KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Maa seire Euroopa programmi (GMES) ja selle esialgsete toimingute vahehindamise kohta (2011–2013)

1. Sissejuhatus

Käesolevas aruandes esitatakse GMESi esialgsete toimingute programmi (edaspidi „programm”) vahehindamise peamised tulemused ja soovitused ning komisjoni vastus nimetatud hindamisele ja loetletakse meetmed, mida tuleb võtta hindamise tulemusi silmas pidades.

Järgides Maa seire Euroopa programmi (GMES) ja selle esialgseid toiminguid (2011–2013) käsitleva määruse[1] artikli 14 lõiget 2, esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele vahehinnangu. Kuna tegemist on vahehindamise aruandega, ei esitata selles kogu teavet, mis on nõutav täieliku järelhindamise puhul, mis tuleb GMESi ja selle esialgseid toiminguid käsitleva määruse kohaselt esitada 2015. aasta lõpuks. Sel põhjusel on aruandes võetud hindamise suhtes peamiselt kvalitatiivne lähenemisviis ja esitatud kõigest võimalike näitajate kogum tulevaste hindamiste jaoks.

Kõnealuse meetmega tegelemine hilines, sest väga suur hulk ressursse oli suunatud programmi operatiivetapi jaoks ette nähtud programmi Copernicus käsitleva määruse ja samuti programmi Copernicus andmepoliitika määratlemiseks vajaliku delegeeritud õigusakti kiireloomulisse koostamisse. Seda tegevust peeti prioriteediks, et tagada õigusraamistiku maksimaalne järjepidevus ja stabiilsus, et kasutajad saaksid teenuseid kasutama hakata. Täielik vahehindamise aruanne on avaldatud programmi Copernicus veebisaidil[2] ja see on seal alati kättesaadav, et oleks olemas teabeallikas allpool kokkuvõtlikult esitatud küsimuste põhjalikumaks analüüsimiseks.

2. Taustteave

2.1. GMESist programmini Copernicus

Pärast 1998. aasta Baveno manifesti tegi EL 2000. aasta Göteborgi ülemkogu kohtumisel strateegilise otsuse arendada Euroopa sõltumatut kosmosepõhist Maa seire võimekust, et pakkuda GMESi (ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire) kaudu teenuseid keskkonna ja julgeoleku valdkonnas. Sellega sooviti saavutada, et Maa seire võimekus tugineks kindlalt Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA), EUMETSATi ja individuaalsete liikmesriikide olemasolevale teadusuuringute alasele suutlikkusele selles valdkonnas ning et nimetatud suutlikkus suurendaks Maa seire võimekust. Aastatel 1998–2013 rahastasid EL ja ESA GMESi esialgset arendamist, s.t nad investeerisid operatiivetapieelsete teenuste, GMESi esialgsete toimingute ja kosmosekomponendi arendamisse.

2013. aasta juulis esitas Euroopa Komisjon ettepaneku võtta vastu määrus, millega luuakse Maa seire Euroopa programm Copernicus[3]. Programmi ümbernimetamine programmiks Copernicus tähistas üleminekut teadusuuringutelt ja operatiivetapieelselt etapilt täieliku toimimise etapile.

Programmi põhieesmärk on liidu juhtimisel luua selliste autonoomsete teenuste kogum, millega antakse juurdepääs täpsetele keskkonna- ja julgeolekuandmetele ning täpsele keskkonna- ja julgeolekuteabele, ning mis vastavad kasutajate, eelkõige ELis ja selle liikmesriikides poliitika kujundamise, elluviimise ja selle üle järelevalve tegemise eest vastutajate vajadustele. ELi investeeringute eesmärk on täita seirelüngad, andes juurdepääsu olemasolevatele varadele ning arendades operatiivteenuseid. Programmil Copernicus on oluline roll ka aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisel.

