Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 83/08)

Käesolev teade avaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõike 5 kohaselt.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„COSTIÈRES DE NÎMES“

PDO-FR-A0161-AM01

Teate kuupäev: 8.12.2020

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Viinamarjasordid

Viinamarjasortide segude vastavust hinnatakse iga veinivärvi puhul kõikidel põllumajandusettevõtte maatükkidel, mida kasutatakse kaitstud päritolunimetusega veini „Costières de Nîmes“ tootmiseks.

Kaitstud päritolunimetuse kaitse- ja haldusasutus soovib kehtestada sätte väikeste põllumajandusettevõtete kohta, mis ei suuda täita nõudeid viinamarjasortide osakaalu kohta viinamarjaistandustes. Välja arvatud tootespetsifikaadis kehtestatud nõuded, mis käsitlevad heledate viinamarjasortide osakaalu roosades veinides, ei kohaldata osakaalunõudeid viinamarjakasvatajatest ettevõtjate suhtes, kes oma viinamarju ei töötle ning käitavad kontrollitud päritolunimetusega „Costières de Nîmes“ hõlmatud maa-alal kogupindala (kui võtta arvesse kõiki värve), mis jääb alla 1,5 hektari.

2. Viinamarjaistanduse pidamine

Et säilitada mulla omadused, mis kujutavad endast selle piirkonna olulist iseloomulikku tunnust, võetakse kasutusele muid viljelustavasid, milleks on põllumajanduslikud keskkonnameetmed:

— keemiline umbrohutõrje vaba ruum rea lõpus traktoriga liikumiseks on keelatud;

— kogu maatüki keemiline umbrohutõrje on keelatud;

— sünteetilise mineraallämmastiku kogus on piiratud 30 ühikuga hektari kohta aastas;

— plastmultši paigaldamine istandusse on keelatud.

3. Roosade veinide analüütilised standardid

Roosade veinide värvi intensiivsust muudetakse ja värvi intensiivsus peab olema väiksem kui „2“ või sellega võrdne. Välja jäetakse värvi intensiivsuse alampiir 0,5, et oleks võimalik toota kahvatumaid roosasid veine, mis vastavad turul tarbijate ootustele ja samas kaitstud päritolunimetusega veinide omadustele.

4. Üleminekumeetmed

Aegunud üleminekumeetmed jäetakse välja. Tegemist on sätetega, mis käsitlevad viinamarjasortide segamise nõuete ja maatüki maksimaalsete keskmiste koormuste vastavusse viimise ajakava, mille kuni 2018. aasta saagikoristuseni ette nähtud graafikud on aegunud.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Costières de Nîmes

2. Geograafilise tähise tüüp:

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Punased veinid

Nimetusega „Costières de Nîmes“ veinid on vaiksed veinid, mis jagunevad punasteks, roosadeks ja valgeteks veinideks.

Punaste veinide õunhappesisaldus on kuni 0,4 grammi liitri kohta pakendamisetapis.

— Veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus pakendamisetapis ei ületa järgmisi väärtusi: — punased veinid, mille minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on kuni 14 mahuprotsenti: 3 g/l — punased veinid, mille minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on üle 14 mahuprotsendi: 4 g/l

— Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 11,5 mahuprotsenti.

— Punastel veinidel on pärast malolaktilist kääritamist muudetud värvuse intensiivsus 6 või rohkem.

— Punaste veinide üldhappesus ja lenduvate hapete sisaldus on kindlaks määratud liidu õigusaktidega.

— Punased veinid on valmistatud peamiselt sortidest 'Grenache noir N' (tume), 'Mourvèdre N' (tume) ja 'Syrah N' (tume).

Punased veinid, mis on valmistatud peamiselt sortidest 'Grenache N' (tume) ja 'Syrah N' (tume), on ennekõike tootjate oskusteabe tulemus. Noori veine iseloomustab punaste marjade aroom ning neil on keskmine säilimisvõime, kusjuures aroom muutub säilides nii, et omandab vürtsikamaid ja taimsemaid noote. Need elegantsed, kuid struktureeritud ja tasakaalustatud veinid kuuluvad Rhône’i jõe oru veiniperekonda.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne üldhappesus: Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): 140

Roosad veinid

— Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 11,5 mahuprotsenti.

— Veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus pakendamisetapis ei ületa järgmisi väärtusi: 4 g/l

— Roosade veinide muudetud värvuse intensiivsus on väiksem kui 2 või sellega võrdne.

— Lisaks lenduvate hapete ja vääveldioksiidi standarditele järgitakse teistes analüütilistes kriteeriumites Euroopa Liidu standardeid.

— Roosad veinid valmistatakse peamiselt sortidest 'Grenache noir N' (tume), 'Mourvèdre N' (tume) ja 'Syrah N' (tume).

Roosad veinid on üldiselt ereda värvusega ja väga värsked, olles ühtlasi täidlased, ning neil on tugev järelmaik. Neil on väikeste punaste marjade ja kuivatatud puuviljade aroom.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne üldhappesus: Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): 14,28 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): 180

Valged veinid

— Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 11,5 mahuprotsenti.

— Veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus pakendamisetapis ei ületa järgmisi väärtusi: 4 g/l

— Lisaks lenduvate hapete ja vääveldioksiidi standarditele järgitakse teistes analüütilistes kriteeriumites Euroopa Liidu standardeid.

— Valged veinid valmistatakse peamiselt sortidest 'Grenache blanc B' (hele), 'Marsanne B' (hele) ja 'Roussanne B' (hele). Need on tasakaalustatud ja elavad. Neil on lillelõhn, mis meenutab valgeid lilli, ning puuviljalõhn, mis meenutab tsitrusvilju ja valge viljalihaga puuvilju. Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne üldhappesus: Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): 14,28 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): 180

5. Veinivalmistustavad

a. Konkreetsed veinivalmistustavad

Viljelustava

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 000 puud hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,80 meetri.

Iga puu kasvuala maksimaalne pindala on 2,50 m2. Pindala arvutamiseks korrutatakse ridadevaheline kaugus tüvedevahelise kaugusega.

— Viinapuid lõigatakse enne 1. maid.

— Viinapuud lõigatakse lühikeseks, jäetakse kuni kuus võrset puu kohta. Igal võrsel on kõige rohkem kaks punga. Viinapuid, mida kasvatatakse Royat’ nöörpuu vormis, võib siiski lõigata nii, et jääb kuni kümme võrset taime kohta, kusjuures igal võrsel võib olla ainult üks pung.

— Sorte 'Syrah N' (tume) ja 'Viognier B' (hele) võib lõigata üheõlalise Guyot’ vormi meetodil nii, et taimele jääb kuni kümme punga, millest kõige rohkem kuus punga on tüvel, ja üks või kaks võrset on kuni kahe pungaga.

Niisutamine võib olla lubatud.

Konkreetne veinivalmistustava

Roosade veinide puhul on aktiivsöe kasutamine veini valmistamisel nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud.

Peale eespool esitatud sätete tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

b. Maksimaalne saagikus

punased ja roosad veinid

66 hektoliitrit hektari kohta

valged veinid

70 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja töötlemine ning veinivalmistamine toimub Gardi departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Aubord, Beaucaire, Beauvoisin, Bellegarde, Bernis, Bezouce, Bouillargues, Le Cailar, Caissargues, Garons, Générac, Jonquières-Saint-Vincent, Lédenon, Manduel, Meynes, Milhaud, Nîmes, Redessan, Rodilhan, Saint-Gilles, Sernhac, Uchaud, Vauvert, Vestric-et-Candiac.

7. Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

'Grenache N' (tume)

'Grenache blanc B' (hele)

'Marsanne B' (hele)

'Mourvèdre N' (tume) – 'Monastrell'

'Roussanne B' (hele)

'Syrah N' (tume) – 'Shiraz'

8. Seos(t)e kirjeldus

Teave geograafilise piirkonna kohta

Costière, millel asub kontrollitud päritolunimetuse „Costières de Nîmes“ geograafiline piirkond, on geograafiline termin, mis tähistab kivist platood, mis mõnikord on lainjas ning piirneb loodes Vistrenque’iga (Nîmes’i nõgu, millele järgneb Vistre’i jõgi), idas Gardoni ja Rhône’i tasandike ning lõunas Camargue’i tasandikuga. See platoo, millel on rida väikesi künkaid, kulgeb umbes 40 km ulatuses kirdest edelasse ja on ligi 15 km lai. Geograafiline piirkond on seega piiritletud Gardi departemangu 24 kommuuni territooriumiga.

Vahemereline kliima tähendab seda, et aastas on palju päikesepaistet, nimelt keskmiselt 2 700 tundi, ja suvi on põuane. Seda kliimat mõjutab mistraal (külm ja kuiv põhjatuul, mis on sageli tugev), mis puhub Rhône’i jõe orust, kuid soodsad on sealsamas lähedal asuvalt Camargue’i tasandikult puhuvad värsked merebriisid, mida toob costière'ile kivipinnase tõttu ülekuumenenud õhuga seotud konvektsiooniefekt. Nende briiside mõju, mis toob mõõdukust, suurendab temperatuuri amplituudi päeva ja öö vahel.

Tertsiaari ajastu lõpul ja kvaternaari ajastu algul läbisid Rhône’i vesistut võimsad jõed, mis kandsid suurt hulka materjali, mida võib näha punase liivase saviga segunenud kiviklibuna. See kõrgeim ja seega vanim tasand moodustab costière’i peamise osa ja muudab selle ühtseks hoolimata selle mõõtmetest, mille tõttu nimetatakse seda Euroopa suurimaks Villafranca terrassiks. Mullakiht on paksem või õhem, väga kivine ja rohkem või vähem punane, olenevalt sellest, kuidas savi on voolava veega mulla sügavusse tunginud. Sellel on hea veevaru, kuid vett ei ole ülemäära ja see soojeneb kiiresti.

Teave toodete kvaliteedi ja omaduste kohta

1920. aastatel asutasid tootjad ametiühingu, et määrata kindlaks Costières’i veinide tootmispiirkond. Selle tulemusena esitati 1942. aasta juulis taotlus tunnustada hea kvaliteediga veini päritolunimetust ning seejärel tunnustati seda 1986. aastal kontrollitud päritolunimetusena esialgu nimetuse „Costières du Gard“ all ja alates 1989. aastast nimetuse „Costières de Nîmes“ all, millesse on üle võetud selle terrassi nimetus, mis moodustab geograafilise piirkonna baasi.

Üleminek Languedoci ja Rhône’i jõe oru vahel, mille kõige lõunapoolsem osa on Languedoc, hõlmab ligikaudu 4 500 hektarit viinamarjaistandusi, kus toodetakse keskmiselt 220 000 hektoliitrit punaseid veine (55 % toodangust), roosasid veine (40 % toodangust) ja vähemal määral valgeid veine. Neid veine toodavad 15 ühistusse kuuluvat keldrit ja sadakond erakeldrit.

Veerand toodangumahust müüakse väljapoole Prantsusmaa territooriumi, ligi pool sellest väljapoole Euroopa Liitu, eelkõige Kanadasse.

Põhjuslikud seosed

Saades kasu ainulaadsest ajaloolisest ja geograafilisest olukorrast, nimelt üleminekust kahe veinikultuuri hälli, Languedoci ja Provence’i vahel, mida piiravad ajaloo- ja kultuurilinnad Nîmes, Beaucaire ja Saint-Gilles, mis asub Orgoni mäeharjade jalamil ja mille alus on Villafranca terrass, mis muudab selle ühtseks, pakub costière’i territoorium kõike, mis on võimaldanud tootjate kogukonnal luua ainulaadse toodangu tänu traditsioonilistele ja veini kvaliteeti optimeerida püüdvatele oskustele.

