ET    ET  
 EUROOPA  
KOMISJON 
Brüssel, 6.5.2013  
SWD(2013) 166 final 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOMMENT EERITUD KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile: 
Ettepanek: 
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, 
mis käsitleb ametlikku kontrolli ja mu id ametlikke toiminguid, mida tehakse 
eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigu snormide ning loomatervise ja loomade 
heaolu, taimetervise, taimse paljundusmaterj ali ja taimekaitsevahendite eeskirjade 
kohaldamine ning millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 999/2001, 1829/2003, 
1831/2003, 1/2005, 396/2005, 834/2007, 1099/2009,  1069/2009, 1107/2009 ja määruseid 
(EL) nr 1151/2012, [….]/2013 [ Office of Publications, please  insert number of Regulation 
laying down provisions for the management of  expenditure relating to the food chain, 
animal health and animal welf are, and relating to plant health and plant reproductive 
material ] ja direktiive 98/58/E Ü, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ, 2008/120/EÜ ja 
2009/128/EÜ (ametliku kontrolli määrus) 
{COM(2013) 265 final} 
{SWD(2013) 167 final}  
 
ET 2   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile: 
Ettepanek: 
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, 
mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid  ametlikke toiminguid, mida tehakse 
eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigu snormide ning loomat ervise ja loomade 
heaolu, taimetervise, taimse  paljundusmaterjali ja taim ekaitsevahendite eeskirjade 
kohaldamine ning millega muudetaks e määruseid (EÜ) nr 999/2001, 1829/2003, 
1831/2003, 1/2005, 396/2005, 834/2007, 1099/2009, 1069/2009, 1107/2009 ja määruseid 
(EL) nr 1151/2012, [….]/2013 [ Office of Publications, please insert number of Regulation 
laying down provisions for the management of  expenditure relating to the food chain, 
animal health and animal welfare, and rela ting to plant health and plant reproductive 
material ] ja direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ , 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ, 2008/120/EÜ ja 
2009/128/EÜ (ametliku kontrolli määrus) 
1. P ROBLEEMI MÄÄRATLEMINE  
Taust  
Liidu toidutarneahela õigusnormide jõustamise eest vastutavad liikmesriigid, kelle 
asutused jälgivad, et asjaomaseid nõudeid kohaldatakse kogu lii dus tõhusalt. Seega 
kontrollivad nad, et ettevõtjate tegevus ja ELi turule viidud kaubad (kas ELis 
toodetud või kolmandatest riikidest im porditud) vastavad asjaomastele 
toidutarneahela sta ndarditele ja nõuetele. Ametli kku kontrolli kohaldatakse kõikide 
ettevõtjate suhtes, sõltumata nende suurusest,  olenevalt sellest, millist riski kujutavad 
eri tegevused toidutarneahela ohutusel e. Väiksemad ettevõtted, sealhulgas 
mikroettevõtjad moodustavad enamikus liikmesriikides üle poole ettevõtjate 
koguarvust ja võivad endas kätkeda olulist riski, kuigi nende tegevuse ulatus on 
väike (nagu hiljutise E. coli  juhtumi puhul). 
Määruses 882/2004 on sätestatud ELi üh tlustatud eeskirjad, mis käsitlevad 
liikmesriikides tehtavaid kontrollitoiminguid ja mille eesmärk on kehtestada kogu toidutarneahelas ametliku kontrolli suhtes integreeritud ja ühetaoline lähenemisviis. Määrusega on ette nähtud ametliku kontrolli üldraamistik sööda- ja toidualaste 
õigusnormide, loomade tervise ja heaolu eeskirjade  jaoks ning sellega 
kehtestatakse eeskirj ad nii kontrollide korraldamise  kui ka rahastamise  kohta.  
Olenemata eespool nimetatud integree ritud lähenemisviisi rakendamisest, 
reguleeritakse loomade tervise huvides te htavaid kontrolle (nii kodumaiste kui ka 
importtoodete puhul) ja veterinaarravimite  jääkide kontrolle ajaloolistel põhjustel 
eraldi. Samuti ei ole teatavad to idutarneahelaga seotud valdkonnad, s.o taimetervis, 
 
ET 3   ET taimne paljundusmaterjal ja loomsed kõrvaltooted , määruse reguleerimisalaga 
hõlmatud ja nende jaoks töötati välja valdkondlikud erirežiimid.  
Määrusega on oluliselt parandatud kogu toidutarneahelas ametliku kontrolli 
korraldamist ja tegemist pädevate asutuste pool ja kehtestatud alus integreeritumaks 
ja horisontaalsemaks lähenemisviisiks.  Siiski näitavad viimase viie aasta jooksul 
kogutud tõendid (tagasiside liikmesriikide pä devatelt asutustelt ja sidusrühmadelt 
ning tervise- ja tarbijakaitseküsimuste peadirektoraadi Toidu- ja Veterinaaramet (FVO) auditid), et esinevad puudused, mis tulenevad teatavate põhimõtete või eesmärkide puudulikust kohaldamisest või järgim isest ja sellest, et ametliku kontrolli 
suhtes kohaldatavat integreeritud lähenemi sviisi järgitakse ainult osaliselt.  
Määruse läbivaatamine on osa paketist, mis sisaldab veel kolme suurt läbivaatamist 
eesmärgiga moderniseerida loomade tervise, taimede tervise ja taimse paljundusmaterjali acquis
1. Määrust vaadatakse seega läbi, et ajakohastada ja 
integreerida ametliku kontrolli süsteem nii,  et see oleks järj ekindlalt kooskõlas 
kõnealuste valdkondade ELi poliitika täiustamisega.  
Ülesande määratlus:  
Kuigi liikmesriigid kohaldavad toidutarneahela suhtes ametlikku kontrolli heal 
tasemel ja on näha tulemused määrusega et tenähtud jõustamisvahendite kasutamisel, 
on kindlaks tehtud puudused, mille põhjuseks ühelt poolt on ametliku kontrolli 
raamistiku ülesehitus  ja teiselt poolt ebakindlus seoses am etlike kontrollide 
rahastamiseks vajalike piis avate vahendite olemasoluga .  
Ametliku kontrolli raamistiku ülesehitus 
(1) Määruse eesmärk töötada ametliku kontro lli suhtes välja integreeritud ja 
ühetaoline lähenemisviis ei ole täie likult täidetud. Ametliku kontrolli ELi 
eeskirjad valdkondade jaoks, mis ei kuul u määruse reguleerimisalasse, ei ole 
täielikult kooskõlas määruses kehtestat ud põhimõtete ja nõuetega. Seetõttu on 
tekkinud vastuolud  ja õiguslikud lüngad , kuna kõnealustes valdkondades 
puuduvad olulised sätted, millega ta gada täitemeetmete vastutus, 
usaldusväärsus ja tõhusus (vt näited aruande lk 7–8). Seepärast tegutsevad 
kontrolliasutused erinevate lähenemisviisi de alusel ja erinevates tingimustes 
sõltuvalt sellest, milliseid toidutarneahela erieeskirju neid pannakse jõustama, ning need erinevused ei ole õigustatud.  
(2) Määruse kohaselt peab ametlik kontroll olema riskipõhised , et tervise 
kaitsmiseks tehtavad kontrollid olek sid võimalikult tõhusad. Praegu on kaks 
valdkonda, kus sellist lähenemisviisi ei järgita, nimelt ametliku kontrolli puhul, 
mida tehakse piiripunktides kolmandatest riikidest saabuvate teatavate 
kaupade  suhtes, ja veterinaarravimite jääkide  ametliku kontrolli puhul (vt 
näited aruande lk 8–9). Selle peamine põhjus seisneb selles, et kõnealuseid 
kontrolle reguleeritakse praegu ELi eeski rjadega, mis on kehtestatud enne 
määrust ja mida ei ole sellega tühi statud ning mis ei näe ette sobivaid 
                                                
 
1 Loomade tervist ja taimede tervist käsitlevatele läbivaatamistele lisatud mõjuhinnangud on juba saanud 
mõju hindamise komiteelt positiivset tagasisidet. Praegu koostatakse taimse paljundusmaterjali õigusnormide läbivaatamise mõjuhinnangut.  
 
