EUROOPA KOMISJON Brüssel,13.5.2022 COM(2022) 208 final 2022/0157(NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS ühelt poolt Euroopa Liidu ja teiselt poolt Uus-Meremaa vahelise lepingu, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Uus-Meremaa selliste ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga, sõlmimise kohta



SELETUSKIRI Käesolev ettepanek käsitleb Euroopa Liidu huvides Uus-Meremaaga lepingu, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Uus-Meremaa selliste ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga, sõlmimist. Lepingu eesmärk on võimaldada isikuandmete edastamist Europoli ja Uus-Meremaa pädevate asutuste vahel, et toetada ja tugevdada Euroopa Liidu liikmesriikide ja Uus-Meremaa ametiasutuste tegevust ning nende vastastikust koostööd kuritegude, sealhulgas raskete kuritegude ja terrorismi ennetamisel ja nende vastu võitlemisel, tagades samal ajal asjakohased kaitsemeetmed üksikisikute inimõiguste ja põhivabaduste, sealhulgas eraelu puutumatuse ja andmekaitse suhtes. Terrorismi ennetamisel ja selle vastases võitluses ning organiseeritud kuritegevuse tõkestamisel ja küberkuritegevuse peatamisel tuleks esikohale seada piiriülene teabevahetus kõigi asjaomaste õiguskaitseasutuste vahel Euroopa Liidus ja üleilmsete partneritega. Õiguskaitsealane koostöö Uus-Meremaaga on äärmiselt oluline, kuna see aitab Euroopa Liidul veelgi enam kaitsta oma julgeolekuhuve. 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Üleilmastunud maailmas, kus raske kuritegevus ja terrorism on üha rahvusvahelisemad ja mitmetahulisemad, peaks õiguskaitseasutustel olema kõik vahendid, et teha välispartneritega koostööd oma kodanike julgeoleku tagamiseks. Seepärast peaks Europolil olema võimalik vahetada isikuandmeid kolmandate riikide õiguskaitseasutustega ulatuses, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks 11. mai 2016. aasta määruses 2016/794 sätestatud nõuete raames. Europol võib vahetada isikuandmeid kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega järgmistel alustel: ·Europoli ja partnerriikide vahel enne kehtiva Europoli määruse jõustumist 1. mail 2017 sõlmitud koostöölepingud. Alates 1. maist 2017: ·komisjoni otsus, millega kinnitatakse, et kõnealune riik või rahvusvaheline organisatsioon tagab piisava andmekaitse taseme („kaitse piisavuse otsus“); ·kaitse piisavuse otsuse puudumisel rahvusvaheline leping, millega nähakse ette piisavad kaitsemeetmed üksikisikute eraelu puutumatuse ning põhiõiguste ja -vabaduste kaitseks. Kehtiva õigusliku aluse kohaselt vastutab komisjon nüüd liidu nimel selliste rahvusvaheliste lepingute üle läbirääkimiste pidamise eest. Kui see on tema ülesannete täitmiseks vajalik, võib Europol luua ja säilitada koostöösuhteid välispartneritega töö- ja halduskokkulepete raames, kuid need ei ole õiguslik alus isikuandmete vahetamiseks. Üheteistkümnendas eduaruandes tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta nimetas komisjon kaheksa prioriteetset Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika piirkonna riiki, kellega tuleks terroriohust, rändega seotud probleemidest ja Europoli operatiivvajadustest lähtudes alustada läbirääkimisi. Võttes arvesse Euroopa julgeoleku tegevuskavas, nõukogu järeldustes ja üldises strateegias esitatud poliitilist strateegiat, Euroopa Liidu õiguskaitseasutuste operatiivvajadusi ning Europoli ja Uus-Meremaa pädevate asutuste vahelisest tihedast koostööst tekkivat võimalikku kasu selles valdkonnas, mida tõendavad ka 2019. aasta märtsis Christchurchis