Programm Copernicus hõlmab kuut operatiivteenust: mereseire, atmosfääriseire, maismaaseire ja kliimamuutuste seire ning hädaolukordade ohjamine ja julgeoleku toetamine. Satelliitidelt ja in situ paiknevatelt sensoritelt (näiteks poidelt, õhupallidelt või õhusensoritelt) saadud andmete kombineerimine võimaldab saada õigeaegset, usaldusväärset ja lisaväärtust pakkuvat teavet ning esitada õigeaegseid, usaldusväärseid ja lisaväärtust pakkuvaid prognoose, mille põhjal toetada näiteks põllumajandust ja kalandust, maakasutust, linnaplaneerimist, katastroofidele reageerimist, meretransporti ja õhusaaste seiret.

2.2. GMESi esialgsed toimingud

Programm loodi ajutise vahendina eesmärgiga hõlbustada üleminekut seitsmenda raamprogrammi kosmosekomponendi kaudu rahastatud arendusetapi raames välja töötatud GMESi operatiivetapieelsetelt teenustelt GMESi täielikule kasutamisele pärast 2013. aastat. GMESi esialgsete toimingute programmiga tehti ametlikult algust 1. jaanuaril 2011. aastal ja esimeste GMESi operatiivteenuste osutamist alustati 2012. aasta aprillis. Kaks teenust, mille puhul on saavutatud täielik kasutusvalmidus, on hädaolukordade ohjamise teenus (EMS) ja maismaaseire teenus. Programm on keskendatud täielikule hädaolukordadele reageerimise ja maismaaseirega seotud teenuste ahelale, hõlmates taristuga seotud toiminguid, juurdepääsu andmetele ja toodete arendamist. Nende valdkondade rahastamine oli põhjendatud järgmiste eesmärkidega: i) tagada järjepidevus GMESi ettevalmistavate meetmetega,[4] ii) täita kiireloomuline vajadus hädaolukordades kasutatavate kaartide ja teenuste järele ning iii) tunnistada, et erasektori teenuseosutajad lõpetavad oma tegevuse, kui järjepidevust ei tagata.

2.3. Programmi vahehindamine

Komisjon tellis programmi vahehindamise, mille viis läbi uuringu- ja konsultatsioonifirma Centre for Strategy and Evaluation Services, kes tugines 2012. aastal läbi viidud uuringute ja küsitluste abil kogutud andmetele.

Eesmärk oli hinnata programmi senist rakendamist ja eelkõige sooviti teha järgmist:

· hinnata programmi rakendamise asjakohasust (ja sidusust), tõhusust, tulemuslikkust (ja mõju), lisaväärtust ja jätkusuutlikkust;

· hinnata edusamme, mida on tehtud seoses GMESiga seotud poliitikavaldkondades – andme- ja teabepoliitika, julgeolekupoliitika, GMESi kasutajate foorum, GMESi komitee, julgeolekunõukogu jne – seatud erieesmärkidega;

· anda teavet GMESi programmi 2013. aasta järgse rakendamise ettevalmistamiseks.

Hindamise ajal olid teenused varajases arenguetapis ja sellepärast on rõhk olnud ka edusammude üldisemal hindamisel, nt selle hindamisel, mil määral on komisjon täitnud tegelikku üldist koordineerivat rolli ja mil määral on äsja loodud GMESi kasutajate foorum saavutanud oma eesmärgid.

3. Hindamise peamised tulemused

Käesolevas aruandes võetakse aluseks välise vahehindamise aruande struktuur. Nimetatud vahehindamise aruandes on keskse tähelepanu all programmi operatiivaspektid, nimelt hädaolukordade ohjamise teenus ja maismaaseire teenus. Ülejäänud teenused olid kas operatiivetapieelsed teenused, s.t seitsmenda raamprogrammi vahenditest rahastatud uurimisprojektidel põhinevad teenused, või alles väljatöötamise etapis olevad teenused. Nii on see seitsmenda raamprogrammi projektide MyOcean2 ja MACCII puhul, mis käsitlevad vastavalt mere- ja atmosfäärikomponenti. Julgeoleku toetamise teenus ja kliimamuutuste seire teenus ei ole hõlmatud ühe konkreetse projektiga, vaid need teenused põhinevad paljude uurimisprojektide ja riiklike algatuste tulemustel. Kosmosekomponenti on aruandes analüüsitud vaid seoses andmete ostmisega toetavatelt missioonidelt, tuginedes nõuetele, mis on esitatud ESAga kokku lepitud andmelao mehhanismi kaudu (sest Sentineli satelliidid ei olnud veel valmis).

