[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 27.1.2011

KOM(2011) 22 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

Liikmesriikide praegune olukord seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusegaja hinnang meetmetele, mida Küpros, Soome, Bulgaaria ja Taani on võtnud vastuseks nõukogu 13. juuli 2010. aasta soovitustele kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääkSEK(2011) 113 lõplikSEK(2011) 114 lõplikSEK(2011) 115 lõplikSEK(2011) 116 lõplik

SISSEJUHATUS JA KONTEKST

Komisjon algatab stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse, kui liikmesriigi eelarvepuudujääk ületab Euroopa Liidu toimimise lepingus (edaspidi „ELi toimimise leping”) sätestatud kontrollväärtuse 3 % SKPst. Enamikus ELi liikmesriikides on valitsemissektori puudujääk suurem kui kontrollväärtus 3 % SKPst. Puudujäägi ja võla positsiooni sageli väga järsu suurenemise põhjusi tuleb vaadelda 2008.–2009. aasta üleilmse finantskriisi ja majandussurutise enneolematu ulatuse kontekstis. Komisjon tunnistab eelarvepoliitika olulisust ja kutsus 2008. aasta novembris esitatud Euroopa majanduse elavdamise kavas, mille Euroopa Ülemkogu kinnitas detsembris 2008, üles võtma stimuleerivaid fiskaalmeetmeid.

Pidades silmas majanduse elavnemise esimesi märke, kiitis Euroopa Ülemkogu 2009. aasta oktoobris heaks fiskaalse väljumisstrateegia, mida tuleks kooskõlastada kõikides liikmesriikides stabiilsuse ja kasvu pakti järjekindla rakendamise raames ja mis hõlmaks stimuleerivate fiskaalmeetmete järkjärgulist kaotamist. Eelarve konsolideerimine peab kõigis ELi liikmesriikides algama hiljemalt 2011. aastal, eeldusel et komisjoni prognoosid näitavad ka edaspidi, et majandus elavneb üha enam ja selleks ei ole vaja võtta täiendavaid meetmeid. Arvesse tuleks võtta riikide eripära ning mitmes riigis tuleb eelarve konsolideerimine läbi viia juba enne nimetatud tähtaega. Eelarve konsolideerimise planeeritav tempo peaks olema ka kiire ning see peab enamikus liikmesriikides selgelt ületama eelarveseisundi struktuurse paranemise sihttaseme, mis on 0,5 % SKPst aastas. Fiskaalset väljumisstrateegiat toetavate oluliste poliitikameetmete hulka kuulub ka liikmesriikide eelarveraamistiku tugevdamine, mis aitaks suurendada konsolideerimisstrateegia ja eelarve pikaajalise jätkusuutlikkuse toetamiseks võetud meetmete usaldusväärsust, mida on rõhutatud stabiilsuse ja kasvu paktis. Lisaks tuleks tugevdada struktuurireforme, et suurendada tootlikkust ja toetada pikaajaliste investeeringute tegemist. Kõnealust konsolideerimist toetatakse Euroopa poolaasta loomisega poliitika koordineerimiseks ja majandusjuhtimise käimasoleva reformimisega.

Komisjoni talituste 2010. aasta sügisprognooside kohaselt on viimaste kvartalite jooksul olnud märgata reaalmajanduse paranemist, ent ebakindlus püsib endiselt. Vahel domineerib usk, et kasv taastub, seejärel aga võtab võimust pessimism, mille aluseks on muu hulgas riigivõlakirjade turul varitsevad ohud. Euroopa majandust tuleb märkimisväärselt kohandada. Finantssektori olukord ei ole veel normaliseerunud. Sektorit võib kahjustada turusurve ning lisaks sõltub sektor mõnel määral riigi abist. Seoses sellega on majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 9. mai 2010. aasta kokkulepe ja finantssektori kaitsevahendite loomine olulised sammud stabiilsuse tagamisel euroalas ja ELi majanduses.

Sellist olukorda silmas pidades käivitas komisjon 12. jaanuaril 2011 majanduskasvu iga-aastase analüüsiga majanduspoliitika koordineerimiseks Euroopa poolaasta. Euroopa poolaasta puhul on tegemist raamistikuga, mille eesmärk on viia makromajanduslikke väljavaateid ja eelarvekavu käsitlevate stabiilsus- ja lähenemisprogrammide ajastamine ja hindamine kooskõlla Euroopa 2020. aasta eesmärkide saavutamist käsitlevate riiklike reformiprogrammidega. Iga-aastases majanduskasvu ülevaates on kesksel kohal ühtlustatud lähenemisviis, mis hõlmab vajadust eelarvet majanduse stabiilsuse suurendamiseks kindlakäeliselt konsolideerida, viia ellu tööturureforme, et parandada tööhõivet, ja võtta majanduskasvu hoogustavaid meetmeid. Konkreetselt tähendab see, et kõik liikmesriigid, eriti aga need, kelle suhtes on algatatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus, peaksid suurendama avaliku sektori kulutusi märgatavalt aeglasemalt kui suureneb keskpika perioodi jooksul nende SKP, kusjuures eeskätt tuleks teha niisuguseid kulutusi, millega aidatakse suurendada kasvu sellistes valdkondades nagu teadustegevus, haridus ja energeetika. Samuti peaksid liikmesriigid, kelle suhtes on algatatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus, kavandama oma kulutuste tegemist ja võtma üldmeetmeid nii, et oleks võimalik ülemäärasest puudujäägist vabaneda. Väga suure struktuurse eelarvepuudujäägi, avaliku sektori väga suure võla või suurte rahanduslike raskustega liikmesriigid peavad võtma märkimisväärseid kohandamismeetmeid juba 2011. aastal. Kui majanduskasv või tulu osutub oodatust suuremaks, tuleks eelarve konsolideerimist kiirendada.

LIIKMESRIIKIDE PRAEGUNE OLUKORD SEOSES ÜLEMÄÄRASE EELARVEPUUDUJÄÄGI MENETLUSEGA

Praegu kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust kõikide liikmesriikide suhtes, v.a Eesti, Luksemburg ja Rootsi. Pärast positiivse hinnangu andmist üheksateistkümnes liikmesriigis võetud meetmetele on nende suhtes kohaldatav ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus peatatud[1]. Praeguse teabe kohaselt on enamik liikmesriikidest õigel teel ja eelarvepuudujääki vähendatakse vastavalt nõukogu soovitustele. Praegusest positiivsest hinnangust hoolimata leiab komisjon, et mõnes asjaomases liikmesriigis on veel mitmeid ohtusid.

Ülejäänud liikmesriikide, s.t Küprose, Soome, Bulgaaria ja Taani puhul on komisjon nüüd kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97[2] artikli 9 lõikega 3 hinnanud seal võetud meetmeid (vt 3. jagu ja lisa). Iirimaa kohta esitas nõukogu oma viimased artikli 126 lõike 7 kohased soovitused 7. detsembril ja komisjon annab analoogse hinnangu pärast viimases soovituses tähtpäevaks seatud 7. juunit.

Stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatu kohaselt kontrollib komisjon kooskõlas aluslepinguga ja määrusega (EÜ) nr 1467/97 ka edaspidi hoolikalt eelarvesuundumusi ja võtab vastu nõukogule suunatud vajalikud soovitused võtta täiendavaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames siis, kui liikmesriik ei rakenda mõnda meedet või kui meede osutub ebapiisavaks.

