ET EN EN EN EN Euroopa Liidu Teataja C 66/1

Komisjoni aruanne vastavalt nõukogu 27. juuni 2005 a. määruse (EÜ) nr 980/2005 artikli 28 lõikele 3 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta

(2008/C 66/01)

SISUKORD

1. SISSEJUHATUS

1.1. Üldine ülevaade

1.2. Metoodika ja terminoloogia

2. SOODUSKORRA ALUSEL TOIMUVA IMPORDI ARENGU ANALÜÜS

2.1. Üldine kord

2.1.1 Üldise korra katvus

2.1.2. Üldise korra rakendusaste

2.1.3. Üldisest korrast lähtuv astmestamine

2.2. GSP+ erikord

2.2.1. GSP+ korra katvus

2.2.2. GSP+ korra rakendusaste

2.2.3. GSP+ korrast lähtuv astmestamine

2.3. Algatus „Kõik peale relvade”

2.3.1. Korra katvus vähimarenenud riikide suhtes.

2.3.2. EBA korra rakendusaste

2.3.3. EBA korrast lähtuv astmestamine

3. GSP ALUSEL KEHTESTATUD SOODUSMÄÄRAD

4. MÕJU ÜHENDUSE EELARVELE

5. JÄRELDUSED

ANNEX I: Beneficiary Countries under all GSP Arrangements

ANNEX II: Variation of Preferential Imports of the GSP

ANNEX III: Countries/Sectors Graduated from the General Arrangement

ANNEX IV: GSP — Statistics for All Beneficiary Countries

1. SISSEJUHATUS

1.1. Üldine ülevaade

Kõigist arenenud riikide poolt rakendatud soodustuste süsteemidest on Euroopa Liidu (ELi) üldine soodustuste süsteem (Generalised System of Preferences — GSP) kõige varasem ja soodsam, hõlbustades 178 arenguriigi kaubandust. Selle eesmärk on abistada arenguriike vaesuse vähendamisel ning säästva arengu ja hea valitsemistava edendamisel, aidates luua tulu rahvusvahelisse kaubandusse integreerumise kaudu ning tagades parema juurdepääsu ELi turule.

Neid eesmärke peab toetama toodete tollimaksuvaba juurdepääs ühtsele turule või eksporditariifide vähendamine ühtsel turul.

Ajavahemikul 1. jaanuarist 2006 kuni 31. detsembrini 2008 näeb uuendatud kava soodustatud riikidele ette kolme tüüpi korda: esiteks üldine kord, teiseks säästva arengu ja hea valitsemistava edendamiseks kohaldatav erikord, ja kolmandaks vähim arenenud riikide suhtes kohaldatav kord, nn algatus „Kõik peale relvade” (Everything but Arms — EBA).

Parema järjepidevuse ja stabiilsema kava tagamiseks rakendatakse ELi GSP-d (1) kümneaastaste tsüklitena. Viimased suunised ajavahemikuks 2006–2015 võeti vastu aastal 2004 (2).

Üldise korra kohaselt, mis hõlmab ligikaudu 6 400 toodet umbes 10 000-lt ELi tariifirealt, on mittetundlikel toodetel (mida on veidi üle 3 200 ja mis moodustavad veidi rohkem kui poole hõlmatud toodetest) tollimaksuvaba juurdepääs, kusjuures tundlikud tooted (hõlmates veidi vähem kui 3 200 tariifirida, mis on jagatud põllumajandustoodete, tekstiili, rõivaste, rõivamanuste, vaipade ja jalatsite vahel) saavad kasu väärtuseliste tollimaksude 3,5 protsendipunktisest vähendamisest, võrreldes enamsoodustusrežiimi (MFN-i) tariifi ja koguseliste tollimaksude 30-protsendise vähendamisega (välja arvatud üksikud erandid) (3). Tekstiili ja rõivaste puhul on vähenemine 20 protsenti väärtuselisest enamsoodustusrežiimi tollimaksumäärast (4).

Säästva arengu ja hea valitsemistava kord (GSP+) võimaldab tollimaksuvaba sisenemist ELi turule kõigi kaupade puhul, mis on hõlmatud üldise GSP kavaga (5). GSP+ kord hõlmab praegu 15 riiki, nelja Andide Ühenduse riiki (Boliiviat, Colombiat, Ecuadori ja Peruud); kuute Kesk-Ameerika riiki (Costa Ricat, El Salvadori, Guatemalat, Hondurast, Nicaraguat, Panamat ja Venezuelat), kahte Ida-Euroopa riiki (Moldova Vabariiki ja Gruusiat) ning kahte Aasia riiki (Sri Lankat ja Mongooliat).

Eelmise GSP määrusega nähti vähim arenenud riikidele ette erikord, mille kohaselt kasutasid need riigid peaaegu samasuguseid soodustusi, mida võimaldas Lomé leping AKV riikidele. 2001. aasta veebruaris (6) kutsuti ellu EBA-algatus, laiendades selle erikorraga hõlmatud toodete nimekirja ja lisades 926 uut tariifirida (7). Praegu annab EBA 50-le vähim arenenud riigile tollimaksuvaba juurdepääsu ELi turule kõikide toodete, välja arvatud relvade ja laskemoona ning 41 põllumajandustoodete tariifirea puhul, peamiselt on see mõeldud riisile ja suhkrule, mis liberaliseeritakse aastal 2009.

Eesmärki suunata GSP riikidele, kes seda kõige enam vajavad, teostatakse kõige konkurentsivõimelisemate tootmissektorite „astmestamise” kaudu teatavate soodustatud riikide puhul. Võttes arvesse nende kõrget konkurentsivõimet, ei ole nende jätkuv kasusaamine soodustariifidest enam õigustatud — seega kohaldatakse WTO enamsoodustusrežiimi tariife. GSP kavast lähtuv astmestamine annab märku sellest, et konkurentsivõime saavutamisega on kava edukalt toetanud teatavate riikide ja tooteliikide integratsiooni rahvusvahelisse kaubandusse.

Nõukogu määruse (EÜ) nr 980/2005 artikli 28 kohaselt kutsutakse üldiste soodustuste komiteed uurima:

„kava mõjusid komisjoni aruande põhjal, mis hõlmab ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2006. See aruanne hõlmab kõiki artikli 1 lõikes 2 osutatud sooduskordasid ning see esitatakse aegsasti järgmise määruse aruteluks.”

Käesolev aruanne vaatleb kõiki kolme GSP korda; hõlmab ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2004 kuni 31. detsembrini 2006, ehkki erilist tähelepanu pööratakse aastatele 2005 ja 2006, kui uus GSP jõustus.

1.2. Metoodika ja terminoloogia

Teatavad GSP soodustatud riigid võivad soodustusi saada ka muude sooduskordade alusel, näiteks lähtuvalt Cotonou lepingust või kahepoolsest vabakaubanduslepingust (FTA-st). Kuna impordistatistika ei sisalda alati täpseid andmeid selle kohta, milliseid soodustusi teatava impordi puhul tegelikult rakendati, oleks oluline analüüsida soodustuste kasutamise üldist taset. Kuna Cotonou leping või kahepoolsed vabakaubanduslepingud on soodustuste katvuse ja ulatuse osas üldisest GSP korrast põhjalikumad, ei pidanud nendega hõlmatud, nt Cotonou lepingu riigid, GSP kordadele üle minema. Seega võivad GSP rakendusastmed olla esitatud väiksemana.

Aruanne uurib sooduskorra alusel toimuvat importi 107 soodustatud riigist, (8) s.t.

— 42 riigist, kes saavad soodustusi üldise korra alusel;

— 50 vähim arenenud riigist;

— 15 riigist, kes saavad soodustusi säästva arengu ja hea valitsemistava edendamiseks ettenähtud erikorra alusel.

