KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

ELi tegevuskava looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks

1. Taust

Looduslike liikidega kaubitsemisest on saanud üks maailma kõige kasumlikumaid organiseeritud kuritegevuse liike. Selle täpset ulatust on raske hinnata, kuid eri allikate hinnangul on sellisest kaubitsemisest saadav tulu 8–20 miljardit eurot aastas. Kaubitsemine hõlmab paljusid kaitstud liike, sealhulgas elevandid, ninasarvikud, korallid, soomusloomad, tiigrid ja inimahvid.

Kogu maailmas üha suurenev probleem...

Alates 2007. aastast on ebaseaduslik elevandiluuga kauplemine enam kui kahekordistunud ja võrreldes 1998. aastaga kasvanud üle kolme korra. Ajavahemikus 2007–2013 kasvas ninasarvikute salaküttimine Lõuna-Aafrikas 7000 %, mis seab tõsisesse ohtu selle liigi püsimajäämise. Ainuüksi 2013. aasta novembrist kuni 2014. aasta aprillini konfiskeerisid mitme transiidi- ja sihtriigi ametiasutused üle 4000 tonni eriti ohustatud dalbergiat, mille puhul kahtlustati selle ebaseaduslikku eksporti Madagaskarilt.

ELil on kõnealuse kaubitsemise vastases võitluses oluline roll, sest Euroopa on praegu sellise kaubitsemise sihtturg ja muudesse piirkondadesse suunduva kaubanduse transiidi sõlmpunkt. Samuti kaubeldakse ebaseaduslikult teatavate Euroopast pärit liikidega. Viimastel aastatel on liikmesriigid teatanud eelkõige transiidi käigus konfiskeeritud elevandiluust ja ninasarvikute sarvedest ning elusroomajate ja eksootiliste lindude ebaseaduslikust impordist; samas on EList ebaseaduslikult Aasiasse müüdud mitu tonni äärmiselt ohustatud angerjat.

..., millel on suur mõju õigusriigi põhimõttele, kuritegevusele ja julgeolekule

Looduslike liikidega kaubitsemisel on laastav mõju bioloogilisele mitmekesisusele ja selle tõttu on mõned liigid hävimisohus. Lisaks loob see stiimuleid ja võimalusi korruptiivseks tegevuseks, kahjustades õigusriigi põhimõtet. Eeskätt teatavates Aafrika piirkondades on sellisel kaubitsemisel väga negatiivne mõju majanduse arengule.

Looduslike liikidega kaubitsemine on väga ligitõmbav kurjategijatele, kuna see on ülimalt tulus ja enamikus riikides ei ole selle vastane võitlus võrreldes muude salakaubanduse liikidega esmatähtis; seega on avastamise ja karistuste oht väga väike. Korrapäraselt on teatatud selle seostest rahapesu ja muude organiseeritud kuritegevuse liikidega, nagu ebaseaduslik uimasti- ja tulirelvakaubandus. ÜRO Julgeolekunõukogu on tunnistanud, et looduslike liikidega kaubitsemine Kesk-Aafrikas õhutab konflikte ning ohustab piirkondlikku ja riiklikku julgeolekut, olles relvastatud rühmituste rahastamisallikaks.

Suurem rahvusvaheline tähelepanu...

Viimastel aastatel on looduslike liikidega kaubitsemisele rahvusvahelisel poliitilisel tasandil rohkem tähelepanu pööratud, sest selle ulatus ja mõju on hüppeliselt kasvanud. ÜRO Peaassamblee võttis 2015. aasta juulis vastu esimese selleteemalise resolutsiooni, mida toetasid kõik ELi liikmesriigid. Küsimust on hiljuti konkreetselt käsitletud ka muudel tähtsatel rahvusvahelistel üritustel, näiteks Kasanes Botswanas 2015. aasta märtsis toimunud kõrgetasemelisel konverentsil ja G7 tippkohtumisel 2015. aasta juunis. Selle tulemusena võttis rahvusvaheline üldsus, sealhulgas EL ja selle liikmesriigid, ühise kohustuse tõhustada kõnealuse kaubitsemise vastaseid meetmeid.

Mitu meedet looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks on vastu võetud ohustatud liikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) raames, mis on oluline rahvusvaheline leping looduslike liikidega rahvusvahelise kauplemise reguleerimiseks ja millega EL ühines 2015. aastal. Ameerika Ühendriigid on looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks moodustanud presidendi rakkerühma ja võtnud vastu riikliku strateegia. Peamisteks turgudeks olevad riigid, nagu Hiina, näitavad üles suuremat aktiivsust, tehes suuremaid jõupingutusi eelkõige eeskirjade täitmise tagamisel, ja tahet teha ELiga nendes küsimustes tihedamat koostööd. Aafrika Liit on hakanud rakendama kogu mandrit hõlmavat strateegiat.

...mis peab muutuma tegevuseks kohapeal

EL on juba võtnud juhtrolli võitluses loodusvarade ebaseadusliku kaubanduse vastu, võttes vastu ulatuslikud meetmed puit- ja kalandustoodete kohta. Käesolev ELi tegevuskava näitab, et EL on valmis täitma rahvusvahelisi ootusi ja kohustusi ning et ta suurendab looduslike liikidega ebaseadusliku kauplemise vastaste meetmete ulatust. See aitab tagada ka seda, et kuritegeliku tegevusega ei kahjustata viimastel kümnenditel ELi arengutoetuste kaudu maailma eluslooduse säilitamiseks tehtud märkimisväärseid investeeringuid.

Samuti aitab tegevuskava oluliselt saavutada säästva arengu eesmärke, mis seati säästva arengu tegevuskava 2030 raames, milles riigipead leppisid kokku ÜRO tippkohtumisel 2015. aasta septembris. Bioloogilise mitmekesisusega seotud 15. eesmärgis on seatud sihiks „võtta kiireloomulisi meetmeid, et teha lõpp kaitsealuste taime- ja loomaliikide salaküttimisele ja nendega kauplemisele ning lahendada ebaseaduslike loodustoodete nõudluse ja pakkumise probleem”.

Euroopa Parlament nõudis tegevuskava koostamist oma 2014. aasta jaanuaris vastu võetud resolutsioonis. ELi tegevuskava ideed toetasid ka paljud ELi liikmesriigid, rahvusvahelised organisatsioonid, vabaühendused ja asjaomased ettevõtjad, kes osalesid Euroopa Komisjoni 2014. aasta veebruaris algatatud sidusrühmadega peetud konsultatsioonides, milles käsitleti ELi põhimõtteid seoses looduslike liikidega kaubitsemise vastase võitlusega.

EL ja selle liikmesriigid peavad probleemi lahendama ühiselt. Looduslike liikidega kauplemist reguleerivad ELi eeskirjad, millega rakendatakse CITES-t, on kõikides liikmesriikides kehtivad alates 1983. aastast ja komisjon esitas 2007. aastal soovituse nende täitmise tagamise kohta.