Komisjoni talituste 2010. aasta sügisprognoosi kohaselt peaks ELis valitsemissektori eelarve puudujääk vähenema 6,8 %-lt 2010. aastal 5,1 %-le 2011. aastal ja euroalal 6,3 %-lt 4,6 %-le. Prognooside kohaselt peaksid liikmesriigid tugevdama oma eelarvet, väljendatuna struktuurse puudujäägi vähenemisena (s.o puudujääk, mille puhul ei ole arvesse võetud tsüklilisuse mõju ega ajutisi poliitikameetmeid), 2011. aastal 1 protsendipunkti võrra SKPst ELis (1,1 protsendipunkti võrra euroalal). Oluline on pöörata rõhku struktuursetele (s.t kestvatele) meetmetele, pidades silmas nõukogu soovitust, et liikmesriigid peaksid viima valitsemissektori puudujäägi allapoole 3 % SKPst usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil.

Mõni liikmesriik (nt Saksamaa, Madalmaad, Soome, Bulgaaria ja Malta) peaksid kava kohaselt korrigeerima ülemäärast eelarvepuudujääki prognoosiperioodi jooksul nõukogu seatud tähtajaks või sellest isegi varem. Enamikul juhtudel tugevdataks eelarvepositsiooni 2011. aastal (märkimisväärselt) rohkem kui nõukogu soovitas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seoses iga-aastast eelarvepositsiooni keskmiselt tugevdada. Austrias ja Taanis peaks puudujääk jõudma kontrollväärtusele lähedasele tasemele juba 2012. aastal, s.t aasta enne nõukogu seatud tähtaega. Austrias peaks tänu detsembris võetud täiendavatele meetmetele puudujääk kontrollväärtusele veelgi lähemale jõudma.

Enamikul juhtudel on 2011. aasta struktuurne eelarvepositsioon üldjoontes kooskõlas selle tugevdamiseks soovitatuga, milleks erandlikke asjaolusid arvestades kehtestati tavaliselt iga-aastane keskmine tugevdamiseesmärk kuni puudujäägi kõrvaldamiseks seatud tähtaja lõpuni. Portugalis, Hispaanias, Prantsusmaal ja Rumeenias peaks eelarvepositsioon 2011. aastal tugevnema iga-aastaseks keskmiseks eesmärgiks seatust rohkem. Ühendkuningriigis peaks struktuurne eelarvepositsioon tugevnema kooskõlas nõutava iga-aastase keskmise tugevdamiseesmärgiga. Praegu olemas oleva teabe põhjal tundub, et Rumeenia suudab allesjääva ülemäärase puudujäägi kõrvaldada 2012. aastaks, Portugal, Hispaania ja Prantsusmaa suudavad selle eesmärgi saavutada 2013. aastaks ning Ühendkuningriik 2014/2015. eelarveaastaks.

Itaalias ja Sloveenias on struktuurse eelarvepositsiooni tugevdamine nii 2010. kui ka 2011. aastal mõnevõrra väiksem, kui on vaja eelarvepositsiooni iga-aastaseks keskmiseks tugevdamiseks, ja valitsemissektori eelarve puudujääk on suurem, kui eeldati viimases ajakohastatud stabiilsusprogrammis (eriti Sloveenia puhul). Samas näib, et jõupingutused, mis on veel vajalikud iga-aastaseks keskmiseks eelarvepositsiooni tugevdamiseks, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2012. aastaks Itaalias ja 2013. aastaks Sloveenias, ei ole suured ja on saavutatavad. Slovakkia puhul ilmnes, et 2010. aasta eelarvesuundumused olid viimases ajakohastatud stabiilsusprogrammis eeldatust palju halvemad. 2011. aasta eelarve sisaldab aga märkimisväärset konsolideerimismeetmete paketti, mis prognooside kohaselt peaksid aitama eelarve konsolideerimise kontrolli alla saada. Tšehhi Vabariigile nõukogu poolt 2010. aastaks seoses valitsemissektori eelarve positsiooniga soovitatud eesmärgi peaks Tšehhi sügisprognoosi kohaselt täitma ning seejärel peaks puudujääk tänu tsükliliste tingimuste paranemisele vähenema pisut kiiremini kui viimases ajakohastatud lähenemisprogrammist prognoositi. Kuigi 2011. aastal paraneb struktuurne eelarvepositsioon nõutavast keskmisest iga-aastasest tugevdamisest vähem, näib, et eelarvepositsiooni iga-aastase keskmise tugevdamisega seotud täiendavad jõupingutused, mis on vajalikud, et viia eelarvepuudujääk allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst õigeks ajaks, on reaalselt saavutatavad.

Pärast 2010. aasta sügisprognoosi võtsid Küpros ja Läti vastu täiendavad meetmed, tänu millele viiakse eelarvepositsioon kooskõlla nõukogu soovitustega. Leedu puhul ei võeta prognoosimisel veel arvesse mõju, mida võib avaldada eelarves sisalduv ettenägematuse klausel, millega nähakse ette lisaeelarve juhuks, kui ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seatud eesmärgid peaksid ohtu sattuma. Belgia puhul (kus 2010. aasta eelarve täideti oodatust paremini) ei võeta prognoosimisel veel arvesse 2011. aasta eelarvet, kuid samas on ametiasutused teatanud oma kohustusest vähendada puudujääki 2011. aastal allapoole 4 %, mis on viimases ajakohastatud stabiilsusprogrammis prognoositust parem tulemus.

Kreeka kohta võttis nõukogu 2010. aasta mais vastu läbivaadatud otsuse esitada ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 9 kohane teatis, milles sätestatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtajaks 2014. aasta. Kreeka eelarvepuudujääk peaks olema 8 % SKPst 2010. aastal, 7,6 % SKPst 2011. aastal, 6,5 % SKPst 2012. aastal, 4,9 % SKPst 2013. aastal ja 2,6 % SKPst 2014. aastal. Selleks peab struktuurne eelarvepositsioon paranema vähemalt 10 % SKPst aastatel 2009–2014. Komisjon jõudis 9. detsembri teatises järeldusele, et Kreeka täidab nõukogu maikuises otsuses sätestatut rahuldaval määral.

Üldkokkuvõttes leiab komisjon 2010. aasta prognoosile ja pärast selle avaldamist saadud teabele tuginedes, et kõikides eespool nimetatud liikmesriikides ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võetud meetmed tunduvad olevat piisavad.

Nende liikmesriikide puhul, kus 2011. aastal tehakse (ja vastavalt vajadusele 2010. aastal tehti) eelarvepositsiooni tugevdamiseks vähem jõupingutusi kui igal aastal keskmiselt vajalik oleks, tunduvad ülejäänud konsolideerimisperioodi jooksul võetavad täiendavad jõupingutused reaalselt saavutatavad. Samas tuleb märkida, et mida rohkem on eelarvet vaja kohandada, seda pakilisem on vajadus hoiduda libastumast ja võtta vajalikke eelarvemeetmeid ettenähtust varem.

Eelkõige kutsub komisjon neid liikmesriike, kus eelarvepositsiooni on kohandatud vähem võrreldes nõukogu soovitatud iga-aastase keskmise tugevdamisega, üles eelarvet tõhusamalt tugevdama ning vajaduse korral toetama oma konsolideerimisstrateegiat, teatades otsustavate, konkreetsete ja struktuursete meetmete võtmisest eelkõige siis, kui koostatakse nõukogule ja komisjonile uuel Euroopa poolaastal aprillis esitatav stabiilsus- või lähenemisprogramm.

