SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Süvamere kalavarud on kalavarud, mida püütakse väljaspool mandrilavade peamisi püügipiirkondi. Need paiknevad mandrilava nõlvadel või merealuste mägede piirkonnas. Enamasti kasvavad kõnealused liigid aeglaselt ja nende eluiga on pikk, mistõttu on nad püügitegevuse suhtes väga tundlikud. Süvamereliigi tundlikkus püügi suhtes sõltub suuresti ka sellest, kas seda saab sihtliigina püüda kohalikes kogumites, eelkõige kudemisajal. See kehtib atlandi karekala, sinise molva ja limapeade puhul. Nagu kõigi looduslike kalavarude puhul, tekib ka süvamereliikide puhul piirangute kehtestamata jätmise korral kalapüügiettevõtjate vahel võistlus vabade varude enda valdusse saamise pärast, ilma et võetaks piisavalt arvesse kalavarude jätkusuutlikkust. Nii juhtus mõne süvamereliigiga, enne kui Euroopa Liit hakkas 2003. aastal nende varude püüki reguleerima. Näiteks väärtuslikud atlandi karekala varud loodepiirkonna vetes ja besuugovarud Biskaia lahes on nüüdseks järsult vähenenud. Seepärast on riiklik sekkumine kalapüügi piiramiseks vajalik, et vältida kalurite sissetulekute vähenemist, arendada kalavarude kasutamist nii, et pikemas perspektiivis saak suureneks, ning vähendada teatava kalavaru järsu vähenemise tagajärjel tekkivat mõju ökosüsteemile ja toiduahelale. Süvamereliikide puhul on riiklik sekkumine väga oluline, kuna kalavarude taastumine pärast märkimisväärset vähenemist võib kesta väga kaua või isegi nurjuda. Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) esitab iga kahe aasta järel põhjaliku ülevaate süvamerevarude bioloogilise seisundi kohta. ICESi viimane ülevaade avaldati 2014. aasta mais. Kalapüügivõimaluste kindlaksmääramise käesoleva ettepaneku aluseks on pärast ICESi ülevaadet kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) poolt 2014. aasta juunis esitatud täiendav ülevaade. ICESi ja STECFi nõuannetest ilmneb, et enamasti ei püüta süvamereliike säästvalt ning et kõnealuste kalavarude jätkusuutlikkuse tagamiseks tuleks nende püüki vähendada senikaua, kuni kalavarud hakkavad jälle suurenema. See annab aluse süvamere kalavarude püügivõimaluste kindlaksmääramiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 3 punktis c sätestatud põhimõttega, mille kohaselt tuleb ühise kalanduspoliitika valdkonnas otsuste tegemisel juhinduda muu hulgas teaduslikest nõuannetest.

Üldine taust Euroopa Liit on süvamereliikide püüki reguleerinud alates 2003. aastast, määrates kindlaks lubatud kogupüügi (TAC) liigi ja piirkonna kohta ning suurima lubatud püügikoormuse Atlandi ookeani kirdeosas. Teatavate süvamereliikide lubatud kogupüük 2013. ja 2014. aastaks on sätestatud nõukogu 20. detsembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1262/2012, millega kehtestati 2013. ja 2014. aastaks ELi laevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamereliikide kalavarudega[1]. Kalapüügivõimaluste kindlaksmääramine ja jaotamine on ainuüksi Euroopa Liidu pädevuses. Vee-elusressursside säästva kasutamise kohustused on sätestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 2. Eelkõige on kõnealuse määruse artikli 2 lõikes 2 sätestatud ettevaatusprintsiibil põhinev lähenemisviis kalavarude majandamisele (mis on määratletud sama määruse artikli 4 lõike 1 punktis 8) ning ühise kalanduspoliitika eesmärk – taastada ja säilitada populatsioonid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel. Lisaks on kõnealuse määruse artikli 16 lõikes 4 sätestatud, et püügivõimalused määratakse kindlaks kooskõlas artikli 2 lõikes 2 sätestatud eesmärkidega. Lisaks tuleks süvamereliikide püügivõimalused kindlaks määrata kooskõlas rahvusvaheliste kokkulepetega, muu hulgas 1995. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kokkuleppega, milles käsitletakse piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist (edaspidi „ÜRO 1995. aasta kalavarude kokkulepe”). Ettevaatus on eriti tähtis siis, kui saadud teave ei ole selge, usaldusväärne või piisav. ÜRO 1995. aasta kalavarude kokkuleppe artikli 6 lõike 2 kohaselt ei tohi piisava teadusinfo puudumist kasutada põhjusena kaitse- või majandamismeetmete edasilükkamiseks või kasutamata jätmiseks. Kavandatud lubatud kogupüügi kindlaksmääramisel järgitakse ka ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni 2008. aasta rahvusvahelisi suuniseid (süvamerepüügi korraldamise kohta avamerel), mida on kinnitatud ÜRO Peaassamblee järjestikuste resolutsioonidega: 2007. aastal resolutsiooniga 61/105, 2009. aastal resolutsiooniga 64/72 ja viimati 2011. aastal resolutsiooniga 66/231. Ehkki mitmeid süvamere kalavarusid kasutavad ka muud kalapüügiga tegelevad riigid, eelkõige Norra, Island, Fääri saared ja Venemaa, ning kuigi on oluline saavutada ühtlustatud majandamismeetmeid käsitlev kokkulepe kõnealuste riikidega (või kui kalavarude levikuala on rahvusvahelistes vetes, siis Kirde-Atlandi Kalanduskomisjonis (NEAFC)), on vaja Euroopa Liidu laevade suhtes kohaldada ühepoolseid meetmeid senikaua, kuni kõnealused kokkulepped on saavutatud. Need aitavad vältida reguleerimata kalapüügist tulenevaid, eespool kirjeldatud negatiivseid tagajärgi.

Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid on sätestatud nõukogu määruses (EL) nr 1262/2012 ning neid kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2014. Need on seotud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2347/2002, millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused[2].

Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Esitatud meetmed on kavandatud vastavalt ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ja eeskirjadele ning need on kooskõlas Euroopa Liidu säästva arengu poliitikaga.

2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE

Konsulteerimine huvitatud isikutega

Ettepaneku väljatöötamise aluseks on olnud põhimõtted ja suunised, mis on sätestatud komisjoni teatises 2015. aasta kalapüügivõimalusi käsitlevate konsultatsioonide kohta (COM(2014) 388 (final)), milles on esitatud komisjoni vaated ja kavatsused seoses 2015. aasta kalapüügivõimalustega kõigi varude puhul. Nagu selgitatakse kõnealuses teatises, viis komisjon läbi sidusrühmi, kodanikuühiskonda, liikmesriike ja avalikkust hõlmava ulatusliku arutelu.

Ettepaneku üksikasjalik selgitus

Kui üks erand (üks kalju-tömppeakala varu) kõrvale jätta, siis ei võimalda olemasolev teave käesoleva ettepanekuga hõlmatud süvamere kalavarude kohta teadlastel ühelgi juhul täielikult hinnata varude olukorda – ei populatsiooni suurust ega kalastussuremust. Sellel on mitmeid põhjusi: kõnealused liigid on sageli väga pikaealised ja aeglase kasvuga, mistõttu on väga raske liigitada kalavaru vanuseklassidesse ning hinnata kalapüügi mõju varudele, võttes aluseks muutused püütud isendite pikkuses või vanuselises struktuuris. Varude noorte kaladega täienemise sagedus ei ole teada. Varud paiknevad enamasti sügavustes, kus nende uurimine on praktilistel põhjustel keeruline. Teadusuuringute andmed sageli puuduvad kõnealuste varude vähese kaubandusliku tähtsuse tõttu või ei hõlma need kogu levikuala. Püük keskendub mõnikord üksnes osaliselt nendele liikidele ning mõnda liiki hakati püüdma alles hiljuti.

Kavandatavad püügi piirnormid on kooskõlas komisjoni teatisega säästva lähenemisviisi rakendamise kohta ELi kalanduses maksimaalse jätkusuutliku saagikuse kaudu (KOM(2006) 360 (lõplik)). Samuti on need kooskõlas nn varasema otsustamise põhimõtetega, mis on esitatud komisjoni teatises ühenduse kalanduse juhtimist käsitlevate konsultatsioonide parandamise kohta (KOM(2006) 246 (lõplik)) ja eespool nimetatud komisjoni teatises, milles käsitletakse arutelu 2015. aasta kalapüügivõimaluste üle. Viimati mainitud teatises on selgitatud komisjoni seisukohti seoses sellega, kuidas tuleks kalapüügivõimalused kehtestada, ning käesoleva ettepaneku koostamisel on neid eeskirju järgitud selles esitatud 22 lubatud kogupüügi puhul järgmiselt.

· Kui on olemas ICESi maksimaalse jätkusuutliku saagikuse raamistiku kohane kõikehõlmavatel andmetel, kvantitatiivsetel analüüsidel ja prognoosidel põhinev teaduslik nõuanne, tuleks lubatud kogupüük kindlaks määrata teadusliku nõuande põhjal. Niimoodi on kindlaks määratud kalju-tömppeakala kavandatav lubatud kogupüük loodepiirkonna vetes.

· Kui soovituslik teaduslik nõuanne põhineb kättesaadava teabe (isegi kui see ei ole täielik või hõlmab eksperdi arvamust) kvalitatiivsel analüüsil, tuleks see võtta aluseks lubatud kogupüügi kohta otsuste tegemisel. Seetõttu sisaldab ettepanek viiel juhul lubatud kogupüügi vähendamist, neljal juhul suurendamist ja kahel juhul samale tasemele jätmist.

