[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 30.5.2007

SEK(2007) 724 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikega 3 Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2006–2009

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. ÜLDINE TAUST

Stabiilsuse ja kasvu pakt, mis jõustus 1. juulil 1998, põhineb eesmärgil muuta valitsemissektori rahalised vahendid usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning uute töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu tingimuste tugevdamise vahend. Pakti reformimisel 2005. aastal tunnustati selle kasulikkust eelarvedistsipliini kehtestamisel, kuid püüti tugevdada selle tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1], mis moodustab osa stabiilsuse ja kasvu paktist, on sätestatud, et liikmesriigid peavad nõukogule ja komisjonile esitama stabiilsus- või lähenemisprogrammid ning nende iga-aastased ajakohastatud versioonid (ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) stabiilsusprogrammid ning ühisraha veel mitte kasutavad liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) lähenemisprogrammid). Tšehhi Vabariik esitas esimese lähenemisprogrammi 2004. aasta mais. Määruse kohaselt esitas nõukogu 5. juulil 2004. aastal komisjoni soovituse põhjal ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega programmi kohta oma arvamuse. Sama menetluse kohaselt peab komisjon ajakohastatud stabiilsus- ja lähenemisprogramme hindama ning majandus- ja rahanduskomitee neid kontrollima, samas kui nõukogul on omakorda õigus neid kontrollida.

2. AJAKOHASTATUD PROGRAMMI HINDAMISE TAUST

Komisjon on kontrollinud Tšehhi Vabariigi 15. märtsil 2007 esitatud viimast ajakohastatud lähenemisprogrammi ning vastu võtnud soovituse nõukogu sellekohase arvamuse kohta (vt hinnangus käsitletud põhipunktid).

Asjaolud, mille põhjal on hinnatud eelarvestrateegiat ajakohastatud lähenemisprogrammis, on kokkuvõtlikult järgmised:

1. viimase kümne aasta majandus- ja eelarvenäitajad;

2. Tšehhi Vabariigi seisund stabiilsuse ja kasvu pakti korrigeerivate sätete alusel (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus);

3. kõige värskem hinnang Tšehhi Vabariigi seisundile stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavate sätete alusel (lähenemisprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni kohta esitatud nõukogu arvamuse kokkuvõte); ning

4. komisjoni hinnang 2006. aasta novembri riiklikule reformikavale.

2.1. Viimaste aastate majandus- ja eelarvenäitajad

Tšehhi Vabariigi majandus on pärast 1990. aastate lõpus valitsenud langust viimasel kuuel aastal kindlalt kasvanud. Kahel viimasel aastal on Tšehhi Vabariigi majanduskasv olnud rekordiliselt 6% SKTst. Tööturul on olukord alates 2004. aastast pidevalt paranenud, tööpuudus langes 2006. aastal 7%ni. Tšehhi Vabariigi SKT elaniku kohta moodustab praegu ELi keskmisest 76,2%. THHI oli 2006. aastal pisut üle 2%.

Alates 2004. aastast on Tšehhi Vabariigi aastane eelarvepuudujääk olnud seatud eesmärgist väiksem. Selle põhjuseks on peamiselt oodatust kiirem majanduskasv ning kasutamata eelarveeraldiste kandmine reservi. Samas on keskpikas eelarveraamistikus ettenähtud kulutuste ülemmäärad ületatud.

2.2. Tšehhi Vabariigi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus

Nõukogu võttis 5. juulil 2004. aastal EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 6 kohaselt vastu otsuse, et Tšehhi Vabariigil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Samal ajal andis nõukogu EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt Tšehhi Vabariigile soovituse, et ülemäärane eelarvepuudujääk tuleb korrigeerida 2008. aastaks. Eelkõige soovitas nõukogu Tšehhi Vabariigil korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk võimalikult kiiresti, võttes keskpika aja jooksul meetmeid, et saavutada eesmärk viia oma eelarvepuudujääk 2008. aastaks jätkusuutlikult ja usaldusväärselt ning kooskõlas eelarvepuudujäägi vähendamise kavaga, mida on kirjeldatud nõukogu 5. juuli 2004. aasta arvamuses 2004. aasta mais esitatud lähenemisprogrammi kohta, alla 3% taseme SKTst. Tšehhi Vabariigil soovitati rakendada järjekindlalt 2004. aasta mai lähenemisprogrammis kavandatud meetmed, eelkõige valitsemissektori palgakulude ning üksikute ministeeriumide kulutuste vähendamine, ning võtta 5. novembriks 2004 tõhusaid meetmeid, et saavutada 2005. aastaks ette nähtud eelarvepuudujäägi eesmärk.

