P6_TA(2006)0218
Euroopa Liidu solidaarsusfond ***I
Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parla-
mendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (KOM(2005)0108 —
C6-0093/2005 —2005/0033(COD))
(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)
Euroopa Parlament,
—võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2005)0108) (1);
—võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artikli 159 lõiget 3 ja artikli 181a lõiget 2, mille
alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0093/2005);
—võttes arvesse oma 5. septembri 2002. aasta resolutsiooni katastroofiliste üleujutuste kohta Euroopas (2);
—võttes arvesse oma 8. septembri 2005. aasta resolutsiooni loodusõnnetuste (tulekahjude ja üleujutuste)
kohta sel suvel Euroopas (3);
—võttes arvesse kodukorra artiklit 51;
—võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni ning keskkonna-, rahvatervise- ja
toiduohutuse komisjoni arvamusi (A6-0123/2006),
1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2. juhib tähelepanu asjaolule, et õigusakti ettepanekus sisalduvate 2006. aastale järgnevate assigneeringute
suurus sõltub järgmist mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevast otsusest;
3. palub komisjonil pärast järgmise mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmist vajaduse korral esitada
ettepaneku programmi võrdlussumma kohandamise kohta;
4. palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt
muuta või selle teise tekstiga asendada;
5. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
(1) ELTs seni avaldamata.
(2) ELT C 272 E, 13.11.2003, lk 471.
(3) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0334.
P6_TC1-COD(2005)0033
Euroopa Parlamendi seisukoht vastu võetud esimesel lugemisel 18. mail 2006 eesmärgiga võtta vastu
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr …/2006 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise
kohta
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 159 kolmandat lõiku ja artikli 181a teistlõiku,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (
1),
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,
toimides artiklis 251 sätestatud korras (2),7.12.2006 C 297 E/331 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 18. mai 2006ET
(1) ELT C 28, 3.2.2006, lk 69.
(2)Euroopa Parlamendi 18. mai 2006. aasta seisukoht.
ning arvestades järgmist:
(1) Katastroofi all mõistetakse ulatuslikku laastavat sündmust, mis tekitab elanikkonnale ja keskkon-
nale tõsist kahju, nagu näiteks üleujutus, tulekahju või põud. Ulatuslike katastroofide võikriisiolu-
kordade korral peaks ühendus näitama üles oma solidaarsust liikmesriikide ja eelkõige asjaomase
elanikkonna suhtes, andes viivitamatult spetsiifilist finantsabi, et aidata kaasa tavapäraste elutingi-
muste kiirele taastamisele kahjustatud piirkondades, ja andes panuse rahaliseks hüvitiseks otsestele
ohvritele, võtmata üle riigi- või eraasutuste ülesandeid.
(2) Euroopa Liidu solidaarsusfond (edaspidi “fond”) annab ühendusele ulatuslike katastroofide või
kriisiolukordade korral tegutsemisvõime. Nii annab fond olulise panuse sellesse, et ühendus tegut-seks paremini ja sihipärasemalt valdkondades, milles tegutsemist kodanikud ühenduselt ootavad.Seetõttu tuleb erilist tähelepanu pöörata asjaolule, et fondi rahalised vahendid oleks vastavusesfondi kohaldamisalaga, et ühendus saaks kõikidel tingimustel vastata laienenud ja edasi laienevasEuroopa Liidus kodanike ootustele. See tähendab ühest küljest, et tuleb vältida kohaldamisala
liigset laiendamist, ja teisest küljest, et ühendusel on selgelt määratletud kohaldamisalades kasu-
tada piisavalt vahendeid isegi erakordsetel kriisiaastatel.
(3) Ühendus peaks üles näitama solidaarsust ka Euroopa Liiduga liitumisläbirääkimisi pidavate riikidega.
