ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Teatavate tehisintellektisüsteemide puhul, mis on mõeldud suhtlema füüsiliste isikutega või sisu looma, võib esineda kellenagi esinemise või pettuse spetsiifilisi riske olenemata sellest, kas süsteemid on liigitatud suure riskiga süsteemideks või mitte. Seepärast peaks nende süsteemide kasutamise suhtes teatavates olukordades kehtima spetsiifilised läbipaistvuskohustused, ilma et see piiraks suure riskiga tehisintellektisüsteemide suhtes kehtivate nõuete ja kohustuste kohaldamist. Esmajoones tuleks füüsilistele isikutele teada anda, et nad suhtlevad tehisintellektisüsteemiga , kui see just ei ole asjaoludest ja kasutamise kontekstist tulenevalt ilmselge . Peale selle tuleks füüsilisi isikuid teavitada, kui nad puutuvad kokku emotsioonide tuvastamise süsteemi või biomeetrilise liigitamise süsteemiga. Selline teave tuleks edastada vormingus, mis on puuetega inimestele juurdepääsetaval kujul. Kui kasutaja kasutab tehisintellektisüsteemi, et luua või manipuleerida kujutisi või audio- või videosisu, mis sarnaneb märgatavalt olemasolevate isikute, kohtade või sündmustega ja võib inimesele ekslikult ehtne näida, peaks kõnealune kasutaja avalikustama, et see sisu on kunstlikult loodud või seda on manipuleeritud, tähistades tehisintellekti väljundi vastavalt ja avalikustades selle tehisliku päritolu.

Teatavate tehisintellektisüsteemide puhul, mis on mõeldud suhtlema füüsiliste isikutega või sisu looma, võib esineda kellenagi esinemise või pettuse spetsiifilisi riske olenemata sellest, kas süsteemid on liigitatud suure riskiga süsteemideks või mitte. Seepärast peaks nende süsteemide kasutamise suhtes kehtima spetsiifilised läbipaistvuskohustused, ilma et see piiraks suure riskiga tehisintellektisüsteemide suhtes kehtivate nõuete ja kohustuste kohaldamist. Esmajoones tuleks füüsilistele isikutele süstemaatiliselt teada anda, et nad suhtlevad tehisintellektisüsteemiga. Peale selle tuleks füüsilisi isikuid teavitada, kui nad puutuvad kokku emotsioonide tuvastamise süsteemi või biomeetrilise liigitamise süsteemiga. Selline teave tuleks edastada vormingus, mis on puuetega inimestele juurdepääsetaval kujul. Kui kasutaja kasutab tehisintellektisüsteemi, et luua või manipuleerida kujutisi või audio- või videosisu, mis sarnaneb märgatavalt olemasolevate isikute, kohtade või sündmustega ja võib inimesele ekslikult ehtne näida, peaks kõnealune kasutaja avalikustama, et see sisu on kunstlikult loodud või seda on manipuleeritud, tähistades tehisintellekti väljundi vastavalt ja avalikustades selle tehisliku päritolu.
44.

leiab ka, et komisjon on astunud samme seoses Euroopa poolaasta territoriaalse mõõtmega, et lisada riigipõhistesse soovitustesse rohkem piirkondlikke elemente ning luua seosed Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmidega. Seepärast on komitee jaoks loogiline ja vajalik kehtestada käitumisjuhend, et muuta kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamine Euroopa poolaastasse ametlikuks;
17.

