[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 30.11.2005

KOM(2005) 621 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Prioriteetsed meetmed rändeprobleemide lahendamiseks: esimene tagasiside Hampton Courti kohtumisele

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Prioriteetsed meetmed rändeprobleemide lahendamiseks: esimene tagasiside Hampton Courti kohtumisele

Käesolev teatis on esimene tagasiside 27. oktoobril 2005. aastal Hampton Courtis aset leidnud ELi riigi- ja valitsusjuhtide mitteametlikule kohtumisele. Kohtumisel kutsusid riigijuhid üles tervikliku lähenemisviisi rakendamisele rändeprobleemide lahendamiseks. President Barroso teatas pärast Hampton Courti kohtumist, et komisjon koostab ülemaailmse rände parandamiseks prioriteetsete meetmete nimekirja, pöörates erilist tähelepanu Aafrika piirkonnale. Käesolevas teatises käsitletakse nii turvalisuse kui ka arengu aspekte. See on kooskõlas üleskutsega mitmeid valdkondi hõlmavaks ühtseks lähenemisviisiks, mis on sätestatud nõukogu 21. novembril 2005. aastal rände ja välissuhete kohta vastu võetud järeldustes.

Komisjon on täielikult pühendunud kõigile rände aspektidele tähelepanu pööramisele. Rändeküsimustega seotud meetmed viiakse ellu senise töö raames, mida komisjon on teinud arenguabi, välissuhete (eelkõige Euroopa naabruspoliitika) ning vabaduse, turvalisuse ja õiguse ning tööhõive valdkonnas. Meetmete edukuse tagamiseks on vaja asjakohaseid vahendeid. Kui finantsperspektiivide otsuses ei sätestata teisiti, on komisjon valmis oma rahalist abi rändega seotud valdkondades suurendama.

EL on paljudel juhtudel tunnustanud rände ja arengu vahelise koostoime suurendamisele suunatud ning pikaajalisel strateegial põhineva tasakaalustatud ja tervikliku lähenemisviisi tähtsust, et käsitleda sundrände algpõhjusi. Just selles kontekstis saab ELi arengukoostöö anda kõige suurema panuse.

Komisjon tunnustab vajadust ühtse, kõikehõlmava ja tasakaalustatud lähenemisviisi järele rändeküsimustes ning asjaolu, et selge ja ühtne ELi sisserändepoliitika suurendab ELi usaldusväärsust rahvusvahelisel areenil ning suhetes kolmandate riikidega. Sellega seoses esitab komisjon 2005. aasta lõpuks seadusliku rände tegevuskava. Kui sisserännet peaks tunnustama kultuurilise ja sotsiaalse rikastumise allikana, mis annab oma panuse eriti ettevõtlusse, mitmekesisusse ja innovatsiooni, siis märkimisväärne on ka sisserände majanduslik mõju tööhõivele ja majanduskasvule, sest see suurendab tööjõu pakkumist ja aitab toime tulla kitsaskohtadega. Peale selle on sisserändel tavaliselt üldine positiivne mõju toodete nõudlusele ja sellest tulenevalt ka tööjõu nõudlusele. Siiski tuleks märkida, et seadusliku rändega seonduvaid aspekte ei ole käesolevas teatises üksikasjalikult käsitletud.

Käesolevas teatises on peamiselt keskendutud teatavatele Vahemere piirkonna ja Aafrikaga seonduvatele rände haldamise aspektidele, vaatamata sellele, et ka jõupingutused idast lähtuvate rändevoogude haldamisel on olulised. Eelkõige määratletakse teatises erinevate lühi-, keskmise ja pikaajaliste meetmete raamistik rändeprobleemide lahendamiseks.