(4) Ulatuslikke ökoloogilisi, tööstuslikke ja tehnoloogilisi katastroofe, sealhulgas jõe- ja merereostus ja
kiirgusohud, võivad põhjustada inimesed või juhused või vahetu laastava mõjuga (nt üleujutusedvõi metsatulekahjud) või pikaajaliste tagajärgedega (nt põud või pakane) looduslikud sündmused
või terrorirünnakud. Olemasolevate majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse alaste vahendite abil on
võimalik finantseerida riskiennetusmeetmeid ja kahjustatud infrastruktuuri parandustöid. Fond, mis
loodi nõukogu määrusega (EÜ) nr 2012/2002 (
1), võimaldab ühendusel aidata mobiliseerida vahetult
kannatanud inimeste esmavajadusi täitvad hädaabiteenistused ning kiiresti taastada kahjustatud olulise
tähtsusega infrastruktuur, et katastroofi tõttu kannatanud piirkondades saaks jätkuda majanduste-
gevus. Kõnealuse fondi kohaldamisala hõlmab siiski eelkõige loodussündmustest tulenevaid kata-
stroofe ning tuleks luua ka säte, mis võimaldab ühendusel tegutseda ka mittelooduslikul põhjusel
tekkinud kriisiolukorras ja kriisiolukorras, mille puhul ei ole vastutusküsimus piisavalt selge.
(5) Võetava meetme eesmärk on täiendada asjaomase riigi tehtavaid jõupingutusi sellistel juhtudel, kui
katastroofi või kriisiolukorra tagajärjed on niivõrd tõsised, et kannatanud riigid ei saa lahendada sedaolukorda üksnes oma vahenditega. Kuna liikmesriigid üksi ei saa täiel määral täita seda eesmärki, mis
meetmete ulatuse ja mõju tõttu on paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meet-
meid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud lähimuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätes-tatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavuta-miseks vajalikust kaugemale.
(6) Fondi tuleks rahastada väljaspool finantsraamistikku, kusjuures maksimumsumma võetaks kasu-
tusele üksnes siis, kui seda peetakse vajalikuks. Piisava rahastamise tagamiseks tuleks fond maksi-
maalse suurusega kuni 7 miljardit euro paigutada paindlikkusreservi.
(7) Subsidiaarsuspõhimõtte kohaselt peaks kõnealuse määruse alusel võetavat meedet kohaldatama üksnes
ulatuslike katastroofide puhul. Need tuleks määratleda sõltuvalt valdkonnast. Terrorirünnaku korral
peab ühendus reageerima ka juhtudel, kui materiaalne kahju ei vasta küll fondi kasutuselevõtu
kvantitatiivsele kriteeriumile, kuid rünnaku tagajärjed on nii tõsised, et vajalik on ühenduse soli-
daarsus. Kõrvaliste või isoleeritud piirkondade, nagu saarte jaäärepoolseimate alade, erilist olukorda
võetakse arvesse nende piirkondadega sisseseatud tõhustatud partnerluse alusel.7.12.2006 C 297 E/332 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 18. mai 2006ET
(1) EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.
(8) Eelmise fondi esimeste kohaldamisaastate jooksul saadud kogemused on välja toonud selle kohalda-
misraskused aeglaselt arenevate katastroofide puhul. Seetõttu tuleb käesolevas määruses sätestada
selgelt aeg, millest alates on taotlus toetuskõlbulik. Samuti tuleb viia toetuskõlbulikkuse süsteemkooskõlla katastroofi põhjustanud sündmuse eritunnuste, tugevuse ja kestusega, millega tagatakseeelkõige rahaline kate seda liiki katastroofide korral võetavatele erimeetmetele.
(9) Ulatuslikud katastroofid —eriti kui on tegemist loodusõnnetustega —tekitavad kahju sageli mitmele
riigile. Kui ulatuslik katastroof on tabanud toetuskõlblikku riiki, võib anda toetust ka toetuskõlblikule
naaberriigile, mis on sama katastroofi tõttu kannatada saanud.
(10) Ühenduse abi peaks asjaomaste riikide jõupingutusi täiendama ning seda tuleks kasutada riiklike kulu-
tuste selle osa katmiseks, mis on ette nähtud kõige tähtsamateks katastroofist tingitud erakorralisteks
meetmeteks.