3.1. Operatiivteenused

3.1.1. Hädaolukordade ohjamise teenus (EMS)

EMSi kaardistamisteenus, mis käivitati 2012. aasta aprillis, on väga tähtis, et rahuldada riiklike kodanikukaitseasutuste ja laiema kasutajaskonna vajadusi. Sellepärast võeti EMSi kavandamise, testimise ja kontrollimise etapis arvesse kasutajate vajadusi.

Komisjonile esitatud konkreetsetes tulemustes rõhutati GMESi ettevalmistava meetme raames linkER[5]-teenuse ja operatiivetapieelse projekti SAFER[6] rakendamisel saadud kogemusi. Teenuse puhul on õnnestunud võtta arvesse kõiki praktilisi kogemusi ja teadmisi, mis on seotud kasutajate vajadustega hädaolukordadele reageerimise valdkonnas ja mis on saadud varasemate projektide raames korraldatud asjakohaste temaatiliste seminaride, töörühmade ning kasutajatega peetud kohtumiste tulemusena mitme aasta jooksul. EMSi kaardistamisteenuse tulemusena välja töötatud andmetoodete puhul on tagatud suur järjepidevus nende toodetega, mis töötati välja seitsmenda raamprogrammi alla kuuluva operatiivetapieelse projekti SAFER tulemusena, kuigi on tehtud mõned muudatused, mis on seotud uue operatiivteenuse jaoks kehtestatud spetsifikatsioonidega.

EMSi kaardistamisteenuse puhul on oluline saavutus see, et kättesaadav on täielikult toimiv teenus, mille abil on võimalik teenuse käivitamise algusest peale pakkuda andmetooteid nii kiir- kui ka tavateenusena. Kuigi tavateenus ei olnud hindamise ajal veel aktiveeritud, näis siiski tõenäoline, et kiirteenus avaldaks suuremat mõju kasutajaskonna abistamisele ja seda eelkõige kodanikukaitse valdkonnas. Teenuse kasutajad olid lõplike pilttoodetega väga rahul. Kuid mõned EMSi kaardistamisteenuse abil loodud andmetoodete kasutajad kodanikukaitse valdkonnas märkisid, et nad sooviksid saada primaarsetele andmestikele juurdepääsu ESA andmelao kaudu – andmeladu võimaldab juurdepääsu toetavate missioonide satelliitide andmetele –, et neid andmeid oleks võimalik operatiivsetesse tööprotsessidesse integreerida. EMSi kaardistamisteenust oleks võimalik tõhustada, kui kosmosekomponendi kiirteenust täiendada vajaduse korral väga suure resolutsiooniga in situ andmetega teatavat liiki hädaolukordade puhul (nt õhukaugseire andmed maavärinate kohta). EMSi kaardistamisteenuse (kiirteenuse) puhul on vaja teha pidevaid jõupingutusi eesmärgiga parandada EMSi andmete õigeaegset kättesaadavust pärast teenuse aktiveerimist.

Riiklike kontaktpunktide võrgustikul, mis loodi ettevalmistava meetme linkER abil ning mida koordineerib humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi seire- ja teabekeskus, on olnud keskne roll EMSi kaardistamisteenuse andmetoodete levitamisel asjaomastele osalejatele piirkondlikul ja sellest madalamal tasandil. Need meetmed on osutunud väga tähtsateks kasutajakogukonna reaktsiooni struktureerimisel, kuid mõnes liikmesriigis on selles valdkonnas vaja teha rohkem tööd.

