SISUKORD

1........... Solidaarsusfondi kaheksa tegevusaasta tulemused............................................................ 3

2........... Probleemid ja küsimused................................................................................................ 4

2.1........ Erandlikkuse kriteeriumil põhinevate taotluste ebaproportsionaalselt suur arv.................... 4

2.2........ Ebaselged piirkondlikud kriteeriumid ja läbipaistvuse puudus............................................ 4

2.3........ Reageerimisvalmidus ja nähtavus..................................................................................... 4

2.4........ Fondi rakendusala.......................................................................................................... 6

2.5........ Rahastamine................................................................................................................... 6

3........... 2005. aasta ettepanek solidaarsusfondi rakendussala laiendamiseks................................. 6

4........... Kontrollikoja eriaruanne (tulemusaudit)............................................................................ 7

5........... Fondide koordineerimiskomitee (COCOF) 2010. aasta uuringu tulemused....................... 7

6........... Määruse muutmine.......................................................................................................... 8

6.1........ Solidaarsusfondi rakendusala täpne määratlus.................................................................. 8

6.2........ Piirkondlike katastroofide uus selge määratlus.................................................................. 9

6.3........ Väljamaksete kiirendamine ja ettemaksete kasutuselevõtt............................................... 10

6.4........ Reageerimine aeglaselt kujunevatele katastroofidele....................................................... 11

6.5........ Toetuse määramise otsuse ja rakenduslepingu ühendamine............................................. 11

6.6........ Tõhustada fondi tegevust katastroofide ja kliimamuutusega toimetulekul.......................... 12

7........... Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 222 solidaarsusklausel........................................ 12

8........... Kokkuvõte ja järeldused............................................................................................... 13

Lisa 1: 2011. aastal katastroofide puhul kohaldatavad künnised.................................................... 14

Lisa 2: ELi solidaarsusfondile aastatel 2002–2010 esitatud taotlused............................................ 15

Lisa 3: Solidaarsusfondile esitatud taotluste statistiline ülevaade..................................................... 19

Lisa 4: Piirkondliku SKP simulatsioon (n–3)................................................................................ 20

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi tulevik

1. Solidaarsusfondi kaheksa tegevusaasta tulemused

Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF)[1] asutati 2002. aastal eesmärgiga luua vahend, mille abil Euroopa Liit saab tõhusalt reageerida liikmesriikides või ELiga liitumisläbirääkimisi pidavates riikides[2] toimunud loodusõnnetustele. Varem selline vahend ELi siseseks tegevuseks puudus.

2010. aasta lõpu seisuga oli komisjon saanud 85 finantsabi taotlust 23 riigilt: 27 taotlust kuulub „suurte loodusõnnetuste” kategooriasse, mis on ka fondi peamine rakendusala. Määruse tähenduses on katastroof suurõnnetus, mille tekitatud kahju ületab iga riigi puhul seatud künnise, mis on kas 0,6 % riigi kogurahvatulust või mille suurus vastavalt 2002. aasta hindadele oli kolm miljardit eurot (2011. aastal vastab sellele 3,536 miljardit eurot), olenevalt sellest, kumb summa on väiksem[3]. Riikide 2011. aasta künnised on esitatud lisas 1.

Ligikaudu kaks kolmandikku kõikidest fondi asutamisest alates saadud taotlustest on siiski seotud kahe määruses sätestatud erandiga, mille kohaselt võib fondi kasutada ka siis, kui kahjusumma jääb allapoole künnist. 53 taotlust esitati nn „erakorraliste piirkondlike katastroofide“ kohta ja 4 puhul oli aluseks naaberriigis toimunud katastroofi kriteerium. Viimati nimetatud juhul võib fondist abi saada ka abikõlblik naaberriik, mis on kannatanud abikõlblikus riigis toimunud katastroofi tõttu, olenemata kahju suurusest. Erakorraliseks piirkondlikuks katastroofiks peetakse juhtumeid, mis mõjutavad enamikku asjaomase piirkonna elanikkonnast ja millel on tõsine ja püsiv mõju piirkonna elutingimustele ja majanduslikule stabiilsusele.

Kokku on Solidaarsusfondi loomisest 2002. aastal kuni aastani 2010 heaks kiidetud 42 taotlust, millele antud rahalise toetuse summa on rohkem kui 2,4 miljardit eurot[4]. Selle ajavahemiku jooksul on komisjon pidanud tagasi lükkama 35 abitaotlust, mis kõik esitati „erakorralise piirkondliku katastroofi” määratluse alusel, kuid mis ei täitnud erandlikkuse kriteeriumit. Taotlevad riigid võtsid tagasi kaks taotlust, kui sai selgeks, et need ei saa olla edukad. 2010. aasta detsembris oli kuue taotluse puhul otsus veel tegemata. Euroopas on nii looduskatastroofide suurus kui ka sagedus kasvanud ning taotlusi on esitatud terve rea eri liiki looduskatastroofide alusel (sh tormid, üleujutused, mudavoolud, maavärinad, vulkaanipurse, metsatulekahjud ja põud). Kõige tõsisem juhtum oli L'Aquila maavärin Itaalias 2009. aastal, mille kahju ulatus üle 10 miljardi euro ja mille tulemusena jäid koduta kümned tuhanded inimesed; fond osutas tookord abi summas üle 492 miljoni euro, mis on suurim seni makstud toetus. Lisades 2 ja 3 on esitatud ülevaade 2002. aastast kuni 2010. aasta lõpuni saadud taotlustest.

Üldiselt ollakse arvamusel, et Solidaarsusfond on oma asutamise eesmärki arvestades olnud väga edukas. Fondi abi on aidanud leevendada katastroofis kannatanud riikide finantskoormust. Abi ja lisavahendite pakkumine eriti rasketel aegadel on kodanike jaoks loonud liidust positiivse kuvandi. Senine kogemus näitab siiski, et fondi tegevuses on puudusi ja nõrkusi.

2. Probleemid ja küsimused 2.1. Erandlikkuse kriteeriumil põhinevate taotluste ebaproportsionaalselt suur arv

Nagu eespool nimetatud, näitab alates 2002. aastast saadud kogemus, et enamik Solidaarsusfondi abitaotlustest ei ole seotud mitte ulatuslike katastroofidega, nagu seadusandja ette nägi, vaid on esitatud piirkondlike katastroofidega seotud erandlike kriteeriumide alusel. Määruse kohaselt tuleb sellistel juhtudel pöörata erilist tähelepanu kõrvalistele ja isoleeritud piirkondadele ning komisjon peab nende kriteeriumide kasutamist kontrollima suurima rangusega. Lisaks sellele on määruses sätestatud, et suurim aastane finantseraldis piirkondlike katastroofide puhul ei ületa 7,5 % fondi käsutuses olevast aastasest maksimumsummast 1 miljard eurot ehk seega ei ole suurem kui 75 miljonit eurot. Siin kajastub seadusandja kavatsus, mille kohaselt võib piirkondlike katastroofide puhul abi anda vaid erandjuhtudel.

Piirkondliku katastroofi kriteeriumide alusel esitatud taotluste hulgas on edutute osakaal endiselt väga suur, peaaegu kaks kolmandikku. Seevastu suurkatastroofide taotlustest, mille suhtes kehtib vaid üks kvantitatiivne kriteerium, on positiivse hinnangu seni saanud 100 %.

2.2. Ebaselged piirkondlikud kriteeriumid ja läbipaistvuse puudus

Määruses on erakorralise piirkondliku katastroofi mõiste üpris segane ning nagu seadusandja kavatses, on fondi kasutamise tingimusi selle kategooria alusel raske täita: fondi vahendeid võib kasutusele võtta erandjuhul, kui erakorraline piirkondlik katastroof mõjutab valdavat osa piirkonna elanikest ning kui sellisel katastroofil on tõsised ja püsivad tagajärjed piirkonna majanduslikule stabiilsusele ja elutingimustele. Tõendeid selliste tingimuste täitmise kohta on keeruline esitada ja raske hinnata. Selle tagajärg on, et taotluse esitanud liikmesriigid ja komisjon kulutavad märkimisväärselt aega ja tööjõudu, et ette valmistada ja hinnata väiksemate piirkondlike katastroofidega seotud taotlusi, mis enamikel juhtudel lõpuks ikkagi tagasi lükatakse. Paistab, et hoolimata komisjoni esitatud üksikasjalikest soovitustest ja juhistest tunnevad paljud liikmesriigid oma piirkondade ees kohustust taotlused esitada, isegi kui nad teavad, et edulootus on väike. Tagasilükatud taotlused valmistavad pettumust asjaomastes liikmesriikides ja piirkondades ning kahjustavad ELi mainet.

