ET

Brüssel 5.10.2006

KOM(2006) 581 lõplik

2006/0186 (ACC)

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

milles käsitletakse Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise lepingu sõlmimist

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. Käesolev EÜ-USA leping sisaldab sätteid kontoriseadmete (arvutid, monitorid, printerid, koopiamasinad, faksiaparaadid jne) energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise kohta, et edendada kontoriseadmete energiatõhusust ilma kaubandustõkkeid loomata.

2. Käesolev uus leping tugineb 2000. aastal allkirjastatud esimesel EÜ-USA lepingul [1] põhineva kontoriseadmete ühise vabatahtliku energiamärgistusprogrammi „Energy Star“ rakendamise esimesel perioodil saadud kogemustele.

3. Üksikasjalikud põhjused uue lepingu sõlmimiseks Energy Stari programmi jätkamise kohta teise viieaastase perioodi jooksul lisas sisalduva lepingu alusel on sätestatud komisjoni soovituses nõukogule alustada läbirääkimisi teise Energy Stari lepingu [2] üle ning komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile Energy Stari programmi rakendamise esimese perioodi kohta ühenduses [3]. Põhipunktid on lühidalt järgmised.

· Energia tõhus kasutamine on üks EÜ säästva energiapoliitika peamistest tugisammastest. Komisjon nimetab energiatõhusust käsitlevas rohelises raamatus [4] järgmisi tõhusa energiakasutuse suuremaid hüvesid: Euroopa majanduse konkurentsivõime tagamine tänu madalamatele energiakuludele, keskkonna kaitse tänu energiakasutuse põhjustatud süsinikdioksiidi heite vähenemisele, energiavarustuse kindlus tänu energianõudluse vähenemisele ja selle tulemusena energiaimpordist sõltuvuse vähenemine.

· Kontoriseadmete arvele langeb oluline osa elektrienergia tarbimisest EÜ-s. Kui meetmeid ei võeta, võib tarbimine kasvada funktsioonide täienemise ning kontorites ja kodumajapidamistes kasutatavate seadmete arvu suurenemise tõttu. Energiatõhusust käsitlevas rohelises raamatus seatud eesmärkide saavutamiseks tuleb kontoriseadmete energiatõhusust edasi optimeerida.

· EÜ Energy Stari programm näeb ette raamistiku EÜ liikmesriikide pingutuste koordineerimiseks kontoriseadmete energiatõhususe parandamisel. Koordineeritud lähenemine on vajalik, et viia miinimumini negatiivne mõju tööstusele ja kaubandusele, kuna kooskõlastamata riiklikud nõuded põhjustaksid kontoriseadmete tootjatele, kaubandusringkondadele ning sellest tulenevalt ostjatele ja kasutajatele lisakulusid.

· Kuna kontoriseadmete kaubandus on ülemaailmne, tuleks nimetatud seadmete energiatõhususe optimeerimise meetmeid rakendada koos partnerite ja otsustajatega kogu maailmast. Ühtlustatud lähenemine vähendab programmi rakendamise kulusid ja väldib segadust tarbijate seas. Energy Stari programm näeb ette raamistiku kontoriseadmete energiatõhususe parandamise meetmete kooskõlastamiseks Ameerika Ühendriikide, Jaapani ja teiste peamiste turul tegutsevate isikutega. Energy Stari programm, mille omanik on Ameerika Ühendriikide keskkonnaagentuur ("US EPA") ning mida EÜ ja EMP nimel haldab Euroopa Komisjon, on seetõttu loomulik platvorm meetmetele, mille eesmärgiks on kontoriseadmete energiatõhususe parandamine märgistamise abil.

· Vabatahtlik Energy Stari programm on tootjate poolt laialdaselt tunnustatud. Pealegi on see programm Ameerika Ühendriikides tähtis riigihangete puhul, kuna riigihankeprotseduurides tuleb silmas pidada tehnospetsifikaate. See ergutab tootjaid tooma turule programmi nõuetele vastavaid tooteid. Sellest tulenevalt on turul tendents soodustada energiatõhusaid tooteid ning on võimalik saavutada olulist energiasäästu tingimusel, et tehnospetsifikaadid on kriteeriumide sätestamise ajal rangete nõuetega (nt hõlmavad 25% mudelitest). Komisjon usub, et EÜ asjatundjate panus on tähtis järjepidevate ja rangete nõuetega tehnospetsifikaatide väljatöötamisel.

· Komisjon ja Euroopa Ühenduse Energy Stari Komisjon arvavad, et Energy Stari programm on aidanud kaasa ühenduses müüdud kontoriseadmete energiatõhususe parandamisele. See hinnang on kvalitatiivne, sest programmi rakendamise tulemusena ühenduses aastatel 2001–2006 säästetud energia hulka ei saa määrata. Teiselt poolt on ikka veel olemas oluline potentsiaal kontoriseadmete energiatõhususe tasuvaks parandamiseks. Innovatsiooni ja tootearendustsüklite kiirus nõuavad siiski väga paindlikke vahendeid, nagu vabatahtlikud märgistamiskavad, mida saab tehnika arengu ja turu muutustega kiiremini kohandada.

· Programm parandab kontoriseadmete turu läbipaistvust, eriti kontoriseadmete energiatõhususe osas. See on eelduseks tegevustele, mille eesmärk on motiveerida tarbijaid, teenindussektorit ja riigihankeid korraldavaid asutusi arvestama oma ostuotsustes ka energiatõhususe ning hankimise ja ülalpidamise kogukuludega, sealhulgas elektriarvega. Eelkõige võivad riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud asutused kasutada komisjoni hallatavat Energy Stari andmebaasi eriti energiatõhusate kontoriseadmete propageerimise alusena.

4. Nõukogu poolt komisjonile antud läbirääkimisjuhiste kohaselt sisaldab uue lepingu I artikli lõige 4 nõuet, et ühiste tehnospetsifikaatide nõuded (tõhususkriteeriumid, mida tuleb täita Energy Stari märgi saamiseks) peavad olema ranged. See on kontoriseadmete energiatõhususe tulemusliku edendamise eeltingimus.

5. Uue lepingu C lisa sisaldab arvutimonitoride ja kujutusseadmete (koopiamasinad, printerid, faksiaparaadid jne) ühiseid rangete nõuetega ja innovaatilisi tehnospetsifikaate, mis hõlmavad nii oote- kui ka tööoleku energiakulu. Prognooside kohaselt annavad kujutusseadmete uued ühised tehnospetsifikaadid järgmise kolme aasta jooksul EL 25-s [5] umbes 17 TWh suuruse säästu. Uued ühised arvutite tehnospetsifikaadid on välja töötamisel ning jõustuvad eeldatavalt 2007. aastal. Need saab lisada lepingule programmi juhtorganisatsioonide, s.o komisjoni ja Ameerika Ühendriikide keskkonnaagentuuri vastastikusel kokkuleppel.

6. Konsultatsioonide käigus Energy Stari lepingu uuendamise põhiprintsiibi üle nõudis EÜ Energy Stari Komisjon (liikmesriikidest, valitsusvälistest tööstus-, keskkonna- ja tarbijaorganisatsioonidest koosnev nõuandefoorum) lepingu uuendamise korral Energy Stari programmi efektiivsemat rakendamist EÜ-s. Arvestades, et EÜ Energy Stari Komisjoniga konsulteeritakse Energy Stari programmi kõikide aspektide osas, ning arvestades kava vabatahtlikkust, arvab komisjon, et lepingu tehniliste lisade muutmisega seotud küsimustes ei ole vaja konsulteerida nõukogu artikli 133 erikomiteega, kuna see põhjustaks tarbetuid viivitusi protseduuri läbimisel, aeglustades uute tehniliste kriteeriumide kasutuselevõttu, ja vähendaks seega programmi efektiivsust.

7. Kooskõlas nõukogu poolt komisjonile välja antud läbirääkimisjuhistega tehakse ettepanek, et juhtorganisatsioonid võivad muuta A lisa (Energy Stari logo vorming) ja B lisa (logo kasutamise suunised) vastavalt uue lepingu IX artiklile, et hõlbustada kohandamist turustusnõuetega.

8. Euroopa Parlamenti teavitati 30. mail 2006 tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni istungil läbirääkimistest, mida peetakse uue Energy Stari lepingu üle.

9. Samaaegselt käesoleva otsuse eelnõuga esitatakse ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, milles käsitletakse Energy Stari lepingu rakendamist ühenduses.

10. Kõnealusel lepingul puudub rahaline mõju ühenduse eelarvele.

2006/0186 (ACC)

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

milles käsitletakse Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise lepingu sõlmimist

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõikega 4,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu otsus, millega volitatakse komisjoni alustama läbirääkimisi Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise lepingu sõlmimise üle, võeti vastu 5. mail 2006. [6]

(2) Läbirääkimised on lõppenud ning mõlemad osalised parafeerisid 7. juunil 2006 Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise lepingu (edaspidi “leping”).

(3) Tuleks kehtestada asjakohased ühendusesisesed menetlused, et tagada lepingu nõuetekohane toimimine.

(4) Kontoriseadmete turg areneb kiiresti. Energiasäästu ja keskkonnakasu suurenemist, mida võimaldab energiatõhusate toodete pakkumise ja nõudluse stimuleerimine, on oluline sageli uuesti hinnata. Komisjoni, keda abistab riikide esindajatest ja kõikidest huvitatud pooltest koosnev ühenduse nõuandekogu, tuleb seetõttu volitada regulaarselt hindama ja ajakohastama lepingu C lisas toodud ühiseid spetsifikaate ning võtma vastu teatavaid otsuseid lepingu rakendamiseks, nagu Energy Stari logo vorming ja logo kasutamise suunised, mis on toodud vastavalt A ja B lisas.

(5) Lepingu rakendamist peaks kontrollima lepinguga loodud tehniline komisjon.

(6) Lepinguosalised peaksid määrama juhtorganisatsiooni ning tuleks kindlaks määrata lepingu muutmise kord.

(7) Kõnealune leping tuleks heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduse nimel kiidetakse heaks Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vaheline kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise leping, sealhulgas selle lisad.

Lepingu ja selle lisade tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik, kes on volitatud lepingule alla kirjutama, et väljendada ühenduse nõusolekut olla lepinguga seotud.

Artikkel 3

Nõukogu eesistuja edastab ühenduse nimel lepingu XIV artikli lõikega 1 ettenähtud kirjaliku teate.

Artikkel 4

1. Komisjon esindab ühendust lepingu VII artiklis sätestatud tehnilises komisjonis pärast Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2422/2001 moodustatud Euroopa Ühenduse Energy Stari Komisjoni liikmete arvamuse ära kuulamist. Pärast konsulteerimist Euroopa Ühenduse Energy Stari Komisjoniga täidab komisjon lepingu VI artikli lõikes 5, VII artikli lõigetes 1 ja 2 ning IX artikli lõikes 4 nimetatud ülesandeid.

2. Selleks et valmistada ette ühenduse seisukoht seoses lepingu C lisas toodud kontoriseadmete loetelusse tehtavate muudatustega, võtab komisjon arvesse Euroopa Ühenduse Energy Stari Komisjoni kõiki arvamusi.

3. Ühenduse seisukoha seoses juhtorganisatsioonide otsustega, milles käsitletakse lepingu A lisa (Energy Stari nimi ja ühine logo), B lisa (Energy Stari nime ja ühise logo nõuetekohase kasutamise suunised) ja C lisa (Ühised spetsifikaadid) muudatusi, määrab kindlaks komisjon pärast konsulteerimist Euroopa Ühenduse Energy Stari Komisjoniga.

4. Kõikidel teistel juhtudel määrab ühenduse seisukoha seoses lepinguosaliste otsustega kindlaks nõukogu, tegutsedes komisjoni ettepaneku põhjal asutamislepingu artikli 300 kohaselt.

Artikkel 5

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

.

Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vaheline kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise leping

Ameerika Ühendriikide valitsus ja Euroopa Ühendus (edaspidi “lepinguosalised”),

soovides viia energiasäästu ja keskkonnakasu energiatõhusate toodete pakkumise ja nõudluse stimuleerimise teel maksimumini,

võttes arvesse 19. detsembril 2000 sõlmitud Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelist lepingut kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide koordineerimise kohta, selle lisasid ja lepingu muudatusi (edaspidi “2000. aasta leping”),

olles rahul 2000. aasta lepingu raames saavutatud eduga,

olles veendunud, et jätkates ühiseid jõupingutusi ENERGY STARi programmi rakendamisel saavutatakse lisahüvesid,

on kokku leppinud järgmises:

I artikkel

Üldpõhimõtted

1. Lepinguosalised kasutavad ühist energiatõhususe spetsifikaatide kogumit ja ühist logo, et seada tootjate jaoks ühetaolised sihid ja suurendada sel teel maksimumini nende iseseisvate jõupingutuste mõju asjaomaste tootetüüpide pakkumisele ja nõudlusele.

2. Lepinguosalised kasutavad C lisas loetletud ja kvalifitseeritud energiatõhusate tootetüüpide tähistamiseks ühist logo.

3. Lepinguosalised tagavad, et ühised spetsifikaadid aitavad kaasa tõhususe jätkuvale parandamisele, võttes arvesse turul levinud kõige kaasaegsemaid oskustavasid.

4. Ühiste spetsifikaatidega püütakse hõlmata kuni 25 protsenti mudelitest, mille kohta on andmed olemas spetsifikaatide sätestamise ajal, arvestades samal ajal ka muude teguritega.

5. Lepinguosalised püüavad tagada tarbijatele võimaluse määrata märgistuse järgi kindlaks turul pakutavad tõhusad tooted.

II artikkel

Suhe 2000. aasta lepinguga

Käesolev leping asendab tervikuna 2000. aasta lepingu.

III artikkel

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) ENERGY STAR – teenindusmärk, mis on määratletud A lisas ja mille omanikuks on Ameerika Ühendriikide keskkonnaagentuur (“US EPA”);

b) ühine logo – sertifitseerimismärk, mis on määratletud A lisas ja mille omanikuks on US EPA;

c) ENERGY STARi märgid – nimi "ENERGY STAR" ja ühine logo, samuti käesolevas dokumendis määratletud igasugused juhtorganisatsioonide või programmis osalejate poolt välja töötatud või modifitseeritud versioonid nendest märkidest, sealhulgas käesoleva lepingu A lisas sisalduv tähis või märgistus;

d) ENERGY STARi märgistusprogramm – juhtorganisatsiooni poolt hallatav programm, mille puhul on kasutusel ühised energiatõhususe spetsifikaadid, märgid ja suunised, mida tuleb kohaldada määratud tootetüüpide suhtes;

e) programmis osalejad – tootjad, tarnijad või edasimüüjad, kes müüvad spetsifikaatidele vastavaid määratud energiatõhusaid tooteid ja kes on otsustanud osaleda ENERGY STARi märgistusprogrammis, kas registreerudes ükskõik kumma lepinguosalise juhtorganisatsiooni juures või sõlmides sellega lepingu;

f) ühised spetsifikaadid – energiatõhususe ja toimivuse alased nõuded, sealhulgas C lisas loetletud katsemeetodid, mida juhtorganisatsioonid ja programmis osalejad kasutavad selleks, et kvalifitseerida energiatõhusad tooted ühise logo vääriliseks.