(11) Lähimuspõhimõtte kohaselt tuleks ühenduse abi anda üksnes kahjustatud riigi taotluse alusel.
Komisjon peaks tagama, et riikide esitatud taotlusi käsitletakse õiglaselt.
(12) Taotlejariikid võivad vajada viivitamatut finantsabi, mis aitaks katta kõige pakilisemate päästeoperat-
sioonidega seotud kulutusi. Taotlejariigi taotlusel tuleks teha ettemakse kohe pärast kõnealuse taotlusekättesaamist.
(13) Heaperemehelik finantsjuhtimine peab tagama, et ühendus oleks võimeline reageerima, kui lühikese
aja jooksul toimub mitu järjestikust katastroofi.
(14) On asjakohane võimaldada konkreetsete rahaliste vahendite määramise suhtes kiiret otsustamist ja
nende vahetut kasutamist. Haldusmenetlust tuleks vastavalt kohandada ja piirduda ainult vältimatultvajalike toimingutega. Sel eesmärgil käsitleb Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 17. mail
2006. aastal sõlmitud institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise
kohta (
1)fondi rahastamist.
(15) Maksemehhanismid ja kõnealuse määruse alusel antavate toetuste kasutamine peaksid vastama
olukorra pakilisusele. Seetõttu tuleks sätestada realistlik tähtaeg antud finantsabi kasutamiseks.
(16) Abistajariik peaks oma põhiseaduslike, institutsiooniliste, õiguslike ja finantssätete raames kaasama
piirkondlikud või kohalikud asutused rakenduskokkulepete sõlmimisel ja kohaldamisel. Siiski peaksjääma abisaajariik vastutavaks toetuse rakendamise ja ühenduse abiga rahastatavate meetmete halda-mise ja kontrollimise eest vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom)nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (
2)
(edaspidi “finantsmäärus”).
(17) Käesoleva määruse alusel rahastatav meede ei tohiks saada rahalist toetust muude ühenduse rahasta-
misvahendite kaudu. Kui seoses ühe meetmega on konkreetsete kahjude korvamiseks ette nähtudrahaline toetus ühenduse või rahvusvahelistest vahenditest, siis ei tohiks kõnealune meede käesolevamääruse raames saada toetust samaks otstarbeks.
(18) Ühenduse meetmed ei tohiks vabastada vastutusest kolmandaid isikuid, kes põhimõtte “saastaja maksab”
kohaselt kannavad esmajärjekorras vastutust enda tekitatud kahju eest, ega pidurdada ennetusabi-nõude kasutamist ei liikmesriigi ega ühenduse tasandil ega asendada riiklikku või erakindlustust.7.12.2006 C 297 E/333 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 18. mai 2006ET
(1) ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.
(2) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.
(19) Ühenduse rahalise abi rakendamisel tuleb kindlustada suurim läbipaistvus ja nõuetekohane kontroll
rahaliste vahendite kasutamise üle.
(20) Tuleks sätestada abisaajariikide kohustus põhjendada saadud abi kasutamist.
(21) Erandlikes olukordades ja olenevalt katastroofi toimumise aastal käesoleva määruse alusel kättesaada-
vatest solidaarsusmeetmeteks ettenähtud rahalistest vahenditest tuleks sätestada täiendavad toetusedjärgmise aasta rahaliste assigneeringute alusel.
(22) Tuleb tagada, et ühenduse pädevad asutused suudaksid täita oma finantskontrolliga seotud kohustusi.
(23) Kulude toetus, mille hiljem hüvitavad kolmandad isikud või mida ei kasutata vastavalt käesolevale
määrusele või mida kahjude lõpliku hindamise alusel maksti liiga palju, kuulub tagastamisele.
(24) Käesoleva määruse alusel võetavatele solidaarsusmeetmetele tuleks ette näha tehniline abi, et paran-
dada liikmesriikide võimet esitada komisjonile ja teistele asjaomastele organitele nõuetekohaselttäidetud abi saamise taotlus ning komisjoni võimet hinnata talle esitatud taotlusi.
