Poliitiline otsus on proportsionaalne, kuna iga toote puhul on lubatud vaid piiratud kogus, võttes arvesse kasutusmäära, ELi ja ELi mittekuuluvate riikide tootjate võrdseid tingimusi, lisandväärtust ja muid kaubandussoodustusi.

31. jaanuaril 2020 astus Ühendkuningriik Euroopa Liidust välja. Määrus põhines eeldusel, et EL ja Ühendkuningriik sõlmivad vabakaubanduslepingu, mida kohaldatakse alates üleminekuperioodi lõpust, nii et nendevahelised kaubavood saaksid jätkuda ja imporditollimakse ei kehtestataks. ELi ja Ühendkuningriigi kaubandus- ja koostöölepinguga nähakse kalandustoodetele ette tollimaksu- ja kvoodivaba juurdepääs, Briti ülemeremaad ja -territooriumid (edaspidi „Briti ÜMTd“) ei ole enam ELiga seotud ning nende kalandustoodete ekspordil liitu ei kohaldata enam tollimaksude vähendamisi.

Määruse eesmärk on tagada liidu töötleva tööstuse konkurentsivõime ja vältida liidu kalandustoodete tootmise ohustamist, tagades tööstusele piisavad kalandustootetarned. Selleks vähendatakse kõnealuse määrusega teatavate kalandustoodete imporditollimakse või peatatakse nende maksude kohaldamine asjakohase mahuga kvootide raames. Samuti on kõnealuses määruses kindlaks määratud, missuguste töötlemistoimingute („kvoodi kohaldamise kõlblikud toimingud“) puhul võib tariifikvooti kasutada.

3. SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE TULEMUSED

• Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

Ei kohaldata.

• Konsulteerimine sidusrühmadega

Enne nõukogu määruse (EL) 2020/1706 vastuvõtmist konsulteeris komisjon jaanuarist märtsini 2020 ELi tootjate, ELi töötlejate ja liikmesriikide ametiasutustega, saates neile küsimustiku. 29. veebruaril 2020 tutvustas komisjon seda konsulteerimisprotsessi turgude nõuandekomisjonile, kus olid esindatud kõik sidusrühmad (tootmisharu ja valitsusvälised organisatsioonid).

Kavandatav määrus on tasakaalustatud ning põhineb kättesaadavate andmete faktilisel ja objektiivsel analüüsil. Määrusega tagatakse ELi töötlevale tööstusele piisavad konkurentsivõimelised tarned ja võetakse arvesse ELi kalandustoodete tootjate huve. Pärast määruse vastuvõtmist on mõned liikmesriigid ja sidusrühmad siiski taotlenud uute ühepoolsete tariifikvootide kehtestamist, et tegeleda Briti ÜMTdest pärit kalandustoodete sooduskohtlemise kaotamisest tuleneva mõjuga ning Norrast ja Islandilt pärit toodete sooduskohtlemise aegumisega kaasnevat mõju.

Käesolev ettepanek põhineb sidusrühmadelt määruse vastuvõtmise käigus saadud teabel.

• Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Ei kohaldata.

• Mõju hindamine

Mõjuhinnangut ei koostatud. Ettepaneku eesmärk on muuta kehtivat määrust, mis kaotab kehtivuse 2023. aastal. Seega ei ole vaja mõju hinnata. Enne kui ettepanek esitati nõukogu töörühmale arutamiseks, st enne ettepaneku vastuvõtmist nõukogus, konsulteeris komisjon siiski ELi sidusrühmadega.

• Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

Ei kohaldata.

• Põhiõigused

Ei kohaldata.

4. MÕJU EELARVELE

Ettepanek ei mõjuta komisjoni eelarvet. Ettepanek mõjutab eelarves ELi tulude seda osa, mis on seotud nende tollimaksude kaotamisega, mida oleks kogutud imporditud toodetelt. Üks kavandatav kvoot on seotud tootega, mille suhtes kohaldatakse praegu enamsoodustusrežiimi kohast 6 %-list tollimaksu (kalmaar). teine kavandatav kvoot on seotud tootega, mille suhtes kohaldatakse enamsoodustusrežiimi kohast 20 %-list tollimaksu (heeringas soolvees). Kaks muud kavandatavat tariifikvooti on seotud toodetega, mille suhtes kohaldatakse tariifide peatamist 15. veebruarist kuni 15. juunini. Ülejäänud osal aastast kohaldatakse külmutatud heeringa suhtes enamsoodustusrežiimi tollimaksu (15 %) ja külmutatud makrelli suhtes enamsoodustusrežiimi tollimaksu (20 %). Veel kaks kvooti on seotud toodetega, mille suhtes kohaldatakse enamsoodustusrežiimi tollimaksu (15 %), ja ühe toote puhul on enamsoodustusrežiimi tollimaks 18 %.

5. MUUD ELEMENDID

• Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

Ei kohaldata.