ET 4   ET mehhanisme vähendamaks tegelikke riske, mida teatav kaup, äritegevus või 
kolmas riik võib endast kujutada. Seetõt tu eraldatakse kõikides liikmesriikides 
ressursse kontrollidele, mis ei ole risk i seisukohast õigustatud, ja raisatakse 
seega avaliku sektori vahendeid (aega ja raha), mida saaks paremini kasutada, 
kus risk on suurem. Vahendite ebaefek tiivse kasutamise tõttu tekib ka 
ettevõtjatel põhjendamatu koormus (aeg, personal, seadmed ja vahendid, mis 
võetakse kontrollide tegemiseks kasutusele).   
(3) Liikmesriikide pädevatele asutustele langeb põhjendamatu halduskoormus . 
See on nii juhul kui liikmesriik on kohustatud esitama komisjonile heakskiitmiseks riiklikku ve terinaarravimite jääkide kont rollikavasse igal aastal 
tehtavad muudatused. Samas valdkonnas on ülemäärased ka eriaruannete 
esitamise kohustused, sest nendega dubl eeritakse määrusega ettenähtud üldist 
aruandluskohustust. Need kohustused on liikmesriikidele pandud direktiiviga 96/23/EÜ.  
(4) Määrusega on nõutud, et ametlikud laborid tuleb kooskõlas standardiga EN 
ISO/IEC 17025 akrediteerida, kuid ei ole ette nähtud ajutisi meetmeid 
hädaolukordade puhuks või juhul, kui labor peab kasutama uut meetodit, mida 
talle antud akrediteering ei hõlma (vt nä ited aruande lk 10). Samuti ei ole ette 
nähtud paindlikke võimalusi väikeste la borite jaoks, mis teevad väga lihtsat 
tüüpi uuringuid (vt näited aruande lk 10).  
(5) Määrus sisaldab olulisi põhimõtteid ja mehhanisme, mida liikmesriikide 
pädevad asutused ei jõusta praegu ühe taoliselt või mille kohaldamine sõltub 
liikmesriikides levinud erinevatest tavadest. See on nii eelkõige haldusabi taotlemise puhul i) liikmesriikide vahel piiriüleste täitemeetmete jaoks ja ii) 
sanitaarvaldkonna asutuste ja tolliteenis tuste vahel. Liikmesriigid ei kasuta 
seda võimalust aga täiel määral ära ja/või neil on raskusi selle kohaldamise 
tingimustest arusaamisel (vt näited aruande lk 10). Veel üks nõue, mida 
liikmesriikides erinevalt täidetakse, on liikmesriikide pädevate asutuste kohustus tagada ettevõtjate ja üldsus e jaoks ametlike kontrollide „kõrge 
läbipaistvuse tase”. Selle peamine põhjus  on asjaolu, et määrusega ei ole ette 
nähtud põhjalikke juhiseid, selle kohta, kuidas koost ööd tuleks teha (aega, 
vahetatav teave jne) ja milline teave tule ks üldsusele avaldada. Lisaks ei ole 
komisjonile antud õigust sätestada üksik asjalikemaid eeskirju ja ühetaolise 
kohaldamise kriteeriume. 
Ametliku kontrolli rahastamine 
(1) Liikmesriigid peaksid tagama, et amet liku kontrolli jaoks on olemas piisavad 
rahalised vahendid. Liikmesriikidelt ja F VO audititest saadud teabe põhjal on 
siiski näha, et liikmesriikides on ulatuslikke probleeme  kontrollide 
rahastamisel. XV lisas (aruande lk 132)  on loetletud mitu tähelepanuväärset 
juhtumit, kus viimase nelja aasta jooks ul on ELi inspektorid teatanud, et 
kindlakstehtud puudused kontrollides või kontrollide puudulik või ebapiisav tase on pandud vahendite puudumise või ebapiisavate vahendite  süüks on 
(vt näited aruande lk 11). Kõneal useid probleeme võimendab praegune 
majandus- ja finantskriis ja on oht, et  suurenev surve riigi rahandusele ja 
ametlikule kontrollile eraldatavatele va henditele, võib kahjulikult mõjutada 
 
ET 5   ET liikmesriikide suutlikkust teha tõhusat ametlikku kontrolli ja tagada ELi 
õigusega ettenähtud kaitsetaset.  
Selleks et vähendada ametlike kontrollide sõltuvust avaliku sektori vahenditest, 
on määruses kindlaks tehtud mitu kontro llitegevust (peamiselt seoses liha, 
piima, kalatoodete ja ELi piiridel  tehtavate kontrollidega), mille eest 
liikmesriigid koguvad kontrollikulude katmiseks ettevõtjatelt tasu 
(kohustuslik tasu) . Muude kontrollide puhul võib liikmesriik otsustada, kas 
võtta ettevõtjatelt tasu või mitte. 
Samas ei võimalda praegused kohustusl ikke tasusid käsitlevad õigusnormid 
katta pädevatel asutustel kõiki oma kulu sid ja tagada seega riiklike kontrollide 
rahastamiseks stabiilne vahendite juurdevool.  
Lisaks erineb ametliku kontrolli ku lude katmise määr liikmesriigiti 
märkimisväärselt ja selle tõttu tundub ELi ettevõtjatele, et ametliku kontrolli kulud ei jagune ELi sööda- ja toidukäitl ejate hulgas ühetaolis elt või õiglaselt. 
Lisaks kurdavad ettevõtjad, et prae gune süsteem ei tunnusta piisavalt 
ettevõtjaid, kes nõudeid täidavad (ja teevad ettepaneku rangema bonus-malus 
süsteemi kehtestamisele). 
(2) Juhul kui ettevõtjad peavad maksma kohustu slikke tasusid, võib selliste tasude 
mõju olla suurem mikroettevõtjatele , kuna nende käive/väljund on väiksem. 
Kuigi praegu ei ole tõendeid, mis os utaksid sellele, et praeguse raamistiku 
alusel kogutavad kohustuslikud tasud on mi kroettevõtteid tege likult kahjulikult 
või ebaproportsionaalselt mõjutanud, ol eks vaja viia tasakaalu vajadus 
võimaldada kontrolliasutustel katta kõik  oma kulud, et ame tliku kontrolli jaoks 
oleks tagatud piisavad vahendid, vajadusega vähendada väga väikeste ettevõtete koormust kooskõlas komisj oni uue poliitikastrateegiaga „VKEde 
regulatiivse koormuse vähendamine  – ELi õigusaktide kohandamine 
mikroettevõtjate vajadustele”
2. Selle strateegia kohaselt peaksid 
mikroettevõtted olema põhimõtteliselt vaba statud regulatiivkoormusest, välja 
arvatud juhul kui on võimalik tõendada, et  see on vajalik ja proportsionaalne.  
2. S UBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
Selleks et tagada toidutarneahela õigus normide ühetaoline kohaldamine kogu ELis ja 
siseturu takistusteta toimimine, on vaja luua ELi ühtlustatud õigusraamistik, mis reguleerib toidutarneahelas ametliku kontrolli korraldamist ja tegemist. Need seni kehtivad põhimõtted toetavad ametliku kontro lli kehtivaid eeskirju. Kuna käesoleva 
läbivaatamise tulemusena kindlaksteht ud probleemid on seotud ELi õigusraamistiku 
praeguse ülesehitusega, ei suuda ümberkorra ldusi teha liikmesriigid üksi. On vaja 
Euroopa Liidu seadusandja sekkumist. 
Ametlikku kontrolli käsitleva ühe ühtse ELi eeskirjade kogumi lisaväärtus seisneb 
selles, et see pakub riiklikele jõustajatele (ja nende ette võtjatele) raamistiku tänu, 
millele pädevad asutused võivad usaldada teises liikmesriigis võetud täitemeetmeid 
ja kontrollitulemusi, mis on korratavad ning  teaduslikult ja tehniliselt kindlad. See 
                                                
