Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 284/09)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Pessac-Léognan“

PDO-FR-A0162-AM01

Teate kuupäev: 7. mai 2021

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Geograafiline piirkond

Lisatud on viide geograafilise piirkonna ametlikule geograafilisele koodile. See lisandus ei muuda piirkonna ulatust.

Koonddokumenti on seetõttu muudetud punktis 1.6.

2. Piiritletud kasvatusalade kogupindala

Kuupäev 11. veebruar 2021 kanti selle pädeva riikliku komitee koosolekute loetellu, kes kiitis heaks piiritletud kasvatusalade piirid.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus kiitis heaks geograafilise tootmispiirkonna piiritletud kasvatusala muudatuse. Kasvatusala piiritlemise eesmärk on määrata geograafilises tootmispiirkonnas kindlaks maatükid, mis sobivad selle kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3. Põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud sätted

— 1. peatüki VI punkti alapunkti 1 alapunkti e on lisatud lause „Surnud taimed tuleb maatükkidelt eemaldada, nende surnud taimede ükskõik missugune hoidmine maatükkidel on keelatud“.

— 1. peatüki VI punkti alapunkti 2 on lisatud järgmine tekst: „2. Muud viljelustavad

Täielik keemiline umbrohutõrje maatükil on keelatud.

Pöördealade keemiline umbrohutõrje on keelatud.

Kõikide ridade vahel ohjatakse külvatud või isekasvanud taimestikku mehaaniliste ja füüsiliste vahenditega.

Iga käitaja arvutab ja registreerib oma töötlemissageduse indeksi (IFT).“

Töötlemissageduse indeksi (IFT) arvutamise kasutuselevõtmine kajastab soovi suurendada ettevõtjate teadlikkust ning oma tavade ja taimekaitsevahendite kasutamise õpetamist.

Keemilise umbrohutõrje täielik keelamine peab võimaldama tõhustada viinamarjaistanduste mulla kaitset ja säilitada nende looduslikke omadusi (viljakus, elurikkus, bioloogiline puhastumine), mis parandavad veinide kvaliteeti ja autentsust.

Nende muudatuste eesmärk on vähendada taimekaitsevahendite kasutamist ja võtta paremini arvesse ühiskondlikku nõudlust.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4. Veini liikumine tunnustatud ladustajate vahel

1. peatüki IX osa punkti 5 alapunkt b, milles käsitletakse veinide ringlusse laskmist volitatud laopidajate vahel, on välja jäetud.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

5. Kontrolliasutus

Kontrolliasutuse viite sõnastus on läbi vaadatud, et ühtlustada see teiste nimetuste tootespetsifikaatide sõnastusega. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Pessac-Léognan

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

1. Punased veinid

LÜHIKIRJELDUS

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 11 mahuprotsenti. Pärast rikastamist ei tohi punaste veinide üldalkoholisisaldus ületada 13,5 mahuprotsenti.

Pakendamisetapis ei tohi ühegi punase veini partii õunhappe sisaldus ületada 0,30 g/l. Pakendamisetapis on veinidel järgmine sisaldus:

— fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus kuni 2 grammi liitri kohta;

— lenduvate hapete sisaldus ei ületa 16,33 milliekvivalenti liitri kohta, st 0,80 grammi liitri kohta (väljendatud H2SO4-na) või 0,98 grammi liitri kohta (väljendatud äädikhappena).

Üldhappesus ja vääveldioksiidi kogusisaldus vastavad liidu õigusaktidega kindlaksmääratud väärtustele.

Punased veinid valmistatakse peamiselt Bordeaux’ kaitstud päritolunimetuste eelkäijast sordist „Cabernet-Sauvignon N“, mis sobib suurepäraselt nende kruusamuldadega ja võimaldab saavutada optimaalse küpsuse. See sort annab väga intensiivse värvi ja tugeva tanniinise struktuuriga veine, mis võivad laagerduda väga kaua. Aja jooksul arenevad nende komplekssed aroomid, milles on sageli mustasõstranoote, suitsuste, vürtsikate, nahksete ja ploomiste aroomide suunas.

Sort „Cabernet-Sauvignon N“ segatakse sageli sortidega „Merlot N“ ja „Cabernet franc N“, mis lisavad paindlikkust ja suurendavad elegantsust, ning mõnikord ka sortidega „Malbec“, „Petit Verdot N“ ja „Carmenère N“ – vanad Bordeaux’ sordid, mis muudavad veinid keerukamaks.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus: Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

2. Valged veinid

LÜHIKIRJELDUS

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 11 mahuprotsenti. Pärast rikastamist ei tohi valgete veinide alkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti.

Pakendamisetapis on veinidel järgmine sisaldus:

— fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus kuni 4 grammi liitri kohta;

— lenduvate hapete sisaldus ei ületa 16,33 milliekvivalenti liitri kohta, st 0,80 grammi liitri kohta (väljendatud H2SO4-na) või 0,98 grammi liitri kohta (väljendatud äädikhappena).

