EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 7.12.2011 
SEK(2011) 1513 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile: 
Ettepanek: 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS 
Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta 
{KOM(2011) 862 lõplik} 
{SEK(2011) 1512 lõplik}  
 
 1    1. SISSEJUHATUS  
Käesolev mõjuhinnang käsitleb sotsia alettevõtteid ja nende rahastamist 
erainvesteerimisfondide poolt. 
Sotsiaalettevõtted on ettevõtted, mille esmane eesmärk on avaldada sotsiaalset mõju. Nad 
juurutavad uuenduslikke lahen dusi, et tegeleda sotsiaal sete või keskkonnaalaste 
probleemidega. Finantstulud taasinvesteeritaks e ettevõttesse, kusjuures  ettevõtlusvorm annab 
võimaluse erafinantseerimisele ja tugeva aluse ettevõttele. Sotsiaalettevõtjad juhivad ettevõtteid tavaliselt vastutustundlikult ja läbipaistvalt, kaasates ennekõike oma äritegevusega seotud töölisi, kliente ja sidusrühmi.  
Sotsiaalettevõtlus kasvab praegu märkimisv äärselt: juba ligikaudu 10 % ELi ettevõtetest 
kuulub sellesse kategooriasse, andes tööd 11 m iljonile tasustatud töötajale. Kuna nende 
ettevõtete tähelepanu on keskendunud sotsia alsele ja keskkonnaalasele innovatsioonile, 
tähendab see, et juba oma määratluse järgi on need ettevõtted tee arukale, säästvale ja 
kaasavale majanduskasvule. Niisuguse kasvu ülim  tähtsus ilmnes ühtse turu akti üle peetud 
konsulteerimisel, mis määratles sotsiaalettevõ tteid kui ühte 12 nn põhihoovast ühtse turu 
tulemuslikuks taaskäivitamiseks.  
Kuigi investeerimisfondid on sotsiaalettevõtet e rahastamise põhiline viis, sest nad võivad 
laiendada ja suurendada kättesaadavat raha stamist, on konsulteerimised sidusrühmadega 
näidanud, et need fondid ei kasuta oma potentsiaa li ära. Killustatus siseriiklikes eeskirjades ja 
selge lähenemisviisi puudumine nende fondidega  seoses kogu ELis, pidurdab nende fondide 
tekkimist ning seega takistab st abiilse sotsiaal ettevõtlussektori arengut  ja laseb sel sektoril 
ebaühtlaselt areneda. 
Käesolev mõju hindamine uurib  seepärast võimalusi, kuidas tagada, et kõnealused fondid 
saaksid tulemuslikult ja tõhusalt oma potents iaali ära kasutada. Teades, et ELi varade 
valitsemise sektoril oli 2010. aasta l valitseda üle 8 000 miljardi euro väärtuses varasid, võivad 
katsed parandada selle sektori panust sotsiaalet tevõtluse rahastamisse tulevikus suurt kasu 
tuua.  
2. M
IS ON PROBLEEM ? 
Sotsiaalettevõtted sõltuvad tihti toetustest. Investeerimisfondid, mis saavad neid aidata, on 
tavaliselt siiski väikesed (suurusjärgus umbes 10  kuni 20 miljonit eurot) ja seetõttu hajutatud 
ning arenenud ebaühtlaselt üle Euroopa Liidu (paiknevad hõredalt, ent on ka kuhjunud ühte või kahte liikmesriiki). Samal ajal võib  investoritel, kes s oovivad investeerida 
sotsiaalettevõtetesse või ELi sotsiaalmajandusse,  olla raske tuvastada ja usaldada neile 
kättesaadavaid investeerimisfonde, kuna levi nud on palju segadusse ajavaid, omavahel 
konkureerivaid fondide  märgiseid ja nimetusi, mis soovivad pakkuda investeeringuid 
sotsiaalettevõtlusse. Killustatud eeskirjade tõttu on fondidel kuluka s piiriülestele investoritele 
ligi pääseda ning tihti on f ondid kohalikud ja väiksematel turgudel on raske tegutsemishoogu 
sisse saada, et toimimiseks vajalikku suurust saavutada. Piiriüleste vahendite kaasamise tasemed on praegu madalad (ühe hinnangu kohaselt alla 4 %). 
