Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

21. augustil 2003 algatas komisjon subsiidiumivastase uurimise teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide ühendusse importimise suhtes.

19. mail 2004 kehtestas komisjon teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide ühendusse importimise suhtes ajutise tasakaalustava tollimaksu.

Lisatud ettepanek nõukogu määruse kohta põhineb lõplikel uurimistulemustel, mis kinnitavad subsiidiumi ja kahju ning subsiidiumi ja kahju vahelise põhjusliku seose olemasolu. Kõigi asjaomaste poolte, eriti ühenduse tootmisharu, sõltumatute importijate ning kasutajate huvide uurimine kinnitas järeldust, et lõplike meetmete võtmine ei ole ühenduse huvidega vastuolus.

Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud ettepaneku määruse kohta, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 20. septembril 2004.

Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse [1] liikmed (edaspidi "algmäärus"), eriti selle artiklit 15,

[1] ELT L 288, 21.10.1997, Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.03.2004, lk 12).

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega, [2]

[2] ELT C [...] [...], lk. [...]

ning arvestades järgmist:

A. AJUTISED MEETMED

(1) 19. mail kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 1008/2004 [3] (edaspidi ,ajutine määrus") teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide ühendusse importimise suhtes ajutise tasakaalustava tollimaksu.

[3] ELT L 183, 20.05.2004, lk. 35

B. JÄRGNENUD MENETLUS

(2) Pärast seda, kui olid avaldatud peamised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal otsustati kehtestada ajutised tasakaalustavad meetmed, esitas mitu huvitatud isikut esialgsete järelduste kohta kirjalikult oma seisukoha. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus avaldada oma arvamust suuliselt.

(3) Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist.

(4) Kõigile isikutele tehti teatavaks peamised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti teha ettepanek lõplike tasakaalustavate tollimaksude kehtestamiseks teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes ning ajutiste tollimaksudena tagatiseks antud summade lõplikuks sissenõudmiseks. Lisaks anti neile võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul pärast kõnealuste asjaolude ja kaalutluste teatavakstegemist oma seisukoht.

(5) Huvitatud isikute esitatud suulised ja kirjalikud seisukohad vaadati läbi ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes vastavad muudatused.

C. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

(6) Vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta ei ole saadud uusi märkusi, seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 12-16.

D. SUBSIDEERIMINE

1. Imporditollimaksude hüvituskava (DEPB)

(7) Pärast ajutiste meetmete kehtestamisele järgnenud teabe avalikustamist ja sellele järgnenud lõplike järelduste avalikustamist saadi India valitsuselt ja eksportivatelt tootjatelt mitu märkust. Esiteks väideti, et ekspordijärgne imporditollimaksude hüvituskava on tagastamissüsteem ja järelikult peaks mis tahes selle kava alusel saadud kasu piirduma imporditollimaksude võimaliku ülemäärase tagastamisega. Lisaks väideti, et kasu suuruse määratlemisel tuleks lähtuda imporditollimaksude hüvituslitsentside saamise kuupäevast, mitte nende kasutamise ega müügi kuupäevast, nagu oli teinud komisjon. Lõpuks väideti, et kasu tuleks pidada väiksemaks, sest väidetavalt langes DEPB-määr 2004. aasta veebruaris, s.t pärast uurimisperioodi, vaatlusaluse toote puhul 19 protsendilt 11 protsendile.

(8) Vastuseks esimesele väitele viidati ajutise määruse põhjendusele 33, kus on sätestatud, et ,algmääruses sätestatakse erand muu hulgas tagasimaksesüsteemide ja asendamise puhul rakendatavate tagasimaksesüsteemide kohta, mis vastavad algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise määratlus ja kord) ja III lisas (asendamise puhul rakendatava tagastamise määratlus ja kord) sätestatud rangetele eeskirjadele".

