[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 23.3.2007

KOM(2007) 130 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Euroopa Liidu põllumajanduse olukord - 2005. aasta aruanne {SEK(2007) 365}

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Euroopa Liidu põllumajanduse olukord - 2005. aasta aruanne

SISSEJUHATUS

1. Euroopa Liidu põllumajanduse olukorda 2005. aastal käsitleva aruande koostamine lõpetati 2006. aasta septembris ja see avaldatakse koos Euroopa Liidu tegevuse üldaruandega.

MAJANDUSLIK OLUKORD JA PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTJATE TULUD

2. Euroopa Liidus tervikuna vähenesid sissetulekud põllumajanduses 2005. aastal 6,3% (6,6% vanades liikmesriikides ja 3,8% uutes liikmesriikides). Tegelik vahemik oli–19,3%st Ungaris kuni +25,9%ni Leedus.

3. ELi kasvumääraks 2005. aastal on kavandatud +1,5%. Lisaks stabiilsele maailma olukorrale toetavad seda kasvu kohandumisele suunatud makromajandusmeetmed, soodsad rahandustingimused, kõrgemad kasumimäärad ja nõrgenenud tegelik valuutavahetuskurss. Euro kurss dollari suhtes oli kõrge aasta alguses, kuid aasta lõpuks langes see tasemeni 1,17 USA dollarit.

4. 2005. aasta esimese üheksa kuuga suurenes ühenduse põllumajandussaaduste eksport tervelt 8%, kuid eri põllumajandustoiduainete puhul erines see näitaja suuresti. EL jäi põllumajandussaaduste netoimportijaks, kuid suurenenud eksport parandas oluliselt põllumajandussaaduste kaubanduse bilanssi.

POLIITIKA ARENG JA ÕIGUSLOOME ALGATUSED 2005. AASTAL

Ühise põllumajanduspoliitika reform – suhkur

5. Komisjon võttis 22. juunil 2005 vastu ettepanekute paketi, et reformida ELi suhkrusektorit, kujundada ümber suhkrusektori turgude ühine korraldus, muuta määrust (EÜ) nr 1782/2003 ja kehtestada ajutine skeem Euroopa ühenduse suhkruturu ümberkorraldamiseks. Nõukogu saavutas 24. novembril 2005 poliitilise kokkuleppe, mis suures osas peegeldas komisjoni esialgseid ettepanekuid.

6. Suhkrureform viis peaaegu 40 aastat muutumatuna püsinud süsteemi kooskõlla ühise põllumajanduspoliitika 2003.–2004. aasta reformiga, parandades sellega kõnealuse sektori konkurentsivõimet ja turule orienteeritust ning aidates saavutada ELi rahvusvahelisi kohustusi arvestavat jätkusuutlikku turu tasakaalu.

7. Reformi rakendamiseks vähendatakse valge suhkru tagatud hinda 36%, makstakse põllumajandustootjatele hüvitist toodanguga sidumata toetusena, mis lisatakse ühtsele otsetoetusele, ja võetakse kasutusele vabatahtlike ümberkorralduste kava, milles ELi vähem konkurentsivõimelistele suhkruvabrikutele on ette nähtud stiimulid turult lahkumiseks.

Finantsperspektiivid aastateks 2007–2013

8. Euroopa Ülemkogu otsustas 17. detsembril 2005 määrata aastateks 2007–2013 kindlaks põllumajanduskulutused Euroopa Parlamendi kinnitatud summas: 293,1 miljardit eurot otsetoetusteks ja turumeetmeteks ning 69,75 miljardit eurot maaelu arendamiseks (2004. aasta hinnad). Poliitilises kokkuleppes tunnistati, et 2008.–2009. aastal toimuval ELi kõikide kulutuste ja vahendite laialdasel läbivaatamisel on ühine põllumajanduspoliitika üks võtmeküsimusi.

Biokütused

9. 2005. aasta teisel poolel sai biokütuste tootmise võimalikust suurendamisest kompleksne, dünaamiline ja läbiv teema seoses üleskutsega anda uus poliitiline signaal ELi energiapoliitika kohta, mis arvestaks nafta kallinemist, meie majanduse suurt energiasõltuvust ja kliimamuutusega seotud rahvusvahelisi kohustusi.

