ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 15.6.2010 
SEK(2010) 739 lõplik 
  
KOMISJONI ARVAMUS 
ülemäärase eelarvepuudujäägi ol emasolu kohta Küprosel 
ET 2   ET KOMISJONI ARVAMUS 
ülemäärase eelarvepuudujäägi ol emasolu kohta Küprosel 
STABIILSUSE JA KASVU PAKTI KOHAL DAMINE PRAEGUSES KRIISIOLUKORRAS 
1. Paljudes ELi liikmesriikides ületab praegu valitsemissektori eelarve puudujääk ELi 
toimimise lepingus (edaspidi „alusleping”  sätestatud kontrollv äärtuse 3 % SKPst. 
Puudujäägi ja võla sageli väga  järsku suurenemist tule b vaadelda 2008/2009. aasta 
finantskriisi ja majandussurutise enneol ematu ulatuse kontekstis. Oma osa on siin 
mitmel teguril. Esiteks väheneb majandussuruti se tagajärjel maksut ulu ja suurenevad 
sotsiaaltoetustega seotud kulud (nt töötushüvitised). Teiseks, tunnistades, et eelarvepoliitikal on praeguses erakordses  majandusolukorras oluline osa, kutsus 
komisjon 2008. aasta novembris esitatud Eu roopa majanduse elavdamise kavas 
(mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks detsembris) üles võtma stimuleerivaid fiskaalmeetmeid. Kavaga nähti ette, et  stimuleerivad meetmed peavad olema 
õigeaegsed, sihipärased ja ajutised ning vastama eri liikmesriikide rahanduse 
jätkusuutlikkusele ja konkur entsivõimele, kusjuures kõnealuste meetmete 
kohaldamine tuleks majandusolukorra parane des lõpetada. Lisaks on mitu riiki 
võtnud finantssektori stabiliseerimise meetmeid, millest mõned on mõjutanud 
võlapositsiooni või võivad tulevikus puudujääk i ja võlga suurenda da, kuigi teatavad 
riikliku toetusega seotud kulud võib tulevikus tagasi saada. 
2. Komisjon algatab stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt ülemäär ase eelarvepuudujäägi 
menetluse, kui liikmesriigi eelarvepuudujääk  ületab kontrollvää rtuse 3 % SKPst. 
Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta muuda tuste eesmärk oli tagada, et ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse kõigis etappides võetaks täiel määral arvesse eelkõige 
majanduslikku olukorda ja eelarvepositsiooni . Seega nähakse stab iilsuse ja kasvu 
paktiga ette raamistik, mis aitab valitsustel kujundada poliitika, millega saaks kiiresti taastada kindla eelarvep ositsiooni, võttes arvesse ma jandusolukorda, ning sellega 
tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. 
ÕIGUSLIK TAUST 3. Aluslepingu artiklis 126 on sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus. 
Kõnealust menetlust on täpsustatud stabii lsuse ja kasvu pakti osaks olevas nõukogu 
määruses (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise 
kiirendamise ja selgitamise kohta
1. 
4. Vastavalt aluslepingu artikli 126 lõikele 2 peab komisjon jälgim a eelarvedistsipliini 
järgimist kahe järgmise kriteeriumi alusel: a) kas valitsemissektori kavandatud või tegeliku eelarvepuudujäägi suhe  SKPsse ületab kontrollväär tuse 3 % (välja arvatud 
juhul, kui see suhe on oluliselt ja pi devalt vähenenud ning jõudnud kontrollväärtuse 
lähedasele tasemele või kui kontrollväärtuse  ületamine on ainult er andlik ja ajutine 
                                                
 
1 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Aruandes võetakse arvesse ka dokumenti „Stabiilsuse ja kasvu pakti 
rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille 
majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10. novembril 2009 heaks kiitis ja mis on kättesaadav 
aadressil: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . 
ET 3   ET ning suhe on kontrollväärtuse lähedal) ja b) kas valitsemissektori võla suhe SKPsse 
ületab kontrollväärtuse 60 % (välja arvatud j uhul, kui see suhe väheneb piisavalt ning 
läheneb kontrollväärtusel e rahuldava kiirusega). 