Niisuguse tootmisega esile tõstetud loodusteguritel on omadused, mis kajastuvad saagipotentsiaalis, mida viinamarjakasvatajad on alal hoidnud, eelkõige tootespetsifikaadis sätestatud saagikoristus- ja transpordinõuetega.

Täpselt piiritletud maatükid, kus viinamarju võib korjata, asuvad terrassil, mille muld koosneb liivaga segunenud Villafranca kiviklibust, mida kohalikud nimetavad Gressiks. Nendel maatükkidel on kõige soodsamad kuivendustingimused ja veerežiim, mis on optimaalne tänu sellele, et sageli esineb savikiht, mida kohalikud nimetavad Gapansiks ja mis hoiab sügavuses vett kinni, nii et taime küpsemine ei ole kuivadel ja kuumadel suveperioodidel pärsitud.

Kiviklibukiht, mis mõnikord on mitmemeetrine, talletab päevasoojust, et öösel seda omakorda eraldada. Temperatuuri tõus päeval tekitab nõnda temperatuurierinevuse, mis tugevdab konvektsiooniefekti ja tõmbab ligi merebriise Camargue’i tasandikult. Geograafilise piirkonna kliimale on seega iseloomulik temperatuuri suurem amplituud, mistõttu säilib värskus ja lõhnabuketi komplekssus, samas kui kuiv ja kuum suvekliima soodustab marjade korralikku küpsemist. Kõik need loodustegurid koos sagedase mistraaliga, mis tagab viinamarjade suurema suhkrusisalduse ja pärsib seenhaiguste levikut, soosivad veinitootmise püsimajäämist geograafilises piirkonnas.

Tänu hoolikalt määratletud maatükkide alale ning traditsioonilistele ja ümberkorraldatud viinamarjasortide segudele on tootjate kogukond säilitanud oma toodangu ainulaadsuse kollektiivse oskusteabe jagamise abil, mis jätab siiski võimaluse väljendada oma isikupära.

Soovides väärtustada nende veinide mainet geograafilise piirkonna kaitsmise ning oskusteabe ja piirkonna kvaliteedi vahendamisega, soovides hallata elukeskkonda nii, et maastikust saab territooriumi arengu ja parandamise vahend, soovides kaitsta loodusvarasid ning säilitada taimestiku ja loomastiku mitmekesisus, koostasid kõik asjaomased koostööpartnerid maastiku- ja keskkonnaharta „Charte paysagère et environnementale“, mis allkirjastati 5. juulil 2007 ning mida tunnustati 2009. aasta märtsis rahvusvahelise Fontevraud’ harta „Charte internationale de Fontevraud“ raames.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade töötlemise ning veini valmistamisega seotud erandit, hõlmab järgmiste kommuunide territooriumi.

— Bouches-du-Rhône’i departemang: Arles, Saintes-Maries-de-la-Mer, Tarascon;

— Le Gard’i departemang: Aigues-Mortes, Aigues-Vives, Aimargues, Boissières, Cabrières, Calmette, Caveirac, Clarensac, Codognan, Collias, Comps, Dions, Estezargues, Fournès, Fourques, Gajan, Langlade, Marguerittes, Montfrin, Nages-et-Solorgues, Parignargues, Poulx, Remoulins, Rouvière, Sainte-Anastasie, Saint-Bonnet-du-Gard, Saint-Gervasy, Saint-Hilaire d’Ozilhan, Saint-Laurent-d’Aigouze, Vergèze, Vers-Pont-du-Gard.

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamist käsitlevad lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

a) kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on: — kantud katastrisse; — märgitud saagideklaratsioonile.

b) kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võidakse osutada suuremale geograafilisele üksusele „Vignobles de la Vallée du Rhône“ (Rhône’i oru viinamarjakasvatusala) vastavalt tingimustele, mis on sätestatud asjaomaste kaitse- ja haldusasutuste vahel sõlmitud kokkuleppes.

Link tootespetsifikaadile

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-30696315-75fd-4fdf-9d25-7274e3e529db

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.