ET Euroopa Liidu Teataja C 277/61

Regioonide Komitee arvamus „Ettepanek: määrus keskkonna ja kliimameetmete programmi (LIFE) kohta”

2012/C 277/08

REGIOONIDE KOMITEE

— tervitaks programmi eelarve oluliselt mahukamat suurendamist, võttes arvesse olulisi väljakutseid asjaomases valdkonnas, ning tunnistab samal ajal, et täpsetes arvudes ei saa kokku leppida enne, kui mitmeaastase finantsraamistiku üle peetavad läbirääkimised on lõpule viidud;

— toetab uut integreeritud projektide põhist lähenemisviisi, ent nõuab, et sidusrühmade juurdepääsu integreeritud projektidesse ja nende osalemist projektides tuleb rohkem julgustada, samuti et peamiste oluliste valdkondade loetellu tuleks prioriteedina lisada ka merekeskkond, pinnas ja müra ning et loodaks sobivad koordinatsioonimehhanismid programmi LIFE kooskõlastamiseks ELi teiste fondidega ühises strateegilises raamistikus ja tähtsusjärestatud tegevuskavadega Natura 2000 rahastamiseks;

— usub, et käibemaksu väljaarvamine abikõlblike kulutuste hulgast võib heidutada mitmeid potentsiaalseid taotlejaid ettepanekut koostamast, ning soovitab, et käibemaksu käsitatakse abikõlbliku kuluna, kui kasusaajad suudavad tõestada, et käibemaksu ei tagastata;

— soovitab, et alaliste töötajate kulud jääksid abikõlblikuks tingimusel, et on tõestatud ja dokumenteeritud, et asjaomased töötajad osalevad ametlikult osa- või täisajaga projekti tegevustes;

— teeb ettepaneku, et kaasrahastamise ülemmäära tõstetaks 85 %-ni vähem arenenud piirkondades (nagu on määratletud struktuurifondi määrustes) ja äärepoolseimates piirkondades;

— nõuab, et programmis LIFE võivad osaleda ka ELi ülemeremaad ja -territooriumid, kes on ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse pooled (nõukogu otsus 2001/822/EÜ), sest nad esindavad suurt osa ELi bioloogilisest mitmekesisusest.

Raportöör Kay TWITCHEN (UK/NI), Essexi krahvkonnanõukogu liige Viitedokument Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus keskkonna ja kliimameetmete programmi (LIFE) kehtestamise kohta COM(2011) 874 final – 2011/0428 COD

I. POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

A. Üldised märkused

1. kordab oma seisukohta, et programm LIFE kujutab endast olulist vahendit, mille abil rahastada kohalikku ja piirkondlikku keskkonnapoliitikat ning Euroopa lisandväärtusega projekte ning mis on aidanud mobiliseerida kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jõupingutusi. Samuti on programm aidanud luua partnerlussuhteid, tugevdades seeläbi koostööstruktuure ning lihtsustades kogemuste ja teabe vahetamist kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

2. tervitab kavatsust jätkata programmiga LIFE uuel rahastamisperioodil. Komitee usub, et sellega tagatakse tõhusamad meetmed, luuakse koostoime ELi ja riiklike tegevuste koordineerimise kaudu ning suurendatakse keskkonna- ja kliimameetmete nähtavust;

3. jagab komisjoni arvamust, mille kohaselt peaksid keskkond ja kliimameetmed olema enamiku ELi poliitikavaldkondade lahutamatu osa. Ent ELi peamised rahastamisvahendid ei vasta kõigile keskkonna- ja kliimaspetsiifilistele vajadustele, millest tuleneb ka jätkuv vajadus eraldi keskkonna ja kliimameetmete programmi järele, mis tugineb LIFE+-määruse (EÜ) nr 614/2007 saavutustele ajavahemikul 2007–2013. Seega täiendab programm keskkonna- ja kliimaeesmärkide läbivat integreerimist kogu ELi eelarvesse, aidates rahastada keskkonna- ja kliimaprojekte, mis ei ole rahastamise raames abikõlblikud;

4. märgib, et praeguse programmi LIFE hindamisest nähtub, et selle mõju piirab strateegilise rõhuasetuse puudumine. Seega võetaks uue programmiga kasutusele paindlik ülalt alla lähenemisviis ning loodaks kaks eraldi allprogrammi, mis hõlmavad keskkonna- ja kliimameetmeid selgelt määratletud prioriteetidega;

5. märgib, et seejuures on oluline, et programmis säiliks piisav paindlikkus. Prioriteetide seadmise protsess ei tohiks kaasa tuua liiga suuri piiranguid või ülemäära kategoorilisi kriteeriume. Nagu käesoleva programmi puhul, peab keskse tähtsusega olema pakutud projektide kvaliteet;

6. on seisukohal, et programmi LIFE käsitlevas määruses tuleks eriti viidata vajadusele luua koostoime eri valdkondade vahel, nt tagada, et programmist LIFE rahastatud kliimaprojektid avaldavad positiivset mõju bioloogilisele mitmekesisusele ning keskkonnaprojektid arvestavad kliimatemaatikaga. Kuna komisjon on viidanud võimalikule koostoimele kahe allprogrammi vahel ning projektid võivad teenida mitut eesmärki, on oluline tagada selle saavutamine;

7. kordab oma üleskutset, (1) et programm LIFE jätkaks teabevahetus- ja teavitamisprojektide toetamist, keskendudes enam teadlikkuse suurendamisele, sh säästvat arengut käsitlevale haridusele, ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi hõlmavate projektide edendamisele. Komitee tervitab selles kontekstis väljapakutud prioriteetset valdkonda „Juhtimine ja teave” mõlemas allprogrammis;

8. tervitab ettepanekut, et kahe LIFE-allprogrammi sidususe tagamiseks kuuluvad nad ühe mitmeaastase tööprogrammi raamistikku, millel on üks ühine rakenduseeskirjade kogum ja mille kohta esitatakse üks pakkumiskutse, millega tegeleb ühiselt üks keskkonna- ja kliimameetmete programmi LIFE komitee, ning juhib tähelepanu sellele, et eri allprogrammide menetlused ja prioriteedid ei peaks olema erinevad;

9. tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon on selle ettepaneku koostamisel ulatuslikult konsulteerinud sidusrühmade ja Regioonide Komiteega ning nende mitmeid seisukohti arvesse võtnud (2);

B. Näitajad

10. tervitab asjaolu, et ettepaneku artiklis 3 on rõhk seatud programmi LIFE edukust mõõtvate näitajate määratlemisele. Komitee soovitab lisada näitajad, mille abil on mõõdetakse ja edendatakse head valitsemistava ja teabevahetust igas LIFE-projektis. Regioonide Komitee on teinud ettepaneku, et programmis LIFE edendataks iga LIFE-projekti puhul sihipäraseid – ja seega tõhusamaid – teavitusviise ja suutlikkuse suurendamise meetmeid;