IV artikkel

Juhtorganisatsioonid

Lepinguosalised määravad käesoleva lepingu täitmise eest vastutava juhtorganisatsiooni ("juhtorganisatsioonid"). Euroopa Ühendus määrab omapoolseks juhtorganisatsiooniks Euroopa Ühenduste Komisjoni ("komisjon"). Ameerika Ühendriigid määravad omapoolseks juhtorganisatsiooniks US EPA.

V artikkel

ENERGY STARi märgistusprogrammi haldamine

1. Juhtorganisatsioon haldab C lisas loetletud energiatõhusate tootetüüpide jaoks mõeldud ENERGY STARi märgistusprogrammi käesoleva lepingu tingimuste kohaselt. Programmi haldamine hõlmab programmis osalejate vabatahtlikku registreerimist, programmis osalejate ja nõuetele vastavate toodete nimekirja pidamist ning B lisas toodud ENERGY STARi nime ja ühise logo nõuetekohase kasutamise suuniste tingimuste jõustamist.

2. ENERGY STARi märgistusprogrammis kasutatakse C lisas loetletud ühiseid spetsifikaate.

3. Kui juhtorganisatsioon võtab kasutusele tõhusad meetmed, et harida tarbijaid ENERGY STARi märkide alal, teeb ta seda kooskõlas B lisas toodud ENERGY STARi nime ja ühise logo nõuetekohase kasutamise suunistega.

4. Juhtorganisatsioon kannab ise kõikide oma käesoleva lepinguga seotud tegevuste kulud.

VI artikkel

Osalemine ENERGY STARi märgistusprogrammis

1. Iga tootja, tarnija või edasimüüja võib ühineda ENERGY STARi märgistusprogrammiga, registreerudes ükskõik kumma lepinguosalise juhtorganisatsiooni juures programmis osalejaks.

2. Programmis osalejad võivad kasutada ühist logo, et tähistada kvalifitseeritud tooteid, mida on katsetatud kas nende oma rajatistes või sõltumatus katselaboratooriumis ja mis vastavad C lisas toodud ühistele spetsifikaatidele, ning nad võivad kvalifitseeritud tooteid ise sertifitseerida.

3. Lepinguosalise juhtorganisatsioon tunnustab programmis osaleja registreerimist ENERGY STARi märgistusprogrammi teise lepinguosalise juhtorganisatsiooni poolt.

4. Et hõlbustada ENERGY STARi programmis osalejate tunnustamist lõike 3 kohaselt, teevad juhtorganisatsioonid koostööd, et pidada kõikide programmis osalejate ja ühise logo vääriliseks kvalifitseeritud toodete ühiseid nimekirju.

5. Olenemata lõikes 2 nimetatud isesertifitseerimise protseduurist jätab iga juhtorganisatsioon endale õiguse oma territooriumil (komisjoni puhul Euroopa Ühenduse liikmesriikide territooriumil) müüdavaid või müüdud tooteid katsetada või muul viisil üle vaadata, et määrata kindlaks, kas tooted on sertifitseeritud vastavalt C lisas toodud ühistele spetsifikaatidele. Juhtorganisatsioonid peavad omavahel ühendust ja teevad üksteisega täielikku koostööd, et tagada kõikide ühist logo kandvate toodete vastavus C lisas toodud ühistele spetsifikaatidele.

VII artikkel

Lepinguosaliste vaheline programmi koordineerimine

1. Lepinguosalised moodustavad käesoleva lepingu täitmise ülevaatamiseks tehnilise komisjoni, mis koosneb nende vastava juhtorganisatsiooni esindajatest.

2. Tehniline komisjon tuleb ühe juhtorganisatsiooni palvel kokku kord aastas ja peab nõu, et vaadata üle ENERGY STARi märgistusprogrammi toimimine ja haldamine, C lisas toodud ühised spetsifikaadid, hõlmatud tooted ja käesoleva lepingu eesmärkide saavutamise edukus.

3. Mittelepinguosalised (sealhulgas muud valitsused ja tööstusharu esindajad) võivad osaleda tehnilise komisjoni koosolekutel vaatlejatena, kui juhtorganisatsioonid ei ole omavahel teisiti kokku leppinud.

VIII artikkel

ENERGY STARi märkide registreerimine

1. ENERGY STARi märkide omanikuna on US EPA registreerinud märgid Euroopa Ühenduses ühenduse kaubamärkidena. Komisjon ei taotle ega rakenda üheski riigis mingisugust ENERGY STARi märkide ega nende mingisuguse variandi registreerimist.

2. US EPA kohustub mitte lugema nende märkide puhul rikkumiseks A lisas sisalduva märgi või tähistuse käesoleva lepingu tingimuste kohast kasutamist komisjoni või mõne komisjoni juures registreeritud programmis osaleja poolt.

IX artikkel

Jõustamine ja täitmatajätmine

1. ENERGY STARi märkide kaitsmiseks tagab iga juhtorganisatsioon oma territooriumil (komisjoni puhul Euroopa Ühenduse liikmesriikide territooriumil) ENERGY STARi märkide nõuetekohase kasutamise. Iga juhtorganisatsioon tagab ENERGY STARi märkide kasutamise üksnes A lisas toodud kujul. Iga juhtorganisatsioon tagab ENERGY STARi märkide kasutamise üksnes B lisas toodud ENERGY STARi nime ja ühise logo nõuetekohase kasutamise suunistes kehtestatud viisil.

2. Iga juhtorganisatsioon tagab, et programmis osaleja suhtes võetakse viivitamatult asjakohaseid meetmeid alati, kui talle saab teatavaks, et programmis osaleja on kasutanud nõudeid rikkuvat märki või pannud ENERGY STARi märgi tootele, mis ei vasta C lisas toodud spetsifikaatidele. Niisuguste meetmete hulka kuuluvad muuhulgas:

a) programmis osaleja kirjalik teavitamine temapoolsest ENERGY STARi märgistusprogrammi nõuete täitmata jätmisest;

b) konsultatsioonide teel plaani väljatöötamine nõuetele vastavuse saavutamiseks ja

c) kui nõuetele vastavust pole võimalik saavutada, siis vajadusel programmis osaleja kõrvaldamine registreeritute hulgast.

3. Iga juhtorganisatsioon tagab kõikide mõistlike meetmete võtmise, et lõpetada ENERGY STARi märkide loata kasutamine või nõudeid rikkuva märgi kasutamine organisatsiooni poolt, kes ei ole programmis osaleja. Niisuguste meetmete hulka kuuluvad muuhulgas:

a) ENERGY STARi märki kasutava organisatsiooni teavitamine ENERGY STARi märgistusprogrammi nõuetest ning ENERGY STARi nime ja ühise logo nõuetekohase kasutamise suunistest; ja

b) organisatsioonile programmis osalejaks saamise ja kvalifitseeritud toodete registreerimise soovitamine.

4. Iga juhtorganisatsioon teavitab viivitamatult teise lepinguosalise juhtorganisatsiooni igasugustest ENERGY STARi märkidega seotud rikkumistest, millest ta teadlik on, ning samuti niisuguse rikkumise lõpetamiseks võetud meetmetest.

X artikkel

Lepingu muutmise ja uute lisade lisamise protseduurid

1. Mõlemad juhtorganisatsioonid võivad teha ettepanekuid käesoleva lepingu muutmiseks ja pakkuda välja lepingu uusi lisasid.

2. Muudatusettepanek tuleb teha kirjalikult ja seda arutatakse tehnilise komisjoni järgmisel koosolekul, eeldusel, et see on edastatud teisele juhtorganisatsioonile vähemalt kuuskümmend päeva enne nimetatud koosolekut.

3. Käesoleva Lepingu muudatused ja uute lisade lisamise otsused tehakse osaliste vastastikusel kokkuleppel. A, B ja C lisade muudatused tehakse vastavalt XI ja XII artikli sätetele.

XI artikkel

A ja B lisade muutmise protseduurid

1. Juhtorganisatsioon, kes taotleb A või B lisa muutmist, peab järgima X artikli lõigetes 1 ja 2 toodud protseduure.

2. A ja B lisade muudatused tehakse juhtorganisatsioonide vastastikusel kokkuleppel.

XII artikkel

C lisa muutmise protseduurid

1. Juhtorganisatsioon, kes taotleb C lisa muutmist, et kehtivaid spetsifikaate parandada ja täiendada või lisada uut tootetüüpi (“ettepaneku teinud juhtorganisatsioon”), peab järgima X artikli lõigetes 1 ja 2 toodud protseduure ning lisama oma ettepanekusse:

a) tõestuse, et spetsifikaatide parandamine ja täiendamine või uue tootetüübi lisamine annab tulemuseks olulise energiasäästu;

b) vastavalt vajadusele energiakulu nõuded eri energiatarbega olekutele;

c) andmed toote hindamiseks kasutatavate standardiseeritud katseprotokollide kohta;

d) tõendid omandiõiguseta tehnoloogia olemasolu kohta, mis teeks võimalikuks rentaabli energiasäästu, mõjumata negatiivselt toote toimivusele;

e) andmed väljapakutavale spetsifikaadile vastavate tootemudelite hinnangulise arvu ja esindatava ligikaudse turuosa kohta;

f) andmed vastava tööstusharu nende gruppide arvamuste kohta, keda muudatusettepanek võiks mõjutada; ja

g) väljapakutava kuupäeva uute spetsifikaatide kehtima hakkamiseks, võttes arvesse toodete kasutusiga ja tootmisgraafikuid.

2. Mõlemale juhtorganisatsioonile vastuvõetavad muudatusettepanekud jõustuvad juhtorganisatsioonide poolt kokkulepitud kuupäeval.

3. Kui teine juhtorganisatsioon (“vastu olev juhtorganisatsioon”) on pärast artikli X lõigete 1 ja 2 kohaselt tehtud ettepaneku kättesaamist arvamusel, et ettepanek ei vasta eespool lõikes 1 toodud nõuetele, või on muul põhjusel ettepaneku vastu, teavitab ta viivitamata (tavaliselt tehnilise komisjoni järgmise koosoleku ajaks) ettepaneku teinud juhtorganisatsiooni oma vastuolekust kirjalikult ja lisab kõik oma vastuolekut toetavad olemasolevad andmed; näiteks andmed, millest nähtub, et ettepaneku vastuvõtmisel on tõenäolised järgmised tagajärjed:

a) see annab ebaproportsionaalselt ja ebaausalt turuvõimu ühele firmale või tööstusharu grupile;

b) kahjustab tööstusharu üldist osalemist ENERGY STARi märgistusprogrammis;

c) on vastuolus tema õigusnormidega; või

d) kehtestab koormavad tehnilised nõuded.

4. Juhtorganisatsioonid annavad oma parima, et saavutada muudatusettepaneku osas kokkulepe esimesel ettepanekule järgneval tehnilise komisjoni koosolekul. Kui juhtorganisatsioonid ei suuda sellel tehnilise komisjoni koosolekul muudatusettepaneku osas kokkulepet saavutada, siis püüavad nad jõuda kokkuleppele kirjalikult enne tehnilise komisjoni järgmist koosolekut.

5. Kui lepinguosalised ei suuda tehnilise komisjoni järgmise koosoleku lõppemise ajaks kokkuleppele jõuda, siis võtab ettepaneku teinud juhtorganisatsioon oma ettepaneku tagasi ja kehtivate spetsifikaatide parandamise ja täiendamise ettepanekute korral kõrvaldatakse C lisast vastav tootetüüp juhtorganisatsioonide poolt kirjalikult kokkulepitud kuupäevaks. Kõiki programmis osalejaid teavitatakse sellest muudatusest ja protseduuridest, mida tuleb selle muudatuse rakendamiseks järgida.

6. Uusi ühiseid spetsifikaate ette valmistades või olemasolevaid ühiseid spetsifikaate läbi vaadates tagavad juhtorganisatsioonid omavahelise ja nende vastavaid huvigruppe puudutava tulemusliku koordineerimise ja konsulteerimise, eriti töödokumentide sisu ja tähtaegade suhtes.

XIII artikkel

Üldsätted

1. Käesolev leping ei käsitle muid keskkonnaalaseid märgistusprogramme ning mõlemad lepinguosalised võivad neid välja töötada ja kasutusele võtta.

2. Kõik käesoleva lepingu alusel toimuvad tegevused sõltuvad mõlema lepinguosalise kohaldatavatest õigusnormidest ning kättesaadavatest rahalistest vahenditest ja ressurssidest.

3. Käesolevas lepingus sätestatu ei mõjuta kummagi lepinguosalise õigusi ja kohustusi, mis tulenevad kahepoolsest, piirkondlikust või mitmepoolsest lepingust, mille ta on sõlminud enne käesoleva lepingu jõustumist.

4. Ilma, et see piiraks käesoleva lepingu sätete kohaldamist, võivad mõlemad juhtorganisatsioonid kasutada C lisasse mittekuuluvate tooteliikide puhul märgistusprogramme. Olenemata käesoleva lepingu muudest sätetest, ei takista kumbki lepinguosaline ühegi toote importi, eksporti, müüki ega turustamist põhjusel, et see kannab teise lepinguosalise juhtorganisatsiooni energiatõhususe märke.

XIV artikkel

Jõustumine ja kehtivusaeg

1. Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised on teineteisele kirjalikult teatanud, et nad on lõpetanud lepingu jõustumiseks vajalikud sisemenetlused.

2. Käesolev leping on sõlmitud viieks aastaks. Vähemalt üks aasta enne selle tähtaja lõppu tulevad lepinguosalised kokku, et arutada käesoleva lepingu pikendamist.

XV artikkel

Lõppemine

1. Mõlemad lepinguosalised võivad käesoleva lepingu igal ajal lõpetada, teatades sellest teisele lepinguosalisele kirjalikult kolm kuud ette.

2. Käesoleva lepingu lõpetamise või pikendamata jätmise korral teavitavad juhtorganisatsioonid kõiki nende poolt registreeritud programmis osalejaid ühisprogrammi lõppemisest. Lisaks teavitavad juhtorganisatsioonid enda registreeritud programmis osalejaid, et mõlemad juhtorganisatsioonid võivad jätkata märgistustegevust kahe eraldi programmi raames. Sel juhul ei kasutata Euroopa Ühenduse märgistusprogrammis ENERGY STARi märke. Komisjon tagab, et tema ise, Euroopa Ühenduse liikmesriigid ja kõik registreerunud programmis osalejad lõpetavad ENERGY STARi märkide kasutamise juhtorganisatsioonide poolt kirjalikult kokkulepitud kuupäevaks. Käesolevas XV artikli lõikes 2 sisalduvad kohustused jäävad jõusse ka pärast käesoleva lepingu lõppemist.

XVI artikkel

Autentsed keeled

Sõlmitud kahes eksemplaris … … kahe tuhande kuuendal aastal eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik versioonid on võrdselt autentsed. Tõlgendamisraskuste puhul kohaldatakse ingliskeelset versiooni.

Ameerika Ühendriikide valitsuse nimel: Euroopa Ühenduse nimel:

A LISA

ENERGY STARi nimi ja ühine logo

Nimi: ENERGY STAR

Ühine logo:

(...PICT...)