2.3. Reageerimisvalmidus ja nähtavus

Solidaarsusfondi toetuste väljamaksmiseks vajaliku ajaga seotud probleemid tulenevad otseselt määrusega kehtestatud tingimustest ja menetlustest. Fondi käsitatakse sageli vääralt kui kiiret kriisiohjamisvahendit, mis ei olnud selle algne eesmärk. Solidaarsusfond on vahend, mille kaudu aidatakse hüvitada hädaabimeetmete kulusid, mida algselt on finantseerinud kahju kannatanud riigi ametiasutused. Komisjon nõustub siiski seisukohaga, et abi tuleks teha kättesaadavaks senisest kiiremini.

Fondi reageerimisvõimet piiravad mitu tegurit, neist olulisemad on järgmised:

– Katastroofi toimumise korral ei saa komisjon tegutseda omaalgatuslikult; ta peab ootama riiklike ametiasutuste ametlikku taotlust, mille koostamiseks kulub tavaliselt 10 nädalat alates katastroofi algusest. Lisaks täiendavad taotluse esitajad tihti oma taotlust pärast selle ametlikku edastamist. Mõnel juhul peab komisjon hindamiseks paluma lisateavet ning selle saamine võtab vahel kuid.

– Solidaarsusfondi toetuste assigneeringud ei ole ELi eelarvest otse kättesaadavad. Liikmesriigid peavad lisaks oma tavapärastele ELi maksetele tegema selleks täiendavaid makseid. Enne mis tahes abi väljamaksmist peab komisjon taotlema Euroopa Parlamendilt ja nõukogult paranduseelarve heakskiitmist, mis tavaliselt on aeganõudev menetlus ja kestab kaks kuni kolm kuud, mõnikord ka kauem.

– Käesoleva määruse kohaselt tuleb fondi kasutuselevõtmiseks läbida taotluse vastuvõtmisest kuni toetuse väljamaksmiseni (positiivse hinnangu saamise korral) mitu etappi. Iga juhtumi puhul peab komisjon tegema neli otsust:

– taotluse heakskiitmine pärast seda, kui komisjoni talituste hinnangu põhjal tunnistatakse taotluse aluseks olev juhtum toetuskõlblikuks ning määruses sätestatud kriteeriumidele vastavaks,

– paranduseelarve eelnõu vastuvõtmine, et Euroopa Parlament ja nõukogu saaksid heaks kiita fondi kasutuselevõtu ning teha kättesaadavaks kavandatava toetussumma suuruse assigneeringu,

– abisaajariigile adresseeritud komisjoni otsuse vastuvõtmine toetuse määramise kohta (toetuse määramise otsus),

– lepingu sõlmimine toetuse rakendamise kohta, milles täpsustatakse toetuse kasutamise tingimused ja määratakse eelkõige kindlaks, milliseid hädaabimeetmeid toetusest rahastatakse, ning nimetatakse vastutavad ametiasutused (rakendusleping).

– Rakenduslepingu võib põhimõtteliselt sõlmida niipea, kui paranduseelarve on heaks kiidetud ja komisjon on toetuse määramise otsuse vastu võtnud. Komisjon palub abisaajatel riikidel süsteemselt esitada vajalikud andmed (eelkõige tegevuse liikide kohta, mille puhul toetust on kavas kasutada) niipea, kui ta on teinud ettepaneku toetuse kasutuselevõtuks ja kui paranduseelarve menetlus on juba käimas. Paljudel juhtudel esitavad taotlevad riigid selle teabe siiski alles nädalaid või isegi kuid pärast paranduseelarve vastuvõtmist.

– Lepingule peavad alla kirjutama komisjoni vastav volinik ja abisaaja riigi poolt määratud esindaja, tavaliselt valitsuse minister.

– Alati ei esitata taotlusi komisjoni peamistes töökeeltes, nii et selleks, et komisjon saaks taotlust menetleda, tuleb tellida tõlge. Tõlkimine võib aega võtta kuni kuus nädalat. Lisaviivitust võib põhjustada nõue tõlkida kõik komisjoni vastuvõetud või taotlevale riigile adresseeritud ametlikud dokumendid.

Kokkuvõttes võib see viia selleni, et paljudel juhtudel saab toetusi välja maksta alles 9–12 kuud pärast katastroofi või mõnikord veelgi hiljem. Toetusi saab kasutada tagasiulatuvalt katastroofi ajal või vahetult selle järel võetud hädaabimeetmete refinantseerimiseks ning seega säilib toetuse kavandatud mõju – sellega leevendatakse liikmesriikide eelarveprobleeme ning aidatakse piirkondadel üle saada katastroofiga kaasnenud rahalisest koormusest. Teisest küljest halvendavad need viivitused solidaarsusfondi nähtavust katastroofist mõjutatud elanikkonna hulgas, kuna määruses ei ole sätestatud teavitamise eeskirju ja mitte kõik liikmesriigid ei avalikusta saadud toetuse päritolu.

2.4. Fondi rakendusala

Praegusel kujul on fondil väga keeruline või isegi võimatu reageerida kriisiolukordadele, mille põhjuseks ei ole looduskatastroof; seda on näidanud sellised tööstuslikud õnnetused nagu Prestige'i õlireostus ja plahvatus Buncefieldi kütusehoidlas või terrorirünnakud nagu Madriidi ja Londoni pommiplahvatused 2004. ja 2005. aastal. Samuti ei ole praegu võimalik anda solidaarsusfondist abi tõsiste kriisiolukordade korral tervishoiuvaldkonnas (näiteks sellise epideemia nagu SARS levimisel Euroopasse või tuumaõnnetuse korral), mis võivad kergesti ületada üksikute riikide reageerimisvõimalusi. Euroopa Parlamendist ja mujalt on esitatud üleskutseid, et sellistes olukordades on vaja reageerida Euroopa tasandil ning sellega seoses on eelkõige nimetatud solidaarsusfondi.

2.5. Rahastamine

Solidaarsusfondi toetusi rahastatakse väljaspool tavapärast ELi eelarvet täiendavatest summadest, mis on suuremad, kui institutsioonidevahelise kokkuleppega vastavate rubriikide puhul ette nähtud. Euroopa Parlament ja nõukogu peavad seetõttu toetused komisjoni ettepaneku põhjal iga juhtumi puhul eraldi heaks kiitma. Toetuse aastane maksimumsumma on 1 miljard eurot. Alates fondi loomisest 2002. aastal on see summa olnud alati piisav, suurim aastane väljamakse on olnud 728 miljonit eurot 2002. aastal, sellele järgneb 2009. aasta makse 622 miljonit eurot. Kõikidel muudel aastatel on väljamaksete summa olnud märkimisväärselt väiksem. Seega ei näi olevat vajadust eelarve ülempiiri suurendada.

Üksiktoetus makstakse välja pärast komisjoni kõnealust juhtumit käsitleva vastava paranduseelarve eelnõu vastuvõtmist ning pärast Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni kolmepoolsete läbirääkimiste lõppu. Tavapäraselt kulub menetlemiseks kaks lugemist, kuid seda on kiirendatud, kohaldades lihtsustatud, ühe lugemisega menetlust. Eelarveassigneeringute heakskiitmiseks vajalik aeg sõltub iga juhtumi puhul konkreetsetest tingimustest, kuid tavaliselt võtab see aega kuus kuni kaksteist nädalat. Komisjon valmistab sel ajal ette ametliku toetuse määramise otsuse ja peab abisaaja riigiga läbirääkimisi toetuse rakenduslepingu sõlmimiseks, mis tuleb alla kirjutada enne toetuse väljamaksmist.

