ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
47.

kordab, et liidu institutsioonide ja organite töötajate ja liikmete ebaeetiline käitumine takistab liidu vahendite usaldusväärset haldamist ja vähendab kodanike usaldust kogu liidu vastu; märgib murega, et kuigi komiteesisese eetikaraamistiku ulatuslik läbivaatamine on pooleli, on selge, et komitee on töötajate eest hoolitsemise kohustust rikkunud liiga kaua ning selle tagajärjel on taunitavate juhtimisstiilide tõttu tekkinud kahetsusväärne karistamatuse ja ahistamise kultuur, mida muu hulgas tõendavad korduvad abitaotlused ja OLAFile teatatud juhtumid; peab kahetsusväärseks, et kuigi parlament on ühemõtteliselt nõudnud, et komitees võetaks vastutus, on seda järjepidevalt eiratud, ning rõhutab, et komitee haldushierarhia vastutuse kindlakstegemiseks on vaja välist ja sõltumatut uurimist ning vajaduse korral tuleb kohaldada personalieeskirjade artiklit 22; nõuab välisuurimist, et vaadata läbi komitee personalimenetlused ja nende tõhusus, keskendudes ahistamist puudutavate taotluste käsitlemisele ja töötajate heaolu tagamisele;
71.

võtab teadmiseks paljude Euroopa välisteenistuse meediakampaaniate edu olulistel teemadel, nagu „We Take You Home“, mis käsitleb liidu kodanike repatrieerimist COVID-19 tõttu, „United in Distance“, et näidata kriisi ajal kogu maailmas solidaarsuse lugusid, „EU in Action“, et näidata liidu kohapealset tööd turvalisuse tagajana, ja „BeTheWave“ kliimaküsimuste teemal; juhib tähelepanu sellele, et Euroopa välisteenistuse kanalid on aidanud suurendada ka Euroopa tiimi nähtavust kogu maailmas; rõhutab, et Euroopa välisteenistuse sotsiaalmeediakonto on üks maailma juhtivaid kontosid diplomaatiliste teenistuste seas, sellel on rohkem kui 700 000 jälgijat ja publiku suhtlemine on ilmselgelt kasvanud, kuivõrd 2020. aastal külastati Euroopa välisteenistuse veebisaiti 21 miljonil korral 13 miljoni unikaalse kasutaja poolt;
16.

märgib, et kontrollikoda leidis, et amet allkirjastas erilepingu tarkvara kohta, mis erineb tarkvarast, mida töövõtja pakkus sellega seotud raamlepinguks tehtud pakkumuses; märgib, et amet ei muutnud raamlepingut; märgib, et kontrollikoja tähelepanekute põhjal on teistsuguse toote soetamine, mida hinnapakkumine ei sisalda ja mille hind erineb algselt pakutud toote hinnast, raamlepingust kõrvalekaldumine; võtab teadmiseks kontrollikoja järelduse, et erileping ei ole raamlepinguga kooskõlas, nagu ka sellega seotud 10 399 834 euro suurune makse; märgib, et amet võtab kontrollikoja tähelepanekud teadmiseks, ja rõhutab, et amet reageeris kontrollikoja tehtud tähelepanekule kiiresti, allkirjastades raamlepingu muudatuse, et algne tegevusetus heastada; märgib, et ameti sõnul ei kahjustanud mittevastavus ameti ega liidu finantshuve, kuna amet leiab, et kulud olid põhjendatud; peab kahetsusväärseks, et amet ei järginud asjakohaseid menetlusi, eriti arvestades asjaomast suurt summat; võtab teadmiseks 29. novembril 2021 Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonis toimunud kuulamisel ameti tegevdirektori poolt esitatud põhjalikud kaalutlused, mille kohaselt kõnealuse tarkvara omandamise otsuse tegi ameti juhtkond teadlikult, et vähendada koolitus- ja toetustegevuse dubleerimist ja hoida seeläbi kokku ameti üldisi tegevuskulusid; rõhutab, et kuigi kulude kokkuhoiu võimalust võis eeldada, tuleb kohaldatavaid hankereegleid alati järgida, et liidu maksumaksjatele oleks läbipaistvate ja konkurentsivõimeliste hankemenetluste kaudu tagatud täielik kulutõhusus; kutsub ametit üles tagama, et hankemenetlustest peetakse alati kinni;
D.

