EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON,  
10. mai 2012,  
tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist 
käsitleva otsuse lahutamatu osa, II jagu – nõukogu  
EUROOPA PARLAMENT,  
— võttes arvesse Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarvet (  1 ), 
— võttes arvesse Euroopa Liidu 2010. aasta raamatupidamise aastaaruannet (KOM(2011) 473 – C7- 
0258/2011) (  2 ), 
— võttes arvesse nõukogu aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioo ­
nile 2010. aastal tehtud siseauditite kohta,  
— võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2010 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide 
vastustega (  3 ), 
— võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja kinnitavat 
avaldust, (  4 ) milles kinnitatakse 2010. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja selle 
aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,  
— võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõiget 10 ning artikleid 317, 318 ja 319,  
— võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb 
Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (  5 ) eriti selle artikleid 50, 86, 145, 
146 ja 147,  
— võttes arvesse nõukogu peasekretäri / ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja otsust nr 31/2008 
nõukogu liikmete esindajate sõidukulude hüvitamise kohta (  6 ), 
— võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja 
komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (  7 ), 
— võttes arvesse kodukorra artiklit 77 ja VI lisa;  
— võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0095/2012),  
1. lükkab edasi otsuse tegemise nõukogu peasekretäri tegevusele heakskiidu andmise kohta nõukogu 
2010. aasta eelarve täitmisel vastavalt parlamendi õigusele kasutada ära eelarve täitmisele heakskiidu 
andmise ajakavas sisalduvat kaht tähtaega, et antud juhul püüda jõuda eesistujariigiga kokkuleppele;  
2. võtab teadmiseks asjaolu, et kontrollikoda järeldas oma audititööle tuginedes aastaaruandes eelarveaasta 
2010 kohta, et institutsioonide ja ametite 31. detsembril 2010. aastal lõppenud eelarveaasta haldus- ja 
muude kuludega seotud maksed tervikuna ei sisaldanud olulisi vigu; toonitab, et halduskulude rubriigis 
on üldiselt kõige tõenäolisemaks veamääraks hinnatud 0,4 % (punktid 7.9 ja 7.10);  
3. märgib, et on saanud rea dokumente 2010. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse jaoks 
(2010. aasta lõplikud finantsaruanded, sh raamatupidamise aastaaruanne, finantstegevuse aruanne ja 
2010. aasta siseauditite kokkuvõte); ootab endiselt, et nõukogu edastaks talle kõik eelarve täitmisele 
heakskiidu andmise menetluse jaoks vajalikud dokumendid (kaasa arvatud 2010. aasta täieliku siseauditi 
kohta);ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/23  
( 1 ) ELT L 64, 12.3.2010.  
( 2 ) ELT C 332, 14.11.2011, lk 1.  
( 3 ) ELT C 326, 10.11.2011, lk 1.  
( 4 ) ELT C 332, 14.11.2011, lk 134.  
( 5 ) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.  
( 6 ) Otsus tuleneb nõukogu 22. juulil 2002. aastal vastu võetud kodukorrast (EÜT L 230, 28.8.2002, lk 7).  
( 7 ) ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.
