[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 27.10.2006

KOM(2006) 658 lõplik

KOMISJONI ARUANNE

EDUSAMMUD SEOSES KYOTO EESMÄRKIDE SAAVUTAMISEGA (nõutav vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele 280/2004/EÜ ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta) {SEK(2006) 1412}

SISUKORD

1. Kokkuvõte 3

2. Tegelikud edusammud aastatel 1990–2004 5

2.1. Kasvuhoonegaaside heite arengusuundumused 5

2.2. Kasvuhoonegaaside heite maht 2004. aastal 6

2.3. Kasvuhoonegaaside heide 2004. aastal võrreldes 2003. aastaga 6

2.4. Heite arengusuunad peamistes majandussektorites 7

3. Kavandatud edusammud aastail 1990–2008/2012 10

3.1. Liikmesriikide prognoosid 11

3.1.1. EL 25 11

3.1.2. EL 15 13

3.1.3. EL 10 13

3.1.4. Ühineja- ja kandidaatriigid 13

3.2. Euroopa kliimamuutuste programmi (ECCP) rakendamine 13

3.3. Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemi ( Emissions Trading Scheme – ETS) rakendamine 14

3.4. Kyoto mehhanismide kavandatud kasutamine 15

3.5. Süsiniku neeldajate kavandatud kasutamine 15

1. KOKKUVÕTE

Vastavalt Kyoto protokollile on Euroopa Ühendus (EÜ) nõustunud vähendama oma kasvuhoonegaaside (KHG) heidet aastateks 2008–2012 võrdlusaasta tasemega võrreldes 8% võrra.[1] Tuginedes uusimatele (2004) saadaolevatele seireandmetele oli EL 15 kasvuhoonegaaside koguheide ilma maakasutust, maakasutuse muutumist ja metsandust (LULUCF) arvestamata 0,9% madalam ja koos LULUCFiga 3,0% madalam kui võrdlusaastal. Võrreldes 2003. aastaga kasvas EL 15 kasvuhoonegaaside heide 2004. aastal 0,3% võrra. Liikmesriikide poolt 6. juuniks esitatud teabel põhinevad prognoosandmed viitavad sellele, et EÜ saavutab Kyoto eesmärgi, kuid üksnes järgmistel tingimustel:

- kõik täiendavad meetmed,[2] mis on praegu arutlusel Euroopa või liikmesriigi tasandil jõustatakse täielikult ja õigeaegselt, et mõjutada kasvuhoonegaase kohustuste perioodil

- Kyoto mehhanisme kasutatakse kogu planeeritud ulatuses

- heite kõrvaldamine tänu artikli 3 lõigetes 3 ja 4 osutatud tegevusele (süsiniku neeldajad) aitab kaasa liikmesriikide prognoositud mahu saavutamisele.

Kavandatud ja tegeliku heite lahknevus näitab selgelt, et liikmesriigid peavad kiirendama oma jõupingutusi põhimõtete ja meetmete plaanipäraseks rakendamiseks. Euroopa Liidu kliimamuutuste poliitika üks nurgakividest on Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteem. Liikmesriikidel on hetkel käsil ajavahemikku 2008–2012 hõlmavate teiste siseriiklike saastekvootide eraldamise kavade esitamine. Vähem kui kaks aastat enne Kyoto protokolli esimese kohustuste perioodi algust on otsustava tähtsusega, et liikmesriigid kasutaksid oma siseriiklikke saastekvootide eraldamise kavasid, et tagada heite vähendamise kohustuste täitmine liikmesriikides.

Joonis 1: EL 25 ja EL 15 tegelik ja kavandatud heide

[pic]

EL 25[3] kasvuhoonegaaside koguheide oli 2004. aastal võrdlusaasta tasemest 7,3% madalam, seda ilma LULUCF-i heite ja selle kõrvaldamiseta. EL 25 kasvuhoonegaaside heide suurenes 2004. aastal teist aastat järjest 0,4% võrra võrreldes 2003. aastaga, ning on nüüd kõrgeimal tasemel pärast 1997. aastat, kui võeti vastu Kyoto protokoll.

Prognooside kohaselt on 2010. aastaks EL 25 kasvuhoonegaaside heite koguhulk võrdlusaasta tasemest umbes 4,6% madalam, võttes arvesse kõiki seniseid riiklikke põhimõtteid ja juba kooskõlastatud meetmeid. Juba arutluse all olevate täiendavate riiklike põhimõtete ja meetmete rakendamisel kavandatakse 8,1% suurust kahanemist ning Kyoto mehhanisme ja süsiniku neeldumist arvestades 10,8% suurust.