arvestades, et taotlus on esitatud 206 koondatud töötaja kohta, kelle tegevus on vaatlusperioodi jooksul lõppenud kuues ettevõttes (4) ja keda kõiki käsitatakse abikõlblike toetusesaajatena; arvestades, et koondatud töötajad on 180 meest (87,4 %) ja 26 naist (12,6 %); arvestades, et 26 koondatud töötajat on alla 30-aastased (12,6 %), 137 on 30–54aastased (66,5 %) ja 43 on üle 54-aastased (20,9 %); arvestades, et koondatud töötajatest on 167-l põhiharidus või sellest madalam haridus (81,1 %), 6-l on keskharidus või keskharidusjärgne haridus (2,9 %) ja 33-l on kõrgharidus (16,0 %);
13.

rõhutab, et Prantsusmaa ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest;
3.

tuletab meelde, et Euroopa Parlament tagas mitmeaastase finantsraamistiku üle peetud läbirääkimistel piirihalduse ja viisapoliitika rahastule 1 miljardi euro suuruse lisatoetuse, et programm saaks oma eesmärgid täielikult saavutada; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et komisjon on otsustanud praeguse mitmeaastase finantsraamistiku jooksul vähendada piirihalduse ja viisapoliitika rahastu assigneeringuid, et kompenseerida Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse assigneeringute suurendamist 63 miljoni euro võrra ja Europoli assigneeringute suurendamist 185 miljoni euro võrra; jääb kindlaks oma seisukohale, et ametite uued ülesanded nõuavad uusi vahendeid ning need ei tohiks tulla olemasolevate programmide või ametite arvelt;
17.

tunnistab, et COVID-19 kriisil on olnud noortele, nende tööhõiveväljavaadetele, töötingimustele ja vaimsele tervisele tõsine negatiivne mõju, mis on toonud kaasa võimaluste ja väljavaadete vähenemise ning hariduslõhe suurenemise; juhib sellega seoses tähelepanu kutsehariduse ja -koolituse tähtsusele; on kindlalt veendunud, et 2023. aasta eelarve peaks Euroopa noorteaasta 2022 antud hoole tuginedes keskenduma muu hulgas noortele ning et konkreetseid meetmeid ja poliitikat tuleb 2023. aastal jätkata; rõhutab programmi „Erasmus+“ tähtsust ja toonitab, kui oluline on tagada piisavad rahalised vahendid sellele programmile, mille edu haridus-, koolitus- ja töövõimaluste laiendamisel kogu liidus on vaieldamatu ja mis on andnud käegakatsutavaid tulemusi; on seisukohal, et see peaks muutuma kaasavamaks ning pakkuma paremaid võimalusi ja võrdset juurdepääsu kõigile, eelkõige ebasoodsatest oludest ning maa- ja äärepoolsetest piirkondadest pärit inimestele;
23.

tuletab meelde, et ligi kaks kolmandikku Euroopa Parlamendi CO 2 jalajäljest on tingitud inimeste ja kaupade transpordist; nõuab, et lähetuste puhul edendataks vähese CO 2 heitega transpordiliikide kasutamist; kordab oma veendumust, et reisiotsuste tegemisel tuleb arvesse võtta parlamendis kohaloleku, tervisekaalutluste, hinna ja ajakulu tähtsust; rõhutab, et paljude parlamendiliikmete reisid oma valimisringkondadest Euroopa Parlamendi töökohtadesse nõuavad pikkade vahemaade läbimist ja neid saab sooritada ainult lennukiga; tuletab ühtlasi meelde Euroopa Parlamendi eesmärki oma heitkoguseid veelgi vähendada ning toonitab, et kui lennureis on hädavajalik, on kõige keskkonnasõbralikum kasutada otselende ja paindlikke pileteid;
2.

on mures tõsiste viivituste pärast eelarve jagatud täitmisega liidu programmide ja fondide rakendamisel; kordab, et kiire rakendamine on vajalik selleks, et toetada liidu majanduse taastumist; nõuab seetõttu, et kõik liikmesriigid ja komisjon kiirendaksid nende programmide rakendamist, et tagada nende täielik toimimine 2022. aastal, ning saaksid üle kohtuasjade kuhjumisest, et tagada programmide täielik rakendamine 2027. aastaks;
41.