3. 2005. aasta ettepanek solidaarsusfondi rakendussala laiendamiseks

Komisjon esitas 2005. aastal seadusandliku ettepaneku ELi solidaarsusfondi uuendamiseks[5]. Olemasolevale fondile tuginedes tehti ettepanek:

– laiendada meetmete rakendusala ja abikõlblikkust, et ühendus saaks reageerida ka muudele kui looduskatastroofidele, nt tööstusõnnetustele ja muudele inimtegevuse tagajärjel toimunud katastroofidele, tervishoiuvaldkonna kriisidele (pandeemiad jne) ning suurtele terrorirünnakutele;

– võimaldada ettemaksete tegemist, et kiirendada reageerimist ja suurendada ELi toetuste nähtavust;

– lihtsustada fondi vahendite kasutuselevõttu täpsemate kriteeriumide kehtestamise kaudu (katastroofide suhtes kehtestatud kahjukünniste alandamine koos erandite väljajätmisega).

Euroopa Parlament suhtus ettepanekusse äärmiselt positiivselt ning võttis ettepaneku vastu esimesel lugemisel 18. mail 2006.

Nõukogus tekitas ettepanek seevastu suuri kõhklusi ning enamik liikmesriike oli vastu peaaegu kõikidele ettepanekus nimetatud uutele elementidele seda eelkõige nende võimaliku mõju tõttu eelarvele. Pärast korduvat läbivaatamist ja komisjoniga peetud läbirääkimisi otsustas rahandusnõunike asjaomane töörühm 2006. aasta mais ettepaneku läbivaatamise lõpetada. Hoolimata komisjoni korduvatest jõupingutustest ei soovinud nõukogu ettepanekut uuesti päevakorda võtta. Samuti ei kandnud vilja parlamendi korduvad üleskutsed nõukogule teksti läbivaatamist jätkata.

4. Kontrollikoja eriaruanne (tulemusaudit)

2008. aasta juunis tutvustas Euroopa Kontrollikoda solidaarsusfondi tegevuse auditeerimise tulemusi[6]. Auditi käigus kontrolliti fondi abi andmise kiirust, tõhusust ja paindlikkust ning seda, kas abisaajariigid olid fondi tegevusega rahul. Selleks vaatas kontrollikoda läbi kõik enne 2006. aasta lõppu esitatud taotlused ning koostas uuringu läbiviimise eesmärgil küsimustiku taotluse esitanud riikidele.

Aruande järeldused solidaarsusfondi toimimise kohta on sarnased komisjoni 2005. aasta ettepanekus esitatuga. Kokkuvõttes leidis kontrollikoda, et fond on saavutanud oma põhieesmärgi, milleks on solidaarsus katastroofiolukorras olevate liikmesriikidega, kuid märkis siiski, et väiksema piirkondliku katastroofi puhul on nn eduka taotluse kriteeriume raskem täita kui laiema ulatusega katastroofi puhul. Üks oluline põhjus selleks on piirkondliku katastroofi mõiste ebamäärasus määruses, mille tulemusena võivad selliste katastroofidega seotud taotluste tagasilükkamise põhjused jääda ebaselgeks. Kõige kriitilisem oli Kontrollikoda fondi aegluse suhtes.

5. Fondide koordineerimiskomitee (COCOF) 2010. aasta uuringu tulemused

Selleks et paremini aru saada, millistel tingimustel on liikmesriigid valmis arutelusid/läbirääkimisi jätkama, esitles komisjon 2010. aastal solidaarsusfondi fondide koordineerimiskomitee (COCOF)[7] liikmetele, tuues esile fondi tugevad ja nõrgad küljed ning 2005. aasta ettepaneku põhielemendid. Esitati kolm konkreetset küsimust:

– Millised on praeguses määruses need elemendid, mille puhul liikmesriigid arvavad, et fond ei vasta või ei vasta täielikult nende ootustele?

– Milliste 2005. aasta uue määruse ettepaneku elementide osas võiks kõnelusi jätkata (kas komisjoni esitatud või muul viisil)? Millised elemendid on ebarealistlikud või soovimatud?

– Kas on selliseid küsimusi/elemente, mida praegune määrus ega 2005. aasta ettepanek ei sisalda, kuid mis peaks teie arvates fondi rakendusalasse kuuluma?

Oma vastustes väljendas suur osa liikmesriike jätkuvalt vastuseisu uue määruse vastuvõtmisele, kuid mõned liikmesriigid paistsid olevat valmis tegema kehtiva määruse mõningate sätete osas väikseid kohandusi, nt lisama määrusesse põuad ja leevendama piirkondlike katastroofide kriteeriume (mis komisjon oli algselt kavandanud välja jätta). Enamik liikmesriike oli siiski täielikult vastu kõikidele muudatustele, mille tulemusena kulud suureneksid. Kuus liikmesriiki oli üldiselt positiivsel seisukohal ja aruteluks avatud.

6. Määruse muutmine

Eespool esitatu põhjal on selge, et praeguses poliitilises situatsioonis, mida iseloomustab eelkõige keeruline eelarveolukord paljudes liikmesriikides, ei ole enamik liikmesriike valmis heaks kiitma mingeid suuri muudatusi solidaarsusfondi õiguslikus aluses või tegevuses. Komisjon loobub seega 2005. aasta ettepaneku uuesti esitamise ideest. Siiski selgub eelkirjeldatu põhjal, et praeguses vormis tegutseva solidaarsusfondi tõhusust tuleks suurendada. Seepärast on asjakohane 2005. aasta ettepanek tagasi võtta ja uurida muid võimalusi vähemalt eespool kirjeldatud kõige tähtsamate küsimuste lahendamiseks.

Komisjon on seisukohal, et solidaarsusfondi toimimist saab märkimisväärselt parandada, tehes praegusesse määrusesse vaid minimaalselt muudatusi, säilitades seega fondi põhimõtted ja olemuse ning jättes puudutamata fondi rahaasjad ja kulutuste mahu. Ükski määruse muudatus ei mõjutaks toetusest rahastatavate meetmete (nt elutähtsate infrastruktuuride viivitamatu taastamise või reageerimisvahendite kasutuselevõtu kulude) toetuskõlblikkuse kriteeriumeid. Loobutakse 2005. aasta ettepaneku sellistest elementidest nagu rakendusala laiendamine, künniste muutmine või piirkondlike katastroofide väljajätmine.

Uurida tuleks nähtavuse suurendamise võimalusi teabe- ja avalikustamiseeskirjade kaudu.

6.1. Solidaarsusfondi rakendusala täpne määratlus

Solidaarsusfondi asutamise eesmärk oli luua vahend, mis võimaldab ELi tasandil reageerida looduskatastroofidele ühes või mitmes liikmesriigis või ELiga liitumiskõnelusi pidavas riigis. Määruse artikli 2 lõike 1 sõnastuse „fondi abi võib rakendada peamiselt juhul, kui […] toimub loodusõnnetus” põhjal võib siiski järeldada, et fondi võib rakendada ka muudel juhtudel. On siiski ebaselge, kas sõna „peamiselt” kasutamise eesmärk on lõdvendada fondi rakendusala ulatuslike katastroofidega seotud piirangut, osutades seejuures sama artikli lõikes 2 nimetatud teatavatele väiksematele katastroofidele, või laiendada fondi rakendusala ka muudele kui looduskatastroofidele.

Määruse sätete täiendav uurimine näitab, et fondi kasutuselevõtt muude kui looduskatastroofide puhul on õiguslikult väga keeruline. Artiklis 3 on täpsustatud, et „fondi maksed on põhimõtteliselt mõeldud ainult kindlustusega hõlmamata kahjude korvamiseks ette nähtud meetmete rahastamiseks”. Komisjon on algusest peale seda sätet tõlgendanud ja kohaldanud tähenduses, et eraisikutele põhjustatud kahjusid ei hüvitata. Põhimõte, mille kohaselt saastaja maksab ning katastroofist mõjutatud riigi kohustus taotleda hüvitist kolmandalt isikult (tsiviilvastutus) paistavad osutavat sellele, et muude kui loodukatastroofide puhul fondilt toetust ei saa. Nende kaalutluste alusel lükati tagasi näiteks Ungari 2010. aasta punase muda üleujutusega seotud taotlus.