nõustub sellega, et intsidendi korral peavad kriitilise tähtsusega üksused viivitamata teavitama pädevat asutust, kusjuures teated peavad sisaldama „kogu kättesaadavat teavet, mis on vajalik selleks, et pädev asutus mõistaks intsidendi olemust, põhjust ja võimalikke tagajärgi“. Komitee nõuab, et juhul kui riiklikud struktuurid ja koostöömehhanismid hädaolukordade ohjamiseks veel puuduvad, loodaks riigi tasandil asjaomaste, sh kohalike ja piirkondlike asutuste ning asjaomaste sektorite võrgustik ja koostöö, et kriisiolukorras oleks võimalik kiirelt sekkuda;
(5) Määruse (EL) nr 347/2013 hindamine on selgelt näidanud, et raamistik on tõhusalt parandanud liikmesriikide võrkude lõimimist, stimuleerinud energiakaubandust ja seega aidanud kaasa liidu konkurentsivõimele. Elektri- ja gaasisektori ühishuviprojektid on oluliselt kaasa aidanud energiavarustuskindluse tagamisele. Gaasi puhul on taristu nüüd hästi ühendatud ja tarnekindlus on alates 2013. aastast tunduvalt paranenud. Piirkondlik koostöö piirkondlikes rühmades ja kulude piiriülese jaotamise kaudu on olulisel kohal, et teha võimalikuks projektide rakendamine. Paljudel juhtudel ei vähendanud kulude piiriülene jaotamine siiski projekti rahastamispuudujääki, nagu oli mõeldud. Kuigi enamikku loamenetlusi on lühendatud, on protsess mõnel juhul veel pikk. Oluline tegur on olnud Euroopa ühendamise rahastust antud finantsabi, sest uuringute jaoks antud toetused on aidanud projektidel vähendada riske varajastes arendusetappides, samas kui tööde tegemise toetustega on toetatud projekte, mis käsitlesid peamisi kitsaskohti, mida turupõhise rahastamisega ei olnud võimalik piisavalt lahendada.

(5) Määruse (EL) nr 347/2013 hindamine on selgelt näidanud, et raamistik on tõhusalt parandanud enamiku liikmesriikide võrkude lõimimist, stimuleerinud energiakaubandust ja seega aidanud kaasa liidu konkurentsivõimele. Elektri- ja gaasisektori ühishuviprojektid on oluliselt kaasa aidanud energiavarustuskindluse tagamisele. Gaasi puhul on taristu nüüd enamikus piirkondades hästi ühendatud ja tarnekindlus on alates 2013. aastast tunduvalt paranenud. Siiski on veel terveid piirkondi, mis ei ole suutnud oma gaasivõrke täiustada ega energiajulgeolekut ja vastupanuvõimet piisavalt suurendada. Endiselt on gaasi jaotamise projekte, mis on rakendamise eri etappides ja mida ei ole veel lõpule viidud. Piirkondlik koostöö piirkondlikes rühmades ja kulude piiriülese jaotamise kaudu on olulisel kohal, et teha võimalikuks projektide rakendamine. Paljudel juhtudel ei vähendanud kulude piiriülene jaotamine siiski projekti rahastamispuudujääki, nagu oli mõeldud. Kuigi enamikku loamenetlusi on lühendatud, on protsess mõnel juhul veel pikk. Oluline tegur on olnud Euroopa ühendamise rahastust antud finantsabi, sest uuringute jaoks antud toetused on aidanud projektidel vähendada riske varajastes arendusetappides, samas kui tööde tegemise toetustega on toetatud projekte, mis käsitlesid peamisi kitsaskohti, mida turupõhise rahastamisega ei olnud võimalik piisavalt lahendada ja mis on hädavajalikud energiasüsteemi turvaliseks ja õiglaseks ümberkujundamiseks .
26.

rõhutab, et kohalik ja piirkondlik meedia on rahvusvaheliste veebiplatvormidega võrreldes sageli ebasoodsas olukorras, ning väljendab veendumust, et vaja on üksikasjalikumat ELi tähelepanu, et tegeleda mitmesuguste küsimustega, sealhulgas teabe asümmeetria ja andmetele juurdepääsuga, sest veebiplatvormide vertikaalne integreerimine koos nende kontrollifunktsiooniga mõjutab märkimisväärselt tõhusat juurdepääsu ning teenuste ja sisu valikut. Seepärast peab komitee vajalikuks, et järgmiste ELi direktiividega kehtestataks mehhanismid, millega tagatakse, et platvormid lisavad oma pakutavasse valikusse kohaliku ja piirkondliku meedia, mis on riiklike või piirkondlike ametiasutuste poolt tunnustatud. Nende oma teenuste eelistamine (enesesoodustamine) kujutab endast tõsist ohtu pluralismile ja ausale konkurentsile;
8.

