EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON,
24. aprill 2007,
tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2005. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist
käsitleva otsuse lahutamatu osa, III jagu –komisjon
EUROOPA PARLAMENT,
— võttes arvesse Euroopa Liidu 2005. eelarveaasta üldeelarvet (1);
— võttes arvesse Euroopa ühenduste 2005. eelarveaasta lõplikku raamatupidamise aastaaruannet –I köide
(SEK(2006) 0916 –C6-0263/2006, SEK(2006) 0915 –C6-0262/2006) (2);
— võttes arvesse komisjoni aruannet eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele 2004. aasta eelarve
täitmise aruannet kinnitava otsuse järelmeetmete kohta (KOM(2006) 0642, KOM(2006) 0641) jakomisjoni töödokumenti „Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile 2004. aasta eelarve täitmist
kinnitava otsuse järelmeetmete kohta –lisa” (SEK(2006) 1376, SEK(2006) 1377);
— võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomi-
teele ning Regioonide Komiteele „Poliitilised saavutused 2005. aastal” (KOM(2006) 0124);
— võttes arvesse komisjoni teatist „Komisjoni 2005. aasta haldustegevuse koondaruanne” (KOM(2006)
0277);
— võttes arvesse komisjoni aastaaruannet eelarve täitmist kinnitavale asutusele 2005. aastal tehtud
siseauditite kohta (KOM(2006) 0279);
— võttes arvesse komisjoni kokkuvõtvat aruannet „Liikmesriikide vastused kontrollikoja 2004. aasta
aruandele” (KOM(2006) 0184);
— võttes arvesse komisjoni poolt 3. mail 2006. aastal vastu võetud rohelist raamatut Euroopa läbipaistvuse
algatuse kohta (KOM(2006) 0194);
— võttes arvesse kontrollikoja arvamust nr 2/2004 „ühtse auditi” mudeli kohta (ning ettepanekut ühenduse
sisekontrolliraamistiku kohta) (
3);
— võttes arvesse komisjoni teatist ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks vajaliku tegevuskava kohta
(KOM(2005) 0252);
— võttes arvesse komisjoni tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks (KOM(2006) 0009);
— võttes arvesse 19. juulil 2006 avaldatud esimest aruannet komisjoni tegevuskava ühtse sisekontrolli
raamistiku loomiseks ellurakendamise hetkeseisu kohta (SEK(2006) 1009);
— võttes arvesse 13. novembril 2006 avaldatud Lordide koja Euroopa Liidu komisjoni poolt aruannet
„Finantsjuhtimine ja pettus Euroopa Liidus: arusaamad, asjaolud ja ettepanekud”;
— võttes arvesse kontrollikoja aastaaruandeid 2005. eelarveaasta eelarve täitmise kohta (4) ja kontrollikoja
eriaruandeid koos auditeeritud asutuste vastustega;15.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 187/25
(1) ELT L 60, 8.3.2005.
(2) ELT C 264, 31.10.2006, lk 1.
(3) ELT C 107, 30.4.2004, lk 1.
(4) ELT C 263, 31.10.2006, lk 1.
— võttes arvesse vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 tehtud kontrollikoja avaldust, mis kinnitab
raamatupidamisaruannete usaldusväärsust ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust jakorrektsust (
5);
— võttes arvesse nõukogu 27. veebruari 2007 soovitust (5710/2007 –C6-0081/2007);
— võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 274, 275 ja 276 ning Euratomi asutamislepingu
artikleid 179a ja 180b;
— võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb
Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (6) eriti selle artikleid 145, 146 ja
147;
— võttes arvesse kontrollikoja arvamust nr 4/2006 nõukogu määruse eelnõu kohta, millega muudetakse
määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (7);
— võttes arvesse kodukorra artiklit 70 ja V lisa;
— võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja teiste asjaomaste komisjonide arvamusi (A6-0095/
2007),
A. arvestades, et EÜ asutamislepingu artikkel 274 näeb ette, et ühenduse eelarve täitmise eest vastutab
komisjon, kes teeb seda omal vastutusel koostöös liikmesriikidega ning võttes arvesse usaldusväärse
finantsjuhtimise põhimõtteid;
B. arvestades, et komisjoni jaoks mõjuvaim viis näidata, et ta suhtub läbipaistvuse ning finantsjuhtimise osas
võetud kohustustesse tõsiselt, on teha kõik endast olenev, et toetada meetmeid finantsjuhtimise kvaliteedi
parandamiseks, et saada kontrollikojalt positiivne kinnitav avaldus;
C. arvestades, et põhjalik järelevalve komisjoni ja liikmesriikide edusammude üle peaks toetama ja
hoogustama finantshalduse parandamist Euroopa Liidus;
D. arvestades, et ELi poliitikate rakendamist iseloomustab ühenduse eelarve „jagatud juhtimine” komisjoni ja
liikmesriikide vahel, mis tähendab, et 80 % ühenduse kulutustest haldavad liikmesriigid;
E. arvestades, et liikmesriikidepoolne kontrollikohustuste täitmine seoses finantsteabe koostamise ja sellekskättesaadavate auditite kokkuvõtete ja kinnituste nõudmisega, eelkõige Euroopa Parlamendi, Nõukogu ja
Euroopa Komisjoni vahel 17. mail 2006. aastal sõlmitud eelarvedistsipliini ja usaldusväärsetfinantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (
8) (institutsioonidevaheline kokkulepe)
punkti 44 rakendamisel, peaks aitama kaasa ühenduse eelarve haldamise parandamisele, tagades ELiühtse sisekontrolli raamistiku lõpuleviimise ja positiivse kinnitava avalduse saamise;
F. arvestades, et 12. aprilli 2005. aasta (9) ja 27. aprilli 2006. aasta (10) resolutsioonides 2003. ja
2004. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta tegi Euroopa Parlament ettepaneku, et iga
liikmesriik peaks esitama ex-ante avalikustava avalduse ja iga-aastase ex-post kinnitava avalduse ELi rahade
kasutamise kohta;L 187/26 ET Euroopa Liidu Teataja 15.7.2008
(5) ELT C 263, 31.10.2006, lk 10.
(6) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006,
lk 1).
(7) ELT C 273, 9.11.2006, lk 2.
(8) ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.
(9) ELT L 196, 27.7.2005, lk 1.
(10) ELT L 340, 6.12.2006, lk 5.
G. arvestades, et Euroopa Parlamendi peamine eesmärk on see, et vastavalt EÜ asutamislepingule tuleks nii
komisjoni lõplikku vastutust ühenduse eelarve haldamise eest kui ka liikmesriikide nende käsutusse
antud vahendite haldamise pädevust täiel määral rakendada;
H. arvestades, et majandus- ja rahandusministrite nõukogu 8. novembri 2005. aasta istungi lõppjäreldustes
ei kiidetud heaks Euroopa Parlamendi ettepanekut riikliku tasandi deklaratsioonide kohta (11);
I. arvestades, et 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 44 sätestatakse, etliikmesriikide auditiasutused annavad hinnangu sellele, kas fondide juhtimine ja kontrollisüsteemid on
kooskõlas ühenduse eeskirjadega ning et liikmesriigid kohustuvad seetõttu tegema igal aastal asjakohaselsiseriiklikul tasandil kokkuvõtte olemasolevatest audititest ja kinnitustest;
J. arvestades, et tõhusa sisekontrolli põhimõte kuulub finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtete hulka
alates finantsmääruse muutmisest määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, nagu pakkus välja komisjon
eespool mainitud tegevuskavas;
K. arvestades, et 2005. eelarveaastat käsitleva aruande punktis 2.10 rõhutas kontrollikoda, et ühtse
sisekontrolli raamistiku loomisel on „üheks tähtsamaks komisjoni poolt heaks kiidetud eesmärgiks
kontrollide proportsionaalsus ja kuluefektiivsus”, märkides, et selles kontekstis võib mängida olulist rollilihtsustamisprotsess (nt suurem kindlasummaliste ja ühekordsete maksete kasutamine, hanke ja toetustelihtsustatud eeskirjad) ning kontrollitõendite ja kinnitavate avalduste kasutamine eelarve täitmiseülesannete eest vastutavate kolmandate osapoolte poolt;
L. arvestades, et eespool mainitud majandus- ja rahandusministrite nõukogu 8. novembri 2005. aasta
järeldustes leiti, et ühtse sisekontrolli raamistiku loomine ning kontrolli suhtes kohaldatavate
õigusnormide selgus ja lihtsustamine on samuti olulise tähtsusega, ja paluti „komisjonil hinnata kulutusi
kontrollile kululiikide kaupa” (punkt 5);
M. arvestades, et Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni üldise tegevuse ja eriti heakskiidu andmise
menetluse eesmärk on: 1) kehtestada nii komisjoni kui terviku kui ka eraldi volinike ning samuti teiste ELi
finantsjuhtimises osalevate oluliste asjaosaliste täielik vastutus finantsjuhtimise eest ELis vastavaltasutamislepingule, 2) rakendada seda hõlbustavat iga-aastast menetlust, mis võimaldaks EuroopaParlamendil hoida otsesidet peamiste selle juhtimise eest vastutavate sidusrühmadega ning 3) parandadafinantsjuhtimist ELis kontrollikoja poolt läbi viidud auditeerimise tulemuste põhjal ja luua seeläbi otsustetegemiseks kindlam alus;
N. arvestades, et eelarvekomisjon peaks arvestama järgmise eelarvemenetluse juures 2005. aasta üldeelarve
täitmisele heakskiidu andmise tulemusi ja soovitusi;
O. arvestades, et Avaliku Teenistuse Kohtu 13. detsembri 2006. aasta otsuse (kohtuasi F-17/05 Carvalho)põhjal tühistati komisjoni 22. septembri 2004. aasta otsus invaliidsuse pikendamise kohta;
HORISONTAALSED KÜSIMUSED
Kinnitav avaldus
Raamatupidamisaruannete usaldusväärsus
1. märgib, et kui välja arvata mõned kontrollikoja märkused, siis on kontrollikoda arvamusel, et Euroopa
ühenduste lõplik aastaaruanne annab tõepärase pildi ühenduste finantsolukorrast 31. detsembri2005. aasta seisuga ning nende tehingute ja rahavoogude kohta lõppenud aastal (kinnitava avalduse1. peatüki punktid V–VIII); palub kontrollikojal ka järgmistes aastaaruannetes anda üksikasjalikke15.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 187/27
(11) Vt nõukogu dokumenti 14138/05.
selgitusi eriti mõjutatud poliitikavaldkondade ja liikmesriikide kohta;
2. tervitab eriti komisjoni jõupingutusi eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande vastuvõtmiseks
finantsmääruses finantsselgituste koostamiseks kehtestatud tähtajaks;
3. avaldab siiski muret kontrollikoja märkuste üle vigade kohta raamatupidamissüsteemis kirjendatud
summades (võlgnevuste ning pika- ja lühiajalise eelmaksete kogusumma suuremana näitamine) ningvigade kohta komisjoni mõnede peadirektoraatide raamatupidamissüsteemides;
4. palub komisjonil parandada kiiresti kontrollikoja poolt välja toodud puudused, et need ei mõjutaks
2006. aasta finantsselgituste usaldusväärsust;
5. tervitab asjaolu, et Euroopa Parlamendi korduvate palvete tulemusel sätestab finantsmääruse uus
artikkel 61, et komisjoni peaarvepidaja allkirjastab raamatupidamisaruande ning talle antakse õigus
kontrollida saadud teavet ja teha reservatsioone; rõhutab, et peaarvepidaja vajab kõnealuse ülesande
täitmiseks selgeid volitusi, eelkõige kontrollide teostamiseks; kutsub komisjoni üles teavitamaeelarvekontrollikomisjoni sellest, milliseid organisatsioonilisi muudatusi ta on teinud või kavatseb teha,et võimaldada peaarvepidajal täita oma kohustusi uue artikli 61 alusel;
6. märgib, et 2004. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsiooni tulemusena esitas
komisjon teabe tundmatute pangaarvete kohta; avaldab kahetsust, et esitatud teave ei ole veel nimetatudpangaarvete kaudu teostatud tehinguid läbipaistvaks muutnud; märgib, et nendele pangaarvetelekrediteeritud vahendid tuleks kanda eelarvesse muude tulude alla; seoses sellega palub komisjonilselgitada, miks supermarketi Economat väljaspool eelarvet hallatud pangaarved pole ikka veel eelarvekoosseisu viidud;
7. taunib asjaolu, et vastavalt kontrollikoja märkustele 2005. aastat käsitlevas aruandes (punkt 1.49) ei
järginud peaarvepidaja täiel määral raamatupidamiseeskirju nr 2 ja 12 seoses bilansi uue struktuuri jaesitusviisiga ning ühenduse pensionikohustuste käsitlemise muudetud korraga; märgib, et komisjonipeaarvepidaja vaatas 2006. aasta oktoobris läbi raamatupidamiseeskirjad nr 2 ja 12;
8. märgib murega, et kontrollikoda toob välja raamatupidamissüsteemis sisalduvaid eelmakseid
puudutavaid vigu ja kutsub komisjoni üles need puudused kiiresti parandama, et raamatupidamisar-vestus peegeldaks võimalikult tõeselt ühenduse finantsolukorda; tuletab komisjonile meelde temakohustust teavitada eelarvepädevaid institutsioone kaks korda aastas eelmaksete haldamisest;
Eelarve haldamine
9. on mures täitmata kulukohustuste järjekordse suurenemise pärast ning nõuab järgmisel kolmel aastal
assigneeringute kõrgemat kasutamise määra;
10. juhib tähelepanu sellele, et põhiosa aasta n + 2 reegli tulemusel rakendatud kulukohustustest vabastamisi
on tehtud seoses Euroopa Sotsiaalfondiga; kutsub liikmesriike üles tagama, et maksetaotlused esitataksekomisjonile kiiremini, sest Euroopa Sotsiaalfondi rahastatavate meetmete eesmärk on parandada tööalastkonkurentsivõimet ja edendada inimressursse ning need on olulised Lissaboni eesmärkide saavutami-seks; aeglane kasutusmäär on ülimalt murettekitav, arvestades eelkõige äsja loodud GlobaliseerumisegaKohanemise Euroopa Fondi ja selle eesmärki;
11. kutsub komisjoni ja kontrollikoda üles jälgima tähelepanelikult projektideks suhteliselt väikesi summasid
taotlevaid toetuse saajad või organisatsioone, mis oma suuruse tõttu ei ole võimelised palkama vajalikkeauditi või hindamise asjatundjaid, et saavutada õige tasakaal projektikulude ning auditeerimise jaaruandlusega seotud tööjõu ja kulude vahel;L 187/28 ET Euroopa Liidu Teataja 15.7.2008
Alustehingute seaduslikkus
12. arvestab kontrollikoja märkusi, mille kohaselt valdkondades, kus komisjon on kohaldanud kohaseid
järelevalve- ja kontrollisüsteeme, ei ole täheldatud olulisi rikkumisi alustehingute seaduslikkuse jakorrektsuse osas (kinnitava avalduse 1. peatüki punkt IX);
13. taunib siiski, et väga olulistes ühenduse kulutuste valdkondades (ühine põllumajanduspoliitika, mille
kulutusi ei kontrolli ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS), struktuurifondid, sisepoliitika,välistegevus, SAPARD) märgib kontrollikoda, et nende järelevalve- ja kontrollisüsteemide tõhususttuleb parandada, kuna eksisteerivad puudused, mis takistavad positiivse kinnitava avalduse esitamist neisvaldkondades (kinnitava avalduse 1. peatüki punktid IX–XI);
14. väljendab sügavat muret kontrollikoja poolt väljatoodud vigade suure arvu pärast, mis puudutab
tehinguid lõpliku abisaaja tasandil, ja lisab, et jagatud halduse korral on liikmesriikidel vastutus vigadeärahoidmise, tuvastamise ja parandamise eest lõpliku abisaaja tasandil, kuid samal ajal on komisjonvastutav selgete, toimivate ja tõhusate suuniste andmise eest liikmesriikidele selle kohta, kuidasnimetatud vigu ennetada, tuvastada ja parandada;
15. kutsub komisjoni veelgi parandama oma tõhusat järelevalvet liikmesriikidele delegeeritud kontrollide
üle; rõhutab, et komisjon peaks juhul, kui liikmesriikide kontrollisüsteemid on ikka veel ebapiisavad,kehtestama selged tähtajad ning kohaldama sanktsioone, kui nendest tähtaegadest ei peeta kinni;
16. on seisukohal, et keskne küsimus kinnitava avalduse puhul on, kas järelevalve- ja kontrollisüsteeme
kohaldatakse nõuetekohaselt nii ühenduse kui siseriiklikul tasandil ja kas need tagavad alustehinguteseaduslikkuse ja korrektsuse;
17. avaldab arvamust, et sellest vaatepunktist võimaldab kontrollikoja audit tuvastada väljatoodud puuduste
põhjused ja aitab puudusi korrigeerida ulatuslikumalt kui lihtsalt tehingutega seotud vigadeväljatoomine;
18. tervitab kontrollitud positiivse kinnitava avalduse lähenemisviisi, mida kontrollikoda hakkas sisse viima
aastal 2002, ja eelkõige selle viimast 2006. aasta veebruaris heaks kiidetud muudatust (
12), mida
rakendatakse esimest korda kontrollikoja 2006. aasta aruandes;
Riikide haldusdeklaratsioonid
19. tuletab meelde, et vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 274 peab iga liikmesriik rakendama täielikult
oma vastutust halduse valdkonnas ja võtma vajalikke meetmeid, et vähendada nii palju kui võimalikvigade ohtu alustehingute puhul;
20. tervitab institutsioonidevahelises kokkuleppes saavutatud kokkulepet, mille kohaselt liikmesriigid peavad
esitama iga-aastase kokkuvõtte olemasolevatest audititest ja kinnitustest, kui esimest sammu riikidehaldusdeklaratsioonide suunas;
21. juhib tähelepanu asjaolule, et asjakohasel poliitilisel tasandil tuleks kiiresti kasutusele võtta riikide
deklaratsioonid, mis hõlmaksid kõiki ühiselt hallatavaid ühenduse vahendeid, nagu soovitas EuroopaParlament oma resolutsioonides 2003. ja 2004. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmisekohta;
22. rõhutab ühtse sisekontrolli raamistiku loomise tegevuskava tähtsust ja toetab täielikult ettepanekut, mille
komisjon esitas nimetatud kava meetmes 5, mille kohaselt „liikmesriigid peaksid määrama iga
poliitikavaldkonna kohta siseriikliku koordineeriva asutuse”, et anda ülevaade kinnitusest, mida igaliikmesriik pakub ühenduse meetmete kohta;15.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 187/29
(12) Kontrollikoja 2005. aasta aruande punkt 1.59.
