[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 11.6.2007

SEK(2007) 819

KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT

mis on lisatud KOMISJONI TEATISELE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE väikelaevamootorite keskkonnaomaduste edasise parandamise võimaluste kohta MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE {COM(2007)313}{SEC(2007)770}

1. SISSEJUHATUS

Mõju hindamise aluseks oli üksikasjalik protsess, mis koosnes kahest põhietapist. Esimeses etapis toimus nn inventuur, mille käigus tehti kindlaks väikelaevamootorite heitkoguste vähendamise tehnoloogiate hetkeseis ja eeldatavad tulevikusuundumused ning vaadati üle mujal maailmas praegu kehtivad ja tulevikuks kavandatavad väikelaevade heitkoguseid käsitlevad õigusaktid. Selle tulemusena tehti kindlaks neli võimalikku reguleerimisstsenaariumi väikelaevade heitkoguste edasiseks vähendamiseks. Inventuuriaruandes[1] on üksikasjalikult käsitletud ka muid direktiivi 2003/44/EÜ artiklis 2 osutatud elemente, mida Euroopa Parlament ja nõukogu on eespool nimetatud teatises palunud Euroopa Komisjonil arvesse võtta. Hindamisprotsessi teine etapp seisnes üksikasjalikus mõjuhindamisuuringus, millega analüüsiti inventuuri käigus välja töötatud nelja võimaliku stsenaariumi tehnilisi kulusid ja tehti kindlaks iga stsenaariumi keskkondlik, majanduslik ja sotsiaalne mõju. Nendest mõjudest tulenevad kulud ja tulud kvantifitseeriti ja neid võrreldi mitmel kriteeriumil põhineva analüüsi käigus, kasutades võrdlusalusena varianti „poliitikat ei muudeta“. Uurimuse koostanud alltöövõtjad konsulteerisid kogu hindamisprotsessi käigus ulatuslikult ja tihedalt huvirühmadega, keda Euroopa Liidu väikelaevade heitkoguseid käsitlevate õigusaktide edasine areng võiks märkimisväärselt mõjutada või kes selles võiksid osaleda. Lisaks sellele kaasnes hindamisprotsessiga hulk huvirühmade nõupidamisi, mille korraldasid komisjoni talitused ja mille eesmärgiks oli teavitada ka teisi huvirühmi, kes osalevad väikelaevadirektiivi rakendamisel (liikmesriikide pädevad asutused, standardimis- ja kasutajaorganisatsioonid ning teatatud asutused) ning nendega konsulteerida.

2. MILLISEID PROBLEEME LOODETAKSE KÕNEALUSE POLIITIKAGA LAHENDADA?

Väikelaevade kasutamine Euroopas suurendab keskkonnakulusid nii heitgaaside kui ka müra osas. Euroopas annavad väikelaevad hinnanguliselt umbes 0,34% süsinikmonooksiidi üldistest heitkogustest, 0,5% süsivesinike üldistest heitkogustest ning 0,1% NOx üldistest heitkogustest. Ehkki väikelaevadest pärinevad heitkogused kokku on väikesed, võrreldes muude allikatega, võivad need põhjustada lokaalseid probleeme piirkondades, kus teatavatel tipptegevusaegadel (näiteks nädalalõppudel) on väikelaevade kontsentratsioon kõrge. Direktiivis 2003/44/EÜ sätestatud heitgaaside piirnormide rakendamine aitab märkimisväärselt kaasa väikelaevade poolt õhku ja vette lastud saasteainekoguste vähendamisele ning niiviisi soodustab ka õhu ja vee kvaliteedi paranemist neis piirkondades. Eespool mainitust olenemata nõuavad Euroopa Parlament ja nõukogu direktiivi 2003/44/EÜ artiklis 2, et komisjon esitaks aruande väikelaevamootorite keskkonnaomaduste edasise parandamise võimaluste kohta.

3. MILLISED ON PEAMISED VÕIMALIKUD POLIITILISED TEGEVUSSUUNAD?

Eesmärgi saavutamiseks järgitud põhilähenemisviis ja neli võimalikku reguleerimisstsenaariumi on esitatud joonisel 1.