Komisjoni 2005. aastal esitatud uue solidaarsusfondi määruse ettepaneku eesmärk oli muu hulgas laiendada fondi rakendusala, et hõlmata ka muud kui looduskatastroofid. Kuigi ettepanek leidis Euroopa Parlamendis laialdast heakskiitu, oli ja on enamik liikmesriike nõukogus jätkuvalt vastu mis tahes katsele laiendada fondi rakendusala nii, et see hõlmaks ka muid kui looduskatastroofe.

Selguse huvides tuleks praeguse määruse sõnastust muuta nii, et oleks ühemõtteliselt selge, et fondi rakendatakse üksnes looduskatastroofide puhul. Sel viisil välditaks fondi rakendusala võimalikku vääritimõistmist ning potentsiaalsetel taotlejatel ei tekiks ootusi, mida komisjon täita ei saa. Lisaks säästetaks taotlevat riiki taotluse ettevalmistamiseks vajalikest jõupingutustest ning komisjoni taotluse hindamisest.

Samal ajal tuleks määruses sätestada, et looduskatastroofiga seotud piirang ei välista toetuse andmist juhul, kui looduskatastroof tekitab ahelreaktsiooni, mille tulemuseks on tööstuslik õnnetus (nt kahjustab üleujutus keemiatehast) või kriisiolukord tervishoiuvaldkonnas (nt katkestab maavärin veetarned, kutsudes seega esile (vee kaudu leviva) epideemia või hävitab haigla, seades ohtu looduskatastroofis vigastatute ravimise).

6.2. Piirkondlike katastroofide uus selge määratlus

Nagu eespool kirjeldatud, ei ole solidaarsusfondi määruse artikli 2 lõike 2 kolmandas lõigus sätestatud tingimused fondi erandkorras kasutuselevõtuks erakorralise piirkondliku katastroofi korral piisavalt selged ning põhinevad eelkõige nn pehmetel kriteeriumidel, mis vajavad tõlgendamist („mis on tõsiselt ja püsivalt mõjutanud elanikkonna valdava osa elutingimusi ja piirkonna majanduslikku stabiilsust”). Kriteeriumide täitmise näitamine ja tõendamine on äärmiselt koormav ja aeganõudev nii taotluse esitaja kui ka komisjoni jaoks. Selle mitmeid tõlgendusi võimaldava sätte tõttu esitatakse palju taotlusi, mis tuleb tagasi lükata, ning see omakorda tekitab asjaomastes riikides ja piirkondades vääraid ootusi ja pettumust. Tagasilükatavate taotluste suur hulk kahjustab ELi mainet.

Seepärast oleks asjakohane piirkondliku katastroofi kriteeriumid uuesti määratleda, et nad oleksid lihtsamad, objektiivsemad ja läbipaistvamad, sarnaneksid rohkem suurkatastroofi kriteeriumidele ning nende puhul kohaldataks ainult üht või kaht „kõva” näitajat, mida oleks lihtne tõendada. Näitajad tuleks määratleda viisil, et need oleks kergesti täidetavad tõepoolest tõsiste piirkondlike katastroofide korral; selliste katastroofide näiteks on need piirkondlikud katastroofid, mille puhul fondi on praeguse määruse alusel erandkorras rakendatud. Samal ajal annaks piirkondlike kriteeriumide sel viisil määratlemine potentsiaalsetele taotlejatele võimaluse juba enne taotluse esitamist suure kindlusega hinnata, kas katastroof on toetuskõlblik või mitte. See säästaks taotlejaid taotluse koostamisega kaasnevast jõupingutusest juhul, kui positiivse vastuse saamine ei ole reaalne.

Komisjon teeb ettepaneku määratleda piirkondlik katastroof sarnaselt suurkatastroofiga ehk arvestada katastroofi tekitatud kahju puhul teatava künnise ületamist. Künnis oleks protsent NUTS 2. tasandi piirkonna SKPst. NUTS 2 sobib piirkondlikuks võrdlustasandiks, kuna see on ühtekuuluvuspoliitikas laialdaselt kasutusel ning on piisavalt suur, et välistada üksnes kohaliku tasandi juhtumid, ning selle kohta on kättesaadavad ka statistilised andmed. Kui katastroof mõjutab mitut NUTS 2. tasandi piirkonda, kohaldatakse asjaomaste piirkondade puhul piirkondliku SKP suhtes sama künnist (protsendimäära). Seega oleks arvesse võetud ka äärepoolseimate piirkondade eritingimusi, kuna kõik äärepoolseimad piirkonnad kuuluvad NUTS 2. tasandi alla. Nende juhtumite puhuks, kui looduskatastroof tekitab ahelreaktsioonina kriisiolukorra tervishoiuvaldkonnas, tuleks koostöös liikmesriikidega sätestada lisakriteeriumid.

Lisaks sellele, et taolise lahendusega muudetakse piirkondliku katastroofi kriteeriumid selgeks ja objektiivseks, kõrvaldatakse sellega ühtlasi ka takistused fondi rakendamiseks näiteks metsatulekahjude korral (tingimusel, et kahju on piisavalt suur), mille puhul on seni nende olemuse tõttu piirkondliku katastroofi kriteeriumid harva olnud täidetud.

Sellise lähenemisviisi teostatavuse kontrollimiseks on komisjon läbi viinud simulatsiooni, kohaldades kõikide alates 2002.aastast esitatud piirkondliku katastroofi taotluste (mille kohta on otsus tehtud enne 2010. aasta lõppu) suhtes ühtainsat kriteeriumi ehk kahju, mis ületab 1,5 % piirkonna SKPst NUTS 2. tasandil. Piirkondliku SKP kontrollväärtus on aasta n–3, kus n on taotluse esitamise aasta (n–3 on kõige viimane aasta, mille kohta on ühtlustatud piirkondlikud andmed üldiselt kättesaadavad). Tulemused on esitatud lisas 4. Uuritud 37st piirkondlikust katastroofist oleks tagasi lükatud ainult kaks sellist juhtumit, mis varem heaks kiideti ning ühe tagasilükatud taotluse alusel oleks võinud toetust saada. Ühel juhul tekkisid kahtlused kahjusumma suuruses. Kõikide muude juhtumite puhul oleks tulemus olnud sama, oluline vahe oleks olnud selles, et kahtkümmend kolme väiksemate katastroofide alusel esitatud taotlust, mis tagasi lükati, ei oleks üldse esitatud, kuna liikmesriikidel poleks olnud kahtlustki, et need ei ole toetuskõlblikud.

Seega selgub, et kohaldades ühtainsat, SKP-l põhinevat lihtsat kriteeriumi, on võimalik jõuda peaaegu samale tulemusele, kuid saavutada sealjuures märgatav lihtsustamine, kuna potentsiaalselt toetuskõlblike taotluste puhul ei peaks enam tõendama vastavust praeguse määrusega sätestatud keerulistele piirkondliku katastroofi kirteeriumidele. See omakorda lihtsustaks komisjoni jaoks selliste taotluste hindamist, vabastaks ta kohustusest hinnata taotlusi, mis tõenäoliselt ei ole edukad ning kiirendaks seega märkimisväärselt otsuste tegemist ja toetuste väljamaksmist.

Lisaks sellele ei oleks uuel piirkondlikul kriteeriumil üldiselt mingit finantsmõju.

6.3. Väljamaksete kiirendamine ja ettemaksete kasutuselevõtt

Praeguse määruse sätete ja eelarve-eeskirjade kohaselt on keeruline märgatavalt lühendada solidaarsusfondi toetuste kättesaadavaks tegemiseks kuluvat aega, kui ei muudeta vahendi rahastamise viisi (vt eespool punkt 2.5). Komisjon uurib seepärast uusi võimalusi, kuidas liikmesriikidele hädaolukordade leevendamiseks mõeldud rahaline toetus kiiremini kättesaadavaks teha. See on eriti oluline piiriüleste katastroofide korral, kui komisjon on olukorras, kus ta ei saa olla ELi liikmesriigiga samal määral solidaarne kui kolmanda riigiga, kellele võib anda kohest rahalist abi[8].