5. Aluslepingu artikli 126 lõikes 3 on sätestatud, et juhul, kui liikmesriik ei vasta ühele 
või mõlemale kriteeriumile, peab komisjon koostama aruande. Aruandes tuleb võtta arvesse ka seda, kas valitsemisse ktori eelarvepuudujääk ületab riigi 
investeerimiskulutused, samuti kõiki muid  asjaomaseid tegureid, kaasa arvatud 
liikmesriigi keskmise pikkusega perioodi majandus- ja eelarvepositsioon. 
6. Võttes aluseks Küprose ametiasutust e 2010. aasta märtsis esitatud andmed
2 ning 
komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoos i, võttis komisjon artikli 126 lõike 3 
alusel 12. mail 2010 vastu Küprost käsitleva aruande3. 
7. Seejärel sõnastas majandus- ja ra handuskomitee [27. mail 2010] kooskõlas 
aluslepingu artikli 126 lõikega 4 oma arvamuse komisjoni aruande kohta. 
8. Aluslepingu artikli 126 lõikega 5 nõutakse , et komisjon esitaks arvamuse nõukogule 
juhul, kui ta arvab, et liikmesriigil on või  võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. 
Selleks et jõuda otsusele, kas liikme sriigis on või võib tekkida ülemäärane 
eelarvepuudujääk, tuleks komisjoni arvates arvesse võtta: i) komisjoni artikli 126 
lõike 3 kohase aruande järeldusi ning ii ) majandus- ja rahanduskomitee arvamust 
kõnealuse aruande kohta. Kõnealuste tegu rite põhjal on komisjonil Küprose kohta 
mitu märkust. 
MÄRKUSED KÜPROSE KOHTA 9. Kohe pärast Küprose ühinemist ELiga 2004. aasta mais algatas komisjon Küprose 
suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse,
4 võttes selleks vastu Euroopa 
Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõ ike 3 kohase aruande, kuna puudujääk oli 
2003. aastal 6,3 % SKPst, mis ületas kont rollväärtust 3 % SKPst. Komisjoni 
soovituse alusel otsustas nõukogu 2004. aasta  juulis kooskõlas asutamislepingu 
artikli 104 lõikega 6, et Küprosel on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning esitas 
kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõ ikega 7 Küprosele soovitused ülemäärase 
eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võimalikul t kiiresti ja hiljemalt 2005. aastaks. 
Pärast üldhinnangut, mille kohaselt oli puudujääk 2005. aastal vähenenud 2,4 %ni 
SKPst, otsustas nõukogu 2006. aasta juulis kooskõlas asutamis lepingu artikli 104 
lõikega 12 tühistada oma otsuse ülemäärase puudujäägi olemasolu kohta. 
10. Pärast ülemäärase puudujäägi menetluse lõppe mist jäi Küprose valitsemissektori 
eelarve puudujääk tublisti alla  kontrollväärtuse 3 % SKPst. Eriti 2006. aastal vähenes 
                                                 
2 Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2009 pe avad liikmesriigid esitama komisjonile kaks korda 
aastas andmed valitsemissektori eelarve kavandatud ja tegeliku puudujäägi ning valitsemissektori võla taseme kohta. Viimased andmed Küpr ose kohta on kättesaadavad veebilehel: 
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/g overnment_finance_statistics/excessive_deficit/edp_
notification_tables . 
3 Kõik Küprose ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel 
veebilehel: 
 http://ec.europa.eu/econo my_finance/sgp/defic it/countries/index_en.htm . 
4 Küprose ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud dokumendid on kättesaadavad järgmisel 
veebilehel: http://ec.eu ropa.eu/economy_fina nce/sgp/deficit/count ries/index_en.htm  
ET 4   ET puudujääk veelgi ning jõudis 1,2 % tasemele  SKPst, ning 2007. ja 2008. aastal oli 
eelarvepositsioon ülejäägis (vastavalt 3,4 % ja 0,9 % SKPst). Samal ajal muutus 
struktuurne positsioon 2 006. aasta puudujäägist 1¼ % SKPst 2007. aastal 2½ % 
suuruseks ülejäägiks, ületades seega Küprose keskpika perioodi eesmärki, milleks on eelarve struktuurne tasakaal. Pärast seda  langes varasemate aastate struktuurne 
ülejääk jälle miinusesse. Aastatel 2006–2008 vähenes valitsemissektori koguvõla 
suhe 2008. aastal ligikaudu 16¼ protsendipunk ti võrra SKPst kuni 48,4 %ni, mis on 
tublisti alla aluslepingu kontrollväärtuse 60 %. Võla vähenemine oli tingitud 
esmasest ülejäägist, suurest nomin aalsest kasvust ning võlakoormuse ja 
eelarvepuudujäägi muutuse suurest näitajast , seda mõjutasid veel ka keskpanga 
hoiuste kavandatud vähendamine (amortis atsioonifondid) ning muud akumuleeritud 
finantsvarad, mida kasutati ae guvate võlgade tasumiseks.  
