SÕNASTIK

Eesmärk : väljundid, tulemused ja mõjud, mida sekkumise abil soovitakse saavutada.

Hindamine : perioodiline tõendite kogumine ja analüüsimine, et koostada järeldused sekkumiste mõjususe ja tõhususe kohta. See võib hõlmata poliitika otstarbekuse, järjepidevuse ja Euroopa lisandväärtuse arvessevõtmist.

Järelevalve : sekkumiste ressursside, väljundite ja tulemuste regulaarne kontrollimine.

Korraldusasutus : liikmesriigi poolt maaelu arengukava haldamiseks määratud riiklik või piirkondlik asutus.

Maaelu arengukava : liikmesriigi koostatud dokument ELi maaelu arengu poliitika kavandamiseks ja rakendamiseks. Arengukava võidakse koostada piirkondlikul või riiklikul tasandil ja selle kiidab heaks komisjon.

Meede : poliitika rakendamise toetuskava. Meetmega määratletakse rahastatavate toimingute eeskirjad.

Mitmekesistamismeetmed : kolm maaelu arengukava meedet, mis on suunatud maapiirkondade majanduse mitmekesistamisele: mitmekesistamine mittepõllumajandusliku tegevuse suunas, toetus mikroettevõtete rajamiseks ja arendamiseks ning turismitegevuse edendamine.

Mõju : pikemaajaline sotsiaalmajanduslik ja keskkonnatoime.

Mõjusus : seatud eesmärkide saavutamine.

Näitaja : mõõdetav vaste eesmärgile, mis annab kasulikku teavet eesmärgi saavutamise ulatuse mõõtmiseks.

(Riiklik) sekkumine : tegevus (näiteks toiming, meede, kava või projekt), mida viib ellu või mida rahastab avaliku sektori asutus.

Telg : programmitöö perioodi 2007–2013 maaelu arengut rakendatakse kolme temaatilise telje kaudu, mis vastavad maaelu arengu meetmete ühtsetele rühmadele, ning ühe horisontaalse telje abil, mis hõlmab Leader-lähenemist (Leader-telg).

Toiming : meetme raames rahastatav projekt, leping või muu tegevus.

Tulemused : sekkumise tulemusel tekkiv otsene mõju või muutused.

Tõhusus : mõjususe ja kulude vahelise parima suhte saavutamine.

Tühimõju : olukord, kus subsideeritud projekti oleks rakendatud täielikult või osaliselt ka toetust saamata.

Usaldusväärne finantsjuhtimine : ELi eelarve haldamine kooskõlas säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe põhimõtetega.

Vahendite haldamine koostöös liikmesriikidega : ELi eelarve täitmise meetod, mille puhul komisjon delegeerib rakendusülesanded liikmesriikidele, säilitades üldvastutuse.

Väljundid : luuakse sekkumisele eraldatud vahendite abil.

Ühenduse strateegilised suunised : nõukogu otsus, milles määratletakse Euroopa Liidu maaelu arengu prioriteedid.

KOKKUVÕTE

I. Euroopa Liit eraldas maaelu arengu eesmärkide saavutamiseks programmitöö perioodil 2007–2013 peaaegu 100 miljardit eurot. Käesoleva auditiga uuritakse, kas komisjon ja liikmesriigid suudavad tõendada, et ELi eelarvest maaelu arengu poliitikale eraldatud vahendeid kasutatakse otstarbekalt. Peamine abivahend on selleks järelevalve- ja hindamissüsteem.

II. Järelevalve- ja hindamissüsteem peaks andma teavet selle kohta, millised kulutused on mõjusad ja tõhusad ning millised mitte. Selline teave on vajalik aruandluskohustuse täitmiseks, et anda Euroopa Parlamendile, nõukogule ja üldsusele teavet sellest, mida ELi eelarvevahendite abil on saavutatud, ning näidata, et vahendeid on kasutatud tõhusalt ja mõjusalt vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele. Järelevalve ja hindamine võimaldab tuvastada puudusi ning teha muudatusi nii seitsmeaastase programmitöö perioodi kestel kui ka tulevasi tegevuspõhimõtteid, õigusakte ja kuluprogramme kavandades.

III. Kontrollikoda on oma eelnevates aruannetes toonud korduvalt esile tõsiseid puudusi maaelu arengu kulutustega seotud järelevalve- ja hindamisteabe kättesaadavuse ja kvaliteedi osas. Käesolevas aruandes võetakse kokku eelnevad tähelepanekud ning jätkatakse teema käsitlemist.

IV. Kontrollikoda on seisukohal, et komisjon ja liikmesriigid ei ole piisavalt hästi näidanud, millised maaelu arengu poliitika eesmärgid on saavutatud. Ühtlasi puudub kindlus, et ELi eelarvevahendeid on kasutatud otstarbekalt.

V. Kontrollikoda tegi järgmised tähelepanekud:

a) maaelu arengu kulutustele seatud eesmärgid ei olnud piisavalt selged;

c) saavutatud tulemusi käsitlev teave ja aruandlus ei olnud piisavad, et näidata, millises ulatuses olid seatud eesmärgid saavutatud ning kas ELi eelarvevahendeid kasutati mõjusalt ja tõhusalt;

f) saadaolevat järelevalve- ja hindamisalast teavet ei kasutatud piisavalt, et parandada maaelu arengu kulutuste tõhusust ja mõjusust.

VI. Järelevalvet ja hindamist saab ja tuleb järelejäänud programmitöö perioodi jooksul parandada. Perioodi viimased kulutused tehakse 2015. aastal. Lisaks on komisjonil ja liikmesriikidel võimalus järgmise programmitöö perioodi jooksul (2014–2020) pöörata suuremat tähelepanu kulutuste mõjususele ja tõhususele meetmete kavandamisel ja kavandamisotsuste tegemisel ning sellest tulenevalt ka rahastatavate toimingute ja projektide valimisel.

VII. Sellest tulenevalt esitab kontrollikoda järgmised soovi- tused:

a) liikmesriigid ja komisjon peaksid kasutama hindamist ja järelevalvet, et pöörata rohkem tähelepanu tulemuste saavutamisele järelejäänud programmitöö perioodi kestel;

b) liikmesriigid ja komisjon peaksid tegutsema kohe, et tagada kvaliteetse ja võrreldava teabe saamine 2015. aastal tehtava programmitöö perioodi 2007–2013 järelhindamise abil;

c) programmitöö perioodiks 2014–2020 peaks komisjon parandama ühise seire- ja hindamisraamistiku ülesehitust, et tagada õigeaegsem, asjakohasem, usaldusväärsem ja võrreldavam teave, eelkõige selle kohta, kui mõjusad ja tõhusad on meetmed tulemuste saavutamisel;

d) liikmesriigid ja komisjon peaksid tagama, et programmitöö perioodi 2014–2020 maaelu arengukavad annavad parema aluse usaldusväärsele finantsjuhtimisele, seades konkreetsed ja mõõdetavad eesmärgid ning koostades arengukavade mõjususe ja tõhususe järelevalve- ja hindamiskavad;

e) liikmesriigid peaksid muutma mõjususe ja tõhususe osaks 2014–2020 maaelu arengukavade rakendussüsteemidest, nii et taotluste esitamise, valiku- ja makseprotsesside jaoks kogutud teavet kasutataks uuesti järelevalve ja hindamise käigus;

f) liikmesriigid ja komisjon peaksid aruandluskohustuse paremaks täitmiseks parandama aruandlust ELi vahendite abil saavutatud tulemustest. Sellega seoses tuleks teha ka hindamistulemuste süstemaatilisemat järelkontrolli.

SISSEJUHATUS

1. Euroopa Liit eraldas maaelu arengu eesmärkide saavutamiseks programmitöö perioodiks 2007–2013 peaaegu 100 miljardit eurot. Liikmesriigid eraldasid maaelu arengukavade kaasrahastamiseks lisaks omavahenditest 58 miljardit eurot.

2. Euroopa Ülemkogu on rõhutanud, et iga euro ELi eelarvest tuleb kulutada mitte ainult korrektselt, vaid ka otstarbekalt. Kontrollikoja audititest selgub aga järjepidevalt, et peamiste maaelu arengu meetmete kavandamine ja rakendamine ei taga piisavalt hästi seda, et meetmete abil saavutatakse poliitikaeesmärgid kõige tõhusamal viisil. See tähendab, et eelarve täitmise süsteemid ei ole kulutuste mõjususe ja tõhususe tagamisel usaldusväärsed. Seetõttu on eriti oluline see, et liikmesriigid ja komisjon näitaksid, milliseid tulemusi on seoses maaelu arengu poliitika eesmärkidega saavutatud.

3. Peamine vahend ELi eelarve otstarbeka kasutamise tagamisel on järele- valve ja hindamine. Järelevalve tähendab regulaarset kulude, väljundite ja tulemuste kontrolli, mis annab ajakohast teavet selle kohta, kas programmid edenevad kavakohaselt. Hindamine on tõendusmaterjali – sh ka järelevalve käigus kogunenud teabe – perioodiline kogumine ja analüüs, mille alusel tehakse järeldused kava või poliitika mõjususe ja tõhususe kohta. Tänu järelevalve ja hindamise käigus saadud teabele kulutuste ebamõjususe või -tõhususe kohta on võimalik teha muudatusi seitsmeaastases programmitöö perioodis ning tulevaste õigusaktide ja programmide kavandamises.

4. Selline teave on vajalik ka aruandluseks: andmaks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja üldsusele teavet sellest, mida ELi eelarvevahendite abil on saavutatud, ning näitamaks, et vahendeid on kasutatud otstarbekalt.

5. Kontrollikoda on aga korduvalt leidnud tõsiseid puudusi seoses maaelu arengu järelevalve- ja hindamisteabe kättesaadavuse ja kvaliteediga. Tabelis 1 esitatakse kokkuvõte kontrollikoja värskematest leidudest seoses nende puudustega.

TABEL 1

MAAELU ARENGU POLIITIKA JÄRELEVALVE JA HINDAMISEGA SEOTUD LEIUD KONTROLLIKOJA ERI- JA AASTAARUANNETES

Eriaruanne nr 5/2010 Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus | ELi eelarvest anti üle 2 miljardi euro Leader+ programmile ja perioodiks 2007–2013 on ette nähtud veel üle 5 miljardi euro. Komisjon ei ole kulude mõjusust ega tõhusust veel tõendanud … |

Eriaruanne nr 7/2011 Kas põllumajanduslik keskkonnatoetus on hästi kavandatud ja hallatud? | Üldiselt olid eesmärgid nende saavutamise hindamiseks liiga ebamäärased. Ühine seire- ja hindamisraamistik on küll samm edasi, kuid selle abil saadakse vaid vähest teavet keskkonnaalase kasu kohta (kavandatud 22 miljardit eurot). |

Eriaruanne nr 8/2012 Põllumajandusettevõtete moderniseerimise toetuse suunamine | Ühine seire- ja hindamisraamistik ei anna asjakohaseid andmeid, mida saaks kasutada kulutatud vahendite abil saavutatud tulemuste jälgimiseks. Määratletud näitajad ei võimalda jälgida ELi prioriteetide saavutamisel tehtud edusamme. Samuti leiti, et andmed olid vähe usaldusväärsed ja nende abil ei saa liikmesriike (ja/või piirkondi) võrrelda (kavandatud 11 miljardit eurot). |

Eriaruanne nr 1/2013 Kas ELi toetus toiduainetetööstusele on olnud mõjus ja tõhus põllumajandustoodete lisandväärtuse suurendamisel? | … komisjonil ja liikmesriikidel puudub perioodi 2014–2020 toetuste kavandamisel piisav alus meetmele eraldatud 9 miljardi euro mõjususe hindamiseks. |

Eriaruanne nr 6/2013 Kas liikmesriigid ja komisjon saavutasid maamajanduse mitmekesistamise meetmetega raha kõige tulusama kasutamise? | Meetmete järelevalve ja hindamise tõhususes esines puudusi, mistõttu valitseb reaalne oht, et projektidele eraldatud vahendite abil saavutatud tulemusi ei saada teada. Töökohtade loomise ELi strateegilist prioriteeti ei rakendatud sihipäraselt ja puudus aktiivne juhtimisalane sekkumine, kui ilmnes, et püstitatud eesmärke ei saavutata (kavandatud 5 miljardit eurot). |

Aastaaruanne 2011, 10. peatükk. | … [Komisjoni peadirektoraadid] ei kehtestanud säästlikkuse (sisendite maksumus) või tõhususega seotud põhitegevuse eesmärke või ei andnud neist aru; … poliitikaalaste saavutuste kirjeldus annab tulemuste ja mõju kohta piiratud teavet, keskendudes pigem sisenditele ja väljunditele; … saavutatud tulemuste alane aruandlus põhines mittetäielikel andmetel. |

6. Uus programmitöö periood annab komisjonile ja liikmesriikidele võimaluse need puudused kõrvaldada ning võtta kasutusele süsteemid, mis annavad usaldusväärset ja õigeaegset teavet perioodi 2014–2020 kulude kohta. Eelnevat arvestades võtab kontrollikoda käesolevas auditis kokku varasemad tähelepanekud ning arendab neid edasi, et esitada praktilised soovitused, mille abil parandada perioodi 2014–2020 maaelu arengu poliitika usaldusväärset finantsjuhtimist.