 
2 KOM (2011) 803. 
 
ET 6   ET raamistik tagab ka, et ühtse turu toimimise jaoks vajalikke ELi toidutarneahela 
standardeid kohaldatakse eri liikmesriik ides ja valdkondades ühetaoliselt ja 
järjekindlalt.  
Tõhus ELi ametliku kontrolli süsteem on olul ine nii ELi ekspordi kui ka impordi 
jaoks. ELi suutlikkus eksportid a kolmandatesse riikidesse sõltub ELi mainest seoses 
rangete tootmisstandarditega, aga ka se oses lisaväärtusega, mida on võimalik 
tõendada ELi kaupade puhul võrreldes välj aspool ELi toodetud kaupadega. See on 
võimalik saavutada vaid usaldusväärse ja  kindla ametliku kontrolli süsteemiga, mis 
tagab, et ELi toidutarneahela ohutust kaitsta kse ja kvaliteedistand ardeid jõustatakse 
järjekindlalt ja et partnerriikide vastavai d ootusi täidetakse. Mis puutub importi, siis 
on ülimalt oluline, et kogu toidukaup ELi  turul on ohutu. Liikmesriikide pädevad 
asutused kontrollivad kolmandatest r iikidest saabuvaid ka upu, et tagada, et 
kolmandad riigid annavad nõuetekohased taga tised selle kohta, et nad järgivad 
samaväärseid ohutusnõudeid. 
Kontrollide rahastamise puhul tagavad ELi ühised eeskirjad, et pädevad asutused 
saavad piisavalt vahendeid, et säilitada kontrollid sellisel tasemel, mis on põhjendatud riski ja jõustamisvajadusega (nt nõuete rikkumise määr). Lõivusid 
käsitlevad sätted tagavad eelkõige, et sööda - ja toidukäitlejad, kes saavad otseselt 
kasu tõhusatest kontrollidest, osalevad kontro llide rahastamises, et need sõltuksid 
võimalikult vähe avaliku sektori vahendite st. ELi ühised eeskirjad on vajalikud ka 
selleks, et ennetada selliste ettevõ tjate ebavõrdne kohtlemine, kes asuvad 
liikmesriigis, kus kohaldatakse „kasutaja maksab” põhimõtet (st kohaldatakse tasusid), võrreldes ettevõtjatega, kes as uvad liikmesriigis, kus seda põhimõtet ei 
kohaldata. Ainult ELi eeskirjade abil on võimalik kõnealust eesmärki täita 
ühetaoliselt. 
ELi meede ei lähe seatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. 
Käesoleva läbivaatamise käigus on keske ndutud mitmesugustele valikuvõimalustele, 
sealhulgas ühtlustada liikmesriikides tasude  määrad või jätta küsimus reguleerimata. 
Analüüsi eesmärk oli leida võimalikult pr oportsionaalne lahendus, mille kohaselt 
oleks ametlikule kontrollile tagatud ki ndlad sihtotstarbelised vahendid, aga 
liikmesriikidel samas piisavalt aega ja paindlikkust, et järgida oma sisekokkuleppeid ja võtta arvesse oma riigi ettevõtjate eripära.  
3. P
OLIITIKAEESMÄRGID  
Üldeesmärgid  (mis üldjoontes sarnanevad alus lepingu eesmärkidele) on järgmised: 
1. aidata kaasa siseturu takistusteta toimimisele; 2. hoida inimeste, loomade ja taimede te rvise ja loomade heaolu kaitse kõrgel 
tasemel ja ennetada olukordi, kus võimalik ELi õigusnormide rikkumine 
kahjustab sellist kaitset; 
3. tagada ELi õigusaktide nõuete kohane ja ühetaoline rakendamine. 
Erieesmärgid
 on kehtestatud selleks, et kõrv aldada konkreetsed analüüsi ajal 
kindlaks tehtud probleemid, mis takistav ad või kahjustavad selles valdkonnas 
üldeesmärkide saavutamist.  
 
ET 7   ET Tabel 1: erieesmärgid ja nende seos probleemidega  
 Probleem  Erieesmärgid  
Ebakõlad, lüngad ja kattuvus kontrollinõuetes  Tagada kogu toidutarneahelas ametliku kontrolli 
suhtes kõikehõlmav ja järjepidev lähenemine  
Riskipõhise lähenemisviisi ebajärjekindel kohaldamine
 Võimaldada tõhusalt kasutada riiklikke kontrollivahendeid
 
Halduskoormus ja ebaproportsionaalsed nõuded Vähendada halduskoormust ja kõrvaldada 
ebavajalikud nõuded  
Suurendada läbipaistvust  Ametlike kontrolli raamistiku 
ülesehitus  
Koostöö- ja läbipaistvusnõuete ebaühtlane 
jõustamine  
Edendada koostööd liikmesriikide vahel, et parandada ametliku kontrolli tegemist
 Ametliku 
kontrolli 
rahastamineRaskused ja ebavõrdsus ametliku kontrolli 
rahastamisel  - Tagada piisavad vahendid 
- Tagada võrdne ja õiglane ametliku kontrolli 
rahastamine 
- Suurendada ametliku kontrolli rahastamiskorra 
läbipaistvust  
4. V ALIKUVÕIMALUSED  
Valikuvõimalusi analüüsiti kahes etapis:   
(1) kõigepealt analüüsiti kahe võimaliku m uudatuse võimalikku mõju võrreldes 
muutusteta jätkamisega, nimelt jä tta ametliku kontrolli rahastamine 
reguleerimata (1A valikuvõimalus) ja  vabastada mikroettevõtjad tasude 
maksmisest (1B valikuvõimalus)3; 
(2) seoses 1. valikuvõimalusega tehtud anal üüsi tulemust kasutati seejärel 2.–4. 
valikuvõimaluse väljatöötamiseks, mi s hõlmavad järgmisi elemente: i) 
laiendada määruse reguleerimisala toi duahela valdkondadele, mis praegu ei 
kuulu määruse reguleerimisalasse (nt taimetervis, taimne paljundusmaterjal ja loomsed kõrvalsaadused), ii) parandada  ja lihtsustada õigusraamistikku, iii) 
tagada kõikide kulude katmine tasude abil, iv) teha ettevõtjatelt tasude 
kogumine kohustuslikuks rohkemate kontrollide puhul. 
Baasstsenaarium:
 toiduahela ametliku kontrolli süsteem integreeritakse ainult 
osaliselt ja osa toidutarneah ela valdkondadest jäävad määr use reguleerimisalast välja. 
ELi välispiiridel teatavate kolmandatest riik idest pärit kaupade suhtes tehtav ametlik 
kontroll ja veterinaarravimite jääkide am etlik kontroll ei ole kooskõlas riskipõhise 
lähenemisviisiga. Selline olukord põhjusta b jätkuvalt kulusid, mi da oleks võimalik 
ära hoida (seoses jäiga kontrollisüsteemig a, mis ei põhine riskidel). Kuna puuduvad 
                                                 
3 Kuigi valikuvõimalusi 1A ja 1B saaks kombineerida valikuvõimaluste 2–4 muude elementidega, on 
need esitatud ja neid on hinnatud eraldi, sest neil on oluline mõju. Mõlemad nimetatud valikuvõimalused muudaks oluliselt praegust r aamistikku seoses riiklike kontrollisüsteemide 
rahastamisega ja seaks kahtluse alla kehtivad põhimõtted. Lisaks ei tooks valikuvõimaluste 1A ja 1B 
kombineerimine 2.–4. valikuvõimaluse muude elementidega kaasa olulisi kompromisse ja need ei muudaks seega tähelepanu väärivas ulatuses 2.–4. valikuvõimaluse tasuvusanalüüsi 
 