märgib kahetsusega, et amet langes 2020. aasta detsembris küberründe ohvriks; märgib, et õiguskaitseasutused algatasid koostöös CERT-EU, Europoli ja kolmandast isikust teenusepakkujaga, kellel on spetsiifilised erialased teadmised IT turbe intsidentidele reageerimise kohta, põhjaliku kriminaaluurimise; märgib, et ameti küberturbe alast kaitsesuutlikkust on pärast seda täiendatud ja kaasatud on täiendavaid investeeringuid ameti kaitsmiseks tulevaste rünnete eest; väljendab heameelt ameti jõupingutuste üle ja kutsub ametit üles arvestama ka maineriskide ning destabiliseeriva mõjuga avalikule arvamusele, mis kaasneb sellise ründe käigus saadud teabe kuritarvitamisega; palub, et amet tugevdaks veelgi oma kübertuvalisuse poliitikat ja annaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile sellest aru;
25.

rõhutab, et kontrollikoda märkis oma aruandes, et toetusesaajate poolt deklareeritud personalikuludes esinevad püsivad süsteemsed vead, eelkõige VKEde ja uute toetusesaajate puhul; märgib, et sellistest vigadest on korrapäraselt teatatud ka ühise audititalituse ja tema lepinguliste audiitorite järelauditites; rõhutab, et selle aruande 39. leheküljel märgib kontrollikoda, et programmi „Horisont 2020“ personalikulude deklareerimise eeskirjade ühtlustamine ja lihtsustatud kuluvõimaluste ulatuslikum kasutamine on eeltingimus tulevaste teadusuuringute raamprogrammide veamäärade stabiliseerimiseks allapoole olulisuse piirmäära; ergutab ühisettevõtet tugevdama oma sisekontrollisüsteeme, arvestades, et VKEd ja uued toetusesaajad on rohkem veaaltid.
48.

rõhutab, et ELi toimimise lepingu artikli 286 kohaselt valitakse kontrollikoja liikmed isikute hulgast, kes oma riigis kuuluvad või on kuulunud organisatsioonivälistesse auditeerimisasutustesse või kes on selle ametikoha jaoks eriti kvalifitseeritud ja kelle sõltumatus on väljaspool kahtlust; peab kahetsusväärseks, et kuigi parlament on andnud negatiivse arvamuse, on nõukogu korduvalt kontrollikoja liikmete nimetamisega jätkanud; on seisukohal, et ELi toimimise lepingu artikli 286 lõikes 2 sätestatud kontrollikoja liikmete ametisse nimetamise menetlust tuleks reformida ja ühtlustada Euroopa Kohtu kohtunike ametisse nimetamise menetlusega, mis on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 255, kus komitee esitab arvamuse kandidaatide sobivuse kohta; rõhutab, et Euroopa Parlamendil peaks olema kontrollikoja kandidaatide sobivuse hindamisel siduv roll; tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2014. aasta resolutsioonis kontrollikoja tulevase rolli kohta esitatakse üksikasjalik analüüs ja väärtuslikud soovitused kontrollikoja liikmete ametisse nimetamise menetluse vajalikuks läbivaatamiseks, mis hõlmab aluslepingu läbivaatamist;
86.

võtab uuringu „ELi detsentraliseeritud asutuste asukoht“ (10) põhjal teadmiseks, et liidu detsentraliseeritud asutuste asukoha valik sõltub peamiselt poliitilistest vajadustest ja kindlaks määratud kriteeriumidest; võtab teadmiseks uuringus esitatud tähelepaneku, et kui mõnele ametile tuleb valida asukoht, tuleks selle kohta otsus teha seadusandliku tavamenetluse raames ja see peaks hõlmama võimalikku finantsmõju liidu eelarvele; märgib ühtlasi, et uuringus märgitakse, et võib teha järelduse, et asukoht on üks tähtsaimaid tegureid, mis spetsialistide töölevõtmist mõjutab; märgib, et uuringus soovitatakse lisada ameti asutamismääruse ettepanekusse meetod, mille alusel arvutatakse paranduskoefitsient, mille rakendamisel on töötasu ameti asukoha elukallidusega paremini kooskõlas; võtab uuringust teadmiseks, et detsentraliseerimise negatiivset mõju võib vähendada ametitevaheline parem koostöö, ning et uuringus on tehtud ettepanek muuta liidu ametite võrgustiku roll ametlikuks ja laiendada seda veelgi, et võrgustik oleks Brüsselis paremini esindatud ja osutaks horisontaalseid teenuseid, nagu koosolekute, koolituste ja ühishangete korraldamine; väljendab heameelt selle üle, et kõik ametid on hakanud kasutama hübriidtöövõimalusi ja taganud sellega ka COVID-19 pandeemia ajal talitluspidevuse; märgib, et uuringus soovitatakse, et ametite järgmiste aastate eelarves tuleks jätkata IT-vahendite arendamise toetamist, et hõlbustada veebikoosolekuid ja kaugtööd;
132.

