KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Euroopa Liidu keemilise, bioloogilise, radioloogilise ja tuumajulgeoleku suurendamise kohta – ELi KBRT-julgeoleku tegevuskava (EMPs kohaldatav tekst) /* */





ET || EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON Brüssel 24.6.2009 KOM(2009) 273 lõplik KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Euroopa Liidu keemilise, bioloogilise, radioloogilise ja tuumajulgeoleku suurendamise kohta – ELi KBRT-julgeoleku tegevuskava (EMPs kohaldatav tekst) {SEC(2009) 790} {SEC(2009) 791} {SEC(2009) 874} KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Euroopa Liidu keemilise, bioloogilise, radioloogilise ja tuumajulgeoleku suurendamise kohta – ELi KBRT-julgeoleku tegevuskava (EMPs kohaldatav tekst) 1. Sissejuhatus Kuna viimase kümne kuni viieteistkümne aasta jooksul on suurenenud võimalus, et terrorirühmitused saavad enda valdusesse keemia-, bioloogia-, radioloogilisi ja tuumamaterjale (KBRT-materjale), on valitsused ja rahvusvahelised organisatsioonid võtnud vastu ulatuslikke eeskirju[1] ja programme elanike kaitsmiseks sellest tulenevate ohtude eest. Need programmid lähtuvad murest, mida aluseks on üksikasjalikud tõendid juhtumite kohta, kus terrorirühmitused on üritanud nimetatud materjale enda valdusesse saada. Kuigi selliseid juhtumeid ei ole veel palju, peetakse ohtu juba nii suureks, et enam ei saa läbi ilma ennetus-, tuvastamis- ja reageerimismeetmete koordineerimiseta. Isegi kui paljud asjatundjad on arvamusel, et terroristidel on väga raske KBRT-materjale valmistada ja kasutada ning et nende materjalide abil toime pandavate terrorirünnakute toimumise tõenäosus on seetõttu väike, on selge, et ametiasutused ei tohi ohtu eirata, kuna selliste rünnakute korral võib ohvrite arv olla suur ja majanduslik mõju raske. Asjatundjad on üksmeelel ka selles, et hoolikalt tuleb uurida ka piiratud ulatusega rünnaku toimumise võimalust, kuna isegi väike rünnak, mis pannakse toime KBRT-materjalide abil, avaldab elanikele rasket psühholoogilist mõju ning kahjustab tugevalt tervist ja majandust. Terroristidele KBRT-materjalidele juurdepääsu tõkestamist peetakse praegu üheks Euroopa Liidu tähtsamaks ülesandeks. Seda tunnistatakse ka nõukogu 1. detsembril 2005 heakskiidetud Euroopa Liidu terrorismivastase võitluse strateegias ning Euroopa Ülemkogu 12. detsembri 2003. aastal heakskiidetud dokumendis „Massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamise ELi strateegia”[2]. Lisaks võttis justiits- ja siseküsimuste nõukogu 2007. aastal vastu konkreetsed järeldused, milles kutsutakse üles võtma KBRT-julgeoleku suurendamiseks rohkem meetmeid ELi tasandil[3]. 2. Mõisted KBRT-materjalil, -ohul ja -juhtumil ei ole üldtunnustatud määratlust. Varasemates ELi poliitikadokumentides nimetatakse lihtsalt KBRT-juhtumiteks ilma neid täpsemalt määratlemata. Vastandina tavarelvade ja lõhkeainetega toimepandud terroriaktidele kasutatakse KBRT-materjalidega seotud juhtumite puhul mõistet „mittetavapäraste vahenditega toimepandud terroriaktid”. Sõjandusterminoloogias kasutatakse mõisteid „mittekonventsionaalsed relvad” ja „massihävitusrelvad”. Käesolevas teatises on aga kõige mõttekam lähtuda laiast määratlusest ja kasutada mõistet „KBRT-materjalidega seotud terrorioht”, mis hõlmab mis tahes keemilise, bioloogilise, radioloogilise või tuumaaine ja -materjali kasutamist terroristlikul eesmärgil. Ennetuse ja tuvastamise seisukohalt on ainuvõimalik niisugune määratlus, mille puhul arvestatakse kõiki KBRT-materjalide terroristlikel eesmärkidel kasutamise viise, kuna ennetus ja tuvastamine peaks hõlmama kõiki kõnealuste materjalidega seotud ohtusid. Valmisolekut ja reageerimist silmas pidades tuleb arvestada kõiki võimalikke ohtusid, kuna sõltumata sellest, kas KBRT-juhtum on õnnetuse või tahtliku teo tagajärg, inimese põhjustatud või mitte, on sellele reageerimiseks võetavad kodaniku- ja tervisekaitse alased meetmed tõenäoliselt ühesugused. Seetõttu põhineb KBRT-poliitika pakett kõiki ohte arvestaval lähenemisviisil, kuid eeskätt ennetusmeetmete puhul pööratakse erilist tähelepanu terroriohu vältimisele. 