ET 8   ET ühetaolised juhised, kuida s korraldada halduskoostööd ja tagada kõrgel tasemel 
läbipaistvus, on riiklike as utuste ja nendega koostöös  tehtavad jõupingutused 
ebajärjekindlad ja ebatõhusad. Ametlike laborite akrediteerimise nõudest erandite tegemise võimalus puudub.  
Lõivude kogumine on kohustuslik ainult piiratud arvu kontrollide puhul. Liikmesriik 
võib otsustada koguda määruses kindlaksmäär atud ELi standardtasu, mis ei vasta 
kontrolli tegelikele kuludele . Selle tõttu vahendeid ei  piisa ja kahjustatakse 
kontrollisüsteemi suutlikust ennetada tervis eriske kogu toidutarneahelas ja takistada 
nende levikut. 
1A valikuvõimalus – tunnistada kehtetuks kontrollitasusid käsitl evad liidu eeskirjad:
 
iga liikmesriik otsustaks, millist lähenemisviisi ametliku kontrolli süsteemi rahastamisel järgida tingimusel, et ta tagab kontrolli jaoks piisavalt vahendeid. Määruse artiklid 27–29  tuleks kehtetuks tunnistada , eelkõige seoses teatavates 
valdkondades kehtiva tasude kogumise kohustusega.  
1B valikuvõimalus – kohustus vabastada mikroettevõtjad tasude maksmisest:
 selle 
valikuvõimaluse tõttu, mida kaaluti seepäras t, et komisjoni järjepidev eesmärk on 
edendada mikroettevõtjate konkurentsivõimet, tingiks selle, et mi kroettevõtjad tuleb 
välja jätta ettevõtjate hulgas t, kellelt tasusid kogutakse. 
2. valikuvõimalus – tõhustamine:  tõhustada õigusraamistikku ja viia selleks 
eeskirjad, mis käsitlevad ELi välispiiridel teatavate kolmandatest riikidest pärit 
kaupade  suhtes tehtavaid kontrolle  ja veterinaarravimite jääkide  kontrolle, 
kooskõlla riskipõhise lähenemisviisiga. Kehtestataks võimalus kasutada muude 
riiklike asutustega kontrollide koordineerimiseks teatavat mehhanismi (nii piiril kui ka mujal), et kasutada kõikki võimalikke sünergiaid . Ametlike laborite  suhtes 
kehtestatud nõudeid lihtsustataks  erandite kasutuselevõtmise abil. 
Ülemäärased/vananenud õigusaktid  tunnistataks kehtetuks , et kõrvaldada 
kattuvus ja halduskoormus . Komisjonile  antaks õigus  sätestada delegeeritud ja/või 
rakendusaktide abil teatavate nõuete üksikasjad (nt halduskoostöö  ja läbipaistvus ). 
Juba kehtivad kohustuslikud ta sud jäetaks kehtima ja prae gused takistused kõikide 
kulude katmiseks (n t ELi ühtlustatud standardtasud ) kõrvaldataks . Liikmesriikide 
jaoks kehtestataks võimalus
 vabastada mikroettevõtjad tasude maksmisest . 
Kõikide kulude katmise süsteemi kohaldamiseks sätestataks kahe aasta  pikkune 
üleminekuperiood.  
3. valikuvõimalus – tõhustamine + integreerimine:  täiendav võimalus lisaks 2. 
valikuvõimalusele, millega laiendataks määruse reguleerimisala , et see hõlmaks 
praegu sellest väljajäävaid valdkondi ( nt taimetervis, taimne paljundusmaterjal ja 
loomsed kõrvalsaadused) ja et  viia lõpule ametliku kontroll i integreerimine. Seoses 
ametliku kontrolli rahastamisega lisataks selliste kontrollide hulka, mille suhtes 
kehtivad kohustuslikud tasud , taimepassiga  seotud ametlik kontroll ja taimse 
paljundusmaterjali valdkonnas, sertifitseerimisega  seotud ametlik kontroll4.  
                                                 
4 Seda tehakse, et võtta arvesse taimetervist ja taimset paljundusmaterjali käsitleva läbivaatamise 
mõjuhinnangu käigus välja valitud eelistatud valikuvõimalust. 
 
ET 9   ET 4. valikuvõimalus – tõhustamine + integreerimine + ulatuslikum kulude katmine:  
täiendav võimalus lisaks 3. valikuvõimalusele, millega tehtaks kontrollitasude 
kogumine kohustuslikuks kõikide kontrollide puhul , mida teevad sööda- ja 
toidukäitlejad, kelle suhtes kehtib registreerimisnõue  kooskõlas toidu ja sööda 
ohutust käsitlevate eeskirjadega . Laiendatud reguleerimisalaga kõikide kulude 
katmise süsteemi kohaldamiseks sätestataks kolme aasta  pikkune üleminekuperiood. 
Tabel 2: analüüsitud valikuvõimaluste kokkuvõte  
 Määruse 
reguleerimisala  Õigusraamistik  Kulude 
katmine  Kohustuslike tasude 
reguleerimisala  
Baasstsenaarium  osaline 
(taimetervis, 
taimne 
paljundusmaterjal, 
loomsed 
kõrvalsaadused 
jäävad välja)  puudused  osaline  osaline (liha, piim, 
kalatooted, import)  
1A valikuvõimalus
 muutusteta 
jätkamine  muutusteta 
jätkamine  ei (jäetakse 
reguleerimata)  / 
1B valikuvõimalus
 muutusteta 
jätkamine  muutusteta 
jätkamine  muutusteta 
jätkamine  erandid mikroettevõtjatele  
2. valikuvõimalus  muutusteta 
jätkamine  paranenud  täielik  muutusteta jätkamine  
3. valikuvõimalus  laiendada 
taimetervisele ja 
taimsele 
paljundusmaterjali
le paranenud  täielik  LISADA taimetervis ja 
taimne paljundusmaterjal  
4. valikuvõimalus  laiendada 
taimetervisele ja 
taimsele 
paljundusmaterjali
le paranenud  täielik  KÕIK registreeritud toidu- 
ja söödakäitlejad  
5. M ÕJUHINNANG  
Mõjuhinnangus analüüsitakse valikuv õimaluste võimalikku sotsiaalset, 
majanduslikku ja keskkondlikku nii otsest ku i ka kaudset mõju. Iga valikvõimalust 
on võrreldud baasstsenaariumiga, st muutus teta jätkamisega, ja seega on esitatud 
mõju muutusteta jätkamisega võrreldes täiendav. Majanduslikku mõju hinnati järgmiste kriteeriumide alusel: konkurentsivõime, innovatsioon, säästvus, 
lihtsustamine ja halduskoormuse vähendamine . Analüüsi jaoks samavõrra oluline on 
ka sotsiaalne mõju (eelkõige ohutus , aga ka vastutus ). Hinnati iga valikuvõimaluse 
mõju keskkonnale ja tööhõivele ning märk imisväärset mõju (ei negatiivset ega 
positiivset) ei leitud. 
1A valikuvõimalus – tunnistada kehtetuks kont rollitasusid käsitlev ad liidu eeskirjad.
 
Kui kontrollitasusid käsitlevad liidu eeskirjad tunnistatakse kehtetuks, võib see 
tõenäoliselt suurendada erinevusi riiklike lähenemisviiside vahel ja tuua kaasa 
kontrollidele eraldatavate vahe ndite võimaliku vähendamise. 
 
ET 10   ET Kuigi tegelikult eraldatavate vahendite suurusjärgule avalduv mõju sõltuks iga 
liikmesriigi poliitikavalikutest ja seda ei saa täielikult prognoosida ja analüüsida, on 
tõenäoline, et ei lahendata praeguse ta sude süsteemi probleeme, nagu suutmatus 
tagada kõikide kulude katmine ja kontrollide sõltumine eelarvepoliitikast. Võttes 
arvesse praegust majanduskriisi, on võima lik, et probleemid suurenevad, kui 
liikmesriigid otsustavad riiklikele kontrollisüsteemidele vähem vahendeid eraldada. Seetõttu oleks omakorda pädevatel asut ustel raskem hoida tõhusalt ülevaadet 
ohutusnõuete täitmisest toidutarneahelas ning hoida ära ja lahendada ulatuslikke 
kriise. 
ELi raamistiku kehtetuks tunnistamise tõ ttu muutuks õigusraamistik keerukamaks, 
kuna tõenäoliselt suurenevad erinevused kontrollide rahastamise riiklike eeskirjade vahel. Kui ühe liikmesriigi ettevõtjatelt võetakse kontrollide eest tasu ja samal ajal teises liikmesriigis seda ei tehta, võib  see põhjustada konkuren tsimoonutusi ja sel 
võib olla kahjulik mõju ühtsele turule. 
1B valikuvõimalus – kohustus vabastada mikroettevõtjad tasude maksmisest.
 