Joonis 1: Mõju hindamisel järgitud tegevuskäigu kokkuvõte

4. MILLISED ON ERI STSENAARIUMIDE OODATAVAD POSITIIVSED JA NEGATIIVSED MÕJUD?

4.1. Majanduslike ja sotsiaalsete mõjude kokkuvõte

Stsenaarium | Survesüütemootorid milj. eurot | Sädesüütemootorid milj. eurot | Jetimootorid milj. eurot | Kokku milj. eurot |

1 | 147,4 | 6,4 | 2,0 | 155,8 |

2 | 245,2 | 114,7-127,3 | 5,1 | 365,0–377,6 |

2A | 245,2 | 98,4-111 | 2,0 | 345,6–358,2 |

2B | 150,2 | 98,4-111 | 2,0 | 250,6–263,2 |

Tabel 1: Ülevaade nõuete täitmise brutokuludest (alam- ja ülempiir) miljonites eurodes.

Stsenaarium | Survesüütemootorid (%) | Sädesüütemootorid (%) | Jetimootorid (%) |

1 | +4,36 | +0,7% | +1,9 |

2 | +10,04 | +10,0% | +4,9 |

2A | +10,04 | +7,7% | +1,9 |

2B | +4,34 | +7,7% | +1,9 |

Tabel 2: Ülevaade hinnangulisest mõjust hindadele (hinnatõusu % ühiku jaehinnast)

Stsenaarium | Survesüütemootorid | Sädesüütemootorid | Jetid | Kokku |

1 | -37 | -86 | -6 | -129 |

2 | -85 | -86 | -16 | -187 |

2A | -85 | -86 | -6 | -177 |

2B | -37 | -86 | -6 | -129 |

Tabel 3: Ülevaade mõjust tööhõivele (hinnanguline otseselt ja kaudselt põhjustatud kaotatud töökohtade arv)

Mõju töökohtade arvule : Juhtumianalüüside tulemustest ilmneb, et heitkoguste piirnormide edasine vähendamine rohkem kui algseisundi (stsenaariumi „poliitikat ei muudeta“) piires seaks tõsiselt ohtu ainsa täielikult Euroopas asuva päramootoreid tootva VKE ning tooks kaasa 86 töökoha kaotamise hinnanguliselt kokku 320 otsesest ja kaudsest täistööajale arvestatud töökohast, mille on loonud päramootorite tootmis- ja koosteettevõtted Itaalias ja Prantsusmaal.

4.2. Ülevaade keskkonnamõju hindamisest

Keskkonnamõju hindamise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud allpool tabelis 4 ning neist nähtub heitkoguste vähendamise võimalik ulatus iga stsenaariumi puhul neljast võimalikust, võrrelduna algseisundiga.

Saasteaine→ ↓Stsenaarium | CO kilotonni/a % | HC + NOx kilotonni/a % | TO kilotonni/a % | Kokku kilotonni/a % |

Algseisund | 153,1 | 40,9 | 0,6 | 194,6 |

Stsenaarium 1 | 153,1 0 | 32,7 -20 | 0,4 -33 | 186,2 -4,3 |

Stsenaarium 2 | 153,1 0 | 28,2 -31 | 0,4 -33 | 181,7 -6,6 |

Stsenaarium 2A | 153,1 0 | 27,4 -33 | 0,4 -33 | 180,9 -7,0 |

Stsenaarium 2B | 153,1 0 | 31,5 -23 | 0,4 -33 | 185,0 -5,0 |

Tabel 4: ELi väikelaevade hinnanguline heitgaaside kogus kilotonnides aasta kohta ja heitkoguste võimalik vähenemine protsentides iga võimaliku reguleerimisstsenaariumi puhul, võrrelduna algseisundiga.

4.3. Võimalike stsenaariumide mõju võrdlemine (mitmel kriteeriumil põhinev analüüs)

Vastavalt komisjoni mõjuhindamissuunistele on mitmel kriteeriumil põhineva analüüsi teel koostatud nelja võimaliku stsenaariumi dünaamiline võrdlus algseisundiga järgmiste kriteeriumide alusel: tulemuslikkus (kui hästi on võimalik saavutada heitkoguste vähendamise eesmärki), tõhusus (otsesed ja kaudsed nõuete järgimise kulud) ja sidusus (positiivsete ja negatiivsete mõjude tasakaal – kulude ja tulude suhe). Tulemused on kokkuvõtlikult esitatud tabelis 5.