23. juhib tähelepanu, et ELi liikmed on riigid ja mitte piirkonnad, ja seega ei ole vastuvõetav, et liikmesriik
keeldub riigi deklaratsiooni esitamisest oma territoriaalse korralduse tõttu, ning on seisukohal, et igaliikmesriik peab suutma võtta vastutust saadud ELi rahaliste vahendite haldamise eest kas siis ühtse riigihaldusdeklaratsiooni või mitme siseriikliku deklaratsiooni kaudu;
24. on seisukohal, et riikide haldusdeklaratsioonid, mis võivad koosneda mitte ühest, vaid mitmest erinevast
siseriiklikust deklaratsioonist, et arvesse võtta mõnede liikmesriikide föderaalset ja detsentraliseeritudpoliitilist süsteemi, nagu on rõhutatud Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2006. aasta riikidehaldusdeklaratsioone käsitlevas resolutsioonis (
13), tugevdaksid kindlasti vastavate riiklike järelevalve-
ja kontrollisüsteemide kvaliteeti ning lihtsustaksid, ilma et see piiraks kontrollikoja sõltumatust,kontrollikoja poolse positiivse kinnitava arvamuse saamist, kuna see on ELi ühtse sisekontrolliraamistiku loomise oluline element ning on seetõttu oluline tegur positiivse kinnitava arvamusesaamisel;
25. tervitab igati Madalmaade algatust, kelle valitsus kiitis heaks ühenduse vahendite haldamise riigi
haldusdeklaratsiooni vastuvõtmise, mis tugineb eri kululiike hõlmavatele deklaratsioonidele ja milleallkirjastab Madalmaade valitsuse nimel rahandusminister;
26. tervitab ühtlasi Ühendkuningriigi ja Rootsi otsust võtta meetmeid selliste ühenduse vahendite haldamist
käsitlevate riigi deklaratsioonide kasutuselevõtmiseks, arvestades, et Ühendkuningriigi puhul allkirjastabdeklaratsiooni selle valdkonna kõrge ametnik; rõhutab lisaks, et Taani riiklik auditeerimisasutus esitabjäreldusotsuse ühendusega ühiselt hallatavate rahaliste vahendite kohta;
27. märgib murega, et vaatamata nendele positiivsetele algatustele on enamik liikmesriike endiselt riikide
deklaratsioonide sisseviimise vastu;
28. kutsub siiski komisjoni üles esitama enne 2007. aasta lõppu nõukogule ettepaneku riikide
haldusdeklaratsioonide kohta, mis hõlmaks kõiki ühiselt hallatavaid ühenduse vahendeid ja mispõhineks erinevate siseriiklike kulude haldamise eest vastutavate struktuuriüksuste deklaratsioonidel; onarvamusel, et ühine lähenemisviis riiklike deklaratsioonide samade põhimõtete kohaseks rakendamiseksja loomiseks ning võimaluse korral riiklike auditeerimisasutuste osalemise tagamine on vajalik selleks, etriigi deklaratsioon oleks komisjonile ja kontrollikojale väärtuslik;
29. palub nõukogul arutada kõnealust küsimust viivitamata uuesti;
30. kutsub riikide parlamente (eelkõige siseriiklikke finantskontrolli eest vastutavaid komisjone ja Euroopa
Liidu parlamentide Euroopa ühenduste küsimustega tegelevate komisjonide konverentsi (COSAC)komisjone) üles arutama riikide deklaratsioonide kasutuselevõttu ning teavitama Euroopa Parlamentiselle arutelu tulemustest;
Institutsioonidevahelise kokkuleppe punkt 44
31. rõhutab, et eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise
kokkuleppe punkt 44 kehtestab liikmesriikide auditiasutustele kohustuse anda hinnang sellele, kasfondide juhtimine ja kontrollisüsteemid on kooskõlas ühenduse eeskirjadega, ning et liikmesriigidkohustuvad seetõttu tegema igal aastal asjakohasel siseriiklikul tasandil kokkuvõtte olemasolevatestaudititest ja kinnitustest;
32. on seisukohal, et eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise
kokkuleppe punktis 44 osutatud auditiasutused peavad võtma enda kanda selle uue vastutuse ühendusevahendite kohapealse kasutamise eest ning see riikliku tasandi kontroll peab olema aluseks riigiametiasutuste koostatavatele riigi haldusdeklaratsioonidele;L 187/30 ET Euroopa Liidu Teataja 15.7.2008
(13) ELT C 288 E, 25.11.2006, lk 83.
33. rõhutab, et see on ainus võimalus anda riikide haldusdeklaratsioonidele tõeline tähendus, mis Euroopa
Parlamendi arvates peaks olema riiklike järelevalve- ja kontrollisüsteemide nõuetekohase toimimisetõeline tagatis;
34. kutsub komisjoni üles taotlema liikmesriikidelt eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist
käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 44 osutatud teavet, et koostada selle põhjaldokument, milles analüüsitakse iga liikmesriigi puhul ühenduse vahendite kasutamise siseriiklike haldus-ja kontrollisüsteemide puudusi ja tugevaid külgi ning teostatud auditite tulemusi, ning esitada see
dokument Euroopa Parlamendile ja nõukogule;
35. arvab, et oleks väga kasulik, kui majandus- ja rahandusministrite nõukogu kasutaks komisjoni koostatud
lõppdokumenti võrdleva analüüsi tegemiseks ja mõttevahetuseks liikmesriikides ühenduse eelarvestsaadud vahendite kontrollimiseks kasutatavate süsteemide sobivuse üle;
Maksete peatamine ja finantskorrektsioonid
36. tuletab meelde komisjoni 15. juuni 2005. aasta teatist ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks vajaliku
tegevuskava kohta (KOM(2005) 0252), mille punktis B märgitakse: „Kui liikmesriik ei tegele piisavalt
vigade tekkimise ohu vähendamisega, siis kaitseb komisjon Euroopa Ühenduse eelarvet, rakendadeskarmilt olemasolevaid sätteid väljamaksete peatamiseks ja kohaldades finantskorrektsioone”;
Maksete peatamine
37. kinnitab komisjonile oma täielikku toetust väljamaksete peatamist käsitlevate õigusaktide karmil
kohaldamisel ja tervitab juba võetud meetmeid, et mitte kanda üle vahendeid, kui komisjonil ei oleabsoluutset tagatist asjaomast abi saava liikmesriigi haldus- ja kontrollisüsteemide usaldusväärsusekohta;
38. on seisukohal, et antud liikmesriigi kuluprogramme puudutavate korduvate reservide korral aitab
väljamaksete peatamine survevahendina suurendada liikmesriigi huvi saadud ühenduse vahenditekorrektse kasutamise vastu;
39. kutsub komisjoni üles lihtsustama reegleid ja rakendama vajaduse korral olemasolevaid väljamaksete
peatamist puudutavaid õigusakte ning teavitama nõukogu, Euroopa Parlamenti ja kontrollikoda aegsastiväljamaksete peatamistest ja nende põhjustest;
40. rõhutab, et maksed tuleks täielikult või osaliselt peatada, kuni liikmesriigid ei ole täitnud põhinõudeid,
nagu ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi puhul Kreekas, ning kui Kreeka ametivõimud ei kõrvaldaolemasolevaid probleeme kehtestatud tähtajaks, mis määrati ühiselt vastu võetud tegevuskavas, midakomisjon on Kreeka ametivõimudelt palunud täielikult toimiva ühtse haldus- ja kontrollisüsteemisaavutamiseks;
41. on seisukohal, et ELi mainele on kahjulik, kui üksikud liikmesriigid võivad kohaldada erinevaid
kontrollistandardeid;
Finantskorrektsioonid mitmeaastastes maksetes
42. on seisukohal, et jagatud või detsentraliseeritud haldamise puhul peaks komisjon rakendama täiel määral
finantsmääruse artikli 53 lõiget 5, mille kohaselt peab komisjon võtma lõpliku vastutuse eelarve täitmiseeest vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 274, kohaldades „raamatupidamise kontrollimise ja
heakskiitmise menetlusi või finantskorrektsioone”;
43. rõhutab, et arvestades ühenduse programmide kulutuste mitmeaastast iseloomu võib komisjon alles
mitmeaastase tsükli lõpus kohaldada „raamatupidamise kontrollimise ja heakskiitmise menetlusi või
finantskorrektsioone”, mille eesmärk on leitud vigade tagantjärele parandamine, kui programmi täitmisekohta on esitatud kõikehõlmav ja tehinguid selgesti kajastav dokumentatsioon; rõhutab lisaks vajadustteha finantskorrektsioone niipea, kui liikmesriigid on tuvastanud parandamata vead, ootamata äramitmeaastase tsükli lõppu;15.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 187/31
44. tõdeb murega, et kontrollikoda on väljendanud tõsist kriitikat komisjoni kohaldatud finantskorrekt-
sioonide kohta, mis ei võimalda tagada „vigade ärahoidmist, õigeaegset tuvastamist ja parandamist”, ei
arvesta piisavalt algtehingutes, st lõpliku abisaaja tasandil välja toodud puudusi ega „ei innustanud
liikmesriike eeskirjade eiramisi ennetama ega oma juhtimis- ja kontrollisüsteeme täiustama”(kontrollikoja aastaaruande punktid 1.64 ja 6.35);
45. märgib, et raamatupidamisaruannete nõuetele vastavust käsitlevate lõplike otsuste ja parandusmeetmete
eesmärk (
14) on tagada, et ühenduse vahenditest ei rahastataks kulusid, mis ei ole tehtud ühenduse
eeskirjadest kinni pidades ning et kõnealused otsused, mis kuuluvad komisjoni pädevusse, peaksid olemakontrolli- ja järelevalvesüsteemide oluline vahend;
46. märgib, et selliste lõplike parandusmeetmete, mida ei kohaldata otse tehingutele lõpliku abisaaja tasandil,
tulemusena, millele juhib tähelepanu kontrollikoda, nihkub ebaseaduslikest/ebakorrektsetest tehingutest
tulenevate kulude kandmine kõigile liikmesriigi maksumaksjatele, ja mitte vea teinud lõplikule abisaajale
(kontrollikoja aastaaruande punkt 1.65); märgib, et kõnealustel parandusmeetmetel on abisaajatele jajuhtidele järelikult vaid piiratud ennetav ja hoiatav mõju;
47. rõhutab seega, et on väga oluline, et liikmesriikidel oleksid asjakohased süsteemid, et parandada lõpliku
abisaaja tasandil vigade ennetamist ja tuvastamist, mis hoiab ära komisjoni poolsete lõplikeparandusmeetmete kohaldamise;
48. märgib, et assigneeringute toimiva ja tõhusa kasutamise põhimõtte tulemus peab olema tõhus
sissenõudmine; on seisukohal, et sissenõudmise parandamine aitab tagada ELi sanktsioonide tõhusustning veelgi suurendada Euroopa institutsioonide usaldusväärsust;
49. märgib, et tõhus sissenõudmine võib toimuda üksnes liikmesriikide täitevasutuste kaudu; nõuab
seetõttu, et liikmesriikidelt kulusid tagasi nõudes arvestatakse ka kõnealuste täitevasutustega;
50. on veendunud, et sissenõudmise määra võib parandada, avalikustades nende võlgnike isikud, kes kohtu
otsuse kohaselt on kohustatud maksma ja ei saa enam apellatsioonikaebust esitada, kuid ei soovi maksta;
51. järeldab, et arvestades kontrollikoja tõsist kriitikat, peab komisjon omalt poolt võtma kõik kohased
meetmed esiplaanil olevate vigade ja rikkumiste vältimiseks ning avaldab kahetsust, et komisjon paniilmselt rohkem rõhku lõpliku finantskorrektsiooni mehhanismidele, millel, nagu märgib kontrollikoda,on tõsised nõrgad küljed ning mida „ei saa pidada mehhanismideks, mis tagaksid vigade ennetamise,
õigeaegse määratlemise ja parandamise” (Euroopa Kontrollikoja aastaaruande punkt 1.64);
52. avaldab kahetsust seoses komisjoni kriitikaga kontrollikoja suhtes seoses komisjoni poolt 2005. aastal
võetud finantskorrektsioonimeetmetega, mis ilmnes eelkõige 23. oktoobril 2006. aastal kontrollikojaaastaaruande Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile esitlemisel, kuna kodanike usaldusEuroopa institutsioonide haldussuutlikkuse vastu põhineb muuhulgas kontrollikoja kui organisatsioo-nivälise auditeerimisasutuse tagatud sõltumatusel;
53. kutsub komisjoni üles esitama nii Euroopa Parlamendile kui kontrollikojale mõiste „finantskorrektsioo-
nimehhanismid” alla rühmitatud erinevate mõistete üksikasjalikud määratlused ja 2005. aastal tegelikult
teostatud korrektsioonide summad;L 187/32 ET Euroopa Liidu Teataja 15.7.2008
(14) EAGGFi tagatisrahastu raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine, struktuurifondide rakenduskavade
lõpetamine ja välistegevuse detsentraliseeritud juhtimisega seotud auditite lõpetamine.
