[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 12.2.2009

KOM(2009) 69 lõplik

KOMISJONI VAHEARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE,

milles käsitletakse Bulgaarias koostöö- ja jälgimiskorra raames saavutatud edusamme

KOMISJONI VAHEARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE,

milles käsitletakse Bulgaarias koostöö- ja jälgimiskorra raames saavutatud edusamme

1. SISSEJUHATUS –

Bulgaaria liitumisel 1. jaanuaril 2007 Euroopa Liiduga kehtestati koostöö- ja jälgimiskord,[1] et aidata Bulgaarial kõrvaldada teatavaid puudujääke kohtureformis ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses ning jälgida perioodiliste aruannete kaudu edusamme kõnealustes valdkondades.

Käesolev aruanne kujutab endast vahearuannet, milles antakse tehnilist laadi teavet viimase kuue kuu jooksul Bulgaarias koostöö- ja jälgimiskorra raames saavutatud edusammude kohta[2]. Aruanne ei hõlma saavutatud edusammude hindamist. Käesolev aruanne piirdub meetmetega, mis on juba lõpule viidud või toimub nende lõpuleviimine peatselt.

Eesmärkide saavutamisel ja ülejäänud väljakutsete kindlaks määramisel tehtud edusammude võrdluspunktiks on jätkuvalt komisjoni 23. juulil 2008. vastu võetud teatis. Komisjon korraldab järgmise hindamise 2009. aasta suvel.

2. KOHTUREFORM NING KORRUPTSIOONI JA ORGANISEERITUD KURITEGEVUSE VASTANE VÕITLUS: ÜLDISED MÄRKUSED JA PRAEGUNE OLUKORD

Bulgaaria ametiasutused nõustusid komisjoni 2008. aasta juuli hindamise tulemustega. Vastamaks komisjoni esile tõstetud väljakutsetele, tegid prokuratuur, justiitsministeerium ja siseministeerium esimesed sammud struktuurse ja õigusloomereformi teostamiseks. Nimetatud meetmeid tuleb konkreetsete tulemuste saavutamiseks jätkata ja laiendada.

Alates 2008. aasta juulist on teatavaid edusamme tehtud eesmärkide 1–3 (kohtureform) saavutamisel. Eelkõige on edasiminek toimunud kõrgema justiitsnõukogu inspektsiooni töös, kelle toimevõime on suurenenud. Kõrgem justiitsnõukogu käivitas distsiplinaarvaldkonna kohtupraktikat käsitleva analüüsi ning hakkas uurima, mis põhjusel saadetakse kohtuasjad tagasi prokuratuuri, ning kehtestas kohtuasjade liikumist käsitleva aruandlusmehhanismi. Teatatud on lisameetmetest, mille eesmärk on vähendada kohtute ebavõrdset töökoormust, parandada haldusjuhtimist ja kehtestada läbipaistev ametissenimetamise protsess, mis tagab kohtunike puhul juhtkonna tasemel kõrge professionaalse kvaliteedi ja terviklikkuse. Õigusloomes on vastu võetud huvide konflikti käsitlev seadus ning muudetud on riigihangete seadust.

Eesmärkide 4–6 (korruptsioon ja organiseeritud kuritegevus) saavutamisel oli märkimisväärseks edusammuks prokuratuuri, riikliku julgeolekuameti ja siseministeeriumi esindajatest koosnevate ühiste uurimisrühmade katseprojekti käivitamine. Järgmiseks sammuks peaks olema süüdistuste esitamine raskeid kuritegusid sooritavatele rühmitustele, kes on nimetatud ühiste uurimisrühmade uurimisobjektiks.

Siseministeeriumi reformimiseks ja ametiasutuste pädevuste selgitamiseks kohtueelses menetluses võetud meetmete tulemusi ja mõju ei ole veel võimalik hinnata. Lisatähelepanu tuleb pöörata läbipaistvate ja aruandekohustuslike suhete väljatöötamisele riikliku julgeolekuameti ja siseministeeriumi vahel, mis hõlmavad spetsiaalsete järelevalvevahendite kasutamist, parlamentaarse kontrolli ulatust julgeolekuameti üle ja politseijõudude uurimispädevuste laiendamist.

