AASTAARUANNE KUUENDAST, SEITSMENDAST, KAHEKSANDAST JA ÜHEKSANDAST EUROOPA ARENGUFONDIST (EAF) RAHASTATUD TEGEVUSE KOHTA

(2005/C 301/02)

SISUKORD

AASTAARUANNE KUUENDAST, SEITSMENDAST, KAHEKSANDAST JA ÜHEKSANDAST EUROOPA ARENGUFONDIST (EAF) RAHASTATUD TEGEVUSE KOHTA

SISUKORD

Sissejuhatus

I peatükk — Kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda EAFi rakendamine

Finantsjuhtimise aruande hiline edastamine

Vajadus täiendavate seletuste järele põhiküsimuste osas

Vajadus võetavate meetmete parema määratlemise järele

Vajadus parandada kommunikatsiooni finantsjuhtimise alal

Järeldused

II peatükk — Kontrollikoja kinnitav avaldus EAFide kohta

Kontrollikoja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi (EAF) kohta 2004. eelarveaastal

Kinnitava avalduse aluseks olev teave

Raamatupidamisaruannete usaldusväärsus

Tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Muutused järelevalvesüsteemide ja kontrollide toimimises

III peatükk — Eelnevate tähelepanekute järelaudit

EAFi rahastatavad infrastruktuuritööd

Eelarve täitmist kinnitava asutuse seisukoht

Komisjoni järelkontroll

Järeldus

IV peatükk — Pärast eelmist eelarve täitmise kinnitamismenetlust kontrollikoja poolt avaldatud eriaruannete peamised tähelepanekud

Eriaruanne nr 10/2004 EÜ välisabi korraldamise komisjoni delegatsioonidele üleandmise kohta

Eriaruanne nr 2/2005 AKV riikidele antava EAFi eelarvetoetuse kohta: riigi rahanduse reformi komisjonipoolne juhtimine

