(4) Häiremehhanismi aruanne, mis põhineb tulemustabelil, mille teatavate näitajate väärtust on võrreldud nende künnisväärtusega, on esmane analüüsivahend, mille abil komisjon teeb kindlaks liikmesriigid, kelle puhul oleks arengute põhjal vaja põhjalikult analüüsida, kas esineb tasakaalustamatust või on selle tekkimise oht. Häiremehhanismi aruanne peaks sisaldama ka MTMi jaoks vajalikke andmeid. Täheldatud arengute põhjuseid analüüsitakse aga üksikasjalikult järgnevates põhjalikes uuringutes, et määrata kindlaks tasakaalustamatuse laad. Tulemustabelit ja künnisväärtusi ei tõlgendada mehaaniliselt, vaid aluseks võetakse majanduslik analüüs. Põhjaliku läbivaatamise käigus uurib komisjon paljusid majanduslikke muutujaid ja lisateavet, võttes arvesse konkreetse riigi olukorda. Neil põhjustel ei ole võimalik eelnevalt esitada ammendavat loetelu andmetest, mida võidakse kasutada makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluses, vaid need tuleks määratleda osutades korrale, mis on sätestatud määruses (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse tuvastamiseks, samuti ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamiseks ja korrigeerimiseks liidus. Makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse rakendamisel peaksid komisjon ja nõukogu eelistama statistikat, mille on koostanud ja komisjonile (Eurostat) edastanud liikmesriigid. Muul viisil kogutud ja edastatud statistikat tuleks kasutada vaid siis, kui liikmesriikide koostatud ja edastatud statistika ei anna vajalikku teavet, võttes sealjuures nõuetekohaselt arvesse muul viisil kogutud ja edastatud statistika kvaliteeti.

(4) Häiremehhanismi aruanne, mis põhineb tulemustabelil, mille teatavate näitajate väärtust on võrreldud nende künnisväärtusega, on esmane analüüsivahend, mille abil komisjon teeb kindlaks liikmesriigid, kelle puhul oleks arengute põhjal vaja põhjalikult analüüsida, kas esineb tasakaalustamatust või on selle tekkimise oht. Häiremehhanismi aruanne peaks sisaldama ka MTMi jaoks vajalikke andmeid. Täheldatud arengute põhjuseid analüüsitakse aga üksikasjalikult järgnevates põhjalikes uuringutes, et määrata kindlaks tasakaalustamatuse laad. Tulemustabelit ja künnisväärtusi ei tohiks tõlgendada mehaaniliselt, vaid aluseks tuleks võtta majanduslik analüüs. Põhjaliku läbivaatamise käigus uurib komisjon paljusid majanduslikke muutujaid ja lisateavet, võttes arvesse konkreetse riigi olukorda. Neil põhjustel ei ole võimalik eelnevalt esitada ammendavat loetelu andmetest, mida võidakse kasutada makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluses, vaid need tuleks määratleda osutades korrale, mis on sätestatud määruses (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse tuvastamiseks, samuti ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamiseks ja korrigeerimiseks liidus. Makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse rakendamisel , järelevalves ja hindamisel peaksid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon eelistama statistikat, mille on koostanud ja komisjonile (Eurostat) edastanud liikmesriigid. Muul viisil kogutud ja edastatud statistikat tuleks kasutada vaid siis, kui liikmesriikide koostatud ja edastatud statistika ei anna vajalikku teavet, võttes sealjuures nõuetekohaselt arvesse muul viisil kogutud ja edastatud statistika kvaliteeti.