Nende riikide import kokku moodustab 90 %.

Kolme korra katvuse analüüsimiseks võeti aruandes arvesse ainult aastaid 2005 ja 2006, kuna 2004. aastaks kogutud andmed oleksid olnud liigsed.

Keskmine soodusmäär on arvutatud teoreetilisel alusel, liites iga korra puhul kõikide tariifiridade juurde kuuluvad soodusmäärad ning jagades saadud soodusmäärade kogusumma vastava korra tariifiridade koguarvuga. Seda metoodikat järgides oleme püüdnud kõrvaldada kõik võimalikud moonutused, mis tulenevad kaubandusmahtude lisamisest. Tegelikult võivad kaubandusmahud kallutada tulemust korra suunas, mille puhul kasutatakse suurimat hulka tariifiridu ja/või suurimat kaubandusmahtu igal tariifireal.

Lisaks võetakse keskmise soodusmäära arvutamisel arvesse ainult kohaldatud tariife ning toodete erimakse tariifiekvivalentideks ümber ei arvestata.

Abikõlblik import: toodete import, mille puhul päritoluriik omab õigust soodustustele GSP raames.

Sooduskorra alusel toimuv import: toodete import, mille puhul on taotletud soodustusi GSP raames.

Rakendusaste: sooduskorra alusel toimuva ja abikõlbliku impordi suhe. See näitab, kui suure impordiosa puhul on tegelikult taotletud tariifseid soodustusi koguimpordist, mille puhul sellised soodustused on kättesaadavad.

Sissetuleku „vähenemine”: ELi tollitulu potentsiaalne vähenemine soodustuste kohaldamise tõttu, eeldusel et kaubanduse olukord jääb samaks ka ilma soodustusteta.

Soodusmäär: enamsoodustusrežiimi tariifi ja soodustariifi vahe protsendipunktides. Näide: 30 %-ne tariifisoodustus 10 %-se enamsoodustusrežiimiga tollimaksu puhul annab 3 protsendipunktise soodusmäära ja 7 %-se soodustariifi.

Table X

Example for country X, fish products

(Euro Mio) Product MFN Tariff SPG Tariff Preferential Margin Eligible Imports Loss of Income 03056980 12 0 12 1,80 0,22 03061310 12 3,6 8,4 0,09 0,01 03061350 12 3,6 8,4 225,52 18,94 03061380 12 3,6 8,4 16,17 1,36 03061110 12,5 0 12,5 0,71 0,09 03061190 12,5 0 12,5 0,37 0,05 Total 10,37 244,66 20,66 10,37 = sum (preferential margins)/number of product lines.

Kõik statistilised andmed on saadud EUROSTATist.

2. SOODUSKORRA ALUSEL TOIMUVA IMPORDI ARENGU ANALÜÜS

Võttes arvesse, et uut kava on kohaldatud alles alates 1. jaanuarist 2006 (9) ja soodustatud riigid ei ole uusi vahendeid võib-olla täiel määral kasutanud, ei saa veel lõplikke järeldusi teha.

Uue GSP kava jõustumisel 1. jaanuaril 2006 lisati GSP tootenimekirja ligikaudu 250 uut arenguriikidele huvipakkuvat toodet, hõlmates peamiselt kala ning töödeldud puu- ja köögivilju. Lisaks sellele säilitati soodusmäärad (praegu 3,5 protsendipunkti tundlike toodete puhul ja 100 % mittetundlike toodete puhul).

Uute GSP-le lisatud toodete import suurenes aastal 2006 19 % võrra (3,9 miljardit eurot) võrreldes aastaga 2005 (3,3 miljardit eurot). Sellest märkimisväärsem on sooduskorra alusel toimuva impordi peaaegu kolmekordistumine, viidates sellele, et uued GSP-le lisatud tooted on arenguriikide ekspordi jaoks olulise tähtsusega. Need hõlmasid peamiselt kalatooteid.

Table 1

All GSP countries: New GSP products

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 2 742 3 300 20 % 3 938 19 % 44 % Eligible imports 652 835 28 % 3 881 364 % 495 % Preferential imports 352 486 38 % 1 268 161 % 260 % Utilisation rate 54 % 58 % 8 % 33 % –44 % –39 % Statistical calculations include all 178 GSP countries.

Uutest soodustustest said kasu väikesed ja keskmise suurusega Aasia ja Lõuna-Ameerika riigid (näiteks Vietnam, Filipiinid, Sri Lanka, Maldiivid, Ecuador, Colombia ja El Salvador).

Kui aastail 2005 ja 2006 toimunud GSP koguimpordist välja jätta suurimate GSP eksportijate ELi suunduv import, (10) suurenes ülejäänud 164 väiksema GSP eksportija impordi väärtus 6 % võrra, ulatudes 10,6 miljardi euroni.

Table 2

GSP Countries without 14 biggest economies

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 148 476 192 008 29 % 219 476 14 % 48 % Eligible imports 34 361 34 721 1 % 42 766 23 % 24 % Preferential imports 7 403 10 063 36 % 10 671 6 % 44 % Utilisation rate 22 % 29 % 35 % 25 % –14 % 16 % Statistical calculations include 164 GSP countries.

Lisaks sellele täheldati uue kava esimesel rakendusaastal väikese majandusega ja vähim arenenud riikidest pärineva impordi suurimat tõusu. 50 väljapaistvama riigi seas on ainult neli nn suurema majandusega riiki. 26 sellesse rühma kuuluvat väikese majandusega riiki kasvatas oma ELi suunduvat GSP eksporti rohkem kui 100 %. Sooduskorra alusel ELi suunduv import ülejäänud suurema majandusega riikidest kasvas vähem kui 30 % (Indiast 14 %, Brasiiliast 26 %) või koguni vähenes (Hiinast –67 %, Lõuna-Aafrika Vabariigist –36 %, Venemaalt –35 %) (11).

Mis puutub tekstiili- ja rõivatoodete sektorisse (kombineeritud nomenklatuuri XI jaotis) — sektor, kus suurim GSP konkurent ELi turul (Hiina) on astmestatud, — siis suurim impordikasv pärines väikese majandusega riikidest, näiteks Fidžilt, Haitist, Tuneesiast, Nigeeriast, Afganistanist ja Sri Lankalt (suhtelises, mitte absoluutses tähenduses) (12).

2.1. Üldine kord

2.1.1. Üldise korra katvus

Aastal 2006 hõlmas üldine kord 6 379 tariifirida, millest 3 206 puhul kohaldatakse 100 %-st soodustust ning 3 173 puhul enamsoodustusrežiimi tariifi vähendamist. Võrreldes eelmise korraga lisati 2006. aastal uue üldisele korrale 217 täiendavat tariifirida, millest 16 puhul kohaldatakse täiendavat 100 %-st soodustust (11 tööstus- ja 5 põllumajandustoodet) ja 201 toodet saavad kasu enamsoodustusrežiimiga seotud tariifi vähendamisest.

Tariifiridade arv, mille veerupealkiri tabelis 3 on „not in GSP”, peegeldab erinevust GSP üldise korraga hõlmatud tariifiridade koguarvu (6 379 aastal 2006) ja tollimaksuga maksustatavate enamsoodustusrežiimiga hõlmatud tariifiridade vahel (7 280). Kõige rohkem liberaliseerimata tariifiridu on põllumajandussektoris.

