Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006 seoses teatavate finantsjuhtimist käsitlevate sätetega selliste liikmesriikide suhtes, kes on sattunud tõsistesse finantsstabiilsusega seotud raskustesse või keda ähvardab oht sattuda sellistesse raskustesse /* KOM/2011/0482 lõplik - 2011/0211 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ettepaneku taust · Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Jätkuv finants- ja majanduskriis avaldab survet riikide rahalistele vahenditele, kuna liikmesriigid on sunnitud oma eelarvet vähendama. Siinkohal on ühtekuuluvuspoliitika programmide sujuv rakendamine eriti oluline, sest sellega tehakse rahasüste majandusse. Eelarvepiirangutest tulenevate likviidsusprobleemide tõttu on aga programme sageli keeruline rakendada. Eriti tuntav on see probleem kriisist kõige enam mõjutatud liikmesriikides, kes on saanud rahalist abi Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (euroala riigid) või maksebilansi mehhanismi (euroala välised liikmesriigid) programmi kaudu. Praeguseks on kuus riiki – sealhulgas Kreeka, kes on saanud rahalist abi Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (ESFM) väliselt – taotlenud nende mehhanismide kaudu rahalist abi ja leppinud komisjoniga kokku makromajanduslikus kohandamisprogrammis. Need riigid on Ungari, Rumeenia, Läti, Portugal, Kreeka ja Iirimaa (edaspidi „programmi osalisriigid”). Tuleb märkida, et Ungari, kes ühines maksebilansi mehhanismiga 2008. aastal, väljus programmist 2010. aastal. Tagamaks, et need liikmesriigid (või mõni muu liikmesriik) jätkaksid struktuuri- ja ühtekuuluvusfondi programmide rakendamist ja maksaksid projektide jaoks vahendeid välja, sisaldab käesolev ettepanek sätteid, mis võimaldavad komisjonil teha neile riikidele suuremaid väljamakseid nii kaua, kuni nad toetusprogramme rakendavad, muutmata seejuures nende jaoks ühtekuuluvuspoliitika 2007–2013 raames ette nähtud üldsummasid. Sellega antakse liikmesriikidele kriitilisel ajal täiendavaid ressursse ja lihtsustatakse programmide rakendamise jätkamist. · Üldine taust Mõnes liikmesriigis süvenev finantskriis mõjutab kahtlemata oluliselt reaalmajandust, sest võlad on suured ja valitsustel on keeruline turult raha laenata. Komisjon on esitanud ettepanekuid selle kohta, kuidas oleks kõige parem reageerida praegusele finantskriisile ja selle sotsiaal-majanduslikele tagajärgedele. Komisjon tegi 2008. aasta detsembris oma majanduse elavdamise paketi raames ettepaneku mitme regulatiivse muudatuse kohta ühtekuuluvpoliitika rakenduseeskirjade lihtsustamiseks ja täiendavaks eelrahastamiseks eelmaksete tegemise kaudu Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja ESFi programmidesse. Need 2009. aastal liikmesriikidele väljamakstud täiendavad ettemaksed on iga liikmesriigi jaoks ajavahemikuks 2007–2013 kokkulepitud rahastamispaketi raames võimaldanud kiirete rahasüstide tegemist 6,25 miljardi euro ulatuses. Tänu sellele muudatusele on tehtud ettemakseid 11,25 miljardi euro ulatuses. 2009. aasta juulis esitatud komisjoni ettepanekus nähti ette lisameetmed struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi lihtsamaks rakendamiseks. Nende meetmete vastuvõtmine 2010. aastal on programmide rakendamist oluliselt lihtsamaks muutnud ja tõhustanud fondi kasutamist, vähendades samal ajal abisaajata halduskoormust. · Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 (edaspidi „üldmäärus”) artiklis 77 on sätestatud, et vahemaksete ja lõppmaksete arvutamisel kohaldatakse iga prioriteetse suuna kaasrahastamise määra, mis on sätestatud komisjoni otsuses, millega rakenduskava vastu võetakse. · Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ettepanek on kooskõlas muude ettepanekute ja algatustega, mis Euroopa Komisjon on vastusena finantskriisile vastu võtnud. 