Ungari 2011. aasta eelarvepuudujääk pidi sügisprognoosi kohaselt olema 4,7 % SKPst. Samas võib juhtuda, et tänu prognoosi järel pensionisüsteemi tehtud muudatuste ühekordsele mõjule võib 2011. aasta nominaalne eelarvepuudujääk olla alla 3 % SKPst. Sellest hoolimata halveneb struktuurne eelarvepositsioon 2011. aastal ja puudujääk võib suureneda ligikaudu 5 %ni SKPst 2012. aastal, kui lisameetmeid ei võeta. Alates 2011. aastast tuleks teha märkimisväärseid täiendavaid jõupingutusi eelarve konsolideerimiseks, et tagada eelarvepuudujäägi jätkusuutlik korrigeerimine nõukogu kehtestatud tähtajaks, s.o 2011. aastaks. Poola 2010. aasta eelarvepuudujäägiks prognoositakse 7,9 % SKPst, mis on 2010. aasta lähenemisprogrammis prognoositust 1 protsendipunkti võrra suurem, samuti jätab soovida struktuurse eelarvepositsiooni parandamine. Pärast 2010. aasta sügisprognoosi teatas Poola lisameetmete võtmisest. Kui kõnealused meetmed peaks võetama, oleks võimalik tugevdada eelarvepositsiooni 2011. aastal üldjoontes kooskõlas iga-aastaseks keskmiseks tugevdamiseks soovitatuga. Aastatel 2011 ja 2012 on vaja eelarvet veel märkimisväärselt konsolideerida, et viia valitsemissektori eelarve puudujääk alla 3 % SKPst nõukogu sätestatud tähtajaks, s.t 2012. aastal. Eespool öeldut silmas pidades saatis volinik Olli Rehn Ungarile ja Poolale kirja, milles palutakse neil uuesti kinnitada oma kohustust täielikult järgida nõukogu soovitusi ja peatselt teatada kõnealuse kohustuse täitmiseks vajalikest alaliste, konkreetsete ja erimeetmete võtmisest.

KÜPROSE, SOOME , BULGAARIA JA TAANI VÕETUD MEETMETE HINDAMINE

Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 9 lõikele 3, milles on sätestatud, et pärast aluslepingu artikli 126 lõike 7 kohasest soovitusest tulenevate meetmete võtmiseks liikmesriikidele kehtestatud tähtaja möödumist „…teatab komisjon nõukogule, kas tema arvates on võetud meetmed piisavad, et tagada kohased edusammud ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks nõukogu kehtestatud aja jooksul, eeldusel et need meetmed viiakse täielikult ellu ning majandusarengud on kooskõlas prognoosidega”, hinnatakse käesolevas jaos (ja käesoleva teatise lisas) meetmeid, mida Küpros, Soome, Bulgaaria ja Taani on vastuseks nõukogu 13. juuli 2010. aasta soovitusele võtnud ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks. Kõnealused soovitused tuginesid komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosidele ja väljumisstrateegia kokkuleppelistele aluspõhimõtetele. Nõukogu kehtestatud tähtpäevaks 13. jaanuariks 2011 peavad kõnealused riigid vastuseks soovitustele võtma tõhusaid meetmeid.

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1467/97 ja muudetud tegevusjuhendile[3] tuleks liikmesriigi võetud meetmeid pidada tõhusaks juhul, kui riik on toiminud ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikes 7 esitatud soovituse kohaselt. Tegevusjuhendis on märgitud, et võetud meetmete hindamisel tuleks eelkõige silmas pidada asjaolu, kas asjaomane liikmesriik on nõukogu esialgse soovituse kohaselt kõnealusel aastal parandanud tsükliliselt kohandatud eelarvepositsiooni, arvestamata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid. Samuti märgitakse, et kui kohandamine osutub soovitatust tagasihoidlikumaks, tuleb selle põhjuseid põhjalikult analüüsida. Tegevusjuhendis on kindlaks määratud, et mitmeaastase kohandamiskava puhul tuleks hindamisel keskenduda meetmetele, mis on võetud eelarve asjakohaseks kohandamiseks aastal, mis järgnes ülemäärase eelarvepuudujäägi kindlakstegemisele.

Sellega seoses hindas komisjon, kas Küpros, Soome, Bulgaaria ja Taani on vastusena nõukogu 13. juuli 2010. aasta soovitustele võtnud tõhusaid meetmeid. Praegu olemas oleva teabe põhjal võib järeldada, et Küpros, Soome, Bulgaaria ja Taani on võtnud nõuetekohaseid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks nõukogu määratud tähtaja jooksul. Komisjon on seepärast seisukohal, et kõnealuste liikmesriikide puhul ei ole ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames vaja praegu võtta täiendavaid meetmeid. Üksikasjalikud andmed hindamise kohta on esitatud käesoleva soovituse lisa riigipõhistes jaotistes.

Komisjon jätkab Küprose, Soome, Bulgaaria ja Taani eelarvesuundumuste põhjalikku jälgimist vastavalt ELi toimimise lepingule ning stabiilsuse ja kasvu pakti sätetele.

LISA

KÜPROS

Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus ja viimased soovitused

Vastavalt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohasele 2010. aasta aprilli teatisele oli Küprose valitsemissektori eelarve puudujääk 2009. aastal 6,1 % SKPst võrreldes 0,9 % ülejäägiga 2008. aastal. See oli tingitud tugevast majanduslangusest ja mitmest suvakohasest meetmest, mis võeti languse leevendamiseks (kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga), ning sellest, et SKP kasv põhineb üsna suures osas väiksemat maksutulu andvatel elementidel. Lisaks sellele oli valitsemissektori koguvõlg 56,2 % SKPst, mis on küll väiksem kui kontrollväärtus 60 % SKPst, kuid ilmutab kasvutendentsi. Seda silmas pidades otsustas nõukogu 13. juulil 2010, et Küprosel on ülemäärane eelarvepuudujääk, ja esitas kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 7 soovitused ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 2012. aastaks[4]. Nõukogu kehtestas kõnealustes soovitustes tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 13. jaanuari 2011.

Eelkõige soovitas nõukogu Küprosel viia valitsemissektori eelarve puudujääk alla kontrollväärtuse 3 % SKPst usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil, võttes meetmeid keskpikas perspektiivis. Selleks peaks Küpros tegema konkreetselt järgmist: a) võtma vajalikke meetmeid, et vähendada 2010. aastal puudujääki kuni 6 % SKPst, ja määrama kindlaks kulupõhise konsolideerimisstrateegia, et puudujääk oleks 2012. aastaks alla kontrollväärtuse; b) selleks tuleks tagada aastatel 2011–2012 igal aastal eelarvepositsiooni keskmine parandamine vähemalt 1½ % SKPst, tänu millele peaks valitsemissektori koguvõlg hakkama uuesti vähenema piisava kiirusega kontrollväärtuse suunas, taastades piisava esmase ülejäägi; ning c) määrama kindlaks ning rakendama rangelt meetmed, mida on vaja ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 2012. aastaks, kui tsüklilised tingimused seda võimaldavad, ning kiirendama puudujäägi vähendamist oodatust paremate majandus- või eelarvetingimuste korral.

