ET Euroopa Liidu Teataja C 72/62

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

(2009/C 72/10)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„MOUTARDE DE BOURGOGNE”

EÜ nr: FR-PGI-005-0503-25.10.2005

KPN ( ) KGT ( X )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teavitamise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1. Liikmesriigi pädev asutus:

Nimi: Institut National des Appellations d'Origine (I.N.A.O.) Aadress: 51, rue d'Anjou 75 008 Paris FRANCE Telefon: +33 153898000 Faks: +33 142255797 E-post: info@inao.gouv.fr

2. Taotlejate rühm:

Nimi: Association Moutarde de Bourgogne (AMB) Aadress: AMB ARIA Bourgogne 4, Bd du Docteur Jean Veillet 21 000 Dijon FRANCE Telefon: +33 380288140 Faks: +33 380288169 E-post: laure.ohleyer@cote-dor.chambagri.fr Koosseis: Tootjad/töötlejad ( X ) muud ( X )

3. Toote liik:

Klass 2.6: Sinepipasta

4. Spetsifikaat:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1. Nimetus:

„Moutarde de Bourgogne”

4.2. Kirjeldus:

„Moutarde de Bourgogne” on kange või väga kange valge veini baasil valmistatud helekollase värvuse ning tiheda, ühtlase ja kreemja tekstuuriga sinep. Sellele on iseloomulik tugev Burgundia valge veini lõhn ja maitse ning eriline teravus.

4.2.1. Lubatud koostisosad ja lisaained:

— Burgundias toodetud ja ladustatud sinepiseemned;

— lahjendusvedelik: koosneb veest ja Burgundia veinipiirkonnas toodetud kontrollitud päritolunimetusega valgest veinist, mille sisaldus tootes on vähemalt 25 %. Valged kuivad veinid on toodetud Burgundia traditsioonilistest viinamarjasortidest Aligoté ja Chardonnay. Neid iseloomustab tugev aromaatsus ja pikk järelmaitse;

— sool, suhkur, maitseained, lisaained (mis on kooskõlas ELi 1995. aasta lisaaineid käsitleva direktiiviga, välja arvatud tehisvärvid, teraviljajahu vms stabilisaator või paksendaja, sinepi looduslikud või kunstlikud lõhnaained, sinepiekstrakt või eeterlik õli).

4.2.2. Toote „Moutarde de Bourgogne” füüsikalis-keemilised omadused:

— seemnetest saadav kuivekstrakt > või = 24 % lõpptootest;

— sinepiseemnest saadav rasvaine > või = 9 % lõpptoote massist;

— jääkainetesisaldus pastas on alla 2 % kogumassist.

4.3. Geograafiline piirkond:

Seemned tuleb tingimata toota ja ladustada ning sinepipasta toota (töödelda) tootmispiirkonnas. Tootmispiirkonnaks on Burgundia piirkonda moodustavad departemangud: Côte d'Or, Nièvre, Saône, Loire ja Yonne.

Geograafilise piirkonna määratlus põhineb Burgundia kohalikul erioskusel toota sinepiseemneid ja veini, mis sinepipastaks töödelduna annavad iseloomulike omadustega toote (vt jaotis 4.6).

Burgundias toodetud sinepiseemnetel on erilised omadused. Neid omadusi on tunnustatud juba sajandeid. François I arst Charles Estienne leidis, et Burgundia sinepi kõrge kvaliteet tuleneb selle tootmiseks kasutatud põldsinepist (sinepitaime tavanimetus). Kuni Teise maailmasõjani kasvatati põldsinepit metsades ja söerikastel lagendikel. Pärast puusöe põletamist lagendikel oli maapind kaaliumirikas ja soodne sinepi kasvatamiseks (ja seemned olid sinepiõlirikkad), nii et söepõletajad külvasid märtsis ja koristasid saaki augustis. Burgundia suhteliselt ühtlane poolkontinentaalne kliima sobib sinepi kasvatamiseks. Sinepitaim ei vaja palju vett. Ta talub hästi veepuudust ja kõrgeid temperatuure. Seevastu talub see halvasti liiga niiskeid hiliskevadeid. Pärast mitmekümneaastast madalseisu on sinepikasvatus taas Burgundia sinepipastatootjate huviorbiidis; eesmärk on kontrollida tooraine tootmise kvaliteeti ja parandada lõpptoote kvaliteeti. Taaskäivitusprogrammis osalevad teadusasutused, Côte d'Or'i põllumajanduskoda, piirkondlikud ladustusasutused, põllumajandusettevõtjad ja töötlejad. Vastavalt Burgundia mulla- ja kliimatingimuste iseärasustele ja töötlejate kvaliteedinõuetele valiti kindlate omadustega sordid.