4. loodab, et parlamendile esitatakse täielik iga-aastane tegevusaruanne; nõuab, et iga-aastases tegevus ­
aruandes esitatakse samuti üksikasjalik tabel kõikide nõukogu töötajate kohta, liigendatuna kategooria, 
palgaastme, soo, täiendusõppes osalemise ja kodakondsuse järgi;  
5. rõhutab, et kontrollikoda kritiseeris 2010. aastat käsitlevas aruandes „Residence Palace’i” ehitusprojekti 
rahastamist ettemaksete osas (punkt 7.19); märgib, et kontrollikoja tähelepaneku kohaselt tegi nõukogu 
aastatel 2008–2010 ettemakseid kokku 235 000 000 eurot; märgib, et makstud summad võeti alaka ­
sutatud eelarveridadelt; juhib tähelepanu sellele, et „alakasutatud” on poliitiliselt korrektne termin, mille 
all mõeldakse eelarvesse kantud liigseid vahendeid; rõhutab, et 2010. aastal suurendas nõukogu eelarve ­
rida „Kinnisavara omandamine” 40 000 000 euro võrra;  
6. võtab teadmiseks nõukogu selgituse, et assigneeringud tehti kättesaadavaks ümberpaigutustega, milleks 
andsid loa eelarvepädevad institutsioonid vastavalt finantsmääruse artiklites 22 ja 24 sätestatud korrale;  
7. jagab kontrollikoja seisukohta, et selline menetlus ei ole kooskõlas eelarve õigsuse põhimõttega, ehkki 
üürimaksetes on raha kokku hoitud;  
8. võtab teadmiseks nõukogu vastuse, et suulise tõlke ja delegatsioonide sõidukulude eelarveread peaksid 
olema paremas kooskõlas tegeliku kasutusega, ning nõuab eelarve paremat kavandamist, et edaspidi 
praegust tava vältida;  
9. tuletab kontrollikojale meelde Euroopa Parlamendi nõudmist, et kontrollikoda viiks läbi nõukogu 
järelevalve- ja kontrollisüsteemide põhjaliku hindamise, sarnaselt hindamistega, mille kontrollikoda 
viis eelarveaasta 2010 aruande koostamise käigus läbi Euroopa Kohtu, Euroopa Ombudsmani ja 
Euroopa Andmekaitseinspektori suhtes;  
10. peab kahetsusväärseks 2007., 2008. ja 2009. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses 
esinenud probleeme, mis tulenesid nõukogu soovimatusest pidada avatud ja ametlikku dialoogi eelarve ­
kontrollikomisjoniga ja vastata selle komisjoni küsimustele; tuletab meelde, et parlament keeldus 
andmast heakskiitu nõukogu peasekretäri tegevusele nõukogu 2009. aasta eelarve täitmisel 10. mai 
2011. aasta (  1 ) ja 25. oktoobri 2011. aasta (  2 ) resolutsioonides märgitud põhjustel;  
11. kordab seisukohta, et Euroopa maksumaksjatel on igati õigus oodata täieliku avaliku kontrolli kohal ­
damist kogu liidu eelarve, kaasa arvatud eri institutsioonide ja ametite sõltumatult hallatavate kõigi 
rahaliste vahendite üle;  
12. peab kahetsusväärseks, et nõukogu on seisukohal, et ainsa liidu institutsioonina ei pea nõukogu andma 
aru tema käsutusse antud rahaliste vahendite kasutamise üle;  
13. juhib tähelepanu sellele, et nõukogu väide, nagu tuleks komisjoni eelarve täitmisele heakskiidu andmist 
tõlgendada heakskiidu andmisena kogu liidu eelarvele, kaasa arvatud nõukogu kasutatavale osale 
eelarvest, sisaldab viga, mis ilmneb sellest, et nõukogu leiab igasuguse loogikata, et komisjonil ei 
peaks olema õigust teostada kontrolli nõukogu eelarve üle ja seda hallata; on seisukohal, et selle 
vastuolu ainus loogiline lahendus on see, et nõukogu kas palub komisjonil võtta oma rahalised 
vahendid kontrolli alla või ta osaleb täies mahus tavapärases eelarve täitmisele heakskiidu andmise 
menetluses, kusjuures vajalikke muudatusi tehes tuleb tingimata kohaldada täismenetlust, mida järgi ­
takse kõigi muude Euroopa Liidu institutsioonide osas;ET L 286/24 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012  
( 1 ) ELT L 250, 27.9.2011, lk 25.  
( 2 ) ELT L 313, 26.11.2011, lk 13.
