ET    ET  
 EUROOPA  
KOMISJON 
Brüssel, 18.1.2013  
COM(2013) 5 final 
  
KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 
ISA programmi vahehindamine 
 
 
 KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 
ISA programmi vahehindamine 
 
ET   ET  1. S ISSEJUHATUS  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsu sega (edaspidi „ISA otsus”)1 käivitati 
1. jaanuaril 2010 IDABC jätkuprogrammina2 Euroopa haldusasutuste 
koosvõimealaste lahenduste kuueaastane pr ogramm (edaspidi „ISA programm”). 
Käesoleva aruande eesmärk on tutvustada ISA programmi vahehindamise tulemusi ja 
soovitusi. Vajadus hindamise järele tuleneb ISA otsuse artikli 13 lõikest 3, mille kohaselt peab Euroopa Komisjon esitama hindamise tulemused Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31. detsembriks 2012. 
Komisjon tegi hindamise
3 konsultatsioonifirma sõltumatu test ekspertidest koosneva 
meeskonna abil (edaspidi „hindamismeeskond”). Komisjoni talituste esindajad juhtisid hindamist komisjoni juhtrühma kaudu
4. 
2. T AUSTTEAVE  
ISA programmi eesmärk on toetada Euroopa  haldusasutuste koostööd, hõlbustades 
kõnealuste asutuste, sealhul gas nende eest avalik-õigus likke ülesandeid täitvate 
asutuste vahelist tõhusat ja tulemus likku piiriülest ja valdkondadevahelist 
elektroonilist suhtlemist, mis võimaldab os utada elektrooniliselt ELi poliitika ja 
meetmete rakendamist toetavaid avalikke teenuseid5. 
Määratluse kohaselt hõlmab eesmärk n ii lõpp-eesmärki toetada Euroopa 
haldusasutuste koostööd, mis võimaldab osutada elektrooniliselt ELi poliitika ja meetmete rakendamist toetavaid avalikke teenuseid, kui ka vahe-eesmärki hõlbustada 
selle eesmärgi saavutamiseks Euroopa ha ldusasutuste vahe list tõhusat ja 
tulemuslikku piiriülest ja valdkondade vahelist elektroonilist suhtlemist. 
Et saavutada nii lõpp- kui  ka vahe-eesmärk ja tagada „koosvõimet soodustavad 
üldised ja ühised lahendused”,
6 käivitatakse ISA programmiga uuringud, projektid ja 
kaasmeetmed konkreetsete meetmete puhul, et toetada 
– piiriülest ja valdkondadevahelist koosvõimet toetavate ühiste raamistike 
loomist ja täiustamist; 
– olemasolevate ühisteenuste osutamist ja  täiustamist ning uute ühisteenuste 
loomist; 
                                                 
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 922/2009/EÜ, 16. september 2009, Euroopa haldusasutuste 
koosvõimealaste lahenduste (ISA) kohta, ELT L 260, 3.10.2009, lk 20. 
2 Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus 2004/387/EÜ, 21. aprill 2004, üleeuroopaliste e-valitsuse 
teenuste koostalitusvõimelise osutamise kohta riiklikel e haldusasutustele, ette võtetele ja kodanikele 
(IDABC), ELT L 144, 30.4.2004 (vt ELT L 181, 18.5.2004, lk 25). 
3 Hindamisaruande täisversioon on saadaval aadressil: 
http://ec.europa.eu/isa/documents/interi m_evaluation_of_the_isa_programme.pdf  
4 Kommunikatsioonivõrkude, sisu ja tehnoloogia peadir ektoraat, informaatika pead irektoraat, siseturu ja 
teenuste peadirektoraat, peasekretariaat , maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat. 
5 Artikli 1 lõige 2. 
6 Artikli 1 lõige 1. 
 
