ET Euroopa Liidu Teataja C 318/74

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ohutud, uuenduslikud ja kättesaadavad ravimid: uus tulevikuvisioon farmaatsiasektori jaoks” ”

KOM(2008) 666 (lõplik)

2009/C 318/14

Raportöör: Joost van IERSEL

10. detsembril 2008 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ohutud, uuenduslikud ja kättesaadavad ravimid: uus tulevikuvisioon farmaatsiasektori jaoks” ”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsiooni arvamus võeti vastu 9. septembril 2009. Raportöör oli Joost van IERSEL.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 456. istungjärgul 30. septembril – 1. oktoobril 2009 (30. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 170, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 4 liiget.

1. Ettepanekud ja soovitused

1.1 Teatises (1) püütakse sätestada pikaajaline tegevuskava farmaatsiatööstuse Euroopa ühtse turu (2) poole liikumiseks, mis peaks patsientide suurenenud vajadustega toimetulekuks looma jätkusuutliku keskkonna farmaatsiatööstuse jaoks Euroopas ja kogu maailmas.

1.2 Komitee on seisukohal, et teatis loob hädavajaliku raamistiku, millel on hulk väärtuslikke eesmärke. Programmi teostamise viiside osas jäädakse teatises siiski üsna ettevaatlikuks ja ebaselgeks.

1.3 Farmaatsiatööstus sõltub väga palju siseriiklikust tervishoiusüsteemist ja finantstingimustest. Samas on see vastamisi rahvastiku ja patsientide kasvavate vajaduste ja ootustega ning suureneva konkurentsiga kogu maailmas. Farmaatsiasektori tulevikku mõjutab ka praegune kriis koos eelarvekärbetega.

1.4 Komitee arvates muutub üha pakilisemaks vajadus nõukogu koostatud kõikehõlmava tegevuskava järele nimetatud probleemidega tegelemiseks kokkulepitud strateegilise visiooni alusel. EL peaks oma eesmärgiks seadma Euroopa farmaatsiatööstusele selliste tingimuste loomise, mis tagaks sellele jätkusuutliku kodumaise positsiooni ja arengu kogu maailmas.

1.5 Ühine vaatenurk tähendab, et praegused peamiselt siseriiklikud pädevused, mis muudavad väga ihaldusväärse vaba juurdepääsu ravimitele ja ühtse turu väga kaugeks reaalsuseks, tuleb järkjärgult asendada ühtsemate tavade ja ühiste lähenemistega Euroopa patsientide, tööstuse ja kogu tervishoiuahela hüvanguks.

1.6 Komitee arvates tuleks riiklikes kokkulepetes võtta selgemini arvesse Euroopa mõõdet. Riiklikud rahalised ja tervishoiutingimused peaksid eelkõige arvestama sektori tulevikku suunatud teadus-, arendus- ja uuendustegevuse hiigelsuuri kulusid ja tähtsust.

1.7 Komitee tervitab innovatiivsete ravimite algatust seitsmenda raamprogrammi osana. Ta avaldab tugevat poolehoidu EÜ patendi vastuvõtmisele ja vaidluste lahendamise Euroopa süsteemi loomisele. Parandada tuleks Euroopa Patendiameti toimimist.

1.8 Võimalus tervishoiukulude kokkuhoidmiseks on geneerilised ravimid. Komitee toetab konkurentsivõimeliste patendita toodete turu arenemist. Nõukogu peaks kaaluma, kuidas kõnealuses valdkonnas kasutada ära märkimisväärse kokkuhoiu potentsiaal.

1.9 Vaba juurdepääs ravimitele ja nende taskukohasus nõuavad uuendatud arutelu selliste üksteisega seotud teemade üle nagu ravimite suured hinnaerinevused üle kogu Euroopa, juurdepääsetavus, paralleelne kaubandus ja mitte eksterritoriaalsuse põhimõte. Arutelu käigus tuleks käsitleda ka „ettepanekut, mis sisaldab asjakohaseid ettepanekuid, et kõrvaldada võimalikud allesjäänud ravimpreparaatide vaba liikumise takistused või moonutused” (3).