4.–5. novembril 2004. aastal kinnitatud Haagi programmis nähti rände haldamise parandamiseks ette ambitsioonikad meetmed ja kohustused. Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (edaspidi "Euroopa välispiiride agentuur") asutamine aitab ELil tugevdada integreeritud piirihalduspoliitikat koostöös ELi liikmesriikide ja kolmandate riikidega. Peale selle võttis komisjon 1. septembril 2005. aastal vastu meetmete paketi, kus käsitletakse mitmeid rände aspekte, sealhulgas integratsiooni ning sidemeid rände, arengu ja tagasipöördumise vahel. Seadusliku rände tegevuskava, mille komisjon esitab 2005. aasta detsembris, ja 2006. esitatav teatis ebaseadusliku rände kohta kujutavad endast täiendavat olulist panust ELi poliitika edasiarendamisse neis valdkondades. Sellele vaatamata näitavad hiljutised sündmused Ceutas ja Melillas ning olukord Lampedusal ja Maltal ja mõnedel Kreeka saartel selgelt, et vaja on võtta kiireloomulised meetmed.

Hea haldamise korral võib ränne olla kasulik nii ELile kui ka päritoluriikidele. Suurenenud rändega kaasnevad aga probleemid seoses ebaseadusliku rände ja inimkaubandusega, sealhulgas sageli neist lähtuvate traagiliste tagajärgede ärahoidmisega. Euroopa Liit on pühendunud oma jõupingutuste suurendamisele, et neile probleemidele tõhusalt reageerida, näidates üles vastutustunnet ja tugevat solidaarsust. Liikmesriigid peavad ELi tema püüdlustes toetama ja rändevoogude haldamisel üksteisega koostööd tegema, sellal kui EL peab tegema partnerluskoostööd päritolu- ja transiidiriikidega ning kindlustama rahalised vahendid nende abistamiseks.

Hampton Courti kohtumisel juhtisid riigi- ja valitsusjuhid tähelepanu vajadusele rändevoogude haldamise ajakohastamise ning partnerluskoostöös lähte- ja transiidiriikidega rakendatavate kiirete ja praktiliste meetmete väljatöötamise järele.

Tunnistades, et ränne on globaalse ulatusega nähtus, peaks ette nägema kolme liiki meetmed:

- rändeküsimuste alase koostöö tihendamine liikmesriikide vahel;

- koostöö peamiste päritoluriikidega Aafrikas;

- koostöö naaberriikidega.

Igas nimetatud valdkonnas on mitmed meetmed juba kehtestatud, poliitika välja arendatud, dialoog pooleli ning mitmesuguste rände ja arenguga seonduvate meetmete jaoks on eraldatud märkimisväärsed rahalised vahendid. Ometi saab ja tuleb rohkem ära teha.

I. Rände käsitlemine globaalse ulatusega nähtusena

EL seisab silmitsi mitmete rändega seonduvate probleemidega, mis lähtuvad erinevatest maailma paikadest. Seepärast on oluline silmas pidada, et kuigi käesolevas teatises on peamiselt keskendutud Aafrika ja Vahemere riikidele, on need siiski vaid kaks asjaomast päritolupiirkonda. Rändega seonduvad küsimused on oluline osa dialoogist ELi ja tema idanaabrite vahel kas osana laienemisprotsessist või stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessist Lääne-Balkani riikidega, Euroopa naabruspoliitika raames Lääne uute sõltumatute riikide puhul või ELi ja Venemaa vaheliste suhete kontekstis. Veel üheks rändevoogude allikaks on Ladina-Ameerika ja Kariibi mere riigid; 2006. aasta mais Viennas toimuv ELi ja Ladina-Ameerika tippkohtumine annab võimaluse mitmete asjaomastele osapooltele huvipakkuvate rändega seonduvate küsimuste arutamiseks. Ka Aasia on oluline rändevoogude allikas, seda muu hulgas selliste ebaseaduslike sisserändajate puhul, kes rändavad läbi Aafrika või Euroopa naabruses asuvate riikide.

Euroopa pühendumine lähte- ja transiidiriikide arengu toetamisele on selge vastus neile probleemidele. Aidates luua toimetulekuvõimalused, mis pakuvad alternatiivi väljarändele, aitab ELi arengupoliitika, mis on keskendunud vaesuse likvideerimisele ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele (muu hulgas majanduskasvu ja töökohtade loomise ning hea valitsemistava ja inimõiguste edendamise kaudu), kaasa rände algpõhjuste käsitlemisele. Sellega seoses peab EL austama oma hiljuti võetud kohustusi arenguabi andmise jõupingutuste suurendamiseks nii koguse kui kvaliteedi poolest vastavalt "Euroopa konsensusele arengupoliitikas" ja 2005. aasta mais nõukogu aastatuhande arengueesmärkide kohta tehtud järeldustes sätestatule.