ET   ET  – olemasolevate taaskasutatavate baasvahendite täiustamist ja uute 
taaskasutatavate baasvahendite loomist; 
– ELi õigusaktide IKT mõju hindamist. 
Ühised raamistikud on strateegiad, tehnili sed kirjeldused, met oodikad, suunised ja 
samalaadsed lähenemisviisid ning dokumendid. 
Ühisteenused on üldist laadi toimivad ra kendused ja infrastrukt uurid, mis vastavad 
kõikide poliitikavaldkondade tavakasutajate nõuetele. 
Baasvahendid on baasplatvormid, ühiskas utatavad ja koostööpõhised platvormid, 
ühised komponendid ja samalaadsed vahendid, mis vastavad kõikide 
poliitikavaldkondade tavakasutajate nõuetele. 
Programmi alusel rahastatavad konkreet sed meetmed on loetletud jooksvas ISA 
tööprogrammis, mida komisjon muuda b vähemalt üks kord aastas pärast 
konsulteerimist ISA komiteega, nagu on sätestatud ISA otsuses. 
3. M ETOODIKA  
ISA programmi vahehindamine tugines kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete andmete 
kogumisel mitmesugustele uurimismeetod itele: dokumentide läbivaatamisele, 
internetiküsitlustele, interv juudele, kirjalikele küsimuste le lisateabe saamiseks ja 
juhtuuringutele, hõlmates suur t hulka liikmesriikide ja ELi  talituste esindajaid ja 
piiratud arvul ka teisi sidusrühmi. 
4. H INDAMISEL TEKKINUD PROBLEEMID JA KÜSIMUSED  
Hindamisel keskenduti järgmisele kuuele põhikriteeriumile. 
– Asjakohasus  – mil määral aitavad ISA pr ogrammist rahastatud meetmed 
saavutada programmi eesmärki/eesmä rke? Mil määral on ISA programmi 
eesmärk/eesmärgid nii riikliku kui ka ELi tasandi muutuvate vajaduste ja 
prioriteetide seisukohast  endiselt olulised? 
– Tõhusus  – kui tõhusalt muudetaks e erinevad sisendid ja meetmed väljunditeks 
ja tulemusteks? Millised programmi aspektid on kõige tõhusamad või ebatõhusamad, eriti kasutat ud ressursse arvestades? 
– Tulemuslikkus  – kui tulemuslikud on ISA program mi tagajärjed ja mõju olnud 
eri- ja üldeesmärkide saavutamisel? Ka s on aspekte, mis on teistest vähem või 
rohkem tulemuslikud, ja kui jah, s iis mida võiks sellest õppida? 
– Kasulikkus  – millised on ISA programmi teostatud ja oodatavad meetmed, 
tulemused ja mõju võrreldes vajadustega, millele need peaksid vastama? Mil määral on võimalik võtta meetmeid, et parandada ISA programmi tegevuste kasulikkust, ja millised need meetmed oleksid? 
 
ET   ET  – Jätkusuutlikkus  – mil määral on tagatud lahe nduste rahanduslik, tehniline ja 
tegevuslik jätkusuutlikkus? 
– Sidusus  – mil määral moodustavad meetmed os a terviklikust lähenemisviisist 
programmi raames? Kui hästi on saavutat ud sünergia programmi meetmete ja 
teiste ELi tegevustega? 
Lisaks hindamiskriteeriumidega seotud konkreet setele küsimustele tõstatus palju teisi 
teemakohaseid küsimusi. Peale selle lisas komisjoni juhtrühm hindamise ajal veel 
ühe lisakriteeriumi: 
 – Kooskõlastamine  – mil määral on meetmed kooskõl astatud või kooskõlla viidud 
teiste sidusrühmade ja liikmesriikide vaja dustega? Mil määral kooskõlastatakse teiste 
ELi algatuste meetmeid ISA meetmetega? 
5. T ULEMUSED  
Hindamismeeskond esitas oma tulemused eelnevalt määratletud hindamisalaste 
küsimuste ja probleemide kohta, tugine des kogutud andmetele. Need võib kokku 
võtta järgmiselt. 
5.1. Asjakohasus 
ISA programmi lõppeesmärgiga seoses tõe ndas komisjon, et programm vastab täiel 
määral vahe-eesmärgile, kuna 88 % ISA meetmetest hõlbustavad Euroopa 
haldusasutuste tõhusat ja tulemusli kku valdkondadevahelist koostööd ja 94 % 
hõlbustavad Euroopa haldusasut uste vahelist elektroonilist  piiriülest suhtlemist. 
Samas ei märgitud ISA programmi vahe -eesmärgi valdkondadevahelist aspekti 
enamikes intervjuudes ega vastustes küsimustikele. 
ISA programm on tugevas kooskõlas nii di gitaalarengu tegevuskavaga kui ka e-
valitsuse tegevuskavaga aastateks 2011–2015 ning ollakse seisukohal, et see aitab 
kaasa ühtse turu akti, tee nuste direktiivi, keskkonnakait se direktiivide ja avaliku 
sektori valduses oleva teabe taaskasutamise direktiivi rakendamisele. 
Peale selle peetakse programmi asja kohaseks liikmesriikide vajadustele 
reageerimisel, kuna käsitletud vajadusi pe etakse Euroopa haldusasutuste jaoks 
endiselt aktuaalseks. 
Parem kooskõlastamine ISA programmi ning liikmesriikide ja komisjoni talituste 
vahel, samuti ISA lahenduste parem taaskasutatavus olid liikmesriikide määratletud täiendavad vajadused. 
5.2. Tõhusus 
Üldiselt peetakse ISA programmi tõhusaks.  Eelkõige on tõhusa  rakendamise taganud 
sujuv protsess, mille käigus annab ISA ko mitee oma heakskiitvad arvamused jooksva 
ISA tööprogrammi kohta ning selle esimese ja teise läbivaatam ise kohta, samuti 
rahaliste vahendite kiire eraldamine ke skmiselt kuue tööpäeva jooksul pärast 
tööprogrammi ja selle läbivaadatud vers ioonide vastuvõtmist. Teiseks, kuna 
eraldatud eelarve on peaaegu võrdne võetud kulukohustustega ja kogueelarve 
 
