Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Soolise võrdõiguslikkuse strateegia“

(COM(2020) 152 final)

(2020/C 364/11)

Raportöör: Giulia BARBUCCI Kaasraportöör: Indrė VAREIKYTĖ

Konsulteerimistaotlus Euroopa Komisjon, 22.4.2020 Õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 Juhatuse otsus 18.2.2020 Vastutav sektsioon tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon Vastuvõtmine sektsioonis 17.6.2020 Vastuvõtmine täiskogus 16.7.2020 Täiskogu istungjärk nr 553 Hääletuse tulemus (poolt/vastu/erapooletuid) 171/38/7

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on teadlik, et COVID-19 pandeemial on sooline mõju, ning on rõhutanud sotsiaalse ja majandusliku ebavõrdsuse soolist mõõdet. Seda küsimust tuleb uues soolise võrdõiguslikkuse strateegias täiel määral arvesse võtta. Euroopa Komisjon peaks soolise võrdõiguslikkuse strateegia rakendamisel võtma arvesse COVID-19 mõjuga tegelemist, kasutades selleks kohandatud ja sihipäraseid poliitikameetmeid.

1.2 Komitee soovitab võtta vastu soolõimestrateegiad kogu programmitöös ja kõigis juhtorganites ja taristus ning kutsub komisjoni tungivalt üles tagama, et liikmesriigid võtavad kasutusele sama lähenemisviisi. Lisaks toetab komitee valdkonnaülest käsitust soolisele võrdõiguslikkusele, seda ka diskrimineerimise eri vormide käsitlemisel.

1.3 Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama sooliselt tasakaalustatud osalemise nõuande- ja tehnilistes organites, mis on loodud selleks, et arutada COVID-19 kontekstis poliitikameetmeid majanduse taaskäivitamiseks ning sotsiaalse ja majandusliku tõrjutuse ennetamiseks.

1.4 Lisaks julgustab komitee liikmesriike tagama, et sooline perspektiiv lõimitakse täielikult COVID-19 taastamismeetmetesse, et võidelda pikaajalise soolise ebavõrdsuse vastu strateegilise ja struktuurse lähenemisviisi abil ning edendada ja parandada naiste osalemist tööturu kõigil tasanditel.

1.5 Komitee kutsub üles pühenduma järgmises mitmeaastases finantsraamistikus (2021–2027) rohkem soolisele võrdõiguslikkusele. See lähenemisviis tuleb lõimida ka Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisse ja komisjoni kuude prioriteeti aastateks 2019–2024, samuti Euroopa poolaasta soovitustesse.

1.6 Komitee toetab komisjoni koostatud soolise võrdõiguslikkuse strateegiat ning palub tal luua koordineerimismehhanismi, mis hõlmaks kõiki liikmesriike, sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonna organisatsioone.

1.7 Komitee kutsub liikmesriike üles võtma konkreetseid meetmeid, et parandada haridus- ja karjäärinõustamist kui vahendit sooteadlikkuse suurendamiseks ning piisavate ressursside ja vahendite tagamiseks, mis viiks sootundlikuma lähenemisviisini ja vähendaks soolist segregatsiooni hariduses ja tööhõives.

1.8 Komitee kutsub üles võtma meetmeid, et kaotada sooline digilõhe ning lõimida sooline aspekt täielikult digitaalarengu ja tehisintellekti tegevuskavadesse ELi ja liikmesriikide tasandil, luues konkreetse tegevuskava koos sootundliku järelevalvemehhanismiga, mis tugineb näitajatele ja sooliselt eristatud andmetele.

1.9 Sooline palgalõhe on jätkuvalt üks peamisi soolise ebavõrdsuse ja diskrimineerimise vorme, nagu on veelgi esile toonud COVID-19 kriis. Komitee kutsub komisjoni tungivalt üles jätkama ettepanekuga kehtestada siduvad meetmed tasustamise soolise läbipaistvuse kohta ning on valmis võtma juhtohjad, et edendada soolõimestrateegiat võrdse tasustamise saavutamiseks.