2010. aastaks on kaks EL 15 liikmesriiki, Rootsi ja Ühendkuningriik, graafikus, et saavutada oma eesmärgid aastal 2010, rakendades vaid olemasolevaid riiklikke põhimõtteid ja meetmeid. Lisaks prognoositakse, et kuus liikmesriiki saavutavad oma eesmärgid kasutades juba arutluse all olevaid täiendavaid riiklike põhimõtteid ja meetmeid, Kyoto mehhanisme ja süsinike neeldajaid. Seitse liikmesriiki (Austria, Belgia, Taani, Iirimaa, Itaalia, Portugal ja Hispaania) prognoosivad, et nad ei saavuta kõiki kaasatud meetmeid rakendades oma eesmärke. Neil tuleb paika panna edasised põhimõtted ja meetmed heite vähendamiseks.[4]

2010. aastaks peaksid kõik kaheksa uut liikmesriiki prognooside kohaselt saavutama või isegi ületama oma Kyoto sihtarvud olemasolevate riiklike põhimõtete ja meetmete abil. Enamikus riikides heide 2004. ja 2010. aasta vahel siiski kasvab. Sloveenia loodab oma prognooside kohaselt Kyoto sihi saavutada arutluse all olevate täiendavate põhimõtete ja meetmete ning süsiniku neeldajate abil.

2. TEGELIKUD EDUSAMMUD AASTATEL 1990–2004

2.1. Kasvuhoonegaaside heite arengusuundumused

ELi järelevalvesüsteemi raames esitasid kõik EL 15 liikmesriigid 1990.–2004. aasta kohta kõigi kasvuhoonegaaside heite seireandmed. Kolmel liikmesriigil puuduvad andmed mõne aasta või gaasi kohta (Kreeka, Iirimaa, Luksemburg). 1990.–2004. aasta kohta esitas kasvuhoonegaaside heite seireandmed enamik uusi liikmesriike. Paljudel liikmesriikidel esineb lünki fluoritud gaase puudutavas aruandluses.

Kasvuhoonegaaside heite arengusuundumused on liikmesriigiti suures osas erinevad. EÜ kasvuhoonegaaside üldheite osas domineerivad kaks suurimat heite tekitajat Saksamaa ja Ühendkuningriik, kelle heide moodustab umbes kolmandiku EL 25 kasvuhoonegaaside koguheitest. Kõnealused liikmesriigid saavutasid 1990. aastaga võrreldes kasvuhoonegaaside koguheite vähenemise 316 miljoni tonni võrra.

Itaalia ja Prantsusmaa on suuremate heitetekitajate seas kolmandal ja neljandal kohal, nende heite osakaal on vastavalt 12% ja 11%. Itaalia kasvuhoonegaaside heide olid 2004. aastal 1990. aasta tasemega võrreldes umbes 12% kõrgem. Itaalia kasvuhoonegaaside heide kasvas 1990. aasta järgselt eeskätt seoses maanteetranspordi, elektri- ja soojatootmise ning bensiini rafineerimisega. Prantsusmaa heide oli 2004. aastal 1990. aasta tasemega võrreldes 1% madalam. Prantsusmaal saavutati adipiinhappe tootmisest tuleneva N2O heite suur vähenemine, kuid autotranspordist lähtuv CO2 heide kasvas aastatel 1990–2004 märkimisväärselt.

Hispaania ja Poola on EL 25 suuremate heitetekitajate seas viiendal ja kuuendal kohal, nende heide moodustab EL 25 kasvuhoonegaaside heitest vastavalt umbes 9% ja 8%. Hispaania heide kasvas 1990. ja 2004. aasta vahel 48% võrra. Suuresti tulenes see autotranspordi, elektri- ja soojatootmisega ning tootva tööstusega seotud heite kasvust. Poola vähendas kasvuhoonegaaside heidet aastail 1990–2004 16% võrra (-32% alates võrdlusaastast, mis Poola puhul on 1988). Peamised heite vähenemist soodustavad tegurid olid Poolas (nagu teisteski uutes liikmesriikides) energiat raiskava rasketööstuse langus ja majanduse üleüldine ümberstruktureerimine 1980ndate lõpus ja 1990ndate alguses. Märkimist väärivaks erandiks oli transport (eriti autotransport) – selles valdkonnas kasvas heide umbes 16% võrra.

2004. aastal oli 10 liikmesriigi kasvuhoonegaaside heite tase võrdlusaasta tasemest kõrgem, samas kui ülejäänud 13 liikmesriigi heite tase oli võrdlusaasta tasemest madalam (Küprosel ja Maltal puuduvad Kyoto protokolli kohased sihtarvud). Kasvuhoonegaaside heite hulga protsentuaalsed muutused võrdlusaastast 2004. aastani ulatuvad -60%-st (Leedu) kuni +48%-ni (Küpros ja Hispaania). Uute liikmesriikide osa 2004. aasta koguheitest moodustas 15%.