10. Komisjon võttis 7. detsembril 2005 vastu ka ELi biomassi tegevuskava, mille peamine eesmärk on suurendada biomassi tarbimist ELis aastaks 2010 enam kui kaks korda ja sillutada teed selle kasutamise veelgi suuremale tõusule aastaks 2020. See ELi esialgne algatus on aluseks ELi biokütusestrateegia teatisele, mis võeti vastu 2006. aasta alguses.

Kvaliteedipoliitika

11. 2005. aastal lisas komisjon kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste loetellu 24 nimetust; selles loetelus on praegu 705 toodet. Lisas on loetletud ka neli muudatust kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste spetsifikatsioonides.

Mahepõllumajandus

12. Komisjon võttis 21. detsembril 2005 vastu ettepaneku nõukogu uue mahepõllundust käsitleva määruse kohta (KOM(2005) 671 (lõplik)). Kõnealune ettepanek arendab edasi teatist (KOM(2004) 415) Euroopa mahepõllumajandustoodete ja mahepõllunduse arenguplaani kohta (Euroopa tegevuskava).

Müügiedendusmeetmed

13. Komisjon kinnitas 2005. aastal 25 uue kava kaasrahastamise müügi edendamiseks väljaspool Euroopa Liitu. Nende kavade peamised sihtriigid on Jaapan, Venemaa, USA ja Euroopa riigid, kes ei kuulu ELi. Edendatakse kvaliteetveinide, oliiviõli, juustude, lihatoodete ning puu- ja köögivilja müüki. Enamik kavasid on kolmeks aastaks. EL toetab neid kavasid kokku 23,4 miljoni euroga.

14. ELi siseturu jaoks kinnitas komisjon kokku 51 uut kava, mida ühendus kaasrahastab kokku 51,6 miljoni euroga. Enamik kavasid on kolmeks aastaks. Edendatakse puu- ja köögiviljade, mahepõllundussaaduste, kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega toodete, lillede ja taimede, piimatoodete, oliiviõli müüki ja piiratud ulatuses ka loomaliha müüki. Ka uued liikmesriigid said 2005. aastal müügiedenduskavasid ja nende paljude ettepanekute kaasrahastamine kinnitati.

Põllumajandust reguleerivate õigusaktide lihtsustamine

15. Lihtsustamine oli ka 2005. aastal tähtis eesmärk, kuna parem õigusloome muutub Lissaboni tegevuskava arvestades poliitiliselt üha olulisemaks. Komisjon avaldas 19. oktoobril 2005 teatise ühise põllumajanduspoliitika lihtsustamise ja parema õigusloome kohta (KOM(2005)509 (lõplik)). Selles teatati konkreetselt lihtsustamise tegevuskava väljaarendamisest 2006. aastal, samuti ühise turukorralduse määruse väljatöötamisest, millega 21 ühise turu korraldus lõimitakse ühtsesse õiguslikku raamistikku, ja lihtsustamise alase konverentsi korraldamisest 2006. aasta sügisel.

Riigiabi

16. Komisjon sai 261 teatist kavatsetavate riigiabimeetmete kohta põllumajandus- ja agrotööstussektoris. Komisjon alustas ka varem asutamislepingu artikli 88 lõike 3 alusel teatatud 25 riigiabimeetme uurimist.

Puudustkannatavate isikute abistamine

17. Euroopa Liit on jätkanud puudustkannatavate isikute abistamise kavade rakendamist. Kõnealune meede seisneb põllumajandussaaduste (töödeldud või muul kujul) jaotamises liidu sekkumisladudest ühendustele, kes abistavad puudustkannatavaid isikuid liikmesriikides.

Äärepoolseimad alad – POSEI meetmete reform

18. Pärast 2005. aastal toimunud üksikasjalikke arutelusid leppisid liikmesriigid 2. detsembril 2005 äärepoolseimate alade töörühmas üksmeelselt kokku, et komisjoni ettepanek nõukogu määruse kohta äärepoolse ja saarelise asendiga seotud raskuste lahendamise kava (POSEI) reformimiseks esitatakse I/A-punktina kinnitamiseks alaliste esindajate komiteele (Coreper) ja nõukogule.