1.10 Praegu on komitee seisukohal, et suurema ühtsuse tagamiseks tuleb kehtestada avatud kooskõlastusmeetod ja anda komisjonile järelevalveroll, põhinedes parimatel tavadel ja läbipaistvatel andmetel, nagu see praegu Lissaboni strateegia alusel toimub. Andmed peaksid sisaldama kogu maailma arvulisi näitajaid ja suundi ning nende mõju, asetades tööstuse väljakutsed ja võimalused õigesse perspektiivi.

2. Sissejuhatus

2.1 Komisjoni ja liikmesriikide jagatud pädevuste tõttu on pikka aega puudunud farmaatsiasektori kõikehõlmav Euroopa nägemus. Euroopa institutsioonid on peamiselt keskendunud turule juurdepääsule ja regulatiivasjadele.

2.2 ELi tasandi tõrjumine oli ja on tingitud tervishoiusektori erakordsest positsioonist ning riiklikud tervishoiusüsteemid ja pädevused on üldiselt valdavad. Komisjon ja liikmesriigid on siiski üha enam rõhutanud vajadust Euroopa raamtingimuste järele hästi määratletud tervishoiuküsimuste tarbeks.

2.3 Pikaajalistel teadusele ja uuendusele suunatud investeeringutel põhineva sektori jaoks on Euroopa tingimused ja eesmärgid hädavajalikud. See on eriti tähtis, sest: — farmaatsiasektor sõltub väga tugevalt teadus- ja arendustegevusest ning uutest uuenduslikest toodetest; — suureneb konkurents mujalt maailmast, sh kiiresti areneva majandusega Aasia riikidest.

2.4 Ühtne turg vajab põhjalikke investeeringuid. On üsna mõistetav, et Euroopa Kohus on mitme otsusega nõudnud ühtse turu rakendamist kõnealuses sektoris, eelkõige patsientide huvides. Ühtset turgu takistavad tõsiselt 27 tervishoiusüsteemi, mis toimivad oma traditsioonide, õigusnormide ja hinnakujunduse alusel.

2.5 Tööstusliku arengu volinik Martin Bangemann korraldas alles 1996. aastal kolm ümarlauda kõigi sidusrühmadega Euroopa ravimite ühtse turu lõpuleviimise üle arutlemiseks. Sellele järgnes hulk muid konsultatsioone. Tänu ümarlaudadekoosseisu mitmekülgsusele – valitsuste esindajad, farmaatsiaettevõtted ja teised sidusrühmad – esitati suur hulk erinevaid vaateid ja riiklikke lähenemisi.

2.6 Vastuseks on komitee mitmel korral esitanud mitmeid konkreetseid ettepanekuid. Peamised teemad olid ravimite vaba liikumine ELis, vajadus kontrollida liikmesriikide farmaatsiakulutusi ja edendada tugevat farmaatsiatööstust majandus- ja tööhõive kasvu jaoks Euroopas (4). Kõnealustes valdkondades edusammude tegemiseks on vaja veel palju ära teha.

2.7 Oluline on liikmesriikide seisukoht. Euroopa hindade ja hüvitamise ning ravimitele juurdepääsu jaoks on otsustavad nende tervishoiusüsteemide riiklikud struktuurilised ja organisatsioonilised omadused.

2.8 Arvamuste lahknevusest ja liikmesriikide pädevuste säilitamisest hoolimata on nõukogu 1965. aastast saadik võtnud vastu rea õigusmeetmeid tervishoiu ja meditsiinitoodete kohta, et parandada patsientide ja tervishoiutingimusi.

2.9 2001. aastal otsustati parandada arutelu struktuuri huvitatud osapoolte piiratud rühma G-10 (5) loomisega. 2002. aasta mais esitas G-10 neliteist üldist soovitust, kus sätestati farmaatsiasektori strateegiline raamistik. Järgmiste aastate jooksul viidi mitmed soovitused ellu.