Kõik need probleemid on juurdun ud sotsiaalettevõtete teatav ates omadustes ning nende 
sotsiaalsete eesmärkide saavutamise püüe är iliste vahendite abil tekitab uusi probleeme 
 
 2    ühtviisi nii investoritele, fondi dele, finantsteenuste vahendajat ele kui ka seadusandjatele. 
Mõju hindamisel tuvastati probleemide kolm põhiallikat.  
Esimene probleemi põhiallikas: selge ja võrreldava teabe  puudumine   
Investoritel on raske kasutada teavet sotsiaalinvest eeringute ja fondide  kohta, mis soovivad 
investeerida sotsiaalettevõtetesse. Investee rimisettepanekutest arusaamine ja nende 
võrdlemine on liiga keeruline, sisaldades  konkureerivat, vasta ndlikku ja kattuvat 
terminoloogiat, märgiseid  ja mõisteid. Märgised, mis arenevad isereguleeruval alusel, ei toimi 
üle kogu ELi ega ole abiks invest oritele, kes soovivad investeer ida sotsiaalette võtetesse, ning 
eelkõige ei tuvasta need vastavaid fonde ega ole abiks nende fondide pakkumistest 
arusaamisel ja nende võrdlemisel. 
Teine probleemi põhiallikas: sotsiaalse kasu mõõtmine ja hindamine on keeruline  
Sotsiaalettevõtete sotsiaalse  missiooni põhiline probleem on investoritele teabe andmine 
sotsiaalsete mõjude kohta. Esile on kerkimas suur hulk vahendeid sotsiaalsete mõjude ja 
tulemuslikkuse hindamiseks ja analüüsimis eks. Konkureerivad, vastanduvad ja kattuvad 
lähenemisviisid suurendavad ettevõtete ja fondide kulusid ning in vestoritel on raskem 
erinevaid fonde võrrelda või jä lgida, kui hästi nende invest eeringud lubatud sotsiaalseid 
mõjusid saavutavad.  
Kolmas probleemi põhiallikas: fondistruktuuride mittekohandamine sotsiaalettevõtete 
vajadustele   
Siseriiklikud ja ELi eeskirjad, mis reguleer ivad sotsiaalettevõtet ele suunatud fondide 
fondistruktuure, ei sobi alati hä sti nende fondide vajadustega ja  killustatus neis eeskirjades 
pidurdab piiriülest tegevust. See viib ebakindlusele fondi valitsejate seas, erinevate 
fondivormide ja lähenemisviiside levikule ül e kogu ELi ning seetõttu niisuguste fondide 
vähem tõhusale ja tulemuslikule turule ELis. 
3. MIKS EL PEAKS TEGUTSEMA JA MITTETEGUTSEMISE TAGAJÄRJED  
Kui EL ei tegutse, siis võib selle tõttu arenem ata jääda sotsiaalettevõtte kui usaldusväärse 
mudeli areng kogu Euroopas. Sots iaalettevõtetele suunatud i nvesteerimisfondid ei saavuta 
muutuseks vajalikku suurust, jättes sotsiaalette võtted ilma heterogeensest ja paindlikust 
rahastamisest. Lisaks jäävad fondid ge ograafiliselt ebaühtlaselt jaotunuks.   
Riiklikel järelevalveasutustel oleks vähe suuni seid selle kohta, kuidas hinnata fonde, mis 
väidetavalt finantseerivad sotsiaalettevõt etesse. Komisjoni varasem kogemus seoses 
investeerimisfondidega ja hilj utine riskikapitalifondidega seotud kogemus on see, et ELi-
poolse koordineerimise puudumisel kerkivad t uvastatud probleemide käsitlemiseks esile 
erinevad lähenemisviisid, olgu isereguleeruvad või siseriiklike eeskirjade tasemel. Seda eriti seoses sotsiaalinvesteeringute fondi mõistega  ja läbipaistvuse meetmetega, mis on neile 
fondidele vajalikud.  