· Kui teaduslik nõuanne on napp ja kvantitatiivset soovitust püügi kohta ei ole võimalik anda, siis on vaja järgida ettevaatusprintsiipi: selline on käesolevas ettepanekus lubatud kogupüügi kanne kuuel juhul, sealhulgas kolmel juhul on lubatud kogupüük ettevaatusprintsiibi kohaselt null.

· Lõpuks tuleks märkida, et ühe süsisabavaru kohta oodatakse veel STECFi nõuannet. Süvamere haide kohta esitab ICES teadusliku nõuande alles 2014. aasta oktoobriks. Seepärast on käesolevas ettepanekus kolme süvamerehaivaru ja ühe süsisabavaru lubatud kogupüük esitatud märkega „pm” ning ajakohastatakse pärast selle vastuvõtmist komisjoni poolt. Lisaks soovitab STECF laiendada süvamerehaide kaitseks võetavate asjakohaste majandamismeetmete reguleerimisala, nii et need hõlmaksid kõnealuste kalavarude kogu levikuala,[3] ning seepärast tehakse ettepanek laiendada süvamerehaide lubatud kogupüügiks ettenähtud piirkonda V, VI, VII, VIII ja IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes, nii et see hõlmaks CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) reguleeritavad veed ümber Madeira, st liidu veed CECAFi püügipiirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.

Tuleb märkida veel seda, et teaduslikes nõuannetes ja NEAFC hiljutistes diskussioonides viidatakse sellele, et kalju-tömppeakala saak võidi märkimisväärsetes kogustes registreerida ekslikult muudest liikidest pikksabade saagina, peamiselt põhja-pikksabana. Praegu ei ole põhja-pikksabale püügi piirnormi kehtestatud. Seda arvesse võttes on asjakohane laiendada kalju-tömppeakala lubatud kogupüügi hõlmavust nii, et see hõlmaks ka põhja-pikksaba püüki koos kohustusega registreerida kummagi liigi saak eraldi. See parandab teadmisi mõlema liigi tegeliku püügi kohta ja võimaldab täpsemini kehtestada püügi piirnorme käesoleva määruse eelnõu edaspidistes muudatustes või tulevastes määrustes.

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed „kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta”. Käesolev ettepanek piirdub kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise ning kõnealuste kalapüügivõimaluste kasutamisega funktsionaalselt seotud tingimustega.

Seepärast soovitatakse käesolevas ettepanekus sätestada nõukogu määrusega liidu kalalaevadele Atlandi ookeani kirdeosa liidu ja rahvusvahelistes vetes majanduslikult kõige olulisemate süvamereliikide püügi piirnormid, et saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärk tagada kalapüügi keskkonna-alaselt, majanduslikult ja sotsiaalselt jätkusuutlik maht. Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas, millele on osutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punktis d. Subsidiaarsuse põhimõtet seepärast ei kohaldata.

Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, sest ühine kalanduspoliitika on ühine kogu liidule. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 3 on nõukogul kohustus võtta vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.

Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1380/2013 artikli 16 lõiget 6, on liikmesriikidel õigus jaotada kalapüügivõimalused, kui nende suhtes ei kehti ülekantavate püügikontsessioonide süsteem, piirkondade või ettevõtjate vahel vastavalt artikli 16 lõikele 7 ja artiklis 17 sätestatud kriteeriumidele. Seega on liikmesriikidel manööverdamisruumi selliste otsuste tegemisel, mis on seotud neile eraldatud kalapüügivõimaluste kasutamise sotsiaal- ja/või majandusmudeli valikuga.

Käesolev ettepanek ei sisalda liikmesriikide jaoks uusi finantskohustusi. Sellise määruse võtab nõukogu vastu iga kahe aasta järel ning selle rakendamiseks vajalikud avalikud ja eraõiguslikud vahendid on juba olemas.

2014/0284 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse liidu kalalaevadele 2015. ja 2016. aastaks teatavate süvamere kalavarude püügi võimalused

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1380/2013 (ühise kalanduspoliitika kohta)[4] kohaselt tuleb kaitsemeetmete vastuvõtmisel võtta arvesse kättesaadavaid teaduslikke, tehnilisi ja majandusnõuandeid, sealhulgas asjakohasel juhul kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) aruandeid.

(3) Nõukogul on kohustus võtta vastu püügivõimaluste kehtestamise ja jaotamise meetmed, sealhulgas määrata asjakohasel juhul kindlaks teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel nii, et kõikidele liikmesriikidele oleks tagatud kõikide kalavarude ja kalastustegevuse suhteline stabiilsus, ning et asjakohaselt on arvesse võetud määrusega (EÜ) nr 1380/2013 kehtestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke.