2.10 Seejärel loodi 2005. aastal kõrgetasemeline farmaatsiatoodete foorum, et viia ellu ülejäänud G-10 soovitused. Kolmele töörühmale tehti ülesandeks koostada uued soovitused.

2.11 Kõnealune protsess lõppes 2008. aasta oktoobris, kui foorum võttis vastu oma järeldused ja soovitused patsienditeabe, suhtelise tõhususe ning hinnakujunduse ja hüvitamise kohta.

2.12 Neis järeldustes ja soovitustes rõhutati ühilduvust ühelt poolt dünaamilise konkurentsivõimelise turu tehnoloogia ja uuendustegevuse ning teiselt poolt kvaliteeditagatiste, farmaatsiatoodetele vaba juurdepääsu, usaldusväärse patsienditeabe ning tõhusa hinnakujundus- ja hüvitamispoliitika vahel.

2.13 Farmaatsiatoodete foorum tegi järelduse, et nii Euroopa konkurentsivõimet tugevdav Lissaboni strateegia kui maailma farmaatsiasektori dünaamika ja väljakutsed nõuavad praegusel hetkel sügavat lähenemist ning keskpikka- ja pikaajalist visiooni sektori jaoks.

2.14 Esimest korda on seitsmenda raamprogrammi raames loodud ühine tegevuskava farmaatsiatööstuse teaduslikuks arenguks. See sisaldab suurt arvu uuenduslikke farmaatsiaprojekte, mis stimuleerivad olemasolevaid ja potentsiaalseid rahvusvahelisi teadusvõrgustikke (6).

2.15 Vahepeal on globaliseerumise mõjud ilmseks muutunud. Võttes arvesse teadus- ja arendustegevuse muljetavaldavaid saavutusi Ameerika Ühendriikides, Hiinas ja teistes kiiresti areneva majandusega riikides, muutub Euroopa tööstuse jaoks otsustavaks Euroopa ettevõtete avatus uuendustele.

2.16 Praeguse majanduskriisi tõttu hakkab maailm edaspidi teistsugune välja nägema. Majanduse seisukord koos riiklike eelarvekärbetega ning teiste Aasias asuvate globaalsete osapoolte tugevdatud positsioon mõjutavad konkurentsitingimusi. Neid aspekte tuleb tõsiselt arvesse võtta tervishoiusektori ja -tööstuse igasuguse tulevase poliitika kujundamisel.

2.17 Komitee teeb järelduse, et viimase aastakümne jooksul on võrgustikud ja vahetused intensiivistunud, mis on teatud määral toonud kaasa vaadete ühtlustumise paljude sidusrühmade hulgas. Neid edusamme jäävad siiski varjutama erinevused õigusaktides ja tervishoiusüsteemides. Vaba juurdepääs ravimitele on piiratud ja kõnealuses tööstuses ei ole ühtset turgu.

3. Komisjoni seisukoht

3.1 Komisjon avaldas 2008. aasta detsembris strateegilise teatise farmaatsiasektori kohta, kus määratletakse põhimõtted ja eesmärgid ning sektori väljevaated pikema perioodi jooksul ja maailma väljakutsed.

3.2 Teatises luuakse raamistik 2008. aasta õigusaktide ettepanekute kogupaketi ja tulevaste ettepanekute jaoks.

3.3 Uus element on suur rõhk sellistel välisaspektidel nagu võltsimine, kaubandus, uued haigused ning kiiresti arenevate majandustega riikide suurenev tähtsus.

3.4 Komisjon määratleb kolm teemat, mida käsitletakse teatisele lisatud viie õigusakti ettepanekus: meditsiinitoodete võltsimine, ravimiohutuse järelevalve ja patsienditeave (7).

3.5 Veelkord rõhutatakse farmaatsiatööstuse äärmiselt suurt tähtsust Euroopa jaoks teadus- ja arendustegevuse, majanduskasvu ja tööhõive ning rahvatervise kontekstis.