Kohandamisega seotud riskide vähendamiseks nõuti, et Küpros muudaks oma keskpika perioodi eelarveraamistiku siduvamaks ja jälgiks eelarve täitmist kogu aasta jooksul paremini. Peale selle soovitati Küprose ametiasutustel parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, rakendades pensioni- ja tervishoiukulude kontrolli käsitlevaid reformimeetmeid, et hoida elanikkonna vananemisega seotud kulude prognoositud suurenemine kontrolli all. Samuti soovitati Küprose ametiasutustel kasutada ka mis tahes muid võimalusi, sealhulgas soodsamaid majandustingimusi, et kiirendada koguvõla suhte vähendamist kontrollväärtuse 60 % SKPst suunas.

Nõukogu kehtestas Küprosele tähtpäevaks 13. jaanuari 2011. Selleks ajaks peab Küpros võtma tõhusaid meetmeid, mis on vajalikud 2010. aasta puudujäägi vähendamiseks kuni 6 % SKPst ja kulupõhise konsolideerimisstrateegia kindlaksmääramiseks, et 2012. aastal oleks puudujääk allpool kontrollväärtust, tagades, et ajavahemikul 2011–2012 tugevdatakse eelarvepositsiooni aastas keskmiselt vähemalt 1½ % SKPst.

Komisjon annab 16. detsembril hinnangu meetmetele, mis võetakse pärast seda, kui valitsus on vastu võtnud 2011. aasta eelarve, ja eelarve konsolideerimise meetmete paketile ning lähtub hindamisel komisjoni talituste 2010. aasta sügisprognoosist, mis sisaldab eelarveprojekti.

Võetud meetmete hindamine

Komisjoni talituste 2010. aasta sügisprognoosis, mis koostati sel ajal olemas oleva teabe põhjal ja mis sisaldab eelarveprojekti, oletati, et 2010. aasta eelarvepuudujääk stabiliseerub varasema aasta tasemel, s.t 5,9 % SKPst, kuna tulude mõningase suurenemise peaks täielikult tasakaalustama kulude suurenemine. Samas tundub, et ajavahemikku jaanuar–november 2010 käsitlevad keskvalitsuse konsolideeritud aastaaruannete ja hallatavate fondide kassapõhised andmed, mis hiljuti avaldati, toetavad prognoosi, et eelarvepuudujääk on oodatust väiksem, kuna nendest andmetest ilmneb, et 2009. aasta sama ajavahemikuga võrreldes vähenes puudujääk 0,5 protsendipunkti võrra.

Seepärast järeldab komisjon, et 2010. aasta eelarvetulemus on eeldatavalt kooskõlas nõukogu soovitusega vähendada 2010. aastal puudujääki maksimaalselt 6 % SKPst. Ning kuna majandustingimused on kujunemas paremaks kui siis, kui nõukogu oma soovitused esitas, vähenes puudujääk pisut kiiremini.

Praegu olemas oleva 2011. aasta eelarveprojekti põhjal eeldasid komisjoni talitused 2010. aasta sügisprognoosis,[5] et 2011. aastal on eelarvepuudujääk 5,7 % SKPst.

Lähtudes 2010. aastaks prognoositud puudujäägist pisut alla 6 % SKPst, seatakse 2011. aasta eelarve seaduses[6] eesmärgiks puudujääk 5,4 % SKPst. Tulude poolel ei sisalda eelarve ühtki lisameedet, v.a asjaolu, et järk-järgult kaotatakse maksukergendus, mis oli stimuleerivate meetmete üks osa, ja ühtlustatakse alates eelmise aasta juulist kehtiv naftasaaduste aktsiisimaks. Sellegipoolest neutraliseerib kõnealuste meetmete mõju osaliselt asjaolu, et muud praegu saadavad tulud vähenevad. Kulude poolel on eelarves seatud eesmärgiks saavutada kokkuhoid tegevuskulude vähendamise ning riiklike investeeringute ja avaliku sektori tööhõive piiramise abil. Samas neutraliseeritakse kõnealused meetmed avaliku sektori palkade tõusu, intressimaksete ja sotsiaalmaksetega.

Eesmärgiga vähendada eelarvepuudujääki 4,5 %-le SKPst kooskõlas nõukogu juulikuiste soovitustega kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk (ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohane ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus) võtsid Küprose ametiasutused koos eelarvega vastu ka eelarve konsolideerimise paketi. Rahandusminister Stavrakis saatis volinik Rehnile 7. jaanuaril 2011. aastal kirja, milles selgitas, et ametiasutuste prognooside kohaselt konsolideeritakse kõnealuse paketiga eelarvet 1 protsendipunkti võrra SKPst, sellest 0,6 protsendipunkti võrra tulude poolel ja püsivate meetmetega. Lisaks on koalitsioonipartnerid kokku leppinud lisameetmetes, mis esitatakse parlamendile heakskiitmiseks 2011. aasta veebruaris. Ametiasutuste sõnul peaks tänu sellele konsolideeritama eelarvepositsiooni 2011. aastal täiendavalt veel 0,6 protsendipunkti võrra tulusid toetavate ja kulusid piiravate meetmete abil.

Komisjoni talituste 2010. aasta sügisprognoos ei hõlma hiljuti vastu võetud konsolideerimispaketti, kuna andmete esitamise kuupäeval ei olnud see kättesaadav. Prognoosi kohaselt peaks pärast 2010. aasta neutraalset olukorda struktuurne eelarvepositsioon (st tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, arvestamata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid) 2011. aastal paranema ¾ protsendipunkti võrra. Tänu eespool nimetatud konsolideerimispaketi vastuvõtmisele paranevad nii üldine kui ka struktuurne eelarvepositsioon nimiväärtuses arvestatuna 1 protsendipunkti võrra SKPst. Menetluses olevate lisameetmete (ulatuvad 0,6 protsendipunktini SKPst) vastuvõtmise mõju peaks olema samasugune. Üldkokkuvõtteks võib öelda, et üldine ja struktuurne eelarvepositsioon peaks 2011. aastal paranema ligikaudu 2¼ protsendipunkti võrra SKPst. Tänu sellele, et 2010. aastal oli puudujääk eeldatust väiksem (0,4 protsendipunkti võrra SKPst), eeldatakse, et üldine eelarvepositsioon on 2011. aastal 3¾ % SKPst.

Samas on puudujäägieesmärkide saavutamine ohus põhiliselt seetõttu, et harilikult on kombeks võtta aasta jooksul vastu lisaeelarveid. Märkimisväärset ohtu kujutavad endast ka sotsiaalsiiretega seotud libastumised, mille põhjuseks on surve võtta vastu kaudsete maksude suurendamise mõju leevendavaid meetmeid, ja avaliku sektori palkade indekseerimine juhul, kui inflatsioon on eeldatust suurem. Peale selle ohustavad eelarvet juba teatatud, ent veel vastu võtmata konsolideerimismeetmed, arvestades asjaosaliste poolset survet.

Kõike nimetatut arvesse võttes järeldab komisjon, et Küpros on teinud jõupingutusi 2011. aasta eelarvepositsiooni parandamiseks vähemalt 1½ protsendipunkti SKPst ja on võtnud tõhusaid meetmeid, et kõrvaldada praegune ülemäärane eelarvepuudujääk 2012. aastaks. Samas on suur hulk Küprose poolt vastu võetud konsolideerimismeetmetest seotud tulude poolega, hoolimata nõukogu soovitusest järgida kulupõhist konsolideerimisstrateegiat.