MAAELU ARENGU POLIITIKA NING ÜHINE SEIRE- JA HINDAMISRAAMISTIK

7. Perioodi 2007–2013 ELi maaelu arengu poliitika jaguneb kolme temaatilise telje vahel. Iga telg hõlmab mitut meedet, mis on kavandatud poliitikaeesmärkide saavutamiseks (need on ära toodud aruande tabelis 2). Neljanda telje (Leader) abil püütakse saavutada samu eesmärke kogukonna juhitud kohalike arengustrateegiate kaudu.

8. EL pani maaelu arengu prioriteedid paika ühenduse strateegilistes suunistes (nõukogu otsus 2006/144/EÜ [1]) , milles asetatakse poliitika laiemate ELi eesmärkide konteksti, milleks on eelkõige Göteborgi säästvuse eesmärgid ning majanduskasvu ja tööhõivet käsitlev Lissaboni strateegia. Nimetatud otsuse kohaselt on näiteks 3. telje vahendite üldiseks prioriteediks tööhõive võimaluste ja majanduskasvu tingimuste loomine.

9. Liikmesriigid koostavad maaelu arengukavad riiklikul või piirkondlikul tasandil. Komisjon kiidab kavad heaks ja seejärel viivad liikmesriigid need koostöös komisjoniga tehtava halduse raames ellu.

10. ELi maaelu arengu määrusega kehtestati perioodiks 2007–2013 ühine seire- ja hindamisraamistik [2]. Tegemist on 2007. aastal kasutusele võetud uue süsteemiga, millel on ühised näitajad maaelu arengu eesmärkide saavutamise mõõtmiseks viisil, mis võimaldab kõiki maaelu arengukavu võrrelda ning andmeid koondada. Ühine seire- ja hindamisraamistik nõuab ka, et iga maaelu arengukava kohta peavad sõltumatud hindajad tegema eelhindamise, vahehindamise aastal 2010 ja järelhindamise aastal 2015.

11. Komisjoni määrusega [3] seatakse konkreetsemad nõuded ning määratakse ühised lähte-, väljundi-, tulemus- ja mõjunäitajad. Komisjoni välja antud mittesiduvas ühise seire- ja hindamisraamistiku käsiraamatus [4] on esitatud näitajate määratlused, ühised hindamisküsimused ja metoodikaalased juhised.

12. Liikmesriikidel oli kohustus seada maaelu arengukavades "täpsed kontrollitavad eesmärgid" ning ühistele näitajatele kohaldatavad sihtväärtused. Kuna ühiste näitajate abil ei ole võimalik täielikult iga üksiku maaelu arengukava mõju väljendada, pidid liikmesriigid seadma ka piiratud arvu täiendavaid näitajaid. Lisaks on liikmesriikidel kohustus luua andmekogumisüsteem ja korraldada hindamised. Liikmesriigid koostavad järelevalve- ja hindamisalase teabe alusel iga-aastase eduaruande, mis peaks näitama kava edenemist seatud eesmärkide suunas. Liikmesriikide korraldusasutused ja seirekomisjonid peavad kasutama järelevalve- ja hindamisalast teavet kavade kvaliteedi ja rakendamise parandamiseks.

13. Ühist seire- ja hindamisraamistikku koordineerib komisjon. Komisjoni töötajad vaatavad läbi iga-aastased eduaruanded ja koguvad kokku järelevalveandmed. Nad võivad osaleda vaatlejatena liikmesriikide seirekomisjonides ning korraldavad iga-aastase koosoleku korraldusasutustega, et vaadata läbi iga maaelu arengukava eelmise aasta peamised tulemused. Komisjon võtab tööle hindajad, kes teevad kokkuvõtted vahe- ja järelhindamistest, mille komisjon avaldab. Komisjon peab ka koostama aruanded maaelu arengu poliitika rakendamise ja saavutuste kohta (vt punkt 51).

14. Järelevalve ja hindamine on seotud kuludega. Liikmesriikides kaas- rahastab EL tehnilist abi, mis võib hõlmata järelevalveandmete kogumise ja töötlemise kulusid (töötajad, arvutisüsteemid jne) ning kulusid uuringutele ja hindamistele. Veidi alla 2% maaelu arengukavade eelarvest (1,9 miljardit eurot) eraldati programmitöö perioodil 2007–2013 tehnilisele abile, mis hõlmab ka muid tehnilisi tegevusi, nagu kulude õigsuse kontrollimine. Komisjoni kantud täiendavad otsekulud hõlmavad liikmesriikide maaelu arengukavade järel- ja vahehindamiste kokkuvõtte koostamist ning hindamise kasutajatoe ja hindamise eksperdikomisjoni [5] jooksvaid kulusid.

AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS

15. Auditiga uuriti, kas komisjon ja liikmesriigid suudavad tõendada, et ELi eelarvest maaelu arengu poliitikale eraldatud vahendeid kasutatakse otstarbekalt. Audit keskendus kolmele alaküsimusele:

a) kas tulemused, mida maaelu arengu kuludega kavatsetakse saavutada, on selgelt sõnastatud?

b) kas on avaldatud usaldusväärne teave selle kohta, mida kulude abil on saavutatud ja kui tõhus on see tegevus olnud?

c) kas järelevalve- ja hindamisalast teavet on kasutatud kulude mõjususe ja tõhususe suurendamiseks?

16. Audit hõlmas peamiselt eesmärkide seadmist ja näitajate sihtväärtuste määramist programmitöö perioodi 2007–2013 maaelu arengukavadele ning edasist järelevalve- ja hindamisalase teabe kogumist, sellealast aruandlust ning teabe kasutamist. Audit keskendus maaelu arengu meetmetele, mida kontrollikoda on auditeerinud alates 2010. aastast. Auditeeritud meetmed kokku moodustavad perioodi 2007–2013 maaelu arengu kavandatud kogukuludest 53 protsenti. Tabelis 2 on esitatud kontrollikoja poolt alates 2010. aastast auditeeritud meetmete lühi- kirjeldus koos asjaomaste eesmärkide ja tulemusnäitajatega.

TABEL 2

MAAELU ARENGUKAVADE VALITUD MEETMED JA NENDEGA SEOTUD TULEMUSNÄITAJAD

Telje eesmärk | Meede | Meetme kirjeldus | Ühised tulemusnäitajad |

TELG 1: põllumajanduse ja metsanduse konkurentsivõime parandamine, toetades ümberkorraldamist, arendamist ja innovatsiooni | Põllumajandusettevõtete moderniseerimine, määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 20 lõike b alapunkt i | Toetused investeeringuteks põllumajandusmasinatesse ja seadmetesse, nagu traktorid, kombainid, põllumajandushooned, sõnnikuhoidlad, niisutusseadmed. | Uusi tooteid või meetodeid juurutanud ettevõtjate arv.Toetust saavate põllumajandusettevõtete kogulisandväärtuse kasv. |

Põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisand-väärtuse andmine Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 20 lõike b alapunkt iii | Toetused investeerimiseks toiduainete töötlemise seadmetesse (oliiviõli ja piimatoodete töötlemiseks, puu- ja köögiviljade pakendamiseks, liha töötlemiseks jne). | Uusi tooteid ja/või meetodeid kasutavate ettevõtete arv;Toetatud ettevõtete kogulisand- väärtuse suurenemine. |

TELG 2: keskkonna ja paikkonna parandamine, toetades maade hooldamist | Põllumajanduse kesk- konnameetmetega seotud maksed, määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 lõike a alapunkt iv | Maksed põllumajandusettevõtjatele ja teistele maa valdajatele, kes võtavad vabatahtlikult põllumajanduse keskkonnapoliitikaga seotud kohustused ajavahemikuks 5–7 aastat. Maksed hektari või loomühiku kohta hõlmavad hüvitist konkreetse kohustuse tõttu tekkinud lisakulude või saamatajäänud tulu eest (nagu mahepõllundus, veeallikate kaitse, loomade ja lindude tegevuse soodustamine). | Eduka maavaldamisega hõlmatud piirkonnad, mis aitavad: parandada bioloogilist mitmekesisustparandada vee kvaliteetileevendada kliimamuutustparandada pinnase kvaliteetimarginaliseerumise ja maa kasutamata jätmise vältimist. |

TELG 3: maapiirkondade elu kvaliteedi parandamine ja majandustegevuse mitmekesistamise soodustamine | Mittepõllumajanduslike tegevuste mitmekesistamine, määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 52 lõike a alapunkt i | Toetust investeeringuteks antakse põllu- majandustootja majapidamise liikmetele, kes mitmekesistavad oma tegevusvaldkonda mittepõllumajanduslike tegevustega, nagu talupoed, põllumajandusturism või muud ettevõtted. | – Mittepõllumajandusliku kogulisandväärtuse suurenemine toetatud ettevõtetes. – Loodud töökohtade koguarv (jaotus vastavalt soole ja vanusekategooriale ning töökohtadele põllumajandusettevõtte territooriumil või väljaspool seda). |

Ettevõtte rajamise ja arendamise toetus, määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 52 lõike a alapunkt ii | Toetused investeeringuteks maapiirkondade mikroettevõtetele (alla 10 töötaja ja käibega alla 2 miljoni euro) või uute mikroettevõtete loomiseks. | Loodud töökohtade koguarv (jaotus vastavalt soole ja vanusekategooriale ning töökohtadele põllu- majandusettevõtte territooriumil või väljaspool seda).Toetust saavate ettevõtete mitte- põllumajandusliku kogulisand- väärtuse kasv. |

Turismi soodustamine, määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 52 lõike a alapunkt iii | Toetused investeeringuteks majutusettevõtetesse ja teenustesse, väikesemahulisse turismi infrastruktuuri (nagu matkarajad ja turismipaikade tähistamine) ning maaturismi teenuste turustamine. | Lisandunud turistide arv (jaotus vastavalt ööbimiste ja ühepäeva- külastajate arvule).Loodud töökohtade koguarv (jaotus vastavalt soole ja vanusele ning töökohtadele põllumajandusettevõtte territooriumil või väljaspool seda). |

TELG 4 - Leader: kohalike arengustrateegiate rakendamine, pidades silmas kolmest teljest ühe või enama eesmärgi saavutamist | Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 63 lõige a | Toetus maakogukondadele integreeritud ja innovaatiliste strateegiate rakendamiseks, mis aitavad kaasa kohalike piirkondade pikaajalisele jätkusuutlikule arengule. Leader järgib altpoolt tulevat algatust kohalike tegevusrühmade otsustusõigusega kohalike arengu- strateegiate koostamise ja rakendamise osas. | Loodud töökohtade koguarv (jaotus vastavalt soole ja vanusele ning töö- kohtadele põllumajandusettevõtte territooriumil või väljaspool seda).Koolituse edukalt läbinud osalejate arv. |

17. Audititöö toimus ajavahemikul jaanuar–aprill 2013 ning keskendus 12 maaelu arengukavale, mis olid kaasatud ka kontrollikoja eelnevatesse audititesse [6]. Need maaelu arengukavad moodustavad kokku veidi üle 50 protsendi perioodiks 2007–2013 kavandatud maaelu arengu kuludest. Joonisel on näidatud käesoleva auditiga kaetud maaelu arengukavad ja nende osa perioodi 2007–2013 maaelu arengukavadele eraldatud kogueelarvest.

