[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 17.06.2005

KOM(2005) 272 lõplik

2005/0064(SYN)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE

vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 252 punkti b esimesele lõigule,

Nõukogu ühisseisukoht seoses nõukogu määruse ettepanekuga, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta

1. TAUSTTEAVE

Komisjon algatas 3. septembri 2004. aasta teatisega „Majandusjuhtimise tugevdamine ja stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise selgitamine“ arutelu stabiilsuse ja kasvu pakti reformi üle. 20. märtsil 2005. aastal saavutas nõukogu poliitilise kokkuleppe stabiilsuse ja kasvu pakti reformi suhtes ja võttis vastu aruande pealkirjaga „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise parandamine“. Euroopa Ülemkogu kiitis selle aruande heaks oma 23. märtsi 2005. aasta järeldustes, millega sätestati, et see aruanne ajakohastab ja täiendab stabiilsuse ja kasvu pakti. Nendes järeldustes kutsus Euroopa Ülemkogu komisjoni üles tegema ettepanekuid nõukogu määruste (EÜ) nr 1466/97 ja 1466/97 muutmiseks vastavalt nõukogu aruandele.

20. aprillil 2005, võttis komisjon vastu nõukogu määruse ettepaneku, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, ja edastas selle 21. aprillil 2005 nõukogule. Kõnealusele ettepanekule lisati komisjoni ettepanek nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta. Selle reformipaketi lõpetas komisjoni talituste osavõtt nõukogus toimuvast tegevusjuhendi läbivaatamise ettevalmistamisest 3. mail 2005.

Euroopa Parlamendi arvamus esimesel lugemisel (raportöör Karas) võeti vastu 9. juunil 2005.

Nõukogu võttis oma ühisseisukoha kavandatud määruse kohta vastu 13. juunil 2005.

2. Komisjoni ettepaneku eesmärk

Komisjoni ettepaneku eesmärk on muuta määrust (EÜ) nr 1466/97, et võimaldada stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise parandamise kokkuleppe täielikku kohaldamist. Komisjoni ettepanek hõlmab ka mitmeid tehnilisi muudatusi määruses (EÜ) nr 1466/97, et tagada selle sidusus 20. märtsi 2005. aasta nõukogu aruandega ja kõrvaldada takistused stabiilsus- ja lähenemisprogrammide läbivaatamisel.

3. Märkused ühisseisukoha kohta

3.1 Euroopa Parlamendi esimene lugemine

Euroopa Parlament võttis vastu rea muudatusi, mis rõhutavad usaldusväärse eelarve olulisust, sealhulgas komisjoni võimalust korraldada finantsauditiga seotud kontrollkäike, tehes ettepaneku võrrelda liikmesriikide esitatud andmeid liikmesriikide keskpankade ja Euroopa Keskpanga andmetega, tugevdades järelvalvet eelarve keskpika perioodi eesmärkide saavutamise üle ja pannes stabiilsus- ja lähenemisprogrammide hindamisel enam rõhku valitsemissektori võla dünaamikale.

3.2 Üldmärkused ühisseisukoha kohta

Jättes kõrvale hulga põhiliselt vormilisi muudatusi, erineb ühisseisukoht komisjoni ettepanekust järgmistes küsimustes:

- Konkreetse riigi keskpika perioodi eesmärkide kehtestamise menetlus. Stabiilsuse ja kasvu pakti reformi käsitlevas kokkuleppes nähakse ette, et eelarve keskpika perioodi eesmärgid on riigiti erinevad. Erinevate eelarve keskpika perioodi eesmärkide kehtestamine nõuab majanduslikku otsustusvõimet ja kokkulepitud põhimõtete järjepidevat järgimist. Viimast on võimalik saavutada ainult sel juhul, kui eelarve keskpika perioodi eesmärke arutatakse ühtse menetluse kohaselt. Komisjon tegi ettepaneku (komisjoni ettepaneku artikkel 2a), et riigispetsiifilised eelarve keskpika perioodi eesmärgid tuleks kehtestada EÜ asutamislepingu artikli 99 lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt. Kuigi nõukogu on nõus ühtse menetluse vajalikkusega, arvab ta, et see eesmärk on võimalik saavutada ka juhul, kui iga liikmesriik esitab eelarve keskpika perioodi eesmärgid oma stabiilsus- või lähenemisprogrammis, pärast majandus- ja rahanduskomitees toimuvat arutelu. Komisjoni ja nõukogu hinnang ja arvamus nende programmid kohta näitab, kas liikmesriikide esitatud eelarve keskpika perioodi eesmärgid on sobivad.