C. Keskkonna allprogramm (programmi LIFE keskkonnaosa)

Prioriteetne valdkond: keskkond ja ressursitõhusus

11. märgib, et ettepaneku artiklis 10 jäetakse välja turuletoomisele suunatud uuendustegevus, sest seda hõlmab paremini programm Horisont 2020. See võimaldab programmis LIFE keskenduda kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ökoinnovatsioonile ning selliste lahenduste leidmisele, mida väga sageli on kõige parem rakendada avaliku ja erasektori partnerluses. Seega soovitab Regioonide Komitee suunduda avaliku ja erasektori innovatsiooni ning nendevaheliste partnerluste võimaluse suunas;

Prioriteetne valdkond: bioloogiline mitmekesisus

12. tervitab tõsiasja, et vastavalt Regioonide Komitee poolt nõutule (3) võimaldab ettepaneku artikkel 11 korduvaid tegevusi eeldusel, et projektid toimivad eeskujulike menetluste alusel, mida on võimalik kohaldada teistes piirkondades, ning et nende osas järgitaks järelvalve ja tulemuste avalikkusele teatavaks tegemise norme;

13. usub, et toetus Natura 2000 rahastamiseks loodud tähtsusjärjestatud tegevuskavasid rakendavate integreeritud projektide kaudu on tulevikus kesksel kohal programmi LIFE bioloogilise mitmekesisuse prioriteetses valdkonnas. Regioonide Komitee soovib, et vastavalt iga liikmesriigi institutsioonilisele raamistikule vastutaksid kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tähtsusjärjestatud tegevuskavade väljatöötamise eest, ning võtab teadmiseks Euroopa Komisjoni hiljuti käivitatud algatused Natura 2000 rahastamiseks (4);

Prioriteetne valdkond: keskkonnaalane juhtimine ja teave

14. tervitab kindlalt tõsiasja, et programmi LIFE toetust keskkonnaalasele juhtimisele on tugevdatud seeläbi, et väljapakutud määruses on see muudetud prioriteetseks valdkonnaks (artikkel 12). Regioonide Komitee on seisukohal, et see suurendab võimalike juhtimisprojektide nähtavust ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad sellest prioriteetsest valdkonnast olulist kasu. Regioonide Komitee on kutsunud üles toetama programmis LIFE kohalike ja piirkondlike omavalitsuste haldussuutlikkuse tugevdamist ning keskenduma enam teadlikkuse suurendamisele, sh säästvat arengut käsitlevale haridusele, ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kaasavate ja ELi tasandil olulist mõju omavate projektide edendamisele (5);

15. leiab, et selle prioriteetse valdkonnaga tuleks edendada teadmiste jagamist ELi keskkonnaõiguse rakendamise ja jõustamise kohta, tehes seda toetusvõrgustike, koolituse ja eelkõige selles valdkonnas tegevate kohalike ja piirkondlike omavalitsuste parimate tavade tutvustamise projektide kaudu Euroopa tasandil;

D. Kliimameetmete allprogramm (programmi LIFE kliimaosa)

16. tervitab kliimameetmete uue allprogrammi loomist, mis võib olla abiks vähem süsinikdioksiidi heitkoguseid tekitavate, ressursitõhusate ja kliimatemaatikat arvesse võtvate meetmete ja investeeringute edendamisel. Komitee tervitab seda, pidades silmas ELi rahvusvahelisi kohustusi vähendada kasvuhoonegaaside heiteid Kyoto protokolli raames ning tulevast ülemaailmset kliimakokkulepet, mille üle peetavad läbirääkimised peaksid lõpule jõudma 2015. aastaks, samuti eesmärke, mille Euroopa Liit on endale seadnud kliima- ja energiapaketi ja strateegia „Euroopa 2020” raames ning aastaks 2050 vähese CO2-heitega majanduse suunas edenemise kava kontekstis (6);

17. märgib siiski, et pakutud eelarve on suhteliselt väike osa kogu programmist LIFE (25 %). Seega on programmi LIFE kliimaosal väga piiratud võimalused kasvuhoonegaaside heiteid märkimisväärselt vähendada. Selleks peaks programm toetama mitmesuguse keskkonnaalase kasu loomist, nt õhukvaliteedi tagamise seisukohast olulisi ja kõrge bioloogilise mitmekesisuse tasemega looduslikke alasid (turbarabad ja metsa-alad) või rohelise infrastruktuuri rajamist kui integreeritud lähenemist bioloogilise mitmekesisuse kaitsel ja kliimamuutuste mõju leevendamisel;

18. tervitab tõsiasja, et integreeritud projektid on peaasjalikult suunatud kliimamuutuste leevendamise ja kliimamuutustega kohanemise strateegiate ja tegevuskavade rakendamisele;

19. tervitab kliimaalase juhtimise ja teabe prioriteetse valdkonna all (artikkel 16) loetletud eesmärke ja näeks Regioonide Komiteel selget roll kliimaküsimustega seotud teadlikkuse suurendamise edendamisel;

E. Integreeritud projektid

20. nagu varasemas arvamuses märgitud, (7) tervitab ettepanekut viia sisse pikaajalised integreeritud projektid, mis on suure territoriaalse ulatusega (eelkõige üht või mitut piirkonda või tervet riiki hõlmavad) ning mis võimaldaksid käsitleda väga erinevaid teemasid strateegiliste ja struktureeritud suhete kaudu ELi teiste rahastamisallikatega. LIFE-projektidel oleks ka edaspidi oluline katalüütiline väärtus;

21. on seisukohal, et integreeritud projektid parandavad keskkonna- ja kliimapoliitika rakendamist ning nende lõimimist muudesse poliitikavaldkondadesse, samuti mitmetasandilise valitsemise põhimõtte rakendamist, tagades eelkõige liidu, riiklike ja erasektori vahendite kooskõlastatud kasutuselevõtu keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamiseks. Need on suunatud keskkonna- ja kliimakavade ja -strateegiate elluviimisele suuremal territooriumil kui tavapäraselt programmi LIFE+ puhul;

22. tervitab tõsiasja, et integreeritud projektide seisukohalt kõige olulisemate valdkondade nimistu artikli 18 punktis d kajastab suures osas Regioonide Komitee eelnevaid soovitusi (veemajandus, loodus, bioloogilise mitmekesisuse säilitamine, jätkusuutlik ressursikasutus ja jäätmemajandus). Siiski usub komitee, et peamiste oluliste valdkondade loetellu tuleks lisada ka merekeskkond, pinnas ja müra;