1.10 Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama tõhusat lähenemisviisi, et hoida ära igasugune naistevastane vägivald ja pakkuda naistele kaitset. Komitee toetab meetmeid, millega toetatakse ja võetakse vastu rahvusvahelisi ja Euroopa algatusi naistevastase vägivalla väljajuurimiseks. Komitee saab teha koostööd sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega, et tagada selliste algatuste kiire rakendamine.

1.11 Komiteel on keskne koht teadlikkuse suurendamisel, kogudes ja levitades häid tavasid sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide seas vahendite ja organisatsioonilise taristu kohta, et ennetada seksuaalset ahistamist kodus ja töökohal ning pakkuda selle eest kaitset.

1.12 Komitee soovitab süsteemset lähenemisviisi hoolekandepoliitikale, mis hõlmab mitut muud poliitilist mõõdet (tasustamise läbipaistvus, avalikud teenused, taristu, maksustamine, transport, digitaalarengu ja tehisintellekti tegevuskavad ning ELi fondid). ELi liikmesriigid peaksid jätkama jõupingutusi, et suurendada alushariduse ja lapsehoiu kohtade pakkumist, taskukohasust ja kvaliteeti.

1.13 Komitee kutsub komisjoni üles toetama liikmesriike, et suurendada puuetega naiste ning teiste haavatavate naiste rühmade (sh romade ja sisserännanud naiste) osalemist tööturul, rakendades ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni.

1.14 Võrdsed osalemisvõimalused on esindusdemokraatia jaoks olulised kõigil tasanditel – Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Komitee toetab võrdset osalemist ja soolist tasakaalu otsuste tegemisel ning poliitilises, majanduslikus ja ühiskondlikus elus, sealhulgas sotsiaal- ja kodanikuühiskonna dialoogi struktuurides. Vaja on seadusandlikel, eelarvelistel, vabatahtlikel, korralduslikel ja kultuurilistel meetmetel põhinevaid positiivseid meetmeid, et tegeleda naiste vähese esindatuse ja vähese osalemisega otsuseid tegevates organites.

1.15 Komitee palub veel kord nõukogul jätkata arutelu direktiivi üle, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist äriühingute juhtorganites.

1.16 Komitee ergutab meedia- ja reklaamisektorit toetama naiste tasakaalustatumat osalemist otsustustasandi ametikohtadel ning aitama kaasa sooliste stereotüüpide kaotamisele meedias, võttes vastu tegevusjuhendid ja mehhanismid, et tagada sooline tasakaal otsuseid tegevates organites.

1.17 Komitee palub Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudil (EIGE) lisada soolise võrdõiguslikkuse indeksisse teemafookus soolisele võrdõiguslikkusele meedias, et tuua esile sooline ebavõrdsus.

2. Sissejuhatus

2.1 ( 4 ), Sooline võrdõiguslikkus ei ole mitte ainult Euroopa Liidu põhiväärtus, ( 1 ) vaid ka siduv mandaat tegutseda ( 2 ) . Komisjon on seadnud naiste ja meeste võrdõiguslikkuse nii juhtpõhimõtteks kui ka üheks oma ametiaja eesmärgiks, kuid tõendid ( 3 ) ( 5 ) näitavad, et edusammud soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel ELis on väga aeglased. Käesolev komitee arvamus koostati vastusena soolise võrdõiguslikkuse strateegiale 2020–2025, mille komisjon avaldas 2020. aasta märtsis enne COVID-19 pandeemia levikut. Komitee on teadlik, et COVID-19 pandeemial on sooline mõju, mida tuleb soolise võrdõiguslikkuse strateegias arvesse võtta. On oluline rõhutada, et see hädaolukord süvendab soolist ebavõrdsust, mis eksisteeris juba enne kriisi. Naised on üha suuremas vägivalla, vaesuse, mitmekordse diskrimineerimise ja majandusliku sõltuvuse ohus ning me soovitame komisjonil võtta kiireid meetmeid soolise võrdõiguslikkuse strateegia rakendamiseks, võttes arvesse mõju, mida COVID-19 avaldab naistele ja tütarlastele, kasutades selleks kohandatud ja sihipäraseid poliitikameetmeid. Strateegias osutatakse sekkumisvaldkondadele järgmiselt:

2.1.1 Naistevastane vägivald on üks raskemaid soolise diskrimineerimise vorme.

2.1.2 Komisjon nõuab süstemaatilist analüüsi, tugevamaid meetmeid stereotüüpide kaotamiseks ning soolise vägivalla, ahistamise ja töökohal ahistamise ning kiusamise kaotamiseks ning meetmete kehtestamist ohvrite kaitsmiseks ja kuritegude toimepanijate vastutusele võtmiseks. Koduvägivald on suurenenud COVID-19 kriisi ajal ning naised kannatavad oma partnerite vägivalla all rohkem.