Geograafilise piirkonna sees määrati ala, kus sinepitaime on võimalik kasvatada. Piirkonna määratlemisel lähtuti geoloogilistest ja mulla tingimustest, mille alusel valiti sinepitaime kasvatamiseks soodsad alad ning jäeti välja happelised pruunid mullad ja kõrgustike ränirikkad mullad. Katsed on näidanud, et nende mullaliikide korral ei ole viljelemine tõhus: seemned arenevad halvasti ja lenduva isotiotsüanaadi sisaldus ei ole piisav, mistõttu ei ole võimalik saada iseloomulike omadustega sinepipastat.

4.4. Päritolutõend:

Kogu Burgundia sinepi valmistamise protsessi jooksul tagatakse jälgitavus kodifitseeritud dokumentide abil, alates viljeluskohast kuni pakendatud pastani. Sinepiseemneid korjatakse ainult geograafiliste tähise piirkonnana määratletud viljeluspiirkonnast. Viljeluskohtades tuleb järgida tootmisprotsessi kavas määratud valikukriteeriume. Põllumajandustootjad viivad oma toodangu Burgundias asuvatesse ladustusasutustesse. Kõigil sinepiseemne tootmises, ladustamises või töötlemises osalejatel on kohustus pidada kodifitseeritud dokumente. Sinepiseemnetest ja valmispastast võetakse tootmise käigus analüüside tegemiseks proove.

4.5. Tootmismeetod:

Sinepiseemne kasvatamiseks on lubatud ainult Association Moutarde de Bourgogne (AMB) valitud seemned, mille alla kuuluvad pruuni- ja valgekestaline Brassica juncea ja Brassica nigra. Luuakse tootmiskava, mis hõlmab viljelusalasid, põllu valikut ja nende asukohta kaitstud geograafilise tähise piirkonnas. Pärast koristust viiakse seemned Burgundias asuvasse ladustusasutusse, mis tagab seemnete jälgitavuse, puhastamise ja ladustamise.

Selles etapis kontrollitakse, et seemned vastaksid järgmistele kriteeriumidele:

— AMB valitud seemnete ja variatsioonide Burgundia päritolu;

— roheliste või valmimata seemnete maksimaalne osakaal on 1,5 % (I ja II sort);

— võõraste seemnete osakaal: kuni 0,3 % I sordi korral ja kuni 0,5 % II sordi korral;

— seemnete hulgas ei ole putukaid, hallitust ega kuumenenud seemneid;

— seemnete suurus: tuhande seemne kaal (TSK) > 2,35 g (TSK > 2 g erandlike ilmastikutingimuste korral);

— vesi ja lenduvad ained: 4,2–9 % kaalust;

— rasvained: 28–42 % massist kuivaines;

— lenduv isotiotsüanaat: 0,7–0,94 % massist kuivaines;

— valgud: 24,2–30,8 % massist kuivaines.

Pärast kontrolli valmistatakse seemned ette ja tarnitakse geograafilises piirkonnas tegutsevatele tootjatele. Seemned purustatakse ja segatakse lahjendusvedelikuga (vesi + vein). Segus kasutatakse Burgundia veinipiirkonnas toodetud kontrollitud päritolunimetusega valget veini. Selles etapis on võimalik eemaldada seemnesisu ja teha esmane sinepipasta. Seejärel pasta sõelutakse, et eemaldada seemnekestad. Saadakse helekollast värvi tiheda ühtlase kreemja tekstuuriga ja õhumullideta pasta. Pärast seda etappi jäetakse pasta seisma, lastes tekkida sinepile omasel teraval maitsel. Seejärel pasta ladustatakse ja pakendatakse.

4.6. Seos piirkonnaga:

Seos geograafilise päritoluga põhineb vanal piirkondlikul oskusel, ajaloolisel sinepiseemnete viljelemisel Burgundias, tugeval ajaloolisel sidemel Burgundia sinepi- ja veinitootmise vahel ning kaugele tagasi ulatuval mainel.

4.6.1. Kindlaksmääratud kvaliteet:

Iseloomulikult teravamaitseline sinep „Moutarde de Bourgogne” saadakse Burgundias toodetud ja ladustatud sinepiseemnete segamisel veest, soolast, suhkrust, maitseainetest ja vähemalt 25 %-st Burgundias traditsioonilisel viisil valmistatud kuivast valgest veinist koosneva lahjendusvedelikuga. Burgundia valgetele veinidele on iseloomulik tugev aromaatsus ja pikk järelmaitse, mis annavad Burgundia sinepile seda sinepit muudest eristava tugeva ja iseloomuliku lõhna ning Burgundia valge veini maitse. Seemnete kuivainesisaldus peab olema suurem kui 24 % ja rasvainesisaldus suurem kui 9 %.

