(4)Taotluses kirjeldati juhtunut määruse artikli 2 lõikes 3 sätestatud piirkondliku looduskatastroofina, mis on mis tahes looduskatastroof, mis põhjustab abikõlbliku riigi NUTS 2. tasandi piirkonnas otsest kahju, mis on suurem kui 1,5 % kõnealuse piirkonna sisemajanduse koguproduktist (SKP). Kreeka ametiasutuste hinnangul on otseste kahjude kogusumma 132 004 000 miljonit eurot. Tekkinud kahju moodustab 1,54 % kõnealuse NUTS 2. tasandi Sterea Ellada piirkonna SKPst ja seega ületab künnist 128 286 000 eurot (1,5 % piirkonna SKPst). Seepärast on Kreeka taotlus kõlblik ELSFist abi saamiseks.

(4)Taotluses kirjeldati juhtunut määruse artikli 2 lõikes 3 sätestatud piirkondliku looduskatastroofina, mis on mis tahes looduskatastroof, mis põhjustab abikõlbliku riigi NUTS 2. tasandi piirkonnas otsest kahju, mis on suurem kui 1,5 % kõnealuse piirkonna sisemajanduse koguproduktist (SKP). Kreeka ametiasutuste hinnangul on otseste kahjude kogusumma 101 252 020 miljonit eurot. Tekkinud kahju moodustab 39,72 % kõnealuse NUTS 2. tasandi Voreio Aigaio piirkonna SKPst ja seega ületab künnist 38 239 500 eurot (1,5 % piirkonna SKPst). Seepärast on Kreeka taotlus kõlblik ELSFist abi saamiseks.

(7)Taotluses kirjeldatakse üksikasjalikult juhtunut ja kogu tekkinud kahju. Tsüklon Ianos (ehk Vahemere orkaan Ianos) oli haruldane Vahemerel ilmnenud troopilise tsükloni sarnane tsüklon, mis mõjutas Kreekat ajavahemikul 17.–20. september 2020. See haruldane orkaanisarnane torm liikus üle Kreeka läbi Tessaalia keskosa, tingides mõjutatud piirkondades kuni 120 km/h tuulepuhangud, paduvihma ja üleujutused, mille tõttu hukkus neli inimest ning kannatasid ülisuurt kahju elamud ja taristu. Tihe vihmasadu mõjutas mitut järskude kallakutega jõesängi, mille tõttu tekkisid suured üleujutuslained. Karditsa ja Mouzaki linna voolas ülisuures koguses vett ja need olid mitu päeva üle ujutatud. Karditsa linnas ujutati kokku üle 5 000 kinnistut, 97 % poodidest kannatas kahju ja piirkonnas hävis 15 küla. Elektrivõrgus tekkisid ulatuslikud katkestused ja mitmes külas katkes veevarustus. Raudteetaristu ja teedevõrk said tõsiselt kahjustada. Mägipiirkondades registreeriti 100 maalihet ja 40 läbimatuks muutunud silda. Teedevõrgus põhjustasid probleeme mitu tonni setteid ja rususid, sajad maha langenud puud ja oksad. Ithaka, Kefalloniá ja Zákynthose saarel kuulutati ulatuslike üleujutuste ja elektrikatkestuste tõttu välja hädaolukord. Hädaabiteenistused teatasid, et neile laekus rohkem kui 2 500 abikõnet inimestelt, kes jäid lõksu oma üleujutatud kodudesse ja autodesse, ning Kreeka tuletõrje päästis mõjutatud piirkondades peaaegu 1 000 inimest.

(4)Taotluses kirjeldati juhtunut määruse artikli 2 lõikes 3 sätestatud piirkondliku looduskatastroofina, mis on mis tahes looduskatastroof, mis põhjustab abikõlbliku riigi NUTS 2. tasandi piirkonnas otsest kahju, mis on suurem kui 1,5 % kõnealuse piirkonna sisemajanduse koguproduktist (SKP) või 1,5 % kaalutud SKPst mitut piirkonda hõlmava katastroofi puhul. Taotlus käsitleb viit NUTS 2. tasandi Kreeka piirkonda (Ionia Nisia (EL62), Sterea Ellada (EL64), Ditiki Ellada (EL63), Thessalia (EL61), Peloponnisos (EL65)). Kreeka ametiasutuste hinnangul on otseste kahjude kogusumma 863 540 756 miljonit eurot. Põhjustatud kahju moodustab 11,08 % viie asjaomase NUTS 2. tasandi piirkonna kaalutud SKPst ja seega ületab künnist. Seepärast on Kreeka taotlus kõlblik ELSFist abi saamiseks.

2019. aasta detsembris teatas Hiina linn Wuhan WHO-le teadmata päritoluga kopsupõletiku epideemiast. Hiljem tuvastati see uue koroonaviiruse tüvena, mida ei ole varem inimestel täheldatud – 2019. aasta koroonaviirushaigusena (COVID-19). 30. jaanuaril 2020 kuulutas WHO uue koroonaviiruse epideemia tõttu välja rahvusvahelise epidemioloogilise hädaolukorra.

(4)Taotluses kirjeldati juhtunut määruse artikli 2 lõikes 3 sätestatud piirkondliku looduskatastroofina, mis on mis tahes looduskatastroof, mis põhjustab abikõlbliku riigi NUTS 2. tasandi piirkonnas otsest kahju, mis on suurem kui 1,5 % kõnealuse piirkonna sisemajanduse koguproduktist (SKP). Prantsusmaa ametiasutuste hinnangul on otseste kahjude kogusumma 2 373 000 000 eurot. Tekkinud kahju moodustab 1,5 % kõnealuse NUTS 2. tasandi Provence-Alpes-Côte d’Azuri piirkonna SKPst ja seega ületab künnist 2 372 040 600 eurot (1,5 % piirkonna SKPst). Seepärast on Prantsusmaa taotlus kõlblik ELSFist abi saamiseks.

(4)Seitse ELi liikmesriiki (Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, Kreeka, Portugal, Saksamaa ja Ungari) küsisid oma taotlustes ELSFi eeldatava toetuse ettemakset. Määruse artiklis 4a lubatakse ELSFi vahendite ettemakset küsida ainult liikmesriikidel. Komisjoni talitused on esialgselt hinnanud neilt seitsmelt liikmesriigilt saadud taotlusi ning järeldanud, et ELSFist ettemakse tegemise tingimused on täidetud kõigi seitsme taotluse puhul.

Nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määruse (EL, Euratom) nr 2020/2093 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027, edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“), eriti selle artikli 9 kohaselt võib ELSFi kasutusele võtta solidaarsus-ja hädaabireservi kontekstis. Eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ja usaldusväärset finantsjuhtimist ning uusi omavahendeid, sh tegevuskava uute omavahendite kehtestamiseks käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 10 on sätestatud solidaarsus-ja hädaabireservi kontekstis ELSFi kasutuselevõtmise kord.

Kuna ELSFi loomise peamine põhjus oli solidaarsus, on komisjon seisukohal, et antav abi peaks olema progresseeruv. See tähendab, et senise tava kohaselt peaks abi osatähtsus ELSFi vahendite kasutuselevõtmise korral olema suure looduskatastroofi künnisest (s.o 0,6 % kogurahvatulust või 3 miljardit eurot 2011. aasta hindades, olenevalt sellest, kumb summa on väiksem) suurema kahju puhul suurem kui künnisest väiksema kahju puhul. Varem kasutatud määr assigneeringute määramiseks suurtele katastroofidele on 2,5 % kogu otsesest kahjust, mis on fondi kasutuselevõtmise künnisest allpool, ning 6 % kahjust, mis künnist ületab. Piirkondlike katastroofide ja naaberriigi kriteeriumile vastavate katastroofide puhul on määr 2,5 %.

Toetus ei tohi ületada abikõlblike meetmete hinnangulist kogumaksumust. Abi arvutamise metoodika esitati ELSFi aastaaruandes (2002–2003) ning metoodika kiitsid heaks nõukogu ja Euroopa Parlament.

Kreeka ja Prantsusmaa taotluste ning tekkinud otsese kahju hinnangulise kogusumma alusel on ELSFist antava rahalise toetuse suurus arvutatud järgmiselt.

Liikmesriigid Katastroofi liik Otsene kogukahju (eurodes) Kohaldatud piirkondliku katastroofi künnis

[1,5 % SKPst]



(eurodes) Kavandatava abi kogusumma (eurodes) 2,5 % otsesest kogukahjust Eel-maksed (eurodes) KREEKA Üleujutused Sterea Elladas Piirkondlik (artikli 2 lõige 3) 132 004 000 128 286 000 3 300 100 330 010 KREEKA Tsüklon Ianos Piirkondlik (artikli 2 lõige 3) 863 540 756 116 933 271 21 588 519 2 158 852 KREEKA Maavärin Piirkondlik (artikli 2 lõige 3) 101 252 020 38 239 500 2 531 301 253 131 PRANT-SUSMAA Torm Alex Piirkondlik (artikli 2 lõige 3) 2 373 000 000 2 372 040 600 59 325 000 5 932 500 KOKKU 86 744 920 8 674 493

Ulatuslike rahvatervise hädaolukordade puhul kasutab komisjon abisummade kindlaksmääramisel looduskatastroofide puhul kasutatavaga sarnast metoodikat: riik saab 2,5 % rahastamiskõlblike avaliku sektori kulude kogusummast kuni ulatuslike rahvatervise hädaolukordade riigipõhise künniseni pluss 6 % künnist ületavatest avaliku sektori kuludest. See on märgitud ka komisjoni veebisaidil. Kuna selle arvutuse tulemusel ületab kõikide riikide kogusumma saada olevaid eelarvevahendeid, siis vähendatakse riigipõhiseid summasid proportsionaalselt.

Albaania, Austria, Belgia, Eesti, Horvaatia, Iirimaa Itaalia, Kreeka, Leedu, Luksemburgi, Läti, Montenegro, Prantsusmaa, Portugali, Rumeenia, Saksamaa, Serbia, Tšehhi, Ungari ja Hispaania poolt COVID-19 pandeemia tõttu tekkinud ulatusliku rahvatervise hädaolukorra kohta esitatud ELSFi taotluste puhul teevad komisjoni talitused seega eelarvepädevatele institutsioonidele ettepaneku võtta kasutusele järgmised summad.

Riik Taotletud avaliku sektori kogukulud

(eurodes) Euroopa Komisjoni heakskiidetud rahastamis-kõlblikud avaliku sektori kogukulud (eurodes) Ulatusliku rahvatervise hädaolukorra künnis (miljonites eurodes) Võimalik abisumma (eurodes) Proportsio-naalne abisumma (eurodes) Ettemakse Kasutusele võetava lõppmakse summa (eurodes) 1. Albaania 54 998 000 54 755 654 38,852 1 925 519 905 271 0 905 271 2 Austria 2 111 595 244 1 798 883 065 1 153,959 67 544 419 31 755 580 0 31 755 580 3 Belgia 2 192 550 000 2 132 102 000 1 388,322 79 334 850 37 298 777 0 37 298 777 4 Horvaatia 658 771 839 358 524 373 151,638 16 204 132 7 618 270 8 462 280 0 5 Tšehhi 1 832 510 000 959 231 097 588,597 36 952 971 17 373 205 0 17 373 205 6 Eesti 173 328 000 171 932 664 76,647 7 633 315 3 588 755 0 3 588 755 7 Prantsusmaa 7 011 813 781 4 284 611 574 1 792,639 194 334 329 91 365 053 0 91 365 053 8 Saksamaa 2 079 000 000 2 079 000 000 1 792,639 61 997 635 29 147 795 15 499 409 13 648 386 9 Kreeka 623 925 000 623 925 000 551,220 18 142 800 8 529 722 4 535 700 3 994 022 10 Ungari 1 997 208 000 1 632 956 193 385,263 84 493 167 39 723 926 26 587 069 13 136 857 11 Iirimaa 1 997 000 000 1 996 328 000 762,921 93 077 445 43 759 771 23 279 441 20 480 330 12 Itaalia 3 755 558 000 3 749 558 000 1 792,639 162 231 115 76 271 930 0 76 271 930 13 Läti 178 626 000 91 884 602 85,947 2 504 931 1 177 677 0 1 177 677 14 Leedu 176 974 000 176 932 597 131,433 6 015 801 2 828 291 0 2 828 291 15 Luksemburg 168 230 000 168 230 000 114,768 6 076 920 2 857 025 0 2 857 025 16 Montenegro 15 329 000 15 329 000 14,154 424 350 199 505 0 199 505 17 Portugal 3 470 870 000 2 318 870 000 598,233 118 194 045 55 568 181 37 528 511 18 039 670 18 Rumeenia 848 631 000 841 391 000 596,025 29 622 585 13 926 870 0 13 926 870 19 Serbia 495 400 765 495 400 765 121,926 25 456 636 11 968 276 0 11 968 276 20 Hispaania 15 750 543 061 2 941 717 381 1 792,639 113 760 678 53 483 861 16 844 420 36 639 441 KOKKU 1 125 927 643 529 347 741 132 736 830 397 454 921

Kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 9 lõikega 2 on solidaarsus-ja hädaabireservi aastane künnis 1 200 000 000 eurot 2018. aasta hindades, mis on 1 273 450 000 eurot jooksevhindades. Mitmeaastase finantsraamistiku artikli 9 lõikes 4 on sätestatud, et 25 % solidaarsus-ja hädaabireservi 2021. aasta kogueraldisest (318 362 500 eurot jooksevhindades) tuleb säilitada kuni 1. oktoobrini 2021, aga see tehakse sellest kuupäevast alates kõigile solidaarsus-ja hädaabireservi komponentidele kättesaadavaks. Samuti kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 9 lõikega 4 on maksimumsumma, mille saab ELSFi jaoks kasutusele võtta kuni 1. septembrini, 50 % solidaarsus-ja hädaabireservi kogueraldisest pärast eespool nimetatud 25 % mahaarvamist. Seega on maksimumsumma, mille saab 2021. aasta eraldisest kuni 1. septembrini 2021 ELSFi jaoks kasutusele võtta, 477 543 750 eurot. Kooskõlas ELSFi määruse artikli 4a lõikega 4 on juba kantud 2021. aasta üldeelarvesse 50 000 000 eurot (kulukohustuste ja maksetena) ettemaksete tegemiseks. Seda summat kasutatakse nelja looduskatastroofiga seotud ettemaksete tegemiseks ning ülejäänud summa (s.o 41 325 507 eurot) on saadaval sel aastal vajalike tulevaste ettemaksete tegemiseks.

Lisaks sellele ei kasutatud 2020. aasta eraldisest 2020. aasta lõpuks 47 981 598 eurot ja see kanti üle 2021. aastasse.

Seega on ELSFist 2021. aasta praegusel hetkel saadaval olev maksimumsumma 525 525 348 eurot, millest piisab, et katta vajadused käesoleva kasutuselevõtmisotsuse alusel, nagu on kirjeldatud eespool (484 199 841 eurot, millest 86 744 920 eurot seoses Kreeka ja Prantsusmaa looduskatastroofidega ja 397 454 921 eurot COVID-19 taotlustega seotud ettemaksete jaoks).

ELSFi raames praegu kasutada olev summa 2021. aasta solidaarsus-ja hädaabireservi eraldis 1 273 450 000 eurot Miinus 25 % 2021. aasta solidaarsus-ja hädaabireservi eraldisest, mida säilitatakse kuni 1. oktoobrini 2021 –318 362 500 eurot Kuni 1. oktoobrini kättesaadav solidaarsus-ja hädaabireservi kogueraldis 955 087 500 eurot 2021. aasta solidaarsus-ja hädaabireservi eraldisest 1. septembrini ELSFi jaoks kättesaadav summa (50 % kättesaadavast 2021. aasta solidaarsus-ja hädaabireservi eraldisest) 477 543 750 eurot Sellest ettemaksete jaoks märgitud summa 50 000 000 eurot Pluss 2020. aasta eraldisest kasutamata jäänud summa, mis on üle kantud 2021. aastasse 47 981 598 eurot ELSFist kuni 1. septembrini 2021 kättesaadav kogusumma 525 525 348 eurot Kreeka ja Prantsusmaa looduskatastroofide ning COVID-19 taotluste jaoks kasutuselevõtmiseks väljapakutud kogusumma 484 199 841 eurot 1. septembrini kasutatav summa 41 325 507 eurot

2021/0077 (BUD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, et aidata Kreekat ja Prantsusmaad seoses looduskatastroofidega ning teha Albaaniale, Austriale, Belgiale, Eestile, Hispaaniale, Horvaatiale, Iirimaale, Itaaliale, Kreekale, Leedule, Luksemburgile, Lätile, Montenegrole, Portugalile, Prantsusmaale, Rumeeniale, Saksamaale, Serbiale, Tšehhile ja Ungarile ettemakseid seoses rahvatervise hädaolukorraga

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta, eriti selle artikli 4 lõiget 3,