B LISA

ENERGY STARi nime ja ühise logo nõuetekohase kasutamise suunised

ENERGY STARi nimi ja ühine logo on US EPA märgid. Sellisena võib nime ja ühist logo kasutada üksnes vastavalt järgmistele suunistele ning partnerluslepingule või Euroopa Komisjoni registreerimisvormile, millele ENERGY STARi märgistusprogrammis osalejad on alla kirjutanud. Palun edastage need suunised isikutele, kelle ülesandeks on teie eest ENERGY STARi materjale ette valmistada.

US EPA ja Euroopa Komisjon (Euroopa Ühenduse liikmesriikide territooriumil) teostavad järelvalvet ENERGY STARi nime ja ühise logo nõuetekohase kasutuse üle. See hõlmab märkide kasutamise jälgimist turul ja vahetut ühenduse võtmist nende organisatsioonidega, kes ei kasuta neid nõuetekohaselt või kasutavad ilma loata. Märkide väärkasutuse tagajärjed võivad hõlmata seda, et programmis osaleja osalus ENERGY STARi märgistusprogrammis lõpetatakse, ja märkide mittenõuetekohane kasutamine võib kaasa tuua Ameerika Ühendriikidesse imporditavate toodete puhul nende kaupade võimaliku arestimise Ameerika Ühendriikide tolliteenistuse poolt.

Üldsuunised

ENERGY STARi programm on partnerlus ühelt poolt ettevõtete ja organisatsioonide ning teiselt poolt Ameerika Ühendriikide föderaalvalitsuse või Euroopa Ühenduse vahel. Selle partnerluse osana saavad ettevõtted ja organisatsioonid kasutada ENERGY STARi nime ja ühist logo osana oma energiatõhususe ja keskkonna alasest tegevusest.

Organisatsioonid peavad sõlmima lepingu juhtorganisatsiooniga – Ameerika Ühendriikides keskkonnaagentuuri või Euroopa Ühenduses Euroopa Komisjoniga – märkide kasutamiseks vastavalt käesolevas dokumendis sätestatule. Nende märkide muutmine ei ole lubatud, kuna muudatused põhjustaksid ettevõtete ja tarbijate seas segadust ENERGY STARi programmi allika suhtes ning vähendaksid selle väärtust kõigi jaoks.

Neid märke kasutavad organisatsioonid peavad järgima järgmisi üldsuuniseid.

1. ENERGY STARi nime ja ühist logo ei või mingil juhul kasutada viisil, mis vihjaks äriühingu, selle toodete või teenuste toetamisele. Ühist logo ja ENERGY STARi nime ei või kasutada mis tahes äriühingu nime või logo, tootenime, teenindusnime, domeeninime ega veebisaidi pealkirja sees ning mis tahes muu isik peale US EPA ei või taotleda ühise logo, ENERGY STARi nime ega mis tahes muu sarnase märgi registreerimist kaubamärgina või kaubamärgi osana.

2. ENERGY STARi nime ja ühist logo ei või mingil juhul kasutada viisil, mis halvustaks ENERGY STARi, EPA-t, energeetikaministeeriumi, Euroopa Ühendust, Euroopa Komisjoni või mis tahes muud valitsusasutust.

3. Ühist logo ei või mingil juhul seostada ENERGY STAR’i vääriliseks kvalifitseerimata toodetega.

4. Partnerid ja muud volitatud organisatsioonid vastutavad ENERGY STARi nime ja ühise logo kasutamise eest nii nende endi kui ka nende esindajate, näiteks reklaamibüroode ja töövõtjate poolt.

ENERGY STARi nime kasutamine

– ENERGY STARi nimi peaks olema alati kirjutatud suurtähtedega;

– registreerimissümbolit ® tuleb kasutada, kui Ameerika Ühendriikide turu jaoks ettenähtud materjalides esinevad esmakordselt sõnad “ENERGY STAR” ja:

– sümbol ® peaks olema alati kujutatud ülaindeksina;

– sõnade “ENERGY STAR” ja sümboli ® vahel ei ole tühikut;

– sümbolit ® korratakse dokumendis iga peatüki pealkirja või veebilehe puhul.

Ühise logo kasutamine

Ühine logo on märk, mida tuleb kasutada märgisena ainult ENERGY STARi tõhusussuunistele vastavatel või neid ületavatel toodetel.

Ühist logo kasutatakse:

– kvalifitseeruval ja registreeritud tootel;

– kvalifitseeruva toote alases kirjanduses;

– kvalifitseeruva toote tähistamiseks veebis;

– reklaamis, kasutatuna kvalifitseeruval tootel või selle lähedal;

– müügikoha materjalides;

– kvalifitseeruva toote pakendil.

Ühise logo väline kuju

US EPA lõi selle märgi, et maksimeerida märgi visuaalset muljet ning tagada kontrast ja loetavus. Märk sisaldab ENERGY STARi sümbolit plokis ning vahetult selle all plokis ENERGY STARi nime sümboli loetavuse kindlustamiseks. Kaks plokki on eraldatud valge joonega, mille jämedus vastab sümbolil oleva kaare jämedusele. Lisaks on märgi ümber valge raam, mille paksus vastab samuti sümbolil oleva kaare jämedusele.

Tühi ruum

US EPA ja EÜ komisjon nõuavad, et märki ümbritseks alati tühi ruum suurusega 0,333 (1/3) märgil oleva graafilise kasti kõrgusest. Muid graafilisi elemente, nagu teksti või kujutisi, ei tohi selles ulatuses esineda. US EPA ja EÜ komisjon nõuavad seda tühja ruumi, kuna ühist logo kasutatakse sageli keerulisi kujundeid, nagu muud märgid, graafika ja tekst, kasutavates materjalides.

Minimaalne suurus

Märgi suurust võib muuta, aga proportsioonid tuleb säilitada. Loetavuse tagamiseks soovitame märk trükkida minimaalselt laiusega 0,375 tolli (3/8”, 9,5 mm). Märgis esinevate tähtede loetavus tuleb veebis säilitada.

Eelistatud värv

Märgi eelistatud värv on 100% Cyan (tsüaan). Alternatiivina on lubatud kasutada musta kujutist või tumedal põhjal valget kujutist. 100% tsüaanile vastava veebivärvi kood kuueteistkümnendiksüsteemis on #0099FF. Mitmevärvitrüki kasutamisel reklaami, tootealase kirjanduse või müügikoha materjalide jaoks tuleks märgi trükkimiseks kasutada 100% tsüaani. Kui see värv ei ole kasutatav, tohib selle asendada mustaga.

Märgi valesti kasutamine

Palume:

– mitte kasutada märki mittekvalifitseeruvatel toodetel;

– mitte muuta märki, kasutades ENERGY STARi sümboliplokki ilma nime “ENERGY STAR” sisaldava plokita.

Märki reprodutseerides palume:

– mitte kujutada märki kontuurina;

– mitte kasutada valget märki valgel taustal;

– mitte muuta märgi värve;

– mitte moonutada märki mis tahes viisil;

– mitte muuta märgi elementide paigutust;

– mitte paigutada märki rohkete detailidega kujutisele;

– mitte märki pöörata;

– mitte eraldada märgi mis tahes elemente;

– mitte asendada märgi mis tahes osa;

– mitte kasutada märgi osa asendamiseks mis tahes muud kirjatüüpi;

– mitte rikkuda märgi tühja ruumi nõuet;

– mitte kujutada märki viltuselt;

– mitte muuta märgi elementide proportsioone;

– mitte asendada heakskiidetud sõnastust;

– mitte kasutada ühist logo heakskiitmata värvides;

– mitte lasta tekstil ulatuda ega valguda märgi sisse;

– mitte kasutada ainult sümboliplokki. Trükitud peab olema ka ENERGY STARi nimi;

– mitte kustutada märgilt sümboliplokki.

ENERGY STARist kirjutamine ja rääkimine

ENERGY STARi väärtuse säilitamiseks ja suurendamiseks soovitavad US EPA ja Euroopa Komisjon programmi elementidest kirjutades ja rääkides kasutada järgmist terminoloogiat.

ÕIGE | VÄÄR |

ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseeritud arvuti | ENERGY STARile vastav arvutiENERGY STARi sertifitseeritud arvutiENERGY STARi arvuti |

ENERGY STARi pälvinud arvuti | |

ENERGY STARi pälvinud tooted | ENERGY STARi toodeENERGY STARi tooted (tooterühmale viidates)ENERGY STARi seadmedUS EPA poolt toetatudENERGY STARi normidele vastav |

PARTNERID/PROGRAMMIS OSALEJAD |

ENERGY STARi partner | ENERGY STARi firma |

Firma X, ENERGY STARi partner | Firma X, US EPA poolt toetatud firma |

ENERGY STARis osalev firma | US EPA heakskiidetud ENERGY STARi seadmete müüja |

ENERGY STARi propageeriv firma | US EPA poolt toetatud |

ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseeritud monitorid | ENERGY STARi monitoriprogramm |

VALITSUS KUI VOLITUSTE ALLIKAS |

ENERGY STARi märgi pälvinud tooted vähendavad kasvuhoonegaaside heidet, vastates US EPA ja Euroopa Komisjoni määratud rangetele energiatõhusussuunistele | |

ENERGY STAR ja ENERGY STARi märk on USAs registreeritud märgid | |

ENERGY STAR on Ameerika Ühendriikide valitsusele kuuluv registreeritud märk | |

TÕHUSUSSUUNISED | |

ENERGY STARi suunised | ENERGY STARi normid |

ENERGY STARi spetsifikaadid | US EPA poolt heaks kiidetud |

ENERGY STARi tõhusustasemed | US EPA poolt toetatud |

Vabatahtlikud programmid | Saanud US EPA toetuse |

ENERGY STARi nime ja ühise logo kasutamist puudutavad küsimused

ENERGY STARi infoliin

Ameerika Ühendriikides helistamine tasuta: 1-888-STAR-YES (1-888-782-7937)

Väljaspool Ameerika Ühendriike helistada: 202-775-6650

Faks: 202-775-6680

www.energystar.gov

EUROOPA KOMISJON

Transpordi ja energeetika peadirektoraat

Telefon: +32 2 2985792

Faks: +32 2 2966016

www.eu-energystar.org

C LISA

ÜHISED SPETSIFIKAADID

I. ARVUTI SPETSIFIKAADID

Allpool esitatud arvuti spetsifikaadid jäävad jõusse kuni 31. detsembrini 2007. Pärast nimetatud kuupäeva ei registreerita arvuteid ENERGY STARi programmi enne, kui muutuvad kohaldatavaks juhtorganisatsioonide poolt vastavalt käesoleva lepingu XII artiklile vastu võetud uued arvuti spetsifikaadid.

A. Mõisted

1. Arvuti: lauaarvuti, k.a torn- või minitornkorpusega, või kaasaskantav seade, sealhulgas võimsaimad lauaarvutid, personaalarvutid, tööjaamad, võrgu-lauaarvutid, X-terminali kontrollerid ja arvutipõhised kassaterminalid. Kvalifitseerumiseks peab seade olema võimeline saama toidet seinakontaktist, see ei välista aga seadmeid, mis on suutelised saama toidet nii seinakontaktist kui ka akust. Käesoleva määratluse eesmärgiks on hõlmata esmajoones arvuteid, mida müüakse kasutamiseks äriettevõtetes või kodudes. Käesolev arvuti määratlus ei hõlma arvuteid, mida müüakse või turustatakse muul viisil “failiserverite” või “serveritena”.

2. Monitor: kineskoopkuvar (CRT), lamekuvar (nt vedelkristallkuvar) või muu kuvar ja sellega seotud elektroonika. Monitori võidakse müüa eraldi või see võib olla arvutikorpusesse sisse ehitatud. Käesoleva määratluse eesmärgiks on hõlmata esmajoones standardmonitore, mis on ette nähtud koos arvutiga kasutamiseks. Käesolevas spetsifikaadis võib aga monitorina käsitleda ka järgmisi seadmeid: suurarvuti terminalid ja füüsiliselt eraldi asuvad kuvarid.

3. Integreeritud arvutisüsteem: süsteemid, mille puhul arvuti ja kuva näitav monitor moodustavad ühe seadme. Niisugused süsteemid peavad vastama kõikidele järgmistele kriteeriumidele: komponentide energiatarvet ei ole võimalik eraldi mõõta; süsteem ühendatakse seinakontaktiga ühe toitekaabli abil.

4. Jõudeolek: periood, mille jooksul arvuti ei saa kasutajalt mingeid sisendandmeid (nt klaviatuurilt sisestamine või hiire liigutamine).

5. Vähese energiatarbega ehk “puhkeolek”: vähendatud energiatarbega olek, millesse arvuti lülitub pärast teatavat jõudeoleku perioodi.

6. Äratussündmused: kasutaja-, programmeeritud või väline sündmus või ajend, mis kutsub esile arvuti ülemineku oma vähese energiatarbega/puhkeolekust aktiivsesse tööolekusse. Äratussündmuse näideteks on muuhulgas hiire liigutamine, klaviatuuri kasutamine või korpusel paikneva nupu vajutamine ja väliste sündmuste korral telefoni, kaugjuhtimispuldi, võrgu, kaabelmodemi, satelliidi vms kaudu edastatud ajend.

B. Toote kvalifitseerimine ENERGY STARi vääriliseks

1. Tehnospetsifikaadid

a) Arvutid: ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseeritud arvuti peab vastama järgmistele tingimustele.

Olemas on kaks suunist, mille alusel saab kvalifitseerida arvuti ENERGY STARi vääriliseks – A ja B. Kaks suunist on välja töötatud eesmärgiga anda programmis osalejatele vabadus käsitleda toitehaldust ja energiatõhusust erineval viisil.

Suunise A alusel tuleb kvalifitseerida järgmist tüüpi arvutid:

– arvutid, mis tarnitakse võrguühenduse võimelistena selliselt, et need on suutelised jääma vähese energiatarbega/puhkeolekusse samal ajal, kui nende võrguadapter säilitab võime reageerida võrgust lähtuvatele päringutele;

– arvutid, mida ei tarnita võrguühenduse võimelisena;

– arvutid, mis tarnitakse võrguga varustamata keskkonda.

EPA eeldab, et personaalarvutitena müüdavaid või muul viisil turustatavaid arvuteid kvalifitseeritakse üksnes suunise A alusel.

Arvuteid, mis tarnitakse võrguühenduse võimelisena ja mis vajavad puhkeolekus olles võrguühenduse säilitamiseks jooksvalt arvuti protsessori ja/või mälu osalemist, võib kvalifitseerida suunise B alusel. Suunise B alusel kvalifitseeruvate arvutite puhul eeldatakse, et nii puhkeolekus kui väljaspool seda säilivad ühesugused võrgufunktsioonid.

i) Suunis A

a) Arvuti peab teatava jõudeoleku perioodi järel lülituma puhkeolekusse.

b) Kui arvuti tarnitakse võrguühenduse võimelisena, siis peab see olema võimeline lülituma puhkeolekusse ka võrku ühendatuna.

c) Kui arvuti tarnitakse võrguühenduse võimelisena, siis peab see võrku ühendatuna säilitama puhkeolekus oma võime reageerida arvutile suunatud äratussündmustele. Kui äratussündmus nõuab, et arvuti väljuks puhkeolekust ja täidaks mingi tegumi, siis peab arvuti pärast nõutud tegumi täitmisele järgnevat jõudeoleku perioodi uuesti lülituma puhkeolekusse. Programmis osaleja võib kasutada käesolevas lõikes kirjeldatud käitumise saavutamiseks kõiki olemasolevaid vahendeid.

d) Puhkeolekus peab arvuti tarbima energiat vastavalt tabelile 1.