toimunud rünnaku järelmeetmed, peab komisjon vajalikuks, et Europol saaks vahetada isikuandmeid Uus-Meremaa ametiasutustega, kes on pädevad võitlema raske kuritegevuse ja terrorismiga. Europol ja Uus-Meremaa politsei allkirjastasid 2019. aasta aprillis töökorra. Sellega nähti ette struktureeritud koostöö raamistik, sealhulgas mõlema poole vahelist otsest turvalist suhtlemist võimaldav turvaline sidekanal ning Uus-Meremaa kontaktametniku lähetamine Europoli juurde. Kuid see töökord ei ole siiski õiguslik alus isikuandmete vahetamiseks. Seda arvesse võttes esitas komisjon 30. oktoobril 2019 soovituse, milles tegi nõukogule ettepaneku anda luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Europoli ja Uus-Meremaa ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga. 13. mail 2020 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi Uus-Meremaaga ja võttis vastu läbirääkimisjuhised . Läbirääkimised algasid 2021. aasta aprillis sõbralikus ja konstruktiivses õhkkonnas. Pärast 2021. aasta septembris toimunud läbirääkimiste neljandat ja ühtlasi viimast vooru jõudsid mõlemad lepinguosalised lepingu sätete suhtes kokkuleppele. Pealäbirääkijad parafeerisid lepingu projekti teksti 2021. aasta novembris. •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Lepingu üle peeti läbirääkimisi nõukogu poolt 13. mail 2020 vastu võetud põhjalike läbirääkimisjuhiste alusel. Kõnealune leping on kooskõlas ka liidu kehtiva poliitikaga õiguskaitsealase koostöö valdkonnas. Viimastel aastatel on tehtud edusamme liikmesriikidevahelise teabevahetuse alase koostöö parandamisel ning terroristide ja raskete kuritegude toimepanijate tegutsemisruumi kitsendamisel. Kehtivad komisjoni strateegilised dokumendid toetavad vajadust parandada õiguskaitsealase koostöö tõhusust ja tulemuslikkust ELis ning laiendada koostööd kolmandate riikidega. Need hõlmavad muu hulgas ELi julgeolekuliidu strateegiat, ELi terrorismivastase võitluse tegevuskava ja ELi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegiat. Üks konkreetne kaitsemeetmete kogum, eelkõige lepingu II peatükis loetletud meetmed, on seotud isikuandmete kaitsega, mis on ELi aluslepingutes ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigus. Europoli määruse artikli 25 lõike 1 punkti b kohaselt võib Europol edastada isikuandmeid kolmanda riigi asutusele või rahvusvahelisele organisatsioonile liidu ja asjaomase kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel ELi toimimise lepingu artikli 218 alusel sõlmitud rahvusvahelise lepingu alusel, millega nähakse ette piisavad kaitsemeetmed üksikisikute eraelu puutumatuse ning põhiõiguste ja -vabaduste tagamiseks. Lepingu II peatükis on sätestatud sellised kaitsemeetmed, sealhulgas eelkõige sätted, millega tagatakse mitu andmekaitse põhimõtet ja kohustust, mida lepinguosalised peavad järgima (artiklid 3, 4, 5, 7, 8, 11, 12, 13, 14 ja 15), samuti sätted, millega tagatakse täitmisele pööratavad individuaalsed õigused (artiklid 6, 10 ja 11), sõltumatu järelevalve (artikkel 16) ning tõhusad haldus- ja õiguskaitsevahendid lepingus tunnustatud õiguste ja kaitsemeetmete rikkumise korral, mis tuleneb isikuandmete töötlemisest (artikkel 17). Tuleb leida tasakaal turvalisuse suurendamise ning inimõiguste, sealhulgas andmete ja eraelu puutumatuse kaitsmise vahel. Komisjon tagas, et lepinguga nähtaks ette piisavad kaitsemeetmed üksikisikute eraelu puutumatuse ning põhiõiguste ja -vabaduste kaitseks ning õiguslik alus isikuandmete vahetamiseks raske kuritegevuse ja terrorismi vastu võitlemise eesmärgil.