(9) Seoses sellega tuleb märkida, et India valitsus ei kohaldanud tõhusat kontrollisüsteemi ega -menetlust, et teha kindlaks, kas ja millistes kogustes sisendeid eksporttoote valmistamisel kasutati (algmääruse II lisa II osa lõige 4 ja asendamise puhul rakendatavate tagasimaksesüsteemide korral algmääruse III lisa II osa lõige 2). Lisaks ei teostanud India valitsus tegelikult kasutatud sisendite põhjal ekspordijärgset uuringut, et teha kindlaks, kas on esinenud ülemääraseid makseid, kuigi tõhusalt kohaldatava kontrollisüsteemi puudumisel tuleks seda tavaliselt nõuda (algmääruse II lisa II osa lõige 5 ja III lisa II osa lõige 3). Samuti tõdeti ajutise määruse põhjenduses 37, et ,ekspordijärgset hüvituskava ei saa lugeda algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkt ii alusel lubatavaks tagastussüsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks (III lisa)". Nimetatud põhjustel kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 38 esitatud järeldust, mille kohaselt ,tasakaalustatav soodustus on tavaliselt igasuguselt impordilt võetavate tollimaksude tagastamine".

(10) Et kõnealusest kavast kasu saada, peab äriühing kaupu eksportima. Eksporditehingu ajal peab eksportija esitama India ametiasutustele deklaratsiooni, et eksport leiab aset imporditollimaksude hüvituskava alusel. Et kaupu saaks eksportida, peavad India tolliasutused enne eksportimist väljastama ekspordi saatearve, kus on muu hulgas näidatud kõnealuse eksporditehingu eest saadava DEPB krediidi suurus. Selleks hetkeks on äriühingule saadava kasu suurus teada. Kui tolliasutused on esitanud ekspordi saatearve, ei ole India valitsusel enam DEPB krediidi andmise üle otsustusõigust. Samuti tehti kindlaks, et DEPB-määrade muutumine hüvituslitsentsi väljastamise ja tegeliku ekspordi vahelise aja jooksul ei mõjuta saadava kasu taset. Oluline on ekspordideklaratsiooni esitamise ajal kohaldatud DEPB-määr. Seetõttu ei ole kasu taset võimalik tagasiulatuvalt muuta. Järelikult on India valitsus kohustatud eksporditehingu toimumise hetkel loobuma tollimaksude nõudmisest ning seda käsitatakse rahalise toetusena algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses.

(11) Algmääruse artikli 1 lõikes 1 sätestatakse, et ,tasakaalustava tollimaksu võib kehtestada [...] antud subsiidiumide korvamiseks, kui toote vabasse ringlusse lubamine tekitab ühenduses kahju". Sellise tollimaksu kehtestamist põhjendatakse sellega, et imporditavate kaupade hinnad on saadud subsiidiumide tõttu madalamad ja tekitavad kahju. Vaatlusalusel juhul teavad grafiitelektroodisüsteemide eksportijad eksportmüügi hindade üle läbirääkimisi pidades, et nad saavad müügi käigus imporditollimaksu hüvituskava alusel subsiidiumi. Kuna eksportijad on sellisest subsiidiumist ja ka muude kavade alusel saadavast kasust teadlikud, on kõnealused äriühingud juba hinnaläbirääkimisi pidades konkurentidega võrreldes soodsamas olukorras, s.t tänu subsiidiumidele võivad nad pakkuda madalamaid hindu.

(12) India raamatupidamisstandardid võimaldavad kirjendada krediiti - näiteks sellist krediiti, mis on saadud imporditollimaksu hüvituskava alusel - tekkepõhiselt kui tulu pärast seda, kui (i) on saadud sellist kasu ning (ii) on piisavalt kindel, et eksporditehingust saadav tulu nõutakse lõplikult sisse. Siinkohal on oluline hetk, mil ,kasu saadakse". Nagu eespool põhjenduses 10 mainitud, ei ole India valitsusel pärast seda, kui tolliasutused on väljastanud ekspordi saatearve, kus on muu hulgas näidatud kõnealuse eksporditehingu eest saadava DEPB krediidi suurus, enam õigust otsustada subsiidiumi andmise ega selle suuruse üle. Nagu samas põhjenduses mainitud, ei ole ka muutustel, mis toimuvad DEPB-määrades imporditollimaksu hüvituslitsentsi väljastamise ja tegeliku ekspordi vahelisel ajal, tagasiulatuvat mõju saadava kasu tasemele. Lõpuks, nagu eespool põhjenduses 11 mainitud, ollakse arvamusel, et eksporditehingute (madalad) hinnad tulenevad neile kasulikest subsiidiumidest. Nimetatud asjaolude tõttu ollakse arvamusel, et kasu saadakse hetkel, mil toimub eksporditehing. Tänu sellele saavad äriühingud vastavalt India raamatupidamisstandarditele kirjendada DEPB krediidi eksporditehingu hetkel kui tulu.