(4) Lubatud kogupüük tuleks kehtestada olemasolevate teaduslike nõuannete põhjal, arvestades bioloogilisi ja sotsiaal-majanduslikke aspekte ning tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise, pidades silmas ka arvamusi, mis on esitatud sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide käigus, eelkõige asjaomaste piirkondlike nõuandekomisjonide poolt.

(5) Kalapüügivõimalused peaksid olema kooskõlas rahvusvaheliste kokkulepete ja põhimõtetega, nagu 1995. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kokkulepe, milles käsitletakse piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist,[5] ning üksikasjalikud majandamispõhimõtted, mis on esitatud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) avamerel süvamerekalapüügi korraldamise 2008. aasta rahvusvahelistes suunistes, mille kohaselt peaks reguleeriv asutus olema eriti ettevaatlik eelkõige siis, kui teave on ebaselge, ebausaldusväärne või ebapiisav. Piisava teadusteabe puudumist ei tohiks kasutada põhjusena kaitse- või majandamismeetmete edasilükkamiseks või võtmata jätmiseks.

(6) ICESi ja STECFi viimastest teaduslikest nõuannetest ilmneb, et enamikku süvamereliike ei püüta säästvalt ning kõnealuste kalavarude jätkusuutlikkuse tagamiseks tuleks nende püüki vähendada senikaua, kuni kalavarud hakkavad jälle suurenema. Lisaks sellele on ICES soovitanud keelata atlandi karekala sihtpüügi kõigis piirkondades ning besuugo ja kalju-tömppeakala teatavate varude sihtpüügi.

(7) Mis puutub kalju-tömppeakala nelja varu, siis viidatakse teaduslikes nõuannetes ja NEAFC hiljutistes diskussioonides sellele, et selle kalaliigi saak võidakse ekslikult registreerida põhja-pikksaba saagina. Seda arvesse võttes on asjakohane kehtestada lubatud kogupüük nii, et see hõlmaks mõlemat liiki, võimaldades samal ajal registreerida kummagi liigi saagi eraldi.

(8) Arvestades süvamere haide rändavat eluviisi ja nende laia levikuala Atlandi ookeani kirdeosa vetes, on STECF soovitanud laiendada kõnealuste liikide kaitseks võetavate majandamismeetmete reguleerimisala liidu vetele CECAFi reguleeritaval alal ümber Madeira.

(9) Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2347/2002 (millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused)[6] artikli 2 punktis a määratletud süvamereliikide püügivõimaluste üle otsustatakse iga kahe aasta tagant. Põhjaatlandi hõbekala varudele ja sinise molva varudele on siiski tehtud erand. Mis puudutab viimati mainitut, siis on sinise molva põhipüük seotud Norraga peetavate läbirääkimistega; lihtsustamise huvides tuleks sinise molva lubatud kogupüük kehtestada kõigile sellest lähtudes ja teha seda ühe ja sama õigusaktiga. Seepärast tuleks eespool nimetatud põhja-atlandi hõbekala ja sinise molva varude püügi võimalused sätestada eraldi asjakohases iga-aastases määruses, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused.

(10) Kooskõlas nõukogu 6. mai 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel)[7] tuleks kindlaks määrata varud, mille suhtes kohaldatakse nimetatud määruses osutatud erinevaid meetmeid. Ennetuslikku lubatud kogupüüki peaks kohaldama kalavarude suhtes, mille kohta ei ole teaduslikult põhjendatud kalapüügivõimaluste hinnangut eelkõige selle aasta puhul, mille kohta tuleb lubatud kogupüük kehtestada; muudel juhtudel tuleks kohaldada analüütilist lubatud kogupüüki. Võttes arvesse ICESi ja STECFi nõuandeid, tuleks süvamere kalavarude suhtes, mille osas ei ole teaduslik hinnang asjaomaste püügivõimaluste kohta kättesaadav, kohaldada käesoleva määruse kohaselt ennetuslikku lubatud kogupüüki.

(11) Selleks et vältida püügitegevuse katkemist ja tagada liidu kaluritele elatusvahendid, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2015. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1 Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse 2015. ja 2016. aastaks liidu laevadele võimalused teatavate süvamereliikide kalavarude püügiks liidu vetes ja teatavates väljaspool liitu asuvates vetes, kus on vaja püüki piirata.

Artikkel 2 Mõisted

(1) Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

(a) „liidu kalalaev” – liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev;

(b) „liidu veed” – liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed, v.a aluslepingu II lisas loetletud territooriumidega külgnevad veed;

(c) „lubatud kogupüük (TAC)” – igast kalavarust aastas püüda ja lossida lubatud kogus;

(d) „kvoot” – liidule või liikmesriigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;

(e) „rahvusvahelised veed” – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänse õiguse või jurisdiktsiooni alla.

