Ettepanek on kooskõlas muude ettepanekute ja algatustega, mille Euroopa Komisjon on vastu võtnud seoses finantskriisiga.

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 120 lõikega 3 on ette nähtud, et alates 1. jaanuarist 2014 kuni 30. juunini 2017 on kõigi rakenduskavade iga prioriteetse suuna tasandil maksimaalne kaasfinantseerimise määr Küprose puhul 85 %, mitte 50 % nagu enamarenenud piirkondade puhul.

Määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 24 on sätestatud, et ajutistes eelarveraskustes liikmesriigi (kes on pärast 21. detsembrit 2013 saanud kohandamiskava alusel rahalist abi) taotlusel võib vahemakseid suurendada 10 protsendipunkti võrra üle kaasfinantseerimismäära, mis kehtib ERFi, ESFi ja Ühtekuuluvusfondi iga prioriteedi suhtes või EAFRD ja EMKFi iga meetme suhtes, tingimusel et liikmesriik esitab vastava taotluse. Seda sätet kohaldatakse praegu kuni 30. juunini 2016.

Lisaks on määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 120 ette nähtud, et alates 1. jaanuarist 2014 kuni 30. juunini 2017 on kõigi ERFist ja ESFist toetatavate rakenduskavade iga prioriteetse suuna tasandil maksimaalne kaasfinantseerimise määr Küprose puhul 85 %, mitte 50 % nagu enamarenenud piirkondade puhul. See erakorraline kaasrahastamismäär võimaldati Küprosele tema majanduse ebakindla olukorra tõttu. Tänu investeeringute jaoks eelarvepoliitilise manööverdamisruumi tegemisele võimaldab see meede ületada ajavahemiku, mil ühelt poolt on vaja teha avalikku sektorisse suures mahus investeeringuid ja teiselt poolt jätkuvalt konsolideerida eelarvet.

Tagamaks, et need liikmesriigid jätkaksid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetatavate programmide kohapealset rakendamist ja maksaksid projektide jaoks vahendeid välja, lubatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) 1303/2013 artikliga 24 teha alates 1. jaanuarist 2014 kuni 30. juunini 2016 suurendatud makseid riikidele, kes said finantsabi pärast 21. detsembrit 2013.

Programmide rakendamine on sageli keeruline ning tihti on selle põhjuseks eelarve konsolideerimisega seotud likviidsusprobleemid. Eespool öeldu kehtib eelkõige nende liikmesriikide suhtes, keda majanduskriis on kõige tugevamalt tabanud ning kes on saanud kohandamiskava alusel rahalist abi.

Jätkuv finants- ja majanduskriis on muutnud liikmesriikide finantsvahendite olukorra pingeliseks, kuna liikmesriigid viivad ellu eelarve konsolideerimiseks vajalikku poliitikat. Selles kontekstis on eriti oluline tagada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetatavate programmide sujuv rakendamine, et investeerida majanduskasvu ja tööhõive suurendamisse.

Ettepanek võimaldaks komisjonil suurendada makseid liikmesriigile kohandamiskava alusel pärast 30. juunit 2016. See hõlmaks ajavahemikku 30. juunini aastal, mis järgneb kalendriaastale, mil lõpetatakse rahalise abi andmine liikmesriigile. Selline lähenemisviis on kooskõlas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide majandusaastaga, mis hõlmab ajavahemikku 1. juulist 30. juunini. Ettepanekuga pikendataks abikõlblikkuse perioodi kuni 18 kuuni.

Küprose suurema kaasrahastamismäära kohaldamise tähtaja pikendamine on proportsionaalne Küprose majanduse haavatava olukorraga. Tänu investeeringute jaoks eelarvepoliitilise manööverdamisruumi tegemisele võimaldab see ületada ajavahemiku, mil Küprosel on ühelt poolt vaja teha avalikku sektorisse suures mahus investeeringuid ja teiselt poolt jätkuvalt konsolideerida eelarvet.

Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas, kuivõrd selle eesmärk on anda Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu jätkuvat toetust teatavatele liikmesriikidele, kes on sattunud tõsistesse raskustesse, nagu majanduskasvu ja finantsstabiilsuse puudumine, suurenev eelarvepuudujääk ja võlakoormus, mis on tingitud ka rahvusvahelisest majandus- ja rahanduskeskkonnast. Seepärast on vaja Euroopa Liidu tasandil luua ajutine mehhanism, mis võimaldab Euroopa Komisjonil suurendada hüvitist Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raames tõendatud kulude alusel ning suurendada kõigi ERFist ja ESFist toetatavate rakenduskavade maksimaalset kaasfinantseerimise määra Küprose puhul.

Lisaks võimaldaks ettepanek komisjonil kohaldada Küprose puhul erakorralist kaasrahastamise määra (85 %) kuni programmi lõpetamiseni.

Selleks ajavahemikuks asjaomastele riikidele ja programmidele fondidest ette nähtud rahaline kogueraldis ei muutu.

Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

Tegu ei ole õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi hulka kuuluva algatusega.

Põhiõigused

Ettepanek ei mõjuta põhiõiguste kaitset.

4.MÕJU EELARVELE

Mõju kulukohustuste assigneeringutele puudub, kuna programmiperioodiks 2014-2020 ettenähtud rakenduskavades sätestatud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toetuse ülemmäära ei ole kavas muuta.

Artikli 24 kohase suurendatud maksete pikendamisega seotud maksete assigneeringute osas võib ettepanek kaasa tuua suurema hüvitise andmise asjaomasele liikmesriigile. Käesoleva ettepaneku kohased täiendavad makseassigneeringud võivad kaasa tuua makseassigneeringute ajutise suurenemise, mis kompenseeritakse väiksemate maksetega ajavahemiku 2014–2020 programmide elutsükli lõpus. Tuleks märkida, et kavandatud muudatus ei too kaasa muutusi määruse (EL) nr 1311/2013 I lisas sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste ja maksete iga-aastastes ülemmäärades.

5.MUU TEAVE

Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

Ei kohaldata. Käesoleva ettepaneku rakendamise järelevalveks saab kasutada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide olemasolevaid kontrollisüsteeme.

Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)

Ei kohaldata

Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

Võttes arvesse, et Kreeka, Küpros, Iirimaa, Rumeenia ja Portugal said pärast 21. detsembrit 2013 kohandamiskava alusel rahalist abi vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 24 lõikele 1, oli enne 30. juunit 2016 suurendatud (10 %) vahemaksetele õigus viiel riigil. Vahepeal on Küprose, Iirimaa, Portugali ja Rumeenia finantsabiprogrammid aegunud. See tähendab, et 30. juuni 2016. aasta seisuga on Kreeka ainus kohandamiskavas osalev riik.

Lisatoetuse saamise (ajavahemikul 2014–2020) õiguse täiendav läbivaatamine ei näi vajalik, kuna riigid, mille suhtes kohaldatakse kohandamisprogramme, vajavad kindlust ELi maksete ajastuse ja taseme osas.

Võttes arvesse, et Küpros sõlmis ELiga 2013. aasta märtsis makromajandusliku kohandamisprogrammi, on määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 120 lõikes 3 sätestatud, et kõigi ERFist ja ESFist toetatavate rakenduskavade maksimaalne kaasfinantseerimise määr on alates 1. jaanuarist 2014 kuni 30. juunini 2017 Küprose puhul 85 %.

Küpros lõpetas oma kohandamisprogrammi 2016. aasta märtsi lõpus. Küprose majanduslik olukord on siiski jätkuvalt ebakindel, mida näitab aeglane kasvumäär, vähenevad investeeringud, kõrge töötus ja stressis finantssektor.

Selleks et vähendada survet riigieelarvele ja kiirendada vajalikke investeeringuid, tehakse ettepanek pikendada kõigi ERFist ja ESFist toetatavate rakenduskavade maksimaalse kaasfinantseerimise määra (85 %) kohaldamist Küprose puhul programmi lõpuni.