54. palub komisjonil edaspidi esitada üksikasjalik aastaaruanne, milles on näidatud tegelikult teostatud
finantskorrektsioonide summa;
Komisjoni sisekontrollisüsteem
Ühtse sisekontrolli raamistiku loomise tegevuskava
55. tervitab 17. jaanuaril 2006 vastu võetud komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile ja
kontrollikojale pealkirjaga „Komisjoni tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks”
(KOM(2006) 0009 ja SEK(2006) 0049), mis määratleb 16 konkreetset meedet ELi vahendite tõhusamasisekontrolli raamistiku loomiseks;
56. tervitab 19. juulil 2006 esitatud komisjoni esimest poolaasta tulemustabelit (SEK(2006) 1001)
tegevuskava meetmete rakendamisel saavutatud edu kohta, kooskõlas Euroopa Parlamendi pooltresolutsioonis 2004. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta väljendatudnõudmisega; ootab, et teise poolaasta tulemustabel jõuab Euroopa Parlamenti enne 1. jaanuari 2008;
57. kahetseb siiski asjaolu, et nimetatud aruande kohaselt ei ole osasid meetmeid isegi veel alustatud ja
seetõttu on ettenähtud ajakavast juba teatud määral maha jäädud, eelkõige meetmete 7, 9 ja 10 osas (
15);
Kuluefektiivsus –Tegevuskulude ja kontrollisüsteemi maksumuse vahelise tasakaalu analüüs –Vigade indeks ehk
aktsepteeritav vigade oht
58. rõhutab, et 2005. aastat käsitlevas aruandes arvas kontrollikoda ühtse sisekontrolli raamistiku loomise
kohta, et „üheks tähtsamaks komisjoni poolt heaks kiidetud eesmärgiks on kontrollide proportsio-
naalsus ja kuluefektiivsus” (punktid 2.9 ja 2.10);
59. tuletab ka meelde, et eespool mainitud 8. novembri 2005. aasta majandus- ja rahandusministrite
nõukogu pidas esmatähtsaks ühtse sisekontrollisüsteemi rakendamist ja märkis, et kooskõlaskontrollikoja arvamusega nr 2/2004 usub nõukogu, et ta peaks saavutama üksmeele EuroopaParlamendiga raamatupidamiskirjete alustehingutes olevate aktsepteeritavate ohtude osas, võttes arvessekontrollide kulusid ja tulusid eri poliitikavaldkondade raames ja vastavate kulutuste summat; eeldab, etnõukogu tegutseb viivitamata oma otsuse kohaselt;
60. tuletab meelde eespool viidatud tegevuskava meedet 4, mis kooskõlas Euroopa Parlamendi soovitustega
sisaldab ettepanekut „institutsioonidevahelise dialoogi algatamiseks ohtude teemal, mida raamatupida-
miskirjete aluseks olevates tehingutes tuleb aktsepteerida”;
61. tuletab meelde ka meedet 10, mille eesmärk on „kontrollikulude analüüsimine”, et „saavutada sobiv
tasakaal kontrolli kulude ja tulude vahel”, ja mis märgib, et tulemused esitatakse 2007. aasta alguses;märgib samas, et selle meetme rakendamine on alles alanud;
62. rõhutab sellega seoses kontrollikoja arvamuse nr 2/2004 olulisust seoses ühtse auditi mudeliga, eelkõige
vajadusega tagada kontrollide alase õigusloomega tegeleva, kontrolle rahastava ja kontrollidest kasusaava ametiasutuse tasandi ühtimine (punkt 24) seoses proportsionaalsusega kontrollide kulude jakontrollidest tuleneva kasu vahel (punkt 25) ning seoses kontrollide läbipaistvusega (punkt 26);
63. avaldab koos kontrollikojaga kahetsust, et vastavalt kontrollikoja arvamusele nr 4/2006 ei ole määratud
aktsepteeritava riskitaseme ning kontrollikulude ja kontrollidest saadava kasu tasakaalu vahelist suhet, jaet kuigi „aktsepteeritava riskitaseme” puhul on tegemist ühtse sisekontrolli raamistiku aluspõhimõttega,
puudub viide selle kohta, kuidas seda saavutada;15.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 187/33
(15) meede 7: Parimate tavade edendamine auditite tasuvuse suurendamiseks projekti tasandil; meede 9: Ühekordse
audiitorkontrolli põhimõtte edendamine; meede 10: Kontrollikulude eelprognoosimine ja analüüsimine.
64. leiab seega, et proportsionaalsuse ja kontrollisüsteemi kuluefektiivsuse põhimõtet järgides peab
komisjon hindama ühelt poolt iga kindlaksmääratud poliitika jaoks kasutada olevate vahendite ja teiseltpoolt kululiikide kaupa välja toodud kontrollisüsteemidele eraldatud vahendite ja seeläbi avastatudvigade tõttu kaotatud vahendite suhet;
65. kutsub komisjoni üles avaldama täielikult meetodid, mida ta kasutab vigade määra kindlaks tegemiseks,
ning julgustab komisjoni jätkama institutsioonidevahelist dialoogi auditi meetodite kohta;
66. on seisukohal, et komisjoni jaoks on oluline omada usaldusväärset tegevuskava positiivse kinnitava
avalduse saamiseks,
67. palub komisjonil läbi viia see võrdlev analüüs, mis on ainus alus „aktsepteeritava riskitaseme”
määramiseks, ning edastada see majandus- ja rahandusministrite nõukogu taotluse kohaselt EuroopaParlamendile, nõukogule ja kontrollikojale;
68. usub, et tulude/kulude vahekord kontrollitegevuses kasutatud vahendite ja kontrolli tulemuste vahel
peab olema peamine asjaolu, mida kontrollikoda peab kinnitava avalduse koostamisel arvestama;
Poliitiline vastutus ja komisjoni haldusvastutus
69. rõhutab, et komisjoni talituste iga-aastaste tegevusaruannete erinev teave on heakskiidu andmise
menetlusele takistavaks asjaoluks; tunneb muret kontrollikoja väidete pärast, et mõned aastategevusaruanded ei anna endiselt kinnitavale avaldusele piisavat tõendusmaterjali (2005. aasta aruandepunktid 2.15, 2.18 ja 2.19);
70. palub komisjonil jälgida, et aasta tegevusaruanded ja deklaratsioonid käsitleksid põhjalikumalt –
võimalusel liikmesriikide tasandil –olemasolevate süsteemide hindamist, väljatoodud puudusi ja nende
rahalist mõju;
71. palub veelkord komisjoni tagada, et komisjoni peasekretär koostaks kokkuvõtva aruande ettevalmista-
misel kinnitava avalduse, mis sisaldab viiteid kõikide peadirektorite avaldustele, et tuua selgesõnaliseltvälja nende abi komisjoni liikmetele selle aruande vastuvõtmisel;
Komisjoni liikmete osalemine
72. peab esmatähtsaks komisjoni siseaudiitori kinnitust tema aastaaruandes siseauditite kohta, mille kohaselt
„volinike täielik kaasamine poliitiliste riskide hindamisse tähendaks riskide paremat üldjuhtimist ja seegaparandaks planeerimist, vahendite eraldamist ja poliitika elluviimist” (
16);
73. võtab teadmiseks kriitika, mille kohaselt volinikke ei ole täielikult kaasatud; palub komisjoni määratleda
meetmed, mis on vajalikud siseaudiitori poolt nõutud volinike täieliku kaasamise tagamiseks ning samalajal peadirektorite ja volinike vahelise suhte selgitamiseks, ja palub edastada Euroopa Parlamendile koguvastav teave;
74. avaldab kahetsust volinike esitluste kvaliteedierinevuste pärast Euroopa Parlamendi eelarvekontrolliko-
misjonis ning avaldab lootust, et see ei peegelda olulisust, mida üksikud volinikud omistavadusaldusväärsele finantsjuhtimisele nende pädevusvaldkonnas; rõhutab, et teatud eranditega peavadvolinikud olema paremini ette valmistatud 2006. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmisemenetluse kuulamisteks;L 187/34 ET Euroopa Liidu Teataja 15.7.2008
(16) Aastaaruanne eelarve täitmist kinnitavale asutusele 2005. aastal tehtud siseauditite kohta (finantsmääruse artikli 86
lõige 4), KOM(2006) 0279, punkt 2.1, lk 4.