Kriteerium → | tulemuslikkus (heitkoguste vähenemine kokku) | tõhusus (nõuetele vastavuse ja sotsiaalsed kulud kokku) | sidusus (nõuetele vastavuse ja sots. kulud 1 kilotonn/a vähenenud heitkoguse kohta) |

Stsenaarium 1 | 8,4 kilotonni/a (-4,3%) | +155,5 milj eurot -129 töökohta | +18,5 milj eurot -15,4 töökohta |

Stsenaarium 2 | 12,9 kilotonni/a (-6,6%) | +371,3 milj eurot -187 töökohta | +28,8 milj eurot -14,5 töökohta |

Stsenaarium 2A | 13,5 kilotonni/a (-7,0%) | +351,9 milj eurot -177 töökohta | +26,1 milj eurot -13,1 töökohta |

Stsenaarium 2B | 9,6 kilotonni/a (-5,0%) | +256,9 milj eurot -129 töökohta | +26,8 milj eurot -13,4 töökohta |

Tabel 5: mitme kriteeriumiga analüüsi tulemused võimalike stsenaariumide võrdlemisel algseisundiga, väljendatuna suhtarvudes.

5. KOMISJONI SEISUKOHT JA SELLE PÕHJENDUS

Mitmel kriteeriumil põhineva analüüsi tulemustest ilmneb, et kõigi võimalike stsenaariumidega kaasneksid sotsiaalsed kulud 13–15 kaotatud töökoha näol iga kilotonni kohta, mille võrra aastased heitkogused vähenevad, samas aga on võimalused vähendada väikelaevade panust kogusaastesse suhteliselt väikesed (vahemikus 4,3–7%).

Pidades silmas riigipeade mitteametlikul kohtumisel 2006. aasta oktoobris Lahtis esitatud üleskutset võtta kiireloomulisi meetmeid seoses kliimamuutustega ning arvestades komisjoni poolt selles poliitilises protsessis võetud juhirolli, tuleks teha maksimaalseid jõupingutusi, et heitkoguseid võimaluste piires optimaalselt vähendada. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleks uurida ja hinnata ka muid stsenaariume, mis võiksid põhineda kõige rangematel ja tehnoloogiapõhisematel väikelaevade heitkoguste eeskirjadel, mida juba kohaldatakse või mida kavatsetakse kehtestada mujal maailmas, näiteks USAs. Sellise lähenemisviisi puhul tuleks arvesse võtta ka maailmaturul tegutsevate ELi mootoritootjate vajadust säilitada ja tugevdada oma positsioone kolmandate riikide konkurentide ees. Niisuguse lähenemisviisi väljatöötamisel on vaja hoolikalt arvesse võtta üksnes ELi turul tegutsevate ELi väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete haavatavat positsiooni.

Sotsiaalmõju hindamise käigus on tõepoolest kindlaks tehtud, et edasiste heitevähendusmeetmete sotsiaalsed kulud jääksid peamiselt ELis asutatud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kanda, ning juhtumianalüüside tulemused näitavad, et iga võimaliku stsenaariumi rakendamine seaks tõsisesse ohtu ainsa tegelikult ELis asuva päramootorite tootja tuleviku.

Seetõttu võiks kavandada sobivaid kaasmeetmeid, et hoida heitkoguste maksimaalse vähendamise ja minimaalsete sotsiaalsete kulude vahel optimaalset tasakaalu. Sellised meetmed võiksid seisneda näiteks väikese tootmismahuga tootjatele erandite lubamises, mis põhineksid muudes ühenduse õigusaktides juba rakendatavatel mehhanismidel.

On vaja rohkem aega ja uurimistööd, et oleks võimalik hinnata niisuguse ambitsioonika lähenemisviisi mõju ja sobivust, mille puhul soovitakse minimeerida mootoriga väikelaevade osa kliimamuutustes ja samas leevendada sellega seonduvaid sotsiaalseid kulusid ja negatiivset mõju ELis asuvate väikeste ja keskmises suurusega ettevõtete konkurentsivõimele.