3.1.2. Maismaaseire teenus

Maismaaseire teenuse üleeuroopalise komponendi andmetooted on väga asjakohased Euroopa ja riikliku tasandi keskkonnapoliitika kujundajate ning keskkonnaseire ja -aruandluse eest vastutavate riigiasutuste kindlaksmääratud vajaduste seisukohast. Maismaaseire teenuse globaalse komponendi raames kavandatud tooted on samuti väga asjakohased, sest on oluline, et taimestikku ja muid erinevaid bioloogilisi parameetreid suudetaks jälgida piisava sagedusega, et anda teavet sellistele ELi poliitikavaldkondadele nagu põllumajandus ja rahvusvaheline areng, kus EL on võtnud ülemaailmseid kohustusi, ning olla suuteline pakkuma sisendit sellistesse ülemaailmsetesse ruumiandmete jagamise algatustesse nagu Maa jälgimise süsteemide süsteem (GEOSS).

Konkreetsete toodete arendamisel on lihtsustamisetapp olnud väga oluline selle tagamisel, et väljundid oleksid võimalikult homogeensed. Täieliku toimimise seisukohast on siiski tähtis, et üksikasjalikud tootespetsifikatsioonid avaldatakse teenuselepingute elutsükli väga varajases etapis. Sellega seoses rõhutatakse hinnangus vajadust jälgimisnõuete täpsema kirjelduse järele (nt taimestiku sesoonsuse küsimuste täpsustamine andmelaos satelliidiandmetega seotud nõuete puhul).

Kuigi programmi Copernicus tulevased Sentineli satelliidid võimaldavad saada keskmise resolutsiooniga andmeid, oli tõendeid selle kohta, et teenustega seoses on järjest rohkem vaja suurema resolutsiooniga andmeid. Praegu kehtiv andmete hankimise kava, mis põhineb andmelao nõuetel ja mida koordineerib ESA, jääb kehtima ja seda täiustatakse tulevikus kõnealust liiki andmete jaoks.

Maismaaseire teenuse puhul venis oodatust pikemaks temaatiliste toodete arendamisega seotud määratlemisetapp ning lihtsustamisprotsessi käigus oli vaja kõrvutada erinevates geograafilistes piirkondades paiknevate erinevate teenuseosutajate saadud tulemused. Lahendamist vajab endiselt üleeuroopaliste maa-andmetoodete õigeaegse kättesaadavuse küsimus.

Teenuse globaalne maismaakomponent on suuteline toetama tõenditel põhinevat poliitikakujundamist, eelkõige ELi välispoliitika valdkondades, näiteks põllumajanduse, toiduga kindlustatuse, keskkonna, kõrbestumise, põuaseire ning kliimamuutuste rahvusvahelisel tasandil käsitlemise valdkonnas. Teenus peaks samuti aitama ELil täita rahvusvahelistest lepingutest ja konventsioonidest tulenevaid Euroopa kohustusi, andes oma panuse GEOSSi ja täites sellega ELi rahvusvahelisi kohustusi seoses Maa seire süsteemidega. Sellised algatused nagu Euroopa Keskkonnaameti programmi Corine Land Cover maakatte kasutajaliidese andmebaas on hea näide sellest, millised on programmi Copernicus põhitoodete erinevad edasised kasutusvaldkonnad.

3.2. Kasutajate kaasamine, järgneva turu arendamine ja juurdepääs andmetele

Leiti, et programm on kasutajate vajaduste seisukohast ülioluline, eelkõige Euroopa ja riikide tasandil. Tõenditel põhineva poliitikakujundamise jaoks on vaja üleeuroopalisi andmetooteid, mis rajanevad kosmosepõhisel jälgimisel, seirel ja aruandlusel sellistes kriitilistes valdkondades nagu peamiste Euroopa keskkonnaeesmärkide saavutamine ja kliimamuutuste mõju seire.