(2) Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi püügipiirkondade määratlusi:

(a) ICESi (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad – määruse (EÜ) nr 218/2009[8] III lisas määratletud geograafilised alad;

(b) CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) püügipiirkonnad – määruse (EÜ) nr 216/2009[9] II lisas määratletud geograafilised alad.

Artikkel 3 Lubatud kogupüük ja selle jaotamine

Liidu vetes või teatavates väljaspool liitu asuvates vetes liidu laevade püütavate süvamereliikide lubatud kogupüük ja sellise lubatud kogupüügi jaotus liikmesriikide vahel ning asjakohasel juhul nendega funktsionaalselt seotud tingimused on sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 4 Kalapüügivõimaluste jaotamise erisätted

(1) Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira:

(a) määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;

(b) nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009[10] artikli 37 või nõukogu määruse (EÜ) nr 1006/2008[11] artikli 10 lõike 4 kohaseid mahaarvamisi ja ümberjaotamisi;

(c) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohast lubatud lisakoguste lossimist;

(d) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105, 106 ja 107 kohaseid mahaarvamisi.

(2) Kui käesoleva määruse lisas ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikku lubatud kogupüüki, ning kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 kohaldatakse selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse lubatud analüütilist kogupüüki.

Artikkel 5 Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimused

Kalavarusid, mille suhtes on kehtestatud lubatud kogupüük, võib pardal hoida või lossida ainult juhul, kui saagi on püüdnud sellise liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud.

Artikkel 6 Andmete edastamine

Kui liikmesriigid edastavad komisjonile määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt andmed püütud koguste lossimise kohta, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse lisas sätestatud kalavarukoode.

Artikkel 7

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] ELT L 356, 22.12.2012, lk 22.

[2] EÜT L 351, 28.12.2002, lk 6–11.

[3] 2014. aasta juulis toimunud 46. täiskoguistungi aruanne: http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/812327/2014-07_STECF+PLEN+14-02_Final+Report_JRCxxx.pdf

[4] ELT L 356, 22.12.2012, lk 22.

[5] Kokkulepe Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguste konventsiooni nende sätete rakendamise kohta, mis käsitlevad piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist (EÜT L 189, 3.7.1998, lk 16).

[6] EÜT L 351, 28.12.2002, lk 6.

[7] EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.

[8] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 218/2009, 11. märts 2009, Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 70).

[9] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 216/2009, 11. märts 2009, nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades (ELT L 87, 31.3.2009, lk 1).

[10] Nõukogu määrus (EÜ) nr 1224/2009, 20. november 2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

[11] Nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008, 29. september 2008, mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele (ELT L 286, 29.10.2008, lk 33).

LISA

järgmise dokumendi juurde:

Ettepanek: Nõukogu määrus,

millega kehtestatakse liidu kalalaevadele 2015. ja 2016. aastaks teatavate süvamere kalavarude püügi võimalused

Viited püügipiirkondadele on viited ICESi püügipiirkondadele, kui ei ole kindlaks määratud teisiti.

1. OSA Liikide ja liigirühmade määratlus

1. Käesoleva lisa 2. osas esitatud loetelus osutatakse kalavarudele liikide ladinakeelsete nimetuste tähestikulises järjekorras. Ainus erand on süvamere haid, kellele on osutatud kõnealuse loetelu alguses. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmises vastavustabelis esitatud tavanimetusi ja ladinakeelseid nimetusi:

Üldnimetus || Kolmetäheline kood || Teaduslik nimetus

Süsisaba || BSF || Aphanopus carbo

Limapead || ALF || Beryx spp.

Kalju-tömppeakala || RNG || Coryphaenoides rupestris

Põhja-pikksaba || RHG || Macrourus berglax

Atlandi karekala || ORY || Hoplostethus atlanticus

Besuugo || SBR || Pagellus bogaraveo

Lima-niituimluts || GFB || Phycis blennoides

2. Käesolevas määruses tähendab „süvamere haid” järgmisi liike:

Üldnimetus || Kolmetäheline kood || Teaduslik nimetus

Musthaid || API || Apristurus spp.

Mantelhai || HXC || Chlamydoselachus anguineus

Kare-ogahaid || CWO || Centrophorus spp.