Ühise ja ühtse raamistiku sellele sektorile terv es ELis saab luua ainult ELi tasemel ning see 
oleks tõhus, kuna sektori arengu ülitähtis et app oleks siis selge ja keskendunud. Praegu 
hoolega kavandatud meetmed on tõenäoliselt tõhusamad kui hilisem sekkumine. 
 
 3    4. EESMÄRGID  
Üldiselt on eesmärk tagada, et sotsiaalettevõ tted ja ettevõtlus suudava d täielikult panustada 
ELi majanduskasvu eesmärkidesse seoses töökoht ade, sotsiaalse kaasatuse ja sidususega. 
Sotsiaalettevõtted on niisuguse kasvu peamised tegurid ja nende toetamine aitab tagada 
arukamat, kaasavamat ja jätkusuutlikumat ELi majandust tulevikus.  
Kui olla veelgi täpsem, siis p eaksid investorid suutma usaldada  sotsiaalettevõ tetele suunatud 
investeerimisfonde ning need fondid pe aksid suutma kulutasuval viisil koguda 
investeeringuid investoritelt üle kogu ELi, samal aj al kui sotsiaalettevõtted ise peaksid suutma 
tõhusalt kapitali kaasata.  
Nende erieesmärkide saavutamiseks on võimali k kindlaks määrata kolm tegevusega seotud 
eesmärki, seades sihtmärgiks eespoo l kirjeldatud probleemiallikad:  
– parandada sotsiaalinvesteeringute et tepanekute selgust ja võrreldavust; 
– täiustada sotsiaalsete mõjude hinda mise ja analüüsi vahendeid ning 
– tagada, et õigusraamistikud üle kogu ELi on proportsionaalsed ja toimivad, et 
maksimeerida vahendite kogumise võima lusi sotsiaalettevõtlusfondidesse. 
5. VALIKUVÕIMALUSED  
Valikuvõimalused määrati kindlaks ja neid hinna ti eraldi iga tegevusega seotud eesmärgi 
jaoks, kuigi need valikuvõimalused on kumulatiivsed ja mingil määral üksteisest sõltuvad. Hinnati ka esialgseid valikuvõimal usi seoses parima viisiga, kuidas piiritleda investoreid, 
kellele kohandataks muid valikuvõimalusi. 
Üldine – valikuvõimalused seoses  aktsepteeritavate investoritega 
Valikuvõimaluste kirjeldus 
G1 Edasine tegevus puudub. 
G2 Lubatakse investeeringuid te atavatelt varakatelt investorit elt ja teistelt elukutselistelt 
investoritelt vastavalt finantsins trumentide turgude direktiivile. 
G3 Koostöö elukutseliste investoritega fina ntsinstrumentide turgude direktiivi kohaselt. 
G4 Kaasatakse jaeturu investorid. 
Sotsiaalettevõtetele suunatud investeerimisturg tegutseb praegu enamasti institutsiooniliste 
fondide vormis, kusjuures palju ra halisi vahendeid pärineb varakate lt isikutelt ja  äriinglitelt, 
nagu see toimub riskikapitaliturul. Suures os as on see nii riskip rofiili ja selliste 
investeeringute likviidsu se tõttu – need tähendavad pikaaja list kohustust. Siiski  võib tulevikus 
kõige suurem kasv olla jaeturul.  
Et tagada olemasolevate investorite tulemuslik  kasutamine ja proport sionaalne režiim ning 
arvestades turu praegust are nguetappi, eelistatakse selles et apis valikuvõimalust G2. Uus 
läbivaatamine tulevikus peaks siiski arvesse võtma võimalikke meetmeid ligipääsu avardamiseks jaeinvestoritele. 
 
 4    A – valikuvõimalused seoses selguse ja võrreldavuse parandamisega 
Valikuvõimaluste kirjeldus 
A1 Edasine tegevus puudub. 
A2  Arendatakse mittesiduvat lähenemisviisi seoses teabega, mida peaks andma 
sotsiaalettevõtetele suun atud investeeringute kohta. 
A3 Luuakse ELi märgis või kaubamärk so tsiaalettevõtlusfondi de jaoks, rakendades 
seonduvaid läbipaistvusmeetmeid. 