Oodata on kohtueelse menetluse põhjalikku reformi, millega soovitakse parandada praegust tõendite esitamise korda ning maadevahetust, parteide rahastamist ja kuritegelikul teel saadud varade konfiskeerimist käsitlevaid olulisi õigusakte.

3. KOKKUVÕTE - VÄLJAVAADE

Komisjoni järgmine, 2009. aasta suvel esitatav arenguaruanne näitab, mis ulatuses on Bulgaaria suutnud lahendada komisjoni poolt kohtureformis tuvastatud puudujääke ning milliseid veenvaid ja konkreetseid tulemusi on saavutatud korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses. Tõestamaks, et toimunud on süsteemne ja pöördumatu muutus, peab Bulgaaria näitama, et on loonud autonoomselt toimiva stabiilse kohtusüsteemi, mis on võimeline avastama huvide konflikte, korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevust ning määrama nende suhtes karistusi ja säilitama õigusriiki. See tähendab eelkõige siiani puuduvate, kohtureformi lõpuleviimiseks vajalike seaduste vastuvõtmist. Samuti peab Bulgaaria konkreetsete, kõrgemal tasemel esinevat korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevust käsitlevate süüdistuste, kohtuasjade ja tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kaudu tõestama, et õigussüsteem on suuteline rakendama seadusi sõltumatul ja tõhusal viisil.

4. EESMÄRKIDE TEHNILINE AJAKOHASTUS

4.1. Eesmärk 1: Võtta vastu põhiseaduse muudatused, mis kõrvaldaksid igasuguse ebaselguse seoses kohtusüsteemi sõltumatuse ja usaldusväärsusega.

Põhiseaduslike muudatuste rakendamiseks on vajalik täielikult toimiv ja sõltumatu kohtuinspektsioon, kellel on distsiplinaarmeetmete võtmise vallas suured kogemused. Kõrgema justiitsnõukogu inspektsiooni tegevus on 2008. aasta teises pooles täisvõimsusel käivitunud. Inspektsioon on teostanud hulga erakorralisi kontrolle (meediakajastuste tulemusena või omal algatusel), kavandatud kontrolle kahes viiest apellatsioonipiirkonnast[3] ning temaatilisi kontrolle (muu hulgas Kostinbrodi majutusega seotud kriminaalse rühmituse üle).

Inspektsioon teostas ka distsiplinaarkontrolle ning tõstis esile vajadust tõlgendavate kohtuotsuste, otsuste või määruste järele, milles oleks tuvastatud vastandlik kohtupraktika.

Inspektsioon on olnud oma ülesannete täitmisel ennetav ning on näidanud lootustandvaid esialgseid tulemusi. Praegu on oluline tagada seda, et kõrgem justiitsnõukogu, prokuratuur, kohtud ning muud asjaomased ametiasutused jätkaksid inspektsiooni tööd asjakohaselt ja võtaksid vajalikke parandusmeetmeid.

4.2. Eesmärk 2: Võtta vastu uus kohtusüsteemiseadus ja tsiviilmenetluse seadustik ning neid rakendada, et tagada kohtumenetluste suurem läbipaistvus ja tõhusus. Esitada aruanne kõnealuste uute seaduste ning kriminaal- ja haldusmenetluse seadustike mõju kohta eriti kohtueelses menetluses.

Toimub uue kohtusüsteemiseaduse ja tsiviilmenetluse seadustiku rakendamine, kuigi kriminaalmenetlusega seoses on jätkuvalt märkimisväärseid probleeme. Bulgaaria ametiasutused peavad sellest tulenevalt kriminaalmenetlusega seoses aluseks võtma kõikehõlmava lähenemisviisi, millega tagatakse kohtus tõhus ja tulemuslik tõendite haldamine ning menetluslike tagatiste järgimine.