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD KOMISJONI VASTUSED SISSEJUHATUS 1. Euroopa Arengufondid (EAFid) põhinevad ühelt poolt Euroopa Liidu liikmesriikide ja teatud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) riikide vahelistel rahvusvahelistel konventsioonidel ja kokkulepetel (1) ning teisalt 20 ülemeremaa ja -territooriumi omavahelist seost käsitleval nõukogu otsusel. 2. Komisjon koostöös AKV riikidega vastutab EAFide peamise osa — toetuste — eest ja juhib seda. EIP on alates 1. aprillist 2003 täielikult vastutanud EDFi ülejäänud osa — investeerimisrahastu — rakendamise eest, mida ei arvestata enam kontrollikoja esitatavas kinnitavas avalduses ega eelarve täitmise kinnitamisel Euroopa Parlamendis (2) (3) (4). 3. Kõigi nelja 2004. aastal rakendatud EAFi rahalised eraldised, välja arvatud vahendid, mis on nüüd EIP ainuhaldusel, suunati peamiselt: a) programmikohaseks abiks, (5) mis on mõeldud arenguprojektide elluviimiseks (umbes pool eraldiste kogusummast); b) programmikohaseks abiks, (5) mis on mõeldud eelarvetoetuseks abisaajariikidele (peaaegu veerand eraldiste kogusummast); c) programmiväliseks abiks, mis on suunatud konkreetsetele koostöövaldkondadele nagu humanitaar- ja hädaabi, eksporditulu toetus (Stabex ja Sysmin või praegu FLEX), või rahaliseks osaluseks, nagu riskikapital, (6) samuti võlakergenduseks (veidi üle veerandi eraldiste kogusummast). 4. Kui programmitöö on lõpule viidud, mobiliseeritakse EAFi vahendid kahes järgus. Saades AKV riigilt taotluse, võtab komisjon kui juhtiv eelarvevahendite käsutaja vastu rahastamisotsused (mida näidatakse raamatupidamisarvestuses kui rahalisi kohustusi), olles eelnevalt saanud nõusoleku liikmesriikide esindajatest koosnevalt EAFi komiteelt (7). Seejärel määravad komisjon ja AKV riik rahastamislepingute raames kindlaks eeskirjad, mille kohaselt kõnealuse riigi siseriiklik eelarvevahendite käsutaja (8) hakkab neid otsuseid ellu viima. Viimane sõlmib lepingud (näidatakse raamatupidamisarvestuses kui individuaalseid juriidilisi kulukohustusi) ja annab loa maksete tegemiseks, mida kontrollib ja sooritab komisjon vastavalt EAFi rakendamise menetlustele. 5. Eelarvetoetus ei kuulu sellesse ühise halduse süsteemi. Komisjon on ainsaks eelarvevahendite käsutajaks. Rahastamislepingud on juriidilised kulukohustused ning võivad põhjustada makseid ilma muude juriidiliste kulukohustuste võtmiseta. Olles kontrollinud, et Cotonou lepingu ja rahastamislepingu tingimused on täidetud, teeb komisjon ainult oma allkirja alusel vahendite esialgse ülekande abisaajariikide eelarvetesse. Kui see ülekanne on tehtud, muutuvad need vahendid osaks AKV riikide eelarvetest, kus neid kasutatakse ja auditeeritakse vastavalt abisaajariikides kehtivatele seadustele ja menetlustele. Komisjon ja teised peamised rahvusvahelised rahastajad hindavad nii riigi rahanduse juhtimise paranemist neis riikides kui ka tulemusi vaesuse vähendamisel. Enne uute osamaksete väljamaksmist kontrollib komisjon, kas rahastamislepingus seatud tingimused on täidetud. 6. 2000. aastal otsustas komisjon delegeerida suure osa oma funktsioonidest ja vahenditest (välja arvatud eelkõige rahastamisettepanekute heakskiitmine, eelarvetoetuse maksmise otsus ja AKV riikide vahelise koostöö projektide juhtimine) oma delegatsioonidele AKV riikides. Seega tuli sooritada 80 % EAFi maksetest delegeerimise alusel. 2004. aasta lõpuks olid volitused üle andmata ainult neljale delegatsioonile 44 AKV riikide delegatsioonist. 6. 2005. aasta juuli seisuga on kõik AKV riikides asuvad delegatsioonid detsentraliseeritud. I PEATÜKK — KUUENDA, SEITSMENDA, KAHEKSANDA JA ÜHEKSANDA EAF-I RAKENDAMINE (9) Finantsjuhtimisaruande hiline edastamine 7. 2004. eelarveaasta finantsjuhtimisaruanne 6., 7., 8. ja 9. EAFi kohta edastati komisjoni poolt kontrollikojale 7. juulil 2005, s.o. pärast 31. mai tähtaega, mis on sätestatud 9. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklites 102 ja 135. 7. Komisjon püüab pidada kinni tähtajast. Vajadus täiendavate seletuste järele põhiküsimuste osas 8. Aruanne kajastab EAFi haldamise põhijooni 2004. aastal. Selles võrreldakse 2004. aasta saavutusi rahaliste ja juriidiliste kulukohustuste ning maksete osas (vt tabelid 1 ja 2 ) eelmise aasta eesmärkide ja tulemustega, ning kirjeldatakse konkreetseid sündmusi, mis mõjutasid finantsjuhtimist kõigis komisjoni hallatavates valdkondades. Aruanne oleks siiski võinud olla veelgi selgem ja täpsem ning selle teavitav väärtus oleks olnud suurem, kui teatavad faktid oleksid olnud taustaga arusaadavamalt seostatud. Seoses EAFi finantsjuhtimisega 2004. aastal olid olulised eelkõige järgnevad punktid, mis oleksid väärinud mainimist ka aruandes: 8. Praegu koosneb aruanne 35st leheküljest, hõlmates 8 lisa, milles käsitletakse kontrollikoja ja Euroopa Parlamendi konkreetseid taotlusi lisateabe ja analüüside kohta, mis on esitatud seoses iga-aastase üldeelarve kinnitamismenetlusega. Siiski täpsustab komisjon oma vastustes allpool, et teatavate punktide kohta esitab ta lisateabe järgmise aasta aruandes. a) põhielemendid, mis suurendasid üheksanda EAFi vahendeid (täiendavad 105 miljonit eurot Kongo Demokraatlikule Vabariigile); a) Finantsjuhtimise aruandes tuuakse esile kõige olulisemad sündmused ja üksikajalik teave esitatakse aruandele lisatud raamatupidamisaruannetes (üheksanda EAFi raames Kongo Demokraatliku Vabariigile suunatud vahendite suurendamise kohta vt raamatupidamisaruande 1. lisa). b) maksete kõrge tase (netosumma 2 414 miljonit eurot 2004. aastal), mis sarnaselt eelnevate aastatega oli osaliselt põhjustatud suurte summade kiiret väljamaksmist võimaldavate instrumentide kasutamisest (eelarvetoetus, võlakoormuse kergendamine jne); b) Andmed eelarvetoetusega seotud maksete kohta on esitatud aruande tabelis leheküljel 16 ning eelarvetoetuse kasutamise suundumused osas 2.2. Maksete rekordtase 2004. aastal annab tunnistust juhtimise paranemisest kõikide vahendite puhul. Tegelikult oli eelarvetoetuse, võlakoormuse kergendamise jms osatähtsus 2004. aastal väiksem kui 2003. aastal. 2004. aastal maksti suurtes võlgades olevate vaeste riikide, Stabexi, ülemaailmse tervisefondi ning makromajandusliku eelarvetoetuse vahendite raames välja ligikaudu 724 miljonit eurot (bruto). Varasematel aastatel olid vastavad näitajad järgmised: 2003 — 976 miljonit eurot, 2002 — 567 miljonit eurot, 2001 — 1 021 miljonit eurot. Tabel 1 — EAFi vahendite kumulatiivne kasutamine 31. detsembri 2004 seisuga (miljonit eurot) Olukord 2003.a lõpus (12) Eelarve täitmine 2004. eelarveaastal (12) Olukord 2004.a lõpus (12) Kokku Täitmismäär % (11) 6. EAF 7. EAF 8. EAF 9. EAF Kokku 6. EAF 7. EAF 8. EAF 9. EAF Kokku (12) Täitmismäär % (11) A — Vahendid (10) 43 408,7 –32,2 –58,4 – 172,3 656,0 393,1 7 439,4 10 867,7 11 590,6 13 904,1 43 801,8 B — Kasutamine 1. Finantskohustused 33 317,0 76,8 –32,2 –58,4 – 172,3 2 638,1 2 375,2 7 439,4 10 867,7 11 590,6 5 794,5 35 692,2 81,5 2. Individuaalsed juriidilised kohustused 27 566,9 63,5 28,7 121,4 848,7 1 747,5 2 746,3 7 378,3 10 418,5 9 775,2 2 741,2 30 313,2 69,2 3. Väljamaksed (11) 23 504,1 54,1 30,0 244,5 1 191,9 947,6 2 413,9 7 312,1 9 849,6 7 531,1 1 225,2 25 918,0 59,2 C — Välja maksmata (B1–B3) 9 812,9 22,6 127,3 1 018,1 4 059,5 4 569,3 9 774,1 22,3 D — Kasutatav jääk (A–B1) 10 091,7 23,2 0,0 0,0 0,0 8 109,6 8 109,6 18,5 Allikas: Kontrollikoda, EAFi 31. detsembri 2004. aasta finantsaruannete põhjal. Tabel 2 — Eelarve täitmine eelarveaastatel 2000–2004 (miljonit eurot) 2000 2001 2002 2003 (13) 2004 (13) 1. Finantskohustused 3 757,4 1 554,2 1 768,4 3 395,8 2 375,2 2. Individuaalsed juriidilised kohustused 2 296,2 2 263,4 2 142,9 2 742,7 2 746,3 3. Väljamaksed 1 547,7 2 067,9 1 852,7 2 293,1 2 413,9 Allikas: Kontrollikoda. c) ettepanekud rahaliste vahendite pideva puuduse probleemi lahendamiseks; c) 2007. aasta lõpuni kehtiva finantsmääruse (üheksas EAF) raames ei ole võimalik teha suuri muudatusi. Komisjon on teinud ettepaneku kirjendada EAFi tulevikus (pärast üheksandat EAFi) üldeelarvesse. EAFi rahastatakse aastas 3 osamakse kaudu, mis kolmekordistab rahaliste vahendite puuduse ohtu, võrreldes üldeelarvega. Rõhutada tuleb, et komisjon ja liikmesriigid vastutavad piisavate rahaliste vahendite tagamise eest ühiselt. Liikmesriigid peavad otsustama ja sissemakseid tasuma õiguslikult siduvate tähtaegade jooksul. Rahaliste vahendite puudus 2003. ja 2004. aasta lõpus oli osaliselt seotud liikmesriikide sissemaksete hilinenud tasumisega. Komisjon on võtnud meetmed väljamaksete prognoosi parandamiseks ning kohandanud vastavalt sissemaksekorralduste esitamist 2005. aastal. d) suurte rahvusvaheliste organisatsioonide tegevusega seotud üha suurenevad summad (umbes 300 miljoni euro väärtuses uusi juriidilisi kulukohustusi 2004. aastal); d) Komisjon lisab kõnealuse teabe järgmisse finantsjuhtimise aruandesse. e) EAFi juhtimise halduskulud, mille kohta pole ülevaadet esitatud, kuigi ühenduse üldeelarve on jagatud tegevuste kaupa, et võimaldada halduskulude kohta sellise ülevaate koostamist, ja ehkki komisjon on andnud nõusoleku sellist korraldust uurida (14). e) Komisjon käsitleb kõnealust küsimust oma aruandes 2003. aasta eelarve kinnitamismenetluse järelmeetmete kohta. AKV riikide arenguabi rakendamisega seotud halduskulud on suures osas hõlmatud ELi üldeelarve poliitikavaldkonnaga 21 “Areng ja suhted AKV riikidega”. Kõnealuse poliitikavaldkonna kogukulu ulatus 2004. aastal 238,9 miljoni euroni. Selles kajastub nii peaasutuse, delegatsioonide kui ka koosseisuväliste töötajatega seotud kulud ning hoonete ja nendega seotud kulud. Kuna aga EAFiga seotud tegevus on integreeritud komisjoni muudesse tegevusvaldkondadesse, mis on seotud arenguabi ja arengumaadega sõlmitud poliitiliste suhetega, ei ole mõistlik kõiki üldeelarvest kaetavaid halduskulusid jagada EAFiga seotud tegevuse ja muude tegevusvaldkondade vahel. Lisaks tuleb märkida, et tänu üheksandale EAFile on võimalik rahastada teatavaid halduskulusid otse EAFist. Sellised kulud ulatuvad 233 miljoni euroni, hõlmates üheksanda EAFi viieaastalise ajavahemiku täies mahus. Vajadus võetavate meetmete parema määratlemise järele 9. Konsultatsioonifirma, kellele komisjon andis ülesande inventeerida Stabexi vahendite olukorda, leidis oma lõpparuandes, mis on olnud kättesaadav alates septembrist 2004, et kõikidest 31. detsembri 2002. aasta seisuga tehtud ülekannetest kogusummas 2 164 miljonit eurot puuduvad andmed üheksasse riiki sooritatud maksete kohta kogusummas 46,5 miljonit eurot. Ülejäänud 36 riigist on ainult üksikud suutnud saata täielikke ja usaldusväärseid andmeid. Suur osa nõutavatest andmetest jääbki saamata. Aruandes ei märgita, milliseid meetmeid peaks komisjon võtma nimetatud reservatsioonide käsitlemiseks (vt ka punkt 16 raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse kohta). Samuti rõhutas kontrollikoda oma aastaaruandes 2003. eelarveaasta kohta, et AKV riigi poolt komisjonile saadetav aruanne vahendite kasutamise kohta (muudetud Lomé konventsiooni artikkel 212) on keskse tähtsusega. Aruandes puuduvad viited selle kohta, milliseid meetmeid võttis komisjon nimetatud aruannete saamiseks. 9. Meetmed on võetud ja neid kõiki käsitletakse 2005. aasta aruandes. Komisjoni delegatsioonidele on tehtud ülesandeks tagada, et AKV riikide aastaaruanded koostataks ettenähtud vormis. Kui siseriikliku eelarvevahendite käsutaja enda töötajad ei ole suutelised seda ülesannet täitma, palgatakse üldjuhul aruannete ettevalmistamiseks kohalikud audiitorid. Loomulikult on selle ülesande täitmisel oluline roll kvaliteedikontrollil. Komisjon on seadnud oma töös prioriteediks Stabexi “esmaste” kohustuste kinnitamise. Selle saavutamiseks kiidetakse heaks uued vastastikuste kohustuste kokkulepped (FMO), vaadatakse läbi praegu kehtivad vastastikuste kohustuste kokkulepped ja lõpetatakse need, mis on vanad või aegunud. Selle ettevõtmise edukuse eeltingimus on, et 43 Stabexi vahenditest abi saavat riiki esitaksid usaldusväärsed aastaaruanded Stabexi kasutamise kohta. 10. EAF peab 1. jaanuariks 2005 üle minema tekkepõhisele raamatupidamisele ja võtma kasutusele IPSAS (15) standardid. Lisaks komisjoni poolt Euroopa Parlamendile ja nõukogule edastatud kvartali arenguaruannetes sisalduvale vajalikule ja üksikasjalikule tehnilisele teabele oleks antud finantsjuhtimise aruanne pidanud lühidalt sisaldama meetmeid, mida võeti nimetatud otsustavat tähtaega silmas pidades 2004. aastal, eriti 2005. eelarveaasta algbilansi koostamisel. 10. Seda küsimust on lühidalt käsitletud 2004. aasta finantsjuhtimise aruande osas 5.1.1.2. Tekkepõhise raamatupidamise projekti raames tehtud edusamme käsitletakse täiendavalt 2005. aasta aruandes. Vajadus parandada kommunikatsiooni finantsjuhtimise alal 11. Finantsjuhtimist puudutavas aruandes kommenteeritakse aastaaruandes sisalduvaid finantsandmeid. Praeguse praktika kohaselt (üheksanda EAFi finantsmääruse artiklid 102 ja 135) valmib aruande lõplik versioon juba 31. mail ja põhineb 30. aprillil avaldatud esialgsel raamatupidamisaruandel. Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse 31. oktoobril. Seetõttu võib juhtuda, et finantsjuhtimisaruande finantsandmed ei ole enam kooskõlas lõpliku raamatupidamisaruande andmetega. Kontrollikoda soovitab aruande lõplik versioon koostada lõpliku raamatupidamisaruande põhjal ning avaldada see samaaegselt EAFi raamatupidamisaruandega. 11. EAFi finantsmääruses kehtestatud tähtaegade alusel lisatakse kõnealune aruanne esialgsele ja mitte lõplikule raamatupidamisaruandele. Finantsjuhtimise aruandes käsitletakse peamiselt EAFi tulemuslikkust kõnealusel aastal, võrreldes püstitatud eesmärkidega. Järeldused 12. Kontrollikoja peamised järeldused on: 12. a) finantsjuhtimisaruandesse tuleks mitmeid olulisi andmeid lisada, neid täiendada või need paremini kontekstiga siduda; a) Finantsjuhtimise aruandes tuuakse esile kõige olulisemad sündmused ja üksikajalik teave esitatakse aruandele lisatud raamatupidamisaruannetes. b) komisjon ei ole aruandes määratlenud keskseid meetmeid, mida tuleb võtta AKV riikides läbiviidud Stabexi inventeerimise tulemusel; b) Komisjon on edastanud delegatsioonidele juhised ja püstitanud neile prioriteedid. Delegatsioonid peavad tegema koostööd 43 Stabexi vahenditest abi saava riigi siseriiklike eelarvevahendite käsutajatega, et koguda vajalikke andmeid ning tagada veel väljamaksmata Stabexi rahaliste vahendite nõuetekohane kasutamine. Kuna saadud teabe kvaliteet on kõikuv, on keeruline teha üldistusi seni saavutatud tulemuste kohta. c) finantsjuhtimisaruanne peaks olema kooskõlas lõplikus raamatupidamisaruandes sisalduvate andmetega ning need tuleks avaldada samaaegselt. c) Vaata vastust punktis 11.

