Sotsiaalne ostmine – juhend sotsiaalsete kaalutluste arvestamiseks riigihankes (teine väljaanne)

(2021/C 237/01)

SISUKORD

Sissejuhatus 4

1. peatükk. Sotsiaalselt vastutustundliku riigihanke määratlus, eesmärk ja eelised 4

1.1. Sotsiaalselt vastutustundlik riigihange ja selle määratlus 4

1.2. Sotsiaalsete eesmärkide kindlaksmääramine ja kohaldamine riigihankes 6

1.3. Sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete eesmärk ja eelised 9

1.4. Viited ELi ja rahvusvahelisele poliitikale ning õigusaktidele 11

2. peatükk. Sotsiaalse ostmise organisatsiooniline strateegia 16

2.1. Sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete lisamine tegevuskavva 16

2.2. Eesmärkide kindlaksmääramine 17

2.3. Konsulteerimine sidusrühmadega 17

2.4. Riskide hindamine, lepingute tähtsusjärjekorda seadmine ja eesmärkide püstitamine 20

2.5. Sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete lõimimine hankemenetlustesse ja -poliitikasse 22

2.6. Edusammude jälgimine ja läbivaatamine 23

3. peatükk. Vajaduste kindlakstegemine ja hanke kavandamine 25

3.1. Vajaduste hindamise tähtsus sotsiaalselt vastutustundlikes riigihangetes 25

3.2. Turudialoog 27

3.3. Mis liiki lepingut sõlmida? 31

3.4. Menetluse valimine 33

3.5. Tehniliste kirjelduste koostamine ja vaidlustamine 35

3.6. Fakultatiivsete väljade kasutamine tüüpvormides 35

4. peatükk. Hankemenetlus 36

4.1. Hankelepingu eseme ja asjaomaste õigusnormide kindlaksmääramine 36

4.2. Lihtsustatud kord 38

4.3. Reserveerimine 41

4.4. Tehnilised kirjeldused 43

4.5. Sotsiaal- ja tööõiguse normid ning kollektiivlepingute järgimine 46

4.6. Menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumid ja kvalifitseerimise tingimused 48

4.7. Pakkumuste hindamise kriteeriumid 51

4.8. Pakkumuste ja kontrollikohustuste hindamine 54

4.9. Põhjendamatult madala maksumusega pakkumused 57

5. peatükk. Lepingutingimuste kindlaksmääramine ja täitmise tagamine 58

5.1. Sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete kohustuste täitmine 58

5.2. Lepingu täitmise tingimused 59

5.3. Sotsiaalsete tulemuste põhised hanked 63

5.4. Nõuete täitmise järelevalve 64

5.5. Allhanked 65

5.6. Probleemide lahendamine 67

5.7. Õpetlikud kogemused tulevaste lepingute tarbeks 68

hendi teine väljaanne on koostatud Euroopa Komisjoni ja võrgustiku ICLEI (Jätkusuutlikud Kohalikud Omavalitsused) vahelise lepingu nr SI2.801176 (728/PP/GRO/SME/18/D/021a) alusel ja organisatsiooni Public Procurement Analysis (PPA) toel. Euroopa Komisjon ega ükski komisjoni nimel tegutsev isik ei vastuta käesolevas trükises sisalduva teabe kasutamise eest. Oluline märkus Juhendi eesmärk on aidata avaliku sektori hankijaid ja edendada head tava. See on mittesiduv dokument, mis ei mõjuta ELi õigusaktides sätestatud õigusi ja kohustusi. Juhendit kohandamine sõltub hanketavade arengust ja Euroopa Liidu Kohtu praktikast, sest Euroopa Liidu Kohus on ainus organ, millel on ELi õiguse siduva tõlgendamise pädevus. Selles dokumendis esitatud arusaamad, ideed ja lahendused ei piira siseriiklike õigusaktide kohaldamist ning võib juhtuda, et riikliku õigusraamistiku arvessevõtmiseks tuleb neid kohandada. Kuigi juhendis olevat teavet on hoolikalt kontrollitud, ei vastuta Euroopa Komisjon selles mainitud konkreetsete juhtumite eest. Lisateavet Euroopa Liidu kohta saate Internetist Europa veebisaidilt (http://europa.eu).

SISSEJUHATUS

Sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete (socially responsible public procurement) eesmärk on saavutada riigihankelepingutega positiivseid sotsiaalseid tulemusi. Hanked mõjutavad paljusid inimesi: avalike teenuste kasutajaid, tootmise ja tarnimisega seotud inimesi või ostva organisatsiooni töötajaid. Lisaks neile, keda sotsiaalselt vastutustundlikud riigihanked otseselt mõjutavad, võivad need mõjutada laiemat turgu nii nõudluse kui ka pakkumise poolel.

Läbimõeldud hangete abil saavad avaliku sektori hankijad edendada töövõimalusi, tööjõu täiendus- ja ümberõpet, inimväärset tööd, sotsiaalset kaasamist, soolist võrdõiguslikkust ja mittediskrimineerimist, juurdepääsetavust, universaaldisaini ja eetilist kaubandust ning püüda saavutada ulatuslikumat vastavust sotsiaalsetele standarditele. Mõne toote, töö ja teenuse puhul võib mõju olla iseäranis märkimisväärne, kuna avaliku sektori hankijad mõjutavad suurt osa turust sellistes sektorites nagu tsiviilehitus, tervishoid ja transport.

Ühiskondlikele väljakutsetele vastamiseks peavad ametiasutused rohkem pingutama, et saavutada tulemusi kõigis kestlikkuse aspektides (sotsiaalne/eetiline, keskkonnaalane ja majanduslik). Avaliku sektori hankijad on Euroopas peamised investorid, kes kulutavad praegu üle 14 % ELi sisemajanduse koguproduktist. Kasutades oma ostujõudu, et valida kaupu ja teenuseid, mis annavad positiivseid sotsiaalseid tulemusi, võivad nad anda suure panuse kestlikku arengusse. See juhend pakub neile tuge säästvate riigihangete sotsiaalse mõõtme arvessevõtmiseks.

Praegune COVID-19 pandeemia mõjutab tõenäoliselt tööhõivet, suurendab ebavõrdsust, süvendab kogu maailmas töötajate ebakindlust ja halvendab töötingimusi, avaldab lisasurvet isikuteenuste osutamisele ning mõjutab väiksemaid ettevõtjaid. ELi liikmesriigid peavad oma taastestrateegiates parandama sotsiaalset kaasatust ja suurendama õiglust hariduse ja oskuste, tööhõive ning sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kaudu ning tagama, et rohepööre ja digiüleminek loovad töökohti, kindlustavad kestliku majanduskasvu ja sotsiaal-majandusliku vastupidavuse. Sotsiaalselt vastutustundlikud hanketavad on ELi liikmesriikide haldusasutuste jaoks võimas vahend, mille abil neid sihte saavutada.

Selle dokumendi eesmärk on suurendada avaliku sektori hankijate teadlikkust sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete võimalikest eelistest ja selgitada praktilisel viisil ELi õigusraamistiku pakutavaid võimalusi. Seda juhendit koostades konsulteeris komisjon paljude avaliku sektori hankijatega, et teha kindlaks head tavad ja näited selle kohta, mida on võimalik saavutada. Selliseid näiteid leidub kogu tekstis.

Juhend on koostatud avaliku sektori hankijatele, kuid ka lootuses, et see inspireerib teisi hankes osalejaid, näiteks tarnijaid või teenuseosutajaid, erasektori hankijaid, sotsiaalmajanduse osalisi, sealhulgas sotsiaalseid ettevõtteid, või valitsusväliseid organisatsioone.

Juhendi peatükkides käsitletakse hankeprotsessi kõiki aspekte peale hankemenetluse enda. Selles kirjeldatakse üksikasjalikult, kuidas saab sotsiaalseid kaalutlusi kogu protsessi vältel arvesse võtta, ning tuuakse arvukaid näiteid avaliku sektori hankijate tegelikest tavadest ELis. 2.–5. peatükis on enamiku jaotiste järel esitatud heade tavade loetelu. Nende eesmärk on teksti mõistmist veelgi hõlbustada ning võtta konkreetselt kokku igas jaotises käsitletud olulised küsimused ja selle, mida avaliku sektori hankijad saavad praktikas teha, kui nad soovivad kasutada hankemenetluses sotsiaalselt vastutustundlikku lähenemisviisi.

1. PEATÜKK

Sotsiaalselt vastutustundliku riigihanke määratlus, eesmärk ja eelised

1.1. Sotsiaalselt vastutustundlik riigihange ja selle määratlus

Sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete eesmärk on leevendada avaliku sektori ostetud kaupade, teenuste ja ehitustööde mõju ühiskonnale. Sotsiaalselt vastutustundliku riigihanke puhul tõdetakse, et avaliku sektori hankijad ei ole huvitatud mitte ainult madalaima hinnaga või parima hinna ja kvaliteedi suhtega asjade, teenuste ja ehitustööde ostmisest, vaid ka sellest, et hankega saavutatakse sotsiaalne kasu (1) ning hoitakse ära või leevendatakse negatiivset sotsiaalset mõju lepingu täitmise ajal. Avaliku sektori hankijana võite kaaluda sotsiaalseid eesmärke kogu hankemenetluse vältel, tingimusel et need ei ole diskrimineerivad ja on seotud hankelepingu esemega (2). Euroopa Liidus tuleb sotsiaalselt vastutustundlikud riigihanked korraldada kooskõlas 2014. aasta riigihankedirektiividega (3) ning ELi aluslepingus (4) ja põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtetega, samuti rahvusvaheliste lepingutega, nagu WTO riigihankeleping ja kahepoolsed vabakaubanduslepingud, mis sisaldavad riigihanke peatükke, (5) ning ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga (6).

Sotsiaalselt vastutustundlik riigihange võib olla võimas vahend nii kestliku arengu edendamiseks kui ka rahvusvaheliste, riiklike, piirkondlike või kohalike sotsiaalsete eesmärkide saavutamiseks. Sotsiaalselt vastutustundliku riigihanke puhul peetakse riigihanget avaliku sektori raha tõhusa ja jätkusuutliku kasutamise strateegiliseks vahendiks. Sotsiaalsed kaalutlused võidakse ühendada keskkonnahoidlikkuse (7) ja ringmajanduse (8) kriteeriumidega ning innovatsioonihankega, (9) et saavutada riigihangetes terviklikum lähenemisviis kestlikkusele (10). Ametioskuste täiustamine ja avaliku sektori hankijate parem toetamine võivad oluliselt hõlbustada sotsiaalsete kaalutluste edukat kasutamist ning nende lõimimist muude kestlikkuse ja kvaliteedi kaalutlustega (11).

Sotsiaalselt vastutustundlikud riigihanked aitavad avaliku sektori asutustel pakkuda oma kogukondadele kvaliteetseid teenuseid ja tooteid, et saada sotsiaalset ja eetilist lisakasu isegi siis, kui eelarve on piiratud, ning võivad seega aidata võidelda COVID-19 kriisi negatiivse mõju vastu. Pandeemiast taastumiseks peavad ELi avaliku sektori asutused kasutama kõiki kättesaadavaid vahendeid, et negatiivset sotsiaal-majanduslikku mõju leevendada. Taaste- ja vastupidavusrahastu raames kättesaadavaid enneolematuid rahalisi vahendeid hakatakse sageli kasutama riigihangete kaudu. Seepärast on väga oluline, et avaliku sektori hankijad saaksid riigihanke-eeskirjade paindlikkust täiel määral ära kasutada, tagamaks, et neid rahalisi vahendeid kasutatakse kogukondade jaoks suurima võimaliku positiivse sotsiaalse ja majandusliku mõju saavutamiseks. Kõige madalamate hindade loogikast loobumine ning sotsiaalse integratsiooni, võrdsuse, õiglase ja kaasava tööhõive ning eetiliste tarnetega seotud kaalutluste arvestamine on nende rahaliste vahendite taastava mõju maksimeerimisel otsustava tähtsusega.

Selles juhendis esitatakse hulk näiteid sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete kasutamise kohta praktikas kogu ELis ning tutvustatakse erinevaid lähenemisviise ja tegeliku mõju saavutamist, mida saab kasutada inspiratsiooniallikana. Rohkem näiteid ELi ja kolmandate riikide headest tavadest võib leida kahest aruandest „Making socially responsible procurement work – 71 good practice case“ („Kuidas panna sotsiaalselt vastutustundlik hange toimima – 71 hea tava juhtumit“) (12) ja „Buying for social impact – Good practice from the around EU“ („Sotsiaalse mõjuga ostmine – hea tava kõikjal ELis“), (13) mis on kättesaadavad komisjoni veebilehel avaliku sektori hankijate abivahendite kohta (14).

1.2. Sotsiaalsete eesmärkide kindlaksmääramine ja kohaldamine riigihankes

Avaliku sektori hankijatel on hankeotsuste tegemisel konkreetsete sotsiaalsete kaalutluste arvessevõtmiseks palju võimalusi. Allpool on esitatud mitteammendav loetelu sotsiaalsetest eesmärkidest, mida on võimalik riigihanke abil saavutada. Samas tuleb meeles pidada, et kohustuslike sotsiaal- ja tööõigusnormide järgimine lepingu täitmisel ei ole valikuvõimalus, vaid riigihankedirektiividest tulenev kohustus (15). Juhendi 4. ja 5. peatükis uuritakse võimalikke viise nende küsimuste lahendamiseks hankemenetluse eri etappides. Peaksite oma eesmärkidest ja lepingu esemest olenevalt otsustama, millised allpool loetletud sotsiaalsed kaalutlused on teie hanke puhul asjakohased.

Õiglaste töövõimaluste ja sotsiaalse kaasatuse edendamine

Sotsiaalselt vastutustundlikud riigihanked võivad edendada

— noorte ja eakamate töötajate tööhõivevõimalusi;

— soolist võrdõiguslikkust (nt töö- ja pereelu tasakaalustamise lihtsustamine, segregatsiooni vähendamine valdkonniti ja tööturul, (16) võrdse kohtlemise tagamine töökohal);

— tööhõivevõimalusi inimeste jaoks, kes on pikaajalise töötuse, kodutuse, diskrimineerimise või muu haavatavaks muutva teguri tõttu sotsiaalselt tõrjutud;

— puuetega inimeste ühiskonnas osalemise ja tööhõive võimalusi, sealhulgas kaasava ja juurdepääsetava töökeskkonna kaudu;

— paremat mitmekesisuspoliitikat, ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade (nt võõrtöötajad, rassilisse, rahvus- või usuvähemustesse kuuluvad inimesed, madala haridustasemega inimesed ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevad inimesed) sotsiaalset kaasatust ja tööhõive võimalusi ning

— kõigi töötajate täiendus- ja ümberõppevõimalusi.