märgib huviga, et parlamendi õigusteenistuse andmetel tuleneb kahest kohtuotsusest, et Euroopa Kohus kinnitab, et nende parlamendiliikmete omandatud õigused, kes on juba täitnud kõik täiendava vabatahtliku pensioni õiguse omandamiseks vajalikud tingimused, on täielikult kaitstud liidu õiguse üldpõhimõtete kohaselt; märgib siiski, et kohtuotsustes kinnitatakse ka seda, et see ei takista juhatusel muutmast selle parlamendiliikmete rühma tingimusi ja korda tingimusel, et nõuetekohaselt järgitakse proportsionaalsuse põhimõtet, samuti nende parlamendiliikmete puhul, kes ei ole veel täitnud kõiki pensioniõiguste omandamise tingimusi ja kellel on seetõttu ainult pensioniskeemist tulenevad tulevased õigused, mida on kinnitatud ka Euroopa Kohtu 24. septembri 2020. aasta otsuses kohtuasjas C-223/19, YS vs. NK (12); palub administratsioonil ja juhatusel tagada, et maksumaksjate raha ei kasutataks ühegi tulevase päästeabi andmiseks; on seisukohal, et fondi finantsmudeli läbivaatamine ei oleks piisav, et vältida maksumaksjate lisaraha kasutamist tulevasteks makseteks; nõuab seetõttu tungivalt, et peasekretär esitaks ka ettepanekud fondi rahastamise üksikasjade kohandamiseks, sealhulgas pensioniea edasiseks tõstmiseks ja makstavate pensionihüvitiste vähendamiseks;
38.

rõhutab, et ametis tuleb digitaliseerida senisest rohkem, sest see on vajalik nii ametisisese töökorralduse ja juhtimise jaoks, ning ka menetlusi tuleb digitaliseerida kiiremini; rõhutab, et amet peab jätkama selles valdkonnas ennetavat tegutsemist, et asutustevahelist digilõhet kõigiti vältida; juhib aga tähelepanu sellele, et tuleb võtta kõik vajalikud turvameetmed, et hoida ära igasugune oht töödeldava teabe turvalisusele internetis; palub ametil töötada küberturvalisuse poliitika kiiremini välja, et selle saaks ellu viia enne 31. jaanuari 2023, ning anda sellest eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru;
50.

taunib asjaolu, et nõukogu on juba üle kümne aasta näidanud, et tal puudub poliitiline tahe teha Euroopa Parlamendiga iga-aastase eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames koostööd, mistõttu ei ole parlamendil võimalik teha eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta teadlikku otsust; rõhutab, et sellel suhtumisel on olnud püsiv negatiivne mõju mõlemale institutsioonile ning see on kahjustanud liidu eelarve haldamist ja demokraatlikku kontrolli ning kodanike usaldust liidu kui läbipaistva üksuse vastu; peab väga kahetsusväärseks, et nõukogu keeldub eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames endiselt lojaalset koostööd tegemast ja et see on kestnud juba üle kümne aasta;
29.

märgib rahuloluga, et keskus koostas ja võttis kiiresti kasutusele kriisiohjekava, et tulla toime COVID-19 pandeemiaga, võttes talitluspidevuse tagamiseks ettevaatusabinõusid, nagu kaugtöö ning kohalolekut eeldavate ürituste ja lähetuste ärajätmine; märgib lisaks, et keskuse riskihindamise läbivaatamisel tehti kindlaks, et eelarve täitmine ja kohtade täitmise määr on kriitilise tähtsusega riskid; märgib, et keskus teatas, et kehtestatud meetmed võimaldavad mõlemat riski tõhusalt maandada;
21.