TABEL 1

Toiteallika suurim kestev väljundvõimsus [7] | Vatte puhkeolekus: |

≤ 200 W | ≤ 15 W |

> 200 W ≤ 300 W | ≤ 20 W |

> 300 W ≤ 350 W | ≤ 25 W |

> 350 W ≤ 400 W | ≤ 30 W |

> 400 W | 10% suurimast kestvast väljundvõimsusest |

Arvutid, mille energiatarve on alati 15 vatti või alla selle, vastavad käesoleva spetsifikaadi energiatarbe alastele nõuetele ja nende puhul pole punktis A kirjeldatud puhkeoleku olemasolu nõutav.

ii) Suunis B

a) Arvuti peab teatava jõudeoleku perioodi järel lülituma puhkeolekusse.

b) Kui arvuti tarnitakse võrguühenduse võimelisena, siis peab see olema võimeline lülituma puhkeolekusse olenemata võrgutehnoloogiast.

c) Arvuti peab puhkeolekus säilitama oma võime reageerida igat tüüpi võrgust lähtuvatele päringutele. Ei tohi esineda kasutajale kättesaadavate võrgufunktsioonide kadu (nt puhkeoleku ajal peavad kasutajale olema kättesaadavad samad võrgufunktsioonid, mis olid kättesaadavad enne arvuti puhkeolekusse lülitumist).

d) Puhkeolekus ei tohi arvuti tarbida üle 15% oma toiteallika suurimast kestvast väljundvõimsusest.

b) Integreeritud arvutisüsteemid: ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseeritud integreeritud arvutisüsteem peab vastama järgmistele tingimustele.

i) Integreeritud arvutisüsteem peab teatava jõudeoleku perioodi järel lülituma puhkeolekusse.

ii) Kui integreeritud arvutisüsteem tarnitakse võrguühenduse võimelisena, siis peab see olema võimeline lülituma puhkeolekusse ka võrku ühendatuna.

iii) Kui integreeritud arvutisüsteem tarnitakse võrguühenduse võimelisena, siis peab see võrku ühendatuna säilitama puhkeolekus oma võime reageerida arvutile suunatud äratussündmustele. Kui äratussündmus nõuab, et integreeritud arvutisüsteem väljuks puhkeolekust ja täidaks mingi tegumi, siis peab arvuti pärast nõutud tegumi täitmisele järgnevat jõudeoleku perioodi uuesti lülituma puhkeolekusse.

Programmis osaleja võib kasutada käesolevas lõikes kirjeldatud käitumise saavutamiseks kõiki olemasolevaid vahendeid.

iv) Integreeritud arvutisüsteem ei tohi puhkeolekus tarbida energiat üle 35 vati. Integreeritud arvutisüsteemid, mille energiatarve on alati 35 vatti või alla selle, vastavad käesoleva lepingu energiatarbe alastele nõuetele ja nende puhul pole I jao punktis A kirjeldatud puhkeoleku olemasolu nõutav.

2. Tarnesätted. Tagamaks, et vähese energiatarbega/“puhkeolekut” kasutab ära võimalikult suur arv kasutajaid, tarnib programmis osaleja oma arvutid ja/või integreeritud arvutisüsteemid selliselt, et toitehalduse funktsioon on sisse lülitatud. Kõikide toodete puhul tuleb algselt seadistada vaikeperioodiks alla 30 minuti. (EPA soovitab seadistada periood algselt vahemikku 15 kuni 30 minutit.) Kasutajal peab olema võimalik ajaseadeid muuta või puhke-/vähese energiatarbega olek blokeerida.

3. Operatsioonisüsteemid. Arvuti vähese energiatarbega/“puhkeoleku” nõuetekohane aktiveerimine sõltub tavaliselt operatsioonisüsteemi konkreetse versiooni installeerimisest ja kasutamisest. Kui programmis osaleja tarnib arvuti koos ühe või enama operatsioonisüsteemiga, siis peab arvuti olema võimeline lülituma vähese energiatarbega/“puhkeolekusse” ja sellest täielikult taastuma, käitades vähemalt ühte nendest operatsioonisüsteemidest. Kui arvutit ei tarnita koos operatsioonisüsteemiga, peab programmis osaleja selgelt määratlema, millised vahendid teevad arvuti ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseeruvaks. Kui puhkeoleku nõuetekohaseks aktiveerimiseks ja sellest taastumiseks on lisaks vaja mingit eritarkvara, riistvaradraivereid või utiliite, siis peavad need olema arvutisse installeeritud. Programmis osaleja peab lisama sellekohase teabe tootealasesse kirjandusse (nt kasutusjuhend või andmelehed) ja/või oma interneti veebisaidile. Brošüüride ja reklaamide sõnastus peab vältima eksitavaid avaldusi.

4. Monitori juhtimine. Arvuti peab sisaldama üht või enamat vahendit, mille kaudu see on võimeline aktiveerima ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseeritud monitori vähese energiatarbega olekuid. Programmis osaleja peab tootealases kirjanduses selgelt määratlema viisi, mille abil tema arvuti on võimeline juhtima ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseeritud monitore, ning kõik eritingimused, mis peavad olema täidetud monitori toitehalduse rakendamiseks. Programmis osaleja peab vaikimisi seadistama arvuti selliselt, et monitori esimene vähese energiatarbega ehk puhkeolek aktiveeritakse siis, kui kasutaja jõudeolek on kestnud kuni 30 minutit. Lisaks peab programmis osaleja määrama toitehalduse järgmise taseme vaikeperioodi selliselt, et monitor lülitub teise vähese energiatarbega ehk “sügavasse puhkeolekusse” siis, kui kasutaja jõudeolek on kestnud kuni 60 minutit. Mõlema vähese energiatarbega oleku vaikeperioodide summa ei tohi ületada 60 minutit. Programmis osaleja võib otsustada seadistada arvuti selliselt, et monitori teine vähese energiatarbega ehk “sügav puhkeolek” aktiveeritakse kohe, kui kasutaja jõudeolek on kestnud kuni 30 minutit.

Kasutajal peab olema võimalik ajaseadeid muuta või monitori vähese energiatarbega olekud blokeerida. Käesolev monitori juhtimise nõue ei kehti integreeritud arvutisüsteemide kohta. Integreeritud arvutisüsteemid, mida turustatakse ja müüakse osana dokkimissüsteemist, peavad aga olema võimelised väliselt ühendatud monitori toidet automaatselt juhtima.

C. ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseeritud arvutite testimisjuhised

1. Testimistingimused. Allpool on toodud ümbritseva keskkonnaga seotud testimistingimused, mis tuleb luua energiatarbe mõõtmiseks. Nende eesmärgiks on tagada, et testimistulemusi ei mõjuta välistegurid ja et testimistulemusi on hiljem võimalik reprodutseerida.

Liini näivtakistus: < 0,25 oomi

Harmooniliste summaarne moonutustegur: < 5%

Pinge:

Sisendi vahelduvpinge [8]: 115 V (vahelduvpinge, rk-väärtus) ± 5 V (rk-väärtus)

Sisendi voolusagedus [9]: 60 Hz ± 3 Hz

Ümbritseva õhu temperatuur: 25°C ± 3°C

2. Testimisvahendid. Eesmärgiks on täpselt mõõta seadme või monitori tegelikku energiatarvet [10]. See teeb vajalikuks täpse efektiivväärtust mõõtva vattmeetri kasutamise. Vattmeetrite valik on lai, aga tootjad peavad valima hoolikalt välja sobiva mudeli. Mõõteseadme ostmisel ja tegeliku testi ettevalmistamisel tuleb arvesse võtta järgmisi tegureid.

Amplituuditegur

ENERGY STARi katseprotseduuri eelmine versioon sisaldas nõuet, et tootjad kasutaksid vattmeetrit, mille amplituuditegur on suurem kui 8. Nagu paljud programmis osalejad mainisid, ei ole see ei kasulik ega asjakohane nõue. Järgmised lõiked on mõeldud amplituuditeguriga seotud probleemide käsitlemiseks ja esialgse ebaõige avalduse eesmärgi selgitamiseks. Et viga parandada, ei ole ENERGY STARi programmil õnnetuseks võimalik kehtestada seadme kohta konkreetset nõuet. Katsetamine on sama palju kunst kui teadus ning tootjad ja katsetajad peavad asjakohase mõõteseadme valimisel kasutama oma otsustusvõimet ja kasutama katsetamisküsimustes vilunud inimeste teadmisi.

(...PICT...)

Kõigepealt on oluline mõista, et seadmed, mis sisaldavad ümberlülituvaid toiteallikaid, võtavad voolu tavalisest siinusvoolust erineva lainekujuga [11].Joonisel 1 on kujutatud voolu tavapärane lainekuju tavalise ümberlülituva elektroonilise seadme korral. Kuigi praktiliselt iga vattmeeter on võimeline mõõtma voolu standardset lainekuju, muudab voolu ebaregulaarne lainekuju vattmeetri valimise raskemaks.

On oluliselt tähtis, et valitud vattmeeter oleks võimeline lugema seadme poolt võetava voolu näidud ilma, et see kutsuks esile sisemist amplituudimoonutust (s.t voolulaine ülemise osa mahalõikamist). See nõuab mõõteseadme amplituuditeguri [12]ja kasutatavate vooluvahemike läbivaatamist. Parematel mõõteseadmetel on suurem amplituuditegur ja suurem vooluvahemike valik.

Katse ettevalmistamisel peaks esimeseks etapiks olema mõõdetava seadmega seotud löökvoolu (amprites) kindlaksmääramine. Seda saab teha ostsillograafi abil. Seejärel tuleb valida vooluvahemik, mis võimaldab mõõteseadmel löökvoolu registreerida. Konkreetselt peab valitud vooluvahemiku skaala maksimumväärtus korrutatuna mõõturi amplituuditeguriga (elektrivoolu jaoks) olema suurem kui ostsillograafil saadud löökvoolu näit. Näiteks kui vattmeetri amplituuditegur võrdub 4 ja vooluvahemikuks on seadistatud 3 amprit, siis suudab mõõteseade registreerida vooluimpulsse tugevusega kuni 12 amprit. Kui mõõdetavaks löökvooluks on ainult 6 amprit, siis sellest mõõteseadmest piisab. Teiseks probleemiks, millega tuleb arvestada, on see, et kui vooluvahemik seadistatakse löökvoolu registreerimise eesmärgil liiga suureks, võib kaduda löökvoolust nõrgema voolu mõõtmise täpsus. Seetõttu on vaja saavutada täpne tasakaal. Tuleb korrata, et suurema vooluvahemike valiku ja suuremate amplituuditegurite korral saadakse paremad tulemused.

Sageduskarakteristik

Vattmeetri valimisel tuleb arvesse võtta ka mõõteseadme nominaalset sageduskarakteristikut. Ümberlülituvaid toiteallikaid sisaldavad elektroonikaseadmed põhjustavad harmooniliste esinemist (paaritud harmoonilised tavaliselt kuni 21.-ni). Neid harmoonilisi tuleb energiatarbe mõõtmisel arvesse võtta, vastasel juhul saadakse ebatäpne võimsustarve. Vastavalt sellele soovitab ENERGY STAR tootjatel osta vattmeetrid, mille sageduskarakteristik on vähemalt 3 kHz. Sel juhul arvestatakse harmoonilisi kuni 50.-ni ja seda soovitab IEC 555.

Eraldusvõime

Tõenäoliselt soovivad tootjad mõõteseadet, mis suudab tagada eraldusvõime 0,1 W.

Täpsus

Veel üheks omaduseks, mida tuleks arvesse võtta, on saavutatav täpsus. Vattmeetrite kataloogides ja andmelehtedel on tavaliselt toodud andmed selle kohta, millise täpsusega võimsusnäitu on võimalik erinevate vahemikuseadete puhul saavutada. Kui mõõdetakse toodet, mis on katsetatavas olekus maksimaalsele lubatud energiakulule väga lähedal, tuleb ette valmistada suuremat täpsust tagav katse.

Kalibreerimine

Täpsuse säilitamiseks tuleks vattmeetreid kord aastas kalibreerida.

3. Testimismeetod. Tootjad peaksid mõõtma seadmete keskmist energiatarvet kas välja lülitatud või vähese energiatarbega oleku korral. Selleks tuleks energiakulu mõõta 1-tunnise perioodi jooksul. Keskmise võimsuse (W) arvutamiseks võib tulemuseks saadud energiakulu jagada 1 tunniga.

Energiatarbe mõõtmine energiasäästuolekute korral. See katse tuleb läbi viia kõikide energiasäästuolekute korral (nt vähese energiatarbega, väljalülitatud, oote-, puhkeolek), mida kohaldatakse konkreetse seadme ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseerimiseks. Enne selle katse alustamist peab seade olema vähemalt 12 tundi olnud ühendatud pingestatud toiteliiniga, aga välja lülitatud, ning seda peab olema toatemperatuuril stabiliseeritud. Seadmega peab olema ühendatud asjakohane vatt-tunniarvesti, mis on valmis andma seadme energiakulu täpse näidu ilma toiteallikat lahti võtmata. Mõõtmise võib läbi viia järgemööda väljalülitatud oleku energiatarbe mõõtmisega; kahe katse läbiviimiseks ei tohi koos seadme vooluvõrku ühendamise ja väljalülitamisega kuluda kokku üle 14 tunni.

Lülitage seade sisse ja laske sel läbida soojenemistsükkel. Kui energiasäästuolekusse lülitumise vaikeperiood on möödunud, siis lugege ja märkige üles vatt-tunniarvesti näit ja kellaaeg (või käivitage stopper või taimer). Ühe tunni pärast lugege uuesti vatt-tunniarvesti näit ja märkige see taas üles. Vatt-tunniarvesti kahe näidu vahe on energiakasutus vähese energiatarbega olekus; keskmise võimsuse saamiseks jagage see ühe tunniga.

II. ARVUTIMONITORI SPETSIFIKAADID

A. Mõisted

1. Arvutimonitor (nimetatakse ka “monitoriks”): müügil olev elektrooniline toode, mille kuvar ja sellega seotud elektroonika on ühes korpuses ning mis on võimeline ühe või mitme sisendi (nagu VGA, DVI ja/või IEEE 1394) kaudu arvutilt väljastatud informatsiooni kuvama. Monitor põhineb tavaliselt kineskoopkuvaril (CRT), vedelkristallkuvaril (LCD) või muul kuvaril.