Valikuvõimalused A2 ja A3 võivad mõlemad paranda da sellise teabe sel gust ja võrreldavust, 
mis on seotud sotsiaalettevõtetesse s uunatud sotsiaalsete investeeringutega. 
Valikuvõimalus A2 järgib eesmärgi saavutam iseks mittesiduvaid meetmeid, üritades 
hõlbustada isereguleeruvate ja  siseriiklike meetmete koordineerimist, samal ajal kui 
valikuvõimalus A3 loob ELi lähenemisv iisi, juurutades märgise („Euroopa 
sotsiaalettevõtlusfond”) koos seot ud kvaliteedistandard itega, mida saavad kasutada ainult 
fondid, mis järgivad üldisi avalikustamise kohustusi ja ühist fondi profiili (s.o valdav 
investeerimine sotsiaalettevõtetesse). A3 järgi lu uakse ühine raamistik teabele, mis on seotud 
sotsiaalettevõtete liikidega, kuhu individuaalsed fondid investee rivad, ning toetusele, mida 
pakutakse sihtmärgiks olevatel e sotsiaalettevõtetele. Teav et antakse ka investeeringu 
võimalike mõjude kohta. 
Kuna valikuvõimalusele A3 vast av märgis nõuab hoolikust selle ta gamisel, et seda kindlasti 
kasutatakse, ent ei kasutata vääralt, või b see osutuda kõige paremaks võimaluseks 
sotsiaalettevõtetele suunatud i nvesteerimisfondidega seotud teab e, usalduse ja kindlustunde 
selguse ja võrreldavuse parandamiseks. See tagaks sotsiaalettevõtlussektorile tugeva „tunnustuse pitseri”. Seetõttu eelistati valikuvõimalust A3.  
B – valikuvõimalused seoses sotsiaalsete  mõjude hindamise ja analüüsi vahendite 
parandamisega 
Valikuvõimaluste kirjeldus 
B1 Edasine tegevus puudub. 
B2  Luuakse sidusrühmade foorum või rühm , mis kooskõlastab sotsiaalsete mõjudega 
seotud vahendite arengut. 
B3 Käivitatakse uuring, mis hindab investeeri misfondidega seotud sotsiaalsete mõjude 
hindamise ja analüüsi võimalikke lähenemisviise. 
B4 Sätestatakse kogu ELi hõlmavate sotsiaalse te mõjude mõõtmise ühine lähenemisviis. 
Valikuvõimalus B4 jäeti kõrvale risk ide tõttu standardite kehtestajale  selles etapis. 
Sotsiaalsete mõjude hindamise ja analüüsi vahendite tekkiv ja arenev olemus eeldab 
valikuvõimalusi, mis on suunatud täiendava uurimistöö ja dialoogi edendamisele ning 
hõlbustamisele. Eelistati valikuvõimalusi B2 ja  B3. (Need ei välista teineteist). Tuleb 
märkida, et samal ajal kui valikuvõimalus A3 ei  sõltu nendest valikuvõimalustest, võib nende 
 
 5    areng tulevikus anda põhjust täiendavale t eabe avaldamise standardimisele seoses 
valikuvõimalusega A3. 
C – tagada, et õigusraamistikud kogu ELis on proportsionaalsed ja tulemuslikud, et 
maksimeerida vahendite kogumise võimalus i sotsiaalinvesteeri ngute fondide jaoks 
Valikuvõimaluste kirjeldus 
C1 Edasine tegevus puudub. 
C2  Edendatakse sotsiaalettevõtetele suunatud fondide arengut olemasolevates raamistikes. 
C3 Töötatakse välja sihi pärased parandused olemasolevate raamistike jaoks. 
C4 Luuakse eraldiseisev ELi režiim, sealhulgas Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi 
tegevusluba. 
Valikuvõimalus C2 jäeti kõrvale. Olemasol evad ELi raamistikud ei ole kohandatud 
sotsiaalettevõtetes tekkivate rahastamisvajadus te jaoks, seega oleks kõnealune lähenemisviis, 
kuigi sel on väga väike mõju kuludele, ka  tulemuslikkuse poolest väga piiratud. 
