ET Euroopa Liidu Teataja C 392/9

Kokkuvõte Euroopa andmekaitseinspektori arvamusest nr 4/2015 „Uus digitaalne eetika: andmed, inimväärikus ja tehnoloogia”

(Arvamuse täistekst (inglise, prantsuse ja saksa keeles) on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel www.edps.europa.eu)

(2015/C 392/08)

Euroopa Andmekaitseinspektor on ELi sõltumatu institutsioon, kes vastutab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (1) artikli 41 lõike 2 järgi „selle eest, et ühenduse institutsioonid ja asutused tagaksid isikuandmete töötlemisel füüsiliste isikute põhiõigused ja -vabadused, eelkõige nende õiguse eraelu puutumatusele” ja tema ülesanne on „ühenduse institutsioonide ja asutuste ning andmesubjektide nõustamine kõikides isikuandmete töötlemisega seotud küsimustes”. Andmekaitseinspektor ja tema asetäitja nimetati ametisse 2014. aasta detsembris eriülesandega olla konstruktiivsem ja astuda ennetavaid samme. 2015. aasta märtsis avaldas Euroopa andmekaitseinspektor viieaastase strateegia, kus on sätestatud, kuidas ta kavatseb seda ülesannet täita ja selle kohta aru anda.

See arvamus on järg Euroopa andmekaitseinspektori eelmisele arvamusele isikuandmete kaitse üldmääruse kohta, mille eesmärk oli aidata ELi peamistel institutsioonidel jõuda õigeaegselt üksmeelele toimivates ja tulevikule suunatud eeskirjades, mis toetavad üksikisiku õigusi ja vabadusi. Sarnaselt 2015. aasta alguses koostatud arvamusega mobiilse tervishoiu kohta käsitletakse ka selles arvamuses digitaalse andmekaitse probleemi – Euroopa andmekaitseinspektori strateegia kolmandat eesmärki – kohandada olemasolevaid andmekaitsepõhimõtteid digitaalsele maailmale vastavaks, võttes muu hulgas arvesse ELi digitaalse ühtse turu kavasid. Toodu on kooskõlas artikli 29 töörühma käsitlusviisiga andmekaitse aspektidele uute tehnoloogiate, näiteks nn asjade interneti kasutamisel, kusjuures nimetatud käsitlusele aitas kaasa töörühma täieõigusliku liikmena ka Euroopa andmekaitseinspektor.

„Inimväärikus on puutumatu. Seda tuleb austada ja kaitsta.”

ELi põhiõiguste harta artikkel 1.

Eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse põhiõigused on inimväärikuse kaitsmisel muutunud olulisemaks kui kunagi varem. Neid õigusi on tunnustatud ELi aluslepingutes ja ELi põhiõiguste hartas. Need võimaldavad inimestel arendada oma isiksust, elada sõltumatult, olla uuenduslik ning kasutada muid õigusi ja vabadusi. ELi hartas määratletud andmekaitsepõhimõtted – vajadus, proportsionaalsus, õiglus, andmete hulga minimeerimine, eesmärkide piiratus, nõusolek ja läbipaistvus – kehtivad kogu andmetöötlusele, andmete kogumisele ja samuti kasutamisele.

Tehnoloogia ei tohiks dikteerida väärtusi ja õigusi, kuid nende suhet ei tohiks taandada ka petlikuks dihhotoomiaks. Digitaalne revolutsioon tõotab kasu tervishoiule, keskkonnale, rahvusvahelisele arengule ja majanduslikule tasuvusele. ELi digitaalse ühtse turu kavade järgi on pilvandmetöötlus, nn asjade internet, suurandmed ja muud tehnoloogiad konkurentsivõime ja kasvu seisukohast võtmetähtsusega. Ärimudelites kasutatakse uusi võimalusi isikuandmete massiliseks kogumiseks, koheseks edastamiseks, ühendamiseks ja taaskasutamiseks ettenägematutel eesmärkidel, õigustades seda pikkade ja arusaamatute privaatsuspõhimõtetega. Nii on andmekaitsepõhimõtted sattunud uue surve alla, mistõttu on vaja värskeid ideid selle kohta, kuidas neid põhimõtteid kohaldada.

