SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

Energiatoodete ja elektrienergia maksustamine on liidus reguleeritud nõukogu direktiiviga 2003/96/EÜ[1] (edaspidi „energia maksustamise direktiiv” või „direktiiv”).

Direktiivi artikli 19 lõike 1 kohaselt võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal lisaks eelkõige artiklite 5, 15 ja 17 sätetele ühehäälselt lubada liikmesriigil kehtestada täiendav maksuvabastus või maksustamistaseme alandamine teatavatel poliitilistel kaalutlustel.

Käesoleva ettepaneku eesmärk on lubada Saksamaal kohaldada elektrimaksu vähendatud määra sadamakai ääres seisvatele laevadele vahetult jaotatava elektri suhtes (edaspidi „kaldalt tulev elekter”). Kõnealune erand peaks andma majandusliku stiimuli kaldalt tuleva elektri kasutamiseks, et vähendada sadamalinnade õhusaastet.

Taotlus ja selle üldine taust

27. detsembri 2010. aasta kirjas teatasid Saksamaa ametiasutused komisjonile, et nad kavatsevad kohaldada kaldalt tuleva elektri suhtes ELi elektrimaksu miinimummäära suurust vähendatud määra, st 0,50 eurot/MWh. Täiendavat teavet saadi Saksamaalt 11. jaanuaril 2011.

Saksamaa on taotlenud vähendatud määra kohaldamise lubamist piiramata ajaks.

Saksamaa soovib taotletud meetmega pakkuda stiimuli kaldalt tuleva elektri kasutamiseks, kuna seda peetakse vähem saastavaks kui elektrienergia tootmist sadamakai ääres seisvate laevade pardal. Praegu tuleb kaldalt tulevat elektrit maksustada elektrimaksu üldise määraga, mis on 20,50 eurot/MWh. Samas peavad liikmesriigid energia maksustamise direktiivi artikli 14 lõike 1 punkti c kohaselt vabastama maksust laeva pardal toodetava elektrienergia, mida kasutatakse ühenduse territoriaalvetes sõitmiseks, ja võivad direktiivi artikli 15 lõike 1 punkti f kohaselt toimida samamoodi laeva pardal toodetava elektrienergiaga, mida kasutatakse sisevetes sõitmiseks.

Saksamaa soovib kohaldada kaldalt tuleva elektri suhtes 0,50 eurot/MWh suurust vähendatud maksumäära, järgides seega direktiivis 2003/96/EÜ sätestatud elektri maksustamise alammäära. Elektrimaksu vähendatud määra tuleb kohaldada kõigi kaldalt tulevate elektritarnete suhtes nii ühenduse territoriaalvetes kui ka sisevetes, välja arvatud eraomanduses olevate lõbusõidulaevade puhul.

Saksamaa tahab maksuvähendusega pakkuda laevade käitajatele stiimuli kaldalt tuleva elektri kasutamiseks, et vähendada kai ääres seisvatelt laevadelt tulenevat õhusaastet ja müra ning CO2-heidet. Vähendatud maksumäära kohaldamine parandab kaldalt tuleva elektri konkurentsivõimet võrreldes täielikult maksuvabade punkrikütuste põletamisega laevade pardal.

Saksamaa leiab, et kõnealune meede on kooskõlas komisjoni soovitusega 2006/339/EÜ ühenduse sadamates seisvatel laevadel kaldalt tuleva elektri kasutamise edendamise kohta[2] ning komisjoni teatisega „Strateegilised eesmärgid ja soovitused seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani” (KOM(2009) 8)[3].

Saksamaa ametiasutuste argumendid seoses kõnealuse meetme mõjuga siseturule

Saksamaa ametiasutuste väitel ei mõjuta kõnealune meede siseturu nõuetekohast toimimist ega too kaasa konkurentsimoonutusi. Nad leiavad, et kasusaajad, st laevakäitajad, kes kasutavad direktiivis 2003/96/EÜ sätestatud madalaima tasemega maksustatud kaldalt tulevat elektrit, ei saa tegelikkuses majanduslikke eeliseid, kuna kõnealused käitajad toodavad praegu oma elektrienergiat laevapardal ja kuna see elektrienergia on maksudest vabastatud. Saksamaa ametiasutuste sõnul ei too laevapardal toodetava elektrienergia asendamine kohaldatava madalaima tasemega maksustatava kaldalt tuleva elektriga kaasa üldist kulueelist.

Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

Nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik, eriti selle artikli 14 lõike 1 punkt c ja artikli 15 lõike 1 punkt f.

Direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 kohase meetme hindamine

Teatavad poliitilised kaalutlused

Direktiivi artikli 19 lõike 1 esimeses lõigus on sätestatud järgmiselt:

„Lisaks eelmiste artiklite sätetele, eriti artiklitele 5, 15 ja 17, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt lubada liikmesriigil kehtestada täiendava maksuvabastuse või -vähenduse teatavatel poliitilistel kaalutlustel.”

Kõnesoleva maksuvähendusega soovivad Saksamaa ametiasutused toetada meedet, mis võimaldab laevadel saada sadamakai ääres elektrienergiat keskkonnahoidlikumal viisil, parandades seega kohalikku õhukvaliteeti. Saksamaa märkis, et komisjon on tegelikult juba soovitanud kasutada kaldalt tulevat elektrit, selle asemel et toota elektrienergiat sadamakai ääres seisvate laevade pardal, ning tunnistanud seega kõnealuse tegevuse keskkonnahoidlikkust[4]. Märgitakse, et sadamakai ääres seisvatele laevadele jaotatavat elektrienergiat maksustatakse Saksamaal praegu määraga 20,50 eurot/MWh. Taotletud vähendamine tooks seega kaasa täiendava stiimuli (20 eurot/MWh) nimetatud tehnoloogia kasutamiseks ja aitaks sellega kaasa osutatud poliitilise eesmärgi saavutamisele.

Komisjon märgib ühtlasi, et praegu on oluline takistus kaldalt tuleva elektri laialdasemale kasutusele sadamate vajaliku maismaa infrastruktuuri peaaegu täielik puudumine. Seetõttu vajatakse tõenäoliselt eelkõige sellise infrastruktuuri ehitamist käsitlevaid täiendavaid algatusi, et saavutada kõnealuse maksuvabastusega seonduv poliitiline eesmärk. Sellega seoses osutatakse, et alates 2011. aasta juunist on liikmesriikidel tingimusteta kohustus täita selliste asjaomaste saasteainetega nagu tahked osakesed seonduvaid õhukvaliteedi standardeid[5]. Nimetatud kohustusega nõutakse, et liikmesriigid leiaksid lahendusi sellistele probleemidele nagu sadamakai ääres seisvate laevade põhjustatud heide teatavates sadamates, ning on mõistetav, et selliste probleemidega sadamate puhul soodustatakse kaldalt tuleva elektri kasutamist õhukvaliteedi üldise strateegia osana.

Seatud poliitilise eesmärgi sisuga seoses osutab komisjon, et kaldalt tuleva elektri kasutamise edendamine on tegelikult ühine poliitiline eesmärk, mille poole tuleks pürgida kogu ELis tervikuna. Seda on selgesti tõdetud komisjoni teatises KOM(2007) 575 integreeritud merenduspoliitika kohta ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumendis,[6] mille kohaselt kõnealust eesmärki käsitletakse direktiivi 2003/96/EÜ läbivaatamise käigus. Artikli 19 eesmärk on reageerida üksikute liikmesriikide erioludele, mida direktiivis ei kajastata. Direktiivi artiklil 19 põhinevat erandit, millega soovitakse edendada kaldalt tuleva elektri kasutamist, võidakse seega kohaldada üksnes üleminekumeetmena, kuni kõnealust eesmärki käsitletakse direktiivi 2003/96/EÜ läbivaatamise käigus.

Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega

Taotletud meede hõlmab peamiselt ELi keskkonnapoliitikat. Meetmega aidatakse kaasa kohaliku õhukvaliteedi parandamise eesmärgile sel määral, kuivõrd see aitab vähendada punkrikütuste põletamist sadamas seisvate laevade pardal. Meede võib piiratud määral aidata vähendada ka CO2-heidet, kuigi sellise mõju tähtsus sõltub kaldapealse võrgu kaudu laevadele jaotatava elektrienergia allikast[7].

Siinkohal tuleb meenutada, et kaldalt tuleva elektri ebasoodsa konkurentsiolukorra üks olulisi põhjusi on see, et alternatiivne võimalus, st sadamas seisvate laevade pardal toodetud elektrienergia on praegu täielikult maksuvaba: maksuvaba ei ole mitte ainult elektrienergia tootmiseks põletatav punkrikütus (see vastab direktiivi 2003/96/EÜ artikli 14 lõike 1 punktis a osutatud tavaolukorrale), vaid ka laevade pardal toodetud elektrienergia on maksuvaba (vt direktiivi 2003/96/EÜ artikli 14 lõike 1 punkt c). Kuigi viimasena mainitud maksuvabastust võib olla raske käsitada liidu keskkonnaeesmärkidele vastavana, on selles arvesse võetud praktilisi kaalutlusi. Tegelikult on laeva pardal toodetud elektrienergia maksustamiseks vajalik laevaomaniku (kes asub sageli kolmandas riigis) või -käitaja deklaratsioon tarbitud elektrienergia koguse kohta. Deklaratsioonis peab lisaks olema osutatud, milline osa elektrienergiast tarbiti selle liikmesriigi territoriaalvetes, kus maks tasumisele kuulub. See oleks laevaomanikele tohutu halduskoormus, kuna nad peaksid esitama deklaratsiooni kõigi liikmesriikide kohta, kelle territoriaalvetes laev on seilanud. Kõnealustel tingimustel on õigustatud, et vähem saastavat kaldalt tulevat elektrit ei asetata ebasoodsasse olukorda, lubades Saksamaal kohaldada vähendatud maksumäära.

Sisevete sadamakaide ääres seisvate laevade tarbitava elektrienergia puhul on vastupidiselt meresadamates valitsevale olukorrale laeva pardal toodetud elektrienergia maksust vabastamine liikmesriikide jaoks üksnes valikuline (artikli 15 lõike 1 punkt f). Seega ei takista ükski õiguslik piirang liikmesriikidel kohelda kaldalt tulevat elektrit ja sisevete sadamates laevade pardal toodetavat elektrienergiat võrdsetel alustel. Seadusandja praktilised kaalutlused selgitavad direktiivi artikli 15 lõike 1 punktis f esitatud võimalust mitte maksustada laeva pardal toodetud elektrienergiat ja kõnealune võimalus on samas tihedasti seotud sisevetes sõitmise jaoks ettenähtud valikuliste maksusoodustustega. Enamik liikmesriike, sealhulgas Saksamaa, on otsustanud mitte maksustada kõnealustel eesmärkidel kasutatavat kütust. Reini ja selle lisajõgede osas on kõnealune maksuvabastus ühtlasi sätestatud rahvusvahelises lepingus,[8] mille Saksamaa on ratifitseerinud. Ühtlasi leitakse, et laevapardal elektrienergia tootmiseks kasutatud kütuse eraldi maksustamine (vt direktiivi 2003/96/EÜ artikli 21 lõike 5 kolmas lõik) ei ole praktiline, kuna see nõuab vähemalt elektrienergia tootmiseks kasutatud kütuse eristamist navigeerimiseks kasutatud kütusest. Otsustades, kas laiendada merelaevanduse suhtes kohaldatavat maksuvähendust sisevetes liiklemiseks kasutatavatele kütustele, võtavad liikmesriigid arvesse paljusid tegureid, sealhulgas riigisisese transpordipoliitika laiemaid eesmärke, nagu keskkonnakaalutlused, mis võib viia selleni, et liikmesriigid ei maksusta kõnealustel eesmärkidel kasutatavaid kütuseid.

Seepärast peetakse praeguses etapis õigustatuks laiendada sisevetesadamatele võimalust mitte maksustada kaldalt tulevat elektrit.