Võimaluste pakkumine sotsiaalmajandusele ja sotsiaalsetele ettevõtetele

Sotsiaalmajanduse organisatsioonid ja sotsiaalsed ettevõtted (17) võivad aidata luua eespool nimetatud tööhõivevõimalusi ja saavutada sotsiaalset kaasatust ning pakkuda kulutuste eest sotsiaalseid hüvesid. Näiteks on riigihankedirektiivides ette nähtud sotsiaalse kaasatuse edendamine lepingute reserveerimise kaudu tööintegratsiooniga tegelevatele sotsiaalsetele ettevõtetele või ettevõtjatele, kelle töötajatest vähemalt 30 % on puuetega inimesed või ebasoodsas olukorras olevad töötajad (18). Samuti julgustatakse direktiivides avaliku sektori hankijaid kaaluma lepingute jaotamist osadeks, mis võivad olla sotsiaalmajanduse organisatsioonidele ja sotsiaalsetele ettevõtetele kättesaadavamad (19).

Inimväärse töö edendamine

Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO) on määratlenud inimväärse töö (20) järgmiselt:

„inimväärne töö on töö, mis on tootlik ja tagab rahuldava sissetuleku ja turvalisuse töökohal ning perele sotsiaalkaitse, paremad väljavaated isiklikuks arenguks ja sotsiaalseks lõimumiseks, vabaduse väljendada oma seisukohti, organiseeruda ja osaleda otsustes, mis mõjutavad nende elu, ja kõigile naistele ja meestele võimaluste ning kohtlemise võrdsuse“.

Selle määratluse kohaselt ja kooskõlas kestliku arengu tegevuskavaga aastani 2030 (21) edendab EL ELis ja ülemaailmsetes tarneahelates järgmist (22):

— kindel tööhõive,

— õiglane töötasu,

— turvalised töötingimused,

— sotsiaalkaitse,

— võrdsed võimalused ning kõigi naiste ja meeste võrdne kohtlemine,

— sooline võrdõiguslikkus ja mittediskrimineeriv juurdepääs tööturule,

— sotsiaaldialoog ning

— õiguste kaitse tööl.

Sotsiaalsete õiguste ja töötajate õiguste järgimise tagamine

ELi eesmärk on edendada sotsiaalset progressi ning parandada Euroopa kodanike elu- ja töötingimusi (23). Riigihanked aitavad neid eesmärke saavutada, kui tagatakse, et tarnijad

— täidavad sotsiaal- ja tööõiguse valdkonnas kehtivaid kohustusi, mis on kehtestatud liidu õiguse, liikmesriigi õiguse või kollektiivlepingutega kooskõlas ELi õigusega;

— järgivad ILO põhikonventsioone;

— järgivad naiste ja meeste võrdse kohtlemise põhimõtet, sealhulgas võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtet, (24) ning soolise võrdõiguslikkuse edendamist (25);

— järgivad töötervishoidu ja tööohutust käsitlevaid õigusakte ning

— võitlevad näiteks sool, vanusel, puudel, rassilisel või etnilisel päritolul, usutunnistusel, veendumustel või seksuaalsel sättumusel põhineva diskrimineerimisega ning loovad võrdseid võimalusi.

Ligipääsetavus ja universaaldisain

Kõigile, sealhulgas puuetega inimestele kättesaadavate kaupade, teenuste ja ehitustööde hankimine on sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete keskne aspekt ja riigihankelepingutes kohustuslik. Direktiivi 2014/24/EL artiklis 42 ja direktiivi 2014/25/EL artikli 60 lõikes 1 on sätestatud: „tehniline kirjeldus [peab] olema koostatud nii, et selles võetakse arvesse puudega inimeste ligipääsukriteeriumeid või arvestatakse kõigi kasutajatega, v.a nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel“.

Selle sättega toetatakse seda, et riiklikud ametiasutused järgivad ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, (26) mille osalised on EL ja kõik selle liikmesriigid. ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga on kehtestatud ligipääsetavuskohustused ning ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni komitee on liigitanud ligipääsetavad riigihanked valitsuste jaoks võtmetähtsusega küsimuseks (27).

ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis (28) tunnistatakse ka seda, „milline tähtsus on puuetega inimeste jaoks nende isiklikul autonoomial ja iseseisvusel, kaasa arvatud vabadusel langetada ise oma valikuid“ ning et neil peab „olema võimalus osaleda aktiivselt poliitikate ja programmide otsustusprotsessides, kaasa arvatud neid otseselt puudutavates küsimustes“. Teisisõnu, avaliku sektori hankijad

— peaksid püüdma korraldada hankeid, milles tunnistatakse puuetega inimeste vajadusi ja kaasatakse neid hankeprotsessi. Vajaduste hindamist ja tarnijate kaasamist, et tagada tulemuslikud avalikud teenused, mille puhul võetakse arvesse sotsiaalse ja kutsealase kaasamise eesmärke ning teie kasutajate erivajadusi, käsitletakse käesoleva juhendi 3. peatükis;

— peavad võtma tehnilistes kirjeldustes (29) arvesse juurdepääsetavust, et tagada puuetega inimestele juurdepääs näiteks avalikele teenustele, üldkasutatavatele hoonetele, ühistranspordile, avalikule teabele ning IKT-kaupadele ja -teenustele, sealhulgas veebipõhistele rakendustele, ning

— võivad kasutada pakkumuste hindamise kriteeriume, et eelistada pakkumusi, milles pakutakse välja tehnilises kirjelduses kindlaks määratust rangemaid ligipääsetavusnõudeid.

— Nad võivad lisada hankelepingusse universaaldisaini põhimõtete alusel ka lepingu täitmise klausleid, tagamaks, et hangitavaid teenuseid osutatakse viisil, mis tagab, et tulemus on juurdepääsetav.

Inimõiguste austamine ja eetilise kaubanduse küsimustega tegelemine

Riigihanget saab kasutada selleks, et lahendada tarneahelates esinevaid sotsiaalseid probleeme, näiteks inimõiguste (30) või õiglase kaubanduse põhimõtetega seotud probleeme. Nagu on sätestatud ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetes, (31) on põhiliste inimõiguste austamine iga sellise ärisuhte oluline osa, milles riik osaleb. Lisaks leidis Euroopa Liidu Kohus 2012. aastal, et õiglase kaubanduse kaalutlused võivad olla osa hankeotsustest (32) ning seda kajastavad ka riigihankedirektiivid (33).

Riigihankelepingute ulatuslik kohaldamisala (34) ja teatavate tarneahelate üleilmne olemus kätkeb endas ohtu, et seoses teie hankega võidakse rikkuda inimõigusi. Sellised juhtumid nagu Rana Plaza tulekahju Bangladeshis on hästi teada, kuid ohtlikke ja ebainimlikke töötingimusi tuleb ette ka Euroopas. Riigihankedirektiivides on nõutud, et menetlusest jäetaks kõrvale ettevõtjad, kes on lõpliku kohtuotsusega süüdi mõistetud lapstööjõu kasutamises ja muud liiki inimkaubanduses, ning et kõik avaliku sektori hankijad peaksid kontrollima ILO põhikonventsioonide järgimist (35). Selles juhendis vaadeldakse ka seda, kuidas kaitsta hangete korraldamisel inimõigusi. Selleks on järgmised võimalused:

— suurendada tarneahelate läbipaistvust, sealhulgas järelevalve kaudu alltöövõtjate ja alltöövõtjate üle;

— analüüsida tarneahelaga seotud spetsiifilisi ohte;

— nõuda töövõtjatelt ja alltöövõtjatelt meetmete võtmist, et parandada töötajate olukorda tarneahelas ning võidelda võimalike või tuvastatud inimõiguste rikkumiste vastu tootmisprotsessis, ning

— edendada tarnijatele mõeldud rangeid tegevusjuhendeid sotsiaalse vastutuse valdkonnas.

Kvaliteetsete sotsiaal-, tervishoiu-, haridus- ja kultuuriteenuste osutamine

Riigihankedirektiivides on sätestatud lihtsustatud kord konkreetsete sotsiaal-, tervishoiu-, haridus- ja kultuuriteenuste ning mitme muu kategooria jaoks (36). Avaliku sektori hankijaid julgustatakse võtma arvesse vajadust tagada „teenuste kvaliteet, katkematus, ligipääsetavus, taskukohasus, kättesaadavus ja terviklikkus, erinevate kasutajakategooriate, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevate või haavatavate rühmade erivajaduste arvessevõtmine, kasutajate kaasamine ja neile suuremate õiguste andmine ning innovatsioon“ (37). Kvaliteedistandardeid, näiteks 2010. aasta Euroopa vabatahtlikku sotsiaalteenuste kvaliteediraamistikku, (38) võib kohaldada ka sotsiaalteenuste hangete puhul. Jaotises 4.2 vaadeldakse, kuidas avaliku sektori hankijad on otsustanud kohaldada lihtsustatud korda, et saada sotsiaalset kasu.

Sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete arukate eesmärkide seadmine ja saavutamine Nantes’is (Prantsusmaa) Hanke eesmärk Nantes’i suurlinnapiirkond on korraldanud vastutustundlikke riigihankeid alates 2001. aastast. 2017. aastal võeti vastu vastutustundliku ostmise edendamise kava (SPAR), et tugevdada eelneva 15 aasta jooksul välja töötatud arvukate algatuste ühtsust ning hanketegevuste ja VKEde toetamise algatuste vahelisi seoseid. Lähenemisviis SPARi raames koostati vastutustundliku hanke korraldamise sisejuhend, milles toodi esile piirkonnas kättesaadavad praktilised meetodid ja toetus, ning töötati välja SPARi juhtimisstruktuur, et teha järelevalvet vastutustundliku hanketegevuse arendamise, korraldamise ja kontrollimise üle: — poliitilisel tasandil teavitatakse kõiki suurlinnavolikogu asjaomaseid valitud liikmeid tulevastest investeeringutest, et ühiselt otsustada kõigile neile lisatavate sotsiaal- ja keskkonnaklauslite üle. Liikmed hindavad regulaarselt ka SPARi mõju; — tehnilisel tasandil teeb riigihangete töörühm koostööd ettevõtja sotsiaalse vastutuse saadikute võrgustikuga igas direktoraadis. Hankijad toetavad peadirektoraate sotsiaal- ja keskkonnaklauslite lõimimisel nende hanketegevusse ja saadud pakkumuste kvaliteedi hindamisel. Tulemused Viimasel kahel aastal on sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete peamised saavutused Nantes’is järgmised: — klauslite lisamine 143 ehitustööde ja 1 918 teenuste hankelepingusse, mis annavad kokku 326 448 töötundi inimeste jaoks, kel on takistusi tööturule pääsemisel; — keskendumine lepingute mitmekesistamisele kaasamisklausliga, et laiendada asjaomaste isikute ringi (nt ehitustööde hankelepingud jõuavad rohkemate meessoost kui naissoost töötuteni); — klauslid, mis käsitlevad diskrimineerimise vastu võitlemist mitmes katselepingus, mida on tunnustatud Nantes’ile mitmekesisuse märgisega; — reserveeritud hankelepingute kasutamine, mis võimaldab Nantes’il vajaduse korral suunata hankemenetlus kaitstud töökodadele. Saadud kogemused Riigihankepoliitika sotsiaalsete ja keskkonnaalaste kriteeriumide kindlaksmääramine, nende järgimise jälgimine ja ajakohastamine koostöös kõigi sidusrühmadega on vastutustundliku hanke edukuse seisukohast keskse tähtsusega. Selleks tuleb kindlaks määrata sihtotstarbeliselt eraldatavad ressursid ja rakendada asjakohaseid kontrollivahendeid.

1.3. Sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete eesmärk ja eelised

Kõige madalamal tasandil on sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete eesmärk tagada sotsiaalvaldkonna juriidiliste kohustuste täitmine. Riigihankedirektiivide kohaselt peavad ELi liikmesriigid võtma asjakohaseid meetmeid, tagamaks, et ettevõtjad järgivad riigihankelepingute täitmisel kohaldatavat Euroopa Liidu õigust, siseriiklikku õigust, kollektiivlepinguid ning rahvusvahelisi keskkonna, sotsiaal- ja tööõiguse norme (39). Kuigi liikmesriigid on seda sätet rakendanud erineval viisil, on selge, et sotsiaalseid kohustusi ei saa hangetes eirata, muu hulgas selleks, et kaitsta ettevõtjaid teiste, neid eeskirju mittejärgivate ettevõtjate ebaausa konkurentsi eest.

Juba Amsterdami lepingu 22. deklaratsioonis puuetega inimeste kohta on märgitud, et siseturu järkjärguliseks loomiseks vajalike meetmete väljatöötamisel peavad ühenduse institutsioonid võtma arvesse puuetega inimeste vajadusi (40). Lissaboni lepinguga pannakse Euroopale kohustus saavutada „kõrge konkurentsivõimega [sotsiaalne turumajandus], mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress“ ning võidelda „sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu ning [edendada] sotsiaalset õiglust ja kaitset, naiste ja meeste võrdõiguslikkust, põlvkondade solidaarsust ja lapse õiguste kaitset“ (41). Riigihangete mahu ja nende tähtsuse pärast siseturu jaoks on see väärtuslik vahend nende eesmärkide saavutamiseks. Sotsiaalselt vastutustundlikud riigihanked võivad aidata täita ka rahvusvahelisi kohustusi, näiteks ÜRO kestliku arengu eesmärke (42). Kestliku arengu jaoks on vaja, et ettevõtjad kuulaksid ja võtaksid arvesse üksikisikute, kogukondade ja kodanikuühiskonna rühmade seisukohti ja õigusi (43) – seda teemat käsitletakse põhjalikumalt 2. ja 3. peatükis.

