ET Euroopa Liidu Teataja C 69/15

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2012/C 69/09

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„NEWMARKET SAUSAGE”

EÜ nr: UK-PGI-0005-0882-21.06.2011

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus:

„Newmarket Sausage”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Ühendkuningriik

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 1.2 Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

„Newmarket Sausage” on vürtsitatud sealihavorst, mis on tehtud tervikrümba, aba- või kõhuosa värske liha põhitükkidest ning maitsestatud maitsetaimede ja -ainetega.

Keetmata vorst on tavapärast sealiha tumeroosakat-beeži värvi, milles on mõned maitseainelaigud. Vorstide kuiva ja koreda, nähtavate tai- ja pekitükkidega tekstuuri tõttu on neid lihtne närida. Vorst on valdavalt sealiha maitsega, mida on tootmise käigus mõõdukalt maitsestatud maitsetaimede ja -ainete seguga. Maitse ja värvus võivad aga erineda olenevalt lihuniku konkreetsest maitseainesegust.

„Newmarket Sausage” vorsti traditsiooniline, lõpptootest 3 % moodustav maitseainesegu koosneb järgmistest maitseainetest:

— must pipar

— valge pipar

— sool

— tüümian

— petersell

— muskaatpähkel.

Antioksüdandina võib lisada kuivatatud sidrunit, konservandina sulfiteid ja sideainena naatriumfosfaati. Vorstis peab olema vähemalt 70 % liha, mille rasvasisaldus on kuni 20 %. Tootja retseptist sõltuvalt on ülejäänud koostisosad leib, kuivikud ja vesi.

„Newmarket Sausage” vorsti pikkus on tavaliselt 10–15 cm, läbimõõt 2,5–3,5 cm ning kuju veidi kõver. „Newmarket Sausage” vorste toodetakse ka 8–12 cm chipolata-tüüpi, 6 cm kokteili- ning 20–24 cm hiigelvorstidena.

„Newmarket Sausage” vorste müüvad jaemüüjad ja delikatessikauplused eelnevalt pakendatud või letist lahtiselt.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

„Newmarket Sausage” on vürtsitatud sealihavorst, mis on tehtud kas tervikrümba, aba- või kõhuosa värske liha põhitükkidest ning maitsestatud maitsetaimede ja -ainetega. „Newmarket Sausage” vorstide valmistamiseks tuleb kasutada sealiha, mis on lõigatud suurteks tükkideks, et saada kore tekstuur. Liha võib olla pärit ka väljastpoolt määratletud geograafilist piirkonda, kuid ei tohi sisaldada nahka, kõhre, kamarat, sisikonda ega mis tahes laadi lihamassi.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Toote „Newmarket Sausage” tootmine, töötlemine ja valmistamine peab toimuma määratletud geograafilises piirkonnas ning see hõlmab ka toormaterjalide järgmist ettevalmistust:

— liha purustamine,

— maitseainete ja muude koostisosade lisamine,

— koostisainete segamine ja sõtkumine,

— naturaalsete seasoolte täitmine vorstiseguga,

— vormimine.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Puuduvad

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

Puuduvad

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

„Newmarket Sausage” vorsti tootmispiirkond hõlmab Newmarketi linna ja selle ümbruskonda järgmiste maanteede piires: A14 ühenduskohast 37 põhja suunas piki A142 vasakul pool River Lane'i ümber Fordhami Collins Hilli kuni B1102 ristumiskohani. Ühenduskohast vasakule piki B1102 kuni A142 ristumiseni. Edasi põhja suunas piki A142 kuni A1123 ristumiseni. Läbi Wickeni küla loode suunas ja sealt edasi piki Upware Roadi lõuna suunas kuni Upware külani. Edasi Great Drove, Headlake Drove, Little Fen Drove, Barston Drove, Fair Green väiksemaid teid pidi kuni Reachi külani. Edasi kuni Swaffham Priorini, sealt lääne suunas piki B1102 kuni Swaffham Bulbeckini ning siis kagu suunas piki Swaffham Heath Roadi üle A14 kuni A1304 ristumiskohas Dullinghami. Dullinghami juures üle B1061 ning edasi piki Stetchworth Roadi ja läbi Ditton Greeni kuni Wooddittoni. Sealt edasi paremale piki Kirtling Roadi kagu suunas ja Woodditton Roadi pidi Kirtling Greeni. Edasi Streeti tee kohalt vasakule Kirtlingi suunas. Kirtlingist kirde suunas piki esimest teed paremal kagusse Upendi juures B1063 suunas, sealt piki B1063 põhja suunas vasakule. Piki B1063 kuni põhja suunduva B1085 haruteeni, mööda seda Dalhami, edasi piki B1085 loode suunas Moultoni ja Kentfordi poole. Seal jälle piki A14 lääne suunas kuni 37. ristteeni.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Newmarketi linn on olnud 17. sajandist saadik kuulus hobuste võiduajamise koht. Vorstitootmine kujunes traditsioonist – kasvatada sigu hobusetallide juures, et kasutada ära tallides tekkivad jäätmed ning hoida võiduajamisrajad prügist puhtad. 1881. ja 1891. aasta rahvaloendusest ilmneb, et 20. sajandi alguses hakkasid mitmed Newmarketi linna lihunikud vorsti tootma.