Table 3

Coverage in terms of number of lines by sectors of the general arrangement

GSP 2006 GSP 2005 GSP 2005-2006 Sector No lines 0 (13) <> 0 (14) not in GSP No lines 0 <> 0 not in GSP No lines 0 <> 0 not in GSP Agricultural 1 172 103 1 069 762 950 98 852 995 222 5 217 – 233 Textiles 1 169 0 1 169 7 1 172 0 1 172 7 –3 0 –3 0 Industrial 4 038 3 103 935 132 4 040 3 092 948 122 –2 11 –13 10 Total 6 379 3 206 3 173 901 6 162 3 190 2 972 1 124 217 16 201 – 223

Selle analüüsi esimese järeldusena võib nimetada asjaolu, et üldist korda on täiustatud, kuna see ei hõlma ainult täiendavaid tariifiridu, vaid sisse on viidud ka täiendav sooduskohtlemine.

2.1.2. Üldise korra rakendusaste

Kõnealuse kolme aasta jooksul on üldise korra keskmine rakendusaste jäänud umbes 50 % juures suhteliselt stabiilseks, kusjuures suurenemine on toimunud tööstus- ja tekstiilitoodete osas ning vähenemine põllumajandustoodete osas. Sellest olenemata täheldatakse just põllumajandussektori puhul kõrgeimaid rakendusastmeid; samuti võib põllumajandussektori puhul rääkida suurimast sooduskorra alusel toimuva impordi kasvumäärast (76 %).

Kui võrrelda üldise korra rakendusastet kolme korra keskmise rakendusastmega, siis jäävad kõik üldise korra aastased rakendusastmed kolme korra keskmisele alla.

See võrdlus ei näita siiski sektoripõhiseid tulemusi. Põllumajandus- ja tööstussektorite rakendusastmed on kõik olnud kolme korra keskmisest rakendusastmest suuremad. Kõige halvemad tulemused on olnud tekstiilisektoril, mis on kahe teise sektori parimad tulemused selgelt „kompenseerinud”.

Kõikide riikide rakendusastmed on esitatud IV lisas.

Table 4

Development of preferential imports as well as their share in eligible imports, i.e. the utilisation rate of preferences available under the general arrangement

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Total imports 407 460 519 689 28 % 608 304 17 % 49 % Eligible imports 75 003 72 051 –4 % 85 338 18 % 14 % Preferential imports 35 386 39 443 11 % 42 430 8 % 20 % Utilisation rate 47 % 55 % 17 % 50 % –9 % 6 % Utilisation rate (average) 53 % 58 % 8 % 58 % 1 % 9 % Agricultural products (total) 31 625 34 312 8 % 37 560 9 % 19 % Eligible imports 6 966 8 375 20 % 13 205 58 % 90 % Preferential imports 4 022 4 677 16 % 7 096 52 % 76 % Utilisation rate 58 % 56 % –3 % 54 % –4 % –7 % Utilisation rate (average) 54 % 52 % –3 % 53 % 3 % –1 % Textile products (total) 34 503 40 611 18 % 45 072 11 % 31 % Eligible imports 19 021 14 945 –21 % 19 131 28 % 1 % Preferential imports 7 795 7 354 –6 % 8 393 14 % 8 % Utilisation rate 41 % 49 % 20 % 44 % –10 % 7 % Utilisation rate (average) 46 % 53 % 15 % 54 % 1 % 17 % Industrial products (total) 341 332 444 766 30 % 525 672 18 % 54 % Eligible imports 49 016 48 731 –1 % 53 002 9 % 8 % Preferential imports 23 569 27 412 16 % 26 941 –2 % 14 % Utilisation rate 48 % 56 % 17 % 51 % –9 % 6 % Utilisation rate (average) 47 % 49 % 5 % 46 % –6 % –1 %

2.1.3. Üldisest korrast lähtuv astmestamine

Uued lisatud astmestamissätted vastasid selgelt GSP astmestamismehhanismi eesmärgile (15). Üheksa GSP soodustatud riiki (178-st) on mõne kindla tootejaotise või -jaotiste suhtes kavast lähtuvalt astmestatud (16). Astmestatud riigid on suurema majandusega riigid, (17) mille puhul ELi suunduv GSP sooduskorra alusel toimuv import ulatus 2006. aastal 1,3 miljardist eurost kuni rohkem kui 9,6 miljardi euroni. Astmestamisele vaatamata ei ole eespool nimetatud GSP soodustatud riikidest pärinevate astmestatud toodete ELi suunduva impordi tase kannatanud. Enamikul juhtudest on nende astmestatud riikidest pärinevate toodete koguimport võrreldes 2005. aastaga kasvanud (kasv ulatus 3 %-st kuni 51 %-ni) (vt III lisa). Ainukesed erandid olid Hiina transpordivahendid ja Brasiilia valmistoidukaubad, mille puhul import vähenes vastavalt 5 % ja 8 % võrra (tabelid 5 ja 6).

Table 5

China S-XVII — Transport equipment

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 1 988 3 566 79 % 3 400 –5 % 71 % Eligible imports 1 436 2 053 43 % Preferential imports 1 080 1 550 44 % Graduated Utilisation rate 75 % 76 % 0 %





Table 6

Brazil S-IV — Prepared foodstuffs

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 3 815 278 3 725 793 –2 % 3 418 128 –8 % –10 % Eligible imports 138 2 –99 % Preferential imports 138 2 –99 % Graduated Utilisation rate 100 % 100 % 0 %

Lisaks sellele on 5 astmestatud riiki oma ELi suunduvat GSP importi juba mitmekesistanud; nende GSP sooduskorra alusel toimuv import kasvas ajavahemikul 2005 kuni 2006 (kasv ulatus 14 %-st kuni 45 %-ni) (vt II lisa).

Seepärast võib astmestamise suhtes teha järelduse, et aasta 2006 puhul (mis on kava rakendamise esimene aasta) näitavad kaubanduse näitajad seda, et astmestamise põhieesmärgid on saavutatud. Tegelikult on astmestatud riikide eksport jätkuvalt suurenenud neis sektorites, mille suhtes nad astmestati, ning üle poole astmestatud riikidest on suutnud oma ELi turule suunatud GSP importi mitmekesistada.

2.2. GSP+ erikord

2.2.1. GSP+ korra katvus

Aastal 2006 hõlmas GSP+ kord 6 454 tariifirida, millest kõikide (välja arvatud 21 rea) puhul kohaldati 100 %-st soodustust. Võrreldes üldise korraga, hõlmab GSP+ kava veel 75 täiendavat tariifirida, mille puhul kohaldatakse soodusrežiimi. GSP+ puhul kohaldatavaid võrdlustariifiridu kohaldati juba eelmise uimasteid käsitleva korra puhul. Peale selle lisati kavale GSP+ korraga 22 uut tariifirida ning kohaldati 100 %-list tariifisoodustust 188-le uuele reale (millest 171 kuulus põllumajandustoodete sektorisse ja 20 tööstustoodete sektorisse; tekstiilitoodete sektorist eemaldati 3 tariifirida).

Tariifiridade arv, mille veerupealkiri on „not in GSP+”, peegeldab erinevust GSP+ korraga hõlmatud tariifiridade koguarvu (6 454 aastal 2006) ja tollimaksuga maksustatavate enamsoodustusrežiimiga hõlmatud tariifiridade vahel (7 280). Jällegi hõlmab põllumajandustoodete sektor suurimat hulka veel liberaliseerimata tariifiridu, ehkki see arv on väiksem kui üldise korra puhul (700).