Lisaks sellele on Euroopa Liit ja Uus-Meremaa lähedased partnerid. 5. oktoobril 2016 allkirjastatud ELi ja Uus-Meremaa vaheline suhteid ja koostööd käsitlev partnerlusleping kajastab lepinguosaliste tugevdatud partnerlust, mis süvendab ja tõhustab koostööd vastastikust huvi pakkuvates küsimustes, osutades ühistele väärtustele ja põhimõtetele. Leping ei hõlma mitte ainult kaubandust hõlbustavaid sätteid, vaid sisaldab ka mitut sätet, mille alusel lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd sellistes valdkondades nagu õiguskaitse, organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni ennetamine ja nende vastu võitlemine, uimastid, küberkuritegevus, rahapesu, terrorism ja terrorismi rahastamine, ränne ja varjupaigaküsimused. Euroopa Liit ja Uus-Meremaa on partnerid ka ülemaailmse terrorismivastase võitluse foorumi raames, mis on 29 riigi ja liidu rahvusvaheline foorum, mille peamine eesmärk on vähendada üleilmset inimeste haavatavust terrorismi suhtes, hoides ära terroriakte, võideldes nende vastu ja võttes nende eest vastutusele ning võideldes terrorismile õhutamise ja terroristide värbamise vastu. Lisaks teevad Euroopa Liit ja Uus-Meremaa välis- ja julgeolekuküsimustes tihedat koostööd ning peavad korrapärast poliitilist ja julgeolekualast dialoogi. Need dialoogid hõlmavad sagedasi konsultatsioone ministrite ja kõrgemate ametnike tasandil. Uus-Meremaa osales ka mõnes ELi kriisiohjamisoperatsioonis, näiteks operatsioonis Atalanta (piraatlus Aafrika Sarve piirkonnas) 2014. aastal. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Käesolev ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 16 lõikel 2 ja artiklil 88 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a ja artikli 218 lõikega 7. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrusega (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (edaspidi „Europoli määrus“), on sätestatud konkreetsed eeskirjad isikuandmete edastamise kohta Europolist väljapoole ELi. Nimetatud määruse artikli 25 lõikes 1 on loetletud mitu õiguslikku alust, millest lähtudes võib Europol seaduslikult edastada isikuandmeid kolmandate riikide ametiasutustele. Üheks võimaluseks on direktiivi (EL) 2016/680 artikli 36 kohane komisjoni otsus kaitse piisavuse kohta, milles leitakse, et kolmas riik, kellele Europol isikuandmeid edastab, tagab isikuandmete kaitse piisava taseme. Kuna praegu puudub nii kaitse piisavuse otsus kui ka operatiivkoostöö kokkulepe, on Europolilt Uus-Meremaale isikuandmete struktuurse edastamise teiseks alternatiiviks ELi ja Uus-Meremaa vahel siduva rahvusvahelise lepingu sõlmimine, millega nähakse ette piisavad kaitsemeetmed üksikisikute eraelu puutumatuse ning muude põhiõiguste ja -vabaduste tagamiseks. Leping kuulub seega liidu ainuvälispädevusse. Lepingu sõlmimine võib seega toimuda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punkti a alusel. •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Ei kohaldata. •Proportsionaalsus Selle ettepanekuga seotud liidu eesmärke, mis on sätestatud eespool, on võimalik saavutada ainult juhul, kui sõlmitakse siduv rahvusvaheline leping, millega nähakse ette vajalikud koostöömeetmed ning tagatakse põhiõiguste piisav kaitse. Lepingu sätted piirduvad sellega, mis on vajalik selle põhieesmärkide saavutamiseks. Alternatiivina ei ole võimalik kasutada ühepoolset tegevust, kuna see ei annaks piisavat alust politseikoostööks ELi mittekuuluvate riikidega ja selle abil ei oleks võimalik tagada põhiõiguste vajalikku kaitset. •Vahendi valik Ei kohaldata. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll Ei kohaldata. •Sidusrühmadega konsulteerimine Ei kohaldata. •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Läbirääkimiste käigus ei kasutanud komisjon väliseksperte. •Mõjuhinnang