ET   ET  perioodil 2010–2012 on väga lä hedal prognoositavatele fina ntskuludele kõnealusel 
perioodil, ollakse seisukohal, et eelarvevahendeid on eralda tud ja kasutatud tõhusalt. 
Programmi tulemused on üldjoontes kavakohased, vaatamata mõningatele 
viivitustele mõne vahe-eesmärgi saavutamisel. 
ISA programmi mõnda aspekti ei  peeta tõhusaks ja eelkõige  tuuakse neist esile kaks. 
Esiteks ei peeta tõhusaks sidusrühmade kaasatust, eelkõige liikmesriikide ja 
täpsemalt riiklike koosvõime ekspertide kaasamist progra mmi, mida saab osaliselt 
selgitada vahendite puudumisega riikid e tasandil. Teiseks peavad hindajad 
inimressursside eraldamist üksnes osaliselt piisavaks, võttes arvesse inimressursside 
suurt voolavust ja jaotust võr reldes näitajatega, mis täpsustati ISA otsust käsitlevale 
ettepanekule lisatud finantsaruandes, kui komisjon selle vastu võttis ja edastas 
Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Mõnes in tervjuus juhiti tä helepanu kogemuste 
puudumisele konkreetsetes valdkondades, eelarve vahendite vähesusele ja programmi 
ebatõhusale rakendamisele, kuid hindajad ei  leidnud tõendeid, mis oleksid neid 
märkusi kinnitanud. 
5.3. Tulemuslikkus 
Programmiga saavutatud tulemusi ei ol e veel võimalik konkreetselt hinnata, kuna 
ISA programm on endiselt algusjärgus ja vä ga vähesed uutest meetmetest on seni 
tulemusi saavutanud. Ühiseid raamisti kke peeti programmi kõige tõhusamaks 
lahenduseks võrreldes ühisteenuste ja taas kasutatavate baasvahenditega. IKT mõju 
hindamise meedet rõhutati eelkõige seoses se llega, et see ei ol e veel toonud loodetud 
kasu. 
5.4. Kasulikkus 
Programmi kasulikkuse hindamine vahehind amise ajal on küsit av ja tegelikult 
tehakse seda tavaliselt alles lõpphinda mise käigus. Hindajad on sellegipoolest 
käsitlenud ISA lahenduste taaskasutatavust. 
ISA programmi tulemusi on osaliselt taaskasutatud nii liikmesriikide kui ka 
komisjoni tasandil. Enamik liikmesriikide sidusrühmi kinnitas, et ISA lahendusi taaskasutati liikme sriigi tasandil. Kuig i konkreetseid lahendus i ei osatud alati 
nimetada, väideti, et taaskasutatud on  umbes 24 % ISA lahendustest, mis moodustab 
ligikaudu 65 % programmi kogueelarvest, millest sTesta moodustab suurima osa. Suur hulk küsitletutest oli seisukohal, et komisjonis on t aaskasutatud ISA lahendusi, 
kuigi seda seisukohta ei jaga väike hulk in ternetiküsitlusele vastanutest, mis võib 
osutada sellele, et ISA lahenduste st ei pruugita olla teadlikud. 
5.5. Jätkusuutlikkus 
Sarnaselt kasulikkusega ei hi nnata jätkusuutlikkust tavali selt vahehindamise käigus. 
Kuigi hindajad käsitlesid se da aspekti, siis ISA lahendus te jätkusuutlikkuse kohta ei 
tehtud kindlaid järeldusi peamiselt kahe l põhjusel. Esiteks on ISA programm ikka 
veel algusjärgus ning ei ole saavutanud piisavalt tulemusi ja mõju, mis võivad 
püsima jääda. Teiseks, kuna õnnestus koguda väga vähe tõendeid, on mis tahes järelduse paikapidavus väga küsitav.
 
