ET    ET  
 EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 21.11.2011 
SEK(2011) 1375 lõplik 
  
UUS ÕIGUSRAAMISTIK - ÜHTLUSTAMISPAKETT (kaupade paketi rakendamine)
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile 
 
10 ETTEPANEKUT VIIA TOODETE HARMONEERIMISE DIREKTIIVID 
VASTAVUSSE OTSUSEGA  nr 768/2008/EÜ 
 
MÕJU HINDAMISE KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
{KOM(2011) 763 lõplik} 
{SEK(2011) 1376 lõplik}  
 
ET 1   ET 1. PROBLEEMI OLEMUS  
Üldised probleemid tooteid käsitl evate direkt iivide harmoneerimisega... 
Enam kui 30 aasta jooksul on EL oma tehnilise harmoneerimise direktiivides 
kehtestanud nõuded väga erinevate toodete jaoks, alates masi natest ja autodest ning 
lõpetades mänguasjade, elektriseadmetega ja muu sellisega. Sellistel õigusaktidel on kaks eesmärki. Ühest küljest tagataks e nendega, et Euroopas kättesaadavate 
toodetega kaitstakse selliseid avalikke huve nagu tervis ja ohutus ning tagatakse 
tarbijate ja keskkonna kaitse kõr ge tase. Teisalt tagavad na d kaupade vaba liikumise, 
sest asendavad riikide eeskirjad ühtse ha rmoneeritud tingimustekogumiga, mis kehtib 
asjaomaste toodete turustamisel kõigis ELi liikmesriikides
1.  
2004. aastal käivitati protsess, et saada ül evaade kogemustest seoses harmoneeritud 
valdkonna seniste õigusaktidega ja eriti seoses  uue lähenemisviisiga. Protsessi üldine 
järeldus oli, et õigusaktidega on suures osas õnnestunud liberaliseerida kaubavahetus 
ja kehtestada jõulised nõuded tooteohut use tagamiseks. Samas avastati ka hulk 
puudusi, näiteks asjaolud, et endiselt  jõuab turule märkimisväärne kogus nõuetele 
mittevastavaid tooteid , teatavate teavitatud asutuste2 tegevus ei ole rahuldav ja 
õigusaktides esineb ebajärjekindlust , mis muudab nende rakendamise tootjate ja 
ametiasutuste jaoks tarbetult keerukaks.  
... ja üldine väljapakutud lahendus 
Nimetatud puuduste parandamiseks võeti kaupade paketi osana vastu uus 
õigusraamistik, mis koosneb kahest  üksteist täiendavast osast: 
• määrus (EÜ) nr 765/2008 millega sätestatak se akrediteerimise ja turujärelevalve 
nõuded (uue õigusraamistiku määrus),3  
• otsus nr 768/2008/EÜ toodete turust amise ühise raamistiku kohta (uue 
õigusraamistiku otsus)4.  
Mõlemad nimetatud õigusaktid tugevdavad ja täiendavad kehtivaid eeskirju ja 
parandavad seda, kuidas ettevõtted ja ametiasutused ne id tegelikult kohaldavad ja 
jõustavad.  
Määrusega kehtestati akrediteerimiseeskirj ad, turujärelevalve korraldamise ja 
teostamise nõuded ning kolmandatest riik idest pärit toodete kontrollimise nõuded. 
Määrus jõustus 1. mail 2010. 
                                                 
1 “The evolution of the EU’s policy on technical harmonisation is outlined in detail in the impact 
assessment that accompanied the New Legi slative Framework.” SEC (2007)173, 
http://ec.europa.eu/governance/impact/ia_carried_out/docs/ia_2007/sec_2007_0173_en.pdf   
2 Laborid ning sertifitseerimis- või kontrolliasutused, ke s tegelevad sertifikaatide väljastamisega ja kellest 
liikmesriigid komisjonile teatavad. 
3 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr  765/2008, 9. juuli 2008, millega sätestatakse 
akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93, ELT L 218, 13.08.2008. 
4 Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 768/2008/EÜ, 9. juuli 2008, toodete turustamise ühise 
raamistiku kohta ja millega tunnist atakse kehtetuks nõukogu otsus 93/ 465/EMÜ, ELT L 218, 13.8.2008. 
 