19. Reformiga muudetakse lähenemisviisi äärepoolseimate alade abistamisele, et soodustada abistatavate osavõttu otsustamisest ja kiirendada nende erivajaduste rahuldamist. Määrusega nähakse ette, et liikmesriigid esitavad kavad, mis komisjon peaks seejärel kinnitama ja rakendama 2006. aasta jooksul. Nende kavade üks osa käsitleb inimtoiduks hädavajalike, põllumajanduslikuks tooraineks või töötlemiseks ettenähtud põllumajandussaaduste äärepoolseimatele aladele tarnimise erikorda ja teine osa käsitleb kohaliku tootmise toetamist.

20. Kõnealune määrus ei mõjuta ühenduse abi rahastamisallikaid või osatähtsust.

Ühisest põllumajanduspoliitikast teavitamise meetmed

21. Teavitamispoliitika eesmärk peaks olema selgitada ühise põllumajanduspoliitikaga seotud küsimusi, propageerida Euroopa põllumajandusmudelit, hoida põllumajandustootjaid ja teisi maaettevõtjaid asjadega kursis ja teavitada avalikkust ühise põllumajanduspoliitika tulemustest ja eesmärkidest. Seda tehti toetuste määramisega paljudele avalik-õiguslikele ja valitsusvälistele organisatsioonidele seminaride ja konverentside korraldamiseks, trükiste ja audiovisuaalsete teabematerjalide väljaandmiseks. Ka komisjon ise organiseeris üritusi paljude teemade käsitlemiseks: avalikke arutelusid, pressikonverentse, õppekäike, kõnesid, konverentse Brüsselis, ametireise nii ELi piires kui ka väljaspool ning osavõttu teatavatest rahvusvahelistest põllumajandusmessidest.

22. Avaldati rohkesti konkreetsele teemale pühendatud andmelehti, ettekandeid, teabelehti, raamatujärjehoidjaid, plakateid, konverentsimaterjale ning rahvusvahelistele ja maaelu küsimustele pühendatud eriväljaandeid.

Juurdepääs dokumentidele

23. Ka 2005. aastal suurenes ELi kodanike huvi põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi sisedokumentide saamise vastu, kuigi mitte nii oluliselt kui 2004. aastal. Määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) alusel esitasid ELi kodanikud põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnaga seotud sooviavaldusi ligikaudu 25% rohkem kui 2004. aastal. Selliseid sooviavaldusi oli 2005. aastal ligikaudu 185.

PÕLLUMAJANDUSTOODETE TURUD

Teatavad teraviljakultuurid

24. Maailma teraviljatoodang (ilma riisita) suurenes 2004.–2005. majandusaastal eelmise aastaga võrreldes. 2004.–2005. aastal oli teravilja kogusaak EL 25s 284 miljonit t ehk 23% suurem kui 2003.–2004. aastal. ELis suurenes põllupind 1 miljoni ha võrra ning teravilja hektarisaak suurenes 1 t võrra ehk 22%. Kõigi ELis kasvatatavate teraviljade, välja arvatud kaer, toodang suurenes 2003.–2004. aastaga võrreldes, alates 11%st odra puhul kuni 42%ni rukki puhul. Keskmine teraviljasaak oli rekordiline nii EL 15s (6,02 t/ha) kui ka uutes liikmesriikides (4,09 t/ha).

25. Rahvusvahelise teraviljanõukogu 2005. aasta novembri lõpu andmete kohaselt oli teravilja kogusaak 2004.–2005. aastal maailmas 1632 miljonit tonni, samas kui eelmisel majandusaastal oli see 1467 miljonit tonni.

26. Maailma teraviljavarud suurenesid; 2004.–2005. aasta hinnangulised varud on 312 miljonit tonni (2003.–2004. aastal olid need 264 ja 2002.–2003. aastal 333 miljonit tonni) ning need hõlmavad 137 miljonit tonni nisu ja tänu USA väga suurele saagile 167 miljonit tonni söödateravilja (eelmisel aastal 137). ELi sekkumisasutuste varud 1. novembril 2004 olid 5 miljonit tonni: 3,0 miljonit tonni rukist, 0,9 miljonit tonni otra ja 1,0 miljonit tonni nisu ning 0,2 miljonit tonni maisi.