(25) Alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast tuleks tunnistada kehtetuks määrus (EÜ)
nr 2012/2002. Selle sätteid tuleks siiski jätkuvalt kohaldada mis tahes enne kõnealust kuupäevaesitatud taotluste suhtes,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Sisu ja reguleerimisala
1. Luuakse Euroopa Liidu solidaarsusfond (edaspidi “fond”), mis võimaldab ühendusel reageerida ulatusli-
kele katastroofidele või kriisiolukordadele, mis mõjutavad liikmesriike võinende piirkondi või Euroopa
Liiduga liitumisläbirääkimisi pidavaid kandidaatriike (edaspidi “toetuskõlbulikud riigid”).
2. Euroopa Liiduga liitumisläbirääkimisi pidavale kandidaatriigile võib fondist abi anda ainult siis,
kui ulatuslik katastroof mõjutab kõnealuse riigi ja mõne liikmesriigi vahel asuvat piiriülest maa- või
mereala.
3. Käesoleva määrusega sätestatakse eeskirjad fondi meetmete kohta seoses järgmisega:
a) loodusõnnetused;
b) tööstuslikud ja/või tehnoloogilised katastroofid;
c) häireolukorrad tervishoiuvaldkonnas;d) terroriaktid.
Artikkel 2
Katastroofid
Käesoleva määruse tähenduses on tegemist ulatusliku katastroofiga või kriisiolukorraga, kui see põhjustab
vähemalt ühes toetuskõlbulikus riigis otsest kahju, mille hinnanguline summa ületab 1 miljardit euro
(2007. aasta hindade alusel) või on üle 0,5 % asjaomase riigi rahvamajanduse kogutulust.7.12.2006 C 297 E/334 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 18. mai 2006ET
Isegi kui kvantitatiivseid kriteeriumeid ei täideta, võib komisjon erandlike ja nõuetekohaste tingimuste korral
tunnistada, et toetuskõlbuliku riigi territooriumiteatavas osas on toimunud katastroof või kriisiolukord.
Sellistel juhtudel võtab komisjon fondi raames kõik vajalikud meetmed.
Arvesse võetakse kõrvaliste või isoleeritud piirkondade, näiteks asutamislepingu artikli 299 lõikes 2
määratletud saarte ja äärepoolseimatel alade, erilist olukorda.
Artikkel 3
Solidaarsusmeetmed
1. Toetuskõlbuliku riigi taotlusel võib komisjon anda fondist finantsabi toetusena, kui riigi territooriumil
on toimunud ulatuslik katastroof või valitseb ulatuslik kriisiolukord.
Kui toetuskõlbulik riik, millel on ühine piir esimeses lõigus nimetatud riigiga, on kõnealuse ulatusliku kata-
stroofi või kriisiolukorra tõttu kannatada saanud, võib komisjon anda ka sellele riigile fondist abi.
2. Iga katastroofi kohta võib toetuskõlbulik riik saada üksnes ühe toetuse.
Artikkel 4
Toetuskõlbulikud meetmed
Käesoleva määruse alusel antakse finantsabi üksnes nendele meetmetele, edaspidi “toetuskõlbulikud
meetmed”, mida teostavad kõnealuse riigi ametiasutused või asutused, mis tegutsevad üldsuse huvides ningmis kuuluvad järgmistesse kategooriatesse:
a) olulised eriolukorra meetmed infrastruktuuri ja seadmete viivitamatuks töökorda seadmiseks, eriolukorra
infrastruktuuride loomiseks ja elanikkonna viivitamatu varustamise tagamiseks energeetika, joogivee-
varustuse ja heitvee, telekommunikatsiooni, transpordi, meditsiini ja hariduse valdkonnas; elanikkonna
vajaduste rahuldamiseks;
b) viivitamatu meditsiiniabi ja meetmed, mis kaitsevad elanikkonda suure kriisi tekkimisel tervishoiuvald-
konnas;
c) asjaomase elanikkonna esmavajadusi rahuldava ajutise majutamise korraldamine ja päästeteenistuste
rahastamine;
d)meetmed viivitamatuks võitlemiseks loodusõnnetuste või nende kohese mõjuga ning kaitseinfrastruk-
tuuride viivitamatuks kaitsmiseks;
e) meetmed kultuuripärandi viivitamatuks kindlustamiseks;f) olulised eriolukorra meetmed katastroofipiirkondade viivitamatuks puhastamiseks;g)erakorralised meetmed ulatuslike katastroofide ja terrorirünnakute otseste ohvrite arstlikuks abistami-
seks ning psühholoogiline ja sotsiaalne abi ohvritele ja nende perekondadele.
