13. suhtub väga taunivalt kõikidesse salaoperatsioonidesse ELi territooriumil, mis kahjustavad ELi kodanike
eraelu puutumatust; on sügavalt mures selle üle, et niisugused operatsioonid toimuvad Euroopa kodanikke ja
nende parlamentaarseid esindusi teavitamata; palub tungivalt Ameerika Ühendriikidel ja tema luure- jajulgeolekuteenistustel tegutseda heas koostöövaimus ja teavitada oma liitlasi kõikidest julgeolekuoperatsiooni-dest, mida nad kavatsevad teostada ELi territooriumil;
14. palub kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonil koos majandus- ja rahanduskomisjoniga
korraldada nii kiiresti kui võimalik Euroopa Keskpanga, komisjoni, nõukogu, Euroopa andmekaitseinspektorining muude asjaga seotud eraõiguslike ja avalike poolte ühine kuulamine, et selgitada, millist teavet võis neilolla;
15. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Keskpan-
gale, liikmesriikide ja läbirääkijariikide valitsustele ja parlamentidele ning Ameerika Ühendriikide valitsuseleja kongressi kahele kojale.
P6_TA(2006)0318
Sisserändajate integreerimine Euroopa Liidus
Euroopa Parlamendi resolutsioon strateegiate ja vahendite kohta sisserändajate integreerimiseks
Euroopa Liidus (2006/2056(INI))
Euroopa Parlament,
—võttes arvesse komisjoni 1. septembri 2005. aasta teatist pealkirjaga „Ühine integratsioonikava —
raamistik kolmandate riikide kodanike integreerimiseks Euroopa Liidus” (KOM(2005)0389);
—võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklit 13;
—võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, millega antakse ühendusele volitused ja kohustused
sisserände ja varjupaiga valdkonnas, ja eelkõige selle artikli 63 punkti 3 alapunkti a;
—võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 15.-16. oktoobri 1999. aasta Tampere istungi, 14.-15. detsembri
2001. aasta Laekeni istungi, 21.-22. juuni 2002. aasta Sevilla istungi ja 19.-20. juuni 2003. aasta Thessa-
loniki istungi eesistujariigi järeldusi, milles rõhutati koostöö ja teabevahetuse arendamise olulisust äsjaasutatud riiklike integratsiooni kontaktpunktide rühma raames, et eelkõige tugevdada vastava poliitikakooskõlastamist riiklikul ja Euroopa Liidu tasandil;
—võttes arvesse Haagi programmi, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 4. novembril 2004 ja milles
kehtestati ajavahemikul 2005-2010 vabaduse, turvalisuse ja õigluse valdkonnas rakendatavad eesmärgid;
—võttes arvesse Groningenis 9. novembril 2004. aastal toimunud ministrite mitteametlikku konverentsi,
kus esimest korda kohtusid integratsioonipoliitika eest vastutavad ministrid;
—võttes arvesse 19. novembril 2004. aastal Euroopa Liidu Nõukogu poolt vastu võetud Euroopa Liidu
sisserändajate integratsioonipoliitika ühiseid aluspõhimõtteid (
1);13.12.2006 C 303 E/845 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 6. juuli 2006ET
(1) 19. novembri 2004. aasta dokument 14615/04.
—võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ning eriti selle artikleid 18, 20, 21 ja 22;
—võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
—võttes arvesse kodanikuvabaduste ja justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalko-
misjoni arvamust (A6-0190/2006),
A. arvestades, et sisserändajate integreerimine on probleem, millega EL on varemgi tegelenud; arvestades, et
veerand sajandit tagasi oli enamik ELi sisserändajaid lõunaeurooplased; arvestades, et praegu on Lõuna-Euroopa Euroopa Liidu kiiresti arenev osa ja tema kodanikke ei peeta enam sisserändajaiks, ehkki tol ajal
pidasid paljud neid võõraiks ja „integreerimatuiks”; arvestades, et nende päritoluriikide ühinemine
Euroopa Liiduga tugevdas ELi tervikuna; arvestades, et samamoodi on uute liikmesriikide kodanikudnüüd ELi täieõiguslikud liikmed;
B. arvestades, et praegu seisab Euroopa Liit teistsuguse integratsiooniprobleemi ees, sest ta ei saa enam
eeldada, et enamik sisserändajaid aja jooksul integreerub, kuna nende päritoluriik ühineb liiduga;
C. arvestades, et sisserändajate arv on Euroopa Liidus hinnanguliselt 40 miljonit ning nende järeltulijate arv
on sellest miljoneid suurem; arvestades, et selline järjest suurenev elanikkond on erakordselt mitmekesine,
kuid samas seisavad need elanikud silmitsi sarnaste probleemidega: nende tööturul osalemise määr ontunduvalt alla keskmise ning nende edukus koolis on märgatavalt tagasihoidlikum; arvestades, et nad onpoliitiliselt alaesindatud kõikidel valitsustasanditel, sealhulgas liikmesriikide poliitilistes parteides jaEuroopa institutsioonides;
D. arvestades, et kuigi neid rohkem kui 40 miljonit sisserännanut on võimalik käsitada ELi 26. liikmesriigina
(ja rahvaarvult 5. liikmesriigina) ning et ELi mure ja jõupingutused selle elanikkonna integreerimisel
peaksid olema samaväärsed ELi kohustusega integreerida läbirääkijariigid, on Euroopa Liit panustanudväga vähe vahendeid selle integratsiooniprobleemi ületamisele, mille lahendamise ebaõnnestumine võibtuua Euroopa Liidule sotsiaalset, majanduslikku ja poliitilist kahju; arvestades, et vajalik ei ole mitte ainultpikaajaliste rahaliste vahendite eraldamine uude Euroopa fondi kolmandate riikide kodanike integreerimi-seks (KOM(2005)0123), vaid tuleb ka tagada, et komisjoni asjaomased peadirektoraadid eraldaksid osa
oma vahenditest ELi integratsioonipoliitikale;
E. arvestades, et Euroopa Liidu integratsioonipanust on pikka aega piiranud laialt levinud arusaam, et inte-
gratsioon on lokaalne; arvestades, et tegelikult on integratsioon oma mõjult ka globaalne, eriti siis, kuiintegratsioon ei toimi, sest kui ühel liikmesriigil ei õnnestu edukalt rakendada integratsioonipoliitikat,võib see kaasa tuua negatiivseid tagajärgi kogu Euroopa Liidule, näiteks:
—sisserändajate vaeghõive nõrgendab kogu Euroopa Liidu majandust ja nurjab Lissaboni agenda
täitmise;
—ELi jaoks vajalikud kõrge ja madala kvalifikatsiooniga töötajad võivad, nähes Euroopa külalislahkuse-
tust nende suhtes, suunduda varimajandusse või ELi majanduskonkurentide juurde;
—tõhusa integratsioonipoliitika puudumise tulemuseks võib olla negatiivne ettekujutus sisserändajatest
ja kaitsev sisserändepoliitika;
—kodanike seas valitsev hirm võib õõnestada austust inimväärikuse, vabaduse, demokraatia, võrdsuse,
õigusriigi ning inimõiguste vastu, sealhulgas vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste vastu;
—integreerumata sisserändajatega seotud ettekujutused ja eelarvamused võivad kahjustada Euroopa
Liidu edukat laienemist;13.12.2006 C 303 E/846 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 6. juuli 2006ET
F. arvestades, et integreerimise edukus tugevdab Euroopa Liidu majandust globaalse konkurentsi tingi-
mustes; arvestades, et „ajude äravoolu” vältimist silmas pidades meelitab Euroopa Liit ligi liidu jaoks vaja-