3. Uuemad KBRT-alased suundumused liikmesriikide ja ELi tasandil Käesolevas teatises esitatud KBRT-poliitika põhineb mitmel hiljutisel liikmesriikide ja ELi tasandi meetmel. 3.1. Siseriiklikud meetmed Mitmes käesoleva poliitikapaketi tegevusvaldkonnas langeb peamine vastutus liikmesriikidele. Liikmesriigid peavad tagama oma kodanike kaitse KBRT-ohtude eest, milleks eri ametiasutustel tuleb võtta mitmesuguseid meetmeid. KBRT-ainetega seotud juhtumi puhul asuvad esimesena tegutsema õiguskaitse-, kodanikukaitse- ja meditsiiniteenistused. Meditsiinilist hädaabi ja järelravi peavad osutama just liikmesriikide kiirabi ja haiglad ning reageerimismeetmete eest vastutavad samuti liikmesriigid. Iga juhtumi põhjuste ning ettekavatsetud teo puhul selle toimepanijate väljaselgitamisega tegelevad liikmesriikide kohtueksperdid. Üldiselt on paljud liikmesriigid võrdlemisi hästi valmis toime tulema KBRT-ohtudega ja leidnud viisid, kuidas koordineerida tegevust ja lahendada muid ülesandeid oma riigis KBRT-juhtumite ennetamiseks ja tuvastamiseks ning neile reageerimiseks. 3.2. Meetmed ELi tasandil KBRT-ohuga Euroopa tasandil võitlemiseks tehti esimesed sammud 2001. aastal Gentis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel[4]. 2002. aasta detsembris võeti vastu programm, mille eesmärk oli koostöö tõhustamine Euroopa Liidus keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste või tuumaterrorismiohtude vältimiseks ja nende tagajärgede piiramiseks[5]. Seejärel võeti 3. detsembril 2004 vastu nõukogu ja komisjoni ELi solidaarsusprogramm,[6] mis käsitleb terroriohu ja -rünnakute tagajärgi ning millega pärast 11. märtsil 2004 Madridis toimunud terroriakte muudeti, laiendati ja asendati 2002. aasta KBRT-programm. Teatavad solidaarsusprogrammi koostisosad võeti 2005. aastal pärast Londonis toimunud terroriakte üle üldisesse ELi terrorismivastase võitluse strateegiasse ja tegevuskavasse[7]. Nagu eespool mainitud, on ELi tasandil tehtavat tööd viimati käsitletud justiits- ja siseküsimuste nõukogu 6. detsembri 2007. aasta järeldustes keemilise, bioloogilise, radioloogilise ja tuumaohuga tegelemise ning bioloogiliseks ohuks valmisoleku kohta. Nende järelduste kohaselt justiits- ja siseküsimuste nõukogu „leiab, et täiendavalt tuleks töötada välja tõhusad poliitikad CBRN-riskidega tegelemiseks (...)” ning „kutsub komisjoni üles oma pädevuse piires jätkama koostöös liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmadega tööd CBRNi valdkonnas, vältides topelttööd ja edendades heade tavade vahetamist liikmesriikide vahel (...)”. Nimetatud lähenemisviis kätkeb endas tegevust kõikide Euroopa Liidu sammaste raames ning hõlmab liikmesriikide ja komisjoni vahelist aktiivset koordineerimist ja koostööd. Välissuhete valdkonnas rakendatakse selle toetuseks massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamise ELi strateegiat ja selliseid ühenduse vahendeid nagu stabiliseerimisvahend, tuumaohutusalane koostöövahend (INSC) ja ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA)[8]. 