Lisaks riigihankedirektiivides ja muudes õigusaktides sätestatud kohustustele aitavad sotsiaalselt vastutustundlikud riigihanked avaliku sektori hankijatel

teha kindlaks sotsiaal- ja tööõiguse normide järgimise riskid

Organisatsioonid, kes korraldavad aktiivselt sotsiaalselt vastutustundlike riigihankeid, teevad suurema tõenäosusega kindlaks nõuetele vastavusega seotud riskid õigusaktide puhul, mida kohaldatakse vahetult nende või nende tarnijate suhtes. Ükski avaliku sektori asutus ei taha sattuda meedia huviorbiiti oma ebaseaduslike või ebaeetiliste töötavade tõttu tarneahela mis tahes etapis. Sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete poliitika ja meetmed aitavad teil kindlaks teha tarneahelaga seotud riskid ning vähendada neid hangete ja lepingute haldamise ajal;

ergutada sotsiaalselt teadlikke turge

Sotsiaalselt vastutustundlikud riigihanked võivad tekitada nõudluse vastutustundlikuma ja säästvama tootmise järele ja luua selleks stiimuleid. Avaliku sektori hankijad saavad soodustada innovatsiooni ja suurendada konkurentsi, esitades turule väljakutse luua uusi ja sotsiaalselt kestlikumaid lahendusi. Lisaks võib see hoogustada selliste ettevõtete arengut, kes lisaks majandustulemuste saavutamisele püüavad avaldada positiivset mõju ühiskonnale tervikuna, nagu sotsiaalsed ettevõtted. Näiteks puuetega inimestele juurdepääsetavate IKT-toodete väljaselgitamine võib aidata turule tuua paremaid ja taskukohasemaid tooteid;

näidata sotsiaalselt vastutustundlikku juhtimist

Sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete abil saate tagada, et te austate kogukonna väärtusi ja vajadusi, ning rahuldada üldsuse suurenevat nõudmist selle järele, et valitsused oleksid oma tegevuses sotsiaalselt vastutustundlikud. Seega võib see aidata suurendada üldsuse usaldust valitsuse vastu. Sotsiaalselt vastutustundlikud riigihanked võivad avaldada positiivset mõju ka lepingut täitvatele töötajatele, kes toovad oma kogukonnale lisakasu;

toetada integratsiooni ja kaasamist

Sotsiaalselt vastutustundlikud riigihanked soodustavad sageli tõrjutud rühmade (nt puuetega inimesed, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevad inimesed, vähemused) lõimimist ja kaasamist turupõhisesse tegevusse. Sotsiaalselt vastutustundlikud riigihanked võivad luua võimalusi sellistele rühmadele kuuluvatele ettevõtetele, samuti koolitus- ja tööhõivevõimalusi. Sotsiaalselt vastutustundlikud riigihanked näitavad ka seda, kuidas sotsiaalsed ja majanduslikud kaalutlused võivad üksteist vastastikku toetada: näiteks sotsiaalsed ettevõtted osutavad avalikke teenuseid viisil, mis loob sotsiaalsete tulemuste ja mõju kaudu lisaväärtust;

tagada avaliku sektori kulutuste tulemuslikkus

Riigihangete maht ja eelarvepiirangutega otsesele sotsiaalsele sekkumisele seatud piirangud võivad muuta hanked sotsiaalsete eesmärkide edendamisel atraktiivseks valdkonnaks. Strateegilised riigihanked pakuvad võimalusi kasutada olemasolevaid ja kavandatud eelarvevahendeid, et anda positiivne ja uuenduslik panus ühiskondlike probleemide lahendamisse.

1.4. Viited ELi ja rahvusvahelisele poliitikale ning õigusaktidele

Selles juhendis keskendutakse riigihankedirektiividest tulenevatele nõuetele ja võimalustele sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete jaoks. Siiski on ka paljud muud ELi ja riigi tasandi vahendid asjakohased ja mõjutavad sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete korraldamist. Selles osas juhitakse tähelepanu mõnele kõige olulisemale õigusaktile ja poliitikavaldkonnale, mis sotsiaalselt vastutustundlikke riigihankeid mõjutavad.

Selleks et kaitsta töötajaid kogu ELis, on välja töötatud ELi tööõigus ja diskrimineerimisvastane õigus. Nende valdkondade õigusaktidega antakse töötajatele õigused, mis on seotud võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimisega, (44) teabega nende töötingimuste kohta, töö- ja eraelu ühitamisega, (45) mittestandardseid töölepinguid puudutavate õigustega, (46) tööaja reguleerimisega, tervise ja ohutuse kaitsega ning töötajate teavitamise ja ärakuulamisega (47).

Nimetatud õigusaktid on siduvad ELi töövõtjatele ja alltöövõtjatele ning avaliku sektori hankijad peavad tagama nende õigusnormide rakendamise kõigis töökohtades. Üksikasjalikum teave asjaomaste õigusaktide kohta on esitatud allpool ning 4. ja 5. peatükis.

Euroopa Komisjon peab arutelusid ja teeb koostööd sidusrühmadega kõigis ELi liikmesriikides, et edendada riigihangetes kvaliteetseid ja inimväärseid töötavasid. Viimastel aastatel on Euroopa sotsiaalpartnerid, nimelt ametiühingud ja tööandjate organisatsioonid, koostanud mitu valdkondlikku juhendit parima hinna ja kvaliteedi suhtega kaupade ja teenuste hankimise kohta, sageli komisjoni rahalisel toel. Nendes juhendites käsitletakse lepingulisi toitlustusteenuseid, (48) eraturvateenuseid (49) ja tööstuslikke puhastusteenuseid (50). Juhendites rõhutatakse kvaliteedikriteeriumidel ning parimal hinna ja kvaliteedi suhtel põhinevate teenuste hankimisest saadavat kasu. Juhendites on esitatud ka konkreetseid näiteid turva-, puhastus- ja toitlustusteenuste lepingute kohta, mis näitavad, kuidas kvaliteedil põhineva lähenemisviisi puhul nõutakse töötajatele õiglasi töötingimusi. Koostatud on ka inseneriteenuste valdkonna riigihangete juhend, mis sisaldab teavet sotsiaalsete kaalutluste arvessevõtmise kohta (51).

Euroopa sotsiaalõiguste sammas

2017. aastal kuulutasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon välja Euroopa sotsiaalõiguste samba, milles sätestatakse õiglasema ja kaasavama Euroopa Liidu põhimõtted ning seatakse Euroopa tegevuskava keskmesse sotsiaalsed prioriteedid (52).

2020. aasta jaanuaris esitas Euroopa Komisjon teatise „Tugev sotsiaalne Euroopa õiglaste üleminekute jaoks“, (53) milles esitatakse esimesed tähelepanekud Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise tegevuskava kohta. Teatises mainitakse ka sotsiaalselt vastutustundlikke riigihankeid kui vahendit, mille abil kasutada olemasolevaid rahalisi vahendeid kaasatust ja töövõimalusi toetaval viisil.

ELi tasandil on vastu võetud ka konkreetsed õigusaktid, millega viiakse ellu eesmärk muuta Euroopa Liit õiglasemaks ja kaasavamaks ning mis mõjutavad hankemenetlusi. Läbipaistvaid ja prognoositavaid töötingimusi käsitleva direktiivi (EL) 2019/1152 eesmärk on tagada, et kõigil töötajatel, sealhulgas mittestandardsetes töösuhetes olevatel töötajatel, oleks juurdepääs teabele oma töötingimuste kohta ja et nende suhtes ei kohaldataks ebaõiglasi tingimusi. Täpsemalt öeldes on direktiivis sätestatud, et 2022. aastaks

— peab kõigil ELi töötajatel olema alates töösuhte algusest juurdepääs kirjalikule teabele nende töösuhte oluliste aspektide kohta;

— ei ole ELi töötajate katseaeg pikem kui kuus kuud, välja arvatud erandlikel asjaoludel;

— võivad kõik ELi töötajad otsida lisatöökohti, seejuures keelatakse välistavad klauslid ega kohelda töötajat halvemini ning seatakse piirangud kokkusobimatuse klauslitele;

— peavad kõik ELi töötajad saama mõistliku aja jooksul eelteavet, millal tööd tehakse;

— tuleb kõigile ELi töötajatele anda kirjalik vastus taotlusele minna üle teisele, kindlamale töökohale, ning

— peavad kõik ELi töötajad saama tasuta kohustuslikku koolitust, mida tööandja on kohustatud andma.

Lisaks peavad liikmesriigid kehtestama õigusnormid, et vältida nõudetöölepingute kuritarvitamist, näiteks töösuhet, mille puhul tööandjad ei taga töötajatele tööd (nn nulltunnilepingud). Juhul kui tööandja nõudeid ei täida, on töötajatel võimalik tugineda ka rangetele nõuete täitmise tagamise sätetele.

Riigihankelepingud võivad sisaldada tingimusi, millega tagatakse, et tööandjad järgivad neid tingimusi (nii töövõtjad kui ka alltöövõtjad), ning millega nähakse ette asjakohased karistused nende rikkumise korral.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiiviga (EL) 2019/1158, milles käsitletakse lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalu ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2010/18/EL ja mille liikmesriigid peavad üle võtma 2. augustiks 2022, kehtestatakse perepuhkuste ja paindliku töökorralduse valdkonnas mitu uut miinimumpuhkust, sealhulgas järgmised:

— isapuhkus: isa / võrdväärne teine vanem saab lapse sünni korral võtta vähemalt kümme tööpäeva isapuhkust, mida hüvitatakse vähemalt haigushüvitise tasemel;

— tugevdatakse kehtivat õigust neljakuulisele vanemapuhkusele nii, et neljast kuust kahte kuud ei või ühelt vanemalt teisele üle kanda ja et need hüvitatakse piisaval tasemel. Vanematel on ka õigus taotleda puhkuse paindlikku kasutamist;

— hooldaja puhkuse kehtestamine töötajatele, kes isiklikult hooldavad või toetavad sugulast või töötajaga samas leibkonnas elavat isikut. Töötavad hooldajad võivad võtta lisapuhkust viis päeva aastas;

— laiendada kehtivat õigust taotleda paindlikku töökorraldust (vähendatud tööaeg, paindlik tööaeg ja paindlikkus töökohal) kõigile töötavatele vanematele, kellel on kuni vähemalt kaheksa-aastased lapsed, ja kõigile hooldajatele.

Jällegi võivad riigihankelepingud sisaldada tingimusi, millega tagatakse, et tööandjad, sealhulgas nii töövõtjad kui ka alltöövõtjad, järgivad neid tingimusi.

Ka teised komisjoni tulevased algatused kestlikkuse ja tööalaste õiguste valdkonnas (nt ettepanek direktiivi kohta, mis käsitleb piisavat miinimumpalka kohta Euroopa Liidus (54)) võivad lähitulevikus mõjutada riigihankelepingute täitmist.

Euroopa ligipääsetavuse akt

Direktiivis (EL) 2019/882 (toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuete kohta), (55) mis on tuntud kui Euroopa ligipääsetavuse akt, on sätestatud ühised standardid ja kohustused teatavate toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuete ühtlustamiseks. Selle tulemusena tagatakse direktiiviga, et puuetega inimesed ja eakad saavad juurdepääsu toodetele ja teenustele. See kajastab ka ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonist tulenevat kohustust hõlbustada konventsiooni osalisriikide juurdepääsukohustuste täitmist. Ühtlasi aitab see tagada, et puuetega inimestel on võimalus osaleda aktiivselt poliitika ja programmidega seotud otsustusprotsessides, sealhulgas neid otseselt puudutavates otsustusprotsessides. Direktiivi kohaldatakse järgmiste toodete ja teenuste suhtes (56):

— arvutid ja operatsioonisüsteemid;

— makseterminalid ja sularahaautomaadid;

— piletimüügi ja registreerimisautomaadid;

— teavet pakkuvad interaktiivsed iseteenindusterminalid;

— nutitelefonid;

— digitelevisiooniteenustega seotud televisiooniseadmed;

— telefoniteenused ja nendega seotud seadmed;

— ligipääs audiovisuaalmeedia teenustele, näiteks teleülekannetele ja nendega seotud tarbija lõppseadmetele;

— teatavad lennu-, bussi-, raudtee- ja veetranspordiga seotud teenused;

— tarbijale mõeldud pangandusteenused;

— e-raamatud;

— e-kaubandus;

— Euroopa ühtsele hädaabinumbrile 112 saabunud hädaolukorra teadetele vastamine.

Nende toodete ja teenuste kohustuslikke ligipääsetavusnõudeid hakatakse kohaldama alates 2025. aastast (57).

Joogiveeautomaatide kättesaadavuse parandamine Baskimaal (Hispaania) Tutvustus / hanke eesmärk Plastijäätmete probleemi lahendamiseks ja pudeliveele tehtavate kulutuste vähendamiseks otsustas Mutualia (sotsiaal- ja meditsiiniteenuste osutaja, kes käitab 17 teeninduskeskust Baskimaal) paigaldada ühisveevärgiga ühendatud joogiveeautomaadid ja pakkuda pudelivee ostmise asemel kraanivett. Eesmärk oli pakkuda erineva temperatuuriga kvaliteetset joogivett. Lähenemisviis Leping, mille maksumus jäi allapoole ELi piirmäära, sõlmiti pakkujaga, kes esitas majanduslikult soodsaima pakkumuse, mida kaaluti hinna (50 %) ja kvaliteedi (50 %) alusel. Kvaliteedikriteeriumid sisaldasid ligipääsetavusega seotud kaalutlusi, nagu joogiveeautomaatide kõrgust ja nende kasutamise lihtsust liikumispuudega inimeste jaoks. Mutualia andis rohkem punkte ettevõtjale, kes pakkus joogiveeautomaate, mida nägemisraskustega inimestel või käte või käsivarte piiratud liikumisvõimega inimestel on lihtne kasutada. Tulemused 2019. aasta jaanuaris võttis Mutualia oma 17 teeninduskeskuses kasutusele 40 uut joogiveeautomaati ja jagas töötajatele laiali korduskasutatavad veepudelid. Mutualia säästab oma patsientide, töötajate ja külastajate tarbitavalt veelt umbes 17 000 eurot aastas. Tänu ligipääsetavusnõuete lisamisele pakkus võitja vee omaduste valimiseks suuremaid nuppe. Peale selle muudab klaaside asukoht nende võtmise ja täitmise ratastoolis olevate inimeste jaoks lihtsamaks. Lisaks klaaside asukohale võttis Mutualia arvesse klaaside täitmiskoha kõrgust ja andis rohkem punkte nendele masinatele, mille veeväljastuskoht on madalamal. Saadud kogemused Ligipääsetavuskriteeriumide lisamisega oli Mutualial võimalik tagada, et ostetud joogiveeautomaadid toimivad kõigi patsientide ja tervisekeskuse külastajate jaoks. Võimaldades kõigile juurdepääsu joogiveevõtukohtadele, aitab organisatsioon inimestel nii janu kustutada ja terve püsida kui ka säästab umbes 17 000 eurot ning vähendab märkimisväärselt plastijäätmete kogust. Allikas: https://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue_91_Case_Study_173_Mutualia.pdf

Direktiivi 2014/24/EL artikli 42 lõike 1 ja direktiivi 2014/25/EL artikli 60 lõike 1 kohaselt tuleb ELi õigusaktides sätestatud ligipääsetavusnõuded lisada tehnilisesse kirjeldusesse, kui hanke eseme kavandatud kasutajateks on füüsilised isikud, olenemata sellest, kas kasutajaks on üldsus või avaliku sektori hankija töötajad. Lisaks on direktiivides 2014/24/EL ja 2014/25/EL nõutud, et kui kohustuslikud ligipääsetavusnõuded võetakse vastu liidu õigusaktiga, kehtestatakse puuetega inimeste või kõigi ligipääs tehnilises kirjelduses kõnealusele õigusaktile viitamisega. Euroopa ligipääsetavuse aktis on kehtestatud sellised kohustuslikud ligipääsetavusnõuded akti kohaldamisalasse kuuluvatele toodetele ja teenustele. Nende kohustuslike ligipääsetavusnõuetega tagatakse, et tooted ja teenused on kavandatud ja toodetud viisil, mis võimaldab puuetega inimestel neid eeldatavasti maksimaalselt kasutada. Võimaluse korral lisatakse toote sisse või selle peale ligipääsetav teave nende toimimise ja ligipääsetavuselementide kohta. Hankedokumentides võib viidata Euroopa standardiorganisatsioonide välja töötatud harmoneeritud standarditele või tehnilistele kirjeldustele toodete või teenuste kättesaadavuse nõuete kohta, näiteks standardile EN 17161:2019 ligipääsetavuse kohta.