märgib, et keskuse pettusevastane strateegia on pärit 2016. aasta augustist ja keskuse konsolideeritud iga-aastases tegevusaruandes sisalduva teabe põhjal on see täielikult rakendatud; märgib, et keskus alustas oma pettusevastase strateegia läbivaatamist, mis peaks täielikult uuenema 2021. aasta juuniks; palub keskusel strateegia uuendamist kiirendada ja teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni tehtud edusammudest;
5.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks programmi „Horisont 2020“ projektide jaoks ette nähtud 2020. aasta maksete eelarve; märgib ühtlasi, et COVID-19 pandeemia põhjustas partnerite toetuslepingute sõlmimise aeglustumist ning ka liikmete 2018.–2019. aasta toetuslepingute alatäitmist; märgib peale selle, et see tõi kaasa liigselt tehtud ettemaksete märkimisväärse tagasinõudmise, mis suurendas põhitegevuse maksete assigneeringuid (sihtotstarbelise sisetulu vahendid) 2020. aastal 22 572 214 euroni; märgib lisaks, et see olukord mõjutas negatiivselt tegevuseelarve täitmise määra, mis oli 2020. aasta lõpus 82,6 % (võrreldes 2019. aasta määraga 97,2 %); märgib ühtlasi kontrollikoja aruande põhjal, et ühisettevõte ei kasutanud enne aruandeaasta maksete assigneeringute kasutamist täielikult ära eelmiste aastate ligikaudu 13 300 000 euro suurust assigneeringut, mis kanti uuesti 2020. aasta tegevuseelarvesse, ning see on vastuolus ühisettevõtte finantsreeglitega; võtab teadmiseks ühisettevõtte vastuse, et 2020. aasta alguses olid tal ainult C1 rahastamisallikatega maksete assigneeringud ning aasta esimese eelarvemuudatusega aktiveeriti 2020. aasta mais kasutamata assigneeringud uuesti C2 vahenditena; võtab siiski teadmiseks selgituse, et komisjoni toetuste haldamise rakendus ei kasutanud C2 vahendeid eelisjärjekorras ilma manuaalse sekkumiseta iga makse puhul, mistõttu kasutati kõigepealt ära C1 assigneeringud; võtab ühtlasi teadmiseks ühisettevõtte vastuse, et ühisettevõte kavatses kasutada C2 vahendeid 2020.–2021. aasta liikmete toetuslepingu lisanduvate ettemaksete tegemiseks 2020. aasta viimastel kuudel ning et mõningaid selliseid makseid tuli siiski edasi lükata 2021. aasta alguseni; märgib peale selle, et ühisettevõte kehtestab uusi järelevalvemeetmeid, millega tagatakse, et taasaktiveeritud vahendid kasutatakse ära esimesena; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru kõigist selles valdkonnas toimuvatest muutustest;
30.

võtab teadmiseks ameti pingutused kasutada sotsiaalmeedia platvorme peamise vahendina oma teabematerjalide levitamiseks, et jõuda sidusrühmade ja kodanikeni; märgib, et ameti sotsiaalmeediategevus on andnud häid tulemusi, kusjuures jälgijate arv sotsiaalmeedias suurenes 2019. aastaga võrreldes peaaegu 30 %; märgib, et amet jätkas 2020. aastal oma sotsiaalteaduste tegevuskava rakendamist, mis annab ametile parema ülevaate kodanike riskitajudest ja teabevajadustest ning võimaldab omakorda sihipärasemat ja mõjukamat riskiteavitust; märgib lisaks, et amet jätkas investeerimist oma veebisaidile ja digitaalsetesse väljaannetesse ning tegi 2020. aastal konkreetseid parandusi, mis hõlmasid ameti veebisaidi majutuse üleminekut Amazoni veebiteenuste pilvele ning Drupal 8 sisuhaldussüsteemi ajakohastamist; palub ametil oma kommunikatsioonistrateegia ja digiüleminekuga seotud muutuste kohta teavet anda;
13.

