Kolmapäev, 12. september 2012

Kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühine korraldus ***I

P7_TA(2012)0333

Euroopa Parlamendi 12. septembri 2012. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta (COM(2011)0416 – C7-0197/2011 – 2011/0194(COD))

2013/C 353 E/43

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

(1) ELT C 181, 21.6.2012, lk 183.

(2) ELT C 225, 27.7.2012, lk 20.

Kolmapäev, 12. september 2012

P7_TC1-COD(2011)0194

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. septembril 2012. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr …/2012, kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1184/2006 ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 42 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

(1) Ühise kalanduspoliitika reguleerimisala hõlmab liidu kalandus- ja vesiviljelustoodete turule suunatud meetmeid. Kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühine korraldus, edaspidi „ühine turukorraldus”, on ühise kalanduspoliitika oluline osa ning peaks toetama selle eesmärkide saavutamist. Kuna praegu toimub ühise kalanduspoliitika läbivaatus, tuleks vastavalt kohandada ka ühist turukorraldust.

(2) Tuleks läbi vaadata nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 104/2000 kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta (4), et võtta arvesse praegu kehtivate eeskirjade rakendamisel avastatud puudusi, hiljutisi arenguid liidu ja maailma turgudel ning kalapüügi ja vesiviljelusega seotud tegevuse vallas toimunud muutusi.

(2a) Kalandus on liidu rannikualade, sealhulgas äärepoolseimate piirkondade majanduse jaoks erilise tähtsusega. Nendes piirkondades tagab kalandus kaluritele sissetuleku ning seetõttu tuleks edendada turu stabiilsust ja viia nõudlus ja pakkumine paremini vastavusse. [ME 1]

(3) Ühist turukorraldust käsitlevaid sätteid tuleks rakendada kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega, pidades eelkõige silmas Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) sätteid. Kalad ja karbid on ühine vara. Kuna kalandus ei ole seega samasugune tööstusharu nagu kõik teised, oleks kalanduse reguleerimiseks eelkõige vaja meetmeid, mis vastaksid keskkonnaalastele ja ökosüsteemi kriteeriumidele, sõltumata sellest, millised on turunõuded. [ME 2]

(3a) Kuna praegu kohaldatavad WTO sätted toimivad rahuldavalt, tuleks uute ettepanekutega säilitada võimaluse korral olemasolev kord. Komisjon peaks siiski tagama, et kolmandatest riikidest imporditud kalandus- ja vesiviljelustoodete puhul järgitaks täielikult säästvaid püügitavasid ja liidu õigusnorme, et tagada liidu ja imporditud toodete konkurents võrdsetel tingimustel. [ME 3]

(4) Ühine turukorraldus peaks ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamisele kaasa aitama. ▐

(5a) Võttes arvesse liitu imporditavate kalandus- ja vesiviljelustoodete suurt mahtu ja imporditud toodete olulist osa liidu kogutarbimises, on väga tähtis, et ühine turukorraldus oleks kaasatud kaubandus- ja tollipoliitikasse, et ohjeldada importi ja kontrollida selle mõju liidu tootjate esmamüügi eest saadavale hinnale ja nende tegevuse kasumlikkusele. [ME 4]

(5b) Tuleb tagada võimalikult suur ühtsus ühelt poolt ühise kalanduspoliitika ja teiselt poolt ühise kaubanduspoliitika vahel ning rakendada kaubanduspoliitikat süstemaatiliselt kalanduspoliitika eesmärkide teenistusse ning seda nii mitmepoolsete läbirääkimiste puhul WTO raames kui ka kahepoolsete või piirkondlike kaubanduskokkulepete puhul. [ME 5]

(5c) Kõik riiklikud ametiasutused, mis vastutavad liitu imporditud kalandus- ja vesiviljelustoodete tolli- ja tervisekontrolli eest, tuleks varustada vahendite ning inim- ja rahaliste ressurssidega, mis on nende ülesannete tõhusaks täitmiseks vajalikud. [ME 6]

(6) On oluline, et ühisturu juhtimisel juhindutaks ühise kalanduspoliitika hea valitsemistava põhimõttest.

(6a) Et ühine turukorraldus õnnestuks, on väga oluline, et tarbijaid informeeritaks turundus- ja teavituskampaaniate kaudu kala söömise kasulikkusest ja olemasolevate liikide mitmekesisusest ning selgitataks, kui tähtis on suuta mõista märgistel sisalduvat teavet. [ME 7]

(7) Tootjaorganisatsioonid on ühise kalanduspoliitika ja ühise turukorralduse nõuetekohasel rakendamisel olulised osalejad. Seetõttu on tarvis tugevdada tootjaorganisatsioonide eesmärke selle tagamiseks ja pakkuda neile vajalikul määral rahalist toetust , et nad saaksid täita olulisemat rolli kalavarude igapäevases majandamises ja tegutseda ühise kalanduspoliitika eesmärkidega kindlaks määratud raamistikus. Samuti tuleb tagada , et nende liikmed viiksid kalapüügi ja vesiviljelusega seotud tegevust ellu jätkusuutlikult, parandaksid toodete turuleviimist , saaksid suuremat tulu ning koguksid vesiviljeluse kohta majanduslikku teavet. Kõnealuste eesmärkide elluviimisel peaksid tootjaorganisatsioonid võtma arvesse liidus valitsevaid erinevaid tingimusi kalandus- ja vesiviljelussektoris, eriti äärepoolseimates piirkondades, ning eelkõige väikesemahulise kalapüügi ja ekstensiivse vesiviljeluse eripära. Liikmesriikidel ja piirkondlikel omavalitsustel peaks olema võimalik võtta endale vastutus nende eesmärkide elluviimise eest, tehes tihedat koostööd tootjaorganisatsioonidega juhtimisküsimustes, sh vajaduse korral kvootide eraldamine ja püügikoormuse korraldamine vastavalt igale konkreetsele kalandusvaldkonnale. [ME 8]

(7a) Tootjaorganisatsioonide konkurentsivõime ja elujõulisuse tugevdamiseks tuleks selgelt määratleda nende asutamise kriteeriumid, eelkõige kriteeriumid liikmete miinimumarvu ja organisatsioonide ametliku tunnustamise kohta. [ME 9]

(8) Eri kategooria ettevõtjaid koondavad tootmisharudevahelised organisatsioonid võivad aidata parandada turundustegevuse koordineerimist väärtusahelas ja välja töötada meetmeid, mis on tervele sektorile huvipakkuvad.

(9) On asjakohane kehtestada ühised tingimused tootjaorganisatsioonide ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamiseks liikmesriikide poolt, tootjaorganisatsioonide ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide kehtestatud eeskirjade laiendamiseks ning sellest laienemisest tulenevate kulude jagamiseks. Eeskirjade laiendamise menetluse peaks heaks kiitma komisjon.

(10) Selleks, et tootjaorganisatsioonid saaksid oma liikmeid suunata säästva kalapüügi ja vesiviljeluse poole, peaksid nad koostama ja riikide pädevatele asutustele esitama tootmis- ja turustamiskava, mis hõlmab eemärkide saavutamiseks vajalikke meetmeid.

(10a) Nimetades kahte käimasoleva ühise kalanduspoliitika reformi eesmärkidest, tuleks nimetada kogu juhusliku ja kaaspüügi saagi lossimise ning saagi vette tagasi laskmise vähendamise eesmärke. Nende eesmärkide saavutamiseks on vaja suurendada selektiivsete kalapüügiviiside ja -vahendite kasutamist, et vältida alamõõduliste kalade püüdmist. [ME 165]

(11) Püügitegevuse prognoosimatuse tõttu on asjakohane kehtestada mehhanism inimtoiduks kasutatavate kalandustoodete ladustamiseks, et suurendada turu stabiilsust ja suurendada toodetelt saadavat tulu, luues eelkõige lisandväärtust. Kõnealune mehhanism peaks aitama kaasa liidu kohalike turgude stabiliseerimisele ja lähendamisele, et saavutada ühtne turg.

(11a) Arvestades äärepoolseimate piirkondade kaugust ja geograafilist eraldatust, võib vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artiklile 349 kavandada konkreetse tegevuskava, mis võtab arvesse nende piirkondade eripära. [ME 11]

(11b) Komisjon peaks võtma tugimeetmed, mis toetaksid naiste osalemist vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonides. [ME 12]

(12) Tootjaorganisatsioonid võivad Tootjaorganisatsioonidele tuleks eraldada tootmis- ja turustamiskavade ning ladustamismehhanismi rahastamiseks luua ühisfondi liidu rahaline toetus Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi raames . [ME 13]

(13) Selleks, et võtta arvesse hindade erinevust liidus, peaks igal tootjaorganisatsioonil olema õigus teha ettepanek ladustamismehhanismi käivitushinna kohta. Käivitushind ei tohiks kaasa tuua miinimumhindade kehtestamist, mis võiks takistada konkurentsi.

(14) Kuna kalavarude puhul on tegemist jagatud ressursiga, saavad teatavatel juhtudel varude säästva ja tõhusa kasutamise paremini tagada organisatsioonid, kelle liikmed pärinevad eri liikmesriikidest ja eri piirkondadest . Seetõttu on vaja ette näha ka võimalus riikidevaheliste tootjaorganisatsioonide ergutada ka võimaluse kasutamist luua piirkonnaüleseid, vajaduse korral biogeograafiliste piirkondade põhiseid, ning riikidevahelisi tootjaorganisatsioone ja tootjaorganisatsioonide liitude loomiseks liitusid. Need organisatsioonid peaksid toimima partnerlusena, mille eesmärk on töötada välja ühised ja siduvad eeskirjad ning luua kõigile kalanduspiirkonna sidusrühmadele võrdsed tingimused. Selliste organisatsioonide loomise puhul tuleb tagada, et nende suhtes kohaldatakse käesolevas määruses kehtestatud konkurentsieeskirju ja võetakse arvesse vajadust säilitada seos üksikute rannikupiirkondade ja kalandusvaldkondade ning vete vahel, mida nad on ajalooliselt kasutanud . [ME 14]

(15) Ühiste turustusnormide kohaldamine peaks võimaldama säästvate toodete turule tarnimist, kalandus- ja vesiviljelustoodete siseturu kogu potentsiaali kasutamist ning ausal konkurentsil põhinevate kaubandussuhete hõlbustamist, parandades seeläbi tootmise tasuvust.