ET 2   ET Otsus sisaldab näidisteksti, mille eesmär k on kinnitada mitmesuguseid sätteid, mida 
tooteid käsitlevates ELi õigusaktides laialdaselt kasutatakse (nt sätted mõistete, ettevõtjate kohustuste, teav itatud asutuste, kaitsemehhanismide jms kohta), et 
õigusnormid oleksid reaalsuses tõhusamad. Üh tlasi asutakse sellega reguleerima uusi 
aspekte, näiteks nähakse ette importija te kohustused, mis on turul olevate toodete 
ohutuse parandamise seisukohast äärmiselt oluline seik.  
Erinevalt määrusest ei ole otsusel otseseid õiguslikke tagajärgi ettevõtjate, 
üksikisikute ega liikmesriikide jaoks. Pigem on tegemist edasiste õigusnormide 
loomise "töövahendiga" . Otsuse vastuvõtmisega on parlament, nõukogu ja 
komisjon võtnud endale kohustuse  kasutada tooteid käsitlev ate tulevaste õigusaktide 
loomisel võimalikult palju selle sätteid, et õigusraamistiku ühtsus oleks võimalikult 
suur
5. Otsuse sätetele tegeliku mõju andmiseks tuleb need integreerida 
olemasolevatesse ja uutesse tootei d käsitlevatesse õigusaktidesse.  
Konkreetne kogum üh tlustamisdirektiive 
Eelöeldu põhjal tegi ko misjon kindlaks konkreetse kog umi tooteid käsitlevaid 
ühtlustamisdirektiive, mille puhul võib vastavusseviimine uue õigusraamistiku 
otsusega toimuda paketina (mitte iga üks iku direktiivi vastavusseviimisena, mis 
toimuks põhjalikuma läbivaatamisega samal ajal6). Välja valiti kümme järgmist 
direktiivi:  
– tsiviilotstarbeliste lõhkematerjalide direktiiv:  direktiiv 93/15/EMÜ 
tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks mõ eldud lõhkematerjalide turuletoomist ja 
järelevalvet käsitlevate sätete ühtlustamise kohta  
– plahvatusohtlikus keskkonnas ka sutatavate seadmete direktiiv:  direktiiv 
94/9/EÜ plahvatusohtlikus keskkonnas kasu tatavaid seadmeid ja kaitsesüsteeme 
käsitlevate liikmesriikide õi gusaktide ühtlustamise kohta 
– liftidirektiiv : 29. juuni 1995. aasta direktiiv 95/16/EÜ lifte käsitlevate 
liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta 
– surveseadmeid käsitlev direktiiv:  direktiiv 97/23/EÜ surveseadmeid käsitlevate 
liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta  
– mõõtevahendite direktiiv:  direktiiv 2004/22/EÜ m õõtevahendite kohta  
                                                 
5 Otsuse nr 768/2008/EÜ artiklis 2 (Sisu ja kohaldamisala) on kirjas: Käesoleva otsusega sätestatakse 
toodete turustamise tingimusi ühtlustavate ühenduse õigusaktide (edaspidi „ühenduse ühtlustamise õigusaktid”) koostamise üldpõhimõtete ja erisätet e ühine raamistik. Ühenduse ühtlustamise õigusaktid 
toetuvad käesolevas otsuses sätestatud üldpõhimõtetele ning I, II ja III lisa as jakohastele erisätetele. 
Siiski võivad ühenduse õigusaktid nimetatud üldpõhimõtetest ja erisätetest erineda juhtudel, kui see on 
asjaomase valdkonna erilisuse tõttu vajalik, eelkõige kui terviklikud õigussüsteemid on juba olemas.” 
6 Üksiku direktiivi vastavusseviimine koos valdkonnaspetsiifiliste küsimuste (nt tootele esitatavate 
nõuete või katsemeetodite) läbivaatamisega on toimunud näiteks väikelaevadirektiivi, 
isikukaitsevahendite direktiivi ning raadioseadmete ja telekom munikatsioonivõrgu lõppseadmete 
direktiivi puhul. 
 
