ET Euroopa Liidu Teataja C 304/23

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2011/C 304/12

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„UVA DI PUGLIA”

EÜ nr: IT-PGI-0005-0653-11.10.2007

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus:

„Uva di Puglia”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Itaalia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Kaitstud geograafiline tähis „Uva di Puglia” hõlmab sorti „Italia b.”, „Victoria b.”, „Regina b.”, „Michele Palieri n.”, „Red Globe rs.” kuuluvaid lauaviinamarju, mis on kasvatatud alljärgnevas punktis 4 määratletud piirkonnas ja kuuluvad kaubakategooriasse „Extra” või „Prima”.

Tarbimisse laskmisel on lauaviinamari järgmiste omadustega: tervikliku kobara kaal vähemalt 300 grammi; viinamarja suurus (ümbermõõt keskelt) vähemalt 21 mm sordi „Victoria” puhul, 15 mm sordi „Regina” ja 22 mm sortide „Italia”, „Michele Palieri” ja „Red globe” puhul. Sortide „Italia”, „Regina” ja „Victoria” värvus on hele õlgkollane, sort „Michele Palieri” on intensiivne sametjas must ja sort „Red Globe” kuldselt roosakas; mahla osa marjas ei tohi sortidel „Italia”, „Regina” ja „Red Globe” olla alla 14 Brixi kraadi ning sortidel „Victoria” ja „Michele Palieri” alla 13 Brixi kraadi. Brixi kraadide ja koguhappesuse suhe ei tohi jääda ühegi sordi puhul alla 22.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Kõik viinamarjade „Uva di Puglia” kasvatamis- ja korjamistapid peavad toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Iga pakend peab olema pitseriga suletud (võrgus, kilepakendis, kleebisega suletud kotis või läbipaistvas augustatud pakendis). Pakendina kasutatakse: 5 kg viinamarju mahutavaid kaste, mis võivad olla papist, puidust, vineerist või plastist; 2–2,5–3,0 kg mahutavaid pappkaste; 2,0–1,5–1,0–0,75–0,5 kg viinamarju mahutavaid polüpropüleenist või PET-kilest korvikesi plastist, puust või papist pakendis; 0,5–1,0 kg mahutavaid PET-kilest kotte, plastist, puust või papist pakendis. Viinamarjad peavad olema pakendatud punktis 4 määratletud piirkonnas, et transport ja ülemäärane liigutamine ei kahjustaks marju ega muudaks nende terviklikkust ja värvi. Lauaviinamarjad peavad olema pakitud nii, et need on nõuetekohaselt kaitstud.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

Lisaks nimetuse logole ja ühenduse graafilisele sümbolile peab igal pakendil olema märgis, mille ühel küljel on loetavate, väljast näha olevate ja kustumatute tähtedega järgmine tähistus: viinamarjade pakendaja ja tootja nimi ja aadress või sümbol või identifitseerimiskood, samuti selle juurde kuuluvad märked ja seadusega nõutav teave.

Kirja suurus logol peab täpselt vastama osutatud pildile.

Samas on lubatud kasutada ka kohandatud mõõdus logo.

Kaitstud geograafilist tähist märkiv logo on kantud kleebisele või erineva diameetriga kleepsule.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Viinamarja „Uva di Puglia” tootmispiirkond hõlmab Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Foggia, Taranto ja Lecce provintsi kommuunide territooriumit, mis asub kuni 330 m kõrgusel üle merepinna.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Viinamarja „Uva di Puglia” tootmispiirkonnas on viinamarjakasvatuseks ideaalsed mullastiku- ja kliimatingimused: keskmiselt kerged jämedateralised mullad, milles on rohkesti karbonaatühendeid, aktiivset lupja ning kaaliumit, kaltsiumit ja magneesiumit. Tänu Aadria mere ja Murgia mägipiirkonnast puhuvate tuulte mõjule jääb kliima isegi talvel mahedaks. Vähesed sademed kevad-suvisel perioodil koos mõõduka täiendava niisutamisega, rohke päikesevalgus kogu piirkonnas ja mahedad tuuled vastavad suurepäraselt sellise päikeselembese kultuuri nõudmistele nagu viinamari. Puglia maakonna viinamarjakasvatajate aegade jooksul põlvest-põlve edasi antud üksikasjalikud oskused leiavad tänapäevalgi kasutust nii viinamarjade kasvatamisel, töötlemisel kui ka pakendamisel, olles omakorda täienduseks toote kvaliteetsetele omadustele.

