SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

COVID-19 pandeemia otsene ja kaudne mõju suureneb jätkuvalt kõigis liikmesriikides. Praegune olukord on enneolematu ning nõuab eriolukorrale kohandatud erakorralisi meetmeid, sh selleks, et toetada abivajajaid enim puudust kannatavate isikute jaoks loodud Euroopa abifondist (edaspidi „FEAD“). Praegune kriis mitte ainult ei too kaasa spetsiifilisi riske enim puudust kannatavatele isikutele, vaid ka suurendab nende majandusraskusi. Eeldatavalt kannatavad kriisi sotsiaal-majanduslike tagajärgede all kõige valusamini just ühiskonna kõige haavatavamad liikmed. Lisaks suureneb COVID-19 pandeemia sotsiaalse ja majandusliku mõju tagajärjel enim puudust kannatavate isikute hulk.

Esimeses, 1. aprillil 2020 jõustunud meetmepaketis „Koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus“ (CRII) tehti Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide suhtes kohaldatavas õigusraamistikus mitu olulist muudatust, mis võimaldavad praeguses olukorras tulemuslikumalt reageerida. Lisaks võeti meetmeid koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus+ (CRII+) raames. See pakett sisaldas ka määruse (EL) nr 223/2014 (edaspidi „FEAD määrus“) muudatusi, mis tehti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrusega (EL) 2020/559, mis jõustus 25. aprillil 2020 ja millega kehtestati erimeetmed, et liikmesriigid saaksid COVID-19 pandeemia tagajärgedele paindlikumalt reageerida ja et neil oleks selleks rohkem likviidsust.

Olukord on hakanud tasapisi muutuma ning paljud piirkonnad ja liikmesriigid valmistuvad oma ühiskonna ja ettevõtete jaoks kehtestatud piirangute ettevaatlikuks lõdvendamiseks ning majanduse taaskäivitamiseks. Kindel on aga see, et kriisi otsest ja kaudset mõju on tunda juba paljudes sektorites. Taastumine võtab aega ning samas ei saa välistada, et tekib vajadus uute liikumispiirangute järele. Seda arvestades valitseb suur oht, et toidu- ja materiaalse puuduse all kannatavate inimeste arv suureneb, ning seega on vaja lisameetmeid, millega reageerida COVID-19 pandeemia sotsiaalsetele tagajärgedele ja tagada, et kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste sambaga tagataks sotsiaalselt õiglane taastumine.

Ehkki komisjon tegi ettepaneku võtta erakorralised meetmed, millega võimaldati riigiasutustele, partnerorganisatsioonidele ja teistele FEAD rakendamises osalejatele igakülgset paindlikkust ja toetust, on liikmesriikidel COVID-19 kriisile ja kohapeal üha suurenevatele probleemidele reageerimisel likviidsusprobleeme.

Selleks et aidata liikmesriikidel COVID-19 pandeemiale, sh selle sotsiaalsetele ja majanduslikele tagajärgedele tulemuslikult reageerida, on asjakohane võtta lisameetmeid, sealhulgas suurendada Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) ja ka FEAD vahendeid. Seda kõike arvestades esitab komisjon uue muutmisettepaneku ühissätete määruse kohta (REACT-EU) ja FEAD määruse kohta, et reageerida COVID-19 pandeemiale ning näha ette, et aastateks 2020, 2021 ja 2022 tehakse nende fondide jaoks kättesaadavaks lisavahendid.