3.6 Euroopa on elujõulise ja jätkusuutliku farmaatsiatööstuse säilitamisel siiski vastamisi järgmiste suurte tervishoiu, teaduslike ja majanduslike väljakutsetega: — Euroopa jääb üha enam teadus-, arendus- ja uuendustegevuses Ameerika Ühendriikidele ja Aasiale alla; — ELis püsib ebavõrdsus ravimite kättesaadavuse ja taskukohasuse osas; — suureneb rahvusvaheline tööjaotus, eelkõige teadus- ja arendustegevuses, kliinilistes uuringutes ja turunduses; — vaja on uusi teadusuuendusi, et tegeleda vastamata väljakutsetega rahvatervises ning avada uusi turge ELis toodetud ravimite jaoks.

3.7 Komisjoni arvates on viimane aeg teha edusamme farmaatsiatööstuse ühtse turu toimimise parandamise suunas, et stabiliseerida ja tugevdada Euroopa positsiooni maailmas.

3.8 Selleks on määratletud 25 eesmärki, mis puudutavad a) ühtset ja jätkusuutlikku turgu farmaatsiatööstuses, b) globaliseerumise võimaluste ja väljakutsete ärakasutamist ning c) teadus- ja uuendustegevuseks vajaliku keskkonna tugevdamist.

3.9 Kõnealuses teatises antakse sidus ülevaade siseriiklikest ja maailma väljakutsetest ning soovitud lähenemistest üldises raamistikus, mis peaks looma kõnealusele sektorile pikaajalise tegevuskava.

4. Üldised märkused

4.1 Komitee toetab vajadust kõikehõlmava lähenemise järele seoses Euroopa farmaatsiasektoriga ülemaailmses perspektiivis.

4.2 Teatist esitleti kui „uut tulevikuvisiooni”. Ehkki kõnealune visioon on ihaldusväärne ja hoolimata sellest, et viidi läbi laiaulatuslik konsulteerimine paljude sidusrühmadega, on tulemus pisut pettumustvalmistav, kuna puudu jääb ühtse turu puuduste üleüldisest analüüsist ning proaktiivsest lähenemisest poliitiliste soovituste kontekstis, kus võetaks arvesse patsientide ja tööstuse huvisid.

4.3 Euroopa on kaotanud oma positsiooni ravimisalases uuendustegevuses. Kõnealuse sektori globaliseerumine tekitab uusi võimalusi ja uusi väljakutseid. Õigusega on ühele pildile paigutatud vaba juurdepääsu puudumine ravimitele Euroopas ja vajadus teaduslike läbimurrete järele, et vastata meditsiinilistele edusammudele ning globaalsetele rahvatervisega seotud väljakutsetele. Selgusetuks jääb, milliseid meetmeid peaksid liikmesriigid ja EL võtma nende väljakutsetega tegelemiseks.

4.4 Komitee arvates on vaja kiiresti parandada farmaatsiatööstuse jätkusuutliku ühtse turu toimimist, mis on eeltingimuseks kasumliku ja väga uuendusliku farmaatsiasektori säilitamiseks Euroopas, et vastata rahvastiku kasvavatele vajadustele ja väljakutsetele kogu maailmas.

4.5 Teatises pakutakse kohane raamistik regulatiivse koostöö ja läbirääkimiste jaoks üha enamate kolmandate riikidega nagu Ameerika Ühendriigid, Jaapan, Kanada, Venemaa, India ja Hiina. Koostöö ja läbirääkimiste kaudu kolmandate riikidega luuakse Euroopa ekspordi jaoks jätkusuutlik perspektiiv.

4.6 Kõnealuses rahvusvahelises kontekstis on eeltingimuseks hästi toimiv ühtne turg. Turu killustatus püsib kas riiklike hinnakujundus- ja hüvitusskeemide lahknevuste või (uue) halduskoormuse, ühenduse õigusaktide kohaldamise puudujääkide, juurdepääsu ebavõrdsuse ja majanduslikult vähem atraktiivsete siseriiklike turgude ärihuvi puudumise tulemusena.

