(4)28. novembril 2014 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise 2015. aasta Euroopa poolaasta algust. Samal päeval võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Maltat liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult analüüsida.

(5)Euroopa Ülemkogu kiitis 18. detsembril 2014 heaks prioriteedid investeeringute suurendamise, struktuurireformide kiirendamise ning vastutustundliku ja kasvu soodustava eelarve konsolideerimise tagamiseks.

(6)26. veebruaril 2015 avaldas komisjon Malta 2015. aasta riigiaruande. Riigiaruandes hinnati Malta edusamme 8. juulil 2014. vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel.

(7)17. aprillil 2015 esitas Malta 2015. aasta riikliku reformikava ja 30. aprillil 2015 oma 2015. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kahe dokumendi omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

(8)[Pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse lõpetamist 2015. aasta juunis] kohaldatakse Malta suhtes praegu stabiilsuse ja kasvu pakti [ennetuslikku] osa. 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt plaanib valitsus järk-järgult vähendada valitsemissektori nominaalset eelarvepuudujääki 1,6 %ni SKPst 2015. aastal ja 0,2 %ni SKP-st 2018. aastal. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi põhjal võib eeldada, et ülemäärane eelarvepuudujääk korrigeeriti 2014. aastal. Stabiilsusprogrammi kohaselt kavatseb valitsus saavutada keskpika perioodi eesmärgi – struktuurselt tasakaalus eelarvepositsiooni – aastaks 2019 ehk üks aasta pärast programmiperioodi. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse järk-järgult vähenema kuni 61,2 %ni 2018. aastal. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. On oht, et nii 2015. kui ka 2016. aastal võib esineda mõningaid kõrvalekaldeid nõutud kohandamisest (0,6 % SKPst) keskpika perioodi eesmärgi suunas. Prognooside kohaselt jääb struktuurse eelarvepositsiooni paranemine 2015. aastal nõutavast 0,1 % SKPst väiksemaks. Kuigi 2016. aastaks prognoositud korrigeerimine on nõutuga kooskõlas, on oht, et 2015. ja 2016. aasta lõikes kokku esineb mõningaid kõrvalekaldeid. Alates 2016. aastast kavandatud eelarvepuudujäägi saavutamiseks võetavaid meetmeid ei ole piisavalt täpselt kirjeldatud. Seetõttu on 2015. ja 2016. aastal vaja võtta täiendavaid meetmeid. Nõukogu on stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et eelduste kohaselt peaks Malta stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded üldiselt täitma.

(9)Malta riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus on ohus eeskätt vananemisega seotud kulutuste prognoositava kasvu tõttu. Õigusaktide kohane seadusjärgse pensioniea tõstmine toimub väga aeglaselt ning seadusjärgse pensioniea ja oodatava eluea vahel ei ole selget seost. Malta on püüdnud oma pensionisüsteemi probleeme lahendada tööturumeetmetega ja kolmanda pensionisamba kehtestamisega; täiendavatest poliitilistest meetmetest teatati ka riiklikus reformikavas, kuid süsteemi jätkusuutlikkuse ja piisavuse olulist parandamist võimaldavaid meetmeid ei ole veel välja kuulutatud ega rakendatud. Alustatud on riiklike tervishoiusüsteemide 2014. aasta strateegia rakendamist, et muuta tervishoiusüsteem võimalikult tõhusaks ja tagada samas selle rahaline jätkusuutlikkus. Seda protsessi tuleb jälgida.

(10)Malta on kehtestanud meetmed, et aidata sealsetel elanikel leida tasakaal töö- ja pereelu vahel; eeskätt on tegemist maksusoodustustega, tasuta lastehoiu pakkumisega ja paindliku töökorralduse kehtestamisega. Samas võib suurenenud vajadus mitteametliku pikaajalise hoolduse järele ja sobivate oskuste puudumine takistada vanemaid naisi tööturul tööd otsimast. 2014. aasta juunis avaldati riiklik kirjaoskusstrateegia ja varakult haridussüsteemist lahkumist käsitlev strateegia. Jätkatakse tööd haridusväljundite ja turuvajaduste vastavusseviimisega, kuid käegakatsutavaid tulemusi veel ei ole.

(11)Tegeletud on riskikapitalifondide kasutusraamistiku loomisega ja juurdepääsu hõlbustamisega kapitaliturgudele. Eelkõige on selleks vaadatud läbi Malta Enterprise'i idufirmade kava ja väljakuulutatud stardikapitali investeeringute programm. Tegeletakse ka arengupanga loomisega. Seda protsessi tuleb jälgida.

(12)Malta püüded võidelda maksude maksmisest kõrvalehoidmise vastu ja parandada maksukuulekust maksude kogumise optimaalsema raamistiku abil, on liikumine õiges suunas. Kuni töö kestab, tuleks võtta konkreetseid meetmeid, et kiirendada elektrooniliste maksete kasutuselevõttu.

(13)Tänu e-hangete kohustuse kehtestamisele ja asjaomaste valitsusasutuste tugevdamisele on riigihankemenetluste ajaline kestus oluliselt lühenenud. Kui rakendatakse väljakuulutatud meetmed, eeskätt võetakse tööle täiendavad inimesed ja viiakse ellu jälgimissüsteem, väheneb see aeg veelgi. Malta majanduses on oluline koht transpordikuludel. Hiljuti tehti algust transpordireformiga, kuid valitsus peab siiski esitama ka põhjaliku transpordistrateegia.

(14)Riiklikus reformikavas on kirjeldatud kohtusüsteemi ümberkorraldamise meetmeid, mis on riigiaruandes soovitatust põhjalikumad. Tänu neile meetmetele on Malta teinud mõningaid edusamme 2014. aasta riigipõhistes soovitustes esile toodud kohtusüsteemi tõhususe suurendamise osas. Väljatöötamise lõppfaasis on ka seaduseelnõu. Kui see vastu võetakse ja rakendatakse, peaks kohtusüsteem muutuma veelgi tõhusamaks eeskätt tänu kohtumenetluse digiteerimisele ja vaidluste lahendamise alternatiivsete mehhanismide ulatuslikumale kasutamisele.

(15)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Malta majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2015. aasta riigiaruandes. Hinnangu on saanud ka stabiilsusprogramm ja riiklik reformikava ning eelnevatel aastatel Maltale esitatud riigipõhiste soovituste järelmeetmed. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Malta eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi normidele ja juhistele, pidades silmas vajadust tugevdada Euroopa Liidu üldist majandusjuhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–4.

(16)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu Malta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1.

(17)Komisjon on Euroopa poolaasta raames analüüsinud ka euroala kui terviku majanduspoliitikat. Sellele analüüsile tuginedes on nõukogu esitanud konkreetsed soovitused liikmesriikidele, kelle vääringuks on euro. Malta peaks tagama ka nende soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise,

SOOVITAB Maltal võtta aastatel 2015–2016 järgmisi meetmeid.

1.Kohandada eelarvet 2015. ja 2016. aastal pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist 0,6 % SKPst keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas.

2.Võtta meetmeid põhioskuste parandamiseks ja vähendada haridussüsteemist varakult lahkumist veelgi tänu õpetajate kutseoskuste pidevale arendamisele.

3.Kiirendada seadusjärgse pensioniea tõstmist ja siduda see oodatava elueaga.

4.Parandada väike- ja mikroettevõtjate juurdepääsu rahastamisele, eelkõige pangandusvälise sektori instrumentide abil.

Brüssel,