Kui mikroettevõtjate vabasta mine tasude maksmisest on kohustuslik, vähendab see 
nende finantskoormust, kuid kahjustab sama s kontrollisüsteemi jätkusuutlikkust ja 
seepärast ka toidutarneahela ohutust. 
Andmed on olemas 23 liikmesriigi kohta ja neist 16s moodustavad mikroettevõtjad 
üle poole ettevõtjate koguarvust ja 9 liikmesr iigis (AT, BE, CY, FI, IT, NL, PL, SE, 
SI) on mikroettevõtjate osakaal kuni kaks kolmandikku (või rohkem) kõikidest 
ettevõtetest. Kui mikroettevõtjad moodusta vad enamiku neist ettevõtetest, kes 
peavad tasusid maksma, on nende vabastamis el tasude maksmise kohustusest tõsine 
negatiivne mõju pädevate asutuste kant ud kulude katmisele. Seega kahjustataks 
kontrollide rahastamise jätkusuutlikkust ja  kõikide kulude katmist, kuna kontrollida 
on vaja ikkagi kõiki ettevõtteid  riskist sõltuva sagedusega.  
Kuigi vabastuse tõttu pädevate asutuse katmata jäänud kulud hüvitataks siiretega 
üldeelarvest, muudaks see omakorda kontro llid väga sõltuvaks avaliku sektori 
vahenditest ja looks seega, eriti kriisi ja eelarvepiirangute ajal, ebastabiilse 
finantsolukorra, mida ei saa ühitada ees märgiga tagada järjepidev, tõhus ja 
riskipõhine kontrollisüsteem kogu toidutarn eahelas. Pädevate asutuste madalama 
sissetuleku tõttu tehtaks vähem kontrolle, s uureneks tõenäoliselt ELi toidutarneahela 
õigusnormide rikkumine ja toiduahela ohutus t kahjustaks toidukriisidest tulenev 
suurenenud risk.  
Kui aga saamata jäänud sissetulekut püüt akse kompenseerida suuremate ettevõte 
suhtes suuremate tasude kehtestami se abil, tähendaks kohustus vabastada 
mikroettevõtjad tasude maksmisest suuremate ettevõtete ebavõrdset kohtlemist ja võimalikke konkurentsimoonutusi.  
Võttes aluseks eespool esitatud analüüsi, mi da pädevad asutused ja tootmisharu 
esindajad täielikult toetavad, on jõutud järeld usele, et mikroettevõtjate automaatne 
vabastamine tasude maksmisest kahjustab tõenäoliselt riiklike  kontrollisüsteemide 
 
ET 11   ET jätkusuutlikkust ja põhj ustab konkurentsimoonutusi5. Seega on järgnevates 
valikuvõimalustes mikroettevõtjate vabast amine tasude maksmisest asendatud 
mehhanismiga, millega hoitakse ära nimetatud puudused. 
2. valikuvõimalus – tõhustamine.  
Kontrollivahendite riski põhise kasutamise tõhustami ne ja sihtotstarbeliste 
finantsressursside kasutuselevõtmine, mi s vähendab survet riigi avaliku sektori 
vahenditele ja võimaldab liikuda peamise eesmärgi saavutamise suunas, st säilitada tõhus kontroll ja toidutarneahela ohutus . Liikmesriikidel on õigus mikroettevõtjad 
osaliselt või täielikult tasude maksmisest vabas tada, järgides seejuures 
riigiabieeskirju.  
2. valikuvõimaluse kohaselt oleks võimalik  täielikult kohaldada ametliku kontrolli 
suhtes riskipõhist lähenemisviisi valdkondades, kus liikmesriikide pädevatel 
asutustel ei ole praegu võimalik kohandada kontrolli tegevuse inte nsiivsust vastavalt 
tegelikele riskidele (st kontroll ELi piir il teatavate kolmandatest riikidest pärit 
kaupade suhtes ja veterinaarravimite jääk ide kontroll). Tänu sellele oleks võimalik 
paremini jaotada kontrollivahendeid ja saa vutada tõhusam kontrollisüsteem. Kui riigi 
ametiasutused keskendaksid oma kontrol li sinna, kus nõuete rikkumisi on rohkem ja 
ohud on suuremad, oleks nõudeid järgivatele ettevõtjatele ametlikust kontrollist tulenev koormus väiksem ja see mõjuks  positiivselt nende konkurentsivõimele. 
Samas oleks tänu tõhusamatele kontro llidele ja paranenud konkurentsivõimele 
saadav kasu ainult osaline, sest taimetervis, taimne paljundusmaterjal ja loomsed kõrvalsaadused ei kuulu määruse regule erimisalasse. Kontrollivahendeid on 
tegelikult võimalik kõige paremini jaotada ainult nii, et pädevad asutused seavad riske esmatähtsusjärjekorda kõigis to idutarneahela val dkondades, sealhulgas 
eespoolnimetatutes. Seda ei saa praegu teha ametlikku kontrolli käsitlevate õigusaktide killustatuse tõttu. 
Ametliku kontrolli rahastamise jaoks tagaks nõue, et liikmesriigid kataks 
kohustuslike tasude kasutamise korral kõik  kontrollikulud, selliste tasude abil 
kogutud rahaliste vahendite stabiilsema juurdevoolu ja vähendaks survet riigieelarvetele. 
Enamikes liikmesriikides kaetakse kontrol likulud tasude abil ainult osaliselt ja 
kaetud kulude määr ulatub 20%lt kuni 80%ni. Kaheksas liikmesriigis kaetakse kõik kulud. Kui hakatakse katma kõiki kulusid, kanduks mõnel juhul kontrollikulude uus osa üle sööda- ja toidukäit lejatele nende vahel jagamiseks. Kohustuslike tasude 
suurendamine, mis sõltuks praegusest kulude ka tmise määrast, ei tohiks ettevõtjatele 
tekitada olulist lisakoormust isegi nendes valdkondades, kus kontrollikulud 
mõjutavad ettevõtjate kogukulusid kõige r ohkem, st lihatööstuse kontroll (kasutades 
lk 31 esitatud kasti 6 andmeid võib hinnangul iselt öelda, et sõ ltuvalt liikmesriikide 
praegusest kulude katmise määrast, lisa nduksid tasude suurusjärgus ligikaudu 0,2–
0,8% tüüpilise ettevõtja aastatoodangu väär tusest); see tagaks omakorda aastas 
                                                
 
5 Järeldus on tõene olukordades, kus kohustuslikud tasud on kehtestatud kõikide registreeritud toidu- ja 
söödakäitlejate suhtes (valikuvõimalus 4), kuna mikr oettevõtete osakaal toiduahela eri valdkondades on 
alati märkimisväärne (andmed, mis Fooddrinkeurope avaldas 2012. aasta aprillis, näitavad, et 79% toidu- ja joogitööstuse ettevõtjatest on mikroettevõtjad). 
 