4.7 Lisaks on EL kasvanud üsna lühikese aja jooksul 27 liikmesriigiga liiduks, millest igal ühel on omaenda süsteem ja seega täiendavad spetsiifilised omadused eelkõige turgude ja patsientide suureneva mitmekülgsuse tõttu. See iseloomustab Euroopa tervikliku pildi keerukust.

4.7.1 Ravimite taskukohasus sõltub väga suuresti vastava riigi sotsiaalkindlustussüsteemist ja kindlustatud elanikkonna määrast. Enamikus süsteemides toimuvad läbirääkimised retseptiravimite hinna üle sotsiaalkindlustusasutuste või nende ühenduste ja tootjate vahel, selleks et kindlustatud võiksid saada ravimeid soodsa hinnaga, võimalikult väikese omaosalustasuga.

4.8 Suurt mõju avaldab seos uuendustegevuse kulude ja käibe vahel. Teadus- ja uuendustegevus võivad õitseda vaid tingimusel, et tööstus on konkurentsivõimeline ja et Euroopa turg toimib rahuldavalt.

4.9 Kui lahknevus haldusmenetluste ja –lähenemiste vahel jätkub, kannatab sektor edaspidigi killustatuse, osalise kattumise, liigsete uuendustegevuse kulude all ja oleks seega ebasoodsas olukorras võrreldes mandri ulatuses eeliseid nautivate tööstustega nagu Ameerika Ühendriigid ja Hiina.

4.10 Kuigi mujal maailmas on mandrit hõlmavad suured turud osaliselt mõjutatud piirkondlikest erinevustest, ei ole olukord võrreldav killustunud Euroopaga.

4.11 Täiendav probleem on farmaatsiasektori teadus- ja arendustegevuse kulutuste tootlikkuse viimaste aastate langus mitme keerulise aspekti koosmõjul.

4.11.1 Biotehniline revolutsioon, mis lubab palju uusi eeliseid, on olnud tööstuse jaoks kulukas, kuna teadus- ja arendustegevus ning rakendatud tehnoloogia ei ole veel muutunud valmis toodeteseeriaks. Uute haigustega tegelemine toob endaga kaasa ravimite kulukama arendamise.

4.11.2 Uute toodete turule toomise kulud on kasvanud, osaliselt vajaduse tõttu laiaulatuslikumate ja kallimate kliiniliste uuringute järele. Kasvanud on ka regulatiivsed nõuded kliinilistele uuringutele, samas kui teadus- ja arendustegevus on liikunud keerulisemate haiguste ja teraapiavaldkondade suunas nagu vähk, Alzheimer jt.

4.11.3 Meditsiinilisse uuendustegevusse suhtutakse praegu peamiselt pigem kui kulureasse liikmesriikide tervishoiueelarvetes kui patsientide heaolu parandavasse aspekti. Kõnekad on siseriiklikud hinnakujundus- ja hüvitamispoliitikad, mille raames ei ole mõnede haiguste valdkonnas ette nähtud kõrgemat hüvitamismäära uuenduslike toodete jaoks võrreldes vanemate toodetega (nt teraapia viitehinna kujundamine).

4.12 Sellisel arengul Euroopas on tagajärjed konkurentide suhtes. Kuigi Ameerika Ühendriikide reguleerivad asutused on müügiloa andmisel keskmisest karmimad kui EL, on Ühendriikide turukeskkond teadus- ja arendusinvesteeringutele atraktiivsem, kuna seal tasustatakse uuendustegevust rohkem kui enamikel Euroopa turgudest.

4.13 Aasia riigid nagu Hiina ja India, kelle turud kasvavad aastas keskmiselt rohkem kui 15 %, haaravad tõenäoliselt märkimisväärse osa rahvusvahelistest teadus- ja arendusinvesteeringutest, kui intellektuaalomandi kaitse standardid neis riikides tõhusalt jõustatakse.

4.14 Edasiste edusammude jaoks selles valdkonnas tuleb leida uus tasakaal liikmesriikidele jäänud pädevuste ning Euroopa (õigus)mehhanismide ja menetluste ning turutingimuste vahel, mis sillutavad teed elujõulisele ja tugevale Euroopa farmaatsiasektorile.

