[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 30.11.2009

KOM(2009)194 lõplik/2

2009/0060 (COD)

PARANDUSTunnistatakse kehtetuks ja asendatakse 21. aprilli 2009. aasta dokument KOM(2009)194 (lõplik)Parandus puudutab prantsuskeelset originaalversiooni ja muid keeleversioone; akti õiguslik alus (artikkel 181a), lk 4

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

30.11.2009,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend, ning määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas

SELETUSKIRI

Ühenduse erinevates väliskoostöö rahastamisvahendites puudub järjepidevus küsimuses, kas ühenduse abi võib kasutada maksude, lõivude ja muude tasude maksmiseks.

Arengukoostöö rahastamisvahend ja inimõiguste rahastamisvahend on ainsad, mille raames ei ole ette nähtud erandit põhimõttest, et ühenduse abi ei või kasutada kõnealuste maksude tasumiseks. Muude vahendite raames on ette nähtud, et kõnealuste maksude tasumiseks ei või üldiselt ühenduse abi kasutada. Nende puhul on siiski olenevalt konkreetsest juhtumist lubatud teatav pandlikkus ja vastutav eelarvevahendite käsutaja võib vajaduse korral lubada kõnealuste maksude tasumiseks kasutada programmide ja projektide tõhusa rakendamise huvides ühenduse abi.

Selline paindlikkus on hädavajalik teatavates korduvates keerulistes olukordades, kus maksuvabastuskord puudub või seda ei saa kasutada (nt seetõttu, et abi saavas riigis on see erakordselt keeruline). Sellistes olukordades võib arengukoostöö rahastamisvahendi ja inimõiguste rahastamisvahendi range sõnastus muuta välisabi saava meetme rakendamise väga keeruliseks, eriti inimõigustealastes projektides. Tuleb juhtida tähelepanu ka sellele, et keeld kasutada asjaomaste maksude tasumiseks ühenduse abi on kehtiva redaktsiooni alusel ette nähtud nende maksude kohta, mida tuleb tasuda abi saavas riigis. See raskendab abi kasutamise õiguse tõlgendamist (eelkõige piirkondlike projektide puhul). Teine näide on seotud kohalike maksudega (käibemaksuga samaväärsed maksud), mida ei ole võimalik tagasi nõuda, sest puudub maksuvabastuskord, ja mille peab tasuma töövõtja, kuna maksude tasumiseks on keelatud ühenduse abi kasutada.

Maksude tasumiseks ühenduse abi kasutamisel tekivad raskused muu hulgas järgmistes olukordades.

- Kohalikud väiksed hanked ja/või tagastamisele kuuluvad maksud, mille puhul abi saava riigi käibemaksuvabastuskorda on keeruline kohaldada või puudub see üldse.

- Finantsmääruse rakenduseeskirjadega (artikli 172a lõike 2 punkt c) on ette nähtud, et ühenduse toetust võib kasutada tasutud käibemaksu hüvitamiseks tingimusel, et seda maksu ei saa abi saajale tagastada ja põhiõigusakt hüvitamist ei välista. Tsentraliseeritud haldamise korral antud toetuste puhul ei nõuta projekti rakenduskoha järgse riigi eelnevat nõusolekut. Kui asjaomase riigi õigusaktidega ei ole ette nähtud maksuvabastuskorda, peab toetuse saaja tasuma käibemaksu või käibemaksuga samaväärse kohaliku maksu ega või taotleda hüvitamist EÜ vahenditest.

- Inimõigustealaste projektide raames ei kaldu teatavad riigid asjaolude eripära arvesse võttes andma maksuvabastust neile projektidele, mida nad ise ei toeta. Kui puudub ühenduse rahastatavate projektide maksuvabastuskord, tasuvad abi saajad maksu ise. See võib pidurdada poliitiliselt tundliku sisuga projektide rakendamist.

Tuleks veel pöörata tähelepanu sellele, et kuigi meetme täies ulatuses rahastamine võib välismeetmete raames olla teatavatel tingimustel lubatud, ei piisa sellest alati selliste maksude tasumiseks, mis ei vasta abi kasutamise tingimustele. Täies ulatuses rahastamist võib kohaldada vaid meetme nende kulude suhtes, mida võib rahastada.

Eelnevat arvesse võttes ja seoses abi saavate riikide maksunormide pideva muutumisega on väga oluline säilitada piisavalt paindlikkust, et vastutav eelarvevahendite käsutaja saaks iga juhtumi puhul hinnata vajadust lubada arengukoostöö rahastamisvahendi ja inimõiguste rahastamisvahendi raames maksude tasumisel ühenduse abi kasutamist nii nagu muude EÜ välisabi rahastamisvahendite puhul, juhul kui need maksud kuuluvad ühenduse õiguse kohaldamisalasse.

Seepärast soovitatakse viia kõnealuste rahastamisvahendite asjaomased sätted vastavusse muude rahastamisvahendite sätetega.

2009/0060 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

30.11.2009,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend, ning määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 179 lõiget 1 ja artiklit 181a,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

toimides vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele[1]

ning arvestades järgmist:

(1) Ühenduse välisabi tõhustamiseks ja läbipaistvamaks muutmiseks loodi 2006. aastal abi kavandamise ja osutamise uus raamistik, mis sisaldab nõukogu 17. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend,[2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta,[3] nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega,[4] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1717/2006, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend,[5] nõukogu 19. veebruari 2007. aasta määrust (EÜ) nr 300/2007, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend,[6] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas[7] ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend[8].

(2) Nende määruste rakendamisel puudub järjepidevus seoses erandiga põhimõttest, et EÜ abi ei tohi maksude, lõivude ja muude tasude puhul kasutada. Seda arvestades tehakse ettepanek muuta määruste (EÜ) nr 1905/2006 ja (EÜ) nr 1889/2006 asjakohaseid sätteid, et viia need vastavusse muude osutatud õigusaktidega.

(3) Käesolevas määruses piirdutakse sellega, mis on vajalik eesmärgi saavutamiseks kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 5 kolmanda lõiguga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 1905/2006 asendatakse artikli 25 lõige 2 järgmisega:

„2. Ühenduse abi ei kasutata üldiselt maksude, lõivude või muude tasude maksmiseks abi saavates riikides.”

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1889/2006 artikli 13 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6. Ühenduse abi ei kasutata üldiselt maksude, lõivude või muude tasude maksmiseks abi saavates riikides.”

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30.11.2009

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

[1] Euroopa Parlamendi XX arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu XX ühine seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja Euroopa Parlamendi XX ühine seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

[2] ELT L 210, 31.7.2006, lk 82.

[3] ELT L 310, 9.11.2006, lk 1.

[4] ELT L 405, 30.12.2006, lk 37.

[5] ELT L 327, 15.11.2006, lk 1.

[6] ELT L 81, 22.3.2007, lk 1.

[7] ELT L 386, 29.12.2006, lk 1.

[8] ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.