(13) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutatakse tasakaalustatavad subsiidiumid, lähtudes saaja kasust, mille olemasolu uurimisperioodi jooksul on kindlaks tehtud. Eelmainitut silmas pidades peetakse kohaseks hinnata kõnealuse hüvituskava alusel saadud kasu suuruseks krediidi summat, mis on saadud uurimisperioodi jooksul kõigi nimetatud kava alusel toimunud eksporditehingute eest. See erineb ajutise määruse lähenemisviisist, kus hindamise aluseks võeti kasutatud krediidi summa. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a arvatakse maha subsiidiumi saamiseks kantud vältimatud kulud.

(14) DEPB-määra väidetavat vähendamist käsitleva viimase väite suhtes arvatakse, et esitatud on esmapilgul usutavad tõendid selle kohta, et vaatlusaluse toote DEPB-määr langetati alates 9. veebruarist 2004 11 protsendini. Kasu suurust hinnatakse siiski kõigilt uurimisperioodi jooksul tehtud eksporditehingutelt saadud kasu põhjal, ja seega ei avalda DEPB-määra vähenemine pärast seda perioodi mingit mõju kindlakstehtud subsiidiumi tasemele.

(15) Nende muutuste põhjal korrigeeriti kahe koostööd teinud äriühingu kõnealuse hüvituskava alusel saadud kasu vastavalt 16,6 ja 14,4 protsendini.

2. Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme -EPCG)

(16) Huvitatud pooled ei esitanud märkusi ja seega kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 56-68 esitatud järeldused.

3. Eellubade kava (Advance Licence Scheme - ALS)

(17) Algetapis arvati, et üks eksportiv tootja Indias sai kõnealuse kava alusel tasakaalustavat soodustust. Kõnealuse eksportija esindajad väitsid, et (i) kava ei olnud tasakaalustav ja (ii) igal juhul anti saadud kasu äriühingu üksusele, mis ei valmistanud kõnealust toodet ja mille äriühing oli pärast uurimisperioodi maha müünud. Seega väideti, et eksportija ei saanud eellubade kava alusel kasumit.

(18) Esimese väite kohta ei saadud uusi tõendeid, mis näitaksid, et eellubade kava ei olnud tasakaalustav ekspordisubsiidium. Seoses sellega tuleks märkida, et India valitsus ei kohaldanud tõhusat kontrollisüsteemi ega -menetlust, et teha kindlaks, kas ja millistes kogustes sisendeid eksporttoote valmistamisel kasutati (algmääruse II lisa II osa lõige 4 ja asendamise puhul rakendatavate tagasimaksesüsteemide korral algmääruse III lisa II osa lõige 2). Lisaks ei teostanud India valitsus tegelikult kasutatud sisendite põhjal ekspordijärgset uuringut, et teha kindlaks, kas on esinenud ülemääraseid makseid, kuigi tõhusalt kohaldatava kontrollisüsteemi puudumisel tuleks seda tavaliselt nõuda (algmääruse II lisa II osa lõige 5 ja III lisa II osa lõige 3). Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 64-70 esitatud järeldusi.

(19) Teise väite kohta leiti, et uurimisperioodi jooksul sai vaatlusalune eksportija kava tõttu kasu ja tasakaalustavat soodustust. Lisaks sellele ei ole asjaolu, et kõnealust toodet valmistav äriühingu osa müüdi pärast uurimisperioodi, oluline otsustamaks, kas äriühing sai subsiidiumi uurimisperioodi jooksul. Lisaks ei peeta äriühingu kui terviku subsideerimise taseme hindamisel oluliseks, kas subsideerimiskava oli suunatud äriühingu osale, mis ei valmistanud vaatlusalust toodet. Ettevõtet uuriti kui tervikut ja seetõttu käsitatakse äriühingu ühe osa saadud kasu kogu ettevõte kasuna. Seetõttu kinnitatakse, et uurimisperioodi jooksul eellubade kava alusel kasu saanud äriühingu osa ja vaatlusalust toodet valmistanud äriühingu osad moodustasid ühe õiguslik-majandusliku üksuse. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 71 esitatud järeldusi.