Kutse-eetika
75. tervitab igati eespool viidatud komisjoni Euroopa läbipaistvuse algatust, mille raames lubab komisjon
algatada „arutelu teiste Euroopa institutsioonidega Euroopa institutsioonide poliitiliselt vastutavatel
ametikohtadel töötavate isikute kutse-eetika eeskirjade ja normide teemal”; nõuab viivitamata arutelualgatamist, et vajalikke meetmeid oleks võimalik kohaldada alates Euroopa Parlamendi uue koosseisu tööalustamisest 2009. aasta juunis ja komisjoni uue koosseisu töö alustamisest 2009. aasta novembris;
76. toetab mõtet sellisest arutelust ja palub komisjonil täita praegune tühimik ning lisada volinike
käitumisjuhendisse vajalikud eetikanormid ja peamised juhtmõtted, mida volinikud peavad oma talitusetöö korraldamisel, eelkõige kaastöötajate nimetamisel järgima, eriti oma kabineti raames;
77. kutsub komisjoni üles pöörama läbipaistvuse algatuse raames vajalikku tähelepanu ja pakkuma
lahendusi asjaolule, et oluline arv endiseid ja praeguseid strateegilistel kõrgetel ametikohtadel olevaidtöötajaid on komisjonist lahkunud, mõnel juhul palgata puhkusele, et ühineda lobitöötajate jaadvokaadibüroodega, kes esindavad näiteks kas konkurentsi peadirektoraadi uurimise all olevaid võineile määratud trahvide kohta kaebuse esitanud kliente;
Läbipaistvus
78. tervitab komisjoni läbipaistvuse algatust ning loodab, et see juhib praktilise tegevuseni ja õigusloomega
seotud algatusteni, mis omakorda väljendub ELi vahendite kasutamise ja haldamise läbipaistvuses;loodab, et liikmesriigid toetavad ja täiendavad seda olulist algatust, tagades omakorda täielikuläbipaistvuse ELi vahendite kasutamisel;
79. loodab, et Euroopa Parlamendi administratsioon koostöös eelarvekontrollikomisjoniga kaasatakse
edasistesse aruteludesse konkreetsete õigusloomega seotud algatuste väljatöötamiseks;
80. nõuab tungivalt, et komisjon teeks kõik temast oleneva, et julgustada liikmesriike tegema avalikkusele
kättesaadavaks teavet kõigi ühiselt hallatavate ELi vahenditega seotud projektide ja abisaajate kohta;
81. loodab, et luuakse lihtne ja läbipaistev süsteem asjaomasele teabele keskse ja kergesti ligipääsetava
veebisaidi kaudu juurdepääsuks;
82. tervitab komisjoni algatust tagada ühenduse põllumajanduse toetuskavade alusel toetuste maksmise
avalikustamine;
83. loodab, et komisjon annab liikmesriikidele esimesel võimalusel korralduse ühtlustada põllumajandus-
toetusi puudutav Internetis asuv teave, et seda oleks võimalik liikmesriikide vahel piiriüleselt võrrelda;
84. tervitab asjaolu, et komisjon on tunnustanud vajadust võimaldada juurdepääs komisjoni töös
kasutatavaid mitmesuguseid ekspertrühmi puudutavale teabele;
85. nõuab tungivalt, et komisjon täiustaks suurema läbipaistvuse saavutamise menetlust, võimaldades lihtsat
juurdepääsu teabele selle kohta, kes neisse rühmadesse kuuluvad ja millised on nende ülesanded;
86. kutsub komisjoni üles avaldama nendesse rühmadesse kuuluvate isikute nimed ja nende erinõunike
nimed, kelle on ametisse võtnud konkreetsed volinikud ja/või peadirektoraadid ja/või kabinetid;15.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 187/35
SEKTORIPÕHISED KÜSIMUSED
Tulud
87. tervitab asjaolu, et kontrollikoja auditi käigus ei ilmnenud käibemaksupõhistele ja rahvamajanduse
kogutulu põhistele omavahenditele vastavate maksete osas olulisi eeskirjade eiramisi;
Käibemaks
88. avaldab kahetsust, et kontrollikoda tuvastas täitmata reservatsioonide arvu suurenemise liikmesriikide
käibemaksudeklaratsioonide osas 2005. aastal ning tõhusate vahendite puudumise, mis võimaldaksidtagada, et liikmesriigid esitaksid asjakohast teavet selleks, et komisjon saaks teha otsuse reservatsioonidesäilitamise osas (aastaaruande punktid 4.13–4.15);
89. palub komisjonil seda küsimust liikmesriikidega arutada omavahendite nõuandekomitee regulaarsete
koosolekute raames ja teavitada pädevat parlamendikomisjoni võetud või võetavatest meetmetest, millelõplik eesmärk on nende reservatsioonide tühistamine;
Rahvamajanduse kogutulu
90. avaldab kahetsust, et kontrollikoda märkis 2005. aastat käsitlevas aruandes, et komisjoni kontroll
rahvamajanduse arvepidamise andmete üle jääb ebapiisavaks ning et komisjoni järelevalve- jakontrollisüsteemide osana teostatavad kontrollid piirdusid dokumentaalsete kontrollidega (punkt 4.16);
91. märgib lisaks, et kontrollikoja hinnangul kohaldatakse alates 2005. aastast uusi eeskirju kaudselt
mõõdetavate finantsvahendusteenuste jaotamise kohta, mis võeti vastu 2002. aastal ja mis toovadEurostati hinnangul kaasa rahvamajanduse kogutulu märgatava kasvu; avaldab kahetsust, et komisjon eiole nõukogule esitanud veel ühtegi ettepanekut nende omavahendite arvutamisega seotud muudatustekohaldamiseks (punktid 4.20 ja 4.21);
92. taunib asjaolu, et komisjon ilmselt kasutab kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste puhul
teistsugust lähenemisviisi kui ebaseadusliku majandustegevuse tulemuste rahvamajanduse kogutulu
hulka arvestamisel (punkt 4.19), mis lisatakse omavahendite arvestusse sellest olenemata, et liikmesriigid
meetodit veel ühtselt ei kohalda, ja mille puhul komisjon on seetõttu täheldanud reservatsioone, misvõimaldavad arvude parandamist tagantjärele;
93. eeldab, et jaotatud kaudselt mõõdetavad finantsvahendusteenused lisatakse automaatselt omavahendite
otsusesse rahvamajanduse kogutulu andmete esitamiseks omavahendite jaoks, kuna oma ettepanekusvõtta vastu nõukogu otsus Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (KOM(2006) 0099) eikehtestanud komisjon selles osas ühtegi piiravat reservatsiooni;
94. nõuab komisjonilt viivitamatult kontrollikoja poolt nimetatud puuduste kõrvaldamist;
Ühine põllumajanduspoliitika
95. tervitab igati asjaolu, et kontrollikoda tunnistab, et õigesti kohaldatuna on ühtne haldus- ja
kontrollisüsteem (IACS) tõhus süsteem vigade ja eeskirjade vastaselt tehtud kulude ohu vähendamiseks;
96. väljendab siiski muret kontrollikoja korduva kriitika pärast ühise põllumajanduspoliitika aruannete
(tõendavate asutuste aruannete ja vastavusotsuste) kontrollimisel praegu kohaldatavate menetlustesuhtes, mis ei ole kontrollikoja hinnangul loodud andma kinnitust lõplikele abisaajatele (põllumajandus-tootjate ja ettevõtjate) tehtavate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta;
97. tunnistab veelkord liikmesriikide ja komisjoni koostöö suurt tähtsust kinnituse andmisel abisaajate
tehtavate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ja soovitab komisjonil tungivalt tõhustadamaksete järelkontrolle ning võtta meetmeid õigusvastaste maksete tagasinõudmiseks;L 187/36 ET Euroopa Liidu Teataja 15.7.2008
98. avaldab kahetsust, et kontrollikoda tuvastab jätkuvalt probleeme, mis esinevad Kreekas ühtse haldus- ja
kontrollisüsteemi (IACS) kohaldamisel, toetab täielikult konkreetsete eesmärkide ja tähtajagategevuskava, mida komisjon nõudis Kreeka ametiasutustelt vigade kõrvaldamiseks, ning toetabkomisjoni samuti tema kavatsuses (nagu ta teatas pädevale parlamendikomisjonile) kohaldada rangeltolemasolevaid õigusakte maksete peatamise valdkonnas, kui Kreeka valitsus ei lahenda praeguseidprobleeme kehtestatud tähtajaks;
99. võtab teadmiseks probleemid, mis avastati ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) kohaldamisel uutes
liikmesriikides, mida kontrollikoda auditeeris ja kus süsteemid ei ole veel usaldusväärsed, ning nõuab, etkomisjon ja nimetatud liikmesriigid teeksid kõik nendest sõltuva avastatud puuduste kõrvaldamiseks;
100. võtab samuti teadmiseks tõsised puudused, mis kontrollikoda tuvastas maaelu arenduse, eksporditoe-
tuste ja eelkõige Hispaania, Kreeka ja Itaalia oliivõli sektori kontrollide käigus, ning soovib komisjoniltenne 2007. aasta lõppu kontrolli tugevdamist nimetatud sektorites ning Euroopa Parlamendi teavitamistenne 2006. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust kõnealuste kontrollidetulemustest; märgib, et hiljutise oliiviõli sektori reformi rakendamist mõjutavad valikud koostootjaliikmesriikidele kättesaadava põllumajandusliku teabesüsteemi täieliku arengu ja toimimisegavähendavad mis tahes vigade ohtu seoses ühise turukorralduse raames makstud toetustega;
101. kiidab heaks komisjoni poolt vastu võetud finantskorrektsioonid oliivõli tootmise toetuste osas, et
vähendada ühenduse eelarvele tehtavat kahju, ning toetab komisjoni poolt nõukogule esitatudettepanekut selle süsteemi lihtsustamiseks;
Struktuurimeetmed, tööhõive ja sotsiaalküsimused
102. avaldab erilist rahulolu selle üle, et Euroopa läbipaistvuse algatuse raames ja vastavalt uutele
struktuurifondide eeskirjadele aastateks 2007–2013 on liikmesriigid kohustatud esitama teavetühenduse finantsabi saajate kohta ning et komisjon kohustub selle teabe avalikustama; kutsubkomisjoni üles avaldama kogu selle teabe ning teabe kõigist muudest ühenduse poliitikavaldkondadest
abisaajate kohta selliselt, et see oleks kergesti kättesaadav ka laiemale üldsusele ning et erinevatest
liikmesriikidest pärit teavet saaks võrrelda;
103. märgib ja tervitab asjaolu, et eespool nimetatud struktuurifondide (2007–2013) uute eeskirjade kohaselt
ei hüvita komisjon kulusid, ilma et oleks eelnevalt saanud kirjaliku avalduse sõltumatult asutuselt, mistõendab, et riiklikud haldus- ja kontrollisüsteemid on ühenduse eeskirjadega vastavuses (
17);
104. avaldab kahetsust, et kontrollikoda tuvastas jälle puudusi liikmesriikide kontrollisüsteemides ja palju
vigu, mis kahjustavad liikmesriikide poolt esitatud lõplike kuludeklaratsioonide usaldusväärsust(aastaaruande punktid 6.26 ja 6.29); avaldab samuti kahetsust, et kontrollikoja hinnangul ei teostakomisjon tõhusat järelevalvet liikmesriikidele delegeeritud kontrolli üle ning nõuab komisjoniltviivitamata sellega tegelemist;
105. tuletab meelde, et usaldusväärse finantsjuhtimise ja kinnitava avalduse puhul ei ole oluline niivõrd vigade
avastamine, vaid asjakohaste järelevalvesüsteemide olemasolu, mis võimaldaksid komisjonil kontrollidapiisavalt ohte ühenduse eelarvele ja teha vajalikke finantskorrektsioone;
106. avaldab kahetsust, et mõnes üksikus liikmesriigis püsivad teadaolevad probleemid, mis on korduvate
reservatsioonide põhjuseks, ning nõuab komisjonilt viivitamatult riiklike ametiasutuste võetavatemeetmete jälgimist ja veendumist, et need meetmed on asjakohased, ning pädeva parlamendikomisjoniusaldusväärset teavitamist saavutatud edusammudest;15.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 187/37
(17) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25) artikkel 71.
107. avaldab samuti kahetsust, et kontrollikoja hinnangul ei ole liikmesriigid pidanud kinni nõudest esitada
süstemaatiliselt teavet, mida nad peavad komisjonile regulaarselt esitama nii ühenduse osalusetühistamise kui sissenõutavate summade kohta (aastaaruande punkt 6.36);
108. nõuab, et komisjon teeks kõik temast sõltuva, et liikmesriigid täidaksid nõuetekohaselt ülalnimetatud
teavitamise kohustust ning et komisjon ei teostaks ühtegi makset enne, kui liikmesriikide asutused onesitanud nõutud teabe;
109. on teadlik, et aastatel 2004–2006 võttis komisjon meetmeid, et peatada ajutiselt ERFi ja ESFi kaudu
tehtud maksed teatud liikmesriikidele, kus vead põhjustasid korduvaid reservatsioone, ning toetabselliseid meetmeid;
110. nõuab komisjonilt kui ühenduse fondide usaldusväärse finantsjuhtimise eest lõplikult vastutajalt, et
seoses käesoleva resolutsiooni lõikega 38 ja järgmiste lõigetega kohaldataks ühenduse eeskirju maksetepeatamise kohta, (
18) kui liikmesriik ei esita soovitud tagatisi;
Sisepoliitika
111. avaldab kahetsust, et kontrollikoja hinnangul püsivad, vaatamata sellele, et komisjon juhib otseselt
sisepoliitikaga seotud meetmeid, samad probleemid nagu eelnevatel aastatel (vead kulude hüvitamisel,kohaldatavate eeskirjade keerulisus ja tõhusa sanktsioonimehhanismi puudumine), ning kutsubkomisjoni üles jätkama jõupingutusi kaasrahastamist sisaldavate programmide eeskirjade lihtsustamiseksja selgitamiseks, eelkõige seoses dokumentatsiooni mahu ja ajakulu suhte kohasena hoidmisega(kontrollikoja 2005. eelarveaasta aruande punkt 7.29), selgitama maksimaalselt kohaldatavaid eeskirju,käsiraamatuid ja vorme, olles abisaajatega pidevas dialoogis, ning jälgima, et olemasolevatsanktsioonimehhanismi kohaldataks tõhusalt ja asjakohaselt iga kord, kui selleks tekib vajadus, esitadesvajadusel muudatusettepanekuid selle tõhususe suurendamiseks, ning lisaks suurendama riigiametiasutuste süsteemide auditite ulatust, parandama nende kvaliteeti ning tõhustama nendejärelkontrolle parandatud teabe ja vastastikuse teabevahetuse kaudu (kontrollikoja 2005. eelarveaastaaruande punkt 7.29 ning Euroopa Parlamendi muudatusettepanek reformitud finantsmääruserakenduseeskirjade (
19) artiklile 35 a (uus)); kutsub komisjoni üles selgitama eelarvepädevale
institutsioonile konkreetsete meetmete loendis, kuidas kavatseb komisjon saavutada käesoleval ametiajalotseste vahendite haldamise valdkonnas tingimusteta kinnitava avalduse saamise;
Transport ja turism
112. märgib, et lõplikult vastu võetud ja muudetud 2005. aasta eelarves lisati aasta jooksul kokku
917 200 000 eurot transpordipoliitika kulukohustuste assigneeringuteks ning 931 800 000 eurot olikasutada maksete assigneeringuteks; lisaks märgib, et nendest summadest:
— oli üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) jaoks kulukohustuste assigneeringuteks kasutada
671 400 000 eurot ning maksete assigneeringuteks 747 900 000 eurot;
— 15 900 000 eurot oli kasutada transpordiohutuse valdkonnas kulukohustusteks ning makseteks
18 100 000 eurot;
— 30 500 000 eurot oli kasutada Marco Polo programmi kulukohustusteks ning makseteks
8 200 000 eurot;
— 69 000 000 eurot oli kasutada transpordiasutuste kulukohustusteks ning makseteks
62 000 000 eurot;L 187/38 ET Euroopa Liidu Teataja 15.7.2008
(18) Finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 106 lõige 4 ja määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 38 lõike 5 ja artikli 39
lõike 2 valdkondade erieeskirjad.
(19) Vt 13.2.2007 vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007) 0027, muudatusettepanek 10.