Tänapäeva digitaalses keskkonnas ei piisa õigusaktide täitmisest; meil tuleb arvestada ka andmetöötluse eetilise poolega. ELi õigusraamistikuga on juba jäetud isikuandmete käitlemisel ruumi paindlikuks, üksikjuhtumeid arvestavaks otsuste tegemiseks ja kaitsemeetmeteks Õigusraamistiku reform on tubli samm edasi. Kuid andmepõhises ühiskonnas valitsevate suundumuste mõju inimväärikusele, üksikisiku vabadusele ja demokraatia toimimisele tekitab olulisemaid küsimusi.

Need küsimused puudutavad inseneriteadust, filosoofiat, õigusvaldkonda ja eetikat. Selles arvamuses tõstetakse esile mõningaid suuremaid tehnoloogiaalaseid suundumusi, millega võib kaasneda vastuvõetamatu isikuandmete töötlemine või millega võidakse rikkuda õigust eraelu puutumatusele. Digitaalsele väljakutsele vastu astumiseks tuuakse välja neljaastmeline nn suurandmete kaitse ökosüsteem: eetilistel kaalutlustel põhinevad ühised meetmed.

1) Andmetöötluse tulevikku suunatud regulatsioon ning eraelu puutumatuse ja andmekaitse õiguste austamine.

2) Aruandekohustuslikud vastutavad töötlejad, kes otsustavad isikuandmete töötlemise üle.

3) Andmetöötlustoodete ja -teenuste eraelu puutumatust arvestav insenertehniline ja disainilahendus.

4) Õigused üksikisikutele.

Euroopa andmekaitseinspektor soovib ärgitada ELi-sisest ja -välist avatud ja teadlikku arutelu, mis hõlmab kodanikuühiskonda, projekteerijaid, äriühinguid, akadeemikuid, riigiasutusi ja reguleerivaid asutusi. Uus ELi andmekaitse eetikanõukogu, mis asutatakse Euroopa Andmekaitseinspektori juurde, aitab määratleda uue digitaalse eetika, mis võimaldab ühiskonna ja majanduse jaoks paremini realiseerida tehnoloogiast saadavat kasu, tehes seda viisil, millega kindlustatakse üksikisikute õigused ja vabadused.

4. Kokkuvõte: on aeg põhjalikumaks aruteluks

Eraelu puutumatus ja andmekaitse on osa lahendusest, mitte probleemist. Praegu kontrollivad tehnikat inimesed. Ei ole lihtne lahterdada võimalikku arengut üheselt heaks või halvaks, soovitavaks või kahjulikuks, soodsaks või hävitavaks ning seda veelgi vähem olukorras, kus koosmõjus tuleb arvesse võtta mitut võimalikku suundumust. Poliitika kujundajad, tehnoloogia ja ettevõtluse arendajad ning me kõik peame tõsiselt kaaluma, kas ja kuidas me soovime mõjutada tehnoloogia arengut ja kohaldamist. Sama oluline on ka, et EL võtaks kiiresti tähelepanu alla eetika ja inimväärikuse koha tuleviku tehnoloogiates.

Andmekaitsepõhimõtetega on suudetud kaitsta üksikisikuid ja nende eraelu puutumatust vastutustundetu andmetöötlusohu eest. Kuid tänapäeva suundumused võivad nõuda hoopis uudset käsitlusviisi. Seega alustame uut arutelu selle üle, kui piisav on niisuguste põhimõtete, nagu õiglus ja õiguspärasus rakendamine. Andmekaitsega tegelev kogukond saab mängida uut rolli, kasutades olemasolevaid vahendeid, näiteks eelkontrolle ja lube, sest ühelgi teisel organil ei ole võimalusi taolise andmetöötluse üle järelevalve teostamiseks. Olukorras, kus tehnoloogia, üleilmsed uuendused ja inimestevaheline side areneb kaelamurdva kiirusega, on meil võimalus juhtida tähelepanu, tekitada huvi ja jõuda üksmeelele.

Selle arvamusega loodame luua raamistiku laiaulatuslikumaks ja põhjalikumaks aruteluks selle üle, kuidas saab EL tagada oma väärtuste terviklikkust ja samaaegselt lõigata igakülgset kasu uutest tehnoloogiatest.

Brüssel, 11. september 2015 Giovanni BUTTARELLI Euroopa andmekaitseinspektor

(1) ELT L 8, 12.1.2001, lk 1.