Käesoleva määratluse eesmärgiks on hõlmata esmajoones standardmonitore, mis on ette nähtud koos arvutiga kasutamiseks. Kvalifitseerumiseks peab arvutimonitori ekraani nähtav diagonaali suurus olema üle 12 tolli ning arvutimonitor peab olema võimeline saama toidet eraldi vahelduvvoolusüsteemi seinakontaktist või koos vahelduvvooluadapteriga müüdavast akuplokist. Tuuneri/vastuvõtjaga arvutimonitorid võib kvalifitseerida ENERGY STARi vääriliseks käesoleva spetsifikaadi alusel, kui neid turustatakse ja müüakse tarbijatele arvutimonitoride (st keskendudes arvutimonitorile kui põhifunktsioonile) või kahefunktsiooniliste arvutimonitoride ja telerite nime all. Käesolev spetsifikaat ei hõlma siiski teleritena turustatavaid ja müüdavaid tuuneri/vastuvõtja ja arvutimonitori võimelisusega tooteid.

2. Tööolek/aktiivne olek: toode on ühendatud toiteallikaga ja selle ekraanil on kujutis. Tavaliselt on energiatarve selles olekus suurem kui puhkeolekus ja väljalülitatud olekus.

3. Puhkeolek/vähese energiatarbega olek: vähendatud energiatarbega olek, millesse arvutimonitor lülitub pärast käskude saamist arvutist või muude funktsioonide kaudu. Seda olekut iseloomustavad tühi ekraan ja energiatarbe vähenemine. Arvutimonitor lülitub tagasi täieliku töövõimega tööolekusse kasutaja/arvuti (nt kasutaja liigutab hiirt või vajutab klaviatuuri klahvi) nõude tuvastamisel.

4. Väljalülitatud olek/ooteolek: madalaima energiatarbega olek, mida kasutaja ei saa välja lülitada (mõjutada) ning mis võib jääda kestma määramatuks ajaks, kui arvutimonitor on ühendatud elektrivõrku ja seda kasutatakse vastavalt tootja juhistele. Käesoleva spetsifikaadi kohaldamiseks on väljalülitatud olek määratletud järgmiselt: toode on ühendatud toiteallikaga, selle ekraanil ei ole kujutist ning toode ootab tööolekusse lülitamist kasutaja/arvuti otsesignaaliga (nt kasutaja vajutab toitelülitit) [13].

5. Täielikult väljalülitatud olek: olukord, milles toote toitekaabel on küll elektrivõrgu pistikupessa ühendatud, ent toode on väliselt toiteallikalt lahti ühendatud. Tavaliselt lülitab kasutaja toote sellesse olekusse “täieliku väljalülitamise” lülitit vajutades. Selles olekus ei võta toode voolu ja tavaliselt on mõõtmisel tulemuseks 0 vatti.

6. Lahtiühendatud: toote toitekaabel on elektrivõrgu pistikupesast lahti ühendatud ning toode on seega ühendatud lahti kõikidelt välistelt toiteallikatelt.

B. Toodete kvalifitseerimine

Selleks, et arvutimonitori mudeli saaks kvalifitseerida ENERGY STARi vääriliseks, peab mudel vastama punktis A toodud määratlusele ja allpool II jao punktis C toodud spetsifikaadi nõuetele. Nagu selgitatud II jao punktis A.1, ei hõlma käesolev spetsifikaat teleritena turustatavaid ja müüdavaid arvutimonitori võimelisusega tooteid.

C. Kvalifitseeritud toodete energiatõhususe spetsifikaadid

ENERGY STARi vääriliseks võib kvalifitseerida ainult järgmistele kriteeriumidele vastavad II jao punktis B loetletud tooted.

Laiekraaniga mudelid. Laiekraaniga (nt 16:9, 15:9 jne) mudelid pälvivad ENERGY STARi märgi tingimusel, et need vastavad käesoleva spetsifikaadi energiatõhususe nõuetele. Laiekraaniga mudelite jaoks ei ole eraldi spetsifikaate ning sellistena peavad need vastama allpool toodud II jao punktidele C.1 ja C.2.

1. Tööolek/Aktiivne olek. ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseerumiseks ei tohi arvutimonitori mudelid ületada järgmist suurimat aktiivvõimsuse tarbimise võrrandit: kui X < 1 megapiksel, siis Y = 23; kui X > 1 megapiksel, siis Y = 28X. Y-i ühik on vatt ja see ümardatakse ülespoole lähima täisarvuni ning X on megapikslite arv kümnendkujul (nt 1 920 000 pikslit = 1,92 megapikslit). Nt 1024 x 768 eraldusvõimega (või 0,78 megapikslit) arvutimonitori suurim energiatarve oleks Y = 23 vatti ning 1600 x 1200 eraldusvõimega arvutimonitori suurim energiatarve oleks 28 (1,92) = 53,76 või 54 vatti ülespoole ümardades.

Arvutimonitori ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseerimiseks tuleb seda katsetada vastavalt II jao punktis D toodud protokollile “Katsemeetodid”.

2. Puhkeolek ja väljalülitatud olek

a) Puhkeoleku ja väljalülitatud oleku suurimad energiatarbe tasemed on toodud allpool tabelis 2. Mitme puhkeolekuga (st puhkeolek ja sügav puhkeolek) arvutimonitorid peavad vastama allpool toodud puhkeoleku nõudele kõikides niisugustes olekutes. Nt ENERGY STARi vääriliseks ei kvalifitseeruks arvutimonitor, mille katsetustulemuseks on 4 vatti puhkeolekus ja 2 vatti sügavas puhkeolekus, kuna üks puhkeolekutest ületab 2 vatti.

b) Puhkeoleku erand. Arvutimonitorid, mis on suutelised lülituma automaatselt tööolekust/aktiivsest olekust väljalülitatud olekusse/ooteolekusse, milles on nende katsetamistulemus 1 vatt või vähem, vastavad käesolevatele energiakulunõuetele. Arvutimonitori väljalülitatud olek/ooteolek peab aktiveeruma, kui kasutaja jõudeolek on kestnud kuni 30 minutit või vastavalt arvuti spetsifikaadi tulevastes versioonides määratletule. Kasutaja tegevuse jätkumisel (nt kasutaja liigutab hiirt või vajutab klaviatuuri klahvi) peab arvutimonitor lülituma tagasi täielikule töövõimele. Teisisõnu ei ole puhkeolek vajalik, kui arvutimonitor suudab lülituda tööolekust/aktiivsest olekust väljalülitatud olekusse/ooteolekusse ning vastab väljalülitatud olekus/ooteolekus ENERGY STARi nõuetele.

TABEL 2. Energiatõhususe kriteeriumid puhkeoleku ja väljalülitatud oleku jaoks

Puhkeolek | ≤ 2 vatti |

Väljalülitatud olek | ≤ 1 vatt |

c) Puhkeoleku deblokeerimine. Arvutimonitori puhkeolek võimaldab energiat säästa ainult siis, kui see energiasäästuolek deblokeeritakse. Deblokeerimist ja vaikeperioode juhib arvuti; kui võimalik (nt kui monitori tootjal on ärisuhted konkreetsete arvutitootjatega või kui monitori tootja müüb ka omavalmistatud arvuteid või liittooteid), peaks monitori tootja tagama, et ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseeritud arvutimonitoride puhkeolek on tarbijale tarnimisel deblokeeritud. Lisaks peab arvuti aktiveerima arvutimonitori puhkeoleku, kui kasutaja jõudeolek on kestnud kuni 30 minutit või vastavalt teisiti määratletule. Kui arvutimonitor on võimeline lülituma automaatselt tööolekust/aktiivsest olekust väljalülitatud olekusse/ooteolekusse, siis peab puhkeoleku nõuetele sarnaselt aktiveeruma arvutimonitori väljalülitatud olek/ooteolek, kui kasutaja jõudeolek on kestnud kuni 30 minutit või vastavalt teisiti määratletule.

D. Katsemeetodid

Toote katsetamiseks valmistumine, katsemeetodid ja dokumentatsioon. Allpool toodud katsetamis- ja mõõtmismeetodid vastavad Video- ja Elektroonikastandardite Assotsiatsiooni (Video Electronics Standards Association – VESA) kuvarite metroloogia komisjoni ja Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (International Electrotechnical Commission – IEC) avaldatud spetsifikaatidele ning vajaduse korral on nimetatud suuniseid täiendatud meetoditega, mis on välja töötatud koostöös arvutimonitoride tööstusega.

Tootjad peavad tegema katsed ja ENERGY STARi suunistele vastavad tootemudelid ise sertifitseerima. Samale platvormile rajatud arvutimonitoride mudelite pered, mille mudelid on igas osas peale korpuse ja värvi identsed, saab kvalifitseerida ühe, tüüpmudeli katsetamisandmeid esitades. Eeldusel, et nende spetsifikatsiooni ei ole muudetud, võib uusi katseandmeid esitamata lugeda jätkuvalt kvalifitseerituks mudelid, mida ei ole muudetud, ja mudelid, mis erinevad eelmisel aastal müüdud mudelitest ainult viimistluse poolest.

Energiatarvet mõõdetakse seinakontaktist või toiteallikast, millega katsetatav toode on ühendatud. Arvutimonitori keskmist tegelikku energiatarvet mõõdetakse tööolekus/aktiivses olekus, puhkeolekus/vähese energiatarbega olekus ja väljalülitatud olekus/ooteolekus. Tootemudeli sertifitseerimiseks mõõtmisi tehes peab katsetatav toode olema alguses samas olukorras (nt konfiguratsioon ja sätted) nagu tarbijale tarnimisel, kui vastavalt allpool toodud juhistele ei ole vaja teostada reguleerimisi.

Elektroonikatoodete energiatarbe mõõtmise järjepidevuse tagamiseks tuleb järgida järgmist protokolli, millel on kolm põhikomponenti.

Toote katsetamiseks valmistumine ja katsetingimused: allpool punkti 1 alapunktides a kuni h on toodud ümbritseva keskkonnaga seotud katsetingimused ja mõõtmisprotokollid, mida tuleb järgida energiatarvet mõõtes.

Toote katsetamise meetodid: allpool punkti 2 alapunktis a on toodud tegelikud katsetamistoimingud energiatarbe mõõtmiseks tööolekus/aktiivses olekus, puhkeolekus/vähese energiatarbega olekus ja väljalülitatud olekus/ooteolekus.

Toote katsetamise dokumentatsioon: dokumenteerimisnõuded kvalifitseeritud toote andmete esitamiseks on üksikasjalikult toodud allpool punktis 3.

Käesoleva protokolliga tagatakse, et katsetulemusi ei mõjuta negatiivselt välistegurid ja et katsetulemusi saab järjekindlalt reprodutseerida. Tootjad võivad kasutada katsetulemuste saamiseks ettevõttesisest või sõltumatut laboratooriumi.

1. Toote katsetamiseks valmistumine ja katsetingimused

a) Katsetingimused. Üldkriteeriumid

Toitepinge [14]: | Euroopa:Põhja-Ameerika:Austraalia/Uus-Meremaa:Jaapan: | 230 (± 1%) volti (vahelduvvoolusüsteem), 50 Hz (± 1%)115 (± 1%) volti (vahelduvvoolusüsteem), 60 Hz (± 1%) 230 (± 1%) volti (vahelduvvoolusüsteem), 50 Hz (± 1%)100 (± 1%) volti (vahelduvvoolusüsteem), 50 Hz (± 1%)/60 Hz (± 1%) |

Harmooniliste summaarne moonutustegur (pinge): | < 2% THD |

Ümbritseva õhu temperatuur: | 20°C ± 5°C |

Suhteline õhuniiskus: | 30 – 80 % |

Liini näivtakistus: | < 0,25 oomi |

(Viide: IEC 62301, Elektrilised majapidamisseadmed – ooteoleku energiatarbe mõõtmine, jaod 3.2, 3.3; VESA lamekuvari mõõtmiste (FPDM) standard 2.0, jagu 301-2)

b) Pimikutingimused. Valgusmõõtmisi tehes tuleb arvutimonitor paigutada pimikutingimustesse. Arvutimonitori ekraani valgustatus (E) peab olema väljalülitatud olekus/ooteolekus 1,0 luksi või vähem. Mõõtmised tuleb teha valguse mõõtmise seadisega (LMD) punktis, mis on risti ekraani keskmega, ning arvutimonitor peab olema väljalülitatud olekus/ooteolekus (viide: VESA FPDM standard 2.0, punkt 301-2F).

c) Värvi juhtelemendid ja välisseadmed. Kõik värvi juhtelemendid (toon, küllastus, kontrastsustegur jne) peavad olema tehases seadistatud vaikesätetel. Jaoturitesse ja portidesse, sealhulgas USB (Universal Serial Bus), ei tohi olla ühendatud välisseadmeid. Sisseehitatud kõlarid, TV-tuunerid jne võivad olla seadistatud vähimale toitekonfiguratsioonile, mille saab valida kasutaja, et viia miinimumini kuvari endaga mitteseotud energiatarbimine. Energiatarbimise miinimumini viimiseks ei tohi eemaldada vooluringe ega teha muid toiminguid, mida kasutaja teha ei saa.

d) Energiatarbe mõõtmise katsetingimused. Kineskoopkuvari pikslivorming tuleb seadistada eelistatud pikslivormingule kõrgeima eraldusvõimega, mis on ettenähtud kasutamiseks 75 Hz värskendussagedusel. Katsetamisel tuleb kasutada VESA diskreetset monitori ajastust (Discrete Monitor Timing – DMT) või uuemat standardset pikslivormingu ajastust. Katsetatud vormingus peab kineskoopkuvar vastama kõikidele tootja deklareeritud kvaliteedispetsifikaatidele. Vedelkristallkuvari (LCD) ja muude püsipikseltehnoloogiate puhul tuleb pikslivorming seadistada loomulikule tasemele. LCD värskendussageduseks tuleb seadistada 60 Hz, kui tootja ei soovita konkreetselt muud värskendamissagedust, mida tuleb sel juhul kasutada.

e) Energiatarbe mõõtmise protokollid. Arvutimonitori energiatarvet mõõdetakse vattides sundhäälestustabelit kasutades. Soojenemisajaks on vähemalt 20 minutit (viide: VESA FPDM standard 2.0, punkt 301-2D või 305-3 soojenemiskatse jaoks). Iga juhuslikult valitud seadme energiatarbimist tuleb mõõta vastavalt vajadusele ühe või mitme II jao punktis D.1 a) toodud pinge/sageduse kombinatsiooni juures ning kasutades täpset efektiivväärtust mõõtvat võimsusmõõturit, mille amplituuditegur on vähemalt viis (viide: VESA standard, Kuvaspetsifikaadid ja mõõtmisprotseduurid (Display Specifications and Measurement Procedures), versioon 1.0, revideeritud väljaanne 1.0, punkt 8.1.3). Näidud võetakse, kui aktiivvõimsuse näit on olnud 3 minutit stabiilne. Näite peetakse stabiilseks, kui aktiivvõimsuse näit ei muutu üle 1% kolme minuti jooksul (viide: IEC 4.3.1). (Tootjad ei arvesta mudelit puhkeolekus/vähese energiatarbega olekus ja väljalülitatud olekus/ooteolekus mõõtes sisendi sünkroniseerimissignaali kontrolltsüklit.) Tootjad kasutavad kalibreeritud mõõteseadmeid, mis on võimelised mõõtma täpsusega kuni üks kümnendik vatti või täpsemini.

