(4)Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne muudetud kava esitamise kuupäeva.

(3)Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub näiteks kõrgemates energia- ja toiduhindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus. EL seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 esimest korda ajutise kaitse direktiiv, millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult ELis viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele.

(1)19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ja teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. [XX.] juunil 2022 ajakohastati kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

(5)Alates 2020. aasta märtsist on kohaldatud üldist vabastusklauslit. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema ELi või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani.

(6)2021. aasta stabiilsusprogrammi käsitlevas nõukogu 18. juuni 2021. aasta arvamuses esitatud lähenemisviisi kohaselt on eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude ELi vahenditega rahastavaid kulusid. Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

(7)2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised, et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale 2023. aastal asjakohane, kuid samal ajal tuleb olla valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriigiti diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

(8)Seoses 2. märtsil 2022 esitatud eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil; eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, ning see peab olema riigiti diferentseeritud sõltuvalt nende eelarve- ja majandusolukorrast, sealhulgas võttes arvesse kriisi mõju ja Ukrainast põgenenud inimeste sisserännet.

(9)27. aprillil 2021 esitas Kreeka vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon on määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt hinnanud taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 6. juulil 2021 võttis nõukogu vastu otsuse Kreeka taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta. Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsusest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Kreeka on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

(10)30. aprillil 2022 esitas Kreeka kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikliga 4 oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 29. aprillil 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Kreeka kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

(11)23. mail 2022 avaldas komisjon Kreeka kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Kreeka edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Kreeka on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Kreeka edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning ELi peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

(12)Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Kreeka kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 23. mail 2022. Komisjon järeldas, et Kreekas esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Nõrkused on seotud valitsemissektori suure võla, välispositsiooni poolelioleva tasakaalustamise ja viivislaenude suure osakaaluga väikse potentsiaalse majanduskasvu ja suure töötuse määra kontekstis.

(13)23. mail 2022 esitas komisjon ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Kreeka eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal ületama aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on asjakohane teha ettepanek algatada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused.

(14)20. juulil 2020 soovitas nõukogu Kreekal võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Kreekal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujääk 10,2 %-lt SKPst 2020. aastal 7,4 %-le SKPst 2021. aastal. Kreeka eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised toetusmeetmed vähenesid 7,6 %-lt SKPst 2020. aastal 7,2 %-le SKPst 2021. aastal. Kreeka 2021. aasta meetmed on kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt oli valitsemissektori võlg 2021. aastal 193,3 % SKPst.

(15)2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aasta puhul realistlik ja 2023. aasta puhul optimistlik. 2022. aasta stabiilsusprogrammi prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 3,1 % ja 2023. aastal 4,8 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2022. aastal suurem, s.o 3,5 %, ja 2023. aastal väiksem, s.o 3,1 %. Prognooside erinevus tuleneb peamiselt ELi vahendite kasutamise erinevast eeldatavast kiirusest ning sõjalise agressiooni mõjust, eelkõige eratarbimisele. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 4,4 %ni SKPst ja 2023. aastal 1,4 %ni SKPst. 2022. aastal on vähenemine tingitud peamiselt majandustegevuse taastumisest ja enamike erakorraliste meetmete järkjärgulisest kõrvaldamisest. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal märkimisväärselt 180,2 %-le ja seejärel 2023. aastal 168,6 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 4,3 % SKPst ja 1,0 % SKPst. See on üldiselt kooskõlas 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Võtmata arvesse SKP reaalkasvu erinevust, eeldatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis nii 2022. kui ka 2023. aastal kiiremat hinna- ja palgakasvu, prognoosides seeläbi üksikisikute tulust saadavat suuremat tulu. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse suurem, s.o 2022. aastal 185,7 % ja 2023. aastal 180,4 %. Erinevus tuleneb erinevast hinnangust kassa- ja tekkepõhise eelarvetasakaalu vahelistele erinevustele ning erinevatest eeldustest finantsvarade netoakumuleerumise kohta.

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt –0,3 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Kreeka potentsiaalset majanduskasvu.