18. Asjaomased liikmesriigid ja komisjon esitasid teavet kontrollikoja varasemate auditite põhjal võetud meetmete kohta. Lisaks kontrollis kontrollikoda valitud meetmeid puudutavat kõige uuemat järelevalve- ja hindamisalast teavet. Suuremal osal juhtudest oli selleks 2011. aasta eduaruanne, mis valmis 2012. aasta teisel poolel. Kontrollikoda hindas komisjoni ühise seire- ja hindamisraamistiku alast haldustegevust, aruandlust poliitika rakendamisest ja saavutustest, komisjoni järelevalvetegevust seoses valitud meetmete ja maaelu arengukavadega ning järelevalve- ja hindamisalase teabe kasutamist maaelu arengukavade muudatuste heakskiitmisel.

JOONIS

MAAELU VALITUD ARENGUKAVAD: ERALDATUD VAHENDID PROTSENDINA KOGU EELARVEST (2007–2013)

+++++ TIFF +++++

Allikas: põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat.

TÄHELEPANEKUD

KAS TULEMUSED, MIDA MAAELU ARENGU KULUDEGA KAVATSETAKSE SAAVUTADA, ON SELGELT SÕNASTATUD?

19. Eesmärgid kajastavad seda, mida poliitika ja kavade abil püütakse saavutada. Nende abil on võimalik teha valikuid eelarvevahendite eraldamise kohta ning kavandada ja rakendada meetmeid, mille puhul eeldatavad tulemused ja kulud on tasakaalus. Eesmärgid on ka võrdluspunktiks, mille alusel saavutatud tulemusi võrrelda. Nii on võimalik tuvastada eesmärkide mittesaavutamist, võtta parandusmeetmeid ning parandada mõjusust ja tõhusust. Seetõttu on need aluseks tulemuslikkuse hindamisele ehk aruandekohustusele: ELi vahendite haldajad vastutavad ELi eelarve tõhusa ja mõjusa kasutamise eest. Sellepärast peavad eesmärgid vastama SMART-kriteeriumidele (olema konkreetsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud), nagu on määratletud ELi finantsmääruses [7].

20. Eelkõige peaksid eesmärgid kirjeldama tulevast olukorda – muudatust või tulemust, mida poliitika või kava abil tahetakse saavutada. Eesmärgid peavad olema sõnastatud nii, et nende saavutamist oleks võimalik kontrollida. Ka peavad eesmärgid olema kvantifitseeritud või sisaldama asjakohaseid sihtväärtusega näitajaid, mis aitaksid tagada kavade kulutustele vastavat tulu ning hallata meetmeid (valida toiminguid rahastamiseks) viisil, millega saavutatakse eesmärgid tõhusalt.

21. Kõikide maaelu arengu tulemusauditite puhul hindab kontrollikoda seda, kas õigusaktides ja maaelu arengukavades seatud eesmärgid on täpsed ja mõõdetavad. Kontrollikoda vaatas läbi komisjoni ja liikmesriikide vastused varasematele leidudele ning hindas maaelu 12-s valitud arengukavas leidude alusel tehtud muudatusi.

ELI MAAELU ARENGUPOLIITIKA EI KVANTIFITSEERI EESMÄRKE EGA SEA SIHTE: SEDA PEAKSID MAAELU ARENGUKAVADES TEGEMA LIIKMESRIIGID …

22. ELi maaelu arengu prioriteedid on esitatud ühenduse strateegilistes suunistes ning maaelu arengu määruses on poliitikale seatud kolm eesmärki (vt punktid 7 ja 8). Määrus kirjeldab meetmeid, mida liikmesriigid võivad eesmärkide saavutamiseks võtta, kuid ei esita meetmetele täpsemaid eesmärke.

23. Maaelu arengu eesmärgid ei ole ELi tasandil kvantifitseeritud. Eesmärkideks on pandud "konkurentsivõime suurendamine" või "mitmekesistamise edendamine". Millises ulatuses seda kõike ELi eelarve raames tuleb teha, ei ole aga märgitud [8].

24. Õigusaktide kohaselt peavad liikmesriigid seadma maaelu arengukavadele "täpsed kontrollitavad erieesmärgid ja näitajad, mis võimaldavad mõõta programmi edenemist, tõhusust ja mõjusust". Enne maaelu arengukavade heakskiitmist peab komisjon tagama, et need on kooskõlas ühenduse strateegiliste suunistega (ELi prioriteedid) ja määrusega.

25. Iga ELi eesmärgi saavutamisele aitab kaasa mitu meedet: 16 meedet on suunatud põllumajanduse ja metsandussektori konkurentsivõime suurendamisele (1. telje eesmärk). Meede võib kaasa aidata enam kui ühe eesmärgi saavutamisele: näiteks põllumajanduslike majapidamiste moderniseerimise meetme (1. telg) alusel rahastatud seadmete abil võib vähendada ka põllumajandustegevuse keskkonnamõjusid (2. telje eesmärk). Selleks, et maaelu arengukavade alusel saaks vahendeid eraldada, on vaja selget plaani iga meetme jaoks kavandatud tulemuste saavutamiseks: esiteks selleks, et meedet hallata nii, et see tagab kavandatud tulemuste saavutamise, ja teiseks meetme mõjususe ja tõhususe kohta aru andmiseks.

… KUID MAAELU ARENGUKAVADES EI SEATUD PIISAVALT TÄPSEID ERIEESMÄRKE JA TULEMUSTE SIHTVÄÄRTUSI

26. Nagu eespool kirjeldatud, nõutakse ELi määruses liikmesriikidelt kavandamisetapis kindlakstehtud erivajadustele vastavate erieesmärkide seadmist. Mõne erandiga on maaelu arengukavade eesmärgid aga sõnastatud üldsõnaliselt ja laialivalguvalt (toetada, parandada, aidata kaasa, edendada jne). Eesmärkides kirjeldatakse, mida püütakse kavadega teha, kuid jäetakse lahtiseks, millised olukorrad soovitakse tulevikus saavutada. Ebakonkreetsete eesmärkide tõttu ei ole võimalik kindlaks teha, kas eesmärgid on rahuldavalt saavutatud.

27. Erieesmärkide puudumine maaelu arengukavades raskendab järelevalvet ja hindamist ning on ühtlasi põhjuseks, miks liikmesriigid pööravad meetmeid rakendades ebapiisavat tähelepanu mõjususele ja tõhususele, nagu kontrollikoda leidis oma varasemates auditites (vt tabel 1).

28. Ühise seire- ja hindamisraamistiku ühiste tulemus- ja mõjunäitajate sihtväärtused peaksid teatud määral kvantifitseerima ja selgitama liikmes- riikide maaelu arengukavade eesmärke. Arvesse tuleb aga võtta järgmiseid asjaolusid:

kõikides maaelu arengukavades ei olnud kehtestatud näitajate sihtväärtusi;

kehtestatud sihtväärtused olid pigem eeldatavate tulemuste prognoosid kui kvantifitseeritud eesmärgid;

näitajad (ja seega ka sihtväärtused) ei olnud alati seotud maaelu arengukavade eesmärkidega.

29. Rumeenia oli 12 liikmesriigist ainus, kes ühise seire- ja hindamisraamistiku kohaselt määras kohe alguses maaelu arengukavades kõikidele tulemusnäitajatele sihtväärtused. Komisjon kiitis teised maaelu arengukavad puuduvatest sihtväärtustest hoolimata heaks. Austria esialgsel maaelu arengukaval puudusid näiteks põllumajanduse keskkonnameetme puhul nii väljundi- kui ka tulemusnäitaja sihtväärtused, kuigi meede moodustas kogu kavandatud kuludest 45%.

30. Liikmesriigid arvutasid ühise seire- ja hindamisraamistiku jaoks vajalikud sihtväärtused, kasutades selleks meetmele eraldatud eelarve abil saadavat prognoositavat tulemust. Loogilisem oleks olnud enne määratleda vajaduse täitmiseks või eesmärgi saavutamiseks vajalikud tulemused ja seejärel kavandada meede ning kindlaks määrata, millises ulatuses on vajadus või eesmärk võimalik täita olemasolevate vahenditega.

31. Mõned maaelu arengukavade sihtväärtustest näivad olevat eeldatavate tulemuste liiga optimistlikud prognoosid: näiteks Rumeenia maaelu arengukava üheks eesmärgiks oli saavutada väikesemahulise investeeringu abil 7,65 miljonit täiendavat turismikülastust, mis oli 10 korda suurem arv kui kõikides teistes läbi vaadatud maaelu arengukavades. Eesmärki vähendati seejärel 5 miljoni külastuse võrra.

32. Ühised tulemusnäitajad ei ole alati seotud liikmesriikide maaelu arengu- kavade eesmärkidega, nii et nende abil ei saa kvantifitseerida kavade prognoositavat mõju. Näiteks oli Baden-Württembergi puhul näitaja "uusi tooteid või uusi meetodeid juurutanud ettevõtjate arv" vaid vähesel määral seotud maaelu arengukava eesmärkidega, sest selle eesmärgiks on toetada vaid seitset 3000 ettevõtjast, keda toetatakse põllumajandus- ettevõtete moderniseerimise meetme raames. Antud juhul pandi maaelu arengukavas paika lisanäitajad, mille sihtmärgid olid meetme eesmärkidega seotud, nagu nende põllumajandusettevõtete arv, kus võeti kasutusele loomade heaolu edendavad sigalaruumid. Paljudes maaelu arengukavades selliseid lisanäitajaid aga ei kasutatud. Näiteks võib tuua Tšehhi Vabariigi maaelu arengukava, milles näitajat "uued tooted ja meetodid" ei peetud asjakohaseks põllumajanduslike majapidamiste moderniseerimise ja põllumajandustoodetele väärtuse lisamise meetmete jaoks. Nendele meetmetele ei ole seatud ka alternatiivseid näitajaid.

33. Näitajate sihtväärtuste puudused koos eespool kirjeldatud erieesmärkide puudumisega on põhjuseks, miks maaelu arengukavades ei ole selgelt esile toodud, mida nendega loodetakse saavutada.

34. Väljundite ja tulemuste ühiste näitajate sihtväärtuste abil peaks komisjon suutma võrrelda maaelu arengukavade kavandatud tõhusust (vt lähemalt punkt 61) ning suutma ka koondada ELi tasandil sihtväärtused, mis näitavad maaelu arengu poliitika kavandatud tulemusi. Mõned liikmesriigid esitavad aga sihtväärtused teisiti, nagu "suurendamine x protsenti" või määratledes need teisiti kui ühise seire- ja hindamisraamistiku suunistes, mis takistab väärtuste võrdlemist ja koondamist. Kui maaelu arengukava sihtväärtused puuduvad, ei ole realistlikud või võrreldavad, on konsolideeritud sihtväärtustest ELi tasandil vähe kasu. Lisas on esitatud sihtväärtused, mis kas puudusid või ei vastanud ühise seire- ja hindamisraamistiku nõuetele.

KAS ON AVALDATUD USALDUSVÄÄRNE TEAVE SELLE KOHTA, MILLISEID TULEMUSI KULUDE ABIL ON SAAVUTATUD JA KUI TÕHUS ON SEE TEGEVUS OLNUD?

35. Peamine mõjusust ja tõhusust väljendav järelevalve- ja hindamisalane teave on see, mis on seotud tulemustega, sest see näitab kulude otsest mõju. Teave peab olema täpne, järjepidev, et võimaldada koondamist, ning näitama kulude mõju ELi ja maaelu arengukava eesmärkide saavutamisele. Teave tuleb edastada eelarvepädevatele institutsioonidele ja üldsusele viisil, mis võimaldab näidata rahastatud meetmete edu või ebaedu ning seda, kas ELi eelarvevahendeid on kasutatud mõjusalt ja tõhusalt.

36. Kontrollikoda on kontrollinud järelevalve- ja hindamisalase teabe kvaliteeti kõikides oma viimastes maaelu arengu auditites. Vajaduse korral on maaelu arengukava 12 valitud leidu ajakohastatud. Kontrollikoda vaatas läbi liikmesriikide aasta eduaruanded ja koondaruanded [9] ning komisjoni tehtud töö esitatud teabe kvaliteedi kontrollimisel. Kontrollikoda vaatas läbi ka komisjoni esitatud aruanded (vt punkt 51).

