[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 23.11.2005

KOM(2005) 580 lõplik

KOMISJONI ARUANNE

2004. aasta aruanne - (ECHO) {SEK(2005) 1481}

SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. Üldised poliitilised aspektid 3

3. Ülevaade ECHO humanitaarmeetmetest 4

4. Olulised valdkondadevahelised aspektid 7

4.1. 1.1 Lepingulised suhted partneritega – partnerluse raamlepingud 7

4.2. Suhted peamiste humanitaarpartnerite, ELi-väliste rahastajate ja ühenduse muude institutsioonidega 7

4.3. Strateegiline planeerimine ja valdkondadevahelised küsimused 7

4.4. Temaatiline finantseerimine 8

4.5. Koolitus ja õpingud, kommunikatsioon ja teave 8

4.6. Eelarvelised ja inimressursid, audit ja hindamine 9

5. Väljavaated 9

1. SISSEJUHATUS

Euroopa Komisjoni humanitaarabi peadirektoraat (ECHO) vastutab ühendusevälistes riikides nii looduslike kui ka inimese tekitatud konfliktide ohvritele antava humanitaarabi vahendite haldamise eest. Tema ülesanne on hoida ja kaitsta elu, vähendada või ennetada kannatusi ja tagada humanitaarkriisidest tabatud ELi väliste riikide elanike isikupuutumatus ja väärikus. ECHO on abi andmisel kohustatud lähtuma üksnes vajadusest ega tohi lasta end poliitilistest kaalutlusest mõjutada.

2004. aastat meenutatakse tõenäoliselt 26. detsembri kohutava tsunami aastana, mis India ookeani rannikul nõudis väga lühikese aja jooksul rohkem kui 280 000 inimelu. Ent 2004. aastal suri maailmas tuhandeid inimesi ka muudes kriisides, ilma et avalikkus nende raskest olukorrast sageli üldse teadnud oleks. Euroopa Komisjon nimetab neid „unustatud kriisideks“ – need on kriisid, mis ei ole või enam ei ole meedia tähelepanu keskmes. ECHO üheks eesmärgiks on selliste kriiside ajal kohal olla ning mõnikord pikka aega kestvate kriiside ohvrite kannatusi leevendada.

Paralleelselt muutuvatele humanitaarvajadustele keskendumisega jätkab ECHO erilise tähelepanu pööramist valdkondadevahelistele küsimustele nagu seosed erakorralise ja arenguabi vahel, suurõnnetusteks valmisolek, HIV/AIDS ja lapsed. Käesolev aruanne võtab põhijoontes kokku ECHO 2004. aasta peamise tegevuse. Lisas on esitatud üksikasjalikumat teavet tegevusalade kohta, kaasa arvatud ülevaade ECHO toetatud humanitaarmeetmetest riikide kaupa.

2. ÜLDISED POLIITILISED ASPEKTID

2004. aastal kajastusid ECHO tegevuses humanitaarkriisidele reageerides ülemaailmselt muutuva humanitaarabi vajadused – see peegeldub ka ECHO abi piirkondlikus jaotumises, mis näitab, et erilise tähelepanu all on „unustatud kriisid“. ECHO tööprogramm põhineb ülemaailmsel abivajaduste hindamise (GNA) metoodikal, mis peab tagama üksnes vajadusest lähtuvate meetmete võtmise. Riikidevahelises analüüsis hinnatakse üheksa näitaja alusel (inimlik areng, vaesus, looduskatastroofide risk, konfliktid, põgenikud, riigisiseselt ümberasustatud isikud, alatoitumus, suremus ja muude rahastajate abi) umbes 130 arengumaa olukorda. Selle meetodi alusel liigitatakse 25% nimekirja alguses olevatest riikidest suurima abivajadusega, 50% järgmisi keskmise abivajadusega ja 25% nimekirja lõpus olevatest riikidest vähese abivajadusega riikideks. GNA metoodika võimaldab seega humanitaarabi peadirektoraadil ülemaailmsest seisukohast lähtudes hinnata, kui edukalt rakendatakse abivajadusele orienteeritud strateegiat. Selle meetodi alusel 2004. aasta tulemusi analüüsides (31. detsembri 2004. aasta seisuga) ilmneb, et 62% (ehk 353 miljonit eurot) eelarve peatüki 23 02 ja EAF alusel 570 miljonist eurost anti suurima abivajadusega piirkondadele, 30% (ehk 172 miljonit eurot) keskmise abivajadusega riikidele ja alla 1,0% (ehk 4 miljonit eurot) abi vajavatele piirkondadele vähese abivajadusega riikides. Ülejäänud finantsvahendid (41 miljonit eurot ehk 7%) kasutati temaatilise toetuse, tehnilise abi ja toetuskulude jaoks.