2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine · Konsulteerimine huvitatud isikutega Väliste sidusrühmadega ei konsulteeritud. · Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. · Mõjuanalüüs Ettepanek võimaldab komisjonil suurendada asjaomastele riikidele tehtavaid ettemakseid sel ajal, kui nad toetusmehhanismi rakendavad. Väljamakse suurendamine arvutatakse nii, et lisatakse programmi prioriteetse suuna kaasrahastamise määrale 10 % asjaomasel perioodil uuesti tõendatud kulude kohta. Sellega ei looda uusi finantsnõudeid üldeelarvele, kuna selleks ajavahemikuks asjaomastele riikidele ja programmidele fondidest ette nähtud rahaline kogutoetus ei muutu. 3. Ettepaneku õiguslik külg · Kavandatud meetmete kokkuvõte Tehakse ettepanek muuta üldmääruse artiklit 77, et võimaldada komisjonil asjaomase liikmesriigi taotlusel hüvitada asjaomase perioodi uued kinnitatud kulud suurema väljamakse abil, mille arvutamiseks lisatakse prioriteetse suuna puhul kohaldatavale kaasrahastamise määrale 10 % . Siinkohal ei muutu programmi kaasrahastamise määr rohkem kui 10 % üldmääruse III lisas ette nähtud maksimaalsest piirmäärast. Ühelgi juhul ei saa asjaomasel prioriteetsel suunal fondist antav abi olla suurem summast, mis on märgitud komisjoni otsuses, millega kiidetakse heaks rakendusprogramm. Pärast nõukogu otsuse vastuvõtmist, millega antakse liikmesriigile toetusmehhanismi raames abi, rakendab komisjon asjaomase liikmesriigi taotlusel eespool nimetatud kalkulatsiooni kõigi asjaomase liikmesriigi jaoks ette nähtud rakendusprogrammi raames kinnitatud uute kulude suhtes. Tegemist on ajutise meetmega, mis lõpeb kui liikmesriik abiprogrammist/toetusmehhanismist väljub. · Õiguslik alus Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999, sätestatakse kolme kõnealuse fondi suhtes kohaldatavad ühised eeskirjad. Komisjoni ja liikmesriikide ühisjuhtimise põhimõttest lähtudes, sisaldab käesolev määrus uut programmitöö korda ning programmijuhtimise (s.h finantsjuhtimise), järelevalve, finantskontrolli ja projektide hindamise korda. · Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas, kuivõrd selle eesmärk on anda struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kaudu suuremat toetust teatavatele liikmesriikidele, kes on sattunud tõsistesse raskustesse, nagu majanduskasvu ja finantsstabiilsuse puudumine ning suurenev eelarvepuudujääk ja võlakoormus, seda ka rahvusvahelise majandus- ja rahanduskeskkonna tõttu. Seepärast on vaja Euroopa Liidu tasandil luua ajutine mehhanism, mis võimaldab Euroopa Komisjonil suurendada hüvitist struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi raames tõendatud kulude alusel. · Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas. Ettepanek on proportsionaalne, sest sellega antakse struktuurifondidest ja Ühtekuuluvusfondist suuremat toetust liikmesriikidele, kes on sattunud või kellel on oht sattuda tõsistesse raskustesse, mis on tingitud erakorralistest asjaoludest, mida nad ei saa kontrollida, ja kes vastavad nõukogu määruse (EL) nr 407/2010 (millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism) tingimustele, või kes on suurtes maksebilansiraskustes või keda sellised raskused ähvardavad ja kes vastavad nõukogu määruse (EÜ) nr 332/2002 tingimustele, ja ka Kreekale, kes on saanud finantsabi EFSM programmi väliselt kreeditoridevahelise kokkuleppe ja Euro Area Loan Facility Act (Euroala laenukorralduse lepingu ) raames. · Vahendi valik Kavandatud õigusakt: määrus. Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Komisjon on uurinud õigusraamistiku pakutavat tegevusruumi ja peab saadud kogemustele tuginedes vajalikuks teha ettepanek muuta üldmäärust. Läbivaatamise eesmärk on lihtsustada veelgi projektide kaasrahastamist, et kiirendada nende rakendamist ja seega investeeringute mõju reaalmajandusele. 4. Mõju eelarvele Mõju kulukohustuste assigneeringutele puudub, kuna programmiperioodiks 2007–2013 ettenähtud rakenduskavades sätestatud struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi toetuse ülemmäära ei ole kavas muuta. Maksete assigneeringute osas võib ettepanek kaasa tuua suurema hüvitise andmise asjaomasele liikmesriigile. Käesolevast ettepanekust tulenevad lisamaksete assigneeringud toovad kaasa suuremad maksete assigneeringud (2012. aastal ligikaudu 2,304 miljonit eurot), mis võidakse kompenseerida programmiperioodi lõpus. Seega jäävad üldkokkuvõttes maksete assigneeringud programmiperioodi lõikes samaks. Komisjon kontrollib 2012. aastal, kas täiendavaid maksete assigneeringuid on vaja, võttes arvesse liikmesriikide taotlusi meetme kasutamiseks ja vahemaksete edastamisel toimunut, ning teeb vajaduse korral eelarvepädevale asutusele asjakohaste meetmete ettepaneku. Ettepanek näitab komisjoni valmisolekut toetada liikmesriikide püüdlusi finantskriisiga toimetulekuks. Muudatusega antakse asjaomastele liikmesriikidele projektide rakendamiseks ja majanduse taastumise toetamiseks vajalikud rahalised vahendid. 