ÜHISTE JÄRELEVALVENÄITAJATE TEAVE TULEMUSTE KOHTA EI OLE PIISAVALT USALDUSVÄÄRNE

37. Ühine seire- ja hindamisraamistik on väärtuslik vahendite kogum, mis on vajalik, et saada ELi tasandil järjepidevat ja võrreldavat teavet. Peatselt sai aga selgeks, et 2007. aastal kasutusele võetud ühine seire- ja hindamisraamistik ei olnud piisavalt hästi ette valmistatud. Kõik liikmesriigid ei olnud eelnevalt kavandanud seda, kuidas ühiste näitajate jaoks andmeid koguda. Mitu neist tegid ajutisi ümberkorraldusi paralleelselt haldussüsteemidega (toetusetaotluste hindamise, heakskiitmise, kontrollimise ja maksesüsteemid), mis tõi kaasa lisatöö riiklikele ja piirkondlikele ametiasutustele ja ka toetusesaajatele. Ka tekitas see olukorra, kus järelevalve- teave koguti eraldi, mis ohustas andmete terviklikkust.

38. Enamasti said liikmesriigid tulemusi käsitlevad andmed toetusesaajate eeldatavate tulemuste prognoosidest, mis olid osa nende toetusetaotlustest, või siis maksetaotlusest. Inglismaal ja Rootsis kontrollisid ametiasutused andmete usutavust ning kohandasid seda vajaduse korral. See võimaldas neil hinnata põhjuslikkust: et loodud töökoht, kogulisandväärtuse suurenemine, uus toode või turismikülastuste arvu suurenemine oli tõesti tingitud toetusest, mitte ei olnud juhuslik. Vähestes teistes liikmesriikides olid olemas sellised meetmed andmete kvaliteedi kontrollimiseks.

39. Poola ametiasutuste haldussüsteemis oli täpne teave loodud töökohtade kohta, sest toetusesaajad pidid toetuse saamiseks esitama tõendid loodud töökohtadest. Ühise seire- ja hindamisraamistiku jaoks seda teavet aga ei kasutatud, sest ametiasutused kasutasid toetusesaajatele suunatud küsimustikke, mis on oluliselt vähem usaldusväärne meetod, sest selle raames ei nõutud tõendeid ega tehtud usaldusväärsuse kontrolle. Ka Tšehhi Vabariigis ja Ungaris koguti näitajatealast teavet küsimustike abil ning andmete täpsust ei kontrollitud.

40. Auditeeritud liikmesriigid pidasid ühise seire- ja hindamisraamistiku andmete kogumist pigem lisaülesandeks, mis oli vajalik määruse nõuete täitmiseks, kuid mille väärtus oli vähene nende endi poolse meetmete haldamise seisukohast, ega pööranud seega tähelepanu andmete kvaliteedile. Seda suhtumist kajastab ka asjaolu, et kui kontrollikoda leidis liikmesriikide järelevalve- ja hindamisalases tegevuses puudusi, vastasid mitu liikmesriiki, et nad olid teinud kõik vajaliku, et nende tegevus vastaks ühise seire- ja hindamisraamistiku nõuetele. Näiteks tegi kontrollikoda tähelepaneku, et liikmesriikidel ei olnud kavatsust Leaderi kohalike arengustrateegiate järelevalvet ja hindamist teha, millele üks liikmesriik vastas, et nad olid võtnud kasutusele ELi tasandil määratletud ühise seire- ja hindamisraamistiku ning kui see ei hõlma Leader-programmi, siis ei ole see liikmesriigi süü.

41. Eeltoodud puuduste tõttu on kontrollikoda leidnud oma hiljutiste auditite käigus, et ühise seire- ja hindamisraamistiku andmed ei vasta sageli tegelikule olukorrale. Erinevused tulenevad arusaamatustest seoses sellega, millist teavet on vaja ning raskustest tulemuste prognoosimisel toetusetaotluste esitamise ajal, sest tulemused (nagu kogulisandväärtus) sõltuvad mitmest asjaolust, sh majanduse seisust. Mõnel juhul oli meede juba oma olemuselt selline, et tekitas taotlejatel soovi esitada eeldatavad tulemused (näiteks loodavate töökohtade arv) tegelikkusest suuremana, et suurendada toetuse saamise võimalust.

42. Eelkõige jätsid ühised tulemusnäitajad liiga palju tõlgendamisruumi, andmete kogumine oli keeruline või kulukas ja mõne näitaja väärtus oli piiratud, sest need ei näidanud meetmete tulemusi, nagu ilmneb 1. selgitusest. Lisaks sellele, nagu märgitud punktis 32, ei olnud ühised näitajad alati küllalt asjakohased ega piisavad, et näidata, kas maaelu arengukava eesmärgid täideti.

VAHEHINDAMINE EI ANDNUD PIISAVALT TÕENDITELE TUGINEVAID JÄRELDUSI MAAELU ARENGUMEETMETE MÕJUST

43. Vahehindamiste üldiselt mitterahuldava kvaliteedi üheks põhjuseks olid liikmesriikide järelevalvealaste tulemuste puudused. Määruses nõutakse vahehindamiste tegemist, et hinnata mitte ainult ressursside kasutusmäära, vaid ka ELi eelarve kavandamise mõjusust ja tõhusust, sotsiaalmajanduslikku mõju ning mõju ühenduse prioriteetidele. 2010. aastal tehtud vahehindamiste puhul ei olnud paljudel hindajatel hinnangu koostamiseks vajalik teave üldse kättesaadav, kas siis selle tõttu, et meetmeid ei olnud kasutatud piisavalt kaua, et tulemusi näha, või kuna liikmesriigid ei olnud kogunud asjakohaseid ja usaldusväärseid andmeid. Vahehindamised keskendusid finants- ja väljundialastele andmetele, ning mitmel juhul oli tulemuseks kasulik rakendamise ning järelevalveandmete puuduste analüüs. Eesmärkide saavutamise või tõhususe kohta oli vahehindamistes aga kasulikku teavet harva.

1. SELGITUS

NÄITEID PROBLEEMIDEST SEOSES TULEMUSNÄITAJATEGA

Komisjon ei andnud põllumajanduslike majapidamiste moderniseerimise meetme jaoks välja suuniseid selle kohta, mida tuleks lugeda "uueks tooteks või uueks meetodiks". Rumeenia andmetest selgub, et 98% investeeringute tulemuseks oli uus toode või meetod, võrreldes 13%-ga Poolas ja 35%-ga Ungaris. Sellist suurt erinevust ei saa seletada meetmete erinevusega, sest meetmed hõlmasid sarnase ulatusega investeeringuid. Rumeenia puhul vastasid näitaja määratlusele peaaegu kõik investeeringud uutesse põllumajandushoonetesse, seadmetesse ja varustusse.

Tulemusnäitaja "edukalt hooldatav ala" on tegelikkuses identne väljundinäitajaga "põllumajandusliku kesk- konnatoetusega hõlmatav ala". Põhjuseks on asjaolu, et liikmesriigid peavad kõiki toetatavaid alasid edukaks, ilma hindamata seda, kas paranes looduslik mitmekesisus, vee kvaliteet jne. Kontrollikoda leidis juhtumeid, kus põllumajandusliku keskkonnatoetuse leping ei olnud edukas, kuid ala sisaldus ikkagi tulemusi käsitlevates andmetes.

44. Paljudel juhtudel kasutati vahehindamistes ebapiisavaid meetodeid, nagu eeldused või uuringud, ega kasutatud järelduste toetuseks [10] muid protseduure või tõendite kogumist. Juhtumiuuringud võivad küll olla väärtuslikud, et näitlikustada leide või aidata andmeid selgitada, kuid mõned hindajad kasutasid üksikjuhtumeid selleks, et teha järeldusi kogu meetme või kava kohta. Mõnes vahehindamises ei püütudki vastata komisjoni välja antud ühise seire- ja hindamisraamistiku käsiraamatus [11] määratletud ühistele hindamisküsimustele. Prantsusmaal ei hõlmatud vahehindamisse ühtegi 3. ja 4. telje meedet.

45. Seega ei saadud vahehindamistest hindamisküsimustele piisavalt tõendipõhiseid vastuseid tõhususe ja eesmärkide saavutamise kohta. Ka olid tulemused liiga eripalgelised, et anda ELi tasandil tähenduslikku teavet.

KOMISJON SOOVITAS LIIKMESRIIKIDEL PARANDADA JÄRELEVALVET JA HINDAMIST, NING ELI EELARVE KULUTAMISE KOHTA ON OLEMAS KASULIK TEAVE, …

46. Komisjon tunnistas näitajate ja hindamisega seotud probleeme juba varajases etapis, tegi koostööd liikmesriikidega, et parandada suuniseid, ning pakkus toetust, eelkõige hindamise kasutajatoe kaudu. Vahehindamiste järel analüüsis komisjon puudusi ning kasutas saadud kogemusi programmitöö perioodi 2014–2020 ühise seire- ja hindamisraamistiku kavandamisel.

47. Komisjon kontrollib liikmesriikide järelevalveandmeid (mis esitatakse koos aasta eduaruandega) ning nõuab määrusele vastavalt liikmesriikidelt ilmsete vigade parandamist enne aasta eduaruande heakskiitmist. Viimase viie aastaga on andmete ühtsus ja täielikkus märgatavalt paranenud, kuid auditi ajal (aprillis 2013) ei olnud komisjon ikka veel heaks kiitnud Prantsusmaa, Ungari ja Inglismaa 2011. aasta eduaruandeid, nii et kõige uuem teave pärineb aastast 2010. Komisjon saab aga võtta vaid piiratud meetmeid, kui liikmesriigid andmeid ei esita. Ungari 2011. aasta näitajate andmed on endiselt esitamata, selgituseks öeldi, et näitajate läbivaatamine on veel pooleli. Olulised andmed on endiselt puudu ka teistes liikmesriikides, sh Rumeenias, kes ei ole esitanud kuue kontrollitud meetme puhul mingeid tulemusnäitajatega seotud andmeid. 12-st kontrollitud maaelu arengukavast on 2011. aasta kohta esitanud täielikud ühiste tulemusnäitajate andmed ainult Austria ja Rootsi. Lisas on esitatud liikmesriikide 2011. aasta eduaruandes toodud andmed. Ajakohastatud andmete puudumine takistab andmete kasutamist väljundite ja tulemuste kavandatud järelevalveks.

48. Isegi kui andmed tulemuste kohta on saadaval, puudub komisjonil kindlus andmete usaldusväärsuse kohta. Liikmesriigid ei pea kirjeldama aasta eduaruandes kasutatud määratlusi ega andmekogumismeetodeid ning komisjon ei ole kontrollinud, kas liikmesriigid on kehtestanud süsteemid andmete kvaliteedi tagamiseks, kuidas tõlgendatakse liikmesriikides mõisteid (nagu "uus toode") või millised liikmesriigid järgivad metoodika- alaseid juhiseid. Kontrollikoda leidis, et komisjoni selgesõnaliselt teavitamata muutis Ungari loodud töökohtade näitaja kirjeldust nii, et see sisaldas ka säilitatud töökohti, mis suurendas tulemusi märgatavalt.

49. Kõikidele tuvastatud probleemidele vaatamata on ühine seire- ja hindamisraamistik siiski oluline abivahend, ilma milleta oleks võimalused ELi eelarve järelevalvet ja hindamist teha oluliselt kehvemad. Varasemate aastate järelevalvealase teabe ja mitme vahearuande kvaliteet ei olnud rahuldav, kuid komisjon on märkinud teadmiste ja hindamiskultuuri paranemist. On saadud olulisi kogemusi, mis peaks tulevikus aitama luua usaldusväärsema ühise seire- ja hindamisraamistiku. Kontrollikoda täheldas hea tava kasutamist põllumajanduse keskkonnameetme järelevalve- ja hindamistegevuses Austrias, Rootsis ja Inglismaal (vt punkt 65), mis annab tunnistust sellest, mida on võimalik saavutada.

50. Väljundinäitajate puhul on ühise seire- ja hindamisraamistiku andmed suhteliselt ühtlustatud ja täielikud ning võivad anda kasulikku teavet selle kohta, millele ELi eelarvet kulutatakse. Saavutatud tulemuste kohta ei ole aga järelevalve ja hindamine veel andnud piisavalt asjakohast, täpset, ühtlustatud ja võrreldavat teavet.

… KUID SAAVUTATUD TULEMUSTE ALANE ARUANDLUS, MIS PEAKS NÄITAMA, ET ELI EELARVE ON OTSTARBEKALT KULUTATUD, ON EBAPIISAV

51. Määrustele vastavalt peavad liikmesriigid ja komisjon andma regulaarselt aru eelarve täitmise ja maaelu arengu eesmärkide saavutamise kohta. Tabelis 3 esitatakse ülevaade liikmesriikide ja komisjoni koostatud aruannetest, mis käsitlevad maaelu arengu kulude tõhusust ja mõjusust.