Jõuti üldisele konsensusele selles, et programm annab lisaväärtust, sest see pakub järjepidevaid ja võrreldavaid Euroopa tasandi andmetooteid, kuigi teatavates valdkondades (nt selge andmepoliitika, lihtsam juurdepääs andmetele) saaks GMESi siiski veel täiustada. Vaja on tagada asjakohane suhtlemine kohalike ja piirkondlike ametiasutustega, kelle jaoks ei ole veel selge, kuidas GMESi tooteid saaks kasutada nende vajaduste rahuldamiseks kodanikele mõeldud lokaliseeritud teenuste väljatöötamisel. Kasutajate osalemise hindamisel on ilmnenud üldiselt positiivne olukord: näib, et kasutajad on väga huvitatud tulemustest ja andmetoodete saamisest programmi kaudu rahastatud kahe operatiivteenuse abil.

Lühiajalistest probleemidest olenemata on programmil Copernicus keskpikas ja pikas perspektiivis potentsiaal luua töökohti ja toetada majanduskasvu Maa seire teenuste arendamisega. Samuti on vaja seda potentsiaali tõhusamalt rakendada, kasutades riigiasutustelt (eelkõige kohalikul ja piirkondlikul tasandil) saadud tagasisidet selle kohta, kuidas andmeid võiks kasutada. Peale selle on vaja andmeid täiendavalt vajadustele kohandada (ja lisada täiendavaid temaatilisi andmestikke), enne kui saab öelda, et tooted vastavad kasutajate vajadustele kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Väidetavalt võivad selle arendusetappi läbi viia uued ettevõtjad, kes sisenevad andmete pakkumise väärtusahelasse ja arendavad lisaväärtust pakkuvaid järgmise etapi teenuseid.

Järgneva turu arendamise potentsiaali on tunnistatud ning samas on tehtud soovitus tagada programmi arendamise ja teenuste osutamise järjepidevus. Euroopa Keskkonnaametilt saadud andmetest nähtub, et selliste andmetoodete internetis vabalt kättesaadavaks tegemine, milles GMESi andmed on ühendatud muudest allikatest (nt programmi Corine Land Cover Image maakatte kujutiste andmebaas 2006[7] ja linnaatlas[8]) saadud andmetega, on juba aidanud kaasa järgneva turu teenuste arendamisele avalikus sektoris. Tehti kindlaks, et edu saavutamiseks on elutähtis kvaliteetsete ja õigeaegsete võrdlusandmete ning in situ andmete kättesaadavus. INSPIRE[9] raamistiku abil on tehtud edusamme eesmärgiga kõrvaldada riiklike võrdlusandmete ühtlustamist takistavad olemasolevad tehnilised tõkked, kuid palju on vaja veel ära teha.

Järgmise etapi arengut takistavate asjaoludena tehti kindlaks järgmised aspektid: andmete kättesaadavuse alaste teadmiste ja vastava teadlikkuse puudumine VKEde hulgas, ebakindlus seoses andmeid kasutavate teenuste avalike turgude potentsiaalse suuruse ja ulatusega, teenuste turustamisviisidega ning sellega, kas mastaabisäästu saavutamiseks on piisavalt nõudlust (ja maksevõimet). Rahastamisega seoses tuvastatud riskid on nüüdseks kõrvaldatud olenemata asjaolust, et programmi Copernicus eelarve, mis kiideti heaks mitmeaastase finantsraamistiku kohaselt, on väiksem sellest, mis oli ette nähtud komisjoni algses ettepanekus; programmi Copernicus käsitlev uus määrus ja programmi tulevane haldamine on kavandatud seda olukorda arvesse võttes ja peaksid tagama järjepidevuse, mida on vaja, et sidusrühmad investeeriksid programmi Copernicus andmete rakendamisse.

3.3. Hindamise üldised tulemused

Üldiselt kinnitas hindamine, et programm on asjakohane, tulemuslik ja tõhus. On selge, et juba on saavutatud eesmärk, mille kohaselt tuli luua esimesed operatiivteenused.