(16)2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised toetusmeetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 7,2 %-lt SKPst 2021. aastal 1,8 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 1,1 % SKPst ja mis ei avalda 2023. aastal eelarvele mõju, kuna need kavatsetakse kaotada. Selle eelarvepuudujäägile avalduva mõju kompenseerib osaliselt heitkoguse ühikutest saadav suurem tulu. Need meetmed hõlmavad peamiselt toetusi energiakasutajatele, sotsiaalseid siirdeid vaesematele leibkondadele ning transporditeenuste kaudse maksustamise vähendamist. Need meetmed on esialgu kavandatud ajutistena. Pärast Kreeka stabiilsusprogrammi esitamist ja komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi andmete seisu kuupäeva teatas valitsus uuest 2022. aasta meetmete paketist, mille eesmärk on leevendada kõrgemate energiahindade mõju. Kui energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,1 % SKPst.

(17)18. juunil 2021 soovitas nõukogu Kreekal kasutada 2022. aastal taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, et toetada majanduse taastumist, järgides samal ajal konservatiivset eelarvepoliitikat. Lisaks peaks Kreeka säilitama riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitati Kreekal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu soodustamiseks.

(18)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Kreeka 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe põhjal prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (–3,3 % SKPst). Kreeka kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,2 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,8 protsendipunkti. Seepärast kavatseb Kreeka säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 2,2 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade suurenemisest tekkiva majandusliku ja sotsiaalse mõju maandamiseks võetavate meetmete täiendavat mõju (0,6 % SKPst) ja Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumisest tulenevate kulude täiendavat mõju (0,1 % SKPst) ning pensionidele ja sotsiaaltoetustele tehtavad suuremad kulutused panustavad prognoosi kohaselt samuti (0,6 % SKPst) jooksvate netokulude suurenemisse. Komisjoni prognoosi kohaselt ei kompenseerita neid meetmeid täielikult tasakaalustavate meetmetega.

(19)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal +1,5 % SKPst. Prognooside kohaselt jätkab Kreeka 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga vähenema 0,3 protsendipunkti SKPst, mis kajastab muude ELi vahendite puhul uue programmitöö perioodi algetappi. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,6 protsendipunkti. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 1,7 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete järkjärgulise kaotamise mõju 1,1 % SKPst.

(20)2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 0,4 %-le SKPst 2024. aastal ja 0,1 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma programmi vältel alla 3 % SKPst. Need prognoosid eeldavad, et majanduse taastumine jätkub, ning neis võetakse arvesse füüsilise isiku tulumaksule lisanduva solidaarsusmaksu ning solidaarsussotsiaalmaksete jätkuvat vähendamist, mis soodustab majanduskasvu. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse veelgi vähenema, s.o 2024. aastal 155,2 %-le ja 2025. aastal 146,5 %-le. Komisjoni analüüsi põhjal näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis suured.