3.3. ELi reageerimismehhanismid Kuigi KBRT-juhtumitega tegelevad liikmesriigid, on ka ELi tasandil töötatud välja kindel kriisiohje kord ja vahendid liikmesriikide abistamiseks piiriülese mõjuga kriiside puhul. Euroopa Liit on tugevdanud oma suutlikkust koordineerida ja toetada liikmesriikide tegevust õnnetuse ajal. Koostöö toimub ühenduse kodanikukaitse mehhanismi raames[9]. Mehhanismi peamine ülesanne on soodustada koostööd kiiret reageerimist nõudvate suurõnnetuste puhul, kui tuleb osutada kodanikukaitseabi. Komisjon osaleb oma järelevalve- ja teabekeskuse kaudu suurõnnetuse tõttu kannatanud riikidele kodanikukaitseabi andmise algatamises, abi transportimises ja koordineerimises. Kriisiohje valdkonnas pakub tuge kõiki Euroopa Liidu sambaid ühendav kriiside koordineerimiskord, mida rakendatakse nii ELi-välise kui ka -sisese kriisi puhul. Komisjon osaleb kriiside koordineerimiskorras oma kriisiohjamissüsteemiga ARGUS, millega muu hulgas saab kiiresti teavet vahetada komisjoni kiirhoiatussüsteemide ECURIE (kiirgusavariide teabevahetussüsteem), nakkushaiguste varajase hoiatamise ja reageerimise süsteemi (EWRS), bioloogilise ja keemiaterrorismi hoiatussüsteemi (RAS-BICHAT) ning kodanikukaitse järelevalve- ja teabekeskuse (MIC) vahel. Terviseohtudele reageerimisel on tähtis osa terviseohutuse komiteel, eelkõige seoses kriisiolukorraks valmisoleku, KBRT-juhtumiteks harjutamise ning tervisele ohtu kujutavate nakkusetekitajate ja kemikaalike loetelu koostamisega. Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) ülesanne on hinnata nakkushaiguste ja bioloogiliste ohuolukordadega seotud riske. 4. ELi KBRT-julgeoleku tegevuskava 4.1. KBRT-julgeoleku töörühma moodustamine ELi KBRT-julgeoleku tegevuskava väljatöötamiseks KBRT-julgeoleku poliitika väljatöötamiseks moodustas komisjon 2008. aasta veebruaris KBRT-julgeoleku töörühma. Töörühm kasutas valdkondadevahelist ja eri ametite huve arvestavat lähenemisviisi. Töörühmal oli liikmeid paljudest siseriiklikest ametiasutustest ja organisatsioonidest, alates sise-, justiits-, kaitse- ja tervishoiuministeeriumidest kuni liikmesriikides KBRT-ohu puhul reageerivate organisatsioonide, kodaniku- ja kiirguskaitseasutuste ning teiste esmareageerijate, kohtuekspertiisiasutuste ja tuumajulgeolekuasutusteni. Osalesid ka ELi asutused, nagu Europol ja Eurojust. Seega ilmutasid sidusrühmad suurt huvi Euroopa tasandil poliitikameetmete väljatöötamise vastu. Töökonna tegevuse lõpparuanne avaldati 2009. aasta jaanuaris. Selles esitati 264 soovitust, millest võib järeldada nii seda, et suur hulk tööd seisab alles ees, kui ka seda, et asjatundjad on üsna üksmeelsed küsimuses, kuidas lahendada kõige edukamalt olemasolevaid probleeme. Kõnealune lõpparuanne on ühtlasi ELi keemilise, bioloogilise, radioloogilise ja tuumajulgeoleku suurendamise tegevuskava alus. 4.2. Üldeesmärgid ja peamised meetmed Ettepanekus esitatud uue KBRT-poliitika üldeesmärk on vähendada KBRT-juhtumite toimumise ohtu ja nendega Euroopa Liidu kodanikele põhjustatavat kahju ELi KBRT-julgeoleku suurendamise tegevuskava abil, mis on sidus, jaotub prioriteetideks ja hõlmab kõiki sidusrühmi, seahulgas tööstusharu esindajaid. Ettepaneku väljatöötamisel on lähtutud sidususest ja vastastikusest täiendavusest nende ühenduse ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika vahenditega, eeskätt stabiliseerimisvahendi,[10] tuumaohutusalase koostöövahendi ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendiga, mille eesmärk on KBRT-ohu vähendamine ja reageerimisvalmidus väljaspool ELi, samuti Euratomi lepingu ja teiseste õigusaktidega. Sidususe ja vastastikuse