Table 7

Coverage in terms of number of lines by sectors of the GSP+ arrangement

GSP+ 2006 GSP+ 2005 GSP+ 2005-2006 Sector No lines 0 <> 0 Not in GSP No lines 0 <> 0 Not in GSP No lines 0 <> 0 Not in GSP Agricultural 1 234 1 213 21 700 1 229 1 042 87 716 5 171 –66 –16 Textiles 1 169 1 169 0 7 1 172 1 172 0 7 –3 –3 0 0 Industrial 4 051 4 051 0 119 4 031 4 031 0 131 20 20 0 –12 Total 6 454 6 433 21 826 6 432 6 245 87 854 22 188 –66 –28

Kokkuvõtteks võib öelda, et GSP+ kord näitab paranemist mitte ainult tariifiridade arvu suurenemise (võrreldes uimasteid käsitleva korraga), vaid eelkõige nende tariifiridade arvu näol, mille puhul kohaldatakse 100 %-st soodustust.

2.2.2. GSP+ korra rakendusaste

GSP+ rakendusastmed on märkimisväärselt kõrgemad (üle 70 %) kui üldise korra rakendusastmed (veidi üle 50 %). Selle põhjuseks on tõenäoliselt asjaolu, et GSP+ režiimi puhul saadaolevad soodusmäärad on atraktiivsemad. Lisaks sellele võib sellist mõlema korra rakendusastmete vahelist olulist erinevust põhjendada asjaoluga, et riigid, kelle suhtes kohaldatakse GSP+ korda, ei saa kaubandussuhetes ELiga soodustusi ühegi teise sooduskava alusel.

GSP+ ja kogu kava keskmiste rakendusastmete vaheline võrdlus lubab järeldada, et GSP+ korra tulemused on keskmistest paremad, eeskätt põllumajandussektori osas, ning et see kord on tegelikult näidanud kõigi kolme korra seast parimaid tulemusi.

Mis puutub rakendusastmete kasvu, siis kõnealuse kolme aasta jooksul on kogu rakendusaste kasvanud 8 % võrra, mis jääb 1 %-ga kolme korra keskmisele alla. Tekstiilisektor on näidanud suurimat tõusu, mis on tublisti kompenseerinud nii tööstus- kui ka põllumajandustoodete rakendusastmetes toimunud kerge languse.

GSP+ impordinäitajate statistiline analüüs kinnitab, et GSP+ sooduskorra alusel toimuv import on ajavahemikus 2005 kuni 2006 suurenenud 15 % võrra. Lisaks sellele on ELi suunduv GSP+ sooduskorra alusel toimuv import 12 riigi puhul 15-st GSP+ soodustatud riigist kasvanud keskmiselt 28,5 % võrra, mis näitab, et 9 riigi puhul 15-st GSP+ soodustatud riigist saab rääkida tõusust suurimate GSP toodete eksportijate hulka ELi (eeskätt Moldova Vabariik 36 %, Nicaragua 30 % ja Boliivia 47 %) (vt II lisa).

Rakendusastmed GSP+ korra soodustatud riikide kohta on esitatud IV lisas.

Table 8

Development of preferential imports as well as their share in eligible imports, i.e. the utilisation rate of preferences available for beneficiaries of the GSP+ arrangement

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth All products Total imports 15 342 17 969 17 % 22 444 25 % 46 % Eligible imports 3 788 5 151 36 % 5 720 11 % 51 % Preferential imports 2 696 3 831 42 % 4 401 15 % 63 % Utilisation rate 71 % 74 % 4 % 77 % 4 % 8 % Utilisation rate (average) 53 % 58 % 8 % 58 % 1 % 9 % Agricultural products (total) 5 348 6 404 20 % 7 092 11 % 33 % Eligible imports 1 715 2 648 54 % 3 010 14 % 76 % Preferential imports 1 522 2 267 49 % 2 644 17 % 74 % Utilisation rate 89 % 86 % –3 % 88 % 2 % –1 % Utilisation rate (average) 54 % 52 % –3 % 53 % 3 % –1 % Textile products (total) 1 186 1 215 2 % 1 475 21 % 24 % Eligible imports 1 057 1 142 8 % 1 378 21 % 30 % Preferential imports 426 551 29 % 825 50 % 94 % Utilisation rate 40 % 48 % 20 % 60 % 25 % 50 % Utilisation rate (average) 46 % 53 % 15 % 54 % 1 % 17 % Industrial products (total) 8 807 10 349 18 % 10 877 5 % 24 % Eligible imports 1 015 1 360 34 % 1 332 –2 % 31 % Preferential imports 747 1 011 35 % 931 –8 % 25 % Utilisation rate 74 % 74 % 0 % 70 % –5 % –5 % Utilisation rate (average) 47 % 49 % 5 % 46 % –6 % –1 %

Peamise järeldusena võib välja tuua asjaolu, et sooduskorra alusel toimuva impordi puhul võis täheldada positiivset kasvutaset kõikides sektorites (välja arvatud tööstussektoris); sooduskorra alusel toimuv import kasvas 2006. aastal kiiremini kui abikõlblik import, tõstes seega omakorda niigi kõrgeid rakendusastmeid.

2.2.3. GSP+ korrast lähtuv astmestamine

Korra rakendamise aastatel ei astmestatud ühtegi riiki.

2.3. Algatus „Kõik peale relvade”

2.3.1. Korra katvus vähim arenenud riikide suhtes

Aastal 2006 hõlmas EBA kord 7 216 tariifirida, millest kõikide puhul kohaldati 100 %-st soodustust. Võrreldes GSP+ korraga hõlmab see 762 täiendavat tariifirida, mis tollimaksuvabast režiimist kasu saavad. See kord on läbi teinud ainult kerge muutuse, mille põhjustas tariifiridade kadumine kombineeritud nomenklatuurist.

Tariifiridade arv, mille veerupealkiri on „not in EBA”, peegeldab erinevust EBA korraga hõlmatud tariifiridade koguarvu (7 216 aastal 2006) ja tollimaksuga maksustatavate enamsoodustusrežiimiga hõlmatud tariifiridade vahel (7 280). Selle kava hõlmamata erandid on „relvad” ja laskemoon (23 tööstustoodete tariifirida) ja 41 põllumajandustoodete rida, peamiselt suhkur ja riis.

Table 9

Coverage in terms of number of lines by sectors of the arrangement for the LDCs

EBA 2006 EBA 2005 EBA 2006-2005 Sector No lines 0 <> 0 Not in EBA No lines 0 <> 0 Not in EBA No lines 0 <> 0 Not in EBA Agricultural 1 893 1 893 0 41 1 904 1 904 0 41 –11 11 0 0 Textiles 1 176 1 176 0 0 1 179 1 179 0 0 –3 –3 0 0 Industrial 4 147 4 147 0 23 4 138 4 138 0 24 9 9 0 –1 Total 7 216 7 216 0 64 7 221 7 221 0 65 –5 –5 0 –1

EBA kord on kolme GSP kava korra hulgas kõige soodsam nii soodusrežiimiga hõlmatud tariifiridade arvu kui ka kohaldatava soodustuse „kogusumma” poolest, kuna kõik selle korraga hõlmatud tooted võivad ELi turule siseneda tollimaksuvaba kvoodi alusel.

2.3.2. EBA korra rakendusaste

EBA algatuse rakendusastmed on GSP sooduskordade hulgas madalaimad (keskmiselt 44 %), viidates sellele, et arenguruumi veel on. Vähim arenenud riikidele mõeldud kordade rakendusastmete võrdlus kogu kava keskmise rakendusastmega lubab järeldada, et EBA korra tulemuslikkus on kõnealuse kolme aasta jooksul jäänud keskmisest väiksemaks. Tekstiilisektori aastased rakendusastmed on sellest olenemata olnud tublisti üle keskmise, mis näitab, et kõnealuse korra taustal on selle sektori tulemused head.

Uus kava näib olevat positiivsete tulemuste saamisele igati kaasa aidanud, sest 2006. aasta rakendusastmete puhul on võrreldes kahe ülejäänud korraga näha suurimat kasvu (9 %) (vt tabeleid 4 ja 8).