Portugali süvahai || CYO || Centroscymnus coelolepis

Pikk-koon-süvahai || CYP || Centroscymnus crepidater

Must koletishai || CFB || Centroscyllium fabricii

Luits-nokkhai || DCA || Deania calcea

Šokolaadhai || SCK || Dalatias licha

Suur tumehai || ETR || Etmopterus princeps

Harilik tumehai || ETX || Etmopterus spinax

Hiir-saaghai || GAM || Galeus murinus

Kammhai || SBL || Hexanchus griseus

Puriuim-sigahai || OXN || Oxynotus paradoxus

Lühikoon-hammashai || SYR || Scymnodon ringens

Atlandi polaarhai || GSK || Somniosus microcephalus

2. OSA ELi laevadele kohaldatavad aastased püügivõimalused piirkondades, kus lubatud kogupüük (TAC) kehtib liikide ja piirkondade kaupa (eluskaal tonnides)

|| || || || || || ||

Liik: || Süvamere haid || || || Püügipiirkond: || V, VI, VII, VIII ja IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; CECAF 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2 liidu veed

|| || || || || (DWS/56789-) || ||

Aasta || 2015 || 2016 || || Analüütiline TAC || || ||

Saksamaa || pm || pm || || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Eesti || pm || pm || || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Iirimaa || pm || pm || || || || ||

Hispaania || pm || pm || || || || ||

Prantsusmaa || pm || pm || || || || ||

Leedu || pm || pm || || || || ||

Poola || pm || pm || || || || ||

Portugal || pm || pm || || || || ||

Ühendkuningriik || pm || pm || || || || ||

Liit || pm || pm || || || || ||

TAC || pm || pm || || || || ||

|| || || || || || ||

Liik: || Süvamere haid || || || Püügipiirkond: || X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

|| || || || || (DWS/10-) || ||

Aasta || 2015 || 2016 || || Analüütiline TAC || || ||

Portugal || pm || pm || || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Liit || pm || pm || || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

TAC || pm || pm || || || || ||

|| || || || || || ||

Liik: || Süvamere haid, Deania hystricosa ja Deania profundorum || Püügipiirkond: || XII püügipiirkonna rahvusvahelised veed ||

|| || || || || (DWS/12INT-) || ||

Aasta || 2015 || 2016 || || Analüütiline TAC || || ||

Iirimaa || pm || pm || || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Hispaania || pm || pm || || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Prantsusmaa || pm || pm || || || || ||

Ühendkuningriik || pm || pm || || || || ||

Liit || pm || pm || || || || ||

TAC || pm || pm || || || || ||

|| || || || || || ||

Liik: || Süsisaba || || Püügipiirkond: || I, II, III ja IV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

|| Aphanopus carbo || || || (BSF/1234-) || ||

Aasta || 2015 || 2016 || || Ennetuslik TAC || ||

Saksamaa || 3 || 3 || || || || ||

Prantsusmaa || 3 || 3 || || || || ||

Ühendkuningriik || 3 || 3 || || || || ||

Liit || 9 || 9 || || || || ||

TAC || 9 || 9 || || || || ||

|| || || || || || ||

Liik: || Süsisaba || || Püügipiirkond: || V, VI, VII ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

|| Aphanopus carbo || || || (BSF/56712-) || ||

Aasta || 2015 || 2016 || || Analüütiline TAC || || ||

Saksamaa || 37 || 29 || || || || ||

Eesti || 18 || 14 || || || || ||

Iirimaa || 91 || 73 || || || || ||

Hispaania || 180 || 144 || || || || ||

Prantsusmaa || 2 538 || 2 030 || || || || ||

Läti || 118 || 94 || || || || ||

Leedu || 1 || 1 || || || || ||

Poola || 1 || 1 || || || || ||

Ühendkuningriik || 180 || 144 || || || || ||

Muud (1) || 9 || 8 || || || || ||

Liit || 3 173 || 2 538 || || || || ||

TAC || 3 173 || 2 538 || || || || ||

(1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. || || || || || ||

|| || || || || || ||

Liik: || Süsisaba || || Püügipiirkond: || VIII, IX ja X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

|| Aphanopus carbo || || || (BSF/8910-) || ||

Aasta || 2015 || 2016 || || Analüütiline TAC || || ||

Hispaania || 10 || 9 || || || || ||

Prantsusmaa || 25 || 22 || || || || ||

Portugal || 3 165 || 2 737 || || || || ||

Liit || 3 200 || 2 768 || || || || ||

TAC || 3 200 || 2 768 || || || || ||

|| || || || || || ||

Liik: || Süsisaba || || Püügipiirkond: || CECAF 34.1.2 liidu ja rahvusvahelised veed

|| Aphanopus carbo || || || (BSF/C3412-) || ||

Aasta || 2015 || 2016 || || Ennetuslik TAC || ||

Hispaania || pm || pm || || || || ||

Portugal || pm || pm || || || || ||

Liit || pm || pm || || || || ||

TAC || || || || || || ||

|| || || || || || ||

Liik: || Limapead || || || Püügipiirkond: || III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

|| Beryx spp. || || || || (ALF/3X14-) || ||

Aasta || 2015 || 2016 || || Analüütiline TAC || || ||

Iirimaa || 9 || 9 || || || || ||

Hispaania || 63 || 63 || || || || ||

Prantsusmaa || 17 || 17 || || || || ||

Portugal || 182 || 182 || || || || ||

Ühendkuningriik || 9 || 9 || || || || ||

Liit || 280 || 280 || || || || ||

TAC || 280 || 280 || || || || ||

|| || || || || || ||

Liik: || Kalju-tömppeakala ja põhja-pikksaba || Püügipiirkond: || I, II ja IV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