2.1.3 Naiste tööhõive. Tõendid näitavad, et sooline ebavõrdsus majanduses ning hoolduskohustuste püsiv tasakaalustamatus piiravad tugevalt naiste täielikku sotsiaalse ja majandusliku mõjuvõimu suurendamist ning juurdepääsu õiglasele palgale, sissetulekule ja pensionile. Majandusliku marginaliseerumise ohu määravad ka püsivad stereotüübid ja valdkonnaülese diskrimineerimise vormid. Oskuste nõudlusele mittevastavus tööturul tuleneb paljudest struktuurilistest teguritest, mis on suuresti sooga seotud. Need tegurid mitte ainult ei piira majanduspoliitika mõju, vaid jätavad meie ühiskonna ja majanduse ilma naiste oskustest ja annetest.

2.1.4 Sooliselt tasakaalustatud osalemine otsuste tegemisel on üks peamisi eesmärke ja visalt kaduv puudus. Et tulla toime majanduslike ja sotsiaalsete probleemide keerukusega, on vaja suurendada naiste osalemist juhtivatel ametikohtadel. Seadusandlikud meetmed on üks võimalus soolise ebavõrdsuse lühiajaliseks vähendamiseks.

2.1.5 Soolõime on soolise võrdõiguslikkuse saavutamise strateegia, mille eesmärk on lõimida sooline aspekt poliitikakujundamise kõikidesse etappidesse. Kõigis ELi liikmesriikides on spetsiaalne soolise võrdõiguslikkuse taristu ( 6 ) , mis vastutab soolõime eest ja toetab soolise aspekt poliitikakavadesse lõimimist. Sellistele institutsioonilistele mehhanismidele tuleks anda ulatuslikumad poliitilised volitused ja paremad oskused asjakohaste vahendite kasutamiseks (tõenditel põhinev analüüs, sooliselt eristatud andmete süstemaatiline kogumine, sooteadlik eelarvestamine ( 7 ) , sootundlik järelevalve ja hindamine).

2.1.6 ELi 2021.–2027. aasta vahendid annavad võimaluse soolist võrdõiguslikkust toetada. Komitee on koostanud arvamuse, ( 8 ) milles ta kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles võtma kasutusele uued ja sobivad näitajad, et paremini jälgida ELi rahalist panust soolise võrdõiguslikkuse eesmärkide saavutamisse. Eesmärk on suurendada naiste (eelkõige haavatavatesse rühmadesse kuuluvate naiste, ( 9 ) näiteks puuetega naiste ( 10 ) ja mitmekordse diskrimineerimise all kannatavate naiste) osalemist tööturul ning parandada töö- ja eraelu tasakaalustamise meetmeid, lastehoidu ning pikaajalise hoolduse teenuseid ja taristut. COVID-19 kriis toob esile vajaduse rahastada töö- ja eraelu tasakaalu toetavaid meetmeid, investeerida kvaliteetsetesse ja kättesaadavatesse avalikesse hooldusteenustesse ning säilitada tööhõive ja sissetulekutoetus.

2.1.7 Komitee on samuti seisukohal, et ELi rahalisi vahendeid tuleks eraldada sootundlikumal viisil ning sooline võrdõiguslikkus peaks olema eraldiseisev eesmärk, selle asemel et ühendada see diskrimineerimisvastaste eesmärkidega, ning et sooline perspektiiv peaks olema paremini lõimitud kõigi muude erieesmärkidega, järgides multidistsiplinaarset ja valdkondadevahelist lähenemisviisi.

