbimisele ning seada vabaturu eeskirju austades reklaamis esikohale toodete vastupidavuse aspektid ja uue kasutuse võimaluse, ilma et sellega kaasneks petlikku ja eksitavat reklaami.

7.2.1. On oluline, et reklaam keskenduks senisest rohkem reaalsuse, suundumuse ja tüüpiliste omaduste põhimõtetele, kus konkreetsed näited, surve soodustada kestlikku arengut, kaupade vastupidavuse positiivsed omadused tunduvad tarbijale ja ühiskonnale väärtuslikud.

7.3. Õigust lasta tooteid parandada õiglaste ja proportsionaalsete hindadega tuleb tunnustada ja lisada see tootegarantiidesse, muu hulgas maksumeetmete ja kohalike remondivõrgustike kaudu ning hõlbustades ligipääsu ( 15 ) . Sellega seoses peaks võitlus kavandatud aegumise vastu saama lahutamatuks osaks sellise keskkonnahoidliku toote uutest tehnilistest ja standardomadustest, mida on lihtne parandada ja taaskasutada.

7.4. Komitee peab oma partnerlust Euroopa Komisjoniga uuendusliku institutsioonidevahelise platvormi arendamisel edukaks ja jääb ootama volituste laiendamist tulevikus.

7.4.1. Komitee arvates tuleks kaaluda erinevat maksustamise jaotust, mis leevendaks tööjõu maksukoormust ja suurendaks ressursside, eelkõige vähem kestlike toodete ja ilmselge aegumisega toodete maksustamist.

7.4.2. Rangema maksustamise põhimõtet tuleks kohaldada toodete suhtes, mis imporditakse ELi ning mis tunduvad vastavat vähesel määral ringmajanduse kriteeriumidele.

7.5. Tuleks selgelt tunnustada ja toetada sotsiaalsete ettevõtete osa ringmajanduses, et võimaldada korduskasutamise, parandamise ja taasväärtustamise kogemustega tegevusvaldkondadel pakkuda suuremat sotsiaalset kasu, kuna neis tegutsetakse pühendunult ühiskonna kõige haavatavamate inimeste oskuste arendamise nimel.

7.6. Komitee rõhutab vajadust anda Euroopa tarbijatele paremat teavet tootehalduse, sealhulgas ringdisaini ja -tootmise eeliste ning jälgitavuse ja läbipaistvuse kohta, muu hulgas tootepasside ja digitehnoloogia, näiteks plokiahela kasutamise kaudu, et võimaldada teabe liikumist koostise, parandamise võimaluste ja olelusringi lõpu kohta.

7.7. Usaldusväärne, võrreldav ja kontrollitav teave on oluline, et võimaldada ostjatel teha kestlikumaid otsuseid ning vähendada nn rohepesu ohtu.

7.8. Kohalikel omavalitsustel on oluline roll veemajanduses, jäätmekäitluses ja toorainete teisestes keskustes. Nad võivad alustada katsetusi partnerluses, mis on oluline ringmajandusel põhineva innovatsiooni arenguks.

7.9. Komitee toetab territoriaalse sotsiaalse vastutuse põhimõtete arendamist, mida on juba rõhutatud varasemates arvamustes ning mis tagavad avaliku ja erasektori vastutuse kohaliku ja piirkondliku ringmajandusliku kestlikkuse eest.

Brüssel, 16. juuli 2020 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Luca JAHIER

(1) ELT C 100, 30.4.2009, lk 53.

(2) Euroopa Standardikomitee, Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee ja Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituut.

(3) Vt Itaalia Standardiorganisatsioon (UNI) ja standardite kehtestamisele eelnevad protsessid, määrus (EL) nr 1025/2012.

(4) ELT C 175, 28.7.2009, lk 63.

(5) Vt „Circular Economy and Material Value Chains“, Maailma Majandusfoorum 2020.

(6) Vt ÜRO Keskkonnaprogramm (UNEP), „Natural Resources for the Future We Want“, 2019.

(7) Vt Energiasüsteemi ümberkujundamise komisjon, „Mission Possible: Reaching Net-Zero Carbon Emissions by Mid-Century“, 2018.

(8) EESC-2017-02666-05-00-DECBUR — Koordineerimisrühma volitused.

(9) Joint statement on the new Circular Economy Action Plan (CEAP) by members of the Coordination Group (CG) of the European Circular Economy Stakeholder Platform (Euroopa ringmajanduse sidusrühmade platvormi koordineerimisrühma liikmete ühisavaldus uue ringmajanduse tegevuskava kohta), märts 2020.

(10) Direktiivid 2014/23/EL (ELT L 94, 28.3.2014, lk 1), 2014/24/EL (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65) ja 2014/25/EL (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

(11) Vt Itaalia Standardiorganisatsiooni (UNI) head tavad: 2019. aasta suunised keskkonnaalaste miinimumkriteeriumidega hõlmatud toodete ringlussevõetud ja/või taaskasutatud ja/või kõrvalsaaduste sisalduse kontrollimise korra kohta.

(12) Vt direktiiv 2005/32/EÜ (ELT L 191, 22.7.2005, lk 29), mis on uuesti sõnastatud direktiiviga 2009/125/EÜ (ELT L 285, 31.10.2009, lk 10).

(13) Vrd SEC 2010 EL.

(14) https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/publications-other-work/publications/circular-economy-strategies-and-roadmaps-europe-executive-summary.

(15) Vt nõukogu 22. oktoobri 1999. aasta direktiiv 1999/85/EÜ võimaluse kohta kehtestada vähendatud käibemaksumäär töömahukatele teenustele (EÜT L 277, 28.10.1999, lk 34): jalgrataste, jalatsite ja nahktoodete ning rõivaste ja kodutekstiili väikesed parandusteenused, eramajade remondi- ja renoveerimisteenused, majapidamisteenused.