Nende toodete ja teenuste suhtes, mis ei kuulu Euroopa ligipääsetavuse akti kohaldamisalasse, ei ole Euroopa ligipääsetavuse akti ligipääsetavusnõuded siduvad. Kui aga ligipääsetavuse aktis või muudes ELi õigusaktides on sätestatud toote või teenuse kohta ligipääsetavusnormid ja -kohustused, siis võib juhul, kui selle omadused, elemendid või funktsioonid vastavad Euroopa ligipääsetavuse akti nõuetele, eeldada, et need vastavad ka muudele õigusaktidele, kui ei ole sätestatud teisiti. Igal juhul võivad avaliku sektori hankijad otsustada kohaldada ELi õiguses sätestatud ligipääsetavusnõuetest rangemaid ligipääsetavusnõudeid. Euroopa ligipääsetavuse akt sisaldab ka vabatahtlikke ligipääsetavusnõudeid tehiskeskkonna kohta, mida kasutavad Euroopa ligipääsetavuse akti direktiiviga hõlmatud teenuste kliendid. Liikmesriigid võivad otsustada nõuda nende nõuete täitmist (58).

Läbivaadatud direktiiv töötajate lähetamise kohta

Lähetatud töötaja on isik, kes piiratud aja jooksul teeb oma tööd muus liikmesriigis kui riik, kus ta tavaliselt töötab (59). ELis on ligikaudu 3 miljonit lähetatud töötajat, (60) kellest paljud osutavad avalikke teenuseid või teevad ehitustöid. Töötajate lähetamise direktiiv (61) võeti esimest korda vastu 1996. aastal ja seda muudeti oluliselt 2018. aastal. Direktiivi eesmärk on saavutada tasakaal teenuste piiriülese osutamise vabaduse ja töötajate kaitse vahel. 2018. aasta läbivaatamisega tugevdati lähetatud töötajate ja vastuvõtva riigi töötajate võrdõiguslikkuse põhimõtet, sealhulgas võrdset tasustamist. Töötajate lähetamise läbivaadatud direktiivi (62) kohaselt on lähetatud töötajatel õigus kõigile vastuvõtvas riigis kohustuslikele (63) töötingimustele, mis on seotud järgmisega:

a) maksimaalne tööaeg ja minimaalne puhkeaeg;

b) tasulise põhipuhkuse minimaalne pikkus;

c) töötasu, sh ületunnitöötasu; seda punkti ei kohaldata täiendavate tööandjapensioni skeemide suhtes;

d) töötajate vahendamise tingimused, eelkõige ajutist tööjõudu vahendavate ettevõtjate vahendatavate töötajate puhul;

e) töötervishoid, -ohutus ja -hügieen;

f) rasedate, hiljuti sünnitanud naiste, laste ja noorte töötingimuste suhtes kohaldatavad kaitsemeetmed;

g) meeste ja naiste võrdne kohtlemine ning muud diskrimineerimist keelavad sätted;

h) alalisest töö tegemise kohast eemal viibivatele töötajatele tööandja poolt pakutavad majutustingimused;

i) toetused või kuluhüvitised, mis on ette nähtud sõidu-, söögi- ja majutuskulude katteks tööga seotud põhjustel kodust eemal viibivatele töötajatele.

12 kuu pärast – või kui tööandja seda põhjendab, siis 18 kuu pärast – hakatakse lähetatud töötaja suhtes kohaldama kõiki vastuvõtva riigi tööõiguses sätestatud kohustuslikke tingimusi, välja arvatud a) teatavad töölepingu sõlmimise ja lõpetamisega seotud tingimused, sealhulgas konkurentsi keelavad klauslid, ja b) täiendavad tööandjapensioni skeemid.

Avaliku sektori hankijad peaksid pakkumuste hindamisel ja tööõiguse normide järgimise kontrollimisel olema nendest nõuetest teadlikud.

ILO konventsioonid

Riigihankedirektiivides on sõnaselgelt viidatud rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) põhikonventsioonidele (64) ja ka siseriiklikes riigihankealastes õigusnormides nõutakse sageli ILO konventsioonide järgimist. Kaheksas põhikonventsioonis käsitletakse järgmist:

1) ühinemisvabadus ja organiseerumisõiguse kaitse,

2) organiseerumisõigus ja kollektiivläbirääkimiste õigus,

3) sunniviisiline töö,

4) sunniviisilise töö kaotamine,

5) vanuse alampiir,

6) lapsele sobimatut töö ja muu talle sobimatu tegevus,

7) võrdne tasustamine,

8) diskrimineerimine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel. Rakkerühma loomine tarnijate töötingimuste jälgimiseks Kopenhaagenis (Taani) Hanke eesmärk Kopenhaageni linn võtab sotsiaalse dumpingu vastaseid meetmeid ning lisab lepingutesse tööõigusklauslid, et tagada kõigile oma tarnijate ja allhankijate töötajatele õiglased töötingimused. Lähenemisviis 1) Õiglane töötasu ja töötingimused 2) Aus konkurents kõigile ettevõtjatele 3) Rohkem õpipoisiõppe ja töökogemuse omandamise kohti õppivatele noortele Kopenhaageni linna tarnijate töötajatel ja nende Taanis töötavatel alltöövõtjatel on õigus miinimumpalgale, sealhulgas ületunnitöötasule, maksimaalsele tööajale ja minimaalsele puhkeajale ning minimaalsele tasulisele põhipuhkusele kooskõlas nii tööklausli kui ka direktiiviga. Tulemused Kopenhaagenis on loodud üheksast inimesest koosnev rakkerühm, kes jälgib, kuidas täidavad tööõigusklausleid kõik linna tarnijad, sealhulgas alltöövõtjad. Rakkerühmal on õigus Taanis igal ajal külastada igat liiki töökohti. Eri sektorites, nagu ehitus-, koristus- ja puhastus- ning transpordisektoris, tegutsevate tarnijate makstavat töötasu ja töötingimusi jälgitakse tähelepanelikult. Igal aastal tehakse ligikaudu 600 vastavuskontrolli. Umbes kolmandik on kohapealsed kontrollid, ülejäänud on konkreetsete töötajate tingimuste uurimine töötasu, töötunde, makse jms kajastavate dokumentide alusel. Rakkerühm kasutab oma kontrollides riskipõhist lähenemisviisi, keskendudes valdkondadele, kus ebaõiglase käitumise ohtu peetakse kõige suuremaks. Rikkumiste korral alustatakse dialoogi tööandjaga. Kui olukorra paranemist ei ole märgata, peab tööandja maksma trahvi ja lõpuks on linnal õigus leping üles öelda. Saadud kogemused Selgus, et asutusesiseste esindajate rakendatav külastuspõhine lähenemisviis on tulemuslikum kui töötingimuste täitmise jälgimise sisseostmine allhankena. Üldiselt vastutab kõigi tarneahelas toime pandud rikkumiste eest peatöövõtja. Enamiku rikkumistest panevad toime tarneahela järgmiste etappide alltöövõtjad ja alltöövõtjate alltöövõtjad. Kui kahtlustatakse lepingu rikkumist, on väga tähtis koguda teavet tööde teostamise kohas töötavate töötajate ja nende täpse tööaja kohta. Mõnikord võib see olla keeruline ülesanne. Kopenhaageni linn on algatanud katseprojekti, mille puhul peavad töötajad oma tööde teostamise kohale sisenemise ja sealt lahkumise ID-kaardiga registreerima. See süsteem muudab lihtsamaks suurenenud sotsiaalse dumpingu riskiga lepingute kontrollimise, sest see annab teavet töötajate arvu, töö liigi, tööhõivevormi, tööaja jne kohta.

Hilinenud maksmise direktiiv (65)

Vähem kui 40 %-le ELi ettevõtjatest makstakse tasu lepingus kokku lepitud tingimustel. Hilinenud maksmise mõju ulatub kaugemale konkreetsetest lepingulistest suhetest, sest see mõjutab kogu majandust. Kui ettevõtjatele makstakse hilinemisega, koondatakse töökohti, hilinevad maksed tarnijatele ja investeerimiskavasid lükatakse edasi. Kogu tarneahel on ohus ja selle vastupidavus väheneb.

Õigeaegne maksmine on hilinenud maksmise direktiivi kohaselt kohustuslik (66). See kohustus kehtib nii avaliku sektori asutuste ja ettevõtjate vaheliste kui ka ettevõtjate omavaheliste äritehingute puhul. Avaliku sektori hankijad peavad tagama töövõtjatele kiire maksmise ja tegema maksed direktiiviga kehtestatud 30-päevase tähtaja jooksul (üksnes riiklikke tervishoiuteenuseid osutavate avalik-õiguslike üksuste puhul võib see tähtaeg võib olla 60 päeva, kui see on asjakohane) (67). Lisaks sellele võivad avaliku sektori hankijad võtta riigihankemenetluses meetmeid, mis suurendavad tõenäosust, et alltöövõtjatele makstakse lepingu täitmise ajal kiiresti. Lisateavet selle kohta saab jaotisest 5.5.

2. PEATÜKK

Sotsiaalse ostmise organisatsiooniline strateegia

2.1. Sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete lisamine tegevuskavva

Sotsiaalselt vastutustundlikud riigihanked eeldavad juhtimist ja pühendumust kõigis juhtimisstruktuurides, alates poliitilisest tasandist kuni peamiste otsustajate ja eelarvevahendite käsutajateni. Selles peatükis uuritakse, kuidas seda pühendumust saab tagada, ja esitatakse näiteid sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete organisatsiooniliste strateegiate kohta.

Kasu ja võimaluste esiletõstmine

Nii väiksemates kui ka suuremates kogukondades võivad sotsiaalselt vastutustundlikud riigihanked aidata saavutada mõõdetavaid edusamme sotsiaalsete eesmärkide, näiteks inimõiguste kaitse, võrdõiguslikkuse edendamise ning kvaliteetsete töökohtade loomise ja kaasamise saavutamisel. Nii et põhimõtteliselt peaks olema lihtne tagada tugev toetus selliste hangete korraldamiseks.

Sotsiaalselt vastutustundlikud riigihanked võivad aidata kaasa ka üleilmsete eesmärkide saavutamisele. Näiteks ÜRO kestliku arengu 12. eesmärgiga tagada säästev tarbimine ja tootmine kutsutakse valitsusi üles edendama riigihanketavade kasutamist, et edendada kestliku arengu tegevuskava (eesmärk nr 12.7) (68).

Probleemide ja mureküsimuste lahendamine

Sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete strateegia vastuvõtmine eeldab teilt juhtide, juhtivtöötajate ja eelarvevahendite käsutajate võimalike probleemide lahendamist, sealhulgas sotsiaalse ostmise jaoks arvatavalt vajalike lisakulude ja -ressurssidega tegelemist.

Tulemuslik viis sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete kasulikkuse tõendamiseks on näidata, kuidas need hanked toimivad praktikas (kas oma organisatsiooni või teiste avaliku sektori hankijate näidete varal). Selles juhendis käsitletakse mitut juhtumiuuringut, mis kirjeldavad kulutõhusaid ja sotsiaalselt vastutustundlikke hankeid.

Lisaks tooge välja ka meetmete võtmata jätmise kulud, nagu maine ohtu seadmine, õigusaktide nõuete rikkumine, saavutamata eesmärgid või sotsiaalprobleemidest avalikule sektorile tulenevad kaudsed kulud.

Hea tava

— Kindlustage tugev toetus sotsiaalselt vastutustundlikele riigihangetele ning juhtige tähelepanu neist tulenevatele kohustustele ja võimalustele, samuti tegevusetusest tulenevatele ohtudele. Toetage oma väiteid tõsieluliste näidetega teie organisatsioonis või mujal juba korraldatud sotsiaalselt vastutustundlikest riigihangetest.

2.2. Eesmärkide kindlaksmääramine

Nagu on kirjeldatud 1. peatükis, võib riigihankes esile kerkida palju erinevaid sotsiaalseid kaalutlusi. Sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete strateegia loomine võib aidata kindlaks määrata sotsiaalse ostmise fookuse.

Olemasolevate eesmärkide kindlakstegemine

Kaaluge sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete eesmärkide rajamist olemasolevatele Euroopa, riiklikele, piirkondlikele või kohalikele prioriteetidele, nagu sotsiaalne kaasamine või tööhõivevõimaluste loomine ebasoodsas olukorras olevatele elanikkonnarühmadele. Selgitage need prioriteedid välja ja kaaluge võimalikku panust, mida hange võiks anda.

Ülevaate koostamine hankepoliitikast ja -tegevusest

Avaliku sektori hankijate jaoks võib teie riigis juba kehtida hankepoliitika, näiteks keskkonnahoidliku või säästva hanke poliitika või konkreetsetele sektoritele mõeldud innovatsiooni- või tööstusstrateegia. Koostage ülevaade olemasolevatest hanke-eesmärkidest ja -tegevustest ning tehke kindlaks võimalused, kuidas sotsiaalselt vastutustundlikud riigihanked nende eesmärkidega kooskõlla viia.

Olemasolevate prioriteetide väljaselgitamise ning kehtiva hankepoliitika ja -tegevuse ülevaate koostamisega saate kindlaks teha kõige olulisemad sotsiaalsed eesmärgid. Sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete eesmärkide sidumine olemasolevate tegevuspõhimõtete ja prioriteetidega võib aidata põhjendada sotsiaalse ostmise õiguspärasust ning suurendada neile riigihangetele osaks saavat tähelepanu ja nende jaoks kättesaadavaid ressursse.

Hea tava

— Analüüsige oma organisatsiooni olemasolevaid sotsiaalseid eesmärke ja kaaluge, kuidas need on kooskõlas kehtiva hankepoliitika ja -tavaga. Selgitage välja võimalik sünergiline toime, puudused või takistused sotsiaalsete eesmärkide saavutamisel hangete kaudu.