(16) Kalandus- ja vesiviljelustoodete üha laieneva valiku tõttu on vaja tarbijatele anda minimaalset kohustuslikku Tarbijatele on vaja anda selget ja põhjalikku teavet , muu hulgas toodete põhiomaduste päritolu, tootmismeetodi ja tootmiskuupäeva kohta. Toodete eristamise edendamiseks on tarvis arvestada ka lisateabega, mida võib märkida vabatahtlikkuse alusel , et nad saaksid teha teadlikke valikuid . [ME 15]

(16a) Kalandustoodete ökomärgise kasutamine nii liidust kui väljastpoolt liitu pärit toodete puhul võimaldab anda selget teavet kalandustoodete ökoloogilise jätkusuutlikkuse kohta. Seepärast peaks komisjon kaaluma võimalust töötada välja ja kehtestada miinimumkriteeriumid kogu liidus kasutatava kalandustoodete ökomärgise väljatöötamiseks. [ME 16]

(16b) Et tagada Euroopa tarbijate kaitse, peaksid käesoleva määrusega kehtestatud nõuete rakendamise ja nende täitmise järelevalve eest vastutavad liikmesriikide asutused kasutama täiel määral ära olemasolevaid tehnoloogilisi võimalusi, sh DNA-analüüsi, et takistada ettevõtjatel võltsimist saagi märgistamisel. [ME 17]

(16c) Võttes arvesse tähtsust, mida tarbijad üldiselt omistavad päritolukriteeriumidele turul pakutavate kalandus- ja vesiviljelustoodete valikul, on vaja eelkõige tagada, et neile antud sellekohane teave oleks võimalikult täpne, selge ja täielik. [ME 18]

(16d) Ühise kalanduspoliitika – eelkõige selle ühise turukorralduse ja tarbijate teavitamise aspektide – ja ühise kaubanduspoliitika vahelise kooskõla tagamiseks tuleks vältida kalandus- ja vesiviljelustoodete tollialase sooduspäritolu liiga laia määratlust ja erandeid standardmõistetest, mis halvendaks toodete jälgitavust ja tekitaks segadust tegelike püügikohtade ja -tingimuste osas. [ME 19]

(17) ELi toimimise lepingu artiklis 101 osutatud kokkuleppeid, otsuseid ja tegevusi käsitlevaid konkurentsieeskirju tuleks kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmise ja turustamise suhtes kohaldada määral, mis ei takista turgude ühise korralduse toimimist ega ohusta ELi toimimise lepingu artikli 39 eesmärkide saavutamist.

(17a) On vaja tagada, et imporditavad tooted, mis jõuavad liidu turule, vastaksid samadele nõuetele ja turustusnormidele, mida on kohustatud täitma liidu tootjad. [ME 20]

(18) On asjakohane kehtestada konkurentsieeskirjad kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmise ja turustamise kohta, võttes arvesse kalandus- ja vesiviljelussektori eripära, sealhulgas sektori killustatust, asjaolu, et kalad on jagatud ressurss, ning seda, kuivõrd suurt kaalu omab import , millele peaksid kehtima samasugused eeskirjad nagu liidu kalandus- ja vesiviljelustoodetele . Lihtsustamise huvides tuleks nõukogu 24. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1184/2006 (millega kohaldatakse teatavaid konkurentsieeskirju põllumajandustoodete ja saaduste tootmise ja nendega kauplemise suhtes) (5) asjakohased sätted lisada käesolevasse määrusesse. Määrust (EÜ) nr 1184/2006 ei tuleks seega enam kohaldada kalandus- ja vesiviljelustoodete suhtes. [ME 21]

(19) Liidu kalandus- ja vesiviljelustoodete turgu käsitlevat majanduslikku teavet on vaja parandada.

(20) Selleks, et saaks täiendada või muuta tagada tootjaorganisatsioonide ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide nõuetekohane toimimine tunnustamise tingimusi ja nõudeid, täiendada või muuta tootmis- ja turustamiskava sisu, määratleda ja muuta ühiseid turustusnorme, täiendada või muuta kohustuslikku teavet ning kehtestada miinimumnõuded ettevõtjatelt tarbijatele vabatahtlikult esitatavale teabele ning kehtestada asjakohased ühised turustusnormid, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte nende rahalise toetamise, sise-eeskirjade, tootmis- ja turustamiskava sisu ning ühiste turustusnormide määratluse ja muutmise kohta artiklitega 24, 33, 41 ja 46. [ME 22] On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

(22) Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused seoses järgmisega: tähtajad ja menetlused, mida liikmesriigid peavad järgima seoses tootjaorganisatsioonide või tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamisega; vorm, tähtajad ja menetlused, mida liikmesriigid peavad järgima, teatades komisjonile tunnustuse andmise või tühistamise otsused; eeskirjad liikmesriikide tehtavate kontrollide sageduse, sisu ja praktiliste meetodite kohta; eeskirjade laiendamise korral liikmesriikide kasutatavad vormid ja teatamismenetlus; tootjaorganisatsioonide tootmis- ja turustamiskava esitamise kord ja tähtajad ning liikmesriikide poolt tootmis- ja turustamiskava heakskiitmise kord ja tähtajad; ning käivitushindade avaldamise puhul liikmesriikide kasutatavad vormid. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (6).

(22a) Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt sätestada kalandus- ja vesiviljelustoodete turgude ühine korraldus, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetmete ulatuse ja toime tõttu ning seetõttu, et neid on vaja võtta ühiselt, on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

(23) Määrus (EÜ) nr 104/2000 tuleks tunnistada kehtetuks, ent õiguskindluse huvides tuleks selle teatavaid sätteid kohaldada kuni Euroopa Kalandus- ja Merendusfondi määruse jõustumiseni.

(23a) Määrust (EÜ) nr 1184/2006 tuleks seepärast vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I peatükk

Üldsätted

Artikkel 1

Sisu

1. Käesolevaga luuakse kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühine korraldus, edaspidi „ühine turukorraldus”.

2. Ühine turukorraldus hõlmab järgmisi vahendeid:

a) kutseorganisatsioonid;

b) turustusnormid;

c) tarbijate teavitamine;

d) konkurentsieeskirjad;

e) turuteave;

ea) välismõõde . [ME 23]

Artikkel 2

Reguleerimisala

Ühist turukorraldust kohaldatakse I lisas loetletud kalandus- ja vesiviljelustoodete suhtes, mida toodetakse või turustatakse liidus. [ME 24]

Artikkel 3

Eesmärgid

Ühine turukorraldus aitab kaasa ühise kalanduspoliitika määruse artiklites 2 ja 3 Euroopa Parlamendi ja nõukogu … määruses (EL) nr …/20XX (ühise kalanduspoliitika kohta) (7) sätestatud eesmärkide saavutamisele ja pakub eelkõige turustiimuleid, et toetada säästvamaid tootmismeetodeid, parandada liidu toodete turupositsiooni, töötada välja tootmisstrateegiaid ühise kalanduspoliitika kohandamiseks turgude struktuursetele muutustele ja lühiajalistele kõikumistele, ning suurendada liidu toodete turupotentsiaali . [ME 25]

Artikkel 4

Põhimõtted

Ühises turukorralduses juhindutakse ühise kalanduspoliitika määruse artiklis 4 sätestatud hea valitsemistava põhimõtetest , milleni aitavad jõuda pädevuste selge kindlaks määramine liidu, riigi, piirkondade ja kohalikul tasandil ning pikaajalised väljavaated, nähes ette ettevõtjate laialdase osalemise ja lipuriigi vastutuse ning integreeritud merendus- ja kaubanduspoliitika ja liidu teiste poliitikavaldkondade sidususe . [ME 26]

Artikkel 5

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse määruses (EL) nr …/20XX (8) osutatud mõisteid ja neid, millele osutatakse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (9) ja komisjoni 8. aprilli 2011. aasta rakendusmääruses (EL) nr 404/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (10) . [ME 27]

Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „kalandustooted”– mis tahes püügitegevusega saadud veeorganismid või neist valmistatud tooted, mis on loetletud I lisas;

b) „vesiviljelustooted”– mis tahes vesiviljelustegevusega saadud veeorganismid oma elutsükli mis tahes etapil või neist valmistatud tooted, mis on loetletud I lisas;

c) „tootja”– füüsiline või juriidiline isik, kes kasutab tootmisvahendeid kalandus- või vesiviljelustoodete hankimiseks eesmärgiga need turule viia;

d) „kalandus- või vesiviljelussektor”– majandussektor, mis hõlmab kõiki kalandus- või vesiviljelustoodete tootmis-, töötlemis- ja turustustegevusi;

da) „soovimatu püük”–

e) „turul kättesaadavaks tegemine”– kalandus- või vesiviljelustoote tarnimine liidu turule kaubandustegevuse käigus toote levitamiseks, tarbimiseks või kasutamiseks, kas tasu eest või tasuta;

f) „turuleviimine”– kalandus- või vesiviljelustoote esmakordselt liidu turul kättesaadavaks tegemine.