4. Eksportkauba tootmise eritsoonid/ekspordisuunitlusega üksused (EPZ/EOU)

(20) Huvitatud pooled ei esitanud märkusi ja seega kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 72 esitatud järeldused.

5. Tulumaksuvabastuse kava (TMV)

(21) Huvitatud pooled ei esitanud märkusi ja seega kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 74 esitatud järeldused.

6. Tasakaalustavate subsiidiumide suurus

(22) Eeltoodud järelduste põhjal kinnitatakse tasakaalustavate subsiidiumide suurused järgmiselt:

>TABELPOSITION>

E. ÜHENDUSE TOOTMISHARU

(23) Kõnealuses küsimuses ei esitatud oluliselt uut teavet ega vastuväiteid ja seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 76-79 esitatud järeldusi.

F. KAHJU

(24) Pärast esialgsete järelduste teatavaks tegemist osutasid India eksportijad lahknevusele teatavat liiki vaatlusaluse toote hinna allalöömismarginaalis, võrreldes samasuguste liikide hinna allalöömismarginaalidega. Väidet uuriti põhjalikult ja leiti, et erinevus oli tingitud veast ühe teatava ühenduse tootja krediidi ja allahindluste kohta aruande esitamisel. Seepärast nõustuti väitega ning parandati selle konkreetse tüübi hinna allalöömismarginaal ja vastavalt vajadusele teiste tüüpide marginaalid.

(25) Lisaks leiti, et mitmeid ühenduse tootmisharu müügitehinguid, mida kasutati hinna allalöömisega seotud arvutusteks, oli arvestatud topelt. Sellest tulenevalt tuli kõrvaldada topelt arvestatud müügitehingud ja muuta vastavalt hinna allalöömisega seotud arvutusi. Kõnealust topeltarvestust ei toimunud kahjunäitajate hindamisel. Seepärast ei olnud kahjunäitajaid vaja muuta.

(26) Võrdlus näitas, et asjaomase Indiast pärit ja ühenduses müüdud toote hinnad olid uurimisperioodil ühenduse tootmisharu hindadest 3-11% võrra madalamad.

(27) Et kõnealuses küsimuses ei esitatud oluliselt uut teavet ega vastuväiteid, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 80 kuni 116 esitatud esialgseid järeldusi, välja arvatud põhjendust 86 (vt põhjendusi 24-26).

G. PÕHJUSLIK SEOS

1. Tavapäraste konkurentsitingimuste taastumine pärast kartelli tegevuse lõpetamist

(28) India eksportijad kordasid väidet, et põhjuslik seos subsideeritud impordi ja ühenduse tööstusharu kahju vahel põhineb andmetel, mis ei ole 1998. aastate alguseni püsinud kartelli tõttu usaldusväärsed. India eksportijad ei esitanud siiski uut teavet sellekohaste kommentaaride esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul.

(29) Et oluliselt uut teavet ega vastuväiteid pole esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendusi 117-137.

H. ÜHENDUSE HUVID

(30) Kasutajaid esindav ühendus ja kasutajast äriühing kordasid oma peamist muret, et India tarnijate väljajätmise korral ühenduse turult vähendaks mistahes meetmete kohaldamine üldist konkurentsi kõnealuse toote ühenduse turul ja viiks paratamatult hindade tõusuni. Ajutise määruse põhjenduses 147 esitatud hinnangu kohaselt on samasuguse toote mis tahes hinnatõusu mõju lõpptarbijatele siiski tõenäoliselt minimaalne. Lisaks tuletatakse meelde, et mis tahes tasakaalustava meetme eesmärk ei ole Indiast pärit toodete ühendusse toomise takistamine, vaid õiglase konkurentsi taastamine, mis oli ebaõiglaste kaubandustavade tõttu moonutatud. Lõpuks leitakse, et meetmete tase ei ole selline, et see arvaks India tootjaid ühenduse turult välja.

(31) Kõnealuses küsimuses ei esitatud oluliselt uut teavet ega vastuväiteid ja seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 138-151 esitatud järeldusi.

