SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega, (edaspidi „Prümi otsus“) võeti vastu eesmärgiga inkorporeerida Euroopa Liidu õigusraamistikku seitsme Euroopa riigi poolt 27. mail 2005 sõlmitud eelmise Prümi lepingu (eelkõige terrorismi-, piiriülese kuritegevuse ja ebaseadusliku rände vastases võitluses piiriülese koostöö tõhustamise kohta) sätete sisu. Samal päeval võttis nõukogu vastu ka 23. juuni 2008. aasta otsuse 2008/616/JSK, millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (edaspidi „Prümi otsust rakendav otsus“), milles on sätestatud otsuse 2008/615/JSK rakendamiseks vajalikud tehnilised sätted.

Prümi otsuse ja Prümi otsust rakendava otsuse eesmärk on parandada teabevahetust kuritegude ärahoidmise ja uurimise eest vastutavate asutuste vahel ning tihendada piiriülest politsei- ja õigusalast koostööd Euroopa Liidu liikmesriikide vahel. Prümi otsus sisaldab muu hulgas sätteid, millega liikmesriigid annavad üksteisele vastastikku õiguse juurdepääsuks automatiseeritud DNA-registritele, sõrmejälgede automatiseeritud identifitseerimise süsteemidele ning sõidukite registreerimisandmetele. Andmete võrdlemisel saadud teave võimaldab rakendada uusi uurimisalaseid lähenemisviise ning etendab seega liikmesriikide õiguskaitse- ja õigusasutuste abistamisel väga olulist osa.

30. novembril 2009 võttis nõukogu vastu nõukogu raamotsuse 2009/905/JSK laboritoiminguid tegevate kohtuekspertiisi teenuse pakkujate akrediteerimise kohta (edaspidi „kohtuekspertiisi käsitlev otsus“). Kõnealuse nõukogu raamotsusega on kehtestatud nõuded DNA ja sõrmejälgede andmete vahetusele eesmärgiga tagada, et akrediteeritud kohtuekspertiisi teenuse pakkujate poolt ühes liikmesriigis tehtud laboritoimingute tulemusi tunnustatakse kuritegude ennetamise, avastamise ja uurimise eest vastutavate ametiasutuste poolt sama usaldusväärsetena kui standardi EN ISO/IEC 17025 alusel akrediteeritud kohtuekspertiisi teenuse pakkujate poolt mis tahes teises liikmesriigis tehtud laboritoimingute tulemusi.

2015. aasta oktoobris esitas komisjon nõukogule soovituse nõukogu otsuse kohta, millega antakse luba läbirääkimiste pidamiseks, et sõlmida Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigiga lepingud, mis käsitlevad nõukogu otsuse 2008/615/JSK (piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega) ja nõukogu otsuse 2008/616/JSK (millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega, ja selle lisa), sealhulgas selle lisa teatavate sätete kohaldamist (edaspidi „läbirääkimisjuhised“).

10. juunil 2016 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigiga nõukogu otsuse 2008/615/JSK, nõukogu otsuse 2008/616/JSK ja selle lisa ning nõukogu raamotsuse 2009/905/JSK (mis käsitleb laboritoiminguid tegevate kohtuekspertiisi teenuse pakkujate akrediteerimist) teatavate sätete kohaldamise üle. Mõlema riigiga peetud läbirääkimised lõppesid edukalt lepingu parafeerimisega 24. mail 2018.

Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimisjuhistega seatud eesmärgid on saavutatud ja lepingu eelnõu on liidule vastuvõetav.

Selle ELi ja Liechtensteini vahelise rahvusvahelise lepingu eesmärk on parandada ja lihtsustada teabe ja jälitusteabe automatiseeritud vahetamist liikmesriikide ja asjaomase assotsieerunud riigi õiguskaitseasutuste vahel, et aidata kaasa rahvusvahelisele politseikoostööle. Piiriülese politseikoostöö edendamise ja soodustamise seisukohast on ilma igasuguse kahtluseta äärmiselt oluline, et kõigil liikmesriikidel oleks võimalik kasutada Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi riiklikke DNA-, sõrmejälje- ja sõidukite registreerimisandmete baase ning Šveitsi ja Liechtensteini asutustel liidu andmebaase. Kuna rahvusvaheline kuritegevus ulatub oma iseloomust tingituna ka üle ELi piiride, ei suuda liikmesriigid omapäi küllaldaselt parandada õiguskaitsealase teabe vahetamist, mille eesmärk on säilitada julgeolek Euroopa Liidus.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Liechtensteini Vürstiriik on ühinenud 26. oktoobri 2004. aasta assotsieerimislepinguga Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) kaudu. Seega on Liechtensteini Vürstiriik ühinenud nõukogu 18. detsembri 2006. aasta raamotsusega 2006/960/JSK Euroopa Liidu liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustamise kohta, nn Rootsi algatusega, mis kujutab endast Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist.

Rootsi algatus on teataval määral seotud Prümi otsusega, kuna sellega kehtestatakse eeskiri, mille alusel liikmesriikide ja assotsieerunud riikide õiguskaitseasutused saavad tõhusalt vahetada olemasolevat teavet ja jälitusteavet, et viia läbi uurimist kriminaalasjades või kriminaalluure operatsioone. Rootsi algatuse artikli 5 lõike 1 kohaselt võidakse teavet ja jälitusteavet taotleda süüteo avastamise, ennetamise või uurimise eesmärgil, kui faktiliste põhjuste alusel saab uskuda, et vajalik teave ja jälitusteave on teises liikmesriigis olemas. Prümi otsuse kohaselt toimuv automatiseeritud teabevahetus sobib selliste faktiliste põhjuste tuvastamiseks.

Lisaks peavad liikmesriigid vastavalt määruse (EL) nr 603/2013 artikli 20 lõikele 1 enne taotluse esitamist õiguskaitseasutuste juurdepääsuks Eurodac-süsteemile kontrollima andmeid siseriikliku õiguse alusel kättesaadavates sõrmejälgede andmebaasides ja võrdlema sõrmejälgi teiste liikmesriikide automaatsete sõrmejälgede andmebaasidega, mis põhinevad Prümi otsusel. Liikmesriigid, kes jätavad tegemata Prümi otsuse kohase kohustusliku kontrolli ja ei vasta seega eeltingimustele, ei saa esitada taotlust õiguskaitseasutuste juurdepääsuks Eurodac-süsteemile.

14. detsembril 2015 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi, et sõlmida ühelt poolt liidu ning teiselt poolt Taani, Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini vahel lepingud, mis puudutavad nimetatud riikide osalemist määruse (EL) nr 603/2013 VI peatükiga ette nähtud, õiguskaitse eesmärgil toimuva andmete võrdlemise ja edastamise menetluses.

26. juulil 2010 sõlmiti liidu ning Islandi ja Norra vaheline rahvusvaheline leping, mis käsitleb nõukogu otsuse 2008/615/JSK (piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega) ja nõukogu otsuse 2008/616/JSK (millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega) teatavate sätete kohaldamist.

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt teatavad kõnealused liikmesriigid oma soovist osaleda käesoleva nõukogu otsuse ettepaneku vastuvõtmisel ja kohaldamisel kolme kuu jooksul alates sellest, kui komisjon on selle vastu võtnud.

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.