ET 3   ET – elektromagnetilise ühilduvuse direktiiv:  direktiiv 2004/108/EÜ, mis käsitleb 
elektromagnetilise ühilduvuse alaste liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 89/336/EMÜ 
– madalpinge direktiiv: direktiiv 2006/95/EMÜ teatavates pingevahemikes 
kasutatavaid elektriseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta  
– pürotehnikatoodete direktiiv:  direktiiv 2007/23/EÜ pürote hniliste toodete turule 
laskmise kohta  
– mitteautomaatkaalude direktiiv:  direktiiv 2009/23/EÜ mitteautomaatkaalude 
kohta 
– lihtsaid surveanumaid käsitlev direktiiv : direktiiv 2009/105 lihtsate 
surveanumate kohta 
Algatuses käsitletavates direktiivides on sätestatud nõuded, millega tagatakse, et 
tooted projekteeritakse ja toodetakse viisil, millega ei kaasne ohtu tarbijate tervisele 
ja ohutusele, et toodete mõõt etulemused on täpsed (mõõtevahendite puhul) ja et nad 
ei põhjusta elektromagnetilisi häireid (e lektromagnetilise ühilduvuse direktiiv).  
Direktiive kohaldatakse järgmiste maja ndussektorite suhtes: elektri- ja 
elektroonikakaubad (madalpinge direktiiv ja elektromagnetilise üh ilduvuse direktiiv), 
plahvatusohtlikus keskkonnas kasutatava d seadmed (plahvatusohtlikus keskkonnas 
kasutatavate seadmete direktiiv), surveseadmed (lihtsaid surveanumaid käsitlev direktiiv ja surveseadmeid käsitlev direktiiv), mõõtevahendid (mõõtevahendite direktiiv ja mitteautomaatkaalude direktiiv),  tsiviilotstarbelised lõhkematerjalid, liftid 
ja pürotehnikatooted. 
Kõnealust direktiivide kogumit mõ jutavad ka üldised probleemid  
Käesolevas mõjuhindamises vaadeldakse, kuivõrd mõjutavad neid kümmet direktiivi 
üldised probleemid, mida on tooteid käsitlevate ühtlust amisõigusaktide puhul 
täheldatud, ja kas nende vastavusseviimine uue õigusraamistiku otsusega kehtestatud 
uue raamistikuga oleks asjaomastele sektoritele kasulik.  
Direktiivide nõuete täitmatajätmise probleemi  tajutakse üldiselt kõigis asjaomastes 
sektorites, kuid mõnede sektorite (ja t ootekategooriate) puhul rohkem kui teiste. 
Avalikus konsultatsioonis osalenuist kokku 92 % leidis, et nõuete täitmatajätmine 
mõjutas nende sektorit. 
Nõuete täitmatajätmine võib olla toote kasu tajatele ohtlik, kuigi ohu ulatus sõltub 
sellest, millise tootega on tegu. Näiteks defektsete elektro onikatoodete puhul, mis 
kuuluvad madalpinge direktiivi reguleerimis alasse, on elektrilöögi või põletuse oht. 
Kui elektriseadmed ei vasta elektromagne tilise ühilduvuse direktiivi olulistele 
nõuetele, võib see tuua kaasa elektroma gnetilisi häireid, mi s mõjutavad teiste 
seadmete (televiisorid, raadio- ja teleko mmunikatsioonivõrgud) korrektset toimimist 
ning ei pruugi ka ise t öötada nii, nagu ette näht ud. Kui keemiatehases peaks 
plahvatama mõni tööstuslik surveseade (näi teks boiler või reakto rianum), tekitab see 
tõenäoliselt raskeid vigastusi ja võib oluliselt kahjustada ümbritsevat infrastruktuuri. 
 
ET 4   ET Kui mõõtevahendid ei vasta nõuetele, võiva d tulemuseks olla valed mõõtetulemused 
ja seoses sellega ka majanduslik kahju lõppkasutajatele. 
Ühtlasi kahjustab nõuete täitmatajä tmine nõudeid täitvate ettevõtete 
konkurentsivõimet. Võrreldes nendega,  kes nõudeid järgivad, võivad nõudeid 
mittetäitvad ettevõtjad kulusid märkimisväärselt kokku hoida7. Sektorites, kus 
madala hinnaga importtooted pakuvad tõsist konkurentsi, on Euroopa tööstus 
halvemas olukorras. Avalikus  konsultatsioonis osalenud e ttevõtjaist 87 % leidis, et 
nad kannatavad sellise olukorra tõ ttu ebaausa konkurentsi käes.  
Üks nõuete mittetäitmise oluline põhjus on, et ELis ei tööta turujärelevalve tõhusalt. 
Selline seisukoht on sidusrühmade seas laialt levinud. Üks konkreetne probleem, millega ametivõimud peavad toime tulema, on nõuetele mittevastavate toodete ja 
neid tarnivate ettevõtjate jälgitavus, seda eelkõige kolmandatest riikidest pärit toodete puhul.  
Üks lisapõhjus on, et tooteid käsitlevates  direktiivides sätestatud praegused 
kohustused keskenduvad tootjatele, samas kui  importijad ja levitajad ei teosta 
vajalikke kontrollimisi tagamaks, et nad ei  tarni nõuetele mittevastavaid tooteid. Nad 
tuginevad asjaolule, et toote nõuetele vastavuse peab tagama valmistaja, ega 
kontrolli, kas valmistaja on selle üles ande korralikult täitnud. Sellise olukorra 
parandamiseks on liikmesriigid siseriiklike õigusaktidega näinud ette ka importijate ja levitajate kohustused, mis on aga riigiti er inevad ning mille tõttu on lähenemine 
nõuetele mittevastavatele toodetele erinev. 
Kümnest kõnealusest direktiivist kaheksas on nõutud, et „teavitatud asutus”
8 
sertifitseeriks tooted enne, kui neid võib hakata turule viima9. Seega on teavitatud 
asutustel turul olevate toodete ohutuse ja nõuetelevastavuse tagamisel oluline roll. 
Kahjuks on mõnede teavitatud asutuste teenuste kvaliteediga  olnud probleeme. 
Sellist hinnangut toetas 68 % avalikus konsultatsioonis osalenud teavitatud asutustest, 84 % teavitatud asutuste teenus eid kasutavatest ettevõtjatest ja 53 % 
riikide ametiasutustest. 
Sellise olukorra üks võimalik põhjus on, et teatavad teavitatud asutused ei ole 
vastavushindamise nõuetekohaseks teostami seks piisavalt pädevad. Teine põhjus 
seisneb selles, et teatavad asutused soovivad sertifikaate väljastada võimalikult 
väikese tasu eest ega panusta seega piisavalt hindamisse või menetluste rakendamisse. Hindamiskulusid saaks olulis elt vähendada näiteks kohapeal toimuva 
kontrollimise kaotamise või vähendamise või korrapärase auditi/inspekteerimise sageduse nõuete leevendamisega. 
                                                