 
ET   ET  Hindamisaruandes märgiti vajadust teha ki ndlaks vahendid, mis võimaldaksid tagada 
üha suurema hulga ISA programmis (ja sellele eelnenud programmides) välja töötatud lahenduste piisavalt pikaajalise jätkusuutlikkuse. 
Finantsalase jätkusuutlikkusega seoses tegid hindajad kindlaks, et kavandatud 
Euroopa ühendamise rahastu on üks võimalikest vahenditest mitme ISA programmi tegevuse jätkusuutlikkuse tagamiseks.  
5.6. Sidusus 
Sünergia on ISA programmis üsna hästi välja kujunenud, kuna 78 % ISA meetmetest 
on saavutanud sisemise sünergia. Üldise malt on enamik sidusrühmi seisukohal, et 
sünergia ei ole hästi või  piisavalt hästi välja kuj unenud või on seotud teatava 
kattuvusega, mida mõni sidusrühm peab sidusrühmadele edastatud vähese teabe 
süüks, programmis endas kindlaks teht ud sünergia puudumi se süüks ja ISA 
lahenduste taaskasutatavuse tagamise kontrollimehhanismide puudumise süüks. 
Teisest küljest saavutab ISA programm sünergia teiste ELi  algatustega. Näiteks on 
tekkinud sünergia mõnede ISA meetmete  ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse 
raamprogrammi raames toimuva info- ja kommunikatsioonitehnoloogia poliitika toetusprogrammi , avatud andmete portaali ja e-osaluse vahel ning vähemal määral 
seitsmenda raamprogrammi raames toimuva info- ja kommunikatsioonitehnoloogia 
programmi, info- ja kommunikatsioonite hnoloogia standardimise ja Euroopa e-
õiguse tegevuskava vahel. 
5.7. Kooskõlastamine 
Liikmesriigid ei ole ISA programmiga piisavalt seotud. Kuigi liikmesriigid on 
kaasatud programmi prior iteetide määratlemisse ni ng osalevad, tööprogrammi 
läbivaatamises ja ISA komitee ja koordineerimisrühma
7 koosolekutel, ei peeta ISA 
programmi ja liikmesriikide vahelist suhtlemist piisava lt tõhusaks, et tagada ISA 
programmi rakendamine kooskõlas liikmesriik ide vajaduste ja prioriteetidega. 
Hindamismeeskonna arvates võib kaasatuse puudumine riiklikul tasandil selgitada 
seda lõhet ning samuti vähest teadlikkus t ISA lahendustest ja nende vähest 
taaskasutamist liikmesriikides. 
Kooskõlastamine ISA programmide ja teiste  ELi algatuste vahel on tagatud erinevate 
vahenditega: ametlikud ja mitteam etlikud koosolekud, komisjonipoolne 
infotehnoloogia valdkonna juhtimine ja se lle talituste vahelis ed konsultatsioonid, 
ettekanded CTI-le (Comité Technique Informatique), kommunikatsioonimeetmed ja välised sündmused. Mis puudutab komisjoni ta lituste arvamust selle kooskõlastamise 
tõhususe kohta, siis oli väike enamik küsitl etutest seisukohal, et see ei ole piisavalt 
tõhus, et ennetada töö dubleerimist. Na d leiavad, et ebatõhus kooskõlastamine 
takistab liikmesriikide ja komisjoni talituste teadlikkuse suurendamist ISA lahendustest ning seega ISA lahenduste ta askasutamist nende sidusrühmade poolt. 
 