2.2. Kasvuhoonegaaside heite maht 2004. aastal

EL 25 kasvuhoonegaaside heide inimese kohta aastas vähenes ajavahemikul 1990–2004 1 tonni võrra, mis vastab 9% kahanemisele. EL 15 heide ühe inimese kohta vähenes umbes 6% võrra, seda suuresti tänu heite vähenemisele Saksamaal ja Ühendkuningriigis.

Hoolimata olulisest vähenemisest, mis ületas EL 15 oma, on ELi uute liikmesriikide heide SKT kohta EL 15 keskmisest endiselt tublisti kõrgem. See näitab uute liikmesriikide majanduskasvu potentsiaali seoses kasvuhoonegaaside heite täiendava vähendamisega. EL 15 kasvuhoonegaaside heide SKT kohta langes ajavahemikul 1990–2004 25% võrra. Niisugune pidev langus viitab kasvuhoonegaaside heite ja majanduskasvu vaheliste seoste vähenemisele.

Joonis 2: EL 15 kasvuhoonegaaside heide, SKT, energiatarbimine ja CO 2 heide

[pic]

2.3. Kasvuhoonegaaside heide 2004. aastal võrreldes 2003. aastaga

Kasvuhoonegaaside heite kasv 2003.–2004. aastal tulenes peamiselt: a) kõrgemast CO2 heitest autotranspordis (+1,5%), raua- ja terasetootmises (+5,4%) ning naftatöötlemises (+3,3%) ning b) kõrgemast fluorosüsivesinike heitest külma- ja kliimaseadmete vallas (+12,1%). Autotranspordis kompenseeris bensiini tarbimisest tuleneva CO2 langus (-3,2%) diislikütuse tarbimisest tuleneva CO2 olulise tõusu (+5%) vaid osaliselt.

Kasvuhoonegaaside heite olulist kahanemist aastail 2003–2004 täheldati muuhulgas seoses: a) CO2 heitega kodumajapidamistes ja teenindussektoris (-1,4%) ning elektri- ja soojatootmise vallas (-0,3%) ja b) CH4 heitega prügilates (-4,3%), kivisöe kaevandamise ja käitlemise vallas (-16,5%).

Ajavahemikul 2003–2004 oli heite hulga kasv absoluutarvudes suurim Hispaanias ja Itaalias. Hispaanias kasvas heite hulk peamiselt elektri- ja soojatootmisest, energiatarbimisest muus tootvas tööstuses, autotranspordist ning raua- ja terasetootmisest tuleneva CO2 arvelt. Tugev kasv seoses elektri- ja soojatootmisega peegeldab soojuselektri tootmise tugevat kasvu, mille põhjuseks on osaliselt vähene hüdroelektri tootmine. Itaalias kasvas CO2 heide enamjaolt naftatöötlemise ja autotranspordi arvelt. Positiivne on see, et 2004. aastal vähenes heite hulk Saksamaal, Taanis ja Soomes. Saksamaa heide vähenes peamiselt kodumajapidamisest ja teenindussektorist ning riiklikust elektri- ja soojatootmisest tuleneva CO2 arvelt, samas kui raua- ja terasetootmisest tulenev CO2 heide kasvas. Taanis ja Soomes vähenes heite hulk peamiselt tänu elektri- ja soojatootmisest tulenevale CO2 vähenemisele, mis annab tunnistust suuremast hüdroenergia tootmisest Põhjamaade elektriturul.

2.4. Heite arengusuunad peamistes majandussektorites

Kõige tähtsam sektor on energia (sealhulgas transport), mis 2004. aastal moodustas 80% EL 15 koguheitest. Kasv 1990. aastaga võrreldes on 3,8%. Transport moodustab energiaga seotud heitest 24%. Energiale järgneb põllumajandus, kust tuleneb 9% kasvuhoonegaasidest ning sellele omakorda tööstusprotsesside sektor 8 protsendiga. EL 15 kasvuhoonegaaside heite kasv 2004. aastal tulenes peamiselt kõrgemast CO2 heitest autotranspordis, raua- ja terasetootmises ja naftatöötlemises ning hüdrofluorosüsinike heite kasvust külma- ja kliimaseadmete vallas. Positiivse nähuna vähenes prügilatest ning kivisöe kaevandamisest ja käitlemisest tuleneva metaani heide.

2004. aastal toimunud energiasektori heite kasv tulenes autotranspordist, samas kui CO2 heide kodumajapidamistes ja teenindussektoris ning elektri- ja soojatootmises langes. Energiasektoris 2004. aastal toimunud kasvu kompenseeris langus teistes lähtekategooriates: tööstusprotsessidest tulenev heide vähenes 1990. aastaga võrreldes 16% võrra, põllumajandusheide 10% võrra, jäätmetest tulenev heide 33% võrra ning lahustite ja muude toodete kasutamisest tulenev heide 20% võrra.