täiendavuse saavutamiseks ühendatakse tegevus ja koondatakse vahendid, et vähendada KBRT-juhtumite toimumise tõenäosust ning piirata niisuguste juhtumite mõju. Nende eesmärkide täitmiseks nähakse ette muu hulgas järgmised põhimeetmed: · lähtutakse Euroopa Liidu KBRT-julgeoleku tagamisel riski suurusest. See tähendab, et turvameetmete võtmisel lähtutakse riskihindamisest; · tagatakse, et KBRT-materjale kaitstakse hästi ning et nende kõrvaletoimetamise oht on väike; · parandatakse liikmesriikidevahelist teabevahetust KBRT-julgeoleku alal, et ohtudele oleks võimalik kiiresti reageerida; · parandatakse kogu ELis tuvastamissüsteemide väljatöötamist ja kasutamist; ning · tagatakse, et oleksid olemas vajalikud vahendid inimelude päästmiseks ja kahjude vähendamiseks KBRT-juhtumite korral. Nende eesmärkide saavutamiseks võetakse ELi KBRT-julgeoleku suurendamise tegevuskavas kirjeldatud 133 meedet. Tegevuskava moodustab osa käesolevast poliitikapaketist. ELi KBRT-tegevuskava ei ole õigusakt. Seetõttu on sellel ELi jaoks õiguslikud tagajärjed ja eelarvemõju ainult juhul, kui tulevikus võetakse vastu õigusakte tegevuskava rakendamiseks. Seda saab aga ainult teha tingimusel, et eelnevalt koostatakse selliste õigusaktide mõjuhinnang, milles analüüsitakse muu hulgas nende mõju majandus- ja teadussektoritele, ning kontrollitakse regulaarselt ja põhjalikult Euroopa Liidu Põhiõiguste Harta täitmist. 4.3. Peamised tegevusvaldkonnad Tegevuskava hõlmab kolme peamist KBRT-julgeoleku valdkonda: · ennetus – muuta loata juurdepääs KBRT-materjalidele võimalikult keeruliseks; · tuvastamine – olla suutlik tuvastama KBRT-materjale, et niisuguste materjalidega seotud juhtumeid ennetada ja nendele reageerida; · valmisolek ohuolukorraks ja sellele reageerimine – olla KBRT-materjalidega seotud juhtumite puhul valmis reageerima tõhusalt ning kõrvaldama võimalikult kiiresti nende tagajärjed. Nendes kolmes tegevusvaldkonnas toimuvat tegevust toetavad ka paljud horisontaalmeetmed, mis hõlmavad üldjoontes kogu KBRT-julgeolekuga seotud tööd. 4.4. Ennetamine KBRT-julgeoleku tegevuskava on suunatud eelkõige ennetustegevusele. Seetõttu pööratakse peatähelepanu teatavatele üksikutele nõrkadele külgedele, mida saab ära kasutada kuritegelikel eesmärkidel. Nõrgad küljed selgitatakse välja põhjaliku riskihindamise teel. Järelikult tuleb KBRT-julgeoleku tegevuskava raames viia läbi põhjalik KBRT-materjalidega seotud riski hindamine ja liigitada need materjalid vastavalt riskile. Selle alusel võetakse järgnevaid meetmeid eeskätt nende KBRT-materjalide suhtes, millega seotud risk on eriti suur. Seejärel keskendutakse KBRT-materjalide ja rajatiste turvalisuse suurendamisele, KBRT-materjalide üle kontrolli tugevdamisele, personali turvakäitumise parandamisele, eriti kõrge riskitasemega KBRT-materjalidega seotud kahtlustäratavate toimingute ja tegevuse tuvastamise võime tugevdamisele, transpordi turvalisuse suurendamisele, teabe vahetamisele, impordi- ja ekspordikorra täiustamisele ning tuumamaterjalide julgeoleku alase koostöö tihendamisele. 4.5. Tuvastamine Tuvastamisvõime kuulub lahutamatult ennetamise juurde. Tuvastamine on kõige tähtsam ka KBRT-juhtumile reageerimise seisukohalt, kuna selle tulemusel selgub, milliste materjalidega on juhtumi puhul tegu. Kuna Euroopa Liidus puuduvad sisepiirid, tuleks tuvastussüsteeme paigaldada ja kasutada nii välispiiril kui ka igas liikmesriigis. Täpne ja kiire tuvastamine võib päästa tuhandeid inimelusid ja on nõuetekohase reageerimise eeldus. Et tagada KBRN-materjalide tuvastusseadmete kasutamine, keskendub Euroopa Liit kogu ELis kehtivate tuvastamise miinimumnõuete väljatöötamisele, KBRT-materjalide tuvastusseadmete sobivuse väljaselgitamise, katsetamise ja sertifitseerimise kavade koostamisele ning KBRT-materjalide tuvastamise alase hea tava vahetamise parandamisele. 