TABEL 3

ARUANDLUS MAAELU ARENGU KULUDE TÕHUSUSE JA MÕJUSUSE KOHTA

Aruanne | Projekti eesmärk | Märkused |

Liikmesriigid

Iga-aastane eduaruanne iga maaelu arengukava kohta Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikkel 82 | Näidata kava rahalist rakendamist; kava arengut seatud eesmärkide suhtes; astutud samme kava rakendamise kvaliteedi ja tõhususe tagamiseks. | Aruandes on esitatud ühised näitajad, kirjeldatud kava tege- likku ja rahalist rakendamist ning antud mõningast teavet hindamistegevuse kohta. |

Strateegiline järelevalve – koondaruanne Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikkel 13 | Näidata riikliku strateegiakava ja eesmärkide rakendamisel tehtud edusamme ja oma panust ühenduse strateegiliste suuniste eesmärkide saavutamisse. | Aruannete sisu on sarnane aasta eduaruannetega. |

Komisjon

Liidu rahanduse hindamisaruanne KOM(2012) 40 (lõplik) KOM(2012) 675 (lõplik) | Anda Euroopa Parlamendile ja nõukogule tõendid saavutatud tulemuste kohta (NB: mitte ainult maaelu arengu poliitika kohta). | Aruanded tutvustavad aasta vältel tehtud hindamisi. Maaelu areng ei olnud hõlmatud, sest ELi tasandi hindamisi ei avaldatud. Kontrollikoda kommenteeris neid aruandeid kontrollikoja arvamuses nr 4/2012 ja presidendi kirjas, mis on saadaval aadressil http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1/19934783.PDF |

Koondaruanne riiklike strateegiate rakendamise kohta KOM(2011) 450 (lõplik) Auditi tegemise ajal (aprill 2013) ei olnud komisjon veel avaldanud koondaru- annet, mille avaldamistähtaeg oli 2013 aasta alguses | Kokkuvõte peamisest arengust, suundadest ja väljakutsetest, mis on seotud riiklike strateegiakavade ja ühenduse strateegiliste juhiste rakendamisega. | Aruandes on esitatud liikmesriikide aasta eduaruannetest kogutud rahalise ja tegeliku rakendamise andmed, lisatud on vaid üksikud tulemusnäitajad. Puudub analüüs saavutatud tulemuste kvaliteedi ja kaasnevate kulude kohta. |

Põllumajanduse ja maaelu peadirektoraadi aasta tegevusaruanne | Näidata põllumajanduse ja maaelu pea-direktoraadi tegevuste tulemusi seoses seatud eesmärkidega. | Aruandes tutvustatakse mõjunäitajaid, et näidata komisjoni eesmärkide saavutamist (mis erinevad mõneti maaelu arengu määruse omadest). Viie näitaja puhul kuuest ei erine 2012. aasta andmed eelneva aasta omadest. Kontrollikoda pidas seda ebausaldusväärseks (vt aastaaruande 2011 10. peatükk). Aruannete lisades on esitatud välishindamiste valitud leiud ja liikmesriikide aasta eduaruannetel põhinevad tulemusnäitajad. |

Tegevuskulude tegevusaruanded Üldeelarve esialgse projektiga kaasnev töödokument | Põhjendada komisjoni eelarveprojektis taotletud assigneeringuid. | 2013. aasta eelarve selgituses kirjeldatakse "suuri edusamme". Need on seotud komisjoni tegevusega. Puudub seos tegevuste ja tulemuste kohta esitatud teabe vahel, tulemusandmed on koondatud ühiste näitajate andmete alusel. |

52. Aruannetes esitatakse olemasolevad andmed näitajate kohta ning üldiselt kirjeldatakse rahuldavalt kavade rakendamist seoses kulutatud summade ja väljunditega. Aruannetel on aga ka ühiseid puudusi, mida kirjeldatakse järgnevates punktides.

53. Aruannetes ei pöörata teavet esitledes piisavalt tähelepanu andmeallikate või meetodite usaldusväärsusele. Mõned liikmesriigid näiteks ekstrapoleerisid andmeid üksikjuhtude põhjal; sama tegi ka komisjon oma aasta tegevusaruande puhul [12]. Mitme vahehindamise halb kvaliteet vähendab samuti hindamistulemuste usaldusväärsust, kuid liikmesriigid ja komisjon ei pööranud sellele piisavalt tähelepanu.

54. Liikmesriikide ja komisjoni aruannetes on esitatud näitajate väärtused seoses sihtväärtustega, mida liikmesriigid on muutnud, et need vastaksid eeldatud tulemustele. 2. selgituses seletatakse, miks seda ei tohiks teha. Ühes hiljutises näites kiitis komisjon heaks Tšehhi Vabariigi maaelu arengukava muudatuse, milles vähendatakse töökohtade loomise sihtväärtust üle 90% (29 000 kohalt 2700 kohani). Kui kava abil luuakse 2700 töökohta, täidab see vaid 9% heakskiidetud maaelu arengukavas seatud eesmärgist, mis on nõrk tulemus. Aasta eduaruandes võrreldakse seda aga muudetud eesmärgiga ning loetakse eesmärk sajaprotsendiliselt täidetuks. Korraldusasutus ei pea andma seletust algse eesmärgi mittetäitmise kohta. Selline tava vähendab aasta eduaruannete väärtust sedavõrd, et neist on aruandluses väga vähe kasu: nende abil ei saa näidata, millises ulatuses on kavade elluviijad saavutanud maaelu arengu seatud eesmärgid. Komisjoni aruanded sisaldavad joonealust märkust selle kohta, et sihtväärtusi võib korrigeerida, kuid kontrollikoja poolt kontrollitud liikmesriikide aasta eduaruannetes isegi ei märgita ära sihtväärtuse vähendamist. Lisas on esitatud tulemusnäitajate sihtväärtused, mida on esialgse maaelu arengukavaga võrreldes muudetud.

55. Komisjoni ja liikmesriikide aruannetes esitatud hindamistulemused on peamiselt saadud sõltumatute hindajate kaudu. Aruannetes ei kajastu aga hindamiste alusel komisjoni või liikmesriikide poolt tehtud järeldused ega see, kas komisjon või liikmesriik peab hindamistulemusi asjakohaseks [13].

56. Lisaks esitasid liikmesriigid ja komisjon aruannetes vaid valitud hindamistulemused – mõnel juhul ainult positiivsed leiud. Näiteks selgus mitmest vahehindamisest, et investeerimismeetmete tühimõju oli ligikaudu 50% [14] – järeldus, mis on oluline kavade mõjususe ja tõhususe seisu- kohast, – kuid liikmesriikide aasta eduaruannetes seda leidu ei kajastatud. Ka ei kajastatud aruannetes süstemaatiliselt hindamisleidude alusel võetud meetmeid.

57. Kokkuvõttes esitatakse liikmesriikide ja komisjoni aruannetes ainult olemasolev teave ning mõningane rakendamise analüüs. Aruannetes puudub kulude tõhususe analüüs ega esitata järeldusi selle kohta, millises ulatuses on täidetud maaelu arengukavade ja ELi eesmärgid. Sellisena annavad aruanded vähe kindlust selle kohta, kui otstarbekalt on liikmesriigid ja komisjon ELi eelarvet kasutanud [15].

2. SELGITUS

NÄITAJATE SIHTVÄÄRTUSTE KASUTAMINE

Liikmesriigid peaksid meedet aktiivselt haldama, tagamaks tulemusalaste sihtväärtuste (ja seega ka ELi eesmärkide) saavutamise, näiteks kohandades toetuskõlblikkus- ja valikukriteeriume ning parandades sel viisil asjaomase meetme suunamist. Kui tulemusi liikmesriigi pingutustele vaatamata ei saavutata, peavad liikmesriigid aasta eduaruandes selgitama, miks neid ei saavutatud ning milliseid meetmeid on liikmesriigid tulemuste saavutamiseks võtnud. Tulemuseesmärke ei tohiks lihtsalt vähendada, et need kajastaksid värskemaid tulemuste prognoose või korrigeeritud hinnangut, sest see jätab eksliku mulje meetme edukusest.

Tulemusalaste sihtväärtuste vähendamine tähendab ELi eelarve kavandatud tõhususe ja mõjususe vähenemist, sest sama raha eest saavutatakse vähem. Sel põhjusel tuleks sihtväärtusi vähendada ainult erandkorras, selgelt põhjendatud juhtudel ja komisjoni nõusolekul. Kui sihtväärtusi erandkorras muudetakse, tuleb seda sihtväärtustega seotud näitajate andmete kohta aru andmisel asjakohaselt põhjendada.

KAS JÄRELEVALVE- JA HINDAMISALAST TEAVET ON KASUTATUD KULUDE MÕJUSUSE JA TÕHUSUSE SUURENDAMISEKS?

58. Eelmises osas uuriti, kas järelevalve- ja hindamisalane teave vastas aruandluskohustuse nõuetele: näidata saavutatut. Järelevalve ja hindamise eesmärk ei ole aga ainult koguda aruandluseks vajalikku teavet, vaid seda tuleks kasutada ka tagamaks, et maaelu arengu eelarvet kasutatakse ots- tarbekalt.

59. Järelevalve ja hindamine peaksid komisjonil võimaldama saada kogemusi praegustest ja eelnevatest programmitöö perioodidest ning kasutada neid uute määruste ettepanekute koostamisel. Samuti peaks see andma liikmesriikidele usaldusväärse tõendusmaterjalide baasi, mille alusel oma maaelu arengukavasid arendada, tagades selle, et kavva võetakse kõige tõhusamad ja mõjusamad meetmed. Sellest tulenevalt peaks teave poliitikakujundajatele märku andma, kui eesmärke ei saavutata või meetme tõhusus ei ole rahuldav, võimaldades neil parandada meetmete kavandamist või rakendamist programmitöö perioodi jooksul.

60. Liikmesriigid peavad aasta eduaruandes esitama kava rakendamise kvaliteedi ja mõjususe tagamiseks tehtud sammud ning vaatama edusammud igal aastal koos komisjoniga läbi. Maaelu 12 valitud arengukava puhul vaatas kontrollikoda läbi aasta eduaruanded ja iga-aastaste kohtumiste dokumendid, et leida tõendeid meetmetest, mida võeti mõjususe ja tõhususe parandamiseks. Kontrollikoda vaatas ka läbi 12 kava muudatustega seotud dokumendid, et teha kindlaks, kas need põhinesid ühise seire- ja hindamisraamistiku kaudu kogutud teabel. Lisaks vaatas kontrollikoda läbi teabe, mille komisjon esitas oma programmitöö perioodi 2014–2020 ettepanekute toetuseks.

KOMISJON EI VÕTNUD MAAELU ARENGUKAVADE ESMASEL HEAKSKIITMISEL ARVESSE MEETMETE TÕHUSUST

61. Liikmesriigid esitavad oma maaelu arengukavades sihtväärtused, mida saab analüüsida, et teha kindlaks, kas kavade kulutused vastavad nendest saadavale tulule, pidades silmas ELi prioriteete ja eesmärke. Maaelu arengukavade vahelised erinevused on loomulikud, kuid komisjon peaks kontrollima suuri erinevusi, et teha kindlaks, kas need on põhjendatud. Näited sellisest olukorrast on toodud 3. selgituses.

62. Varieerumisi võib küll selgitada konkreetsete riiklike prioriteetidega, kuid näiteks Campania ja Tšehhi Vabariigi maaelu arengukavades esitatud mitmekesistamismeetmete puhul tundub esmapilgul olevat tegemist ELi eelarve ebaotstarbeka kasutamisega ELi prioriteetide suhtes. Selliseid juhtumeid tuleb analüüsida ja selgitada, kuid komisjonipoolsel maaelu arengukavade ettepanekute hindamisel sellist meetmete tõhususe analüüsi ei tehtud. Sellest tulenevalt ei pöörata niisugustele juhtumitele asjakohast tähelepanu, et tagada nende mõjusus ja tõhusus ELi eesmärkide saavutamise vahendina.