Kuigi kohtunikud ja väliseksperdid on oma ettepanekud teinud, ei ole karistusseadustikku veel reformitud ning äärmiselt tülikaid karistusmenetlusi ei ole veel piisavalt lihtsustatud. Kriminaalmenetluse seadustiku osaline reform kiideti heaks 17. detsembril 2008[4]. Probleeme võib tekkida asjaolust, et muudetud seadus kohustab kohut kohaldama kiirmenetlust, mille kohaselt määratakse automaatselt karistus allapoole seadusjärgset miinimumi juhul, kui kahtlustatav/süüdistatav tunnistab oma süüd ja taotleb sõltumata sooritatud kuriteo raskusest nimetatud menetlust. Kuni 1. jaanuarini 2009 oli kohtunikel õigus otsustada, kas kahtlustatava/süüdistatava selline taotlus vastu võtta. Oma järgmises aruandes jälgib komisjon tähelepanelikult kõnealuse muudatuse mõju ning hindab, kas tegemist on raskete kuritegude (sealhulgas pettused ja kõrgemal tasemel esinev korruptsioon) vastase kaitse puhul sammuga tagasi.

Kohtueelses menetluses tuvastatud puudusi ei ole veel kõrvaldatud. Kohtusse jõuab liiga vähe keerulisi kriminaalasju, kohtu tasandil saadetakse kohtuasju jätkuvalt tagasi prokuratuuri[5] või viivitatakse kohtuasja arutamisega, rikkudes sageli nii menetluskorda.

Siseministeeriumit käsitlevat seadust muudeti 22. juulil 2008 eesmärgiga parandada ministeeriumi juhtimist, vähendades juhtimistasandeid, kõrvaldades kattuvaid ülesandeid, andes juhtkonnale otsese kontrolli ministeeriumi tegevuse üle ning võttes kasutusele jälitusteabel põhineva politseitöö. 2. oktoobril võttis ministrite nõukogu vastu määruse, mis hõlmas siseministeeriumit käsitleva seaduse kohaldamist. Üks oluline element, s.t. kohtueelse uurimise reform, näeb ette erineva asjaomase taustaga spetsialistide (nt rahandus) värbamist. Praegu on veel liiga vara hinnata, kas kõnealused reformid saavutavad oma eesmärgi, milleks on kohtueelse uurimise tõhususe parandamine eelkõige keerukates juhtumites.

Eriluurevahendite seaduse muutmise seaduse võttis rahvusassamblee lõpuks vastu 17. detsembril 2008. Muutmise mõju on veel vara hinnata.

Lahendada tuleb riikliku julgeolekuameti parlamentaarse kontrolli alla kuulumise probleem.

4.3. Eesmärk 3: Jätkata kohtureformi, et suurendada kohtunike professionaalsust, usaldusväärsust ja töö tulemuslikkust. Hinnata reformi mõju ja avaldada igal aastal tulemused.

2008. aastal oli peaaegu poolte (47 %) kõrgemas justiitsnõukogus algatatud distsiplinaarmenetluste aluseks inspektsiooni tehtud ettepanekud. Kuus menetlust on lõpetatud, üheksa menetlust on lõpetamisel ning veel kolme puhul on kindlaks määratud esialgse arutamise aeg. Kõrgeim justiitsnõukogu peab võtma olulisi parandusmeetmeid, et reageerida kontrollide tulemustele, näiteks uurima, miks saadetakse kohtuasjad prokuratuuri tagasi. Üheks peamiseks kohtunike professionaalsuse ja läbipaistvuse proovikiviks sellel aastal on kohtuasutuste haldusjuhtide ametissemääramine, selles on otsustav roll kõrgemal justiitsnõukogul.

Väidetavalt on kõigil Bulgaaria 180 kohtul töökorras veebisait, mis peaks suurendama läbipaistvust ja lihtsustama õiguskaitse kättesaadavust. On oluline, et kõnealused veebisaidid järgivad kõiki andmekaitse ja eraelu puutumatuse kaitse eeskirju.

4.4. Eesmärk 4: Uurida kõrgemal tasemel esinevaid korruptsioonijuhtumeid professionaalselt ja erapooletult ning esitada nende kohta aruanded. Koostada aruanne avalik-õiguslike asutuste sisekontrolli ja kõrgema taseme ametnike majanduslike huvide deklaratsioonide avaldamise kohta.

Andmed 2008. aasta teise poole korruptsioonijuhtumite üldiste järelmeetmete kohta näitavad võrreldes aasta esimese poolega langust[6]. Samasugust langust võib täheldada ka 2008. aasta novembri ja detsembri kohta.

