[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 20.9.2006

SEK(2006) 1164

KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT

Lisadokument

KOMISJONI TEATISEGA NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE „Parem koolitus ohutuma toidu nimel“ MÕJU HINDAMISE KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE

{KOM(2006) 519 lõplik}{SEK(2006) 1163}

1. KÄESOLEVA DOKUMENDI EESMÄRK

Käesolev dokument on komisjoni teatise „Parem koolitus ohutuma toidu nimel“[1] kommenteeritud kokkuvõte.

2. ÜLDINE TAUST

Euroopa õigusega[2] on sätestatud, et komisjon korraldab koolitusi liikmesriikide pädevate asutuste töötajatele, kes kontrollivad vastavust EL toiduaineid ja loomasööta käsitlevatele õigusaktidele, loomade tervise ja loomade heaolu nõuetele ning taimetervise nõuetele. Koolitusel võivad osaleda ka kolmandate riikide ning eelkõige arengumaade esindajad.

Koolituse eesmärk on hõlbustada ühenduse eeskirjade ja standardite mõistmist ning ühtlustada olulisel määral kontrollimenetlust ja kontrollitulemuste põhjal kontrolliasutustes tehtavaid otsuseid. Eeldatavasti aitab ametliku kontrolli suurem ühtsus ja asjatundlikkus tõhustada tarbijakaitset EL piires ning tõsta võrdsete võimaluste tagamisega toidukäitlemisettevõtete kindlustunnet.

Võib loota, et kolmandate riikide osalemine EL koolitustel aitab paremini mõista EL sanitaar- ja fütosanitaarstandardeid ja impordiprotseduure, mis peaks olema kasulik ühendusse toiduaineid, loomasööta, elusloomi ja taimi importivatele kolmandatele riikidele. EL eeskirjade ja menetluste parem tundmine vähendaks eriti arengumaade puhul ka takistusi kaupade EL turule toomisel ning aitaks parandada vastavust EL toidustandarditele. See omakorda vähendaks ja lihtsustaks impordi sanitaar- ja fütosanitaarkontrolli.

3. KOOLITUS PRAEGU

Komisjoni tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraat alustas kursuste korraldamist 2006. aastal, mille jooksul koolitati ligi 1 500 inimest. Selleks kuulutas komisjon välja rea pakkumismenetlusi sellistes valdkondades nagu toiduainete impordi kontroll piiripunktides, toiduohutuse haldamissüsteemide sisseseadmine ja nende süsteemide kontrollimine, loomsete kõrvalsaaduste nõuetekohane käitlemine ja kõrvaldamine ning loomade heaolu standardid seoses tuimastamise ja tapmisega (tapamajades või haigustõrjeolukordades). Teatavad kursused korraldati eelkõige arengumaade abistamiseks. Nendel Aafrika, Aasia ja Ladina-Ameerika osalejatele ettenähtud kursustel tutvustati puuviljade ja marjade, köögiviljade ja kalatoodete impordiprotseduure. Kagu-Aasiast pärit osalejatele ettenähtud koolitusel käsitleti lindude gripiga seotud kontrolli.

2006. aasta kogemus on näidanud, et nii liikmesriigid kui ka kolmandad riigid hindavad kõrgelt komisjoni algatust. Seetõttu on oluline koolitustööd tugevdada ning tagada koolitusprogrammi nõuetekohane juhtimine ja täitmine.

4. KOOLITUS TULEVIKUS

Komisjon on kaalunud järgmisi võimalusi seoses edaspidise koolituse korraldamisega probleemvaldkondades:

1. Jätkamine muutusteta. Seda ei peeta asjakohaseks.Ühtlustatuse puudumine EL tasandil võib põhjustada ühenduse õiguse erisuguse kohaldamise EL piires. See toob tõenäoliselt kaasa erinevused kaitsetasemes, millega võib kaasneda negatiivne mõju siseturule. Samuti võib tagajärjeks olla kahjulik mõju impordi kontrollimenetluse kvaliteedile ja järjepidevusele, mis mõjutab negatiivselt kaubavahetust kolmandate riikidega.