 
7 Tsitaat vastusest küsimustikule: "Asjatundjate hinnangul võib õigusnormidega kehtestatud 
ohutusnõuete ja haldussätete täitmine lisada valmis tamiskuludele kokku ligi viiendiku. Kui puuduvad 
tõhusad jõustamismehhanismid, võib mõnedel tootjatel tekkida kiusatus "minna lihtsama vastupanu 
teed" ja turustada tooteid,  mis ei vasta nõuetele.” 
8 Teavitatud asutused on vastavushindamisasutused , kes katsetavad, kontrollivad ja sertifitseerivad 
tooteid. Teavitatud asutusteks nimetatakse neid selle pärast, et liikmesriigid teavitavad komisjoni neist. 
9 Elektrotehnika sektoris on teavitatud asutustel teistsugune roll. Näiteks elektromagnetilise ühilduvuse 
direktiivi kohaselt on vastavushindamismenetluse käigus teavitatud asutuse poole pöördumine 
vabatahtlik.  
 
ET 5   ET Kolmas lahendamist vajav probleem on kehtiv ates tooteid käsitl evates õigusaktides 
järk-järgult tekkinud ebajärjekindlus, mille põhjuseks on see, et direktiivid on aja jooksul arenenud. Näiteks kasutatakse kõi gis direktiivides esinevate mõistete 
tähistamiseks erinevaid termineid (vastavu shindamismenetlustes, kaitseklauslites). 
Mõned definitsioonid või sätted võivad jätta ruumi erinevatele 
tõlgendamisvõimalustele ning see tekitab õiguslikku ebakindlust ja segadust, seda 
eriti juhul, kui samal ajal kohaldatakse kaht  või enamat direktiivi. Näiteks peab suur 
hulk mõõtevahendeid vastama ka elektroma gnetilise ühilduvuse direktiivi sätetele. 
Samuti peavad teatavad pürotehnikatoot ed olema vastavuses ka madalpinge 
direktiivi või elektromagnetilise ühilduvuse direktiiviga. 
2. S
UBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
Käesolev algatus puudutab kaup ade siseturu nõuetekohast toimimist. ELi sellealane 
tegevus toetub ELi toimimise lepingu artiklile 114. Selle raames käsitletavate seikade suhtes kohaldatakse juba kümmet nimeta tud direktiivi, kuid need ei paranda 
tegelikult täheldatud puudusi, vaid, nagu nä iteks ebajärjekindluse puhul, võivad olla 
hoopis probleemi allikas. Nende probleemide lahendamiseks riikide tasemel võetud meetmed on toonud kaasa selle, et riigid lä henevad ettevõtjate koh tlemisele erinevalt 
ning on oht luua takistusi kaupade vabale  liikumisele. Seega on asjakohane võtta 
meetmeid ELi tasandil. 
3. E
ESMÄRGID  
Käesoleval algatusel on kolm peamist ee smärki. Esimene on tagada, et ELi turul 
olevad tooted on ohutud ja va stavad kõigile ava like huvide kaitse (tervisekaitse ja 
ohutus, elektromagnetiline ühilduvus, korrektsed mõõtmistulemused) kõrge taseme tagamiseks kehtestatud nõuetele. Peamin e konkreetne eesmärk on vähendada turul 
olevate nõuetele mittevastavate toodete ar vu sellega, et ametiasutustele antakse 
tõhusamad vahendid turujärelevalve teosta miseks ja teavitatud asutuste tegevuse 
seireks. 
Teine eesmärk on parandada siseturu toimim ist tagades, et nõuetele mittevastavaid 
tooteid ja nõudeid mittetäitvaid ettevõ tjaid koheldakse samaväärselt ning ka 
teavitatud asutusi hinnatakse  kogu ELi turul samaväärselt. 
Lisaks eelnevale püütakse käesoleva alga tusega lihtsustada toodete õiguskeskkonda. 
4. P
OLIITIKAVALIKUD  
Tulenevalt käesoleva algatuse spetsiifilises t kontekstist, mida selgitati jaotises 1, 
uuritakse käesolevas mõjuhindamises p iiratud hulka võimalusi. Eesmärk on teha 
kindlaks, kas kõnealuste direktiivide puhul  tuleks kasutada uue õigusraamistiku 
meetmeid ning juhul, kui seda tuleks  teha, siis hinnata, kas otsusega 
vastavusseviimine peaks toimuma seadusandlike vahenditega või mitte. Lähteülesandest tulenevad võimalused on järgmised: 
– Variant 1: poliitikat ei muudeta . Selle variandi puhul praegust olukorda ei 
muudetaks. 
 