Võttes aluseks Euroopa standardi 50301 (viide: BSI 03-2001, BS EN 50301:2001, Audio- ja videoseadmete ning nendega seotud seadmete energiatarbe mõõtmise meetodid, A lisa), on EPA kehtestanud katsetamisprotseduuri, mille kohaselt sõltub katsetamisele kuuluvate seadmete arv esimese seadme katsetulemustest. Kui ENERGY STARi nõuete kohaldamisel kasutab katsetatud arvutimonitor kõigis kolmes talitlusolekus (tööolek/aktiivne olek, puhkeolek/vähese energiatarbega olek ja väljalülitatud olek/ooteolek) ENERGY STARi spetsifikaadiga ettenähtust vähemalt 15% vähem energiat (st suurem kui 15% või sellega võrdne), siis tuleb seda katsetada ainult üks kord. Kui aga katsetatud arvutimonitori tulemus jääb kasvõi ühes talitlusolekus ENERGY STARi nõudega võrreldes 15% sisse (st vähem kui 15%), siis tuleb katsetada veel kaht seadet. Et mudel kvalifitseeruks ENERGY STARi vääriliseks, ei või ükski katsetulemus ületada ENERGY STAR’i spetsifikaadiga ettenähtut. Kõik katsetulemused nagu ka keskmised väärtused (kolme või enama andmepunkti põhjal) tuleb esitada ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseeritud toote informatsioonivormil (QPI).

Seda lähenemist näitlikustab järgmine näide.NÄIDE: oletagem lihtsuse huvides, et spetsifikaadi nõue on 100 vatti või vähem ja kohaldatav ainult ühe talitlusoleku suhtes. 85 vatti oleks 15% lävi.Kui esimese seadme näit on 80 vatti, siis ei ole rohkem katsetada vaja ning mudel kvalifitseerub (80 vatti on spetsifikaadiga ettenähtust vähemalt 15% tõhusam ja jääb väljapoole 15% läve).Kui esimese seadme näit on 85 vatti, siis ei ole rohkem katsetada vaja ning mudel kvalifitseerub (85 vatti on spetsifikaadiga ettenähtust täpselt 15% tõhusam).Kui esimese seadme näit on 90 vatti, siis tuleb katsetada veel kaht seadet, et mudeli kvalifitseerumine kindlaks teha (90 vatti on ainult 10% spetsifikaadiga ettenähtust tõhusam ja jääb 15% läve sisse).Kui kolme seadme katsetulemusteks on 90, 98 ja 105 vatti, siis ei kvalifitseeru mudel ENERGY STARi vääriliseks, kuigi keskmine on 98 vatti, sest üks väärtustest (105) ületab ENERGY STARi spetsifikaadiga ettenähtut. |

f) Heleduse häälestustabelid ja protseduurid. Kineskoopkuvarite puhul käivitab tehnik ekraani suuruse jaoks AT01P (Alignment Target 01 Positive Mode) tabeli (VESA FPDM standard 2.0, A112-2F, AT01P) ja kasutab seda arvutimonitori seadistamiseks tootja soovitatud kuvasuurusele, mis on tavaliselt pisut väiksem suurimast nähtavast ekraani suurusest.

Siis kuvatakse häälestustabel (VESA FPDM standard 2.0, A112-2F, SET01K), millel on kaheksa halli tooni alates täiesti mustast (0 volti) kuni täiesti valgeni (0,7 volti). [15] Sisendsignaali tasemed vastavad VESA videosignaalistandardile (VSIS), versioon 1.0, revideeritud väljaanne 2.0, detsember 2002. Tehnik reguleerib (kui võimalik) arvutimonitori heleduse juhtelementi suurimast väärtusest allapoole, kuni madalaim musta tulba heleduse tase on vaid kergelt nähtav (VESA FPDM standard 2.0, jagu 301-3K). Siis kuvab tehnik häälestustabeli (VESA FPDM standard 2.0, A112-2H, L80), millel on täiesti valge (0,7 volti) kast, mis võtab enda alla 80% kujutisest. Siis reguleerib tehnik kontrasti juhtelementi, kuni ekraani valge ala annab vähemalt 100 kandelat heledust ruutmeetri kohta, mõõdetuna vastavalt VESA FPDM standardile 2.0, punkt 302-1.

Kõikide püsipikselkuvarite (nt LCD ja muud) puhul kuvatakse häälestustabel (VESA FPDM standard 2.0, A112-2F, SET01K), millel on kaheksa halli tooni alates täiesti mustast (0 volti) kuni täiesti valgeni (0,7 volti). Sisendsignaali tasemed vastavad VESA videosignaalistandardile (VSIS), versioon 1.0, revideeritud väljaanne 2.0, detsember 2002. Kui heleduse ja kontrasti juhtelemendid on kõrgeimal tasemel, kontrollib tehnik, kas madalaimal tasemel on eristatavad valge ja peaaegu valge halli tasemed. Kui valge ja peaaegu valge halli tasemed ei ole eristatavad, siis reguleeritakse kontrasti, kuni need muutuvad eristatavaks. Järgmiseks kuvab tehnik häälestustabeli (VESA FPDM standard 2.0, A112-2H, L80), millel on täiesti valge (0,7 volti) kast, mis võtab enda alla 80% kujutisest. Siis reguleerib tehnik heleduse juhtelementi, kuni ekraani valge ala annab vähemalt 175 kandelat heledust ruutmeetri kohta, mõõdetuna vastavalt VESA FPDM standardile 2.0, jagu 302-1. [Kui arvutimonitori suurim heledus on alla 175 kandela ruutmeetri kohta (nt 150), siis kasutab tehnik suurimat heledust (nt 150) ja esitab EPA-le väärtuse koos muude nõutud katsedokumentidega. Sarnaselt, kui arvutimonitori vähim heledus on üle 175 kandela ruutmeetri kohta (nt 200), siis kasutab tehnik vähimat heledust (nt 200) ja esitab väärtuse ENERGY STARi QPI-vormil.]

g) Valguse mõõtmise protokollid. Kui on vaja teha valguse mõõtmisi, nagu valgustatuse ja heleduse mõõtmine, siis kasutatakse valguse mõõtmise seadist (LMD) ning arvutimonitor on paigutatud pimikutingimustesse. LMD-d kasutatakse näitude võtmiseks arvutimonitori ekraani keskelt ning sellega risti (viide: VESA FPDM standard 2.0, lisa A115). Mõõdetav ekraani pinna ala katab vähemalt 500 pikslit, kui see ei ületa ekvivalenti ristkülikukujulisele alale, mille külgede pikkused on võrdsed 10% ekraani nähtavast kõrgusest ja laiusest (sel juhul on kohaldatav viimatinimetatud piir). Valgustatud ala ei või siiski mingil juhul olla väiksem LMD mõõdetavast alast (viide: VESA FPDM standard 2.0, punkt 301-2H).

h) Kuvari ettevalmistamine ja iseloomustus: Enne katse tegemist märgitakse üles arvutimonitori katsetatava näidise karakteristikud. Kirja tuleb panna vähemalt järgmine informatsioon.

Toote kirjeldus/kategooria (nt 17-tolline valge korpusega arvutimonitor) |

Kuvamistehnoloogia (nt kineskoopkuvar, vedelkristallkuvar, plasmakuvar) |

Margitoote nimi/tootja |

Mudelinumber: |

Seerianumber: |

Nimipinge (V vahelduvpinge) ja sagedus (Hz) |

Nähtav diagonaali suurus (tolli) |

Kuvasuhe (nt 4:3) |

Soovitava kujutise suuruse (tegelik katsetatav suurus) laius x kõrgus |

Vaatenurk (horisontaal- ja vertikaalkraadides) |

Ekraani värskendussagedus (katsetamise ajal) (Hz) |

Pikslite arv vastavalt katsetatule (horisontaal) |

Pikslite arv vastavalt katsetatule (vertikaal) |

Suurim väidetav eraldusvõime (horisontaal) |

Suurim väidetav eraldusvõime (vertikaal) |

Analoog-, digitaal- või mõlemad liidesed |

Informatsioon aparatuuri kohta (nt signaali tekitaja tüüp) |

2. Toote katsetamise meetodid

a) Katsemeetod. Järgnevalt on toodud katsetamistoimingud katsetatava seadme tegeliku energiatarbe mõõtmiseks tööolekus/aktiivses olekus, puhkeolekus/vähese energiatarbega olekus ja väljalülitatud olekus/ooteolekus. Tootjad peavad katsetama oma arvutimonitore analoogliidest kasutades, välja arvatud juhtudel, kui seadmel seda ei ole (st digitaalse liidesega monitorid, mis määratletakse käesoleva katsemeetodi eesmärgil monitoridena, millel on ainult digitaalliides). Digitaalse liidesega monitoride pinge kohta informatsiooni saamiseks vaadake joonealust märkust nr 8 ning järgige siis allpool toodud katsemeetodit, kasutades digitaalset signaali tekitajat.

i) Tööolek/aktiivne olek

a) Ühendage katsetatav näidis seinakontakti või toiteallikaga ja katsevahenditega. Välise toiteallikaga tarnitud arvutimonitoride puhul tuleb katsetamisel kasutada välist toiteallikat (vastupidiselt etalontoiteallikale).

b) Lülitage kõik katsevahendid sisse ning reguleerige nõuetekohaselt toiteallika pinget ja sagedust.

c) Kontrollige katsetatava seadme normaaltalitlust ning jätke kõik kasutaja reguleeritavad sätted tehases seadistatud vaikesätetele.

d) Lülitage katsetatav seade tööolekusse/aktiivsesse olekusse kaugjuhtimisseadet kasutades või katsetatava seadme korpusel asuvat toitelülitit vajutades. Laske katsetataval seadmel saavutada töötemperatuur (umbes 20 minutit).

e) Seadke nõuetekohane kuvamisolek. Vt II jagu punkt D.1 d), Energiatarbe mõõtmise katsetingimused.

f) Tagage pimikutingimused. Vt II jagu punkt D.1 g), Valguse mõõtmise protokollid, ja punkt B, Pimikutingimused.

g) Seadistage suurus ja heledus. Vt II jagu punkt D.1 f), Heleduse häälestustabelid ja protseduurid kineskoopkuvarite ja püsipikselkuvarite jaoks. Pärast heleduse seadistamist ei ole pimikutingimused enam vajalikud.

h) Kontrollige, kas seinakontakti toide vastab spetsifikatsioonidele või reguleerige vahelduvvoolu toiteallika väljundit vastavalt II jao punktis D.1 a) kirjeldatule (nt 115V ± 1%, 60Hz ± 1%).

i) Seadke võimsusmõõturi vooluvahemik. Valitud skaala maksimumväärtus korrutatuna mõõturi amplituuditeguriga (Ipeak/Irms) peab olema suurem kui ostsillograafil saadud löökvoolu näit.

j) Laske võimsusmõõturil saadud näidul stabiliseeruda ja võtke siis võimsusmõõturilt tegeliku energiatarbe näit vattides. Näite peetakse stabiilseks, kui aktiivvõimsuse väärtus ei muutu üle 1% kolme minuti jooksul. Vt II jagu punkt D.1 e), Energiatarbe mõõtmise protokollid.

k) Energiatarve märgitakse üles nagu ka kogupikselvorming (kuvatud horisontaalpikslid x vertikaalpikslid), et arvutada pikslite suhe vattidesse.

l) Märkige üles katsetingimused ja katseandmed.

ii) Puhkeolek/vähese energiatarbega olek (toitelüliti sisselülitatud asendis, videosignaal puudub)

a) Pärast tööoleku/aktiivne oleku katse lõpetamist käivitage arvutimonitori puhkeolek/vähese energiatarbega olek. Reguleerimismeetod dokumenteeritakse paralleelselt puhkeoleku/vähese energiatarbega oleku saavutamiseks vajalike sündmuste reaga. Lülitage kõik katsevahendid sisse ning reguleerige nõuetekohaselt talitlusulatust.

b) Laske arvutimonitoril jääda puhkeolekusse/vähese energiatarbega olekusse, kuni saate stabiilse energiatarbe näidu. Näite peetakse stabiilseks, kui aktiivvõimsuse väärtus ei muutu üle 1% kolme minuti jooksul. Tootjad ei arvesta mudeli energiatarvet puhkeolekus/vähese energiatarbega olekus mõõtes sisendi sünkroniseerimissignaali kontrolltsüklit.

c) Märkige üles katsetingimused ja katseandmed. Mõõtmisaeg peab olema piisavalt pikk korrektse keskmise väärtuse mõõtmiseks (st mitte tippvõimsuse ega hetkevõimsuse). Kui seadmel on käsitsi valitavad erinevad puhkeolekud, siis tuleks näidud võtta, kui seade on neist olekutest enim energiat tarbivas olekus. Kui seade läbib olekuid automaatselt, siis peab mõõtmisaeg olema piisavalt pikk, et saada kõiki olekuid hõlmav tegelik keskmine väärtus.

iii) Väljalülitatud olek/ooteolek (toitelüliti väljalülitatud asendis)

a) Pärast puhkeoleku/vähese energiatarbega oleku katse lõpetamist käivitage arvutimonitori väljalülitatud olek/ooteolek. Kui seadmel on ainult üks toitelüliti (st väljalülitamise või täieliku väljalülitamise lüliti), siis vajutage seda; kui seadmel on kaks toitelülitit (st väljalülitamise JA täieliku väljalülitamise lüliti), siis vajutage väljalülitamise lülitit. Reguleerimismeetod dokumenteeritakse paralleelselt väljalülitatud oleku/ooteoleku saavutamiseks vajalike sündmuste reaga. Lülitage kõik katsevahendid sisse ning reguleerige nõuetekohaselt talitlusulatust.

b) Laske arvutimonitoril jääda väljalülitatud olekusse/ooteolekusse, kuni saate stabiilse energiatarbe näidu. Näite peetakse stabiilseks, kui aktiivvõimsuse väärtus ei muutu üle 1% kolme minuti jooksul. Tootjad ei arvesta mudeli energiatarvet väljalülitatud olekus/ooteolekus mõõtes sisendi sünkroniseerimissignaali kontrolltsüklit.

c) Märkige üles katsetingimused ja katseandmed. Mõõtmisaeg peab olema piisavalt pikk korrektse keskmise väärtuse mõõtmiseks (st mitte tippvõimsuse ega hetkevõimsuse).

3. Toote katsetamise dokumentatsioon

Kvalifitseeruva toote andmete esitamine. Partnerid peavad ise sertifitseerima ENERGY STARi suunistele vastavad tootemudelid ja esitama informatsiooni ENERGY STARi QPI-vormil. ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseeruvate toodete andmed, sealhulgas informatsioon nii uute kui tootmisest mahavõetud mudelite kohta, tuleb esitada kord aastas või sagedamini, kui tootja soovib.

E. Kasutajaliides

Et muuta kõikide elektroonikaseadmete toite juhtelemendid sarnasemaks ja intuitiivselt kasutatavaks, soovitatakse tootjatele tungivalt arendada tooteid kooskõlas toitehalduse juhtelementide projekti (Power Management Controls Project) raames väljatöötatud kasutajaliidese standarditega.

Üksikasjalik informatsioon selle projekti kohta aadressil http://eetd.LBL.gov/Controls.