Solidaarsusfondi reageerimisvõimet ja nähtavust saab parandada, kui lisada määrusesse ettemaksete tegemise võimalus. See annaks komisjonile võimaluse viivitamatult tegutseda, tehes makse niipea, kui kannatanud riik on taotlenud toetust. Kõnealust makset käsitletaks pärast hindamis- ja eelarvemenetluse lõpetamist antava toetussumma ettemaksena. Juhul kui taotlust ei kiideta heaks, maksab taotlejariik ettemakse komisjonile tagasi. Ettemakse summa võiks arvutada protsendimäärana (nt 10 %) eeldatavast toetusest ning selle absoluutsuurus võiks olla piiratud (nt 5 miljonit eurot). Ettemakse tehakse ainult taotlejariigi konkreetse taotluse alusel ning seda võimalust saab kasutada üksnes määruses määratletud suurkatastroofide puhul. Kuna suurkatastroofi korral kiidetakse toetuse andmine tõenäoliselt (seni 100 %-l juhtudest) heaks, on oht, et komisjon peab taotluse tagasilükkamise tõttu ettemakse tagasi küsima, väga väike. Saamlaadne säte oli lisatud ka 2005. aasta ettepanekusse.

6.4. Reageerimine aeglaselt kujunevatele katastroofidele

Taotlejariikidel on tihti olnud raskusi taotluse koostamisega tähtajaks juhul, kui katastroof on oma olemuselt olnud aeglaselt kujunev. Praeguse määruse kohaselt tuleb taotlused komisjonile esitada kümne nädala jooksul esimesest kahjust. Põud on tüüpiline näide katastroofist, mida iseloomustab pikk väljakujunemise aeg ning mille puhul on keeruline esimese kahju tekkimist täpselt kindlaks määrata.

Kuigi üldine 10-nädalane tähtaeg tuleks säilitada, saaks probleemi lahendada, lisades määrusesse erisätte, mille kohaselt loetaks sellistel juhtudel tähtaja alguseks kuupäev, millal ametiasutused võtsid esimese meetme asjaomasele katastroofile reageerimiseks. Põua puhul võiks selleks olla näiteks veekasutuspiirangu kehtestamine või põllumajanduse toetuseks võetud erimeetmed.

Selline säte vastaks üldjoontes sellele, mis toimub „tavaliste” äkki toimuvate katastroofide korral, kui ametiasutused alustavad meetmete võtmist mõni tund pärast katastroofi algust.

6.5. Toetuse määramise otsuse ja rakenduslepingu ühendamine

Eespool punktis 2.3 juhitakse tähelepanu sellele, millest viivitused toetuste andmises võivad tekkida. Kuna solidaarsusfondi rahastatakse väljaspool tavapärast ELi eelarvet, peab komisjon iga juhtumi puhul küsima Euroopa Parlamendi ja nõukogu heakskiitu kavandatud toetussummale. Komisjon on seisukohal, et praegu kehtivat korda ei ole vaja muuta.

Sellegipoolest oleks võimalik menetlust lihtsustada, halduskoormust vähendada ja solidaarsusfondist toetuse andmist kiirendada, kui enne toetuse väljamaksmist oleks vaja ainult üht komisjoni otsust pärast seda, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on rahalised vahendid kättesaadavaks teinud. Liikmesriigid, kes moodustavad suure enamiku potentsiaalsetest abisaajatest, ei saa mingit täiendavat kasu sellest, et toetuse määramiseks ja toetuse kasutamise tingimuste sätestamiseks on vaja kahte eraldi õigusakti (toetuse määramise otsust ja rakenduslepingut). Nende kahe ühendamine näiteks sel viisil, et praegu lepingus sisalduvad sätted lisatakse toetuse määramise otsusele või koostatakse nendest toetuse määramise otsuse lisa, oleks üpris lihtne lahendus, mis säästaks palju aega. On välja arvutatud, et sel viisil – muutes määruse asjaomast artiklit – saaks katastroofis kannatanud riikidele toetuse välja maksta neli kuni kaheksa nädalat varem kui praeguse süsteemi puhul. Kaks abisaajate jaoks kõige olulisemat aspekti, st toetuskõlblike meetmete määratlemine ja pädevate asutuste nimetamine toimuks endiselt abisaajariigi ettepaneku põhjal.

Toetuskõlblike kolmandate riikide (vähesed ELiga liitumisläbirääkimisi pidavad riigid) puhul tuleks säilitada kaks eraldi akti, kuna komisjoni ühepoolne akt, nagu toetuse määramise otsus, ei oleks nende jaoks siduv. Sellistel juhtudel on endiselt nõutav rahastamis- või rakenduslepingu sõlmimine.

6.6. Tõhustada fondi tegevust katastroofide ja kliimamuutusega toimetulekul

Solidaarsusel põhinevas liidus on tähtis, et iga liikmesriik teeks vajalikke jõupingutusi hädaolukordade ja katastroofide vältimiseks. Mis tahes katastroofidele reageerimise poliitika põhieesmärk on ennetada nende toimumist ning vähendada nende tekitatavat kahju nii palju kui võimalik. Fondi tegevuse tihedam sidumine ELi katastroofide ohjamise ja kliimamuutuse vastu võitlemise poliitikaga annaks võimaluse märkimisväärselt vähendada katastroofide tekitatud kahju ja kulusid[9] ning lõppkokkuvõttes vähendada abitaotluste arvu.

Määruse kohaselt on abisaajariigil kohustus esitada rakendusaruandes üksikasjalik ülevaade kahju vähendamiseks ja võimaluse korral samalaadsete katastroofide kordumise vältimiseks võetud ja kavandatud meetmetest. Kõnealune säte on suhteliselt üldist laadi ning seega tehakse ettepanek seda tugevdada ja täpsustada. Abisaajariik peaks aruandes täpselt kirjeldama katastroofide hindamist, ohjamist ja vältimist käsitlevate asjaomaste ELi õigusaktide rakendamise seisu ja katastroofist saadud õppetunde ning võtma kohustuse rakendada meetmeid, millega tugevdatakse vastupidavust katastroofidele ja kliimamuutusele.

Komisjon uurib koos sidusrühmadega solidaarsusfondi maksete kohandamise võimalusi, mille aluseks oleks katastroofi vältimist käsitlevate asjaomaste ELi õigusaktide rakendamise aste, katastroofiohjamise kavade koostamine ja katastroofide ennetamiseks olemasoleva ELi rahastamise kasutamine ennetusmeetmeteks.

7. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 222 solidaarsusklausel

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 222 võetakse esimest korda kasutusele säte, mille kohaselt liit ja selle liikmesriigid tegutsevad üheskoos solidaarselt, kui liikmesriiki tabab terrorirünnak või kui ta langeb loodusõnnetuse või inimtegevusest tingitud õnnetuse ohvriks. Artikli 222 kohaselt mobiliseerib liit kõik tema käsutuses olevad vahendid, et:

(a) hoida liikmesriikide territooriumil ära terrorismiohtu; kaitsta demokraatlikke institutsioone ja tsiviilelanikke terrorirünnaku eest; abistada liikmesriiki tema poliitiliste organite taotlusel tema territooriumil terrorirünnaku korral; ning

(b) abistada liikmesriiki tema poliitiliste organite taotlusel tema territooriumil loodus- või inimtegevusest tingitud õnnetuse korral.

Solidaarsusklausli rakendamine hõlmab kõiki olemasolevaid reageerimisvahendeid, sh solidaarsusfondi, võttes samal ajal täielikult arvesse nende konkreetseid menetlusi ja tegevust, mis on kindlaks määratud uues mitmeaastases finantsraamistikus. Käesolev teatis ei piira neid üldisemaid kaalutlusi.

8. Kokkuvõte ja järeldused

Kuigi võib õigusega väita, et üldjoontes on fond asutamisest alates head tööd teinud – eriti tema loomise konkreetset eesmärki arvestades –näitab möödunud kaheksa rakendusaasta kogemus, et fondi tegevus on kohati piiratud ja selles esineb puudusi. Peamisteks puudusteks on fondi vahendite kättesaadavaks tegemise aeglus ning fondi kasutuselevõtu kriteeriumide vähene läbipaistvus.

