ET ECB-PUBLIC  
 
Euroopa Keskpanga arvamus, 
27. aprill 2018, 
elutähtsa infrastruktuuri määratlemise ja järe levalve kohta infotehnoloogia turvalisuse tagamiseks 
(CON/2018/22) 
 
Sissejuhatus ja õiguslik alus 
5. aprillil 2018. aastal sai Euroopa Keskpank (EKP) Eest i ettevõtlus- ja infotehnoloogiaministrilt taotluse 
esitada arvamus küberturvalisuse seaduse eelnõu kohta1, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu direktiivi (EL) 2016/11482 (edaspidi „seaduseelnõu ˮ). 
EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel 4 ja artikli 282 
lõikel 5 ning nõukogu otsuse 98/415/EÜ3 artikli 2 lõike 1 teisel, kolmandal, viiendal ja kuuendal taandel, 
kuna seaduseelnõu on seotud maksevahenditega, Eesti Pangaga, makse- ja arveldussüsteemidega, finantsinstitutsioonidele kohaldatavate reeglitega, kuivõrd need mõjutavad oluliselt finantsinstitutsioonide 
ja turgude stabiilsust, ning aluslepingu artikl i 127 lõikes 6 sätestatud EKP ülesannetega seoses 
krediidiasutuste usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvega. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse 
vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega. 
 1. Seaduseelnõu eesmärk 
1.1 Seaduseelnõu eesmärk on määratleda elutähtsad infr astruktuurid ja nende käitajad ning sätestada 
käitajate kohustused võtta kohaseid organisatsioonilisi, füüsilisi ja infotehnoloogilisi meetmeid 
küberintsidendile eelnevalt, selle ajal ja selle järel, et kaitsta infrastruktuuriga seonduvaid 
infotehnoloogia (IT) süsteeme ja teavitada tõsi stest IT-intsidentidest Riigi Infosüsteemi Ametit 
(RIA). Lisaks on RIA kohustatud võtma me etmeid küberintsidentide ennetamiseks ja 
lahendamiseks ning pidama küberintsidentide registrit.  
1.2 Seaduseelnõu annab RIA-le õiguse teostada jä relevalvet ja tagada seaduseelnõus sätestatud 
kohustuste järgimist. Koostoimes korrakaitseseadusega
4 annab seaduseelnõu RIA-le õiguse viia 
läbi küsitlemist ja nõuda info ja/või dokumentide või nende koopiate esitamist; kutsuda isik 
selgituste andmiseks ametisse kohapeale või kohaldada sundtoomist menetlustoimingute 
läbiviimiseks; võtta meetmeid isikusamasuse tuvastamiseks; kontrollida vallasasja, nt antud juhul 
                                                 
1 Küberturvalisuse seadus, eelnõu. 
2  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/1148, 6. juuli 2016, meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja 
infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus (ELT L 194, 19.7.2016, lk 1). 
3 Nõukogu otsus 98/415/EÜ, 29. juuni 1998, riikide ametiasutuste konsulteerimise kohta Euroopa Keskpangaga 
seoses õigusaktide eelnõudega (ELT L 189, 3.7.1998, lk 42). 
4 Korrakaitseseadus, RT I, 22.03.2011, 4, RT I, 02.12.2016, 6. 
ECB-PUBLIC  
2 servereid või muid tehnilisi vahendeid, ning sisened a valdusesse ja teostada valduse läbivaatust5. 
Lisaks on RIA-l õigus võtta vallasasi (nt serverid või muud tehnilised vahendid) hoiule. 6 
Seaduseelnõu kohaselt on RIA-l õigus küberintsidendi korral või haldusjärelevalve teostamisel 
viimase abinõuna piirata süsteemi kasutamist või sellele juurdepääsu, kui: a) küberintsident ohustab või kahjustab teise süsteemi turvalisust; b) süsteemi käitaja ei saa või ei saa õigel ajal ise 
küberintsidendist lähtuvat kõrgendatud ohtu tõrjuda või korrarikkumist kõrvaldada; c) ohtu ei saa 
tõrjuda ega korrarikkumist kõrvaldada vähem riivava meetmega; ja d) meetmega ei tekitata isikule 
ebaproportsionaalset kahju
7. Samuti on RIA seaduseelnõu nõuete rikkumisega seotud väärtegude 
kohtuväline menetleja8. 
1.3 Seaduseelnõu määratleb teenuseosutajad, kelle suhtes seaduseelnõud kohaldatakse, ning 
sisaldab ristviidet hädaolukorra seadusele9. Eelkõige sätestab seaduseelnõu, et hädaolukorra 
seaduses nimetatud elutähtsate teenuste osutajad on seaduseelnõu subjektid. Hädaolukorra 
seadus omakorda sätestab elutähtsate teenustena10 sularaharingluse11 ja makseteenuse12. 
Sularaharingluse ja makseteenuse elutähtsate t eenuste osutajate määraise õigus on antud Eesti 
Pangale13. Krediidiasutuste seaduse kohaselt võib Eesti Pank elutähtsate teenuste osutajaks 
määrata vaid krediidiasutuse või välisriigi krediidiasutuse filiaali14. Eesti Pank on elutähtsa teenuse 
osutajateks sularaharingluse ja makseteenuse valdkondades määranud ASi SEB Pank, Swedbank 
ASi ja Luminor Bank ASi15. Seaduseelnõu kohustab elutähtsate teenuste osutajaid võtma 
meetmeid küberintsidentide ennetamiseks ja  lahendamiseks ning teavitama tõsistest 
küberintsidentidest RIAd. 
1.4 Seaduseelnõu kohaselt juhul kui nõuded võrgu- ja infosüsteemi pidamisele on reguleeritud 
välislepinguga või muu seadusega, kohaldatakse seaduseelnõud välislepingust või muust 
seadusest tulenevate erisustega. 
 