Üldhappesus ja vääveldioksiidi kogusisaldus vastavad liidu õigusaktidega kindlaksmääratud väärtustele.

Kuivad valged veinid, mis on valmistatud peamiselt sortidest „Sauvignon B“ ja „Sémillon B“, on noorena üsna kahvatud õlgkollased. Need on puuviljased, kontsentreeritud ja happelised. Segatuna erinevas osas sordiga „Sauvignon gris G“ või „Muscadelle B“, on nende lõhnabukett kompleksne. Aastatega omandavad nad tasapisi kuldse varjundi ja väga peeneid lillearoome, mis mõnikord meenutavad pärnaõit ja leetpõõsast. Suure küpsusastme saavutamise aastatel on valged veinid jõulisemad, täidlasemad ja nende maitse püsib suus kauem.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus: Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

5. Veinivalmistustavad

5.1. Konkreetsed veinivalmistustavad

1. Konkreetne veinivalmistustava

Substraktiivsed rikastamistehnoloogiad on punaste veinide puhul lubatud, tingimusel et rikastamisaste ei ületa 15 %. Pärast rikastamist ei tohi valgete veinide alkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti. Pärast rikastamist ei tohi punaste veinide üldalkoholisisaldus ületada 13,5 mahuprotsenti.

Peale eespool esitatud sätete tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

2. Viljelustava

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 6 500 puud hektari kohta. Reavahe ei või olla suurem kui 1,6 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahemaa ei või olla väiksem kui 0,8 meetrit.

Viinapuud lõigatakse hiljemalt lehtede moodustumise arengustaadiumis (Lorentzi skaalal 9), jättes maksimaalselt 12 punga taime kohta ja vastavalt järgmistele sätetele: – cots-lõikamismeetodil (lühivõrsed) või astes-lõikamismeetodil (pikad võrsed); pikale võrsele jäetakse kuni seitse punga, kui tegemist on sortidega „Cabernet sauvignon N“, „Cot N“, „Merlot N“, „Muscadelle B“, „Petit Verdot N“ ja „Sémillon B“, ning kaheksa punga, kui tegemist on sortidega „Cabernet franc N“, „Carmenère N“ ja „Sauvignon B“. Noorendusvõrsed kärbitakse nii, et neid jääb kaks ühe pungaga; – kahe- või neljaharuline lõikus.

Viinapuid võib kasvuperioodil vastavalt maaseadustiku ja merekalapüügi seadustikule kasta üksnes kestva põua korral ning juhul, kui viinapuu füsioloogiline areng ja viinamarjade korralik valmimine on häiritud.

5.2. Maksimaalne saagikus

60 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine, laagerdamine ja pakendamine toimub Gironde’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil (vastavalt 26. veebruari 2020. aasta ametlikule geograafilisele koodile): Cadaujac, Canéjan, Gradignan, Léognan, Martillac, Mérignac, Pessac, Saint-Médard-d’Eyrans, Talence ja Villenave-d’Ornon.

7. Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

„Cabernet franc N“ (tume)

„Cabernet-Sauvignon N“ (tume)

„Carmenère N“ (tume)

„Cot N“ (tume) – „Malbec“

„Merlot N“ (tume)

„Muscadelle B“ (hele)

„Petit Verdot N“ (tume)

„Sauvignon B“ (hele) – „Sauvignon blanc“

„Sauvignon gris G“ (hall) – „Fié gris“

„Semillon B“ (hele)

8. Seos(t)e kirjeldus

Geograafiline piirkond hõlmab kaitstud päritolunimetuse „Graves“ põhjaosa, mis piirab läänes ja lõunas Bordeaux’ linna, Garonne’i vasakul kaldal.

Iseloomulikud mullad annavad tunnistust Garonne’i kunagistest voolusängidest, mis muutusid tertsiaari lõpus ja kvaternaari ajal olenevalt Pürenee poolsaare liustike üksteisele järgnevast sulamisest. Siis kandis vesi siia märkimisväärses koguses materjali, mis ladestus olenevalt voolukiirusest ja setete tihedusest endisele merepõhjale, mis koosnes lubjakivist ja karplubjakivist. Seejärel kujundas pinnast erosioon järgmiselt:

— muld, mis tekkis graves„il või vee lihvitud kividel ning mille paksus võib olla kolm meetrit või rohkem;

— muld, mis tekkis lubjakivisavil, liival ja karplubjakivil, kusjuures see kõik toetub lubjakivirahnust alusele, mis on pragunenud ja laseb vett läbi.

Mulla keerukus kujutab endast selle kaitstud päritolunimetuse looduskeskkonna rikkust.

Graves’i ladestused moodustavad kergelt lainjal maastikul künkaid, mis joonistuvad sellel maastikul eriti hästi välja. Laugjatel nõlvadel toimub märkimisväärne looduslik kuivendus, mida soodustab suur väikeste jõgede, nimelt Garonne’i lisajõgede võrgustik.

Üldine kliima on väga iseloomulik Gironde’i piirkonnale, see on parasvöötmeline ja viinamarjadele soodne, sest on pehme ja sademete hulk on korrapärane. Selle kliima puhul reguleerib lõunas temperatuuri Gironde’i nõmmemets ja läänes Atlandi ookean.