Siseturg ja aus konkurents

Siseturu ja ausa konkurentsi seisukohast aitab taotletud meede parandada punkrikütuste maksuvähendusest tulenevat, konkurentsi moonutavat olukorda, kus kai ääres seisvad laevad saavad kasutada elektrienergiat, mis tuleb kahest võistlevast elektrienergiaallikast, st laeva pardal toodetav elektrienergia ja kaldalt tulev elekter.

Laevakäitajatevahelise konkurentsiga seoses tuleb rõhutada, et praegu kasutab väga vähe laevu kaldalt tulevat elektrit kaubanduslikel eesmärkidel. Teiseks, isegi kui meede pakub laevaühingutele eelise, mis tähendab, et nad saavad osta elektrienergiat madalama hinnaga kui muudes sektorites tegutsevad ettevõtjad, ei muuda vaadeldav meede eelduste kohaselt laevandussektoris valitsevat konkurentsiolukorda märkimisväärselt. Kuigi täpsed kulud sõltuvad olulisel määral naftahindade arengust ja neid on seetõttu raske prognoosida, kinnitavad olemasolevad tõendid Saksamaa väidet, et üldiselt ei muuda isegi täielik maksuvabastus enamikul juhtudel kaldalt tuleva elektri tootmiskulusid väiksemaks pardal tootmise kuludest,[9] ning seega ei paku see mingil juhul kaldalt tulevat elektrit tarbivatele laevakäitajatele märkimisväärset konkurentsieelist pardal toodetud elektrienergiat tarbivate laevakäitajatega võrreldes. Praegusel juhul ei või siiski eeldada eespool kirjeldatud märkimisväärset konkurentsimoonutust, kuna Saksamaa kohaldab direktiivis 2003/96/EÜ sätestatud madalaimat maksustamistaset.

Seoses sadamatevahelise konkurentsiga olukorras, kus, nagu eespool osutatud, ei ole kaldalt tuleva elektri kasutamine vaatamata maksuvähendusele vähemalt lühikeses perspektiivis tulusam kui elektrienergia tootmine laeva pardal, ei moonuta kaldalt tuleva elektri puhul antav kõnealune maksuvähendus tõenäoliselt kuigivõrd sadamatevahelist konkurentsi, pannes laevu selle võimaluse kättesaadavuse tõttu oma marsruuti muutma.

Võib lisada, et vähendatud maksumäära kohaldamise lubamiseks kavandatud ajaline raamistik on piisavalt lühike, et eelmises kahes lõigus osutatud analüüs ei muutuks enne aegumistähtaega.

Meetme kohaldamisaeg ja energia maksustamist käsitleva ELi raamistiku väljatöötamine

Põhimõtteliselt peaks erandi kohaldamisaeg olema piisavalt pikk, et mitte kõigutada sadamakäitajate soovi teha vajalikke investeeringuid. Nimetatud eesmärk peab olema kooskõlas vajadusega vaadata õigeaegselt läbi Saksamaa olukord ja vajadusega toetada olemasoleva õigusliku raamistiku tulevasi arengusuundi. Seoses sellega tuleb meeles pidada, et komisjon tegi 13. aprillil 2011. aastal ettepaneku direktiivi 2003/96/EÜ läbivaatamiseks,[10] eesmärgiga viia see paremini vastavusse energia- ja keskkonnaalaste poliitiliste eesmärkide ning eelkõige kliimamuutust käsitlevate eesmärkidega pärast aastat 2013. Ettepanek sisaldab ka sätet, millega nõutakse, et liikmesriigid vabastaksid kaldalt tuleva elektri maksudest kuni 31. detsembrini 2020 (kavandatava artikli 14 lõike 1 punkt e). Kõnealuses olukorras näib asjakohane anda taotletud luba kolmeks aastaks, kui vastavad üldsätted ei jõustu enne otsusega ettenähtud kehtivusaja lõppu.