II peatükk

Kutseorganisatsioonid

I jagu

Asutamine, eesmärgid ja meetmed

Artikkel 6

Kalandussektori tootjaorganisatsioonide asutamine

Ühes või mitmes liikmesriigis tegutsevad kalandussektori tootjad võivad omal algatusel asutada kalandussektori tootjaorganisatsioone, mida tunnustatakse II jao kohaselt.

Kalandussektori tootjaorganisatsioonide asutamisel tuleb arvesse võtta väikesemahulise ja rannalähedase kalapüügi tootjate eriolukorda ning võimaldada eelkõige neile tootjatele eeliskohtlemist toetuste saamisel tootjaorganisatsioonide asutamiseks. [ME 29]

Artikkel 7

Kalandussektori tootjaorganisatsioonide eesmärgid

Kalandussektori tootjaorganisatsioonidel on järgmised eesmärgid:

a) oma liikmete majanduslikult tasuva ja säästva püügitegevuse soodustamine täies kooskõlas määruses (EL) nr …/20XX (11) ja liidu keskkonnakaitsealastes õigusaktides sätestatud looduskaitsepoliitikaga looduskaitse-, majandamis- ja kasutamispoliitikaga ; [ME 30]

aa) oma liikmete tootmise planeerimine ning liikmesriikide valitsuste ja piirkondade omavalitsuste nõustamine kalavarude majandamise küsimustes ja liidu laevadel väljatöötatud parimate tavade vahetamine; [ME 31]

ab) panustamine toiduainetega varustamisse ning rannikuäärsetel aladel ja maapiirkondades töökohtade säilitamine ja loomine, sh kutseõpe ja koostööprogrammid, et ergutada noorte tööleasumist selles sektoris, ning rahuldava elatustaseme tagamine kalandussektoris osalejatele; [ME 32]

b) kaubanduslike kalavarude soovimatu saagiga tegelemine saagi vältimine, miinimumini viimine ja võimalikult otstarbekas kasutamine sellise saagi tarvis olulist turgu loomata ; [ME 33]

ba) ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi tavade kaotamisele kaasaaitamine, rakendades liikmetele vajalikuks osutuvaid sisekontrolle; [ME 34]

bb) kalanduse keskkonnamõju vähendamine, sealhulgas meetmete võtmise kaudu püüniste selektiivsuse parandamiseks, püügikoormuse kontrollimiseks ning soovimatu ja loata püügi vältimiseks; [ME 35]

bc) oma liikmetele määruse (EL) nr …/20XX (12) IV peatüki sätete kohaselt eraldatud ressurssidele juurdepääsu õiguse haldamine; [ME 36]

c) oma liikmete kalandustoodete turuleviimise tingimuste parandamine;

d) turgude stabiliseerimine;

e) tootjate tulususe parandamine parandamine ning kalandussektori töötajate sissetuleku suurendamine; [ME 37]

ea) kalandustoodete jälgitavuse tagamine ning tarbijate juurdepääsu parandamine selgele ja kõikehõlmavale teabele, et aidata suurendada teadlikkust mere ökosüsteemide ja kalavarude kaitse olukorrast, ning tarbijatele teabe jagamine tarbimiseks kättesaadavate liikide mitmekesisuse kohta; [ME 38]

eb) info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) kasutamise edendamine, et tagada kalandustoodete parem turustamine ja kõrgemad hinnad. [ME 39]

Artikkel 8

Kalandussektori tootjaorganisatsioonide rakendatavad meetmed

Artiklis 7 sätestatud eesmärkide saavutamiseks võivad rakendavad kalandussektori tootjaorganisatsioonid rakendada muu hulgas järgmisi meetmeid: [ME 41]

a) oma liikmete püügitegevuse planeerimine ja juhtimine, sh püügitegevuse selektiivsuse parandamise meetmete väljatöötamine ja rakendamine ning liikmesriikide valitsuste ja piirkondade omavalitsuste nõustamine nimetatud majandamiskavade osas ; [ME 42]

b) kaubanduslike kalavarude soovimatu püügi võimalikult otstarbekas kasutamine ning oma liikmete abistamine sellise püügi vältimisel ja miinimumini viimisel. : — kasutades lossitud tooteid, mis ei vasta artikli 39 lõike 2 punktis a osutatud turustuskõlblikule miinimumsuurusele, muul otstarbel kui inimtoiduks; — viies turule lossitud tooteid, mis vastavad artikli 39 lõike 2 punktis a osutatud turustuskõlblikule miinimumsuurusele; — jagades lossitud tooteid tasuta heategevuslikul eesmärgil; [ME-d 43 ja 44]

c) tootmise kohandamine turunõuetele;

d) pakkumise suunamine ja liikmete toodete turustamine;

e) kalandustoodete ajutise ladustamise korraldamine kooskõlas artiklitega 35 ja 36;

f) liikmete tegevuse ja tootjaorganisatsiooni kehtestatud eeskirjade kooskõla kontrollimine ning meetmete võtmine selle tagamiseks;

fa) tootmise ja turuga seotud kvaliteedi, teadlikkuse ja läbipaistvuse suurendamine; planeerimis- ja juhtimistegevuse parandamiseks uuringute läbiviimine ning erialaste programmide toetamine, et edendada säästvalt toodetud kalandustooteid; [ME 46]

fb) pädevate liikmesriikide asutustele vabatahtlikult ja asjakohaseks peetavate ajavahemike järel ning vahendite abil mereökosüsteemide ja kalavarude kaitse olukorra kohta teabe edastamine; [ME 47]

fc) oma liikmete kalapüügivõimaluste kollektiivne haldamine; [ME 48]

fd) tarbijatele kalandustoodetealase selge ja täieliku teabe kättesaadavuse parandamine. [ME 49]

Artikkel 9

Vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonide asutamine

Ühes või mitmes liikmesriigis tegutsevad vesiviljelussektori tootjad võivad omal algatusel asutada vesiviljelussektori tootjaorganisatsioone, mida tunnustatakse II jao kohaselt.

Artikkel 10

Vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonide eesmärgid

Vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonidel on järgmised eesmärgid:

a) oma liikmete vesiviljelusega seotud tasuva ning majanduslikult ja sotsiaalselt säästva ja keskkonnahoidliku tegevuse jätkusuutlikkuse soodustamine toetamine , samuti mahevesiviljeluse positiivsete külgede propageerimine , pakkudes neile arenguvõimalusi sellise tegevuse arendamiseks uusi võimalusi ; see peaks toimuma tihedas koostöös liikmesriikide valitsuste ja piirkondade omavalitsustega ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik) (13) ja nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta) (14) sätetega igas liikmesriigis või selle osas kehtestatud õigusraamistiku raames ; [ME 151]

aa) selle tagamine, et kalandussektorist pärit vesiviljeluses kasutatavad söödatooted pärineksid säästvalt majandatud kalandusvaldkondadest; [ME 52]

b) panustamine toiduainetega varustamisse , järgides seejuures rangeid toiduainete kvaliteedi ja toiduohutuse norme, ning tööhõivesse rannikuäärsetel aladel ja maapiirkondades; [ME 53]

c) selle kindlustamine, et liikmete tegevus vastab määruse (EL) nr …/20XX (15) artiklis 51 osutatud riiklikele strateegiakavadele;

d) oma liikmete vesiviljelustoodete turuleviimise tingimuste parandamine;

da) turgude stabiliseerimine; [ME 54]

e) tootjate tulususe ja sektori töötajate sissetuleku suurendamine , parandades ühtlasi töötingimusi; [ME 55]

ea) programmide elluviimine keskkonnahoidlike ja säästvate vesiviljelustoodete ja tegevuste pidevaks parandamiseks, samuti kutseõppemeetmete võtmine, et tagada rahuldav elatustase vesiviljelussektoris osalejatele ning vähendada kahjulikku mõju kogu tootmisahela ulatuses; [ME 56]

eb) muu tegevuse soodustamine, mis on tootjaorganisatsioonide liikmete huvides, ning sektori toimimise arendamine või parandamine, et võimaldada tootjaorganisatsioonidel täita käesolevas artiklis nimetamata eesmärke; [ME 57]

ec) vesiviljelustoodete alase teabe tarbijatele hõlpsamini kättesaadavaks tegemine; [ME 58]

ed) võimaluse korral IKT kasutamine, et tagada toodetele parim võimalik hind. [ME 59]

Artikkel 11

Vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonide rakendatavad meetmed

Artiklis 10 osutatud eesmärkide saavutamiseks võivad vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonid rakendada muu hulgas järgmisi meetmeid: [ME 60]

a) vastutustundliku , ekstensiivse ja säästva vesiviljeluse edendamine, eelkõige seoses keskkonnakaitse, loomatervise- ja -heaoluga; [ME 61]

aa) oma liikmete vesiviljelustegevuse juhtimine ja planeerimine; [ME 62]

b) tootmise kohandamine turunõuetele;

c) pakkumise suunamine , hindade stabiliseerimine ja liikmete toodete turustamine; [ME 63]

ca) vesiviljelustoodete ajutise ladustamise korraldamine vastavalt artiklitele 35 ja 36; [ME 64]

d) liikmete tegevuse ja tootjaorganisatsiooni kehtestatud eeskirjade kooskõla kontrollimine ning meetmete võtmine selle tagamiseks;

e) teabe kogumine keskkonnaseisundi ja turustatud toodete kohta, sealhulgas majanduslik teave esmamüügi kohta ja toodanguprognoosid; [ME 65]

ea) tootmise ja turuga seotud kvaliteedi, teadlikkuse ja läbipaistvuse suurendamine; planeerimis- ja juhtimistegevuse parandamiseks uuringute läbiviimine ning erialaste programmide toetamine, et edendada säästvalt toodetud vesiviljelustooteid; [ME 66]

eb) tarbijatele vesiviljelustoodet alase selge ja täieliku teabe kättesaadavuse parandamine; [ME 67]

ec) vesiviljelustoodete toetamine, kasutades selleks sertifitseerimise pakutavaid võimalusi, eriti kaitstud päritolunimetuste ja jätkusuutlikkuse eeliseid. [ME 68]

Artikkel 12

Tootjaorganisatsioonide liitude asutamine

1. Ühes või mitmes liikmesriigis tunnustatud tootjaorganisatsioonid võivad omal algatusel asutada kalandus- või vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonide liidu.