27. Maailma teraviljakaubanduse kogumaht oli 2004.–2005. aastal 211 miljonit tonni (106 miljonit tonni nisu ja 104 miljonit tonni söödateravilja); võrdluseks, eelmisel aastal oli see 207 miljoni tonni.

28. EL 25 kasutatav teraviljatoodang jõudis 282 miljoni tonnini. 2005.–2006. aasta prognoosi kohaselt peaks EL 25s teravilja külvipind vähenema 51 miljoni ha-ni ehk 2,4%, kui pöördutakse tagasi maa tootmisest kõrvale jätmise 10%lise määra juurde.

29. Selle külvipinna ja saagikuse tendentse arvestava hinnangu alusel saame teraviljatoodanguks hinnanguliselt 263 miljonit tonni, mis on 20 miljonit tonni ehk 14% väiksem kui 2004.–2005. aastal. Keskmist saaki hinnatakse 5,15 tonnile ha-lt, mis on 5% väiksem eelmise aasta saagist.

30. Seoses külvipinna vähenemisega, mis oli suuresti tingitud komisjoni otsusest lõpetada rukki puhul sekkumiskava rakendamine, vähenes rukkitoodang 7,2lt miljonilt tonnilt 5le miljonile tonnile.

31. EL 25 õlikultuuride külvipind jäi 2005. aastal ligikaudu samaks (+3%, võrreldes 2004. aastaga), kusjuures rapsi külvipind suurenes 4,7 miljoni ha-ni ehk 7%, päevalille külvipind 2,23 miljoni ha-ni ehk 1% ja sojaoa külvipind 282 000 ha-ni ehk 2,5%. Õlikultuuride kogukülvipinda hinnatakse praegu 7 miljonile ha-le, kaasa arvatud 870 000 ha toiduks mittekasutatavate põllukultuuride kasvatamiseks maa eraldamise kava ja 350 000 ha energiakultuuride kavaga hõlmatud maad. Väga heade ilmastikutingimuste tõttu saak paranes võrreldes 2003. aasta madalama saagiga ja kogutoodang oli ligikaudu 20 miljonit tonni, s.o sama suur kui 2004.–2005. aastal. Suure osa muuks otstarbeks kui söögiks ettenähtud 2,6 miljonist tonnist õlist, mis toodeti õlikultuuridest, moodustas rapsiõli. 2005.–2006. aasta saagiks hinnatakse 15,3 miljonit tonni rapsiseemet, 3,8 miljonit tonni päevalilleseemet ja 805 000 tonni sojaube.

32. Õliseemnete imporditud üldkogus vähenes 17 miljonilt tonnilt 2002.–2003. aastal 16 miljoni tonnini 2004.–2005. aastal ja põhiosa (95%) sellest moodustas sojauba.

33. Euroopa tarbimisele on iseloomulik õliseemneõlide kasutamise suurenemine mujal kui toiduainetööstuses. Parim näide on rapsiõli: Euroopa turgudel olevast rapsiõlist kasutatakse 43% toiduainetetööstuses, 57% aga mujal, peamiselt biodiislikütuse tootmisel. Nõudluse suurenemine rapsiõli kui taastuva energiaallika järele ja selle tulemusel tõusnud hind võib veidi vähendada rapsiõli kasutamist toiduainetööstuses.

34. Kohustusliku tootmisest kõrvaldamise kava kohaselt kõrvaldatakse 2005.–2006. aastal tootmisest umbes 4 miljonit ha maad, rakendades tootmisest kõrvaldamise 10%list määra. Lisaks ei kasutatud 3 miljonit ha tootmiseks, kuigi see maa vastas toodanguga sidumata sissetulekutoetuse saamise tingimustele. Ligi 870 000 ha kohustuslikult tootmisest kõrvalejäetavat maad kasutati muude toodete kui toiduainete, peamiselt biodiislikütuse tootmiseks. Tootmisest kõrvaldatud aladel kasvatatavate toiduks mittekasutatavate põllukultuuride kogutoodang oli 2,8 miljonit tonni.