II PEATÜKK — KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA ARENGUFONDIDE KOHTA

Kontrollikoja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi (EAF) kohta 2004. eelarveaastal

I. Euroopa Kontrollikoda (edaspidi “kontrollikoda”) on läbi vaadanud kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda EAFi raamatupidamisaruanded ning nende aluseks olevad tehingud 31. detsembril 2004 lõppenud eelarveaasta osas. Raamatupidamisaruanded koosnevad finantsselgitustest, rahalise rakendamise aruannetest ning Euroopa Investeerimispanga (EIP) esitatud finantsselgitustest ja muust teabest (16). Vastavalt finantsmäärustele peab kontrollikoda esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitava avalduse raamatupidamisaruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta selle osa EAFi vahendite suhtes, mille finantsjuhtimise eest vastutab komisjon (17). Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas oma auditipõhimõtete- ja standarditega, milles on üldtunnustatud rahvusvahelised auditistandardid kohandatud EAFi kontekstiga. Audit andis kontrollikojale piisava aluse alljärgnevate järeldusotsuste esitamiseks.

II. Raamatupidamisaruannete usaldusväärsusArvesse võtmata järgmisi probleeme: a) andmed varade kohta on ebatäielikud, sest komisjon ei ole piisavalt uurinud, kui suure osa sooritamata ettemaksetest peavad võlgnikud EAFile tagastama (vt punkt 14); b) andmed kahtlaste võlgade kohta on ebatäielikud ega näita lootusetute võlgade tegelikku taset (vt punkt 15); c) finantsselgitustele lisatud aruandes esitatud Stabexi vahendite jääk on ebausaldusväärne (832 miljonit eurot) (vt punkt 16); on kontrollikoda seisukohal, et rahalise rakendamise aruanded 2004. eelarveaasta kohta ning finantsselgitused 31. detsembri 2004. aasta seisuga annavad usaldusväärse pildi kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda EAFi tulude ja kulude kohta vastaval eelarveaastal ning nende finantsolukorra kohta aasta lõpus.

III. Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsusJärelevalvesüsteemide ja kontrollide analüüsKontrollikoda uuris komisjoni sisekontrollistandardite rakendamist ja testis järelevalve- ja kontrollisüsteemide tõhusust. Kuigi edasiminek on toimunud, tuleks veelgi täiustada järgnevaid valdkondi: a) riskijuhtimine (vt punktid 20–22); b) kontrolliraamistik (vt punktid 23–33); c) vastutus delegatsioonide sisekontrolli eest (vt punktid 34–35); d) EuropeAidi peadirektori tegevusaruanne (vt punkt 36). Tehingute auditKontrollikoda auditeeris teatud hulka tehinguid Brüsselis komisjoni kesktalituste ja delegatsioonide valduses olevate dokumentide ning samuti abisaavates AKV riikides rakendusüksuste tasandil teostatud kohapealsete kontrollide põhjal. Auditi eesmärgiks oli kontrollida eeskirjade järgimist ning tööde, tarnete ja teenuste tõelisust. Kontrollikoja audit eelarvetoetuse kulude osas lõppes selles etapis, kus toetus maksti abisaajamaade eelarvetesse. Kontrollikoda leidis, et avastatud vigade esinemissagedus ja finantsmõju ei ole olulise tähtsusega (vt punktid 37–41).Järeldus raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohtaKontrollikoda on arvamusel, et eelarveaasta tulud, EAFi assigneeringud, kohustused ja maksed on kokkuvõttes seaduslikud ja korrektsed.