2.3. Konsulteerimine sidusrühmadega

Tulemuslikes sotsiaalselt vastutustundlikes riigihangetes osaleb palju sidusrühmi ja konsulteerimine on sotsiaalse ostmise organisatsioonilise strateegia väljatöötamise oluline etapp.

Sidusrühmadega konsulteerimine sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete strateegia väljatöötamise üle Saksamaa Liitvabariigi Siseministeeriumi haldusalasse kuuluvas riigihangete ametis Hanke eesmärk Saksamaa Liitvabariigi siseministeeriumi haldusalasse kuuluv säästvate hangete pädevuskeskus (KNB) tegi säästvate IKT-toodete ja -teenuste hankimise ühise strateegia väljatöötamisel koostööd föderaalse infotehnoloogia-, telekommunikatsiooni- ja uue meedia ühendusega (Bitkom). Ühisalgatuse peamine eesmärk oli avaliku sektori hankijate ja tarnijate koostöö, et tagada sotsiaalsed standardid ja õiglased töötingimused IKT-toodete ülemaailmses tarneahelas. Lähenemisviis Bitkomi delegatsioon, mis koosnes IKT-sektori eri suuruse ja erineva tooteportfelliga tarnijatest, ning KNB pidasid aastatel 2017–2019 läbirääkimisi deklaratsiooni kolmanda versiooni üle. Deklaratsiooni kohaselt saavad föderaalvalitsuse, liidumaade valitsuste ja kohalike omavalitsuste avaliku sektori hankijad kontrollida, kas kuni tarneahela kolmanda etapini sõlmitud suuremahulised lepingud on läbipaistvad, ning kontrollida, kas hanke eseme tootmisel on järgitud sotsiaalseid töönorme. Deklaratsioon hõlmab vastavust ILO põhikonventsioonidele ja konventsioonidele nr 1, 102, 131, 155 ja 170. Pärast esialgses versioonis kokkuleppele jõudmist konsulteeriti sidusrühmadega. Bitkomi ja KNB eksperdid palusid rohkem kui 20-l kodanikuühiskonna, kirikute ja muude avaliku sektori hankijate esindajal deklaratsiooni kohta märkusi esitada ja jätkukohtumisel osaleda. KNB ja Bitkom viisid mõne soovituse kohe ellu, teised aga valiti välja täiendavaks hindamiseks või lükati tagasi. Pärast uue deklaratsiooni avaldamist 2019. aasta mais kutsusid KNB ja Bitkom sidusrühmi uuele kohtumisele, et esitatud märkuste ja seisukohtade kohta tehtud otsuseid selgitada. Tulemused Sidusrühmadega konsulteerimise tulemuseks oli kohustuste deklaratsiooni ajakohastatud versioon. Lisati paljud sidusrühmade ettepanekud, mis aitasid selgitada deklaratsiooni teatavaid aspekte. See protsess aitas ka KNB-l ja Bitkomil ühendada deklaratsiooni kodanikuühiskonna järelevalvetegevusega. Ajakohastatud deklaratsioon, mis sisaldab varasemast rangemaid kontrollinõudeid ettevõtjatele, on IKT-toodete ja -teenuste hankimise näidisvorm Saksamaa avaliku sektori asutuste jaoks, kes võivad kasutada deklaratsiooni selleks, et aidata tagada, et tarnijad täidavad lepinguid läbipaistval ja sotsiaalsetele töönormidele vastaval viisil. Suuremahuliste lepingute puhul võib selline läbipaistvus ulatuda tarneahela kolmanda etapini. Saadud kogemused Sidusrühmade kaasamine, eriti esitatud märkuste hindamine, oli töömahukas tegevus. See oli siiski mitmes mõttes kasulik, eriti neilt saadud tagasiside normi arusaadavuse ja selguse kohta. Protsessi käigus jõudsid pooled selgusele kõigi sidusrühmade seisukohtades ja vajadustes.

Sidusrühmadega konsulteerimine võib hõlmata küsitlusi või vestlusi või selliste õpikodade, seminaride ja konverentside korraldamist, kus saavad kokku sisemised ja välised sidusrühmad ning mis toetavad kaasava dialoogi kaudu ühist lähenemisviisi sotsiaalsele vastutusele. Konsultatsioonid peaksid olema ligipääsetavad, et kaasata puuetega inimesi.

Sotsiaalselt vastutustundliku riigihanke lähtealuse kindlaksmääramine

Sidusrühmadega konsulteerimine võib anda lähtealuse sotsiaalselt vastutustundliku riigihanke praegustele tavadele. Näiteks, kas mõnes hankemenetluses on juba kehtestatud sotsiaalsed nõuded? Kas turg suudab neid nõudeid täita? Mil määral kajastavad praegused ootused turu parimaid tavasid?

Tagasiside ja eksperdiarvamuste kogumine

Sidusrühmade kaasamine strateegia väljatöötamisse annab teavet ja parandab strateegia sisu ning võib aidata kaasa selle eesmärkide saavutamisele.

Eri sidusrühmad, kellega konsulteerida, on järgmised:

— avaliku sektori hankijad – ostueksperdid, kelle oskusi on vaja pakkumuste ettevalmistamiseks ja hindamiseks;

— kasutajad – sealhulgas töötajad ja kodanikud ning kodanikuühiskond (nt puuetega inimesed ja nende organisatsioonid), kes kujundavad nõudlust kaupade ja teenuste järele ning mõjutavad sotsiaalseid ootusi;

— sotsiaalpartnerid, nimelt tööandjate organisatsioonid ja ametiühingud, kes saavad aidata tagada töötajatele parimad töötingimused ning siseriiklike õigusaktide ja kollektiivlepingute järgimise enne lepingute täitmist ja selle ajal;

— ettevõtted (sh sotsiaalmajanduse organisatsioonid ja sotsiaalsed ettevõtted) – võimalikud töövõtjad ja alltöövõtjad, kes annavad teavet kehtiva tava, tarneahelate ja täiustamisvõimaluste kohta;

— muud asutused, kes võivad anda teavet tööga seotud küsimuste kohta;

— rahvusvahelised organisatsioonid, nagu Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) ja Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO), pakuvad juhendmaterjale ja nendega saab teabe saamiseks konsulteerida;

— kutse- või tööstusorganisatsioonid, kellel võib olla teabe levitamise ja turuosalistelt teabe kogumise suutlikkus, ning

— muud asjakohased välisorganisatsioonid, sealhulgas valitsusvälised organisatsioonid ja kodanike rühmad, kellel on oma osa sotsiaalse vastutuse edendamisel, tehnilised eksperdid (nt ligipääsetavuse alal), kelle osalemine võib suurendada sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete strateegia läbipaistvust ja aruandekohustust.

Sotsiaalsete ettevõtete toetamise võimaluste väljaselgitamine Söderhamni linnas (Rootsi) Hanke eesmärk Söderhamni linn hakkas linnavolikogu ametliku ettepaneku alusel uurima võimalusi määrata vähemalt kaks hanget eesmärgiga võtta neis arvesse sotsiaalseid kriteeriume ning keskenduda sotsiaalse kaasamise ja sotsiaalsete ettevõtete toetamisele. Lähenemisviis Korraldati vajaduste hindamine ja alustati dialoogi sotsiaalsete ettevõtetega, et viia ostja vajadused vastavusse sotsiaalsete ettevõtete pakutavate teenustega. Vajaduste hindamise ja sotsiaalsete ettevõtetega peetud dialoogi tulemuseks oli pakkumus omavalitsuse töötajatele üks või kaks korda nädalas värske puuvilja korvide ostmiseks. Ainult sotsiaalsetel ettevõtetel oli võimalus osaleda ja esitada pakkumusi selle lepingu jaoks, mille maksumus jäi allapoole riigihankedirektiivide kohaldamiseks seatud piirmäära. Tulemused Võitnud pakkumuses pakuti kohapeal ökoloogiliselt kasvatatud puuviljade korvide tarnimist tööalase integratsiooniga tegeleva sotsiaalse ettevõtte poolt. Tarnijal oli võimalus võtta puuviljakorvide kohaletoimetamiseks tööle isik, kes oli olnud pikka aega töötu. Korvide maksumus oli täielikult võrreldav erasektorile tarniva äriühingu kuludega. Lisaks oli tarnija varem saanud omavalitsuselt igal aastal 60 000 euro suurust rahalist hüvitist, mida enam ei vajatud. 2016. aastal oli hanke võitnud tarnijal neli töötajat ja 2019. aastaks üheksa töötajat. Pärast selle esialgse hanke võitmist on sotsiaalne ettevõte rajanud ka keskuse, mille eesmärk on aidata omavalitsusel toetada rohkemate sotsiaalsete ettevõtete loomist, kusjuures üheks majanduskasvu strateegiaks on riigihanked. Koos veel üheksa sotsiaalse ettevõttega on ta asutanud ka riikliku ühenduse, et koondada kõik Rootsi tööalase integratsiooniga tegelevad sotsiaalsed ettevõtted ühele veebisaidile. Saadud kogemused Väikesed riigihanked võivad olla väga tulemuslikud. Kõnealusel juhul avaldas see positiivset mõju nii tarnija äri- kui ka sotsiaalsele edule. Kuigi tegemist oli väikese ostuga, nõuab see ikkagi ostjalt aega ja pühendumust ning toetavat juhtimist ja suuniseid.

Sidusrühmadega konsulteerimine on väärtuslik kõigis strateegia väljatöötamise etappides, alates eesmärkide esialgsest kokkuleppimisest kuni sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete eesmärkide seadmise, hangete korraldamise ja nende üle tehtava järelevalveni. Sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete korraldusviis on veenev ainult siis, kui sidusrühmad mõistavad probleemi olemust, oma rolli lahenduse leidmisel ja positiivset mõju, mida nende tegevus võib avaldada.

Hea tava

— Konsulteerige nii sisemiste kui ka väliste sidusrühmadega, et paremini mõista sotsiaalse ostmise takistusi ja võimalusi ning suurendada sidusrühmade osalemist sotsiaalselt vastutustundlikes riigihangetes.

2.4. Riskide hindamine, lepingute tähtsusjärjekorda seadmine ja eesmärkide püstitamine

Enamiku avaliku sektori hankijate piiratud ressursside tõttu ei ole võimalik kõiki sotsiaalseid probleeme kõigi toodete ja teenuste puhul korraga lahendada. Lisaks ei ole kõigi toodete ja teenuste sotsiaalne mõju ja riskitase ühesugune. Seetõttu võib olla mõistlik eelistada väiksemat toote- ja teenuserühma, kus sotsiaalselt vastutustundlikud riigihanked võivad avaldada suurimat mõju teie kindlaksmääratud sotsiaalsetele eesmärkidele.

Riski hindamine

Teie organisatsiooni hangete riskihindamisel on võimalik kindlaks teha eri hankekategooriate sotsiaalne mõju. Näiteks mõnes sektoris on suurem haavatavate töötajate osakaal või rohkem soolist ebavõrdsust. Teatavad tooted võivad sisaldada tooraineid või koostisosi, mis on pärit konfliktipiirkondadest või madalate tööstandarditega piirkondadest.

Riskihindamisel määrataks kindlaks sündmused või tingimused, mis võivad takistada hanke sotsiaalsete eesmärkide saavutamist. Riski hinnatakse kahe teguri alusel: kui tõenäolised sellised sündmused või tingimused on ja kui need on tõenäolised, siis mil määral mõjutab see sotsiaalseid eesmärke?

Toodete ja teenuste riskihindamisel tuleb vaagida järgmisi küsimusi.

— Põhilised töötingimused: kas on oht, et sektoris ei järgita ILO konventsioone või asjakohaseid siseriiklikke või ELi norme? Kas halvad tingimused on teadaolev probleem tootmisprotsessis (nt tekstiil, elektroonika, sillutiskivid) või teenuste osutamisel (nt sotsiaalne dumping toitlustuses, koristussektoris ja ehituses)?

— Tööjõud: millist liiki tööjõudu kasutatakse tootmises või teenuste osutamisel ja millised riskid sellega kaasnevad? Näiteks, kas sektori kasutatakse tavaliselt mittestandardseid töövorme, nt nulltunnilepinguid, dokumentideta töötajaid või võõrtöötajaid, või esineb töötajate erinevat kohtlemist soo, rassi või muude tegurite alusel?

— Teenuste katkematus: kas on oht, et teenuseosutaja vahetamine või olemasoleva lepingu tingimuste muutmine võib avaldada ebasoodsat mõju teenuse kasutajatele? Kasulikkuse ja riski analüüs peaks hõlmama võimalikku mõju teenuseid kasutavate inimeste ja nende hooldajate ohutusele ja heaolule. See on eriti oluline sotsiaalteenuste puhul, millega abistatakse haavatavas olukorras olevaid inimesi, eakaid või puuetega inimesi.

— Seos hanke esemega: sotsiaalsetel nõuetel peab olema piisav seos konkreetsete ostetavate toodete või teenustega (vt 4. peatükk). Pikkade ja keerukate tarneahelate puhul, näiteks IKT sektoris, võib olla keerulisem seda seost kindlaks teha. Peaksite kaaluma, kui kaugele tarneahela ulatuses on võimalik riski hinnata.

Üks riskide hindamise mudel on riskide esinemise tõenäosuse ja tekkinud riskide tagajärgede järjestamine arvulisel skaalal. Seda järjestust võiks käsitleda ka sidusrühmadega peetaval konsultatsioonil. Esmajärjekorras tuleks keskenduda toodetele ja teenustele, mis on tõenäosuse ja tagajärgede poolest pingerea tipus ning mille puhul on võimalik kindlaks teha selge seos hanke esemega.

Riskihindamine on oluline ka üksikpakkumuste puhul. See aitab kindlaks teha tarneahela või teenuste osutamise etapid, kus risk on suur, ning tagab proportsionaalsuse põhimõtte järgimise (see tähendab, et pakkumismenetluse nõuded sobivad konkreetsete sotsiaalsete eesmärkide saavutamiseks ega lähe vajalikust kaugemale).

Pikad ja keerulised ülemaailmsed tarneahelad ei ole läbipaistvad ning avaliku sektori hankijatel võib olla keeruline teavet kätte saada. Paljud valitsusvälised organisatsioonid, nagu Electronics Watch (69) või Swedwatch, (70) töötavad siiski selle nimel, et muuta see teave kättesaadavamaks. Kuigi osa sellest teabest võib puudutada jaemüüki ja avaliku sektori tarbimist, on see siiski väga asjakohane sarnaste toodete puhul, mida hangib avalik sektor. See võib aidata tuvastada sotsiaalseid riske, mille jaoks on olemas kontrollivahendid ja -programmid, ning vältida seeläbi põhjendamatuid konkurentsipiiranguid.