Vastusena 2008. aasta juuli koostöö- ja jälgimiskorda käsitlevale aruandele loodi riigiprokuratuuri järelevalveosakonnas ühised uurimisrühmad, mille eesmärk on tegeleda pettuste, organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesuga seotud probleemidega ELis. Kõnealused uurimisrühmad koosnevad prokuratuuri, politsei, riikliku julgeolekuameti ja riikliku uurimisteenistuse töötajatest. Muud ametiasutused (nt tolliamet) osalevad töös sõltuvalt konkreetsest juhtumist. Kuigi kõnealuste ühiste uurimisrühmade tööle on veel vara hinnangut anda, tuleks ära märkida nende suur potentsiaal.

Rahvusassamblee võttis huvide konflikti ennetamist ja avalikustamist käsitleva seaduse vastu 16. oktoobril 2008. Seadus, mis jõustus 1. jaanuaril 2009, on suunatud avalike ja erahuvide konfliktile. Seadusega kehtestatakse kõigis riigiasutustes nii kesk-, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil töötavatele töötajatele samasugused normid. Seadusega kohaldatakse täielikult detsentraliseeritud kontrollmehhanismi, mis peab oma tõhusust alles tõestama, võttes arvesse tegevusliku sõltumatuse puudumist paljudel juhtudel. Komisjon jälgib seaduse jõustamist tähelepanelikult[7].

Rahvusassamblees jätkuvad arutelud erakondade rahastamist käsitlevate eeskirjade muutmise küsimuses. Kehtivad valimiskampaaniate rahastamist käsitlevad eeskirjad erinevad sõltuvalt valimiste liigist ning need ei hõlma mitterahalisi annetusi, õigusaktidega reguleerimata sularahatehinguid ega annetajate avalikku registrit. Valimiskampaania rahastamist käsitlevaid eeskirju sisaldavad õigusaktid peavad olema ühtlustatud ning kehtestama seoses 2009. aasta suvel toimuvate siseriiklike ja Euroopa Parlamendi valimistega range kontrollimehhanismi. Ametiasutused peavad ka tõhustama häälteostmise piiramisega seotud jõupingutusi. Kodanikuühiskonna algatused valimispettuse vältimiseks on lootustandvad.

Äriregistriseadustiku jõustumisega tekib oht, et väheneb äriühingu varade omanikke käsitlevate andmete läbipaistvus. Äriseadustikus ei nõuta pärast ettevõtja esmakordset registreerimist aset leidvate aktsiaostu ja ülekandmisega seotud muudatuste registreerimist. Komisjon jälgib tähelepanelikult kõnealust olukorda, mis võib takistada tõhusa finantsuurimise teostamist.

4.5. Eesmärk 5: Võtta täiendavaid meetmeid, et ennetada korruptsiooni ning võidelda selle vastu eelkõige piiril ja kohalikes omavalitsustes.

Rahvusassamblee võttis 16. oktoobril 2008 vastu mitu 1. jaanuaril 2009 jõustunud riigihangete seaduse muudatust[8]. Kõnealuste muudatustega soovitakse parandada läbipaistvust, võrdset kohtlemist ning diskrimineerimiskeeldu riigihangetes. Muudatuste mõju tuleb tähelepanelikult jälgida ning seda tuleb täiendada haldussuutlikkuse ja jätkuval riskihindamisel toetuvate tõhusate kontrollimenetluste tugevdamise kaudu[9].

Komisjon märgib, et seadused, millega keelatakse maa ja metsamaa vahetus, jõustuvad 1. veebruaril (metsamaad) ja 1. märtsil (maa). Komisjon jätkab kõnealuste seaduste tõhusa rakendamise tähelepanelikku jälgimist.

4.6. Eesmärk 6: Koostada organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise tegevuskava, keskendudes rasketele kuritegudele ja rahapesule ning kurjategijate vara korrapärasele konfiskeerimisele. Esitada aruanne uute ja käimasolevate uurimiste, esitatud süüdistuste ja tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta kõnealustes valdkondades.

Organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse tõhustamiseks loodi riigiprokuratuuri järelevalveosakonna tasandil ühised uurimisrühmad (vt eesmärk 4).

Bulgaaria ametiasutuste esitatud statistika ei osuta organiseeritud kuritegevusega seotud süüdistuste esitamise ja õigusmeetmete võtmisega seoses 2008. aastal siiski märkimisväärsetele muutustele[10]. Viimastel kuudel ei ole tehtud ühtegi otsust kõrgetasemelistes organiseeritud kuritegevust käsitlevates kohtuasjades.

