I. SISSEJUHATUS

Käesolev on viieteistkümnes eduaruanne, mis käsitleb tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu loomisel tehtud edusamme ning milles võetakse kokku areng kahes peamises valdkonnas: võitlus terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse ja nende tugisüsteemidega ning nende ohtude suhtes kaitse- ja vastupanuvõime suurendamine.

Pärast Salisbury närvigaasirünnakut märkis Euroopa Ülemkogu 2018. aasta märtsis, et Euroopa Liit peab „tugevdama oma vastupanuvõimet keemilistele, bioloogilistele, kiirgus- ja tuumaohtudele, sealhulgas Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise ning NATOga tehtava tihedama koostöö kaudu“. Euroopa Ülemkogu kutsus komisjoni ja kõrget esindajat edendama sellealast tööd ja andma edusammude kohta aru 2018. aasta juuni Euroopa Ülemkogul. Käesolev eduaruanne on osa komisjoni tegevusest sellele üleskutsele vastamisel. Sellega koos esitatakse ühisteatis, mis käsitleb vastupanuvõime tugevdamist ja suutlikkuse suurendamist võitluseks hübriidohtudega, ning ühisaruanne hübriidohtudega võitlemise ühise raamistiku rakendamise kohta 2017. aasta juulist 2018. aasta juunini. Eduaruandes antakse ülevaade juba võetud ja kavandatud meetmetest, millega rakendatakse keemilisteks, bioloogilisteks, radioloogilisteks ja tuumajulgeolekuohtudeks valmisoleku parandamise 2017. aasta oktoobri tegevuskava. Osana julgeolekuliidus terrorismivastase kaitse ja vastupanuvõime suurendamiseks võetavatest meetmetest järgiti tegevuskavas ärahoidvat lähenemisviisi, tuginedes arusaamale, et keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumamaterjalidega seotud ohtude realiseerumine on vähe tõenäoline, aga rünnaku korral on nende mõju suur ja püsiv. Seevastu Salisbury rünnak ja suurenev mure seoses terroristide huviga selliste ainete vastu ja nende suutlikkusega selliseid aineid kasutada nii ELis kui ka EList väljaspool näitavad, et keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumamaterjalidega seotud oht on reaalne. See suurendab veelgi vajadust rakendada tegevuskava täielikult ja kiiresti, pöörates erilist tähelepanu keemilistele ohtudele.

Lisaks kirjeldatakse käesolevas aruandes, kuidas on edenenud terroristliku veebisisu kõrvaldamine alates komisjoni 2018. aasta märtsi soovitusest. Samuti vaadeldakse, kuidas on komisjon liikunud edasi radikaliseerumise ennetamisega seotud töös, tuginedes radikaliseerumist käsitleva kõrgetasemelise eksperdirühma lõpparuandele. Liège’is 29. mail 2018 toimunud rünnak rõhutab järjekordselt radikaliseerumisvastase võitluse tähtsust, kuna Belgia ametiasutuste sõnul oli rünnaku toimepanija olnud kontaktis radikaliseerunud isikutega. Käesolevas aruandes esitatakse ka rida meetmeid reisijate raudteeveo turvalisuse parandamiseks. Aruandes antakse ülevaade ka muude prioriteetsete algatuste, nimelt infosüsteemide koostalitlusvõime rakendamisest. Komisjon võtab (koos käesoleva aruandega) vastu kaks muudatusettepanekut, mis võimaldavad kaasseadusandjatel saavutada kokkulepe enne aasta lõppu. Samuti antakse aruandes ülevaade broneeringuinfo direktiivi rakendamisest pärast rakendamistähtaja (25. mai 2018) möödumist, meetmetest küberturvalisuse parandamiseks ja terrorismi rahastamise tõkestamiseks, samuti julgeoleku välispoliitilise mõõtme viimase aja arengust.

Komisjoni ettepanekud mitmeaastase finantsraamistiku kohta aastateks 2021–2027 („Tänapäevane eelarve liidu jaoks, mis hoiab, kaitseb ja avardab võimalusi“) kajastavad samuti seisukohta, et uued julgeolekuohud nõuavad uusi lahendusi. Ettepanekutes rõhutatakse, et julgeolekul on olemuslikult piiri- ja valdkonnaülene mõõde ja seetõttu on vaja tugevat ja koordineeritud ELi reageerimist. Komisjon teeb ettepaneku suurendada sisejulgeoleku jaoks ette nähtud rahastamist 1,8 korda praeguse 2014–2020 perioodiga võrreldes. Uutele julgeolekuprobleemidele reageerimist võimaldavad elemendid on sätestatud mitmes valdkondlikus seadusandlikus ettepanekus, mis esitati mitmeaastase finantsraamistiku osana.