4.6. Valmisolek ja reageerimine Olemasolevaid meetmeid tuleb parandada, pidades eriti silmas kuritegelikke KBRT-juhtumeid. Täpsemalt tuleb tähelepanu pöörata KBRT-materjalidega seotud hädaolukordade lahendamise planeerimisele, reageerimissuutlikkuse suurendamisele, teabevoo parandamisele, modelleerimisvahendite arendamisele ja kriminaaluurimissuutlikkuse tõstmisele. 4.7. Horisontaalmeetmed KBRT-julgeoleku tegevuskavas esitatud horisontaalmeetmed on eelkõige suunatud rahvusvahelise koostöö ja üldsuse teavitamise tõhustamisele, teavitamisvahendite, koolituse ja töötajate turvalisuse parandamisele, teadusuuringute edendamisele ning sellele, et võtta isikud KBRT-materjalidega seotud tegude eest kriminaalvastutusele. 5. Rakendamine 5.1. Olemasolevad süsteemid Tegevuskava rakendamises tuleks eelkõige kasutada juba olemasolevaid süsteeme. Kuigi ELi tegevuskavas nähakse ette mõne uue toimimiseks vajaliku struktuuri loomine, on need ajutised ja nende eesmärgid on lühiajalised. KBRT-juhtumiteks valmisoleku suurendamise alane töö kodanikukaitse valdkonnas toimub ühenduse kodanikukaitse mehhanismi raames ja kodanikukaitse rahastamisvahendi abil. Korraldatakse aruteluseminare, kursusi (vähemalt kord aastas), ekspertide vahetust ja simulatsiooniharjutusi, töötatakse välja tegevusmudeleid eri tüüpi juhtumite puhuks ning viiakse läbi suutlikkuse hindamine. ELi KBRT-juhtumitele reageerimise suutlikkuse suurendamiseks tuleb võtta ka muid meetmeid, eeskätt parandades kodanikukaitsemoodulite valmisolekut, uurides uut tüüpi moodulite loomise vajalikkust ning seda, kas on võimalik suurte avalike ürituste puhul juba eelnevalt rakendada peamisi mooduleid. Mehhanismi raames ühtlustatakse erinevaid töösuundi. Selleks käivitatakse ELi KBRT-alase vastupanuvõime kava, mis hõlmab ELi KBRT-julgeoleku suurendamise tegevuskavas esitatud kodanikukaitsemeetmeid ning millega tagatakse, et kodanikukaitsemehhanism aitab kooskõlastatult kaasa käesoleva tegevuskava eesmärkide saavutamisele. Tervise valdkonnas on igakülgne raamistik juba loodud. Tegevuskava terviseeesmärkide saavutamisel mängivad tähtsat rolli terviseohutuse komitee ning teabevahetusmehhanismid, nagu EWRS, RAS BICHAT ja RASFF. 5.2. KBRT-nõuanderühm Käesoleva poliitikapaketi väljatöötamisel peaosa etendanud KBRT-julgeoleku töörühma liikmetega soovib komisjon jätkata koostööd ka rakendusetapil, moodustades selleks KBRT-nõuanderühma ning juhtides selle tegevust. Pärast seda, kui tegevuskava on vastu võetud, võiksid nõuanderühma keemilisi, bioloogilisi ning radioloogilisi ja tuumamaterjale käsitlevad alamrühmad kaks korda aastas toimuvatel kohtumistel arutada rakendusküsimusi, sealhulgas kuulata ära eespool nimetatud töörühmade koostatud konkreetseid küsimus käsitlevaid aruandeid. Need alamrühmad annaksid omakorda aru nõuanderühmale, mille pädevusse kuuluvad kõik horisontaalsed küsimused ja mis võiks vastavalt vajadusele kohtuda korra või kaks aastas. Loomulikult tuleb tagada, et nõuanderühm vahetaks teavet ja koordineeriks oma tegevust olemasolevate struktuuridega, nagu nõukogu asjaomased töörühmad ja terviseohutuse komitee ning Euratomi lepingu alusel moodustatud rühmad. 5.3. Komisjoni rahaline toetus Käesoleva poliitikapaketi rakendamiseks saab komisjon kasutada eeskätt juba olemasolevaid rahastamiskavu, eriti eriprogramme „Terrorismi ning muude julgeolekuriskide ennetamine, nendeks valmisolek ja nende tagajärgede likvideerimine” ja „Kuritegevuse ennetamine ja selle vastu võitlemine”[11]. Need programmid kestavad kuni 2013. aasta lõpuni. Konkreetsed summad käesoleva poliitikapaketi rakendamiseks nähakse ette nimetatud rahastamiskavade iga-aastastes töökavades. Prognoosi kohaselt nähakse KBRT-julgeoleku tegevuskava rakendamiseks aastail 2010–2013 ette kuni 100 miljonit eurot. Lisaks eraldatakse KBRT-julgeoleku tegevuskava elluviimiseks summasid alljärgnevatest programmidest ja vahenditest. Kodanikukaitse rahastamisvahendist[12] eraldatavate summade eesmärk on „toetada ja täiendada loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide, terroriaktide, tehnoloogiliste, radioloogiliste või keskkonnaõnnetuse korral liikmesriikide jõupingutusi eelkõige inimeste, kuid ka keskkonna ja vara, sealhulgas kultuuripärandi kaitsmisel ning hõlbustada liikmesriikidevahelist tugevdatud koostööd kodanikukaitse valdkonnas”[13]. Ka see rahastamisvahend kestab kuni 31. detsembrini 2013. ELi KBRT-turvalisuse tegevuskavas ettenähtud tähtsamaid valdkondi käsitlevate teadusuuringute ulatuslikuks rahastamiseks saab kasutada teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi vahendeid,[14] eriti julgeolekuuuringutele ettenähtud vahendeid. Praegu avalikustatakse juba esimeste konkursikutsete KBRT-julgeoleku alaseid tulemusi tuvastamise ja kriisiohjamise valdkonnas. Nagu juba nimetatud rahastamiskavad, kestab seegi raamprogramm 31. detsembrini 2013. Edasiste julgeoleku-uuringute prioriteetide kujundamisel võetakse arvesse ka Euroopa julgeoleku-uuringute ja innovatsioonifoorumi tegevuse tulemusi, mida käsitlevas aruandes esitatakse teavet KBRT-materjalidega seotud tulevikuohtude kohta ning esitatakse ettepanekuid vastumeetmete võtmise seisukohalt vajalike teadusuuringute ja uuendustegevuse kohta. ELi 2008.–2013. aasta terviseprogrammist toetatakse jätkuvalt terviseohutuse komitee tegevust ning meetmeid, millega toetatakse valmisoleku ja reageerimisvõime suurendamist rahvatervisele ohtlike KBRT-juhtumite puhul. Euroopa Komisjon on teinud ettepaneku laiendada Euroopa Liidu Solidaarsusfondi rakendusala selliselt, et KBRT-juhtumi toimumise korral oleks fondi vahenditest võimalik aidata liikmesriike tagajärgede kõrvaldamisel[15]. KBRT-julgeoleku tegevuskava rakendamiseks ettenähtud vahendite kasutamise ühe viisina võiks rahastada ka üksikute liikmeesriikide või liikmesriikide rühma teostatavat arendustegevust ja konkreetsete meetmete rakendamist. See on siiski võimalik vaid liikmesriikide ja komisjoni pädevuse raames ning kooskõlas finantseeskirjadega. 5.4. Ajaline raamistik, aruandmine ja läbivaatamine ELi KBRT-julgeoleku tegevuskava vaadatakse läbi 2013. aastal. Seega on eesmärkide saavutamisel oluliste edusammude tegemiseks veel piisavalt aega ning kuni selle ajani kestavad kava rahastamisallikad. Nimetatud ajavahemiku jooksul esitatakse kava rakendamise kohta korrapäraselt aruandeid ja ülevaateid, milles osaleb eespool nimetatud nõuandekomitee. Muu hulgas esitatakse aruandeid asjakohas(te)le KBRT-julgeoleku küsimustega tegeleva(te)le nõukogu töörühma(de)le. Lisaks esitab komisjon vahearuande. Tegevuskava on paindlik, mistõttu on kogu rakendusaja jooksul võimalik kohandada selle prioriteete ja teha kavas muid muudatusi. 