ET 12   ET ligikaudu 0,9–3,4 miljardi euro väärtuses lisav ahendeid kõigi liikmesriikide ametliku 
kontrolli jaoks6. 
ELi tasandil kehtestatud standardtasude kõrvaldamisega ja nõudega, et kõik tasud 
peavad olema kulupõhised, looks 2. valikuvõ imalus võrdsed võimalused kõikidele 
ettevõtjatele, kes peavad ta suma kohustuslikke makse. Uued sätted tagavad, et 
kontrollide rahastamismehhanismi abil s aavad liikmesriigid tunnustada nõudeid 
täitvaid ja väikest riski põhj ustavaid ettevõtjaid (kehtest ades nende suhtes väiksema 
tasu, kui nõudeid rikkuva te ettevõtjate suhtes) ka siis, kui kõikide ette võtjate suhtes 
kohaldatakse kindlasummalist tasu, sõltumata  sellest, kas neid võrdlusperioodil 
tegelikult kontrollitakse. 
Nõue arvutada kõik tasud kulude alus el põhjustab tõenäoliselt vähese 
halduskoormuse nendele liikmesriikidele, ke s praegu tasusid kantud kulude alusel ei 
arvuta, sest nende haldusmenetlustesse võib olla vaja teha muudatusi. Kuigi enamik 
liikmesriikide võtab kohustuslike tasude kehtestamisel vähemalt osaliselt arvesse tegelikke kulusid, tuleb täielikult kuludel põhi neva süsteemi jaoks kehtivat süsteemi 
kohandada. Eeldatakse, et lisakulud suudetakse kanda riigieelarvest  (vastavalt 
kahe liikmesriigi hinnangutel e oleksid lisakulud alates paarist tuhandest eurost 
aastas , kui võtta arvesse arvutamiseks vajalik e andmete kogumisele ja koostamisele 
täistööaja ekvivale ndina kulunud aeg, kuni suuremate summadeni  (ühekordne 
kulu 0,5 miljonit eurot ), kui luuakse vajalik IT vahend, millega saab registreerida 
iga kontrolli jaoks kulunud aeg ja vahendi d, vt aruande lk 31 kast 6). 2. 
valikuvõimaluses on seda kohandamise  vajadust arvesse võetud ja antud 
liikmesriikidele kaks aastat, et ette valmistada oma haldussüsteem uue kulude arvutamise ja tasude kehtestamise mudeli jaoks. 
2. valikuvõimaluse kohaselt suurendatakse kontr olli usaldusväärsust ja kehtestataks 
selleks tasude mehhanismi suurema läbipaistv use abil tugevam seos  kulude ja tasude 
vahel (ettevõtjatel on võimalik selgelt näha, mille eest neilt tasusid võetakse ja kuidas 
neid pädevate asutuste kulude alusel arvut atakse). Selline selgem olukord aitaks 
muuta ametliku kontrolli süsteemi tõhusamaks ja võimaldaks komisjonil kohaldamist paremini jälgida. Suurem läbipaistvus aitaks  lisaks tagada selle, et tasudest saadavat 
sissetulekut ei kasutata al usetult muuks otstarbeks ku i selle jaoks ettenähtud 
kasutusotstarve (st kontrollikulude hüvitamine).  
Liikmesriikidele antakse võimalus
 leevendada kõikide kulude katmise mõju 
mikroettevõtjatele, vabastades  need osaliselt või täielikult tasude maksmisest 
tingimusel, et pädevale asutusele kantakse  üldeelarvest samaväärne summa ja et 
pädevatel asutustel ei jääks saamata vahe ndid, mis on vajalikud kontrolli tegemiseks. 
Hüvitamismehhanism tähendab, et mikroette võtjatele antav hüvitis ei tohi tulla 
pädevate asutuste kõikid e kulude katmise arvelt.  
3. valikuvõimalus – tõhustamine + integreerimine  
Kogu toidutarneahela täielikult integreer itud kontrollisüsteem muudaks jõustamise 
tõhusamaks tänu lihtsustamisele ja sünerg iast saadavale kasule ja see hõlbustaks 
                                                 
6 Valdkonna toodangu väärtus on 400 miljardit euro t aastas. Ettevõtjaid on 60 000 (Eurostat 2008). 
Keskmine aastane kontrollitasu ettevõtja kohta kõikide kulude katmiseks on ligikaudu 80 000 eurot aastas (tootmisharu andmed). 
 
ET 13   ET toiduahela eeskirjade eesmärk ide täitmist. Liikmesriigid  võivad mikroettevõtjad 
osaliselt või täieliku lt tasude maksmisest vabastada, tingimusel et pädevale asutusele 
kantakse üldeelarvest samaväärne summa.  
Lisaks 2. valikuvõimaluse puhule esiletõstetud mõjule tagaks 3. valikuvõimalus tänu 
reguleerimisala laiendamisele taimetervi sele, taimsele paljundusmaterjalile ja 
loomsetele kõrvalsaadustele ametliku kont rolli suhtes ühtlustatud lähenemisviisi 
kogu toidutarneahelas ja samas võetaks vajaduse korral arvesse iga valdkonna 
eripära. Üldine süsteem oleks järjepid evam ja usaldusväärsem, kuna kõikides 
valdkondades oleksid samad mehhanismid ja ülesanded. 
EL kannab algsed kulud, mis tuleneva d taimetervise laborite uuest 
akrediteerimisnõudest (vt lisa XIX lk 194 ), ja nähakse ette  viie aasta pikkune 
üleminekuperiood, et hõlbustada uue kohustuse täitmist. 
4. valikuvõimalus – tõhustamine + integr eerimine + ulatuslikum kulude katmine  
Kohustuslike kulude laiendamisega toi dutarneahela põhitegevustele parandab see 
valikuvõimalus kontrollisüsteemi jätkusuutli kkust tervikuna ja vähendab selle üldist 
sõltuvust eelarveotsustest. See tagab ka  kontrollitasude suhtes õiglasema 
lähenemisviisi, sest kõrvaldatakse pr aeguse süsteemi puhul levinud arvamus selle 
ebaõiglusest, mis on tekkinud seetõttu, et  tasusid kogutakse ainult teatavatelt 
ettevõtjarühmadelt. Liikmesriigid võivad mi kroettevõtjad osaliselt või täielikult 
tasude maksmisest vabastada, tingimusel et pädevale asutusele kantakse üldeelarvest 
samaväärne summa.  
Üha raskem on olnud õigustada tavapärast  lähenemisviisi, mille kohaselt peavad 
kohustuslikke tasusid maksma (peamiselt) liha- ja piimatööstu s ja piirikontrolli 
läbima loomsed tooted, sest tasusid maksav ad ettevõtjad peavad seda ebaõiglaseks. 
Uue määruse kohaselt ei ole kohustusl ike tasude nõudmine ainult kõnealustes 
valdkondades enam õigustatud, kuna eeldatakse,  et pädevad asutused hindavad riske 
ja kavandavad ning teevad kontrolle kogu to idutarneahelas. 4. valikuvõimalusega on 
tagatud ka see, et kohustuslikke tasusi d kogutakse toidutarneahela põhivaldkondades, 
kus toidu- ja söödakäitlejatele on tõhus  ametlik kontroll otseselt kasulikud, sest 
nende abil saavad nad turule viia ohutut  toitu ja sööta. Kulude katmise nõude 
laiendamine kogu kontrollitegevusele, mille eesmärk on tagada toidu ja sööda ohutus, tagab 2. valikuvõimaluse positii vne mõju kontrolli jätkusuutlikkusele on 
ulatuslikum.  
Majanduslik mõju igale liikmesriigile ja ettevõ tjatele sõltub sellest, kas (ja millises 
ulatuses) liikmesriik on juba tasud kehtestanud valdkondades, mille suhtes kohustuslikud tasud ei kehti. Sellised tasu d juba kehtestanud liikmesriikidelt saadud 
andmed osutavad sellele, et summad er inevad sõltuvalt ettevõtja suurusest ja 
tootlikkusest ja need kajastavad ainult väga väikest osa tootmiskuludest . Lõivud, 
mida kohaldatakse iga aasta sõltumata selles t, kas kontrolli tegelik ult sel aastal tehti, 
varieeruvad väikestest (väikest e restoranide tasu 84,5 euro t aastas Belgias) kuni 
suuremate summadeni (suurimate tööstu slike pagaritöökodade tasu 1500 eurot 
aastas Itaalias) .  
Liikmesriikides, kus tasuna kogutakse iga kontrolli tegelik kulu, on summad 
erinevad sõltuvalt kontrollitegevuse tunnihi nnast. Ametliku kontrolli sagedus sõltub 
 