Joonis 3. Muutus EL 15 kasvuhoonegaaside heites sektorite lõikes võrdlusaastast 2004. aastani, sektorite prognoosid olemasolevate ja täiendavate meetmete rakendamisel võrdlusaastast 2010. aastani ja erinevate sektorite heide 2004. aastal.

[pic]

[pic]

Allikas: Euroopa Keskkonnaagentuur.

Energiavarustus ja -tarbimine, välja arvatud transport

- Ajavahemikul 1990–2004 kasvas riiklikust elektri- ja soojatootmisest tulenev CO2 heide 6% võrra seoses soojuselektrijaamades toimuva elektritootmise 35% kasvuga.

- Aastatel 1990–2004 ületas energianõudluse kasv kõigis EL 15 liikmesriikides heite hulga kasvu. Rootsi, Prantsusmaa ja Ühendkuningriik olid heite taseme ja nõudluse lahutamisel kõige edukamad. Saksamaal ja Ühendkuningriigis vähenes heide peamiselt tänu Saksamaa kivisöeküttel töötavate elektrijaamade tõhususe tõusule ja Ühendkuningriigi elektritootmises toimunud üleminekule kütusena kasutatud kivisöelt gaasile. Soojuselektrijaamades elektrienergia tootmise ja CO2 heite märkimisväärne lahkuviimine Rootsis saavutati peamiselt tänu nihkele biomassi kasutamise suunas.

- Praeguste suundumuste jätkumisel saavutatakse 2010. aastaks taastuvenergiaallikatest pärineva energia osakaaluks eeldatavasti 19%. EL 15 taastuva energia sihtarv on 22% elektrienergia kogutarbimisest ja EL 25 puhul 21% elektrienergia kogutarbimisest.

- EL 15 puhul langes kütte ja elektri ühisosa kogu elektritootmisest 2000. aasta 10 protsendilt 2002. aastal 9 protsendini.

- Kodumajapidamiste CO2 heite hulk kasvas aastail 1990–2004 3% võrra, samas kui eluasemete arv kasvas 2000. aastaks 12% võrra. See viitab mõningasele seoste vähenemisele. Väärib märkimist, et Taani, Soome ja Rootsi vähendasid keskkütte osakaalu suurenemise tulemusena kodumajapidamiste kütusetarbimist. Saksamaal on kodumajapidamistest tuleneva CO2 vähenemise põhjuseks energiatõhususe parandamine tänu hoonete soojusisolatsioonile, teisele kütusele üleminekule (eriti Ida-Saksamaa kodumajapidamistes), päikesesoojusenergia tootmisele ja biomassipõhisele keskküttele.

Transport

- Ajavahemikul 1990–2004 kasvas EL 15 siseriiklikest vedudest tulenev kasvuhoonegaaside heide 26% võrra, kusjuures autotranspordi heide kasvas samal ajavahemikul samuti 26% võrra. Üksnes Soome, Saksamaa, Rootsi ja Ühendkuningriigi transpordist tulenev heide kasvas veidi.

- Üksnes riiklike põhimõtete ja meetmete kasutamisel peaks EL 15 siseriiklikest vedudest tulenev kasvuhoonegaaside heide 2010. aastaks prognooside kohaselt kasvama 1990. aasta tasemega võrreldes 35% võrra.[5]

- Reisijate maanteevedu kasvas ajavahemikus 1990–2004 27% ning kaubavedu 1990.–2003. aastal 51% võrra.

- Uute sõiduautode keskmine CO2 heide vähenes ajavahemikul 1995–2004l umbes 12% võrra, kuid samal ajavahemikul müüdi 21% rohkem autosid. See tõus nullis uutest autodest tulenenud tõhususe võidu.

- EL 15 rahvusvahelistest õhu- ja merevedudest tulenev CO2 heide (mida Kyoto protokoll ei käsitle) on ajavahemikul 1990–2004 kasvanud 59%.

- EL 10 transpordist tulenev heide langes võrdlusaasta ja 1995. aasta vahel 6% võrra, kuid kerkis seejärel järsult. 2004. aastaks oli kõnealune heide võrdlusaasta tasemest 28% kõrgem.

Põllumajandus

- Kokkuvõttes langes EL 25 põllumajandusest tulenev kasvuhoonegaaside heide aastail 1990–2004 13% võrra, seda hoolimata asjaolust, et Hispaanias, Portugalis, Küprosel, Maltal ja Poolas ilmnes kasv. Põllumajandusheite kahanemise peamisteks põhjusteks olid kariloomade arvu ning väetiste ja sõnniku kasutamise vähenemine.