Valikuvõimalust C4 eelistati valikuvõimalusele  C3, kuna see näitas so tsiaalettevõtlusfondide 
toetamisel suuremat tulemuslikkust, ent kahe  valikuvõimaluse kulude mõjud oleksid suurel 
määral sarnased (need erinevad pigem õi guslike vormide kui meetmete sisu poolest). 
Üldettepaneku kokkuvõte 
Ühtseid eeskirju, nagu on esitatud vali kuvõimaluses C4, kombineeritakse 
läbipaistvusmeetmetega ja valikuvõimalu ses A3 esitatud märgise abil luuakse 
sotsiaalettevõtlusfondi ühine mõiste ELis.  Kui fondivalitsejad  on teostanud lihtsa 
registreerimistoimingu, siis saavad nad tule musliku kasutuselevõtu tagamiseks vastavate 
fondide osakuid või aktsiaid üle kogu ELi tu rustada (see toiming annab fondivalitsejatele 
tegevusloa juhul, kui nad ei saa seda alternatiiv sete investeerimisfondide valitsejaid käsitleva 
direktiivi alusel). Iga fond p eaks investeerima valdavalt sots iaalettevõtetesse ja vältima 
finantsvõimenduse kasutamist. Rakendatakse ärit egevuse ja fondivalitseja korralduse mõnd 
üldist eeskirja ning võetakse meetmeid arua ndluse ja läbipaistvus e, sealhulgas fondide 
sotsiaalse toimivuse tagamiseks. Liikmesriikid e pädevad asutused teostavad järelevalvet 
fondide üle ja kõrvaldavad  eeskirju rikkuvate fondival itsejate registreeringud.  
Lähenemisviis on astmeline ja arenev, võimaldad es sotsiaalse toimivuse mõõtmise suuremat 
standardimist ja võimalikku jaeinvestorite  arvu suurenemist tulevikus. Lisaks on 
läbipaistvusmeetmetes kavandatud rakendusmeetmete teine tase, mille mõju hinnatakse täiendavalt. 
6. K
AVANDATUD LÄHENEMISVIISI MÕJU  
Kasu 
Astmelise lähenemisviisi juures oodatakse tekki vas turusegmendis algul mõningat kasu, mis 
aja möödudes ja turu arenedes  võib oluliselt suureneda.  
Kohese ja tulevase kasu mastaapi on raske m äärata. Suurenenud usaldus sektoris, tõhusam 
piiriüleste vahendite kogumine  ja sotsiaalettevõtetele suuna tud investeeringute selgem 
 
 6    eristamine teistest investeeri ngutest aitaks fonde, tuues kaas a tugeva kapitali sissevoolu, 
fondide parema geograafilise jaotuse ja elujõulis use ning enam arenenud ökosüsteemi, mis on 
võimeline vähendama sotsiaal ettevõtete kulusid.  
Suurenenud usaldus, ligipääs fondidele ja i nvesteeringute võrreldavus  aitaks investoritel 
tõhusalt kapitali paigutada ja vähendada poten tsiaalseid väärmüüke ning usalduse kadumist 
sotsiaalinvesteeringu suhtes laiemalt.  
Niisugused mõjud fondidele ja investoritele aitavad selgesti sotsiaalettevõtteid, toetades 
sektori jätkuvat väljakujunemist ning kätte saadavate finantside mitmekesisust ja 
jätkusuutlikkust. Edukas sotsia alettevõtluse sektor terves ELis aitab kaasa pidevalt 
suurenevale, arukale, säästvale ja kaas avale majanduskasvule. Paranenud võimalused 
erainvesteeringuteks sotsiaalettevõtetesse vä hendaks ka riigi rahanduse fiskaal- ja muid 
pingeid. 
Kulud 
Läbipaistvuse ja aruandluse meetmed toovad f ondisektorile tõenäolise lt kaasa eeskirjadele  
vastavusega seotud kulusid, mi s on põhjustatud muudatustest sü steemis ning teabe kogumise 
ja andmise menetlustega, samuti teabe aval damisega seotud kulusid. Siiski vähendaks 
piiriülese vahendite kog umise lihtsustamine kulusid fondi ja oks, kes kavatseb seda teha. Kuna 
kulud tekivad ainult neil, kes soovivad saada ELi uut sotsiaalinvesteerin gute fondi märgist ja 
seonduvaid tegevuslube,  on need proportsionaalsed ärivõimalustega, mille uus raamistik avab.  