14. kordab, et parlament ootab endiselt nõukogu vastust kahes eespool nimetatud resolutsioonis märgitud 
meetmete ja dokumentide esitamise nõuete kohta; palub nõukogu peasekretäril esitada eelarve täitmisele 
heakskiidu andmise menetluse eest vastutavale parlamendikomisjonile põhjalikud kirjalikud vastused 
järgmistele küsimustele.  
a) Nõukogu ei osalenud korrapäraselt eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse eest vastutavas 
parlamendikomisjonis toimunud koosolekutel, kui peeti eelmiseid nõukogu eelarve täitmisele heaks ­
kiidu andmist käsitlenud arutelusid, aga nõukogu osalemist loetakse äärmiselt oluliseks, selleks et 
nõukogu esindaja vastaks komisjoni liikmete küsimustele nõukogu eelarve täitmisele heakskiidu 
andmise kohta. Kas nõukogu nõustub edaspidi osalema eelarve täitmisele heakskiidu andmise 
menetluse eest vastutavas parlamendikomisjonis toimuvates aruteludes nõukogu eelarve täitmisele 
heakskiidu andmise kohta?  
b) Miks muudab nõukogu igal aastal siseauditi esitusviisi/formaati? Miks on siseaudit igal aastal nii 
lühike, üldsõnaline ja ebaselge? Kas nõukogu võiks alates 2010. aasta menetlusest esitada siseauditi 
aruande ka mõnes muus keeles peale prantsuse keele?  
c) Kas välisaudit on tehtud? Kui jah, siis kas eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse eest 
vastutav parlamendikomisjon võiks seda näha? Kui välisauditit ei ole, siis miks otsustas nõukogu 
seda mitte teha?  
d) Seni nägi nõukogu tegevus ette kaasfinantseerimise komisjoniga, mis on pärast Lissaboni lepingu 
jõustumist suurenenud. Millised auditi- ja kontrollisüsteemid on kehtestatud, et tagada täielik läbi ­
paistvus? Arvestades, et Lissaboni leping suurendas kaasfinantseerimist komisjoniga, siis kuidas 
tõlgendab nõukogu „vastamist asjakohastele päringutele”?  
e) Kontrollikoda viitas 2009. aastat käsitlevas aruandes asjaolule, et kuuest auditeeritud hankemenet ­
lusest kahe puhul ei järginud nõukogu menetluse tulemuste avaldamist reguleerivaid finantsmääruse 
eeskirju. Kas nõukogu on uurinud rohkem näiteid sarnastest hankemenetlustest? Kas nõukogu on 
muutnud sisemise menetluse sujuvamaks, et sarnaseid juhtumeid tulevikus ära hoida?  
f) Euroopa Liidu eriesindajate isikkoosseis: palutakse esitada Euroopa Liidu eriesindajate isikkoosseis 
nõukogus 2009. aastal (kogu personal, ametikohtade loetellu kuuluv ja muu), ametikohtade arv ja 
ametiaste. Millisel viisil ja millal jagatakse Euroopa Liidu eriesindajate personali ametikohad 
nõukogu ja Euroopa välisteenistuse vahel? Milline oli iga Euroopa Liidu eriesindaja sõidukulude 
eelarve? Mitu Euroopa Liidu eriesindajate töötajat viidi 1. jaanuaril 2011 üle Euroopa välisteenis ­
tusse? Mitu töötajat jääb nõukogu juurde ja miks?  
g) Nõukogu rõhutab finantstegevuse aruande (11327/2010, FIN 278) punktis 2.2 Lissaboni lepingu 
tagajärgedega seotud eelarveküsimusi. Kas nõukogu on lahendanud hr Solana kuludega seotud 
probleemid? Milline osa kuludest kuulub nõukogu eelarvesse ja milline komisjoni eelarvesse?  
h) Millised olid tegevus-, haldus-, personali- ja kinnisvara- ning muud kulud, mida nõukogu kavandas 
2009. aastaks, et luua liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresi ­
dendi ametikoht?  
i) Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident alustas tööd 
1. detsembril 2009. Kuidas jaotati kulud nõukogu ja komisjoni vahel (personal, lähetused jne)? 