22. detsembril 2004 järeldas komisjon, et Tšehhi Vabariigi valitsus oli järginud nõukogu soovitust ning võtnud 5. novembriks 2004 tõhusaid meetmeid, et saavutada 2005. aastaks ette nähtud eelarvepuudujäägi eesmärk, ning et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust jätkata vaja ei ole.

2.3. Varasemale programmile nõukogu arvamuses antud hinnang

Nõukogu võttis 24. jaanuaril 2006 vastu arvamuse Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2005–2008. Nõukogu oli arvamusel, et „programm järgib ülemäärase eelarvepuudujäägi likvideerimise kava, mis on sätestatud artikli 104 lõike 7 kohaselt antud nõukogu soovitustega“. Nõukogu kutsus Tšehhi Vabariiki üles: „(i) tugevdama eelarve struktuurilise kohandamise meetmeid seoses võimalike paremate tulemustega eelarve osas 2005. aastal ning tugeva majanduskasvu ja -prognoosidega, pidades silmas väikest varu seoses 2008. aastaks (ülemäärase puudujäägi likvideerimise tähtaeg) kavandatud kontrollväärtusega ja et kiirendada keskpika perioodi eesmärgi saavutamist; (ii) tõstma eelarve kavandamise kvaliteeti, eelkõige analüüsima kulude märkimisväärsete ülekandmiste põhjuseid ja tagama keskpika perioodi kulude piirmäärasid; (iii) parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, eelkõige kiirendama pensionireformi ja algatama reformi tervishoiusüsteemis.“

2.4. Komisjoni hinnang 2006. aasta novembri riiklikule reformikavale

Tšehhi Vabariigi riikliku reformikava rakendamise aruanne esitati majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia raames 21. novembril 2006. Tšehhi Vabariigi riiklikus reformikavas on määratud kindlaks järgmised peamised ülesanded/prioriteedid: jätkata riigi rahanduse reformi; tugevdada ja suurendada riigi tööstuse konkurentsivõimet, arvestades vajadust jätkusuutlike ressursside järele; ning suurendada tööturu paindlikkust.

Komisjoni hinnangus kõnealusele kavale (võetud vastu 2006. aasta detsembris iga-aastase arenguaruande[2] osana) märgiti, et Tšehhi Vabariigi edu riikliku reformikava rakendamisel on olnud piiratud. Mitmes valdkonnas ei ole edu märgatav; mõni reform on edasi lükatud, mõni üldse käivitamata. Samas peaks kiire majanduskasv reforme hõlbustama. Makromajanduse valdkonnas on teatavad ohud, eriti eelarve konsolideerimisele keskpikas perspektiivis ning riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele seoses elanikkonna vananemisega. Kuigi Tšehhi Vabariik edeneb mikromajanduse valdkonnas suhteliselt hästi, areneb uurimis- ja arendustegevus riigis aeglaselt. Tööhõive valdkonnas on tööturu paindlikkuse parandamiseks vaja teha rohkem jõupingutusi.

Välja selgitatud tugevuste ja nõrkuste põhjal soovitati Tšehhi Vabariigil võtta meetmeid järgmistes valdkondades: (i) pensioni- ja tervishoiusüsteemide reformid; (ii) era- ja avaliku sektori uurimis- ja arendusasutuste koostöö; ning (iii) töökohtade kaitse ning haridus- ja koolitussüsteemid.