23. väljendab muret seoses sellega, et integreeritud projekte võib olla keeruline ette valmistada ja juhtida, eelkõige arvestades erinevaid tähtaegu, valikukriteeriume, taotlusmenetlusi ja -vorme, juhtimistingimusi ja aruandluskorraldusi. See heidutab eriti väiksemaid kohalikke omavalitsusi, mistõttu tervitab komitee ettepanekus kavandatud tehnilist tuge integreeritud projektide ettevalmistamiseks ja esitamiseks;

24. kutsub üles looma sobivaid koordinatsioonimehhanisme programmi LIFE kooskõlastamiseks ELi teiste fondidega ühises strateegilises raamistikus, eriti partnerluslepingute raames, nagu on sätestatud (üldsätete kohta) määruse eelnõu artiklis 14, samuti kõigi ühise strateegilise raamistiku fonde puudutava, kogukonna juhitud kohaliku arengu ja kohaliku arengu strateegiate uue lähenemisviisiga, nagu on sätestatud määruse eelnõu artiklites 28 ja 29 (üldsätete kohta);

25. eeldab, et laiaulatuslikumate LIFE-projektide uus kategooria sisaldab raamistikku ja suuniseid LIFE- ja muude üksikprojektide koostamiseks, sealhulgas kava selgitamaks muude ELi, riiklike, piirkondlike, kohalike ja eravahendite kombineerimist väljapakutud meetmete rahastamiseks. Konkreetsetel juhtudel võiks nende projektide kestus olla pikem, mille vältel oleks võimalik välja töötada ja ellu viia asjaomaseid LIFE-üksikprojekte;

26. peab samal ajal väärtuslikuks traditsioonilisi väiksemamahulisi projekte, mis on kättesaadavad väiksematele omavalitsustele, kellel on vähem võimalusi integreeritud projekti väljatöötamiseks. Komitee tervitab vastavalt asjaolu, et neile jääb endiselt oma koht ka uues programmis, ja nõuab, et neile eraldatud kogueelarve mahtu ei vähendataks;

27. tunnistab vajadust ligikaudse geograafilise aluse järele, ent on seisukohal, et see ei peaks olema esmane tõukejõud, mis võib viia selleni, et olulised projektid jäävad rahastamisest eemale ainuüksi tingliku riikliku kvoodi saavutamiseks kusagil mujal. Komitee tervitab võimalust kaasata neisse projektidesse naaberriigid;

28. on seisukohal, et enam tuleks julgustada sidusrühmade osalemist integreeritud projektides;

F. Lihtsustamine, kavandamine ja delegeeritud õigusaktid

29. tunnistab, et Euroopa Komisjon on püüdnud vastata komitee varasema arvamuse üleskutsetele (8) lihtsustada haldusmenetlusi, sealhulgas koostada mitmeaastased kavad ning kasutada enam infotehnoloogiavahendeid. Kindlasummaliste ja ühekordsete maksete kasutamine võib vähendada bürokraatiat ja on seega tervitatav. Ent komitee on mures sellepärast, et lihtsustamise kohustust väljendatakse peaasjalikult laiemas tähenduses vaid püüdlusena põhjenduses 26;

30. tervitab kindlalt kaheastmelise lähenemisviisi kasutuselevõttu integreeritud projektide valikul, kusjuures potentsiaalsed taotlejad võivad esitada komisjonile eelneva heakskiidu saamiseks kontseptsioonikirjelduse, mis tähendab, et pakkujad, kelle õnnestumine on ebatõenäoline, raiskavad vähem ressursse. See vastab ka Regioonide Komitee soovitusele (9);

31. tervitab vähemalt kaks aastat kestvaid mitmeaastaseid tööprogramme, nagu on välja pakutud artiklis 24. Komitee usub, et nende mitmeaastaste tööprogrammide abil on võimalik tagada, et programm LIFE vastab ELi prioriteetidele strateegilisemal ja poliitilisemal viisil. Komitee palub komisjonil kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tööprogrammide koostamisse, et tagada nende kooskõla praktikaga;

32. on siiski mures, et mitmeaastaste programmide vahehindamise võimalus, nagu on esitatud artikli 24 lõikes 3, võib kasusaajate jaoks kaasa tuua prognoosimatuse. Seega peaks läbivaatamise käigus tehtavate muudatuste ulatus olema minimaalne;

33. tunnistab, et praeguses programmis on riiklike kontaktpunktide töötulemused olnud vahelduvad ja mõningatel juhtudel on see olnud nõrk koht, mis on viinud riiklike eraldiste alakasutamiseni (Regioonide Komitee on varem kutsunud üles riiklike kontaktpunktide paremale koolitamisele (10));

34. soovib, et kontrollimenetlus ja LIFE-komitee (artikkel 29) tegevus peaks olema läbipaistev ja kaasav;

35. märgib, et määruse eelnõus nähakse ette delegeeritud õigusaktid tulemusnäitajate kohta, mida kohaldatakse konkreetsete valdkondlike prioriteetide suhtes (artikkel 3), kriteeriumi „liidu huvides” kohaldamise kohta (artikli 19 lõige 1) ning „geograafilise tasakaalu kriteeriumide” kohaldamise kohta integreeritud projektide puhul (artikli 19 lõige 3). Regioonide Komitee on võtnud kriitilise seisukoha komiteemenetluse ulatuslikuma kasutamise suhtes keskkonnapoliitikas, kuna see ei ole ELi otsustus- ja tegevusprotsessis kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks piisavalt läbipaistev (11). Seega soovitab komitee, et Euroopa Komisjon korraldaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise käigus asjakohaseid konsultatsioone kohalike ja piirkondlike omavalitsustega;

G. Kaasrahastamine ja abikõlblikud kulud

36. tunnistab, et Euroopa Komisjon on vastanud komitee varasema arvamuse üleskutsetele (12) tõsta maksimaalset kaasrahastamise määra praeguselt kuni 50 %-lt kuni 70 %-ni (ulatudes integreeritud ja ettevalmistavate projektide puhul kuni 80 %-ni);

37. teeb ettepaneku, et ülemmäära tuleks tõsta 85 %-ni vähem arenenud piirkondades (nagu on määratletud struktuurifondi määrustes (13)) ja äärepoolseimates piirkondades. Need piirkonnad on sageli keskse tähtsusega bioloogilise mitmekesisuse kadumise peatamisel;

38. väljendab kahetsust, et Euroopa Komisjon ei vastanud komitee varasema arvamuse üleskutsetele (14) seoses sellega, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid ka edaspidi saama arvestada alaliste töötajate kulusid omavahenditena. Alaliste töötajate kulude väljaarvamisel oleks märkimisväärne negatiivne mõju projektide kvaliteedile ja teostatavusele eelkõige väiksemate valitsus- ja valitsusväliste organisatsioonide puhul, kes sõltuvad alaliste töötajate järjepidevast tööst ja nende kogemustest ning kelle töötajad töötavad sageli osalise ajaga mitme projektiga samaaegselt;