III. PRINTERI, FAKSIAPARAADI JA TEMBELDUSMASINA SPETSIFIKAADID

Järgmisi printeri, faksiaparaadi ja tembeldusmasina spetsifikaate kohaldatakse kuni 31. märtsini 2007.

A. Mõisted

1. Printer: standardmudelina toodetud kujutusseade, mille otstarbeks on väljastada püsikoopiaid ja mis on võimeline ainukasutaja- või võrku ühendatud arvutitest andmeid vastu võtma. Lisaks peab seade olema võimeline saama toidet seinakontaktist. Käesoleva definitsiooni eesmärgiks on hõlmata tooteid, mida reklaamitakse ja müüakse printeri nime all, sealhulgas printerid, mis on täiendatavad kombainseadmeks (MFD) [16] .

2. Faksiaparaat: standardmudelina toodetud kujutusseade, mille otstarbeks on väljastada püsikoopiaid ja mille esmaseks funktsiooniks on teabe saatmine ja vastuvõtmine. Käesolev spetsifikaat hõlmab tavapaberi faksiaparaate (nt tindifaks, laser-/LED-faks ja termosiirdefaks). Seade peab olema võimeline saama toidet seinakontaktist. Käesoleva definitsiooni eesmärgiks on hõlmata tooteid, mida reklaamitakse ja müüakse faksiaparaadi nime all.

3. Printeri-faksiaparaadi kombinatsioon: standardmudelina toodetud kujutusseade, mis toimib nii eespool toodud definitsioonile vastava täisfunktsionaalse printeri kui ka faksiaparaadina. Käesoleva definitsiooni eesmärgiks on hõlmata tooteid, mida turustatakse ja müüakse printeri-faksiaparaadi kombinatsioonina.

4. Tembeldusmasin: kujutusseade, mille otstarbeks on trükkida postisaadetistele postikulu. Seade peab olema võimeline saama toidet seinakontaktist. Käesoleva definitsiooni eesmärgiks on hõlmata tooteid, mida reklaamitakse ja müüakse tembeldusmasina nime all.

5. Trükikiirus: mudeli trükikiirust mõõdetakse lehekülgedes minuti kohta (lk/min). Trükikiirus vastab programmis osaleja poolt ametlikult teatatud toote trükikiirusele. Reaprinterite (nt maatriks-/löökprinterid) korral saadakse trükikiirus standardis ISO 10561 kehtestatud meetodi alusel.

Laiformaatprinterite korral, mis on ette nähtud peamiselt A2- või 17" × 32" formaadis või suurema paberi jaoks, on trükikiiruse määratlemise aluseks ühevärvilise teksti väljastamine vaikeeraldusel. Trükikiirus, mida on mõõdetud A2- või A0-formaadis väljatrükkide arvuna minutis, teisendatakse A4-formaadile vastavaks trükikiiruseks järgmiselt: a) üks A2-formaadis väljatrükk minutis võrdub nelja A4-formaadis väljatrükiga minutis; b) üks A0-formaadis väljatrükk minutis võrdub 16 A4-formaadis väljatrükiga minutis.

Tembeldusmasinate korral loetakse lehekülgi minutis (lk/min) võrdseks postisaadetiste arvuga minutis (mppm).

6. Lisaseade: lisavarustus, mis ei ole põhiseadme standardtalitluse jaoks vajalik, aga mille võib lisada enne või pärast tarnimist, et parandada või muuta printeri töötamist. Lisaseadmete näiteks on köitjad, sorterid, täiendavad paberi etteande vahendid ja dupleksmoodulid. Lisaseadet võidakse müüa eraldi oma mudelinumbriga või printeri osana koos põhiseadmega.

7. Aktiivne olek: olek (või režiim), milles toode väljastab püsikoopiaid või võtab vastu püsikoopia sisendandmeid. Tavaliselt on energiatarve selles olekus suurem kui ooteolekus.

8. Ooteolek: olukord, mis eksisteerib siis, kui toode ei väljasta püsikoopiaid ega võta vastu püsikoopia sisendandmeid ning tarbib vähem energiat kui niisugusel väljastamisel või niisuguste sisendandmete vastuvõtmisel. Üleminek ooteolekust aktiivsesse olekusse ei tohi põhjustada märgatavat viivitust püsikoopiate väljastamises.

9. Puhkeolek: olukord, mis eksisteerib siis, kui toode ei väljasta püsikoopiaid ega võta vastu püsikoopia sisendandmeid ning tarbib vähem energiat kui ooteolekus. Üleminekul puhkeolekust aktiivsesse olekusse võib püsikoopia väljastamisel esineda mõningane viivitus, viivitust ei tohi aga esineda andmete vastuvõtmisel võrgust või teistest sisendandmete allikatest. Toode lülitub sellesse olekusse etteantud aja jooksul pärast viimase püsikoopia väljastamist.

10. Puhkeolekusse lülitumise vaikeperiood: enne tarnimist programmis osaleja poolt seadistatud periood, mis määrab kindlaks, millal toode lülitub puhkeolekusse. Vaikeperioodi mõõdetakse viimase püsikoopia väljastamise hetkest.

11. Kahepoolne töö: teksti, kujutise või teksti ja kujutise kombinatsiooni kandmine ühe paberilehe mõlemale poolele.

12. Standardmudel: termin, millega kirjeldatakse toodet ja selle komplekteeritud funktsioone sellisena, nagu programmis osaleja seda turustab ja müüb, ning sellisena, nagu see on toodetud oma kasutusotstarbe täitmiseks.

13. Äratussündmus: käesolevas lepingus määratletakse “äratussündmus” kasutaja-, programmeeritud või välise sündmusena või ajendina, mis kutsub esile seadme ülemineku oote- või puhkeolekust aktiivsesse tööolekusse. Käesoleva spetsifikaadi määratlusele vastav “äratussündmus” ei hõlma võrguga seotud pollimispäringuid ehk “pingimisi”, mida võrgukeskkondades tavaliselt esineb.

B. Toote kvalifitseerimine ENERGY STARi vääriliseks

1. Tehnospetsifikaadid

a) Puhkeolek: ENERGY STARi programmis osaleja nõustub, et ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseeruvad ainult need tooted, mis on võimelised lülituma pärast teatavat jõudeoleku perioodi puhkeolekusse või hoidma energiatarvet tabelites 3 kuni 8 (allpool) toodud tasemel või sellest allpool.

b) Vaikeperiood: ENERGY STARi programmis osaleja nõustub seadistama toote puhkeolekusse lülitumise vaikeperioodiks aja, mis jääb tabelites 3 kuni 8 (allpool) toodud vahemikku, kusjuures seda arvestatakse viimase töö lõpetamisest (nt viimase püsikoopia eksemplari väljastamise ajast). Lisaks tarnib programmis osaleja tooted selliselt, et puhkeolekusse lülitumise vaikeperiood on seadistatud tabelites 3 kuni 8 (allpool) toodud tasemele.

c) Võrgufunktsioonid: ENERGY STARi programmis osaleja nõustub kvalifitseerima tooted sellisena, nagu need on lõppkasutajale kasutamiseks ette nähtud (eeltoodud III jao punkt A.12), seda eriti võrku ühendatavate toodete puhul. ENERGY STARi programmis osaleja nõustub, et kõik võrguühenduse võimelisena turustatavad, reklaamitavad või müüdavad tooted, mis on konfigureeritud võrguvalmina (s.t võrgufunktsioonidega varustatuna), peavad vastama ENERGY STARi spetsifikaatidele (allpool).

i) Kui toode tarnitakse võrguühenduse võimelisena, siis peab see olema võimeline lülituma puhkeolekusse ka võrku ühendatuna.

ii) Kui toode on võimeline võrguühenduseks, siis peab see võrku ühendatuna säilitama puhkeolekus võime reageerida tootele suunatud äratussündmustele.

d) Kahepoolne töö: kõikide standardformaadiga printerite puhul, mille trükikiirus on üle 10 lk/min ja millele on paigaldatud dupleksmoodul, on soovitatav, et ENERGY STARi programmis osaleja teavitaks oma kliente sellest, kuidas kasutada printerit vaikimisi dupleksrežiimil. Teavitamine võib seisneda selles, et toote kasutusjuhend sisaldab teavet asjakohase printeridraiveri ja trükimenüü seadistuse kohta, või selles, et dupleksmooduli paigaldamisel antakse printeridraiveri kohta erijuhised.

e) Üksikasjalikud spetsifikaadid: ENERGY STARi programmis osaleja nõustub kvalifitseerima tooteid järgmiste spetsifikaatide kohaselt.

TABEL 3

Autonoomsed faksiaparaadid (ette nähtud peamiselt A4- või 8,5" × 11" formaadis paberile)

Toote kiiruslehekülgedes minuti kohta(lk/min) | Puhkeolek (vatid) | Puhkeolekusse lülitumise vaikeperiood |

0 < lk/min ≤ 10 | ≤ 10 | ≤ 5 minutit |

10 < lk/min | ≤ 15 | ≤ 5 minutit |

TABEL 4

Tembeldusmasinad

Toote kiiruspostisaadetiste arvuna minuti kohta(mppm = lk/min) | Puhkeolek (vatid) | Puhkeolekusse lülitumise vaikeperiood |

0 < mppm ≤ 50 mppm | ≤ 10 | ≤ 20 minutit |

50 < ppm ≤ 100 mppm | ≤ 30 | ≤ 30 minutit |

100 < mppm ≤ 150 mppm | ≤ 50 | ≤ 40 minutit |

150 < mppm | ≤ 85 | ≤ 60 minutit |

TABEL 5

Standardformaadiga printerid ja printeri-faksi kombinatsioonid*

(ette nähtud peamiselt A3-, A4- või 8,5" × 11" formaadis paberile)

Toote kiiruslehekülgedes minuti kohta(lk/min) | Puhkeolek (vatid) [17] | Puhkeolekusse lülitumise vaikeperiood |

0 < lk/min ≤ 10 | ≤ 10 | ≤ 5 minutit |

10 < lk/min ≤ 20 | ≤ 20 | ≤ 15 minutit |

20 < lk/min ≤ 30 | ≤ 30 | ≤ 30 minutit |

30 < lk/min ≤ 44 | ≤ 40 | ≤ 60 minutit |

44 < lk/min | ≤ 75 | ≤ 60 minutit |

* Kaasa arvatud monokroomset elektrofotograafiat ja monokroomset termosiiret ning monokroomset ja värvijugatrükki kasutavad seadmed.

TABEL 6

Löökprinterid, mis on ette nähtud peamiselt A3-formaadis paberile

Puhkeolek (vatid) | Puhkeolekusse lülitumise vaikeperiood |

≤ 28 | ≤ 30 minutit |

TABEL 7

Suureformaadilised/laiformaatprinterid

(ette nähtud peamiselt A2- või 17" × 22" formaadis või sellest suuremale paberile)

Toote kiiruslehekülgedes minuti kohta(lk/min) | Puhkeolek (vatid) | Puhkeolekusse lülitumise vaikeperiood |

0 < lk/min ≤ 10 | ≤ 35 | ≤ 30 minutit |

10 < lk/min ≤ 40 | ≤ 65 | ≤ 30 minutit |

40 < lk/min | ≤ 100 | ≤ 90 minutit |

TABEL 8

Värviprinterid*

(ette nähtud peamiselt A3-, A4- või 8,5" × 11" formaadis paberile)

Toote kiirus värvitrükislehekülgedes minuti kohta(lk/min) | Puhkeolek (vatid) | Puhkeolekusse lülitumise vaikeperiood |

0 < lk/min ≤ 10 | ≤ 35 | ≤ 30 minutit |

10 < lk/min ≤ 20 | ≤ 45 | ≤ 60 minutit |

20 < lk/min | ≤ 70 | ≤ 60 minutit |

* Kaasa arvatud värvielektrofotograafiat ja värvitermosiiret kasutavad printerid.

2. Erandid ja selgitused

Pärast tarnimist ei tohi ENERGY STARi programmis osaleja ega tema volitatud hooldusesindaja muuta käesoleva spetsifikaadiga hõlmatud mudeleid viisil, mis mõjutaks toote võimet täita eespool toodud spetsifikaate. Järgneb kaks erandit.

a) Vaikeperioodid: tarnejärgselt võib ENERGY STARi programmis osaleja, volitatud hooldusesindaja või klient muuta puhkeoleku vaikeperioode kuni tehases seadistatud maksimumini 240 minutit. Kui tootja otsustab välja töötada rohkem kui ühe toitehaldusrežiimiga varustatud tooted, siis ei tohi vaikeperioodide kogusumma ületada 240 minutit.

b) Puhkeoleku blokeerimine: üksikjuhul, kus puhkeolek põhjustab kliendile tema konkreetse kasutusmudeli tõttu suurt ebamugavust, võib programmis osaleja, volitatud hooldusesindaja või klient selle puhkeoleku funktsiooni blokeerida. Kui programmis osaleja otsustab töötada oma toote välja selliselt, et kliendil on võimalik puhkeoleku funktsiooni blokeerida, siis peab ligipääs blokeerimisvõimalusele olema ajaseadetest erinev. Nt kui tarkvaramenüü sisaldab puhkeoleku viivitusperioode 15, 30, 60, 90, 120 ja 240 minutit, siis ei tohi selle menüü valikuks olla "disable" (blokeeri) ega "off" (välja). See peab olema peidetud (või vähem silmatorkav) valik või sisalduma erinevas menüüs.

C. Testimisjuhised

1. Testimistingimused: allpool on toodud ümbritseva keskkonnaga seotud testimistingimused, mis tuleb luua energiatarbe mõõtmiseks. Nende eesmärgiks on tagada, et testi tulemusi ei mõjuta välistegurid ja et katsetulemusi on hiljem võimalik reprodutseerida.

Liini näivtakistus: < 0,25 oomi

Harmooniliste summaarne moonutustegur: < 5%

(Pinge)

Ümbritseva õhu temperatuur: 25°C ± 3°C

Sisendi vahelduvpinge: 115 V (vahelduvpinge, rk-väärtus) ± 5 V (rk-väärtus)

Sisendi voolusagedus: 60 Hz ± 3 Hz

2. Testimisvahendid: kohaldatakse I jao punkti C.2.

3. Testimismeetod: kohaldatakse I jao punkti C.3.

IV. KOOPIAMASINA SPETSIFIKAADID

Järgmisi koopiamasina spetsifikaate kohaldatakse 31. märtsini 2007.

A. Mõisted

1. Koopiamasin: kaubanduslik reprograafiline kujutusseade, mille ainsaks funktsiooniks on koopiate tegemine püsikoopiaoriginaalist. Koopiamasinal peab olema märgistussüsteem, kujutussüsteem ja paberikäsitlusmoodul. Käesolev spetsifikaat hõlmab kõiki mustvalgete tavapaberi koopiamasinate puhul kasutatavaid tehnoloogiaid, kuigi eesmärk on keskenduda laialdaselt kasutatavatele standardsetele koopiaseadmetele, nagu valguskoopiaid tegevad seadmed. Allpool esitatud spetsifikaate kohaldatakse standardformaadiga koopiamasinate suhtes, mis on ette nähtud A4- või 8,5" × 11" formaadis paberile, ning suureformaadiliste koopiamasinate suhtes, mis on ette nähtud A2- või 17" × 22" formaadis või suuremale paberile.