Kuidas valmistas nõukogu ette liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni 
asepresidendi 2010. aasta eelarve? Millised eelarveread ja summad tema tegevuse jaoks ette nähti?  
j) Kuidas mõjutavad personali üleminekul Euroopa välisteenistusse vabanevad tööruumid nõukogu 
plaane seoses hoonetega? Kas selliste tööruumide edasine kasutamine on korraldatud? Milline on 
oodatav kolimiskulu? Millal avaldati kolimisega seoses pakkumiskutsed (kui neid üldse avaldati)?  
k) Millised olid ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) / ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) 
ülesannetega seotud haldus- ja tegevuskulud, mida rahastati vähemalt osaliselt liidu 2009. aasta 
eelarvest? Kui suured olid ÜVJP kulud kokku 2009. aastal? Kas nõukogu võiks nimetada vähemalt 
peamised missioonid ja nendega seotud kulud 2009. aastal?  
l) Kui suured olid nõukogu ÜVJP/ÜJKP töörühmade Brüsselis ja mujal toimunud koosolekute kulud ja 
kus need koosolekud toimusid?ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/25
m) Millised olid ÜVJP/ÜJKP sõjaliste operatsioonide elluviimisega seotud halduskulud? Kui suur osa 
sõjaliste operatsioonidega seotud kogukuludest kaeti liidu eelarvest?  
n) Millised olid ATHENA mehhanismi tegevusega seotud halduskulud, kui suur oli selle mehhanismi 
jaoks vajalike ametikohtade arv ja kas mõni asjaomane ametikoht on kavas Euroopa välisteenistusse 
üle viia? Kellele nendel ametikohtadel töötavad isikud aru annavad?  
o) Nõukogu ametikohtade loetelus ära toodud ametikohtade täitmise määr on madal (91 % 2009. 
aastal, 90 % 2008. aastal). Kas püsivalt madal ametikohtade täitmise määr on andnud mingeid 
tagasilööke nõukogu peasekretariaadi töös? Kas nõukogu peasekretariaat on võimeline täitma kõiki 
oma ülesandeid praeguse ametikohtade täitmise määra juures? Kas madal ametikohtade täitmise 
määr puudutab teatavaid konkreetseid üksuseid? Millised on püsiva lahknevuse põhjused?  
p) Milline on poliitika koordineerimise ja haldustoega seotud ülesannete (nagu on määratletud komis ­
joni iga-aastases personalivajaduste läbivaatamise aruandes) jaoks ette nähtud ametikohtade arv? 
Mitu protsenti moodustab see ametikohtade koguarvust?  
q) 2009. aasta halduseesmärkide saavutamiseks lisas nõukogu oma töökorraldusse kaugtöö. Kuidas 
tõestab nõukogu selle tööviisi tulemuslikkust? Lisaks palutakse nõukogul anda aru sellega seoses 
võetud lisameetmete ning eriti selliste meetmete kohta, mis parandavad finantsjuhtimist, samuti 
nende mõju kohta.  
r) Nõukogu suurendas oma ametikohtade arvu 15 võrra (8 AD ja 7 AST), et katta iiri keele üksuse 
personalivajadused. Mitu töötajat on teistes keeleüksustes (töötajaid keele kohta)? Kas kandidaatrii ­
kide jaoks ja neist riikidest on juba töötajaid tööle võetud? Kui jah, siis mitmest ametikohast on jutt 
(riigi ja keele kaupa)?  
s) Analüüsirühm moodustati 14. detsembril 2007 ja selle liikmed määrati ametisse 
15.–16. oktoobril 2008. Mis põhjusel ei saanud vajalikke summasid 2009. aasta eelarves ette 
näha ja neid sinna lisada? Kas ümberpaigutamine 2009. aasta eelarves ettenägematute kulude 
reservist 2007. aastal loodud struktuuri rahastamiseks ei ole mõjutanud eelarvet? Nõukogu eraldas 
analüüsirühma jaoks 1 060 000 eurot. Mitu ametikohta saab sellele rühmale eraldada?  
t) Lähetusdelegatsioonidega seotud kulud tunduvad olevat endiselt problemaatilised (vt nõukogu 
15. juuni 2010. aasta teatist, SGS10 8254, teine taane, lk 4). Miks on need kulud nii paljudel 
eri eelarveridadel?  