I. KAHJU KÕRVALDAMIST VÕIMALDAV TASE

(32) Pärast esialgsete järelduste teatavaks tegemist väitis mitu huvitatud isikut, et 9,4% suurune kasumitase, mida peeti ühenduse tootmisharu finantsolukorrale iseloomulikuks India kahjuliku subsideerimise puudumise korral, oli liiga kõrge. Väidetavalt oli toorainesektorites, nt teras, tekstiil ja põhikemikaalid, tavaks kehtestada 5%-line kasumitase. Lisaks väitsid samad isikud, et sellise tulemuse saamiseks kasutatav meetod tuleks täielikult avaldada.

(33) Vastavalt ajutise määruse põhjenduses 154 esitatud selgitusele oli 9,4%-line kasum põhjendatud hinnangu tulemus, mille puhul võeti arvesse mitut elementi, sealhulgas (i) ühenduse tootmisharu kasumit 1999. aastal, mil dumpinguhinnaga impordi turuosa oli madalaim, (ii) kõnealusel ajal valitsenud turutingimusi ning (iii) äriühingute raamatupidamise andmebaasist saadud tulemit. Kõnealune andmebaas koosneb äriühingute raamatupidamisandmetest, mis kõigepealt kogutakse suuremate tööstusriikide, st enamiku Euroopa Liidu liikmesriikide, USA ja Jaapani riiklike keskpankade poolt ning seejärel koondatakse sektorite kaupa raamatupidamisandmete keskametite Euroopa komitee ja Euroopa Komisjoni poolt. Kõnealust andmebaasi on kaasajastatud pärast esialgsete ja enne lõplike järelduste tegemist. Euroopa Liidu liikmesriike, USAd ja Jaapanit käsitlevate kaasajastatud andmete analüüs näitab, et keskmine kasum enne erakorraliste kulude mahaarvamist lähimasse olemasolevasse ärisektorisse kuuluvate äriühingute puhul oli 7,5% aastal 2002, mis on viimane kättesaadav aasta andmebaasis.

(34) Lisaks leitakse siiski, et määratledes kasumit, mida oleks olnud võimalik teenida subsideerimise puudumisel, tuleb pöörata vajalikku tähelepanu kõikidele asjakohastele kvalitatiivsetele ja kvantitatiivsetele teguritele. Vastavalt ajutise määruse põhjendusele 154, uuriti põhjalikult ühenduse tootmisharu kasumitaset ajal, mil subsideeritud impordi turuosa oli väikseim (s.t 1999. aastal), ning kõiki muid põhjusi ja asjaolusid, mis võisid mõjutada kõnealuse ajavahemiku tüüpilisust. Lõpuks tuleb märkida, et vaatlusalust toodet kasutatakse keerulistes rakendustes ja toode peab vastama teatavatele rangetele parameetritele, eriti elektritakistuse näitajate osas. See eeldab ülimalt kapitalimahukat tootmisprotsessi ja märkimisväärseid uurimis- ja arendustegevusega seotud kulusid. Asjaolu, et sellist tehnoloogiat valdab maailmas vaid piiratud arv tootjaid, on täiendav märk sellest, et kõnealust toodet ei saa mingil juhul pidada tavapäraseks tooraineks.

(35) Võttes arvesse kõiki nimetatud asjaolusid ja tegureid, on jõutud lõplikule järeldusele, et kasumimarginaal, mida võib mõistlikult pidada ühenduse tootmisharu finantsolukorda esindavaks India kahjuliku subsideerimise puudumise korral, peaks kahjumarginaali arvutamisel olema 8%.

(36) Arvestades eespool öeldut ja järeldusi hinna allalöömise kohta (vt ülaltoodud põhjendusi 24-26), muudeti kahjumarginaale järgmiselt:

Graphite India Limited (GIL) // 15,7%

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited // 7,0%

J. LÕPLIKUD MEETMED

(37) Pidades silmas järeldusi subsideerimise, kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvide kohta, peetakse vajalikuks kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks, et hoida ära Indiast pärit subsideeritud import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju. Vastavalt algmääruse artikli 15 lõikele 1 tuleks kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks, mis vastab täheldatud subsiidiumimarginaali tasemele, kuid ei ole kõrgem kui eespool arvutatud kahjumarginaal. Arvestades, et üldine koostöövalmidus Indias oli suur, määrati subsiidiumi jääkmarginaal kõigi teiste äriühingute jaoks kõrgeima individuaalmarginaaliga äriühingu tasemele, st 16,7%-le.