3. Üldised märkused soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025 kohta ja rakendamisettepanekud

3.1 Komitee toetab komisjoni lähenemisviisi viia taas soolõimet ellu kui soolise võrdõiguslikkuse saavutamise strateegiat ja kutsub üles võtma arvesse ka COVID-19 pandeemia konkreetset mõju naistele. Kahetine lähenemisviis – positiivsed meetmed ja soolise aspekti lõimimine – tuleb täielikult integreerida finantsplaneerimise mehhanismide juhtimisse. See lähenemisviis tuleb lõimida ka Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisse ja koomisjoni kuude prioriteeti aastateks 2019–2024, ( 11 ) samuti Euroopa poolaasta soovitustesse.

3.2 Olemasolev ELi tasandi soolise võrdõiguslikkuse institutsionaalne taristu (õigusküsimuste peadirektoraat, Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut, Euroopa Parlament, ELi institutsioonid, nõuandvad organid ( 12 ) ja võrdõiguslikkuse rakkerühm ( 13 ) ) tuleks paremini lõimida ELi poliitika juhtimisse. Lisaks soolise võrdõiguslikkuse konkreetsetele piirangutele peaks see institutsiooniline taristu olema praeguste peamiste teemadega (muu hulgas digitaalarengu tegevuskava, oskuste tegevuskava, ELi roheline kokkulepe, Euroopa noortevaldkonna eesmärgid ( 14 ) ) tegeleva poliitilise mehhanismi lahutamatu osa.

3.3 Komitee on nõus, et sooline võrdõiguslikkus nõuab valdkonnaülest ja läbipõimunud poliitilist lähenemisviisi, milles keskendutakse soolist ebavõrdsust põhjustavatele sotsiaalsetele ja majanduslikele tõmbeteguritele ning mille kaudu investeeritakse võrdõiguslikkust soodustavatesse teguritesse. Komitee ( 15 ) kutsub üles looma strateegilise lähenemisviisi, et jälgida soolise aspekti lõimimist kõigisse uues õiguslikus finantsraamistikus 2021–2017 seatud temaatilistesse eesmärkidesse.

3.4 Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et COVID-19 viiruse tõttu aeglustub ELi majanduskasv juba praegu. Oluline on hinnata makromajandusliku poliitika soolist mõju ja võtta seda strateegia rakendamisel arvesse, et vältida olemasoleva soolise ebavõrdsuse edasist süvendamist ( 16 )

4. Konkreetsed märkused

4.1 Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles käsitlema strateegia rakendamise jälgimiseks olemasolevat soolise võrdõiguslikkuse koordineerimismehhanismi, et anda aru saavutuste kohta soolisest perspektiivist. Selline koordineerimismehhanism võiks hõlmata ka soopõhiseid kaalutlusi Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ja Euroopa poolaasta soovitustes.

4.2 Komitee on juba palunud Euroopa Komisjonil soovitada, et ELi liikmesriigid kehtestaksid riiklikud eesmärgid ja näitajad olukorra jälgimiseks iga-aastase tulemustabeli abil.

4.3 Soolise vägivalla väljajuurimine

4.3.1 Nii kodus kui ka töökeskkonnas puutuvad naised endiselt suurema tõenäosusega kokku kahjuliku sotsiaalse käitumise ja vägivallaga ( 17 ) . Komiteel võib olla keskne koht laiemate teadmiste edendamisel selle fenomeni kohta, et ennetada igasugust naistevastast vägivalda. Sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid saavad toetada naistevastase vägivalla ennetamist ja sootundliku kultuuri edendamist, suurendades teadlikkust ning kogudes ja jagades häid tavasid.

4.3.2 Euroopa sotsiaalpartnerite 2007. aasta raamkokkulepe töökohas toimuva ahistamise ja vägivalla kohta on vahend, millega tagatakse, et töökohal ei esine ahistamist ega vägivalda. Seda kohaldatakse kõikjal Euroopas ja kõikidel töökohtadel, sõltumata ettevõtte suurusest.