113. tervitab üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) projektide osas nii kulukohustuste kui ka maksete
assigneeringute jätkuvat kõrgemääralist kasutamist, kus mõlemad ulatuvad peaaegu 100 %-ni, kuidavaldab kahetsust, et hoolimata sellest on projekti elluviimine jätkuvalt aeglane ja mitterahuldav, kuigitranspordi infrastruktuuride projektide lõpuleviimine võtab tavaliselt mitmeid aastaid;
114. väljendab muret seoses asjaoluga, et kõikide projektide puhul oli ELi osamaksete piir ebaselge, kuna
finantsmäärus ei täpsusta, kas 10 %-st ELi rahastamispiiri kohaldatakse hetkekuludele või kogu projektieeldatavatele kuludele; märgib, et see tingis kontrollikoja märkuse, mille kohaselt ulatusid ülekulud146 miljoni euroni; tervitab asjaolu, et komisjon on nüüd võtnud selge seisukoha ning nõustub, etosamakse piirid tuleks arvutada protsendina projekti lõppkuludest;
115. tervitab asjaolu, et transpordi ja energeetika peadirektoraat auditeerib praegu 49 % TEN-T projektide
kogukuludest, kuid nõuab nende edusammude toetuseks kõikide projektide 20 % auditeerimist;
116. väljendab muret seoses transpordialaste teadusuuringute lepingutes leitud veamääraga, mis ületab
keskmist veamäära ning nõuab selles valdkonnas parandusmeetmeid; palub kontrollikojal see oma2006. aasta aruandes uuesti läbi vaadata;
117. märgib murega, et maksete kasutamise määr transpordiohutuse valdkonnas oli 74 % kasutada olevatest
assigneeringutest; avaldab muret samuti seoses asjaoluga, et Marco Polo maksete assigneeringutekasutamise määr oli 53 %; peab neid transpordi valges raamatus määratletud põhieesmärkideassigneeringute kasutusmäärasid ja eelkõige suurt tagasiminekut maksete assigneeringute kasutamisestäiesti vastuvõetamatuks;
118. kutsub komisjoni üles edastama Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal üksikasjalikuma
kirjelduse iga eelarverea kulude kohta, võrreldes seda selle eelarverea kohta tehtud märkustega;
Keskkond, rahvatervis ja toiduohutus
119. peab keskkonna, rahvatervise ja toiduohutusega seotud eelarverubriikide üldisi täitmise määrasid
rahuldavaks;
120. kutsub komisjoni üles edendama taotlejate abistamist mitmeaastaste programmide kontekstis; tervitab
pingutusi, mille eesmärk on täpsustada pakkumiskutseid ja anda rohkem abi taotlejatele, et vältidaselliste projektitaotluste esitamist, mis on selgelt rahastamiskõlbmatud või ebakvaliteetsed; märgib, etrahuldava olukorra saavutamiseks on vaja teha täiendavat tööd; palub komisjonil uurida täitmiseerinevaid etappe, et tuua täitmise tsükkel aastas varasemaks;
121. märgib, et nii keskkonna kui ka tervise ja toiduohutuse poliitikavaldkonna maksete määr oli alla 80 %;
tunnistab, et maksete assigneeringute vajaduste kavandamine on keeruline, kuna komisjon sõltubosaliselt arvete kiirest esitamisest abisaajate ja töövõtjate poolt; kutsub komisjoni siiski üles jätkamapingutusi, et paranda maksete assigneeringute täitmisele mõju avaldavaid menetlusi;
122. loodab, et uue finantsraamistiku raames esitatud mudel, st ühe poliitikavaldkonna kõikide meetmete
ühendamine ühe programmi ja eelarverea alla, suurendab kasutada olevate assigneeringute tõhusatkasutamist;
Kultuur ja haridus
123. näeb uute mitmeaastaste programmide, nt „Aktiivsed noored”, „Kodanike Euroopa” ja„Kultuur 2007”
alusel taotluse esitaja suhtes kehtivate nõuete edasises lihtsustamises vajalikku sammu kodanike suhtessõbralikuma liidu loomisel ja ootab, et komisjon kaalub muudetud finantsmääruse raames selliseidvõimalusi edasi;15.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 187/39
124. on seisukohal, et kooskõlas finantsmäärusega peaks komisjon kaaluma võimalust standardida lepingute
sõlmimise menetlused kindlasummaliste vahendite kasutamisel ning komisjoni otsuste kauduprogrammide rahastamine;
125. julgustab komisjoni tegema edasisi jõupingutusi, et jälgida programmi juhtimisega seotud kõigi 99
riikliku asutuse tööd, mille puhul on mitmel juhul tulnud välja kohaldatud auditeerimismenetlusetõsised puudujäägid;
126. ootab, et hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuri täitevasutuse töö parandab rakendusmenetlusi;
rõhutab, et eelkõige selle tegevusvaldkonnas asuvad organisatsioonid sõltuvad projektide toetamise osasusaldusväärsest ja õigeaegsest teabest; märgib sellega seoses, et taotluse esitajad on sageli väga väikesedorganisatsioonid või füüsilised isikud, kellel puuduvad vahendid või asjatundlikkus professionaalse auditiläbiviimiseks;
127. märgib, et projektide kohapealse auditeerimise kulud on äärmiselt kõrged; usub siiski, eeldusel, et
eesmärk on võimalikult palju vähendada vigade tekke riski, et kontrollide teostamise kulud tuleb viiavastavusse nende tõhususega, et tagada optimaalne vahekord ühenduse poliitikavaldkondaderakendamisse investeeritud vahendite ja kontrollide teostamiseks eraldatud vahendite vahel;
128. soovib tagada, et teabevahetuse valdkonnas põhineks toetus liikmesriikide ja komisjoni koostöös loodud
teavituskampaaniatele täiendavuse põhimõttele ning palub komisjoni nõuda liikmesriikidelt selletõendamist, et rahalise toetusega ei asendata lihtsalt liikmesriikide rahalist toetust ELi informatsiooni-poliitikaga seotud riiklikeks meetmeteks;
129. kutsub komisjoni üles tagama, et abi eraldamisel ei rikuks siseriiklikud asutused üldkriteeriume, nagu
juhtus Poolas noori homoseksuaale hõlmava projekti puhul, et nõuetekohaselt tuleb arvesse võtta EÜasutamislepingu artiklit 13 ning et kui programmi kriteeriume on rikutud, tuleks kaaluda ELi rahalistevahendite sissenõudmist;
Naiste õigused ja sooline võrdõiguslikkus
130. juhib tähelepanu, et EÜ asutamislepingu artikli 3 lõike 2 alusel on meeste ja naiste võrdõiguslikkuse
edendamine Euroopa Liidu aluspõhimõte ning eesmärk, mille poole püüeldakse kogu ühendusepoliitikas ja tegevuses; kordab oma nõudmist, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist võetakseelarve kavandamisel arvesse esmatähtsa eesmärgina vastavalt soolisest võrdõiguslikkusest lähtuvaeelarve koostamise põhimõttele, ning palub komisjonil esitada hindamiseks andmeid;
131. kordab oma nõudmist soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise meetmeid puudutava teabe ning
soospetsiifiliste andmete esitamise kohta eelarve täitmise aruannetes; avaldab kahetsust, et komisjon eiole seda teavet esitanud;
132. märgib murega programmi „Daphne” maksete täitmise madalat määra (58 %); olles teadlik komisjoni
väidetest projektide kvaliteedinõuete säilitamise kohta, märgib, et paljudele kõrgetasemelisteleprojektidele keelduti andmast rahalist toetust, ning seetõttu tervitab „Daphne” programmi kolmandale
etapile eraldatud vahendite suurendamist, kuid on mures samale tasemele jäänud haldussuutlikkuse
pärast; nõuab seetõttu uurimist, et selgitada üksikasjalikumalt, millest selline maksete täitmise madal
määr võib olla tingitud;
133. juhib tähelepanu andmete puudumisele soolise võrdõiguslikkuse edendamist puudutava tegevuse kohta,
mis on saanud toetust struktuurifondidest, ning palub komisjonil seda olukorda parandada;
134. on seisukohal, et suuremat tähelepanu tuleks pöörata naiste osaluse edendamisele teadmisteühiskonnas
ning seega naiste kvaliteetsele koolitusele ja tööhõivele info- ja sidetehnoloogia valdkonnas;L 187/40 ET Euroopa Liidu Teataja 15.7.2008
135. tervitab komisjoni märkimisväärsest edu iga-aastaste eesmärkide saavutmises naiste töölevõtmisel ja
määramisel juhtivatele ning muudele A*/AD kategooria ametikohtadele komisjoni administratsioonis;nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks jõupingutusi kõnealuses valdkonnas;
Kodanikuvabadused, justiits- ja siseasjad
136. tervitab asjaolu, et eelarve kulukohustuste täitmisel vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala osas on
tehtud mõningaid edusamme; taunib maksete üha madalamat täitmise taset (kontrollikoja andmetel79,8 % võrreldes 83,8 %-ga 2004. aastal); märgib, et see on komisjoni jaoks üks madalamaid täitmisetasemeid; kutsub õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraati üles parandama tulevikuseelarve täitmist;
Teadusuuringud ja arendustegevus
137. avaldab kahetsust, et kontrollikoja hinnangul ei ole komisjon ikka veel suutnud juurutada usaldusväärset
süsteemi teadustegevuse valdkonnas personalikulude kirjendamiseks; on seisukohal, et „on oluline, et
toetuslepingud sisaldaksid selget nõuet põhjendada meetmega seotud töötajate tööaega” (aastaaruande
punkt 7.7) (
20);
138. märgib murega, et vaatamata suurtele kuludele ei ole kontrollitõendite süsteem 2005. aastal toonud veel
kaasa oodatud tagatisi, kuna kontrollikoda tuvastas vigu deklaratsioonides personalikulude ja vastavateüldkulude kohta, mille kohta väljastati „puhtad” kontrollitõendid; märgib siiski, et kontrollitõendite
kvaliteet on paranenud pärast nende tõendite kohta käivate nõuete avaldamist; kutsub komisjoni veelgiarendama kontrollitõenditele sobivaid kriteeriume, et suurendada nende kasulikkust;
139. julgustab komisjoni kiirendama eespool nimetatud tegevuskavas sätestatud meetmete rakendamist ühtse
sisekontrolli raamistiku loomiseks, eriti meetme 7 (parimate tavade edendamine auditite tasuvusesuurendamiseks projekti tasandil) rakendamist;
140. nõuab komisjonilt seitsmendas raamprogrammis osalemise eeskirjade nõude täitmist, et juurutada
muuhulgas kindlasummalise makse menetlus, ning asjaomase parlamendikomisjoni teavitamistvahekokkuvõtte raames;
141. avaldab kahetsust, et kontrollikoja hinnangul esineb jätkuvalt ebamäärasust lepingutingimuste liiga
üldise iseloomu ja ebapiisava selguse tõttu, eriti abikõlblikkuse kriteeriumide ja tõendamise eestvastutavate audiitorite sõltumatuse osas, ning märgib, et komisjon on võtnud kohustuse (
21) lihtsustada
ühenduse raamistikku ja kohandada kontrollitõendite kasutamist;
142. märgib samuti, et komisjoni siseauditi teenistuse hinnangul on olemas oht, et alusetult makstud
summasid ei saa tuvastada eelarve kulukohustuste eraldamise protsessis tõhusa kontrollisüsteemipuudumise tõttu ning palub seetõttu komisjonil võtta asjakohased järelevalvemeetmed;
Välistegevus
143. märgib, et kontrollikoda ei ole tuvastanud ühtegi viga delegatsioonide maksete valimi osas teostatud
kontrollil, kuid tuvastas vigu nii pakkumismenetluste kui ka rakendusorganisatsioonide sooritatudtehingute valimi kontrollil;
144. on seisukohal, et prioriteediks tuleb seada arengumaid mõjutavate ühenduse poliitikate ühtsuse
tagamine, mistõttu tuleb selgitada tööjaotust erinevate välistegevust juhtivate peadirektoraatide vahel;15.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 187/41
(20) Vt ka arvamus nr 1/2006 teadusuuringute ja tehnoloogia arengu 7. raamprogrammi kohta.
(21) Oma teatises „Komisjoni 2005. aasta haldustegevuse koondaruanne”.
145. märgib murega, et kontrollikoja hinnangul ei võetud EuropeAidi teostatud riskianalüüsides arvesse riske,
mis seonduvad eri tüüpi rakendusorganisatsioonidega (valitsusvälised organisatsioonid, rahvusvahelisedorganisatsioonid, valitsusasutused jne) või kasutatavate rahastamismeetoditega (toetused, eelarvetoetu-sed, sihtfondid jne); kutsub komisjoni üles tagama eristavama aruandluse kaudu suurema selguse seoseskonkreetsete abivahendite tulemuslikkusega; teeb ettepaneku arengumaadele abi osutamisel proovidaetapiviisilise süsteemi kehtestamist, mille esimesel etapil täidetakse üksikprojektide toetamisel kaeelarvetoetuse andmise peamised eeltingimused ehk luuakse demokraatlik eelarvekontroll ja sõltumatudauditiasutused;
146. avaldab erilist kahetsust selle üle, et kuna EuropeAidi kontrollid ei hõlma piisavalt rakendusorgani-
satsioonide tehinguid, on nende panus raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslik-kuse ja korrektsuse kinnitamisse piiratud (aastaaruande punkt 8.12);
147. palub EuropeAidil luua rakendusorganisatsioonidele kohaldatav kontrolliprogramm ja suunata kõik oma
jõupingutused erinevate EuropeAid'iga koostööd tegevate valitsusväliste organisatsioonide ülejärelkontrollide teostamisele;
148. väljendab muret selle üle, et TACIS programmi kulude kasutamise tõhususe osas ei suutnud komisjon
kontrollikoja hinnangul 2005. aasta lõpus määratleda, millisel määral aitas programm kaasatuumaelektrijaamade ohutuse parandamisele (aastaaruande punkt 8.36); peab sellist kriitikat vägatõsiseks, kuna sellega tuuakse esile ühenduse meetme põhilise ja esmase aspekti –tõhususega –seotud
tagatiste puudumine;
149. märgib kontrollikoja kriitikat välissuhete peadirektoraadi ühtse teabesüsteemi (CRIS) piiratud
kasutusvõimaluste suhtes, kuna sealne finantsteave on ebapiisav või täiesti puudulik üksikasjalikumariskianalüüsi koostamiseks (aastaaruande punkt 8.6); kutsub komisjoni üles parandama viivitamatultCRIS-süsteemi puudused ja kasutama süsteemi kõiki võimalusi kontrollisüsteemidele vajaliku teabesaamiseks;
150. märgib komisjonilt saadud teavet (vastus kirjalikult vastatavale küsimusele E-4481-06), et seoses
Lesotho mägismaa veeprojekti puudutava pettuse ja korruptsiooni juhtumiga määras Lesotho kõrgemaastme kohus trahvi kolmele ettevõtjale, kes said ELi toetust: Schneider Electric SA (Prantsusmaa),Impregilo Spa (Itaalia) ja Lahmeyer International GmbH (Saksamaa);
151. kritiseerib asjaolu, et Lesotho mägismaa veeprojekti puhul ei võtnud komisjon ilmselt vastu ühtegi
otsust, mis oleks kooskõlas finantsmääruse artikli 93 lõike 1 punktiga e (lepingute sõlmimisest kõrvalejätmine); eeldab, et komisjon võtab asjakohased otsused vastu ja avalikustab need hiljemalt 2007. aastajuuniks ning esitab Euroopa Parlamendile ning samuti kaasatud Euroopa Investeerimispangale hiljemalt2007. aasta septembriks juhtumi kohta põhjaliku aruande, mis ühtlasi selgitaks, milliseid samme
astutakse raha sissenõudmiseks;
Areng
152. tervitab asjaolu, et esmasele tervishoiule ja põhiharidusele eraldatud ELi rahalisi vahendeid suurendati
4,98 %-lt 6,83 %-le; kahetseb siiski, et see osa ei ulatu veel kaugeltki 2005. aasta eelarves sätestatud 20 %määrani; taunib asjaolu, et komisjon kasutab esmase tervishoiu ja põhihariduse valdkondadesinvesteeringute vähesuse ettekäändena abiandjate vahelise tegevuse parema koordineerimise jatööjaotuse õiguspärast ja hädavajalikku eesmärki, ning kutsub komisjoni üles võtma kiiresti meetmeid20 % määra saavutamiseks ja teavitama Euroopa Parlamenti vähemalt kaks korda aastas kirjalikult nendemeetmete võtmise hetkeseisust ja arvestuses kajastatud teguritest;
153. avaldab kahetsust, et komisjon pole seni välja töötanud laiaulatuslikku strateegiat uutes riikide