28. september 2005 President Hubert WEBER

Euroopa Kontrollikoda 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

Kinnitava avalduse aluseks olev teave Raamatupidamisaruannete usaldusväärsus 13. Kinnitava avalduse II punktis esitatud tähelepanekud põhinevad järgmistel leidudel. 14. Väljastatud ja veel 2004. aasta lõpuks laekumata sissenõudekorralduste summa — 18 miljonit eurot — ei kajasta debitoorse võlgnevuse koguväärtust. Komisjon ei ole piisavalt uurinud (18) kõiki abisaajatele makstud ettemakseid ning ei ole seetõttu võimeline määratlema sissenõutavaid summasid. Uurimist vajavate sooritamata ettemaksete (19) summat ei ole komisjon 2004. aasta lõpuks määratlenud (20). 14. Komisjon analüüsis ja jälgis korrapäraselt tagasinõutavaid ettemakseid vastavalt finantsmäärusele. Kõnealust järelevalvetööd käsitletakse juhtimisaruande peatükis. Komisjon jätkab alustatud tööd, et teha kindlaks kõik kõnealused tagasinõutavad ettemaksed. 15. Kontodele kirjendatud kahtlaste võlgade eraldiste määr (0,03 miljonit eurot) ei kajasta 18 miljoni euro ulatuses väljastatud sissenõudekorraldustega seotud lootusetute võlgade tegelikku taset (21). Seoses 2005. aastal kasutusele võetava tekkepõhise raamatupidamisega on veelgi olulisem määratleda lootusetud võlad ja nendega seonduvad eraldised (20). 15. Komisjon nõustub kontrollikoja tähelepanekutega ja kavatseb neid rakendada 2005. eelarveaastal. 16. Komisjon lõpetas 2004. aastal Stabexi vahendite inventeerimise. Kuigi nimetatud vahendid juba kuuluvad AKV riikidele, esitatakse need aruandes, mis on lisatud finantsselgitustele, (22) kuna komisjon osaleb nende vahendite jagatud halduses ja vastutab kohalikelt pangakontodelt tehtavate maksete kinnitamise eest. Stabexi vahendite inventeerimise tulemusel leiti, et mõnest AKV riigist ei tule enam täiendavat teavet ja mõne riigi puhul ei pruugi nõutav teave — konto väljavõtted või maksekorraldused — enam kättesaadav olla eelkõige seepärast, et on kulunud palju aega. Selle tulemusena pole selge, kui suur osa väidetavalt pangakontodel olevast 832 miljonist eurost on komisjoni poolt usaldusväärsete dokumentide alusel kinnitamata. 16. Komisjon püüab oma delegatsioonide kaudu saada selgemat ülevaadet Stabexi vahendite rakendamise kohta, kasutades selleks Stabexi aastaaruandeid, mis esitatakse üldise aruandluse hõlbustamise eesmärgil tüüpvormis. Nüüd, kus Stabexi vahendite inventeerimine on lõpule viidud, järgitakse riigipõhist lähenemist. See on kooskõlas komisjoni poliitikaga AKV riikides asuvate delegatsioonide detsentraliseerimise kohta. Selle eesmärk on saada olukorrast selge ülevaade ja siduda kõik Stabexi järelejäänud vahendid kulukohustustega ja maksta need välja. Tehingute seaduslikkus ja korrektsus 17. Kinnitava avalduse III punktis esitatud tähelepanekud põhinevad: a) järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamisel nii komisjoni kesktalitustes Brüsselis (peakorter), eriti koostöötalituses EuropeAid, kui ka neljas delegatsioonis (Ouagadougou, Conakry, Abuja ja Georgetown) (23); b) toimikute ja kohapealsete kontrollide põhjal teostataval üksikasjalikul tehingute auditil; c) EuropeAidi peadirektori iga-aastasel tegevusaruandel ja avaldusel ning selle koostamise protsessi kontrollimisel. 18. Kontrollikoda rõhutab, et komisjoni kontrollikeskkonna väliselt toimuva tahtliku eeskirjade eiramise ja korruptsiooni iseloom ei võimalda nende süstemaatilist avastamist kontrollikoja auditipõhimõtete ja -standardite rakendamise abil. Järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine Järelevalve- ja kontrollisüsteemide üldine täiustamine 19. 2004. aastal jätkati järjekindlalt komisjoni sisekontrollistandardite rakendamist nii peakorteris kui delegatsioonides, mis aitas kaasa järelevalve- ja kontrollisüsteemide paremale toimimisele. Järgnevad valdkonnad vajavad siiski veel täiustamist (vt punktid 20–36). Riskijuhtimine: täiustatud, kuid ikka veel liiga üldine 20. Igal aastal kasutatakse lugematu hulga üksuste kaudu umbes 2 500 miljonit eurot. Sellesse ülimalt keerukasse keskkonda kuulub viis peadirektoraati (välissuhete peadirektoraat, EuropeAid, humanitaarabiamet, arengu peadirektoraat ja eelarve peadirektoraat (24)), 44 delegatsiooni (peaaegu kõik detsentraliseeritud), (25) 76 puuduliku haldusstruktuuriga partnerriiki, kes kuuluvad maailma kõige vaesemate riikide hulka, (26) ja tuhandeid erineva haldussuutlikkusega rakendusüksusi (nt eraõiguslikud allhankijad, valitsusvälised organisatsioonid, rahvusvahelised organisatsioonid, kohalikud juhtimisüksused jne). 20. Komisjon on teadlik, et EAFi haldamine on seotud teatavate riskidega. Tugevdatud sisekontrolli-, järelevalve- ja korrapäraste auditisüsteemide loomisega on võimalik need viia miinimumini. 21. EuropeAid on püüdnud parandada oma operatiiv- ja finantsriskide juhtimist komisjoni vastavate juhiste järgimise abil. 2003. aastal viis EuropeAid läbi üldine riskihindamine välistegevuse kohta tervikuna (sh EAF); lisaks viis kõrgem juhtkond läbi riskide isehindamise. Seega on EuropeAid määratlenud oma ümberkorralduste (mis jõustusid 2005. aasta märtsi keskel) ja infrastruktuuriprojektide rakendamisega seonduvad riskid. 22. Erilisi finantsriske (projekt tervikuna ja personali pädevus, riiklike eelarvevahendite käsutaja pädevus ja projekti haldussuutlikkus) tasandil ei ole piisavalt iga delegatsiooni poolt määratletud. Delegatsioone võidakse nimetatud riskidest teavitada, kuid neile ei anta juhiseid riskide hindamiseks ja nendest teatamiseks. Seega pole välistatud, et konkreetseid jääkriske (27) ei määratleta nõuetekohaselt ega võeta ka arvesse. 22. Komisjon on juba võtnud meetmeid kontrollikoja nimetatud riskide kindlaksmääramiseks, viies 2004. aastal eelkõige sisse standardiseeritud meetodid, mille alusel delegatsioonid annavad oma riskile enesehinnangu ning mida kohaldatakse alates 2005. aastast. Lisaks tuleks märkida, et projekti/programmi kindlaksmääramise ja rahastamise protsess sisaldab piirangute ja tingimuste analüüsi, mis on vajalikud projekti/programmi edukaks rakendamiseks, sealhulgas jätkusuutlikkuse aspekte (lõppabisaaja suutlikkus). Tänu projektide korrapärasele järelevalvele ja nende jooksvale läbivaatamisele on komisjonil võimalik võtta asjakohased meetmed projektide parandamiseks või nende kohandamiseks. Enne volituste delegeerimist hinnatakse kontrollimiste käigus kõiki vajalikke eeldusi, sealhulgas delegatsioonide suutlikkust. Vajaduse korral toetab komisjon siseriikliku eelarvekäsutaja suutlikkust konkreetsete suutlikkuse suurendamise meetmete kaudu. Kontrolliraamistik vajab paremat riskijuhtimist 23. Tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamine sõltub enamasti järgmiste süsteemide tõhusast toimimisest: AKV riikide, delegatsioonide ja EuropeAidi poolt sooritatav rahaline ja tehniline järelevalve, EuropeAidi eel- ja järelkontrollid, delegatsioonide ja EuropeAidi ning selle siseauditi suutlikkuse talituse poolt läbiviidavad auditid. Riskijuhtimise tõhustamine võimaldaks luua ühtlustatuma ja adekvaatsema kontrolliraamistiku. 23. Komisjon töötab pidevalt selle nimel, et tugevdada ja parandada oma riskijuhtimise toimimist ja seostatust. Komisjoni arvates on EAFi jaoks sisseviidud kontrollisüsteemide abil, nagu seda on kirjeldanud kontrollikoda, võimalik tagada raamatupidamiskirjete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus. Kõnealuse süsteemi abil on võimalik korvata kohalike ametiasutuste nõrku külgi. Ka kontrollikojapoolne tehingute kontroll kinnitas, et tegemist ei ole sisuliste vigadega. Täiustatud tehniline ja finantsjärelevalve 24. Esmane vastutus projektide tehnilise ja finantsjärelevalve eest anti detsentraliseerimise kaudu üle delegatsioonidele; üldise järelevalve eest vastutab EuropeAid. Järelevalve hõlmab mitmeid erinevaid tegevusi: dokumentide hindamist kuni nende kohapealse kontrollimiseni, raamatupidamissüsteemi andmete analüüsimist ja juhtimise hindamist kõikidel tasanditel. Paljud vahendid on kättesaadavad nii delegatsioonidele kui EuropeAidile: välisabi haldamise aruanded, elektrooniline infosüsteem CRIS, peakorterile ja iga kuue geograafilise piirkonna delegatsioonide korraldatavad iga-aastased seminarid, igapäevane teabevahetus delegatsioonide ja peakorteri juures töötavate geograafiliste koordinaatorite vahel, küsimustikud, peakorteri ja delegatsioonide omavahelised külastused. 25. Nimetatud vahendite kasutamise tulemusena on järelevalve tõhusus üldiselt rahuldav. Peakorteri ja delegatsioonide ülesannete ja vastutusvaldkondade üksikasjalikum määratlemine tõstaks nende tõhusust aga veelgi enam. 25. 2005. aasta alguses toimunud EuropeAidi ümberkorraldamise eesmärk on parandada peaasutuse järelevalve ja toetavat rolli. Teise tasandi eelkontroll on rahuldav 26. EuropeAid kehtestas 2003. aasta teisel poolel vabatahtliku eelkontrolli. Eelkontrolli käigus kontrollitakse toimikuid, mis sisaldavad valimit igapäevastest maksetest ja kohustustest, mis on juhuslikult valitud täitmise kinnitust ootavate maksete ja kohustuste seast, pärast eelarvevahendite käsutaja juhtimisel teostatud standardseid kontrolle (28). Selline teise tasandi kontroll on lisatud AKV riikide eest vastutava osakonna ülesannetesse, millega tagatakse enamike juhtumite puhul sõltumatus eelarvevahendite käsutajast (välja arvatud direktori enda poolt kinnitatud tehingud, eelkõige eelarvetoetus). Antud järelevalve eesmärk on aidata kaasa tõhusamale üleminekule täielikult tsentraliseeritud finantskontrollilt täielikult detsentraliseeritud finantskontrollile (st eelarvevahendite käsutaja juhtimisel) ja tõhusa järelkontrolli loomisele. Vabatahtlik eelkontroll katkestati 2005. aastal pärast EuropeAidi ümberkorraldamist. 