35. Ühise põllumajanduspoliitika reformi raames makstakse uut toetust, s.o 45 eurot ha kohta energiakultuuride kasvatamise eest. Selle toetuse puhul piirdutakse 1,5 miljonit ha suuruse tagatud maksimumalaga. Seda korda rakendati esmakordselt 2004. aastal ja siis toetati selle kava alusel 330 000 ha. See pindala suurenes 2005. aastal 570 000 ha-ni, mis on 38% tagatud maksimumalast ja ligikaudu 65% tavalisest, muuks kui toidu tootmiseks eraldatud õlikultuuride külvipinnast. 2006. aastal võib eeldada energiakultuuride all oleva ala edasist suurenemist.

36. Nagu 2003.–2004. aastal, nii jäi ka 2004.–2005. aastal suhkrutoodang oluliselt väiksemaks 2002.–2003. aastal toimunud väga suurest ülemaailmsest suhkru ületootmisest. Ülemaailmset suhkrutasakaalu paranemist näitab varude ja tarbimise suhte vähenemine 45,5%le; see on madalaim näitaja pärast 1997.–1998. aastat, mil see jõudis 40,94%ni.

37. Hinnad on 2005. aastal oluliselt paranenud, mis peegeldab tootmise ja tarbimise head ülemaailmset tasakaalustatust ja eeldatavat puudujääki 2005.–2006. majandusaastal.

38. Suhkru kui sellise kogueksport suurenes 2004.–2005. aastal 0,8 miljoni tonni võrra 4,92 miljoni tonnini, mis hõlmab ka 2,44 miljonit tonni eksporditoetuseta eksporditud C-suhkrut.

39. Ühenduse suhkruturgu iseloomustas 2005. aastal oluline ülemäärase pakkumise olukord, mis mõjus rängalt hindadele ja ka turu tasakaalule. Esimest korda ligi 20 aasta jooksul pakuti suhkrut sekkumiseks. Suhkru üldkogus, mida ettevõtjad sekkumiseks pakkusid ja mille liikmesriikide asutused vastu võtsid, oli 2005. aastal 1 324 286 tonni.

40. 2005.–2006. majandusaastal toodetakse ühenduses hinnanguliselt 19,6 miljonit tonni suhkrut, mis on pisut väiksem 2004. aasta näitajast 19,93. Erinevalt 2004.–2005. aastast tuli Maailma Kaubandusorganisatsioonis võetud kohustuste täitmiseks oluliselt vähendada ühenduse kvoote.

41. Sekkumiskokkuostumeede, mida varem suhkruturu korraldamisel ei olnud peaaegu üldse kasutatud, muutus 2004.–2005. aastal üheks peamiseks vahendiks.

Teatavad loomsed tooted

42. Esialgsete hinnangute kohaselt suureneb maailma piimatoodang, mis 2004. aastal jõudis 618 miljoni tonnini, 2005. aastal 3% võrra.

43. ELi piimakari peaks vähenema 3,6% võrra 22,7 miljoni loomani. Piimatoodang ühe lehma kohta peaks aga suurenema 3% võrra 6170 kg-ni aastas. Piimatoodang jääb samaks ja on 142,6 miljonit tonni. Liikmesriigid oletavad, et piima kogutoodang suureneb 131,2 miljoni tonnini peamiselt tänu uute liikmesriikide piimatoodangu 6% suurenemisele.

44. Joogipiima toodang EL 25s on püsinud üsna stabiilselt ligikaudu 33 miljoni tonni juures. Söögiks kasutatavate koore- ja hapukooretoodete toodang on samuti püsivalt 2,6 miljonit tonni, samas kui jogurti toodang suurenes 5%.

45. Võitoodang suureneb 40 000 tonni võrra 2,17 miljoni tonnini.

46. 2005. aasta lõpul oli ELis 1,4 miljonit piimatootjat, s.o 90 000 võrra vähem kui 2004. aastal. Põllumajandusettevõtjate arv väheneb kõigis liikmesriikides, kuid sellest vähenemisest läheb 60 000 Poola arvele. Lehmade keskmine arv ettevõtte kohta suurenes 39ni (vahemik ulatub 4st Poolas 282ni Lätis). Piimatoodang ettevõtte kohta oli 94 000 kg. Kuid EU 15 keskmine on 240 000 ja kümne uue liikmesriigi keskmine on kõigest 19 000. Ettevõtte kohta tarnitud keskmise piimakoguse vahemik oli samuti väga lai ja ulatus 6500 tonnist Leedus 1 367 600 tonnini Tšehhi Vabariigis.