ET 6   ET – Variant 2: vastavusseviimine uue õigusr aamistiku otsusega toimub 
mittereguleerivate meetmetega.  See variant seisneks hulgas mittereguleerivates 
vahendites, mis innustaksid vabatahtlikult rakendama kõiki uue õigusraamistiku lahendusi või osa neist. Viimati nimetat ud juhul võiks tegemist olla ka heade 
tavade esitamisega juhistes ning asjaom aseid isikuid tuleks  julgustada neid 
kasutama. Reaalselt oleks selle variandi puhul tegu vabatahtliku 
vastavusseviimisega uue õigusraamistiku otsusega. 
– Variant 3: vastavusseviimine uue õigusr aamistiku otsusega toimub 
seadusandlike meetmetega . Variant 3 seisneb kõnealus te direktiivide muutmises, 
kasutades uues õigusraamistikus sätestatud meetmeid. 
Variantide 2 ja 3 puhul võib uues õigusr aamistikus sätestatud meetmed võtta kokku 
järgmiselt:  
(1) Meetmed mille eesmärk on lahendada nõuete täitmatajätmise probleem: 
• Importijate ja levitajate kohustus  kontrollida, et toodete l oleks CE-märgis, et 
nendega oleksid kaasas nõutavad dokum endid ja nad oleksid varustatud 
jälgitavusteabega. Importijate suhtes kehtivad täiendavad kohustused. 
• Tootjate kohustus  esitada juhendid ja ohutusteave tarbijatele ja lõppkasutajatele 
lihtsalt arusaadavas keeles ning teostada pistelist kontrolli ja toodete seiret. 
• Jälgitavusnõuded  kogu turustusahela jaoks: tootjad ja importijad peavad 
kandma tootele oma nimed ja aadressid; kõik ettevõtjad peavad olema 
suutelised teavitama ametiasutusi sellest, kellelt nad toote ostsid ja kellele selle 
tarnisid.  
• Kaitseklausliga seotud menetluse üm berkorraldamine (turujärelevalve) , et 
selgitada, kuidas teavitatakse asjaomaseid õiguskaitseasutusi ohtlikest kaupadest, ja tagada, et kõnealuse toote s uhtes võetakse kõigis liikmesriikides 
samaväärsed meetmed. 
(2) Meetmed, mille eesmärk on tagada te avitatud asutuste töö kvaliteet:  
• Teavitatud asutuste (sh allt öövõtjad ja tütarettevõtjad) teavitamisnõuete 
tugevdamine , nt erapooletus ja pädevus om a tööülesannete täitmisel ning 
koordineerimisgruppide koostat ud suuniste rakendamine.  
• Läbivaadatud teavitamismenetlus : kui liikmesriigid teatavad mõnest asutusest, 
peavad nad edastama ka hinnangu selle  asutuse pädevusele. Kindlaksmääratud 
aja jooksul võivad teised liikmesriigid esitada teavitamise kohta vastulause.  
• Nõuded teavitavatele asutustele  (st teavitatud asutuste hindamise, teavitamise 
ja seire eest vastutavad riiklikud asutused ), näiteks objektiivsus ja erapooletus 
oma tööülesannete täitmisel. 
• Teavitamiskohustused : teavitatud asutused peavad teavitama teavitavaid 
ametiasutusi tõendite andmisest keeldumisest, nende piiramisest, peatamisest 
või tühistamisest.  
 