Rände ja arengu vaheliste seoste olulisuse üha paremat mõistmist tõendab ÜRO Peaassamblee 61. istungjärgul otsustatud rännet ja arengut käsitleva kõrgetasemelise dialoogi korraldamine 2006. aasta septembris. Komisjon osaleb aktiivselt selle ürituse ettevalmistamisel. Komisjon kavatseb järgmisel poolaastal esitada selle kohta teatise, võttes arvesse ELi poliitikat arenguga seotud rändeküsimustes globaliseerumist käsitleva laiaulatusliku dialoogi ja arengumaadega tehtava piirkondliku koostöö kontekstis

II. Liikmesriikidevahelise operatiivkoostöö tihendamine

Liikmesriigid on juba võtnud mitmeid ühiseid meetmeid rände paremaks haldamiseks. Euroopa välispiiride agentuuri asutamine on andnud ELile vajaliku vahendi otsustava sammu astumiseks operatiivkoostöö tihendamise suunas. Uute finantsperspektiivide ettepanekutes on komisjon näidanud üles selget pühendumist märkimisväärsete rahaliste vahendite kindlustamisele nimetatud pingutuste toetamiseks. Haagi programmis määratleti kõige pakilisemate küsimuste – Vahemerel toimuvate traagiliste tagajärgedega õnnetuste ja ebaseadusliku rände ennetamine – ning liikmesriikide üleskutsumine koostöö tihendamiseks. Nimetatud meetmete võtmise üleskutsele vastamiseks peaks rakendama järgmised lühiajalised meetmed:

- Euroopa välispiiride agentuur:

- rakendab kiireloomuliselt (eelkõige katseprojektide ja ühisoperatsioonide abil) ühena prioriteetidest oma 2006. aasta tööprogrammis ettenähtud piirihaldusmeetmed, et võidelda ebaseadusliku rändega Vahemere piirkonnas;

- esitab nõukogule 2006. aasta maiks Aafrika kohta riskianalüüsi aruande;

- temalt nõutakse 2006. aastal uuringu alustamist Vahemere jälgimise ja seire tõhustamise võimaluste kohta. Nimetatud uuring käsitleb ka Vahemere rannapatrullide võrgustiku teostatavust. Nimetatud võrgustik tagaks liikmesriikide merepiiri valvamise ametkondade ning vajaduse korral otsimis- ja päästeteenistuste vahelise pideva kontakti ja koordineeritud tegevuse ning ühendaks ka sarnaseid teenistusi Põhja-Aafrika riikides, mis võiksid selle projekti arendamisega seotud olla. Vahemere rannapatrullide võrgustiku tegevuse tähtaegseks alustamiseks alustab Euroopa välispiiride agentuur katseprojekti liikmesriikides paiknevate Vahemere välismerepiiride kontrolli ja seire riiklike kontaktpunktide organiseerimiseks ja igapäevase tegevuseks. Samas peaks Euroopa välispiiride agentuur koos liikmesriikidega korraldama katseprojekte ELi merepiiride paremaks patrullimiseks. Kui kogemused osutuvad positiivseks, võiks võrgustik saada aluseks püsivamale Euroopa välispiiride agentuuri raames tegutsevale struktuurile, mis edendaks Vahemere kõigi osapoolte, ida ja lääne vahelist koostööd. Neis püüdlustes on oluline kasutada kaasaegset tehnoloogiat. EL peab uurima kas valvesüsteem, mis lõpuks kataks kogu Vahemerd ning võimaldaks õigeaegselt ja tõhusalt avastada ebaseaduslikku sisserännet ja vältida inimeste hukkumist merel, on tehniliselt teostatav.