Uued nõuded võivad kaudselt mõjutada ka sots iaalettevõtteid endid, kuna võib tekkida 
kulusid, mis on seotud aruannete ja andmete taotlemisega, mis on vajalikud fondi parema 
läbipaistvuse jaoks ning mis võivad sisald ada seonduvate süsteemide või andmekogumise 
kulusid. Siiski loevad ettevõtted niisug useid kulusid tõenäoliselt tavalisteks 
investeerimiskõlblikuks saamisega seotud kulud eks. Meetmete parem koordineerimine kogu 
ELis peaks samuti andma võimaluse vähendada  kattuvust või konkurentsi ning tooma kaasa 
sotsiaalettevõtete otstarbekohasema ökosüsteemi. 
On võimalik, et uued meetmed viivad investeeri ngute mõningasele ümberjaotamisele teistest 
sotsiaalinvesteeringute fondide liik idest või filantroopilistest anne tamistest, ent siiski on vähe 
tõendeid selle oodatava mõju ulatuse kohta. 
Järelevalve ja hindamine 
Vajalikud on olulised sammud seoses järeleva lve ja hindamisega tulevikus, seda eelkõige 
meetmete lisanduvat mõju arvestades.  
Siin kirjeldatud meetmete mõju seoses tu ru tõhususega, sealhulgas uue raamistiku 
kasutuselevõtu tasemetega, piiriü lese vahendite kogumisega ning ELi 
sotsiaalettevõtlusfondide suuruse ja kuludega, vajab hoolikat järelevalvet, et tulevikus 
võimaldada raamistiku kohandamist. Sotsiaalettevõtete kaudsete kulude hindamine, sealhulgas mõju ettevõtetele, kes saavad meetmete st kasu, võrreldes teiste ga, kes kasu ei saa, 
ning fondide geograafiline paiknemine vajavad tu levikus ülevaatamist. Meetmetele vastavuse 
järelevalve riigi ja ELi tasandil on samuti tähtis.  
Sotsiaalse ja keskkonnaalase metoodika hindami sega seotud meetmete täiustamine on edasise 
töö peamine valdkond. 
 
 7    7. JÄRELDUSED  
Käesolev mõju hindamine toetab ELi meetmei d, et välja töötada koordi neeritud ja ühtne ELi 
raamistik sotsiaalettevõtetele  suunatud investeerimisfondide jaoks. Usalduse ja kindlustunde 
puudumine sotsiaalinvesteeringute ettepanekutes takistab nende fondide arengut, mis toetavad 
sotsiaalettevõtteid, ning halv asti arenenud fondihaldus ja ebatõhus piiriülene ligipääs 
investoritele pidur davad majanduskasvu. 
Käesolevas hinnangus tehakse järeldus, et kõi ge tulemuslikum ja tõhusam lähenemisviis 
nende probleemide käsitlemiseks on spetsiaal ne Euroopa sotsiaali nvesteeringute fondi 
raamistik, mis annab tegevusload nende fondide  valitsejatele. Edu saavutamiseks peavad 
sellised fondid investeerima valdavalt sotsiaal ettevõtetesse ning tagama selge ja tulemusliku 
andmete avalikustamise, sealhulgas  sotsiaalse toimivuse valdkonnas. 
Praegu tegutsedes saab komisjon kaasa aidata sotsiaalettevõtlusse ktori kasvule, ergutada ja 
muuta ulatuslikumaks investeeringute valik uid kogu ELis ning tagada  rohkem vahendeid, 
mida sotsiaalettevõttesse investeerivad fondid s aaksid ära kasutada. See aitaks kaasa niisuguse 
Euroopa Liidu saavutamisele, mis panustab tuge vasti sotsiaalettevõtja tesse ning arukasse, 
kaasavasse ja säästvasse majanduskasvu, mis sellega kaasneb.