Riigiabi eeskirjad

Saksamaa ametiasutuste kavandatud maksumäär 0,50 eurot/MWh vastab direktiivi 2003/96/EÜ artikli 10 kohasele madalaimale maksustamistasemele. Seega kuulub meede üldise grupierandi määruse (määruse (EÜ) nr 800/2008)[11] reguleerimisalasse ja on seepärast vabastatud eelneva teatamise kohustusest.

2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

Konsulteerimine huvitatud isikutega

Käesolev ettepanek põhineb Saksamaa esitatud taotlusel ja käsitleb ainult kõnealust liikmesriiki.

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.

Mõju hindamine

Käesolevas ettepanekus käsitletakse ühe liikmesriigi taotlusel talle antud luba.

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

Ettepaneku eesmärk on lubada Saksamaal rakendada erandit nõukogu direktiivi 2003/96/EÜ üldsätetest ja kohaldada elektrimaksu vähendatud määra 0,50 eurot/MWh sadamakai ääres seisvatele laevadele vahetult jaotatava elektri suhtes.

Õiguslik alus

Nõukogu direktiivi 2003/96/EÜ artikkel 19.

Subsidiaarsuse põhimõte

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 113 hõlmatud kaudse maksustamise valdkond ei ole ELi toimimise lepingu artikli 3 kohaselt iseenesest Euroopa Liidu ainupädevuses.

Samas on liikmesriikide pädevus selles valdkonnas ELi kehtiva õigusega rangelt reguleeritud ja piiratud. Direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 kohaselt võib üksnes nõukogu lubada liikmesriigil kehtestada selle sätte kohaseid täiendavaid maksuvabastusi või -vähendusi. Liikmesriigid ei saa nõukogu asemel seda otsust vastu võtta.

Ettepanek on seega kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.

Proportsionaalsuse põhimõte

Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. Maksuvähendus ei ületa kõnealuse eesmärgi saavutamiseks vajaminevat (vt eespool siseturgu ja ausat konkurentsi käsitlevad kaalutlused).

Vahendi valik

Kavandatav vahend: nõukogu otsus.

Direktiivi 2003/96 artikliga 19 on ette nähtud üksnes kõnealust liiki õigusakt.

4. MÕJU EELARVELE

Meetmega ei kaasne liidule rahalist ega halduskoormust. Ettepanek ei mõjuta seega liidu eelarvet.

2011/0133 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

millega lubatakse Saksamaal kohaldada elektrimaksu vähendatud määra sadamakai ääres seisvatele laevadele vahetult jaotatava elektri suhtes („kaldalt tulev elekter”) kooskõlas direktiivi 2003/96/EÜ artikliga 19

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik,[12] eriti selle artiklit 19,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

1. Saksamaa taotles 27. detsembri 2010. aasta kirjas luba kohaldada elektrimaksu vähendatud määra sadamakai ääres seisvatele laevadele vahetult jaotatava elektri suhtes („kaldalt tulev elekter”) kooskõlas direktiivi 2003/96/EÜ artikliga 19.

2. Saksamaa eesmärk on edendada kõnealuse taotletava maksuvähendusega kaldalt tuleva elektri laialdasemat kasutamist, kuna see on sadamakai ääres seisvate laevade elektrienergiavajaduse rahuldamiseks keskkonnasõbralikum viis kui punkrikütuste põletamine laevade pardal.

3. See aitab kaasa sadamalinnade õhukvaliteedi paranemisele, kuna kaldalt tuleva elektri kasutamisel ei teki sellist õhusaastet kui punkrikütuste põletamisel kai ääres seisvate laevade pardal. Seepärast loodetakse, et meetmega on võimalik kaasa aidata ELi keskkonna- ja tervishoiupoliitika alaste eesmärkide saavutamisele.

4. Lubades Saksamaal kohaldada kaldalt tuleva elektri suhtes vähendatud maksumäära, ei ületata eespool osutatud eesmärkide saavutamiseks vajaminevat, kuna elektrienergia tootmine laevade pardal jääb endiselt enamikul juhtudel konkurentsivõimelisemaks võimaluseks. Samal põhjusel ja asjaomase tehnoloogia praeguse suhteliselt väikese turuosa tõttu ei too meede oma jõusoleku ajal tõenäoliselt kaasa märkimisväärseid konkurentsimoonutusi ega mõjuta seega negatiivselt siseturu nõuetekohast toimimist.

5. Direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 lõikest 2 nähtub, et kõigi osutatud sätte kohaselt antud lubade puhul tuleb kehtestada range ajapiirang. Võttes arvesse piisavalt pika kohaldamisaja vajadust, et mitte kõigutada sadamakäitajate soovi teha vajalikke investeeringuid, kuid ka vajadust vaadata õigeaegselt läbi Saksamaa olukord ning vajadust toetada olemasoleva õigusliku raamistiku tulevasi arengusuundi, on asjakohane anda taotletud luba kolmeaastaseks ajavahemikuks, kui vastavad üldsätted ei jõustu enne käesoleva otsusega ettenähtud kehtivusaja lõppu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Saksamaal lubatakse seega kohaldada elektrimaksu vähendatud määra sadamakai ääres seisvatele muudele laevadele kui eraomanduses olevatele lõbusõidulaevadele vahetult jaotatava elektri suhtes, tingimusel et järgitakse direktiivi 2003/96/EÜ artikli 10 kohaseid madalaimaid maksustamistasemeid.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates kahekümnendast päevast pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . Otsus kaotab kehtivuse kolm aastat pärast seda.

Juhul kui nõukogu näeb ELi toimimise lepingu artikli 113 alusel ette kaldalt tulevat elektrit käsitlevaid maksusoodustusi hõlmavad üldeeskirjad, kaotab käesolev otsus kehtivuse päeval, mil kõnealused üldeeskirjad jõustuvad.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] Nõukogu direktiiv 2003/96/EÜ, 27. oktoober 2003, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik, ELT L 283, 31.10.2003, lk 51.

[2] Komisjoni soovitus 2006/339/EÜ, 8. mai 2006, ühenduse sadamates seisvatel laevadel kaldalt tuleva elektri kasutamise edendamise kohta (ELT L 125, 12.5.2006).

[3] Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Strateegilised eesmärgid ja soovitused seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani, KOM(2009) 8 (lõplik).

[4] Vt joonealune märkus nr 2.

[5] Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/50/EÜ, 21. mai 2008, välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta (ELT L 152, 11.6.2008).

[6] Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika, 10.10.2007 (KOM(2007) 575 (lõplik)) ning komisjoni talituste töödokument, lisatud dokumendile: komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika, 10.10.2007, (SEK(2007) 1278).

[7] Varem on komisjon hinnanud, et üleminek kaldalt tulevale elektrile toob kaasa CO2-heite vähenemise keskmiselt 50 % võrra, vt joonealune märkus 2. Siiski võib kõnealuse meetme mõju erineda märkimisväärselt nimetatud keskmisest väärtusest, kuna see sõltub väga tugevasti asjaomase turupiirkonna CO2-mahukusest ning täpsest ajast, mil ilmneb täiendav elektrienergia nõudlus.

[8] Vt 16. mai 1952. aastal Reini-äärsete riikide ja Belgia vahel sõlmitud lepingu (Reini jõel navigeerimisel laeva varustamiseks kasutatava diislikütuse tolli- ja maksualase käsitlemise kohta) artikkel 1 (Bundesgesetzblatt 1953, II osa, lk 531).

[9] Vt Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraadi aruanne „Service Contract Ship Emissions: Assignment, Abatement and Market-based Instruments, Task 2a – Shore-Side Electricity”, august 2005, http://ec.europa.eu/environment/air/pdf/task2_shoreside.pdf. Kuluanalüüs koostatakse Göteborgi (Rootsi), Juneau ja Long Beachi (Ameerika Ühendriigid) sadamate kohta.

[10] Ettepanek nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik, KOM(2011) 169/3.

[11] Komisjoni määrus (EÜ) nr 800/2008, 6. august 2008, EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus), ELT L 214, 9.8.2008.

[12] ELT L 283, 31.10.2003, lk 51.