47. Piimatoodete tarbitud üldkogus, mis leitakse kõigi ELis võimalike kasutusalade liitmisel, on alates 1996. aastast suurenenud 0,3% aastas.

48. 2005. aastal osteti sekkumiseks kõigest 5000 tonni lõssipulbrit. Aasta lõpuks oli varudes veel alla 10 000 tonni. See tõendab, et 2005. aastal olid ELis piimavalgu turul pakkumine ja nõudlus tasakaalus. Võid osteti sekkumiseks 36 000 tonni. Aasta lõpuks oli varusid veel 125 000 tonni. See näitab, et EL 25 piimarasvaturg on vähem tasakaalustatud.

49. 1. juulist vähendati institutsionaalseid hindu 7% või puhul ja 5% lõssipulbri puhul, vastavalt 282,44 ja 185,00 eurole 100 kg eest.

50. 2005. aasta mai-juuni ülevaate esialgsed tulemused näitavad veiste arvu edasist vähenemist ELis 1,0% võrra võrreldes eelmise aastaga. Lehmade koguarv ELis vähenes 0,7%. Piimakari vähenes 1,5% võrra, samas kui ammlehmade arv suurenes veidi (0,8%).

51. Looma- ja vasikaliha toodang EL 25s on 2005. aastal hinnanguliselt 7,84 miljonit tonni ehk 2,5% allpool 2004. aasta taset. Looma- ja vasikaliha kogutarbimine EL 25s on 2005. aastal hinnanguliselt 8,14 miljonit tonni. 2005. aastal imporditi kokku 528 000 tonni loomaliha. Alates 2003. aastast on ühendus muutunud loomaliha netoimportijaks. Ajavahemikus 2005. aasta jaanuarist oktoobrini oli koguimport ümmarguselt 242 000 tonni suurem kui kogueksport. Kui vaadelda üksnes loomalihakaubandust, siis moodustas netoimport ligikaudu 302 000 tonni.

52. Üldine olukord ELi lamba- ja kitseturul oli kogu 2005. aastal suhteliselt stabiilne. Kerge talle keskmine hind oli aasta IV kvartalis väga kõrge (umbes 25% kõrgem kui aasta varem).

53. Ühenduse eksporti endiselt peaaegu ei olnud. Euroopa Liit veab sisse koguse, mis vastab enam kui ühele viiendikule tema vajadustest. Import ühendusse toimub peamiselt tariifikvootide alusel, mille ulatuses kaupu imporditakse vähendatud tollilõivuga või tollimaksuvabalt. Elusloomade inventuuri alusel on lambaid ja kitsi Euroopa Liidus üle 100 miljoni looma.

54. Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 21/2004, millega kehtestatakse lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise süsteem, muutus üksikloomade märgistamine kohustuslikuks alates 9. juulist 2005.

55. Sealihatoodang ELis jääb 2005. aastal eeldatavasti endiseks ja on umbes 21 miljonit tonni. Keskmine hind on umbes 139 eurot 100 kg eest. Sealiha tarbimine inimese kohta peaks veidi vähenema ja olema 42,9 kg inimese kohta.

56. Alates 1999. aastast on linnuliha tootmine maailmas kasvanud pidevalt ja küllaltki palju (20%). 2003. aastal vähenes Euroopa Liidu toodang tugevasti (6,6%) linnugripi tõttu Madalmaades ja Belgias ning tootmise vähendamise tõttu mitmes liikmesriigis (Prantsusmaal, Itaalias, Rootsis). EL 25 tootmine hakkas taastuma 2004. aastal (1,4% rohkem kui 1999. aastal). Praegune turu olukord on väga ebakindel, kuna linnuliha tarbimine vähenes 2005. aasta viimasel neljal kuul linnugripi kajastamise tõttu ajakirjanduses, kuigi ELi tootmisettevõtetes linnugripi puhangut ei olnud.