Komisjoni talituste 2010. aasta sügisprognoosi kohaselt suureneb Küprose võla suhe SKPsse suurema esmase puudujäägi tõttu 2011. aastaks 65,2 %ni. Küprose ametiasutuste hinnangul suureneb valitsemissektori võlg põhiliselt esmase puudujäägi negatiivse mõju tõttu 2010. aastal peaaegu 62 %ni SKPst võrreldes 58 %ga 2009. aastal. 2011. aastaks prognoosivad ametiasutused võla suhte mõningast suurenemist, seda peamiselt esmase puudujäägi suurenemise tõttu. Tänu konsolideerimispaketi vastuvõtmisele peaks võla suhe SKPsse siiski stabiliseeruma 2011. aastal 2010. aasta tasemele tänu esmase puudujäägi vähendamisele. Kui konsolideerimismeetmetega jätkatakse 2012. aastal ja kui majanduskasv hoogustub, peaks võlg uuesti vähenema hakkama.

Pidades silmas komisjoni talituste prognoose ja meetmeid, mis on võetud pärast prognoosimisel kasutatud andmete esitamise kuupäeva, peaks valitsemissektori võla suhe hakkama prognoosiperioodil vähenema.

Lõpetuseks tuleb märkida, et edusamme ei ole täheldatud eelarvepoliitika tugevdamise valdkonnas, näiteks seoses Küprose kolmeaastase keskpika perioodi eelarveraamistiku kiirema rakendamisega ja kõnealuse raamistiku siduvamaks muutmisega. Praegu on ikka veel arutluse all pensionisüsteemi edasise reformimise kavad.

Järeldused

Praegu olemas oleva teabe põhjal võib järeldada, et Küpros on võtnud nõuetekohaseid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi likvideerimiseks nõukogu määratud tähtaja jooksul. Eelkõige on võetud meetmeid, et kooskõlas nõukogu soovitustega kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2012. aastaks, tagades samal ajal eelarvepositsiooni nõuetekohase tugevdamise 2011. aastal.

Puudujäägieesmärkide saavutamine on siiski ohus põhiliselt seetõttu, et harilikult on kombeks võtta aasta jooksul vastu lisaeelarveid, aga ka sotsiaalsiiretega seotud võimalike libastumiste tõttu ning palkade indekseerimise ja selle mõju tõttu avalikule sektorile. Kõnealuseid ohtusid silmas pidades peavad Küprose ametiasutused hoolikalt jälgima eelarvesuundumusi ja olema valmis võtma parandusmeetmeid juhul, kui mõni kõnealusest ohust muutub reaalseks.

Samuti on komisjon arvamusel, et Küpros peab tõhustama oma tegevust ning kooskõlas nõukogu soovitustega muutma oma keskpika perioodi eelarveraamistiku veelgi siduvamaks ja kehtestama meetmed, mille eesmärk on muuta Küprose rahandus pikaajaliselt jätkusuutlikuks.

Eespool esitatud hinnangut silmas pidades on komisjon seisukohal, et Küprose suhtes kohaldatava ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ei ole praegu vaja võtta täiendavaid meetmeid. Komisjon jätkab Küprose eelarvesuundumuste põhjalikku jälgimist vastavalt ELi toimimise lepingule ning stabiilsuse ja kasvu pakti sätetele.

Tabel. Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

2008 | 2009 | 2010 | 2011 |

SKP reaalkasv (muutus %des) | KOM | 3,6 | -1,7 | 0,5 | 1,5 |

CY | 3,6 | -1,7 | 0,6 | 1,5 |

SP | 3,6 | -1,7 | 0,5 | 1,5 |

SKP lõhe (% potentsiaalsest SKPst) | KOM2 | 3,1 | -1,2 | -2,2 | -1,8 |

CY | puudub | puudub | puudub | puudub |

SP1 | 2,9 | -1,3 | -2,4 | -2,5 |

Valitsemissektori eelarve positsioon (% SKPst) | KOM | 0,9 | -6,0 | -5,9 | -5,7 |

CY | 0,9 | -6,0 | -5,9 | -5,4 |

SP | 0,9 | -6,1 | -6,0 | -4,5 |

Esmane eelarvepositsioon (% SKPst) | KOM | 3,7 | -3,4 | -3,6 | -3,3 |

CY | 3,7 | -3,4 | -3,6 | -3,0 |

SP | 3,7 | –3,6 | –3,7 | –2,1 |

Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon (% SKPst) | KOM | -0,3 | -5,5 | -5,1 | -5,0 |

CY | puudub | puudub | puudub | puudub |

SP1 | -0,2 | -5,6 | -5,1 | -3,5 |

Struktuurne eelarvepositsioon3 (% SKPst) | KOM | -0,3 | -5,7 | -5,7 | -5,0 |

CY | puudub | puudub | puudub | puudub |

SP | -0,2 | -5,6 | -5,2 | -3,6 |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKPst) | KOM | 48,3 | 58,0 | 62,2 | 65,2 |

CY | 48,3 | 58,0 | 61,9 | 63,8 |

SP | 48,4 | 56,2 | 61,0 | 63,2 |

Märkused: |

1 Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste poolt arvutatud SKP lõhe ja tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon. |

2 Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis aastatel 2009–2012 on vastavalt 2,5 %, 1,5 %, 1,1 % ja 1,1 %. |

3 Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Ühekordsed ja muud ajutised meetmed on 2009. aastal 0,3 % SKPst ja 2010. aastal 0,7 %; kõik vähendavad puudujääki. |

Allikas: |

2010. aasta aprillis ajakohastatud stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2010. aasta sügisprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

SOOME

Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus ja viimased soovitused

Majandussurutise ja suvakohaste stimuleerivate fiskaalmeetmete mõjul halvenes Soome rahanduse olukord. Vastavalt rahandusministeeriumi 2010. aasta aprilli teatisele, milles käsitletakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, seadsid ametiasutused 2010. aastal valitsemissektori eelarve puudujäägi eesmärgiks 4,1 % SKPst. Komisjoni talituste kevadprognoosi kohaselt on 2010. aastal puudujääk veidi väiksem (3,8 % SKPst). Seda silmas pidades otsustas nõukogu 13. juulil 2010, et Soomel on ülemäärane eelarvepuudujääk, ja esitas kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 7 soovitused kõnealuse puudujäägi kõrvaldamiseks 2011. aastaks[7]. Nõukogu kehtestas kõnealustes soovitustes tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 13. jaanuari 2011.

Nõukogu soovitas Soomel viia valitsemissektori eelarvepuudujääk usaldusväärselt ja jätkusuutlikult alla 3 % SKPst. Konkreetselt tähendab see, et Soome ametiasutused peaksid a) rakendama 2010. aastal viimati ajakohastatud stabiilsusprogrammis kavandatud fiskaalmeetmeid, tagades samas, et kontrollväärtuse 3 % SKPst ületamine on väike ja ajutine; b) tagama 2011. aastal eelarve konsolideerimise vähemalt 0,5 % SKPst; ning c) määrama kindlaks meetmed, mille abil tagatakse ülemäärase puudujäägi kavandatud kõrvaldamine 2011. aastaks.

Samuti kutsus nõukogu Soome valitsust üles tagama, et eelarve konsolideerimine keskpika perioodi eesmärgi (valitsemissektori eelarve struktuurne ülejääk ½ % SKPst) saavutamiseks jätkuks ka pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist.

Komisjon lähtub võetud meetmete hindamisel oma talituste 2010. aasta sügisprognoosist, mis sisaldab 2011. aasta eelarvemeetmeid, ja rahandusministeeriumi poolt 20. detsembril 2010 ajakohastatud prognoosist.

