[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 16.03.2005

SEK(2005) 383 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

EAGGFi tagatisrahastu kulude kohta Varajase hoiatamise süsteem nr 11/2004 ja nr 12/2004

SISUKORD

1. PARANDUSEELARVE NR 10/2004 3

2. ASSIGNEERINGUTE EELNEV KASUTAMINE 3

3. SELGITUS 2004. AASTA EELARVE TÄITMISE KOHTA 3

4. KOKKUVÕTE 6

1. PARANDUSEELARVE NR 10/2004

Põllumajandusturgude soodus areng aastatel 2003/2004 põhjustas EAGGFi tagatisrahastu 2004. aasta esialgse eelarve assigneeringute olulise alakasutamise. Silmas pidades suurenenud nõudlust struktuurifondide makseassigneeringutele, tegi komisjon ettepaneku vähendada EAGGFi tagatisrahastu eraldisi paranduseelarves 10/2004, mille Euroopa Parlament võttis vastu 2. detsembril 2004. aastal. Kõnealune vähendamine puudutas ainult alamrubriigi 1a alusel välja töötatud kavasid ja selle summa oli 1,7 miljardit eurot. Selle tulemusena vähenesid eelarvelised assigneeringud kokku 46 781,4 miljonilt eurolt 45 081,4 miljonile eurole. Lisatud tabeli veergudes a, b ja c on esitatud eelarveartiklid, mille puhul esialgseid assigneeringuid vähendati, summad, mille võrra neid vähendati, ja olemasolevate assigneeringute summad pärast vähendamist. Peale selle kanti 0,5 miljoni euro suurune summa artikli 05 01 04 01 alt artikli DG Keskkond alla keskkonnaindikaatorite uuringuteks. Selle tulemusena on 2004. aastal olemasolevate eraldiste summa 45 080,9 miljonit eurot.

2. ASSIGNEERINGUTE EELNEV KASUTAMINE

2004. eelarveaastal kasutati 1. eelarvejao assigneeringutest 44 719,3 miljonit eurot, s.o 99,2%. Kõnealune summa on saadud, lahutades üldsummast negatiivsed kulutused, mis võeti tagasi EAGGFi tagatisrahastu raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega seotud finantsparanduste ning 2004. eelarveaasta ettemaksete peatamise ja vähendamise tulemusel.

Lisatud tabelis on üksikasjalikult esitatud EAGGFi tagatisrahastu 2004. aasta eelarve täitmine artiklite kaupa. Sellest nähtub, et kogu alakulu oli ligikaudu 361,5 miljonit eurot, mis jaotus järgmiselt:

- alamrubriigi 1a puhul oli alakulu 246,3 miljonit eurot,

- alamrubriigi 1b puhul oli alakulu 115,2 miljonit eurot.

2004. aasta detsembris esitas komisjon eelarve täitmist korraldavale asutusele ettepaneku kanda üle artikli 17 04 03 alla veterinaaria erifondi 139,7 miljonit eurot, et katta ühenduse maksed peamiselt seoses suu- ja sõrataudiga Ühendkuningriigis, klassikalise lindude katkuga Madalmaades jne. See summa saadi eelarveartiklitest 05 02 05 (20,0 miljonit eurot), 05 03 01 (80,0 miljonit eurot), 17 01 04 (1,0 miljonit eurot), 17 04 01 (36,6 miljonit eurot) ja 17 04 04 (2,1 miljonit eurot).

3. SELGITUS 2004. AASTA EELARVE TÄITMISE KOHTA

Eelarve täitmist mõjutasid peamiselt järgmised tegurid:

3.1. Finantstegurid

Dollari/euro kurss

Eespool osutatud kulutuste puhul on arvestatud dollari/euro kursi muutust. Suure osa põllumajandustoodete, eeskätt teravilja ja suhkru ekspordiabi puhul ja teatavate siseriiklike toetuste puhul, nagu puuvilla puhul antav abi, olenevad kulud dollari kursi suundumusest.