Ei kohaldata. •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Ei kohaldata. •Põhiõigused Isikuandmete vahetamine mõjutab tõenäoliselt andmekaitset, kuid nagu lepingus sätestatud, kohaldatakse selle suhtes sama rangeid õigusnorme ja menetlusi, mis on selliste andmete töötlemiseks kooskõlas ELi õigusega juba kehtestatud. II peatüki sätted käsitlevad isikuandmete kaitset. Sellest lähtuvalt on artiklis 3 ja artiklites 4–17 sätestatud andmekaitse aluspõhimõtted, sh eesmärgikohasuse põhimõte, andmekvaliteet ja konkreetsete andmekategooriate töötlemise suhtes kohaldatavad normid, vastutavate töötlejate kohustused, sh andmete säilitamise, aruandluse, turvalisuse ja edastamise kohta, täitmisele pööratavad individuaalsed õigused, sh juurdepääsu, parandamise ja automaatsete otsuste, sõltumatu ja tulemusliku järelevalve ning halduslike ja kohtulike õiguskaitsevahendite kohta. Kaitsemeetmed hõlmavad Europoli ja Uus-Meremaa vahelise koostöö raames kõiki isikuandmete töötlemise vorme. Teatavate individuaalsete õiguste kasutamist saab edasi lükata, piirata või sellest keelduda, kui see on vajalik, mõistlik ja proportsionaalne, võttes arvesse andmesubjekti põhiõigusi ja huve, eelkõige selleks, et mitte ohustada käimasolevat kriminaaluurimist või süüdistuse esitamist, ja mis on lisaks sellele kooskõlas liidu õigusega. Samuti tagavad nii Euroopa Liit kui ka Uus-Meremaa, et andmekaitse eest vastutav sõltumatu ametiasutus (järelevalveasutus) teostab üksikisikute eraelu puutumatust mõjutavate küsimuste üle järelevalvet, et kaitsta füüsiliste isikute põhiõigusi ja -vabadusi seoses isikuandmete töötlemisega. Artikliga 29 tugevdatakse lepingus sätestatud kaitsemeetmete tulemuslikkust, nähes korrapäraste ajavahemike järel ette lepingu rakendamise ühise läbivaatamise. Hindamisrühmad koosnevad asjaomastest andmekaitse- ja õiguskaitseekspertidest. Lepingu sätetest tulenevate kohustuste olulise rikkumise või täitmata jätmise korral võib artikli 19 lõike 15 kohase täiendava kaitsemeetmena lepingu täitmise peatada. Kõiki enne peatamist edastatud isikuandmeid töödeldakse jätkuvalt kooskõlas lepinguga. Lisaks jätkatakse lepingu lõpetamise korral enne lõpetamist edastatud isikuandmete töötlemist vastavalt lepingu sätetele. Lisaks tagatakse lepinguga, et isikuandmete vahetamine Europoli ja Uus-Meremaa vahel on kooskõlas nii mittediskrimineerimise põhimõttega kui ka harta artikli 52 lõikega 1, millega tagatakse, et neist tuleneda võivad põhiõiguste riived piirduvad sellega, mis on rangelt vajalik üldist huvi pakkuvate eesmärkide tegelikuks saavutamiseks proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt. 4.MÕJU EELARVELE Mõju liidu eelarvele puudub. 5.MUU TEAVE •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Rakenduskava ei ole vaja, kuna leping jõustub kuupäeval, mil saadakse viimane kirjalik teade, millega Euroopa Liit ja Uus-Meremaa on teineteisele diplomaatiliste kanalite kaudu teatanud, et nad on oma menetlused lõpule viinud. Järelevalve osas vaatavad Euroopa Liit ja Uus-Meremaa lepingu rakendamise ühiselt läbi ühe aasta möödumisel selle jõustumisest ja seejärel korrapäraste ajavahemike järel ning lisaks sellele, kui üks lepinguosaline seda taotleb ja selle kohta tehakse ühine otsus. •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus Artikkel 1 käsitleb lepingu eesmärki. Artikkel 2 käsitleb lepingu mõisteid. Artikkel 3 käsitleb isikuandmete töötlemise eesmärke.