nõuab rahastamiskõlblikkuse perioodi pikendamist 2026. aasta juunini, leides, et Euroopa solidaarsus ei tohiks piirduda 2021. ja 2022. aastaga, ning märkides, et ei ole ette nähtud vahendeid Brexiti tagajärgede leevendamiseks alates 2023. aastast. — Komitee juhib tähelepanu suurele vastuolule kalandussektori üleminekuperioodi kestuse ja Brexitiga kohanemise reservist rahastamise perioodi vahel. Üksnes kulude rahastamiskõlblikkuse perioodi pikendamine 2026. aasta juunini võimaldab kõnealust sektorit asjakohaselt toetada. Kuigi vastastikune täiendavus Euroopa Merendus- Kalandus- ja Vesiviljelusfondiga on hädavajalik, jääb see fond ühise kalanduspoliitika rakendamise struktuurivahendiks ega saa võtta arvesse Brexiti asümmeetrilist piirkondlikku mõju. — Püsiva kontrollitaristu kasutuselevõtuga seoses märgib komitee, et COVID-19 kriisist tulenev terviseolukord ei võimalda investeeringuid kohe teha ega mõõta tegelikke vooge. — Teatavad meetmed või investeeringud võivad hõlmata vältimatuid ettevalmistus- või rakendamisperioode, mis ei võimalda kulukohustuste võtmist ja maksete tegemist enne 31. detsembrit 2022. Komitee viitab siinkohal nii riigihankemenetlustele kui ka menetlustele, millega tagatakse meetmete või investeeringute vastavus kehtivatele ELi või riiklikele õigusnormidele (keskkonnamõju hindamised, planeerimisload, avalikud küsitlused, riigiabist teatamise menetlused jne). — Komitee rõhutab Brexiti erinevat mõju Euroopa eri piirkondades ja tunneb seepärast suurt heameelt liikmesriikidele jäetud paindlikkuse üle kavandada meetmeid nii, et need vastaksid võimalikult täpselt nende vajadustele. On oluline, et sõltuvalt kohalikest ja piirkondlikest vajadustest oleks võimalik välja töötada meetmeid nii tööstuse, turismi, transpordi, teadusuuringute ja innovatsiooni kui ka põllumajanduse ja põllumajandusliku toidutööstuse jaoks. Komitee leiab, et määruses tuleks selgelt mainida reservi sekkumisvaldkondade võimalikku mitmekesisust, et soodustada õiget arusaama fondist ja selle nõuetekohast rakendamist;
nimetuse kasutamist jätkata kuni 15 aastat, kui on esile toodud, et