ET 14   ET ohust, ettevõtja varasemast tegevusest seoses nõuete täitmisega, ettevõtja 
enesekontrollide usaldusväärsusest jms ning varieerub sõltuvalt valdkonnast ja 
äriliigist. Tüüpiline näide  on toidu jaemüüja, keda kontrollib igal aastal üks 
inspektor ja tal kulub kontrollimise pe ale 1,5 tundi ja 1,5 tundi paberitööd 
ettevalmistamiseks ja aruanneteks. Sellise hüpoteetilise kontrolli kulu  kontrolli 
jaoks kulunud aja põhjal oleks umbes 50 eurot aastas  Poolas ja 150 eurot aastas  
Itaalias. Restorane kontrollita ks sarnase sagedusega, kui d nende kontrollimine võtaks 
kauem aega ja selle hind oleks 30–40% kall im (65 eurot aastas Poolas ja kuni 210 
eurot aasta Itaalias). Üldiselt saaks niiviisi tagada 2,3 miljardit eurot ja parimal juhul isegi mitu korda rohkem (kuni 37 miljardit eurot hüpoteetilises olukorras, kus kõik ettevõtjad maksaksid samasugust tasu nagu praegu maksavad suurimad toidukäitlejad, st ligikaudu 1500 eurot)
7. 
Sarnaselt 2. valikuvõimalusele põhjustaks ka 4. valikuvõimalus pädevatele asutustele 
vähese lisahalduskoormuse seoses tasude kogumise süsteemi kehtestamisega, mille 
ulatus oleks tõenäoliselt võrreldav 2. va likuvõimaluse kohase süsteemiga ja veidi 
ulatuslikum arvutuste laiema  reguleerimisala tõttu. Kõn ealused kulud väheneksid aja 
jooksul, kuna tasude kogumise süsteem muutuks tõhusamaks ja tulemuslikumaks. 
Liikmesriikidele nähtaks ette ko lme aasta pikkune üleminekuperiood.  
                                                 
7 Uute tasudega sektorites, kus praegu kehtivad kohustuslikud tasud (st 2. valikuvõimaluse kohane 
lisatasude kehtestamine) koos 4. valikuvõimaluse  kohaste tasudega, mida makstakse esimest korda. 
Ettevõtjaid on 25 miljonit (Eurostat 2008). 4. valikuvõimaluse kohaselt oleks tavapärane tasu 85–1500 eurot (vt eespool). 
 
ET 15   ET 6. V ALIKUVÕIMALUSTE VÕRDLUS  
Tabel 3: Valikuvõimalused võrreldes eesmärkidega  
Üldised eesmärgid  1A valikuvõimalus  1B 
valikuvõi
malus  2. valikuvõimalus  3. valikuvõimalus  4. valikuvõimalus  
Aidata kaasa siseturu takistusteta 
toimimisele  (--) Erinevused liikmesriikide vahel 
tõenäoliselt suurenevad ja 
mõjutavad 
konkurentsi 
 (0) (+) Erinevate tavade 
(tasud) tõttu esinevad 
moonutused kõrvaldatakse 
(olukordades, kus 
praegu kohaldatakse kohustuslikke tasusid)
 (++) Sama, mis 2. 
valikuvõimaluse 
puhul, ja lisaks kehtiksid ametliku 
kontrolli suhtes 
ühtlustatud eeskirjad kogu
 toidutarneahelas  (+++) Sama, mis 3. 
valikuvõimaluse puhul, ja 
lisaks kõrvaldatakse tasudega seotud 
moonutused ka uutes 
valdkondades, mille suhtes kohustuslikke 
tasusid kohaldatakse 
 
Hoida inimeste, loomade ja 
taimede tervise ja loomade 
heaolu kaitse kõrgel tasemel ja 
ennetada olukordi, kus võimalik ELi õigusnormide rikkumine 
kahjustab sellist kaitset (-) Tõenäoliselt 
väheneks kontrollide 
arv ja sutlikkus 
riskidele reageerida  (0) (+) Rohkem 
riskipõhiseid kontrolle 
suurendaks suutlikkust 
tõhusalt riskidele reageerida  (++) Kontrollide tõhusus viiakse 
maksimumi ja 
allapoole optimaalset taset jääva kaitse riske 
vähendatakse
 (++) Sama, mis 
valikuvõimaluse 3 puhul  
Tagada ELi õigusaktide nõuetekohane ja ühetaoline 
rakendamine (-) Kui vahendid 
vähenevad, toimub 
õigusaktide 
jõustamine allapoole optimaalset taset (0) (+) Selgem loetelu 
tegevustest, mille eest 
tuleb tasusid maksta, 
ja kulude loetelu; ainult kulupõhised 
tasud  (++) Sööda ja 
toiduahela kõigis 
valdkondades 
kehtivad samad nõuded ja ülesanded  (++) Sama, mis valikuvõimaluse 3 puhul 
Tagada kogu toidutarneahela 
ametliku kontrolli suhtes 
kõikehõlmav ja järjepidev 
lähenemine  (0) (0) (+) Riskipõhise 
lähenemisviisi 
järjekindel 
kohaldamine   (++) Samad ülesanded 
ja mehhanismid kõigis 
valdkondades   (++) Sama, mis 
valikuvõimaluse 3 puhul  
Võimaldada tõhus amalt kasutada 
riiklikke kontrollivahendeid  (0) (0) (+) Täielikult riskidel 
põhinev lähenemisviisi (++) Kõikide 
toidutarneahela 
valdkondade 
kaasamine võimaldaks riske 
valdkondadeüleselt 
tähtsusjärjekorda seada
 (++) Sama, mis valikuvõimaluse 3 puhul 
Vähendada halduskoormust ja 
kõrvaldada ebavajalikud nõuded  (0) Kõrvaldatakse tasusid käsitlevate ELi 
eeskirjadest tulenev 
halduskoormus, kuid 
liikmesriigid vastutaks ise oma süsteemide 
eest
 (0) (+) Kõrvaldatakse 
ülemäärased kavad ja 
aruanded   (+) Sama, mis 
valikuvõimaluse 2 
puhul (+) Sama, mis 
valikuvõimaluse 2 puhul  
Edendada koostööd 
liikmesriikide vahel, et parandada 
ametliku kontrolli tegemist  (0) (0) (+) Saab võtta vastu 
halduskoostöö 
eeskirju, edendatakse 
sünergiaid (sisekontroll) (++) Võimalik sünergia ka 
taimetervise ja taimse 
paljundusmaterjali valdkondadega  
 (++) Sama, mis 
valikuvõimaluse 3 puhul  
Tagada piisavad vahendid  (-) Piisavate vahendite 
olemasolu sõltuks 
eelarvepoliitikast – tõenäoliselt halveneb 
kulude katmine kriisi 
ajal  (--) 
ebapiisavad 
vahendid, kuna 
mikroettevõt
jad ei maksa tasusid
 (++) Kuna kulud 
kaetakse tänu tasudele, 
väheneb sõltuvus riigieelarvest ja surve 
riigieelarvele (++) Sama, mis valikvõimaluse 2 
puhul (++) Sama, mis 
valikuvõimaluse 2 puhul, 
kuid mõju on ulatuslikum  
Tagada võrdne ja õiglane 
ametliku kontrolli rahastamine  (-) Puuduvad võrdsed võimalused, kuna 
lähenemisviisid tasude 
suhtes on tõenäoliselt 
erinevad   (-) Puuduvad 
võrdsed 
võimalused, 
kuna 
mikroettevõtjad on 
soodsamas  
olukorras   (+) Kohustuslike 
tasude kehtestamine 
kõikide ettevõtjate 
suhtes kataks 
kontrollide tegelikud kulud (+) Sama, mis 
valikuvõimaluse 2 
puhul (++) Sama, mis 2. 
valikuvõimaluse puhul ja 
lisaks maksaksid tasusid  
kõik ettevõtjad, kelle 
jaoks on kontrollid kõige kasulikumad 
 
ET 16   ET Suurendada läbipaistvust, 
sealhulgas ametliku kontrolli 
süsteemi läbipaistvust  (0)  (++) "võimalikult 
suure läbipaistvuse" 
nõue on lahti seletatud; Paraneks 
tasude süsteemi 
läbipaistvus   (++) Sama, mis 
valikuvõimaluse 2 
puhul   (++) Sama, mis 
valikuvõimaluse 2 puhul  
 
 
ET 17   ET   1A 
valikuvõimalu
s. 
Jätta tasud 
reguleerimata  1B 
valikuvõi
malus. 
Vabastada 
mikroettev
õtjad 2. valikuvõimalus. 
Tõhustada  3. valikuvõimalus 
Tõhustada + 
integreerida8 4. valikuvõimalus 
Tõhustada + 
integreerida + 
ulatuslikum kulude 
katmine  
  Meede  € Meede  € Meede  € Meede  € 
Kulu Kehtestada 
ja hallata 
tasude 
arvutamise 
ja kogumise 
aruandemeh
hanismi  Ühekordne 
kulu 0,5 
miljonit 
eurot 
+ 
2000 EUR 
aastas 
(iga 
liikmesriigi 
kohta)  Sama (nagu 
2. 
valikuvõimal
use puhul + 
taimetervis 
ja taimne paljundusmat
erjal) Sama  Sama 
nagu 2. ja 
3. 
valikuvõi
maluse 
puhul Sama  
Liikmes
riigi 
pädev 
asutust  
Tulu Sõltub iga liikmesriigi valikutest, kas võtta ametliku 
kontrolli eest tasu või mitte 
(1A) ja kas katta 
mikroettevõtjate 
kontrollikulud teiste ettevõtjate arvel ja viimaste 
protsendist (1B)
 