Piirkondlike meetmete osas hinnatai ECHO poolt rahastatud meetmeid Põhja-Koreas, Sri Lankal, Zimbabwes, Kongo Vabariigis ja Lähis-Idas ning suurõnnetusteks valmisolekut Kariibi mere piirkonnas. Hindajate üldhinnangu kohaselt on ECHO poolt finantseeritud meetmed nendes riikides ja piirkondades humanitaarabi jagamise põhieesmärgid saavutanud.

Humanitaarabi peadirektoraadi abijagamise strateegia keskendub jätkuvalt unustatud kriisidele. Seejuures on tegemist humanitaarkriisidega, mis pälvivad poliitika või avaliku arvamuse vähest või üldse mitte mingit tähelepanu, mille vastu tunnevad huvi vaid vähesed rahastajad või millest muud rahastajad suure riskiohu tõttu eemale hoiavad. ECHO analüüsid ja meetodid unustatud kriiside väljaselgitamisel põhinevad nii kvantitatiivsetel andmetel (meedia vähene huvi või suure abivajaduse puhul rahastajate vähene abiosutamine) kui ka kvalitatiivsetel teguritel (ECHO peadirektoraadi ekspertide ja pädevate ametnike kohapealne hindamine). 2004. aasta olulisemate unustatud kriisipiirkondade hulka kuulusid: Alžeeria (Lääne-Sahara), Kongo Demokraatlik Vabariik, Guinea, Haiti, India, Myanmari Liit /Birma, Nepaal, Põhja-Kaukaasia (Tšetšeenia), Tai (Birma pagulased), Somaalia, Sudaan, Uganda ja Jeemen. 2004. aastal anti olulisemate unustatud kriisipiirkondade käsutusse kokku 239 miljonit eurot, see tähendab 42% eelarve peatüki 23 02 ja EAFi 570 miljonist eurost.

Koos teiste humanitaarabiasutuste ja –organisatsioonidega pöörab ECHO suurt tähelepanu asjaolule, et suurima abivajadusega piirkondadele oleks tagatud kindel, takistamatu ja pidev juurdepääs. 2004. aastalgi tegutses ECHO valvsalt selle nimel, et humanitaarabi põhimõtted – erapooletus, neutraalsus ja sõltumatus – püsiks kindlalt päevakorral nii EL institutsioonides kui ka rahvusvahelistes komisjonides. Suurel määral tänu sellisele lähenemisviisile lisati põhiseaduse eelnõusse humanitaarabi põhimõtete tagamise erisäte.

3. ÜLEVAADE ECHO HUMANITAARMEETMETEST

Hoolimata mõnedes piirkondades toimunud positiivsest arengust annab humanitaarabi üldine olukord optimismiks vähe põhjust, sest jagu tuleb saada üha suurematest probleemidest. 2002. aasta pagulaste arv 10,6 miljonit kahanes 2003. aasta lõpuks 9,67 miljonile[1].Kogemused näitavad, et oma kodukohta tagasi pöördunud pagulased vajavad abi veel vähemalt tagasipöördumise järgsel algetapil. Riigisiseselt ümberasustatud inimeste arvu hinnatakse 25 miljonile[2]. Õigusega nimetatakse neid „maailma suurimaks abivajavate inimeste rühmaks“[3]

Rahvusvahelise Punase Risti ja Punase Poolkuu Ühingute Föderatsiooni (IFRC) „Maailma katastroofide 2004. aasta aruandest“ nähtub, et katastroofid nõudsid küll vähem inimelusid, kuid suurenes katastroofi läbi kannatanud inimeste arv. 26. detsembri maavärina ja sellele järgnenud tsunami tagajärjel tekkinud humanitaarkriis Aasias oli traagiliseks näiteks inimeste võimetusest looduskatastroofide ees.