nimetuse kasutamist jätkata kuni 15 aastat, kui on esile toodud, et

5. Selleks et ületada ajutised raskused ning saavutada pikaajaline eesmärk tagada, et kõik asjaomases piirkonnas geograafilise tähisega hõlmatud toodete tootjad järgivad asjaomast tootespetsifikaati, võib liikmesriik kehtestada tootmise kohandamiseks nõuetele kuni kümne aasta pikkuse üleminekuperioodi, mis hakkab kehtima alates taotluse ametile esitamise kuupäevast, tingimusel et asjaomased ettevõtjad on kõnealuseid tooteid vastavate nimetuste all pidevalt ja õiguspäraselt turustanud vähemalt asjaomase liikmesriigi asutustele taotluse esitamisele eelnenud viie aasta jooksul ning on osutanud sellele asjaolule artiklis 13 osutatud riigisisese vaidlustamismenetluse käigus.
(25) Selleks et saavutada 2050. aastaks rohelise, ringluspõhise ja kliimaneutraalse majandusega seotud liidu eesmärgid, tuleb liidu majandus põhjalikult ümber kujundada. Kooskõlas kaheksanda keskkonnaalase tegevusprogrammiga tuleks seega nõuda, et direktiiviga 2010/75/EL hõlmatud käitiste käitajad lisaksid oma keskkonnajuhtimissüsteemidesse ümberkujundamiskavad. Sellised ümberkujundamiskavad täiendavad ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (1) kohaseid äriühingute kestlikkusaruandluse nõudeid, pakkudes vahendeid nende nõuete konkreetseks rakendamiseks käitise tasandil. Esimene prioriteet on I lisas loetletud energiamahukate tegevusalade ümberkujundamine. Seepärast peaksid energiamahukate käitiste käitajad koostama ümberkujundamiskavad 30. juuniks 2030. Muudes I lisas loetletud tegevusvaldkondades tegutsevate käitiste käitajatelt tuleks nõuda, et nad esitaksid ümberkujundamiskavad lubade läbivaatamise ja ajakohastamise osana pärast 1. jaanuari 2030 avaldatud PVT-järeldusi käsitlevate otsuste avaldamise järel. Kuigi ümberkujundamiskavad peaksid jääma käitajate vastutusel koostatavateks soovituslikeks dokumentideks, peaks auditiorganisatsioon, kellega käitajad on sõlminud lepingu oma keskkonnajuhtimissüsteemide osana, kontrollima, kas need sisaldavad minimaalset teavet, mille Euroopa Komisjon peab rakendusaktis sätestama, ning käitajad peaksid ümberkujundamiskavad avalikustama .

(25) Selleks et saavutada 2050. aastaks rohelise, ringluspõhise ja kliimaneutraalse majandusega seotud liidu eesmärgid, tuleb liidu majandus põhjalikult ümber kujundada. Kooskõlas kaheksanda keskkonnaalase tegevusprogrammiga tuleks seega nõuda, et direktiiviga 2010/75/EL hõlmatud käitiste käitajad lisaksid oma keskkonnajuhtimissüsteemidesse ümberkujundamiskavad. Sellised ümberkujundamiskavad täiendavad ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (1) kohaseid äriühingute kestlikkusaruandluse nõudeid, pakkudes vahendeid nende nõuete konkreetseks rakendamiseks käitise tasandil. Esimene prioriteet on I lisas loetletud energiamahukate tegevusalade ümberkujundamine. Seepärast peaksid energiamahukate käitiste käitajad koostama esialgsed ümberkujundamiskavad 30. juuniks 2030. Muudes I lisas loetletud tegevusvaldkondades tegutsevate käitiste käitajatelt tuleks nõuda, et nad esitaksid esialgsed ümberkujundamiskavad lubade läbivaatamise ja ajakohastamise osana pärast 1. jaanuari 2030 avaldatud PVT-järeldusi käsitlevate otsuste avaldamise järel.
37.

rõhutab, et valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli aruannetes tunnistatakse, et naiste suutlikkus kliimamuutustega kohaneda ja nende vastu võidelda on sageli piiratud nende rolli tõttu majapidamises ja ühiskonnas, samuti institutsiooniliste tõkete ja sotsiaalsete normide tõttu; innustab osalisi jätkama sooteadliku kliimapoliitika edendamist, rakendades jätkuvalt Lima tööprogrammi soo ja soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava kohta ning tagades naiste võrdse esindatuse otsustusprotsessides; on kindlalt veendunud, et naisi ei tohiks näha haavatavate abisaajatena, vaid tõhusate osalejatena kliimamuutuste leevendamisel ja nendega kohanemisel;
2.16

rõhutab, et juhul, kui subsidiaarsuse põhimõtte rakendamiseks on vajalikud õigusaktid Euroopa tasandil, tuleb kõnealused aktid koostada selliselt, et riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele otsustele jääks võimalikult suur tegutsemisruum, ning et Euroopa õigusaktide hulka tuleb veelgi vähendada, nii et see piirduks vaid lepingutes sisalduvate eesmärkide saavutamiseks vajalike õigusaktidega (proportsionaalsuse põhimõte); eelkõige turvalisuse ja töökohtade tagamise ja loomise huvides ei tohiks kodanikke ja majandust liigse bürokraatiaga koormata; tervitab seetõttu Euroopa Komisjoni meetmeid, mida tuleb tõhustada ühenduse õigustiku lihtsustamiseks ja aktualiseerimiseks;
1.13