likke töötajaid ja ettevõtjaid ning teadlasi ja tudengeid, kes on aluseks liidu uuendussuutlikkusele; arves-tades, et ELi linnad on turvalisemad ja kogukonnad tugevamad, kui kohaldatakse sihipärast, järjepidevatja piisavalt rahastatud integratsioonipoliitikat; arvestades, et ksenofoobia tendentsid kahanevad ning kõigiinimeste põhiõiguste austamine muutub tugevamaks; arvestades, et Euroopa positsioon maailmas
paraneb;
G. arvestades, et kohalikel, piirkondlikel ja siseriiklikel asutustel on oluline roll ning et nende kohustustel,
sealhulgas linnastumise, eluaseme ja hariduse valdkondades, on otsesed tagajärjed integratsiooniprotses-sile; ergutab oma ametiasutusi suurendama nende osalemist üleeuroopalises arutelus; rõhutab EuroopaLiidu olulist toetust nimetatud tasanditel käivitatud algatustele ühenduse struktuurifondide kaudu;
H. arvestades, et ei ole olemas ühte kindlat lahendust edukaks integreerimiseks Euroopa Liidus; arvestades,
et kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi ametiasutustel (eriti linnakeskustes, kuhu on koondunud
enamik sisserändajaid) peaksid olema võimalused ja rahalised vahendid selleks, et määrata kindlaks ja viia
ellu täpsed integratsioonimeetmed, ning et liikmesriigid ja liit tervikuna peaksid innukalt välja töötamaintegratsioonistrateegiaid ning kontrollima nende integratsioonimeetmete tõhusust ja tulemusi aktiivse-malt ja tulemuslikumalt, tagades seeläbi selliste integratsioonistrateegiate rakendamise, mille tulemusededendavad liidu ühiseid huve, ning et selleks peab komisjon teostama kavandatavad uuringud osaluse ja
integratsiooni taseme kaardistamiseks kogu Euroopa Liidus;
I. arvestades, et integratsioon on kahepoolne protsess, mis ühelt poolt eeldab sisserändajate edukaks vastu-
võtvasse ühiskonda integreerimiseks nende enda tahet ja vastutust ning teiselt poolt eeldab ELi kodaniketahet aktsepteerida ja kaasata sisserändajaid, ning mis seisneb integreeritud meetmetes nii selleks, etmõjutada sisserändajate ja neid vastuvõtvate ühiskondade käitumist kõikidel asjassepuutuvatel tasanditel,kui ka selleks, et mobiliseerida poliitika rakendamiseks mõlema poole ressursid; kõnealune kahepoolne
protsess tähendab õigustest ja kohustustest koosnevat vastastikust kohustust vastuvõtvate ühiskondade ja
sisserändajate jaoks;
J. arvestades, et ELi meetmeid selles valdkonnas suunavad prioriteedid peaksid hõlmama järgmisi aspekte:
—sisserändajate rakendusväljavaadete parandamine ning tööhõiveliste erinevuste vähendamine võrreldes
vastuvõtva elanikkonnaga, sealhulgas asjakohase teabe ja koolitusprogrammide pakkumise kauduametivõimude ja sotsiaalpartnerite poolt ning sisserändajate haridus- ja kutsekvalifikatsiooni tunnus-tamise kaudu, võttes eriti arvesse sisserännanud naiste olukorda, sest nende hulgas on tööpuudussageli suurem;
—sisserändajate ja nende järeltulijate haridus- ja keelealaste võimaluste suurendamine, sealhulgas rahas-
tamise kaudu komisjoni hariduse ja kultuuri peadirektoraadilt, mille lõpptulemuseks oleks saavutus-tega seotud lõhe kaotamine võrreldes teistega, tunnistades muu hulgas, et sisserändajate teises keelesõppivatel ja uute tavadega kohaneda püüdvatel lastel võib õppimises tekkida rohkem raskusi kui
nende koolikaaslastel, mis omakorda võib tekitada raskusi nende kohanemisel ühiskonnaga ja ühis-
konda integreerumisel, ning tunnistades samuti, et isegi kõrge kvalifikatsiooniga sisserändajatel võibsiiski tekkida vajadus kohandada oma kvalifikatsiooni vastuvõtva ühiskonna nõudmistele;
—sisserändajate poliitilise ja kodanikuhariduse edendamine ning nende osalemise ja esindatuse suuren-
damine kõigis asjassepuutuvates valitsemise valdkondades, kodanikuühiskonnas ning otsuste tege-
misel ja poliitika väljatöötamisel;13.12.2006 C 303 E/847 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 6. juuli 2006ET