II. PAREM VALMISOLEK KEEMILISTE, BIOLOOGILISTE, RADIOLOOGILISTE JA TUUMAJULGEOLEKURISKIDE KORRAL

1.Tegevuskava rakendamisel tehtud edusammud

Keemilised, bioloogilised, radioloogilised ja tuumajulgeolekuohud on komplekssed ja võivad kiiresti areneda, nagu näitas Salisbury närvigaasirünnak. Terroriorganisatsioonid ei ole Euroopas keemilisi, bioloogilisi, radioloogilisi ja tuumaaineid (KBRT-ained) veel kasutanud, kuid on usaldusväärseid tõendeid, et neil võib olla kavas KBRT-materjale või -relvi hankida ning et nad on omandamas teadmisi ja suutlikkust nende kasutamiseks. Vastusena neile ohtudele esitati 2017. aasta oktoobris keemilisteks, bioloogilisteks, radioloogilisteks ja tuumajulgeolekuriskideks valmisoleku suurendamise tegevuskava ning selles keskendutakse eksperditeadmiste ja suutlikkuse ühendamisele ELi tasandil, et parandada operatiivset valmisolekut kogu liidus. Tegevuskava rakendamisel on tehtud konkreetseid edusamme ning mitmes valdkonnas on võetud meetmeid, mille abil täita tegevuskava neli eesmärki: vähendada KBRT-materjalide kättesaadavust, tagada parem valmisolek KBRT-julgeolekuga seotud intsidentideks ja neile reageerimine, tugevdada sise- ja välispoliitika sidet KBRT-julgeoleku valdkonnas ELi peamiste piirkondlike ja rahvusvaheliste partneritega ning parandada teadmisi KBRT-ohtudest.

Osana jõupingutustest KBRT-materjalide kättesaadavuse vähendamiseks tõhustatakse tolliasutuste meetmeid, et tõkestada KBRT-materjalide ebaseaduslikku üle piiri toomist. Lasti käsitlevad teabesüsteemid on olulised, et tugevdada rahvusvaheliste tarneahelate seiret ja riskipõhist kontrolli. Seepärast uuendab komisjon põhjalikult lasti käsitleva eelteabe ja tolliasutuste riskijuhtimissüsteemi ning muudab praegused omavahel nõrgalt seotud riiklikud süsteemid suuremahuliseks integreeritud IT-süsteemiks. Uue süsteemi keskmes on ühine kaubandusandmete hoidla, mis on suuteline reaalajas vastu võtma kvaliteetsemaid lastiandmeid. See ühendab omavahel liikmesriikide tolliasutuste riskihindamissüsteemid. Uus süsteem ühendab tuhandeid uusi osapooli, kes tegutsevad rahvusvahelises logistikasektoris kõigis transpordiliikides, näiteks ekspediitorid, logistikaettevõtjad või postiettevõtjad, ning kes nad pakuvad süsteemile väärtuslikke lastiandmeid, mis pole praegu kättesaadavad.Süsteemi eesmärk on hõlmata kõiki tolliriske, sealhulgas KBRT-materjalidega seotud ohtusid.