strateegiadokumentides koos abisaajariikidega tervise ja hariduse valdkonna olulisuse rõhutamiseks;L 187/42 ET Euroopa Liidu Teataja 15.7.2008
154. avaldab lisaks kahetsust, et hoolimata komisjoni vastupidistest kinnitustest puudub koostamisel olevates
riikide strateegiadokumentides üldjuhul selge aastatuhande arengueesmärkide (AAE) käsitlus, rääkimataiga AAE saavutamise erieesmärkidest ja ajakavadest, ning neis ei käsitleta piisavalt ühenduse panustnende eesmärkide saavutamisse;
155. tervitab komisjoni avaldusi teatud eelarverubriikide mittetäieliku täitmise kohta, pidades eriti silmas neid
rubriike, kus nähakse ette ühenduse osalus arengumaid puudutavates programmides, mida juhivadvalitsusvälised organisatsioonid (artikkel 21 02 03), keskkonnaabi arengumaadele (artikkel 21 02 05),abi vaesusega kaasnevate haiguste raviks arengumaades (punkt 21 02 07 02), abi elanikkonna jasoojätkamisega seotud tervishoiu jaoks (punkt 21 02 07 03) ja vahendid detsentraliseeritud koostööks(artikkel 21 02 13); nõuab siiski suuremaid jõupingutusi eelarve täielikuks täitmiseks;
156. kutsub komisjoni üles jälgima hoolikamalt kvalifitseeritud tööjõu liikumist arengumaadest ELi riikidesse
ning tegema ettepanekud asjakohaste meetmete võtmiseks, et lihtsustada arengumaadest päritkvalifitseeritud isikute jäämist oma kodumaale või nende tagasipöördumist sinna, et tagada abiandjatemeetmete, näiteks tervise ja hariduse valdkonnas, pikaajalisus ja tõhusus arengumaades vaesusegavõitlemisel;
157. tunneb heameelt asjaolu üle, et kontrollikoda täheldas komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide
paranemist; avaldab siiski kahetsust, et paranenud ei ole seevastu rakendusasutuste järelevalve, kontrollja audit; peab vastuvõetamatuks, et seetõttu Euroopa maksumaksja ja arengumaal asuva lõppabisaajavahelise keti keskses osas ikka veel nii palju olulisi vigu esineb; kutsub komisjoni üles eeskätt tagamavajalike avalike hankemenetluste läbiviimise, vältides kahekordset kirjendamist;
158. kutsub komisjoni üles võtma meetmeid, et võimaldada kontrollikojal teostada tõhusaid kontrolle ELi
nende rahaliste vahendite üle, mis on reserveeritud rahvusvaheliste organisatsioonide ja eriti ÜROasutuste poolt rakendatavate meetmete jaoks;
159. ootab, et komisjon paluks oma abisaajariikidesse lähetatud delegatsioonidel kirjeldada oma aruannetes
üksikasjalikult ELi rahaliste vahendite kasutamise konkreetseid tulemusi, nii et komisjon saaks ELiarengukoostöö tulemusi mõõta ja avaldada;
160. kutsub komisjoni üles kontrollima korrapäraselt oma delegatsioonide tegevusassigneeringute kasutamist
ning nende tegevusvaldkondade kooskõla Euroopa Liidu prioriteetidega;
161. tervitab komisjoni jõupingutusi keskkonnavaldkonna arengukoostöösse lisamise strateegia rakendamisel
ning kutsub komisjoni üles edendama jätkuvalt arengupoliitika raames keskkonnamõõdet keskkonna-sõbraliku energiavarustuse toetamise kaudu;
162. tervitab komisjoni poolset tsunami katastroofiga seotud humanitaarabi positiivset täielikku kasutamist;
kahetseb siiski asjaolu, et hädaabimeetmed ei olnud piisavalt koordineeritud; kutsub komisjoni ülesmääratlema selgemalt arengu ja humanitaarabi ning keskkonna peadirektoraadi rolle (ühendusemenetlused katastroofide tagajärgede likvideerimise juhtimisel) ning töötama välja lähenemisviisid, mistagavad erinevate abiandjate koordineerimisega asjaomaste piirkondade toetamise, ning tervitabkomisjoni soovi teavitada kirjalikult ja korrapäraselt Euroopa Parlamenti saavutatud edusammudest;
163. märgib uuesti, et Euroopa Arengufondi ELi eelarvesse integreerimine aitaks tugevdada Euroopa
arengukoostöö üldist sidusust, peaks tagama parema läbipaistvuse ja tõhususe ning võimaldamademokraatliku kontrolli teostamist;
Euroopa –Vahemere piirkonna partnerlus
164. on rahul kontrollikoja hinnanguga, et komisjon on oluliselt parandanud MEDA programmi haldamist;
nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks oma tegevuse tõhususe ja tulemuslikkuse suurendamist ja tagakssujuva ülemineku uutele rahastamisvahenditele; nõuab kindlalt, et komisjon teavitaks pidevalt Euroopa15.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 187/43
Parlamenti strateegiadokumentides ja uute vahendite kohastes näidisprogrammide sätestatud eesmärkide
praktikasse rakendamisest;
165. palub komisjonil esitada põhjalikum hindamissüsteem kogu välisabi kulude kohta, kus seos kulude ja
poliitiliste tulemuste vahel või tulemuste puudumise vahel on läbipaistvam, et võimaldada EuroopaParlamendil eelarvepädeva institutsioonina kasutada tõhusalt oma õigusi ja täita kohustusi;
Idanaabrid
166. väljendab heameelt komisjoni jõupingutuste üle parandada veelgi TACISe projektide haldamist Venemaal
ja teistes abi saavates riikides; tunnistab, et komisjon on tegelenud mitmete kontrollikoja eriaruandesnr 2/2006 esiletõstetud puudustega;
167. ootab huviga TACISe programmi raames, mille komisjon algatas 2006. aastal, erinevate tuuma-
elektrijaamade turvalisuse parandamiseks tehtud osamakse kasutamise hindamist;
168. kordab oma nõudmist komisjonile teha koos ÜRO asutustega selgeks kontrollikoja juurdepääsuõigus
nimetatud asutuste poolt juhitavatele projektidele;
169. palub komisjonil nõuda kindlalt Euroopa Liidu poolt rahvusvahelistele organisatsioonidele, nagu ÜRO
asutused ja Maailmapank, antavate rahaliste vahendite jälgitavust ja läbipaistvust nimetatud rahalistevahendite haldamise osas ning palub edastada kõnealuse teabe Euroopa Parlamendile;
170. on seisukohal, et Euroopa Liidu maine võiks olla parem; kutsub komisjoni ja nõukogu üles jätkama
arutelu omavahelise teabevahetusmeetodi üle, et tagada Euroopa Liidu välispoliitika suurem läbipaistvusja nähtavus;
Ühinemiseelne strateegia
171. märgib, et kontrollikoja hinnangul esines tema auditeeritud SAPARDi programmi tehingutes olulisi vigu,
ning et kuigi komisjoni tasandil toimus järelevalve- ja kontrollisüsteemides edasiminek, siis siseriiklikultasandil tuvastati olulisi puudusi (punktid 9.10 ja 9.19);
172. soovitab seepärast komisjonil parandada siseriiklike süsteemide järelevalvet ja pöörata üldiselt erilist
tähelepanu programmide lõplikele kuludeklaratsioonidele ning jälgida eelkõige SAPARDi programmiraames makseasutusi;
173. tunneb muret PHARE ja ISPA projektide akrediteerimisprotsessi EDIS venimise pärast Bulgaarias, mille
tõttu viiakse nimetatud protsess enne laienemist vaid osaliselt lõpule; märgib Bulgaaria pikematettevalmistusfaasi, mille osas on saavutatud edusamme, kuid tuleb veel parandada järelevalve- jakontrollisüsteeme ning haldussuutlikkust, mis on vajalik projektide õigeaegseks ja tõhusaksrakendamiseks; nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks koostööd Bulgaaria ja Rumeenia ametivõimudega,et aidata neil EDISe nõuetega paremini kohaneda;
174. väljendab heameelt kontrollikoja hinnangu üle, mille kohaselt ei ole CARDS projektide jaoks Horvaatias
kasutusele võetud detsentraliseeritud haldusega kaasnenud probleeme; kutsub komisjoni üles jätkamatööd riikide rakendusasutustega, et tõhustada nende haldussuutlikkust;
175. tunnistades koostöö tähtsust rahvusvaheliste finantsasutustega, nõuab kindlalt, et komisjon otsustaks
ühisprojektides osalemise kasuks ainult juhul, kui need asutused tagavad rahaliste vahendite tõhusakasutamise; nõuab kindlalt, et ELi abi peab andma selge lisaväärtuse, ja nõuab, et komisjon jälgikshoolikalt ühisprojektide täitmist;L 187/44 ET Euroopa Liidu Teataja 15.7.2008
176. julgustab komisjoni jätkama tööd finants- ja haldusraamistiku lepingus sisalduva verifitseerimisklausli
eduka rakendamise osas ning suuniste osas seoses kokkulepitud üksikasjade määraga projektiderakendamist käsitlevates ÜRO agentuuride aruannetes, kaitstes nii ELi finantshuve ja kontrollikoja õigusi;
Halduskulud
177. avaldab rahulolu selle üle, et kontrollikoja auditid ei tuvastanud ühtegi olulist viga halduskulude
seaduslikkuses;
178. kutsub komisjoni üles teavitama Euroopa Parlamenti enne 2007. aasta lõppu, millised olid uute
liikmesriikide edusammud, eelkõige Rumeenia ja Bulgaaria puhul, korruptsioonivastast võitlustkäsitlevate õigusaktide kasutuselevõtu osas; avaldab kahetsust, et Rumeenia valitsuse justiitsministripakutud korruptsioonivastast võitlust käsitlevad õigusaktid lükati Rumeenia parlamendi poolt tagasi;kiidab täielikult heaks valitsuse jõupingutused kõnealuste õigusaktide heakskiitmiseks ja kehtestamiseks;
179. väljendab siiski muret seoses invaliidsuspensionide kasvavate kuludega ning peab vastuvõetamatuks
vaimsetel iseärasustel põhinevate kohustuslike invaliidsuspensionide kasutamist komisjoni personaligakonfliktsete suhete lahendamiseks;
Asutused
180. on seisukohal, et asutuste üha suurem arv ei vasta alati liidu ja kodanike tegelikele vajadustele; kutsub
seetõttu komisjoni üles esitama kulude-tulude analüüsi enne uue asutuse loomist ning kutsubkontrollikoda üles esitama oma arvamust kulude-tulude analüüsi kohta enne, kui Euroopa Parlamentteeb oma otsuse;
181. palub komisjonil esitada iga viie aasta järel uuringu iga olemasoleva asutuse lisaväärtuse kohta; palub
kõikidel asjaomastel institutsioonidel mõne asutuse lisaväärtusele negatiivse hinnangu andmise korralvõtta vajalikke meetmeid selle asutuse volituste ümbersõnastamise või asutuse sulgemise teel;
182. avaldab kahetsust seoses asjaoluga, mida rõhutab kontrollikoda oma aastaaruandes, et jätkuvalt leiti
sellel aastal asutustes puudusi personali värbamise ja lepingute sõlmimise osas ning et asutused ei olnudtegevuspõhist juhtimisviisi kasutusele võtnud;
183. märgib, et siseauditi teenistus kehtestas oma 2005. aasta tegevusaruandes reservatsiooni seoses
asjaoluga, et tal ei ole piisavalt personali, et täita finantsmääruses sätestatud asutuste iga-aastaseauditeerimise kohustust; kutsub siseaudiitorit üles selgitama eelarvepädevatele institutsioonidele esimeselvõimalusel, millist täiendavat personali on selleks vaja;
184. on seisukohal, et arvestades reguleerivate asutuste suurenevat hulka, muutub aina olulisemaks Euroopa
Ühenduse erinevate institutsiooniliste osapoolte vastutuse selgitamine seoses nende ametitega ning sellesosas selgete eeskirjade koostamine, sealhulgas järelevalvekohustuste jaotamiseks;
185. avaldab kahetsust, et komisjon ei teinud edusamme läbirääkimistes, mis puudutasid 2005. aasta
veebruaris vastu võetud institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõud Euroopa Liidu reguleerivateasutuste ühtse raamistiku loomise kohta (KOM(2005) 0059);
186. märgib, et siseauditi teenistuse abiga alustasid asutused oma sisekontrolliteenistuste loomist ning et
edaspidi teeb siseauditi teenistus nende teenistuste korrapäraseid ülevaatusi; on lisaks seisukohal, etsiseauditi teenistus peab teostama nende ametite sisekontrollisüsteemide korrektse toimimise ülejärelevalvet ja teavitama Euroopa Parlamenti teostatud kontrollidest ja saavutatud edusammudest;15.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 187/45
187. kutsub komisjoni üles kaaluma kõigi asutuste kohta iga-aastase auditi korraldamist, et uurida asutuste
toimimist, eelkõige personalijuhtimist, eelarvet ja neile antud ülesannete täitmist või täitmata jätmist;
188. märgib, et mitmed asutused on loonud ühise abiteenistuse (CSS) finantsjuhtimise teabesüsteemide
kohandamiseks, et need ühilduksid komisjonis kasutatavate süsteemidega; märgib, et CSSi vahendeidhallati väljaspool asutuste eelarvesüsteeme (2005. aasta aruande punkt 10.27); on koos kontrollikojagaveendunud, et see koostöö ei tohiks eirata eelarve ühtsuse ja läbipaistvuse põhimõtteid ning et neidCSSile eraldatavaid vahendeid tuleks käsitada sihtotstarbelise tuluna, mis on kirjendatud asutusteeelarvesüsteemidesse;
189. kutsub kontrollikoda üles lisama oma aastaaruandesse täiendav asutusi käsitlev peatükk, et saada selgem
ülevaade asutuste poolt ELi vahendite kasutamise kohta;
Euroopa Koolid
190. märgib kontrollikoja heakskiitvat aruannet Euroopa Koolide raamatupidamise aastaaruannete kohta;
märgib siiski, et kontrollikoja hinnangul ei pea koolide sisekontrollisüsteem kinni eelarvevahenditekäsutaja ja peaarvepidaja ülesannete eraldatuse põhimõttest ning et eelarvevahendite käsutaja ülesandeidteostavad volituste alusel kaks üksuse juhatajat kõikides eelarverubriikides ja ilma rahalise piiranguta;loodab, et 1. jaanuaril 2007 jõustunud uus Euroopa Koolide finantsmäärus kõrvaldab kontrollikojapoolt nimetatud puudused; loodab, et tulevikus kannab komisjon rohkem vastutust jätkusuutlikukoolipoliitika eest, mis on vastavuses tema rahaliste vahendite osakaaluga Euroopa koolidele ning mittetema formaalse hääleõigusega kõrgemates otsuseid tegevates organites, ning töötab välja pikaajalise jasidusrühmadele usaldusväärse poliitika, mis tagab planeerimiskindluse; nõuab, et keskpikas perspektiivisviidaks hääleõigus vastavusse rahastamise osakaaluga;
Ühenduse hoonetega seotud küsimused
191. märgib Brüsseli infrastruktuuri ja logistikatalituse peadirektori kaebusi seoses oma iga-aastases
tegevusaruandes välja toodud struktuurilise eelarvepuudujäägiga, mille tekitasid Berlaymont'i hoonehoolduskulud pärast selle uuendamist, (
22) ning samuti tema viiteid mitmetele raamatupidamis- ja
haldusprobleemidele; on seisukohal, et nimetatud struktuurilise eelarvepuudujäägi probleemid tuleks
viivitamata lahendada, ning kutsub komisjoni üles võtma vajalikke meetmeid ja teavitama sellest
Euroopa Parlamenti;
192. pöördub tagasi ka Berlaymont'i hoonega seotud muude küsimuste juurde, niipea kui on kättesaadav
kontrollikoja eriaruanne kinnisvarapoliitika kohta, mille kohta on avaldatud teade;
193. märgib komisjoni 21. veebruari 2007. aasta aruandeid lifti- ja eskalaatorikartelli kohta, mille liikmetele
määrati rohkem kui 990 miljoni euro suurune trahv; ootab komisjoni aruannet 2007. aastaseptembriks, mis näitaks, mil määral on ka ühenduse institutsioonid langenud selle kartelli ohvriksseoses nende erinevate ehitusprojektidega ning milliseid samme on astutud kahju hüvitamise nõueteesitamiseks;
KONTROLLIKOJA ERIARUANDEID PUUDUTAVAD JÄRELDUSED
Eriaruanne nr 6/2005 üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) kohta
194. juhib tähelepanu asjaolule, et uus finantsperspektiiv 2007–2013 mõjutab märkimisväärselt üleeuroo-
palist transpordivõrku, kuna kokkulepitud summa on ligikaudu 40 % väiksem kui esialgne komisjoniettepanek; leiab, et sellest tulenevalt on projektide valik ja tähtsuse järjekorda seadmine veelgiolulisemad;L 187/46 ET Euroopa Liidu Teataja 15.7.2008
(22) Brüsseli infrastruktuuri ja logistikatalituse iga-aastase tegevusaruande „Riskijuhtimine” punkt 2.2.1.2., lk 23.
