Rahastu kaudu koordineeritava eelarve kogumaht on 6 miljardit eurot, mis võetakse kasutusele kahe osamaksena. Esimesest osamaksest toetatavad projektid kestavad maksimaalselt 2021. aasta keskpaigani ja teisest osamaksest toetatavad projektid maksimaalselt 2025. aasta keskpaigani (enamik projekte lõppevad varem). Kõik mõlema osamakse vahendid on kulukohustustega seotud.

Abi rakendamise tingimus on see, et Türgi täidab nõuetekohaselt ühises tegevuskavas ning ELi-Türgi avalduses nimetatud kohustusi.

Olulisemad põhimõtted, millest rahastu rakendamisel juhindutakse, on kiirus, tõhusus ja tulemuslikkus ning samal ajal usaldusväärse finantsjuhtimise tagamine. Samuti on tähtis, et rahastu sekkumine oleks jätkusuutlik ja et vastutust jagatakse Türgi võimudega. Prioriteetsed abivaldkonnad määratakse kindlaks, tuginedes põhjalikule ja sõltumatule vajaduste hindamisele, mille käigus pööratakse eriti suurt tähelepanu haavatavatele rühmadele. Vajaduste hindamist ajakohastati 2018. aastal.

Rahastu on koordineerimismehhanism, mis võimaldab võtta kiiresti, tulemuslikult ja tõhusalt kasutusele Türgis asuvatele pagulastele mõeldud ELi abi. Rahastu tagab, et olemasolevatest ELi rahastamisvahenditest eraldatakse vahendeid optimaalselt humanitaar- ja/või arenguabina, et rahuldada igakülgselt ja koordineeritult pagulaste ja neid vastuvõtvate kogukondade vajadused.

ELi-Türgi avalduses ette nähtud 1 : 1 ümberasustamiskava alusel toimuv ümberasustamine Türgist ELi jätkus. ELi ja Türgi avalduse alusel pärast 4. aprilli 2016 ümber asustatud isikute koguarv on (2019. aasta detsembri seisuga) 25 560 (millest 2019. aastal 7 020); Türki on ELi ja Türgi avalduse alusel tagasi saadetud 1 995 rändajat (neist 2019. aastal 189) ja Kreeka-Türgi kahepoolse protokolli alusel 601 rändajat. Vabatahtliku humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise kava on veelgi lihtsam ümberasustamiskava, mida kavandatakse ELi-Türgi avalduse alusel. Kava standardse töökorra kinnitasid nii Türgi kui ka ELi liikmesriigid 2017. aastal. ELi-Türgi avalduse kohaselt käivitatakse kava siis, kui ebaseaduslikud piiriületused Türgi ja ELi vahel lõppevad või nende arvu on märkimisväärselt ja kestlikult vähendatud. Komisjon on liikmesriike pidevalt ärgitanud vabatahtliku humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise kava käivitama.

18. märtsil 2016 kinnitasid ELi riigipead ja valitsusjuhid ning Türgi uuesti pühendumust oma ühise tegevuskava elluviimisele ja leppisid kokku lisameetmetes, mille eesmärk on süvendada Türgi ja ELi suhteid ning lahendada rändekriis. Türgi ja Euroopa Liit tunnistasid, et vaja on kiireid ja otsusekindlaid lisajõupingutusi. Täpsemalt kutsuti ELi ja Türgi 18. märtsi 2016. aasta avalduses (edaspidi „avaldus“) muu hulgas üles tegema lõppu ebaseaduslikule rändele Türgist ELi, lõhkudes inimsmugeldajate ärimudeli ja pakkudes rändajatele alternatiive oma elu ohtu seadmisele, ning kiirendama rahastu rakendamist.