- Sisserände kontaktametnike võrgustik: Liikmesriigid ja komisjon toetavad sisserände kontaktametnike kasutamist, kes on ametisse pandud ja vastutavad sidepidamise eest prioriteetsete päritolu- ja transiidiriikidega ning loovad piirkondlikud sisserände kontaktametnike võrgustikud. Sisserände kontaktametnikud tegutsevad peamistes Aafrika päritolu- ja transiidiriikides (koostöös ametnikega, kes juba tegutsevad Vahemere riikides), esitavad tihedas koostöös ELi esindustega aruandeid prioriteetsetes riikides valitseva ELi suunalise ebaseadusliku sisserände ja inimkaubanduse olukorra kohta eesmärgiga valmistada ette koostööd ELi ja asjaomaste riikide vahel. Kõnealused aruanded saadetakse komisjonile ja nõukogule 2006. aasta maiks.

- Kiirreageerimisrühmad: Komisjon esitab 2006. aasta kevadeks ettepaneku moodustada riikide ekspertidest koosnevad rühmad, kes suudaksid anda piirikontrolli alal kiiret tehnilist ja operatiivset abi liikmesriikidele, kes seisavad vastamisi erakordse rändesurve või rändajate sissevooluga.

- Sisserände probleemide lahendamine Vahemere piirkonnas ja mereõigus: Komisjon esitab oma analüüsi olemasolevatest mereõiguse alastest rahvusvahelise õiguse aktidest ja nende tõhususest ebaseadusliku rände vastases võitluses 2006. aasta märtsiks.

III. Dialoog ja koostöö Aafrika ja eelkõige Sahara-taguse Aafrika päritoluriikidega

Hea haldamise korral võib rändel olla positiivne mõju arengule nii Aafrikas kui ka Euroopas. Oma 21. novembri järeldustes esitas nõukogu poliitilised suunised ettepanekute rakendamiseks, mille komisjon esitas oma teatises rände ja arengu kohta 1. septembril 2005. aastal. Komisjon osaleb koostöös liikmesriikidega aktiivselt integreeritud ja sidusa lähenemisviisi edendamisel ning peaks võtma meetmed ettepanekute varaseks rakendamiseks, sealhulgas soodustama rändajate endi kaasamist.

Vastavalt nõukogu 21. novembril 2005. aasta järeldustele ELi Aafrika-strateegia kohta arendab EL välja järgmisi elemente sisaldavad lähenemisviisid rändeküsimustele, et kõik pooled saaksid partnerluse vaimus rändest võimalikult suurt kasu:

- tasakaalustatud dialoog mitmesugustel rändeteemadel partnerluskoostöös Aafrika Liiduga, piirkondlike organisatsioonide ja Aafrika riikidega;

- rände parema haldamise suutlikkuse suurendamine, sealhulgas tehnilise ja rahalise abi andmine (lepitakse kokku uute riigi strateegiadokumentide raames);

- rände algpõhjuste (nt vaesuse ja ebaturvalisuse) käsitlemine;

- rände ja arengu vaheliste seoste tugevdamine (näiteks turvalisemate, lihtsamate ja odavamate rahaülekannete võimaldamise kaudu, võõrsil elavate vähemuste kui arengu vahendajate rolli toetamine); ajutise ja ringrände võimaluste uurimine; oskuste kadumamineku mõju vähendamine haavatavates majandusharudes;

- inimeste üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse ning ebaseadusliku sisserände vastane võitlus, sealhulgas tagasivõtmiskohustuste rakendamine vastavalt muu hulgas Cotonou lepingu artiklis 13 sätestatule;

- ümberasustatud isikute ja pagulaste kaitse tugevdamine ja püsivate lahenduste leidmine nimetatud isikute jaoks vastavalt asjakohastele rahvusvahelise õiguse aktidele.

Täpsemalt järgitakse järgmisi prioriteete:

- ränne kui ELi, Aafrika Liidu ja piirkondlike organisatsioonide vahelise poliitilise koostöö lahutamatu osa. Aafrika Liidu töö kujutab endast Aafrika Liidu ja ELi suurepärast võimalust teha konstruktiivse partnerluse vaimus koostööd mitmetes rändega seonduvates küsimustes, mis pakuvad huvi mõlemale mandrile;

- ELi ja Aafrika riikide ministrite konverents: selge ühise poliitilise lähenemisviisi väljaarendamise tähtsust silmas pidades toimub 2006. aasta esimesel poolel ELi ja Aafrika riikide vaheline rändeteemaline ministrite konverents;