195. on seisukohal, et praeguses finantskontekstis tuleks eelistada prioriteetsete projektide piiriüleseid lõike,
mis hõlmavad mitut liikmesriiki;
196. kutsub liikmesriike üles toetama Euroopa lisandväärtust rõhutavat lähenemist ja mitte võitlema „õiglase
osa” põhimõtte nimel;
197. on seisukohal, et komisjon peab veelgi parandama koostööd liikmesriikidega prioriteetsete projektide
valikul riiklikul ja ELi tasandil;
198. väljendab sellega seoses tõsist muret TEN-T prioriteetsete projektide aeglase täitmise pärast ning nõuab
tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid parandaksid ELi transpordi infrastruktuuride rahastamisekoordineerimist ühe- ja mitmeaastaste programmide raames;
199. kutsub komisjoni üles jätkama oma jõupingutusi, et luua selged õiguslikud raamistikud ja menetlused
ning tagada projektide ja programmide üle range kontroll ja nende põhjalik hindamine ning kutsubkomisjoni üles koostama projektide läbipaistvat tähtsuse järjekorda seadmist võimaldavate selgetekriteeriumide ammendavat nimekirja;
200. palub komisjonil selgitada Euroopa koordinaatorite nimetamise korda, kui kehtestatakse nende
aruannete sisu hõlmav regulatiivne raamistik;
201. nõuab tungivalt, et komisjon jaotaks institutsioonilised ülesanded selgelt ja läbipaistvalt ning määratleks
tegevuse koordineerimise raamistiku regionaalpoliitika peadirektoraadi ning transpordi ja energeetikapeadirektoraadi vahel, et vältida täiesti identsete projektide topeltrahastamist;
202. võtab teadmiseks, et kontrollikoda pidas esimest tasuvusanalüüsi rakendusameti loomise kohta
pealiskaudseks; palub, et kontrollikoda hindaks 2005. aasta juulis lõpetatud teist analüüsi pädevaparlamendikomisjoni omaalgatusliku raporti esitamise ajaks;
203. juhib tähelepanu sellele, et nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 58/2003 (millega
kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmidejuhtimisega seotud ülesanded) (
23) artikli 3 lõike 1 kohaselt tuleb enne rakendusameti asutamise
taotluse esitamist koostada kulude ja tulude analüüs, võttes arvesse suurt hulka tegureid; väljendabkahetsust, et komisjon ei suutnud esitada Euroopa Kontrollikojale kohe alguses rahuldavat
rakendusameti loomise kulude ja tulude analüüsi; jääb koos Euroopa Kontrollikojaga kahtlevale
seisukohale TEN-T võrgustikele ühenduse poolt antava rahalise toetuse haldamise hajutamise kulude jatulude analüüsi parandatud versiooni kvaliteedi suhtes; palub, et edaspidi taotleks komisjon EuroopaKontrollikojalt kulude ja tulude analüüsile positiivset hinnangut juba enne, kui ta esitab rakendusametiloomise taotluse eelarvepädevatele institutsioonidele;
204. on seisukohal, et komisjon peaks kaaluma ettepaneku tegemise võimalust ühenduse panuse
suurendamiseks TEN-T eelarvereast piiriüleste projektide jaoks; tervitab seoses sellega koostöölepingutEuroopa Investeerimispangaga;
Eriaruanne nr 1/2006 Euroopa Sotsiaalfondi osaluse kohta kooli poolelijätmise vähendamisel
205. omistab suurt tähtsust ELi eelarve tõhusale ja vastutustundlikule kasutamisele ning põhimõttele, mille
kohaselt neid algatusi, mis ei ole piisavalt kontrollitavad, ei tuleks rahastada avalikest vahenditest, ningavaldab seega kahetsust, et kooli poolelijätmise vähendamise ja ELi rahastamise vahel ei märgitud ühtegiilmset seost;
206. tunnistab, et komisjon omab sobivat järelevalve- ja kontrollisüsteemi usaldusväärse finantsjuhtimise
põhimõtetest kinnipidamise kontrollimiseks, kuid rõhutab, et seda tuleb parandada vastavalt komisjonienda esitatud avaldusele; kutsub komisjoni seetõttu üles esitama oma arvamust selle kohta, kuidaskavatsetakse selle valdkonnaga edasi minna;15.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 187/47
(23) EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.
207. julgustab komisjoni tegema koostööd liikmesriikide ja nende siseriiklike statistikaametitega, et
nõuetekohaselt määratleda kooli poolelijätmise mõiste ja välja selgitada selle esinemissagedus ningsoodustada teabe ja parimate tavade vahetust kõigi kooli poolelijätmise probleemiga tegelevate kohalikeja riiklike asutuste vahel;
208. nõuab 27s liikmesriigis kooli poolelijätjate probleemiga seotud mõõtmisstandarditest ja määratlustest
ühist arusaamist, et tagada siseriikliike andmete võrreldavus ja vajalik kvaliteet tegemaks kindlaks, kasLissaboni strateegia prioriteete selles valdkonnas tõepoolest järgitakse;
209. palub komisjonil tagada, et uutes liikmesriikides viiakse läbi põhjalik hindamine nii pea kui võimalik ja
õigeaegselt, et võimaldada vajadusel parandusmeetmeid; kutsub kontrollikoda üles viima uutesliikmesriikides läbi paralleelselt samasugust auditit, nagu ta teostas hiljuti 15 liikmesriigis koolipoolelijätmise vähendamise rahastamise mõjude kohta;
Eriaruanne nr 2/2006 programmi TACIS raames Vene Föderatsioonis rahastatavate projektide
tulemuste kohta
210. rõhutab, et vaatamata saadud positiivsetele tulemustele mitmetes valdkondades ei ole TACISe
programmi üldmõju olnud alati tõhus ja jätkusuutlik, nagu kavandatud; märgib, et kontrollikoja poolttuvastatud vigadeks olid peamiselt komisjonipoolsed juhtimisvead programmide koostamise protsessis;
211. nõuab komisjonilt dialoogi tõhustamist Venemaa valitsusega, et tuvastada täpselt riiklikud vajadused ja
suund, ning jõupingutuste tegemist, et määratleda ja tuvastada rakendatavate meetmete prioriteedid jaeesmärgid; leiab, et komisjon peaks arvestama „kulutustele vastava tulu” põhimõttega ning nõuab
seetõttu tungivalt, et komisjon teostaks programmi üle varasemast mõistlikumat ja täpsemat järelevalvetning hindamist;
212. nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks poliitikat, mille kohaselt keskendutakse piiratud arvule sektoritele ja
programmidele; on seisukohal, et komisjon peaks muutma projektikeskse lähenemisviisi programmi-keskseks, kuna projektikeskne lähenemisviis on liiga tihti toonud kaasa piiratud dialoogi, vastutuse japaindlikkuse, kus projektid on olnud eraldiseisvad, nii et nende abil tõenäoliselt ei saavutata kehtivatespartnerlus- ja koostöölepingutes määratletud ulatuslikke ja pikemaajalisi eesmärke;
213. nõuab komisjonilt meetmete võtmist, et teha valmistada ette ettepanek õigusliku aluse loomiseks, mis
võimaldaks kasutada TACISe vahendeid kaasrahastamise raames Vene Föderatsiooniga, ning onseisukohal, et piirkondlike ja kohalike osalejate ja sotsiaalpartnerite osalus ning erasektori osalusetugevdamine on väga olulised;
214. nõuab, et komisjon tagaks projektide sagedase hindamise, ka pärast nende lõpetamist, et õppida saadud
kogemustest, tagada avalikkuse juurdepääsu teabele lihtsustavate käimasolevate projektide ja erinevateprogrammide kohta selge teabe esitamine ning suurendada avatust ja läbipaistvust vahendite kasutamiseja otsuste tegemise osas;
Eriaruanne nr 3/2006 Euroopa Komisjoni humanitaarabi kohta tsunami ohvritele
215. tervitab kontrollikoja üldiselt positiivset hinnangut humanitaarabi peadirektoraadi humanitaarabi
andmisele tsunami ohvritele;
216. nõuab tungivalt, et komisjon selgitaks arengu ja humanitaarabi peadirektoraadi ning keskkonna
peadirektoraadi rolli (kodanikukaitse mehhanismi abil) humanitaarvajadustega toimetulemisel, et tagadaühtlane tegutsemine;L 187/48 ET Euroopa Liidu Teataja 15.7.2008
217. kutsub komisjoni üles tugevdama arengu ja humanitaarabi peadirektoraadi rolli ning parandama
jätkuvalt selle koordineerimist ja reageerimisvõimet tulevaste humanitaarkatastroofide ohvritevajadustega kiirel ja tõhusal tegelemisel ning hindama õigel määral lühiajalise humanitaarabi sidumiseolulisust pikemaajalise taastamistegevuse ja ülesehitamisega; märgib, et praegu on need kaks etappierinevate peadirektoraatide vastutusalas ning nendega on seotud erinevad menetlused ja volitused;
218. rõhutab usaldusväärse finantsjuhtimise olulisust ja arvab, et üksikasjaliku finantsteabe esitamine on
hädavajalik tõhusa järelevalve lihtsustamiseks projektide rakendamise üle;
219. rõhutab kontrollikoja soovitust, et arengu ja humanitaarabi peadirektoraat peaks tugevdama oma
järelevalvesüsteemi;
220. mõistab, et kaupade hindade ja tööjõu kulude suurendamine võib eriolukodades osutuda hädavajalikuks;
kutsub siiski komisjoni üles kaaluma meetmeid, mille eesmärk on kulusid võimalikult ulatuslikultkontrollida ja jälgida;
221. väljendab muret seoses võitlusega humanitaarabi andjate vahel, et edendada oma mainet ja suurendada
tuntust humanitaarkatastroofide raames, mis köidavad tugevalt meedia tähelepanu, kuna see mõjutabnegatiivselt humanitaarabi koordineerimist ja katastroofiohvrite ettekujutusi;
222. nõuab komisjonilt valitsusväliste organisatsioonide selget määratlemist;
Eriaruanne nr 4/2006 Phare investeerimisprojektide kohta Bulgaarias ja Rumeenias
223. taunib komisjoni tegevust, milles teatavate programmi Phare abil rahastatavate projektide vajadust ei
tõendatud juba algusetapis ning seega rikuti seaduslikkuse ja korrektsuse põhimõtteid;
224. soovitab komisjonil liita Bulgaaria ja Rumeenia ametiasutused vastastikuses koostöös, et määratleda
täpsemalt kahe riigi vajadused ja suutlikkus ning teha jõupingutusi kavandatud prioriteetide jaeesmärkide määratlemiseks ja tuvastamiseks;
225. märgib, et kuigi on toimunud teatud edasiminek ebapiisava haldussuutlikkuse probleemi lahendamisel ja
puuduste parandamisel lepingulise õiguse rolli võimaluse osas ning kaasrahastamise nõuete täitmisetagamisel, tuleb siiski veel jõupingutusi teha;
226. nõuab komisjonilt erilise tähelepanu pööramist Rumeenia ja Bulgaaria haldusstruktuuride ja
teabesüsteemide loomisele, mis oleksid võimelised juhtima ja kontrollima ELi poolset rahastamist jateostama järelevalvet nende rahaliste vahendite investeerimisega tegelevate ametiasutuste ümberkorral-duse üle;
227. kutsub komisjoni üles tagama, et käimasolevate projektide ja erinevate programmide kohta ning
Rumeenia ja Bulgaaria ametiasutuste üldise haldussuutlikkuse ja autonoomse seiresuutlikkuse kohta
esitatakse selge teave ning suurendama avatust ja läbipaistvust vahendite kasutamisel ja selles osas
otsuste tegemisel;
228. soovib komisjonilt saada sõltumatut arvamust Rumeenia ja Bulgaaria ametiasutuste suutlikkuse kohta
teostada ühenduse poolt eraldatud rahaliste vahendite usaldusväärset finantsjuhtimist;
Eriaruanne nr 6/2006 komisjoni arengukoostöö keskkonnaaspektide kohta
229. nõuab tungivalt, et komisjon kehtestaks 2005. aasta detsembris allkirjastatud uue arengupoliitika alusel
oma arengukoostööks üldise keskkonnastrateegia;15.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 187/49
230. on seisukohal, et selline strateegia peaks tunnistama, et on oluline mitte ainuüksi keskkonnaaspektide
süvalaiendamine kõigisse arenguprogrammidesse ja -projektidesse, vaid ka muuta keskkondprioriteetseks kulutuste valdkonnaks;
231. on seisukohal, et keskkonnaaspektide süvalaiendamise alane koolitus peaks olema kohustuslik olulistes
sektorites ametisse nimetatud ametnikele; nõuab tungivalt, et komisjon viiks esimesel võimalusel lõpulekäsiraamatu koostamise keskkonnaaspektide süvalaiendamise kohta;
232. kutsub komisjoni üles tagama, et tema käsutuses on piisavalt sisemisi erialateadmisi keskkonna
valdkonnas, ning et määratletakse keskkonnaküsimuste integreerimise menetlused ja nendest peetaksekinni;
233. kutsub komisjoni üles kasutama rohkem tunnustatud asjatundlikkust, mida pakuvad liikmesriikide abi
andmisega tegelevad ametiasutused ja eraettevõtted, kes on omandanud kogemusi olles selliste asutuste
partnerid keskkonnaprojektide juhtimise valdkonnas riiklike arengukoostöö projektide raames;
234. nõuab, et projektide kavandamine peab toimuma üksikasjalike täpsete andmete ja tingimuste alusel koos
selgelt määratletud eesmärkidega ning et kõigi projektide edukuse hindamiseks ning kõigiebaõnnestumiste ja nõrkuste selgeks määramiseks peab olema kaasatud väline järelevalve;
Eriaruanne nr 7/2006 maaelu arendamise kohta „Kas investeerimine maaelu arengusse aitab
tõhusalt lahendada maapiirkondade probleeme?”
