Põhisõnumid 1. ELi kandidaatriigi staatuse andmine Ukrainale. Komitee kutsub Euroopa Ülemkogu üles andma Ukrainale 23.–24. juunil 2022 toimuval kohtumisel ELi kandidaatriigi staatuse. Ukrainale kandidaatriigi staatuse andmine ei tohi kahjustada Lääne-Balkani riikide käimasolevat ühinemisprotsessi. Komitee pooldab järkjärgulise integratsiooni süsteemi kehtestamist, tuginedes liidu õigustiku täitmisele. 2. Euroopa kodanikuühiskond on solidaarne Ukraina riigi ja rahvaga. Kodanikuühiskond on reageerinud kiiresti ja tõhusalt, käivitades ennenägematu kodanike koondamise rohujuure tasandil. Humanitaarabi andmist tuleb suurendada ja see tuleks eraldada kodanikuühiskonna organisatsioonide otseseks toetamiseks. Spetsialiseerunud valitsusvälised organisatsioonid peaksid koos kodanikuühiskonna organisatsioonidega olema reaalselt kaasatud ELi ja riikliku humanitaarabi andmise kavandamisse ja järelevalvesse. 3. Anname pagulastele tulevikuväljavaated. Komitee nõuab, et pagulastele antaks tervishoiuteenustele ja tööturule juurdepääsu osas (kvalifikatsioonide tunnustamine, juurdepääs tööhõiveasutuste teenustele, keelekursustele, tervishoiu- ja haridussüsteemidele) ELi kodanikega võrdsed õigused. Need mõlemad aspektid on ülimalt olulised selleks, et vältida pagulaste vaesuse suurenemist. Sotsiaalpartnerid saavad kollektiivläbirääkimiste ja ajutiste meetmete kaudu aidata kaasa töötajate integreerimisele ning vältida nende ekspluateerimist ja sotsiaalset dumpingut. Komitee peab eriti tähtsaks kodanikuühiskonna organisatsioonide rolli haavatavate rühmade kaitsmisel ja taasintegreerimisel. Need rühmad – saatjata alaealised, vanematest eraldatud ja hooldusasutustest pärit lapsed, puuetega inimesed, roma vähemused ja seksuaalvägivalla ohvrid – jäävad tihti tähelepanuta. 4. Ülesehitamine. Ukraina majanduse täieliku hävimise vältimiseks tuleb anda kohest finantsabi nii Euroopa ja kui ka rahvusvahelisel tasandil. Rahalist toetust tuleb anda VKEdele, Ukraina põllumajandustootjatele järgmise saagikoristuse toetuseks ja Ukraina kodanikuühiskonnale, sealhulgas tööandjate organisatsioonidele ja ametiühingutele, et nende töövõime sõja ajal säiliks. Ülesehitustöö peab lähtuma innovatsioonist. Kodanikuühiskonna organisatsioonid peavad olema aktiivselt kaasatud, et tagada õigusriigi reformide, korruptsioonivastase võitluse ning rohe- ja digipöörde eesmärkide saavutamine. 5. Majanduslikud tagajärjed. Sõda ei tohiks õõnestada rohepöörde poliitika rakendamist ELis. Komitee kutsub liikmesriike ja ELi institutsioone üles võtma vajalikke meetmeid, et piirata liigset esmatarbekaupadega spekuleerimist, suurendada turu läbipaistvust ja kõrvaldada ajutiselt kõik tõkked põllumajandustoodete impordilt, et leevendada toiduainete hinnakriisi. Komitee rõhutab, et ei taasterahastu „NextGenerationEU“, selle taaste- ja vastupidavusrahastu komponent ega ka praeguse 2021–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku paindlikkus ei ole piisavad, et katta Ukraina sõjast tulenevaid rahalisi vajadusi. 6. Kodanikuühiskonna roll. Komiteel on pikaajalised sidemed Ukraina kodanikuühiskonna organisatsioonidega ja tal on oluline roll, et hoida suhtluskanalid avatuna ja võimaldada neil osaleda ELi integratsiooniprotsessis. Komitee kutsub liikmesriike üles märkimisväärselt suurendama Ukraina kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkuse toetamist ning organisatsioonilist ja rahalist abi. Komitee soodustab ELi ja Ukraina noorteorganisatsioonide vahelisi partnerlusi ning teeb ettepaneku korraldada üritus, mis keskendub noorte aktiivsusele ja selle tähtsusele Ukraina tulevases ülesehitamises. Komitee võtab endale kohustuse tugevdada koostööd ja teabevahetust Ukraina kodanikuühiskonna organisatsioonidega ning toetada jätkuvalt ELi solidaarsuse ja abivalmiduse säilimist Ukraina suhtes. Selleks korraldab komitee 19. juulil Krakówis ürituse Ukraina ja ELi kodanikuühiskonna osalusel. Samal ajal rõhutab komitee, et hüljata ei tohi ka Venemaale allesjäänud sõltumatuid kodanikuühiskonna organisatsioone.