Vastavalt eelarvedistsipliini käsitlevale nõukogu määrusele (nõukogu 26. septembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2040/2000), koostati kirjalik ettepanek 2004. aasta põllumajanduseelarve muutmiseks 2003. aasta juuli, augusti ja septembri keskmise dollari kursi (1 euro = 1,12 dollarit) alusel. Ajavahemikul 1. august 2003 – 31. juuli 2004 oli dollari keskmine kurss (1 euro = 1,20 dollarit) ligikaudu 7% madalam kursist, mida kasutati 2004. aasta eelarve koostamise puhul.

3.2. Alamrubriik 1a – turutegurid

Alamrubriigi 1a eelarveeraldised olid alakulutatud kõikide eelarvepeatükkide lõikes, välja arvatud peatükid 05 07 (Audit) ja 17 04 (Toiduohutus, loomade tervishoid ja heaolu, taimetervis), mille puhul esines vastavate assigneeringute ülekulu. Alakulu koondus eriti järgmistesse peatükkidesse:

- taimset päritolu tooted, peamiselt suhkur, puu- ja köögiviljad ning veinid, mille puhul eelarveeraldisi alakulutati 160,5 miljoni euro võrra;

- loomsed tooted, peamiselt piim ja loomaliha, mille puhul eelarveeraldisi alakulutati 137,1 miljoni euro võrra.

Need märkused hõlmavad järgmisi sektoreid:

Artikkel 05 02 05: Suhkur | Alakulu: 30 miljonit eurot (võrreldes lõplike assigneeringutega) Alakulu: 295 miljonit eurot (võrreldes esialgsete assigneeringutega) |

(kulu: 1 416 miljonit eurot) (lõplikud assigneeringud: 1 446 miljonit eurot) (esialgsed assigneeringud: 1 711 miljonit eurot) |

See alakulu oli tingitud eelkõige väiksematest eksporditud suhkru kogustest, kui nähti ette eelarves, ning sellega seotud väiksematest ekspordihüvitiste väljamaksetest.

Artikkel 05 02 08: Puu- ja köögiviljad | Alakulu: 40 miljonit eurot |

(kulu: 1 577 miljonit eurot) (lõplikud assigneeringud: 1 617 miljonit eurot) (esialgsed assigneeringud: 1 617 miljonit eurot) |

See alakulu oli tingitud väiksematest abimaksetest eelkõige seoses väiksemate turult eemaldatud puu- ja köögivilja kogustega ning seoses banaanide hinna tõusuga, mille tõttu nende puhul antava abi määr vähenes, kuna asjakohastes sektorites kujunesid soodsad turutingimused.

Artikkel 05 02 09: Veinid | Alakulu: 30 miljonit eurot (võrreldes lõplike assigneeringutega) Alakulu: 123 miljonit eurot (võrreldes esialgsete assigneeringutega) |

(kulu: 1 092 miljonit eurot) (lõplikud assigneeringud: 1 122 miljonit eurot) (esialgsed assigneeringud: 1 215 miljonit eurot) |

See alakulu oli tingitud eelkõige asjaolust, et erakorraline destilleerimine ei olnud 2003/2004. aastal vajalik ja sellepärast ei tehtud selle kava alusel makseid, kuna sekkumiseks ostetud alkoholi kogused olid väiksemad kui 2004. aasta eelarve koostamise ajal arvestatud kogused, mistõttu amortisatsioonikulud olid väiksemad.

Artikkel 05 03 01: Piim ja piimasaadused | Alakulu: 101 miljonit eurot (võrreldes lõplike assigneeringutega) Alakulu: 694 miljonit eurot (võrreldes esialgsete assigneeringutega) |

(kulu: 2 265 miljonit eurot) (lõplikud assigneeringud: 2 366 miljonit eurot) (esialgsed assigneeringud: 2 959 miljonit eurot) |

See alakulu oli tingitud väiksematest ekspordiabiks ja piimasaaduste puhul antavaks muuks abiks ettenähtud maksetest eelkõige seoses soodsate tingimuste ja hindadega piimasaaduste sise- ja välisturgudel,, mistõttu kehtestati madalamad lõssi ja või ekspordiabi määrad, kui arvestati eelarve koostamise ajal.