Kui vaatame ELi soodustuste üldist rakendamist vähim arenenud riikide poolt, siis näeme, et juurdepääsul ELi turule saavad vähim arenenud riigid soodustusi kahe korra alusel. Üks neist on GSP raames välja töötatud EBA kord, teine aga COTONOU leping. EBA on soodsam, kuid paljude toodete puhul, mida vähim arenenud riigid ELi ekspordivad, on soodustused samad. Kuna vähim arenenud riikidele antakse COTONOU eelkäijate — Lomé konventsioonide — raames märkimisväärseid soodustusi, mis pärinevad 1970ndate keskpaigast, ning kuna EBA kava kutsuti ellu alles 2001. aastal, siis võivad mõlema kava suhtes abikõlblikud väikeriigid paljudel juhtudel jätkata COTONOU soodustuste kasutamist. See võib selgitada, miks ELi soodustuste üldine kasutamine väikeriikide poolt on 70 % — näitaja, mis on märkimisväärselt kõrgem kui EBA kava rakendusaste üksinda (48 %).

Table 10

Development of preferential imports as well as their share in eligible imports, i.e. the utilisation rate of preferences available for LDCs

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth All products Total imports 14 037 16 451 17 % 17 126 4 % 22 % Eligible imports 7 400 7 570 2 % 9 274 23 % 25 % Preferential imports 3 138 3 303 5 % 4 449 35 % 42 % Utilisation rate 42 % 44 % 5 % 48 % 9 % 14 % Utilisation rate (average) 53 % 58 % 8 % 58 % 1 % 9 % Agricultural products (total) 2 129 2 478 16 % 2 503 1 % 18 % Eligible imports 1 389 1 574 13 % 1 653 5 % 19 % Preferential imports 194 224 15 % 290 29 % 49 % Utilisation rate 14 % 14 % 0 % 18 % 29 % 29 % Utilisation rate (average) 54 % 52 % –3 % 53 % 3 % –1 % Textile products (total) 5 321 4 913 –8 % 6 141 25 % 15 % Eligible imports 4 771 4 554 –5 % 5 771 27 % 21 % Preferential imports 2 719 2 833 4 % 3 816 35 % 40 % Utilisation rate 57 % 62 % 9 % 66 % 6 % 16 % Utilisation rate (average) 46 % 53 % 15 % 54 % 1 % 17 % Industrial products (total) 6 586 9 058 38 % 8 481 –6 % 29 % Eligible imports 1 239 1 441 16 % 1 849 28 % 49 % Preferential imports 225 245 9 % 341 39 % 52 % Utilisation rate 18 % 17 % –6 % 18 % 6 % 0 % Utilisation rate (average) 47 % 49 % 5 % 46 % –6 % –1 %

Peamine järeldus on, et madalatele rakendusastmetele vaatamata on EBA kava puhul tegemist kõrgeimate kasvumääradega. Sooduskorra alusel toimuv import on 2006. aastal kasvanud eelmistest aastatest kiiremini, võimaldades kõrgemaid rakendusastmeid. Eeskätt puudutab see põllumajandussektorit.

2.3.3. EBA korrast lähtuv astmestamine

Kuna astmestamisreegleid vähim arenenud riikide suhtes ei kohaldata, ei astmestatud selle erikorra raames toetusi saadavates riikides ühtegi sektorit.

3. GSP ALUSEL KEHTESTATUD SOODUSMÄÄRAD

Nagu kogu aruandest näha, on EBA kord soodustatud riikidele pakutavate soodustuste osas kõige soodsam. EBA korra keskmine soodusmäär on vastavalt kõige kõrgem (8,37 %); sellele järgneb tihedalt GSP+ korra soodusmäär (8,36 %), ning madalaima soodusmääraga on üldine kord (3,21 %).

Aastate 2005 ja 2006 vahelised suurimad erinevused on loomulikult seotud põllumajandussektoriga, mida uus kava on kõige enam mõjutanud: üldise korraga hõlmatud 222 uut tariifirida (neist 5 tollimaksuvaba ja 217 puhul kohaldatakse tariifivähendamist enamsoodustusrežiimi tariifist), GSP+ raames ainult 5 uut tariifirida, kuid kasvav arv tariifiridu, mille puhul kohaldatakse tollimaksuvaba juurdepääsu ELi turule (171).

Alltoodud tabelis on näidatud kõigi kordade puhul kehtiv keskmine soodusmäär aastatel 2005 ja 2006 põllumajandus-, tekstiili- ja tööstussektorite lõikes. Loomulikult on EBA korra soodusmäär kõige kõrgem; sellele järgneb tihedalt GSP+ korra soodusmäär, ning madalaima soodusmääraga on üldine kord.

Table 11

Average preferential margin (percentage points)

(%) Average preferential margin 2005 2006 GSP GSP+ EBA GSP GSP+ EBA Total 3,28 7,85 8,00 3,21 8,36 8,37 Agriculture 4,61 10,81 11,25 4,38 12,35 12,37 Textiles 1,67 8,34 8,34 1,67 8,33 8,33 Industrial 3,56 4,40 4,40 3,58 4,40 4,40

4. MÕJU ÜHENDUSE EELARVELE

Mõju ühenduse eelarvele on raske hinnata. On selge, et ilma soodustusteta jääks osa nende alusel toimuvat eksporti olemata. Ka siis, kui mõningane eksport ELi turule siiski toimuks, oleks kaubandusmaht tariifide kehtestamise tulemusel kerkivate hindade tõttu väiksem. Seepärast ei piisa kaubandussoodustuste kohaldamisest tingitud tollitulude „vähenemise” hindamiseks sellest, kui korrutada kaubanduse kaalutud soodusmäär (18) kaubandusmahuga. Samuti pole kerge hinnata tarbijate ja importijate kaudseid kulusid ega ettevõttesisest kaubandust ELis.

Nimetatud summadest annab ülevaate tabel 12, kus on esitatud sooduskorra alusel toimuva impordi maht üldise korra, GSP+ ja EBA raames koos vastavate keskmiste soodusmääradega. Nende kahe muutuja korrutamisel saame näitaja, mis vastab potentsiaalsele tollitulude vähenemisele, mis tekiks juhul, kui kogu impordi suhtes kohaldataks enamsoodustusrežiimi tollimakse. See näitaja ulatub ligikaudu 2 miljardi euroni, mida võiks vaadelda kogu ELi 2006. aasta 14 miljardi euro suuruse tollitulu põhjal (19).

Table 12

Loss of income for the EU budget resulting from granting tariff preferences to imports under the general arrangement

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Preferential imports 34 821 37 521 8 % 42 276 13 % 21 % Average preferential margin 3,12 % 3,18 % 2 % 3,20 % 1 % 3 % Loss of income 1 086,4 1 193,2 10 % 1 352,8 13 % 25 %

Nii sooduskorra alusel toimuv import kui ka soodusmäärad on aidanud kaasa ühenduse eelarve saamata jäänud tulu kasvumäära suurenemisele.

Table 13

Loss of income for the EU budget resulting from granting tariff preferences to imports from beneficiary countries of the GSP+ regime

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Preferential imports 2 590 3 273 26 % 4 347 33 % 68 % Average preferential margin 6,09 % 6,31 % 4 % 7,22 % 14 % 19 % Loss of income 157,7 206,5 31 % 313,9 52 % 99 %

Nii sooduskorra alusel toimuva impordi kui ka soodusmäärade maht suurenes 3 kõnealuse aasta jooksul, aidates kaasa saamata jäänud tulu suurenemisele. Ehkki absoluutses tähenduses väikseim, kasvab GSP+ korra mõju ELi eelarvele teistest GSP kordadest kiiremini.