Humanitaarabi peadirektoraadi vastus 2004. aasta humanitaarkriisidele väljendus 102 rahastamisotsusesse, kogusummas 570,4 miljoni eurot. 518,2 miljonit eurot laekus komisjoni eelarvest ja 52,2 miljonit eurot eraldas EAF. Kulukohustuste täitmisprotsent oli 100%. Suurima abi saajad olid AKV riigid (301,6 miljonit eurot), järgnesid Aasia riigid (111,1 miljonit eurot). Järgnev tabel annab ülevaate 2004. aastal vastuvõetud humanitaarabi geograafilise jaotamise otsuste kohta (summad tuhandetes eurodes):

Üksus/piirkond | Summa | % |

ECHO –1: Aafrika, Kariibi mere piirkond, Vaikse ookeani piirkond | 301 555 | 53% |

Somaali poolsaar | 139 618 |

Ida-Aafrika järvede piirkond | 76 360 |

Lääne-Aafrika | 37 300 |

Kariibi mere piirkond, Vaikse ookeani piirkond, India ookean | 19 477 |

Lõuna-Aafrika | 28 800 |

ECHO -2: Ida-Euroopa, Venemaa Föderatsioon, Lõuna-Kaukasus, Kesk-Aasia (kaasa arvatud Mongoolia), Lähis-Ida, Vahemeremaad | 90 705 | 16% |

Venemaa Föderatsioon, Lõuna-Kaukasus ja Kesk-Aasia (kaasa arvatud Mongoolia) | 41 850 |

Vahemeremaad ja Lähis-Ida | 48 855 |

ECHO -3: Aasia, Iraak, Kesk- ja Lõuna-Ameerika riigid | 123 322 | 22% |

Aasia | 111 122 |

Iraak | - |

Kesk- ja Lõuna-Ameerika riigid | 12 200 |

Dipecho – suurõnnetusteks valmisolek | 13 700 | 2% |

Temaatiline toetus | 19 430 | 3% |

Tehniline abi (eksperdid ja avansikontod) | 15 300 | 3% |

Toetuskulud (auditid, hindamine, teave ja kommunikatsioon, jne) | 6 400 | 1% |

2004.aastal kokku | 570 412 | 100% |

ECHO põhimeetmed 2004. aastal

Aafrikas võeti kõige ulatuslikumaid meetmeid Sudaanis/Darfuris. 2003. aastal Darfuris alanud kodusõda hoogustus märgatavalt 2004. aastal, mis ajendades ÜROd seda nimetama „maailma suurimaks humanitaarkriisiks“, kus enam kui miljon inimest oli sunnitud kodukohast põgenema ja kaks kolmandikku elanikkonnast kannatas konflikti tõttu tõsiselt. Seetõttu lisati Sudaani abistamise eelarvesse kirjendatud 20 miljonile eurole kiirotsuste alusel kokku veel 83 miljonit eurot nii Darfuri suurpiirkonna konfliktiohvrite kui ka Tšaadi pagulaste abistamiseks. Lisaks sellele osales ECHO ka rahvusvahelistes toetuspüüdlustes, nii näiteks kaaseesistujana juunikuus Genfis toimunud rahastusistungil.

2004. aastal jäi humanitaarolukord Kesk-Aafrikas ja Ida-Aafrika järvede piirkonnas (Burundi, Kongo Demokraatlik Vabariik, Kongo Kesk-Aafrika Vabariik ja Tansaania) endiselt kriitiliseks. Piirkonna rahuprotsesside edusammud olid tagasihoidlikud. Jätkusid relvastatud kokkupõrked Burundis ja võitlused Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas. Humanitaarabi peadirektoraadi poolt rahastatud projektidega oli võimalik aidata miljoneid inimesi.