2011/0211 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006 seoses teatavate finantsjuhtimist käsitlevate sätetega selliste liikmesriikide suhtes, kes on sattunud tõsistesse finantsstabiilsusega seotud raskustesse või keda ähvardab oht sattuda sellistesse raskustesse EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 177, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[1], võttes arvesse Regioonide Komitee seisukohta[2], toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Enneolematu ulatusega ülemaailmne finantskriis ja majanduslangus on oluliselt pärssinud mitme liikmesriigi majanduskasvu ja kahjustanud finantsstabiilsust ning seega järsult halvendanud nende finants- ja majandustingimusi. Teatavad liikmesriigid on sattunud tõsistesse raskustesse või neid ähvardavad raskused, nagu majanduskasvu ja finantsstabiilsuse puudumine ning suurenev eelarvepuudujääk ja võlakoormus, seda ka rahvusvahelise majandus- ja rahanduskeskkonna tõttu. (2) Kuigi peamised meetmed kriisi negatiivse mõju tasakaalustamiseks on juba võetud, sealhulgas õigusliku raamistiku muudatused, on finantskriisi mõju reaalmajandusele, tööturule ja kodanikele laialdaselt tuntav. Surve liikmesriikide finantsvahenditele on kasvamas ja tuleks võtta täiendavaid meetmeid selle surve leevendamiseks struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahendite maksimaalse ja optimaalse kasutamise kaudu. (3) Lähtudes Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artikli 122 lõikest 2, millega nähakse ette võimalus anda ELi finantsabi liikmesriigile, kes on raskustes või kellel on tõsine oht sattuda suurtesse raskustesse, mida põhjustavad temast olenematud erandlikud juhtumid, on nõukogu 11. mai 2010. aasta määrusega (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism,[3] kehtestatud kõnealune mehhanism liidu finantsstabiilsuse säilitamiseks. (4) Iirimaale anti sellist finantsabi nõukogu 7. detsembri 2010. aasta rakendusotsusega 2011/77/EL[4] ja Portugalile nõukogu 30. mai 2011. aasta rakendusotsusega 2011/344/EL[5]. (5) Kreekat oli tõsistes finantsstabiilsusega seotud raskustes juba enne määruse (EL) nr 407/2010 jõustumist. Seega ei olnud Kreekale võimalik kõnealuse määruse alusel finantsabi anda. (6) Kreeka jaoks 8. mail 2010 sõlmitud kreeditoridevaheline kokkuleppe ja laenukorralduse leping jõustusid 11. mail 2010. Sellega nähakse ette, et kreeditoridevaheline kokkulepe jääb täiel määral jõusse kolmeaastase programmiperioodi lõpuni, kui laenukorralduse lepingu raames on veel lahtisi arveid. (7) Nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem,[6] on loodud vahend, millega nõukogu annab vastastikust abi, kui liikmesriik on suurtes maksebilansiraskustes või teda ähvardab tõsine oht sellistesse raskustesse sattuda. (8) Ungarile anti sellist finantsabi nõukogu 4. novembri 2008. aasta otsusega 2009/201/EÜ[7], Lätile nõukogu 20. jaanuari 2009. aasta otsusega 2009/290/EÜ[8] ja Rumeeniale nõukogu 6. mai 2009. aasta otsusega 2009/459/EÜ[9]. (9) Ajavahemik, mil Iirimaale, Ungarile, Lätile, Portugalile ja Rumeeniale toetust antakse, on sätestatud igat riigi käsitlevas nõukogu otsuses. Ungarile lõpetati abi andmine 4. novembril 2010. (10) Ajavahemik, mille jooksul Kreekale kreeditoridevahelise kokkulepe ja euroala riikide laenukorralduse lepinguga (Euro Area Loan Facility Act) abi antakse on erinev, kuna see sõltub igast selles vahendis osalevast liikmesriigist. Käesoleva määruse jaoks tuleks seega käesolevas määruses kindlaks määrata ühtne määruse kohaldamise alguskuupäev. (11) 11. juulil 2011 kirjutasid 17 euroala liikmesriikide rahandusministrid