- Lähtudes olemasolevatest riiklikest põhimõtetest ja meetmetest, prognoositakse 2010. aastaks EL 15 põllumajandusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite vähenemist 16% võrra madalamale1990. aasta tasemest.

Tööstus (energiaga mitteseotud)

- EL 15 kasvuhoonegaaside heide tööstusprotsessidest (süsinikdioksiid, lämmastikoksiid ja fluoritud gaasid) vähenes võrdlusaasta tasemega võrreldes 16%. Prognoositakse, et olemasolevate riiklike põhimõtete ja meetmete rakendamisel kerkib see 2010. aastal jälle tasemele, mis on võrdlusaastast 4% madalam, ning täiendavate riiklike meetmete rakendamisel jääb 2004. aasta tasemest vaid veidi kõrgemaks.

- Heite kasv 2004. aastal võrreldes 2003. aastaga tulenes tsemenditootmise kasvust Prantsusmaal, Saksamaal ja Itaalias ning külma- ja kliimaseadmete tekitatud hüdrofluorosüsiniku tarbimise kasvust Saksamaal ja Itaalias.

- EL 15 külma- ja kliimaseadmete hüdrofluorosüsiniku heide, mis moodustab hetkel 1% EL 15 kasvuhoonegaaside koguheitest, kasvas võrdlusaasta ja 2004. aasta vahelisel ajal üheksa korda.

- EL 15 lämmastikoksiidi heide keemiatööstusest vähenes 1990.–2004. aastal 55% võrra.

Jäätmehooldus

- EL 15 prügilate CH4 heide langes 1990. ja 2004. aasta vahel 38% võrra.

- Enamik EL 15 liikmesriike vähendas ajavahemikul 1990–2004 jäätmehooldusest tulenevat kasvuhoonegaaside heidet. Kasvutendentsi näitasid vaid Iirimaa, Itaalia, Portugal ja Hispaania. Jäätmetest tuleneva heite vähenemine saavutati osalt tänu prügilajäätmete direktiivi ja sarnaste õigusaktide rakendamisele liikmesriikides.

- Prognoositakse, et EL 15 jäätmesektorist tulenev kasvuhoonegaaside heide on 2010. aastaks 1990. aasta tasemega võrreldes üle 40% võrra madalam (olemasolevate põhimõtete ja meetmete rakendamisel).

3. KAVANDATUD EDUSAMMUD AASTAIL 1990–2008/2012

Käesolev hinnang sisaldab teavet Euroopa Liidu 25 liikmesriigi kohta, kuid kõige detailsem on EL 15 puudutav osa. Hinnates, kas liikmesriik on oma sihtarvude saavutamise graafikus, lähtutakse peamiselt juba kooskõlastatud riiklike põhimõtete ja ELi tasandi meetmete analüüsist. 18 liikmesriiki esitasid ajakohastatud prognoosid. Teave paindlike mehhanismide kasutamise kohta Kyoto protokolli alusel oli kättesaadav 19 liikmesriigi kohta (Ungari, Poola, Läti ja Leedu ei esitanud mingit teavet). Sel aastal kaasati esmakordselt Kyoto protokolli artikli 3 lõigete 3 ja 4 kohaselt LULUCF-iga („süsiniku neeldajad”) seotud tegevus, mille kohta laekusid andmed kokku 14 liikmesriigilt. Aruandlus süsiniku neeldajate kasutamise kohta on oluliselt paranenud, osalt tänu 2006. aasta aruandluskohustustele seoses ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooniga (UNFCCC).

3.1. Liikmesriikide prognoosid

3.1.1. EL 25

2010. aastaks prognoositakse, et EL 25 kasvuhoonegaaside koguheide on võrdlusaasta tasemest umbes 4,9% madalam. Prognoos põhineb liikmesriikide hinnangul, milles on arvesse võetud kõiki olemasolevaid riiklikke põhimõtteid ja meetmeid. Arutluse all olevate täiendavate riiklike põhimõtete ja meetmete rakendamisel on prognoositud langus 8,1% ning Kyoto mehhanisme ja süsiniku neeldumist arvestades 10,8%. Kui täiendavaid riiklikke põhimõtteid ja meetmeid ei rakendata, on aastail 2004–2010 oodata heite kasvu.

Joonis 4: Kaugus Kyoto eesmärkidest, mis näitab suhtelist lõhet (sihtarvude ületamine või mittesaavutamine) kasvuhoonegaaside 2010. aasta prognooside ja vastavate 2010. aasta sihtarvude vahel, lähtudes senistest ja täiendavatest riiklikest põhimõtetest ja meetmetest, sealhulgas Kyoto mehhanismide ja süsiniku neeldajate kasutamisest.