Hinnangus käsitletud põhipunktid Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 1 (stabiilsusprogrammid) ja artikli 9 lõikele 1 (lähenemisprogrammid) käsitletakse hinnangus järgmisi teemasid: kas programmi aluseks olevad majandusprognoosid on usutavad; kas liikmesriigi esitatud keskpika perioodi eelarve-eesmärk ning sellele suunatud kohandamiskava on asjakohased; kas kõnealuse kohandamiskava järgimiseks võetud ja/või kavandatud meetmed keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks kõnealusel ajavahemikul on piisavad; kas keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele suunatud kohandamiskava hindamisel on majanduse tõusuaegadel kohandamine suurem ja langusaegadel väiksem ning kas euroala ja vahetuskursimehhanismis osalevate (ERM II) liikmesriikide puhul on liikmesriik oma keskpika perioodi eesmärgi saavutamisel seadnud sihiks, et eelarve tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal paraneb (ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) 0,5% SKTst aastas; keskpika perioodi eesmärgile suunatud kohandamiskava kindlaksmääramisel (liikmesriikide puhul, kes ei ole seda veel saavutanud) või keskpika perioodi eesmärgist ajutise kõrvalekaldumise lubamisel (liikmesriikide puhul, kes on selle saavutanud) peamiste struktuurireformide rakendamine, millel on pikaajaline kokkuhoidu soodustav mõju (sh võimalikku majanduskasvu suurendades) ning seega tõestatav mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele (tingimusel, et säilitatakse asjakohane kindlusvaru kontrollväärtuse 3% SKTst suhtes ning et eelarveseisund peaks programmiperioodi jooksul taastuma keskpika perioodi eesmärgini), kusjuures eritähelepanu pööratakse pensionireformidele, millega kehtestatakse mitmesambaline süsteem, mis hõlmab kohustuslikku täielikult finantseeritavat pensionisammast; kas liikmesriigi majanduspoliitika on kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega. Programmi makromajanduslike prognooside usutavust hinnatakse komisjoni talituste koostatud 2007. aasta kevade majandusprognoosi põhjal, kasutades ka potentsiaalse SKT ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokku lepitud hindamismetoodikat. Majanduspoliitika üldsuunistele vastavust hinnatakse 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate riigi rahanduse valdkonnas vastuvõetud majanduspoliitika üldsuuniste põhjal. Hinnangus vaadeldakse ka: võla suhte arengut ja riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse väljavaateid, millele tuleks stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise parandamise kohta esitatud nõukogu 20. märtsi 2005. aasta aruande kohaselt pöörata „eelarveseisundi järelevalves piisavat tähelepanu“. Komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta teatises sätestatakse lähenemisviis pikaajalise jätkusuutlikkuse hindamiseks[3]; majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia raames liikmesriikide esitatud riikliku reformikavaga integreerituse taset. Majandus- ja rahandusministrite nõukogu märkis Euroopa Ülemkogule 7. juunil 2005. aastal saadetud edastamisteatises majanduspoliitika üldsuuniste kohta aastateks 2005–2008, et riiklikud reformikavad peaksid olema kooskõlas stabiilsus- ja lähenemisprogrammidega; vastavust tegevusjuhendile[4], mis näeb stabiilsus- ja lähenemisprogrammide jaoks muu hulgas ette ühtse struktuuri ning ühtsed andmetabelid. |

- Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikega 3 Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2006–2009

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[5], eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

5. [10. juulil 2007] vaatas nõukogu läbi Tšehhi Vabariigi ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2006–2009. Ajakohastatud programm esitati 15. märtsil 2007, mis on tegevusjuhendis sätestatud tähtajast (1. detsember) hiljem. See oli tingitud Tšehhi Vabariigis valitsenud poliitilisest olukorrast, kus parlament kinnitas pärast 2006. aasta juunis toimunud üldvalimisi alalise valitsuse ametisse 19. jaanuaril 2007.

6. Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumis prognoositakse, et SKT reaalkasv aeglustub 2006. aasta 6,1%-lt 4,9%-le 2007. aastal ning ülejäänud programmiperioodil üldiselt stabiliseerub. Olemasoleva teabe põhjal hinnates näib see stsenaarium põhinevat usutavatel kasvueeldustel. Ka programmis esitatud inflatsiooniprognoosid tunduvad realistlikud.

7. Valitsemissektori eelarve puudujääk moodustab komisjoni talituste 2007. aasta kevade prognoosi kohaselt 2006. aastal hinnanguliselt 2,9% SKTst, võrreldes eelmises ajakohastatud lähenemisprogrammis eesmärgiks seatud 3,8%-ga. Eesmärgist madalama eelarvepuudujäägi saavutamisele aitasid kaasa SKT ja tööhõive kiirem kasv ning kasutamata eelarveeraldiste märkimisväärse osa ülekandmine.