Artikkel 5
Taotlused
1. Toetuskõlbulik riik võib nii kiiresti kui võimalik, kuid hiljemalt kümme nädalat pärast ulatusliku kata-
stroofi või kriisiolukorra tekitatud algsest kahjust ametiasutuste esmakordse teavitamise kuupäeva esitada
komisjonile fondilt abi saamise taotluse, kuhu märgitakse kogu olemasolev teave ning vähemalt järgmised
andmed:
a) katastroofi tekitatud kahju ning selle mõju asjaomasele elanikkonnale, keskkonnale ja majandusele ning
kultuuri- ja looduspärandile;
b) artikli 4 kategooriates loetletud katastroofi korral võetavate asjakohaste meetmete arvestuslike kulude
liigitus;7.12.2006 C 297 E/335 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 18. mai 2006ET
c) muud ühenduse rahastamisallikad, millest võidakse panustada katastroofi tagajärgede kõrvaldamisse;
d) muud riiklikud või rahvusvahelised rahastamisallikad, sealhulgas riiklik ja erakindlustus, mis võib osaleda
kahju kõrvaldamisega ning eelkõige toetuskõlbulike meetmetega seotud kulude katmises.
Esimese lõigu punktis a esitatud teabe hulgas esitatakse katastroofi või kriisiolukorra tekitatud otsese kogu-
kahju hinnanguline summa. Arvestades kestva ja pikaajalise mõjuga katastroofide tekitatud kahju
suuruse määramise raskust, võib komisjon fondist abi saamise taotluse esitamise kümnenädalasttähtaega asjaomase toetuskõlbuliku riigi palvel pikendada.
2. Komisjon hindab lõikes 1 osutatud ja mis tahes lisateabe alusel, mida ta võib olla küsinud või muul
viisil saanud, kas täidetakse käesoleva määruse kohaseid finantsabi andmise tingimusi.
Kui esimese alalõike kohaldamisel esitab asjaomane riik omal algatusel lisateavet, siis peab komisjon saama
selle teabe kahe kuu jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast.
Kui komisjon küsib esimese alalõike kohaldamisel asjaomaselt riigilt lisateavet, peab komisjon saama selle
teabe ühe kuu jooksul alates selle küsimise kuupäevast.
Artikkel 6
Ettemakse
1. Vahetult pärast artikli 5 lõikes 1 osutatud taotluse saamist võib komisjon võtta vastu otsuse kõige paki-
lisemate toetuskõlbulike meetmete etterahastamise kohta ja teha asjaomasele riigile viivitamatult ühekordseettemakse.
Esimest alalõiget kohaldatakse üksnes siis, kui taotluses väljendatakse selgesõnaliselt soovi ettemakseks.2. Vastavalt lõike 1 esimesele lõigule makstava ettemakse summa on kuni 5 % artikli 5 lõike 1 punktis b
osutatud hinnangulistest kogukuludest, kuid ei ületa 5 miljonit euro.
3. Ettemakset puudutavat artikli 7 lõike 2 teise lõigu kohast tagastamisnõudmist käsitlevat lisatingimust
mainitakse selgesõnaliselt.