4.3.3 Toetada ja vastu võtta tuleb rahvusvahelisi ja Euroopa algatusi naistevastase vägivalla väljajuurimiseks. Komitee saab pakkuda kindlat toetust seoses ILO konventsiooni (vägivalla ja seksuaalse ahistamise kohta töökohal) rakendamisega. ILO 2019. aasta konventsiooni nr 190 vägivalla ja ahistamise kohta peaksid ratifitseerima ja jõustama kõik valitsused rahvusvahelisel ja Euroopa tasandil, sealhulgas Euroopa Liit. Komitee väljendab heameelt ka komisjoni algatuse üle pakkuda 2021. aastal välja meetmeid Istanbuli konventsiooni eesmärkide saavutamiseks.

4.3.4 Üks takistusi, millega naised puutuvad kokku veebitegevuses ja sotsiaalvõrgustikes, on küberkiusamine ( 18 ) . Komitee on palunud Euroopa Komisjonil tugevdada varasemat naiste digivaldkonnas osalemise töörühma ja algatust Digital4Her ( 19 ) . Euroopa Komisjon peab viima need vabatahtlikud meetmed kooskõlla naistevastast vägivalda käsitlevate õigusraamistikega.

4.3.5 Komitee on kutsunud komisjoni korduvalt üles ajakohastama soovitust meetmete kohta, millega tulemuslikult võidelda ebaseadusliku veebisisu vastu, ning internetis leviva vihakõne vastase võitluse tegevusjuhendit, milles Euroopa Komisjon ja ülemaailmsed IT-ettevõtjad on kokku leppinud, lisades internetis leviva ebaseadusliku vihakõne määratlusse naiste ahistamise ja töökohal ahistamise ( 20 )

4.3.6 Komitee teeb ettepaneku luua ELi tasandil erakorralise õiguskaitse fond, mis toetaks kodanikuühiskonna organisatsioone, kes kaebavad naiste õigusi rikkuvaid õigusakte kohtusse ( 21 )

4.4 Sooliste erinevuste kõrvaldamine

4.4.1 Haridus. Sooline hariduslõhe püsib ja toob kaasa soolise segregatsiooni tööturul, tööhõives ja sissetulekutes ning oskuste nõudlusele mittevastavuse Sooline hariduslõhe püsib ja toob kaasa soolise segregatsiooni tööturul, tööhõives ja sissetulekutes ning oskuste nõudlusele mittevastavuse ( 22 ) ( 23 ) . Tuleb luua konkreetsed meetmed haridusnõustamise süsteemi käsitlemiseks ( 24 ) . Haridusel on oluline roll stereotüüpide ja eelarvamuste kõrvaldamisel alates algkoolist.

4.4.2 Digi- ja tehisintellekti tehnoloogiad ja oskused peavad olema kättesaadavad kõigile, olenemata soost, vanusest või sotsiaal-majanduslikust taustast. Oluline on suurendada naiste ja tütarlaste arvu loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika (STEM) valdkonnas ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) sektoris, kõrvaldada nende vähese esindatuse põhjuseks olev digilõhe ning pakkuda stereotüüpide ületamiseks rohkem naissoost eeskujusid digivaldkonnas, pidades eelkõige silmas COVID-19 hädaolukorra mõju.

4.4.3 Naiste ja tütarlaste osakaalu edendamine IKT arendajate hulgas võib aidata vältida soolist kallutatust tehnoloogiate kavandamisel. Seetõttu on väga oluline tagada üldine juurdepääs oskuste täiendamisele STEMi ja IKT ning tehisintellekti valdkonnas, samuti töökaitse naistele, kes võivad väheste IKT oskuste tõttu töö kaotada.

4.4.4 Erilist tähelepanu tuleks pöörata ka soolisele perspektiivile finantshariduses ja võtta sellekohaseid meetmeid.

4.4.5 Tööhõive. Sooline ebavõrdsus tööhõives on põhjustanud pikaajalisi erinevusi sissetulekutes, juurdepääsus laenudele, palgale ja pensionidele ning see suurendab ka vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ja/või kodutuse ohtu. Olenemata ELi juhtimisel koostatud õigusaktidest, milles käsitletakse võrdset kohtlemist tööhõives, on sooline palgalõhe endiselt üks peamisi soolise ebavõrdsuse ja diskrimineerimise vorme.

4.4.6 Sellega seoses võiks olla keskne osa kollektiivläbirääkimistel. Kõigis meetmetes tuleks tegeleda soolise ebavõrdsusega, et parandada juurdepääsu sotsiaalkaitsele, parandada töö kvaliteeti ja suurendada tööturu stabiilsust.