Selleks et suurendada valmisolekut ja vastupanuvõimet, parandavad liikmesriigid ka oma suutlikkust KBRT-materjale avastada, et aidata hoida ära KBRT-rünnakuid. Komisjoni algatusel analüüsis riiklike ekspertide konsortsium puudujääke avastamisseadmetes ligikaudu 70 erineva KBRT-stsenaariumi korral. Puudujääkide analüüsi põhjal koostatud aruannet on liikmesriikidele tutvustatud ja seda nendega arutatud. Analüüs aitab liikmesriikidel suunata tulevasi uuringuvajadusi ning võimaldab neil teha teadlikke otsuseid avastamisstrateegiate kohta ja võtta kindlakstehtud puuduste kõrvaldamiseks operatiivseid meetmeid. Analüüs näitab ka selget vajadust avastamisseadmete suhtes kohaldatavate ELi-üleste tehniliste standardite järele. Analüüsi tulemuste põhjal ja kasutades tegevuskava kohaselt loodud KBRT nõuanderühma raamistikku teeb komisjon tööd KBRT-alaste avastamisseadmete standardimiseks kogu ELis. Samuti peaksid liikmesriigid koostama oluliste meditsiiniliste vastumeetmete varude, laborite, ravi ja muude võimekuste ülevaated. Komisjon teeb koostööd liikmesriikidega, et korrapäraselt kaardistada nende varude kättesaadavust ELi piires eesmärgiga suurendada nende kättesaadavust ja kiiret kasutuselevõttu KBRT-rünnakute korral. Valmistumine KBRT-rünnakuks ja selle tagajärgede ohjamine eeldab tihendatud koostööd ja koordineerimist liikmesriikide, sealhulgas kodanikukaitseasutuste vahel. Liidu kodanikukaitse mehhanismil võib olla selles protsessis tähtis roll, et tugevdada Euroopa ühist võimekust valmistuda ja reageerida.

KBRT tegevuskavas rõhutatakse vajadust teha tihedat koostööd peamiste rahvusvaheliste partnerite ja organisatsioonidega. 28.–29. juunil 2019 korraldab komisjon koostöös USA energeetikaministeeriumiga ELi ja USA seminari radioaktiivsete kiirgusallikate julgeoleku kohta. Samuti suurendab komisjon KBRT-alaste küsimustega seotud institutsionaalset ja kogukondlikku võimekust Euroopa naabruspoliitika partnerriikides. Liit astub ka konkreetseid samme, et arendada tihedamat koostööd NATOga KBRT-, sealhulgas tsiviilvalmisoleku küsimustes. ELi esindajad osalesid vaatlejatena NATO korraldatud seminaril, millel käsitleti tsiviil-sõjalist koostööd ulatusliku KBRT-terrorirünnaku korral. Lisaks sellele kaaluvad EL ja NATO teadlikkuse suurendamise eesmärgil ühiste koolitusmoodulite loomist KBRT-valdkonna otsusetegijatele. EL peaks uurima ka meetmeid, et tagada keemiarelvade kasutamise rahvusvaheliste eeskirjade ja nõuete järgimine, sealhulgas võimalike ELi keemiarelvaalaste sanktsioonide kaudu. Transpordivaldkonnas on komisjon ja liikmesriigid teinud koostööd rahvusvaheliste partneritega, et tugevdada ELi lennundusjulgestussüsteemi valmisolekut võidelda KBRT-ohtude vastu. Selle töö tulemusena on koostatud loetelu meetmetest, et tulla toime KBRT-ohtudega lennunduses.

Samuti eeldab tulemuslik reageerimine KBRT-ohtudele eriteadmisi kõigil tasanditel ja seepärast tuleb parandada eksperditeadmiste koondamist ja jagamist. Üks parima tava näide on Kesk-Euroopa KBRT-L koolituskeskus Budapestis, mille asutasid 2016. aastal kaheksa liikmesriiki . Selle eesmärk on jagada, laiendada ja süvendada esmareageerijate KBRT-L-alaseid teadmisi, kogemusi ja oskusi koolituste ja õppuste kaudu. Peale selle on komisjon andnud positiivse hinnangu projektiettepanekule, millega seda koostööd tõhustatakse, luues mobiilse KBRT-L- / radioloogilise relva rünnakule esmase reageerimise üksuse, mida saab saata kohapeale (taotluse alusel) KBRT-L-intsidendi korral. Kriminalistika on üks valdkondadest, kus on vaja luua ühist võimekust. Tõendite kogumine ja nende töötlemine saastatud alal on väga keeruline ülesanne ja eeldab eriotstarbelisi rajatisi. Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus valmistab selles valdkonnas ette algatusi, mis käsitlevad tuumaalast kohtuekspertiisi eriteadmiste jagamiseks vastavate võimaluste kohta. Eespool nimetatud avastamissuutlikkuse puudujääkide analüüsi tulemustele toetudes teeb komisjon koostööd ka KBRT nõuanderühmaga, et määrata kindlaks valdkonnad, kus avastamissuutlikkust on võimalik ühendada.