on sellegipoolest arvamusel, et tuleb veel põhjalikumalt uurida, kas see on tõepoolest soovitav ja teostatav, ja eelkõige kas need ettepanekud aitaksid kaasa regionaalkogude poliitilise mõjujõu tugevnemisele;
1.34

arvab, et Euroopa kohaliku omavalitsuse harta on otsustava tähtsusega töövahend, sest määratleb ja sätestab kohaliku omavalitsuse põhialused; annab seadusandlikud tagatised kohaliku omavalitsuse volitustele ja vajalike ressursside eraldamisele; annab detsentraliseerimise ja demokraatliku osalemise ulatuse laiendamiseks kriteeriumid ja võrdlusalused, mis on ühised, kuid samaaegselt paindlikud ja mitmekülgsed; ning võimaldab kohalikel ametiasutustel ühenduste kaudu säilitada kohalolu rahvusvahelisel tasandil;
2.17

leiab, et nõuetekohaselt põhjendatud ja õiguspäraselt iga üksikjuhtumi puhul vastavalt rakendatud erimeetmed oleksid kasulikud, et säilitada tavapärased piiriülesed suhted Euroopa Liidu välispiiridel nii, et need ei seaks ohtu kodanike ohutust ning tagaksid nii Euroopa Liidu ja naaberriikide maismaapiiride kaitse kui ka nende liikmesriikide vaheliste piiride kaitse, mis pole veel tühistanud isikute kontrollimise nõuet oma ühispiiril.
1.6

on arvamusel, et statistiliste andmete kogumine ei tohi orienteeruda eranditult aastasele tootmismahule, vaid et arvesse tuleb võtta teisi arutlusel olevaid lähtekohti registreerimise lihtsustamiseks, nagu näiteks “kokkupuutekategooriad”, “üks aine, üks registreerimine” või “prioriteetide loetelud”. See võimaldaks kogu REACH süsteemi töömeetodi paremat korraldust;
1.4

väljendab kahetsust, et on välja kujunenud järjestus artikli 13 alla kuuluvate rühmade kaitse suhtes. Ikka on veel erinevusi nii üksikute diskrimineerimisliikide suhtes kohaldatavate sätete sisulise kohaldamisala kui ka nende kehtestamise menetluse osas. Diskrimineerimisvastase võitluse tõhus kontseptsioon nõuab tagatava kaitse tugevat võrdsustamist ja asjaomaste õigussätete suuremat järjepidevust. RK tuletab komisjonile meelde, et ulatuslik ja täielik poliitiline raamistik seoses puuete, vanuse, seksuaalse orientatsiooni, religiooni ja usuga on veel loomata. RK tõdeb näiteks, et puuetega inimesi diskrimineeritakse sageli sellega, et neil pole juurdepääsu ühiskondlikesse transpordivahenditesse, hoonetesse ega informatsiooni- ja kommunikatsioonivahenditele. Komisjon ei ole varem välja andnud ühtegi teatist, mis tegeleks spetsiifiliselt ja eranditult sellega, kuidas reguleeritakse ja käsitletakse EL õiguses ja EL poliitikas seksuaalse orientatsiooni teemasid, kuigi see teema kuulub selgelt lepingu artikli 13 alla;
2.1.2

on arvamusel, et tervis, ja eriti rahvatervis, on ühiskonna kasvupotentsiaali võtmetegur ning vastav pädevusvaldkond on seega kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks põhilise tähtsusega. Seda aspekti ei ole vastastikuse mõistmise memorandumis selgesõnaliselt nimetatud, kuid see on seotud sotsiaalpoliitikaga ning mõjutab muid sektoreid otseselt või kaudselt. Sellisena on ta muude sektorite oluline alus ning aitab tagada ja alal hoida ühiskonna stabiilsust;
1.1.4

tagatud on küll piirialatöötajate võrdse kohtlemise põhimõte printsiibi järgi “elada ja töötada Euroopa Liidus” ning see printsiip on tööhõive- ja töötingimuste osas defineeritud määruses (EMÜ) nr 1612/68, ent siiski ei rakendata seda põhimõtet praktikas mitte alati korrektselt;
6.