Kuna suurem osa liikmesriike suhtub ettevaatusega mis tahes suurte muudatuste tegemisse solidaarsusfondi põhimõtetes ja toimimises, eriti juhul, kui muudatuste tulemusena kulud suureneksid, võtab komisjon tagasi oma 2005. aasta ettepaneku fondi läbivaatamiseks ja laiendamiseks.

Komisjon usub siiski, et solidaarsusfondi toimimist tuleks parandada ning ka väikeste muudatuste tegemisega praegusesse määrusesse saaks fondi tegevust märgatavalt lihtsustada, täpsustada ja eelkõige parandada tema reageerimisvõimet, et katastroofis kannatanud riikidele rahalise toetuse võiks palju varem välja maksta.

Käesoleva teatis eesmärk on esile tõsta seda võimalust, mis oleks alus arutelule, milles osaleksid Euroopa Parlament, nõukogus kogunevad liikmesriigid, piirkonnad ja muud sidusrühmad ning mille tulemusena võiks arutelu tulemusi arvesse võttes hiljem esitada seadusandliku ettepaneku praeguse määruse muutmiseks.

Lisa 1: 2011. aastal katastroofide puhul kohaldatavad künnised (2009. aasta kogurahvatulu andmete põhjal)

Solidaarsusfondi loomist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2012/2002 kohaselt võib fondi kasutusele võtta, kui kahju ületab konkreetse riigi puhul seatud künnise, mis on kas 0,6 % kogurahvatulust või 3 miljardit eurot 2002. aasta hindades. Kohaldatakse neist kahest väiksemat.

|| || || (miljonites eurodes)

Riik || Kogurahvatulu 2009 || 0,6 % kogurahvatulust || Suurkatastroofi künnis 2011, aastal

AT || ÖSTERREICH || 271 459 || 1 628,756 || 1 628,756

BE || BELGIË/BELGIQUE || 342 261 || 2 053,566 || 2 053,566

BG || BULGARIA || 33 113 || 198,678 || 198,678

CY || KYPROS || 16 641 || 99,845 || 99,845

CZ || ČESKÁ REPUBLIKA || 129 046 || 774,274 || 774,274

DE || DEUTSCHLAND || 2 430 940 || 14 585,640 || 3 535,904**

DK || DANMARK || 226 447 || 1 358,684 || 1 358,684

EE || EESTI || 13 538 || 81,230 || 81,230

EL || ELLADA || 226 644 || 1 359,863 || 1 359,863

ES || ESPAÑA || 1 029 541 || 6 177,246 || 3 535,904

FI || SUOMI/FINLAND || 171 383 || 1 028,298 || 1 028,298

FR || FRANCE || 1 922 845 || 11 537,070 || 3 535,904

HR*** || HRVATSKA || 43 572 || 261,431 || 261,431

HU || MAGYARORSZÁG || 88 291 || 529,747 || 529,747

IE || ÉIRE/IRELAND || 132 601 || 795,607 || 795,607

IS*** || ICELAND || 7 787 || 46,723 || 46,723

IT || ITALIA || 1 494 576 || 8 967,457 || 3 535,904

LT || LIETUVA || 27 010 || 162,057 || 162,057

LU || LUXEMBOURG (G,D,) || 26 765 || 160,590 || 160,590

LV || LATVIJA || 19 954 || 119,723 || 119,723

MT || MALTA || 5 451 || 32,704 || 32,704

NL || NEDERLAND || 556 518 || 3 339,108 || 3 339,108

PL || POLSKA || 299 518 || 1 797,108 || 1 797,108

PT || PORTUGAL || 162 331 || 973,986 || 973,986

RO || ROMÂNIA || 113 652 || 681,913 || 681,913

SE || SVERIGE || 296 151 || 1 776,908 || 1 776,908

SI || SLOVENIJA || 34 704 || 208,224 || 208,224

SK || SLOVENSKO || 62 575 || 375,452 || 375,452

TR*** || TÜRKIYE || 330 413 || 1 982,480 || 1 982,480

UK || UNITED KINGDOM || 1 587 886 || 9 527,315 || 3 535,904

* Arvud on ümardatud

** 2011. aastal vastab 3 miljardile eurole 2002. aasta hindades 3 535,904 miljonit eurot

*** Toetuskõlblikud kolmandad riigid, kes peavad ELiga liitumiskõnelusi

Lisa 2: ELi solidaarsusfondile aastatel 2002–2010 esitatud taotlused

Aasta || Riik || Katastroofi liik || Kahju (miljonites eurodes) || Kategooria[10] || Antud abi (miljonites eurodes)

2 0 0 2 || 1 || AT || Üleujutus || 2 900 || suurkatastroof || 134

2 || CZ || Üleujutus || 2 300 || suurkatastroof || 129

3 || FR || Üleujutus (Le Gard) || 835 || piirkondlik || 21

4 || DE || Üleujutus || 9 100 || suurkatastroof || 444

2002, aastal esitatud taotluste alusel antud abi kokku || 728

2 0 0 3 || 1 || ES || Õlireostus (Prestige) || 436 || piirkondlik || 8,626

2 || IT || Maavärin (Molise/Apulia) || 1 558 || piirkondlik || 30,826

3 || IT || Vulkaanipurse (Etna) || 894 || piirkondlik || 16,798

4 || IT || Üleujutus (Põhja-Itaalia) || (1 900) || (piirkondlik) || tagasi lükatud

5 || GR || Karmid talvetingimused || (selgitamata) || (piirkondlik) || tagasi lükatud

6 || PT || Metsatulekahjud || 1 228 || suurkatastroof || 48,539

7 || FR || Metsatulekahjud (Lõuna-Prantsusmaa) || 531 || (piirkondlik) || tagasi lükatud

8 || ES || Metsatulekahjud (Portugaliga piirnev ala) || 53 || naaberpiirkond || 1,331

9 || MT || Üleujutus || 30 || suurkatastroof || 0,961

10 || IT || Üleujutus (Friuli-Venezia Giulia) || (525) || (piirkondlik) || tagasi lükatud

2003, aastal esitatud taotluste alusel antud abi kokku || 107,081

2 0 0 4 || 1 || FR || Üleujutus (Rhone´i jõe delta) || 785 || piirkondlik || 19,625

2 || ES || Üleujutus (Malaga) || (73) || (piirkondlik) || tagasi lükatud

3-9 || ES || Metsatulekahjud (kokku 7 taotlust) || (480) || (piirkondlik) || kõik 7 taotlust tagasi lükatud

10 || SK || Üleujutus || (29) || (piirkondlik) || tagasi lükatud

11 || SI || Maavärin || (13) || (piirkondlik) || tagasi võetud

2004, aastal esitatud taotluste alusel antud abi kokku || 19,625

Aasta || Riik || Katastroofi liik || Kahju (miljonites eurodes) || Kategooria[11] || Antud abi (miljonites eurodes)

2 0 0 5 || 1 || SK || Torm (Tatra mäed) || 203 || suurkatastroof || 5,668

2 || IT || Üleujutus (Sardiinia) || 223 (summa ülehinnatud) || (piirkondlik) || tagasi lükatud

3 || EE || Torm || 48 || suurkatastroof || 1,29

4 || LV || Torm || 193 || suurkatastroof || 9,487

5 || SE || Torm „Gudrun” || 2 297 || suurkatastroof || 81,725

6 || LT || Torm || 15 || naaberpiirkond || 0,379

7 || GR || Evrose jõe üleujutus || (112) || (piirkondlik) || tagasi lükatud

8 || RO || Kevadine üleujutus || 489 || suurkatastroof || 18,798

9 || BG || Kevadine üleujutus || 222 || suurkatastroof || 9,722

10 || BG || Suvine üleujutus || 237 || suurkatastroof || 10,632

11 || RO || Suvine üleujutus || 1 050 || suurkatastroof || 52,4

12 || AT || Üleujutus (Tirool/Vorarlberg) || 592 || piirkondlik || 14,799

2005, aastal esitatud taotluste alusel antud abi kokku || 204,905

2 0 0 6 || 1 || UK || Kütusehoidla plahvatus Buncefieldis || (700) || (piirkondlik) || tagasi võetud