Sidususega seoses tuleb märkida, et kuigi programmi määrus võeti vastu enne strateegiat „Euroopa 2020”, on programm kooskõlas strateegia eesmärgiga edendada arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu; see on tagatud näiteks järgmise etapi teenuste arendamisega, millega aidatakse kaasa majanduskasvule ja töökohtade loomisele. Potentsiaali maksimaalne ärakasutamine on siiski takistatud, sest ettevõtjatel puudub teadlikkus ning valitseb ka nõudlus suurema resolutsiooniga andmete järele.

Kuigi täieliku hinnangu andmine võib olla ennatlik, eeldatakse üldiselt siiski, et programmi raames välja töötatud kahe peamise operatiivteenuse puhul on hind ja kvaliteet tasakaalus; muud mõju hinnatakse 2015. aastal toimuva järelhindamise raames.

Sidusrühmad olid väga rahul programmi üldise haldamise ja programmi rakendamiseks tehtud korraldustega. Küsitluste tulemustega seoses tuleb märkida, et enamik kasutajaid olid enda sõnul huvitatud nii juba toimivatest teenustest kui ka operatiivteenuste täieliku kogumi põhjal loodavatest lateraalsetest toodetest. Hindamine näitas, et osade kasutajate puhul on GMESile olemas alternatiivid – need võivad eksisteerida riiklikul tasandil, mille tulemusena läheb kaotsi analüüsitava programmi Euroopa mõõde, või need ei ole tasuta, nagu teenuste põhjal loodavad tooted ja Sentineli satelliitidelt saadavad andmed hakkavad olema. Kasutajad olid rahul sellega, et teatavad kahe GMES-teenuse arendamisega seotud funktsioonid on delegeeritud Teadusuuringute Ühiskeskusele, Euroopa Keskkonnaametile ning humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi seire- ja teabekeskusele. Näiteks on Teadusuuringute Ühiskeskus ja Euroopa Keskkonnaamet teinud kättesaadavaks asjakohased tehnilised ekspertteadmised eesmärgiga juhtida EMSi kaardistamise ja Maa seire teenuste arendamist ning tagada andme- ja pildivajaduste kindlaksmääramise asjakohane koordineerimine ESAga. Siiski on vaja teha täiendavat koostööd eesmärgiga tagada, et ESA hallatavast andmelaost saadavad andmed oleksid eesmärgipärased.

Komisjoni vastutava üksuse töö on saanud positiivse hinnangu ning tunnistatud on teadusprojektide ja operatiivetapieelsete teenuste vahelise järjepidevuse olemasolu. Sellest olenemata rõhutati, et prioriteetide seadmist on vaja parandada. Üldiselt hinnati programmi tõhusaks mehhanismiks, mille abil arendada välja täielikult toimivad teenused. Eelarvepiirangutest tulenevalt oli selles varajases etapis võimalik välja töötada ainult kaks teenust kavandatud kuuest teenusest; seda otsust peeti õigeks, sest see võimaldas jätkata muude teenuste rahastamist operatiivetapile eelnevas keskkonnas.

Programmi pakutavaks Euroopa tasandi lisaväärtuseks peeti selgelt asjaolu, et sellega käsitletakse kasutajate piiriüleseid Maa seirega seotud vajadusi hädaolukordade ohjamise ja maismaaseire valdkonnas. Paljud poliitikakujundajate ja avaliku sektori kasutajate Maa seirega seotud vajadused on oma olemuselt piiriülest laadi, tulenevalt liikmesriikide jagatud vastutusest seoses piirialade seirega ning erinevate piirkondade omavahelisest seotusest. Erinevatel riikidel on ka sarnased keskkonnaga ja linnapiirkondadega seotud probleemid, näiteks bioloogilise mitmekesisuse seire kaldavööndites või sarnase suurusega linnade vahelised linnaplaneerimise küsimused.