2. Tootjaorganisatsioonide suhtes kohaldatavaid käesoleva määruse sätteid kohaldatakse tootjaorganisatsioonide liitude suhtes, kui ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 13

Tootjaorganisatsioonide liitude eesmärgid

Kalandus- või vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonide liidul on järgmised eesmärgid:

a) artiklites 7 ja 10 sätestatud liitu kuuluvate tootjaorganisatsioonide eesmärkide saavutamine säästvamal ja efektiivsemal viisil; [ME 69]

b) liitu kuuluvatele tootjaorganisatsioonidele ühist huvi pakkuvate tegevuste koordineerimine ja arendamine , sealhulgas tarbijate jaoks parem toodete turustamine; [ME 70]

ba) kõikide meetmete rakendamine, mille eesmärk on tagada kõikidele liikmesriikidele kalandustegevuse suhteline stabiilsus iga kalavaru või püügipiirkonna puhul. [ME 71]

Artikkel 13a

Tootjaorganisatsioonide liitude rahastamine

1. Euroopa Merendus- ja Kalandusfond võib rahaliselt toetada tootjaorganisatsioonide liitude asutamist ja/või arengut.

2. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 50 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad sellise rahalise toetuse reguleerimiseks. [ME 72]

Artikkel 14

Tootmisharudevaheliste organisatsioonide asutamine

Ühes või mitmes liikmesriigis tegutsevad kalandus- ja vesiviljelussektori ettevõtjad võivad omal algatusel asutada tootmisharudevahelise organisatsiooni, mida tunnustatakse II jao kohaselt.

Artikkel 15

Tootmisharudevaheliste organisatsioonide eesmärgid

Tootmisharudevahelistel organisatsioonidel on järgmised eesmärgid:

a) liidu kalandus- ja vesiviljelustoodete turul kättesaadavaks tegemise tingimuste parandamine;

b) liidu kalandus- ja vesiviljelustoodete turuleviimise ja turul kättesaadavaks tegemise paremale koordineerimisele kaasa aitamine.

Artikkel 16

Tootmisharudevaheliste organisatsioonide rakendatavad meetmed

Artiklis 15 osutatud eesmärkide saavutamiseks võivad tootmisharudevahelised organisatsioonid rakendada järgmisi meetmeid:

a) liidu õigusaktidega vastavuses olevate standardlepingute koostamine;

b) liidu kalandus- ja vesiviljelustoodete propageerimine mittediskrimineerival viisil, kasutades selleks sertifitseerimise pakutavaid võimalusi, eriti päritolunimetuste, kvaliteedimärkide, geograafiliste tähiste ja jätkusuutlikkuse eeliseid , nähes ette liidu toodete selge eristamise imporditud toodetest ; [ME 73]

c) liidu õigusaktides või riigi õiguses sätestatud eeskirjadest karmimate eeskirjade kehtestamine kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmise ja turustamise suhtes;

d) tootmise ja turu kvaliteedi, teadlikkuse ja läbipaistvuse suurendamine ning kutseõppeprogrammide pakkumine toodete kvaliteedi, jälgitavuse ja toiduohutuse parandamiseks ning teadus- ja arendusalgatuste soodustamiseks ; [ME 74]

e) teadus- ja turu-uuringute teostamine ning turu parima toimimise metoodika arendamine, kaasa arvatud IKT valdkonnas;

f) teabe jagamine ja uuringute teostamine, mis on vajalik jätkusuutlike tarnete tagamiseks, mis koguselt, kvaliteedilt ja hinnalt vastab turunõuetele ja tarbijate ootustele;

fa) praegu mitteturustatavate, märkimisväärse toiteväärtusega, tervetest kalavarudest pärit liikide propageerimine tarbijate seas; [ME 75]

g) liikmete tegevuse ja tootmisharudevahelise organisatsiooni kehtestatud eeskirjade kooskõla kontrollimine ning vajadusel sobivate meetmete võtmine selle tagamiseks.

II jagu

Tunnustamine

Artikkel 17

Tootjaorganisatsioonide tunnustamine

1. Liikmesriigid võivad kalandus- või vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonidena tunnustada kõiki kalandus- või vesiviljelussektori tootjarühmi, kes seda tunnustust taotlevad, tingimusel et:

a) nende majandustegevus liikmesriigi territooriumil või selle osal on piisav, pidades eelkõige silmas liikmete arvu ja turustatava toodangu mahtu;

b) neil on liikmesriigi õiguse kohaselt juriidilise isiku staatus, nende ametlik peakorter asub liikmesriigi territooriumil ning nad on seal asutatud;

c) nad on suutelised järgima artiklites 7 ja 10 sätestatud eesmärke;

d) nad täidavad VI peatükis V peatükis sätestatud konkurentsieeskirju; ja [ME 76]

e) neil ei ole asjaomasel turul valitsevat seisundit, kui see ei ole vajalik aluslepingu artikli 39 eesmärkide saavutamiseks. [ME 77]

ea) nad toimivad oma liikmesust, juhtimist ja rahastamisallikaid käsitlevate üksikasjade osas läbipaistvalt. [ME 78]

1a. Liikmesriigid võivad seada tootjaorganisatsiooni tunnustamisele lisatingimusi. [ME 79]

1b. Määruse (EÜ) nr 104/2000 alusel tunnustatud tootjaorganisatsioone loetakse tunnustatuks ka käesoleva määruse alusel. [ME 80]

1c. Tuleks võtta meetmeid, mis tagavad, et väikesemahulise kalapüügi sektori osalemine tootjaorganisatsioonides oleks asjakohane ja representatiivne. [ME 81]

Artikkel 18

Tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamine

1. Liikmesriigid võivad tootmisharudevaheliste organisatsioonidena tunnustada kõiki nende territooriumil asutatud ja nõuetekohase taotluse esitanud rühmi, võttes arvesse liidu eeskirju eelkõige konkurentsi valdkonnas, tingimusel et kõnealused rühmad:

a) esindavad märkimisväärset osa vastava valdkonna või vastavate valdkondade vähemalt kahest järgnevast tegevusest: kalandus- ja vesiviljelustoodete , mille püük on toimunud liidu laevadel või need on toodetud liikmesriikides, või nende töötlemisel saadud toodete tootmine, turustamine ja töötlemine tootmisel, töötlemisel või turustamisel ; [ME 82]

b) ei tegele ise kalandus-ja vesiviljelustoodete ning nende töötlemisel saadud toodete tootmise, töötlemise või turustamisega;

c) omavad liikmesriigi õiguse kohaselt juriidilise isiku staatust, nende ametlik peakorter asub liikmesriigi territooriumil ning nad on seal asutatud;

d) suudavad täita artiklis 15 sätestatud eesmärke;

e) arvestavad tarbijate huvidega; ja

f) ei takista ühise turukorralduse ladusat toimimist.

1a. Olemasolevaid tootmisharudevahelisi organisatsioone, mis vastavad kõikidele käesolevas artiklis sätestatud tingimustele, võib samuti tunnustada, isegi kui need on asutatud rakendusakti või seaduse alusel; [ME 83]

Artikkel 19

Liikmesriikide teostatavad kontrollid ja tunnustuse tühistamine

Liikmesriigid kontrollivad korrapäraselt, kas tootjaorganisatsioonid , tootjaorganisatsioonide liidud ja tootmisharudevahelised organisatsioonid vastavad artiklites 17 ja 18 sätestatud tunnustamise tingimustele ning tühistavad vajaduse korral neile antud tunnustuse. [ME 84]

Artikkel 20

Riikidevahelised tootjaorganisatsioonid, tootjaorganisatsioonide liidud ja tootmisharudevahelised organisatsioonid

Need liikmesriigid, kelle kodanikud on teise liikmesriigi territooriumil asutatud tootjaorganisatsiooni , tootjaorganisatsioonide liidu või tootmisharudevahelise organisatsiooni liikmed, ning need liikmesriigid, kus asub eri liikmesriikides tunnustatud tootjaorganisatsioonide liidu ametlik peakorter, viivad koostöös asjaomaste liikmesriikidega sisse halduskoostöö, mis on vajalik asjaomase organisatsiooni või liidu tegevuse kontrollimiseks. [ME 85]

Artikkel 21

Kalapüügivõimaluste eraldamine

Tootjaorganisatsioon, mille liikmed on eri liikmesriikide kodanikud, või eri liikmesriikides tunnustatud tootjaorganisatsioonide liit peab oma ülesandeid täitma nii, et see ei piira selliste sätete kohaldamist, millega reguleeritakse kalapüügivõimaluste jaotamist liikmesriikide vahel vastavalt määruse (EL) nr …/20XX (16) artiklile 16.