Artikkel 7
Finantsosaluse määramine
1. Vastavalt artikli 5 lõikele 2 läbiviidud hindamise alusel määrab komisjon finantsabi andmise korral
võimalikult kiiresti ja kahe nädala jooksul kindlaks selle asjakohase summa, mis eraldatakse kättesaadavate
vahendite piires.
Summa ei tohi ületada 50 % artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud hinnangulistest kogukuludest.Sellega kaasnevad eelarvealased ettepanekud, mis on osutatud artiklis 8, koostatakse paralleelselt asjako-
hase summa kindlaksmääramisega ning komisjon esitab need samal ajal.
Kogu menetlus kõigi fondi kasutuselevõtuks vajalike ettepanekute esitamiseks vastavalt esimeses ja
kolmandas lõigus toodud tähtaegadele ei tohi kesta üle kolme kuu alates asjaomaselt riigilt taotluse
saamisest.
2. Kui komisjon on vastavalt artikli 5 lõikele 2 läbiviidud hindamise alusel järeldanud, et käesoleva
määruse kohased abi andmise tingimused ei ole täidetud, teavitab ta vastavalt asjaomast riiki võimalikult
kiiresti.
Mis tahes vastavalt artikli 6 lõikele 1 tehtud ettemakse tuleb komisjonile tagastada 3 kuu jooksul alates kõne-
aluse teavitamise kuupäevast.7.12.2006 C 297 E/336 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 18. mai 2006ET
Artikkel 8
Eelarvemenetlus
1. Kui komisjon on otsustanud, et fondist antakse finantsabi, esitab ta viivitamatult eelarvepädevale insti-
tutsioonile vajalikud ettepanekud kooskõlas artikli 7 lõikega 1 määratud summale vastavate assigneeringuteheakskiitmiseks.
Kõnealuste ettepanekute hulka kuuluvad:
a) vastavalt artikli 5 lõikele 2 läbiviidud hindamine koos kokkuvõttega hindamise aluseks olevast teabest;
b) tõend artikli 3 lõikes 1 esitatud tingimuste täitmise kohta;
c) põhjendused, mis õigustavad soovitatud summasid.
2. Kui eelarvepädev institutsioon võtab assigneeringud kasutusele, võtab komisjon vastu toetuse otsuse,
arvestades artikli 6 lõike 1 alusel tehtud mis tahes ettemaksu.
Artikkel 9
Toetuse maksmine ja kasutamine
1. Pärast toetuse otsuse vastuvõtmist maksab komisjon abisaajale riigile toetuse ühekordse maksena 15
päeva jooksul pärast seda, kui artikli 10 lõikes 1 osutatud kokkuleppele on alla kirjutatud.
2. Abisaaja riik kasutab toetuse ja võimalikud sellelt saadud intressid 12 kuu jooksul alates artikli 10
lõikes 1 ette nähtud kokkuleppe allkirjastamisest ja igal juhul hiljemalt 18 kuu jooksul alates esimesest
kahjustusest, et rahastada toetuskõlbulikke meetmeid, mis võetakse pärast katastroofi või kriisiolukorra
toimumise kuupäeva.
Artikkel 10
Toetuse rakendamine
1. Komisjon ja abisaajariik sõlmivad abisaajariigi ja ühenduse konkreetsete põhiseaduslike, institutsiooni-
liste, õiguslike ja finantssätete kohaselt toetuse määramise otsuse rakendamist käsitleva kokkuleppe.
Kõnealuses kokkuleppes esitatakse eelkõige andmed fondi rahastatavate meetmete liigi ja asupaiga kohta.2. Komisjon tagab, et rakenduslepingute kohased kohustused on kõikide abisaajariikide jaoks ühesugused.3. Abisaajariik valib välja üksikmeetmed ja rakendab toetust vastavalt käesolevale määrusele, toetuse
määramise otsusele ja lepingule.
Kõnealune vastutus ei piira komisjoni vastutust Euroopa ühenduste üldeelarve täitmisel vastavalt finantsmää-
rusesätetele, mida kohaldatakse ühise või detsentraliseeritud juhtimise suhtes.