- rändeteede meede: soodustama peaks ühismeetmeid strateegia ja operatiivkoostöö arendamiseks päritolu-, transiidi- ja sihtriikide vahel, et rännet oleks võimalik peamiste rändeteede kogu ulatuses tõhusamalt hallata. Selline solidaarsusel põhinev dialoog peaks hõlmama meetmeid, mille eesmärgiks on toetada seaduslikku rännet ja võidelda tõhusamalt ebaseadusliku rände ja inimkaubandusega;

- dialoog peamiste päritoluriikidega: rändeküsimusi arutatakse AKV-riikidega peetava dialoogi raames. Kui see on vajalik, määratletakse uute riigi strateegiadokumentide kohta peetava dialoogi raames partnerluskoostöös asjaomaste riikidega konkreetsed rände ja arengu valdkonna meetmed. Kõnealuses raamistikus pööratakse erilist tähelepanu mitmele konkreetsele valdkonnale:

- Rahaülekanded: EL võtab meetmeid eesmärgiga suurendada konkurentsi ELi makseturul[1]. Sellel peaks olema positiivne mõju rahaülekannete turule ja see peaks vähendama rahaülekannete kulusid, lihtsustades turulepääsu ja parandades konkurentsi. See võib aidata ka suurendada läbipaistvust ja toetada innovatiivseid rahaülekannete skeeme. Lisaks sellele peaks EL tegema tööd finantsvahenduse parandamiseks päritoluriikides, et võimaldada rahaülekannete tulemuslikku kasutamist abi raames, mida ta annab finantssektori arenguks, sealhulgas väikestele finantsinstitutsioonidele.

- Rände haldamise suutlikkuse suurendamine : EL ja arengumaad peaksid oma koostööd rände haldamise valdkonnas veelgi suurendama, näiteks tõhustades riigi õigusakte ning parandades seadusliku rände ja varjupaigapoliitika haldamist; muutes riigi õigusaktid tõhusamaks, et vältida ebaseaduslikku sisserännet ja selle vastu võidelda ning tugevdada võitlust kriminaalsete tegevuste, organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastu; andes abi institutsioonide ülesehitamiseks ja tehnilist abi, et arendada riikide suutlikkust inimeste üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastu võitlemisel; suurendades suutlikkust viisade ja piirihalduse valdkonnas, sealhulgas vajaduse korral seadmetega varustamine, võttes tarvitusele kõik vajalikud turvaabinõud võimaliku väärkasutuse vältimiseks.

- Rändevoogude ja oskuste juhtimine: Teadlikkuse tõstmiseks liikmesriikidesse rände seaduslikest viisidest (vastavalt rände ja välissuhete kohta vastu võetud nõukogu järelduste lõikele 6) annab komisjon ülevaate liikmesriikidesse rände seaduslikest võimalustest ja hindab võimalikke meetodeid, mille abil tõsta päritoluriikides neist teadlikkust. EL ja asjaomased päritoluriigid peaksid määratlema projektid, mille raames saaks soodustada üliõpilaste, teadlaste ja tööjõu seaduslikku liikumist, ja neid projekte toetama. Peale selle esitab komisjon peagi ettepanekud inimressursi kriisi lahendamiseks Aafrika tervishoiusektoris, mis osaliselt on tingitud ajude äravoolust ELi. Ebaseadusliku töötamise vältimine ja selle vastu võitlemine peaks olema teine prioriteet, mille raames EL ja kindlaksmääratud peamised riigid peksid alustama koostööd teadmiste ja kogemuste vahetamise kaudu.

- Integratsiooni parandamine sihtriikides: ELi liikmesriigid peaksid tegema täiendavaid jõupingutusi tagamaks, et rändajate integratsioon oleks tõhus ja jätkusuutlik, tunnustades rändaja ja vastuvõtva liikmesriigi ühiskonna õigusi ja kohustusi. Erilist tähelepanu peaks pöörama vajadusele lihtsustada seaduslikult saabuvate rändajate ja varjupaigataotlejate ladusa ja kiire integratsiooni võimaldamist, tagades asjakohased vastuvõtutingimused ja, kui see on võimlalik, saabumiseelse koolituse. Samuti peaks toetama projekte ELi liikmesriikides teadlikkuse tõstmiseks sellest, millise panuse võib sisseränne vastuvõtvate liikmesriikide ühiskonnale anda. Oluline on ka tunnustada seost võõrsil elavate vähemuste ja nende päritoluriikide vahel.