[pic]

3.1.2. EL 15

Olemasolevatel riiklikel põhimõtetel ja meetmetel põhinevad koondprognoosid näitavad, et 2010. aastal on EL 15 kasvuhoonegaaside heide ainult 0,6% madalam kui võrdlusaastal (s.o Kyoto eesmärgist 7,4% kaugusel). Liikmesriikide teatatud arutluse all olevateks täiendavateks meetmeteks on need, mis edendavad elektrienergia tootmist taastuvatest energiaallikatest, koostootmist ja energiatõhusust. Neil täiendavatel riiklikel meetmetel on potentsiaal vähendada lõhet 4,0% võrra – 3,4 protsendini. Ometi ei piisa Kyoto eesmärkide saavutamiseks vaid riiklike meetmete abil heite vähenemisest. Kyoto mehhanismide kasutamisel peaks heide ootuste kohaselt vähenema veel 2,6% võrra. Kyoto protokolli artikli 3 lõigete 3 ja 4 kohase tegevusega kõrvaldatud heite koguhulk EL 15-s on hinnanguliselt umbes 32,6 miljonit tonni CO2 ekvivalenti aastas, mis vastab täiendavale 0,8 protsendile. Kõiki meetmeid arvesse võttes peaks EL 15 oma Kyoto sihtarvude saavutamisel heidet prognooside kohaselt vähendama 8,0% võrra.

3.1.3. EL 10

Kõigi uute liikmesriikide koondheide (välja arvatud Küpros ja Malta, kelle kohta andmed puudusid) tõuseb prognooside kohaselt pärast 2004. aastat, kuid jääb 2010. aastaks siiski 12% võrra madalamale tasemele kui 1990. aastal. Vaid Tšehhi Vabariik ja Eesti prognoosivad heite vähenemist ajavahemikul 2004–2010. Ungaris ja Poolas on kasvuhoonegaaside heite tase 2010. aastal prognooside kohaselt 2004. aasta tasemest oluliselt kõrgem. Siinkohal toodud prognoosid uute liikmesriikide kohta on möödunud aasta omadest 2% võrra madalamad.

Kõigis riikides on kasutusel põhimõtted ja meetmed kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks, kuus riiki on kehtestanud ka täiendavaid põhimõtteid ja meetmeid. Sloveenia on ainuke EL 8 riik, kes kavatseb kasutada Kyoto mehhanisme investorriigina, kuid ei ole veel otsustanud, millise osa need tema Kyoto eesmärkidest katavad. Eelduste kohaselt ületab EL 10 olemasolevate ja täiendavate meetmete abil ning Sloveenias Kyoto protokolli artikli 3 lõigete 3 ja 4 kohaselt läbiviidava tegevusega oma vastavad sihtarvud 2010. aastal kokku 163 miljoni tonni CO2 ekvivalendi võrra, mis vastab 16 protsendile.

3.1.4. Ühineja- ja kandidaatriigid

Kasvuhoonegaaside heide ühe inimese kohta langes aastail 1990–2004 Bulgaarias ja Rumeenias oluliselt, Türgis ja Horvaatias aga vaid vähesel määral. Türgi heide ühe inimese kohta, 4,2 tonni aastas, moodustab EL 25 keskmisest heitest ühe inimese kohta vähem kui poole. Kõigis riikides on langenud ka heite tase SKT kohta, mis viitab majanduskasvu ja ressursside tarbimise vahelise seose kadumisele.

2004. aastal olid Bulgaaria, Horvaatia ja Rumeenia oma Kyoto sihtarvude saavutamise graafikus. 2010. aasta prognoosid, milles võetakse arvesse riiklikke põhimõtteid ja meetmeid, näitavad, et Bulgaaria ja Rumeenia ületavad oma Kyoto eesmärgid. Horvaatia kohta prognoosid puudusid.

3.2. Euroopa kliimamuutuste programmi (ECCP) rakendamine

2001. aasta juunis algatati Euroopa kliimamuutuste programmi (ECCP) raames mitmeid ELi hõlmavaid ühiseid ja kooskõlastatud põhimõtteid ja meetmeid. Enamik neist põhimõtetest ja meetmetest on Euroopa kliimamuutuste programmi I etapi raames nüüdseks rakendatud. Komisjon käivitas Euroopa kliimamuutuste programmi II etapi huvirühmade konverentsiga, mis peeti 2005. aasta oktoobris Brüsselis. II etapil keskendutakse I etapi läbivaatamisele, energiatõhususele, energiavarustusele, lennundusele, põllumajandusele ja metsandusele, muudele gaasidele peale CO2, süsiniku sidumisele ja ladustamisele, CO2-le ja autodele, lennundusele ning Euroopa Liidu rollile haavatavuse vähendamisel ja kohandumise edendamisel Euroopas.