Artikkel 22

Komisjoni teavitamine ja tootjaorganisatsioonide nimekirja avaldamine [ME 87]

Liikmesriigid teatavad komisjonile elektrooniliselt kõik tunnustuse andmise või tühistamise otsused Komisjon avaldab iga aasta alguses eelneval aastal tunnustuse saanud tootjaorganisatsioonide nimekirja, samuti nende organisatsioonide nimekirja, kelle tunnustus samal perioodil tühistati . [ME 88]

Artikkel 23

Komisjoni teostatavad kontrollid

Selleks, et tagada artiklites 17 ja 18 sätestatud tootjaorganisatsioonide või tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamise tingimuste täitmine, võib komisjon teostada kontrolle ning vajaduse korral nõuda nõuab , et liikmesriigid tühistaksid tootjaorganisatsioonide või tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustuse. [ME 89]

Artikkel 24

Delegeeritud õigusaktid

Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 50 vastu delegeeritud õigusakte, et millega kehtestatakse tootjaorganisatsioonide või tootmisharudevaheliste organisatsioonide sisemist toimimist, nende põhikirja, neile kohaldatavaid finants- ja eelarvesätteid ning nende liikmete kohustusi käsitlevad eeskirjad, samuti kõnealuste eeskirjade rakendamise tagamise ja määratavate rahaliste karistuste sätted. [ME 90]

a) muuta või täiendada artiklites 17 ja 18 osutatud tunnustamise tingimusi. Kõnealused eeskirjad võivad hõlmata tootjaorganisatsioonide või tootmisharudevaheliste organisatsioonide sisemist toimimist, nende põhikirja, finants- ja eelarvesätteid, liikmete kohustusi ning eeskirjade täitmise tagamise meetmeid, sealhulgas karistusi; [ME 91]

b) kehtestada eeskirju nende kontrollide sageduse, sisu ja praktiliste meetodite kohta, mida liikmesriigid peavad teostama artiklite 20 ja 21 kohaselt. [ME 92]

Artikkel 25

Rakendusaktid

1. Komisjon võtab vastu rakendusakte seoses järgnevaga:

a) tähtajad ja menetlused, mida liikmesriigid peavad järgima seoses tootjaorganisatsioonide või tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamisega vastavalt artiklitele 17 ja 18 või sellise tunnustuse tühistamisega vastavalt artiklile 19;

b) vorm, tähtajad ja menetlused, mida liikmesriigid peavad järgima, teatades komisjonile artikli 22 kohaselt kõik tunnustuse andmise või tühistamise otsused;

ba) eeskirjade kehtestamine nende kontrollide sageduse, sisu ja praktiliste meetodite kohta, mida liikmesriigid on kohustatud artikli 20 kohaselt teostama. [ME 93]

2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artiklis 51 osutatud kontrollimenetlusele.

III jagu

Eeskirjade kehtivusala laiendamine

Artikkel 26

Tootjaorganisatsioonide ja tootjaorganisatsioonide liitude eeskirjade kehtivusala laiendamine [ME 94]

1. Liikmesriik võib tootjaorganisatsiooni või tootjaorganisatsioonide liidu siseselt kokkulepitud eeskirjad muuta kohustuslikuks organisatsiooni või liitu mittekuuluvatele tootjatele, kes turustavad üht või mitut toodet valdkonnas, kus tootjaorganisatsioon või tootjaorganisatsioonide liit on representatiivne, tingimusel et: [ME 95]

a) tootjaorganisatsiooni või tootjaorganisatsioonide liitu käsitatakse representatiivsena ühes liikmesriigis tootmise ja turustamise alal , sealhulgas, kui asjakohane, väikesemahulise ja rannalähedase sektori puhul, ning organisatsioon esitab riigi pädevatele asutustele vastava taotluse; [ME 96]

b) eeskirjad, mille kehtivusala laiendatakse, käsitlevad artikli 8 punktides a kuni e sätestatud tootjaorganisatsioonide rakendatavat ühte või mitut meedet; ja

ba) säilivad ettevõtjatevahelise vaba konkurentsi eeskirjad. [ME 97]

2. Lõike 1 punkti a kohaldamisel käsitatakse kalandussektori tootjaorganisatsiooni representatiivsena, kui tema osa asjaomase toote turustatud kogustest eelneval aastal on vähemalt 65 % 30 % valdkonnas, mille suhtes on tehtud ettepanek laiendada eeskirjade kehtivusala. [ME 98]

3. Lõike 1 punkti a kohaldamisel käsitatakse vesiviljelussektori tootjaorganisatsiooni esindavana, kui tema osa asjaomase toote turustatud kogustest eelneval aastal on vähemalt 40 % valdkonnas, mille suhtes on tehtud ettepanek eeskirju laiendada. [ME 99]

4. Tootjaorganisatsioonidesse mittekuuluvatele tootjatele laiendatavaid eeskirju kohaldatakse minimaalselt 90 päeva 30 päeva ja maksimaalselt 12 kuud. [ME 100]

Artikkel 27

Tootmisharudevaheliste organisatsioonide eeskirjade kehtivusala laiendamine

1. Liikmesriik võib mõned tootmisharudevahelise organisatsiooni kokkulepped, otsused või kooskõlastatud tegevused muuta teatavas valdkonnas või teatavates valdkondades kohustuslikuks ettevõtjatele, kes ei kuulu kõnealusesse organisatsiooni, tingimusel et:

a) tootmisharudevahelise organisatsiooni poolt on ellu viidud vähemalt 65 % vähemalt kahest järgnevast tegevusest: asjaomase toote tootmine, turustamine või töötlemine eelneva aasta jooksul liikmesriigi vastavas valdkonnas või vastavates valdkondades, ning organisatsioon esitab riigi pädevatele asutustele vastava taotluse; ja

b) muudele ettevõtjatele laiendatavad eeskirjad käsitlevad artikli 16 punktides a kuni f sätestatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide meetmeid ega kahjusta asjaomase liikmesriigi või liidu teisi ettevõtjaid.

2. Eeskirjade kehtivusala laiendatakse maksimaalselt kolmeks aastaks.

Artikkel 28

Kohustus

Eeskirjade kehtivusala laiendamisel organisatsiooni mittekuuluvatele isikutele vastavalt artiklitele 26 ja 27 võivad asjaomased liikmesriigid otsustada, et organisatsiooni mittekuuluvad isikud on kohustatud tasuma tootjaorganisatsioonile või tootmisharudevahelisele organisatsioonile täielikult või osaliselt summa, mis vastab selle liikmete tehtud ja eeskirjade kehtivusala laiendamisest tingitud kuludele.

Artikkel 29

Komisjoni luba

1. Liikmesriigid teavitavad komisjoni eeskirjadest, mille nad kavatsevad otsustavad teha artiklite 26 ja 27 kohaselt teatava valdkonna või teatavate valdkondade kõigile tootjatele või ettevõtjatele kohustuslikuks. [ME 101]

2. Komisjon võtab vastu otsuse, millega kiidetakse liikmesriigi teavitatud eeskirjade kehtivusala laiendamine heaks, kui:

a) on täidetud artiklite 26 ja 27 sätted;

b) on täidetud konkurentsieeskirju käsitleva VI peatüki sätted;

c) laiendamine ei ohusta vaba kaubandust; ja

d) ei ohustata ELi toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide saavutamist.

3. Kahe kuu Viieteistkümne päeva jooksul pärast teate saamist teeb komisjon otsuse, kiites laiendamise heaks või sellest keeldudes, ning teatab sellest liikmesriikidele. Kui komisjon ei ole teinud otsust kahe kuu viieteistkümne päeva jooksul, loetakse, et komisjon on eeskirjade kehtivusala laiendamise heaks kiitnud. [ME 102]

Artikkel 30

Loa tühistamine

Komisjon võib teostada kontrolli ja eeskirjade laiendamise loa tühistada, leides, et mõni loa andmise tingimustest ei ole täidetud. Komisjon teatab sellest liikmesriikidele.

Artikkel 31

Rakendusaktid

Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestab artikli 29 lõikes 1 nimetatud teate vormi ja menetlust käsitlevad eeskirjad. Rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artiklis 51 osutatud kontrollimenetlusele.

IV jagu

Tootmise ja turustamise planeerimine

Artikkel 32

Tootmis- ja turustamiskava

1. Iga tootjaorganisatsioon esitab kooskõlas komisjonilt saadud suunistega oma riigi pädevatele asutustele tootmis- ja turustamiskava, milles kirjeldab, kuidas ta kavatseb saavutada a rtiklites 3, 7 ja 10 sätestatud eesmärgid. [ME 103]

2. Kava kiidab heaks liikmesriik. Pärast kava heakskiitmist hakkab tootjaorganisatsioon kava viivitamata rakendama.

3. Tootjaorganisatsioonid võivad tootmis- ja turustamiskava muuta ning muudatus esitatakse heakskiitmiseks liikmesriigi pädevatele asutustele.

4. Tootjaorganisatsioon koostab lõikes 1 osutatud tootmis-ja turustamiskava alusel oma tegevuse kohta aastaaruande ja esitab selle liikmesriigi pädevatele asutustele.

5. Liikmesriigid teostavad kontrolle selle tagamiseks, et tootjaorganisatsioonid täidavad käesolevas artiklis sätestatud kohustusi. Kui liikmesriik tuvastab rikkumise, võib ta otsustada tunnustuse tühistada. [ME 104]

Artikkel 33

Delegeeritud õigusaktid

Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 50 vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse artikli 32 lõikes 1 osutatud tootmis- ja turustamiskava sisu käsitlevad eeskirjad.

Artikkel 34

Rakendusaktid

Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse artiklis 32 osutatud tootmis- ja turustamiskava esitamise kord ja tähtajad, mida peavad järgima tootjaorganisatsioonid ning kõnealuse kava heakskiitmise kord ja tähtajad, mida peavad järgima liikmesriigid. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 51 osutatud kontrollimenetlusega.