                                                 
5  Vt seaduseelnõu § 15 lg 1, korrakaitseseaduse § 30, § 31, § 32, § 49, § 50 ja § 51. 
6   Vt seaduseelnõu § 15 lg 2, korrakaitseseaduse § 52. 
7  Vt seaduseelnõu § 16 ja § 17. 
8   Vt seaduseelnõu § 18 ja § 19. 
9  Hädaolukorra seadus, RT I, 03.03.2017, 1, RT I, 28.12.2017, 49. 
10  Hädaolukorra seaduse eelnõu seletuskirja kohaselt on  sularaharinglus teenus, mis seisneb sularaha sissemaksete 
tegemises maksekontole ja sularaha väljavõtmises maksekontolt ning mille osutamiseks on vajalik ehitiste (nt 
pangakontorite), seadmete (näiteks pangaautomaatide) või muu taolise, sealhulgas sularahaveo katkematu 
toimimine. Hädaolukorra seaduse eelnõu seletuskiri on kättesaadav Riigikogu (Eesti parlamendi) veebilehel 
www.riigikogu.ee . Eesti Panga kohustuseks on sätestada täpsed su laraharingluse teenusena käsitletavad teenused 
Eesti Panga presidendi määrusega pärast seaduseelnõu jõustumist. 
11  Hädaolukorra seaduse eelnõu seletuskirja kohaselt on  makseteenus teenus, mis seisneb maksetehingu täitmises, 
sealhulgas raha ülekandmises makseteenuse pakkuja ju ures avatud maksekontole, ning makseasutuse kliendile 
laenuna antud vahendite ülekandmine. Makseteenus hõlmab ka makse maksekorralduse täitmist telekommunikatsiooni-, digitaalse või infotehnoloogilise seadme abil. Seletuskirja kohaselt on makseteenuse 
osutamiseks vajalik telekommunikatsiooni võrgu, info tehnoloogilise süsteemi või muu sellesarnase võrgu, 
maksekaartide või muu samasuguste vahendite katkematu toimimine, mis võimaldab täita makseid. Eesti Panga kohustuseks on sätestada täpsed makseteenusena käsitlet avad teenused Eesti Panga presidendi määrusega pärast 
seaduseelnõu jõustumist. 
12  Vt hädaolukorra seaduse § 36 lg 3.  
13  Vt krediidiasutuste seaduse § 3 lg 3, RT I 1999, 23, 349, RT I, 30.12.2017, 31. 
14   Vt krediidiasutuste seaduse § 3 lg 2. 
15  Vt Eesti Panga presidendi 28. veebruari 2017. aasta määrus nr 4, § 2 lg 1. 
ECB-PUBLIC  
3 2. Üldised märkused 
2.1 Seaduseelnõuga rakendatakse direktiivi (EL) 2016/1148, m ille osas EKP on andnud kaks 
arvamust16. Direktiivi (EL) 2016/1148 artikli 3 kohaselt on direktiiv (EL) 2016/1148 näol tegemist 
minimaalselt ühtlustava direktiiviga, mis tähendab,  et liikmesriigid võivad vastu võtta või kehtima 
jätta sätted, mis on direktiivis sätestatust kõrgema võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse tasemega. 
Selles osas märgib EKP, et seaduseelnõu läheb mitmes aspektis kaugemale direktiivis (EL) 
2016/1148 sätestatust. 
2.2 Varasemates arvamustes17 on EKP toetanud direktiivi (EL) 2016/1148 eesmärki tagada võrgu- ja 
infoturbe ühtlaselt kõrge tase liidus ning saavutada antud valdkonnas ärisektorite ja liikmesriikide ülene ühtne lähenemisviis. Oluline on tagada, et siseturul tegutsemine oleks turvaline ning et 
kõikidel liikmesriikidel oleks tagatud küber turbe intsidendiks valmisoleku miinimumtase.  
2.3 Samuti on EKP eelnevalt kutsunud üles kehtes tama tõhusa koostöö- ja infovahetusraamistiku 
riikide pädevate ametiasutuste vahel, hõlmates RIA ja teised pädevad ametiasutused, sh Eesti 
Panga, Finantsinspektsiooni ning Eesti Panga ja Finantsinspektsiooni kaudu EKP. 
2.4 Seaduseelnõu sätestab, et kui elutähtsate teenuste osutajad kasutavad elutähtsate teenuste 
osutamiseks kolmandaid isikuid,  peavad nad tagama, et selliseid teenuseid osutavad kolmandad 
isikud vastavad seaduseelnõu kindlatele nõuetele
18. Sellest tulenevalt võivad seaduseelnõus 
sätestatud võrgu- või infosüsteemi käitamise nõuded EKP arvamuse kohaselt kohalduda ka 
maksesüsteemi käitajatele ja elutähtsa teenuse osutajatele, samuti võidakse elutähtsa teenuse 
osutajatele, kes kasutavad maksesüsteeme või elutähtsa teenuse osutajaid sularaharingluse ja 
makseteenuse osutamiseks, panna kohustuseks tagada, et asjaomased kolmandad isikud juhinduksid RIA järelevalvealastest korraldustest. 
 3. Seaduseelnõu mõju makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemidele 
3.1 Seaduseelnõu mõju süsteemselt olulistele maksesüsteemidele 
3.1.1 Kuigi seaduseelnõu eesmärk on parandada elutähtsate infrastruktuuride üldist vastupidavust, 
määratledes ühiskonna seisukohast võtmetähtsusega infrastruktuurid, sätestades asjaomaste 
infrastruktuuride osutajatele eeskirjad ning tagades nende eeskirjade järelevalve ja jõustamise, tuleks tagada, et seaduseelnõu sätted ei oleks vastuolus eurosüsteemi pädevusega. Seda on 
võimalik tagada, kui jätta eurosüsteemi (sh Eesti Panga) järelevalve all olevad ja/või tema poolt 
käitatavad maksesüsteemid selgelt seaduseelnõu kohaldamisalast välja, kuna nende suhtes 
kohaldatakse võrreldavaid või veelgi rangemaid nõudeid. Sisuliselt tuleks tagada, et seaduseelnõu 
nõuete rakendamine ei oleks vastuolus Euroopa Keskpanga määrusega (EL) nr 795/2014 
                                                 