39. usub, et eelnimetatud argument ja käibemaksu väljaarvamine abikõlblike kulutuste hulgast, nagu on välja pakutud artiklis 20, võib heidutada mitmeid potentsiaalseid taotlejaid ettepanekut koostamast. Komitee meenutab, et teiste ELi fondide puhul käsitatakse käibemaksu abikõlbliku kuluna, kui kasusaajad suudavad tõestada, et käibemaksu ei tagastata;

40. juhib siiski tähelepanu ühe uurimuse tulemustele, mis näivad osutavat, et komisjoni väljapakutud oluliselt kõrgemate kaasrahastamismäärade mõju tasakaalustab enamike projektide puhul abikõlbliku rahastamise mõningate elementide väljajätmise. Komitee on lisaks teadlik, et töötajate tööaja küsimus põhjustab palju vaidlusi komisjoni audiitorite ja kasusaajate vahel ning toob kaasa selle, et komisjon saab tagasi suuri summasid mõnikord kaua aega pärast projekti lõpetamist;

41. soovitab sellest hoolimata, et alaliste töötajate kulud jääksid abikõlblikuks tingimusel, et on tõestatud ja dokumenteeritud, et asjaomased töötajad osalevad ametlikult projekti tegevustes;

H. Eelarve

42. märgib, et programmi LIFE eelarve pakutud suurendamine 2,1 miljardilt eurolt 3,6 miljardi eurole, mis on küll märkimisväärne kasv programmi jaoks, jääb suhteliselt tagasihoidlikuks, moodustades vaid 0,3 % Euroopa Liidu kogueelarvest;

43. ent võttes arvesse olulisi väljakutseid asjaomases valdkonnas, tervitaks selle eelarve oluliselt mahukamat suurendamist. Komitee tunnistab, et täpsetes arvudes ei saa kokku leppida enne, kui mitmeaastase finantsraamistiku üle peetavad läbirääkimised on lõpule viidud;

44. kuigi komitee tervitab suuremat sidusust ja täiendavust teiste rahastamisvahenditega, ei tohiks programmi LIFE rahastamine neid vahendeid (nt struktuurifonde) mõjutada;

45. tervitab asjaolu, et keskkonna allprogrammis suunatakse 50 % eelarvest bioloogilisele mitmekesisusele, mis vastab Regioonide Komitee taotlusele (15);

46. tervitab artiklis 17 sisalduvat uut sätet, mille kohaselt võib programmi LIFE kombineerida innovaatiliste rahastamisvahenditega. Komitee leiab, et see on eriti oluline keskkonna ja ressursitõhususe prioriteetse valdkonna seisukohalt. Komitee kordab, et neid vahendeid tuleks kasutada ainuüksi meetmetoetuste täienduseks ja mitte nende asemel;

I. Subsidiaarsus

47. kinnitab taas kord, et keskkonnapoliitika on valdkond, kus pädevused on jaotatud Euroopa Liidu ja liikmesriikide vahel. Seetõttu kohaldatakse subsidiaarsuse põhimõtet. Ent komitee usub, et kuna pakutud määrus on peaasjalikult jätk programmile LIFE, mis on eksisteerinud alates 1992. aastast, ei ole vaja põhjalikult hinnata programmi vastavust subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttele. Subsidiaarsust ja proportsionaalsust kinnitatakse määruse eelnõu põhjenduses 34;.

48. samas: a) tervitab üldiselt asjaolu, et programm on ka edaspidi tsentraalselt hallatav, ent leiab, vaja on tagada, et projekti valimise ja järelevalvekohustuste jms ülesannete delegeerimine täitevasutusele ei vähendaks liikmesriikide osalust programmi töös ning et igasugune ülesannete ülekanne ei tooks kaasa LIFE-rakenduste teostamiseks vajalike teadmiste või kogemuste kadu; b) meenutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli ELi keskkonnaalaste õigusaktide ja kliimastrateegiate rakendamisel riigi tasandist allapoole jääval tasandil ning innovatsiooni ja parimate tavade paremal tutvustamisel laiemale üldsusele.

II. MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 15

Komisjoni ettepanek Regioonide Komitee muudatusettepanek Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava” (16) (edaspidi „2050. aastani kavandatud edenemiskava”) tõdeti, et kliimamuutuste leevendamise uute lähenemisviiside katsetamine on jätkuvalt vajalik vähese CO2-heitega majanduse saavutamiseks. Liidu ühe valdkondadevahelise prioriteedina tuleb tagada ka kohanemine kliimamuutustega. Peale selle tuleb edendada juhtimist ja tõsta teadlikkust, et saavutada konstruktiivseid tulemusi ja tagada sidusrühmade kaasatus. Seetõttu tuleks kliimameetmete allprogrammi raames toetada jõupingutusi, millega antakse panus järgmises kolmes prioriteetses valdkonnas: kliimamuutuste leevendamine, kliimamuutustega kohanemine ning kliimaalane juhtimine ja teave. Programmi LIFE kaudu rahastatavate projektide kaudu peaks olema võimalik aidata kaasa enam kui ühe prioriteetse valdkonna erieesmärkide saavutamisele ning neis peaks saama osaleda enam kui üks liikmesriik. Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava” (16) (edaspidi „2050. aastani kavandatud edenemiskava”) tõdeti, et kliimamuutuste leevendamise uute lähenemisviiside katsetamine on jätkuvalt vajalik vähese CO2-heitega majanduse saavutamiseks. Liidu ühe valdkondadevahelise prioriteedina tuleb tagada ka kohanemine kliimamuutustega. Peale selle tuleb edendada juhtimist ja tõsta teadlikkust, et saavutada konstruktiivseid tulemusi ja tagada sidusrühmade kaasatus. Seetõttu tuleks kliimameetmete allprogrammi raames toetada jõupingutusi, millega antakse panus järgmises kolmes prioriteetses valdkonnas: kliimamuutuste leevendamine, kliimamuutustega kohanemine ning kliimaalane juhtimine ja teave. Programmi LIFE kaudu rahastatavate projektide kaudu peaks olema võimalik aidata kaasa enam kui ühe prioriteetse valdkonna erieesmärkide saavutamisele ning neis peaks saama osaleda enam kui üks liikmesriik.

Motivatsioon

Programmi LIFE käsitlevas määruses tuleks eraldi viidata vajadusele luua koostoime keskkonnaeesmärkide, eelkõige kliimameetmete ja bioloogilise mitmekesisuse vahel. Samuti on oluline tõsta esile metsa ökosüsteemi, mis võib aidata kaasa bioloogilisele mitmekesisusele ja kliimamuutuse leevendamisele, suurendades samal ajal süsiniku neeldumist.