2004. aastal kannatas ka Lääne-Aafrika piirkond pidevate relvastatud konfliktide ja looduskatastroofide all. ECHO jätkas erakorraliste projektide rahastamist, eriti seoses nakkushaiguspuhangutega Lääne-Aafrikas, kus on ohustatud umbes 200 miljonit inimest.

Põhja-Kaukaasias jäi kestev, unustatud humanitaarkriis Tšetšeenias ka 2004. aastal üheks ECHO strateegilistest prioriteetidest: selle konflikti ohvreid toetati kokku 28,5 miljoni euroga. ECHO osutas ulatuslikku finantsabi, et nii Tšetšeenias kui ka naaberriikides Inguššias ja Dagestanis aidata rohkem kui 450 000 kriisiohvrit.

Rahuprotsessi ummikseisu tagajärjel halvenesid 2004. aastal okupeeritud Palestiina aladel elamistingimused veelgi. Nii ei olnud hinnanguliselt 3,8 miljonilisest elanikkonnast 70%le tagatud toiduained ja peaaegu 2 miljonit palestiinlast elas allpool vaesuspiiri. 2004. aastal andis ECHO humanitaarmeetmete võtmiseks 37,35 miljonit eurot, et aidata palestiinlasi okupeeritud Palestiina aladel, Palestiina pagulasi Jordaanias, Liibanonis ja Süürias ning Iraagi pagulasi, kes olid paigutatud laagritesse Jordaanias ning Jordaania-Iraagi vahel asuval eikellegimaal.

Alates põhilise sõjategevuse lõppemisest Afganistanis 2002. aastal on rohkem kui kolm miljonit põgenikku ja riigisiseselt ümberasustatud isikut (IDPd) pöördunud Pakistanist ja Iraanist tagasi oma kodukohta. Kuid riigi abivajadus on endiselt tohutu. 2004. aastal andis ECHO kogu aastat hõlmava üldkava raames Afganistanile humanitaarabi 35 miljoni ulatuses. Humanitaarabi peadirektoraat jätkas kõige enam ohustatud inimrühmade aitamist, eriti toetades põgenike ja riigisiseselt ümberasustatud isikute tagasipöördumist kodukohta ja nende taasintegreerumist.

Lisaks sellele tappis tsunami , mis 26. detsembril laastas India ookeani rannikualasid, kuni 280 000 inimest, tehes sellest ühe inimkonna ajaloo hirmsamaid katastroofe. Miljonid inimesed jäid peavarjuta ja elatusvahenditeta. ECHO oli esimene rahastaja, kes andis kohalviibivatele abiorganisatsioonidele finantsabi. 26. detsembril anti Rahvusvahelisele Punase Risti Föderatsioonile 3 miljonit eurot. 30. ja 31. detsembril tehti kaks järgmist rahastamisotsust; mõlema alusel anti 10 miljonit eurot Sri Lankale, Maldiividele ja Indoneesiale. 2005. aasta jaanuaris taotles Euroopa Komisjon eelarvepädevatelt institutsioonidelt (parlamendilt ja nõukogult) kuni 100 miljonit eurot kannatanud piirkondadele uuteks toetusteks ja 9. veebruaril 2005 võeti vastu otsus anda 80 miljonit eurot laastatud piirkonna elanikkonna abiks ja toetuseks, kaasa arvatud lühiajalisteks taastus- ja ülesehitustöödeks. Üksikasjalikku teavet iga maa jaoks võetud meetmete kohta on võimalik leida käesoleva aruande lisast.

4. OLULISED VALDKONDADEVAHELISED ASPEKTID

4.1. 1.1 Lepingulised suhted partneritega – partnerluse raamlepingud

Komisjon võttis 2004. aasta 30. aprillil vastu rahastamisotsuse 2004. aasta administratiivsete toetusmeetmete kohta, sealhulgas 2004. aasta abirahastu (eelarverida väikeste, mittepikendatavate humanitaarabi valdkonna koolituse õpingute ja võrgustiku toetuste jaoks). 2004. aasta oktoobris maksti välja kolm toetussummat – kokku umbes 300 000 eurot.