Koolitus ja õppused on viisid, mis võimaldavad tulemuslikult jagada eksperditeadmisi KBRT-ohtude kohta. ELi rahastatava projekti eNotice kontekstis on võetud kasutusele rohkem kui 200 asjakohast koolitusalgatust sisaldav andmebaas, mis annab ülevaate koolitusvõimalustest kogu ELis. Liikmesriike innustatakse kasutama olemasolevaid KBRT-valdkonna koolitusvõimalusi parimal võimalikul viisil. Lisaks kasutab komisjon täiel määral ära Euroopa tuumajulgeoleku koolituskeskust ja on käivitanud ulatusliku koolituskampaania ELi tolliekspertidele, kes käitavad välispiiridel, sadamates ja lennujaamades keerulisi kiirgus- ja tuumaohu avastamise seadmeid. Komisjon on andnud positiivse hinnangu ka projektiettepanekule, mille eesmärk on välja töötada ühtlustatud KBRT-alane koolituskava esmareageerijatele ja meditsiinitöötajatele. 2018. aasta alguses korraldas komisjon praktilise õppuse – lauaõppuse Chimera –, mis tõi kokku tervise-, kodanikukaitse- ja julgeolekuvaldkonna esindajad kogu EList, et testida piiriülese valmisoleku ja reageerimise kavandamist väljamõeldud stsenaariumi alusel, mis sisaldas ühe nakkushaiguse tahtlikku levitamist. See ELi-ülene õppus toetas valdkondadevahelise suutlikkuse suurendamist ja parandas tervise-, kodanikukaitse- ja julgeolekuvaldkonna koostalitlusvõimet ja koordineerimist ELi ja liikmesriikide tasandil. Eksperditeadmiste jagamine laieneb ka erasektorile, kuna KBRT-rünnakul võivad olla kaugeleulatuvad tagajärjed erasektori osalejatele. Peamiselt lennundussektori turvatöötajate teadlikkuse suurendamist käsitleva tööstusharu juhitud projekti tulemusena on võetud kasutusele e-õppe vahend, mis pakub olulist teavet neile, kes puutuvad kokku KBRT-materjalide ja -ainetega.

2.Tugevamad meetmed keemiliste ohtude vastu

Terroristlikus propagandas osutatakse üha sagedamini kemikaalide võimalikule kasutamisele terrorirünnakutes. See suurendab muret, mis tekkis seoses 2017. aasta juulis Austraalias paljastatud terroristliku vandenõu ja hiljutise kemikaalide kasutamisega teatris. Seepärast kiirendab komisjon keemiliste ohtudega seotud edasiste meetmete võtmist KBRT tegevuskava üldraamistikus, tuginedes avastamissuutlikkuse puudujääkide analüüsi käigus ja KBRT-julgeoleku nõuanderühma parimate tavade vahetamisel tehtud edusammudele.

2018. aasta märtsis liikmesriikide ekspertidega peetud salastatud teavet käsitleval koosolekul määrati kindlaks mitu kiireloomulist prioriteeti edasiseks koostööks võitluses keemiliste ohtude vastu. Sellele tuginedes teeb komisjon liikmesriikidega koostööd järgmiste meetmete rakendamiseks 2018. aasta lõpuks:

·koostada eriti ohtlike keemiliste ainete ühine loetelu, et võtta täiendavaid operatiivseid meetmeid nende kättesaadavuse vähendamiseks ja nende avastamissuutlikkuse parandamiseks. Seda teeb 2018. aasta mais loodud keemiliste ohtude avastamise sihtotstarbeline eksperdirühm, kasutades liikmesriikides ja komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuses käimasolevaid teadusuuringuid;

·alustada dialoogi tarneahela erasektori osalejatega, et ühiselt töötada välja meetmed, mille abil tegeleda lõhkeainete lähteainetena kasutatavatest kemikaalidest tekkivate muutuvate ohtudega. See töö on jätkuks ELi tasandil võetud meetmetele juurdepääsu piiramiseks lõhkeainete lähteainetele ning alalises lähteainete komitees on esimesed arutelud juba toimunud;

·kiirendada ohustsenaariumide läbivaatamist ja olemasolevate avastamismeetodite analüüsi, et parandada keemiliste ohtude avastamist eesmärgiga koostada liikmesriikidele tegevusjuhend avastamissuutlikkuse suurendamiseks. Selleks loodi eespool nimetatud sihtotstarbeline eksperdirühm, et tegeleda tekkivate keemiliste ohtudega. Eksperdirühma töö võib pikemas perspektiivis aidata kaasa avastamisseadmete standardimisele;