—sisserändajate vastu suunatud rassismi, ksenofoobia ja diskrimineerimisega võitlemine, eelkõige tööl
ja koolis ning eluaseme, tervishoiu, avalike teenuste, massimeedia ja poliitika valdkonnas, suurendades
üksteise sarnasuste ja erinevuste vastastikust austamist ja mõistmist ning lihtsustades juurdepääsuvõrdseid õigusi ja võimalusi käsitlevale teabele vajalikes keeltes;
märkides, et ELi institutsioonid peaksid tagama, et nende heatahtlikud algatused ei muutuks sümboolseks
poliitikaks, millel puudub lisandväärtus;
K. arvestades, et integreerimise võtmeküsimusteks on põhiõiguste edendamine, võrdsed võimalused kõigile
ja diskrimineerimise kaotamine; arvestades, et ettepanek nimetada 2007. aasta Euroopa aastaks „Võrdsed
võimalused kõigile” ja 2008. aasta kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastaks on nende eesmärkide
saavutamisel olulised teadlikkust tõstvad algatused;
L. arvestades, et ELi eduka integratsioonipoliitika ja Euroopa Liidu püüdluse vahel töötada välja seadusliku
sisserände poliitika ja rändepoliitika on selge seos; arvestades, et esimese praktilise sammuna tuleks
tõhustada sisserändajate vastuvõtmise eest vastutavate ja sisserändajate integratsiooni eest vastutavateasutuste tegevuse kooskõlastamist;
1. nõuab tungivalt, et komisjon tagaks kõigi olemasolevate integratsiooni käsitlevate direktiivide, nimelt
nõukogu 22. septembri 2003. aasta direktiivi 2003/86/EÜ perekonna taasühinemise õiguse kohta (
1),
nõukogu 25. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/109/EÜ pikaajalistest elanikest kolmandate riikide koda-nike staatuse kohta (
2), nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse
kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (3) ja nõukogu 27. novembri 2000.
aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel jakutsealale pääsemisel (
4), tõhusa rakendamise; arvestades, et paljud liikmesriigid on nende direktiivide tõhusa
rakendamisega maha jäänud ning on oluline, et komisjon kontrolliks rangemalt nii integratsiooniga seotuddirektiivide ülevõtmist kui ka nende haldustavade tõhusust, mida kasutatakse asjaomaste õigusaktide raken-
damiseks sisserändajate igapäevaelus;
2. tervitab komisjoni ettepanekut asutada aastateks 2007-2013 eelnimetatud Euroopa fond kolmandate
riikide kodanike integreerimiseks ning nõuab tungivalt, et nimetatud fondi kasutades järgitakse alljärgnevat
kuut konkreetset põhimõtet:
a) igal aastal peaks eraldiste tegemise aluseks olema üks põhivaldkond, mis võimaldaks komisjonil saavutada
asjatundlikkuse vajaliku taseme ning hinnata programme rangemalt ja neisse investeerida; investeerimisesihtvaldkonnad peaksid hõlmama tööhõive erinevuste vähendamist sisserändajate ja teiste vahel, sisserän-dajate hariduses osalemise ja haridusalaste saavutuste parandamist, naiste haridus- ja rakendusväljavaadeteedendamist, keele- ja tutvustusprogramme, tervishoiu, eluaseme ja linnaelu küsimusi ning sisserändajate
poliitilise ja kodanikuosaluse suurendamist;
b) fond peaks eelistama algatusi, millel on suurimad väljavaated leida laialdast rakendamist kogu Euroopa
Liidus;
c) komisjon peaks suunama igal aastal mõistliku ja kindlaksmääratud protsendi fondi vahenditest sellele, et
tellida komisjoni rahastatavate programmide tõhususe kohta sõltumatute ekspertide hinnanguid;
d) kui eksperdid on kindlaks teinud lootustandvad programmid, tuleks kohe keskenduda nende program-
mide parimate tavade levitamisele ja kohandamisele kasutamiseks teistes liikmesriikides;13.12.2006 C 303 E/848 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 6. juuli 2006ET
(1) ELT L 251, 3.10.2003, lk 12.
(2) ELT L 16, 23.1.2004, lk 44.
(3) EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.
(4) EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.