27. Eelkontrolli käigus kontrolliti 6 % 2004. aastal sooritatud tehingutest, millest 6 % puhul leiti erinevat tüüpi vigasid, mille puhul oli võimalik võtta parandusmeetmeid. Kuigi leitud vigasid ei järjestatud vastavalt nende potentsiaalsele mõjule, tundub, et enamikel juhtudel tulenevad vead vähemtähtsate sisemenetluste eiramisest. Kontrollikoda analüüsis teise tasandi eelkontrolli käigus kontrollitud 23 tehingust koosnevat juhuslikku valimit ning leidis, et peale mõne vähemtähtsa juhtumi toimis kontroll tõhusalt. Järelkontroll tuleb paremini dokumenteerida 28. EuropeAid kehtestas 2004. aasta juunis järelkontrolli juba sooritatud tehingute tõendamiseks. Kontroll põhineb alusdokumentide hindamisel ilma kohapealse kontrollita ning selle eesmärgiks on kontrollida 3 % maksudest, sh ettemaksete kontrollimist ja heakskiitmist, (29) avastamaks ühekordseid ja korduvaid vigu, määratlemaks menetluste täiustamise potentsiaali ja andmaks täiendavat kindlust maksete korrektsuse ja seaduslikkuse kohta. Kontrollide ulatus on paremini määratletud võrreldes vabatahtliku eelkontrolliga. 29. Personali nappuse tõttu oli 2005. aasta jaanuari lõpuks kontrollitud ainult 2004. aasta kolme esimese kvartali tehingud, mis moodustas 1 % maksetehingutest võrreldes eesmärgiks seatud 3 % ga. 29. Kuigi järelkontroll ei katnud eesmärgiks seatud 3 % läbi infosüsteemide tehtavatest tehingutest, hõlmas see 14 % 2004. aasta tehingute kogumahust. 30. Kontrollikoda analüüsis järelkontrolli käigus kontrollitud 51 tehingust koosnevat valimit ning leidis, et peale vähemtähtsate juhtumite toimis kontroll piisavalt tõhusalt. Kontrolli abil oleks siiski võinud saada veelgi suuremat kindlust, kui seda oleks laiendatud finantskohustustele ning oleks koostatud üksikasjalikud küsimustikud, mis võimaldanuks kontrollide ühtlustatud ja dokumenteeritud läbiviimist. 30. Pärast jääkriski hindamist ja tehingute järelkontrolli sidumiseks teiste kontrollsüsteemi koostisosadega otsustati viia sisse tehingute tsentraliseeritud järelkontroll ning määratleda selle omadused. Seejuures on ette nähtud, et järelevalvefaili sisestatakse andmed nii kontrolli kui ka kõikide rakendamise etappide kohta. Audit juhtimise kontrollitegevuse osana 31. Eeskirjade järgimisega seotud vead, mille tulemuseks on abikõlbmatud kulud, tekivad peamiselt projektijuhtimise tasandil, mille eest vastutavad enamikel juhtudest mitterahuldava haldussuutlikkusega AKV riikide haldusorganid. Raamatupidamisarvestuse kinnitamisel põhinev audit on selliste vigade leidmise peamiseks vahendiks ja süsteemiauditi põhjal on võimalik anda soovitusi projektijuhtidele finantsjuhtimise parandamise ja tulevaste vigade riski vähendamise kohta. Auditeid võivad algatada projektijuhid ise, riiklike eelarvevahendite käsutaja, delegatsioon või peakorter ning selle rahastamine toimub kahel esimesel juhul projekti vahenditest ja kahel teisel juhul EAFi haldusvahenditest (30). AKV riikidega sõlmitavad rahastamislepingud on üha suuremal määral projektijuhtide ja riiklike eelarvevahendite käsutaja poolt läbiviidava auditi aluseks, eelkõige nende auditite, mille eesmärgiks on saada kinnitus programmikavadega seotud raamatupidamisarvestusele. Lisaks võivad delegatsioonid ja peakorter uute lepingualaste üldtingimuste (31) kohaselt kasutada projekti vahendeid üheksanda EAFi auditite algatamiseks. 32. EuropeAid täiustas 2004. aastal oma auditifunktsiooni. Koostati EuropeAidi ja delegatsioonide poolt üheksanda EAFi projektides kasutamiseks mõeldud põhjalik auditistrateegia, määratleti riskikriteeriumid vajalike auditite väljaselgitamiseks, avaldati audiitoritele mõeldud standardsed juhendid, viidi läbi kuus auditeid toetavat külastust delegatsioonides, koostati kaks tegevusaruannet ja kehtestati auditite toetamiseks ja järelevalveks kasutatav elektrooniline CRIS-auditisüsteem. EuropeAidi poolt 2004. aastal lõpule viidud auditite (32) tulemusena avastati 2 % abikõlbmatuid kulusid. Konkreetsetel eeskirjade eiramist puudutavatel kahtlustel põhinevate täiendavate auditite tulemusena ilmnes abikõlbmatuse kõrge tase või dokumentide puudumine. Nimetatud audititega saadakse täiendavat teavet EAFi rakendamise seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. 32. EuropeAid on püüdnud jätkuvalt parandada audititega seotud teabe esitamist ja selle konsolideerimist. Seda jälgitakse ka tsentraliseeritult. 33. Delegatsioonide ja siseriiklike eelarvevahendite käsutaja poolt algatatud auditite katvuse ega õigeaegsuse kohta ei tehta ühtset kokkuvõtet. Samuti ei teostata kesktasandil järelevalvet auditite järelkontrolli üle ega suudeta tõhusalt määratleda juhtumeid, kus auditile järgnenud tegevus on olnud ebapiisav (nt sissenõudekorralduse puudumine audiitorite poolt avastatud enammaksmise juhtumite korral). Auditi algatamise aluseks olev riskianalüüs põhineb peamiselt kvalitatiivsetel kriteeriumidel. CRIS-auditisüsteemi abil oleks võinud leida lahenduse mõnele ülalmainitud puudusele, eelkõige auditite katvuse ja järelkontrolli osas. Kuigi CRIS-auditisüsteem oli väidetavalt pilootprojekti staadiumis 2003. aastal, ei ole selle abil ikka veel võimalik saada kõiki oodatud tulemusi. 33. Riskianalüüsi alusel ja tsentraliseeritult hallatud auditikava hõlmas 2004. aastal üle 5 % maksetest, mis ületas EuropeAidi metoodikas soovitatud mahu. Peaasutuse auditikava koosnes 2004. aastal 35 auditist ning delegatsioonide auditikava hõlmas kokku 426 auditit. Auditi järelmeetmete ja tagasimaksekorralduse väljastamise eest vastutavad detsentraliseeritud delegatsioonid. Küll aga tagab EuropeAid valimi hindamise alusel kõnealuste auditite ja nende suhtes võetavate järelmeetmete (tagasimaksekorralduse väljastamine) piisava kvaliteedi. CRIS auditisüsteem oli 2003. aastal veel katsejärgus. See sai valmis aprillis 2004 ja tehti kõigile kasutajatele kättesaadavaks juunis 2004. Delegatsioonid AKV riikides saavad seda hakata täiel määral kasutama pärast seda, kui ka EAFi raamatupidamissüsteem on viidud üle CRISi. Aruandluskohustuse täitmine delegatsioonide sisekontrolli osas peaks finantsmäärusega suuremas kooskõlas olema 34. Tasandijuhtimise põhimõtte kohaselt on EuropeAidi peadirektor delegeerinud volitused ja vastutuse EAFi finantsrakendamise eest direktorile. Seoses detsentraliseerimisega on direktor omakorda delegeerinud enamuse volitustest ja vastutusvaldkondadest, välja arvatud eelarvetoetuse maksmise otsus, delegatsioonide juhtidele. Sama põhimõtte kohaselt annavad delegatsioonide juhid oma tegevusest aru sellele direktorile, kes omakorda annab aru EuropeAidi peadirektorile (vt finantsmääruse artikli 21 lõige 1 ja artikkel 25). Aruandluskohustus hõlmab lisaks teistele aspektidele ka sisekontrollisüsteemi tõhusat toimimist, mille aluseks on komisjoni sisekontrollistandardid. 35. Delegatsioonid viivad läbi sisekontrolli isehindamise, kuid vastupidiselt ülalmainitud tasandijuhtimise põhimõttele ei anna delegatsioonide juhid selle osas aru EuropeAidi direktorile, vaid välissuhete peadirektoraadi direktorile, kelle alluvusse kuuluvad halduslikel põhjustel kõikide delegatsioonide töötajad. Selle põhjuseks on asjaolu, et delegatsiooni sisekontroll hõlmab lisaks tegevuskuludele (mis on suurimaks osaks) ka halduskulusid ning delegatsioonide töötajad võivad saada juhiseid teistelt peadirektoraatidelt, eekõige arengu ja kaubanduse peadirektoraatidelt. Kuna EuropeAid vastutab sisekontrolli rakendamise eest delegatsioonides ilma aruandluskohustuseta, ei pruugita seetõttu puudustega piisavalt tegeleda. 35. Kuna vastutus on jaotatud erinevate peadirektoraatide vahel, saavad delegatsioonid praeguse korra alusel sisekontrolli enesehinnanguks üksnes neile mõeldud ja seostatud juhised. Delegatsioonide sisekontrolli enesehindamise metoodika valis välissuhete peadirektoraat koostöös finantstalitusega ja see põhineb talitustevahelise töörühma tööl, milles EuropeAid osales. Selle kasutamise tulemustest teavitatakse kõiki asjaomaseid talitusi (välissuhete peadirektoraat, EuropeAid, arengu peadirektoraat jms), et rakendada asjakohaseid järelmeetmeid. Iga-aastane enesehindamine ei ole ainuke vahend, mille abil tõendatakse delegatsiooni juhi usaldusväärsust edasivolitatud eelarvevahendite käsutajana EuropeAid pädeva direktori ees. Vastavalt edasivolitatud eelarvevahendite käsutajate hartale peab delegatsiooni juht korrapäraselt teavitama peaasutust meetmete rakendamisest ja vahenditest, mille puhul ta on volitused edasi delegeerinud, ning kõikidest probleemidest, mis võivad tekkida haldamises ja kontrollmehhanismides, mis ta on loonud oma ülesannete täitmiseks. EuropeAid jälgib sisekontrolli rakendamist delegatsioonides ja tema ülesanne on ennetada välisabi rakendamisega seotud riske. EuropeAidi peadirektori tegevusaruandes ei mainita olulisi sisekontrolli puudusi 36. Sarnaselt EAFi eelmiste aastatega kinnitas EuropeAidi peadirektor piisava kindluse saamist raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Tegevusaruandes oleks aga siiski tulnud ära märkida kõige tähtsamad sisekontrolli puudused, nagu need, mis tuvastati kontrollikoja auditi käigus (vt punktid 19–35), ning delegatsioonide välistegevuse haldusaruannetes märgitud puudused. 