Liikmesriikide humanitaarabiasutusi hõlmava lepingulise süsteemi väljatöötamisel lõpetati ettevalmistava töö esimene etapp. Selle töö raames tehti kindlaks teatav arv asutusi, kes võiksid uue korra rakendamisel kasu saada ja kavandati edasise tegevuse laad..

4.2. Suhted peamiste humanitaarpartnerite, ELi-väliste rahastajate ja ühenduse muude institutsioonidega

Rahvusvahelisel tasandil osales ECHO mitmetel nõupidamistel, kus teiste oluliste rahastajatega arutati põhjalikult niisuguseid probleeme nagu humanitaarabi mõiste ja selle põhimõtete järkjärguline nõrgenemine, (eriti oht, et ÜRO üksused, kelle puhul rahumeetmed ja humanitaarmeetmed on omavahel seotud, ei pea neist põhimõtetest kinni) või teatavate riikide puhul juurdepääsetavuse probleem, millega abiorganisatsioonidel on vaja võidelda.

2004. aasta lõpuks oli peamiste partneritega – OCHA, UNICEF, Maailma Tervisorganisatsioon (WHO) ja maailma toiduabi programm (WFP) – peetud neli iga-aastast strateegilise programmdialoogi (SPD) koosolekut.

Ühenduse institutsioonide tasandil tegutses ECHO valvsalt selle nimel, et humanitaarabi põhimõtted püsiks kindlalt päevakorral nii EL institutsioonides kui ka rahvusvahelistes komisjonides.

ECHO osales ka arvukatel eri tasanditel peetud koosolekutel nõukogus ja komisjoni muudes osakondades nagu keskkonnakaitse peadirektoraadis (kodanikukaitse küsimused) ja välissuhete peadirektoraadis (kriisiohjamine), selgitamaks, et humanitaarabi põhimõtteid tuleb integreerida kõikidesse tegevusvaldkondadesse.

Liikmesriikide esindajatest koosnev humanitaarabi komitee (HAC) pidas 2004. aasta jooksul 11 koosolekut. Lisaks sellele kutsuti Iirimaa ja Hollandi eesistumisel kokku kaks mitteametlikku HACi koosolekut; ühel arutati humanitaarabi põhimõtteid ja teisel tsiviil- ja militaarmeetmete suhet.

4.3. Strateegiline planeerimine ja valdkondadevahelised küsimused

2004. aastal määras ECHO ülemaailmse vajaduse hindamise ja unustatud kriiside analüüsi alusel kindlaks strateegia 2005. aastaks.

- Erakordse abi, rehabilitatsiooni ja arengu ühendamine (EARA) Humanitaarabi peadirektoraat jätkas sellelaadset tööd talitustevahelises töörühmas. 2003. aastal võis näidisjuhtumiks valitud 15 riigist ja piirkonnast paljudes osades täheldada jõudsaid edusamme. Ühendusstrateegiate elluviimine kuulus endiselt selle valdkonna raskuspunktide hulka, kusjuures olulisi edusamme tehti niisugustes riikides nagu Angoola, Tadžikistan ja Kambodža. Üksikasju võib leida käesoleva aruande lisast.

- Lapsed: ECHO nägi veelgi suuremat vaeva selle valdkondadevahelise esmatähtsa teemaga. 2004. aastal vastuvõetud 102 rahastusotsusest keskendusid 66 otsust ja 79 lepingut keskendusid kas täielikult või osaliselt lastekesksetele meetmetele (nagu näiteks ravitoitumine, vaktsineerimine, laps-sõdurite taasintergreerimine), mille jaoks eraldati kokku 46 miljonit eurot (2003. aastal 26 miljonit eurot).

2004. aastal valmistas ECHO ette esialgsed poliitilised sisejuhised teema kohta „Humanitaarkriisipiirkondade lapsed“ ja töötas välja spetsiaalse aruandeesitusmenetluse, mille alusel on võimalik ECHO lastekesksete meetmete ulatust ja mõju paremini hinnata.