                                                
 
7 ISA koordineerimisrühm on töörühm, mille ISA ko mitee asutas selleks, et lahendada talle suunatud 
küsimusi, aidata komisjonil muuta Euroopa koosvõime strateegia konkreetseteks meetmeteks ning 
kooskõlastada riiklike ja ISA meetmete vastavust. 
 
ET   ET  6. S OOVITUSED  
Hinnang oli üldjoontes positiivne ja sell es kirjeldati ISA programmi Euroopa 
Komisjoni poliitiliste prioriteetide ja liik mesriikide vajadustega kooskõlas olevana 
ning märgiti, et ISA programmi rakendatakse tõhusalt ja sidusalt, tagades tulemused, 
mida taaskasutavad nii komisjoni talitu sed kui ka liikmesriigid. Sellegipoolest 
rõhutatakse hindamisaruandes mõningaid puudujääke ja esitatakse soovitused, mis on seotud järgmisega: 
• teabevahetus ja teadlikkuse suurendamine; 
• sidusrühmade kaasamine ja projektijuhtimise järjepidevus; 
• töö kattumise ja dubleerimise vältimine, taaskasutatavuse suurendamine ja 
jätkusuutlikkuse tagamine. 
Peale selle on hindajad seisukohal, et  eelmise programmi – IDABC – kohta 
koostatud lõpphinnangu üheteistk ümnest soovitusest neli kehtivad endiselt ka ISA 
programmi puhul. 
6.1. Teabevahetus ja teadlikkuse suurendamine 
ISA programm peab tagama, et kõik ISA programmiga seotud sidusrühmad on 
teadlikud iga meetme eesmärkidest, meet mete panusest programmi eesmärkidesse 
ning loodetud ja tegelikest tulemustest.  Kuigi neid aspekte on käsitletud 
tööprogrammi dokumentides ja ISA portaa lis, tuleb need teha kättesaadavaks 
lihtsustatud kujul, et teavitada tõhusama lt laiemat avalikkust. Peale selle tuleb 
täpsemalt kirjeldada ISA meetme te valdkondadevahelisi aspekte
8. 
ISA programm peaks korraldama ko rrapäraseid koosolekuid kõigi 
meetmeomanikega, et vahetada teavet meetmete praeguste edusammude kohta ja 
uurida võimalikke sünergiaid9. 
ISA programm peaks tugevdama reklaami- ja  teavitusmeetmeid seoses konkreetseid 
tulemusi andnud ISA lahendustega, osaledes järjepidevalt riikli ku tasandi üritustel, 
korraldades ISA üritusi ja avaldades publik atsioone nende lahenduste kohta, samuti 
mängides aktiivset rolli teistes ELi meetme tes ja programmides, mis toetavad ISA 
lahenduste taaskasutamise võimalusi. 
Vastavalt hindajate soovitustele suur endab ISA programm koostööd teiste 
sidusrühmadega, st teiste Euroopa  institutsioonidega ning info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogiatööstusega. Peal e selle, võttes arvesse hindajate 
soovitust, teeb ISA programm kindl aks vajalikud kontaktid akadeemilistes 
ringkondades ja eraorganisatsioonides, mille  kaasamine võiks tuua lisaväärtust 
konkreetsetesse ISA meetmetesse10. 
Komisjon analüüsib nende soovituste kulutasuvust. 
                                                 