2004. aastal oli selliseid aruandeid 52. Delegatsioonid juhtisid muuhulgas tähelepanu ebapiisavatele audititele ja järelkontrollile ning puudustele riiklike eelarvevahendite käsutaja haldussuutlikkuses, mis suurendasid delegatsioonide töötajate töökoormust. Nimetatud teemade konsolideerimisega ei suudetud siiski tagada nende piisavat ja põhjalikku käsitlemist EuropeAidi peadirektori tegevusaruandes. Seetõttu on võimalik, et nende mõju sisekontrollile pole selles tegevusaruandes täies mahus arvesse võetud. 36. Väljaspool ühendust suunatud abiga seotud tehinguid jälgib korrapäraselt kulusid ja tulusid heakskiitev pädev osakond peaasutuses. Vajaduse korral otsustakse koos delegatsioonidega, missuguseid parandusmeetmeid võtta. Edasivolitustega eelarvekäsutaja (direktorid) peaasutuses teavitavad järelmeetmetest, mis on võetud delegatsioonide püstitatud küsimuste suhtes, ja tõstatab vajaduse korral probleemid, millele EuropeAidi peadirektor peaks pöörama erilist tähelepanu. Tehingute audit 37. 74 makse ja vastava finantskohustuse valimit, mis koostati nende maksete ja finantskohustuste põhjal, mille suhtes teostati eelkontrolli (23) ja järelkontrolli (51) (vt punktid 27 ja 30), kasutas kontrollikoda ka seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollimiseks üksnes alusdokumentide põhjal. Lisaks sellele valis kontrollikoda kuues AKV riigis 2004. aastal tehtud 26 makse ja vastava finantskohustuse valimi ning kontrollis seaduslikkust ja korrektsust kohapealsete kontrollide käigus, mis ulatusid rakendusüksuse tasandini välja. Kontrollide eesmärgiks oli saada kindlus ka tööde, tarnete ja teenuste tegelikkusest. Individuaalsete juriidiliste kohustuste ja maksetega seotud vead ei ole olulised 38. Juriidiliste kohustuste ja maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollimisel leitud vead ei ole oma esinemissageduse ja finantsmõju poolest olulised. Nendega seonduvad mitmed palju sagedasemad vead, mis on seotud menetluste rakendamisega. Kõik vead koos mõjutavad ülalmainitud sisekontrolli puudusi ja osutavad parandamist vajavatele valdkondadele. 39. Individuaalsete finantskohustuste puhul leiti järgnevat tüüpi vigasid: avatud pakkumiste läbiviimist puudutava eeskirja mittejärgimine ilma eelneva asjassepuutuva volituseta; lepingute allkirjastamine pärast rahastamislepingus märgitud tähtaega või mittenõuetekohane allkirjastamine; ebatäpsete abikõlblikkuskriteeriumidega programmi eelkavad. 40. Maksete puhul leiti järgnevat tüüpi vigasid: programmi eelkavade haldamiseks tehtud ettemaksete ajutine ilma volituseta investeerimine; abikõlbmatud kulutused; hilinenud maksed, millega kaasnevad võimalikud viivisenõuded; dokumenteerimata kulutused toetustele. 38–40. Olles teadlik riskidest, mis valitsevad EAFi rakendamise keskkonnas, hindab EuropeAid ümber ja kohandab korrapäraselt oma lähenemisviisi riskidele ja rahastamiskanaleid, et parandada oma sisekontrolli kvaliteeti ja tõhusust. Selle tõhusust kinnitavad ka kontrollikoja tuvastatud vähesed vead. Eelarvetoetusega seotud tegevus 41. Eelarvetoetuse osas jätab EAFi õiguslik raamistik märkimisväärselt palju ruumi tõlgendamiseks ja erandite tegemiseks. Seega on kontrollikoja poolt läbiviidavate raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollide sisuks kinnituse saamine, et komisjon on asjakohaseid tingimusi õigesti hinnanud. Algsetele hindamistele, mis viiakse läbi seoses rahaliste kohustuste vastuvõtmisega, ei ole antud piisavalt kindlat vormi Cotonou lepingu artikli 61 lõikes 2 loetletud kriteeriumide tähenduses. Sedalaadi vormistus on oluline eelkõige riigi rahanduse juhtimise läbipaistvuse, usaldatavuse ja mõjususe seisukohast, muidu pole hiljem võimalik otsustada, kas kõnealune juhtimine on paranenud, mis on edasise abi eelduseks. 41. Komisjon on kehtestanud abi andmiseks tingimused, mis koosnevad osaliselt objektiivselt kontrollitavatest ja mõõdetavatest näitajatest, misläbi väheneb oht teha otsuseid omal äranägemisel. Edaspidi püütakse rahastamisettepanekutes veelgi paremini selgitada abi saava riigi abikõlblikkuse kriteeriumidele vastamist Cotonou lepingu artikli 61.2 tähenduses. Praegu on igas rahastamisettepanekus lisa, milles analüüsitakse riigi rahanduse haldamisega seotud põhiaspekte ja selles valdkonnas lahendamist vajavaid probleeme. Tegelikkuses on seega kõnealuses artiklis loetletud kriteeriumid täidetud, kuid on tõsi, et seda võiks teha selgemalt. Muutused järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimises 42. Kõik eespool mainitud tähelepanekud lülitatakse näitajate tabelisse, et oleks võimalik hinnata muutusi järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimises (vt tabel 3 ). 42. Komisjon soovib esitada järgmised tähelepanekud: — Tabeli 3 punkti 1.2 kohta: Komisjon analüüsis ja jälgis korrapäraselt vastavalt finantsmäärusele tagasinõutavaid ettemakseid. Tulevikus, kui on võetud kasutusele tekkepõhine raamatupidamine, plaanib komisjon arvutada ebatõenäoliselt laekuvate võlgade katteks eraldatavate vahendite suuruse. Tabel 3 — DAS 2004 EAFide osas: Audititöös ilmnenud näitajad 1 PÕHITÄHELEPANEKUD — MUUTUSED OLUKORRAS 2002 2003 2004 Tähelepanekud Tarvitusele võetavad meetmed Tähelepanekud Tarvitusele võetavad meetmed Tähelepanekud Tarvitusele võetavad meetmed 1.1 Eelarvetoetuse rakendamine Kuna puuduvad piisavad andmed riikliku finantsjuhtimise kvaliteedi osas AKV riikides, ei saa kontrollikoda anda arvamust eelarvetoetuste kasutamise kohta Tuleb parandada informeeritust riikliku finantsjuhtimise osas AKV riikides Komisjoni on andnud rohkem infot riikliku finantsjuhtimise seire kohta AKV riikides, eriti oma 2003. eelarveaasta finantsjuhtimisaruandes Tuleb jätkata infovahetuse täiustamist selles võtmetähtsusega valdkonnas Komisjon maksab rahalisi vahendeid välja tingimuste täitmise hindamise põhjal (osaliselt tulemusnäitajate abil) Meetmeid ei vajata enam 1.2 Ettemaksete ja erinevate sissenõutavate summade väljaselgitamine ning eraldis ebatõenäoliselt laekuvate võlgade jaoks Ettemaksed ja sissenõutavad summad ei kajastu arvepidamises usaldusväärselt Puudus tuleb kõrvaldada Üle 18 kuu tasumata ettemaksete (400 miljonit eurot) väljaselgitamist ja tagasinõutavate summade (27,5 miljonit eurot) tagasisaamist hallatakse väga puudulikult Tuleb täiustada väljaselgitamist nõudvate ettemaksete ning tagasinõutavate summade kindlakstegemise, registreerimise ja seire korda Üle 18 kuu kinnitamata ettemaksete ja tagasisaadavate summade sissenõudmise haldamine on puudulik. Ebatõenäoliselt laekuvate võlgade eraldis ei peegelda lootusetute võlgade taset Parandada järelevalvet tagastamata ettemaksete üle. Arvutada ja kohandada ebatõenäoliselt laekuvate võlgade eraldis 1.3 Stabexi vahendite inventeerimine ja kasutus Arvepidamises puudub teave Stabexi vahendite kasutamise kohta Puudus tuleb kõrvaldada, sest komisjon on kaasvastutav vahendite kasutamise eest Komisjonil ei ole võimalik kontrollida Stabexi vahendite kasutamist (Lomé IV, artikkel 212); volitused pangaülekannete tegemiseks on ebapiisavad Riiklike eelarvevahendite käsutajatelt tuleb saada kõik aruanded Stabexi vahendite kasutamise kohta; on vaja tugevdada sisekontrolli pangatehingute üle Stabexi vahendite inventeerimine on lõpetatud, kuid pangakontodel olevate rahasummade suurused pole usaldusväärsed (832 miljonit eurot). Teave Stabexi vahendite kasutamise kohta on ebapiisav Pankades olevate rahaliste vahendite kohta usaldusväärsemate andmete saamiseks tuleb jätkata uurimist. Hankida aruanded rahaliste vahendite kasutamise kohta 1.4 Riskijuhtimine ei hinnatud ei hinnatud ei hinnatud ei hinnatud Peakontori poolt tehtav riskijuhtimine on liiga üldine määratlemaks riske, eriti AKV riikides Parandada riskijuhtimist konkreetsete riskide määratlemiseks 1.5 Järelkontrollid ei hinnatud ei hinnatud ei hinnatud ei hinnatud Kontrollitud tehingute vähesus oli tingitud piiratud inimressurssidest. Kontrollid olid piisavalt tõhusad, kuid ei olnud nõuetekohaselt dokumenteeritud Parandada kontrollide dokumenteerimist 1.6 Audit juhtimise kontrollitegevuse osana ei hinnatud ei hinnatud ei hinnatud ei hinnatud Auditite katvust ei ole tsentraliseeritult ühtlustatud ja nende järelkontrolli puhul ei teostata tsentraliseeritud järelevalvet Parandada auditite toetamiseks ja järelevalveks loodud arvutipõhise CRIS-auditisüsteemi toimimist 2 JÄRELEVALVESÜSTEEMID JA KONTROLLID 2002 2003 2004 FINANTSAUDITITE LÄBIVAATAMINE Sagedus (a) Sagedus (a) Sagedus (a) 2.1 Kasutatavad mõisted ei väljenda alati selgesti abikõlbmatute kulude iseloomu sage pisteline pisteline 2.2 Auditiaruanne ei kajasta numbriliselt selgesti auditeeritud kulutusi ega abikõlblike ja -kõlbmatute kulude summasid sage pisteline pisteline 2.3 Välisaudiitorite tuvastatavad puudujäägid abikõlbmatute kulude tagasinõudmisel sage sage pisteline BRÜSSELI SISEKONTROLLISÜSTEEMID Järelvalvesüsteemide ja kontrollide hinnang (b) Järelvalvesüsteemide ja kontrollide hinnang (b) Järelvalvesüsteemide ja kontrollide hinnang (b) 2.4 Tehingutega seonduvate teatud sisekontrollistandardite järgimise tegelik tase B B/A B/A SISEKONTROLLISÜSTEEMID AKV RIIKIDES (DELEGATSIOONIDES JA SISERIIKLIKES ASUTUSTES) (33) (34) (35) 2.5 Üldine hinnang pakkumiskutsetele B B/A B/A 2.6 Üldine hinnang väljamaksetele B B/A B/A 2.7 Üldine hinnang audititele B B B 2.8 Üldine hinnang