LIIKMESRIIGID ON KASUTANUD JÄRELEVALVE- JA HINDAMISALAST TEAVET, ET PARANDADA MEETMETE KASUTUSELEVÕTTU, …

63. On selge, et kui ELi eelarvet ei kasutata, ei saa sel ka mõju olla. Teave meetmete kasutuselevõtu kohta on seega oluline, et anda kavade elluviijatele märku sellest, et meetme mõjususe suurendamiseks tuleks muuta tegevuse avalikustamise korda, toetuskõlblikkustingimusi, toetusmäärasid või valikukriteeriume. Kontrollikoda leidis, et liikmesriigid pöörasid sellele tähelepanu, kasutades haldusandmeid, et kontrollida hoolikalt meetmete kasutuselevõttu seoses eelarvega. Liikmesriigid kasutasid ka hindamisteavet, eelkõige vahehindamiste oma, et teha kindlaks vähese kasutuselevõtu põhjused.

3. SELGITUS

NÄITEID MAAELU ARENGUKAVADE VAHELISTEST ERINEVUSTEST NÄITAJATELE KOHALDATAVATE SIHTVÄÄRTUSTE ANALÜÜSI ALUSEL

Põllumajandustegevuse mitmekesistamise meetme tulemusnäitaja on mittepõllumajandusliku kogulisandväärtuse suurenemine toetatud põllumajandusettevõtetes, mis võib näidata ka edusamme majanduskasvu tingimuste loomise ELi eesmärgi täitmisel. Tšehhi Vabariigi maaelu arengukava eesmärk näitab, et aastas kogulisandväärtusele lisanduva ühe euro kohta on vaja riiklikku toetust 0,65 euro ulatuses. Ungari puhul oli vastav summa 3,2 eurot ja Austrias 0,4 eurot.

ELi töökohtade loomise prioriteedi puhul selgub kõikide meetmete tulemusnäitajate koondamisel, et riiklik toetus loodud töökoha kohta varieerub 10000 eurost (Andaluusia, Tšehhi Vabariik, Inglismaa, Rumeenia ja Rootsi) kuni ligikaudu 90000 euroni (Ungari ja Luksemburg). Maaelu ühe arengukava väärtus (Campanias 203000 eurot) jääb sellest vahemikust kaugele välja.

64. Määrus ning ühine seire- ja hindamisraamistik annavad hea põhja komisjonipoolsele järelevalvele liikmesriikide kavade rakendamise üle seoses kulutatud summade ja väljunditega. Suurema osa maaelu kontrollitud arengukavade puhul kiitis komisjon heaks ühe või enam muudatust, mille eesmärgiks oli meetmete kasutuselevõttu suurendada.

… KUID ON VÄHE TÕENDEID SELLEST, ET LIIKMESRIIGID VÕI KOMISJON KASUTAVAD TULEMUSTEALAST TEAVET MEETMETE MÕJUSUSE VÕI TÕHUSUSE PARANDAMISEKS

65. Kasutuselevõtu parandamine ei taga maaelu arengumeetmete mõjusust: kavandatud tulemuste saavutamist. Seega on vajalik ka õigeaegne, usaldusväärne ja asjakohane teave saavutatud tulemuste kohta. 4. selgituse näidetega selgitatakse, kuidas algset põhjalikku eesmärkide seadmist koos järelevalve ja tulemuste hindamisega saab kasutada meetmete mõjususe ja tõhususe suurendamiseks.

4. SELGITUS

JÄRELEVALVE JA HINDAMISE KASUTAMINE MEETMETE MÕJUSUSE JA TÕHUSUSE PARANDAMISEKS (INGLISMAA MAAELU ARENGUKAVA)

Põllumajanduse keskkonnameetme puhul analüüsisid ametiasutused seda, millised tegevused olid kõige kulutõhusamad keskkonnakasu saavutamisel eri geograafilistes piirkondades, ning järjestasid taotlused selle alusel. Lepingud põllumajandusettevõtjatega sisaldasid kontrollitavaid eesmärke (edunäitajaid), nagu seemnesegu külvamine, mis tagab metslindudele seemnevaru terveks talveks kuni 15. veebruarini. Ametiasutused kontrollisid eesmärkide saavutamist, külastades selleks igal aastal valimisse kuulunud ettevõtteid. Tulemuste hindamise alusel muutsid ametiasutused prioriteete, et meetmeid paremini suunata ning teha kindlaks kõige kulutõhusam tegevus, mida edaspidi toetada.

Korraldusasutus seadis sihtväärtuse "riikliku toetuse suurusele loodud töökoha kohta" ning kasutas seda ühe hindamiskriteeriumina mitmekesistamismeetmete toetusetaotluste ja edusammude kontrollimisel. Vahehindamises uuriti seejärel tegelikke tulemusi, et teha kindlaks, millised meetmed ja projektiliigid olid kõige tõhusamad. Näiteks mikroettevõtete toetamise meetme raames ellu viidud projektid olid töökohtade loomisel märgatavalt tõhusamad kui põllumajandusettevõtete mitmekesistamise meetme projektid. Kontrolli tulemusel vähendati põllumajandusettevõtete mitmekesistamise meetme toetust.

LIIKMESRIIGID EI PÕHJENDANUD MAAELU ARENGUKAVADE MUUDATUSI TULEMUSANDMETE ALUSEL

66. Kõiki 12 maaelu valitud arengukava muudeti vähemalt üks kord ja mõnel juhul üheksa või kümme korda. Kontrollikoda otsis näiteid, kus liikmesriik põhjendaks muudatusi, viidates seire- ja hindamisraamistiku tulemusandmetele. Seega otsis kontrollikoda selliseid põhjendusi nagu "põllumajandusettevõtjad ei ole loonud piisavalt uusi tooteid, et täita maaelu arengukava eesmärk" või "maaelu arengukava on vaja muuta, et saavutada töökohti puudutav eesmärk". Selliseid näiteid ei leitud. Põhjendused olid peamiselt seotud eelarvega: muudatused tehti, kuna kulu oli prognoositust suurem või väiksem, mitte selle tõttu, et saavutatud tulemused erinesid kavandatutest.

67. Kui maaelu arengukavade kulud on väiksemad kui liikmesriigid on kavandanud, vähendatakse kahe aasta pärast ELi osalust kavas vastavalt (seda menetlust nimetatakse kohustustest vabastamiseks). Seda tõlgendavad liikmesriigid sageli ELi rahastamise kaotamisena. Sellise olukorra vältimiseks muudavad liikmesriigid maaelu arengukavasid, et jagada vahendid vähese rahakasutusega meetmetelt ümber teistele, mille puhul on nõudlus suurem. Näiteks Andaluusia maaelu arengukava puhul põhjendati muudatusi muu hulgas "vajadusega võtta parandusmeetmeid käesoleval hetkel, et vältida võimalikku kohustustest vabastamist tulevikus".

68. Heakskiidetud muudatused aga sageli hoopis vähendasid meetmete kavandatud tõhusust. Andaluusia suurendas mikroettevõtete toetamise meetme eelarvet 194%, kuid vähendas väljundite sihtväärtust (toetatud mikroettevõtete arvu) 82% ning töökohtade loomise tulemusi 96%. Campania muutis maaelu arengukava, suurendades kahe mitmekesistamismeetme toetusmäära 100 protsendini, et vahendite kasutuselevõttu parandada: taotlejatele hüvitati kõik nende investeerimisprojektide kulud ilma igasuguste lisakohustusteta tulemusi saavutada ja midagi panustada. Põllumajandusettevõtete mitmekesistamise meetme töökohtade loomise eesmärki vähendati esialgse maaelu arengukava 250 töökohalt 95 kohani.

KOMISJON KESKENDUS VÄLJUNDITELE JA RAHALISELE RAKENDAMISELE, MITTE TULEMUSTE SAAVUTAMISELE

69. Isegi kui tulemusnäitajate andmetest oli näha, et eesmärke ei täideta, keskendus komisjon oma kommentaarides maaelu arengukavade kavandatud muudatuste kohta ning iga-aastastel kohtumistel liikmesriikidega väljunditele ja eelarve kasutamisele, mitte sellele, kuidas kavandatud tulemusi saavutada. Iga-aastased kohtumised ei täitnud oma eesmärki, milleks määruse kohaselt on kontrollida eelmise aasta peamisi tulemusi.

70. Komisjoni aruannetes kajastub samasugune keskendumine eelarve kasutamisele ning vähene tähelepanu teabele saavutatud tulemuste kohta. Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud koondaruandes riiklike strateegiate rakendamise kohta [16] kommenteeris komisjon põllumajanduslike majapidamiste moderniseerimise meetme puhul, et mõnes liikmesriigis "näib rakendamine olevat oodatust kiirem, mistõttu on tekkinud vajadus suurendada meetme eelarveprognoosi". Komisjon ei selgitanud, miks kiirem rakendamine õigustab eelarve suurendamist. Samas aruandes esitatud tulemusandmeid (nagu sama meetme tulemused, millest ilmneb, et ainult 10% uute toodete/meetodite eesmärgist täideti) komisjoni aruandes ei analüüsitud ega kommenteeritud.

71. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2011. aasta tegevusaruande lisas esitatud koondtulemuste andmed näitavad, et programmitöö perioodi nelja aastaga saavutati ainult 4% töökohtade loomise eesmärgist. Ei aruandes ega sellele järgnenud peadirektoraadi juhtimiskavas ei ole ära toodud, milliseid meetmeid komisjon on olukorra parandamiseks kavandanud, vaatamata ELi strateegias töökohtade loomise prioriteedile omistatavale tähtsusele.

KOMISJON EI KASUTANUD SEIRE- JA HINDAMISRAAMISTIKU TULEMUSI, ET TOETADA OMA ETTEPANEKUID PROGRAMMITÖÖ PERIOODIKS 2014–2020

72. Oktoobris 2011 esitas komisjon ettepanekud programmitöö perioodiks 2014–2020 [17]. Seletuskirjas esitatakse mõjuhindamise tulemused, mis peaksid andma Euroopa Parlamendile ja nõukogule asjakohast teavet otsuste tegemiseks. Selles kirjeldatakse vajadusi, millele maaelu arengu poliitika peaks tähelepanu pöörama, kuid ei näidata, et kavandatud meetmed oleksid nende vajaduste täitmise tõhusaks ja mõjusaks viisiks.

73. Mõjuhindamise 4. lisas esitatakse kehtiva poliitilise raamistiku hinnang, milles komisjon esitab tulemuseesmärgid 40-st maaelu arengukava meetmest ainult seitsme meetme kohta. Puuduvad andmed eesmärkide saavutamise kohta. Lisas 4a annab komisjon lühiülevaate põllumajanduslike majapidamiste moderniseerimise meetmete, põllumajanduse keskkonnameetmete, metsandusmeetmete, mikroettevõtete toetamise meetmete ning Leaderi tugevustest ja nõrkustest, ent ei esita teavet muudest programmitöö perioodiks 2014–2020 kavandatud meetmetest, sh rahaliselt olulistest meetmetest, nagu põllumajandustoodete väärtuse lisamise meede (millele EL eraldas perioodil 2007–2013 5,6 miljardit eurot). Lisas esitatakse kõikide meetmete finants- ja väljundialased andmed, kuid puudub teave saavutatud tulemuste kohta. 11. lisas esitatakse ülevaade hindamistulemustest, millest selgub, et mõjuhindamine põhineb enamasti perioodi 2007–2013 maaelu arengukavade eelhindamistel, mille koondaruanne avaldati aastal 2008 [18].

74. See näitab, et järelevalve- ja hindamisalase teabe ajastamine ja kättesaadavus on puudulik. Komisjon esitas ettepanekud enne, kui vahe- ja järelhindamiste koondaruanded tehti kättesaadavaks, nii et ettepanekud tehti mitte ainult ilma teabeta perioodi 2007–2013 meetmete mõjususe ja tõhususe kohta, vaid ka ilma perioodi 2000–2006 järelhindamiseta. Kuigi hinnangutel on puuduseid, tuleks neid siiski perioodi 2014–2020 poliitika kavandamisel arvesse võtta. Näiteks järeldatakse järelhindamises, et põllumajandustoodetele väärtuse lisamise meetme mõju põllumajanduse konkurentsivõime suurendamisele tundus olevat "üldiselt küllaltki marginaalne". Vahehindamistest selgus, et tühimõju osakaal on suur (vt punkt 56). Ometi pakkus komisjon selle meetme perioodiks 2014–2020 välja, esitamata Euroopa parlamendile ja nõukogule teavet tühimõju probleemi kohta või selle kohta, millised tingimused tuleb meetmele seada, et tühimõju oleks võimalikult väike.