8  Soovitus 1. 
9  Soovitus 5. 
10  Soovitus 8. 
 
ET   ET  Möödunud aastal tegi ISA programm olulisi jõ upingutusi, et suurendada osalemist 
riiklikel üritustel ning parandada komm unikatsiooni ja teab e jagamist. Lisaks 
nendele jõupingutustele vaatab komisjon läbi kommunikatsioonistrateegia ja 
täiendab üldist strateegiat selle ga, et püüdleb konkreetsetes valdkondades 
spetsiaalsete kommunikatsioonimeetmete poole. 
6.2. Sidusrühmade kaasamine ja pr ojektijuhtimise järjepidevus 
ISA komitee loodud spetsiaalsete töörühmad e liikmed peaksid riiklikul tasandil 
andma aru ISA koordineerimisrühma liikmete le, et tagada ISA lahenduste kooskõlla 
viimine riikide vajaduste ja algatustega. Peale selle peavad ISA koordineerimisrühma 
liikmed tegema kindlaks vastavate haldusasutuse asjaomased sidusrühmad ja kaasama nad vajaduse korral ametlikele koosolekutele ja töötubadesse
11. 
Komisjon teeb ettepaneku toetada liikmesriik e selle soovituse e lluviimisel näiteks 
järgmiselt: 
• kasutada ELi piirkondadega loodud võrgustikke; 
• katsetada koosolekutel kaugosalus e vahendeid (videokonverentsid); 
• kasutada muid vahendeid, mis teha kse kindlaks koos liikmesriikidega. 
Peale selle peetakse ISA programmis täht samaks meetmeid, millega hinnatakse ELi 
õigusaktide IKT mõju, mida liikmesriigid p eavad oluliseks seni veel lahendamata 
küsimuseks12. 
ISA programm peab tagama meetmete projektijuhtimise järjepidevuse ning 
analüüsima probleeme, mis põhjustava d inimressursside suure voolavuse 
programmis, ja tegema kindlaks leevendusmeetmed13. 
Hindajad tuletasid meelde IDABC lõpphinnangus antud soov itust, et komisjon peaks 
tagama, et lepingulised raamistikud on paig as õigeaegselt enne järgmise programmi 
käivitamist, mis võimaldab võtta meetmeid kohe pärast tööprogrammi vastuvõtmist
14. 
Komisjon soosib oma personali liikuvust. Ta gamaks, et liikuvus ei ohusta projekti 
jätkuvust, ning eri talitustes leiduvate pädevuste kasutami seks (samas üksuses ei 
pruugi olla kõiki pädevusi), uurib komis jon sünergiaid oma talituste vahel, 
edendades talitustevahelisi kontakte ja tihedamat koostööd. 
Komisjon järgib tähelepanelikult raam lepingute menetlust, mis tagab nõutud 
konkursikutse õigeaegse avaldamise. 
                                                 
11  Soovitus 7. 
12  Soovitus 3. 
13  Soovitus 4. 
14  IDABC soovitus nr 9. 
 
ET   ET  6.3. Töö kattumise ja dubleerimise vältimine , taaskasutatavuse suurendamine ja 
jätkusuutlikkuse tagamine 
ISA programmis tuleks kohaldada majandusli ku huvi lähenemisviisi liikmesriikide ja 
komisjoni talituste esitatavate uute m eetmete valikul ning kaasata komisjoni 
infotehnoloogia valdkonna juhtimise orga nid komisjoni talituste ettepanekute 
majandusliku huvi hindamisse15. 
Komisjoni infotehnoloogia valdkonna juhtim ise organid peaksid tagama, et väline 
sünergia ISA meetmete ja muude ELi algatuste vahel tehakse kindlaks ja 
dokumenteeritakse algusest peale. 
Informaatika peadirektoraadi osalus info tehnoloogia valdkonna juhtimise organites 
tagab selle, et ISA programm on seotud nende organite menetlustega, et teha 
paremini kindlaks juhtumid ja oluko rrad, kus ISA lahendusi on võimalik 
taaskasutada16. 
ISA programmis tuleks kehtestada kontrollimehhanism ISA lahenduste 
taaskasutamise tagamiseks. Taaskasutatavus peaks olema kriteerium, mille alusel valitakse rahastatavad ISA lahenduse d. Need lahendused peavad sisaldama 
dokumentatsiooni nende t aaskasutamise kohta.  
Sellega seoses peaksid uued ettepanekud hõlmama piisavat juhtimisstruktuuri 
taaskasutamise toetamiseks. Taaskasutatavad lahendused ja taaskasutamise võimalused tuleks teha kindlaks ja nendest tuleks teatada vastavatele 
sidusrühmadele
17. 
ISA programmis tuleks aegsasti kaaluda IS A lahenduste jätkusuutlikkust ning teha 
kindlaks erinevad jätkusuutlikkuse võimalu sed. Sellisteks võimalusteks on näiteks 
tagasikandmise meetodid, rahaline toetus komis joni talitustelt, kes on töötanud välja 
konkreetsed ISA lahendused, ja rahaline toetus ISA jätkuprogrammilt või mõnelt muult ELi programmilt
18, 19. 
Komisjon rakendab koosvõimealaste lahenduste  taaskasutatavuse ja jätkusuutlikkuse 
käsitlemiseks terviklikku lähenemi sviisi, tegutsedes eri tasanditel. 
1. Juhtimistasandil – parandades kom isjoni infotehnoloogia valdkonna 
juhtimise,20 ISA programmi ja ISA komitee kaudu sidemeid liikmesriikidega. 
Praegu esitatakse ISA programm kord aas tas CTI-le ja üksikud ISA meetmed, 
                                                 