8. Programmis kavandatud keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on saavutada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus, liikudes eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgi poole, milleks on struktuurne (s.t tsükliliselt korrigeeritud ning ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) tasakaal 1% SKTst. Programmi kohaselt peaks üldpuudujääk 2007. aastal suurenema 4,0%-le SKTst, mis on peamiselt tingitud sotsiaalkulutuste suurendamisest omal äranägemisel, ning seejärel järk-järgult vähenema – 2008. aastal 3,5%-le ning 2009. aastal 3,2%-le SKTst. Esmane eelarvepuudujääk peaks kava kohaselt vähenema 2,4%-lt SKTst 2006. aastal 1,6%-le SKTst 2009. aastal. Programmis ette nähtud eelarve konsolideerimise eelduseks on pärast 2007. aastat tulude suurenemine 0,4 protsendipunkti võrra SKTst ülejäänud programmiperioodil, mis hõlmab eelkõige „muid tulusid“ (konkreetsed meetmed on kindlaks määramata, kuid eeldatavasti on mõeldud ELi toetusi), mis enam kui kompenseerib maksutulude ja sotsiaaltoetuste vähenemise. Sisuliselt aga sõltub konsolideerimine kulutustest, kusjuures avaliku sektori tarbimiskulutused vähenevad pidevalt seoses palgatõusu ohjeldamisega valitsemissektoris, mis enam kui tasakaalustab riiklike investeerimis- ja intressikulude suurenemise. Eelmise ajakohastatud lähenemisprogrammi soodsama makromajandusliku stsenaariumiga võrreldes on eelarvepuudujäägi kavandatud vähendamine allapoole 3% kontrollväärtust uues programmis lükatud edasi vähemalt kaks aastat. Tuleb märkida, et programmis on esitatud ka valitsuse alternatiiv, mis näeb ette madalamad eelarvepuudujäägi eesmärgid – 3,2% SKTst 2008. aastal ja 2,8% SKTst 2009. aastal. Nende saavutamise eelduseks on mitmesugused poliitilised meetmed ning riigi rahanduse paindlikkuse suurendamine kohustuslike kulude osakaalu vähendamise teel. Need tuginevad veel lõpetamata ja kinnitamata poliitilistele meetmetele ning programmis on järjepidev ning piisavalt täpselt jaotatud keskpika perioodi eelarveraamistik esitatud ainult eespool nimetatud kõrgemate eelarvepuudujäägi eesmärkide kohta.

9. Ühiselt kokkulepitud metoodika kohaselt arvutatav eelarve struktuurne puudujääk SKT suhtes suureneb programmi prognooside kohaselt 2006. aasta 3,5%-lt 2007. aastal 4,5%-le ning väheneb 2009. aastal järk-järgult taas 3,5%-le. Nagu eelmises ajakohastatud lähenemisprogrammis, on käesolevas programmis eelarveseisundi kohta seatud keskpika perioodi eesmärk struktuurne puudujääk 1% SKTst. Võrreldes eelmise ajakohastatud lähenemisprogrammiga on keskpika perioodi eesmärgi saavutamine lükatud edasi ühe aasta võrra 2013. aastaks. Kuna keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (eelarvepuudujääk hinnanguliselt ligikaudu 1,5% SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine võimaldama saavutada ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekkimise puhul. Programmis seatud keskpika perioodi eesmärk kajastab õigesti võla suhet ja potentsiaalset keskmist majanduskasvu pika aja jooksul.

10. Programmis esitatud eelarveprognoosidega seotud riskid tunduvad üldiselt tasakaalustatud. Makromajanduslikust stsenaariumist tulenevad riskid on üldiselt neutraalsed ja maksuprognoosid näivad tervikuna põhinevat mõistlikel eeldustel. Programmis ette nähtud eelarve konsolideerimine põhineb valdavalt avaliku sektori tarbimiskulutuste piiramisel, kuid programmis ei ole esitatud piisavalt põhjalikku teavet selle kohta, kuidas seda kavatsetakse saavutada. Teisalt on Tšehhi Vabariigi tulemused eelarve-eesmärkide saavutamisel viimastel aastatel olnud head, kuigi seda on hõlbustanud oodatust kiirem majanduskasv. Tuleb arvestada ka poliitilise riskiga, mis on seotud hapra tasakaaluga parlamendis.