Stabiilsed 
vahendid 
valdkondad
es, kus juba 
makstakse 
tasusid, nt 
lihatööstus 
(suurendad
a kogutava 
tasu %, et 
katta kõik 
kulud)  Sõltub 
liikmesriigi 
kulude 
katmise %st. 
Ligikaudu 
0,9–3,4  
miljardi 
euro  
väärtuses 
uusi 
vahendeid 
igal aastal 
kõikides EL 
liikmesriikid
es9,10 Sama  Sama  Kõik 
ametliku 
kontrolli 
kulud 
kaetakse 
registreer
itud 
ettevõtete 
puhul + 
2. 
valikuvõi
maluse 
kohased 
lisamaks
ud  Uusi 
tasusid 
igal aastal 
ligikaudu  
2,3–37 
miljardi 
euro 
väärtuses 
aastas  
Kõikides 
ELi 
liikmesrii
kides11 + 
0,9–3,4 
miljardit 
eurot 
aastas 
 
Ettevõtj
a Kulu Sõltub iga liikmesriigi valikutest, kas võtta ametliku 
kontrolli eest tasu või mitte 
(1A) ja kas katta Lisatakse 
uusi tasusid 
juba 
kehtivatele Sõltub 
liikmesriigi 
kulude Sama (nagu 
2. 
valikuvõimal
use puhul + Sama  Uued 
kulude 
ettevõtjat
ele, kes Ligikaudu 
2,3–37 
miljardi 
euro 
                                                 
8 Valikuvõimaluse 3 puhul on kulud ja tulud seotud taimetervise, taimse paljundusmaterjali ja loomsete 
kõrvalsaaduste lisamisega reguleerimisalasse ja se lle mõju kõnealustele sektoritele on hinnatud 
asjakohastes mõjuhinnangutes, mida ei ole siia lisatud.  
9 Valdkonna toodangu väärtus on 400 miljardit eurot aa stas (ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat). 
Ettevõtjaid on 60 000 (Eurostat 2008). Keskmine aastane kontrollitasu ettevõtja kohta kõikide kulude 
katmiseks on ligikaudu 80 000 eurot aastas (valikuvõimaluse 1A lisa XI). 
10 Üksikutes liikmesriikides maksavad enamik ettevõtjaid praegu kontrollikuludest 30–80% ja mõned 
maksavad 100%. 
11 Nendes valdkondades kogutakse tasusid esimest korda valikuvõimaluse 4 kohaselt. Nende arvude 
aluseks on kaks ekstreemset hüpotees i, et kõikidel ettevõtjatelt kogutakse sama suurt tasu, nagu praegu 
maksavad kõige väiksemad ja kõige suuremad ettevõtte d. Neid ettevõtjaid, kellelt praegu tasu ei koguta, 
on 25 miljonit (Eurostat 2008). 
 
ET 18   ET (lihatööstus)
, et katta 
kõik kulud  katmise %st. 
Ligikaudu 
0,9–3,4  
miljardit 
eurot uusi 
tasusid 
(kõikides ELi 
liikmesriikid
es) (ligikaudu 
0,2–0,8% 
lihasektori 
aastase 
toodangu 
väärtusest12) taimetervis 
ja taimne 
paljundusmat
erjal) praegu 
tasusid ei 
maksa 
(muu kui 
lihatööstu
s) + 2. 
valikuvõi
maluse 
kohased 
lisamaks
ud)  väärtuses 
uusi 
tasusid 
aastas 
kõikides 
ELi 
liikmesrii
kides + 
0,9–3,4 
miljardit 
eurot 
aastas 
Tulu mikroettevõtjate kontrollikulud teiste 
ettevõtjate arvel ja viimaste 
protsendist (1B) 
Riskipõhine 
lähenemine 
veterinaarra
vimite 
kontrollile  Sääst kogu 
ELis 12,4–
98,5 miljonit 
eurot aastas  
(saadud 
tasudest)  Sama  Sama  Sama 
nagu 2. ja 
3. 
valikuvõi
maluse 
puhul Sama  
                                                                                                                                                         
12 Põhineb UK tööstuse hinnangutel. 
 
ET 19   ET Eelistatud valikuvõimalus  
Ollakse seisukohal, et 4. valikuvõimalus  on kõige parem viis eesmärkide 
saavutamiseks (vt eespool tabelis esit atud kokkuvõte). Kuigi kõikide toiduahela 
valdkondade täielik integreerimine üht e ühtsesse õigusraamistikku toob kaasa 
mõningad kulud, on see parim lahendus, millega kaasneb lihtsustamine, selgitamine, järjepidevus ja halduskulude vähendami ne. Seoses kontrollide rahastamisega 
tagatakse 4. valikuvõimalusega  riiklike kontrollisüsteemide pikaajaline 
jätkusuutlikkus, sest vähenda takse nende sõltuvust avalik u sektori vahenditest ja 
vähendatakse riski, et majandus- ja fi nantskriis mõjutavad kättesaadavate 
kontrollivahendite suurusjärku. Ettevõtet e väike lisakulu saab hüvitatud, sest 
kontrollid on tõhusamad, samuti toimivad nõuete järgimist tunnustavad mehhanismid, ning kontrollid on usaldusväärsemad. 
7. S
EIRE JA HINDAMINE  
Toiduahela ametliku kontrolli suhtes kohald atava ELi õigusraamistiku läbivaatamise 
eesmärk on parandada süsteemi tõhusust ja jä rjepidevust ja tagada selle pikaajaline 
jätkusuutlikkus. Ollaks e seisukohal, et mis tahes vali kuvõimalust ka ei otsustata 
kasutada, selgitab see kehtivaid eeskirju ja muudab need liikmesriikide pädevatele asutustele lihtsamalt kohaldatavateks. Et  hinnata kavandatavate meetmete edu, on 
kindlaks määratud järgmised peamised tu lemusnäitajad kooskõlas poliitikameetme 
tegevuseesmärkidega: 
Tegevuseesmärgid  Näitajad  
Kehtestada ühtne ja lihtsam ametliku kontrolli 
õigusraamistik  - komisjonile esitatud õiguslike tõlgenduste taotluste arv  
- ametliku kontrolli suhtes kohaldatavate ELi tasandi 
õigusaktide arv valdkondade/toodete lõikes 
- aruanne muutuse kohta tootmisharule ja 
liikmesriikidele langevas keskmises halduskoormuses, 
millest on teatatud  
Kõik kontrollid, sealhulgas kontroll piiril, peaksid olema 
riskipõhised  Jälgida liikmesriike selles osas, kas käesoleva läbivaatamisega vabastatud va hendeid kasutatakse suurema 
riskiga valdkondade kontrollimiseks 
Suurendada selliste olukorda de arvu, kus piiriülene 
jõustamine lahendatakse haldusabi ja -koostööga  - Kontaktide arv määruse artikliga 35 ettenähtud 
halduskoostöö kontaktpunktide kaudu  
- Liikmesriigi poolt piiriü leste rikkumiste uurimise 
koordineerimata jätmisele osutavate ettevõtjate 
kaebuste arv  
Rohkem ametliku kontrolli tegemiseks vajalikke 
formaalseid vahendeid pädevate  asutuste ja tolli jaoks  Pädevate asutuste ja muude as utuste, sealhulgas tolli vahel 
sõlmitud teenuslepingute arv  
Toidu- ja veterinaarameti ar uannetes osutatud vahendite 
puudusest tingitud mitterahul davate täitemeetmete 
vähendamine  Toidu- ja veterinaarameti selliste aruannete arv, mis osutavad ebapiisavatele vahenditele liikmesriikides