2015. aastal otsustasid Euroopa Liit ja liikmesriigid suurendada oma poliitilist ja rahalist osalust, et toetada Türgi jõupingutusi pagulaste vastuvõtmisel. Kuna ELi liikmesriigid soovisid Türgisse saabunud pagulaste toetuseks mõeldud rahastust märgatavalt suurendada, võttis komisjon 24. novembril 2015 vastu otsuse, millega asutas Türgis asuvate pagulaste jaoks mõeldud rahastu (otsust on muudetud 10. veebruaril 2016 ning uuesti 14. märtsil ja 24. juulil 2018). Rahastu on mehhanism, millega koordineeritakse ELi eelarvevahenditest ja sihtotstarbelise välistuluna ELi eelarvesse kantud liikmesriikide lisatoetustest kättesaadavaks tehtud vahendite kasutusele võtmist. Liikmesriigid võtsid endale poliitilise kohustuse anda toetust, tuginedes ELi liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni ühisseisukohale, mille liikmesriikide valitsuste esindajad võtsid vastu 3. veebruaril 2016 ning mida ajakohastati rahastu teist osamakset puudutava lepingu alusel. Ühisseisukohaga nähti ette ka toetuse andmise tingimused. Rahastu esimese osamakse (2016–2017) jaoks eraldati kokku 3 miljardit eurot. 3 miljardit eurot eraldati lisaks 345 miljonile eurole, mille komisjon oli Türgile juba eraldanud Süüria pagulaskriisi haldamiseks enne rahastu kasutuselevõttu, ja lisaks liikmesriikide kahepoolsele abile. Rahastu teise osamaksega (2018–2019) tehti kättesaadavaks veel 3 miljardit eurot ning seega hõlmas rahastu kokku 6 miljardit eurot. Rahastu alustas tegevust 17. veebruaril 2016, kui toimus selle juhtkomitee esimene koosolek. Pärast koosolekut tegutses komisjon kiiresti, et sõlmida rahastu esimeste projektide lepingud.

Oma geograafilise asendi tõttu on Türgi pagulaste ja rändajate jaoks oluline vastuvõtu- ja transiidiriik. Kuna Türgisse on peamiselt Süürias ja Iraagis toimuvate konfliktide pärast saabunud enneolematu inimmass, viibib riigis umbes 4 miljonit pagulast – suurim arv maailmas. See hõlmab 3,6 miljonit registreeritud pagulast Süüriast ning 370 000 registreeritud pagulast ja varjupaigataotlejat peamiselt Afganistanist, Iraagist, Iraanist ja Somaaliast, . Ehkki Türgi teeb endiselt kiiduväärt jõupingutusi suure hulga pagulaste ja rändajate vastuvõtmisel, toetamisel ja võõrustamisel, avaldab saabunute suur hulk vastuvõtvatele kogukondadele tuntavat mõju. Süüria pagulaste pikaajaline sundränne Türgis muudab raskeks pagulaste, rändajate ja vastuvõtvate kogukondade vahelise sotsiaalse sidususe.

Tempo, millega liikmesriigid teevad rahastusse sissemakseid, on olnud endiselt piisavalt kooskõlas tempoga, millega rahastust tehakse nendest sissemaksetest rahastatavaid väljamakseid.

4. Programmitöö

Ajakohastatud vajaduste hindamise aruandes tehti kindlaks esmatähtsad vajadused ja püsivad puudujäägid pagulasküsimustega tegelemisel ning aruanne oli väärtuslik dokument, millest juhinduda rahastu teise osamakse planeerimisel. Selle järeldustes märgiti, et tähelepanu keskmes on endiselt sellised olulised valdkonnad nagu kaitse, põhivajadused ja elatusvahendid, tervis, haridus ning munitsipaaltaristu.