2003. AASTA REFORMI RAKENDAMINE

57. Alates 1. jaanuarist 2005 peavad kõik otsetoetusi saavad ELi põllumajandusettevõtjad täitma nõuetele vastavuse tingimusi. Kümme liikmesriiki alustasid ühtse otsemaksete kava rakendamist 2005. aastal. Viis liikmesriiki kümnest ja kaks Ühendkuningriigi piirkonda valisid ajaloolise mudeli, milles baassummad makstakse välja, arvestades üksnes üksikettevõtjaid baasperioodil, samas kui piirkondlikus mudelis eraldatakse vähemalt osa summast, arvestades põllumajandustegevust 2005. aastal.

MAAELU ARENDAMINE

58. Ajavahemikus 2000–2006 hõlmab maaelu arengu kavandamine järgmist: 68 maaelu arengukava (kaasrahastajaks on Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu), 69 eesmärgi nr 1 alla kuuluva piirkonna maaelu arendamise meetmete kava – rakenduskavad ja ühtsed programmdokumendid (kaasrahastajaks on EAGGFi arendusrahastu) ja 20 eesmärgi nr 2 alla kuuluva piirkonna maaelu arendamise meetmete kava (kaasrahastajaks on EAGGFi tagatisrahastu).

59. Pärast Euroopa Liidu laienemist 1. mail 2004 rakendati uutes liikmesriikides erilist maaelu arendamise korda – maaelu arengu ajutist rahastamisvahendit. Kogu EL 10 territooriumil kasutatakse kaht tüüpi kavasid: 10 maaelu arengukava, mida kaasrahastatakse maaelu arengu ajutise rahastamisvahendi kaudu, ja 9 eesmärgi nr 1 alla kuuluva piirkonna kava, millega on kaetud enamik uute liikmesriikide territooriumist ja mida kaasrahastatakse EAGGFi arendusrahastust.

60. 2005. aastal moodustasid ühenduse kulutused maaelu arendamiseks 8501,8 miljonit eurot (tagatis- ja arendusrahastu maksed kokku).

61. Ajavahemikuks 2000–2006 kiideti heaks 73 LEADER+ programmi. Nende kavade rakendamiseks maksti 2005. aastal EAGGFi arendusrahastust 332 miljonit eurot.

62. 2005. aastal tehti ka oluline muudatus maaelu arengupoliitikas järgmiseks programmitöö perioodiks 2007–2013. Komisjoni ettepaneku (KOM(2004) 490 (lõplik)) alusel saavutas nõukogu juunis 2005 poliitilise kokkuleppe seoses maaelu arengut käsitleva uue määrusega, mis võeti pärast teatavaid tehnilisi kohandusi septembris ametlikult vastu ja avaldati nõukogu määrusena (EÜ) nr 1698/2005. Nõukogu võttis vastu ka uue määruse (nõukogu määrus (EÜ) nr 1290/2005) ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, millega loodi uus ühtne fond (Euroopa põllumajandusfond maaelu arenguks – EAFRD). Nende kahe vahendiga kehtestati ajavahemikuks 2007–2013 maaelu arengupoliitika põhilised eeskirjad ja mehhanismid programmitööks ja maaelu finantsjuhtimiseks. Uues poliitikas rakendatakse strateegilisemat lähenemisviisi (ühenduse strateegiasuuniste ja liikmesriikide strateegilise planeerimise kaudu), pannes rõhku piiratud arvule ELi prioriteetidele (põllumajanduse-metsanduse konkurentsivõime telg, maa majandamise ja keskkonna telg, maapiirkondade elu mitmekesistamise ja kvaliteedi telg, Leader'i lähenemisviis), võttes suures osas kasutusele Lissaboni ja Göteborgi tegevuskavad, lihtsustades samas oluliselt uute kavade koostamist, rahastamist, finantsjuhtimist ja kontrolli.

KESKKONNA JA METSADE KAITSE

63. 2005. aasta alguses käivitati kaks aastat (2005–2006) kestev uuring pealkirjaga „Keskkonnanõuete täitmise näitajate uurimine põllumajandusettevõtete nõustamise süsteemi kontekstis” (CIFASe uuring).

64. 2005. aastal jätkati põllumajanduse bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava, mille nõukogu oli vastu võtnud 2001. aasta juunis ja Euroopa Parlament 2002. aasta märtsis, rakendamist.