Artikkel 05 03 02: Looma- ja vasikaliha | Alakulu: 40 miljonit eurot (võrreldes lõplike assigneeringutega) Alakulu: 278 miljonit eurot (võrreldes esialgsete assigneeringutega) |

(kulu: 7 776 miljonit eurot) (lõplikud assigneeringud: 7 816 miljonit eurot) (esialgsed assigneeringud: 8 054 miljonit eurot) |

See alakulu oli tingitud eelkõige väiksematest ekspordiabi maksetest, kuna eksporditud loomaliha kogused olid 2004. aasta eelarve koostamise ajal arvestatud kogustest väiksemad. Peale selle sisaldas 2004. aasta eelarve assigneeringuid, mis olid ette nähtud liikmesriikide kulutuste koosfinantseeritava osa hüvitamiseks seoses kohtuasja C239/01 käsitleva Euroopa Kohtu otsuse järgse eritarnete kavaga. Neid assigneeringuid ei kasutatud, sest enamasti deklareerisid liikmesriigid viivitamata saadaolevad summad ja neile maksti hüvitised viimase eelarveaasta lõpus.

3.3. Alamrubriik 1b

Artikkel 05 04 01: EL-15 maaelu arendamine | Alakulu: 95 miljonit eurot |

(kulu: 4 708 miljonit eurot) (assigneeringud: 4 803 miljonit eurot) |

See alakulu oli tingitud teatavate maaelu arengu programmide (investeeringud põllumajandusettevõtetesse, metsandusse, maapiirkondade kohandamise ja arengu edendamisse) ebapiisavast elluviimisest EL-15 poolt.

Artikkel 05 04 04: Ajutine finantsinstrument maaelu edendamiseks uutes liikmesriikides (EL-10) | Kulukohustuste assigneeringud: 1 733 miljonit eurot Kulukohustuste summa: 1 733 miljonit eurot Maksete assigneeringud: 645 miljonit eurot Makstud summa: 629 miljonit eurot |

Kõnealune artikkel on seotud üleminekuvahendiga maaelu arengu finantseerimiseks uutes liikmesriikides EAGGFi tagatisrahastu abil. Selle EAGGFi tagatisrahastu alusel finantseeritava vahendi rakendamiseks kasutatakse liigendatud assigneeringuid. Selline lähenemisviis tagab kulukohustuste võtmise ja nende tasumise vahel, mis mõlemad toimuvad eurodes, pikema ajavahemiku, kui oleks võimalik EAGGFi tagatisrahastu eeskirjade alusel. 2004. aasta kulukohustused jõustusid automaatselt komisjoni otsuse alusel, millega anti toetust iga asjaomase liikmesriigi maaelu arengu programmile. Sellel alusel rahastati kõiki 2004. aasta eelarves selle vahendi puhul ettenähtud assigneeringuid. Maksekohustused tuleb täita 2 aasta jooksul alates kohustuse võtmise kuupäevast. Pärast selle tähtaja möödumist tühistatakse automaatselt maksekohustused, mille kohta ei ole esitatud maksunõuet. 2004. eelarveaastal oli kõnealuse vahendi puhul väljamakstud summa, mis koosnes peamiselt ettemaksetest uutele liikmesriikidele, ligikaudu 629 miljonit eurot.

4. KOKKUVÕTE

2004. eelarveaastal oli kasutatud assigneeringute summa 44 719,3 miljonit eurot ehk 99,2% olemasolevatest assigneeringutest. Eelarveeraldiste alakasutus kokku oli ligikaudu 361,5 miljonit eurot.

Alamrubriigi 1a puhul oli assigneeringute alakasutus 246,3 miljonit eurot (0,6% lõplikest eelarveeraldistest), kusjuures alakasutus esines eeskätt suhkru-, puu- ja köögivilja, veini-, piima- ning loomalihasektoris.

Alamrubriigi 1b puhul oli maaelu arengu programmide täitmiseks ettenähtud vahendite alakasutus 115,2 miljonit eurot (1,8% eelarveeraldistest), kusjuures alakasutus esines eeskätt investeeringutega põllumajandusettevõtetesse ja metsandusse ning maapiirkondade kohandamise ja arengu edendamisega seotud kavade puhul.

LISA

[pic]