- Nende pensionireformide arvesse võtmine, mis kehtestavad mitmesambalise süsteemi, mis hõlmab kohustuslikku kogumispensioni sammast. Nõukogu lisas määrusse (artiklite 5 ja 9 esimesed lõigud) selgitavad sätted, kus täpsustatakse, et liikmesriikidel, kes rakendavad selliseid reforme, peaks olema lubatud kalduda kõrvale oma eelarve keskpika perioodi eesmärgi kohandamiskavast või eesmärgist endast, kusjuures hälve peab näitama avalikult hallatava samba netokulu, tingimusel, et hälve jääb ajutiseks ja säilitatakse vajalik kindlusvaru puudujäägi kontrollväärtuse suhtes.

- Vajaliku eelarvekohalduse numbrilise väärtuse esitamine nende euroala ja Euroopa vahetuskursi mehhanismiga (ERM II) liitunud liikmesriikide puhul, kes ei ole eelarve keskpika perioodi eesmärgini jõudnud. Komisjon on teinud ettepaneku lisada määrusse (artikli 5 esimene lõik) minimaalse eelarve puudujäägi korrigeerimise põhimõtte nende riikide jaoks, kes ei ole veel eelarve keskpika perioodi eesmärgini jõudnud, ilma selle näitaja paranemise väärtust täpsustamata. Nõukogu läks veelgi kaugemale, lisades määrusse (artiklite 5 ja 9 esimesed lõigud) nende euroala ja vahetuskursi mehhanismiga liitunud liikmesriikide jaoks, kes ei ole veel eelarve keskpika perioodi eesmärgini jõudnud, numbrilise väärtuse 0,5% rahvamajanduse kogutoodangust kui võrdlusaluse tsükliliselt korrigeeritud puudujäägi vähendamiseks, võtmata seejuures arvesse ühekordseid ja teisi ajutisi meetmeid. Seda numbrilist väärtust mainiti nõukogu aruandes 20. märtsil 2005.

- Eelarve keskpika perioodi eesmärgi vahemik euroalal ja Euroopa vahetuskursi mehhanismiga liitunud liikmesriikides. Komisjoni ettepanek ei sisaldanud ühtegi viidet eelarve keskpika perioodi eesmärgi vahemikule. Nõukogu otsustas lisada määrusse (artikli 2 punkt a) sätted, milles nähakse ette, et euroala ja vahetuskursi mehhanismiga liitunud liikmesriikide jaoks tuleks konkreetse riigi eelarve keskpika perioodi eesmärk piiritleda kindlaksmääratud vahemikus, mis jääks 1% rahvamajanduse kogutoodangust ja tsükliliselt korrigeeritud eelarvetasakaalu või ülejäägi vahele, võtmata arvesse ühekordseid ja teisi ajutisi meetmeid. Seda vahemikku mainiti nõukogu 20. märtsi 2005. aasta aruandes.

Nõukogu ei lisanud oma ühisseisukohas määrusse sätteid, mis peegeldaksid Euroopa Parlamendis vastu võetud muudatusi. Sellele vaatamata tuleks märkida, et muudatused, mille nõukogu komisjoni ettepaneku suhtes vastu võttis, toetavad pigem stabiilsuse ja kasvu pakti ennetava osa rakendamise veelgi selgemaks muutmist, olles seeläbi põhiküsimustes kooskõlas parlamendi muudatusettepanekutega. Ülejäänud muudatusi, mida parlament on ette näinud, eriti seoses statistikaga, võtab nõukogu arvesse nende õigusaktide finaliseerimisel, mis on otsesemalt seotud avaliku sektori rahandusstatistikaga.

3. Järeldused ja üldmärkused

Komisjon arvab, et nõukogu ühisseisukoht sisaldab kõiki tema esialgse ettepaneku olulisi punkte ja võtab arvesse üldiselt tasakaalustatud kompromisse. Komisjon on nõus lülitama oma ettepanekusse kõik nõukogu tehtud muudatused. Komisjon arvab, et mõningad Euroopa Parlamendis esitatud parandusettepanekud, eriti seoses valitsussektori võla muutumise järelevalvega, oleksid kavandatud määrust veelgi tugevdanud. Kavandatud määrus aitab kaasa mitmepoolse järelvalve ja majanduspoliitika kooskõlastamise tõhusale rakendamisele ELis, eriti seoses eelarvepoliitikaga.