sissenõuetele C C C/B 2.9 Üldine hinnang raamatupidamisele B B/A B/A 2.10 Üldine hinnang kõikidele vaatlusalustele riikidele B B B (a) Sagedus (esinemus) harv pisteline sage (b) Järelevalvesüsteemide ja kontrollide hinnang A. Toimib hästi, vajab vähest parandamist B. Toimib, kuid vajab parandamist C. Ei toimi vastavalt soovitule Allikas: Kontrollikoda. — Tabeli 3 punkti 1.6 kohta: Riskianalüüsi alusel ja tsentraliseeritult hallatud auditikava hõlmas 2004. aastal üle 5 % maksetest, mis ületas EuropeAidi metoodikas soovitatud mahu. Peaasutuse auditikava koosnes 2004. aastal 35 auditist ning delegatsioonide auditikava hõlmas kokku 426 auditit. III PEATÜKK — EELNEVATE TÄHELEPANEKUTE JÄRELAUDIT EAFi rahastatavad infrastruktuuritööd 43. Kontrollikoda rõhutas oma eriaruandes nr 8/2003 (36) EAFi rahastatavate infrastruktuuritööde teostamise kohta töölepingute rakendamise järelevalve parandamise vajadust ning eriti vajadust vähendada erinevusi lepingute algse sisu ja nende tegeliku täitmise vahel. Selleks soovitas kontrollikoda komisjonil: a) anda lepingute aluseks olevaid uuringuid teostavatele konsultantidele parem raamistik ja suurendada nende vastutusvaldkonda; b) pöörata suuremat tähelepanu tööde käigus tehtud muudatustele ja käsitleda rakendamisega seotud probleeme ja kaebusi vähema ajakuluga; c) teha ümberkorraldusi oma kesktalitustes, andes sellega detsentraliseerimisprotsessi raames suuremat tuge delegatsioonidele; d) pöörata suuremat tähelepanu kaasnevatele meetmetele, mis mõjutavad tööde elluviidavust ja kestust ning uuesti läbi vaadata töölepingute täitmise üldtingimused (37). Eelarve täitmist kinnitava asutuse seisukoht 44. Euroopa Parlament võttis kontrollikoja soovitusi arvesse ja nõukogu (38) suhtus positiivselt sellesse, et komisjon oli juba alustanud nende põhjal järelkontrolli. Eriti soovitas nõukogu suurendada AKV riikidele antavat toetust (eelkõige olemasolevate infrastruktuuride säilitamiseks) ja täiustada ettevalmistavate uuringute kontrolle (konsultantide finantsvastutuse, suurendatud järelevalve ja täpsemate juhiste osas). Komisjoni järelkontroll 45. Komisjoni aruanne kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi (EAFid) finantsjuhtimise kohta 2003. eelarveaastal ja kontrollikoja teostatud piiratud ulatusega läbivaatus antud valdkonnas osutavad, et komisjon kavatses järgida kontrollikoja peamisi soovitusi. 46. Komisjon on suurendanud konsultantide vastutusvaldkonda, andes ühele konsultandile ülesandeks nii töö kavandamise kui selle teostamise järelevalve. Samuti otsustas komisjon kõik uuringud enne EAFi komiteele rahastamisettepanekute esitamist lõpule viia. Mõned delegatsioonid ei soovinud küll uut lähenemisviisi kasutusele võtta, kuna see tähendanuks viivitusi tehingute kulukohustustena raamatupidamisarvestusse kandmisel; peakontor otsustas aga siiski kohustada delegatsioone nimetatud meedet rakendada, lükates edasi mitmete finantsotsuste tegemise projektide kohta, mille uuringuid ei oldud lõpule viidud. Selle tulemusena vähenes kulukohustuste arv. 47. On liiga vara teha oletusi selle kohta, kas soovitust vaidluste varase käsitlemise kohta on järgitud või mitte: elektrooniline haldussüsteem (CRIS) ei sisalda sellealast teavet ning peakontor ei ole ka antud valdkonnas järelevalvet teostanud. 48. EuropeAidi erinevate osakondade ümberkorraldused jõustusid 16. märtsil 2005. Delegatsioonide järelevalve ja nõustamise eest vastutab peamiselt infrastruktuuriüksus. Ümberkorraldus on kasulikuks täienduseks lõppevale detsentraliseerimisprotsessile ning koos pakutava koolitusega peaks võimaldama kontrollikoja soovitusi lihtsamini rakendada. 49. Nõukogu võttis arvesse kaasnevate meetmete (hooldus, teljekoormuste kontrollimine, liiklusohutus ja keskkond) kohta antud kontrollikoja soovitust, kuid komisjon ei kehtestanud uusi eeskirju, leides, et nimetatud meetmeid on juba rakendatud. Ehkki teederahastutel (spetsiaalsed teedehoolduse rahastud) ei ole alati piisavalt ressursse, tehakse nad üldjuhul kättesaadavaks; komisjon kontrollib nimetatud menetlust eeskätt seoses eelarvetoetusega. Nimetatud rahastutel on siiski märkimisväärseid organisatsioonilisi probleeme (näiteks kui vahendeid kasutatakse pigem infrastruktuuri rahastamiseks kui selle hoolduseks). 46–49. Jätkuks kontrollikoja 2003. aasta juuli eriaruandele infrastruktuuriprojektide kohta kutsus komisjon 2004. aasta veebruaris delegatsioone üles kontrollikoja väljatoodud vigade kordumise vältimiseks järgima peamiselt nelja järgmist meedet: 1) viia lõpule kõik uuringud enne rahastamisettepaneku esitamist EAFi komiteele, 2) määrata tööde projekteerimiseks ja järelevalveks sama konsultant, 3) vajaduse korral kasutada peatamissätet, 4) vaadata ettevõtjate kaebused läbi nende saabumisjärjekorras. 50. Samuti soovitas kontrollikoda eeskirjad uuesti läbi vaadata, mis oleks võimaldanud pakkumiskutseid avaldada nii, et neisse lisataks edasilükkamise klausel enne rahastamisettepanekute edastamist EAFi komiteele. Kehtivad eeskirjad (39) piiravad edasilükkamise klausli kasutamist ning seda on võimalik kasutada ainult nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel. Kuigi eeskirjade läbivaatamine algas 2002. aastal, ei oldud seda lõpule viidud 2004. aasta lõpuks. 50. Cotonou lepingu muutmine 2005. aasta juunis hõlmab uut artiklit 19b, mis on kooskõlas kontrollikoja soovitusega (peatamissätet sisaldav hankemenetlus). Järeldus 51. Komisjon oli algselt määratlenud kontrollikoja soovituste elluviimiseks vajalikud põhimeetmed. Komisjon peaks viivitamatult kindlustama, et kõik kinnitatud meetmed ka tegelikkuses ellu viiakse, ja konkreetsemalt arvesse võtma nõukogu soovitust, mille kohaselt abisaajariikidele tuleks anda institutsioonilist toetust nende haldussuutlikkuse ja tehnilise suutlikkuse suurendamiseks. 51. Komisjon nõustub täielikult käesoleva soovitusega ja on selle suhtes võtnud või võtab eespool kirjeldatud meetmed. Projektide kindlaksmääramise ja koostamise etapis võetakse korrapäraselt arvesse institutsioonide toetuse vajadusi. Kui see on põhjendatud, nagu tihti juhtub, lülitatakse see automaatselt projekti. IV PEATÜKK — PÄRAST EELMIST EELARVE TÄITMISE KINNITAMISMENETLUST KONTROLLIKOJA POOLT AVALDATUD ERIARUANNETE PEAMISED TÄHELEPANEKUD Eriaruanne nr 10/2004 EÜ välisabi korraldamise komisjoni delegatsioonidele üleandmise kohta 52. Nimetatud eriaruande kokkuvõte on esitatud kontrollikoja aastaaruande 7. peatükis üldeelarvest rahastatavate tegevuste kohta. Eriaruanne nr 2/2005 AKV riikidele antava EAFi eelarvetoetuse kohta: riigi rahanduse reformi komisjonipoolne juhtimine 53. Komisjon maksab teatud AKV riikidele eelarvetoetust tingimusel, et neis riikides viiakse läbi reforme finantsjuhtimissüsteemide parandamiseks. Komisjon on välja töötanud vahendid, mille eesmärgiks on teha riigi rahanduse juhtimise ja esitatud reformide kvaliteedi esialgne analüüs ning samuti hinnata muudatusi juhtimises ja reformide edenemist. 54. Nimetatud analüüsi ja järelkontrolli vahendid, mida komisjon kasutab kooskõlas teiste rahastajatega, eelkõige Maailmapanga ja Rahvusvahelise Valuutafondiga, annavad piisavalt põhjalikku teavet asjakohaste meetmete võtmiseks. Nimetatud vahendid ei võimalda siiski täpsemat analüüsi ega järelkontrolli aruandeid; lisaks sellele ei ole meetmeid piisavalt kooskõlastatud teiste rahastajatega kohalikul tasandil. 54. 1) Komisjon on võtnud kohustuse arvestada kontrollikoja soovitustega, mille eesmärk on tugevdada riigi rahanduse aspekte rahastamisettepanekutes ning muuta delegatsioonide poolaastaaruanded paremaks analüüsivahendiks. 2) Komisjon püüab pidevalt jälgida oma tegevuse kooskõlastamist teiste rahastajatega nii peaasutuse kui ka kohalikul tasandil. Komisjoni algatusel on loodud mitmeid ühiseid raamistikke, et kooskõlastada kohapeal paremini eelarvetoetuse rahastajate tegevust. 55. Kontrollikoda soovitab komisjonil kaasajastada metoodikajuhendit eelarvetoetuste kohta ja muuhulgas täiustada seda järelevalvearuannete osas, anda abisaajariikide abikõlblikkuse kohta selgemaid tõendusmaterjale, võtta kasutusele motiveerivamad riigi rahanduse tulemusnäitajad, töötada välja uus riigi rahanduse juhtimise kvaliteedi hindamisvahend ja soodustada selle heakskiitmist võimalikult paljude rahastajate poolt, tugevdada kohalikku koostööd rahastajate vahel, tugevdada oma suhteid abisaajariikide parlamentide ja kõrgeimate kontrolliasutustega. 55. 1) Suuniste ajakohastamine ja redigeerimine on käsil. See on eelkõige seotud poolaastaaruannete ja riigi rahanduse analüüsiga rahastamisettepanekutes (vt vastust punktis 41). Viimane hõlmab abikõlblikkuse kriteeriume. 2) Komisjon peab tähtsaks nii riigi rahanduses kui ka muus valdkonnas valitud tingimuste/näitajate motiveerivat aspekti. 3) Riiklike kulutuste ja finantsaruandluse (PEFA) analüüsiraamistik sai valmis 2005. aasta esimesel poolel. Komisjon teeb kõik endast oleneva, et see leiaks üldist kasutamist ja asendaks muud analüüsivahendid. 4) Kooskõlastamise tugevdamine kohalikul tasandil: vt eelmise punkti vastus. 5) Komisjon on teadlik parlamentide ja kõrgeimate kontrolliasutuste rolli olulisusest. Komisjoni võimalust neile institutsioonidele läheneda tuleb siiski hoolikalt uurida, austades riikide sõltumatust ja siseriiklikke eeskirju, millega on kindlaks määratud võimu jaotus ja tasakaal institutsioonide vahel. Lisaks tuleb seda küsimust analüüsida Cotonou lepingu valguses.