4.4.7 Komiteel on heameel komisjoni algatuse üle kehtestada siduvad meetmed, mis käsitlevad tasustamise soolist läbipaistvust ja mis tuleb võtta kasutusele võimalikult kiiresti, ning komitee on valmis võtma juhtohjad, et edendada soolõimestrateegiat võrdse tasustamise valdkonnas. Naised moodustavad 70 % kõigist tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandesektori töötajatest 104 riigis (WHO) ja 58,6 % kogu maailma teenindussektori töötajatest (ILO), riskides pandeemia tõttu oma tervisega. Naiste ülekaal madalapalgalistes sektorites ja ebakindlad töökohad seavad nad töökohtade kadumise ja terviseprobleemide seisukohast suurde ohtu.

4.4.8 Hooldus-, puhastus-, kaubandus- ja tervishoiuvaldkonna töökohad ja nende kanda olevad tööülesanded annavad suure panuse ühiskonda ja majandusse, seda näitas ka COVID-19 kriis. Need töökohad ja valdkonnad, kus traditsiooniliselt töötab palju naisi, on sageli alatasustatud, alahinnatud ja neid iseloomustavad ebakindlad töötingimused. Seetõttu on oluline tagada neile suurem ühiskondlik tunnustus ja vastav majanduslik väärtustamine, see aitaks vähendada palgaerinevusi ja muud soolist ebavõrdsust ning suurendada nendele töökohtadele omistatavat majanduslikku ja sotsiaalset väärtust.

4.4.9 Suuremad investeeringud avaliku sektori digiüleminekusse võimaldavad naiste ja meeste suuremat ja paremat osalemist tööturul ning võivad toetada hoolduskohustustega inimesi või neid, kes vajavad abi, et kõrvaldada bürokraatlikud ja avalikele teenustele juurdepääsuga seotud takistused ( 25 )

4.4.10 Naisettevõtjad moodustavad endiselt vaid väikese osa ELi ettevõtjate koguarvust. Naisettevõtjate parema juurdepääsu hõlbustamine investeerimiskapitalile ja soolise tasakaalu edendamine finantsasutuste otsustustasandi ametikohtadel, kus tehakse investeerimisotsuseid, ( 26 ) toetab nii naisettevõtlust kui ka soolist võrdõiguslikkust.

4.4.11 Hoolekanne ning töö- ja eraelu ühitamine. Naised teevad endiselt suuremat osa tasustamata tööst, olgu see siis laste, eakate või majapidamistööde eest hoolitsemine Naised teevad endiselt suuremat osa tasustamata tööst, olgu see siis laste, eakate või majapidamistööde eest hoolitsemine ( 27 ) . Töö- ja eraelu tasakaalustamise meetmed kas õigusaktide või kollektiivläbirääkimiste kaudu aitavad paremini ühitada nii naiste ja meeste kui ka hooldajatena tegutsevate töötajate vajadusi. Pandeemia on suurendanud tasustamata hooldustöö koormust, eriti ajal, mil koolid, lasteaiad ja töökohad on karantiini tõttu suletud.

4.4.12 Komitee kutsub üles rakendama töö- ja eraelu tasakaalustamise direktiivi, eelkõige seoses tasustatud puhkusega, et tagada nii naistele kui ka meestele õigus hooldusteenustele. Lisaks julgustab komitee liikmesriike tegema rohkem jõupingutusi, et saavutada praegune täitmata eesmärk tagada 33 % alla kolmeaastaste laste osalemine ametlikes hooldusteenustes, ning lisama koolijärgse lapsehoiu eesmärgi, et võimaldada vanematel soovi korral töötada täisajaga. Komisjon peaks tegema liikmesriikidega koostööd, et tagada eesmärkide täielik saavutamine.

4.4.13 Komitee kutsub liikmesriike üles kasutama ELi vahendeid, et suurendada alushariduse ja lapsehoiu teenuste ja taristu olemasolu, taskukohasust ja kvaliteeti.

4.4.14 Vaja on ka suurendada puuetega naiste osalemist tööturul, rakendades ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni.