16  Vt arvamus CON/2014/58 ja arvamus CON/2017/10. Kõik EKP arvamused on avaldatud EKP veebilehel 
www.ecb.europa.eu. 
17  Vt arvamus CON/2014/58 punkt 2.1 ja arvamus CON/2017/10 punkt 2.1. 
18  Vt seaduseelnõu § 7 lg 3. 
ECB-PUBLIC  
4 (EKP/2014/28)19 ning eurosüsteemi järelevalvepoliitika raamistikuga20. Määrus (EL) nr 795/2014 
(hiljem muudetud)21 kehtestab süsteemselt oluliste maksesüsteemide käitajatele kohustuse 
kehtestada tõhus kübervastupidavuse raamistik koos kohaste küberriski juhtimise meetmetega. 
3.1.2 Määrus (EL) nr 795/2014 võeti vastu aluslepingu artikli 127 lõike 2 ning Euroopa Keskpankade 
Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EK PSi põhikiri”) artiklite 3.1, 22 ja 34.1 alusel. 
Aluslepingu artikli 127 lõike 2 neljanda taande kohaselt on Euroopa Keskpankade Süsteemi üks 
peamine ülesanne edendada maksesüsteemide tõrgeteta toimimist. Lisaks võivad EKP ja riikide 
keskpangad (sh Eesti Pank) EKPSi põhikirja artikli 22 kohaselt anda vahendeid ja EKP võib 
kehtestada eeskirju efektiivsete ja usaldatavate arveldus- ja maksesüsteemide tagamiseks ühenduse piires ja teiste riikidega. Nimekirja kantud süsteemselt oluliste maksesüsteemide hulgas 
on TARGET2-l selge roll, kuna selle omanik ja käitaja on eurosüsteem ning selle suhtes kohaldatakse rangeid eeskirju ja järelevalvet
22. 
3.1.3 Nagu eespool märgitud, ei ole süsteemselt olulisi maksesüsteeme EKP arusaama kohaselt 
võimalik määrata elutähtsate teenuste osutajaks. Seetõttu ei ole võimalik kohaldada seaduseelnõud süsteemselt oluliste maksesüsteemide käitajate suhtes. Lisaks sätestab 
seaduseelnõu, et juhul, kui nõuded võrgu- ja infosüsteemi pidamisele on reguleeritud välislepinguga või muu seadusega, kohaldatakse seaduseelnõud välislepingust või muust 
seadusest tulenevate erisustega. Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 795/2014 EKP arusaama 
kohaselt käsitleda muu seadusena või välislepingust tuleneva määrusena, mistõttu ei kohaldata 
seaduseelnõu süsteemselt oluliste maksesüsteemide suhtes, isegi mitte kaudselt. Sellest 
tulenevalt ei hõlma seaduseelnõus sätestatud RIA järelevalvealased volitused EKP arusaama 
kohaselt ei otseselt ega kaudselt süsteemselt olulisi maksesüsteeme, mida reguleerib määrus (EL) 
nr 795/2014. See tõlgendus on ka kooskõlas liidu õiguse staatusega Eesti põhiseaduslikus korras
23. Õigusselguse huvides teeb EKP Eesti seadusandjale ettepaneku selgelt sätestada, et 
seaduseelnõu ei piira määrusega (EL) nr 795/2014 EKP-le antud ülesandeid ja volitusi. 
3.2 Seaduseelnõu mõju süsteemselt mitteolulistele maksesüsteemidele 
3.2.1 Süsteemselt mitteolulised maksesüsteemid hõlmavad süsteemselt mitteolulisi suureväärtuselisi 
süsteeme (LVPS) ja süsteemselt mitteolul isi jaemaksesüsteeme (non-SIRPS). Allpool 
keskendutakse süsteemselt mitteolulistele jaemaksesüsteemidele, kuna EKP arusaama kohaselt ei 
                                                 
19  Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 795/2014, 3. juuli 2014, süsteemselt oluliste maksesüsteemide järelevaatamise 
kohta (EKP/2014/28) (ELT L 217, 23.7.2014, lk 16), siin ja edaspidi muudetud Euroopa Keskpanga määrusega (EL) 
2017/2094, 3.  november 2017, millega muudetakse määrust (EL) nr 795/2014 süsteemselt oluliste 
maksesüsteemide järelevaatamise kohta (EKP/2017/32). 
20  Vt arvamus CON/2017/10 punkt 2.2. 
21  Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 2017/2094, 3. november 2017, millega muudetakse määrust (EL) nr 795/2014 
süsteemselt oluliste maksesüsteemide järelevaatamise kohta (EKP/2017/32) (ELT L 299, 16.11.2017, lk 11). 
22  Vt arvamus CON/2017/10 punkt 3.1. 
23  Vt Eesti Vabariigi põhiseaduse muutmise seaduse § 2; Riigikohtu otsus nr 3-4-1-33-09 (punkt 39); Eesti 
Põhiseaduse kommenteeritud väljaanne, Juura 2017, 715; Costa v E.N.E.L. , C-6/64, ECLI:EU:C:1964:66; Bernhard 
Pfeiffer (C-397/01), Wilhelm Roith (C-398/01), Albert Süß (C-399/01), Michael Winter (C-400/01), Klaus Nestvogel 
(C-401/01), Roswitha Zeller (C-402/01) and Matthias Döbele (C-403/01) v Deutsches Rotes Kreuz, Kreisverband 
Waldshut eV, C-397/01 to C-403/01, ECLI:EU:C:2004:584. 
ECB-PUBLIC  
5 hõlma seaduseelnõu süsteemselt mitteolulisi suureväärtuselisi süsteeme24. 
3.2.2 Läbivaadatud jaemaksesüsteemide järelevalveraamistiku kohaselt25 jagatakse süsteemselt 
mitteolulised jaemaksesüsteemid kahte eraldi gru ppi: silmapaistvalt olulised jaemaksesüsteemid 
(PIRPS) ja muud jaemaksesüsteemid (ORPS). Eesti kohalik kaardimaksete arveldussüsteem on liigitatud PIRPSiks
26. 
3.2.3 Eespool osutatud järelevalveraamistiku kohaselt peavad süsteemselt mitteolulised 
jaemaksesüsteemid järgima Rahvusvahelise Arvelduste Panga makse- ja arveldussüsteemide 
komitee (CPSS) ja Rahvusvahelise Väärtpaberij ärelevalve Organisatsiooni (IOSCO) tehnilise 
komitee finantsturuinfrastruktuuri põhimõtteid (PFMI)27 ning jaemaksesüsteemide vaheliste 
ühenduste järelevalvealaseid ootuseid (OELRPS)28. Nii CPSS-IOSCO PFMI põhimõtted kui 
OELRPS on pehme õiguse vahendid, mis tähendab, et PIRPSi ja ORPSi suhtes kohaldatakse järelevalvestandardeid, kuid rangelt võttes puudub liidu määrus või õigusakt, mis reguleeriks 
selliste süsteemide üle teostatavat järelevalvet
29. Seetõttu ei saa välistada võimalust, et 
seaduseelnõu ja selles sätestatud RIA järelevalvealased volitused võivad hõlmata (kaudselt, läbi elutähtsate teenuste osutajana määratletud krediidiasutuste) süsteemselt mitteolulisi 
jaemaksesüsteeme, nt Eesti kohalikku kaardimaksete arveldussüsteemi, kuna CPSS-IOSCO PFMI põhimõtteid ja OELRPSi ei käsitletaks seaduseelnõu tähenduses seadusena või välislepinguna. 
3.2.4 Läbivaadatud jaemaksesüsteemide järelevalveraamistik sätestab, et kõik jaemaksesüsteemid 
moodustavad euroala makse- ja arveldusmaastiku lahutamatu osa ning kuuluvad seega järelevalve 
alla. Seetõttu on eurosüsteemi huvides tagada, et direktiivi (EL) 2016/1148 rakendamine või võrgu- 
ja infoturbe valdkonna seaduste või määruste vastu võtmine ei piiraks asjaomastele süsteemidele kohaldatavat järelevalveraamistikku ja -standardeid. Kui Eesti ametiasutused soovivad jätta 
süsteemselt mitteolulised jaemaksesüsteemid seaduseelnõu kohaldamisalast välja, tuleks nii ka selgelt sätestada. Kui Eesti ametiasutused peavad vajalikuks hõlmata seaduseelnõu 
kohaldamisalasse (kaudselt) ka süsteemselt mitteolulised jaemaksesüsteemid, siis teeb EKP ettepaneku kehtestada tõhus infovahetus- ja koostöökord (vt täpsemalt punkt 6), et tagada RIA ja 
Eesti Panga õigeaegne ja tõhus infovahetus süsteemselt mitteoluliste jaemaksesüsteemidega 
seotud toimunud ja võimalike küberintsidentide kohta, et võimaldada Eesti Pangal täita talle 
aluslepingu ning kohaldatava Eesti õigusega antud ülesandeid. Igal juhul oleks soovitav sätestada 
seaduseelnõu kohaldamise täpne ulatus süsteems elt mitteoluliste jaemaksesüsteemide osas, et 
vältida võimalikku segadust kohaldatavate standardite ja asjaomaste ametiasutuste volituste osas. 
                                                 
24  Tuleb märkida, et süsteemselt mitteolulised suureväär tuselised süsteemid peavad igakülgselt juhinduma PFMI 
põhimõtetest (vt eurosüsteemi maksesüsteemide hindamise metoodika "Assessment methodology for payment systems", avaldatud EKP veebilehel). 
25  Vt eurosüsteemi läbivaadatud jaemaksesüsteemide järele valveraamistik "Revised oversight framework for retail 
payment systems" (veebruar 2016), avaldatud EKP veebilehel. 
26  Vt eurosüsteemi maksesüsteemide ülevaade "Overview of payment systems", avaldatud EKP veebilehel. 
27  Vt Rahvusvahelise Arvelduste Panga CPSS ja IOSCO tehnilise komitee finantsturu infrastruktuuri põhimõtted, 
avaldatud BIS veebilehel www.bis.org.  
28  Vt eurosüsteemi jaemaksesüsteemide vaheliste ühenduste  järelevalvealased ootused "Oversight expectations for 
links between retail payment systems", avaldatud EKP veebilehel. 
29  Vt arvamus CON/2017/31 punkt 2.4.4. 
ECB-PUBLIC  
6 3.3 Elutähtsate teenuste osutajad 
3.3.1 Läbivaadatud euro süsteemi järelevalvepoliitika raamistik30 hõlmab elutähtsate teenuste osutajad. 
Sarnaselt süsteemselt mitteolulistele maksesüsteemidele, ei saa siin välistada võimalust, et 
seaduseelnõu ja selles sätestatud RIA järelevalvealased volitused võivad hõlmata (kaudselt, läbi elutähtsate teenuste osutajana määratletud krediidiasutuste) elutähtsate teenuste osutajaid, kelle 
suhtes kohaldatavat järelevalveraamistikku ei käsitletaks seaduseelnõu tähenduses seadusena või 
välislepinguna. Sellest lähtuvalt teeb EKP Eesti ametiasutustele ettepaneku võtta seaduseelnõu 
kohaldamisel elutähtsate teenuste osutajatele arvesse kehtivat järelevalve korda.  
3.4 Seaduseelnõu mõju maksesüsteemidele, maksevahenditele ja skeemidele 
3.4.1 Makseteenuseid reguleerib Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/2366
31 vastavalt 
ülevõtmisele riigi õigusaktis. Kuigi direktiiv (EL) 2015/2366 sisaldab sätteid operatsiooniriski juhtimiseks, mis on üle võetud ka Eesti õigusse, ei välista direktiiv ja kohaldatav riigi õigusakt teiste 
seaduste kohaldamist, vähemasti osaliselt. Seega kohaldatakse seaduseelnõud EKP arusaama 
kohaselt endiselt ka sellistele teenustele. Se e puudutab ka RIA järelevalvealaseid volitusi. 
3.4.2 Läbivaadatud eurosüsteemi järelevalve raamistik
32 määratleb maksevahendid, nt maksekaardid, 
kreeditkorraldused, otsekorraldused ja e-raha, maksesüsteemide lahutamatu osana, mis kuuluvad seeläbi keskpanga järelevalve alla. Maksevahendite osas on eurosüsteemi peamise järelevaataja 
roll määratletud viitega makseskeemi riiklikule ankrule ja juhtasutuse õiguspärasele asutamisele. 
Ühtse euromaksete piirkonna kreeditkorralduste ja otsekorralduste osas, samuti teatud 
rahvusvaheliste kaardimakseskeemide osas, on peamise järelevaataja roll EKP-l
33. 
3.4.3 Kui Eesti ametiasutused soovivad jätta makseskeemid ja -vahendid seaduseelnõu otsesest ja 
kaudsest kohaldamisalast välja, tuleks nii ka selgelt sätestada. Kui Eesti ametiasutused peavad 
vajalikuks hõlmata seaduseelnõu otsesesse ja/või kaudsesse kohaldamisalasse erinevaid makseskeeme ja -vahendeid, siis teeb EKP ettepaneku kehtestada tõhus infovahetus- ja 
koostööraamistik (vt täpsemalt punkt 6 all), et  tagada RIA ja Eesti Panga õigeaegne ja tõhus 
infovahetus kaardiskeemide ja muude maksevahenditega seotud tegelike ja potentsiaalsete küberintsidentide kohta, et võimaldada Eesti Pang al täita talle aluslepingu ning kohaldatava Eesti 
õigusega antud ülesandeid. Igal juhul oleks soovitav sätestada seaduseelnõu kohaldamise ja RIA järelevalvealaste volituste täpne ulatus makseva hendite osas, et vältida võimalikku segadust 
kohaldatavate standardite ja asjaomaste ametiasutuste volituste osas. 
3.5 Seaduseelnõu mõju väärtpaberiarveldussüsteemidele 
EKP arusaama kohaselt ei kohaldata seaduseelnõud väärtpaberiarveldussüsteemidele või 
TARGET2-Securities platvormi suhtes. 
                                                 