Järkjärgulist kasutuselevõttu ja lõpetamist hõlmavat lähenemisviisi kasutades võivad Euroopa tasandi andmestikud hakata aja jooksul sisaldama ka riiklike kaardistamisametite, kinnistusametite ja katastrite andmeid. See sõltub siiski andmete ebapiisava ühtlustamisega seotud olemasolevate probleemide lahendamisest. Vahepealsel perioodil peavad mõlemat liiki andmestikud eksisteerima paralleelselt ning olema omavahel nõuetekohaselt seotud ja koostalitlusvõimelised; see on vajalik ka INSPIRE protsessi tõttu.

4. Peamised soovitused ja kavandatud järelmeetmed

Hindamise tulemusena on komisjon saanud väärtuslikke kogemusi. Komisjon püüab jätkuvalt parandada oma tegevust programmi rakendamisel ning võtta tehtud soovitusi arvesse täieliku toimimise etapi kavandamisel ja rakendamisel. Hindamine on pakkunud ka olulisi praktilisi suuniseid programmi Copernicus käsitleva uue määruse ettepaneku (COM(2013) 312 final/2; 12. juuli 2013) koostamiseks, andmepoliitika väljatöötamiseks ja andmenõuete kindlaksmääramiseks (s.t andmeladu).

Selleks et rahuldada vajadust parema andmete ostmise skeemi järele nii hädaolukordade ohjamise kui ka maismaaseire teenuste puhul, käivad praegu Euroopa Komisjoni ja Euroopa Kosmoseagentuuri vahel arutelud andmelao uue versiooni üle. Dokumendis on selgelt kirjeldatud vajadust parandada kättesaadavuse õigeaegsust, suurendada resolutsiooni ja pikendada andmete kogumise ajavahemikku. Peale selle toimuvad seoses EMSi teenuse kättesaadavuse õigeaegsusega kohtumised teenuseosutaja, ESA ja komisjoni vahel eesmärgiga selgitada välja vastutusvaldkonnad ja teha kindlaks võimalikud kitsaskohad; sellega parandatakse üldist toimimist.

Hindamise ajal tekkisid küsimused seoses sellega, milline peaks olema kasutajate foorumi tulevane roll, mis tuleks hoida lahus GMESi komitee rollist, et mitte takistada kasutajate foorumi toimimist ühendava lülina komisjoni, liikmesriikide ja n-ö tegelike lõppkasutajate vahelistes juhtimiskokkulepetes. Käesolevas programmi Copernicus käsitleva määruse ettepanekus ei nimetata kasutajate foorumit, sest selle puhul ei järgita tavapäraseid komiteemenetluse eeskirju; sidusrühmade regulaarne osalemine siiski säilitatakse,[10] eelkõige teenuse tasandil ja spetsialiseerunumate kasutajarühmade kujul.

Sidusrühmade haldus- ja aruandluskoormusega seoses ei tundunud olevat eriti koormavaid nõudeid. Teenuseosutajad ei tõstatanud ühtegi eriküsimust seoses teenuselepingute täitmise ajal nõutava teabe kogusega. Hindamise ajal ei olnud siiski saavutatud täielikku kokkulepet GMESi järelevalveraamistiku ja näitajate kogumi suhtes ning seda raamistikku ja neid näitajaid ei olnud täiel määral rakendatud. Hindaja vaatas läbi näitajad, mille abil mõõdetakse programmi tulevast panust programmiga Copernicus seotud poliitikaeesmärkide saavutamisse; see on oluline, kui mõõdetakse sellise täielikult toimiva programmi nagu Copernicus tulemuslikkust ja see lisatakse tulevastesse teenuselepingutesse.