11. Seda riskihinnangut arvestades ei ole lähenemisprogrammi eelarvealased põhimõtted siiski kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisega aastaks 2008, nagu nõukogu soovitas 5. juulil 2004. Arvestades, et majandus on praegu tõusuteel ning kasv on kiirem, kui oletati nõukogu 2004. aasta juulikuu soovituse andmise ajal, on veel piisavalt võimalusi, et konsolideerimist tõhustada ning saavutada programmis ette nähtust kiirem kulutuste kärpimine.

12. Valitsemissektori koguvõlg peaks hinnangute kohaselt 2006. aastal moodustama 30,4% SKTst, mis jääb asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtusest oluliselt allapoole. Programmis on ette nähtud, et see võlasuhe peaks programmiperioodil suurenema peaaegu kahe protsendipunkti võrra.

13. Elanikkonna vananemisest tulenev pikaajaline eelarvemõju on Tšehhi Vabariigis ELi keskmisest palju suurem, olles seotud peamiselt pensionikulutuste osatähtsuse olulise suurenemisega SKTs ning samuti tervishoiukulutuste märkimisväärse suurenemisega. Riigi rahanduse jätkusuutlikkuse riskide vähendamiseks oleks eelkõige pensionide ja tervishoiu valdkonnas kasulik rakendada struktuurireforme eesmärgiga piirata elanikkonna vananemisega seotud kulutuste märkimisväärset suurenemist. Programmiperioodi lõpuks prognoositav eelarveseisund, mis on võrreldes varasemate hindamistega halvenenud, kujutab endast ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkusele isegi ilma elanikkonna vananemise pikaajalist eelarvemõju arvesse võtmata. Riigi rahanduse jätkusuutlikkuse riskide vähendamiseks oleks kasulik jätkata konsolideerimisega praegu kavandatust suuremas mahus. Kokkuvõttes näib, et Tšehhi Vabariigi rahanduse jätkusuutlikkus on suures ohus.

14. Lähenemisprogramm ei sisalda 2006. aasta novembri riikliku reformikava rakendusaruandes loetletud reformide üldmõju kvaliteedihindamist keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Lisaks hõlmab selles esitatud süsteemne teave riiklikus reformikavas kavandatud peamiste reformide otseste eelarvekulude (või kokkuhoiu) kohta üksnes uurimis- ja arendustegevuse kulude suurenemist 2007. aasta eelarves, kuid tundub, et selle eelarveprognoosides on võetud arvesse riiklikus reformikavas osutatud meetmete mõju riigi rahandusele. Lähenemisprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformikavas ettenähtud meetmetega. Eelkõige võib nimetada maksukoormuse nihkumist otsestelt maksudelt kaudsetele ning uurimis- ja arendustegevuse täiendavat toetamist.

15. Lähenemisprogrammis esitatud eelarvestrateegia ei ole kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega, arvestades eelkõige kõrvalekaldumist nõukogu poolt 2004. aasta juulis määratud eelarvepuudujäägi likvideerimise kavast ning vähest edu pensioni- ja tervishoiureformi elluviimisel.

16. Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest[6].

Üldine järeldus on, et vaatamata kiiremale majanduskasvule ja 2006. aasta eelarve oodatust väiksemale puudujäägile on programmis ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine edasi lükatud 2010. aastani, kuigi nõukogu poolt EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel vastu võetud soovituses määratud tähtajaks oli 2008. aasta. Arvestades püsivat majanduskasvu viitab eelarvepuudujäägi korrigeerimise edasilükkamine, millega kaasneb suurem eelarvepuudujääk, mis on peamiselt tingitud sotsiaalkulutuste kavandatud suurendamisest 2007. aastal, protsüklilisele ja ekspansiivsele eelarvepoliitikale.