Artikkel 11
Meetmete rahastamine
1. Meetmed, mida rahastatakse rakenduslepingu alusel täielikult või osaliselt, ei saa toetust mis tahes muu
ühenduse või rahvusvahelise vahendi kaudu.
Abisaajariik tagab esimese alalõike sätete järgimise.2. Eriti tööstuslike ja tehnoloogiliste katastroofide puhul tuleb kohaldada põhimõtet “saastaja
maksab”. Abisaajariigid peavad seetõttu tõestama, et nad teevad kõik võimaliku leidmaks hüvitamisvõimalusi
kolmandatelt isikutelt.7.12.2006 C 297 E/337 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 18. mai 2006ET
Artikkel 12
Kokkusobivus muude vahenditega
Fondist rahastatavad meetmed peavad vastama asutamislepingu ja selle alusel vastuvõetud õigusaktide säte-
tele, ühenduse poliitikale ja meetmetele ning ühinemiseelsele abile.
Artikkel 13
Lõpparuanne ja sulgemine
1. Abisaajariik esitab hiljemalt kuus kuud pärast artikli 9 lõikes 2 sätestatud ajavahemiku lõppu komisjo-
nile toetuse kasutamise aruande koos selgitusega kulutuste õigustatuse kohta ning näitab ära asjakohaste
meetmete teised rahastamisallikad.
Aruandes kirjeldatakse üksikasjalikult ennetusabinõusid, mida abisaajariik on ellu rakendanud või kavan-
danud, et kahjusid piirata ja ära hoida samalaadsete katastroofide kordumine, niivõrd kui see on võimalik.
2. Hiljemalt kuus kuud pärast seda, kui komisjon on saanud kogu lõike 1 alusel nõutava teabe, lõpetab ta
fondi finantsabi andmise.
Artikkel 14
Euro kasutamine
Käesoleva määruse kohastes taotlustes, toetuse määramise otsustes, rakenduslepingutes ja aruannetes, samuti
mis tahes muudes dokumentides väljendatakse kõiki summasid eurodes.
Artikkel 15
Rahaline puudujääk
1. Kui artikli 8 alusel tehtava ettepaneku esitamise ajal selle aasta olemasolevatest rahalistest vahenditest ei
piisa vajalikuks peetava finantsabi summa katmiseks, võib komisjon teha eelarvekontrolli teostavale Euroopa
Parlamendile ettepaneku vahe rahastamiseks fondi kahe järgmise aasta finantsassigneeringutest.
2. Fondi iga-aastasest eelarve ülemmäärast tuleb katastroofi toimumise aastal ja järgmisel kahel aastal igal
juhul kinni pidada.
Artikkel 16
Ühenduse institutsioonide läbiviidav finantskontroll
Abisaajariik tagab, et kõigis rahastamisotsustes, mis on vastu võetud vastavalt artiklis 10 sätestatud rakendus-
lepingule, ning kõigis nendest rahastamisotsustest tulenevates kokkulepetes ja lepingutes nähakse ette komis-jonipoolsed kontrollimised Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) abil ning kohapealsed kontrollimised,korraldavad komisjon ja Euroopa Kontrollikoda vastava korra kohaselt.
Artikkel 17
Avalikustamine
Abisaajariik teavitab vahetult asjassepuutuvat elanikkonda ja üldsust fondist saadud abist.
Artikkel 18
Tagastamine
1. Juhtudel, kui tekkinud otsese kogukahju summa on vähemalt 10 % väiksem vastavalt artikli 5 lõike 1
punktile b nimetatud hinnangulisest summast, võib komisjon nõuda abisaajariigilt saadud finantsabi vastava
summa tagasi.7.12.2006 C 297 E/338 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 18. mai 2006ET
2. Kui abisaajariik ei vasta artikli 10 lõike 3 või artikli 11 lõike 2 tingimustele, võib komisjon nõuda
abisaajariigilt kogu või osa saadud finantsabist tagasi.