2 || GR || Evrose jõe üleujutus || 372 || piirkondlik || 9,306

3 || HU || Üleujutus || 519 || suurkatastroof || 15,064

4 || ES || Metsatulekahjud Galiitsias || (91) || (piirkondlik) || tagasi lükatud

2006, aastal esitatud taotluste alusel antud abi kokku || 24,370

2 0 0 7 || 1 || DE || Torm „Kyrill” || 4750 || suurkatastroof || 166,9

2 || FR || La Réunion, tsüklon „Gamède” || 211 || piirkondlik || 5,29

3 || ES || EL Hierro saare üleujutus || (18) || (piirkondlik) || tagasi lükatud

4 || ES || Üleujutus La Manchas || (66) || (piirkondlik) || tagasi lükatud

5 || UK || Üleujutus || 4 612 || suurkatastroof || 162,387

6 || CY || Metsatulekahjud || (38) || (piirkondlik) || tagasi lükatud

7 || ES || Metsatulekahjud Kanaari saartel || (144) || (piirkondlik) || tagasi lükatud

8-16 || IT || 9 taotlust seoses 9 piirkonnas aset leidnud metsatulekahjudega || - || (piirkondlik) || ei vasta nõuetele, tähtaeg ületatud

17 || FR || Torm „Dean” Martinique`il || 509 || piirkondlik || 12,78

18 || GR || Metsatulekahjud || 2 118 || suurkatastroof || 89,769

19 || SI || Üleujutus || 233 || suurkatastroof || 8,254

2007, aastal esitatud taotluste alusel antud abi kokku || 445,380

Aasta || Riik || Katastroofi liik || Kahju (miljonites eurodes) || Kategooria[12] || Antud abi (miljonites eurodes)

2 0 0 8 || 1 || CY || Põud || 165,4 || suurkatastroof || 7,605

2 || RO || Üleujutused || 471,4 || piirkondlik || 11,785

2008, aastal esitatud taotluste alusel antud abi kokku || 19,390

2 0 0 9 || 1 || FR || Torm „Klaus” || 3 805,5 || suurkatastroof || 109,377

2 || IT || Abruzzo maavärin || 10 212,0 || suurkatastroof || 493,771

3 || GR || Metsatulekahjud 09 || (152,8) || (piirkondlik) || tagasi lükatud

4 || CY || Tormid 09 || (2,6) || (piirkondlik) || tagasi lükatud

5 || GR || Evia saare üleujutused || (83,2) || (piirkondlik) || tagasi lükatud

6 || IT || Messina mudavool || (598,9) || (piirkondlik) || tagasi lükatud

2009, aastal esitatud taotluste alusel antud abi kokku || 603,148

2 0 1 0 || 1 || IE || üleujutus 09 || 520,9 || piirkondlik || 13,022

2 || IT || Toskaana üleujutus 09 || (211,7) || (piirkondlik) || tagasi lükatud

3 || ES || Andaluusia üleujutus 10 || (709,7) || (piirkondlik) || tagasi lükatud

4 || PT || Madeira üleujutus || 1 080 || suurkatastroof || 31,256

5 || FR || Torm Xynthia || 1 425 || piirkondlik || 35,636

6 || SK || üleujutus 10 || 649,9 || suurkatastroof || 20,431

7 || PL || üleujutus 10 || 2 993,7 || suurkatastroof || 105,567

8 || CZ || üleujutus 10 || 204,5 || naaberpiirkond || 5,111

9 || HU || üleujutus 10 || 719,3 || suurkatastroof || 22,486

10 || HR || üleujutus 10 || 153,04 || naaberpiirkond || 3,826

11 || FR || Vari üleujutus 10 || 703-778 || (piirkondlik) || tagasi lükatud

12 || RO || üleujutus 10 || 875,75 || suurkatastroof || 24,968

13 || CZ || 2010. aasta augusti üleujutus || 436,5 || piirkondlik || 10,911

14 || DE || Sachseni üleujutus 2010 || 937,7 || piirkondlik || tagasi lükatud

15 || HR || 2010. aasta septembri üleujutus || 47 || naaberpiirkond || 1,175

16 || SI || 2010 aasta septembri üleujutus || 251,3 || suurkatastroof || 7,459

17 || HU || punase muda üleujutus 2010 || 174,32 || piirkondlik || tagasi lükatud

2010, aastal esitatud taotluste alusel antud abi kokku || 281,848

Alates 2002, aastast antud abi kokku || 2 433,757

Lisa 3: Solidaarsusfondile esitatud taotluste statistiline ülevaade

|| || || hetkeseis: 31/12/2010

|| || ||

Alates 2002. aastast saadud taotlused kokku: || 85 || ||

neist vastas järgmistele kriteeriumidele: || || ||

suurkatastroofid: || 27 || 32% || kõikidest taotlustest

piirkondlikud katastroofid: || 53 || 62% || kõikidest taotlustest

naaberriigi kriteeriumi alla liigitatud õnnetused: || 5 || 6% || kõikidest taotlustest

Komisjoni poolt heakskiidetud taotlused, || 42 || 49% || kõikidest taotlustest

millest olid || || ||

suurkatastroofid || 26 || 96% || suurkatastroofi kriteeriumi alusel esitatud taotlustest

piirkondlikud katastroofid || 12 || 23% || piirkondliku katastroofi kriteeriumi alusel esitatud taotlustest

naaberriigi kriteeriumi alla liigitatud õnnetused || 4 || 80% || naaberriigi kriteeriumi alusel esitatud taotlustest

Komisjoni poolt tagasilükatud taotlused || 35 || 41% || kõikidest taotlustest

millest olid || || ||

piirkondlikud katastroofid || 35 || 66% || piirkondliku katastroofi kriteeriumi alusel esitatud taotlustest

Tagasivõetud taotlused || 2 || 2% || kõikidest taotlustest

Otsus on tegemisel || 6 || 7% || kõikidest taotlustest

Lisa 4: ELi solidaarsusfond – erakorralise piirkondliku katastroofi kriteeriumi alusel esitatud toetustaotlused 2002–2010 Piirkondliku SKP simulatsioon (n–3)

|| Piirkondlikud katastroofid alates aastast 2002: || Aasta || Kahjunõuded (miljonites eurodes) || Märkused || SKP vaatlusaasta (n-3) || Asjaomane NUTS 2 piirkond || Piirkondlik SKP || Keskmine SKP || Kahju määr (% piirkondlikust SKPst || Tulemus praeguste kriteeriumide alusel (antud toetus miljonites eurodes) || Tulemus uute kriteeriumide alusel

FR || Üleujutus (Le Gard) || 2002 || 835 || || 1999 || Languedoc-Roussillon || 40 806,3 || 40 806,3 || 2,05% || 21 || sama

ES || Õlireostus (Prestige) || 2003 || 436 || || 2000 || Galicia || 34 966,5 || 25 191,8 || 1,73% || 8,626 || sama

|| || || || || || Astuuria provints || 14 968,9 || || || ||

|| || || || || || Kantaabria || 8 488,3 || || || ||

|| || || || || || País Vasco || 42 613,3 || || || ||

IT || Maavärin (Molise/Apulia) || 2003 || 1 558 || || 2000 || Molise || 4 913,9 || 30 206,0 || 5,16% || 30,826 || sama

|| || || || || || Apuulia || 55 498,1 || || || ||

IT || Vulkaanipurse (Sitsiilia) || 2003 || 894 || || 2000 || Sitsiilia || 65 549,2 || 65 549,2 || 1,36% || 16,798 || taotlust ei esitata

IT || Üleujutus (Põhja-Itaalia) || 2003 || selgitamata || || 2000 || || || || || tagasi lükatud, || sama