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 26

Komisjoni ettepanek Regioonide Komitee muudatusettepanek Programmi LIFE lihtsustamist ning taotlejate ja abisaajate halduskoormuse vähendamist silmas pidades tuleks rohkem kasutada kindlasummalisi ja ühekordseid makseid ning rahastamine peaks keskenduma konkreetsematele kululiikidele. Abikõlbmatute kulude korvamiseks ja programmiga LIFE antavate toetuste tulemusliku taseme tagamiseks peaks kaasrahastamise määr üldiselt olema 70 % ja erijuhtudel 80 %. Programmi LIFE lihtsustamist ning taotlejate ja abisaajate halduskoormuse vähendamist silmas pidades tuleks rohkem kasutada kindlasummalisi ja ühekordseid makseid ning rahastamine peaks keskenduma konkreetsematele kululiikidele. Abikõlbmatute kulude korvamiseks ja programmiga LIFE antavate toetuste tulemusliku taseme tagamiseks peaks kaasrahastamise määr üldiselt olema 70 % ja .

Motivatsioon

Ülemmäära tuleks tõsta 85 %-ni majanduslikult mahajäänud ja üleminekupiirkondades (nagu on määratletud struktuurifondi määrustes). Need piirkonnad on sageli keskse tähtsusega bioloogilise mitmekesisuse kadumise peatamisel. Tavaliselt saavad äärepoolseimaid piirkonnad peamistest Euroopa fondidest toetusi 85 %-lise kaasrahastamise määraga, mistõttu tuleb ära märkida, et nad saavad samaväärse määraga toetusi ka teiste ELi programmide (näiteks LIFE) raames. Lisaks on äärepoolseimaid piirkonnad kogu Euroopa territooriumil tähtsaimad bioloogilisse mitmekesisusse panustajad, arvestades üleeuroopalise tähtsusega Natura 2000 alade suurt arvu.

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 30

Komisjoni ettepanek Regioonide Komitee muudatusettepanek Et tagada liidu rahaliste vahendite parim võimalik kasutamine ja Euroopa tasandi lisandväärtus, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 alusel vastu õigusakte seoses projektide valimisel kohaldatavate abikõlblikkuse kriteeriumide, integreeritud projektide geograafilise tasakaalu tagamise kriteeriumide ja valdkondlike prioriteetide suhtes kohaldatavate tulemusnäitajate määratlemiseks. Eriti oluline on, et komisjon viiks ettevalmistustöö käigus läbi vajalikud konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning sobiva edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Et tagada liidu rahaliste vahendite parim võimalik kasutamine ja Euroopa tasandi lisandväärtus, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 alusel vastu õigusakte seoses projektide valimisel kohaldatavate abikõlblikkuse kriteeriumide, integreeritud projektide geograafilise tasakaalu tagamise kriteeriumide ja valdkondlike prioriteetide suhtes kohaldatavate tulemusnäitajate määratlemiseks. Eriti oluline on, et komisjon viiks ettevalmistustöö käigus läbi vajalikud konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning sobiva edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Motivatsioon

Regioonide Komitee on võtnud kriitilise seisukoha komiteemenetluse ulatuslikuma kasutamise suhtes keskkonnapoliitikas, kuna see ei ole ELi otsustus- ja tegevusprotsessis kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks piisavalt läbipaistev.

Muudatusettepanek 4

Artikkel 5 – Kolmandate riikide osalemine programmis LIFE

Komisjoni ettepanek Regioonide Komitee muudatusettepanek Programmis LIFE võivad osaleda järgmised riigid: Programmis LIFE võivad osaleda järgmised riigid: (a) Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingu osalisteks olevad Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riigid; (a) Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingu osalisteks olevad Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riigid; (b) kandidaatriigid, võimalikud kandidaatriigid ning liiduga ühinevad riigid; (b) kandidaatriigid, võimalikud kandidaatriigid ning liiduga ühinevad riigid; (c) Euroopa Liidu naabruspoliitikaga hõlmatud riigid; (c) Euroopa Liidu naabruspoliitikaga hõlmatud riigid; (d) riigid, mis on saanud Euroopa Keskkonnaameti liikmeks vastavalt nõukogu 29. aprilli 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 933/1999, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1210/90 Euroopa Keskkonnaagentuuri ning Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta. (d) riigid, mis on saanud Euroopa Keskkonnaameti liikmeks vastavalt nõukogu 29. aprilli 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 933/1999, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1210/90 Euroopa Keskkonnaagentuuri ning Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta Osalemine peab vastama tingimustele, mis on sätestatud vastavates kahepoolsetes või mitmepoolsetes lepingutes, millega nähakse ette liidu programmides osalemise üldpõhimõtted. Osalemine peab vastama tingimustele, mis on sätestatud vastavates kahepoolsetes või mitmepoolsetes lepingutes, millega nähakse ette liidu programmides osalemise üldpõhimõtted.

Motivatsioon

ELi 21 ülemeremaal ja -territooriumil ning Prantsusmaa neljas äärepoolseimas piirkonnas on kokku rohkem põliseid ja ohustatud liike kui ELi 27 liikmesriigis. Maailma 34st elurikkuse koondumispaigast viis asuvad ELi ÜMTdes. Saarelised ökosüsteemid katavad üksnes 5 % kogu maismaa pinnast, kuid neis elab umbes kolmandik maailma ohustatud liikidest. Elurikkus on suhteliselt kaitsetu, kuna linnu- ja elupaikade direktiivid ei kehti. Kaitsetegevuse rahastamine on raske, kuna nimetatud kauged paigad ei ole paljude rahvusvaheliste fondide puhul abikõlblikud (tingituna assotsieerimisest ELiga). ÜMT projektide rahastamiseks võiks vahendeid võtta nende nelja liikmesriigi (Ühendkuningriik, Madalmaad, Prantsusmaa, Taani) riiklikest eraldistest, kellel on ÜMT mõistele vastavad territooriumid, mõjutamata seega programmis LIFE tervikuna kättesaadavat rahastamist.

Muudatusettepanek 5

Artikkel 8 – Vastastikune täiendavus, lõige 3

Komisjoni ettepanek Regioonide Komitee muudatusettepanek Komisjon ja liikmesriigid tagavad vastavalt oma sellekohastele kohustustele programmi LIFE kooskõla Euroopa Regionaalarengu Fondiga, Euroopa Sotsiaalfondiga, Ühtekuuluvusfondiga, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondiga ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondiga, et tekitada koostoime, eriti artikli 18 punktis d osutatud integreeritud projektide puhul, ning et toetada programmi LIFE raames välja töötatud lahenduste, meetodite jalähenemisviiside kasutamist. Liidu tasandil toimub kooskõlastamine määruse (EL) nr … (ühise strateegilise raamistiku määrus) artiklis 10 osutatud ühise strateegilise raamistiku põhjal. Komisjon ja liikmesriigid tagavad vastavalt oma sellekohastele kohustustele programmi LIFE kooskõla Euroopa Regionaalarengu Fondiga, Euroopa Sotsiaalfondiga, Ühtekuuluvusfondiga, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondiga ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondiga, et tekitada koostoime, eriti artikli 18 punktis d osutatud integreeritud projektide puhul, ning et toetada programmi LIFE raames välja töötatud lahenduste, meetodite ja lähenemisviiside kasutamist. Liidu tasandil toimub kooskõlastamine määruse (EL) nr … ( määrus ) artiklis 10 osutatud ühise strateegilise raamistiku põhjal.