75. Selleks, et teha ELi tasandil otsuseid edasise poliitika ning kavandamise kohta riikide ja piirkondade tasandil, peab kättesaadav olema teave, et vastata lihtsatele, kuid olulistele küsimustele, nagu: "kas meede on varem olnud eesmärkide saavutamisel mõjus?", "kas see meede on kõige tõhusam viis eesmärgi saavutamiseks?" ja "milliseid meetme varasema rakendamise käigus saadud kogemusi saab kasutada, et selle tõhusust edaspidi suurendada?". Mõjuhindamise ajaks ei olnud aga tulemuste andmed, millest peaks selguma meetme mõjusus ja tõhusus, veel kätte- saadavad, ning seega ei ole näiteks põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi aasta tegevusaruande lisades esitatud teave piisavalt asja- kohane, usaldusväärne ega täpne. Kokkuvõttes ei ole komisjon suutnud esitada vajalikku teavet, mille alusel teha otsused kõige mõjusamate ja tõhusamate meetmete kohta perioodiks 2014–2020.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

76. Aluslepingus ja ELi finantsmääruses nõutakse liikmesriikidelt komisjoniga koostöö tegemist, et tagada ELi vahendite kasutamine usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt, milleks on mõjusus, tõhusus ja säästlikkus. Selleks, et teha seda maaelu arengu poliitika kontekstis, peavad komisjon ja liikmesriigid saama õigeaegselt teavet selle kohta, kas maaelu arengumeetmed on poliitikaeesmärkide saavutamisel tõhusad. Komisjon ja liikmesriigid peavad andma aru oma edusammudest, edastades teavet Euroopa Parlamendile, nõukogule ja ELi üldsusele.

77. Kontrollikoda järeldab, et komisjon ja liikmesriigid ei ole piisavalt hästi näidanud, millised maaelu arengu poliitika eesmärgid on saavutatud. Ühtlasi puudub kindlus, et ELi eelarvevahendeid maaelu arengu toetamiseks on kasutatud otstarbekalt.

78. Ühine seire- ja hindamisraamistik on peamine vahend vajaliku teabe ja kindluse saamiseks. Raamistiku puudused olid üheks põhjuseks eelkirjeldatud kindluse puudumisele. Ühine seire- ja hindamisraamistik on vahendite kogum, mille kavandamist saab (ja tuleb) parandada. Paremad vahendid ei lahenda aga probleemi, kui neid ei kasutata õigesti. Kontrollikoda leidis, et praegune aruandluse puudulikkus on põhjustatud tõsisemast probleemist: kavad on liigselt suunatud eelarve kasutamisele ja liiga vähe pööratakse tähelepanu tõhusate tulemuste saavutamisele. Seetõttu ei ole pandud ka piisavalt rõhku tulemuste ja mõju järele- valvele ja hindamisele, millest tulenevalt ei pööratud tähelepanu ka teabe kvaliteedile.

79. Kontrollikoda leidis, et liikmesriikide maaelu arengukavade alusel ei saa ELi vahendeid mõjusalt ja tõhusalt eraldada, sest eemärgid on liiga üldised ning kavandatud tulemused ei ole eesmärkidega seoses piisavalt kvantifitseeritud. Ka ei suunatud vahendeid valdkondadele, kus nende mõju oleks kõige suurem, ega kehtestatud standardit, mille alusel saavutusi mõõta (punktid 19–34).

80. Teiseks probleemiks on vähene teave: vaatamata komisjoni toetusele ei ole liikmesriigid esitanud järelevalve- ja hindamisalast teavet, mis oleks piisavalt usaldusväärne, järjepidev ja asjakohane, et näidata eesmärkide täitmisel saavutatud tulemusi. Liikmesriigid ja komisjon edastasid ühiste näitajate kohta saadaoleva teabe, kuid ei tõlgendanud teavet seoses maaelu arengukavade või ELi eesmärkidega. Hindamistulemustele viidati valikuliselt ning süstemaatilist järelkontrolli ei tehtud. Komisjon ja liikmesriigid ei esitanud oma järeldusi kulude tõhususe ja mõjususe kohta (punktid 35–57).

81. Kolmandaks ei kasutanud komisjon ja liikmesriigid järelevalve- ja hindamisalast teavet (mis pole küll täielik) piisavalt, et parandada meetmete tõhusust ja mõjusust. Kavade igapäevase haldamise käigus on liikmesriigid pööranud rohkem tähelepanu eelarve kasutamisele kui kavandatud eesmärkide saavutamisele. Komisjon esitas oma programmitöö perioodi 2014–2020 ettepanekute toetuseks käesoleva perioodi maaelu arengukavade eelhindamistest pärineva teabe, ilma igasuguse informatsioonita saavutatud tulemuste kohta (punktid 58–75).

82. Komisjoni ettepanekutes perioodiks 2014–2020 lubatakse suuremat keskendumist tulemustele. Selleks ei ole vaja uusi õigusakte, vaid tulemustele keskendumine võib alata ja peab algama kohe, tagamaks, et ELi eelarvet kasutatakse otstarbekalt, sest programmitöö periood 2007–2013 on lõppemas ning koos sellega suureneb risk, et ülejäänud eelarve kulutatakse ära kiirustades, et jõuda seda teha enne maksete tegemise tähtaega 2015. aastal. Eelnevat silmas pidades esitab kontrollikoda järgmised soovitused:

1. SOOVITUS

Liikmesriigid ja komisjon peaksid kasutama hindamist ja järelevalvet, et pöörata rohkem tähelepanu tulemuste saavutamisele järelejäänud programmitöö perioodi kestel.

Liikmesriigid peaksid põhjendama kõiki maaelu arengukavade muudatusi ning selgitama nende kavandatavat mõju tõhususele ja mõjususele maaelu arengukavade ja ELi eesmärkide saavutamisel. Komisjon peaks hindama kavandatud muudatusi samadel tingimustel. Kavade iga-aastane kontroll peaks olema suunatud tulemustele, nagu määruses sätestatud.

83. Perioodi 2007–2013 vahehindamiste puuduseks oli usaldusväärsete andmete puudumine, kehvad hindamismeetodid ja järjepidevuse puudus. Puudused vähendasid oluliselt hindamiste kasulikkust ega võimaldanud teha ELi tasandil asjakohaseid järeldusi. Kõige värskemad järelevalveandmed ei ole ikka veel ühtlustatud ning on ebapiisava kvaliteediga. Seetõttu on oht, et ka 2015. aasta järelhindamised ei pruugi olla piisavalt kvaliteetsed.

2. SOOVITUS

Liikmesriigid ja komisjon peaksid tegutsema kohe, et tagada kvaliteetse ja võrreldava teabe saamine 2015. aastal tehtaval programmitöö perioodi 2007–2013 järelhindamisel.

i) Vahehindamistest saadud kogemustele tuginedes peaks komisjon välja andma erisuunised järelhindamiste kvaliteedi ja järjepidevuse tagamiseks.

ii) Liikmesriigid peaksid kavandama seda, kuidas esitada järelhindamiseks vajalikku teavet, sh kõiki halduseesmärkidel kogutud andmeid. Liikmesriigid peaksid tagama selle, et hindamislepingud sisaldavad kvaliteedikriteeriume, mille kohaselt peavad hindajad järgima ühise seire- ja hindamisraamistiku suuniseid ning vastama ühistele hindamisküsimustele, mis põhinevad usaldusväärsetel andmetel ja hindamismeetoditel.

iii) Komisjon peab aktiivsemalt kontrollima, kas liikmesriigid järgivad suuniseid seoses ühiste näitajate ja järelhindamistega. Kui see nii ei ole, peab komisjon tegema koostööd asjaomase liikmesriigiga, et leida lahendused, mis võimaldavad koguda kvaliteetset ja võrreldavat teavet.

84. Puudused programmitöö perioodi 2007–2013 ühise seire- ja hindamisraamistiku kavandamisel põhjustasid eelkõige tulemusi puudutava õigeaegse, usaldusväärse ja järjepideva teabe puudumise. Komisjon on juba parandanud näitajate määratlusi ning suuniseid, kuid sellest üksi ei piisa. Tulemuste sihtväärtused ja regulaarne saavutuste järelevalve on usaldusväärse finantsjuhtimise aluseks. Komisjoni praeguse kava kohaselt ei pea aga perioodi 2014–2020 ühise seire- ja hindamisraamistiku tulemusnäitajatel sihtväärtusi olema.

3. SOOVITUS

Programmitöö perioodiks 2014–2020 peaks komisjon parandama ühise seire- ja hindamisraamistiku ülesehitust, et tagada õigeaegsem, asjakohasem, usaldusväärsem ja võrreldavam teave, eelkõige meetmete mõjususe ja tõhususe kohta tulemuste saavutamisel.

i) Iga ühise näitaja eesmärk ja näitaja kavandatud kasutamine ELi tasandil peaks olema selge. Tulemusnäitajad peaksid näitama kulude otsest mõju (st seda, mis on saavutatud) ning need peaks määrama igale ELi prioriteedile ja eesmärgile. Andmeid tuleks koguda iga meetme kohta, mis aitab kaasa prioriteetide ja eesmärkide saavutamisele, nii et oleks võimalik mõõta iga konkreetse meetme mõjusust ja tõhusust.

ii) Liikmesriigid ja komisjon peaksid kontrollima ühiste näitajate andmete kvaliteeti ning andma kindluse nende usaldusväärsuse suhtes.

iii) Maaelu arengukavade erieesmärkide suhtes peaksid liikmesriigid olema kohustatud õigeaegselt aru andma saavutatud väljundite, tulemuste ja mõju kohta (vt 6. soovitus), mitte esitama konkreetsete näitajate andmeid või hinnanguid.

85. Kontrollikoda leidis, et perioodi 2007–2013 maaelu arengukavades ei seatud konkreetseid, mõõdetavaid eesmärke, mille tagajärjel olid meetmed halvasti suunatud ning nende järelevalve ja hindamine oli keerukas. Perioodi 2014–2020 maaelu arengukavade puhul on võimalus anda ELi kulutustele kindlam alus.

4. SOOVITUS

Liikmesriigid ja komisjon peaksid tagama, et programmitöö perioodi 2014–2020 maaelu arengukavad annavad usaldusväärsele finantsjuhtimisele parema aluse, seades konkreetsed, mõõdetavad eesmärgid ning koostades arengukavade mõjususe ja tõhususe järelevalve- ja hindamiskavad.

i) Liikmesriigid peaksid perioodi 2014–2020 maaelu arengukavades seadma konkreetsed eesmärgid, mis on mõõdetavad ja mille puhul on määratud tulemuste sihtväärtused. Maaelu valitud arengumeetmed ja nende kavandatud tulemused peaksid olema põhjendatud vastavate perioodi 2007–2013 meetmete mõjususe ja tõhususe alusel.

ii) Maaelu arengukavades tuleks iga meetme puhul täpsustada, millist teavet on vaja, et näidata väljundeid, tulemusi ja mõju. Kui ühistest näitajatest ei piisa, tuleb kasutada täiendavaid näitajaid või hindamist. Igasuguse informatsiooni puhul peaks maaelu arengukavas ära märkima selle allika, kogumise (võttes arvesse ka halduskoormust) ning usaldusväärsuse tagamise viisi.

iii) Komisjon peaks kontrollima nii maaelu arengukavade määrusele vastavust kui ka kavandatud mõjusust ja tõhusust: komisjon peab tagama, et maaelu arengukavad on küllaldane alus usaldusväärsele finantsjuhtimisele. Selleks tuleb hinnata kavandatavaid tulemusi seoses eelarveliste kuludega.

86. Kontrollikoda leidis maaelu arengu auditite käigus, et mitu liikmesriiki ei suunanud maaelu arengu meetmeid piisavalt toetuskõlblikkustingimuste ja valikukriteeriumide abil, nii et puudus eelnev kindlus meetmete tõhususe ja mõjususe kohta. See suurendab vajadust saada kindlust tagantjärele järelevalve ja hindamise kaudu, mis toob kaasa andmete kogumise lisakulud ja halduskoormuse.

5. SOOVITUS

Liikmesriigid peaksid muutma tõhususe ja mõjususe osaks 2014–2020 maaelu arengukavade rakendussüsteemidest, nii et taotluste esitamise, valiku- ja makseprotsesside käigus kogutud teavet kasutataks uuesti järelevalve ja hindamise käigus.