Table 14

Loss of income for the EU budget resulting from granting tariff preferences to imports from LDCs

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Preferential imports 3 133 3 288 5 % 4 393 34 % 40 % Average preferential margin 7,32 % 6,99 % –5 % 6,99 % 0 % –5 % Loss of income 229,3 229,8 0,2 % 307,1 34 % 34 %

Ühenduse eelarve saamata jäänud tulu suurenemise põhjuseks on peamiselt sooduskorra alusel toimuva impordi suurenemine.

5. JÄRELDUSED

Käesoleva aruande eesmärgiks on hinnata GSP kava raames kohaldatava kolme korra mõju arenguriikidele.

Nagu nõutakse EÜ määruse (EÜ) nr 980/2005 artikli 28 lõikes 3, peab komisjon aruande põhjal uurima sooduskordasid ja ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2006 hõlmava kava mõjusid.

Hinnangu peamise järeldusena võib nimetada seda, et uue määrusega on kava täiustatud, millele viitab toodete arv, mis on soodustustega hõlmatud, soodustused, millele soodustatud riikidel on juurdepääs ning kohaldatavate soodustuste hulk.

Hiljutise statistika kohaselt toimivad 2006. aastal kasutusele võetud GSP põhimõtted praktikas hästi, kuna üldise korraga hõlmatud sooduskorra alusel toimuva impordi väärtus on viimase aasta jooksul suurenenud 8 % võrra vaatamata sellele, et arenguriikidel tuleb uue kava vajadustega veel kohaneda.

Peale selle on GSP oma tõhusust tõestanud ka ekspordi edendamisel ELi nendest riikidest, kes seda kõige enam vajavad, sest GSP import vähim arenenud riikidest ja GSP+ soodustatud riikidest kasvas 2006. aastal vastavalt 35 % ja 15 % võrra. Samuti on tõusnud nende kavade rakendusastmed.

Lisaks vastavad uued astmestamissätted selgelt GSP astmestamismehhanismi eesmärkidele, kuna astmestatud riikidest pärinevate astmestatud toodete ELi suunduva impordi tase ei ole olulisel määral kannatanud.

Siiski on arenguruumi veel küllalt, sest rakendusastmed (eeskätt vähim arenenud riikide puhul) on vaatamata headele kasvunäitajatele veel madalad; üldise korra puhul langesid rakendusastmed aastate 2005–2006 jooksul kõikides sektorites, kuid 2004–2006 lõikes näitasid siiski 3 %-list kasvu. Eelolevatel aastatel tuleb sellist arengut tähelepanelikult jälgida.

Seetõttu pakub GSP üldine analüüs viimase kolme aasta, eeskätt 2006. aasta kohta, erinevaid tulemusi. Võttes arvesse, et uut kava on kohaldatud alles alates 1. jaanuarist 2006 ja soodustatud riigid ei ole uusi vahendeid võib-olla täiel määral kasutanud, ei saa veel lõplikke järeldusi teha ning järgnevatel aastatel võib siiski vaja minna täiendavat analüüsi.

(1) Nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrus (EÜ) nr 980/2005 üldiste soodustuste kava kohaldamise kohta (ELT L 169, 30.6.2005).

(2) 7. juuli 2004. aasta teatis [COM(2004) 461, ELT C 242, 29.9.2004].

(3) Tariifid peatatakse, kui soodusrežiimi tulemuseks on 1 %-sed või väiksemad (väärtuselised) tollimaksud või koguselised tollimaksud väärtuses 2 eurot või vähem.

(4) See käsitleb peamiselt koondnomenklatuuri peatükkides 5 063 esitatud tooteid.

(5) Nimetatud korra taotlemise jaoks peavad soodustatud riigid vastama teatud hulgale kriteeriumidele; eeskätt peavad need olema haavatavad riigid (vt allpool) ja tõhusalt kohaldama olulisemaid rahvusvahelisi konventsioone põhiliste inim- ja tööõiguste ning keskkonna-alaste ja halduspõhimõtete kohta. Haavatavust tuleb GSP määruses tõlgendada nii, et soodustatud riigi GSP-ga hõlmatud ühendusse suunatud ekspordi viis suurimat jaotist peavad moodustama rohkem kui 75 % kõnealuse riigi GSP-ga hõlmatud koguekspordist. Samuti peab GSP-ga hõlmatud eksport kõnealusest riigist moodustama vähem kui 1 protsenti kogu ühendusse suunduvast GSP-i raames toimuvast impordist [sisaldab ka Maailmapanga kriteeriume — vt GSP määruse artikli 9 lõige 3].

(6) Nõukogu 28. veebruari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 416/2001.

(7) Siiski ei liberaliseerinud EBA kava otsekohe suhkru, riisi ja banaanide importi. See hõlmas kokku 43 tariifirida, mille puhul kohaldatakse EBA-kava raames tollimaksuvabasid kvoote. Arvu 926 hulka neid tariifiridu ei lisatud.

(8) Need riigid on loetletud I lisas.

(9) Erandina menetleti GSP+ stimuleerivat kava kiirkorras, et see jõustuks ajutiselt 1. juulil 2005.

(10) Riigid, mille GSP-ga hõlmatud eksport ELi ületab 1 miljardit eurot ja mis on suurema majandusega: India, Brasiilia, Bangladesh, Tai, Vietnam, Indoneesia, Pakistan, Malaisia, Saudi Araabia, Ukraina, Hiina, Argentiina, Venemaa, Lõuna-Aafrika Vabariik.

(11) Vt II lisa.

(12) Vt III lisa.

(13) 0: Products that enjoy 100 % preference thus enter the EU Market Duty free.

(14) <> 0: Dutable products. Products which benefit from a reduction from the MFN tariff but do not enter the EU Market duty free.

(15) Nagu on ette nähtud 7. juuli 2004. aasta teatises [COM(2004) 461, ELT C 242, 29.9.2004].

(16) Astmestamiskriteeriumid, nagu on ette nähtud nõukogu määruse (EÜ) nr 980/2005 artiklis 14.

(17) Brasiilia, Hiina, Alžeeria, Indoneesia, India, Malaisia, Venemaa, Tai ja Lõuna-Aafrika Vabariik.

(18) Kaubanduse kaalutud keskmine soodusmäär: tootenimekirja soodusmäärade keskmist kaalutakse iga toote impordimahuga.

(19) Tuleks meeles pidada, et liikmesriigid jätavad 25 % kogutud summadest sissenõudmiskuludena endale; seega on finantsmõju ühenduse eelarvele vaid 75 % kogutud summadest. Seega on eelarves kajastuv kogukahju ligikaudu 1,5 miljardit eurot.

ANNEX I BENEFICIARY COUNTRIES UNDER ALL GSP ARRANGEMENTS 1. Beneficiary countries under the general agreement List of 42 GSP beneficiary countries Basis for statistical analysis as countries comprise > 90 % of all imports of countries under the general agreement 1. Algeria 2. Argentina 3. Armenia 4. Azerbaijan 5. Bahrein 6. Belarus 7. Brazil 8. Brunei Darussalam 9. Chile 10. China (People's Republic) 11. Cuba 12. Egypt 13. India 14. Indonesia 15. Iran (Islamic Republic of) 16. Jordan 17. Kazakhstan 18. Kuwait 19. Kyrgyzstan 20. Lebanon 21. Libyan (Jamahiriya Arab) 22. Malaysia 23. Mexico 24. Morocco 25. Oman 26. Pakistan 27. Paraguay 28. Philippines 29. Qatar 30. Russian Federation 31. Saudi Arabia 32. South Africa 33. Syrian (Arab Republic) 34. Tajikistan 35. Thailand 36. Tunisia 37. Turkmenistan 38. Ukraine 39. United Arab Emirates 40. Uruguay 41. Uzbekistan 42. Vietnam List of 71 beneficiary countries These countries are not included in the statistical analysis as these are either ACP beneficiaries, have no major implications for analysis or for lack of available export statistics 1. American Samoa 2. Anguilla 3. Antartica 4. Antigua and Barbuda 5. Aruba 6. Bahamas 7. Barbados 8. Belize 9. Bermuda 10. Botswana 11. Bouvet Island 12. British Indian Ocean Territory 13. British Virgin Islands 14. Cameroon 15. Cayman Islands 16. Christmas Islands 17. Cocos Islands (or Keeling Islands) 18. Congo 19. Cook Islands 20. Cote d’Ivoire 21. Dominica 22. Dominican Republic 23. Falkland Islands 24. Federal States of Micronesia 25. Fiji 26. French Southern Territories 27. French Polynesia 28. Gabon 29. Ghana 30. Gibraltar 31. Greenland 32. Grenada 33. Guam 34. Guyana 35. Heard Island & MacDonald Island 36. Iraq 37. Jamaica 38. Kenya 39. Macao 40. Marshall Islands 41. Mauritius 42. Mayotte 43. Montserrat 44. Namibia 45. Nauru 46. Netherlands Antilles 47. New Caledonia 48. Nigeria 49. Niue Island 50. Norfolk Island 51. Northern Mariana Islands 52. Palau 53. Papua New Guinea 54. Pitcairn 55. Seychelles 56. South Georgia and South Sandwich Islands 57. St Helena 58. St Kitts and Nevis 59. St Lucia 60. St Pierre and Miquelon 61. St Vincent & Northern Grenadines 62. Surinam 63. Swaziland 64. Tokelau Islands 65. Tonga 66. Trinidad & Tobago 67. Turks and Caicos Islands 68. US Minor Outlying Islands 69. Virgin Islands (USA) 70. Wallis and Futuna 71. Zimbabwe 2. Beneficiary countries under the GSP+ arrangement List of 15 countries 1. Bolivia 2. Colombia 3. El Salvador 4. Guatemala 5. Nicaragua 6. Republic of Moldova 7. Peru 8. Venezuela 9. Costa Rica 10. Ecuador 11. Georgia 12. Honduras 13. Mongolia 14. Panama 15. Sri Lanka 3. Beneficiary countries under the EBA arrangement List of 50 least developed countries under the EBA scheme 1. Afghanistan 2. Bangladesh 3. Bhutan 4. Burkina Faso 5. Cape Verde 6. Chad 7. Democratic Rep. of Congo (Zaire) 8. Equatorial Guinea 9. Ethiopia 10. Guinea 11. Haiti 12. Laos 13. Liberia 14. Malawi 15. Mali 16. Mozambique 17. Nepal 18. Rwanda 19. Sao Tome & Principe 20. Sierra Leone 21. Somalia 22. Tanzania 23. Tuvalu 24. Uganda 25. Yemen 26. Angola 27. Benin 28. Burundi 29. Cambodia 30. Central African Republic 31. Comoros 32. Djibouti 33. Eritrea 34. Gambia 35. Guinea-Bissau 36. Kiribati 37. Lesotho 38. Madagascar 39. Maldives 40. Mauritania 41. Myanmar 42. Niger 43. Samoa 44. Senegal 45. Soloman Islands 46. Sudan 47. Timor-Leste 48. Togo 49. Vanuatu 50. Zambia