30  Vt eurosüsteemi  järelevalvepoliitika raamistik "Eurosys tem oversight policy framework" (läbiläbivaadatud versioon), 
lk 9, avaldatud EKP veebilehel. 
31  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/2 366, 25. november 2015, makseteenuste kohta siseturul, 
direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35). 
32  Vt eurosüsteemi järrelevalvepoliitika raamistik "Eurosyste m oversight policy framework" (läbiläbivaadatud versioon), 
lk 2. 
33  Vt arvamus CON/2017/10 punkt 5.2. 
ECB-PUBLIC  
7  
4. Seaduseelnõu mõju krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvele 4.1 Nõukogu määrusega (EL) nr 1024/2013
34 antakse Euroopa Keskpangale ülesanded seoses 
krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega, eesmärgiga tagada nende turvalisus ja toimekindlus ning kaitsta liidu ja kõikide liikme sriikide finantssüsteemi stabiilsust. EKP vastutab 
ühtse järelevalvemehhanismi (SSM) tõhusa ja järjepideva toimimise eest ning teostab järelevalvet 
süsteemi toimimise üle vastavalt vastutuse ja otusele EKP ja riiklike pädevate asutuste (sh 
Finantsinspektsioon Eestis) vahel. Eelkõige täidab EKP oma ülesandeid seoses kõikidele 
krediidiasutustele tegevusloa andmise ja kehtetuks tunnistamisega. Oluliste krediidiasutuste puhul on EKP ülesandeks muu hulgas tagada vastavus asjakohaste liidu õigusaktidega, millega 
kehtestatakse krediidiasutustele usaldusväärse juhtimiskorra nõuded, sealhulgas nõuded riskijuhtimisprotsesside ja sisekontrollimehhanismide jaoks
35. Selleks on EKP-le antud 
järelevalvealased volitused sekkuda krediidiasutuste tegevusse ülesannete teostamiseks vajalikus 
ulatuses36. 
4.2 Kõik Eesti krediidiasutused, mis kuuluksid seaduseelnõu kohaldamisalasse pärast selle jõustumist, 
on olulised krediidiasutused, mille suhtes teostab EKP usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet37. 
Sellele vaatamata ei saa välistada seaduseelnõu kohaldamist mitteolulistele krediidiasutustele. 
4.3 Krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve hõlmab ka võrgu- ja infoturbe valdkonda, 
kui operatsiooniriski (st risk saada kahju sisemiste protsesside, inimeste tegevuse või süsteemide 
ebaadekvaatsuse või oodatud viisil mittetoimimise tagajärjel) usaldatavusjärelevalve osa38. Kuna 
krediidiasutuste sisemise juhtimiskorra adekvaatsuse hindamine on usaldatavusnormatiivide järelevalveasutuste põhipädevus, ei tohiks seaduseelnõu nõuded sekkuda usaldatavusnormatiivide 
järelevalveasutuste ülesannetesse
39. Selles osas on EKP-l õigus muu hulgas piirata 
krediidiasutuse või investeerimisühingu äritegevust, operatsioone või võrgustikku või nõuda sellise 
tegevuse lõpetamist, mis ülemääraselt ohustab asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu usaldusväärsust
40. 
4.4 On asjakohane märkida, et EKP ja Finantsi nspektsiooni ülesanded usaldatavusnormatiivide 
järelevalveasutustena erinevad mitmes olulises aspektis arvutiturbe juhtumitele reageerimise 
                                                 