Liikmesriigid peaksid tegema tõhususe ja mõjususe eelhindamise mitte ainult kavandamise ajal, vaid ka valides rahastatavaid toiminguid. Selline lähenemisviis vähendab ohtu kulutada raha ebamõjusatele projektidele, mida oleks võimalik valikuetapis elimineerida. Projektivalikuks või makse tegemiseks kogutud teave (töökohtade loomine, oodatav keskkonnakasu jne) võib vähendada vajadust hilisema andmete kogumise järele ja seeläbi vähendada ka halduskoormust.

87. Liikmesriigid ja komisjon avaldasid küll sõltumatute hindajate aruandeid, kuid oma iga-aastastes ja koondaruannetes ei andnud nad piisavalt hästi aru sellest, kui otstarbekalt nad ELi eelarvet kasutasid. Liikmesriigid ja komisjon ei kasutanud nendes aruannetes finants- ja väljundinäitajate andmeid, et selgitada saavutatud tulemusi. Ka ei esitanud nad teavet tõhususe kohta. Liikmesriikide ja komisjoni aruannete lugejad pidid ise tegema järeldused selle kohta, kui suures osas hindamistele võib tugineda, või uurima välja, kas mõned hindamisjäreldused olid välja jäetud ja mis põhjusel.

6. SOOVITUS

Liikmesriigid ja komisjon peaksid parandama aruandlust ELi vahendite abil saavutatud tulemuste kohta, et parandada aruandluskohustuse täitmist. See peaks hõlmama ka hindamisleidude süstemaatilisemat järelkontrolli.

i) Programmitsükli keskpaigast alates peaksid liikmesriigid ja komisjon esitama oma aastaaruannetes järeldusi selle kohta, mida kavad on saavutanud seoses iga maaelu arengukava ja ELi eesmärkidega. Aruanded peaksid peamiselt keskenduma saavutatud tulemustele ning võtma selgelt arvesse iga meetme tõhusust, võrreldes tulemusi kuludega. Kui ühised näitajad ei võimalda maaelu arengukava eesmärkide saavutamist piisavalt hästi näidata, tuleb täiendavalt esitada haldusandmed ja hindamisleiud, võttes vajaduse korral arvesse nende piiratud ulatust ja usaldusväärsust.

ii) Hindamisleidudest aru andes peaksid liikmesriigid ja komisjon selgelt väljendama, milliseid meetmeid nad võtavad, või põhjendama meetmete võtmatajätmist. Esitada tuleb kõik hindamis- tulemused ilma ühtegi välja jätmata, ning nende põhjal tuleb teha ka järelkontroll.

iii) Tagamaks, et perioodi 2007–2013 kavade järelhindamisest saadakse täiel määral kasu, peaksid komisjon ja liikmesriigid lisama 2015. aasta aruannetesse perioodi 2014–2020 hindamisleidude mõju analüüsi.

I auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Ioannis SARMAS, võttis käesoleva aruande vastu 9. oktoobri 2013. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

+++++ TIFF +++++

president

Vítor Manuel da Silva Caldeira

[1] Nõukogu 20. veebruari 2006. aasta otsus 2006/144/EÜ ühenduse maaelu arengu strateegiasuuniste kohta (programmiperiood 2007–2013) (ELT L 55, 22.2.2006, lk 20).

[2] Nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1698/2005, mis käsitleb Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavaid maaelu arengu toetusi, artikkel 80 (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1).

[3] Komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1974/2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad. Ühiste näitajate täielik nimekiri on esitatud VIII lisas (ELT L 368, 23.12.2006, lk 15).

[4] "Ühise seire- ja hindamisraamistiku käsiraamat. Suunisdokument", põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat, september 2006.

[5] Tehnilise abi kulude hindamine ei kuulunud käesoleva auditi ulatusse.

[6] Kontrollikoda ei kaasanud auditisse neid maaelu arengukavasid, mille puhul auditeeriti vaid üht maaelu arengu meedet (Kreeka, Iirimaa, Leedu ja Portugal) või mille puhul kontrollikoda auditeeris ühes liikmesriigis mitut maaelu arengukava.

[7] Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, I osa II jaotise 7. peatükk (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1).

[8] Sama kehtib ka komisjoni ettepanekute suhtes, mis käsitlevad perioodi 2014–2020 määruseid. Oma arvamuses nr 1/2012 teatavate perioodi 2014–2020 ühise põllumajanduspoliitikaga seotud määruste ettepanekute kohta leidis kontrollikoda, et ettepanekud ‘on liiga erinevad ja ulatuslikud… Määrusest ei selgu … mida nende eesmärkidega ELi tasandil soovitakse saavutada. Kontrollikoda on arvamusel, et maaelu arengu poliitika puhul oleks kasu vähem keerukatest ja täpsematest eesmärkidest, mis hõlmaksid selgeid sihte (eeldatavaid tulemusi ja mõju ning näitajaid). See aitaks poliitikat suunata ELi põhiprioriteetidega seotud tulemuste saavutamisele.

[9] Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikkel 13.

[10] Vt eriaruande nr 1/2013 "Kas ELi toetus toiduainetetööstusele on olnud mõjus ja tõhus põllumajandustoodete lisandväärtuse suurendamisel?" punktid 75 ja 77 (http://eca.europa.eu).

[11] Põllumajandustoodetele väärtuse lisamise meedet auditeerides leidis kontrollikoda, et kaheksa kontrollitud vahehindamisaruannet 23st ei sisaldanud järeldusi hindamisküsimuse "(Millises ulatuses on toetust saanud investeeringud aidanud kaasa põllumajandus- ja metsandussektorite konkurentsivõime parandamisele?" kohta, kuigi toetust eraldati just ELi selle eesmärgi täitmiseks.

[12] Kontrollikoda leidis oma 2011. aasta aruande 10. peatükis, et põllumajanduse ja maaelu peadirektoraadi aasta tegevusaruandes esitatud kava mõju kirjeldus põhines ebapiisavatel andmetel. Näiteks taastuvenergia kasutamise kasv arvutati vaid maaelu üheksa arengukava alusel 88st (ELT C 344, 12.11.2012).

[13] Komisjon avaldab välishinnangud, sh järelhindamise ja vahehindamiste koondaruande selgitava hoiatusega, et esitatud järeldused on hindajapoolsed ning komisjon ei pruugi nendega nõustuda.

[14] Vt eriaruande nr 1/2013 "Kas ELi toetus toiduainetetööstusele on olnud mõjus ja tõhus põllumajandustoodete lisandväärtuse suurendamisel?" punkt 61.

[15] Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi aasta tegevusaruanne sisaldab järeldust kindluse kohta, mida võib saada EAGFi ja EAFRDi koostöös liikmesriikidega hallatavate kulutuste kohta. See käsitleb ainult maksete seaduslikkust ja korrektsust. Puudub vastav järeldus saavutatud tulemuste kohta. Usaldusväärse finantsjuhtimise osas käsitletakse vaid rakendusküsimusi (nagu viivitused maksete tegemisel).

[16] KOM(2011) 450 (lõplik), 20. juuli 2011.

[17] Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (KOM(2011) 627 (lõplik)/2, 19. oktoober 2011).

[18] Synthesis of Ex-ante Evaluations of Rural Development Programmes 2007–2013, Final Report, põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat, 11.12.2008.

--------------------------------------------------

LISA

MAAELU ARENGUKAVADES MÄÄRATUD SIHTVÄÄRTUSTE STAATUS NING LIIKMESRIIKIDE 2011. AASTA EDUARUANNETES ESITATUD ANDMED

Meede | Põllumajandusettevõtete moderniseerimine | Põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmine | Põllumajanduse keskkonnameede | | Mittepõllumajanduslike tegevuste mitmekesistamine | Ettevõtte rajamine ja arendamine | Turismi soodustamine |

Maaelu arengukava | Toetust saanud põllumajandusettevõtete / ettevõtete kogulisandväärtuse kasv | Uusi tooteid ja/või meetodeid juurutavate põllumajandusette- võtete / ettevõtete arv | Toetust saanud põllumajandusettevõtete / ettevõtete kogulisandväärtuse kasv | Uusi tooteid ja/või meetodeid juurutavate põllumajandusette- võtete / ettevõtete arv | Eduka maavaldamisega hõlmatud piirkonnad [1] | | Toetust saanud põllumajandusettevõtete / ettevõtete kogulisandväärtuse kasv | Loodud töökohtade koguarv | Toetust saanud põllumajandusettevõtete / ettevõtete kogulisandväärtuse kasv | Loodud töökohtade koguarv | Loodud töökohtade koguarv | Lisandunud turistide arv (külastajate arv päevas) |

eesmärgid määratletud | esitatud andmed | eesmärgid määratletud | esitatud andmed | eesmärgid määratletud | esitatud andmed | eesmärgid määratletud | esitatud andmed | eesmärgid määratletud | esitatud andmed | | eesmärgid määratletud | esitatud andmed | eesmärgid määratletud | esitatud andmed | eesmärgid määratletud | esitatud andmed | eesmärgid määratletud | esitatud andmed | eesmärgid määratletud | esitatud andmed | eesmärgid määratletud | esitatud andmed |

Austria | Eesmärki suurendati | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Tšehhi Vabariik | | | | | | | | | | | | | | Eesmärki vähendati | | | | Eesmärki vähendati | | Eesmärki vähendati | | | |

Ühendkuningriik – Inglismaa | | | Eesmärki suurendati | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Prantsusmaa – mandriosa (Hexagone) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Saksamaa – Baden-Württemberg | | | | | | | | | Eesmärke suurendati/vähendati | | | | | | | | | Eesmärki vähendati | | | | | |

Ungari | | | | | Eesmärki suurendati | | Eesmärki suurendati | | | | | | | Eesmärki vähendati | | | | | | | | | |

Itaalia – Campania | | | Eesmärki suurendati | | | | Eesmärki suurendati | | Eesmärki vähendati | | | | | Eesmärki vähendati | | | | Eesmärki vähendati | | Eesmärki vähendati | | | |

Luksemburg | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Poola | | | Eesmärki suurendati | | | | Eesmärki vähendati | | | | | | | Eesmärki vähendati | | | | | | | | | |

Rumeenia | | | Eesmärki suurendati | | | | Eesmärki suurendati | | Eesmärki suurendati | | | | | | | | | Eesmärki suurendati | | Eesmärki vähendati | | Eesmärki vähendati | |

Hispaania – Andaluusia | | | Eesmärki vähendati | | | | Eesmärki vähendati | | Eesmärke suurendati/vähendati | | | | | | | | | Eesmärki vähendati | | Eesmärki vähendati | | | |

Rootsi | Eesmärki suurendati | | Eesmärki suurendati | | Eesmärki suurendati | | Eesmärki vähendati | | Eesmärki suurendati | | | | | Eesmärki suurendati | | | | Eesmärki vähendati | | Eesmärki vähendati | | | |

| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

eesmärgid määratletud: | | Algses ja viimases maaelu arengukavas määratletud eesmärgid (märkusega selle kohta, kui eesmärki vahepeal muudeti) | | esitatud andmed | | Andmed esitatud ja komisjoni poolt heaks kiidetud (aasta arenguaruanne 2011) |

| | Eesmärgid on määratletud ainult algses või viimases maaelu arengukavas; eesmärgid ei vasta seire- ja hindamisraamistiku käsiraamatule ega ole seega võrreldavad | | | | | Andmed meetme kohta puuduvad; andmed pole ajakohased, komisjon ei ole aasta arenguaruannet heaks kiitnud |

| | Eesmärgid ei ole määratletud ei algses ega viimases maaelu arengukavas | | | | | Andmed puuduvad |

| | Meede kavandamata | | | | | Meede rakendamata |

[1] Selle meetme tulemusnäitaja koosneb viiest osast (piirkonnad, mis aitavad parandada bioloogilist mitmekesisust,vee kvaliteeti, leevendada kliimamuutust, parandada pinnase kvaliteeti, ära hoida marginaliseerumist ja maa kasutamata jätmist). Tabel näitab, kas eesmärk oli määratletud ja andmed esitatud vähemalt ühe osa kohta. Mõnel juhul suurendati eesmärke ühe ja vähendati teise osa puhul. Seda tähistatakse kui ‘eesmärki suurendati/vähendati’.

--------------------------------------------------