Võetud meetmete hindamine

Pärast seda, kui riigi rahanduse olukord halvenes ja märkimisväärne valitsemissektori eelarve ülejääk muutus 2,5 % puudujäägiks 2009. aastal, prognoositi 2010. aasta aprillis esitatud ülemäärase eelarvepuudjäägi menetluse teatises, et 2010. aastal suureneb puudujääk veelgi kuni 4,1 %ni SKPst. Ent komisjoni talituste ja ametiasutuste viimased prognoosid osutavad puudujäägi oluliselt väiksemale suurenemisele 2010. aastal. Võttes arvesse majandustegevuse märgatavat elavnemist alates 2010. aasta teisest poolest, on komisjoni talitused ja ametiasutused koostanud uued positiivsemad prognoosid 2010. aasta ja järgmiste aastate majandus- ja eelarvepositsiooni kohta. Kuigi pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse algatamist ei teatatud maksude ega kuludega seotud olulisematest meetmetest eelkõige 2010. aastaks, suurenesid maksutulud automaatselt tänu majanduskeskkonna paranemisele. Komisjoni talituste 2010. aasta sügisprognoosi kohaselt on puudujääk 2010. aastal 3,1 % SKPst ja tänu sellele paranevad ka järgmiste aastate väljavaated võrreldes 2010. aasta kevadel eeldatuga. Selline tulemus on märkimisväärselt parem kui puudujääk 4,1 % SKPst, mille ametiasutused seadsid eesmärgiks ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatises, mis esitati 2010. aasta aprillis ja mille alusel esitas nõukogu 13. juulil 2010 oma soovitused. Rahandusministeeriumi viimases, 2010. aasta detsembris ajakohastatud prognoosis eeldatakse samuti, et puudujääk on 2010. aastal 3,2 % SKPst (2010. aasta oktoobris esitatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatises prognoositi puudujäägiks 3,3 % SKPst).

Üldiselt võib öelda, et 2010. aasta eelarvepoliitika oli ekspansiivne. Komisjoni talituste 2010. aasta sügisprognoosi kohaselt vähenes struktuurne eelarvepositsioon 2010. aastal 1 protsendipunkti võrra ja selle põhjuseks peetakse kõnealusel aastal rakendatud stimuleerivate fiskaalmeetmete programmi. Kõnealune stimuleerimisprogramm viidi ellu vastavalt viimases, 2010. aasta veebruaris ajakohastatud stabiilsusprogrammis kavandatule ja nõukogu soovitusi järgides.

Seepärast järeldab komisjon, et Soome on järginud nõukogu soovitusi ning taganud, et kontrollväärtuse, s.o 3 % SKPst, kavandatud ületamine on väike ja ajutine.

2011. aasta puudujäägi väljavaated on märgatavalt paremad kui 2010. aasta veebruaris, mil stabiilsusprogrammi ajakohastamisel prognoositi kõnealuse aasta puudujäägiks 3 % SKPst. Komisjoni talituste 2010. aasta sügisprognoosi kohaselt on puudujääk 2011. aastal 1,6 % SKPst. Ametiasutuste viimase, 20. detsembri 2010. aasta prognoosi kohaselt on võla suhe SKPsse 1,3 % (sarnaselt 2010. aasta oktoobriga, mil ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatises seati puudujäägieesmärgiks 1,4 %). Olukorra paranemine võrreldes 2010. aasta kevadel prognoosituga on põhiliselt seletatav sellega, et 2010. aasta majandus- ja eelarvetulemus on oodatust parem ja selle mõju kandub üle 2011. aastasse. 2010. aasta jooksul on ka mõningaid makse suvakohaselt suurendatud, tänu millele paraneb valitsemissektori eelarvepositsioon 2011. aastal umbes 0,6 %. Isegi kui erakorralistest eelarvekärbetest ei ole teatatud, peaks kulude kasv aeglustuma, kuna mõnede varasemast stimuleerimispaketist tulenevate investeerimisprojektidega jõutakse järk-järgult lõpule ja kohalikud omavalitsused peaksid rahastamispiirangutele reageerima omapoolse kulude kokkuhoiuga. Nii keskvalitsus kui ka kohalikud omavalitsused jätkavad pikaajaliste programmide rakendamist, et suurendada avaliku sektori tootlikkust, tänu millele peaks samuti olema võimalik personalikulusid kokku hoida.

Komisjoni prognoosi kohaselt peaks struktuurne eelarvepositsioon 2011. aastal pisut paranema, s.o vähem kui 1 protsendipunkti võrra SKPst. Selline prognoos on üldjoontes kooskõlas 2011. aastal võetavate suvakohaste fiskaalmeetmete alt-üles meetodil mõõdetava mahuga.

Kõike nimetatut arvesse võttes järeldab komisjon, et Soome on taganud eelarvepositsiooni paranemise vähemalt ½ protsendipunkti võrra SKPst 2011. aastal ja võtnud tõhusaid meetmeid, et kõrvaldada praegune ülemäärane eelarvepuudujääk 2011. aastaks.

Järeldused

Olemasolevate andmete põhjal võib järeldada, et Soome on võtnud nõuetekohaseid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks nõukogu määratud aja jooksul. Eelkõige on Soome võtnud meetmeid, et kooskõlas nõukogu soovitustega kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2011. aastaks, tagades samal ajal eelarvepositsiooni nõuetekohase tugevdamise 2011. aastal.

Eespool esitatud hinnangut silmas pidades on komisjon seisukohal, et Soome suhtes kohaldatava ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ei ole praegu vaja võtta täiendavaid meetmeid. Komisjon jätkab Soome eelarvesuundumuste põhjalikku jälgimist vastavalt ELi toimimise lepingule ning stabiilsuse ja kasvu paktile.

Tabel. Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

BULGAARIA

Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus ja viimased soovitused

Bulgaaria rahanduse olukorra halvenemise tingisid majandussurutis ja kulude kasv, mis tulenes hiiglaslikest kohustustest, mis ametist lahkuv valitsus võttis enne 2009. aasta keskel toimunud parlamendivalimisi. Arvestades ka liikumist vähem maksudel põhineva majanduskasvu suunas, oli Bulgaarias 2009. aastal tulemuseks see, et valitsemissektori eelarve puudujääk oli 3,9 % SKPst võrreldes 1,8 % ülejäägiga 2008. aastal[8]. Kõike seda arvesse võttes otsustas nõukogu, et ülemäärane eelarvepuudujääk on olemas, ja adresseeris Bulgaariale kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 7 soovitused kõrvaldada selline olukord 2011. aastaks[9]. Kõnealustes soovitustes kehtestas nõukogu tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 13. jaanuari 2011.

Eelkõige soovitas nõukogu Bulgaarial viia valitsemissektori eelarve puudujääk usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil allapoole 3 % SKPst hiljemalt 2011. aastaks. Selleks kutsuti Bulgaaria ametiasutusi konkreetselt üles tegema järgmist: a) võtma vajalikke meetmeid, et vältida 2010. aasta eelarvepuudujäägi suurenemist rohkem kui kavandatud 3,8 % SKPst; b) tagama 2011. aastal eelarve konsolideerimise vähemalt ¾ % SKPst; ning c) määrama kindlaks ja rakendama meetmed, mis on vajalikud ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 2011. aastaks. Eelarve kohandamisega seotud ohtude vähendamiseks soovitati Bulgaaria ametiasutustele tugevdada eelarve haldamist ja läbipaistvust ning karmistada rahandusministeeriumi läbiviidavat kulude kontrolli, muuta keskpika perioodi eelarveraamistik siduvamaks ning parandada eelarve täitmise kontrolli kogu aasta vältel.