34  Nõukogu määrus (EL) nr 1024/2013, 15. oktoober 2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses 
krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT L 287, 29.10.2013, lk 63). 
35   Vt määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 4 lõike 1 punkt e ja artikli 6 lõige 4. 
36  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/E L, 26. juuni 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse 
alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega 
muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ, 
artikli 64 lõige 1. 
37   Vt punkt 1.3. SSM järelevalve alla kuuluvate üksuste nimekiri on avaldatud SSM veebilehel 
https://www.bankingsupervision.europa.eu . 
38  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste ja 
investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta 
(ELT L 176, 27.6.2013, lk 1) artikli 4 lõike 1 punkt 52; Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL, 
26. juuni 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevu se alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja 
investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338) artikli 3 lõike 1 punkt 48. 
39  Vt arvamus CON/2014/58 punkt 3.5 ja arvamus CON/2014/9 punkt 2.12. 
40   Vt määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 16 lõike 2 punkt e. 
ECB-PUBLIC  
8 rühmade (CSIRT) ülesannetest ja volitustest. Samas esineb kattuvusi, kus CSIRTi (nt RIA Eestis) 
tegevus võib mõjutada krediidiasutuste usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvelt asjakohaste liidu ja Eesti õigusaktide alusel. 
4.5 See oleks ilmne juhul, kui RIA peaks kasutama  oma volitust viimase abinõuna piirata süsteemi 
kasutamist. Kui RIA kasutab oma volitust piirata oluliste krediidiasutuste poolt makseteenuste 
osutamiseks kasutatava infosüsteemi kasutamist, võib see oluliselt mõjutada krediidiasutuse 
järjepidevat toimimist ja finantsseisundit. Mõju tatud isikute või laiema üldsuse teavitamine 
küberintsidentidest seaduseelnõus ette nähtud viisil
41 võib lisaks mõjutada ka avalikkuse usaldust 
mõjutatud krediidiasutuse vastu. EKP ja RKPd vastutavad SSMis finantsseisundi taastamise kavade ja varajase sekkumise meetmete eest Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 
2014/59/EL
42 alusel ( nagu see on rakendatud riigi õigusaktiga). Põhivastutus krediidiasutuse 
makseraskustes olemise või tõenäoliselt makseraskustesse sattumise otsuse, kui krediidiasutuse 
kriisilahendamise tingimuse, langetamise eest on EKP-l43. Kriisilahenduse korral on üks 
kriisilahenduse eesmärkidest tagada kriitiliste funktsioonide jätkuvus44, mis võib hõlmata 
krediidiasutuse makse- ja sularaharingluse süsteemide järjepidevat toimimist. 
4.6 Selleks, et võimaldada EKP-l ja Finantsinspektsioonil täita neile SSMis antud ülesandeid, teeb EKP 
ettepaneku sätestada selgelt seaduseelnõu kohaldamise ning RIA asjaomaste volituste täpne 
ulatus. Ühtlasi teeb EKP ettepaneku täpsustada, et seaduseelnõu kohaldamisala ning RIA-le 
antavad mis tahes volitused ei piira nõukogu määr usest (EL) nr 1024/2013 ja kohaldatavast Eest 
õigusest tulenevaid EKP ja Finantsinspektsiooni ülesandeid ja volitusi. Samuti soovitab EKP 
kehtestada tõhusa raamistiku (vt täpsemalt punkt 6 all), mis tagaks, et RIA jagab infot olulisi järelevalve alla kuuluvaid üksusi mõjutavate tegelike ja potentsiaalsete küberintsidentide kohta ning 
RIA kavandatud või vastu võetud meetmete kohta. Asjakohastel juhtudel peaks RIA õigeaegselt ja 
tõhusalt jagama infot Finantsinspektsiooniga ning Finantsinspektsiooni kaudu EKPga. Eesti 
seadusandja võib soovida ka kaaluda seaduseelnõuga RIA-le antavate volituste haakuvust kriisilahendusmenetlusega ning asjaomaste asutuste volitustega. 
 