Kuna teenuseid ja andmeid juba kasutatakse mitmes väga erinevas poliitikavaldkonnas, pakuvad hindamise tulemused huvi laiale komisjoni talituste ringile ja eelkõige põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadile, kliimameetmete peadirektoraadile, Euroopa välisteenistusele, humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadile, keskkonna peadirektoraadile, merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadile ning regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadile. Peale selle võivad Euroopa Keskkonnaamet ja Teadusuuringute Ühiskeskus kasutada hindamise tulemusi, kui nad täidavad oma praeguseid tehnilise koordinaatori ülesandeid GMESi hädaolukordade ohjamise teenuse ja maismaaseire teenuse puhul.

Soovituse kohaselt on teenuste arendamine kavandatud selliselt, et kasutada ära sünergiaid ja vältida tegevuste dubleerimist. Hindaja on seisukohal, et siiani on kaldutud keskenduma rohkem kosmosekomponendile, mistõttu on in situ komponendid ja teenusekomponendid jäänud tagaplaanile. Suurema poliitilise tähelepanu pööramist peeti väga oluliseks eesmärgiga tagada teenuste piisav rahastamine ning andmelünkade täitmine, sest need komponendid on programmi lõpliku edu tagamisel otsustava tähtsusega. Komisjonis toimusid hiljuti ümberkorraldused, et tagada nõuetekohase tähelepanu pööramine nii taristukomponendile kui ka teenustele: nüüd tegelevad programmi Copernicus kummagi valdkonnaga eraldi üksused. Peale selle reageeritakse programmi Copernicus määruse eelnõuga soovitusele, nähes ette teenuste märkimisväärselt suurema rahastamise.

Hindaja rõhutas vajadust viimistleda lõplikult andme- ja teabepoliitika. Programmi Copernicus sidusrühmad ja eelkõige erasektor, kes on halvemini informeeritud, vajavad selgust küsimuses, kuidas toimib praktikas nn täielik ja avalik juurdepääs andmetele. Komisjon võttis hiljuti vastu andmepoliitikat käsitleva delegeeritud määruse,[11] milles selgitatakse neid küsimusi.

[1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 911/2010, 22. september 2010, Maa seire Euroopa programmi (GMES) ja selle esialgsete toimingute kohta (2011–2013); ELT L 276, 20.10.2010, lk 1.

[2] http://www.copernicus.eu/pages-principales/library/study-reports/.

[3] COM(2013) 312 final/2, 12. juuli 2013.

[4] Ajavahemikul 2008–2010 eraldati GMESi ettevalmistavatele meetmetele 10,2 miljonit eurot. Toetati kolme iga-aastast kolmeaastase kestusega hanget, mille tulemusena sõlmiti viis ettevalmistava projekti lepingut.

[5] linkER on ettevalmistav meede, mille eesmärk on toetada GMESi hädaolukordade ohjamise teenuse toodete reaalset kasutamist kogu Euroopa Liidus.

[6] Projekti SAFER eesmärk on rakendada hädaolukordade ohjamise teenuse operatiivetapieelsed versioonid.

[7] Euroopa Liit algatas programmi Corine 1985. aastal. Programmi nimi tuleneb ingliskeelsetest sõnadest Coordination of Information on the Environment ja programm tegeleb keskkonnateabe koordineerimisega. Programmi Corine näol oli tegemist prototüüp-projektiga, mille raames käsitleti paljusid erinevaid keskkonnaküsimusi. Euroopa Keskkonnaamet on üle võtnud Corine andmebaasid ja mitu selle programmi.

[8] Linnaatlase kaudu saab üleeuroopalisi võrreldavaid andmeid maakasutuse ja maakatte kohta suurte, üle 100 000 elanikuga linnapiirkondade lõikes, nagu on määratletud linnaauditis. Geoinfosüsteemi andmeid saab alla laadida koos kaardiga iga hõlmatud linnapiirkonna kohta ning metaandmeid sisaldava aruandega.

[9] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/2/EÜ, 14. märts 2007, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE).

[10] COM(2013) 312 final/2, 12. juuli 2013, artikli 2 lõiked 2 ja 3.

[11] Komisjoni delegeeritud määrus, 12. juuli 2013, dokument C(2013) 4311 final.