K. AJUTISE TOLLIMAKSU LÕPLIK SISSENÕUDMINE

(38) India eksportivate tootjate puhul kindlakstehtud subsiidiumimarginaali ulatust ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju suurust silmas pidades peetakse vajalikuks, et ajutise määruse kohaselt ajutise tasakaalustava tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksu määra ulatuses. Äriühingu Graphite India Limited (GIL) suhtes kehtestatud lõplik tasakaalustav tollimaks on kõrgem kui ajutine tasakaalustav tollimaks ja seepärast nõutakse lõplikult sisse ajutise määrusega kehtestatud ajutise tasakaalustava tollimaksuna tagatiseks antud summad. Äriühingu Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited suhtes kehtestatud lõplik tasakaalustav tollimaks on seevastu madalam kui kehtestatud ajutine tasakaalustav tollimaks ja seepärast vabastatakse tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku tasakaalustava tollimaksu määra.

(39) Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed tasakaalustava tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute osas tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt "kõikide ülejäänute" suhtes kohaldatavast kogu riiki hõlmavast tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressi pidi nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib ,kõikide ülejäänute" suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

(40) Taotlus kohaldada nimetatud individuaalseid tasakaalustavaid tollimaksu määrasid (näiteks pärast üksuse nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb eelnevalt saata komisjonile koos kõigi vajalike andmetega, eelkõige võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis seoses nt nimevahetuse või muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral ajakohastatakse määruses nimetatud äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimakse.

L. KOHUSTUSED

(41) Uurimise käigus pakkusid kaks India eksportivat tootjat, Graphite India Limited ja Hindustan Electro Graphite Limited, hinnakohustuse võtmist vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 1. Siiski täheldati toorainehindades võrreldes uurimisperioodi ja praeguse ajaga olulist erinevust, mis on tingitud kõnealuse turu ebastabiilsusest. Järelikult, kui kohustused võeti ainult uurimisperioodiga seotud minimaalset impordihinda arvestades, nagu jooksvalt pakuti, võivad sellel olla negatiivsed tagajärjed kõnealuste kohustuste tulemuslikkusele kahjuliku subsideerimise eemaldamisel. Lisaks omandas üks vaatlusalune eksportiv tootja pärast kohustuste võtmist ühenduse territooriumil grafiitelektroodide tootmise äriühingu, mis suurendab kohustustest kõrvalehoidmise ohtu. Mõlemat arengut silmas pidades ei olnud käesoleva uurimise piires võimalik läbi viia ja nõustuda võetud kohustustega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks selliste Indiast pärit CN-koodi ex 8545 11 00 (TARIC-kood 8545 11 00 10) alla kuuluvate, elektriahjudes kasutatavate grafiitelektroodide suhtes, mille näivtihedus on 1,65 g/cmŗ või rohkem ja elektritakistus 6,0 ??.m või vähem, ning nimetatud elektroodide jaoks vajalike, CN-koodi ex 8545 90 90 (TARIC-kood 8545 90 90 10) alla kuuluvate niplite suhtes, olenemata sellest, kas neid imporditakse koos või eraldi.

2. Lõplik tasakaalustav tollimaks, mida kohaldatakse järgmiste äriühingute valmistatud toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

>TABELPOSITION>

3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

1. Komisjoni määruse (EÜ) nr 1008/2004 kohaselt ajutise tasakaalustava tollimaksuna tagatiseks antud summad selliste Indiast pärit CN koodi ex 8545 11 00 (Tarici kood 8545 11 00 10) alla kuuluvate, elektriahjudes kasutatavate grafiitelektroodide impordi puhul, mille näivtihedus on vähemalt 1,65 g/cmŗ ja elektritakistus kuni 6.0 ??.m, ning kõnealuste elektroodide jaoks vajalike, CN koodi ex 8545 90 90 (Tarici kood 8545 90 90 10) alla kuuluvate niplite impordi puhul, olenemata sellest, kas neid imporditakse koos või eraldi, nõutakse lõplikult sisse järgmiselt:

Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku tasakaalustava tollimaksu määra, vabastatakse. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest suuremad, nõutakse lõplikult sisse ainult ajutise tollimaksu ulatuses tagatiseks antud summad.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, [...]

Nõukogu nimel

eesistuja