65. Kuues keskkonnaalane tegevuskava jääb ELi keskkonnapoliitika peamiseks tõukejõuks kuni aastani 2012. See tegevuskava moodustab aluse keskkonnapoliitilistele algatustele ja rõhutab taas asutamislepingus sätestatud kohustust lõimida keskkonnakaitsenõuded ühenduse muude poliitikasuundade ja meetmete kavandamisse ja rakendamisse.

Muud metsamajandusmeetmed

66. Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Aruanne ELi metsastrateegia rakendamise kohta” (KOM(2005) 84 lõplik) võeti vastu 10. märtsil 2005. Nõukogu järeldused ettepanekute kohta, mis komisjon teatises esitas, võeti vastu põllumajanduse ja kalanduse nõukogus 30. mail 2005. Koostöö ja koordineerimine liikmesriikidega toimus endiselt alalise metsakomitee kaudu.

ÜHISE PÕLLUMAJANDUSPOLIITIKA RAHASTAMINE 2005. AASTAL

67. Ühise põllumajanduspoliitika kulusid rahastatakse Berliini tippkohtumisel 1999. aastal otsustatud finantsperspektiivi kaudu, mida täpsustati Kopenhaageni tippkohtumisel 2002. aasta lõpus, et võtta arvesse rahanduslikku mõju seoses kümne uue liikmesriigi astumisega Euroopa Liitu. Seega kehtivad EL 25s alates 2005. rahandusaastast uued ülemmäärad.

LAIENEMINE

68. Liitumisleping Bulgaaria ja Rumeeniaga kirjutati alla 25. aprillil 2005. Selle alusel astuvad Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liitu 1. jaanuaril 2007.

RAHVUSVAHELISED SUHTED

69. Maailma Kaubandusorganisatsiooni ministrite konverents toimus 2005. aasta detsembris Hongkongis. Täielikku kokkulepet ei saavutatud, kuid sellel kohtumisel fikseeriti edasiliikumine, mis on toimunud pärast 2004. aasta raamkokkulepet. Lepiti kokku, et põllumajanduses rakendatava täieliku korra suhtes saavutatakse kokkulepe 2006. aasta aprilli lõpuks ja teiste küsimuste suhtes (muud kui põllumajandussaadused, teenused, kaubanduse lihtsustamine ja eeskirjad, sealhulgas geograafilised andmed), mille üle peeti läbirääkimisi, saavutatakse kokkulepe 2006. aasta juuli lõpuks.

70. Ekspordikonkurentsi suhtes leppis Euroopa Ühendus Hongkongi ministrite konverentsil kokku tühistada eksporditoetused 2013. aasta lõpuks tingimusel, et Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmed tagavad, et paralleelselt tühistatakse kõik muud eksporditoetuste vormid, mis tulenevad muudest ekspordikonkurentsi vahenditest, nagu riiklikud kaubandusettevõtted, ametlikult toetatud ekspordikrediidid ja toiduabiks maskeeritud meetmed.

71. Kahepoolsed ja piirkondlikud kaubandusläbirääkimised on toimunud kuue piirkonna majanduspartnerluse lepingute raames, Lõuna-Aafrikas, EMÜs ning kahepoolselt Jaapani, Lõuna-Korea ja Taiga.

72. Nõukogu andis 14. novembril 2005 volituse alustada kahepoolseid läbirääkimisi Vahemere piirkonna partneritega kaubanduse ulatusliku liberaliseerimise üle. Kõnealune volitus põhines soovitusel, mille Euroopa Vahemeremaade välisministrid võtsid vastu Luksemburgi kohtumisel 2005. aasta mais. Läbirääkimised algavad 2006. aasta alguses.

73. Pärast Euroopa Ühenduse ja USA vahel 20 aastat kestnud läbirääkimisi on jõutud esimese astme lepinguni veinikaubanduses. Kõnealune leping näeb ette nende erilubade pikendamise, mis ühendus on andnud USAle veinide tootmismeetodite kasutamise, etikettimise ja sertifitseerimise valdkonnas, ning kõigi ühenduse veinide väljajätmise USA sertifitseerimisnõuete kehtivusalast.