ET 7   ET (3) Meetmed, mille eesmärk on tagada di rektiivide suurem järjekindlus: 
• Üldkasutatavate definitsioonide ja  terminite vastavusseviimine. 
• Vastavushindamismenetluste tekstide vastavusseviimine.  
5. MÕJUDE HINDAMINE  
Mõjuhindamisaruandes uuritakse valikuva riantide majanduslikku mõju siseturu, 
konkurentsi, kulude ning ette võtjate ja teavitatud asutuste halduskoormuse 
seisukohast, aga ka mõju ametiasutustele ja tarbijatele/kasutajatele. Samuti 
vaadatakse, milline on sotsiaalne mõju rahvatervisele ja ohutusele ning õiguskeskkonna lihtsustamisele.  
Kuigi täiendavaid poliitilisi algatusi ei te hta, eeldatakse et poliitika samaks jätmise 
variandil on mõningane positiivne mõju asja omastes sektorites juba praegu tulenevalt 
uue õigusraamistiku määruse järkjärgul isest rakendamisest, mis suurendab 
turujärelevalveasutuste volitusi. See on nõuete mittetäitmise vähendamise 
seisukohast positiivne ning sellest on kasu  nii nõudeid täitvatele ettevõtetele 
(konkurentsivõime) kui ka kasutajatele (maj anduslik ja ohutusalane mõju). Ühtlasi 
hõlbustab uue õigusraamistiku määrus r iikide ametiasutuste tegevust seoses 
teavitamise ja mõnede (st akrediteerimist kasutavate) vastavushindamisasutuste seirega. Samas ei avalda see variant siiski tegelikku mõju siseturule ega õiguskeskkonna lihtsustamisele.  
Kui vastavusseviimine uue õigusraamistikuga toimuks mitteregulatiivsete 
meetmetega, võib ka sellel olla positiivne  mõju kõigile sidusrühmadele. Näiteks 
importijate ja levitajate vastutuse selg itamine ning konkreetsete jälgitavusnõuete 
kehtestamine aitaks kaas a kõigi asjaga seotud isikute võrdsele kohtlemisele 
(positiivne mõju siseturule); ühtlasi anna ks see ametiasutustele tõhusamad vahendid 
nõuetele mittevastavusega toimetulekuks ja  aitaks seega vähendada ebaõiglast 
konkurentsi (mõju konkurentsivõimele) ja kasu tajatele suunatud ohte (majanduslik ja 
ohutusalane mõju). Variandi 2 puhul ei ol eks uue õigusraamistiku otsuse sätted 
siduvad, tegemist oleks nn hea tavaga ja selle rakendamine sõltuks täielikult eri 
sidusrühmade vabast tahtest. Seepärast on kaheldav, kas täheldatud positiivne mõju tekiks ka tegelikult ja tooks  kaasa reaalse lisandväärtuse  võrreldes poliitika samaks 
jätmisega
10. 
Kui vastavusseviimine uue õigusraamis tiku otsusega toimuks seadusandlike 
meetmetega, muutuksid uue õigusraamistiku otsuse sätted valdkondlike õigusaktide 
osaks. Uue õigusraamistiku sätetest saak sid siduvad kohustused, mida komisjon ja 
riikide ametiasutused saavad jõustada . See looks suurema kindlustunde, et 
vastavusseviimise positiivne mõju tõepoolest avaldub.  
                                                 
10 Siinjuures on oluline märkida, et juba nn sinises raamatus ( Guide  to the implementation of directives 
based on the New Approach and the Global Approach , Euroopa Komisjon, september 1999) juhiti 
tähelepanu ettevõtjate kohustustele, mida seejärel otsuses nr 768/2008/EÜ veelgi selgitati. Kuna sinine 
raamat ei ole õiguslikult siduv, ei ole see osutunud  tuvastatud probleemide lahendamisel piisavaks. 
 