alla Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingule. Asutamislepingu sõlmimise aluseks oli Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta otsus. On ette nähtud, et 2013. aastaks hakkab Euroopa stabiilsusmehhanism täitma praeguseid Euroopa finantsstabiilsusvahendi ja Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi ülesandeid Seega tuleks käesolevas otsuses tulevast mehhanismi juba arvesse võtta. (12) Euroopa Ülemkogu väljendas 23. ja 24. juuli 2011. aasta järeldustes heameelt komisjoni kavatsuse üle tõhustada Kreeka laenuprogrammi ja ELi fondide koostoimet, toetades jõupingutusi, et suurendada Kreeka suutlikkust ELi vahendeid majanduskasvu ja tööhõive edendamise eesmärgil ära kasutada, keskendudes konkurentsivõime parandamisele ja töökohtade loomisele. Peale selle väljendas Euroopa Ülemkogu oma järeldustes heameelt selle üle, et komisjon koostab koos liikmesriikidega terviklikku programmi Kreekale antava tehnilise abi kohta, ning toetas seda algatust. Käesolev määrus on osa neist koostoime saavutamiseks tehtavatest jõupingutustest. (13) Selleks et lihtsustada ELi rahastamise juhtimist, kiirendada investeeringute tegemist liikmesriikides ja piirkondades ning suurendada rahastamise mõju majandusele, on vaja lubada suurendada struktuurifondidest ja Ühtekuuluvusfondist tehtavaid vahemakseid kümne protsendi võrra praegusest prioriteetse suuna kohta kehtivast kaasrahastamise määrast liikmesriikide puhul, kes on tõsistes finantsstabiilsusega seotud raskustes ning on taotlenud selle meetme kaudu abi saamist. (14) Seega tuleks ajavahemikul, kui liikmesriigid saavad finantsabi tõsiste finantsstabiilsusega seotud probleemide lahendamiseks, üle vaadata rakendusprogrammide vahemaksete ja lõppmakse arvutamise eeskirjad. (15) Pärast finantsabi andmise perioodi lõppu võib nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999)[10] artikli 48 lõike 3 kohastes hindamistes vajalikuks osutuda hinnata muu hulgas ka seda, kas liikmesriigi kaasrahastamise määra vähendamine ei vii märkimisväärse kõrvalekaldumiseni algsetest eesmärkidest. Selline hindamine võib viia rakendusprogrammi läbivaatamiseni. (16) Määrust (EÜ) nr 1083/2006 tuleks seetõttu vastavalt muuta. (17) Kuna rahvusvahelisi finantsturge mõjutav enneolematu kriis ja majanduslangus, mis on tõsiselt kahjustanud mitmete liikmesriikide finantsstabiilsust, nõuab kiiret reageerimist, et tõrjuda majandusele kui tervikule avalduvat negatiivset mõju, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti ja seda tuleks kohaldada tagaisulatuvalt selle ajavahemiku kohta, mil liikmesriigid said liidult või teistelt euroala liikmesriikidelt rahalist abi finantsstabiilsusega seotud tõsiste raskuste kõrvaldamiseks. ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikkel 77 asendatakse järgmisega: „Artikkel 77 Vahemakse ja lõppmakse arvutamise üldeeskirjad 1. Vahemaksete ja lõppmaksete arvutamisel kohaldatakse iga prioriteetse suuna kaasrahastamise määra, mis on sätestatud rakenduskava käsitlevas otsuses, abikõlblike kulude suhtes, mida on kõnealuse prioriteetse suunaga seoses nimetatud igas sertifitseerimisasutuse tõendatud kuluaruandes. 2. Erandina artikli 53 lõikest 2 ja artikli 53 lõike 4 teisest lausest ning III lisas kehtestatud piirmääradest võib liikmesriigi taotlusel vahemakseid ja lõppmakseid suurendada summani, mis on kümme protsendipunkti suurem vastava prioriteetse suuna suhtes kohaldatavast kaasrahastamise määrast, kuid ei ületa 100 %, abikõlblike kulude puhul, mida on uuesti kinnitatud igas tõendatud kuluaruandes, mis esitatakse ajavahemikul, mil liikmesriik vastab ühele järgmistest tingimustest: (a) ta saab finantsabi nõukogu määruse nr (EÜ) 407/2010 (millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism)* alusel või muult euroala liikmesriigilt enne kõnealuse määruse jõustumist; (b) ta saab finantsabi keskpikas perspektiivis kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 332/2002**; (c) ta saab finantsabi kooskõlas 11. juulil 2011 allkirjastatud Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepinguga. 