e) toetada tuleks liikmesriikide püüdlusi kooskõlastada oma integratsioonialaseid jõupingutusi ja vahetada
parimaid tavasid;
f) keskenduda tuleks uute sisserändajate integreerimisele, tagades samas ka teise ja kolmanda põlvkonna
sisserändajate järeltulijatele suunatud programmide rahastamise; kaaluda tuleks ka programme, milleeesmärk on aidata pagulasi ELi ühiskonda astumiseks ja integreerumiseks ettevalmistumisel;
3. tervitab ülalnimetatud komisjoni teatises sisalduvat viidet ühistele aluspõhimõtetele; on kindlalt veen-
dunud, et ühised aluspõhimõtted kujutavad endast kindlat soovituste kogumit, mis peaks olema ELi integrat-
sioonipoliitika aluseks; avaldab kahetsust, et liikmesriigid ei ole ühiseid aluspõhimõtteid alates nende vastu-
võtmisest 2004. aastal sisuliselt järginud; palub Soomel kui eesistujariigil tuua ühised aluspõhimõtted ningeelkõige need põhimõtted, mis puudutavad tööhõivet (nr 3), suhtlemist (nr 7) ja osalemist (nr 9), tagasipäevakorra keskmesse;
4. tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle edendada iga-aastast integratsioonifoorumit, et hõlbustada
parimate tavade vahetust eelkõige nendes poliitikavaldkondades, kus ELi osatähtsus on piiratud, kuid milles
mõned liikmesriigid rakendavad poliitikat, mis võib teistele eeskujuks olla; on seisukohal, et integratsiooni-
foorumis peaksid osalema kõikide integratsiooniga tegelevate asutuste esindajad —nii kohalikest, piirkondli-
kest, riiklikest kui ka ELi asutustest —ning ka sisserändajad ise;
5. kutsub komisjoni üles selgitama, laiendama ja kooskõlastama peadirektoraatide integratsioonialaseid
kohustusi, taaselustama peadirektoraatidevahelise integratsioonitöörühma ja seda toetama ning määratlemaerinevate peadirektoraatide täpsed integratsioonialased kohustused; nõuab ka meetmete võtmist selleks, et
muuta uus Euroopa Integratsioonifond ja Euroopa Sotsiaalfond teineteist täiendavaks;
6. tunneb heameelt selle üle, et komisjon tunnistab vajadust liikmesriikide integratsioonipoliitika ja sisse-
rändajate osalustaseme uurimise ja kaardistamise järele; on seisukohal, et see teave on eelduseks kõigile ELipoliitikavaldkondadele, mis on suunatud parema integratsiooni edendamisele ELis, ning et sellistest kaardista-mistoimingutest kasu saamiseks tuleb selgitada ELi integratsioonialase arutelu ulatust, arvestades, et ainuüksisõna „integratsioon” võib tõlgendada mitmeti;
7. kutsub komisjoni üles looma alalist kontaktrühma sisserändajate esindajatest, ekspertidest, valitsusvälis-
test organisatsioonidest ja teistest, kes nõustaksid komisjoni kõikides integratsiooniga seotud poliitikavald-kondades;
8. kutsub komisjoni üles eriti rõhutama sisserände ja mitmekesisuse edendamist ELis ning integratsiooni
pidevat süvalaiendamist komisjoni kommunikatsioonistrateegia ja algatuste kaudu; kutsub komisjoni ja liik-mesriike üles käivitama teabe- ja teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, et parandada arusaamist sisserändest
ning sisserändajate majanduslikust ja sotsiaalsest panusest ühiskonnas;
9. kutsub komisjoni üles looma liikmesriikide integratsiooniprogrammide hindamiseks ranged seiremehha-
nismid, kasutades selleks muu hulgas sõltumatuid eksperte, ning võtma kasutusele täpse ja praktilise kakskorda aastas avaldatava rände- ja integratsiooniaruande, mis:
—keskendub täpsetele näitajatele, mis mõõdavad liikmesriigi tulemusi integratsiooni ühiste aluspõhimõtete
järgimisel;
—kohustab liikmesriike esitama täpseid ja täielikke andmeid; selliste andmete puudumisel tuleks välja
töötada alternatiivsed andmete kogumise vahendid, mis ühtivad aruande näitajatega;
—suurendab riiklike kontaktpunktide rolli ja nende koostööd sõltumatute ekspertidega;13.12.2006 C 303 E/849 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 6. juuli 2006ET
—järgib eeskujudena ÜRO arenguprogrammi inimarengu aruannet ja Euroopa kaasatusindeksit;