Riigihangetega seotud riskide hindamine avaliku halduse ja e-valitsuse ametis (Difi), Norra Hanke eesmärk Norra avaliku halduse ja e-valitsuse amet (Difi) on koostanud avaliku sektori hankijatele suure riskiga toodete nimekirja, et aidata neil suurendada teadlikkust vajadusest täita inimõiguste järgimisega seotud hoolsuskohustust. See nimekiri aitab avaliku sektori hankijatel eraldada asjakohaseid ressursse pakkumuste hindamiseks ja sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete kriteeriumide täitmise kontrollimiseks lepingu täitmise etapis. Nimekirja kuuluvad eri sektorite tooted, näiteks ehitusmaterjalid, elektroonika ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, mööbel, kontoritarbed, tekstiiltooted ja toiduained, ning tootmisprotsessi kõik etapid alates tooraine hankimisest kuni toote lõpliku kokkupanekuni. Lähenemisviis Difi võtab riskihindamiseks andmeid aruannetest, artiklitest, filmidest ja teadusuuringutest. Samuti on küsitletud tarnijaid ja teataval määral majandusharu organisatsioone / algatuste elluviijaid, et anda tarneahelaid selgitavat teavet. Tarneahelatest ülevaate saamiseks on kasutatud kauplemisandmeid, sest läbipaistvus ja jälgitavus on sageli piiratud. Tulemused Difi koostatud suure riskiga toodete nimekiri annab kasulikku teavet riski kohta nii tooterühmades kui ka konkreetsemalt valitud tootekategooriates. See võib olla juhendiks, kui proportsionaalsuspõhimõtet arvesse võttes kaalutletakse, milliseid tooterühmi ja spetsiifilisi tootekategooriaid valida, kui hanketegevuse kavandamisel kasutatakse sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete vahendeid. See võib ka aidata suure riskiga toodete tarnijatel seada oma ülemaailmsetes tarneahelates esikohale inimõigustega seotud hoolsuskohustuse täitmise. Lisateavet suure riskiga toodete nimekirja kohta saab siit: https://www.anskaffelser.no/public-procurement/socially-responsible-public-procurement/information-about-high-risk-products. Saadud kogemused Juurdepääsu saamisel teabele tarneahela kohta on mitmeid iseloomulikke probleeme. Enamikul juhtudel tuleneb läbipaistvuse puudumine keerulisest ja dünaamilisest tarnijate võrgustikust, alates toorainetest kuni tootmise ja Euroopasse saabumiseni, või teenustest, mida osutavad oma- ja välismaised ettevõtjad. Difi suure riskiga toodete nimekiri on avaliku sektori hankijatele kasulik vahend, kui nad teevad otsuseid selle kohta, milliseid tooteid sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete raames hankida. Nimekirja kasutamine võib vähendada ohtu, et suure riskiga toodete tarneahelas on toime pandud inimõiguste rikkumisi. Nimekiri ei ole siiski ammendav. Tooted, mida praegu nimekirjas ei ole, võivad siiski olla suure riskiga ning sellisel juhul peaksid avaliku sektori hankijad tegema lisauuringuid nende toodete ja teenustega seotud inimõiguste rikkumise ohu kohta.

Lepingute tähtsusjärjekorda seadmine

Mitte kõik lepingud ei paku sotsiaalsete eesmärkide saavutamiseks samu võimalusi. Prioriseerimine võib aidata kindlaks teha lepinguid, millel on suurim võimalik mõju. Lepingute järjestamisel kaaluge järgmisi küsimusi.

— Millised sotsiaalsed riskid või võimalikud sotsiaalsed hüved on lepinguga seotud ja kui olulised need on?

— Kas lepingud on piisava mahu ja kestusega, et mõjutada tarnijate tegevust? Kui ei, siis kas teil on võimalik teha koostööd teiste avaliku sektori asutustega, et selles kategoorias nõudlust koondada?

— Kas sotsiaalselt eelistatavad alternatiivid on kättesaadavad ja taskukohased? Kas sotsiaalsete kaalutluste lisamine piiraks põhjendamatult konkurentsi?

— Kui pikk on toote tarneahel? Kuidas saab hanke tulemuslikult suunata tarneahela sellesse etappi, kus riskid tekivad või kus saab kasu realiseerida?

— Kas kontrollitavate hankekriteeriumidega saab sotsiaalseid eesmärke otseselt mõjutada? Kas on olemas tõhusam viis, kuidas poliitikat ellu viia, kasutades muid avaliku sektori hankijale kättesaadavaid vahendeid?

— Kui nähtavaks saab sotsiaaltegevus? Kas see võib aidata suurendada töötajate, tarnijate ja võib-olla isegi üldsuse teadlikkust tarneahelate sotsiaalsetest probleemidest? Kas selles valdkonnas meetmete võtmata jätmine seab ohtu valdkonna maine?

— Kas on olemas võimalused reserveerida leping sotsiaalsetele organisatsioonidele, kes otseselt toetavad puuetega või ebasoodsas olukorras olevate inimeste töölevõtmist?

Teine kaalutlus lepingute järjestamisel, eriti kui sotsiaalselt vastutustundlikud riigihanked muudetakse kohustuslikuks, on hanke suhtes kohaldatav piirmäär, millest alates te nõuate sotsiaalõigusnormide kohaldamist. Riigihankedirektiive kohaldatakse ainult selliste pakkumuste suhtes, mille maksumus ületab lepingu laadi ja hankiva asutuse alusel kindlaks määratud piirmäärasid (71). Sotsiaalselt vastutustundlikke riigihankeid võite kasutada ka lepingute puhul, mille maksumus on nimetatud piirmääradest väiksem või mis ei kuulu asjaomaste direktiivide kohaldamisalasse.

Eesmärkide seadmine

Eesmärkide seadmine näitab pühendumist sotsiaalsetele eesmärkidele, suurendab motivatsiooni ja loob raamistiku edusammude mõõtmiseks.

Seadke igas asjakohases toote- või teenusekategoorias iga sotsiaalse eesmärgiga seotud konkreetne sihtväärtus. Mõjusad eesmärgid on mõõdetavad (neid saab kvantifitseerida), saavutatavad (need on seatud vastavalt olemasolevale lähtestsenaariumile) ja nende saavutamise aeg on kindlaks määratud.

Head tavad

— Tehke riskihindamine, et mõista oma hanke sotsiaalset mõju. Vajaduse korral konsulteerige oma organisatsiooni teiste osakondade ekspertidega (nt tööhõiveosakonnaga), ametiühingutega, tarnijatega või sõltumatute valitsusväliste organisatsioonidega, et paremini mõista hangitavate toodete ja teenuste tarneahelaid ja nendega seotud töötingimusi.

— Koostage sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete strateegia, milles kirjeldatakse hankekategooriaid või erilepinguid, mille prioriteediks on nimetatud hanked. Seadke iga prioriteedi jaoks mõõdetav ja saavutatav eesmärk, mis tuleb saavutada kindlaks kuupäevaks.

2.5. Sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete lõimimine hankemenetlustesse ja -poliitikasse

Kaaluge sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete kaasamisel hankemenetlustes ja -poliitikas järgmist:

— õigus- ja reguleeriv raamistik, sealhulgas see, kuidas sotsiaalselt vastutustundlikud riigihanked on vastavuses ELi ja siseriiklike hankealaste õigusaktide ning ELi rahvusvaheliste kohustustega;

— institutsiooniline raamistik, sealhulgas teave selle kohta, kas hanked on tsentraliseeritud või detsentraliseeritud, ning mida see tähendab sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete haldamise ja järelevalve seisukohast;

— juhtimisstruktuur, sealhulgas sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete lõimimise juhtimiseks uute struktuuride loomine, nagu töörühm, milles osalevad peamised sidusrühmad, või sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete eestvedajate nimetamine asjaomastes osakondades;

— kohustuste jagamine, sealhulgas selliste asjakohastel ametikohtadel töötavate juhtide, ekspertide ja ostjate kindlakstegemine, kes saavad tegevust juhtida ja tagada eesmärkide saavutamise;

— juurdepääs eksperditeadmistele, sealhulgas ekspertide kaasamine teie organisatsioonis sotsiaalselt vastutustundlike riigihangetega seotud küsimustes, koostöö asjaomaste osakondade või organisatsioonidega kas asutusesiseselt või -väliselt ning suhtlemine teiste organisatsioonidega, kes võivad osata anda nõu või juhtida sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete meetmete rakendamist;

— kutsealase suutlikkuse ja pädeva tööjõu olemasolu: kaaluge, kas on vaja rakendada suutlikkuse suurendamise meetmeid või esitada selgeid suuniseid ja kriteeriumeid.

Lõimimise toetamine teabevahetuse kaudu

Tutvustage laialdaselt sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete eesmärke, et lõimida need organisatsiooni tegevusse. Veenduge, et organisatsiooni töötajate ülesanded ja kohustused on kõigile selged. Asutusesisene teabevahetus võib hõlmata seminare, uudiskirju või teabe lisamist organisatsiooni sisevõrku.

Oluline on ka välissuhtlus. Sotsiaalsete eesmärkide tutvustamine turul enne pakkumiskutsete avaldamist annab tarnijatele aega reageerida. Eesmärkide tutvustamine üldsusele suurendab ka teie vastutust ja on eeskujuks, mis võib anda inspiratsiooni ulatuslikumate meetmete võtmiseks. See võib ka aidata saavutada üksmeelt sotsiaalsete kaalutluste kasutamist hõlmavate tavade suhtes.

Lisaks võib heade tavade (või välditavate riskide) kohta kogemuste vahetamine teiste avaliku sektori hankijatega aidata kiirendada sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete kohta teadmiste omandamist. Selline teadmiste jagamine võib toimuda kohalikul, piirkondlikul, riigi või isegi rahvusvahelisel tasandil. Eelkõige võib teadmiste jagamine ELis aidata muuta rangemaks nõudeid, mille järgimist nõuavad avaliku sektori hankijad kogu Euroopas, ja edendada seeläbi suuremat sotsiaalset vastutust kui normi.

Procura+ võrgustiku töörühm, kes tegeleb sotsiaalselt vastutustundlike IKT hangetega Hanke eesmärk Procura+ võrgustik lõi sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete huvirühma, et edendada teabevahetust hanketegevuse valdkonnas ja toetada avaliku sektori hankijaid info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) riistvaratoodete hankimisel. Rühma kuuluvad avaliku sektori hankijad kogu Euroopast, sealhulgas Suur-Londoni piirkonna omavalitsusasutus, Stockholmi linn, Barcelona linnavolikogu, Šotimaa ülikoolide ja kolledžite hankeasutus Advanced Procurement for Universities and Colleges Scotland (APUC) ja Haarlemi linn. Lähenemisviis Huvirühma liikmed suhtlevad omavahel ja jagavad oma teadmisi sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete kohta regulaarsetel füüsilistel ja virtuaalsetel kohtumistel. Rühm töötab Electronics Watchi ja ICLEI Europe’i toel välja kriteeriume, tehnilisi kirjeldusi ja klausleid, milles võetakse arvesse sotsiaalset vastutust kogu IKT-toodete tarneahelas. Tulemused Jagades kogemusi ja parimate tavade näiteid, saavad osalevad avaliku sektori hankijad suurendada oma teadmisi ja kogemusi sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete valdkonnas. Rühm toimib ka platvormina, mis tutvustab eelseisvaid pakkumismenetlusi ning hõlbustab avaliku sektori hankijate ning võimalike tarnijate ja edasimüüjate vahelist teabevahetust nende vajaduste ja suutlikkuse teemal. Ühiste jõupingutuste tulemusena on rühm välja töötanud konkreetsed kriteeriumid: „Kuidas hankida õiglast IKT riistvara – sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete kriteeriumid“. Dokument sisaldab valikukriteeriume, tehnilisi kirjeldusi, pakkumuste hindamise kriteeriume ja lepingu täitmise klausleid. Kehtestatud kriteeriumid on nõudlikud, sest need lähevad sulatuskoja tasandist kaugemale ja käsitlevad ka kaevandusetapi probleeme. Saadud kogemused Teiste avaliku sektori hankijatega suhtlemine ja turgu käsitleva teabe jagamine tasub end ära, sest see võimaldab avaliku sektori hankijatel teha kindlaks ühised vajadused ja töötada välja strateegiad selliste sotsiaalselt vastutustundlikult toodetud toodete ostmiseks, mis rahuldavad vajadusi kõige paremini.

Head tavad

— Lõimige sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete strateegia oma hanketegevusse. Jagage ära kohustused, kaaluge juhtimisrühma loomist ja tutvustage oma sotsiaalselt vastutustundliku riigihanke eesmärke laialdaselt, et töötajad ja tarnijad oleksid ootustest teadlikud ning teisi avaliku sektori hankijaid julgustatakse sarnaseid meetmeid võtma.

2.6. Edusammude jälgimine ja läbivaatamine

Sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete tulemuslikkuse kohta andmete kogumine

Sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete tulemuslik korraldamine hõlmab sellise järelevalvesüsteemi loomist, millega mõõdetakse eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Järelevalvesüsteemid ulatuvad sotsiaalsete kriteeriumide kasutamist kajastavatest lihtsatest andmebaasidest kuni erisüsteemideni, mis on ühendatud e-riigihangete platvormidega.