4.4.15 Elanikkonna vananemise tõttu tuleks vajaduste ühitamise ning töö- ja eraelu tasakaalu saavutamise meetmete kavandamisel pöörata suuremat tähelepanu eakate hooldusele.

4.4.16 Vaja on süstemaatilist lähenemisviisi hoolduspoliitikale, mis hõlmab mitut muud poliitilist mõõdet (taristu, maksustamine, transport, digitaalarengu tegevuskava, tervishoid ja oskused, tehisintellekt ja ELi fondid), kus sotsiaalsel dialoogil, sotsiaalpartneritel ja kodanikuühiskonna organisatsioonidel võib olla juhtroll.

4.5 Soolise võrdõiguslikkuse saavutamine otsuste tegemisel

4.5.1 Võrdsed osalemisvõimalused on esindusdemokraatia jaoks olulised kõigil tasanditel – Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Komitee toetab võrdset osalemist ja soolist tasakaalu otsuste tegemisel ning poliitilises, majanduslikus ja ühiskondlikus elus, sealhulgas sotsiaal- ja kodanikuühiskonna dialoogi struktuurides. Vaja on seadusandlikel, eelarvelistel, vabatahtlikel, korralduslikel ja kultuurilistel meetmetel põhinevaid positiivseid meetmeid, et tegeleda naiste vähese esindatuse ja vähese osalemisega otsuseid tegevates organites.

4.5.2 Sooline ebavõrdsus tööturul põhjustab ka soolist tasakaalustamatust otsuste tegemisel. Mehi on juhtivatel ametikohtadel ELis üle kahe korra rohkem kui naisi. Naised on juhtidena alaesindatud peaaegu kõigis majandussektorites. Juhtimine on sooliselt kõige tasakaalustatum avalikus sektoris ( 28 )

4.5.3 Õigusaktid võivad küll abiks olla, kuid tõenäoliselt ei piisa neist üksi kultuuri ja organisatsiooniliste mehhanismide mõjutamiseks. Soolist tasakaalu otsuste tegemisel poliitilises, majanduslikus ja ühiskondlikus elus on võimalik saavutada ka soolõime lähenemisviisi abil, mille eesmärk on tagada soodsad tingimused ja suurem sooteadlikkus naiste osaluse suurendamiseks otsuste tegemise tasandil.

4.5.4 Komitee palub nõukogul jätkata arutelu direktiivi üle, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist äriühingute juhtorganites ( 29 ) . Lisaks kutsub komitee üles ettevõtjaid võtma juhtrolli ja suurendama märkimisväärselt naiste osalust otsustuspädevatel tippametikohtadel.

4.5.5 Komitee on soovitanud ( 30 ) kaaluda tõhusaid strateegiaid ja vahendeid (nt õiguslikud, eelarvelised ja vabatahtlikud meetmed, sookvoodid), et saavutada sooline tasakaal peamistes poliitilistes struktuurides valitud ja määratud ametikohtadel, ning soovitab komisjonil jätkata liikmesriikide toetamist selles valdkonnas meetmete võtmisel. Seepärast kutsub komitee taas ( 31 ) nõukogu üles vaatama läbi Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete ametisse nimetamise suunised, et võtta arvesse liidu majanduslikku, sotsiaalset ja demograafilist arengut.

4.6 Soolõime

4.6.1 Soolõime on parim lähenemisviis soolise aspekti lõimimiseks kõigi osalejate ja kõigi tasandite vahel, kuid selle tegevusmõõdet ja rakendamist tuleb parandada.

4.6.2 Programmitöö perioodil 2021–2027 nõuab komitee rohkem soolisele võrdõiguslikkusele pühendumist. Programmide, projektide ja fondide asjakohasuse ja sidususe tagamiseks kehtestatud soolise võrdõiguslikkuse tingimusi tuleb tõhusalt rakendada ja hinnata.

4.6.3 Komitee toetab komisjoni koostatud soolise võrdõiguslikkuse strateegiat ning kutsub komisjoni üles tegelema olemasolevate koordineerimismehhanismidega (meeste ja naiste võrdsete võimaluste nõuandekomitee, soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kõrgetasemeline töörühm ja soolise võrdõiguslikkuse rakkerühm), et jälgida strateegia nõuetekohast rakendamist, anda aru saavutustest ning hõlbustada lähenemisviiside ja kogemuste vahetamist ELi tasandil.