6. Ülevaade tervise- ja julgeolekualase hea tava ühendamisest Europol ning liikmesriikide õiguskaitse- ja tervishoiuasutused on seni bioloogilisteks ohuolukordadeks valmisoleku valdkonnas tehtud töö põhjal järeldanud, et on vaja süvendada koostööd ja tegevuse koordineerimist arvukate asutuste vahel, mis reageerivad KBRT-juhtumitele. Kuigi need asutused pakuvad avalikku teenust ja nende peaeesmärk on inimeste turvalisuse tagamine, on paratamatu, et nad käsitlevad juhtumeid peamiselt vaid enda ülesannete piires. Neil asutustel tuleb tõenäoliselt tegutseda traumaatilises olukorras, kus on äsja toimunud raske vahejuhtum, millel võib olla palju ohvreid. Niisugustes olukordades tuleb tegutseda läbimõeldult ja nendeks tuleb süstemaatiliselt valmistuda, et tegutsemine oleks koordineeritud ja tõhus ning vastaks avalikkuse ootustele. Selleks et toetada liikmesriikide tegevust, on komisjon teinud kokkuvõtte liikmesriikide praktikute osavõtul toimunud kolme piirkondliku aruteluseminari tulemustest. Kokkuvõttedokumendis on esitatud eeskätt keemia- ja bioloogilise julgeoleku hea tava, mis on pälvinud ekspertide heakskiidu. Dokumendi eesmärk on üksnes toetada KBRT-valmiduse suurendamist liikmesriikides 7. Välissuhted KBRT-ohu seisukohast tähtsaim ELi välissuhete valdkond on 2003. aastal vastu võetud massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamise ELi strateegia. Hiljuti läbi vaadatud ja ajakohastatud strateegia on esitatud nõukogu 2008. aasta dokumendis „Euroopa Liidu uued tegevussuunad massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide leviku vastases võitluses”[16]. Kõnealused uued tegevussuunad, ELi KBRT-julgeoleku pakett ja asjakohased ühenduse rahastamisvahendid (eeskätt stabiliseerimisvahend) avaldavad KBRT-materjalidega seotud ohtude vähendamisele üksteist täiendavat mõju. Komisjon tagab nende sidusa ja kooskõlastatud rakendamise. 2009. aasta märtsi teatises esitas komisjon oma seisukohad tuumarelva leviku tõkestamise[17] ja sellealase tegevuse tõhustamise viiside kohta, lähtudes eriti Euratomi lepinguga seotud tuumajulgeoleku tagamise vaatepunktist. Stabiliseerimisvahendi kaudu toetab komisjon kolmandaid riike KBRT-ohtude vähendamise ning selleks valmisoleku alase koolituse ja abimeetmete väljatöötamisel. Eelkõige tuuma- ja bioloogiliste ohtude valdkonnas laieneb ELi abi endise Nõukogude Liidu riikidelt järk-järgult uutele muret tekitavatele piirkondadele, sealhulgas Kagu-Aasiale, Lähis-Idale ja teatavatele Aafrika osadele. ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 rakendamise edendamiseks toetatakse IAEAd, kaasatakse endised massihävitusrelvade valdkonnas töötanud teadlased, käsitletakse tuumamaterjali salakaubavedu (sh eksitavat finantstegevust) ning panustatakse tõhusamasse ekspordikontrollisüsteemi ja piirikontrolli. Piirkondlikel KBRT-tippkeskustel saab olema oluline roll hea tava vahetamisel, suutlikkuse suurendamise toetamisel ja ELi tasandil omandatud kogemuste jagamisel teiste oluliste piirkondadega. Stabiliseerimisvahendist eraldatakse aastail 2007–2013 umbes 300 miljonit eurot, et parandada KBRT-turvalisuse ja julgeoleku alast tegevust terves maailmas. Üks stabiliseerimisvahendi olulisi jooni on liikmesriikide ekspertide ulatuslik kaasamine uue ekspertide rahastamise vahendi kaudu. Eelmisel aastal korraldasid liikmesriikide eksperdid koos komisjoniga mitu kontrollkäiku ja aruteluseminari, et selgitada välja esmatähtsad valdkonnad. Uute sektorite tekkimine tärkava turumajandusega riikides ja sellega kaasnev KBRT-materjalide leviku oht, eriti seoses biotehnoloogia ja taas suureneva huviga tuumaenergia vastu, kujutab endast suurt probleemi. Selliste ohtude maandamiseks toetab komisjon rahvusvaheliste tuumkütusepankade loomise algatust. Samuti tekitab julgeoleku ja tervise seisukohast suurt muret asjaolu, et terroristid võivad püüda kasutada ära