Motivatsioon

Arvestades programmi LIFE olulisust strateegilise panusena Natura 2000 rahastamisel, palub komitee, et määruses kutsutaks liikmesriike selgelt üles tagama kooskõla muu hulgas tähtsusjärestatud tegevuskavade koostamise kaudu. Lisaks sellele võib potentsiaalne koostoime tekkida ka programmi LIFE integreeritud projektide kooskõlastamisest väljapakutud uue lähenemisviisiga, mis puudutab kogukonna juhitud kohalikku arengut ja kohaliku arengu strateegiaid kõigi ühise strateegilise raamistiku fondide jaoks, nagu on sätestatud määruse artiklites 28 ja 29 üldsätete kohta.

Lisaks on ühise strateegilise raamistiku määruse eelnõu sõnastust kohandatud, et see vastaks Regioonide Komitee eelnevatele arvamustele (CdR 5/2012 rev. 1).

Muudatusettepanek 6

Artikkel 10 – Keskkonna ja ressursitõhusus prioriteetse valdkonna erieesmärgid, punkt b

Komisjoni ettepanek Regioonide Komitee muudatusettepanek toetada terviklike lähenemisviiside kasutamist, väljatöötamist, katsetamist ja tutvustamist liidu keskkonnapoliitika ja keskkonnaalaste õigusaktide alusel kavade ja programmide rakendamiseks, eelkõige sellistes valdkondades nagu vesi, jäätmed ja õhk; toetada terviklike lähenemisviiside kasutamist, väljatöötamist, katsetamist ja tutvustamist liidu keskkonnapoliitika ja keskkonnaalaste õigusaktide alusel kavade ja programmide rakendamiseks, eelkõige sellistes valdkondades nagu vesi, jäätmed ja õhk;

Motivatsioon

Paljudes piirkondades on pinnase saastatuse vastu võitlemine äärmiselt oluline ning seda seostatakse tihedalt veekaitse ja jäätmetekke vältimisega.

Muudatusettepanek 7

Artikkel 14 – Kliimamuutuste leevendamise prioriteetse valdkonna erieesmärgid

Komisjoni ettepanek Regioonide Komitee muudatusettepanek Et aidata kaasa kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisele, on kliimamuutuste leevendamise prioriteetse valdkonna erieesmärgid eelkõige alljärgnevad: Et aidata kaasa kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisele, on kliimamuutuste leevendamise prioriteetse valdkonna erieesmärgid eelkõige alljärgnevad: a) aidata kaasa kliimamuutuste leevendamist käsitleva liidu poliitika ja vastavate õigusaktide rakendamisele ja väljatöötamisele, sealhulgas läbivale arvessevõtmisele teistes poliitikavaldkondades, eelkõige kliimamuutuste leevendamisega seotud poliitiliste või juhtimisalaste lähenemisviiside, parimate tavade ja lahenduste väljatöötamise, katsetamise ja tutvustamise teel; a) aidata kaasa kliimamuutuste leevendamist käsitleva liidu poliitika ja vastavate õigusaktide rakendamisele ja väljatöötamisele, sealhulgas läbivale arvessevõtmisele teistes poliitikavaldkondades, eelkõige kliimamuutuste leevendamisega seotud poliitiliste või juhtimisalaste lähenemisviiside, parimate tavade ja lahenduste väljatöötamise, katsetamise ja tutvustamise teel; (b) parandada tulemuslike leevendusmeetmete väljatöötamiseks, hindamiseks, järelevalveks, kontrollimiseks ja rakendamiseks alusteadmisi ning suurendada suutlikkust neid teadmisi praktikas kasutada; (b) parandada tulemuslike leevendusmeetmete väljatöötamiseks, hindamiseks, järelevalveks, kontrollimiseks ja rakendamiseks alusteadmisi ning suurendada suutlikkust neid teadmisi praktikas kasutada; (c) hõlbustada terviklike lähenemisviiside väljatöötamist ja rakendamist, näiteks seoses leevendamist käsitlevate strateegiate ja tegevuskavadega, kohalikul, piirkondlikul või riiklikul tasandil; (c) hõlbustada terviklike lähenemisviiside väljatöötamist ja rakendamist, näiteks seoses leevendamist käsitlevate strateegiate ja tegevuskavadega, kohalikul, piirkondlikul või riiklikul tasandil; (d) aidata kaasa kopeerimiseks, ülekandmiseks või läbivaks arvessevõtmiseks sobilike uuenduslike leevendamistehnoloogiate, -süsteemide, -meetodite ja -vahendite väljatöötamisele ja tutvustamisele. (d) aidata kaasa kopeerimiseks, ülekandmiseks või läbivaks arvessevõtmiseks sobilike uuenduslike leevendamistehnoloogiate, -süsteemide, -meetodite ja -vahendite väljatöötamisele ja tutvustamisele

Motivatsioon

Oluline on tagada, et kliimameetmed mitte ei avalda bioloogilisele mitmekesisusele negatiivset mõju, vaid vastupidi, et programmi LIFE raames kasutusele võetud meetmed mõjuvad bioloogilisele mitmekesisusele positiivselt. Oluline on säilitada sidusus programmi LIFE kahe suure telje vahel.