- Suurõnnetusteks valmisolek ja nende ennetamine ECHO võttis vastu kokku 16 rahastamisotsust, mis hõlmas suurõnnetusteks valmisoleku toetust. Sellega seoses toetas ta 360 000 euroga Kobes toimunud katastroofide vähendamise alast ülemaailmset konverentsi, mida võib pidada verstapostiks ülemaailmsel katastroofide vähendamise toetamise teel. Peale selle tegi humanitaarabi peadirektoraat 2004. aastal olulisi edusamme, et tugevdada rahvusvahelisi algatusi katastroofide vähendamise osas ja toetas seejuures eriti ülemaailmse katastroofide hoiatussüsteemi väljatöötamist koostöös ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (OCHA) ja EÜ Teadusuuringute Ühiskeskusega (420 000 eurot).

- Vesi: ECHO 2004. aasta programmi lisati vesi esmatähtsa teemana. Seetõttu korraldas ECHO piiratud pakkumismenetluse, et hinnata vee – ja heitvee problemaatikat humanitaarabi valdkonnas. See töö on kavandatud 2005. aastaks.

Lisaks esialgsetele sihiseadmistele vaatas ECHO läbi ka oma lähenemise HIV/AIDSi probleemile.

4.4. Temaatiline finantseerimine

Temaatiline finantseerimine on uus võimalus koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega ja annab selget tunnistust ECHO püüdlustest koos ÜRO asutuste ja Punase Risti liikmeskonnaga paremini korraldada humanitaarabi jagamist.

2004. aastal sõlmis ECHO temaatilised lepingud OCHAga – OCHA teabehalduse parandamiseks (4 miljonit eurot), WHOga – tervisekaitsemeetmete rakendamiseks kriisisituatsioonides (3,5 miljonit eurot) ja WFPga, et tugevdada toiduainete sektori humanitaarabi vajaduste hindamise võimet (4,5 miljonit eurot). Lisaks sellele toetas humanitaarabi peadirektoraat UNICEFi lastekaistealast tegevust (2 miljonit eurot) ja selliste meetmetega nagu oluliste ravimite ja esmaabivahendite ennetavate varude soetamine ka UNICEFi erakorralise abi süsteemi loomist (5,4 miljonit eurot).

4.5. Koolitus ja õpingud, kommunikatsioon ja teave

ECHO ja tema partnerite suhete uue õigusliku raamistiku kohta peeti kokku 42 koolitust. Ühtekokku peeti 77 koolituspäeva 904 osavõtjaga.

ECHO peadirektoraat toetas endiselt aktiivselt ka humanitaarabi võrku (NOHA), mille raames korraldatakse seitsmes ülikoolis üheaastast interdistsiplinaarset kraadiõpet.

2004. aastal tegeles ECHO ELi humanitaarabi väärtuste, põhimõtete ja praktiliste tulemuste suhtes teadlikkuse tõstmisega (ECHO peadirektoraadi tööd kajastavad erinevad trükised, hästi silmatorkavad plakatid ja teleklipid). Aasta üks olulisemaid teabeüritusi oli edukas „Noorte solidaarsuspäev“, mida peeti Euroopa Parlamendi juures 540 noore osavõtjaga.

4.6. Eelarvelised ja inimressursid, audit ja hindamine

ECHOl on olemas ametlikud süsteemid finantsteabe regulaarseks kontrollimiseks ja piisava haldusteabe saamiseks. Üldine hindamissüsteem sisaldab konkreetseid finantsnäitajaid. Humanitaarmeetmete suhtes korraldatakse nii peakontoris läbiviidavat kui ka kohapeal toimuvat finantskontrolli . 2004. aastal korraldati humanitaarabiorganisatsioonide peakontorites 145 finantsauditit; lisaks sellele teostati 32 kohapealset auditit.