6. LÜHENDID

CO: süsinikmonooksiid VLD: väikelaevadirektiivHC: süsivesinikud TO: tahked osakesedNOx: lämmastikoksiididVKE: väike- ja keskmise suurusega ettevõtted

[1] http://ec.europa.eu/enterprise/maritime/maritime_regulatory/directive_03_44.htm

1. Määratleda poliitiline eesmärk .

Uurida väikelaevade keskkonnamõju edasise parandamise võimalusi

3. Mõju hindamine tehniline, keskondlik, majanduslik ja sotsiaalne

1. Tehniline mõju (mikro)

Kvantit./kvalit. ja/või rahasse ümberarvest. hinnang järgmisele:

1a. Nõuete täitmise tehnilised kulud

1b. Nõuete täitmise tehniline teostatavus

1c. Nõuete täitmise ettekavatsemata tagajärjed

Eraldi survesüütega,sädesüütega(pära- ja laevasiseste) ning jetimootorite kohta

2. Keskkonnamõju

Kvantit./kvalit. ja/või rahasse ümberarvest. hinnang järgmisele:

2a. NOx heitkogused

2b. TO heitkogused

2c. CO heitkogused

2d. HC heitkogused

2e. Nõuete täitmise ettekavatsemata tagajärjed

Eraldijärve-, ranniku- ja vooluveekogukeskkonna kohta

3. Majanduslik ja sotsiaalne mõju (makro)

Kvantit./kvalit. ja/või rahasse ümberarvest. hinnang järgmisele:

2a. Majanduslik mõju

2b. Sotsiaalne mõju

2c. Nõuete täitmise ettekavatsemata tagajärjed

Eraldisurvesüütega,sädesüütega(pära- ja laevasiseste) ning jetimootorite kohta

Tulemuslikkuse

kriteerium

Kui hästi on eesmärki võimalik saavutada

Tõhususe

kriteerium

Nõuete täitmise otsesed ja kaudsed kulud (tehnilised, sotsiaalsed ja majanduslikud)

Sidususe

kriteerium

Positiivsete ja negatiivsete mõjude tasakaal – kulude ja tulude suhe, kompromissid ja koostoime

4. Mitmel kriteeriumil põhinev analüüs Tulemuslikkus, tõhusus, sidusus

2. Teha kindlaks selle saavutamise võimalused .

Algseisund: “Poliitikat ei muudeta”: Säilitada direktiivis 2003/44/EÜ sätestatud heitgaaside piirnormid (väikelaevadirektiivi 1. etapp)

Stsenaarium 1 :– Kõik sädesüütega mootorid peavad vastama VLD 1. etapi neljataktiliste sädesüütega mootorite piirnormidele.– Survesüütega mootorid peavad vastama liikurmasinate direktiivis siseveelaevadel kasutatavate laevamootorite (kaubalaevamootorite) suhtes kehtestatud IIIA etapi heite piirnormidele. Survesüütega mootorite suhtes, mille efektiivvõimsus on alla 37 kW, jäävad kehtima VLDs 1. etapiks survesüütega mootoritele kehtestatud piirnormid.

Stsenaarium 2 :– Kõik sädesüütega mootorid peavad vastama heitkoguste piirnormidele, mis moodustavad 75% VLDs neljataktilistele sädesüütega mootoritele 1. etapis kehtestatud piirnormidest, kusjuures HC ja NOx arvestatakse kombineeritult kujul HC+NOx. CO puhul jäävad kehtima VLDs 1. etapis kehtestatud piirnormid.Survesüütega mootorite suhtes, mille efektiivvõimsus on alla 18 kW, jäävad kehtima väikelaevadirektiivis 1. etapis survesüütega mootoritele kehtestatud piirnormid. 18 kW ja 37kW vahele jääva efektiivvõimsuse puhul kehtivad liikurmasinate direktiivi II etapi piirnormid ning efektiivvõimsuse puhul 37 kW ja üle selle kehtivad liikurmasinate direktiivis üldkasutatavate mootorite suhtes kehtestatud III. A etapi piirnormidele.

Stsenaarium 2A :Sama, mis[2]*ABCabcd…4 R S V c ef:=}uvMPŒ?B?’Á9vx™›¼hØOAhÄzSCJaJhØOAhÄzSaJmHnHu[pic]hÎãhÄz stsenaarium 2, kuid sädesüütega mootorid, mille efektiivvõimsus on alla 30 kW, ning kõik jetimootorid peavad vastama VLDs neljataktilistele sädesüütega mootoritele 1. etapis kehtestatud piirnormidele.

Stsenaarium 2B :Sama, mis stsenaarium 2A, kuid survesüütega mootorid peavad vastama liikurmasinate direktiivis üldkasutatavatele mootoritele kehtestatud II etapi piirnormidele.