2. Kopeerimiskiirus: koopiamasina reprodutseerimiskiirust mõõdetakse koopiates minuti kohta (cpm). Üks koopia määratletakse kui üks 8,5" × 11" või A4-formaadis leht. Kahepoolseid koopiaid loetakse kaheks kujutiseks ja seetõttu ka kaheks koopiaks, kuigi need kopeeritakse ühele ja samale paberilehele. Kõikide Ameerika Ühendriikide turul müüdavate koopiamasinate kiiruse mõõtmisel on aluseks 8,5" × 11" letter-formaadis paber. Kõikidel teistel turgudel peale Ameerika ühendriikide turu on müüdavate koopiamasinate kiiruse mõõtmisel aluseks kas 8,5" × 11" või A4-formaadis paber olenevalt sellest, kumb neist on konkreetse turu puhul standardiks.

Suureformaadiliste koopiamasinate korral, mis on ette nähtud peamiselt A2- või 17" × 22" formaadis või suuremale paberile, teisendatakse kopeerimiskiirus, mida mõõdetakse A2- või A0-formaadis koopiate arvuna minutis, A4-formaadile vastavaks kopeerimiskiiruseks järgmiselt: a) üks A2-formaadis koopia minutis võrdub nelja A4-formaadis koopiaga minutis ja b) üks A0-formaadis koopia minutis võrdub 16 A4-formaadis koopiaga minutis.

ENERGY STARi nõuetele vastavad koopiamasinad jagatakse viide kategooriasse: väikese kiirusega standardformaadis koopiamasinad, keskmise kiirusega standardformaadis koopiamasinad, suure kiirusega standardformaadis koopiamasinad, väikese kiirusega suureformaadilised koopiamasinad ning keskmise ja suure kiirusega suureformaadilised koopiamasinad.

a) Väikese kiirusega standardformaadis koopiamasinad: koopiamasinad, mille mootori kiirus on piisav kujutiste seeria tootmiseks kiirusega 20 koopiat minutis või alla selle.

b) Keskmise kiirusega standardformaadis koopiamasinad: koopiamasinad, mille mootori kiirus on piisav kujutiste seeria tootmiseks kiirusega üle 20 koopia minutis ja kuni 44 koopiat minutis (kaasa arvatud).

c) Suure kiirusega standardformaadis koopiamasinad: koopiamasinad, mille mootori kiirus on piisav kujutiste seeria tootmiseks kiirusega üle 44 koopia minutis.

d) Väikese kiirusega suureformaadilised koopiamasinad: koopiamasinad, mille mootori kiirus on piisav kujutiste seeria tootmiseks kiirusega 40 koopiat minutis või alla selle (väljendatuna A4-formaadis koopiatena minutis).

e) Keskmise ja suure kiirusega suureformaadilised koopiamasinad: koopiamasinad, mille mootori kiirus on piisav kujutiste seeria tootmiseks kiirusega üle 40 koopia minutis (väljendatuna A4-formaadis koopiatena minutis).

3. Põhiseade: etteantud mootori kiiruse korral määratletakse põhiseade kui koopiamasina kõige elementaarsem versioon, mida tegelikult müüakse täielikult töövõimelise mudelina. Tavaliselt on põhiseade välja töötatud ja seda tarnitakse üksikseadmena, mis ei sisalda mingeid väliseid energiat tarbivaid lisaseadmeid, mida oleks võimalik eraldi müüa.

4. Lisaseade: lisavarustus, mis ei ole põhiseadme standardtalitluse jaoks vajalik, aga mille võib lisada enne või pärast tarnimist, et tõhustada või muuta koopiamasina toimivust. Lisaseadet võidakse müüa eraldi oma mudelinumbriga või koopiamasina paketi või konfiguratsiooni osana koos põhiseadmega. Lisaseadmete näiteks on sorteerimisseadmed, suuremahulised paberisöötjad jne. Eeldatakse, et olenemata selle energiatarbest ei suurenda lisaseadme lisamine oluliselt (üle 10 protsendi) põhiseadme energiatarvet väljalülitatud olekus. Ükski lisaseade ei tohi takistada automaatse väljalülitus- ja vähese energiatarbe funktsiooni tavatalitlust.

5. Koopiamasina mudel: käesolevas spetsifikaadis määratletakse koopiamasina mudel kui põhiseade ja üks või mitu konkreetset lisaseadet, mida reklaamitakse ja müüakse tarbijatele ühe mudelinumbri all. Kui seda reklaamitakse ja müüakse tarbijatele ilma täiendavate lisaseadmeteta, käsitletakse ka põhiseadet koopiamasina mudelina.

6. Vähese energiatarbega olek: käesolevas spetsifikaadis käsitletakse vähese energiatarbega olekuna kõige väiksema energiatarbega olekut, millele koopiamasin on võimeline pärast teatavat tegevusetuse perioodi automaatselt lülituma ilma tegelikult välja lülitumata. Koopiamasin lülitub sellesse olekusse etteantud aja jooksul pärast viimase koopia tegemist. Et määrata kindlaks energiatarve selles vähese energiatarbega olekus, võib ettevõte mõõta valikuliselt kas energiasäästurežiimi või ooteolekut olenevalt sellest, kumma puhul on energiatarve väiksem.

7. Energiasäästurežiim: olek, kus masin ei tee koopiaid, on eelnevalt saavutanud tööoleku, aga tarbib vähem energiat kui ooteolekus olles. Kui koopiamasin on selles olekus, võib esineda mõningane viivitus enne, kui koopiamasin saavutab võime teha järgmist koopiat.

8. Ooterežiim: olek, kus masin ei tee koopiaid, on saavutanud tööoleku ja on valmis tegema koopiat, aga ei ole veel lülitunud energiasäästurežiimi. Kui koopiamasin on selles olekus, ei esine praktiliselt viivitust enne, kui koopiamasin saavutab võime teha järgmist koopiat.

9. Väljalülitatud olek: käesolevas spetsifikaadis määratletakse väljalülitatud olek kui olukord, kus koopiamasin on ühendatud asjakohase elektrienergia allikaga ja on hiljuti automaatse väljalülitusfunktsiooni kaudu välja lülitatud. [18] Selle oleku energiatarbe mõõtmisel võib jätta arvestamata kaughoolduseks mõeldud juhtseadmed.

10. Automaatne väljalülitusfunktsioon: käesolevas spetsifikaadis määratletakse automaatne väljalülitusfunktsioon kui koopiamasina võime pärast viimase koopia tegemist etteantud aja jooksul välja lülituda. Pärast selle funktsiooni täitmist lülitub koopiamasin automaatselt väljalülitatud olekusse.

11. Ühendatud olek: olukord, kus masin on ühendatud asjakohase elektrienergia allikaga ega ole sisse lülitatud. Koopiamasina sisselülitamiseks peab kasutaja tavaliselt selle toitelüliti abil taaskäivitama.

12. Vaikeperioodid: programmis osaleja poolt enne tarnimist seadistatud periood, mis määrab kindlaks, millal koopiamasin lülitub oma mitmesugustesse olekutesse, s.t vähese energiatarbega olekusse, väljalülitatud olekusse jne. Nii väljalülitatud oleku kui ka vähese energiatarbega oleku vaikeperioode mõõdetakse viimase koopia tegemise hetkest.

13. Taasteaeg: aeg, mis on vajalik koopiamasina viimiseks vähese energiatarbega olekust ooteolekusse.

14. Automaatne dupleksrežiim: režiim, mille korral koopiamasin paigutab automaatselt kujutised koopialehe mõlemale poolele, saates nii koopialehe kui ka kujutise originaali automaatselt läbi koopiamasina. Selle näiteks on kopeerimine ühelt lehepoolelt kahele lehepoolele või kopeerimine kahelt lehepoolelt kahele lehepoolele. Käesolevas spetsifikaadis loetakse koopiamasina mudel automaatse dupleksrežiimiga varustatuks üksnes juhul, kui koopiamasina mudel hõlmab kõiki nimetatud tingimuste täitmiseks vajalikke lisaseadmeid, s.t automaatset dokumendisöötjat ja automaatseks kahepoolseks tööks vajalikke lisaseadmeid.

15. Nädalataimer: sisemine seade, mis lülitab koopiamasina igal tööpäeval eelnevalt kindlaksmääratud aegadel sisse ja välja. Taimeri programmeerimisel peab kliendil olema võimalik eristada tööpäevi ja nädalalõppe/pühasid (s.t kui töötajad ei ole tavaliselt nädalalõpul kontoris, ei tohi taimer laupäeva- ja pühapäevahommikul koopiamasinat sisse lülitada). Lisaks peab kliendil olema võimalik taimerit blokeerida. Nädalataimerid on lisafunktsioon ja seetõttu pole need Energy STARi nõuetele vastavate koopiamasinate puhul nõutavad. Kui koopiamasina mudel seda sisaldab, ei tohi nädalataimeri ning vähese energiatarbe ja väljalülitusfunktsiooni toimimine olla vastuolus.

B. Toote kvalifitseerimine Energy STARi vääriliseks

1. Tehnospetsifikaadid

Energy STARi vääriliseks kvalifitseerimisel peab koopiamasin vastama järgmistele spetsifikaatidele:

TABEL 9

ENERGY STARi nõuetele kvalifitseeruvate koopiamasinate kriteeriumid

Kopeerimiskiirus (koopiaid minutis - cpm) | Vähese energiatarbega olek(vatid) | Vähese energia-tarbega olekusse lülitumise vaike-periood | Taasteaeg 30 sekundit | Välja-lülitatud olek(vatid) | Väljalülitatud olekusse lülitumise vaikeperiood | Automaatne dupleksrežiim |

0 < cpm < 20 | Ei esine | Ei kohaldata | Ei kohaldata | < 5 | < 30 min | Ei |

20 < cpm < 44 | 3,85 x cpm + 5 | 15 min | Jah | < 15 | < 60 min | Valikuline |

44 < cpm | 3,85 x cpm + 5 | 15 min | Soovitatav | < 20 | < 90 min | Valikuline |

SUUREFORMAADILISED KOOPIAMASINAD |

0 < cpm < 40 | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | < 10 | < 30 min. | Ei |

40 < cpm | 3,85 x cpm + 5 | 15 min | Soovitatav | < 20 | < 90 min | Ei |

Programmis osaleja peab seadistama automaatse väljalülitusfunktsiooni vaikeperioodid ülaltoodud tabelis määratletud tasemele. Väljalülitatud ja vähese energiatarbega oleku vaikeperioode mõõdetakse viimase koopia tegemise hetkest.

Kui mudel on tarnitud automaatse kahepoolse töö võimega varustatult, soovitatakse määrata kahepoolne töö vaikerežiimiks kõikide kopeerimiskiiruste korral, mille puhul on võimalik valida vaikerežiimiks dupleksrežiim. Programmis osaleja võib anda kasutajatele võimaluse see vaikedupleksrežiim ühepoolsete koopiate kasuks ümber kehtestada.

2. Erandid ja selgitused

Pärast tarnimist ei tohi programmis osaleja ega tema volitatud hooldusesindaja muuta koopiamasina mudelit mingil sellisel viisil, mis mõjutaks koopiamasina võimet vastata esitatud spetsifikaatidele. Vaikeperioodide muutmise, väljalülitatud oleku spetsifikaatide ja dupleksrežiimi osas on lubatud teatavad erandid. Need erandid on järgmised.

a) Vaikeperioodid. Tarnejärgselt võib programmis osaleja, volitatud hooldusesindaja või klient muuta vähese energiatarbega oleku ja/või väljalülitatud oleku vaikeperioodi, aga ainult programmis osaleja seadistatud maksimumini 240 minutit (s.t väljalülitatud ja vähese energiatarbega oleku vaikeperioodi kogusumma ei tohi ületada 240 minutit).

b) Väljalülitatud oleku energiatarve. Et täita väljalülitatud oleku jaoks kehtestatud energiatarbe alaseid nõudeid, võib programmis osalejal olla mõnel juhul vaja tarnida koopiamasina mudel lahtiühendatud niiskuskaitseseadmega. Kui niisugune olukord põhjustab konkreetsele kliendile suurt ebamugavust, võib programmis osaleja (või tema volitatud hooldusesindaja) niiskuskaitseseadme ühendada. Kui programmis osaleja leiab, et teatavas geograafilises piirkonnas esineb krooniliselt kõrge niiskustasemega seotud töökindlusprobleeme, võib programmis osaleja võtta ühendust EPA programmihalduriga ja arutada alternatiivseid lahendusi. Euroopa Ühenduse liikmesriikide territooriumil asuvad programmis osalejad võivad ühendust võtta Euroopa Komisjoniga. EPA või Euroopa Komisjon võib näiteks lubada programmis osalejal ühendada niiskuskaitseseadmed väga niiskesse geograafilisse piirkonda tarnitavate koopiamasina mudelite puhul.

c) Automaatse väljalülitusfunktsiooni blokeerimine. Üksikjuhul, kui automaatne väljalülitusfunktsioon põhjustab kliendile tema konkreetse kasutusmudeli tõttu suurt ebamugavust, võib Energy STARi programmis osaleja, volitatud hooldusesindaja või klient selle automaatse väljalülitusfunktsiooni blokeerida. Kui programmis osaleja otsustab oma koopiamasina mudeli välja töötada selliselt, et kliendil on võimalik automaatne väljalülitusfunktsioon blokeerida, peab ligipääs blokeerimisvõimalusele olema ajaseadetest erinev (nt kui tarkvaramenüü sisaldab väljalülitatud oleku viivitusperioode 30, 60, 90, 120 ja 240 minutit, ei tohi selle menüü valikuks olla "disable" (blokeeri) ega "off" (välja). See peab olema peidetud (või vähem silmatorkav) valik või sisalduma erinevas menüüs).

C. Testimisjuhised

1. Testimistingimused. Allpool on esitatud ümbritseva keskkonnaga seotud testimistingimused, mis tuleb luua energiatarbe mõõtmiseks. Nende eesmärgiks on tagada, et testimistulemusi ei mõjuta välistegurid ja et testimistulemusi on hiljem võimalik korrata.

Liini näivtakistus: < 0,25 oomi

Harmooniliste summaarne moonutustegur: < 3%

Ümbritseva õhu temperatuur: 21°C ± 3 °C

Suhteline õhuniiskus: 40–60%

Kaugus seinast: vähemalt 2 jalga (0,60 m)

Muud vastava turu jaoks eriomased kriteeriumid:

Turg | Paberi formaat | Pinge/sagedus |

Ameerika Ühendriigid | 8,5" × 11" | 115 V (rk-väärtus) +/- 5 V60 Hz +/- 3Hz |

Euroopa | A4 | 230 V (rk-väärtus) +/- 10 V50 Hz +/- 3 Hz |

Jaapan | A4 | 100 V (rk-väärtus) +/- 5 V50 Hz +/- 3 Hz ja 60 Hz +/- 3 Hz200 V (rk-väärtus) +/- 10 V50 Hz +/- 3 Hz ja 60 Hz +/- 3 Hz |

2. Testimisvahendid: kohaldatakse I jao punkti C.2 sätteid.

3. Testimismeetod: kohaldatakse I jao