Nõukogu kehtestas Bulgaaria valitsusele tõhusate meetmete võtmise ja ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks vajalike meetmete kindlaksmääramise tähtpäevaks 13. jaanuari 2011 .

Komisjon lähtub võetud meetmete hindamisel oma talituste 2010. aasta sügisprognoosist, mis sisaldab 2011. aastaks kavandatud eelarvemeetmeid, ning võtab arvesse täiendavaid andmeid, mis Bulgaaria ametiasutused esitasid 2010. aasta detsembri lõpus ja 2011. aasta jaanuaris.

Võetud meetmete hindamine

Komisjoni talituste 2010. aasta sügisprognoosi kohaselt väheneb valitsemissektori eelarve puudujääk 2010. aastal 3,8 %ni SKPst võrreldes 4,7 %ga SKPst 2009. aastal ning selline vähenemine on kooskõlas eesmärgiga, mis seati 2010. aasta muudetud eelarves, mille alusel nõukogu oma soovituse koostas. Sellise prognoosi aluseks on üldjoontes muutumatu majanduslik olukord alates 2010. aasta kevadprognoosist, mille põhjal esitas nõukogu 13. juulil 2010 oma soovitused. Lisaks on prognoosis arvesse võetud üht ühekordset meedet, mis suurendab puudujääki ja tuleneb kolmandate riikide võla tühistamisest (0,1 % SKPst) ning maksude alalaekumisest ja kapitalikulude kokkuhoiu vähenemisest võrreldes 2010. aasta muudetud eelarve koostamisel kavandatuga. Ametiasutuste viimaste prognooside kohaselt on puudujäägi suhe 2010. aastal mõnevõrra väiksem, s.o 3,6 % SKPst. Komisjoni talitused prognoosivad, et struktuurne eelarvepositsioon paraneb 2010. aastal ligikaudu 1½ % SKPst.

Seepärast järeldab komisjon, et 2010. aasta eelarvetulemus peaks olema kooskõlas nõukogu soovitusega saavutada 2010. aastal puudujäägieesmärk 3,8 % SKPst, mis seati eesmärgiks 2010. aasta muudetud eelarves.

Komisjoni talituste 2010. aasta sügisprognoosi kohaselt on 2011. aasta puudujääk 2,9 % SKPst, mis tähendab, et puudujääk väheneb aastas 0,9 % SKPst, eeldusel, et poliitikat ei muudeta, majanduse väljavaated paranevad ja 2011. aasta eelarves kavandatud konsolideerimismeetmeid hinnatakse konservatiivselt. Ametiasutused prognoosivad pisut väiksemat puudujääki, s.t 2,5 % SKPst, kusjuures erinevus on põhiliselt seletatav tunduvalt optimistlikuma majandusprognoosiga. Ametiasutused seavad eelarve-eesmärgi saavutamisel sihiks valitsemissektori tulude suurendamise, mille aluseks peaksid olema majanduse elavnemine, tulude suurendamise meetmed, kulude kasvu piiramine ja kulutuste tõhustamine. Komisjoni talitused prognoosivad, et struktuurne eelarvepositsioon paraneb 2011. aastal ¾ % SKPst.

2011. aasta puudujäägieesmärgi saavutamisega seotud ohud on põhiliselt seotud makromajandusliku stsenaariumiga, mille alusel koostati 2011. aasta eelarveprognoosid. Juhul kui majandus elavneb oodatust aeglasemalt ja kasvukomponendid sisaldavad vähem maksutulu, võivad tulud konservatiivsest eelarvetulude prognoosist hoolimata ootamatult väheneda. Kulude poolel võivad kohalike omavalitsuste ja presidendi valimised, mis on kavandatud 2011. aasta teise poolaastasse, avaldada kulutustele täiendavat survet. Kõnealuseid ohtusid silmas pidades peavad Bulgaaria ametiasutused hoolikalt jälgima eelarvesuundumusi ja olema valmis võtma parandusmeetmeid juhul, kui mõni kõnealusest ohust muutub reaalseks.

Kõike nimetatut arvesse võttes järeldab komisjon, et Bulgaaria on taganud eelarvepositsiooni paranemise ¾ protsendipunkti võrra SKPst 2011. aastal ja võtnud tõhusaid meetmeid, et kõrvaldada praegune ülemäärane eelarvepuudujääk 2011. aastaks.

Samuti tuleb märkida, et teatavaid edusamme on tehtud eelarvehalduses ja käivitatud on mõned algatused riiklike kulutuste tõhustamiseks. Sotsiaalpartneritega on kokku lepitud pensionisüsteemi keskpika ja pika perioodi reformi meetmetes, mille rakendamiseks on veel vaja võtta õiguslikke meetmeid.

Järeldused

Olemasolevate andmete põhjal võib järeldada, et Bulgaaria on võtnud nõuetekohaseid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi likvideerimiseks nõukogu määratud aja jooksul. Bulgaaria on võtnud vajalikke meetmeid, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2011. aastaks, eelkõige on kooskõlas nõukogu soovitustega hoidutud sellest, et 2010. aasta puudujääk kasvab kavandatust (3,8 % SKPst) suuremaks, samuti on seadustatud 2011. aasta eelarves nõuetekohased fiskaaljõupingutused.

Komisjon on ka arvamusel, et Bulgaaria peab tõhustama oma tegevust ning kooskõlas nõukogu soovitustega muutma oma keskpika perioodi eelarveraamistiku veelgi siduvamaks.

Eespool esitatud hinnangut silmas pidades on komisjon seisukohal, et Bulgaaria suhtes kohaldatava ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ei ole praegu vaja võtta täiendavaid meetmeid. Komisjon jätkab Bulgaaria eelarvesuundumuste põhjalikku jälgimist vastavalt ELi toimimise lepingule ning stabiilsuse ja kasvu paktile.

Tabel. Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

TAANI

Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus ja viimased soovitused

Majandussurutise ja suvakohaste stimuleerivate fiskaalmeetmete mõjul halvenes Taani rahanduse olukord. Valitsemissektori eelarve ülejääk 3,2 % SKPst 2008. aastal muutus 2009. aastal puudjäägiks 2,7 % SKPst ja 2010. aastal suurenes puudujääk veelgi 5,5 %ni SKPst. Seda silmas pidades otsustas nõukogu 13. juulil 2010, et Taanil on ülemäärane eelarvepuudujääk, ja esitas kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 7 soovitused kõnealuse puudujäägi kõrvaldamiseks 2013. aastaks[10]. Soovitustes kehtestas nõukogu tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 13. jaanuari 2011.

Nõukogu soovitas Taani ametiasutustel võtta keskpika perioodi jooksul meetmeid, et viia valitsemissektori eelarve puudujääk usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil allapoole 3 % SKPst. Selleks peaksid Taani ametiasutused tegema konkreetselt järgmist: a) rakendama 2010. aastal viimases ajakohastatud lähenemisprogrammis kavandatud fiskaalmeetmed ja alustama 2011. aastal eelarve konsolideerimist, et vähendada eelarvepuudujääki 2013. aastaks alla kontrollväärtuse; b) tagama, et ajavahemikul 2011–2013 kohandatakse eelarvet aastas keskmiselt vähemalt 0,5 % SKPst; c) määrama kindlaks ning rakendama rangelt meetmed, mida on vaja ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 2013. aastaks, kui tsüklilised tingimused seda võimaldavad, ning kiirendama puudujäägi vähendamist oodatust paremate majandus- või eelarvetingimuste korral.