Muudatusettepanek 8

Artikkel 15 – Kliimamuutustega kohanemise prioriteetse valdkonna erieesmärgid

Komisjoni ettepanek Regioonide Komitee muudatusettepanek Et aidata kaasa jõupingutustele, mis suurendavad vastupanuvõimet kliimamuutustele, on kliimamuutustega kohanemise prioriteetse valdkonna erieesmärgid eelkõige alljärgnevad: Et aidata kaasa jõupingutustele, mis suurendavad vastupanuvõimet kliimamuutustele, on kliimamuutustega kohanemise prioriteetse valdkonna erieesmärgid eelkõige alljärgnevad: (a) aidata kaasa kliimamuutustega kohanemist käsitleva liidu poliitika ja vastavate õigusaktide väljatöötamisele ja rakendamisele, sealhulgas läbivale arvessevõtmisele teistes poliitikavaldkondades, eelkõige kliimamuutustega kohanemisega seotud poliitiliste või juhtimisalaste lähenemisviiside, parimate tavade ja lahenduste väljatöötamise, katsetamise ja tutvustamise teel; (a) aidata kaasa kliimamuutustega kohanemist käsitleva liidu poliitika ja vastavate õigusaktide väljatöötamisele ja rakendamisele, sealhulgas läbivale arvessevõtmisele teistes poliitikavaldkondades, eelkõige kliimamuutustega kohanemisega seotud poliitiliste või juhtimisalaste lähenemisviiside, parimate tavade ja lahenduste väljatöötamise, katsetamise ja tutvustamise teel; (b) parandada tulemuslike kohanemismeetmete väljatöötamiseks, hindamiseks, järelevalveks, kontrollimiseks ja rakendamiseks alusteadmisi ning suurendada suutlikkust neid teadmisi praktikas kasutada; (b) parandada tulemuslike kohanemismeetmete väljatöötamiseks, hindamiseks, järelevalveks, kontrollimiseks ja rakendamiseks alusteadmisi ning suurendada suutlikkust neid teadmisi praktikas kasutada; (c) hõlbustada terviklike lähenemisviiside väljatöötamist ja rakendamist, näiteks seoses kohanemist käsitlevate strateegiate ja tegevuskavadega, kohalikul, piirkondlikul või riiklikul tasandil; (c) hõlbustada terviklike lähenemisviiside väljatöötamist ja rakendamist, näiteks seoses kohanemist käsitlevate strateegiate ja tegevuskavadega, kohalikul, piirkondlikul või riiklikul tasandil; (d) aidata kaasa kopeerimiseks, ülekandmiseks või läbivaks arvessevõtmiseks sobilike uuenduslike kohanemistehnoloogiate, -süsteemide, -meetodite ja -vahendite väljatöötamisele ja tutvustamisele. (d) aidata kaasa kopeerimiseks, ülekandmiseks või läbivaks arvessevõtmiseks sobilike uuenduslike kohanemistehnoloogiate, -süsteemide, -meetodite ja -vahendite väljatöötamisele ja tutvustamisele

Motivatsioon

Oluline on tagada, et kliimameetmed mitte ei avalda bioloogilisele mitmekesisusele negatiivset mõju, vaid vastupidi, et programmi LIFE raames kasutusele võetud meetmed mõjuvad bioloogilisele mitmekesisusele positiivselt. Oluline on säilitada sidusus programmi LIFE kahe suure telje vahel.

Muudatusettepanek 9

Artikkel 18 – Projektid, punkt d

Komisjoni ettepanek Regioonide Komitee muudatusettepanek Meetmetoetustega võib rahastada alljärgnevaid projekte: …. (d) integreeritud projektid peamiselt looduse, vee, jäätmete, õhu, kliimamuutuste leevendamise ja kliimamuutustega kohanemise valdkonnas, Meetmetoetustega võib rahastada alljärgnevaid projekte: …. (d) integreeritud projektid peamiselt looduse, vee, jäätmete, õhu, kliimamuutuste leevendamise ja kliimamuutustega kohanemise valdkonnas,

Motivatsioon

Prioriteetsed valdkonnad peaksid hõlmama merekeskkonda, pinnast ja müra kontrollimist.

Muudatusettepanek 10

Artikkel 19 – Projektide abikõlblikkuse kriteeriumid

Komisjoni ettepanek Regioonide Komitee muudatusettepanek 1. Artiklis 18 osutatud projektid peavad vastama järgmistele abikõlblikkuse kriteeriumidele: 1. Artiklis 18 osutatud projektid peavad vastama järgmistele abikõlblikkuse kriteeriumidele: (a) projekt on liidu huvides, aidates märkimisväärselt kaasa mõne artiklis 3 sätestatud programmi LIFE eesmärgi saavutamisele; (a) projekt on liidu huvides, aidates märkimisväärselt kaasa mõne artiklis 3 sätestatud programmi LIFE eesmärgi saavutamisele; (b) projekt on kulutasuv ning tehniliselt ja rahaliselt sidus; (b) projekt on kulutasuv ning tehniliselt ja rahaliselt sidus; (c) projekti kavandatud rakendamine on mõistlik. (c) projekti kavandatud rakendamine on mõistlik. Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 30 seoses lõike 1 punktis a osutatud kriteeriumi kohaldamise tingimustega, et kohandada seda kriteeriumi konkreetsetele artiklites 9 ja 3 määratletud prioriteetsetele valdkondadele. Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 30 seoses lõike 1 punktis a osutatud kriteeriumi kohaldamise tingimustega, et kohandada seda kriteeriumi konkreetsetele artiklites 9 ja 3 määratletud prioriteetsetele valdkondadele. 2. Võimalusel peavad programmi LIFE alusel rahastatavad projektid tekitama koostoimet eri eesmärkide vahel ja edendama keskkonnasäästlike riigihangete kasutamist. 2. rogrammi LIFE alusel rahastatavad projektid tekitama koostoimet eri eesmärkide vahel ja edendama keskkonnasäästlike riigihangete kasutamist. 3. Artikli 18 punktis d osutatud integreeritud projektidesse tuleb vajaduse korral kaasata sidusrühmad ning need peavad võimalusel edendama kooskõla liidu teiste rahastamisallikatega ja nende allikate kasutusele võtmist. 3. Artikli 18 punktis d osutatud integreeritud projektidesse tuleb kaasata sidusrühmad ning need peavad võimalusel edendama kooskõla liidu teiste rahastamisallikatega ja nende allikate kasutusele võtmist. Komisjon tagab integreeritud projektide rahastamise otsustamisel geograafilise tasakaalu vastavalt ülesannete jagamise ja solidaarsuse põhimõtetele. Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 30, et vajaduse korral määrata kindlaks geograafilise tasakaalu kriteeriumid, mida kohaldatakse artikli 18 punktis d osutatud teemavaldkondade suhtes. Komisjon tagab integreeritud projektide rahastamise otsustamisel geograafilise tasakaalu vastavalt ülesannete jagamise ja solidaarsuse põhimõtetele. Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 30, et vajaduse korral määrata kindlaks geograafilise tasakaalu kriteeriumid, mida kohaldatakse artikli 18 punktis d osutatud teemavaldkondade suhtes. 4. Komisjon pöörab erilist tähelepanu riikidevahelistele projektidele, kui riikidevaheline koostöö on oluline keskkonnakaitse- ja kliimaeesmärkide saavutamise seisukohalt, ning püüab tagada, et vähemalt 15 % projektidele ette nähtud eelarvelistest vahenditest eraldatakse riikidevahelistele projektidele. 4. Komisjon pöörab erilist tähelepanu riikidevahelistele projektidele, kui riikidevaheline koostöö on oluline keskkonnakaitse- ja kliimaeesmärkide saavutamise seisukohalt, ning püüab tagada, et vähemalt 15 % projektidele ette nähtud eelarvelistest vahenditest eraldatakse riikidevahelistele projektidele.