Tabel 1. Euroopa kliimamuutuste programmi I etapi põhimõtete ja meetmete tõhusus

Asjade seis |

EL 15: hinnanguline vähenemispotentsiaal (miljonites tonnides CO2 ekvivalentides) | Täies ulatuses rakendatud (miljonites tonnides CO2 ekvivalentides) | Lõpetamisjärgus (miljonites tonnides CO2 ekvivalentides) |

Energiavarustus | 236–278 | – | 200–230 |

Energianõudlus | 194–239 | 86–106 | 85–110 |

Transport | 152–185 | 75–80 | 72–95 |

Muud gaasid peale CO2 | 59–62 | 41 | 18–21 |

Põllumajandus ja metsandus | 133 | 45 | 0 |

KOKKU | 774–897 | 247–272 | 375–456 |

Mitmed ühised ja kooskõlastatud põhimõtteid ja meetmeid on kas vastu võetud või on ettevalmistamise lõppjärgus ning võivad tulevastel aastatel vähendada heidet peaaegu 272 miljoni tonni CO2 ekvivalendi võrra, nagu näitab tabel 1. Mitmes liikmesriigis olid sarnased riiklikud põhimõtted ja meetmed juba kasutusel.

3.3. Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemi ( Emissions Trading Scheme – ETS) rakendamine

Heitkogustega kauplemise direktiiv on Euroopa kliimamuutuste programmi nurgakivi, sest see lõi 2005. aasta 1. jaanuarist turu CO2 saastekvootidele. Heitkogustega kauplemine aitab tagada heite vähenemise seal, kus see on majanduslikult kõige tõhusam. Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemi sidumine Kyoto mehhanismidega kannab eesmärki vähendada osalevate ettevõtete kulusid ning edendada keskkonnasäästliku tehnoloogia siiret üleminekumajandusega riikidesse ja arengumaadesse. Oma esimesel tööaastal on Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteem toiminud puhta arengu mehhanismi ja ühisrakenduse turu katalüsaatorina ning hetkel on selliseid projekte varasemate aastatega võrreldes palju rohkem.

Lisa tabelis 5 on esitatud ülevaade 5. septembriks 2006 ühenduse sõltumatusse tehingute registrisse (CITL) kantud rajatistest, nendes 2005. aastal kontrollitud heitest ja vastavatest eraldistest Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemi esimeseks tööaastaks.

Esimese kohustuste perioodi 2008–2012 siseriiklikke saastekvootide eraldamise kavasid hinnatakse 2006. aasta teisel poolel. Komisjon tagab, et siseriiklike saastekvootide eraldamise kavad aitaksid oluliselt kaasa Euroopa Liidu Kyoto eesmärkide saavutamisele ning võimaldaksid liikmesriikidel saavutada vähendamiseesmärgid.

3.4. Kyoto mehhanismide kavandatud kasutamine

Üheksateist liikmesriiki – kõik EL 15 riigid ning Tšehhi Vabariik, Eesti, Slovakkia ja Sloveenia – on esitanud teabe selle kohta, kuidas nad kavatsevad kasutada Kyoto mehhanisme (ühisrakendus ( Joint Implementation – JI), puhta arengu mehhanism ( Clean Development Mechanism – CDM) ja rahvusvaheline heitkogustega kauplemine eesmärgiga saavutada oma kohustuste perioodiks 2008–2012 seatud sihid).

EL 15 puhul katab Kyoto mehhanismide kavandatud kasutamine 10 liikmesriigi poolt kohustuste perioodil 110,6 miljonit tonni CO2 ekvivalenti aastas. See kogus vastab enam kui 30 protsendile EL 15 heite vähendamise kogumäärast, mis on esimesel kohustuste perioodil umbes 342 miljonit tonni CO2 ekvivalenti aastas. Kyoto mehhanismide kasutamiseks on rahalisi vahendeid juba eraldanud kümme liikmesriiki: Austria, Belgia, Taani, Soome, Saksamaa,[6] Iirimaa, Itaalia, Madalmaad, Hispaania ja Rootsi. Austria, Itaalia, Madalmaad ja Hispaania eraldasid kohustuste perioodi viieaastaseks ajavahemikuks suurima eelarve, vastavalt 288 miljonit eurot, 1320 miljonit eurot, 600 miljonit eurot ja 250 miljonit eurot. Kümne liikmesriigi eelarveeraldised moodustavad kokku umbes 2830 miljonit eurot.