[1] 2006/929/EÜ: Komisjoni otsus, 13. detsember 2006, millega nähakse ette kord, mille abil teha Bulgaariaga koostööd ja jälgida tema edusamme konkreetsete eesmärkide täitmisel kohtureformi alal ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses (ELT L 354, 14.12.2006, lk 58).

[2] Käesolev teatis hõlmab andmeid kuni 15. jaanuarini 2009.

[3] Veliko Turnovo ja Burgase apellatsioonipiirkonnad.

[4] Bulgaaria ametiasutused teavitasid komisjoni, et seaduse eesmärk on lihtsustada kohtueelset menetlust ja tõendamiskohustust kohtuasjades, mis on seotud organiseeritud kuritegevusega, vabastades pistisevõtja vastutusest erijuhtumites tõendite saamise eesmärgil ning suurendades valimisseaduse rikkumisel kriminaalvastutust.

[5] Tagasisaatmised on seotud eelkõige Sofiaga, kus menetletakse suurem osa keerukatest kohtuasjadest ning keskmiselt 20 % kohtuasjadest saadetakse tagasi.

[6] Bulgaaria on edastanud kõrgemal tasemel esineva korruptsiooniga seotud rikkumiste kohta järgmised andmed:

- Jaanuar - mai 2008: algatati 200 kohtueelset menetlust; kohtule esitati 78 prokuröri toimikut; 103 süüdistust ja 55 süüdimõistvat otsust.

- Juuni - oktoober 2008 : algatati 179 kohtueelset menetlust; kohtule esitati 63 prokuröri toimikut; 76 süüdistust ja 50 süüdimõistvat otsust.

- November - detsember 2008: algatati 30 kohtueelset menetlust, kohtule esitati 18 prokuröri toimikut, süüdistus esitati 19 isikule ja süüdi mõisteti 11 isikut.

[7] Seaduse kohaldamine on 1. märtsini osaliselt peatatud. Käimas on muudatusi käsitlev arutelu. On oluline, et seaduses käsitletaks perekondlikke sidemeid, erakondade tegevuses osalemist ja mittetulundusühenduste liikmelisust.

[8] Peamised muudatused on järgmised: kõigi riigihankeregistris lõpetatud menetluste kohustuslik avaldamine, hinnapakkumiste kohustuslik avaldamine, rikkumiste eest rangemate sanktsioonide määramine, välisekspertide kohustuslik osalemine hindamiskomiteedes, kõrgemad künnised, ELi vahendeid hõlmavate hankemenetluste täiendavad kontrollid, hangetega tegelevatele ametnikele makstavate täiendavate lisatasude mõju suurendamine ning piiratud avalik juurdepääs teabele andmekaitse tõttu.

[9] Tüüpilised riigihangetega seotud rikkumised Bulgaarias hõlmavad näiteks suurte lepingute jagamist mitmeks väiksemaks lepinguks, mis seetõttu jäävad allapoole konkurentsikünnist, allhanke tingimuste rikkumine, pakkumismenetlusel mitme tütarettevõtjaga osalemine, tekitades nii ebaõiglase konkurentsi ning manipuleerides pädevuse ja pakkumuste hindamisega.

[10] Organiseeritud kuritegevusega seotud andmed ajavahemikus 2008. aasta juunist oktoobrini: algatati 39 kohtueelset menetlust; kohtule esitati 43 prokuröri toimikut; 147 süüdistust, 65 süüdimõistvat otsust, millest 35 on jõustunud. Vastavad andmed ajavahemikus 2008. aasta jaanuarist maini on järgmised: algatati 48 kohtueelset menetlust; kohtule esitati 30 prokuröri toimikut; 132 süüdistust, 60 süüdimõistvat otsust, millest 48 on jõustunud. Ajavahemikku 2008. aasta novembrist detsembrini hõlmavad andmed näitasid, et: algatati 11 kohtueelset menetlust, kohtule esitati 10 prokuröri toimikut, süüdistus esitati 52 isikule, 17 isikut mõisteti süüdi, kõik otsused on jõustunud.