Ajakohastatud strateegilise kontseptsioonikirjelduse eesmärk oli näha ette strateegiline raamistik rahastu teise osamakse planeerimiseks ja rakendamiseks, keskendudes põhieesmärkidele, milleks on kaasamine ja iseseisva toimetuleku toetamine. Kontseptsioonikirjelduses on kinnitatud, et valitsuste, arenguabi ja humanitaarabi rahastamisvahendite haldamisel tuleb teha tihedat koostööd, et leida pikaleveninud kriisi tingimustes elujõulisemaid ja kestvamaid lahendusi, mille rakendamist saaks jätkata ka pärast seda, kui rahastu on oma eesmärgi täitnud ja 6 miljardit eurot on välja makstud. See tähendab rahastu toetuse strateegilist nihet humanitaarabi andmiselt arenguabi andmisele. Erilist tähelepanu pööratakse kestliku sotsiaal-majandusliku toetuse andmisele, elatise teenimise võimaluste loomisele ning vastuvõtvate kogukondade majutussuutlikkuse suurendamisele, toetades samal ajal sotsiaalset sidusust. Türgi ametiasutused ja komisjon peaksid püüdma tagada rahastu projektide edasikestmise ka pärast rahastu rakendamise lõppu. Lisaks peaks Türgi riiklik süsteem valmistuma võtma üle rahastust antava abi rakendamist, et tagada kestlikud lahendused ning võrdne juurdepääs õigustele ja teenustele.

Teise osamakse planeerimise eesmärk oli kajastada Euroopa Kontrollikoja 2018. aasta novembri rahastut käsitlevas eriaruandes esitatud soovitusi (vt ka „Auditeerimine“ allpool). Kontrollikoda tõi iseäranis esile vajaduse töötada välja ühine strateegia, et rakendada rahastu humanitaarabi ja arenguabi tegevussuunad, valmistuda üleminekuks rahastu vahenditelt riiklikele ametiasutustele ja tagada rahastu saavutuste kestlikkus pärast rahastu rakendamise lõppu.

Pärast juhtkomiteelt 2019. aasta mais saadud toetust ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi halduskomitee juulikuist positiivset seisukohta võttis komisjon vastu erimeetme tervise, kaitse, sotsiaal-majandusliku toetuse ja munitsipaaltaristu kohta kogusummas 1,41 miljardit eurot, mida rahastatakse rahastu arenguabi tegevussuuna raames. See võimaldas komisjonil alustada läbirääkimisi mitme meetme üle, mida rahastatakse teisest osamaksest (vt kirjeldus järgmise prioriteetse abivaldkonna all). See täiendas erimeedet hariduse kohta, mille komisjon võttis vastu 2018. aasta juulis ja mida muudeti 2018. aasta detsembris, kogusummas 500 miljonit eurot, samuti rahastu arenguabi all.

2019. aasta oktoobris esitas ühinemiseelse abi rahastamisvahendi halduskomitee positiivse arvamuse rahastu toetusmeetme kohta, et katta järelevalve, hindamise, auditeerimise ja teabevahetusega seotud sekkumiste jätkamine. Meede võeti ametlikult vastu 2019. aasta novembris ja selle summa oli 11,34 miljonit eurot. Meetmega tuleks ette näha esimesest osamaksest rahastatud tugimeetme raames alustatud tegevuste jätkamine, et need hõlmaks ka teise osamakse raames planeeritud ja elluviidud projekte.

Rahastu humanitaarabi tegevussuuna all seoti 2018. aasta humanitaarabi rakenduskava mahus 50 miljonit eurot täielikult kulukohustustega ning sõlmiti lepingud kümne projekti raames, mis hõlmasid tervise ja kaitsega seotud meetmeid. Humanitaarabi rahastamispaketi ülejäänud summa puhul võeti kulukohustused 2019. aasta humanitaarabi rakenduskavaga, mille summa küündis 991,88 miljoni euroni ja millest 972 miljoni euro ulatuses on lepingud juba sõlmitud, sh praeguse hädaolukorra sotsiaalse turvavõrgu (ESSN 2) pikendamine ja uue lepingu sõlmimine EESN 3 jaoks, mille rakendamine peaks algama 2020. aasta aprillis. Ülejäänud summa, st 19,50 miljonit eurot määrati nn tagavaraks, et oleks võimalik rahastada reageerimist uute pagulaste sissevoolule Süüriast. Kuna 2019. aastal seda tagavara ei kasutatud, tuleks selle summa kohta lepingud sõlmida 2020. aasta esimeste kuude jooksul. See peaks teise osamakse programmitöö perioodi lõpetama.