Regionaalsetel lennujaamadel on liigseid terminale ning maandumisteid, mida on võimalik kasutada, et pakkuda punktist-punkti regioonidevahelist lennuteenust, mis kujutab endast lisaks ja täiendavalt fiider-lennuteenust, ning toimib regionaalse lennujaama ja rahvusvaheliste transiitlennujaamade vahel. Seega võib regioonidevaheliste lennuteenuste arendamine aidata leevendada survet, mis lasub rahvusvahelistel keskustel ja riiklikel lennujaamadel. Selliste transiitlennujaamade ülekoormatust on edaspidi võimalik vältida, arendades rea regionaalseid lennujaamu vastavalt asukohale, võimsustele, rajatistele ja praegusele lendude arvule gateway-lennujaamadeks. Odavatel regioonidevahelistel lennuteenustel on oluline roll sellise laiema regionaalsete lennuteenuste võrgustiku arengu osana.
2.1

soovitab detsentraliseeritud koostöö rolli kaalumisel võtta aluseks järgmised põhimõtted: a) globaalse lähenemise käigus vaesusevastasele võitlusele ja ÜRO Millenniumi arengueesmärkide saavutamisele osutatav tähelepanu peab selgelt tunnustama kohalikku mõõdet nii vajaduste kui ka nende rahuldamise osas; b) seetõttu tuleb tunnistada, et omavalitsused omavad teiste osalejate kõrval spetsiifilisi oskusi ja teadmisi, mis tulenevad nende pädevusest ja kohustustest antud territooriumi elanike suhtes; c) Euroopa arengupoliitika mõju suurendamiseks peavad selle strateegiad hõlmama nende osalejate panust, kes toetavad demokraatiat ja arengut ning jagavad Euroopa Liidu koostöö ja omavastutuse põhimõtteid; d) tunnistab, et rahvusvaheline areng on kahesuunaline protsess — ühelt poolt on Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rohked ideed ja head tavad panus arengusse; teiselt poolt saavad nad ise kasu suuremast interaktsioonist ja kokkupuutest valitsuste ja kohalike omavalitsuste vahel üle kogu maailma, õppides nende tööst ja kogemustest; e) tunnistab, et parem valitsemine on eduka arengupoliitika võti ning hea valitsemise tunnuseks on arusaam, et kõige parem on teha otsuseid neist mõjutatud kodanikele lähimal tasandil.
1.4.2