IV. Koostöö naaberriikidega

ELi naaberriikidega koostöö tihendamine rändeküsimustes on keskse tähtsusega ja sealjuures tuleb arvesse võtta nende kui nii päritolu- kui ka transiidiriikide kahesugust rolli. Riikidele, kes on juba tegevusplaani suhtes läbi rääkinud, annab Euroopa naabruspoliitika dialoogi pidamiseks mõlemale poolele struktureeritud raamistiku, mille hulka kuulub ka spetsialiseeritud allkomitee. Selline ühine lähenemisviis on ELil juba võimaldanud töötada välja täpseid vajadusi arvesse võtvad vastused taotlustele ja probleemidele, mida naaberriikidest partnerid on kahepoolsel tasandil väljendanud ja mis muu hulgas peegeldavad nende riikide tundlikke küsimusi. Riikide puhul, kes ei ole veel tegevusplaani suhtes läbi rääkinud, annavad edasiseks tegevuseks ja dialoogiks õigusliku aluse assotsiatsioonilepingud ning partnerlus- ja koostöölepingud.

Ida-Euroopa, Lõuna-Kaukaasia ja Kesk-Aasia riikides on varasematel aastatel antud nii kahepoolsete kui ka piirkondlike abiprogrammide raames rahalist abi piirihalduse parandamiseks. Komisjon kavatseb jätkata selles valdkonnas rahalise abi andmist riikide ja piirkondade tulevaste ENPI programmide (naaberriikide ja partnerlusabi programmid) raames.

Tagasivõtulepingute sõlmimine on rändealase tervikliku lähenemisviisi oluline osa. Kõnealuste lepingute rakendamisel tuleb tähelepanu pöörata nende mõjule inimõigustele ning tagada tuleb solidaarsus ja partnerlus naaberriikidega.

ELi naaberriikidest partnerid ja eelkõige Euroopa-Vahemere piirkonna (EUROMED) partnerriigid peavad suurendama oma jõupingutusi rände haldamise parandamiseks. Nüüd, mil poliitiline raamistik on paigas, peaks tegutsema järgmiselt:

- EL teeb koostööd Põhja-Aafrika riikide ja teiste naaberriikidega, et aidata neid nende pingutustes rännet paremini hallata, aidates neil muu hulgas täita 1951. aasta Genfi konventsiooni ja teisi asjakohaseid rahvusvahelist kaitset, ebaseadusliku rände vastast võitlust ja inimkaubandust käsitlevaid rahvusvahelise õiguse akte ning toetades seadusliku rände võimalusi. ELi toetus neile riikidele seisneb tehniliste ekspertide pakkumises, mestimisprogrammide kasutamise laiendamises, koolitusvõimaluste pakkumises, vajaduse korral seadmete andmises ja finantsabi andmises ELi Vahemere piirkonna partnerite meetmete toetamiseks. ELi rahvusvahelise kaitse pakkumiseks tehtavate jõupingutuste suurendamiseks toetab komisjoni 1. septembri 2005. aasta teatis piirkondlike kaitseprogrammide loomist;

- Seaduslik ränne: komisjon uurib võimalusi teabevahetuseks seadusliku rände küsimustes huvitatud naaberriikidega. Peamine eesmärk on koguda struktureeritud viisil teavet pakutavast tööst ja Vahemere piirkonna partnerriikides leiduvatest oskustest. Sellel oleks roll ka partnerite teavitamisel töövõimalustest Euroopas ja menetlustest, mida tuleb järgida ELi liikmesriikides töökohtadele kandideerimisel. Seda tehtaks kooskõlas ühenduse eelistamise põhimõttega, sest on selge, et ELis leiduvaid tööjõuressursse tuleb maksimaalselt ära kasutada;

- EUROMEDi ministrite kohtumine: aastal toimub nii varakult kui võimalik EUROMEDi justiits- ja siseministrite kohtumine justiits-, julgeoleku- ja rändeküsimustes ning rändajate sotsiaalse integratsiooni teemal;