2004. aastal töötas peakontoris 172 töötajat, neist 146 kooseisulist ja 26 mittekoosseisulist töötajat. ECHO viis läbi terve rea komisjoni reformidele vastavaid personalipoliitikaga seotud meetmeid.

2004. aastal oli ECHO peadirektoraadi halduseelarve 2,2 miljonit eurot. Nendest vahenditest finantseeriti mittekoosseisuliste töötajate tööd, missioonide halduskulusid, koolitusi, konverentse, koosolekuid, ekspertide töötasu ja ka õpinguid.

ECHO viib igal aastal võetud meetmete kohta läbi ligikaudu kümme hindamist. 2004. aastal alustati Põhja-Korea, Sri Lanka, Zimbabwe, Kongo Demokraatliku Vabariigi, Lähis-Ida ja Kariibi mere piirkonna suurõnnetuseks valmisoleku hindamisega. Lisaks sellele hinnati temaatiliselt järgmisi valdkondi: riigisisene ümberasustamine, turvalisus, vesi ja heitveed. Telliti ka HIV/AIDSi käsitlev kontseptuaalne dokument. Lisaks sellele viis ECHO peadirektoraat läbi ka Rahvusvahelise Punase Risti ja Punase Poolkuu Föderatsiooni ja VVO " Action Contre la Faim " hindamise.

Algatus Good Humanitarian Donorship’ (GHD) raames tegeles humanitaarabi peadirektoraat humanitaarabi organisatsioonide turvalisuse probleemidega. Sellega seoses töötati muuhulgas välja turvalisuse põhijuhised, koostati turvaõppe koolituste andmebaas ja turvalisuse aruanne. Selle töö tulemused peaksid aitama humanitaarabiorganisatsioonide vastutada nii välismaalastest kui ka kohapelike töötajate turvalisuse eest. Üksikasju kõigi horisontaaltegevuste kohta võib leida käesoleva aruande lisast.

5. VÄLJAVAATED

Ka 2004. aastal lähtus ECHO rangelt humanitaarabi põhimõtetest ja väärtustest – nimelt neutraalsusest, erapooletusest ja sõltumatusest. Tänapäeval on nende põhimõtete range täitmine olulisem kui kunagi varem, sest esineb murettekitavaid suundumusi nii institutsionaalsel tasandil, kus teatavad poliitilised jõud püüavad kasutada humanitaarabi välispoliitika instrumendina või kriiside ohjamisel, kui üha ohtlikumaks muutuvates kriisipiirkondades muutuvad humanitaarabiorganisatsioonid ise konfliktsete osapoolte märklauaks.

Humanitaarabi peadirektoraadi arvates on parimaks viisiks „humanitaarala“ säilitamiseks jätkuvalt toetada hea humanitaardoonorluse põhimõtteid, mis 16.-17. juunil 2003 Stockholmis vastu võeti ja 2004. aasta oktoobris Ottawas kinnitati (näiteks vajaduspõhise abi põhimõte); pöörata jätkuvalt suurt tähelepanu kvaliteetse humanitaarabi jagamisele ning tagada nii kahepoolsetes suhetes kui ka mitmepoolsetel foorumitel muude oluliste rahastajatega läbipaistev dialoogid. Afganistani, Lähis-Ida, Iraagi, Darfuri ja muude piirkondade hiljutiste kriiside kogemused näitavad, et eespoolnimetatud põhimõtete järgimine on oluline eeldus abijagamise efektiivsuse, abivajavale elanikkonnale juurdepääsu ja humanitaarabi organisatsioonide töötajate turvalisuse tagamisel.

[1] ÜRO pagulaste ülemkomissar: “Refugees by Numbers“ (2004. aasta väljaanne) http://www.unhcr.ch/cgi-bin/texis/vtx/basics/

[2] Ülemaailmne IDP-projekt: “Internal Displacement - A Global Overview of Trends and Developments in 2003“, http://www.idpproject.org/press/2004/Global_Overview.pdf

[3] ÜRO pagulaste ülemkomissar: “Internally Displaced Persons, Questions and Answers“ (2004) http://www.unhcr.ch/cgi-bin/texis/vtx/basics/