|| Coryphaenoides rupestris ja Macrourus berglax || || (RNG/124-) kalju-tömppeakala;

|| || || || || (RHG/124-) põhja-pikksaba

Aasta || 2015 || 2016 || || Ennetuslik TAC || ||

Taani || 1 || 1 || || || || ||

Saksamaa || 1 || 1 || || || || ||

Prantsusmaa || 10 || 10 || || || || ||

Ühendkuningriik || 1 || 1 || || || || ||

Liit || 13 || 13 || || || || ||

TAC || 13 || 13 || || || || ||

|| || || || || || ||

|| || || || || || ||

Liik: || Kalju-tömppeakala ja põhja-pikksaba || Püügipiirkond: || III püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

|| Coryphaenoides rupestris ja Macrourus berglax || || (RNG/03-) kalju-tömppeakala; || (1)

|| || || || || (RHG/03-) põhja-pikksaba

Aasta || 2015 || 2016 || || Ennetuslik TAC || ||

Taani || 412 || 329 || || || || ||

Saksamaa || 2 || 2 || || || || ||

Rootsi || 21 || 17 || || || || ||

Liit || 435 || 348 || || || || ||

TAC || 435 || 348 || || || || ||

(1) Kalju-tömppeakala sihtpüük ICES IIIa püügipiirkonnas on keelatud kuni ELi ja Norra vaheliste konsultatsioonide lõpuni. ||

|| || || || || || ||

|| || || || || || ||

Liik: || Kalju-tömppeakala ja põhja-pikksaba || Püügipiirkond: || Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

|| Coryphaenoides rupestris ja Macrourus berglax || || (RNG/5B67-) kalju-tömppeakala;

|| || || || || (RHG/5B67-) põhja-pikksaba || ||

Aasta || 2015(1) || 2016(1) || || Analüütiline TAC || || ||

Saksamaa || 7 || 7 || || || || ||

Eesti || 56 || 57 || || || || ||

Iirimaa || 246 || 250 || || || || ||

Hispaania || 61 || 62 || || || || ||

Prantsusmaa || 3 126 || 3 178 || || || || ||

Leedu || 72 || 73 || || || || ||

Poola || 36 || 37 || || || || ||

Ühendkuningriik || 183 || 187 || || || || ||

Muud (2) || 7 || 7 || || || || ||

Liit || 3 794 || 3 858 || || || || ||

TAC || 3 794 || 3 858 || || || || ||

(1) Kuni 10 % igast kvoodist võib püüda VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes (RNG/*8X14-). ||

(2) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. || || ||

|| || || || || || ||

|| || || || || || ||

Liik: || Kalju-tömppeakala ja põhja-pikksaba || Püügipiirkond: || VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

|| Coryphaenoides rupestris ja Macrourus berglax || || (RNG/8X14-) kalju-tömppeakala;

|| || || || || (RHG/8X14-) põhja-pikksaba || ||

Aasta || 2015(1) || 2016(1) || || Analüütiline TAC || || ||

Saksamaa || 17 || 13 || || || || ||

Iirimaa || 4 || 3 || || || || ||

Hispaania || 1 851 || 1 482 || || || || ||

Prantsusmaa || 85 || 68 || || || || ||

Läti || 30 || 24 || || || || ||

Leedu || 4 || 3 || || || || ||

Poola || 579 || 463 || || || || ||

Ühendkuningriik || 8 || 6 || || || || ||

Liit || 2 578 || 2 062 || || || || ||

TAC || 2 578 || 2 062 || || || || ||

(1) Kuni 10 % igast kvoodist võib püüda Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes (RNG/*5B67-). || ||

|| || || || || || ||

|| || || || || || ||

Liik: || Atlandi karekala || || || Püügipiirkond: || VI püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

|| Hoplostethus atlanticus || || || (ORY/06-) || ||

Aasta || 2015 || 2016 || || Analüütiline TAC || || ||

Iirimaa || 0 || 0 || || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Hispaania || 0 || 0 || || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Prantsusmaa || 0 || 0 || || || || ||

Ühendkuningriik || 0 || 0 || || || || ||

Liit || 0 || 0 || || || || ||

TAC || 0 || 0 || || || || ||

|| || || || || || ||

Liik: || Atlandi karekala || || || Püügipiirkond: || VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

|| Hoplostethus atlanticus || || || (ORY/07-) || ||

Aasta || 2015 || 2016 || || Analüütiline TAC || || ||

Iirimaa || 0 || 0 || || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Hispaania || 0 || 0 || || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Prantsusmaa || 0 || 0 || || || || ||