- Vahemere rannapatrullide võrgustik: Rannapatrullide võrgustiku (vt eespool) maksimaalseks tõhustamiseks peaks seda võimalikult varsti laiendama Vahemere piirkonna kolmandatele riikidele. aastal algatatava katseprojektiga uuritakse võimalust nende kaasamiseks nimetatud meetme arendamisse;

- Maroko: ELi jõupingutuste suurendamine, et aidata seda riiki rände haldamisel, eelkõige rakendades tõhusalt selliseid projektide, mis aitavad võidelda inimkaubanduse vastu, ELi ja Maroko vahelise tagasivõtulepingu üle peetavate läbirääkimiste lõpuleviimine ning piirikontrolli parandamine Maroko lõuna- ja idapiiril;

- Alžeeria: koostöö edendamine Alžeeriaga ELi ja Alžeeria vahelise assotsiatsioonilepingu rännet käsitlevate sätete alusel, muu hulgas seoses seadusliku rände, ebaseadusliku rände kontrolli, rände integratsiooni ja arengukavaga ning läbirääkimiste alustamine ELi ja Alžeeria vahelise tagasivõtulepingu üle. Esimene kohtumine peaks toimuma 2006. aasta alguses;

- Liibüa: pidades silmas märkimisväärset arengut ELi ja Liibüa vahelistes suhetes, toimub detsembris esimene rändeteemaline ELi ja Liibüa ad hoc kõrgtasemel kohtumine ning lepitakse kokku ELi ja Liibüa tegevuskava ebaseadusliku rände suhtes. Tegevuskava hõlmab otsimis- ja päästetööde alast koostööd Vahemerel ja Sahara kõrbes. Tagama peaks 2006. aasta tegevuskavas esitatud erinevate projektide elluviimise;

- ELi ja Vahemere riikide dialoog rändeküsimustes: uurima peaks kahe- ja mitmepoolsete koostöömeetmete lihtsustamise võimalusi. Täielikult järgides kehtivat poliitilist ja institutsionaalset raamistikku, mis võimaldab paindlikke piirkondadevahelisi meetmeid, ja vältides tegevuste kattumist, võiks kõnealuse töö juures olla kasulik arvesse võtta kogemusi, mis on saadud olemasoleva mitteametliku Vahemere läänepiirkonna riikide ministrite 5+5 dialoogi raames ning mis seonduvad Barcelona protsessi üldise raamistiku ja tehniliste allkomiteedega. Eesmärgiks võiks seada ka ühist huvi pakkuvate küsimuste ja täiendavate koostöövõimaluste määratlemise sellistes valdkondades nagu võitlus ebaseadusliku rände ja inimkaubanduse vastu;

- Uuringute tõhustamine: rändevoogude, nende põhjuste ning lähte-, transiidi- ja sihtriikide jaoks avalduvate tagajärgede paremaks mõistmiseks jätkatakse piirkondliku justiits- ja siseküsimuste programmi MEDA I rännet käsitleva osa raames alustatud tegevusi ja ühtlustatakse neid veelgi, et tagada koordineerimine Euroopa rändevõrgustikuga.

Kokkuvõte

Nimetatud prioriteetsed meetmed on oluline samm rände haldamise parandamise suunas, võimaldades olemasolevaid EL vahendeid ja poliitikat paremini ja koordineeritumalt kasutada. Komisjon teeb liikmesriikide ja kolmandate riikidega tihedat koostööd, et arendada kõnealuseid meetmeid tõelises solidaarsuse ja partnerluse vaimus. Nii suudab EL kasutada ära võimalusi, mida ränne pakub, ja leida asjakohased vastused sellega kaasnevatele probleemidele. Komisjon jälgib kavandatud meetmete elluviimist ning esitab nõukogule 2006. aasta lõpuks aruande pakutud meetmete esimeste tulemuste kohta. Kõnealuseid tulemusi peaks arvesse võtma üldiste prioriteetide kohandamisel Haagi programmi vahearuandes.

[1] Viide makseteenuste direktiivi eelnõule, mis on kavas vastu võtta 1. detsembril 2005. aastal.