pandeemiaid. Seoses sellega kavatseb komisjon toetada konkreetseid meetmeid, sealhulgas varajase hoiatamise süsteeme ja heade tavade vahetamist koostöös piirkondlike organisatsioonidega. Nende algatuste edendamisel on keskne roll piirkondlikel KBRT-tippkeskustel. KBRT-materjalidest tulenevaid ohtusid arutatakse ka paljudel rahvusvahelistel foorumitel[18] ja nendega tegelevad paljud rahvusvahelised organisatsioonid, nagu Rahvusvaheline Tuumaenergiaagentuur (IAEA), Keemiarelva Keelustamise Organisatsioon (OPCW), bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni (BTWC) läbivaatamiskonverentsid, Interpol ja ülemaailmne terviseohutuse algatus (GHSI). Ühe olulisima ELi KBRT-julgeoleku tegevuskava soovituse kohaselt peaks Euroopa Liit pöörama rohkem tähelepanu sellele, et seisukohad, mida ta esitab rahvusvahelistel foorumitel ja rahvusvaheliste organisatsioonide kohtumistel, oleksid omavahel paremini kooskõlas. See soovitus vastab täielikult Euroopa Liidu lepingu 19. artiklile. Üldisemalt moodustab terrorismivastane võitlus osa paljudest ELi ja kolmandate riikide vahel sõlmitud või sõlmimisel olevatest lepingutest. Nõukogu otsustas 2002. aastal, et terrorismivastase võitluse klausel tuleks lisada kõikidesse kolmandate riikidega sõlmitavatesse lepingutesse. Alates 2003. aasta novembrist on kõikidesse uutesse või uuendatud segalepingutesse lisatud massihävitusrelvade alane klausel. Nüüd on niisugune klausel siduv peaaegu 100 riigi suhtes. Käesoleva poliitikapaketi alusel on võimalik edasi arendada KBRT-julgeoleku alast koostööd Ameerika Ühendriikide ja teiste strateegiliste partneritega. Rahvatervise valdkonnas osaleb komisjon ka edaspidi ülemaailmse terviseohutuse algatuses ning toetab tegevust selle raames. Ta kavatseb 2009. aastal esitada ELi-siseseid ja -väliseid terviseohutuse aspekte käsitleva teatise. 8. Kokkuvõte Euroopa Liidu elanike kaitsmine terrorismi ja muu kuritegevuse eest on komisjoni jaoks esmatähtis eesmärk. Terroristid püüavad lakkamatult saada oma valdusesse keemilisi, bioloogilisi, radioloogilisi ja tuumamaterjale ning selle kohta või leida näiteid tervest maailmast. Euroopa Liidu eesmärk on neid mittekonventsionaalseid ohtusid vältida ja ELi KBRT-julgeoleku tegevuskava aitab seda eesmärki saavutada. [1] Näiteks ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 1540. [2] 15708/03 ja SN 400/03, nr 68. Vt ka punkt 7. [3] C-16589/07, 17. detsember 2007. [4] SN 4292/01 REV 2. [5] 14627/02. [6] 15480/04. [7] 14469/4/05, punktid 20 ja 31. [8] Vt ka komisjoni teatiseid rahvusvaheliste väljakutsete kohta seoses tuumaohutuse ja tuumaenergiaalaste kaitsemeetmetega (KOM(2008) 312 lõplik, 22.5.2008) ja tuumarelva leviku tõkestamise kohta (KOM(2009) 143 lõplik, 26.3.2009). [9] Nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta otsus, uuesti sõnastatud otsusega 2007/779/EÜ (ELT L 314 , 1.12.2007, lk 9). [10] Määrus (EÜ) nr 1717/2006 (ELT L 327, 24.11.2006, lk 1). [11] ELT L 58, 24.2.2007, lk 1 ja 7. [12] ELT L 71, 10.3.2007, lk 9. [13] Otsus kodanikukaitse rahastamisvahendi kehtestamise kohta (ELT L 71, 10.3.2007, lk 9). [14] Otsus 1982/2006/EÜ (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1). [15] Ettepanek Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta; KOM(2005) 108 (lõplik), 6. aprill 2005. [16] 17172/08, 17. detsember 2008. [17] KOM(2009) 143 (lõplik), 26.märts 2009. [18] Näiteks ülemaailmne tuumaterrorismiga võitlemise algatus ja kahese kasutusega kaupade ekspordikontrolli meetmed, näiteks tuumatarneriikide grupp, Wassenaari kokkuleppe, Austraalia grupp ja raketitehnoloogia kontrollrežiim.