31. detsembri 2019. aasta seisuga on komisjon eraldanud rahastule kasutuspaketi täies ulatuses; kokku 6 miljardist eurost on 4,7 miljardi euro kohta sõlmitud lepingud ning sellest 3,2 miljardit eurot on välja makstud.

5.Rahastu rakendamine

Rahastut rakendatakse humanitaar- ja arenguabina. Esimese osamakse raames eraldati asjaomastele tegevussuundadele vastavalt umbes 1,4 miljardit eurot ja 1,6 miljardit eurot. Arvestades Süüria kriisi pikaajalisust, keskenduvad teise osamaksega seotud sekkumised üha rohkem sotsiaal-majandusliku toetuse andmisele ja elatise teenimise võimaluste loomisele. Teise osamakse raames on humanitaarabi jaoks eraldatud 1,04 miljardit eurot ja arenguabile 1,9 miljardit eurot.

Tervikuna on rahastu humanitaar- ja arenguabi jaotus järgmine:

Täielikud andmed on esitatud veebis projektide tabelis.

On oluline märkida, et rahastu raames antud abi on projektipõhine. Väljamaksed olenevad väga suurel määral sellest, milliseid edusamme on tehtud lepingute sõlmimisel ja rahastu sekkumiste elluviimisel.

Erilist tähelepanu pööratakse mittesüürlastest pagulastele ja varjupaigataotlejatele. Rahastu sekkumistega püütakse alati kaasata pagulasi vastuvõtvaid kohalikke kogukondi.

Humanitaarabiga toetatakse kõige haavatavamaid pagulasi, pakkudes neile prognoositaval ja inimväärikal viisil toetust nende põhivajaduste rahuldamiseks ja kaitse saamiseks. Samuti täidetakse selle abil teenuste osutamises esinevaid lünki, kasutades hädaolukorras tervishoiu ja hariduse tagamisele spetsialiseerunud organisatsioone ja partnereid. ELi humanitaarabi andmisel juhindutakse 2007. aasta Euroopa konsensusest humanitaarabi valdkonnas, milles on märgitud, et humanitaarabi andjana peab EL kinni humanitaarabi põhimõtetest, milleks on inimlikkus, neutraalsus, erapooletus ja sõltumatus, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 214 ja humanitaarabi määruses (nr 1257/96), .

Rahastu humanitaarabi tegevussuuna all on rakendatud 19 partneri kaudu kokku 64 projekti, mida on toetatud rahastu nii esimesest kui ka teisest osamaksest. Nende projektide eesmärk on hõlmata Türgis viibivate kõige haavatavamate pagulaste põhivajaduste rahuldamist ja kaitset ning neile haridus- ja tervishoiuteenuste osutamist. Kõik esimese osamakse lepingud on lõpetatud, välja arvatud viis projekti, mis lõppevad 2020. aastal. Teisest osamaksest eraldati humanitaarabi andmiseks ligikaudu 1,4 miljardit eurot ja sõlmiti lepingud selle summa peale ning välja maksti 1,3 miljardit eurot, samas kui teisest osamaksest olid 31. detsembri 2019. aasta seisuga lepingud sõlmitud 1,022 miljardile eurole ja välja makstud 590 miljonit eurot.

Arenguabiga toetatakse pikaajalisi vajadusi pagulaste tervise, hariduse ja sotsiaal-majandusliku arengu valdkonnas, pakkudes neile eelkõige juurdepääsu avalikele teenustele, elatise teenimise võimalustele ja munitsipaaltaristule. Arenguabi on suunatud ka haavatavatele elanikkonnarühmadele ning hõlmab soolist mõõdet, nt kaitstakse naisi ja tütarlapsi seksuaalse ja soolise vägivalla eest ning parandatakse juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervishoiule.

Rahastu arenguabi tegevussuuna all jätkub sellise 26 projekti edukas rakendamine, mille kohta sõlmiti lepingud seoses esimese osamaksega. Nendest projektidest rakendatakse Süüria kriisile reageerimiseks loodud ELi piirkondliku usaldusfondi raames 15 projekti kogusummas 293 miljonit eurot; sellele lisanduvad eraldatud vahendid, mida hallatakse otse ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kaudu.