—avaldatakse ELi integratsiooniministrite aastakoosolekul;
10. ergutab komisjoni pidama vajaduse korral Euroopa abi ja arengupoliitika määratlemisel ja rakenda-
misel sisserändajate koduriikides nõu sisserändajate kogukondadega;
11. palub komisjonil mitmekordistada uurimis- ja analüüsimisalgatusi, mille eesmärk on mõista, mis on
integratsiooni osas efektiivne, ning ambitsioonikalt laiendada tõhusaid meetmeid parimate tavade levitami-seks koostöös liikmesriikide ja kohalike ametiasutustega, mitte üksnes välja pakutud kodulehekülje, vaid kateiste võimalikult paljude mõistlike vahendite kaudu;
12. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama komisjoni delegatsioonide ja konsulaarametite laialdasi
võimalusi kogu maailmas, et aidata potentsiaalsetel sisserändajatel integreeruda, tutvustades neile ELi ja liik-
mesriigi kultuuri, ajalugu, keelt ning kodanike õigusi ja kohustusi;
13. rõhutab, kui oluline on see, et Euroopa institutsioonide töötajate ja liikmesriikide riiklike haldusorga-
nite ülesehitus peegeldaks Euroopa Liidu ja liikmesriikide elanikkonna koosseisu;
14. nõuab tungivalt, et nõukogu kasutaks vastavalt asutamislepingu artikli 67 lõike 2 teisele taandele nn
passerelle'i sätet, et anda Euroopa Parlamendile kaasotsustamisvolitus integratsiooni ja seadusliku rände küsi-mustes ning võimaldada kvalifitseeritud häälteenamuse alusel hääletamist nõukogus; peab oluliseks, etEuroopa Parlamendi liikmetel oleks integratsioonipoliitika valdkonnas kaasotsustamisvolitus, arvestades, et
nad esindavad ELi poliitilist arvamust ning peaksid seega esindama nii sisserändajate kui ka kodanike arva-
musi ning jagama vastutust integratsioonipoliitika kujundamise eest ELi õigusloomega seotud protsessis;
15. nõuab tungivalt, et nõukogu muudaks alaliseks integratsiooniküsimustega tegelevate ministrite aasta-
koosoleku, mis algatati 2004. aasta novembris Groningenis Hollandi nõukogu eesistujariigiks olemise ajal;
16. palub liikmesriike Euroopa Põhiõiguste Ameti küsimuse lõplikul kaalumisel võtta tõsiselt arvesse ameti
rolli usalduse ja heade suhete edendamisel naaberaladel ning arendada kõnealust rolli orgaaniliselt ametileettenähtud järjestikuste aastaprogrammide kaudu;
17. nõuab tungivalt, et nõukogu kaaluks uuesti komisjoni ettepanekut kohaldada integratsioonipoliitika
suhtes avatud koordineerimismeetodit; seoses sellega nõuab Euroopa Parlamendi kaasamist kogu menetlusse;
18. nõuab tungivalt, et nõukogu kehtestaks üldise ja tulevikku suunatud raamdirektiivi seadusliku rände
kohta, võttes nõuetekohaselt arvesse integreerimise vajadust;
19. ergutab liikmesriike määrama ühele valitsusministrile kohustuse jälgida sisserändajate integratsioonipo-
liitikat, tagama poliitikavaldkondade süvalaiendamise kõikide valitsustasandite ametiasutustes ja kaalumaintegratsiooni ülemkomissari või integratsiooni ombudsmani ametissemääramist igas liikmesriigis selleks, etkooskõlastada poliitika rakendamist, levitada teavet sisserändajatele, vaadata läbi nende kaebusi ja võtta meet-meid probleemide lahendamiseks;
20. kutsub kõiki liikmesriike üles kontrollima kõikidel tasanditel valitsusasutusi, mis omavad või peaksid
omama sisserändajate integratsiooniga seotud kohustusi;
21. kutsub komisjoni üles uurima võimalust kaasata kolmandate riikide kodanike integreerimise valdkond
Põhiõiguste Ameti edaspidistesse mitmeaastastesse programmidesse;13.12.2006 C 303 E/850 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 6. juuli 2006ET
22. kutsub liikmesriike üles ergutama sisserändajate osalemist poliitikas ning mõistma hukka nende poliiti-
lise ja sotsiaalse isoleerimise; kutsub komisjoni selles suhtes üles õiguslikult läbi vaatama Euroopa kodakond-
sust käsitlevad kehtivad sätted erinevates liikmesriikides ning liikmesriikide praegused tavad, mis puudutavadpikka aega riigis elanud sisserändajate õigust hääletada kohalikel ja munitsipaalorganite valimistel;