5. Tulevikumuusika

5.1 Komitee on arvamusel, et praeguse majanduskriisi, 2010. aasta parandatud Lissaboni strateegia ettevalmistamise ja kogu maailma väljakutsete kokkulangemine on tulevase komisjoni kohane lähtepunkt uuenemiseks ja edusammudeks.

5.2 Lissaboni strateegia, mis toob kaasa liikmesriikide ja ühenduse pädevuste lihvimise ning komisjoni selgema rolli määratlemise, võib luua kasuliku raamistiku ja metoodika farmaatsiatööstuse jaoks.

5.3 2008. aastal käivitas komisjon seitsmenda raamprogrammi (8) osana innovatiivsete ravimite algatuse. Komitee tervitab seda strateegilist tegevuskava, milles liigutakse tõhusalt teadustegevuse väljakutsete lahenduste poole avaliku ja erasektori partnerluste kaudu – ülikoolid, teadusinstituudid, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, haiglad, patsiente esindavad organisatsioonid ning seadusandjad –, mille eesmärk on eemaldada teaduse ja oskuste kitsaskohad, et kiirendada ravimite arendamist tulevaste tervishoiuvajaduste jaoks.

5.4 Konkurentsivõimelises teadustegevuses on patendid ja tagatud intellektuaalomandi kaitse farmaatsiasektoris üliolulised stiimulid uuenduste tegemisel ning praeguste ja tulevaste tervishoiuprobleemide ning pika olelustsükliga toodetega (sh pikad arendusperioodid) tegelemisel.

5.5 Komitee on võtnud arvesse 2008. aasta novembri vahearuannet farmaatsiasektorit käsitleva uurimise kohta. Komitee toetab tugevalt EÜ patendi soovitatud vastuvõtmist ja Euroopa vaidluste lahendamise süsteemi loomist, mis muudab menetlused sujuvamaks ja vähendab kulusid, vastuseks praegusele erinevatel õigusaktidel põhinevale 27-le vaidluste lahendamise menetlusele.

5.6 Hoolimata Euroopa Patendiameti maailmakuulsast reputatsioonist on komitee seisukohal, et selle toimimist annaks parandada.

5.7 Geneerilisi ravimeid – aegunud patendiga originaalravimite koopiad – on oluliselt odavam toota ja turustada kui originaale. Komitee toetab konkurentsivõimeliste patendita toodete turu arenemist.

5.8 Komitee rõhutab vajadust suurema tõhususe ja konkurentsivõimelisuse järele Euroopa geneeriliste ravimite turul. Ta kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma, kuidas kasutada ära patsientide ja tervishoiusüsteemide märkimisväärse kokkuhoiu potentsiaali.

5.9 Mis puutub vabasse juurdepääsu ravimitele ja nende taskukohasusse, siis kutsub komitee üles uuendatud arutelule, kus osalevad komisjon, valitsused ja sidusrühmad, selliste üksteisega seotud teemade üle nagu ravimite suured hinnaerinevused üle kogu Euroopa, juurdepääsetavus, paralleelne kaubandus ja mitte eksterritoriaalsuse põhimõte.

5.10 Juhiste osas viitab komitee G-10 järjestikustele avaldustele, kuuendale soovitusele, kõrgetasemelisele farmaatsiatoodete foorumile, soovitusele 9.2 ja nimetatud foorumi lõplikule eduaruandele (9).

5.11 Arutelu eesmärk peaks olema ühise visiooni määratlemine, mis puudutab patsientide vaba juurdepääsu ravimitele ja nende taskukohasust, ühtse turu loomist, valitsuste käitumise prognoositavust ja tegevust selles valdkonnas ning vajadust jätkusuutliku keskkonna järele teadus-, arendus ja uuendustegevuses.