Newmarketi linna on seostatud hobuste võiduajamisega alates sellest ajast, kui kuningas James I andis 1622. aastal käsu seal esimese võiduajamise korraldamiseks. Pärast seda, kui kuningas oli 27. veebruaril 1604 käinud Newmarketi ümbruse nõmmedel jänesejahil, hakkas ta seal sageli käima. Kuningas Charles II poolt Newmarketis 1665. aastal alustatud ja tänapäevalgi korraldatava maailma vanima hobuste võiduajamise The Town Plate auhinna osana antakse 1952. aastast alates traditsiooniliselt ka „Newmarket Sausage” vorste.

Tänapäeval tallides enam sigu ei peeta, kuid Ühendkuningriigi East Anglia piirkond, kus Newmarket asub, on kuulus seakasvatuse poolest. Eelkõige on see tingitud selle piirkonna arvukatest põllukultuure/teravilja kasvatavatest ettevõtetest, kust saadakse sigade söödaks teravilja kõrvalsaadusi. Vorstides algselt kasutatud leiva osa moodustasid kohalikelt pagaritelt saadud leivapätside ülejäägid, kuna ühe päevaga muutus leib nii tahkeks, et seda ei olnud enam võimalik müüa kui värsket leiba. See tava on kestnud tänapäevani.

5.2. Toote eripära:

„Newmarket Sausage” vorst on suure lihasisalduse ja koreda tekstuuriga vürtsikas toode. Kohalikud tootjad jätkavad vorstitootmist põlvest põlve edasi antud traditsiooniliste retseptide järgi.

„Newmarket Sausage” vorst on kuulus tänu koredale tekstuurile ja väga vürtsikale maitsele, mis tuleneb kasutatud maitseainetest: valge ja must pipar, sool, tüümian, petersell, muskaatpähkel ning lisaks kuivatatud sidrun loodusliku maitseaine ja antioksüdandina. „Newmarket Sausage” vorstid on lahutamatult seotud hobuste võiduajamisega – hooaja jooksul müüdi neid sooja suupistena nii võiduajamisraja ääres kui ka paljudes kõrtsides. Võiduajamistelt osteti neid ka külakostiks koju kaasa. Kuuldused vorsti heast mainest levisid võiduajamiskohast kaugemale; vorstide populaarsus kestab edasi ka kuninglikus perekonnas.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Toote maine

Toode „Newmarket Sausage” sai kiiresti populaarseks suupisteks hobuste võiduajamise vennaskonna liikmete hulgas – liikmeskonda kuulus ka kuninglik perekond. Kuningakojas on vorstidest lugu peetud juba 19. sajandi algusest alates. Vorsti retsept on püsinud muutumatuna kuninganna Victoria ajast saadik; vorste valmistatakse sama rangete eeskirjade kohaselt nagu alati – neid tehakse väikeste partiidena käsitsi ega kasutata tehisvärvi- ja maitseaineid.

„Newmarket Sausage” vorstide tuntus levis hobuste võiduajamispaigast kaugemale. Newmarketi kodukandi ajalooühingu (Newmarket Local History Society) kroonikakirjutaja märkmetest on lugeda kohalikust raudteeametnikust, kes võiduajamise hooaja nädalatel üha tihedamaks muutunud rongiliikluse korraldamise käigus tegeles iga nädal kaks-kolm tundi vaid vorstipakkide rongi peale laadimisega.

Vorstitootmine Newmarketis oli vältimatu selle linna asukoha tõttu Suffolki krahvkonnas. See krahvkond on pikka aega olnud peamine hea sealiha tootmiskeskus; suffolki mustakirju sea hõrku ja õrna liha on palju kiidetud. Newmarketi piirkonna kohalikud talunikud pidasid sigu, kes võisid vabalt ringi liikuda ning ise toidupoolist otsida. 19. ja 20. sajandi vahetusel oli linnas tosin lihunikku, kes kasvatasid, nuumasid ja tapsid ise oma sigu vorstide valmistamiseks.

Kui 20. sajandi alguses oli Newmarketis vorste valmistavaid lihunikke veel tosina jagu, siis aga vähenes nende arv aasta-aastalt ning järele jäi vaid kolm tootjat. Kuigi vanim viide Newmarketi linnale ja selle vorstidele on pärit aastast 1618, on nimetusega „Newmarket Sausage” toote üheselt arusaadav kirjanduslik allikas dateeritud 1849 – seega seni tuvastatutest vanim.

Viimasel ajal on tootele „Newmarket Sausage” viidatud paljudes kokaraamatutes ja reisiteatmikes. Raamatus „Traditional Foods of Britain” (Laura Mason ja Catherine Brown, Prospect Books 1999) on Euroopa Liidu kõikide piirkondade toiduainete nimekirjas kirjeldatud seda toodet traditsiooniderikka kohaliku eriroana ning Clarissa Dickson-Wright meenutab oma viimases teoses toote „Newmarket Sausage” esimest söömiskogemust. Otsingumootoris Google on tootele „Newmarket Sausage”4 190 viidet. Newmarketi kodukandi ajalooühing on andnud välja tõendusmaterjalidega varustatud ulatusliku ülevaate kohaliku vorstitootmise kohta. Toote „Newmarket Sausage” üks tootja on nende vorstidega varustanud kuningakoda 1907. aastast saadik ning teeb seda tänapäevalgi. Teise tootja vorstid on osa Ühendkuningriigi vanima hobuste võiduajamise Newmarket Town Plate võitja džoki traditsioonilisest auhinnast. Tootele „Newmarket Sausage” viidatakse ka Briti turismiameti (British Tourist Authority) trükises „Taste England” ja veebisaidil http://www.EnjoyEngland.com

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

http://archive.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/newmarket-sausage-pgi-110822.pdf

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.