23. kutsub liikmesriike üles looma läbipaistva, inimliku, kiire ja mõistliku menetluse pikaajalise elaniku
staatuse andmiseks, perekondade taasühinemiseks ning selleks, et naturaliseerida pikaajalistest elanikest sisse-rändajad ja nende lapsed, võttes eriti arvesse asjaolu, et paljud neist lastest on sündinud liikmesriigiterritooriumil;
24. juhib liikmesriikide tähelepanu nende naiste sõltuvale õiguslikule staatusele, kes ühinevad oma abikaa-
sadega perekonna taasühinemisel, ning kutsub liikmesriike üles oma õigusakte läbi vaatama, et tagadaabikaasadele ja lastele esimesel võimalusel individuaalse staatuse ja tööloa andmine sõltumatult õiguslikustaatuse põhiomanikust, et täielikult garanteerida ja kaitsta nende õigusi ning hõlbustada nende sotsiaalsetintegratsiooni;
25. julgustab poliitilisi parteisid, ametiühinguid ja kodanikuühiskonda tervikuna kaasama sisserändajaid
täieõiguslike liikmetena oma asjakohaste struktuuride kõikidel tasanditel;
26. toetab teatavate liikmesriikide rakendatavaid integratsiooniprogramme, mis näevad ette vastastike
kohustuste võtmise vastuvõtvate riikide ja sisserändajate poolt; loodab, et sel viisil saab tõsta sisserändajateteadlikkust Euroopa Liidu põhiväärtustest ja võimaldada neil samal ajal omandada põhiteadmisi vastuvõtvaühiskonna toimimise kohta; rõhutab, et oluline on julgustada vastuvõtva ühiskonna keele õppimist ja koda-
nikuõpetuse kursuste korraldamist;
27. ergutab liikmesriike tugevdama diskrimineerimise ja rassismi vastaseid õigusakte ja jõustama olemaso-
levaid õigusakte ning kaaluma positiivselt diskrimineerivate õigusaktide kehtestamist sisserändajate jaoks
kõigis asjakohastes valdkondades, võttes eeskujuks liikmesriike, kus positiivset diskrimineerimist on edukalt
rakendatud;
28. kutsub liikmesriike üles —et eelkõige vältida sisserännanud naiste võimalikku väärkohtlemist —
tagama sisserännanuile kergesti kättesaadav teave vastuvõtva riigi soolist võrdõiguslikkust käsitlevate õigusak-
tide ning nendest tulenevate õiguste ja kaitse kohta, hõlmates ka kättesaadavaid õiguskaitsevahendeid jahaldusabinõusid;
29. kutsub liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke asutusi üles ergutama sisserändajate ja neid vastu-
võtva ühiskonna vahelist suhtlemist, edendades muu hulgas ühiseid foorumeid, kultuuridevahelist dialoogi,seminare, näitusi ning kultuuri- ja sporditegevust; nõuab lisaks sellele uute struktuuride loomist või olemaso-levate struktuuride toetamist, mis võimaldaksid sisserändajatel integreeruda vastuvõtvasse ühiskonda, etvältida uute sisserändajate ja juba ümber asunud, kuid integreerumisraskustega sisserändajate sotsiaalset
tõrjutust; kutsub lisaks üles andma toetust sisserännanute organisatsioonidele nende territooriumidel ja side-
mete tugevdamiseks sisserännanute päritolumaadega;
30. ergutab liikmesriike sätestama pagulastele nende vastuvõtuetapil integratsiooniga seotud meetmed,
nagu keelekursused ja vabatahtlik töö, võttes arvesse asjaolu, et pagulaste integratsiooniprotsess algab vastu-
võtuetapis;
31. rõhutab Euroopa kodakondsuse jaoks üldise raamistiku väljatöötamise olulisust koostöös Euroopa
Parlamendi, nõukogu ja komisjoniga;
32. rõhutab, et oluline on sisse seada iga-aastased integratsiooniteemalised arutelud, millel osaleksid
Euroopa Parlamendi, liikmesriikide parlamentide ja kodanikuühiskonna esindajad, eelkõige valitsusvälisedorganisatsioonid ja sisserändajate ühendused, et hinnata ELi integratsioonialaste jõupingutuste tulemuslikkust
ning anda hinnang sisserändajate integratsiooni arengule liikmesriikide tasandil;
33. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide
valitsustele.13.12.2006 C 303 E/851 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 6. juuli 2006ET