235. tunneb heameelt aruande avaldamise üle ning kutsub komisjoni üles võtma arvesse aruandes osutatud
puuduseid, millega ei tegeleta uues maaelu arengu määruses või selle üksikasjalikes rakenduseeskirjades,eelkõige riiklike programmide heakskiitmise kontekstis;
236. nõuab eriti, et komisjon määratleks selgemalt teatud eesmärkidega seotud strateegiad ning teeks tihedat
koostööd liikmesriikidega, et parandada eesmärkide, toetuse saajate ja piirkondade määratlusi, tagadakõige sobivamate projektide valik, ning kaasata need aspektid 2007–2013 aastaid hõlmavatesseprogrammdokumentidesse;
237. arvab, et komisjonile riiklike programmide heakskiitmiseks antud tähtaega võiks veidi pikendada, et
võimaldada süvendatud analüüsi, kuna riiklike programmide kvaliteet määrab olulisel määral, kas abikõige rohkem vajavate piirkondadele ja toetuse saajatele eraldatud vahendid on selgesti õigustatud ningkas edaspidi on investeeringute tõhusust võimalik paremini mõõta;
238. kinnitab taas ELi eelarve tõhusa ja vastutustundliku kasutamise olulisust ning põhimõtte kohaldamist,
mille alusel ei rahastata avalike vahenditega algatust, mida ei saa sobivalt hinnata; leiab, et seoses sellegaon hädavajalik riiklikes programmides täpsete eesmärkide kehtestamine ja selgete strateegiatemääratlemine;
239. on veendunud, et investeeringute kahekordse eesmärgi (struktuurilise ja põllumajandusliku) elluviimise
peaks tagama nii läbi vastavalt eeskirjadele tasakaalustatud sektoripõhise (põllumajandus) kui ka
territoriaalse (majanduslik ja sotsiaalne ühtsus) lähenemise;
240. on seisukohal, et ühise põllumajanduspoliitika teine sammas on ELi maapiirkondade arengu hädavajalik
element ning kutsub komisjoni üles julgustama liikmesriike analüüsima investeerimisprojektideedufaktoreid ning jagama häid kogemusi;
241. julgustab komisjoni parandama tihedas koostöös liikmesriikidega kontrolli- ja hindamissüsteeme,
töötades näiteks välja kvalitatiivsed näitajad, mis võimaldavad liikmesriikidel ja komisjonil teha kindlaks,kas meetmed olid tõhusad ja millised eesmärgid saavutati;L 187/50 ET Euroopa Liidu Teataja 15.7.2008
242. tunneb heameelt, et kõnealuse eriaruande arutelu toimus samal ajal kui komisjoni esimene sissejuhatav
esitlus ettepaneku kohta, mis käsitleb 2008. aastal jõustuvat puu- ja köögiviljasektori reformi;
Eriaruanne nr 8/2006 „Kasvav edukus? Euroopa Liidu puu- ja köögiviljatootjate
rakenduskavadele antud toetuse mõjusus”
243. tuletab meelde võetud kohustust ELi puu- ja köögiviljasektorile antava ühenduse abi osas, mis on vajalik
selle sektori jätkusuutlikkuse ja konkurentsivõime suurendamiseks;
244. rõhutab, et tootjaorganisatsioonid on puu- ja köögiviljatoodete ühise turukorralduse nurgakiviks ning
toetab seetõttu komisjoni, kes julgustab ning toetab puu- ja köögiviljakasvatajaid tootjaorganisatsioonelooma;
245. kiidab heaks sekkumismeetmetest, nagu turult kõrvaldamine või töödeldud toodete toetamine,
loobumise, millel on Euroopa Parlamendi hinnangul puu- ja köögiviljasektori jaoks kindlaks määratudeesmärkidele kahjulik mõju;
246. on veendunud, et puu- ja köögivilja tootjaorganisatsioonidele mõeldud rakenduskavade toetuskavad on
vastupidiselt sekkumismeetmetele paljulubavamad;
247. võtab teadmiseks 2009. aastaks ette nähtud hindamise ja väljendab selle üle heameelt ning nõuab, et
komisjon looks puu- ja köögiviljasektori jaoks sobiva järelevalve- ja kontrollimehhanismi, et tagadausaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimine;
248. pooldab selles osas komisjoni avaldust, mille kohaselt ta kavatseb parandada oma suutlikkust koguda
andmeid ning töötada välja tõhususe ja tulemuslikkuse hindamist võimaldavad kvalitatiivsed jakvantitatiivsed näitajad; usub, et kõnealused näitajad peaksid paremini kajastama terviklikumatjärelevalvet vajavate programmide laiemat kasutegurit; teeb lisaks ettepaneku, et komisjon vaataksesimesel võimalusel uuesti läbi olemasolevate näitajate ja statistika ajakohasuse ja täpsuse;
249. nõustub kontrollikoja arvamusega, et praeguse süsteemi tõhususe ja tulemuslikkuse parandamiseks tuleb
süsteem põhjalikult üle vaadata; kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike üles teostama tootjaorga-nisatsioonide rakenduskavade süsteemi üle põhjalikku järelevalvet ja suurendama selle tõhusust jatulemuslikkust ning uurima paljutõotavate tulemuste edutegureid ja tegema selle põhjal järeldusiparemaks rakendamiseks liikmesriikide tasandil, eelkõige kehvemini organiseeritud piirkondades;
250. toetab seetõttu kontrollikoja soovitusi muuta abikõlblikkuse kriteeriumid selgemaks ja lihtsamaks, et
suurendada läbipaistvust ja vähendada toetuskavade kaudu kaetavaid halduskulusid;
251. palub komisjonil ühtlustada toetuskava menetlused ja eeskirjad maaelu arengu fondi menetluste ja
eeskirjadega, et täpsustada juhtumeid, kui need üksteist täiendavad või välistavad;
252. kutsub komisjoni üles võtma põhjaliku järelevalve ja kontrolli alla kava rakendamine uutes
liikmesriikides;
Eriaruanne nr 9/2006 komisjoni, Euroopa Parlamendi ja nõukogu kirjaliku tõlke kulude kohta
253. rõhutab, et ELi institutsioonide keeleteenuste, st kirjaliku ja suulise tõlke kogumaksumus moodustab
vaid 1 % ELi kogu eelarvest;15.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 187/51
254. väljendab imestust selle üle, et institutsioonid ei ole praeguseni arvutanud ei tõlke kogumaksumust (24)
ega selle ühe lehekülje maksumust; märgib, et 2005. aastal oli tõlgete maht komisjonis1 324 000 lehekülge (1 450 tõlkijat), Euroopa Parlamendis 1 080 000 lehekülge (550 tõlkijat) janõukogus 475 000 lehekülge (660 tõlkijat); märgib lisaks, et kontrollikoja hinnangul oli tõlkekogumaksumus 2003. aastal 414 200 000 eurot (sh komisjon 214 800 000 eurot, Euroopa Parlament99 000 000 eurot ja nõukogu 100 400 000 eurot); märgib, et samal aastal oli ühe lehekülje keskminemaksumus 166,37 eurot: komisjonis 150,2 eurot, Euroopa Parlamendis 149,7 eurot ja nõukogus251,8 eurot;
255. on seisukohal, et institutsioonid peaksid võtma sobivaid meetmeid, et parandada ELi kirjaliku tõlke
teenuste tootlikkust võrreldes erasektoriga;
256. on seisukohal, et tuleb selgitada välja põhjus, miks Euroopa Parlament maksab vabakutselistele
tõlkijatele 12 % kõrgemat hinda kui komisjon;
257. avaldab heameelt selle üle, et komisjonil ja nõukogul on õnnestunud piirata tõlgete mahu suurenemist
pärast 10 uue liikmesriigi liitumist, vähendades seega kulude suurenemist;
258. kutsub kolme institutsiooni üles määratlema kirjaliku tõlke hinda aasta kohta, kasutades samu
kriteeriume ja arvutusmeetodeid; on veendunud, et saadud arve ei tuleks kasutada üksnes eelarvelisteleesmärkidel, vaid ka kasutajate teadlikkuse tõstmiseks kulude kohta;
259. tervitab komisjoni valmisolekut uurida 2006. aasta tõlketellimuste lubamismenetlust ja valikut;
väljendab rahulolu selle üle, et 2003. aastal koostas nõukogu põhidokumentide nimekirja, piirates seegamuude tekstide tõlkimist;
260. soovitab kasutada senisest enam dokumentide pikkuse ja kirjalike kokkuvõtetega seotud piiranguid;
261. julgustab parlamendikomisjone ja delegatsioone pakkuma tekste ainult komisjoni liikmete ja nende
asendusliikmete keeltes; teeb ettepaneku, et muud keeleversioonid võiks esitada konkreetsete taotlustealusel;
262. on üldiselt arvamusel, et institutsioonid peaksid võtma vajalikke meetmeid tõlkekvaliteedi kõrge taseme
tagamiseks; on seetõttu seisukohal, et nõukogu, Euroopa Parlament ja komisjon peaksid andmakontrollikojale ja eelarvekontrollikomisjonile aru tõlkekvaliteedi jälgimiseks ja parandamiseks võetudmeetmetest ja tegema seda 2006. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse ajaks;
263. arvab, et institutsioonid peaksid parandama juhtkonnale tõlkeprotsessi järelevalve üle teostamiseks
kättesaadavat teavet, võttes arvesse kontrollikoja poolt esitatud tulemusnäitajaid (
25);
264. on seisukohal, et nõukogu, Euroopa Parlament ja komisjon peaks kasutama tõhusalt ja mõjusalt sise- ja
välisressursse, näiteks andmebaase, arvutipõhiseid tõlkevahendeid, kaugtööd ja välistõlkijaid;
265. leiab, et iga institutsioon peaks enne tõlgete allhangete tegemist kontrollima vaba tõlkeressurssi kahes
teises institutsioonis;
Eriaruanne nr 10/2006 perioodi 1994–1999 eesmärkide 1 ja 3 programmide (struktuurifondid)
järelhindamise kohta
266. kutsub komisjoni üles tõendama, mil määral eelhindamise, vahehindamise ja järelhindamise meetodid
konsolideeriti, et vältida nii palju kui võimalik 2000.–2006. aastate järelhindamisel selliseidtõlgendamise vigu, nagu tuvastati kontrollikoja eriaruandes;L 187/52 ET Euroopa Liidu Teataja 15.7.2008
(24) Kontrollikoja kohaselt katavad need arvud tõlkijate, sekretäride, juhtide, teenistuse töötajate, planeerimise, majade,
infotehnoloogia ja inimressursside juhtimise (nt koolitus) kulusid.
(25) Kontrollikoja aruande punktid 53 ja 88.
267. soovitab suurendada koostööd regionaalpoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja
võrdsete võimaluste peadirektoraadi vahel hindamismeetodite ühiste punktide osas;
268. võtab teadmiseks, et praegune metoodika, mis põhineb mudelil HERMIN, tekitab suuri probleeme;
väljendab muret sellepärast, et praegune metoodika ei võimalda võtta piisavalt arvesse teenindussektoritähtust teatavatele majandusharudele, näiteks turismile; kardab, et 2004. aastal Euroopa Liidu liikmekssaanud riikides esinevad struktuurifondide hindamisel suured raskused nende noorte turumajandusteerijuhtude tõttu; nõuab, et komisjon tõendaks enne 2000.–2006. aastate hindamise alustamist, millisedmuudatused ta on teinud metoodikas selle kriitika arvesse võtmiseks;
269. nõuab samuti, et metoodikasse liidetaks uued elemendid, et hinnata mikromajanduslikke mõjusid; on
seisukohal, et erainvesteeringud on olulised struktuurifondide pikaajaliseks mõjuks ja töökohtadeloomiseks; nõuab, et neid võetaks arvesse 2000.–2006. aastate järelhindamisel;
270. ühtse lähenemise tagamiseks struktuurifondide üldisele hindamisele nõuab, et 2000–2006, 2007–2013
programmiperioodide ja järgmiste perioodide tulevaste eelhindamiste, vahehindamiste ja järelhindamistepuhul võetakse arvesse kontrollikoja eriaruande järeldusi;
271. toetab ideed, et struktuurifondide hindamist tuleks käsitleda kui pidevat protsessi, mis hõlmab erinevate
eelhindamiste, vahehindamiste ja järelhindamiste põhjal tehtud järelduste pidevat arvestamist; nõuab, etliikmesriigid kaasatakse sellesse protsessi ja kutsub komisjoni üles tõendama, kuidas ta viib need ideedvõimalikult kiiresti ellu;
272. on seisukohal, et struktuurifondide Euroopa lisandväärtuse kodanikele esitlemise huvides peaksid ka
tulevased hindamised tõstma esile nende fondide kaudseid mõjusid;
273. nõuab komisjonilt, et 2000–2006 järelhindamise juhtrühm leiaks võimalused koostöö tugevdamiseks
akadeemiliste ringkondadega, kaasa arvatud välisekspertidega, partnerluse näol eriinstitutsioonidega ja
korraldades uurimusi konkreetsetel teemadel;
274. on arvamusel, et selline koostöö võimaldaks rafineerida hindamist ja kasutada suuremal määral
struktuurifondide potentsiaali; kutsub komisjoni üles sellel suunal jätkama, et luua majandusliku,sotsiaalse ja territoriaalse ühtsuse meetmete hindamise juhtmudel, mis oleks Euroopa mudel, kuid midavõiks kasutada näitena maailma tasandil.15.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 187/53