ET 8   ET Sellist positiivse mõju analüüsi toetavad suures osas ka sidusrühmad. Näiteks usub 
73–76 % avalikus konsultatsioonis  osalenud ettevõtjatest üldi selt ning väikestest ja 
keskmise suurusega ettevõtetest, et nende  kohustuste ja turujä relevalve menetluste 
selgitamine aitab kaitsta ELi ettevõtjate  konkurentsivõimet. Samuti on enamik 
sidusrühmi11 nõus, et selline tegevus aitab kaitsta rahvatervist ja ohutust.  
Vastavusseviimine seadusandlike meetmetega ei peaks eriti mõjutama ettevõtjate ja 
teavitatud asutuste kulusid. Enamik ettevõ tjate kohustusi täienda b seniseid kohustusi 
või kodifitseerib vastutustund liku / nõudeid täitva  ettevõtte tavalis e tegutsemisviisi 
kehtivate õigusnormide vaimus. Samuti on teavitatud asutustele esitatavad nõuded 
täielikult kooskõlas standarditega, milles on määratletud vastavushindamisasutuste hindamise asjaomased võrdlusalused
12. Mõju kuludele on üldiselt võimalik seoses 
importijate/levitajate kohustuste ja jälgita vusega, kuid seda peetakse mõõdukaks. 
55 % konsultatsioonides osalenud ettevõtjaid üldiselt ja 30–33 % vä ikesi ja keskmise 
suurusega ettevõtteid usuvad, et nende kohustuste vastavusseviimine toob kaasa mõõduka kulude suurenemise, vastava lt 12 % ja 27 % aga leidsid, et 
märkimisväärset kulude kasvu ei tule. Arvestades, et kõneal une protsess puudutab 
niivõrd suurt hulka erinevaid tooteid, ei ole võimalik anda ko guselisi hinnanguid.  
Mõjuhindamise lõpus ei ilmnenud, et valitud variant võiks põhjustada väikestele ja 
keskmise suurusega ettevõtetele ebaproportsionaalse koormuse. 
On kindlaks tehtud, et riikide ametiasutu stel võib esineda ra kenduskulusid, eelkõige 
seoses vajadusega uuesti teavitada vast avushindamisasutustest vastavalt uue 
õigusraamistiku otsuse nõuetele. Iga pädev as utus ei pea siiski tegelema väga suure 
arvu uuesti teatamistega (mitteautomaatkaalude ga tegelevaid asutusi kõrvale jättes, 
ainult kahes riigis). Igal juhul kehtes tab komisjon konkreetsed üleminekusätted, et 
uuesti teatamiseks jääks aega enne direktiivide kohaldamise üldist kuupäeva. 
6. V
ALIKUTE VÕRDLEMINE  
Poliitika muutmatajätmine oleks käesolev a poliitilise sekkumise  seisukohast ainult 
osaliselt tulemuslik. Ühtlasi ei oleks see kooskõlas uue õigusraamistiku otsuse 
aluseks oleva poliitilise tahtega. 
Vastavusseviimine mitteregulatiivsete vahend itega võiks olla tõhusam kui variant 1, 
sest põhimõtteliselt vastab ta kõigile eesmärkidele peale lih tsustamise. Samas ei taga 
see siiski positiivset mõju, sest jõustamisvõimalused on kehvad. Tõhususe mõttes on mitteregulatiivsete meetmete kasutamine kõige kehvem, sest ühest küljest ei tagas see märkimisväärset kasu võrreldes polii tika muutmata jätmisega ning teisalt toob 
see kaasa nõuete järgimisest tuleneva te kulude mõningase (mõõduka) kasvu nende 
                                                
 
11 58–78 % ettevõtjaid, 72–78 % teavitatud asutusi, 58–62 % ametiasutusi ja ligikaudu 72–79 % 
kasutajaid, kes osalesid konsultatsioonis (välja arvatud mõõtevahendite sektor). 
12 Standardid on järgmised: 1) EN 45011:1998, Üldnõuded toote sertifitseerimisorganitele, 2) EN 
ISO/IEC 17020:2004, Eri tüüpi inspekteerimisasutus te toimimise üldkriteeriumid, 3) EN ISO/IEC 
17021:2006, Vastavushindamine. Nõuded juhtimissü steemide auditit ja sertifitseerimist teostavatele 
asutustele, ISO/IEC 17024:2003, Vastavushindamine. Üldnõuded personali sertifitseerimisasutustele; 5) 
EN ISO/IEC 17025:2005, Vastavushindamine. Ka tse- ja kalibreerimislaborite kompetentsuse 
üldnõuded. 
 