15  Soovitus 2. 
16  Soovitus 6. 
17  Soovitus 9. 
18  Soovitus 11. 
19  Seotud IDABC lõpphinnangu soovitused: 1) komisjon peaks pidama täiendavaid avatud arutelusid oma 
sidusrühmadega, et leppida kokku, millised jõupingutused ja eelarve tuleks uues ISA programmis 
eraldada toimivatele infotehnoloogia infrastruktuuridele, uute meetmete arendamisele ning 
olemasolevate lahenduste edendamisele/taaskasutamisele; 2) teave projekti jätkusuutlikkuse ning 
rahandusliku ja tegevusliku jätkusuutlikkuse kohta peaks olema paremini nähtav ja seda tuleks paremini 
selgitada välistele sidusrühmadele. 
20  Komisjoni infotehnoloogia valdkonna juhtimise organid on: Comité Technique Informatique (CTI), 
kõrgetasemeline IT-komitee (HLCIT), IT tegevuspõhise juhtimise juhtkomitee (ABM+IT) ja 
infosüsteemi projektide juhtimisnõukogu (ISPMB). 
 
ET   ET  mida juhivad komisjoni talitused, pe avad saama infosüsteemi projektide 
juhtimisnõukogu heakskiidu. 
2. Strateegilisel tasandil – pöörates rohk em tähelepanu ISA tulevaste töökavade 
taaskasutatavusele ja jätkusuutlikkusele ning vajadusel vaadates läbi Euroopa koosvõime strateegia
21, 22. 
3. Tegevustasandil – võttes meetmeid, et tagada koosvõimealaste lahenduste 
parem taaskasutatavus ja töötada välja jätkusuutlikkuse võimaldajad (nt Euroopa koosvõime arhitektuur, Euroopa koosvõime ühendatud hoidla, 
ELi poliitikat, jagamis- ja taaskasutu sstrateegiat toetav ate üleeuroopaliste 
võrkude hindamine),
23 ning kaaludes finantsa lase jätkusuutlikkuse 
võimalikke vahendeid, sealhulgas kava ndatud Euroopa ühendamise rahastut. 
Lisaks teeb ISA üksus hindajate soovitu se kohaselt kindlaks konkreetseid tulemusi 
andvad meetmed, vaadates ISA lahendused läbi iga kahe aasta järel, nagu on 
täpsustatud ISA otsuse artikli 13 lõikes 224. 
7. K OKKUVÕTE  
ISA programmi käimasoleva rakendamise puhul pöörab komisjon suurt tähelepanu 
esiletoodud puudujääkidele ja vastav atele soovitustele,  analüüsides neid, et hinnata ja 
lahendada tõstatatud probleeme võimaluse ko rral tihedas koostöös liikmesriikidega. 
 
                                                 
21 Käsitledes ka üht soovitust IDABC lõpphinnangust: tuleb koostada ühine edendamisdokument, kus 
keskendutakse poliitikameetmete vastavusse viimisele ja sünergiale erinevate e-valitsuse programmide 
vahel. 
22 „Komisjoni teatis koosvõime kohta – Euroopa koosvõime strateegia – I lisa” asub aadressil: 
http://ec.europa.eu/isa/docume nts/isa_annex_i_eis_en.pdf  
23 Need meetmed võib leida viimasest ISA tööprogrammist aadressil: 
http://ec.europa.eu/isa/library/index_en.htm , rubriigist „ISA tööprogramm”. 
24 Soovitus 10.