V jagu

Turgude stabiliseerimine

Artikkel 35

Ladustamismehhanism

Tootjaorganisatsioonid võivad rahastada kaasrahastada II lisas loetletud kalandustoodete ladustamist, tingimusel et: [ME 105]

a) tooted on pandud müüki tootjaorganisatsioonide poolt, kuid artiklis 36 osutatud käivitushinnaga ei ole neile leitud ostjat;

b) tooted vastavad artikli 39 kohaselt vastuvõetud turustusnormidele ja on inimtoiduks piisavalt kvaliteetsed;

c) tooteid stabiliseeritakse või töödeldakse külmutamise (laeva pardal või maismaal asuvates rajatistes), soolamise, kuivatamise, marineerimise ning vajaduse korral keetmise ja pastöriseerimise teel, ning ladustatakse. Eespool loetletud toiminguga võivad kaasneda fileerimine või tükeldamine ja vajaduse korral pea eemaldamine;

d) ladustatud tooted viiakse hiljem uuesti turule inimtoiduks; ja

da) miinimum- ja maksimumperiood II lisas loetletud kalandustoodete ladustamise rahastamiseks on selgelt kindlaks määratud. [ME 106]

Artikkel 36

Ladustamismehhanismi käivitushinnad

1. Enne iga aasta algust võib iga tootjaorganisatsioon II lisas loetletud kalandustoodete ning samuti vesiviljelustoodete puhul teha ettepaneku artiklis 35 osutatud ladustamismehhanismi käivitushinna kohta. [ME 107]

2. Käivitushind ei või ületada 80 % kõnealuse toote kaalutud keskmisest hinnast, mis on registreeritud asjaomase tootjaorganisatsiooni tegevusvaldkonnas käivitushinna kehtestamise aastale vahetult eelnenud kolme aasta jooksul.

3. Käivitushinna kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta järgmist:

a) tootmise ja nõudluse suundumused;

b) turuhindade stabiliseerimine;

c) turgude lähendamine;

d) tootjate sissetulekud; ja

e) tarbijate huvid.

4. Oma territooriumil tunnustatud tootjaorganisatsioonide ettepanekute analüüsi järel määravad liikmesriigid kindlaks tootjaorganisatsioonide kohaldatavad käivitushinnad. Kõnealused hinnad kehtestatakse lõigetes 2 ja 3 osutatud tingimuste kohaselt. Hinnad tehakse avalikult kättesaadavaks.

Artikkel 37

Rakendusaktid

Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse eeskirjad artikli 36 lõike 4 kohaselt liikmesriikide poolt käivitushinna avaldamise vorm. Rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 51 osutatud kontrollimenetlusega.

VI jagu

Ühisfond

Artikkel 38

Ühisfond

-1. Tootjaorganisatsioonide ja nende liitude standardite parandamise kavade koostamist, ümberkorraldamist ja elluviimist rahastatakse Euroopa Kalandus- ja Merendusfondist. [ME 108]

1. Iga tootjaorganisatsioon Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi võib luua ühisfondi, mida kasutatakse üksnes kasutada järgmiste meetmete rahastamiseks: [ME 109] a) liikmesriikide poolt artikli 32 kohaselt heakskiidetud tootmis- ja turustamiskavad; b) artiklite 35 ja 36 kohaselt kehtestatud ladustamismehhanism.

1a. Ühises turukorralduses ettenähtud vahendite, sh ühisfondi rahastamine toimub Euroopa Kalandus- ja Merendusfondi kaudu, ilma et see piiraks kehtestatavate kaasrahastamismäärade suurust. [ME 110]

III peatükk

Turustusnormid

Artikkel 39

Turustusnormide kehtestamine

1. I lisas loetletud inimtoiduks mõeldud toodete suhtes , sõltumata nende päritolust (liit või imporditud), võib kehtestada ühised turustusnormid. [ME 111]

2. Lõikes 1 osutatud normid võivad eelkõige olla seotud järgnevaga:

a) turustuskõlblik miinimumsuurus, mis kehtestatakse parimaid olemasolevaid teaduslikke nõuandeid arvestades kooskõlas määruse (EL) nr …/20XX (17) artikli 15 lõikes 3 lõikes 2 osutatud kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtudega; [ME 112]

aa) liigitamine kvaliteedi, suuruse, kaalu ja esitusviisi alusel; [ME 113]

b) konservide spetsifikaadid, kooskõlas säilitamistingimuste ja rahvusvaheliste kohustustega.

3. Lõigete 1 ja 2 kohaldamine ei piira järgmist:

a) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad (18);

b) nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (19) ning

c) määrus (EÜ) nr 1224/2009.

Artikkel 40

Turustusnormide täitmine

1. Tooteid, mille suhtes on kehtestatud turustusnormid, võib liidus inimtoiduks turustada üksnes kõnealuste normide kohaselt. Käesolevat sätet kohaldatakse ka kõikide imporditud kalandus- ja vesiviljelustoodete suhtes. [ME 114]

2. Liikmesriigid kontrollivad, kas tooted, mille suhtes kohaldatakse ühiseid turustusnorme, vastavad kõnealustele normidele. Kontrolle võib teostada kõikidel turustusetappidel ja vedamise ajal.

3. Kõiki lossitud kalandustooteid, sealhulgas turustusnormidele mittevastavaid tooteid, võib liikmesriikide vastutusel jagada tasuta liidus asutatud heategevusühingutele või isikutele, kellel on vastavalt liikmesriigi õigusaktidele õigus saada sotsiaalabi.

Artikkel 40a

Tervishoiu- ja hügieeninõuded

Selleks et vältida ebaausat konkurentsi liidu turul, peavad imporditud tooted vastama samadele hügieeni- ja tervishoiunõuetele, mida nõutakse liidu toodete puhul, samuti tuleb nende suhtes kohaldada samu kontrollimeetmeid, sh täieliku jälgitavuse nõuet. Põhjalikud kontrollid nii piiril kui ka päritolukohas peavad tagama kõnealuste normide täitmise. [ME 116]

Artikkel 41

Delegeeritud õigusaktid

Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 50 vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks artikli 39 lõikes 1 osutatud ühised turustusnormid seoses kvaliteedi, suuruse või kaalu, pakendamise, esitusviisi ja märgistamisega ning, kui normide rakendamisest saadud kogemused nõuavad, muudetakse neid, tagades samas, et normid määratakse kindlaks õiglasel ja läbipaistval viisil.

IV peatükk

Tarbijate teavitamine

Artikkel 42

Kohustuslik teave

1. I lisa punktides a, b, c ja e osutatud ning liidus turustatavaid kalandus- ja vesiviljelustooteid võib geograafilisest päritolust olenemata lõpptarbijale jaemüügiks pakkuda ainult siis, kui asjaomasel märgistusel või etiketil esitatakse: on esitatud kohustuslik toidualane teave, mis on täpsustatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määruse (EL) nr 1169/2011 (toidualase teabe esitamise kohta tarbijatele) (20) IV peatükis.

1a. Märgistusel või etiketil esitatakse ka järgmised andmed: [ME 117]

a) liigi tootenimetus;

b) tootmismeetod, eelkõige järgmiste sõnadega: „… püütud …” või „… püütud mageveekogust …” või „… kasvatatud …” , sealhulgas püütud kalade puhul kasutatud püünise liik, nagu on määratletud rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 XI lisas ; [ME 167]

c) konkreetne kalavaru ja piirkond, kust toode on püütud või kus see on kasvatatud; [ME 118]

d) värskelt müümiseks mõeldud toodete puhul kalandustoodete lossimise kuupäev või vesiviljelustoodete püügikuupäev; [ME 119]

e) teave selle kohta, kas toode on värske või sulatatud märge „sulatatud toode” külmutatud toodete puhul, mis pannakse otse uuesti müüki värskena, koos kvaliteedikontrolli liigitustähisega, ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1169/2011 lisade V ja VI ning rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artikli 68 lõigete 3 ja 4 kohaldamist . [ME 120]

2. I lisa punktides h ja i osutatud ning liidus turustatavaid kalandus- ja vesiviljelustooteid võib päritolust olenemata lõpptarbijale jaemüügiks pakkuda ainult siis, kui asjaomasel märgistusel või etiketil esitatakse:

a) liigi tootenimetus;

b) tootmismeetod, eelkõige järgmiste sõnadega: „… püütud …” või „… püütud mageveekogust …” või „… kasvatatud …”;

c) piirkond, kust toode on püütud või kus see on kasvatatud. [ME 121]

3. Lõikes 1a osutatud teave peab olema selge ja eristatav.

4. Lõigete 1a ja 3 kohaldamine ei piira

a) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/13/EÜ (toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (21) kohaldamist;

b) nõukogu 21. juuni 1989. aasta määruse (EMÜ) nr 2136/89 (millega sätestatakse sardiinikonservide ühised turustusnormid) (22) kohaldamist;

c) nõukogu 9. juuni 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 1536/92 (millega sätestatakse tuuni- ja pelamiidikonservide ühised turustusnormid) (23) kohaldamist;

ca) nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) (24) kohaldamist. [ME 122]

Artikkel 42a

Aruanne ökomärgise kohta

Pärast sidusrühmadega konsulteerimist esitab komisjon 1. jaanuariks 2015 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande koos ettepanekuga luua Euroopa Liidu tasandil ökomärgise süsteem kalandustoodetele. Aruandes käsitletakse võimalikke miinimumnõudeid, mis tuleb täita, et saada luba kõnealuste ökomärgiste kasutamiseks. [ME 123]