4.7 Soo kujutamine meedias

4.7.1 Meedia mõju soolisele võrdõiguslikkusele on pikka aega alahinnatud, kuigi meedial on oluline osa ühiskonna kujundamisel. Meediatööstus peaks võtma juhtrolli tagamaks, et reklaamil on pigem positiivne kui negatiivne mõju soolise võrdõiguslikkuse esindamisele ja edendamisele ühiskonnas.

4.7.3 Oluline on tunnistada sooliste stereotüüpide mõju meediasisule. Komitee kutsub üles lisama järgmisesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi soolise võrdõiguslikkuse indeksisse uue teema – meedia ja reklaami.

Brüssel, 16. juuli 2020 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Luca JAHIER

(1) ELi lepingu artikkel 2.

(2) ELi toimimise lepingu artikkel 8: „Kõigi oma asjaomaste meetmete puhul on liidu eesmärk meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine“.

(3) EIGE (2019), „Gender Equality Index 2019 in brief: Still far from the finish line“.

(4) Euroopa Komisjon (2019), „New vision for Gender Equality“.

(5) Eurofound (2020), „Gender equality at work“.

(6) EIGE (2019) „Beijing +25 policy brief: Area H – Institutional mechanisms for the advancement of women: reduced efforts from Member States“.

(7) https://eige.europa.eu/gender-mainstreaming/toolkits/gender-budgeting

(8) ELT C 110, 22.3.2019, lk 26, punkt 1.8.

(9) ELT C 110, 22.3.2019, lk 26, punkt 1.6.

(10) EIGE (2017), „The European Pillar of Social Rights as an Opportunity for Gender Equality in the EU“, lk 6.

(11) https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024_et.

(12) ELi toimimise lepingu artikkel 300.

(13) Lisaks soolise võrdõiguslikkuse strateegias loetletud põhimeetmetele on komisjon loonud võrdõiguslikkuse rakkerühma, mis koosneb kõigi komisjoni talituste ja Euroopa välisteenistuse esindajatest, et tagada soolõime konkreetne rakendamine tegevus- ja tehnilisel tasandil. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/et/qanda_20_357.

(14) https://youthforeurope.eu/european-youth-goals-2019-2027/

(15) ELT C 240, 16.7.2019, lk 3.

(16) Vt joonealune märkus 15.

(17) Eurofound (2020), „Gender equality at work“, 2015. aasta Euroopa töötingimuste uuringuseeria, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg.

(18) EIGE (2017), „Gender equality and youth: opportunities and risks of digitalisation – Main report“.

(19) ELT C 440, 6.12.2018, lk 37.

(20) Vt joonealune märkus 15.

(21) Vt joonealune märkus 15.

(22) Allikas: Eurostat; madala haridustasemega noored (kood:SDG_04_10); täiskasvanuõppes osalemine (kood: sdg_04_60); kolmanda taseme hariduse omandamine (kood: sdg_04_20).

(23) Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (2020), Euroopa oskuste indeks 2020.

(24) Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (2019), märgukiri „Not just new jobs: digital innovation supports careers“.

(25) ELT C 440, 6.12.2018, lk 37, punkt 1.12.

(26) Eurofound (2019), „Female entrepreneurship: Public and private funding“, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg.

(27) EIGE (2017), „The European Pillar of Social Rights as an Opportunity for Gender Equality in the EU“, lk 8.

(28) Eurofound (2018), „Women in management: Underrepresented and overstretched?“, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg.

(29) Vt joonealune märkus 15..

(30) ELT C 240, 16.7.2019, lk 1.

(31) Vt joonealune märkus 30.

(32) Soolise võrdõiguslikkuse indeks, EIGE (2019).

(33) Soostatistika andmebaas, EIGE (2020).

(34) https://eige.europa.eu/gender-mainstreaming/good-practices/denmark/kvinfo-expert-database

(35) http://www.womeninnews.org/ckfinder/userfiles/files/Gender%20Balance%20Guidebook_FINAL_RGB%20(1).pdf