2. Kogemustevahetus erinevate riikide koolitusasutuste vahel. Osadel liikmesriikidel on tavaks korraldada koolitusi oma riigi kontrollivaldkonna töötajatele. Kuigi kõigis liikmesriikides ei ole koolitustöö veel samale tasemele jõudnud, tundub mõnes neist olevat üks või mitu kõrgelt kvalifitseeritud koolituspersonaliga koolitusasutust. Koostöösüsteemi loomist tuleks täiendavalt uurida, kuid tõenäoliselt ei rahuldaks see kõiki vajadusi. Seetõttu ei saa seda käsitada iseseisva võimalusena.

3. Ühenduse koolitusstrateegia ette valmistamine ja välja arendamine ohutuma toidu tagamiseks. Liikmesriikide vahel valitseb üksmeel EL tasandi koolituse olulisuse suhtes. Selline suhtumine on tingitud vajadusest horisontaalse lähenemisviisi järele teatavatele küsimustele, mis nõuavad kõigilt ühtset ja samaväärset mõistmist. Samuti on koolitust vaja kolmandatel riikidel, eelkõige arengumaadel, mida tuleks pakkuda ühtsust ja järjepidevust tagava ühenduse koolitussüsteemi vahendusel.

4. Õigusraamistiku täiustamine. Toiduohutust käsitleva valge raamatu üldeesmärgid on saavutatud. Uute eeskirjade rakendamine lähiaastatel näitab, kas on veel võimalusi edasiseks arenguks. Kui parandusi on vaja, piirduvad need üksikasjade muutmisega ega nõua suuremaid seadusandlikke algatusi. Uued õigusaktid ei saa kindlasti korvata vajadust koolituse järele ning ei ole seega arvestatav võimalus EL tulevase koolitusstrateegia määratlemisel.

Komisjon usub, et EL tasandil on vaja korraldada koolitusi ning töötada välja koolitusstrateegia, mis oleks täienduseks liikmesriikide tasandil pakutavatele koolitustele.

Keskmiselt 6 000 koolitatavat aastas (umbes 10% võimalikust sihtrühmast) tundub olevat asjakohane koolitusmaht, mis on tehniliselt teostatav ning tagab koolituse „representatiivsele osale sihtrühmast“. Selle eesmärgi saavutamiseks on analüüsitud erinevaid võimalusi kava elluviimiseks – komisjoni hallatavad lepingud, komisjoni eritalitus, reguleeriv asutus ning koolitustegevust korraldav täitevasutus.

Komisjon uurib põhjalikumalt võimalust, mille puhul koolitusprogrammi hakkaks ellu viima täitevasutus. Komisjon saaks sel juhul keskenduda oma põhiülesannetele, st koolitusprioriteetide seadmisele, koolitusprogrammi välja töötamisele ja koolituse kvaliteedi kontrollimisele. Nimetatud valiku poole kallutab komisjoni vajadus mitte loovutada kontrolli koolitustegevuse üle, tagada koolituse Euroopa mõõde ning kasutada ressursse säästlikult. Nii inim- kui raharessursside piiratuse tõttu ei tundu teised variandid koolituse korraldamiseks (komisjoni eritalitus või reguleeriv asutus) asjakohased.

5. FINANTSKAALUTLUSED

Käivitamisetapil 2006. aastal koolituste korraldamisel saadud kogemuste põhjal võib aastase koolitusprogrammi kogumaksumus hinnanguliselt jääda 19,8 miljoni euro (esimestel aastatel) ja 13,2 miljoni euro vahele, võttes arvesse teatavaid näitajaid nagu osalejate arv aastas, keskmine kursuse pikkus ja osalejate arv kursusel. Koolitustegevuse suuremad kulud algusaastatel tulenevad eeldatavast suuremast osaleda soovijate hulgast, seda eelkõige kolmandatest riikidest, mistõttu koolitatavate arv võib tõusta 9 000ni. Kaks aastat pärast koolituste algust hakkab osaleda soovijate arv ilmselt langema.

Kui koolitatavate arv on 6 000 aastas, kujuneb alates 2011. aastast täitevasutuse poolt koolitusprogrammi rakendamise hinnanguliseks kogumaksumuseks ligikaudu 14 767 000 eurot. Ka mõju hindamine näitas, et tõenäoliselt on koolitusprogrammi elluviimine täitevasutuse vahendusel teiste variantidega võrreldes odavam, arvestades et komisjoni hallatavate lepingute puhul oleks maksumuseks 15 168 000 eurot ja komisjoni eritalituse puhul 17 141 143 eurot.

[1] Vt dokument KOM(2006) 519.

[2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks – ELT L 191, 28.5.2004, lk 1.