Artikkel 43

Tootenimetus

Artikli 42 lõike 1a punkti a kohaldamisel koostavad ja avaldavad liikmesriigid oma territooriumil heakskiidetud tootenimetuste loetelu. Loetelus esitatakse:

a) iga liigi teaduslik nimi vastavalt FishBase teabesüsteemile; [ME 124]

b) liigi nimi liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes;

c) vajaduse korral lisaks punktides a ja b esitatud nimedele mõni muu nimi, mis on kohalikult või piirkondlikult heakskiidetud või lubatud nimi. [ME 125]

Artikkel 44

Märge püügi- , kasvatus- või tootmispiirkonna viljeluspiirkonna kohta [ME 126]

1. Artikli 42 lõike 1a punkti c kohane päritolu kajastav märge , s.t toote püügi- või tootmispiirkonna kasvatuskoha kohta , hõlmab järgmist teavet: [ME 127]

a) merest püütud kalandustoodete puhul: i) FAO püügipiirkondade loetellu kuuluva püügipiirkonna, alapiirkonna või rajooni nimi , sealhulgas selle ranniku ja geograafilise piirkonna nimetus tarbijale arusaadavas sõnastuses ; [ME 128] ii) märge selle kohta, kas kõnealused tooted on püütud liidu vetest või väljaspool neid; [ME 129] iii) merel püütud kalatoodete puhul, riik, mille lipu all püügilaev sõidab. [ME 130]

b) mageveekogust püütud kalandustoodete puhul viide liikmesriigile või kolmandale riigile päritoluveekogule liikmesriigis või kolmandas riigis , kust kõnealune toode pärineb; [ME 131]

c) vesiviljelustoodete puhul viide liikmesriigile või kolmandale riigile, kus kõnealune toode läbib viimase ja vähemalt kolmekuulise kasvatus- või viljelusetapi.

2. Lisaks lõikes 1 osutatud teabele võivad ettevõtjad märkida täpsema püügi- või tootmispiirkonna , ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 510/2006 kohaldamist . [ME 132]

Artikkel 45

Vabatahtlik lisateave

1. Lisaks artikli 42 kohaselt nõutud kohustuslikule teabele võib vabatahtlikult esitada järgmist teavet , tingimusel et see on selge ja ühene : [ME 133]

-a) kalandus- või vesiviljelustoodete püügikuupäev; [ME 134]

a) keskkonnateave;

b) eetikaalast või sotsiaalset teemat puudutav teave;

c) andmed tootmismeetodite kohta;

d) andmed tootmistavade kohta;

e) andmed toote toiteväärtuse kohta;

ea) teave toote lossimise sadama kohta; [ME 135]

eb) nende kalandus- või vesiviljelustoodete püügikuupäev, mille puhul ei ole artikli 42 kohaselt selle teabe lisamine kohustuslik. [ME 136]

2. Vabatahtlikku teavet ei esitata nii, et see piiraks märgistusel või etiketil kohustusliku teabe jaoks olemasolevat pinda.

2a. Ei ole lubatud lisada vabatahtlikku teavet, mida ei ole võimalik kontrollida. [ME 137]

3. Lõike 1 kohaldamine ei piira järgmiste liidu õigusaktide kohaldamist:

a) direktiiv 2000/13/EÜ;

b) määrus (EL) nr 1169/2011;

c) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1924/2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta (25);

d) määrus (EÜ) nr 510/2006;

e) nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 509/2006, põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta (26) ning

f) nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta (27).

Artikkel 46

Delegeeritud õigusaktid

Komisjonil on artikli 50 kohaselt õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, et:

a) täiendada või muuta artikli 42 lõikes 1, artikli 42 lõikes 2 ning artiklites 43 ja 44 osutatud kohustuslikke teavitamisnõudeid, tagades samas, et kohustuslik teave esitatakse õiglasel ja läbipaistval viisil;

b) kehtestada miinimumnõuded artikli 45 lõikes 1 osutatud ja ettevõtjate poolt vabatahtlikult esitatavale teabele, tagades samas, et vabatahtlike andmete esitamise tingimused on täpsed, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad. [ME 138]

V peatükk

Konkurentsieeskirjad

Artikkel 47

Konkurentsieeskirjade kohaldamine

ELi toimimise lepingu artikli 101 lõikes 1 ja artiklis 102 osutatud kokkulepete, otsuste ja tegevuste suhtes, mis käsitlevad kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmist või turustamist, kohaldatakse ELi toimimise lepingu artikleid 101–106 ja nende kohaldamiseks vajalikke määrusi ja direktiive.

Artikkel 48

Konkurentsieeskirjade kohaldamise erandid

1. Olenemata käesoleva määruse artiklist 47 ei kohaldata ELi toimimise lepingu artikli 101 lõiget 1 tootjaorganisatsioonide selliste kokkulepete, otsuste ja tegevuste suhtes, mis seonduvad kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmise või müügi või ühiste seadmete kasutamisega kõnealuste toodete ladustamiseks, käitlemiseks või töötlemiseks, ja mis:

a) on vajalikud ELi toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide saavutamiseks;

b) ei kohusta kehtestama ühesuguseid hindu;

c) ei põhjusta liidu turgude mis tahes kujul jaotamist;

d) ei välista konkurentsi; ja

e) ei ohusta ELi toimimise lepingu artikli 39 eesmärkide saavutamist.

2. Olenemata käesoleva määruse artiklist 47 ei kohaldata ELi toimimise lepingu artikli 101 lõiget 1 tootmisharudevaheliste organisatsioonide selliste kokkulepete, otsuste ja tegevuste suhtes, mis:

a) on vajalikud ELi toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide saavutamiseks;

b) ei kohusta kohaldama kindlaksmääratud hinda;

c) ei põhjusta liidu turgude mis tahes vormis jaotamist;

d) ei kohalda teiste kaubanduspartneritega tehtavate võrdväärsete tehingute suhtes teistsuguseid tingimusi, pannes neid sellega ebasoodsasse konkurentsiolukorda;

e) ei kõrvalda konkurentsi kõnealuste toodete olulise osa suhtes; ja

f) ei loo konkurentsipiiranguid, mis ei ole hädavajalikud ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks.

VI peatükk

Turuteave

Artikkel 49

Turuteave

1. Komisjon:

a) kogub, analüüsib ja levitab tarneahelas majandusalast teavet ja teadmisi liidu kalandus- ja vesiviljelustoodete turu kohta, arvestades rahvusvahelist konteksti pakub rahalist ja praktilist tuge tootjaorganisatsioonidele, et luua üleriigilised elektroonilised andmebaasid ja turud, mille abil paremini kooskõlastada teabevahetust turul osalevate ettevõtjate ja töötlejate vahel ; [ME 139]

b) jälgib regulaarselt hindu liidu kalandus- ja vesiviljelustoodete tarneahelas ning analüüsib turusuundumusi ja avaldab nende uuringute ja analüüside tulemused ; [ME 140]

c) korraldab sihtotstarbelisi turu-uuringuid ning kehtestab hinnakujundust käsitlevate uuringute metoodika;

ca) korraldab kogu liitu hõlmava teavituskampaania, et suurendada tarbijate teadlikkust liidu eri sadamates lossitavate kalaliikide suurest mitmekesisusest ja teavitada liidu kodanikke eri liikide püügihooaegadest, koos kampaaniaga, mille käigus tutvustatakse uusi märgistusmeetmeid; [ME 141]

cb) tagab ühtlasi, et koolide põhi- ja keskastmes viiakse kogu liidus läbi teavituskampaaniaid, et lapsed ja noorukid ning nende õpetajad oleksid teadlikud kala tarbimise kasulikkusest ja tarbimiseks mõeldud kalaliikide suurest mitmekesisusest. [ME 142]

2. Lõikes 1 osutatud eesmärkide saavutamiseks rakendab komisjon järgmisi meetmeid:

a) liidu õigusaktide kohaselt kogutud ning kalandus- ja vesiviljelustooteid käsitleva olemasoleva teabe kättesaadavuse hõlbustamine;

b) asjakohase turuteabe asjakohasel tasandil kõikidele sidusrühmadele kättesaadavaks tegemine , sealhulgas ka selle teabe tarbijate käsutusse andmine kättesaadaval ja arusaadaval viisil . [ME 143]

3. Liikmesriigid toetavad lõikes 1 osutatud eesmärkide saavutamist.

VII peatükk

Menetlussätted

Artikkel 50

Delegeeritud volituste rakendamine

1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2. Artiklites 13a, 24, 33 ja 41 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates … (28).

3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklites 13a, 24, 33 ja 41 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5. Artiklite 13a, 24, 33 ja 41 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 51

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

VIII peatükk

Lõppsätted

Artikkel 52

Määruse (EÜ) nr 1184/2006 muutmine

Määruse (EÜ) nr 1184/2006 artiklile 1 lisatakse järgmised sõnad:

„ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr … (kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta) (29). (30)

Artikkel 52a

Üleminekumeetmed

Ilma et see piiraks IV peatüki kohaldamist, võib kalandus- ja vesiviljelustooteid ja nende pakendeid, mis on märgistatud või varustatud etikettidega enne … (31), turustada ja müüa kuni varude lõppemiseni. [ME 144]

Artikkel 53

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 104/2000 tunnistatakse kehtetuks. Artikleid 9, 10, 11, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 34, 35, 36, 37, 38 ning 39 kohaldatakse siiski kuni 31. detsembrini 2013.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas III lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 54

Läbivaatamine

Komisjon esitab enne 2022. aasta 2019. aasta lõppu Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta. [ME 145]

Artikkel 55

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013, välja arvatud artiklid 32, 35 ja 36, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014 . Artikli 42 tarbijateabe sätteid kohaldatakse kooskõlas määruse (EL) nr 1169/2011 jõustumise kuupäevaga. [ME 146]

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. …, Euroopa Parlamendi nimel president Nõukogu nimel eesistuja

(1) ELT C 181, 21.6.2012, lk 183.