Säästvate riigihangete lõimimine Flaami piirkonna (Belgia) olemasolevatesse aruandlussüsteemidesse Hanke eesmärk Flaami valitsus on tegelenud säästvate riigihangetega alates 2008. aastast, kui ta seadis eesmärgiks, et 2020. aastaks on kõik riigihanked säästvad riigihanked. Aastatel 2009–2015 võeti selle eesmärgi saavutamiseks vastu kaks tegevuskava. Pärast seda sai säästvast riigihankest riigihangete integreeritud strateegia osa. Piirkondlik valitsus on kehtestanud säästvuse miinimumkriteeriumid üheksale tooterühmale, lisaks suunised ja kriteeriume käsitlevad soovitused veel 17 tooterühma kohta. Selleks et Flaami piirkond saaks hanget säästvaks nimetada, peavad ostetud tooted vastama nendele kriteeriumidele. Lähenemisviis 2017. aastal lõimiti säästvate riigihangete üle tehtav järelevalve Flaami valitsuse lepingute haldamise süsteemi. Kõik hanked, mille maksumus on 30 000 eurot või rohkem, tuleb registreerida lepingute haldamise süsteemis ning vastata tuleb järgmisele üheksale kohustuslikule säästva riigihanke küsimusele. 1. Oluliste säästvuskriteeriumide kasutamine: täielikult lisatud hankedokumenti / ei ole lisatud hankedokumenti või on lisatud osaliselt / hange ei puuduta tooterühma, mille kohta olulised kriteeriumid kindlaks määrati. 2. Muude säästvuskriteeriumide kasutamine: hankedokument sisaldab ühte või mitut muud säästvuskriteeriumi / hankedokument ei sisalda muid säästvuskriteeriume. 3. Nõutavad keskkonnajuhtimissertifikaadid: asjakohane ja sisaldub hankedokumendis / asjakohane, kuid hankedokumendis spetsiifilistel põhjustel ei sisaldu / ei ole asjakohane. 4. Juurdepääs üksnes sotsiaalsetele ettevõtetele: jah/ei. 5. Osa lepingu täitmise etapist on reserveeritud sotsiaalsetele ettevõtetele: jah/ei. 6. Mittediskrimineerimisklausli kasutamine: jah/ei. 7. Tööhõivet, haridust ja koolitust käsitleva sotsiaalklausli kasutamine hankedokumendis: jah/ei. 8. Eetikaklausli kasutamine: asjakohane ja sisaldub hankedokumendis / asjakohane, kuid hankedokumendis konkreetsetel põhjustel ei sisaldu / ei ole asjakohane – hange ei puuduta suure riskiga kaupa. 9. Innovaatiline hange: innovatsioon toimub teadus- ja arendustegevuse kommertskasutusele eelnevas etapis / innovatsioon toimub nii kommertskasutusele eelnevas kui ka kommertskasutuse etapis / innovatsioon toimub kommertskasutuse etapis / uuenduslik aspekt puudub. Saadud kogemused Vahendi tulemuslikkuse tagamiseks tuleb jälgida selle kasutamist. Kui Flaami valitsus märkas, et aruannete kohaselt aastatel 2015–2016 säästva riigihanke kasutamine vähenes, suutis ta kõrvaldada oma 2020. aasta eesmärgi saavutamise olulised takistused, sealhulgas lisada pakkumusvormidesse säästvusklauslid ja teha kindlaks raamlepingud, mille puhul on vaja edaspidi meetmeid võtta. Allikad: http://www.procuraplus.org/fileadmin/user_upload/Procura__case_studies/Procuraplus_case_study_Flanders.pdf ja https://overheid.vlaanderen.be/monitoring-duurzame-overheidsopdrachten%20

Kõige tulemuslikum on siduda sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete üle tehtav järelevalve olemasolevate aruandlussüsteemide ja auditimenetlustega. Tõenäoliselt tuleb teil oma süsteeme kohandada, näiteks lisada järelevalvetarkvarasse uusi andmevälju. Kaaluge ka sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete tulemuslikkuse sõltumatut välisauditit, sealhulgas avaliku sektori hankija tulemuste võrdlemist varasemate tulemustega või teiste organisatsioonide tulemustega.

Sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete läbivaatamine ja täiustamine

Vaadake regulaarselt läbi järelevalvetulemused, et tagada edusammud eesmärkide saavutamisel ja meetmete soovitud panus eesmärkide saavutamisse.

Kui organisatsioon saavutab eesmärgid, teavitage sellest kolleege ja üldsust. Konsultatsiooni- ja eesmärkide seadmise protsess algab siis uuesti – see tagab pideva edasimineku seoses sotsiaalsete eesmärkidega.

Turu süsteemne muutus ei ole võimalik, kui head tulemused saavutatakse isoleeritult. Sotsiaalselt vastutustundlikud riigihanked võivad aidata tõendada, et turg suudab täita rangemaid nõudeid, ning sellest teavitamine võib aidata äratada sidusrühmade ulatuslikumaid ootusi.

Hea tava

— Jälgige sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete korraldamist ning vaadake regulaarselt läbi tulemused, et tagada edusammud ja teha strateegiasse või hanketavadesse vajalikke kohandusi.

3. PEATÜKK

Vajaduste kindlakstegemine ja hanke kavandamine

3.1. Vajaduste hindamise tähtsus sotsiaalselt vastutustundlikes riigihangetes

Vajaduste hindamine võib olla sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete hanketsükli esimene etapp enne pakkumismenetluse avamist. Vajaduste hindamise eesmärk on tagada, et eksisteerib reaalne nõudlus kaupade, teenuste või tööde järele, ning teha kindlaks viisid, kuidas asjaomast vajadust sotsiaalselt kõige vastutustundlikumal viisil rahuldada. Tegelike vajaduste tagajärgedest lähtuval hindamisel määratakse kindlaks nõuete ulatus ja laad. See võimaldab turul paindlikumalt ja võimalik, et kulutõhusamalt reageerida. Sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete kontekstis on vajaduste hindamine seotud järgmisega:

— ostetava kauba sotsiaalsetele nõuetele vastavuse tagamine;

— hangete ja lepingute kavandamine, et võimaldada aja jooksul paindlikkust ning tagada, et osaleda saavad paljud organisatsioonid, sealhulgas sotsiaalmajanduse organisatsioonid ja sotsiaalsed ettevõtted, mittetulundusühendused või vabatahtlikud organisatsioonid, ning

— sotsiaalse mõju ja tulemuste suurendamine: kontrollitakse, kas hange pakub asjakohaste sotsiaalsete ja eetiliste tulemuste edendamise võimalusi.

Näited selle kohta, kuidas vajaduste hindamine võib mõjutada hangete sotsiaalset mõju ja tulemusi:

— kohalik omavalitsus valib paindlikumaid ja mitmekesisemaid liikuvusvõimalusi, et pakkuda eakamatele kodanikele ja puuetega inimestele suuremat transpordivabadust;

— kohalik asutus osutab üksikisikute vajadustele kohandatud sotsiaal- ja hooldusteenuseid ning pöörab erilist tähelepanu soolistele aspektidele (72);

— Valitsusasutus lisab ehituslepingusse klausli töötute ja ebasoodsas olukorras olevate inimeste töö- ja koolitusvõimaluste kohta;

— haigla palub meditsiiniseadmete tarnijal tagada oma tarneahela läbipaistvus, et koostöös kodanikuühiskonna organisatsioonidega jälgida ja kontrollida töötajate töötingimusi.

Vajaduste hindamisega võidakse säästa raha ja tuua sotsiaalset kasu, mis muudab selle hanke ettevalmistamise oluliseks osaks. See võib nõuda kultuurilist muutust organisatsioonis: loobumist mõtteviisist, mis põhineb ostetud ühikute arvul, ja asendamist selle mõtlemisega sellele, kuidas rahuldada vajadusi säästvalt ja sotsiaalseid tulemusi silmas pidades.

Kasutajatega konsulteerimine

Toote, teenuse või ehitustöö tulemuse kasutajad ei ole sageli samad inimesed, kes selle ostavad. Need võivad olla samasse organisatsiooni kuuluvad teised inimesed, muu avalik-õigusliku asutuse töötajad või riigi kodanikud (nt haigla patsiendid, elanikud, kooliõpilased või ülikooli üliõpilased). Konsultatsioonide käigus saab kindlaks teha sotsiaalsed probleemid ja tagada, et pakkumismenetlus kavandatakse nii, et kasutada võimalikult hästi ära kõiki positiivse sotsiaalse mõju võimalusi. Enne hanke algatamist võib kasutajatega konsulteerimiseks kasutada järgmisi meetodeid:

— saadetakse laiali küsimustik või korraldatakse veebipõhine küsitlus, et teha kindlaks kasutajate vajadused ja eelistused;

— jälgitakse ja analüüsitakse olemasolevaid kasutusviise;

— kõik asjaomased sidusrühmad kutsutakse koosolekule, et vaadata läbi praegused tavad ja kavandada koos järgmise hanke paremaid sotsiaalseid tulemusi, ja/või

— kõiki kasutajaid kutsutakse osalema tarnija esitlustel, mis korraldatakse esialgse turu-uuringu raames (vt jaotis 3.2);

— küsimustik tehakse puuetega inimestele kättesaadavaks.

Liikumisalaste erivajadustega kasutajatega konsulteerimine Rotterdami linnas (Madalmaad) Hanke eesmärk Rotterdamis kasutavad transporditeenuseid 30 000 erivajadustega kodanikku. Eri sihtrühmadele on kättesaadavad erinevad teenused, mis on varem põhjustanud teenuste killustatust ja mõnikord ebapiisavust. Rotterdami linn otsustas lõimida kõik liikuvusteenused, käitada oma sõidukiparki tõhusamalt ja pakkuda seega transporti, mis vastab klientide vajadustele kõige paremini. Lähenemisviis Rotterdami linn tegi põhjaliku kliendiuuringu, et selgitada välja rahuldamata vajadused ja klientide marsruudid, mis nõudsid valdkondadeüleseid lahendusi. Linn kasutas uuenduslikku tulevikukohustuse hankemenetlust, milles ta teavitas turgu enne pakkumismenetluse algatamist oma sotsiaalsetest vajadustest ja soovitud tulemustest ning andis nõusoleku osta äsja loodud teenuse, kui see vastab tehnilisele kirjeldusele. Turudialoogis osalesid lõppkasutajate rühmade esindajad, kes andsid vahetut tagasisidet. Tulemused Hanke võitnud töövõtja on mitmest turuosalisest, sealhulgas VKEdest koosnev konsortsium, kes rakendab nüüd pideva täiustamise mehhanismidega kasutajakeskset transporditeenust. Teenus pakub liikuvuse kohandamist (sealhulgas isiklikku liikuvuseelarvet), nii et Rotterdam saab kasutajate isiklikke eelistusi ja omadusi iga päev arvesse võtta. See pakub klientidele ka isiklikku tuge ja juhendamist iseseisvamalt liikuma õppimiseks, et suurendada nende sõltumatust. Lisaks on sõidukijuhid otsekontaktis hoolekandeorganisatsioonidega, et jälgida ja rahuldada klientide vajadusi. Hangitud sõidukid on peaaegu täielikult heiteta (elektrisõidukid) ja aastase investeeringu sotsiaalne tasuvus on rohkem kui 2 miljonit eurot. Saadud kogemused Sisuka dialoogi keerukust ja selle jaoks vajalikke ressursse ei tohi alahinnata. Protsessiga tuleb alustada varakult, et saada kasutajatelt ja tarnijatelt kogu vajalik üksikasjalik teave, hinnata lähenemisviisi õiguslikke aspekte ning tagada, et kohandatud lahendus vastab võimalikult täpselt kasutajate vajadustele.

Vajaduste hinnangu koostamine

Kasutajatega konsulteerimise käigus kogutud teabe põhjal peaks olema võimalik koostada lihtne vajaduste hinnang, milles kirjeldatakse hanke põhjust ja kirjeldatakse kõiki hanke alternatiive.

Vajaduste hinnangut saab kasutada nii hanke ärimudeli väljatöötamiseks kui ka tarnijate teavitamiseks esialgse turu-uuringu ja pakkumismenetluse ajal. Peamistel sidusrühmadel, nagu teenuse kasutajad, kodanikud või valitsusvälised organisatsioonid, võidakse paluda vajaduste hinnang sotsiaalsest vaatenurgast läbi vaadata, selle kohta vastuväiteid esitada ja see kinnitada.

Hea tava

— Muutke vajaduste hindamine üheks oma hankeprotsessi esimeseks tegevuseks. Kolleegide ja lõppkasutajatega konsulteerimine aitab tagada, et ostate õige toote või teenuse, ning teete seda viisil, mis võib anda positiivseid sotsiaalseid tulemusi.

Näide sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete kohta vajaduste hinnangus Avaliku sektori hankija nõuab kõigi munitsipaalhoonete igapäevaseks koristamiseks sõlmitud puhastusteenuste lepingu uuendamist. Selleks et täita oma sotsiaalpoliitilisi kohustusi, nõuab avaliku sektori hankija pärast olemasolevate töötajate ja muude sidusrühmadega konsulteerimist, et lepingut täidetaks kooskõlas järgmiste sotsiaalsete kaalutlustega: — töötajate õiglane tasustamine, sealhulgas ületunnitöö eest; — karjäärivõimalused, sealhulgas koolitus ja kursustel osalemiseks kohandatud töögraafikud; — töö- ja perekondlike kohustuste tasakaalustamine, milleks kasutatakse täis- ja osalise tööajaga lepinguid ning peresõbralikke töögraafikuid ja vahetusi; — töötervishoid: kasutatakse kahjutuid puhastusvahendeid.

3.2. Turudialoog

Enne pakkumismenetluse algatamist kasutatakse turu-uuringut tavaliselt selleks, et teha kindlaks võimalikud tarnijad ning asjaomased tooted ja teenused. Tarnijatele antakse pakkumuse ettevalmistamiseks aega ja teavet; näiteks võivad tava- ja sotsiaalsed ettevõtted luua sotsiaalsete tulemuste tugevdamiseks partnerlusi.

Mõned menetlused – eelkõige võistlevad dialoogid või konkurentsipõhised läbirääkimistega menetlused – võivad samuti pakkuda rohkem võimalusi pidada pakkujatega pakkumismenetluse ajal dialoogi. Pärast pakkumismenetlust tuleks pakkujatele anda ülevaade tulemustest ja pakkuda nõu selle kohta, kuidas parandada sotsiaalset pakkumust tulevastes hangetes.

Sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete turudialoog võimaldab järgmist:

— teha kindlaks potentsiaalsed pakkujad ja positiivse sotsiaalse mõjuga lahendused;

— suurendada turu suutlikkust vastata sotsiaalsetele vajadustele ja nõuetele;

— teavitada hanke ja lepingu ülesehitusest, nii et sotsiaalsed kriteeriumid oleksid asjakohased, seotud hanke esemega, saavutatavad ja mittediskrimineerivad;

— aidata tarnijatel esitada tugevate sotsiaalsete elementidega pakkumusi ning

— anda tarnijatele protsessijärgset tagasisidet.

Turudialoogist saadav kasu hõlmab sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete paremat kavandamist ja haldamist, eriti kui see toimub vajaduste hindamise protsessi raames. Need tegevused parandavad ka avaliku sektori hankijate arusaama potentsiaalsete pakkujate suutlikkusest saavutada sotsiaalseid eesmärke ja ambitsioone. Dialoog võib suurendada teie usaldust tarnijate vastu ja teie usaldusväärsust tarnijate silmis ning paljud suhtuvad soosivalt võimalusse reageerida sotsiaalsetele nõuetele enne hanke algatamist. Lühidalt öeldes võib turudialoog aidata luua tingimused, mida on vaja sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete korraldamiseks nii avaliku sektori hankija siseselt kui ka turul.

3.2.1. Esialgne turu-uuring

ELi õigusnormides on konkreetselt lubatud teha esialgne turu-uuring tarnijatega ning on sätestatud: (73)„Enne hankemenetluse käivitamist võivad avaliku sektori hankijad läbi viia turu-uuringud eesmärgiga valmistada riigihanget ette ning teavitada ettevõtjaid oma hankeplaanidest ja nõuetest.“ Õigusnormides on ka sätestatud, et turu-uuringu käigus võib küsida nõu sõltumatutelt ekspertidelt, asutustelt või turuosalistelt, tingimusel et sellised nõuanded ei moonuta konkurentsi ning et nende tulemusel ei rikuta mittediskrimineerimise ja läbipaistvuse põhimõtet.