2020. aastal kasutatavad lisavahendid saadakse majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse koguvahendite suurendamisest perioodi 2014–2020 mitmeaastases finantsraamistikus. 2021. ja 2022. aastal kasutatavad lisavahendid kujutavad endast [Euroopa Liidu taasterahastust] pärinevat sihtotstarbelist välistulu. Kõnealused summad jaotatakse liikmesriikide vahel, arvestades nende suhtelist jõukust ning seda, kui suures ulatuses on praegune kriis mõjutanud nende majandust ja ühiskonda. 0,35 % lisavahenditest tuleb eraldada komisjoni algatusel antava tehnilise abi jaoks. Erandina finantsmääruses sätestatud sihtotstarbelise välistulu suhtes kohaldatavatest eeskirjadest tuleb olukorras, kus need lisavahendid eraldatakse mõnele konkreetsele rakenduskavale, järgida ühissätete määruses ja FEAD määruses sätestatud asjakohaseid eeskirju, sealhulgas nende määruste eeskirju kulukohustuste ja neist vabastamise kohta. Liikmesriigid saavad neid summasid kasutada majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi raames, et toetada COVID-19 pandeemia kontekstis kriisist taastumise tegevusi piirkondades, kus majandus ja töökohad on saanud kõige rängema löögi ning kus kavandatakse majanduse taastamise meetmeid ERFi või ESFi vahendite abil või kus FEADst toetatavatele programmidele eraldatavaid summasid on plaanis suurendada. Lisavahendite eraldamine FEADle on liikmesriikide jaoks vabatahtlik ja toimub vastavalt nende konkreetsetele vajadustele. Vahendite eraldamist kaaludes peaksid liikmesriigid pöörama nõuetekohast tähelepanu enim puudust kannatavate isikute arvu suurenemisele pärast COVID-19 pandeemia algust. Komisjon teeb kooskõlas ühissätete määruse muutmise ettepanekuga (REACT-EU) ka ettepaneku võtta lisameetmed, millega tagatakse liikmesriikidele suurem likviidsus, täpsemalt, võimaldatakse liikmesriikidel saada märkimisväärseid eelmakseid juhul, kui FEAD vahendeid suurendatakse, ning millega vabastatakse liikmesriigid vahendite suurendamisega seotud riiklikest osamaksetest. Lisaks sellele ja sarnaselt ühissätete määruse kohta tehtud ettepanekuga (REACT-EU) ning kuna on vaja tagada, et lisavahendeid hakatakse kiiresti kasutama kohapeal investeeringute tegemiseks ja et need majandusele reaalselt mõju avaldaksid, ei ole tehtud ettepanekut pikendada rahastamiskõlblikkuse lõppkuupäeva, mis on – ka lisavahendite puhul – 31. detsember 2023 (s.o toetusesaajate kantud kulude lõppkuupäev). Sellegipoolest on selgitatud, et lisavahenditega seotud kulukohustused vabastatakse vastavalt eeskirjadele, mida tuleb täita programmide lõpetamisel (st 2025. aastal pärast vajalike dokumentide esitamist vastavalt artiklile 52). Veel on ette nähtud, et artikli 30 lõike 4 kohast komisjoni ja liikmesriikide vahelise ametliku suhtlemise elektroonilist teabevahetussüsteemi kohandatakse nii, et liikmesriigid saavad võimaluse esitada viivitamata taotlusi muutmaks oma rakenduskava, et eraldada lisavahendeid aastateks 2020, 2021 ja 2022.

COVID-19 pandeemial on olnud ka naistele ebaproportsionaalselt suur sotsiaal-majanduslik mõju. Seetõttu peaksid liikmesriigid pöörama nõuetekohast tähelepanu sellele, et tegevused on igakülgselt kooskõlas soolise võrdõiguslikkuse horisontaalse põhimõttega, mis on sätestatud FEAD määruse artiklis 5 lõikes 11.

Peale muu sisaldab komisjoni ettepanek ka täiendavaid sätteid, mille alusel saavad liikmesriigid tehnilist abi paindlikult kasutada.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Käesolev ettepanek on kooskõlas poliitikavaldkonnas kehtivate õigusnormidega, eelkõige sätetega, mille komisjon on esitanud COVID-19 pandeemiale reageerimise kontekstis vastu võetud ühissätete määruse ettepanekus (REACT-EU), mis moodustab osa komisjoni ettepanekust lubada erandlikku paindlikkust ERFi ja ESFi kasutamisel COVID-19 pandeemiale reageerimiseks.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega