Soovitus:

NÕUKOGU OTSUS,

millega tühistatakse otsus 2009/587/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Maltal

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 12,

võttes arvesse komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

(1) Järgides komisjoni ettepanekut vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi „asutamisleping”) artikli 104 lõikele 6, otsustas nõukogu 7. juuli 2009. aasta otsusega 2009/587/EÜ,[1] et Maltal on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk ulatus 2008. aastal 4,7 %-ni SKPst, mis ületas seega märkimisväärselt kontrollväärtust 3 % SKPst, kusjuures alates 2003. aastast ületas valitsemissektori koguvõlg aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst ja oli 2008. aastal 64,1 % SKPst[2].

(2) Samuti esitas nõukogu 7. juulil 2009 komisjoni soovituse põhjal ja aluslepingu artikli 104 lõike 7 ning määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta)[3] artikli 3 lõike 4 kohaselt Maltale soovituse kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2010. aastaks. Soovitus avalikustati.

(3) Nõukogu tegi 16. veebruaril 2010 komisjoni soovituse põhjal järelduse, et asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohase soovituse järgimiseks oli võetud tõhusaid meetmeid, kuid pärast nimetatud soovituse vastuvõtmist leidsid Maltal aset ootamatud majandust kahjustavad sündmused, mis mõjutasid riigi rahandust väga halvasti. Seetõttu võttis nõukogu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohaselt vastu muudetud soovituse Maltale, millega pikendati ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtaega ühe aasta võrra ehk 2011. aastani. Soovitus avalikustati.

(4) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 12 kohaselt tühistatakse nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates korrigeeritud.

(5) Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta) artiklile 4 esitab komisjon andmed kõnealuse menetluse rakendamiseks. Nimetatud protokolli kohaldamisel peavad liikmesriigid nõukogu 25. mai 2009. aasta määruse (EÜ) nr 479/2009 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta)[4] artikli 3 kohaselt esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit) andmed valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad.

(6) Kaaludes, kas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus tuleks tühistada, peaksid komisjon ja nõukogu otsuse tegemisel lähtuma esitatud andmetest. Lisaks tuleks ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus tühistada üksnes siis, kui komisjoni prognooside kohaselt ei ületa puudujääk prognoosiperioodil kontrollväärtust 3 % SKPst.

(7) Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas kooskõlas määruse (EÜ) nr 479/2009 artikliga 14 pärast Malta poolt enne 1. aprilli 2012 esitatud teatist, ning komisjoni talituste 2012. aasta sügisprognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused.

– Valitsemissektori eelarve puudujääk oli suurim 2008. aastal ja vähenes pärast seda järk-järgult kuni 2,7 %-ni SKPst 2011. aastal, mis oli allpool kontrollväärtust 3 % SKPst. Võrreldes 2010. aastaga, mil valitsemissektori eelarve üldine puudujääk oli 3,6 % SKPst, paranes olukord märkimisväärselt eelkõige tänu sellele, et tulu suurenes 0,7 % võrra SKPst. Komisjoni talituste 2012. aasta sügisprognoosis hinnati puudujääki vähendavate ühekordsete meetmete puhasmõju 2011. aastal 0,7 %-le SKPst. Struktuurne eelarvepositsioon, s.t tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon ilma ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid arvesse võtmata, paranes 2011. aastal mahus 1 protsendipunkt SKPst, mis ületas nõukogu soovitust parandada eelarvepositsiooni mahus vähemalt ¾ protsenti SKPst.

– Komisjoni talituste 2012. aasta sügisprognoosi kohaselt väheneb eelarvepuudujääk 2012. aastal 2,6 %-ni SKPst, seda peamiselt tänu (enamjaolt ühekordsetele) tulusid suurendavatele meetmetele; puudujääki vähendavate ühekordsete meetmete puhasmõju hinnatakse 1 %-le SKPst. Eeldusel et poliitikat ei muudeta, st võtmata arvesse pärast prognoosi koostamise kuupäeva vastu võetud 2013. aasta eelarves sisalduvaid konsolideerimismeetmeid, prognoositakse, et valitsemissektori eelarve puudujääk suureneb 2013. aastal 2,9 %-ni SKPst ja väheneb seejärel 2014. aastal taas 2,6 %-ni SKPst ning ei ületa seega prognoosiperioodil kontrollväärtust 3 % SKPst. 2012. aasta aprilli stabiilsusprogrammi eesmärkide kohaselt peaks eelarvepuudujääk olema väiksem: 2,2 % SKPst 2012. aastal, 1,7 % SKPst 2013. aastal ja 1,1 % SKPst 2014. aastal. Komisjoni talituste 2012. aasta sügisprognoosi ja stabiilsusprogrammi 2012. aasta eesmärgi erinevust võib peamiselt seletada sellega, et viimases eeldatakse dünaamilisemat tulude kasvu.

– Nõukogu ettenähtud tähtaja ehk 2011. aasta järgseteks aastateks prognoositakse komisjoni talituste 2012. aasta sügise eelarveprognoosides, et 2012. aastal ei parane tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon (v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed), kuid 2013. aastal paraneb eelarvepositsioon mahus ¼ protsendipunkti SKPst. See on allpool keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas tehtava kohanduse sihttaset 0,5 % SKPst, mida nõutakse stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavate sätetega, eelkõige määrusega (EÜ) nr 1466/97[5]. Prognooside kohaselt toimub see aeglane kohanemine üldiselt tasakaalustatud tsüklilistes tingimustes, st SKP lõhet hinnatakse nullilähedaseks. Samas eeldatakse, et majanduskasvu komponendid annavad suhteliselt vähe maksutulu. Eelkõige 2012. aastal kasvab majandus puhasekspordi toel, samas kui sisenõudlus on prognooside kohaselt varasemaga võrreldes üsna väike. Aastal 2014 peaks olukord paranema ½ protsendipunkti võrra SKPst. Lisaks peaks valitsemissektori kulude tegelik kasvumäär (võtmata arvesse kaalutlusõiguse raames võetud tulumeetmeid) jääma 2012. aastal prognooside kohaselt allapoole SKP keskpika perioodi potentsiaalse kasvumäära võrdlusalust määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 tähenduses. Kuid eeldusel et poliitikat ei muudeta, peaks kulude reaalne puhaskasv 2013. ja 2014. aastal seda võrdlusalust märkimisväärselt ületama.

– Valitsemissektori koguvõla suhe SKPsse on alates 2008. aastast suurenenud ja oli 2011. aastal 70,9 % SKPst. Komisjoni talituste 2012. aasta sügisprognoosi kohaselt suureneb võla suhe veelgi ja on 2012. aastal 72,4 % SKPst, 2013. aastal 73,1 % SKPst ja 2014. aastal 72,8 % SKPst. 2012. aasta stabiilsusprogrammis prognoositakse seevastu võla suhte vähenemist alates 2011. aastast kuni 67,4 %-ni SKPst 2014. aastal. Nende kahe prognoosi erinevus tuleneb sellest, et sügisprognoosis eeldati väiksemat esmast ülejääki ning suuremat võlakoormuse ja eelarvepositsiooni muutuse näitajat.

(8) Nõukogu tuletab meelde, et määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõike 1a kohaselt peaks Malta alates 2012. aastast ehk ülemäärase puudujäägi korrigeerimise aastale järgnevast aastast tegema kolme aasta jooksul piisavaid edusamme võlakriteeriumi nõude täitmiseks.

(9) Nõukogu on arvamusel, et ülemäärane eelarvepuudujääk Maltal on 2011. aasta tähtajaks korrigeeritud ning seega tuleks otsus 2009/587/EÜ tühistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldhinnangust järeldub, et ülemäärane eelarvepuudujääk Maltal on korrigeeritud.

Artikkel 2

Otsus 2009/587/EÜ tühistatakse.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Malta Vabariigile.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] ELT L 202, 4.8.2009, lk 42.

[2] Valitsemissektori eelarve 2008. aasta puudujääki ja koguvõlga hiljem korrigeeriti ning need on nüüd vastavalt 4,6 % ja 62,0 % SKPst.

[3] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

[4] ELT L 145, 10.6.2009, lk 1.

[5] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.