Motivatsioon

Sidusrühmade juurdepääsu integreeritud projektidesse ja nende osalemist projektides tuleb julgustada kõikjal ja võimalikult suures ulatuses.

Kuigi programmi tegevused peaksid jagunema üle Euroopa Liidu muu hulgas keskkonna- ja kliimaküsimuste sageli piiriüleste mõjude tõttu, on riiklike kvootide seadmine sobimatu ning seda ei tohiks eelistada üksikute ettepanekute tegelikule väärtusele.

Tuleb tagada, et tulevased abikõlblikud integreeritud mitmeaastased projektid ei vähendaks olemasolevatele, oma väärtust tõestanud tegevustele eraldatud eelarvet. See on lihtsaim tegutsemisviis kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, kellel pole võib-olla piisavalt vahendeid komisjoni ettepanekus ettenähtud integreeritud projektide rakendamiseks. Lisaks on loogiline, et programmi LIFE alusel rahastatavad projektid edendaksid keskkonnasäästlike riigihangete kasutamist.

Muudatusettepanek 11

Artikkel 20 – Kaasrahastamise määrad ja projektikulude abikõlblikkus, lõige 1

Komisjoni ettepanek Regioonide Komitee muudatusettepanek Artiklis 18 osutatud projektide kaasrahastamise määr on kuni 70 % abikõlblikest kuludest. Erandkorras on artikli 18 punktides d ja f osutatud projektide kaasrahastamise määr kuni 80 % abikõlblikest kuludest. Artiklis 18 osutatud projektide kaasrahastamise määr on kuni 70 % abikõlblikest kuludest. Erandkorras on artikli 18 punktides d ja f osutatud projektide kaasrahastamise määr kuni 80 % abikõlblikest kuludest.

Motivatsioon

Ülemmäära tuleks tõsta 85 %-ni vähem arenenud piirkondades (nagu on määratletud struktuurifondi määrustes). Need piirkonnad on sageli keskse tähtsusega bioloogilise mitmekesisuse kadumise peatamisel. Tavaliselt saavad äärepoolseimaid piirkonnad peamistest Euroopa fondidest toetusi 85 %-lise kaasrahastamise määraga, mistõttu tuleb ära märkida, et nad saavad samaväärse määraga toetusi ka teiste ELi programmide (näiteks LIFE) raames. Lisaks on äärepoolseimaid piirkonnad kogu Euroopa territooriumil tähtsaimad bioloogilisse mitmekesisusse panustajad, arvestades üleeuroopalise tähtsusega Natura 2000 alade suurt arvu.

Muudatusettepanek 12

Artikkel 20 – Kaasrahastamise määrad ja projektikulude abikõlblikkus, lõige 2, esimene lõik – käibemaks

Komisjoni ettepanek Regioonide Komitee muudatusettepanek Artiklis 18 osutatud projektide puhul ei käsitata käibemaksu abikõlbliku kuluna. Artiklis 18 osutatud projektide puhul käibemaksu abikõlbliku kuluna

Motivatsioon

Regioonide Komitee usub, et käibemaksu väljaarvamine abikõlblike kulutuste hulgast võib heidutada mitmeid potentsiaalseid taotlejaid ettepanekut koostamast. Komitee meenutab, et teiste ELi fondide puhul käsitatakse käibemaksu abikõlbliku kuluna, kui kasusaajad suudavad tõestada, et käibemaksu ei tagastata.

Muudatusettepanek 13

Artikkel 20 – Kaasrahastamise määrad ja projektikulude abikõlblikkus, lõige 3 (uus)

Komisjoni ettepanek Regioonide Komitee muudatusettepanek —

Motivatsioon

Regioonide Komitee usub, et töötajate väljaarvamine abikõlblike kulutuste hulgast võib heidutada mitmeid potentsiaalseid taotlejaid ettepanekut koostamast. Eelnimetatud sõnastusega taastatakse abikõlblikkus, nagu see on sätestatud LIFE+-määruses (EÜ) nr 614/2007, mis avaldati Euroopa Liidu teatajas L 309 20. novembril 2008 (vt artikkel 5), arvestades siiski palgakuludega, ja mitte ainult ei anta võimalust palgakulude arvestamiseks ilma täpsete kriteeriumiteta. Lisaks ei ole väikeste ettevõtete ja asutuste jaoks lisapersonali värbamise kohustus nende projektide rakendamiseks realistlik ja muudab projektide elluviimise tihti võimatuks, eriti kuna sageli on selleks vaja valdkonna eksperte. Seetõttu soovitatakse seda tingimust piirata, võttes arvesse ainult programmi raames rahastatava projekti läbiviimiseks vajalikke kõnealuseid töötajaid.

Tuleks märkida täpsemalt, et spetsiaalselt rahastatud projektiga töötamiseks saab töötajat lähetada osa- või täisajaga, et ei tekiks diskrimineerimist rahastatud projektidega reaalselt töötavate isikute palgakulude arvestamisel. Kui vaadelda programmile LIFE eelnenud ajavahemikel rakendatud sarnaste projektide kogemusi, nähtub, et nende arendamine nõuab väga sageli ametnike osalist, kuid hädavajalikku osalemist. Seepärast tuleb selliseid kulusid tunnustada ja neid arvesse võtta.

Brüssel, 19. juuli 2012 Regioonide Komitee president Mercedes BRESSO

(1) CdR 6/2011 fin (punkt 74).

(2) Regioonide Komitee sekretariaadi 2011. aasta mais koostatud aruanne „ELi LIFE+-vahendi territoriaalsete mõjude hinnang”, CdR 6/2011 fin.

(3) CdR 6/2011 fin (punkt 56).

(4) Komisjoni talituste töödokument, SEC(2011) 1573 final.

(5) Regioonide Komitee sekretariaadi 2011. mais koostatud aruanne „ELi LIFE+-vahendi territoriaalsete mõjude hinnang”, CdR 6/2011 fin.

(6) COM(2010) 2020 final ja COM(2011) 112 final.

(7) CdR 6/2011 fin (punktid 6, 25, 65–69).

(8) CdR 6/2011 fin (punktid 33 ja 37).

(9) CdR 6/2011 fin (punkt 38).

(10) CdR 6/2011 fin (punkt 18).

(11) CdR 25/2010 fin, CdR 159/2008 fin, CdR 47/2006 fin.

(12) CdR 6/2011 fin (punkt 35).

(13) COM(2011) 615 final; CdR 6/2011fin (punkt 15).

(14) CdR 6/2011 fin (punkt 34).

(15) CdR 6/2011 fin (punktid 9 ja 14).

(16) COM(2011) 112 final, 8.3.2011.