3.5. Süsiniku neeldajate kavandatud kasutamine

Lisaks kasvuhoonegaaside heite allikatele suunatud põhimõtetele ja meetmetele saavad liikmesriigid kasutada süsiniku neeldajaid. Eesmärkide saavutamiseks süsiniku neeldajate kavandatud kasutamise kohta on esialgsed hinnangud esitanud 14 liikmesriiki: Austria, Belgia, Tšehhi Vabariik, Taani, Soome, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Portugal, Sloveenia, Hispaania, Rootsi ja Ühendkuningriik.

Süsiniku neeldajate prognoositud kasutamine EL 15 Kyoto eesmärkide saavutamiseks on seni suhteliselt väike, ent see on Kyoto eesmärkide saavutamiseks siiski oluline. Seniste plaanide kohaselt peaks EL 15 kõrvaldama 2008.–2012. aastaks metsastamise ja taasmetsastamise läbi puhasväärtusena umbes 18 miljonit tonni CO2 aastas. Need hinnangud on võrdlemisi ebamäärased ka seetõttu, et kaasatud süsiniku neeldajate tüüpide kohta puuduvad täpsemad andmed. Iirimaa ja Ühendkuningriigi esitatud paranduste tõttu on see näitaja möödunud aasta hinnangu järgselt langenud umbes 13 miljoni tonni CO2 võrra aastas. Metsa majandamisest tuleneva kasvuhoonegaaside heite täiendav vähendamine peaks prognooside kohaselt olema 14,2 miljonit tonni CO2 aastas. Lisaks loodab Portugal saavutada põllu- ja karjamaade korralduse kaudu heite kõrvaldamise 0,5 miljoni tonni võrra aastas. Seega moodustab Kyoto protokolli artikli 3 lõigete 3 ja 4 kohase tegevusega saavutatud kõrvaldatud koguheide Kyoto kohustuste perioodil hinnanguliselt 32,6 miljonit tonni CO2 aastas ehk kokku umbes 0,8% võrreldes EL 15 8%lise vähendamiseesmärgiga.

Lisaks loodab Sloveenia kõrvaldada puhasväärtusena umbes 0,4 miljonit tonni CO2 ekvivalenti aastas.

[1] Nõukogu otsuses (2002/358/EÜ), mida kohaldatakse vaid EL 15 liikmesriikide suhtes, on liikmesriikide mitmesugused kohustused väljendatud protsentuaalsete muutustena võrreldes võrdlusaastaga. 2006. aastal väljendatakse vastavaid heitetasemeid tonnides CO2 ekvivalendi kohta. Seoses sellega on keskkonnaministrite nõukogu ja komisjon vastavalt ühisavaldusele nõustunud arvesse võtma muu hulgas võrdlusaasta heitkogustega seonduvaid eeldusi Taani avalduses nõukogu 16.–17. juuni 1998. aasta järelduste kohta.

[2] Olemasolevad põhimõtted ja meetmed on need, mille suhtes kehtib üks või mitu järgmistest kriteeriumidest: a) jõus on siseriiklikud õigusaktid; b) on kehtestatud üks või enam vabatahtlikku kokkulepet; c) on eraldatud rahalised vahendid; d) mobiliseeritud on inimressursid; e) vastu on võetud valitsuse ametlik otsus ja on võetud selge kohustus rakendamist jätkata. Täiendavad (kavandatavad) põhimõtted ja meetmed on arutluse all olevad võimalused, mis tõenäoliselt võetakse aegsasti vastu ja mida rakendatakse, et mõjutada kohustuste perioodi heitkoguseid.

[3] Käesolevas aruandes analüüsiks kasutatava võrdlusaasta heite arvutamiseks liidetakse 23 liikmesriigi võrdlusaasta heide, sest Maltal ja Küprosel puuduvad EL 15 siseriiklike heitkoguste jagunemise lepingu ja Kyoto protokolli kohased sihtarvud. EL 23 võrdlusaasta heidetel puudub nii Kyoto protokolli kui kehtivate Euroopa Liidu õigusaktide kohaselt õiguslik seisund.

[4] Lähtudes 2006. aasta 6. juuni seisuga komisjoni käsutuses olevast teabest. Teises siseriiklikus saastekvootide eraldamise kavas esitavad liikmesriigid Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemi ajakohastatud prognoosid ja kavad tegevuspõhimõtete ja meetmete kohta, mida eesmärkide saavutamiseks rakendada.

[5] EL 15 transpordist tuleneva kasvuhoonegaaside heite osas puuduvad prognoosid Saksamaa kohta, samuti puuduvad prognoosid nii Saksamaa kui Luksemburgi põllumajanduse, tööstusprotsesside ja jäätmehoolduse heite kohta.

[6] Saksamaa eraldatud vahendid on suunatud pilootprogrammidele. Saksamaa ei kavatse oma sihtarvude saavutamiseks kasutada Kyoto mehhanisme.