(2) ELT C 225, 27.7.2012, lk 20.

(3) Euroopa Parlamendi 12. septembri 2012. aasta seisukoht.

(4) EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22.

(5) ELT L 214, 4.8.2006, lk 7.

(6) ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (ühise kalanduspoliitika kohta) number, kuupäev ja ELT avaldamisviide (2011/0195(COD)).

(8) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (ühise kalanduspoliitika kohta) number (2011/0195(COD)).

(9) ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

(10) ELT L 112, 30.4.2011, lk 1.

(11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (ühise kalanduspoliitika kohta) number (2011/0195(COD)).

(12) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (ühise kalanduspoliitika kohta) number (2011/0195(COD)).

(13) ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.

(14) EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.

(15) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (ühise kalanduspoliitika kohta) number (2011/0195(COD)).

(16) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (ühise kalanduspoliitika kohta) number (2011/0195(COD)).

(17) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (ühise kalanduspoliitika kohta) number (2011/0195(COD)).

(18) ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

(19) ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

(20) ELT L 304, 22.11.2011, lk 18.

(21) EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29.

(22) EÜT L 212, 22.7.1989, lk 79.

(23) EÜT L 163, 17.6.1992, lk 1.

(24) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

(25) ELT L 404, 30.12.2006, lk 9.

(26) ELT L 93, 31.3.2006, lk 1.

(27) ELT L 189, 20.7.2007, lk 1.

(28) Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

(29) ELT …”.

(30)

+ Käesoleva määruse number ja kuupäev.

(31) Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

Kolmapäev, 12. september 2012

I LISA CN-kood Kauba kirjeldus a) 0301 Eluskala 0302 Värske või jahutatud kala (v.a rubriigis 0304 esitatud kalafilee ja muu kalaliha) 0303 Külmutatud kala, v.a kalafileed ja muu rubriigi 0304 kalaliha 0304 Kalafileed ja muu kalaliha (k.a kalahakkliha), värske, jahutatud või külmutatud b) 0305 Kuivatatud, soolatud või soolvees kala; külm- või kuumsuitsukala; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid c) 0306 Vähid, puhastatud või puhastamata, elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolvees või soolatud; vees või aurus keedetud vähid (puhastamata), olenemata sellest, kas jahutatud või jahutamata, külmutatud, kuivatatud või soolatud või mitte; inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid vähkidest 0307 Limused, karbis või karbita, elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolvees või soolatud; muud veeselgrootud (v.a vähid ja limused), elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolatud või soolvees; inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid muudest veeselgrootutest peale vähkide d) Mujal nimetamata loomsed tooted; inimtoiduks kõlbmatud surnud loomad grupist 1 või 3: muud tooted kaladest, vähkidest, limustest või muudest vees elavatest selgrootutest; surnud loomad grupist 3: 0511 91 10 kalajäätmed 0511 91 90 muud e) 1212 20 00 mere- ja muud vetikad f) Kalade või mereimetajate rasvad, õlid ja nende fraktsioonid (rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata): 1504 10 kalamaksaõli ja selle fraktsioonid 1504 20 kalarasvad ja -õlid ning nende fraktsioonid (v.a kalamaksaõli) g) 1603 00 Ekstraktid ja mahlad lihast, kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest h) 1604 Kalatooted ja -konservid; kaaviar ja kalamarjast valmistatud kaaviariasendajad i) 1605 Tooted ja konservid vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest j) Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte 1902 20 täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte: 1902 20 10 mis sisaldavad üle 20 % massist kala, vähke, limuseid või teisi veeselgrootuid k) Inimtoiduks kõlbmatu jahu ja graanulid lihast või rupsist, kalast, vähkidest, molluskitest või muudest veeselgrootutest; rasvakõrned: 2301 20 00 inimtoiduks kõlbmatu jahu ja graanulid kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest l) Loomasöödana kasutatavad tooted 2309 90 muud: ex 2309 90 10 kalamahl kalajahu, ümbertöötlemiseks mõeldud tuunikala, määruse (EÜ) nr 104/2000 V lisas loetletud vesiviljelustoodete liigid, liigid Sprattus sprattus ja Coryphaena hippurus [ME 147]

Kolmapäev, 12. september 2012

II LISA CN-kood Kauba kirjeldus 0302 22 00 atlandi merilest (Pleuronectes platessa) ex 0302 29 90 harilik soomuslest (Limanda limanda) 0302 29 10 kammellased (Lepidorhombus spp.) ex 0302 29 90 lest (Platichthys flesus) 0302 31 10 ja 0302 31 90 albakor e pikkuim-tuun (Thunnus alalunga) ex 0302 40 heeringas liigist Clupea harengus 0302 50 10 tursk liigist Gadus morhua 0302 61 10 sardiinid liigist Sardina pilchardus 0302 62 00 kilttursk e pikša (Melanogrammus aeglefinus) 0302 63 00 põhjaatlandi süsikas e saida (Pollachius virens) ex 0302 64 makrell liikidest Scomber scombrus ja Scomber japonicus 0302 65 20 ja 0302 65 50 harilik ogahai (Squalus acantihias) ja koerhaid (Scyliorhinus spp.) 0302 69 31 ja 0302 69 33 meriahvenad (Sebastes spp.) 0302 69 41 merlang (Merlangius merlangus) 0302 69 45 molvad (Molva spp.) 0302 69 55 anšoovised (Engraulis spp.) ex 0302 69 68 merluus liigist Merluccius merluccius 0302 69 81 merikuradid e õngitsejad (Lophius spp.) 0302 69 99 raikalad (Raja spp., Ambrlyraja spp. ja Leucoraja spp.) 0302 84 10 Euroopa huntahven (Dicentrarchuslabrax) [ME 148] ex 0307 41 10 Seepiad (Sepia officinalis ja Rossia macrosoma) ex 0306 23 10 ex 0306 23 31 ex 0306 23 39 garneel liigist Crangon crangon ja harilik süvameregarneel (Pandalus borealis) 0302 23 00 merikeeled (Solea spp.) 0306 24 30 harilik taskukrabi (Cancer pagurus) 0306 29 30 norra salehomaarid (Nephorops norvegicus) 0303 31 10 süvalest (Reinhardtius hipoglossoides) 0303 78 11 0303 78 12 0303 78 13 0303 78 19 ja 0303 29 55 0304 29 56 0304 29 58 merluusid perekonnast Merluccius spp. 0303 79 71 hammasahven (Dentex dentex) ja besuugod (Pagellus spp.) 0303 61 00 0304 21 00 0304 91 00 mõõkkala (Xiphias gladius) 0306 13 40 0306 13 50 ex 0306 13 80 krevetid sugukonnast Penaeidae 0307 49 18 0307 49 01 seepia liigist Sepia officinalis, Rossia macrosoma ja Sepiola rondeletti 0307 49 31 0307 49 33 0307 49 35 ja 0307 49 38 ebakalmaarid (Loligo spp.) 0307 49 51 nooljas kalmaar (Ommastrephes sagittatus) 0307 59 10 kaheksajalad (Octopus spp.) 0307 99 11 lühiuimkalmaarid (Illex spp.) 0303 41 10 pikkuim-tuun (Thunnus alalunga) 0302 32 10 0303 42 12 0303 42 18 0303 42 42 0303 42 48 kulduim-tuun (Thunnus albacares) 0302 33 10 0303 43 10 vööttuun (Katsuwomus pelamis) 0303 45 10 harilik tuun (Thunnus thynnus) 0302 39 10 0302 69 21 0303 49 30 0303 79 20 muud Thunnus ja Euthynnus perekonna liigid ex 0302 29 90 väikesuulest (Microstomus kitt) 0302 35 10 ja 0302 35 90 harilik tuun (Thunnus thynnus) ex 0302 69 51 euroopa süsikas e pollak (Pollachius pollachius) 0302 69 75 merilatikad (Brama spp.) ex 0302 69 82 putassuud (Micromesistius poutassou või Gadus poutassou) ex 0302 69 99 tursik (Trisopterus luscus) ja väike tursik (Trisopterus minutus) ex 0302 69 99 suursilm-kuldvöötahven (Boops boops) ex 0302 69 99 ahvenaline (Spicara smaris) ex 0302 69 99 harilik meriangerjas (Conger conger) ex 0302 69 99 merikuked (Trigla spp.) ex 0302 69 91 ex 0302 69 99 stauriidid (Trachurus spp.) ex 0302 69 99 kefaallased (Mugil spp.) ex 0302 69 99 ja ex 0304 19 99 raid (Raja spp.) ex 0302 69 99 lintuim (Lepidopus caudatus) ja süsisaba (Aphanopus carbo) ex 0307 21 00 suur kammkarp (Pecten maximus) 0307 31 10 Euroopa rannakarp (Mytilus spp.) [ME 150] ex 0307 91 00 tavaline tõrikodalane (Buccinum undatum) ex 0302 69 99 vahemere meripoisur või harilik meripoisur (Mullus surmuletus, Mullus barbatus) ex 0302 69 99 merikogerlane (Spondyliosoma cantharus) hirvkalalased (Caproidae) Euroopa kilu (Sprattus sprattus) harilik kammeljas (Psetta maxima) kiviahvenad (Dicentrarchus labrax) põhjaatlandi hõbekala (Argentina Silus) roosa ämblikkrabi (Maja brachydactela) Euroopa homaar (Homarus gammarus) [ME 149]