u) Miks peab siseaudit endiselt vajalikuks lisada „les frais de voyage des délégués et les frais d’interp ­
rétation” (delegaatide lähetuskulud ja suulise tõlke kulud) pärast parlamendi teravat kriitikat 
nõukogu eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevas kahes resolutsioonis?  
v) Nõukogu on jälle kasutanud kasutamata jäänud suulise tõlke vahendeid delegatsioonide lähetus ­
kulude täiendavaks rahastamiseks; seetõttu olid 2009. aasta tegelikud sõitudega seotud kulukohus ­
tused esialgsest eelarvest märkimisväärselt väiksemad (eelarves oli maht algselt 36 100 000 eurot ja 
ümberpaigutamise järel 48 100 000 eurot, kuid kulukohustusi võeti 22 700 000 euro suuruses 
summas). Mis põhjusel see 12 000 000 euro suurune ümberpaigutus tehti (vt finantstegevuse 
aruannet – 11327/2010, FIN 278 – punkt 3.3.2, kuues taane)? Miks hindab nõukogu suulise 
tõlke vahenditest delegatsioonide lähetuskuludeks ümber paigutatud summaks 12 000 000 eurot 
leheküljel 12 ja 10 558 362 eurot leheküljel 13? Milleks on kasutatud suulise tõlke vahenditest 
ümber paigutatud ülejäänud summat (suulise tõlke vahenditest ümber paigutatud kogusumma on 
17 798 362 eurot)? Lisaks palutakse nõukogul selgitada suuri tagasimaksenõudeid, mis tehti enne 
2009. aastat ja kanti üle 2009. aastasse (12 300 000 eurot), samuti 2007. aastaga seotud dekla ­
ratsioonidest saadud tagasimakseid (6 300 000 eurot).ET L 286/26 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012
w) 2009. aastal paigutas nõukogu 2008. aastaga sarnaselt märkimisväärse summa oma eelarvest 
ümber hoonete jaoks, eelkõige eraldades „Residence Palace” hoone ostuks esialgsete assigneeringu ­
tega võrreldes rohkem kui kahekordse summa (lisaks 2009. aasta eelarves selleks otstarbeks eral ­
datud 15 000 000 eurole paigutati ümber 17 800 000 eurot). Mis on selle põhjused? Kas nõukogu 
peasekretär võiks esitada konkreetsed andmed seeläbi saavutatud kokkuhoiu kohta? Kui suur oli 
algselt „Residence Palace’i” kavandatud maksumus? Kas nõukogu hinnangul on algselt kavandatud 
kulud täpsed või võivad need osutuda prognoositust suuremaks? Milliseid samme näeb nõukogu 
ette hoone rahastamiseks?  
x) Nõukogu eelarve täitmine – ülekantud assigneeringud. Kas nõukogu võiks esitada hinnangulise 
summa ja teema nende 2009. aasta arvete osas, mida ei oldud 2010. aasta juuniks esitatud ja 
mis seetõttu üle kanti?  
y) 2010. aastasse üle kantud 2009. aasta sihtotstarbelisest tulust tulenenud assigneeringute summa oli 
31 800 000 eurot ehk ligikaudu 70 % 2009. aasta sihtotstarbelisest tulust. Mis on nii suure 
ülekandmismäära põhjused? Mis selle tuluga 2010. aastal toimub/toimus?  
z) Mida tähendab 25 000 000 euro suurune tehniline eraldis Euroopa Ülemkogu töö käivitamiseks 
2010. aastal (vt finantstegevuse aruannet – 11327/2010, FIN 278 – punkt 3.1, neljas taane)?  
aa) Milline on nõukogu eelarve konfidentsiaalsuse määr eri eelarveridade kaupa?  
ab) Kas nõukogu võiks nimetada konkreetseid meetmeid, mida ta on võtnud, et parandada nõukogu 
finantsjuhtumise kvaliteeti, eriti nõukogu 2007. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsit ­
levale parlamendi otsusele lisatud parlamendi 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni (  1 ) lõikes 5 
nimetatud punktides?  