Artiklis 4 on sätestatud üldised andmekaitsepõhimõtted, mida Euroopa Liit ja Uus-Meremaa peavad järgima. Artiklis 5 on sätestatud isikuandmete eriliigid ja andmesubjektide eri kategooriad, näiteks isikuandmed kuriteo ohvrite, tunnistajate või muude isikute kohta, kes võivad anda teavet kuritegude kohta, või alla 18aastaste isikute kohta. Artiklis 6 on sätestatud isikuandmete automatiseeritud töötlemine. Artiklis 7 on sätestatud saadud isikuandmete edastamise alus. Artiklis 8 on sätestatud teabeallika usaldusväärsuse ja teabe õigsuse hindamine. Artiklis 9 on sätestatud andmetega tutvumise õigus, millega tagatakse, et andmesubjektil on õigus saada mõistlike ajavahemike järel teavet selle kohta, kas temaga seotud isikuandmeid töödeldakse lepingu alusel. Artiklis 10 on sätestatud õigus andmete parandamisele, kustutamisele ja piiramisele, millega tagatakse, et andmesubjektil on õigus nõuda pädevatelt asutustelt lepingu alusel edastatud, andmesubjekti käsitlevate ebatäpsete isikuandmete parandamist. Artiklis 11 on sätestatud, et lepingu alusel edastatud isikuandmeid mõjutavast isikuandmetega seotud rikkumisest tuleb teatada, tagades, et asjaomased pädevad asutused teavitavad rikkumisest viivitamata üksteist ja oma järelevalveasutust ning võtavad meetmeid selle võimaliku kahjuliku mõju leevendamiseks. Artiklis 12 on sätestatud andmesubjekti teavitamine isikuandmetega seotud rikkumisest, tagades, et mõlema lepinguosalise pädevad asutused teavitavad andmesubjekti põhjendamatu viivituseta isikuandmetega seotud rikkumisest, mis võib oluliselt kahjustada tema õigusi ja vabadusi. Artiklis 13 on sätestatud isikuandmete säilitamine, läbivaatamine, parandamine ja kustutamine. Artiklis 14 on sätestatud isikuandmete kogumise, muutmise, neile juurdepääsu, nende avalikustamise, sealhulgas edasisaatmise, ühendamise ja kustutamise kohta logide pidamine. Artiklis 15 on sätestatud andmete turvalisus, tagades tehniliste ja korralduslike meetmete rakendamise käesoleva lepingu alusel vahetatavate isikuandmete kaitseks. Artiklis 16 on sätestatud järelevalveasutuse loomine, mis tagab sõltumatu avaliku sektori asutuse olemasolu, kes vastutab andmekaitse eest (järelevalveasutus), et teostada järelevalvet üksikisikute eraelu puutumatust mõjutavate küsimuste üle, sealhulgas lepingu kontekstis asjakohaste siseriiklike eeskirjade üle, mis kaitsevad füüsiliste isikute põhiõigusi ja -vabadusi seoses isikuandmete töötlemisega. Artiklis 17 on sätestatud haldus- ja õiguskaitsevahendid, millega tagatakse, et andmesubjektidel on õigus tõhusale haldus- ja õiguskaitsele lepingus tunnustatud õiguste ja kaitsemeetmete rikkumise korral, mis tuleneb nende isikuandmete töötlemisest. Artiklis 18 on sätestatud vaidluste lahendamise kord, millega tagatakse, et kõik vaidlused, mis võivad tekkida seoses lepingu tõlgendamise, kohaldamise või rakendamisega, ja sellega seotud küsimused, annavad alust ELi ja Uus-Meremaa esindajate vahelisteks konsultatsioonideks ja läbirääkimisteks, et jõuda mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni. Artiklis 19 on sätestatud peatamisklausel. Artiklis 20 on sätestatud lepingu lõpetamine. Artiklis 21 on sätestatud seos muude rahvusvaheliste õigusaktidega, millega tagatakse, et leping ei piira ega mõjuta Uus-Meremaa ja Euroopa Liidu liikmesriikide vahelistes lepingutes või kokkulepetes ette nähtud õigusnorme, mis käsitlevad teabevahetust. Artiklis 22 on sätestatud rakenduslikud halduskokkulepped. Artiklis 23 on sätestatud konfidentsiaalsust käsitlevad halduskokkulepped, millega tagatakse, et Europoli ja Uus-Meremaa pädevate asutuste vahel sõlmitud konfidentsiaalsust käsitlev halduskokkulepe reguleerib vajaduse korral lepingu alusel ELi salastatud teabe vahetamist.