4.6.2. Maine:

Burgundia ja sinep on omavahel ajalooliselt tihedalt seotud. Räägitakse, et aastal 1336 söödi Rouvres'is peol, mille krahv Eudes IV korraldas Burgundia krahvi Philippe VI auks, ära tollase mõõtühiku järgi 206,75 liitrit sinepit. XVI sajandist on teada sinepivalmistajate gildi põhikirju (Dijonis loodi gild 1634 ja Beaune'is 1647). Kuni XIX sajandini toodeti sinepit väikestes töökodades. Aga tööstusrevolutsioon puudutas ka sinepitööstust. Burgundia sinepitootjad võistlesid leidlikkuses, näiteks võib nimetada Dijoni töösturit M. Greyd, kes tutvustas 1850. aastal kunsti, teaduste ja ilukirjanduse akadeemia kaudu seadet, mis võimaldas tootlikkust oluliselt suurendada. 1750–1984 tegutses Burgundias 263 sinepitootjat, mis on rohkem kui üheski teises Prantsusmaa piirkonnas.

Sinepiseemnete kasvatamisel Burgundias on samuti pikk ajalugu, näiteks François I arst Charles Estienne leidis, et Burgundias toodetud sinep on kvaliteetsem tänu põldsinepile, mis kasvab siin paremini kui kuskil mujal.

Vein ja sinep on omavahel tihedalt seotud. 1911. aastal kirjutas A. BERTHIOT, et sinepi maine tuleneb selle valmistamise kvaliteedist: purustatakse parimad seemned ja segatakse burgundiapärase vedelikuga, milleks on väga roheline vein (verjus), mis saadakse veel küpsemata valgete viinamarjade pressimisel. Pärast seda, kui Phylloxera hävitas seda sorti viinamarju kandvad viinapuud, hakkasid sinepivalmistajad kasutama väikeseid hapusid viinamarju, mis samuti hävisid, ja asendasid need poogitud kvaliteetsortidega. Valge veini kasutamine äädika asemel võimaldab sinepit organoleptiliselt liigitada.

Sinepivalmistajad hakkasid varakult kasutama nimetust „Moutarde de Bourgogne”. Aastal 1891 registreeriti Sensi kohtus (89) nimetus „Moutarde de Bourgogne, extra-blanche supérieure” ja aastal 1903 Dijoni kaubanduskohtus tootemark „Moutarde Jacquemart au pur verjus de Bourgogne”. Lisaks nimetusele annavad Burgundia sinepi püsivast mainest tunnistust ka Burgundiale ja selle ajaloole viitamine mitmete toodete puhul. Sellised tooted on näiteks „Jean-sans-Peur”, „Téméraire”, „Moutarde à la cuillère de la Belle Bourguignonne”, „La Bourguignonne”.

4.6.3. Inimfaktorid, erioskused:

Kuni Teise maailmasõjani oli sinepikasvatus Burgundias olulisel kohal. Pärast 1945. aastat püüdsid töösturid tootmist selles piirkonnas säilitada. Sel eesmärgil andis sinepitootjate ametiühing välja brošüüri sinepikasvatuse kohta. Muude õlitaimede ja maailmaturu konkurentsi tõttu ei jõutud selle algatusega kuigi kaugele.

Sinepiseemne laialdasem viljelemine algas uuesti 1990-ndate aastate alguses. Sel ajal tehti selles valdkonnas mitmeid jõupingutusi:

— tootjad püüavad mitmekesistada tarneallikaid ja parandada tooraine tootmise kvaliteeti. Selleks soovivad nad suunata seemnete arengut, et parandada lõpptoote kvaliteeti;

— põllumajandusettevõtjad püüavad ise leida võimalust oma toodangu mitmekesistamiseks ja väärtustamiseks piirkondlikul tasandil.

Sinepiviljeluse elustamiseks loodi juhtkomitee, kuhu kuuluvad:

— Dijoni Riiklik Agronoomiakõrgkool ja Riiklik Agronoomiauuringute Instituut, kes tegelevad geneetiliste uuringutega: tootmise parandamine, AMB kriteeriumidele vastav seemnete kvaliteet;

— Côte d'Ori põllumajanduskoda, kelle ülesandeks on rakendusuuringud ja eksperimenteerimine;

— piirkondlikud ladustamisettevõtted, kelle ülesandeks on saagi logistika ja seemnete pakendamine;

— põllumajandustootjad, kes testivad loodustingimustes eksperimentide põhjal seatud platvorme ja viljelevad piisava hulga seemneid, et töösturid saaksid teha tootmiskatseid;

— Prantsuse lihunike, toitlustusettevõtjate ja lihatöötlejate ning töösturite ühendus, kes teeb erinevaid tootmiskatseid: pooltööstuslikud ja tööstuslikud piloottestid.

See koostöö käigus määratleti kaks sorti, millele taotleti kaitstud geograafilist tähist.

Samaaegselt uurimistööga arenes ka tootmine, kasvades 1993. aasta 350 hektarilt 2003. aastaks 1 230 hektarile.

4.7. Kontrolliasutus:

Nimi: CERTIPAQ Aadress: 44, rue La Quintinie 75015 Paris FRANCE Telefon: +33 145309292 Faks: +33 145309300 E-post: certipaq@certipaq.com

4.8. Märgistus:

Märgis sisaldab järgmisi andmeid:

— Müüginimetus: „Moutarde de Bourgogne”;

— Logo KPN.

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.