5.12 Kodumaised ja maailma väljakutsed on omavahel seotud: — Euroopa farmaatsiatööstuse positsioon globaalsel tasandil sõltub tema kodusest positsioonist Euroopas; — globaalse tasandi haigused ning arenenud ja kasvava majandusega riikidest pärinevate farmaatsiatoodete ringlemine kogu maailmas mõjutab samuti Euroopa turge; — tööstuse jätkusuutlik kodune positsioon peab olema patsientidele kasutoov platvormide arutelude tulemusena, mis on seotud farmaatsiatoodete, haiguste ja tarbijasuhtumise muutmisega neisse toodetesse Euroopas.

5.13 Toetades uuendatud arutelu peaks komisjon esitama ajakohastatud ELi andmed turuarengute, töökohtade loomise ning teadus- ja arendustegevuse eelarvete kohta sektoris. Kindlasti tuleb neid võrrelda ka kogu maailma andmetega.

5.14 Kogu maailma andmed ja suunad peavad sisaldama ka Euroopa ettevõtete teadus- ja arendustegevuse laienemist suurtele kasvava majandusega turgudele, mis juhtub kindlasti koos Hiina ja India turgude kasvamisega. Globaliseerumise ärakasutamine on veel üks oluline argument Euroopa ühtse turu arendamiseks teadus-, arendus- ja uuendustegevuse jätkusuutliku alusena.

5.15 Õiglane kaubandus ja patsientide huvid nõuavad, et madala sissetulekutasemega riikidest importimine peab vastama headele tootmistavadele. Võltsitud ravimid tuleb keelustada. Võltsitud ravimite internetimüügist tulenevat ohtu tuleb vähendada posti teel saadetavate ravimite tõhusa kontrollimise kaudu.

5.16 Komitee on arvamusel, et kõnealuses sektoris ühtsele turule lähemale jõudmiseks tuleb kehtestada avatud kooskõlastusmeetod ja anda järelevalveroll komisjonile, nagu see toimub praegu Lissaboni strateegia alusel.

5.17 Suurema läbipaistvuse saavutamiseks peaks komisjon avaldama head tavad ning uurima ja esile tõstma liikmesriikides toimuvaid arutelusid ja arenguid, mis on seotud ravimitele vaba juurdepääsu ja nende taskukohasusega ning teadus-, arendus- ja uuendustegevuse ning farmaatsiatööstuse õiguslike tingimustega. Nende uurimiste tulemused peaksid moodustama nõukogu otsuste aluse.

Brüssel, 30. septembril 2009 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI

(1) Komisjoni teatis „Ohutud, uuenduslikud ja kättesaadavad ravimid: uus tulevikuvisioon farmaatsiasektori jaoks” KOM(2008) 666 lõplik, detsember 2008.

(2) 2007. aastal töötas Euroopa farmaatsiatööstuses ligikaudu 600 000 inimest ning 18 % tööstuse kogukäibest suunati teadus- ja arendustegevusse.

(3) Vt nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/105 artiklit 9. Sellest alates on nõukogu muutunud laienemise suhtes tõrksamaks.

(4) Vt omaalgatuslik arvamus EÜT C 14, 16.1.2001, lk 122 ning arvamus ELT C 241, 28.9.2004, lk 7.

(5) G-10 koosnes viiest ministrist, kahest volinikust ja tööstuse esindajatest.

(6) Kommentaariks komisjoni teatisele farmaatsiatööstuse teadusuuringute ja konkurentsivõime kohta on komitee jätkuvalt rõhutanud (alus-) uuringute üliolulisust kõnealuses sektoris. Vt EÜT C 14, 16.1.2001, ELT C 234 ja ELT C 110, 30.4.2004.

(7) Komitee on nende teemade kohta oma seisukoha esitanud järgmistes arvamustes: CESE 1022/2009, CESE 1023/2009, CESE 1024/2009, (CESE 1191/2009 ja CESE 1025/2009, ELT C 306, 16.12.2009.

(8) Innovatiivsete ravimite algatuse strateegiline teaduslik tegevuskava on algatuse kiire elluviimise tegevuskava, kus keskendutakse neljale sambale: ohutus, tõhusus, teadmiste juhtimine ning haridus ja koolitus.

(9) Vt lõpliku eduaruande lk 85.