Komisjon lähtub võetud meetmete hindamisel oma talituste 2010. aasta sügisprognoosist ning võtab arvesse 2011. aasta eelarvet, valitsuse poolt detsembris prognoositut ja konsolideerimismeetmeid, mis valitsus esitas 25. mail. Samuti võetakse hindamisel arvesse tõhusaid meetmeid käsitlevat teavet, mis Taani rahandusministeerium esitas komisjonile 13. jaanuaril 2011.

Võetud meetmete hindamine

Komisjoni talituste 2010. aasta sügisprognoosis tuuakse välja, et valitsemissektori eelarve positsioon peaks ajavahemikus 2010–2012 paranema 1,6 protsendipunkti võrra (puudujääk –5,1 % SKPst 2010. aastal väheneb puudujäägiks –3,5 % SKPst 2012. aastal). Viimases ajakohastatud makromajanduslikus prognoosis (detsember 2010) kavandasid Taani ametiasutused puudujäägiks 3,6 % SKPst 2010. aastal,[11] mis 2011. aastal suureneb 4,7 %ni SKPst ja seejärel 2012. aastal väheneb 3,4 %ni SKPst, mis oleks kontrollväärtuse lähedane üks aasta enne nõukogu seatud tähtaega.

2010. aasta mais kindlustas Taani valitsus parlamendi toetuse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud soovituste järgimiseks vajalike konsolideerimismeetmete kogumile. Kõnealused meetmed hõlmavad varem kavandatud maksukärbete edasilükkamist ja mitmete maksumäärade automaatse indekseerimise peatamist (nn paragrahvi 20 eeskiri ) kuni aastani 2014, töötushüvitise perioodi reformimist ja lühendamist neljalt aastalt kahele aastale ning ametiühingute liikmemaksudelt mahaarvatava summa ülemmäära kehtestamist. Lisaks piiratakse ajavahemikus 2011–2013 valitsemissektori tarbimise kasvu. Vastavalt nõukogu soovitusele on maikuise konsolideerimispaketi meetmed juba vastu võetud. Peale selle kinnitab 2011. aasta eelarve valitsuse kavatsust piirata valitsemissektori tarbimise kasvu. Muudatused kohalike omavalitsuste rahastamise ja nende kulude kontrollimise viisis peaksid vähendama ülekulude ohtu[12].

Seepärast järeldab komisjon, et Taani on järginud nõukogu soovitust rakendada 2010. aastal viimases ajakohastatud lähenemisprogrammis kavandatud fiskaalmeetmeid ja alustada 2011. aastal eelarve konsolideerimist.

Kõnealuste meetmetega peaks eelarvet ajavahemikus 2011–2013 aastas keskmiselt konsolideeritama ligikaudu ½ % SKPst ja selline tempo on kooskõlas nõukogu soovitusega. Kuigi eelarvepositsioon peaks prognooside kohaselt kuni aastani 2012 märgatavalt paranema, peaks struktuurne eelarvepositsioon sel ajal pisut halvenema. Aluseks on potentsiaalne majanduskasv aastatel 2010–2013, mis ühiselt kokkulepitud meetoditel prognoosituna peaks olema väga aeglane, mis on ebaharilik ja võib osutada ebatäpsustele metoodikas, mida praeguses faasis kasutatakse Taani potentsiaalse SKP arvutamiseks.

Eespool nimetatud konsolideerimismeetmeid silmas pidades ei ole komisjonil praeguses faasis mingeid tõendeid selle kohta, et iga-aastase keskmise struktuurse eelarvepositsiooni tugevdamise kohta soovitatut ei oleks võimalik saavutada keskpikas perspektiivis aastatel 2011–2013. Seepärast järeldab ta praegu olemas oleva teabe põhjal, et Taani on võtnud tõhusaid meetmeid, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2013. aastaks.

Järeldused

Olemasolevate andmete põhjal võib järeldada, et Taani on võtnud nõuetekohaseid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks nõukogu määratud aja jooksul. Eelkõige on Taani kooskõlas nõukogu soovitustega rakendanud 2010. aastal viimases ajakohastatud lähenemisprogrammis kavandatud fiskaalmeetmed ja alustanud 2011. aastal konsolideerimist.

Eespool esitatud hinnangut silmas pidades on komisjon seisukohal, et Taani suhtes kohaldatava ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ei ole praegu vaja võtta täiendavaid meetmeid. Komisjon jätkab Taani eelarvesuundumuste põhjalikku jälgimist vastavalt ELi toimimise lepingule ning stabiilsuse ja kasvu paktile.

Tabel 1. Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

[1] Iga liikmesriigi kohta esitati nõukogule hinnang nende meetmete kohta, mis võeti pärast soovituses sätestatud 6kuulise tähtaja möödumist. Kõik komisjoni soovitused ja dokumendid, mis on seotud iga liikmesriigi suhtes algatatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega (varasem ja käimasolev), on esitatud veebisaidil: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.

[2] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

[3] „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu kiitis heaks 10. novembril 2009, kättesaadav veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm.

[4] Kõik Küprose ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/cyprus_en.htm

[5] Komisjoni talituste 2010. aasta sügisprognoos avaldati 29. novembril 2010. Andmed esitati 2010. aasta 15. novembri seisuga.

[6] Parlament võttis 2011. aasta eelarve seaduse vastu 16. detsembril 2010.

[7] Kõik Soome ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel veebilehel:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/finland_en.htm

[8] Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta 2010. aasta oktoobris esitatud teatises korrigeeriti valitsemissektori eelarve puudujäägi tulemust 2008. ja 2009. aastal vastavalt ülejäägiks 1,7 % ja puudujäägiks 4,7 % SKPst. Peamised põhjused olid metoodikamuudatused seoses ajafaktoriga kohandamise kasutuselevõtmisega teatavate maksutulude laekumise kirjendamisel ja mõned valitsemissektori lisakohustused 2010. aasta teisel poolaastal.

[9] Kõik Bulgaaria ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud veebilehel:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/bulgaria_en.htm

[10] Kõik Taani ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud veebilehel: : http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/denmark_en.htm

[11] Taani ametiasutused on prognoosinud 2010. aastaks väiksemat eelarvepuudujääki kui komisjoni talitused oma 2010. aasta sügisprognoosis, kuna komisjoni talitused ei võtnud prognoosimisel arvesse pensionifondi tootlikkuse maksustamisest saadud tulude ajutist ja ootamatut suurenemist.

[12] Lähiaastatel peaksid eelarvet mõjutama veel kaks algatust. Esiteks käivad praegu läbirääkimised õppetoetuste reformi üle ja selle tulemusena võidakse lühendada õppetoetuste kestust. Kõnealuse reformiga vähendatakse valitsemissektori kulutusi tõenäoliselt veelgi. Teiseks on valitsus teinud ettepaneku kaotada ennetähtaegne pension järk-järgult 2034. aastaks ning selline meede koos oma lühiajaliste eelarvekuludega peaks positiivselt mõjutama pikaajalist jätkusuutlikkust. Eelkõige võib sellisel reformil olla märkimisväärne ühekordne mõju valitsuse eelarvepositsioonile 2012. aastal. Sellised ühekordsed kulud ei tohiks mõjutada ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist 2013. aastaks. Praegu ei ole võimalik kõnealuse kahe algatuse mõju eelarvele piisavalt täpselt välja arvutada.