Ühendkuningriik || 0 || 0 || || || || ||

Muud || 0 || 0 || || || || ||

Liit || 0 || 0 || || || || ||

TAC || 0 || 0 || || || || ||

|| || || || || || ||

Liik: || Atlandi karekala || || || Püügipiirkond: || I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

|| Hoplostethus atlanticus || || || (ORY/1CX14) || ||

Aasta || 2015 || 2016 || || Analüütiline TAC || || ||

Iirimaa || 0 || 0 || || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Hispaania || 0 || 0 || || Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Prantsusmaa || 0 || 0 || || || || ||

Portugal || 0 || 0 || || || || ||

Ühendkuningriik || 0 || 0 || || || || ||

Muud || 0 || 0 || || || || ||

Liit || 0 || 0 || || || || ||

TAC || 0 || 0 || || || || ||

|| || || || || || ||

Liik: || Besuugo || || || Püügipiirkond: || VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

|| Pagellus bogaraveo || || || (SBR/678-) || ||

Aasta || 2015 || 2016 || || Analüütiline TAC || || ||

Iirimaa || 4 || 3 || || || || ||

Hispaania || 115 || 92 || || || || ||

Prantsusmaa || 6 || 5 || || || || ||

Ühendkuningriik || 14 || 11 || || || || ||

Muud (1) || 4 || 3 || || || || ||

Liit || 143 || 114 || || || || ||

TAC || 143 || 114 || || || || ||

(1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. || || ||

|| || || || || || ||

Liik: || Besuugo || || || Püügipiirkond: || IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

|| Pagellus bogaraveo || || || (SBR/09-) || ||

Aasta || 2015(1) || 2016(1) || || Analüütiline TAC || || ||

Hispaania || 236 || 90 || || || || ||

Portugal || 64 || 25 || || || || ||

Liit || 300 || 115 || || || || ||

TAC || 300 || 115 || || || || ||

(1) Kuni 8 % igast kvoodist võib püüda VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes (SBR/*678-). || ||

|| || || || || || ||

Liik: || Besuugo || || || Püügipiirkond: || X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

|| Pagellus bogaraveo || || || (SBR/10-) || ||

Aasta || 2015 || 2016 || || Analüütiline TAC || || ||

Hispaania || 5 || 4 || || || || ||

Portugal || 600 || 392 || || || || ||

Ühendkuningriik || 5 || 4 || || || || ||

Liit || 610 || 400 || || || || ||

TAC || 610 || 400 || || || || ||

|| || || || || || ||

Liik: || Lima-niituimluts || || Püügipiirkond: || I, II, III ja IV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

|| Phycis blennoides || || || (GFB/1234-) || ||

Aasta || 2015 || 2016 || || Analüütiline TAC || || ||

Saksamaa || 9 || 9 || || || || ||

Prantsusmaa || 9 || 9 || || || || ||

Ühendkuningriik || 16 || 16 || || || || ||

Liit || 34 || 34 || || || || ||

TAC || 34 || 34 || || || || ||

|| || || || || || ||

Liik: || Lima-niituimluts || || Püügipiirkond: || V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

|| Phycis blennoides || || || (GFB/567-) || ||

Aasta || 2015(1) || 2016(1) || || Analüütiline TAC || || ||

Saksamaa || 11 || 11 || || || || ||

Iirimaa || 287 || 287 || || || || ||

Hispaania || 649 || 649 || || || || ||

Prantsusmaa || 393 || 393 || || || || ||

Ühendkuningriik || 899 || 899 || || || || ||

Liit || 2 239 || 2 239 || || || || ||

TAC || 2 239 || 2 239 || || || || ||

(1) Kuni 8 % igast kvoodist võib püüda VIII ja IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes (GFB/*89-). || ||

|| || || || || || ||

Liik: || Lima-niituimluts || || Püügipiirkond: || VIII ja IX püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

|| Phycis blennoides || || || (GFB/89-) || ||

Aasta || 2015(1) || 2016(1) || || Analüütiline TAC || || ||

Hispaania || 267 || 267 || || || || ||

Prantsusmaa || 17 || 17 || || || || ||

Portugal || 11 || 11 || || || || ||

Liit || 295 || 295 || || || || ||

TAC || 295 || 295 || || || || ||

(1) Kuni 8 % igast kvoodist võib püüda V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes (GFB/*567-). || ||

|| || || || || || ||

Liik: || Lima-niituimluts || || Püügipiirkond: || X ja XII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

|| Phycis blennoides || || || (GFB/1012-) || ||

Aasta || 2015 || 2016 || || Analüütiline TAC || || ||

Prantsusmaa || 10 || 10 || || || || ||

Portugal || 40 || 40 || || || || ||

Ühendkuningriik || 10 || 10 || || || || ||

Liit || 60 || 60 || || || || ||

TAC || 60 || 60 || || || || ||

|| || || || || || ||