võtab teadmiseks, et 2020. aastal jätkas instituut ajutiste töötajate töölevõtmise raamlepingu kasutamist; märgib, et 2018. aasta alguses vaidlustasid mõned ajutised töötajad oma töötingimused lepingulises ettevõttes ja et juhtumit käsitles Leedu töövaidluskomisjon, kes otsustas ajutiste töötajate kasuks; märgib, et lepinguline ettevõte vaidlustas Leedu töövaidluskomisjoni otsuse; märgib, et instituut tegutses selles juhtumis kolmanda isikuna; märgib lisaks, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/104/EÜ (4) ei taganud a priori õigusselgust selle kohta, kas liidu ametid kuuluvad seoses ajutiste töötajate töölevõtmisega selle kohaldamisalasse; märgib, et Leedu ülemkohus esitas 30. detsembril 2019 Euroopa Liidu Kohtule küsimused kohtuasjas C-948/19; märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt võib asjaolu, et kohus teeb selles küsimuses otsuse, mõjutada kontrollikoja seisukohta seoses instituudi ajutiste töötajate kasutamisega ning et tähelepanekud esitatakse siis, kui Euroopa Liidu Kohus teeb kohtuasjas lõpliku otsuse; märgib, et juhtum lahendati 2021. aasta novembris, kuna Euroopa Liidu Kohus otsustas, et liidu ametid kuuluvad direktiivi 2008/104/EÜ kohaldamisalasse, kui nad võtavad renditöötajaid tööle ajutist tööjõudu vahendavate asutuste kaudu;
P6_TA(2004)0021

Euroopa põhiseaduse lepingu ratifitseerimisprotsess ja kommunikatsioonistrateegia

Euroopa parlamendi resolutsioon Euroopa põhiseaduse lepingu ratifitseerimisprotsessi ja kommunikatsioonistrateegia kohta

Euroopa Parlament,

- võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingu eelnõud, mille alus koostati Euroopa tuleviku konvendil ning mis kiideti Euroopa Liidu liikmesriikide riigipeade ja valitsusjuhtide poolt heaks 18. juunil 2004. aastal [1] toimunud valitsustevahelisel konverentsil ning mille allkirjastamine on kavandatud 29. oktoobrile 2004 Roomas;

- võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5;

A. arvestades, et 18. juunil 2004. aastal saavutatud kokkulepe on ajaloolise tähtsusega ning kujutab endast laienenud Euroopa Liidu esimest suurt poliitilist sammu, mis loob aluse uuenenud liidule, mis põhineb suurenenud demokraatial, läbipaistvusel ja tõhususel;

B. arvestades, et aastal 2005, 60 aastat pärast Teise maailmasõja ja 16 aastat pärast Euroopa lõhestatuse lõppu valitseb suuremal osal meie taasühendatud kontinendist rahu ja vabadus, mis põhineb üha tihedamal majanduslikul ja poliitilisel integratsioonil, mida on edasi viinud Euroopa ühendused, hiljem Euroopa Liit ja selle järk-järguline laienemine;

C. arvestades, et põhiseadust tuleb Euroopa kodanikele esitleda võimalikult selgelt, erapooletult ja arusaadavalt ning tõsta esile nii juba olemasolevaid kui uusi sätteid;

1. esitab oma arvamuse põhiseaduse lepingu kohta niipea, kui see on allkirjastatud;

2. kutsub nõukogu üles kavandama liikmesriikides toimuva ratifitseerimisprotsessi ajakava koordineerimist ja kogemustevahetust parlamentaarse järelevalve ja referendumikampaania korraldamise osas;

3. leiab, et ajavahemik 5.— 8. maini 2005 võiks olla liikmesriikides põhiseaduse referendumi korraldamiseks või parlamendis ratifitseerimiseks sobilik, kuna sel perioodil oleks sümboolne väärtus nii meie kontinendi rahu kui Euroopa integratsiooni seisukohast;

4. on arvamusel, et ratifitseerimine liikmesriikides peaks olema lõpule jõudnud 2006. aasta juuniks;

5. peab oluliseks põhiseaduse projekti Euroopa dimensiooni esiplaanile asetamist riiklikes ratifitseerimismenetlustes, et tugevdada kogu liidus ühist teadlikkust kodanike ühendusest;

6. kutsub nõukogu ja Euroopa Komisjoni üles koostama sobivat kampaania kava ning kommunikatsioonistrateegiat, teatab valmisolekust aidata kaasa selle strateegia koostamisele;

7. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, Euroopa Komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

[1] Dokument CIG 87/04.

--------------------------------------------------