11. Küprose ametiasutuste poolt 2010. aasta ap rillis esitatud andmet e kohaselt ulatus 
valitsemissektori eelarve puudujääk 2009. aas tal 6,1 %ni SKPst ja ületab seega 
kontrollväärtuse 3 % SKPst. Artikli 126 lõ ike 3 kohases komisjoni aruandes märgiti, 
et puudujääk ei ole kontrollväärtuse (3 % SKPst) lähedal ning seda võib käsitada 
aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pa kti tähenduses erandlikuna. Eelkõige on 
ülemäärane eelarvepuudujääk tingitud tõsi sest majandussurutisest aluslepingu ning 
stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi 
kohaselt peaks Küprose reaalne SKP veelgi  vähenema, kuigi vähemal määral, st 
2010. aastal ligikaudu ½ % võrreldes 2009.  aasta 1¾ %ga. Kontrollväärtuse 
kavandatud ületamist ei saa siiski pidada  ajutiseks. Komisjoni talituste 2010. aasta 
kevadprognoosis kohaselt peaks võla suhe ee ldusel, et poliitikat ei muudeta, jõudma 
2011. aastal 7¾ %ni SKPst. Aluslepingus sä testatud puudujäägikriteerium ei ole 
täidetud. 
12. Vastavalt Küprose ametiasutuste 2010. aas ta aprillis esitatud andmetele on 
valitsemissektori koguvõlg al la kontrollväärtuse (60 % SKPst), jäädes 2009. aastal 
56,2% tasemele SKPst. Küpros on teat anud, et 2010. aastal peaks võlg olema 62 % 
SKPst, mis ületab aluslepingu kontrollvä ärtust 60 % SKPst. Komisjoni talituste 
2010. aasta kevadprognoosi kohaselt võlg  suureneb võlg 2010. aastal 62,3 %ni 
SKPst ja 2011. aastal 67,6 %n i, kuna esmane positsi oon on halvenenud. Selliste 
muutuste alusel ei saa väita, et võla suhe väheneks piisavalt ja läheneks 
kontrollväärusele rahuldava kiirusega alus lepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti 
tähenduses. Aluslepingus sätestatud võlakriteerium ei ole täidetud. 
13. Kooskõlas aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega analüüsis komisjon 
oma aruandes ka asjaomaseid tegureid. Stab iilsuse ja kasvu pakti kohaselt saab neid 
tegureid ülemäärase puudujäägi olemasolu käs itleva otsuse tegemisel võtta arvesse 
üksnes juhul, kui puudujääk vastab kahe le tingimusele: see on kontrollväärtuse 
lähedal ja ajutine. Küprose puhul ei ol e need kaks tingimust täidetud. Eraldi 
vaadatuna annavad asjaomased tegurid praegusel juhul vastuolulise pildi. 
14. Aluslepingu artikli 126 lõike 4 kohane majandus- ja rahanduskomitee arvamus on 
kooskõlas artikli 126 lõike 3 kohases ko misjoni aruandes esitatud hinnanguga. 
JÄRELDUS 15. Olles jälginud Küprose eelarvepositsiooni ja  eelkõige uurinud vastavust aluslepingu 
artikli 126 lõikes 2 sätestatud kriteer iumidele, on komisjon koostanud aruande 
ET 5   ET aluslepingu artikli 126 lõik e 3 alusel. Olles võtnud arvesse oma aruannet ning 
majandus- ja rahanduskomitee arvamust, on komisjon arvamusel, et Küprosel on 
ülemäärane eelarvepuudujääk. 
16.