on arvamusel, et piirkonnad, linnad ja kohalikud omavalitsused suudavad kaasa aidata konkurentsivõimet edendavate tegurite tugevdamisele. Komitee viitab eelkõige järgmistele teguritele, millele kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad avaldada suurimat mõju: a) Ühiskonna võime kohaneda struktuurimuutustega. Võime kohaneda nii aeglaste kui äkiliste struktuurimuutustega (nt suuremahulised ettevõtete sulgemised) on erinev. Tugeva, hästi toimiva kohaliku ja piirkondliku juhtimise korral ja pidevaks õppimiseks valmis ühiskonnal on paremad eeldused struktuurimuutustega toimetulekuks. b) Suhtumine ettevõtlusse. Mõnedes piirkondades on hästi arenenud ettevõtluskultuur, mis muudab need konkurentsivõimeliseks, ning kuigi nimetatud kultuuri väljaarenemiseks on vaja aega, on täiesti võimalik seda arendada ja hoida. c) Seaduste ja eeskirjade otstarbekus ning rakendamine. Ettevõtetele kehtiv seadustik peab olema nende vajadustele hästi kohandatud ja otstarbekas; eeskirjade rakendamisel tuleks eelkõige lähtuda objektiivsusest ning arusaamast probleemist. Siinkohal on oluline avaliku halduse võimelisus konkurentsivõime suurendamisele kaasaaitamiseks. d) Juurdepääs uuendustele ja teadusuuringute tulemustele. Rohkem teadusuuringute tulemusi tuleb muuta toodeteks ning uuendusi on tarvis rakendada kiiremini. Selle eelduseks on pidevalt õppiv ühiskond ning ettevõtlust toetav kohalik ja piirkondlik kultuur. e) Teadmiste ja tööjõu olemasolu. Õpiühiskond peab lihtsustama juurdepääsu teadmistele. Ettevõtjate ja tööotsijate kokkuviimine peaks lihtsustuma parema juurdepääsu töökohtadele ning tööturu paindlikuma kujundamise tõttu. f) Kohalike ja piirkondlike turgude roll. Konkurentsivõimet ei saa vaadelda eraldi ülemaailmsest, üle-euroopalisest, riiklikust, piirkondlikust või kohalikust konkurentsist. Konkurentsivõimet suurendada püüdvaid haldusasutusi kutsutakse üles võimaldama suurt konkurentsi kohalikel ja piirkondlikel turgudel. Tõhusate kohalike ja piirkondlike turgude edendamine kuulub kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kohustuste hulka. g) Juurdepääs rahastamisvõimalustele. Väikeste ettevõtete juurdepääs rahastamisvõimalustele ja riskikapitalile on raskendatud, sest neile on spetsialiseerunud liiga vähe rahandusasutusi. Ettevõtluskultuuri tugevdamiseks on tarvis piirkondlikke vahendajaid ja teenuseid, ülesandega lihtsustada ettevõtete juurdepääsu rahastamisvõimalustele. h) Kohalike ja piirkondlike maksude mõju ettevõtjatele. Riigiasutused vajavad oma kohustuste täitmise tagamiseks maksutulu, samas avaldab maksustamistase aga otsest mõju kuludele, nt tööjõukuludele. Haldusasutused seisavad silmitsi väljakutsega kehtestada sobivad maksumäärad, mis koormaks majandust võimalikult vähe, kuid kindlustaks siiski vajaliku sissetuleku.
2.28

soovitab, et komisjon võtaks eriti arvesse merepiirkondades elavate kogukondade kultuurihuvisid ja kohalikke teadmisi ning arvestaks nendega planeerimisel, haldamisel ja sellega seotud poliitika arendamisel. Peale selle on äärmiselt oluline soodustada jätkuvat kultuurialast kontakti rannikualade kogukondade ja mere vahel, eelkõige kohtades, kus meri toetab kogukondade jätkusuutlikkust. See annab turismile lisaväärtust;
4.

Ryanair/Charleroi juhtumi puhul on tegu jätkuva õigusliku väljakutsega, mis paneb muretsema selle üle, et suunised võivad kõnealuse juhtumi tulemuse tõttu olla vastuolulised, põhjustades täiendavaid arusaamatusi ja ebaselgust. Pole selge, kas komisjon püüab piirata riigiabi või muuta see lihtsalt läbipaistvamaks. Määruse 659/1999 artikli 19 lõike 2 kasutamine ei ole sobiv kõnealuste suuniste rakendamiseks ja komisjonil on vaja nimetatud lõike kasutust kõnealusel juhul õigustada ja luua vastavad pretsedendid.
—

on arvamusel, et põhiseaduse lepingu puudumine kahjustab Euroopa integratsiooni mudeli eeliste tunnustamist ELi mitmekesisuse austamisel ja edendamisel, ning sedastab, et ilma põhiseaduse lepinguta ei oleks Euroopa Liidul vahendit tunnustada piirkondlikku ja kohalikku autonoomiat Euroopa Liidu demokraatliku süsteemi ühe sambana ning et Euroopa Liidul puuduks võime võtta asjakohaseid meetmeid, et tagada territoriaalne ühtekuuluvus ja tugevdada ühendusesisest solidaarsust;