ac) Palub nõukogu peasekretäril esitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse eest vastuta ­
vale parlamendikomisjonile järgmised dokumendid:  
— nõukogu 2009. aasta eelarves tehtud ümberpaigutuste täielik loetelu;  
— kirjalik aruanne nõukogu lähetuskulude kohta, mida on kasutanud Euroopa Liidu eriesindajad;  
— liikmesriikide deklaratsioon 2007. aasta kohta (vt finantstegevuse aruannet – 11327/2010, FIN 
278 – punkt 3.2.2, teine taane) ning  
— analüüsirühma aruanne, et mõista, miks selline aruanne maksab 1 060 000 eurot (vt finants ­
tegevuse aruannet – 11327/2010, FIN 278 – punkt 2);  
15. võtab teadmiseks komisjoni 25. novembri 2011. aasta vastuse eelarvekontrollikomisjoni esimehe kirjale, 
milles komisjon teatas, et on soovitav, et parlament jätkaks heakskiidu andmist, edasilükkamist või 
heakskiidu andmisest keeldumist teiste institutsioonide eelarve täitmisele nagu siiani;  
16. tuletab meelde, et eelarvekontrollikomisjoni esimees saatis 31. jaanuaril 2012 nõukogu eesistujariigile 
kirja, milles ta avaldas soovi alustada poliitilist dialoogi ning edastas nõukogu eelarve täitmisele heaks ­
kiidu andmist käsitlevad eelarvekontrollikomisjoni lisaküsimused; avaldab seetõttu lootust, et nõukogu 
annab enne täiskogul toimuvat arutelu vastuse eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses pädeva 
komisjoni küsimustikule, mis on lisatud esimehe kirjale;ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/27  
( 1 ) ELT L 19, 23.1.2010, lk 9.
17. väljendab siiski kahetsust, et nõukogu keeldus osalemast ühelgi tema eelarve täitmisele heakskiidu 
andmisega seotud eelarvekontrollikomisjoni ametlikul koosolekul;  
18. toonitab, et Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaselt on parlamendil õigus anda nõukogu soovituse 
põhjal eelarve täitmisele heakskiit, mida tuleks tõlgendada selle kontekstist ja eesmärgist lähtudes, 
milleks on allutada kogu Euroopa Liidu eelarve täitmine ilma eranditeta parlamentaarsele kontrollile 
ja järelevalvele ning anda eelarve täitmisele heakskiit sõltumatult, mitte ainult komisjoni täidetavale 
jaole, vaid ka nendele jagudele, mida täidavad teised institutsioonid, nagu on sätestatud finantsmääruse 
artiklis 1;  
19. toonitab, et nõukogu tegevus peaks olema läbipaistev ja nõukogu peaks olema Euroopa kodanike ees 
täielikult vastutav talle kui liidu institutsioonile usaldatud rahaliste vahendite kasutamise eest; nõuab, et 
nõukogu osaleks sellel eesmärgil täies mahus ja heauskselt iga-aastases eelarve täitmisele heakskiidu 
andmise menetluses, tehes järgmist:  
— vastaks üksikasjalikult vastava parlamendikomisjoni koostatud iga-aastasele küsimustikule;  
— osaleks nõudmisel parlamendikomisjoni korraldatavatel avalikel kuulamistel;  
— oleks esindatud kõigil parlamendikomisjoni koosolekutel, kus käsitletakse eelarve täitmisele heaks ­
kiidu andmist;  
20. usub, et parlamendi ja nõukogu vaheline institutsioonidevaheline koostöö on liidu eelarve täitmise 
järelevalve teostamisel äärmiselt oluline; palub sellega seoses nõukogul anda vastused parlamendi 
esitatud küsimustikule;  
21. teeb nõukogule ettepaneku arutada nõukogu istungi avalikus osas Euroopa Liidu üldeelarvele täitmisele 
igal aastal antavat heakskiitu.ET L 286/28 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012