3 Vahemaksete ja lõppmakse arvutamisel pärast seda, kui liikmesriik ei saa enam lõikes 2 osutatud finantsabi, ei võta komisjon arvesse kõnealuse lõike alusel makstud suuremaid summasid. Küll aga võetakse neid summasid arvesse artikli 79 lõike 1 kohaldamisel. 4. Olenemata lõikest 2, ei tohi liidu toetus vahemaksete ja lõppmakse näol olla siiski suurem kui avaliku sektori toetus ja fondidest saadav maksimaalne toetus iga prioriteetse suuna jaoks vastavalt komisjoni otsusele rakenduskava heakskiitmise kohta. 5. Lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi rakenduskavade suhtes. * ELT L 118, 12.5.2010, lk 1. ** EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1.”. Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Määrust kohaldatakse tagaisulatuvalt järgmiste liikmesriikide suhtes alates neile finantsabi andmise kuupäevast: a) Iirimaa – alates 10. detsembrist 2010; b) Kreeka – alates 11. maist 2010; c) Läti – alates 23. jaanuarist 2009; d) Ungari – alates 5. novembrist 2008; e) Portugal – alates 24. maist 2011; f) Rumeenia – alates 11. maist 2009. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel eesistuja eesistuja FINANTSSELGITUS ETTEPANEKU NIMETUS: 1. ETTEPANEKU NIMETUS Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr (EÜ) 1083/2006 seoses teatavate finantsjuhtimist käsitlevate sätetega selliste liikmesriikide suhtes, kes on sattunud tõsistesse finantsstabiilsusega seotud raskustesse või kel on oht sellistesse raskustesse sattuda 2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed: Regionaalpoliitika; tegevuspõhise eelarvestamise meede 13.03 Tööhõive ja sotsiaalküsimused; tegevuspõhise eelarvestamise meede 04.02 Ühtekuuluvusfond; tegevuspõhise eelarvestamise meede 13.04 3. EELARVEREAD 3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B.A read)): Uusi kavandatavaid meetmeid rakendatakse järgmiste eelarveridade alusel: · 13.031600 Lähenemine (ERDF) · 13.031800 piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive (ERDF) · 04.0217 Lähenemiseesmärk (ESF) · 04.0219 Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive (ESF) · 13.04.02 Ühtekuuluvusfond 3.2. Meetme kestus ja finantsmõju: 3.3. Eelarve tunnusjooned: Eelarverida || Kulu liik || Uus || EFTA osamakse || Taotlejariikide osamaksud || Finantsperspektiivi rubriik 13.031600 || Mittekohustuslik || Liigendatud || EI || EI || EI || nr 1b 13.031800 || Mittekohustuslik || Liigendatud || EI || EI || EI || nr 1b 04.0217 || Mittekohustuslik || Liigendatud || EI || EI || EI || nr 1b 13.04.02 || Mittekohustuslik || Liigendatud || EI || EI || EI || nr 1b 04.0219 || Mittekohustuslik || Liigendatud || EI || EI || EI || nr 1b 4. ÜLEVAADE VAHENDITEST 4.1. Rahalised vahendid 4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest Järgmistes tabelites on näidatud 2011.–2013. aastaks kavandatavate meetmete hinnangulist mõju. Kuna uusi rahalisi vahendeid ei ole kulukohustuste jaoks kavandatud, ei ole tabelisse arve märgitud, vaid on esitatud „ei kohaldata”. Ettepanek on seega kooskõlas 2007.–2013. aasta mitmeaastase finantsraamistikuga. Maksete osas võib ettepanek kaasa tuua suurema hüvitise asjaomasele liikmesriigile. Võttes aluseks komisjoni poolt läbi vaadatud liikmesriikide makseprognoosi ja 2012. aasta eelarve projekti makseassigneeringud, oleks eelarvest vaja ligi 2,304 miljonit eurot[11]. Käesolevast ettepanekust tulenevad lisamaksete assigneeringud toovad kaasa suuremad makseassigneeringud 2012. aastal, mis võidakse kompenseerida programmiperioodi lõpus. Seega jäävad üldkokkuvõttes makseassigneeringud programmiperioodi lõikes samaks. Komisjon kontrollib 2012. aastal, kas täiendavaid maksete assigneeringuid on vaja, võttes arvesse liikmesriikide taotlusi meetme kasutamiseks ja vahemaksete edastamisel toimunut, ning teeb vajaduse korral eelarvepädevale asutusele asjakohaste meetmete ettepaneku. 2013. aastakse ei ole hinnangut tehtud ning võimalikke mõjusid võetakse arvesse 2013. aasta eelarvemenetluse raames. miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kulu liik || Jao nr || || Aasta n || n + 1 || n + 2 || n + 3 || n + 4 || n + 5 jj || Kokku Tegevuskulud[12] || || || || || || || || Kulukohustuste assigneeringud || 8.1 || a || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Maksete assigneeritud || || b || ei kohaldata || +2,304 || ei kohaldata || ei kohaldata || -2,304 || ei kohaldata || 0. Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[13] || || || || Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) || 8.2.4 || c || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata VÕRDLUSSUMMA KOKKU || || || || || || || Kulukohustuste assigneeringud || || a+c || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Maksete assigneeringud || || b+c || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || 0,000 Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[14] || || Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) || 8.2.5 || d || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) || 8.2.6 || e || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Meetme soovituslik finantskulu kokku Kulukohutuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU || || a+c+d+e || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU || || b+c+d+e || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Kaasrahastamise andmed miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kaasrahastav asutus || || Aasta n || n + 1 || n + 2 || n + 3 || n + 4 || n + 5 jj || Kokku …………………… || f || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU || a+c+d+e+f || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata 4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga x Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule. ¨ Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine ¨ Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[15] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine). 4.1.3. Finantsmõju tuludele x Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele ¨ Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine: miljonites eurodes (üks koht pärast koma) || || Enne meetme rakendamist [aasta n-1] || || Olukord pärast meetme rakendamist Eelarverida || Tulud || || [aasta n] || [n+1] || [n+2] || [n+3] || [n+4] || [n+5][16] || a) Tulud absoluutväärtuses || || || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata b) Tulude muutus || D || || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata (Kui mõju on seotud rohkem kui ühe eelarvereaga, täpsustage kõik seonduvad tulude eelarveread, lisades tabelile vajalikul arvul ridu.) 4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1. Aastane vajadus || Aasta n || n + 1 || n + 2 || n + 3 || n + 4 || n + 5 jj Personal kokku || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata 5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID 5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus Jätkuv finants- ja majanduskriis avaldab survet riikide rahalistele vahenditele, kuna liikmesriigid on sunnitud oma eelarvet vähendama. Siinkohal on ühtekuuluvuspoliitika programmide sujuv rakendamine eriti oluline, sest sellega tehakse rahasüste majandusse. Tagamaks, et need liikmesriigid jätkavad struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi programmide rakendamist ja maksavad projektide jaoks vahendeid välja, sisaldab ettepanek sätteid, mis võimaldavad komisjonil suurendada liikmesriikidele tehtavaid väljamakseid nii kaua, kuni nad toetusprogramme rakendavad. 5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ja võimalik koostoime Ettepanek võimaldab programmide rakendamist jätkata, süstida raha majandusse ja vähendada samal ajal riigi kulutusi. 5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames Eesmärk on aidata liikmesriikidel, keda finantskriis kõige raskemini tabanud on, jätkata programmide rakendamist ja teha nii rahasüste majandusse. 5.4. Rakendamise meetod (soovituslik) Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id). · Liikmesriikidega 6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE 6.1. Järelevalvekord Ei ole vajalik, kuna järelevalvet tehakse struktuurifondide järelevalve raames. 6.2. Hindamine 6.2.1. Eelhindamine Käesolev ettepanek on koostatud Euroopa Komisjoni presidendi büroo palvel. 