5. Seaduseelnõu mõju sularaharinglusele 5.1 Aluslepingu artikli 128 lõike 1 kohaselt on EKP-l ainuõigus anda luba euro pangatähtede 
emissiooniks liidus. Selliste pangatähtede emiteeri mise õigus on EKP-l koos teiste riikide 
keskpankadega. Euro pangatähed on ainsad pangatähed, millel on s eadusliku maksevahendi 
staatus liidus. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1338/2001
45 kohaselt on krediidiasutused ja muud 
sularahakäitlejad kohustatud tagama, et kontrollita kse kõikide nende euro pangatähtede ja müntide 
                                                 
41  Vt seaduseelnõu § 8 lõiked 5 ja 6. 
42   Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/59/EL, 15 mai 2014, millega luuakse krediidiasutuste ja 
investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja krii silahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu 
direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) 
nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190), artiklid 27 kuni 30. 
43   Vt direktiivi 2014/59/EL artikli 32 lõike 1 punkt a. 
44  Vt direktiivi 2014/59/EL artikli 31 lõike 2 punkt a. 
45  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1338/2001, 28. juuni 2001, milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud 
meetmed (ELT L 181, 4.7.2001, lk 6) artikli 6 lõige 1. 
ECB-PUBLIC  
9 ehtsust, mille nad on saanud ja mille nad kavatsevad ringlusesse tagasi lasta, ning et tuvastatakse 
võltsingud vastavalt EKP poolt kehtestatud korrale. Eurosüsteemi riikide keskpankadel, sealhulgas Eesti Pangal, on nendes menetlustes oluline roll
46. Praktikas on EKP ja eurosüsteemi huviks võrgu- 
ja infosüsteemide, sh pangaautomaatide ja sularaharingluse toetamise võrgustike, piisav kaitsmine euro pangatähtede ringluse tagamiseks ja sularaha infrastruktuuri edasise automeerimise 
edendamiseks. See trend ei puuduta mitte üksnes pangandussektorit kui sularahakäitluse tööstust, 
vaid on üha enam levimas ka jaesektoris. 
5.2 Seetõttu teeb EKP ettepaneku k ehtestada tõhus infovahetus- ja koostööraamistik (vt täpsemalt 
punkt 6 all), et tagada RIA ja Eesti Panga infovahetus pangaautomaatide ja sularaharingluse toetamise võrgustikega seotud tegelike ja potentsiaalsete küberintsidentide kohta. Lisaks peaks 
RIA õigeaegselt ja tõhusal viis il jagama Eesti Panga kaudu infot EKPga, et võimaldada EKP-l ja 
Eesti Pangal täita neile aluslepingu ning kohaldatava Eesti õigusega antud ülesandeid. 
 
6. Kokkuvõte 6.1 Kokkuvõttes soovitab EKP Eesti seadusandjal seaduseelnõus selgelt sätestada, et seaduseelnõu, 
sealhulgas RIA ülesanded ja volitused, ei piira määrusest (EL) nr 795/2014 tulenevaid EKP ülesandeid ja volitusi ning nõukogu määrusest (EL) nr 1024/2013 ja kohaldatavast Eesti õigusest 
tulenevaid EKP ja Finantsinspektsiooni ülesandeid ja volitusi. 
6.2 Kehtestada tuleks kord, mis tagaks, et RIA jagab Eesti Panga ja Finantsinspektsiooniga infot 
tegelike ja potentsiaalsete küberintsidentide kohta ning asjakohastel juhtudel RIA kavandatud või 
vastu võetud meetmete kohta, kui need mõjutav ad olulisi krediidiasutusi, süsteemselt mitteolulisi 
maksesüsteeme, makseteenuseid ja -vahendeid/skeeme, pangaautomaatide ja sularaharingluse 
toetamise võrgustikke . Täiendavalt teeb EKP ettepaneku tagada, et RIA jagaks asjaomast infot 
õigeaegselt ja tõhusal viisil Eesti Panga ja Finantsinspektsiooni kaudu EKPga vastavalt 
maksesüsteemide järelevalve teostamise, krediidiasutuste usaldatavusnormatiivide täitmise 
järelevalve ja euro pangatähtede emiteerimise lubamise volitustega seonduvate ülesannete raamistikule. 
6.3 Omalt poolt on EKP valmis vastavalt maksesüsteemide järelevalve teostamise, krediidiasutuste 
usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve ja euro pangatähtede emiteerimise ja ringluse  
                                                 
46  Vt Euroopa Keskpanga otsus EKP/2010/14, 16. september 2010, euro pangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse 
kontrolli ning taasringluse kohta (ELT L 267, 9.10.2010, lk 1). 
ECB-PUBLIC  
10 tagamisega seonduvate ülesannete raamistikule tegema igakülgset koostööd, et tagada võrgu- ja 
infoturbesüsteemide parimate praktikate kehtestamine ja järgimine.  
 
Käesolev otsus avaldatakse EKP veebilehel. 
 
 
Frankfurt Maini ääres, 27. aprill 2018. 
 [alla kirjutanud]  
 EKP president 
Mario DRAGHI