Praktikas on väga oluline tagada, et esialgsed turu-uuringud avaldatakse läbipaistvalt ja aegsasti. Lisaks tehakse turuosalistele turu-uuringu käigus esitatav teave kättesaadavaks ka teistele ettevõtjatele, kes ei saa turu-uuringus osaleda, ning pakkumuste esitamiseks antakse piisavalt aega. Avaliku sektori hankijad on kohustatud tagama, et kõiki pakkujaid koheldakse hankemenetlustes võrdselt, nii et turu-uuring ei annaks pakkujale ebaõiglasi eeliseid ega asetaks teda ebasoodsasse olukorda (74).

3.2.2. Esialgse turu-uuringu ettevalmistamine

Esiteks tuleb iga esialgse turu-uuringu puhul kaaluda, millised peaksid olema lepingu tulemused, sealhulgas sotsiaalsed tulemused. Oluline ettevalmistav tegevus on ka oma organisatsioonis turuga tegelemiseks õige meeskonna valimine. Kaasake hankega tegelevad töötajad, tehnilised töötajad ja juhid ning vajaduse korral lõppkasutajad, samuti sise- ja väliseksperdid, kellel on eriteadmised lepingu sotsiaalsete elementide kohta.

Seejärel analüüsige turgu, et mõelda sellele, kuidas tarnijad saaksid rahuldada kavandatava toote, teenuse või ehitustööga seotud sotsiaalseid vajadusi. Küsimused, mida kaaluda, on järgmised:

— Kas turg on sotsiaalsete nõuete täitmiseks piisavalt valmis? Kas olemasolevad tarnijad suudavad rahuldada sotsiaalseid vajadusi või on turule tulemas sotsiaalseid uuendusi rakendavaid uusi tarnijaid?

— Kas turg on tehniliselt suuteline sotsiaalseid nõudeid täitma? Näiteks kas tarnijad suudavad vastata teabenõuetele tarneahela töötingimuste kohta või töökohtade loomisega seotud kogukondlike hüvede klauslitele? Kuidas selliseid kohustusi kontrollitakse ja kuidas tagatakse nende täitmine?

— Kui paljud tarnijad suudavad nõutavat pakkuda? Kas turusuutlikkus tähendab, et pakkumismenetlus toimub konkurentsitingimustes või kas sotsiaalsed nõudmised piiravad pakkumusi?

— Kas sotsiaalsed nõuded toovad sotsiaalselt uuenduslikul viisil kokku erinevate ärimudelitega tarnijaid, näiteks sotsiaalmajanduse organisatsioone ja sotsiaalseid ettevõtteid? Kuidas see toimuks ja kuidas saaks pakkumismenetluse ülesehitus seda edendada?

— Kas tarnijad tegutsevad erinevalt või pakuvad eri geograafilistes piirkondades muid kaupu või teenuseid ning kuidas see mõjutaks pakkumuse sotsiaalseid aspekte?

Konkreetse turu dokumendipõhise uuringu ja analüüsi käigus võidakse avastada sotsiaalselt vastutustundlikke lahendusi, mis on juba kättesaadavad, või tarnijad võivad välja töötada uusi tooteid ja lähenemisviise, mis vastavad sotsiaalsetele vajadustele.

Enne turuga otse konsulteerimist rääkige kolleegidega teistest avaliku sektori hankijate asutustest, et saada teada, mida nad sotsiaalsete probleemide lahendamiseks hangivad, ja milliseid kogemusi nad on saanud. Kui teise avaliku sektori hankija kogemuste põhjal tekib arusaam sellest, mis toimib (või ei toimi), on võimalik saada ka otsustajate ja riskikartlikumate kolleegide toetus uuele sotsiaalsele lähenemisviisile hangetele.

3.2.3. Kuidas turgu kaasata

Turuosalistega suhtlemiseks on mitu strateegiat ja meetodit. Palju sõltub olemasolevatest ressurssidest ja kasutada olevast ajast ning sotsiaalse innovatsiooni nõutavast tasemest.

Tarnijate ja turu sondeerimise küsimustikud

Küsimustikud on kasulik ja võrdlemisi kiire meetod teabe saamiseks ning tarnijate huvi ja suutlikkuse suurendamiseks sotsiaalsete lahenduste pakkumisel. Küsimustikke tuleks reklaamida võimalikult laialdaselt, et saavutada võimalikult paljude tarnijate osalemine.

Saadud vastuste analüüs peaks aitama välja töötada hankestrateegia ja -protsessi ulatuse ja kavandada järgmisi samme. Olge tähelepanelik, et mitte kasutada andmeid selleks, et anda mõnele potentsiaalsele tarnijale otsene või kaudne eelis (kasvõi tahtmatult). Sellise eelise läbipaistev vältimine peaks olema selle lähenemisviisi eesmärk.

Eelteade

Eelteade on tavaline meetod, mille abil antakse turule varakult teada kavatsusest sõlmida leping/raamleping ja mida saab kasutada turu-uuringu alustamiseks. Eelteade avaldatakse veebisaidil Tenders Electronic Daily (TED) ja jõuab nii väljaspool teie kodupiirkonda asuvate ettevõtjateni, kellel võib olla teistsugune lähenemisviis sotsiaalsetele aspektidele.

Eelteade ei too kaasa kohustust alustada hankemenetlust ja sõlmida leping, kuid võimaluse korral peaks see sisaldama kavandatava hanke üksikasju ja ajakava, sest see aitab osalejate tähelepanu koondada. Märkige eelteates kindlasti, millist vastust te turult taotlete: kas küsimustikule vastamist, individuaalseid vastuseid või osalemist turu-uuringus.

Tulevaste hangete kava

Tulevaste hangete kava annab tarnijatele eelteavet tulevaste lepinguvõimaluste kohta ning jätab neile aega planeerida ja valmistuda kvaliteetsete vastuste esitamiseks. Kavad võivad sisaldada vajaduste hinnangut, et anda tarnijatele täpsemat teavet teie sotsiaalsete vajaduste ja nõuete kohta.

Kohtumised ostjaga / kohtumised tarnijaga

Üritused, kus potentsiaalsed ostjad kohtuvad võimalike tarnijatega, on foorumiks, kus:

Haarlemi linn (Madalmaad) konsulteerib turuosalistega sotsiaalselt vastutustundlike IKT-lahenduste üle Hanke eesmärgid 2019. aastal korraldas Haarlemi linn IKT-toodete ja -teenuste tarnijatele ja edasimüüjatele ostjaga kohtumise ürituse „Meet the Buyer“. Selle esialgse turu-uuringu eesmärk oli vaadata läbi praegused turumeetmed ja hinnata turu valmisolekut lisada eelseisvasse IKT-riistvara hankesse sotsiaalselt vastutustundlikud pakkumuste hindamise kriteeriumid ja lepingutingimused. Lähenemisviis Enne üritust palus Haarlemi linn kõigil teenuseosutajatel, kes soovisid üritusel „Meet the Buyer“ osaleda, valmistada ette vastused teatavatele küsimustele. Tarnijatelt küsiti muu hulgas järgmist: 1. Millised andmed peaks avaliku sektori hankija esitama hankedokumentides, et teid täielikult teavitada oma välja pakutavatest tarneahela vastutustundlikkuse parandamise lahendustest? 2. Milliste sotsiaalse vastutusega seotud nõuete täitmist peaks avaliku sektori hankija selle pakkumismenetluse puhul suutlikult tarnijalt vastuvõetava miinimumina eeldama? 3. Kas te olete valmis ja suuteline avalikustama avaliku sektori hankijatele teavet oma tarnija vastutuse programmi kohta, kui seda nõutakse? 4. Kas hankeotsuste tegemisel kasutatakse töö- ja inimõigustega seotud tulemuslikkuse andmeid? Kuidas seda saab kontrollida? 5. Kas teie ettevõttes või tarneahelas võetakse meetmeid tootmise etapis tööjõule ja inimõigustele avalduva mõjuga tegelemiseks? Kuidas seda saab kontrollida? 6. Kas teie tarneahel a) vastab kõigile nõuetele ja b) selle saab pärast lepingu sõlmimist küllalt kiiresti kasutusele võtta? Ürituse formaat andis tarnijatele võimaluse teha lühiesitlusi, mille eesmärk on teavitada avaliku sektori hankijaid hetkeolukorrast ja sellest, mis võib olla võimalik seoses eelseisva hankega. Ürituse keskmes oli seminar „World Café“, mis andis avaliku sektori hankijatele ja tarnijatele võimaluse päeva jooksul tõstatatud teemasid otse ja põhjalikult arutada. Teisi avaliku sektori hankijaid kutsuti osalema ja korraldama tarnijatega suhtlemiseks ümarlauaarutelu, mis mitmekordistas kaasamise mõju. Tulemused Tänu teabe jagamisele Haarlemi eelseisva hanke ja sellega seotud põhiküsimuste kohta enne üritust „Meet the Buyer“ said tarnijad ja edasimüüjad end ette valmistada. See on eriti oluline keerukate tarneahelate ja uuenduslike kriteeriumidega sektorite puhul, sest ei saa eeldada, et ühel tarnija esindajal on tegevusest täielik ülevaade. Seminar „World Café“ andis Haarlemile eelseisva hanke kohta uut teavet, mis innustas nii uusi sotsiaalse vastutuse kriteeriumeid välja töötama kui ka neid ringmajanduse põhimõtetest lähtuva riigihanke mudeliga ühendama. Saadud kogemused Ostjaga kohtumise üritused on kõige edukamad siis, kui ostjal on selge eesmärk või kindlaks tehtud vajadus, mida turuosalistega arutada. Sellest tuleks ette teatada, et tarnijad saaksid oma seisukohta arutada. Püüdke leida teavitamisel õige tasakaal ja keskenduda arutelule päeva jooksul tõstatatud teemadel, koormamata tarnijaid liiga suure hulga teabega. Selleks et saada olulist teavet, pakkuge võimalust vahetuks teabevahetuseks, ärge korraldage ainult ettekannete vormis koosolekuid.

— ostjad saavad arutada oma vajadusi, sealhulgas sotsiaalseid nõudeid;

— tarnijad võivad anda teavet oma toodete ja teenuste ning selle kohta, kuidas nad saavad lepinguid täita sotsiaalselt vastutustundlikul viisil, ning

— muud asjaomased sidusrühmad, näiteks sotsiaalpartnerid või valitsusvälised organisatsioonid, võivad pakkuda eksperdiarvamusi.

Paljud avaliku sektori hankijad korraldavad ostjaga kohtumise üritusi, kus kutsutakse tarnijaid osalema lahtiste uste päeval ning kohtuma inimestega, kes vastutavad konkreetsete kaupade ja teenuste ostmise eest. Tarnijad saavad rohkem teada lepingu sõlmimise võimalustest ning neil on võimalik paremini mõista hankepõhimõtteid ja -menetlusi. Mõnel juhul võidakse tarnijatelt paluda ka oma lahenduste ja lähenemisviiside esitamist.

3.2.4. Dialoog hankemenetluse ajal ja pärast seda

Dialoog tarnijatega pakkumismenetluse ajal

Kuigi ametliku hankemenetluse ajal tuleb pakkujatega suhelda ettevaatusega, on pakkujatega siiski võimalik suhelda nende pakkumuste sotsiaalsete aspektide teemal. Iseäranis kehtib see teatavate menetluste puhul, nagu võistlev dialoog, konkurentsipõhine läbirääkimistega hankemenetlus või lihtsustatud korra kohased menetlused (vt jaotised 3.4 ja 4.1.1). Nendes menetlustes võib olla võimalik parandada pakkujate algsete pakkumuste sotsiaalseid aspekte, kui anda tagasisidet pakkumuste hindamise kriteeriumide alusel.

Sotsiaalselt vastutustundlike töörõivaste turu kaasamine Gentis (Belgia) Hanke eesmärk Genti linn ajakohastas 2014. aastal oma hankepoliitikat, et lisada sellesse sotsiaalsed eesmärgid, nagu ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade tööhõive suurendamine, kohaliku majanduskasvu edendamine ning rahvusvaheliste standardite ja õiglase kaubanduse põhimõtete lõimimine. 2016. aastal algatas Genti linn koos Flaami linnade ja omavalitsuste liiduga (VVSG) õiglasemalt toodetud töörõivaste hanke. Peamised eesmärgid olid lõimida rahvusvaheliste töökonventsioonidega seotud tagatised ja suurendada läbipaistvust kogu tekstiiltoodete tarneahelas. Lähenemisviis Gent korraldas hanke kolmes etapis. Esiteks analüüsiti varasemaid riigihankeid ja otsiti Flaami piirkonnas parimaid tavasid seoses säästvuse kriteeriumi lisamisega töörõivaste hangete tehnilistesse kirjeldustesse. Teiseks korraldasid Gent ja VVSG ulatusliku turu-uuringu, milles hinnati turu valmisolekut, tarneahelate läbipaistvust ja märgiste potentsiaali sektoris, ning koguti tarnijate seisukohti kestliku nõudluse ja sotsiaalklauslite kasutamise kohta riigihankes. Genti linnajuhid mõistsid, et turg ei ole valmis täitma keskkonna- ja sotsiaalseid nõudeid. Seetõttu koostas linn tarnijatele kolmandas etapis suunised sotsiaalselt kestlike töörõivaste kohta, milles antakse neile juhtnööre olukorra parandamiseks lepingute kehtivusaja jooksul. Linn jagas raamlepingu viieks osaks, milles nõuti erinevaid sotsiaalse ja keskkonnaalase tulemuslikkuse tasemeid ning iga tase ja tõendid, mida pakkujad pidid esitama, määrati kindlaks suunistes. Suunistes kirjeldatakse ka vastutustundlikumate töörõivaste tootmise suunas liikumist, mida tarnijad kohustuvad lepingutingimuste kohaselt tegema. Tulemused Võimaluse korral on hangitud töörõivad nüüd valmistatud mahepuuvillast ja õiglase kaubanduse põhimõttel toodetud puuvillast ning ringlussevõetud polüestrist. Sotsiaalsete kaalutluste osatähtsus sõltub rõivaste kategooriast ja sõnastati erinevad eesmärgid. Tarnijatel paluti tagada tarneahela läbipaistvus, kuid ühes kategoorias oli see läbipaistvus suurem kui teistes. Üldiselt oli eesmärk ärgitada töövõtjat osalema sotsiaalsete tingimuste pideva parandamise protsessis kogu raamlepingu kehtivusaja jooksul. Tarnijate tegevust kontrollivad kolmandad isikud, kes teevad Genti linnaga koostööd, et olukorda parandada. Saadud kogemused Turg on valmis tegema koostööd, et tarneahe