6.2.2. Vahe-/järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid) Ei kohaldata 6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedus Ei kohaldata 7. PETTUSEVASTASED MEETMED Ei kohaldata. 8. ANDMED VAHENDITE KOHTA 8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) (Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) || Väljundi liik || Keskmine kulu || Aasta n || Aasta n+1 || Aasta n+2 || Aasta n+3 || Aasta n+4 || Aasta n+5 jj || KOKKU Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku Tegevuseesmärk: nr 1: säilitada rakenduskavade rakendamine || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || 0,000 || || 0,000 || || || || || || || || || || 0,000 KULUD KOKKU || || || || 0,000 || || 0,000 || || || || || || || || || || 0,000 8.2. Halduskulud 8.2.1. Ametikohtade arv ja liigid Ametikoha liik || || Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal (täistööajale taandatud ametikohtade arv) || || Aasta n || Aasta n+1 || Aasta n+2 || Aasta n+3 || Aasta n+4 || Aasta n+5 Ametnikud või ajutine personal (XX 01 01) || A*/AD || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata B*, C*/AST || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata KOKKU || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata 8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus Ei kohaldata 8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal) (Rohkem kui ühe variandi nimetamise korral märkige ametikohtade arv iga variandi puhul) ¨ Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud ¨ Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud ¨ Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus ¨ Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused) ¨ Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud 8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud) miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Eelarverida (number ja nimetus) || Aasta n || Aasta n+1 || Aasta n+2 || Aasta n+3 || Aasta n+4 || Aasta n+5 ja järgmised aastad || KOKKU 1 Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) || || || || || || || Täitevasutused || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Muu tehniline ja haldusabi || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata sise- || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata välis- || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Tehniline ja haldusabi kokku || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata 8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Ametikoha liik || Aasta n || Aasta n+1 || Aasta n+2 || Aasta n+3 || Aasta n+4 || Aasta n+5 ja järgmised aastad Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jne) (täpsustada eelarverida) || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || +ei kohaldata (Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. ei kohaldata Arvestus – Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. ei kohaldata 8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta n || Aasta n+1 || Aasta n+2 || Aasta n+3 || Aasta n+4 || Aasta n+5 ja järgmised aastad || KOKKU XX 01 02 11 01 – Lähetused || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata XX 01 02 11 03 – Komiteed || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata 2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata 3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud ei kohaldata [1] ELT L, . lk… [2] ELT L, . lk… [3] ELT L 118, 12.5.2010, lk 1. [4] ELT L 30, 4.2.2011, lk 34. [5] ELT L 159, 17.6.2011, lk 88. [6] ELT L 53, 23.2.2002, lk 1. [7] ELT L 37, 6.2.2009, lk 5. [8] ELT L 79, 25.3.2009, lk 39. [9] ELT L 150, 13.6.2009, lk 8. [10] ELT L 210, 31.7.2006, lk 25. [11] See summa hõlmab täit summat asjaomasteks aastateks, isegi kui tegevus algab novembris või detsembris või lõppeb aasta keskel. [12] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla. [13] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla. [14] Kulud, mis kuuluvad peatükki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05. [15] Vt institutsioonidevahelise lepingu punktid 19 ja 24. [16] Kui meede kestab üle kuue aasta, lisage vajadusel täiendavaid veerge.