Arvestades eespool esitatud hinnangut kutsub nõukogu Tšehhi Vabariiki üles:

(i) piirama eelarveolukorra halvenemist 2007. aastal ning tagama ülemäärase eelarvepuudujäägi usaldusväärne ja jätkusuutlik likvideerimine hiljemalt 2008. aastaks;

(ii) vaatama läbi oma kulutuste koosseis, et vähendada kohustuslike kulude osatähtsust;

(iii) elanikkonna vananemisega seotud kulutuste prognoositud suurenemist silmas pidades parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, viies ellu selleks vajalikud pensioni- ja tervishoiureformid.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Reaalne SKT (muutuse %) | LP märts 2007 | 6,1 | 6,0 | 4,9 | 4,8 | 4,8 |

KOM mai 2007 | 6,1 | 6,1 | 4,9 | 4,9 | puudub |

LP nov 2005 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | 4,3 | puudub |

THHI inflatsioon (%) | LP märts 2007 | 1,6 | 2,4 | 2,6 | 2,5 | 2,5 |

KOM mai 2007 | 1,6 | 2,1 | 2,4 | 2,9 | puudub |

LP nov 2005 | 1,5 | 2,2 | 2,0 | 2,1 | puudub |

SKT lõhe (% potentsiaalsest SKTst) | LP märts 20071 | -0,7 | 0,9 | 1,1 | 1,0 | 1,0 |

KOM mai 20073 | -1,1 | 0,4 | 0,5 | 0,5 | puudub |

LP nov 20051 | -0,8 | -0,1 | 0,3 | 0,8 | puudub |

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | LP märts 20076 | -3,6 | -3,5 | -4,0 | -3,5 | -3,2 |

KOM mai 2007 | -3,5 | -2,9 | -3,9 | -3,6 | puudub |

LP nov 2005 | -4,8 | -3,8 | -3,3 | -2,7 | puudub |

Esmane tasakaal (% SKTst) | LP märts 2007 | -2,5 | -2,4 | -2,6 | -2,0 | -1,6 |

KOM mai 2007 | -2,4 | -1,8 | -2,8 | -2,6 | puudub |

LP nov 2005 | -4,1 | -3,0 | -2,4 | -1,7 | puudub |

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | LP märts 20071 | -3,4 | -3,9 | -4,4 | -3,9 | -3,5 |

KOM mai 2007 | -3,1 | -3,1 | -4,1 | -3,8 | puudub |

LP nov 20051 | -4,5 | -3,8 | -3,4 | -3,0 | puudub |

Struktuurne tasakaal2 (% SKTst) | LP märts 2007 | -3,4 | -3,9 | -4,4 | -3,9 | -3,5 |

KOM mai 20074 | -2,0 | -2,8 | -4,1 | -3,8 | puudub |

LP nov 20055 | -3,4 | -3,8 | -3,4 | -3,0 | puudub |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | LP märts 2007 | 30,4 | 30,6 | 30,5 | 31,3 | 32,2 |

KOM mai 2007 | 30,4 | 30,4 | 30,6 | 30,9 | puudub |

LP nov 2005 | 37,4 | 37,1 | 37,9 | 37,8 | puudub |

Märkused: |

1 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe põhjal. |

2 Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (nagu eelmistes ridades), v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. |

3 Vastavalt prognoositud potentsiaalsele kasvule, mis on hinnanguliselt 4,2%, 4,6%, 4,8% ja 4,9% vastavalt aastatel 2005–2008. |

4 Ühekordsed ja muud ajutised meetmed saadud komisjoni talituste 2007. aasta kevade prognoosist (1,1% SKTst 2005. aastal ja 0,2% SKTst 2006. aastal – mõlemal eelarvepuudujääki suurendav mõju). |

5 Ühekordsed ja muud ajutised meetmed saadud 2005. aasta lähenemisprogrammist (1,1% SKTst 2005. aastal – eelarvepuudujääki suurendav mõju). |

6 Tšehhi Vabariigi uue valitsuse alternatiivsed eelarvepuudujäägi eesmärgid, mis põhinevad seni veel kinnitamata meetmetel: 3,2% SKTst 2008. aastal, 2,8% SKTst 2009. aastal. |

Allikad: |

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2007. aasta kevade majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Komisjoni teatis kevadisele Euroopa Ülemkogule – Majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia rakendamine – Tulemuste aasta, 12.12.2006, KOM(2006) 816.

[3] Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile – Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus, 12.10.2006, KOM(2006) 574, ning Euroopa Komisjoni majanduse ja rahanduse peadirektoraat (2006) – Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus, European Economy nr 4/2006.

[4] „Täpsustused stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise kohta ning suunised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta“, mille on kinnitanud majandus- ja rahandusministrite nõukogu, 11.10.2005.

[5] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Eelkõige on esitamata 2009. aasta andmed valitsussektori kulutuste kohta otstarvete lõikes.