(1) I Yaoundé konventsioon on aastast 1964. Kõige hilisem leping (Cotonou) pärineb 23. juunist 2000 ning seda muudeti 25. juunil 2005 Luxembourg’is.

(2) Vt üheksanda EAFi suhtes kohaldatava 27. märtsi 2003. aasta finantsmääruse artiklid 96, 103 ja 112 (ELT L 83, 1.4.2003, lk 1). Arvamuses nr 12/2002 selle määruse vastuvõtmise ettepaneku kohta (EÜT C 12, 17.1.2003) juhtis kontrollikoda tähelepanu nende artiklite Euroopa Parlamendi kontrollivolitusi vähendavatele tagajärgedele.

(3) Seega ulatus esialgne eraldis üheksanda EAFi raames 13 800 miljoni euroni, millest 2 200 miljoni euro eest vastutab EIP.

(4) Samas säilitab kontrollikoda üldise vastutuse EAFi auditeerimise eest. EIP juhtimisel tehtavate tehingute puhul täidab kontrollikoda seda ülesannet vastavalt EIP, komisjoni ja kontrollikoja vahel sõlmitud kolmepoolsele lepingule (ülalmainitud määruse artikkel 112).

(5) Programmikohane abi on määratletud siseriiklike ja piirkondlike näidisprogrammidega ning AKV riikide vahelise koostöö raames rahastatavate projektide ja programmidega.

(6) Kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda EAFi osas jätkab tegevuste elluviimist komisjoni vastutusel EIP.

(7) Summadele alla 8 miljoni euro ei ole komitee nõusolek põhimõtteliselt vajalik.

(8) Üldiselt on siseriikliku eelarvevahendite käsutaja volitused antud AKV riikide rahandusministritele.

(9) Selles peatükis tehakse kokkuvõte kontrollikoja teostatud 2004. eelarveaasta finantsjuhtimisaruande piiratud ulatusega läbivaatusest.

(10) Esialgsed eraldised 6., 7., 8. ja 9. EAFile, intressid, erinevad vahendid ja eelnevate EAFide ülekanded.

(11) Vahendid kajastatuna protsentides.

(12) Vastamaks finantsaruannetele ja komisjoni poolt koostatud rahalise rakendamise aruandele, ei sisalda antud andmed praegu EIP poolt sõltumatult hallatavaid tegevusi (2003. aasta lõpus: vahendeid 2 245 miljonit eurot, finantskohustusi 366 miljonit eurot, individuaalseid juriidilisi kohustusi 140 miljonit eurot ja makseid 4 miljonit eurot).

Allikas: Kontrollikoda, EAFi 31. detsembri 2004. aasta finantsaruannete põhjal.

(13) Vastamaks finantsaruannetele ja komisjoni poolt koostatud rahalise rakendamise aruandele, ei sisalda antud andmed praegu EIP poolt sõltumatult hallatavaid tegevusi (2003. aasta lõpus: finantskohustusi 366 miljonit eurot, individuaalseid juriidilisi kohustusi 140 miljonit eurot ja makseid 4 miljonit eurot).

Allikas: Kontrollikoda.

(14) Komisjoni vastus Euroopa Arengufondide 2003. eelarveaasta aastaaruandele.

(15) (IPSAS) International Public Sector Accounting Standards (rahvusvahelised avaliku sektori raamatupidamisstandardid).

(16) Vastavalt üheksanda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 96 lõike 1, artiklite 100 ja 101 ning artikli 125 lõike 2 sätetele; tegelikkuses puudutab see esiteks peaarvepidaja koostatud bilansse ja nendega kaasnevaid aruandeid ning teiseks tulukalkulatsioone, mis sisaldavad peamise eelarvevahendite käsutaja ja raamatupidaja koostatud tabeleid. Need finantsselgitused esitatakse nii kõigi nelja EAFi kohta eraldi kui terviklikul, konsolideeritud kujul. Käesolev avaldus ei hõlma EIP esitatud finantsselgitusi ja muud teavet (vt märkus 13).

(17) Vastavalt eespool nimetatud finantsmääruse artikli 103 lõikele 3 ning võttes arvesse sama finantsmääruse artiklit 1 tähendab see, et avaldus ei laiene üheksanda EAFi vahendite sellele osale, mida juhib ja mille eest vastutab EIP.

(18) Komisjon uuris sooritamata ettemakseid nelja riiki tehtud auditikäikudel ja esitas nende põhjal 115 sissenõudekorraldust koguväärtuses 10 miljonit eurot.

(19) Projektidele makstud ettemaksed, mille kasutust oleksid abisaajad tavaliselt pidanud põhjendama hiljemalt 18 kuu jooksul pärast projekti või lepingu algust. Uurimist vajav summa 2003. aasta lõpus oli 400 miljonit eurot.

(20) Nagu ka 2003. aastal, esitas eelarve peadirektor EAFi 2004. aasta avalduses reservatsiooni, mis käsitles varade ja kohustuste ning EAFi finantsolukorra ebaadekvaatset kajastamist (vt ka I peatüki punkt 1.9, üldeelarve jagu).

(21) Sealhulgas üle kahe aasta vanad sissenõudekorraldused kogusummas 2,6 miljonit eurot, millest komisjonil on selgeid raskusi 1,5 miljoni euro sissenõudmisega.

(22) 2004. eelarveaasta raamatupidamisaruanne, rahalise rakendamise aruanne (22. augusti 2005. aasta versioon) tabel 4.2.5.

(23) Delegatsioonid vastutavad kuue riigi eest (Burkina Faso, Guinea, Nigeeria, Guajaana, Trinidad ja Tobago, Surinam).

(24) Välissuhete peadirektoraat vastutab delegatsiooni personali ja materiaalsete ressursside eest; arengu peadirektoraat abi programmitöö eest (ehk AKV riikide vahel jaotatava abi suuruse määramise eest), EuropeAid ja humanitaarabiamet abi rakendamise eest ja eelarve peadirektoraat EAFi raamatupidamise ja maksete eest.

(25) Delegatsioon toimib detsentraliseeritult siis, kui EuropeAid on delegeerinud sellele oma volitused eraldi finantskohustuste võtmiseks ja maksete tegemiseks. 2002. aastal detsentraliseeriti kaheksa delegatsiooni, 2003. aastal seitse, 2004. aastal 24 ja 2005. aastal viis.

(26) Mitmetes riikides on raskusi kohalike ametiasutustega peetava dialoogi ja koostöö osas, mis on osaliselt põhjustatud nende mitterahuldavast suutlikkusest.

(27) Jääkrisk on risk, et juhtkonna eesmärgid jäävad pärast kontrollide läbiviimist saavutamata. Juhtkond hindab, kas riskitase on vastuvõetav, arvestades riski potentsiaalset finantsmõju ja selle vähendamise potentsiaalset maksumust (sisekontrollistandard nr 11).

(28) Standardsed kontrollid koosnevad teostus- ja finantsaspektidega seotud toimingute algatamisest ja kontrollimisest (9. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava 27. märtsi 2003. aasta finantsmääruse artikli 24 lõige 1).

(29) Ettemaksete kontrollimine ja heakskiitmise menetluse käigus kontrollitakse ja kinnitatakse projektijuhtimisele sooritatud ettemakse, mis saab lõplikuks makseks pärast tegelike kulude kohta tõendite esitamist.

(30) Komisjonile EAFi haldamiseks eraldatud vahendid (sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punkti a alapunkt iii (EÜT L 317, 15.12.2000, lk 355)).

(31) AKV-EÜ ministrite nõukogu otsuse nr 2/2002 (EÜT L 320, 23.11.2002, lk 1) lisa punkt 9: “Audit ja […] teostatakse alati komisjoni poolt AKV riigi nimel ja huvides […]”.

(32) 2005. aasta juuni seisuga oli 35-st 2004. aasta auditikavasse kuulunud auditist lõpule viidud 33.

(33) Uganda, Malawi, Ghana, Zimbabwe, Madagaskar ja Sambia.

(34) Keenia, Paapua Uus-Guinea, Saalomoni saared, Senegal, Mali ja Mauritaania.

(35) Burkina Faso, Guinea, Nigeeria, Guyana, Trinidad and Tobago, Surinam.

Allikas: Kontrollikoda.

(36) ELT C 181, 31.7.2003.

(37) AKV-EMÜ ministrite nõukogu 29. märtsi 1990. aasta otsus nr 3/90, millega võetakse vastu Euroopa Arengufondi (EAF) rahastatavate ehitustöö-, tarne- ja teenuslepingutega seotud üldeeskirjad ja -tingimused ning lepitus- ja vahekohtumenetluse eeskirjad ning nähakse ette nende kohaldamine.

(38) 17. novembril 2003. aastal vastu võetud nõukogu dokument nr 14530/03, (protokoll nr 14882/03, 10.2.2004).

(39) AKV-EÜ ministrite nõukogu 7. oktoobri 2002. aasta otsus nr 2/2002 Cotonou lepingu IV lisa artiklite 28, 29 ja 30 rakendamise kohta, artikkel 5.