5.2. Toote eripära:

Viinamarja „Uva di Puglia” maine on seotud tootmise ja ekspordi suure eduga ning seetõttu on nimetus leidnud rohket tsiteerimist ka raamatutes, uurimustes ja vastavasisuliste ajakirjade artiklites. Viinamari „Uva di Puglia” on kõige olulisem Itaalias toodetav ja eksporditav viinamari. „Uva di Puglia” tõuseb esile oma ühesuuruste ja ilusate kobarate, viinamarjakestade intensiivse ja särava värvi ning marjade krõmpsuvuse poolest. Kõik need omadused tulenevad tootmispiirkonna eripärast ja põllumajandusettevõtjate kõrgetasemelisest spetsialiseerumisest.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Viinamarja „Uva di Puglia” maine kujunemine on seotud ajaloolis-majandusliku kontekstiga ja esimesed viited selle kohta pärinevad XIX sajandi lõpust. Vaatamata asjaolule, et tol ajal olid kauba vedamiseks kuluv aeg ja viinamarja kergestiriknev iseloom peamised viinamarjade eksporti piiravad asjaolud, pandi tähele, et erinevalt muudest sortidest säilivad „Uva di Puglia” omadused hästi ja ta jõuab ka välisturgudele, näiteks Saksa turule väga hästi säilinuna. Seoses sellega tuleks meenutada, et viinamarjade vedamisega Biscegliest (Bari provints) Milano, Torino ja Bologna toidulaudadele tegi 1869. aastal esimesena algust Sergio Musci; 1880. aastal hakkas Pugliast Saksamaale lauaviinamarju vedama samuti Biscegliest pärit mees Francesco De Villagomez.

Väliskaubandusinstituudi andmete põhjal võib väita, et aastate jooksul viinamarjade „Uva di Puglia” tootmine ja sellega paralleelselt ka eksport üha suurenes ning rahvusvahelistel turgudel hakkas tootmispiirkonna nimi muutuma osaks viinamarja nimest. Juba 1940. aastatel saadeti „Uva di Puglia” tootmispiirkonnast välja iga päev sadakond raudteevagunit. 1975. aastal ulatus viinamarja „Uva di Puglia” eksport 62,4 %ni välismaale suunatud Itaalia lauaviinamarjade toodangust, 1980. aastal oli see 52,7 % ja 1985. aastal 74,1 %. Tänu viinamarja „Uva di Puglia” tootmise ja ekspordi edule on seda nimetust ka raamatutes, uurimustes ja vastavasisuliste ajakirjade artiklites rohkesti tsiteeritud. Huvipakkuvad on ka Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni 1979. aasta väljaandes avaldatud fotod nimega „Lauaviinamarjad”, mis kuuluvad puu- ja köögiviljade rahvusvahelise standardi (International Standardisation of fruit and vegetable) valikusse. Väljaande fotol on kastid viinamarjadega, mis on äratuntavalt Puglia päritolu.

Edu tootmisel ja eksportimisel annab täiendavat tunnistust geograafilise piirkonna ja viinamarjakasvatajate spetsialiseerituse suurepärasest koostoimest, mille tulemuseks on viinamarjade kõrge kvaliteet, mis toob viinamarjadele nii Itaalia kui ka välismaiste tarbijate juures üha suuremat tuntust. XX sajandi algusest peale osutatakse üha selgemini piirkonna eriliselt sobivale eripärale ja lauaviinamarja kasvatajate kõrgele spetsialiseeritusele. Puglia olukorrast ülevaadet tehes rõhutab Vivarelli 1914. aastal nii kliima- ja mullastikutingimuste omadusi kui ka viinamarjakasvataja pühendumust, sest viimane „on mõistnud vajadust kõiki viinamarjakasvatusega seotud üksikasju arvesse võtta”. See hool väljendub ka tänapäeval oskuses teha noorte võrsete ja kobaratega seotud tööoperatsioone täpselt ja õrnalt käsitsi. Näiteks võib tuua lehtede ja võrsete eemaldamise, võrsete seadmise nii, et nad saaksid rohkem valgust, soodustades sel viisil taime arengut ja viinamarjade optimaalset valmimist ning kaitstes neid eostaimede põhjustatud haiguste eest, tagades ühtlasi parimad säilivusomadused. Viinamarja „Uva di Puglia” ajaloolisest tähtsusest annab seega kinnitust mitte üksnes üha suurenev nõudlus nii kodumaiste kui ka välisturgude poolt, vaid ka muude tootjapiirkondade tunnustus.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

Spetsifikaadi terviktekst on kättesaadav järgmisel veebisaidil:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllu-, toidu- ja metsamajandusministeeriumi veebisaidil (http://www.politicheagricole.it), klõpsates „Qualità e sicurezza” („Kvaliteet ja ohutus”; ekraanil ülal paremal) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid”).

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.