3. Kui abisaajariik ei ole pärast varasemat ulatuslikku katastroofi võtnud ennetavaid meetmeid,
millega oleks olnud võimalik ulatusliku katastroofi tagajärjel tekkinud kahju vähendada või ära hoida,nõuab komisjon abisaajariigilt osa või kogu saadud finantsabi tagasi.
4. Enne lõike 1, 2 või 3 kohase otsuse vastuvõtmist vaatab komisjon juhtumi asjakohasel viisil läbi ja
võimaldab abisaajariigil kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul esitada oma märkused.
5. Iga alusetult makstud summa makstakse komisjonile tagasi. Viiviseid võib arvestada summadelt, mida
ei ole vastavalt finantsmäärusele tagasi makstud.
Artikkel 19
Tehniline abi komisjoni algatusel
1. Komisjoni algatusel võib 0,20 %-lise ülempiiri raamides kõnealuse aasta rahalistest vahenditest kasutada
fondi käesoleva määruse rakendamiseks vajalike ettevalmistus-, järelevalve-, administratiivse ja tehnilise toe,
auditi ja kontrollmeetmete rahastamiseks.
Need meetmed võetakse vastavalt finantsmääruse artikli 53 lõikele 2 ja mis tahes muudele kõnealuse
määruse sätetele ning vastavalt eelarve kõnealuse vormi täitmise suhtes kohaldatavatele rakenduseeskirjadele.
Kõnealuste meetmete hulka kuuluvad ekspertaruanded, mis abistavad komisjoni taotluste hindamisel vasta-
valt artikli 5 lõikele 2.
2. Kui fondi osalus on ette nähtud, võtab komisjon vastu otsuse lõike 1 esimeses alalõigus loetletud meet-
mete kohta.
Artikkel 20
Aastaaruanne
Enne iga aasta 1. juulit, alates …(*), esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande eelmisel
aastal käesoleva määruse alusel võetud meetmete kohta. Kõnealune aruanne sisaldab eelkõige teavet esitatud
taotluste, vastu võetud toetuse määramise otsuste ja antud finantsabi lõpetamise ning läbiviidud meetmete
kohta.
Artikkel 21
Läbivaatamine
Komisjoni ettepanekul vaatavad Euroopa Parlament ja nõukogu käesoleva määruse uuesti läbi hiljemalt
31. detsembriks 2013.
Artikkel 22
Kehtetuks tunnistamine
Määrus (EÜ) nr 2012/2002 tunnistatakse kehtetuks.
Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitletakse viidetena käesolevale määrusele.7.12.2006 C 297 E/339 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 18. mai 2006ET
(*)Aasta pärast käesoleva määruse jõustumist.
Artikkel 23
Üleminekusäte
Taotluste suhtes, mille komisjon on saanud enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva, kohaldatakse
jätkuvalt määrust (EÜ) nr 2012/2002.
Artikkel 24
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
…,…
Euroopa Parlamendi nimel
presidentNõukogu nimel
eesistuja
P6_TA(2006)0219
Energiaühenduse lepingu sõlmimine Euroopa Ühenduse poolt ***
Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus
energiaühenduse lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt (13886/1/2005 —
KOM(2005)0435 —C6-0435/2005 —2005/0178(AVC))
(Nõusolekumenetlus)
Euroopa Parlament,
—võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (13886/1/2005);
—võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 47 lõiget 2 ning artikleid 55, 83,
89, 95, 133 ja 175;
—võttes arvesse nõukogu esitatud nõusoleku taotlust vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3
teisele lõigule koostoimes EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega(C6-0435/2005);
—võttes arvesse kodukorra artiklit 75 ja artikli 83 lõiget 7;
—võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust (A6-0134/2006),
1. annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;2. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesrii-
kide valitsustele ja parlamentidele ning energiaühenduse lepinguga ühinenud riikide valitsustele ja parlamen-tidele.7.12.2006 C 297 E/340 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 18. mai 2006ET