FR || Metsatulekahjud (Lõuna-Prantsusmaa) || 2003 || 531 || ei ole ühtne piirkond || 2000 || PACA || 99 642,6 || 71 225,4 || 0,75% || tagasi lükatud, || taotlust ei esitata

|| || || || || || Rhône-Alpes || 137 674,2 || || || ||

|| || || || || || Languedoc-Roussillon || 42 847,3 || || || ||

|| || || || || || Korsika || 4 737,6 || || || ||

IT || Üleujutus (Friuli Venezia Giulia) || 2003 || 525 || (kahju tõenäoliselt ülehinnatud) || 2000 || Friuli-Venezia-Giulia || 27 552,6 || 27 552,6 || 1,91% || tagasi lükatud, || selgitamata

FR || Üleujutus (Rhone´i jõe delta) || 2004 || 785 || || 2001 || Languedoc-Roussillon || 45 250,3 || 75 084,7 || 1,05% || 19,625 || taotlust ei esitata

|| || || || || || PACA || 104 919,2 || || || ||

ES || Üleujutus (Malaga) || 2004 || 73 || || 2001 || Andalucía || 90 644,8 || 90 644,8 || 0,08% || tagasi lükatud, || taotlust ei esitata

ES || Metsatulekahjud || 2004 || 480 || kokku 7 taotlust || 2001 || || || || || tagasi lükatud, || taotlust ei esitata

SK || Üleujutus || 2004 || 29 || || 2001 || Vychodne Slovensko || 5 220,4 || 5 220,4 || 0,56% || tagasi lükatud, || taotlust ei esitata

IT || Üleujutus (Sardiinia) || 2005 || 223 || (kahju tõenäoliselt ülehinnatud) || 2002 || Sardinia (ITG2) || 27 538,1 || 27 538,1 || 0,81% || tagasi lükatud, || taotlust ei esitata

EL || Üleujutus (Evros) || 2005 || 112 || || 2002 || Antoliki Makedonia, Thraki || 5 983,2 || 5 983,2 || 1,87% || tagasi lükatud, || heakskiidetud

AT || Üleujutus (Tirool/Vorarlberg) || 2005 || 592 || || 2002 || Tirol || 18 814,7 || 14 426,9 || 4,10% || 14,798589 || sama

|| || || || || || Vorarlberg || 10 039,1 || || || ||

EL || Üleujutus (Evros) || 2006 || 372 || || 2003 || Antoliki Makedonia, Thraki || 6 466,1 || 6 466,1 || 5,75% || 9,306527 || sama

ES || Metsatulekahjud (Galicia) || 2006 || 91 || || 2003 || Galicia || 39 906,9 || 39 906,9 || 0,23% || tagasi lükatud, || taotlust ei esitata

FR || Tsüklon (La Réunion) || 2007 || 211 || äärepoolne piirkonnad || 2004 || Réunion || 11 650,8 || 11 650,8 || 1,81% || 5,29 || sama

ES || Üleujutus (El Hierro) || 2007 || 18 || || 2004 || Kanaari saared || 34 188,3 || 34 188,3 || 0,05% || tagasi lükatud, || taotlust ei esitata

ES || Üleujutus (La Mancha) || 2007 || 66 || || 2004 || Castilla-La Mancha || 28 338,7 || 28 338,7 || 0,23% || tagasi lükatud, || taotlust ei esitata

CY || Metsatulekahjud || 2007 || 38 || || 2004 || Küpros || 12 728,1 || 12 728,1 || 0,30% || tagasi lükatud, || taotlust ei esitata

ES || Metsatulekahjud (Kanaari saared) || 2007 || 144 || || 2004 || Kanaari saared || 34 188,3 || 34 188,3 || 0,42% || tagasi lükatud, || taotlust ei esitata

FR || Torm (Dean) || 2007 || 509 || || 2004 || Guadeloupe || 7 202,9 || 7 133,3 || 7,14% || 12,78 || sama

|| || || || || || Martinique || 7 063,6 || || || ||

RO || Üleujutused || 2008 || 471,4 || || 2005 || Nord-Vest || 9 480,0 || 9 330,5 || 5,05% || 11,785377 || sama

|| || || || || || Nord-Est || 9 181,1 || || || ||

EL || Metsatulekahjud || 2009 || 152,8 || || 2006 || Attiki || 101 759,4 || 101 759,4 || 0,15% || tagasi lükatud, || taotlust ei esitata

CY || Tormid || 2009 || 2,6 || || 2006 || Küpros || 14 673,2 || 14 673,2 || 0,02% || tagasi lükatud, || taotlust ei esitata

EL || Üleujutus (Evia) || 2009 || 83,2 || || 2006 || Sterea Ellada || 10 072,1 || 10 072,1 || 0,83% || tagasi lükatud, || taotlust ei esitata

IT || Mudavool (Messina) || 2009 || 598,9 || || 2006 || Sitsiilia || 81 623,6 || 81 623,6 || 0,73% || tagasi lükatud, || taotlust ei esitata

IE || Üleujutus || 2009 || 520,9 || || 2006 || Border, Midland and Western || 32 566,0 || 32 566,0 || 1,60% || 13,0225 || sama

IT || Üleujutus (Toskaana) || 2009 || 211,7 || || 2006 || Toscana || 99 985,2 || 99 985,2 || 0,21% || tagasi lükatud, || taotlust ei esitata

ES || Üleujutus (Andalusia) || 2010 || 709,7 || || 2007 || Andalucía || 144 874,3 || 144 874,3 || 0,49% || tagasi lükatud, || taotlust ei esitata

FR || Torm (Xynthia) || 2010 || 1425 || kogukahju 2,5 miljardit eurot || 2007 || Pays de la Loire || 93 594,4 || 68 384,9 || 2,08% || 35,63575 || sama

|| || || || || || Poitou-Charentes || 43 175,3 || || || ||

[1] Nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (EÜT L 311, lk 3, 14.11.2002).

[2] Praegusel hetkel Horvaatia, Türgi ja Island.

[3] 2011. aastal kohaldatakse 3 miljardi euro künnist Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Hispaania ja Ühendkuningriigi puhul, kõigi muude riikide puhul kohaldatakse künnist 0,6% kogurahvatulust, mis absoluutarvudes ulatub 32,7 miljonist eurost Malta puhul kuni 3 339 miljardi euroni Madalamaade puhul. Eurostati ühtlustatud statistiliste andmete kättesaadavusega seotud põhjustel kasutatakse kogurahvatulu kohta n-2 aasta andmeid.

[4] Sealhulgas 2011. aasta maksed 2010. aastal heakskiidetud kaheksa taotluse alusel.

[5] Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta; KOM(2005) 108 (lõplik), 6. aprill 2005.

[6] Eriaruanne nr 3/2008 „Kui kiire, tõhus ja paindlik on Euroopa Liidu solidaarsusfond?” ELT L 153, 18.6.2008.

[7] Fondide koordineerimiskomitee (COCOF) loodi nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta.

[8] Pärast 2010. aasta mai ja juuni üleujutusi Kesk-Euroopas kiitis komisjon heaks viivitamatu erakorralise finantsabi andmise üleujutuse ohvritele Moldovas, kuid Ungari, Poola, Slovakkia, Tšehhi Vabariigi, Horvaatia ja Rumeenia üleujutustega seotud solidaarsusfondi toetus kiideti heaks alles kümme kuud pärast katastroofi.

[9] Katastroofikahjude 1 %-line vähenemine säästaks Euroopas aastas 150 miljonit eurot, allikas: EM-DAT andmebaas.

[10] Taotluste puhul, mis on seotud katastroofidega, mille kahju jääb allapoole künnist ja mille puhul hinnangu kohaselt ei ole täidetud piirkondliku katastroofi kriteeriumid, märgitakse sõna „piirkondlik” sulgudes.

[11] Taotluste puhul, mis on seotud katastroofidega, mille kahju jääb allapoole künnist ja mille puhul hinnangu kohaselt ei ole täidetud piirkondliku katastroofi kriteeriumid, märgitakse sõna „piirkondlik” sulgudes.

[12] Taotluste puhul, mis on seotud katastroofidega, mille kahju jääb allapoole künnist ja mille puhul hinnangu kohaselt ei ole täidetud piirkondliku katastroofi kriteeriumid, märgitakse sõna „piirkondlik” sulgudes.