Artiklis 24 on sätestatud riiklikud kontaktpunktid ja kontaktametnikud. Artiklis 25 on sätestatud lepinguga kaasnevad kulud. Artiklis 26 on sätestatud lepingu rakendamisest teatamine. Artiklis 27 on sätestatud lepingu jõustumine ja kohaldamine. Artiklis 28 on sätestatud lepingu muutmine ja täiendamine. Artiklis 29 on sätestatud lepingu läbivaatamine ja hindamine. Artiklis 30 on sätestatud lepingu territoriaalne kohaldatavus, millega tagatakse selle kohaldamine territooriumi suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut, ning Uus-Meremaa territooriumi suhtes. 2022/0157 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS ühelt poolt Euroopa Liidu ja teiselt poolt Uus-Meremaa vahelise lepingu, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Uus-Meremaa selliste ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga, sõlmimise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 16 lõiget 2 ja artiklit 88 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a ja artikli 218 lõikega 7, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut ning arvestades järgmist: (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/794 on sätestatud, et Europol võib edastada isikuandmeid kolmanda riigi asutusele muu hulgas liidu ja asjaomase kolmanda riigi vahel ELi toimimise lepingu artikli 218 alusel sõlmitud rahvusvahelise lepingu alusel, millega nähakse ette piisavad kaitsemeetmed üksikisikute eraelu puutumatuse ning põhiõiguste ja -vabaduste tagamiseks. (2)Kooskõlas nõukogu [...] otsusega [XXX] kirjutati [...] alla ühelt poolt Euroopa Liidu ja teiselt poolt Uus-Meremaa vahelisele lepingule, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Uus-Meremaa selliste ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga (edaspidi „leping“), eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval. (3)Leping on Euroopa Liidu huvides, kuna selle eesmärk on võimaldada isikuandmete edastamist Europoli ja Uus-Meremaa pädevate asutuste vahel, et võidelda raske kuritegevuse ja terrorismi vastu ning kaitsta Euroopa Liidu ja selle elanike julgeolekut.

(4)Lepinguga tagatakse Euroopa Liidu põhiõiguste täielik austamine, eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 7 tunnustatud õigus era- ja perekonnaelu austamisele, artiklis 8 tunnustatud õigus isikuandmete kaitsele ning harta artiklis 47 tunnustatud õigus tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele. (5)Leping ei mõjuta ega piira isikuandmete edastamist riigi julgeoleku tagamise eest vastutavate asutuste vahel ega nende asutuste muud laadi koostööd. (6)Aluslepingu artikli 218 lõike 7 kohaselt on asjakohane, et nõukogu volitaks komisjoni kiitma liidu nimel heaks lepingu II, III ja IV lisa muudatused või parandused. (7)[„Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt, ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.“ VÕI „Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on Iirimaa teatanud [... kirjaga] oma soovist osaleda käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.“ või „[liidu sisemeede] on Iirimaale siduv ja seepärast osaleb ta käesoleva otsuse vastuvõtmisel.“] (8)[Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav], (9)Leping tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Käesolevaga kiidetakse liidu nimel heaks ühelt poolt Euroopa Liidu ja teiselt poolt Uus-Meremaa vaheline leping, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Uus-Meremaa selliste ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele. Artikkel 2 Komisjon nimetab isiku, kes on volitatud liidu nimel esitama lepingu artiklis 27 sätestatud teate, et väljendada liidu nõusolekut end lepinguga siduda. Artikkel 3 Lepingu artikli 28 lõike 2 kohaldamisel kiidab komisjon pärast nõukoguga konsulteerimist heaks liidu seisukoha lepingu II, III ja IV lisa muudatuste või paranduste kohta. Artikkel 4 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. Brüssel,