Geograafilise piirkonna eripära on asjaolu, et see asub Bordeaux“ linna äärealal ja on puhuti ümbritsetud eeslinnadest.

Bordeaux’ linna areng pärssis viinamarjaistanduste arengut. Viinamarjaistandused, kust pärineb vein „Graves“, kaotasid 20. sajandi alguse ja 1970. aastate vahel ainuüksi tulevase kaitstud päritolunimetuse „Pessac-Léognan“ geograafilises piirkonnas üle 3 000 hektari ja mitusada cru„d. 1970. aastatel oli seal veel ainult 550 hektarit.

Siis asus rühm noori viinamarjakasvatajaid vastupealetungile ja nõudis kaitstud päritolunimetuse „Graves“ väärtustamist. Kaitstud päritolunimetust „Pessac-Léognan“ tunnustati 9. septembri 1987. aasta dekreediga, nagu ka kommuuninimetusi „Médoc“, kinnitades selle geograafilise piirkonna eripära, mis on kaitstud päritolunimetuse „Graves“ geograafilise piirkonna lahutamatu osa, kuna tegemist on selle algse kohaliku piirkonnaga.

Juba 17. sajandil vajasid merelises kliimas kasvatatud viinamarjasordid tugikeppe. Tugivõrestike ja piisavalt range lõikamismeetodi üleüldine kasutuselevõtt võimaldas tagada viinamarjakoristuse nõuetekohase jaotumise ning piisava lehepindala, et saavutada korralik fotosüntees ja optimaalne küpsemine. Lisaks suurendati istanduste tihedust, et vältida viinapuu marjadega ülekoormatust, tagades küpsemise ja veinide optimaalse kontsentratsiooni.

Viinamarjade korjamiseks määratletud maatükid on liigitatud maatükkideks, mida iseloomustab kruusane või liiva-kruusamuld, kuid mõnikord ka savi-lubjakivimuld ning millel on tänu vee läbilaskvusele ja reljeefile piisav kuivenemisvõime. Välja on jäetud nüüdisaegsel settemullal asuvad liivased või läbilaskmatu aluspinnaga maatükid.

Kui maatükid on hoolikalt määratletud, tulevad kohalike viinamarjasortide omadused kõige paremini esile. Need sordid on valitud aastasadade jooksul, kuna nad taluvad hästi säilitamist ja laagerdumist, mis on seotud vajadusega transportida neid tooteid pikkade vahemaade taha.

Punased veinid on pika laagerdumisajaga, mistõttu nad valmivad ja nende omadused tulevad paremini esile enne, kui need lastakse tarbija jaoks turule.

Kuivad valged veinid on väga peened, kui viinamarjad on kasvanud liivasematel muldadel või liivsavimuldadel. Neis on lille- ja puuviljanoote, kuid ka värskust.

Tänu Bordeaux“ sadama lähedusele, kus on end sisse seadnud võimas ettevõtja, kes turustab neid veine üle maailma, on kaitstud päritolunimetus „Pessac-Léognan“ kiiresti saavutanud ülemaailmse tuntuse. Sellele on toonud kasu tehnilised uuendused, mis soodustavad ettevõtete dünaamilisust, võimaldades neil areneda sajanditepikkuste tavade järgi.

Veinide „Pessac-Léognan“ tootjad tegelevad peaaegu kõik noore veini müügiga, mida nimetatakse „vente en primeur“ Bordeaux’ väljakul – traditsioon, mis on Bordeaux’ kuulsatele veinidele iseloomulik. See toimub kevadel pärast saagikoristust omanike ja kauplejate vahel Bordeaux’ maaklerite kaudu. Pärast seda tehingut hoitakse ja laagerdatakse veini kuni pakendamiseni müüja vastutusel.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

Et säilitada veinide põhiomadused ja ehtsus, pakendatakse need geograafilises piirkonnas kas klaaspudelitesse või kuni viieliitristesse hermeetilistesse vaakummahutitesse viinamarjakorjaja ja -töötleja ruumides. Punaseid veine laagerdatakse vähemalt koristusaastale järgneva aasta 15. septembrini. Valgeid veine laagerdatakse vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 15. märtsini.

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamist käsitlevad lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Suurem geograafiline üksus „Vin de Graves“ või „Grand Vin de Graves“ võib olla märgitud kõigil etikettidel, voldikutel ja mahutitel. Kõnealuse suurema geograafilise piirkonna märgistuse mõõtmed ei tohi olla suuremad (ei kõrguses ega laiuses) kui kaks kolmandikku kaitstud päritolunimetuse märgistuse suurusest.

Suurema geograafilise üksuse „Vin de Graves“ või „Grand Vin de Graves“ asemel võib kasutada sõna „Cru Classé de Graves“ samade nõuete kohaselt, mis kehtivad tähemärkide esitusviisi ja suuruse kohta.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-3fcad330-bccb-4c20-853a-89771eac32ae

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.