ET 9   ET ettevõtjate ja teavitatud asutuste jaoks, kes asuvad soovitatud head tava vabatahtlikult 
järgima.  
Kui vastavusseviimine toimuks seadusandlik e meetmetega, aitaks see saavutada kõik 
eesmärgid ja oleks tulemuslikum nii esimesest kui ka teisest variandist. Selle variandiga kaasneksid mõõdukad kulud, kuid k aasnev positiivne mõju tasakaalustaks 
selle enam kui küllaga. Seega loetakse se e variant tulemuslikuks. Ühtlasi on see 
variant täielikult kooskõlas uue õigusraam istiku otsuse alusek s oleva poliitilise 
tahtega. 
Tõhususe, tulemuslikkuse ja sidususe se isukohast tuleks eelistada varianti 3. 
Tabel 1: loetletud variantide võrdlus  
 Tulemuslikkus  Tõhusus  Järjepidevus  
Variant 1: ei 
muutu  Neutraalne 
[Täidab mõningal määral 
eesmärke, mille kohaselt 
tuleks vähendada nõuetele 
mittevastavate toodete 
arvu ja ebaõiglase 
konkurentsi võimalusi. 
Teavitatud asutuste 
usaldus-väärsuse 
suurendamise eesmärki 
täidab ainult 
akrediteeritud asutuste 
puhul.  
Ei täida ettevõtjate võrdse 
kohtlemise ning 
õigusnormide 
järjepidevuse / tooteid 
reguleeriva raamistiku 
lihtsustamise eesmärki]  Neutraalne  
[Täiendavaid vahendeid 
vaja ei ole, kuid 
eesmärgid täidetakse vaid 
osaliselt]  Neutraalne  
[Ei sobi kokku teise uue 
õigusraamistiku 
dokumendiga ega uue 
õigusraamistiku otsuse 
aluseks oleva poliitilise 
tahtega]  
Variant 2: 
mittereguleerivad 
meetmed  Väike 
Ei muuda olukorda 
võrreldes variandiga 1 
käegakatsutavalt 
paremaks kehva 
jõustatavuse tõttu. 
Suurendab nõuete 
täitmisega seotud lõhet 
vastutustundlike ja 
südametunnistuseta 
ettevõtjate/teavitatud 
asutuste vahel. Ei paku 
lahendust lihtsustamisele.  Väike 
Ei ole nii tõhus kui 
variant 1, sama 
tulemuslikkus, kuid 
vastutavate sidusrühmade 
kulud on suuremad.  Neutraalne  
[Ei sobi kokku teise uue 
õigusraamistiku 
dokumendiga ega uue 
õigusraamistiku otsuse 
aluseks oleva poliitilise 
tahtega]  
Variant 3: 
vastavusseviimine  Kõrge 
täidab kõik eesmärgid. 
Eesmärkide puhul, mille Kõrge 
oluline kasu kõigile 
sidusrühmadele ning Järjepidev 
teise uue õigusraamistiku 
dokumendiga ja uue 
 
ET 10   ET kohaselt tuleks vähendada 
nõuetele mittevastavate 
toodete arvu ja ebaõiglase 
konkurentsi võimalusi, 
tulemuslikum kui 
variandid 1 ja 2. 
Lihtsustamise osas 
tulemuslik.  väikesed või mõõdukad 
lisakulud  õigusraamistiku otsuse 
aluseks oleva poliitilise 
tahtega  
7. SEIRE JA HINDAMINE  
Õigusaktide tulemuslikkuse hindamisel läht utakse tagasisidest, mida saadakse 
mitmesuguste koostöömehhanismide kaudu, mis on juba varem loodud 
direktiividega, et hõlbustada nende rakendamist (eksperdirühmad, halduskoostöö rühmad, teavitatud asutuste rühmad).  
2018. aastal koostab komisjon põhjaliku aruande turujärelevalve toimimise kohta, 
13 
mis võimaldaks teha järeldusi ka käesoleva algatuse hindamiseks. 
Näitajad, mille põhjal jälgida nõuetele mittevastavate tood ete vähenemist turul ja 
teavitatud asutuste pakutavate vastavushi ndamisteenuste kvaliteedi paranemist, 
põhinevad teabel, mida saadakse RAPE Xi süsteemi kaudu, uue õigusraamistiku 
artikli 23 alusel loodud turujä relevalve andmebaasist, vä lispiiride kontrollimise eest 
vastutavatelt ametiasutustelt, uue õi gusraamistiku määruse artikli 18 alusel 
kehtestatud riikliku turujärelevalve pr ogrammist, iga direktiiviga kehtestatud 
turujärelevalve ja kaitsek lauslite teavitamiskorra alusel ja NANDO andmebaasist14. 
                                                 
13 Vt määruse (EÜ) nr 765/2008 artikkel 40. 
14 http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/nando/