(21)Lähtuvalt taaste- ja vastupidavuskava raames tehtud reformidest, võivad investeerimispuudujääki aidata lahenda Kreeka maksupoliitika raamistikus tehtavad muudatused. Täpsemalt või maksu eelotsuste süsteemi kasutuselevõtt suurendada õiguskindlust investorite jaoks ning toetada maksusüsteemi lihtsustamiseks võetavaid meetmeid. Tuginedes teiste liikmesriikide parimatele tavadele võib füüsilisest isikust ettevõtjate (lisaks füüsilise isiku tulumaksule ja käibemaksule) praeguse kindlasummalise iga-aastase maksustamise läbivaatamine parandada füüsilisest isikust ettevõtjate maksukoormuse struktuuri, edendada vabatahtlikku maksukuulekust ja toetada investeeringuid. Kreeka võtab jätkuvalt meetmeid oma avaliku halduse ajakohastamiseks, aga tema üldine tulemuslikkus on madal, osaliselt kõrgetasemeliste töötajate ligimeelitamise ja säilitamisega seotud probleemide tõttu. Taaste- ja vastupidavuskava sisaldab meetmeid, mille eesmärk on suurendada avaliku halduse tulemuslikkust, keskendudes eelkõige digiteenuste täiustamisele. Lisaks selles kavas käsitletud meetmetele teeb Kreeka edusamme integreeritud personalijuhtimise süsteemi loomisel, mis hõlmab digitaalseid organisatsiooni skeeme avaliku sektori üksuste jaoks ning kõigi praeguste ametikohtade kirjeldusi. See lihtsustab eeldatavasti ressursside jaotamist kindlaks määratud ja prioriteetsete vajaduste alusel. Kuigi alaliste ametnike arv on jäänud üldiselt stabiilseks tänu siiani kehtivale ainult lahkuva töötaja asemele uue töötaja värbamise põhimõttele, on ajutiste töötajate arv alates 2018. aastast järsult peaaegu 25 % võrra suurenenud. Avaliku halduse töötajate arvu suurenemine võib pöörata vastupidiseks jõupingutused, mis on tehtud, et tuua Kreeka palgakulud (võrreldes SKPga) ELi keskmisele lähemale. Lisaks eelarveriskile võib see õõnestada alaliste ametnike uute valikumenetluste usaldusväärsust, kuna ajutiste töötajate valiku protsess ei ole nii põhjalik kui alaliste ametikohtade puhul. Kui jätkuvalt järgida alaliste töötajate puhul ainult lahkuva töötaja asemele uue töötaja värbamise põhimõtet, mida on täiendatud alates 2022. aastast ajutiste töötajate ülempiiri kehtestamisega, siis tagab see üldise raamistiku värbamiste üle kesktasandi kontrolli tugevdamiseks ning võimaldab töötajate arvul jõuda pandeemiaeelsetele tasemetele. Kui saavutatakse eeldatav üldise töötajate arvu vähendamine, siis võimaldab see kohandada nende konkreetsete ametikohtade ja üksuste tasustamist, mida peetakse elutähtsaks ja mille puhul avalikul haldusel on probleeme kvalifitseeritud töötajate ligimeelitamise ja säilitamisega. See võib seisneda töökirjelduse seostamises täiendava palgaastmestikuga või konkreetsete palgaastmestike loomises konkreetsete avalike sektori üksuste jaoks (nt turgu reguleerivad asutused), kuna selliste süsteemsete lähenemisviisidega ei kaasneks ühtse palgaastmestiku õõnestamise risk ja need on kooskõlas konservatiivse eelarvepoliitikaga. Kuigi taaste- ja vastupidavuskava sisaldab meetmeid aktiivse tööturupoliitika tugevdamiseks, on jätkuvalt ruumi võtta täiendavaid meetmeid noorte ja naiste tööalase konkurentsivõime suurendamiseks, et toetada enamatel ja parematel töökohtadel põhinevat kaasavat tööturgu.

(22)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Kreekale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne kava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige käsitlevad need soovitused riigi rahanduse kvaliteeti ja kestlikkust, tervishoiusüsteemi kättesaadavust ja vastupidavust, aktiivset tööturupoliitikat, poliitikat, mis toetab avaliku sektori investeeringuid haridusse, oskustesse ja tööalasesse konkurentsivõimesse, teadus- ja arendustegevust, ohutut, arukat, kestlikku ja vastupidavat transporti ja logistikat, puhast ja tõhusat energiatootmist ja -kasutust, sh taastuvenergia ja võrkude omavahelise ühendamise projektid, keskkonnataristut, linnapiirkondade uuendamist ning avaliku halduse ja ettevõtete digipööret. Kava sisaldab ka märkimisväärses koguses meetmed, et lahendada probleeme struktuurse eelarvepoliitika, sotsiaalse heaolu, finantsstabiilsuse, töö- ja tooteturu ning avaliku halduse ajakohastamise valdkonnas, mis kõik seisnevad programmijärgsete kohustuste järelmeetmetes, laiendamises ja täiendamises. Kava sisaldab samuti meetmeid konkurentsivõime parandamiseks ja erasektori investeeringute edendamiseks, täiustades ettevõtluskeskkonda ja lihtsustades õigusraamistikku. Neid reforme täiendab laenurahastu, mis peaks stimuleerima erasektori investeeringuid uuenevates majandussektorites, sh rohe- ja digipööre.

(23)Kreeka taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Kreeka kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 37,5 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 23,3 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Kreekal COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.