ANNEX II VARIATION OF PREFERENTIAL IMPORTS OF THE GSP Beneficiary countries (in 1000 EUR) Countries Preferential imports 2005 Preferential imports 2006 Change in % 2006/2005 1. Angola 0,3 12 520,59 4 173 430 % 2. Bhutan 0,27 88,29 32 600 % 3. New Caledonia 0,57 57,51 9 989 % 4. Mozambique 172,26 8 242,05 4 685 % 5. Burundi 2,18 48,57 2 128 % 6. Burkina Fasso 167,26 2 677,42 1 501 % 7. Pakistan 170 052,84 2 298 079,86 1 251 % 8. Marshall (islands) 5,49 55,63 913 % 9. Gambia 27,4 270,74 888 % 10. Guam 3,58 34,65 868 % 11. Togo 245,02 2 292,87 836 % 12. Fiji (islands) 135,91 929,11 584 % 13. Palaos 5,24 34,89 566 % 14. Sierra Leone 579,06 3 029,35 423 % 15. Papua New Guinea 101,95 495,12 386 % 16. Malawi 2 258,42 10 485,85 364 % 17. Ethiopia 4 732,59 19 636,56 315 % 18. Libyan (Jamahiriya Arab) 123 405,72 465 527,61 277 % 19. Turkmenistan 16 633,10 61 367,20 269 % 20. Bahamas 742,2 2 457,63 231 % 21. Niger 28,24 87,85 211 % 22. Mali 46,61 134,79 189 % 23. Iraq 27,95 66,94 139 % 24. Jordan 1 721,86 4 107,53 139 % 25. Zambia 4 898,52 11 139,47 127 % 26. Chile 34 801,11 77 953,67 124 % 27. Ivory Coast 2 625,30 5 250,64 100 % 28. Benin 2 729,08 5 043,76 85 % 29. Kenya 3 891,55 7 025,01 81 % 30. Antigua and Barbuda 302,93 546,02 80 % 31. Tunisia 25 938,50 45 930,68 77 % 32. Afghanistan 901,07 1 567,00 74 % 33. Swaziland 237,72 407,46 71 % 34. Saudi Arabia 1 210 864,13 2 011 219,21 66 % 35. The Netherlands Antilles 12 248,52 20 023,19 63 % 36. Mexico 41 243,23 63 958,56 55 % 37. Macao 11 268,06 17 404,28 54 % 38. Sri Lanka 618 999,91 937 521,93 51 % 39. Bolivia 17 110,77 25 121,24 47 % 40. Belize 199,39 290,97 46 % 41. Malaysia 1 451 797,42 2 102 764,01 45 % 42. Namibia 8 393,81 12 096,34 44 % 43. Panama 67 278,95 95 478,33 42 % 44. Argentina 1 086 668,99 1 536 933,70 41 % 45. The Maldives 31 382,61 44 322,75 41 % 46. Saint-Vincent-et the Grendaian 23,99 33,09 38 % 47. Gabon 367,98 506,65 38 % 48. The Congo (Democratic Republic of) 2 030,73 2 787,35 37 % 49. Yemen 63 465,46 86 486,20 36 % 50. Moldova (Republic of) 136 485,59 185 720,36 36 % 51. Bangladesh 2 648 038,85 3 566 426,65 35 % 52. Cambodia 355 495,18 474 710,41 34 % 53. Paraguay 14 323,88 18 995,08 33 % 54. Nicaragua 21 873,20 28 411,13 30 % 55. Nigeria 34 172,30 43 948,84 29 % 56. Brazil 3 567 498,58 4 522 398,81 27 % 57. Uruguay 137 316,34 172 828,18 26 % 58. Sudan 843,32 1 057,31 25 % 59. Oman 52 403,93 64 124,96 22 % 60. Honduras 78 080,81 95 500,05 22 % 61. Peru 533 685,11 646 110,45 21 % 62. Mongolia 9 810,15 11 856,92 21 % 63. Surinam 119,96 144,6 21 % 64. Ukraine 1 442 052,99 1 732 475,09 20 % 65. El Salvador 54 114,69 64 743,39 20 % 66. Ghana 2 167,20 2 589,64 19 % 67. Bélarus 409 388,61 488 192,28 19 % 68. Thailand 2 612 381,60 3 107 573,63 19 % 69. Senegal 8 117,30 9 610,54 18 % 70. Indonesia 2 436 304,90 2 881 934,82 18 % 71. Costa Rica 344 728,44 407 138,63 18 % 72. Egypt 167 456,03 197 659,46 18 % 73. Guatemala 114 404,22 134 398,64 17 % 74. Vietnam 2 565 978,80 3 009 954,18 17 % 75. Kazakhstan 422 503,55 494 225,98 17 % 76. Ecuador 662 100,64 769 661,87 16 % 77. Uzbekistan 55 534,74 64 290,05 16 % 78. The Philippines 682 938,84 786 985,02 15 % 79. St. Kitts and Nevis 26,68 30,7 15 % 80. India 8 478 128,71 9 668 342,69 14 % 81. Madagascar 5 521,49 6 292,16 14 % 82. Lao (People's Democratic Republic) 91 352,03 101 760,93 11 % 83. Kyrgyzstan 2 762,21 3 064,12 11 % 84. Iran (Islamic Republic of) 407 182,19 445 766,20 9 % 85. Dominican (Republic) 3 651,40 3 990,22 9 % 86. Morocco 51 152,54 55 875,92 9 % 87. Haiti 1 485,20 1 579,61 6 % 88. Syrian (Arab Republic) 11 271,35 11 801,13 5 % 89. Mauritania 765,57 777,55 2 % 90. Colombia 488 313,43 485 722,67 –1 % 91. Nepal 68 953,44 68 456,60 –1 % 92. Cuba 146 227,27 143 095,21 –2 % 93. Grenada 1,02 0,99 –3 % 94. Trinidad and Tobago 25 633,98 24 668,19 –4 % 95. Mauritius 2 617,88 2 296,91 –12 % 96. Rwanda 82,67 72,41 –12 % 97. Kuwait 559 105,96 480 386,06 –14 % 98. Georgia 95 572,82 77 013,15 –19 % 99. Uganda 2 441,33 1 960,88 –20 % 100. Qatar 146 884,96 109 966,20 –25 % 101. Lebanon 3 573,88 2 661,20 –26 % 102. Venezuela 588 737,86 437 589,70 –26 % 103. Bahrein 241 767,44 178 320,93 –26 % 104. Lesotho 846,01 614,54 –27 % 105. Cameroon 289,01 209,28 –28 % 106. Djibouti 375,7 260,8 –31 % 107. Armenia 181 895,48 122 567,40 –33 % 108. Azerbaijan 49 252,78 32 064,04 –35 % 109. Turks et Caïques (islands) 1,83 1,19 –35 % 110. Russia (Federation of) 2 156 654,47 1 391 302,62 –35 % 111. South Africa 2 066 749,65 1 316 357,93 –36 % 112. Brunéi Darussalam 426,13 264,14 –38 % 113. Tajikistan 30 495,05 18 374,15 –40 % 114. Tanzania (Republic of) 4 807,89 2 840,91 –41 % 115. Jamaica 350,95 198,42 –43 % 116. United Arab Emirates 1 294 710,98 615 157,93 –52 % 117. Chad 53,34 22,03 –59 % 118. Saint-Pierre-et-Miquelon 61,64 23,91 –61 % 119. Tokelau (Islands) 146,88 54,71 –63 % 120. Virgin British (Islands) 251,76 93,03 –63 % 121. British territory of the Indian Ocean 26,77 9,77 –64 % 122. China (People's Republic of) 4 839 500,88 1 618 369,40 –67 % 123. Liberia 162,32 49,72 –69 % 124. Comoros Islands (Islands) 77,68 22,9 –71 % 125. Zimbabwe 5 934,59 1 415,38 –76 % 126. Algeria 47 128,13 7 783,33 –83 % 127. French Polynesia 186,41 26,83 –86 % 128. Aruba 47 050,34 5 479,56 –88 % 129. Dominica 93,86 9,75 –90 % 130. Barbados 35,99 3,62 –90 % 131. Guyana 198,41 17,29 –91 % 132. The Solomon Islands 306,88 14,17 –95 % 133. Eritrea 52,26 0,55 –99 % 134. Virgin of the United States (Islands) 39 918,41 194,33 – 100 % 135. Gibraltar 8 496,70 0,73 – 100 % 136. Anguilla 7,87 0 – 100 % 137. Botswana 164,25 0 – 100 % 138. Bouvet (Island) 51,73 0 – 100 % 139. Cocos (Islands) (or Keeling Islands) 19,72 0 – 100 % 140. Cook (Islands) 13,15 0 – 100 % 141. Guinea 46,24 0 – 100 % 142. Mariannes of the North (Islands) 1,73 0 – 100 % 143. Mayotte 0,97 0 – 100 % 144. Nauru 10,75 0 – 100 % 145. Niue (Island) 7,87 0 – 100 % 146. Norfolk (Island) 0,51 0 – 100 % 147. Pitcairn 0,12 0 – 100 % 148. Seychelles 2 195,89 0 – 100 % 149. South Georgia and the Sandwich Southern Islands 2 375,47 0 – 100 % 150. The Congo 281,49 0 – 100 % 151. Vanuatu 61,72 0 – 100 % 152. Walles and Futuna 3,1 0 – 100 % 153. Saint Helena 0 0,97 154. Caïmanes (Islands) 0 1,39 155. Montserrat 0 2,02 156. Somalia 0 2,06 157. Timor-Leste 0 10,92 158. Sao Tome and Principle 0 14,65 159. Micronesia (Federate States of) 0 16,29 160. Cape Verde (Republic of) 0 23,75 161. American Samoa 0 62,59 162. Equatorial Guinea 0 1 566,49

ANNEX III COUNTRIES/SECTORS GRADUATED FROM THE GENERAL ARRANGEMENT (in 1000 EUR) INDONESIA S-3 Animal or vegetable fats, oils and waxes 611 725 S-9 Wood 341 357 Total imports 6 662 027 953 082 14,3 % MALAYSIA S-3 Animal or vegetable fats, oils and waxes 539 736 Total imports 5 289 934 539 736 10,2 % BRAZIL S-4 Prepared foodstuffs, brevages, spirits, vinegar 1 213 297 S-9 Wood 332 648 Total imports 5 645 233 1 545 945 27,4 % ALGERIA S-5 Mineral Products 1 073 116 Total imports 1 291 750 1 073 116 83,1 % CHINA S-6 Products of the chemical industries 2 157 039 S-7 Plastics and rubber 3 101 833 S-8 Raw hides, skins and leather 3 730 823 S-9 Wood 322 255 S-10 Pulp of wood and paper 535 877 S-11 Textiles 12,5 % 11 632 933 S-12 Footwear etc. 3 409 209 S-13 Stones, glass and ceramic products 1 062 408 S-14 Pearls and precious metals 602 946 S-15 Base metals 4 146 914 S-16 Machinery and mechanical appliances 15 148 264 S-17 Transport equipment 987 986 S-18 Optical and musical instruments, clocks and watches 3 346 338 S-20 Miscellaneous 9 649 497 Total imports 60 977 956 59 834 321 98,1 % INDIA S-14 Pearls and precious metals 275 970 S-11 Textiles 12,5 % 4 141 454 Total imports 9 916 656 4 417 424 44,5 % THAILAND S-14 Pearls and precious metals 476 916 S-17 Transport equipment 1 060 654 Total imports 7 113 130 1 537 570 21,6 % RUSSIA S-15 Base metals 1 937 467 S-6 Products of the chemical industries 1 310 066 S-10 Pulp of wood and paper 230 913 Total imports 5 921 440 3 478 446 58,7 % SOUTH AFRICA S-17 Transport Equipment 916 899 Total imports 5 237 945 916 899 17,5 %