[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 17.11.2008

KOM(2008) 757 lõplik

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 193/2007, millega kehtestatakse teatava Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks, ja nõukogu määrust (EÜ) nr 192/2007, millega kehtestatakse teatava, muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST

- Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2026/97 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004, edaspidi „algmäärus” kohaldamist Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi menetluses.

- Üldine taust

Käesolev ettepanek on tehtud algmääruse rakendamise raames ja tuleneb uurimisest, mis on läbi viidud kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.

- Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

- Nõukogu 22. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 193/2007, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks, ja nõukogu 22. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 192/2007, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Indiast pärit teatava polüetüleentereflataadi impordi suhtes.

- Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega

Ei kohaldata.

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE

- Konsulteerimine huvitatud isikutega

Menetlusega seotud huvitatud isikutel on juba uurimise käigus olnud võimalus oma huve algmääruses sätestatud korras kaitsta.

- Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.

- Mõju hindamine

Ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest.

Algmäärus ei näe ette üldist mõju hindamist, kuid sisaldab ammendavat loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata.

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

- Kavandatud meetmete kokkuvõte

Komisjon algatas 27. septembril 2007 omal algatusel Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes kehtiva tasakaalustava tollimaksu osalise vahepealse läbivaatamise. Läbivaatamine algatati, kuna leidus piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et subsideerimisega seotud asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad.

Osaline vahepealne läbivaatamine näitas, et kuigi vaatlusaluseid kavu ei kasutatud, oli ainsa koostööd teinud India tootja üldine subsideerimise tase sellegipoolest tõusnud. Kuna teine algatamisteate lisas nimetatud eksportiv tootja keeldus koostööst, tuleb arvata, et teda subsideeritakse vähemalt samal tasemel kui koostööd teinud eksportijat.

Miski ei osutanud sellele, et nende individuaalse subsiidiumimarginaaliga äriühingute subsiidiumimäärad, kes ei olnud selle osalise vahepealse läbivaatamisega seotud, tuleks uuesti arvutada.

Seepärast soovitatakse nõukogul vastu võtta lisatud määruse ettepanek, et muuta ainsa koostööd teinud India tootja suhtes kohaldatavat tollimaksumäära ning läbivaatamisega seotud, kuid koostööst keeldunud tootja suhtes kohaldatavat tollimaksumäära. Kuigi uurimisega mitteseotud äriühingute individuaalne subsiidiumimarginaal ei muutu, tehakse ettepanek muuta vastavalt kõigi teiste äriühingute suhtes kohaldatavat jääkmarginaali.

Kooskõlas põhimõttega, et ühe ja sama dumpingust või ekspordi subsideerimisest tingitud olukorra lahendamise eesmärgil ei või ühegi toote suhtes kehtestada üheaegselt dumpinguvastast ja tasakaalustavat tollimaksu, tuleb dumpinguvastases määruses sama toote suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse kohandada, et võtta arvesse suuremaid tasakaalustavaid tollimakse.

- Õiguslik alus

Nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrus (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004.

- Subsidiaarsuse põhimõte

Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

- Proportsionaalsuse põhimõte

Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.

Meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ning see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil.

Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, ettevõtjate ning kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult madal ja saavutatava eesmärgiga proportsionaalne.

- Õigusakti valik

Kavandatud õigusakt: määrus.

Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el:

Eespool nimetatud algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi.

MÕJU EELARVELE

Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 193/2007, millega kehtestatakse teatava Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks, ja nõukogu määrust (EÜ) nr 192/2007, millega kehtestatakse teatava, muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikleid 15 ja 19,

võttes arvesse ettepanekut, mille komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

I. Varasem uurimine ja kehtivad meetmed

1. Nõukogu kehtestas 30. novembril 2000 määrusega (EÜ) nr 2603/2000[2] teatava muu hulgas Indiast (edaspidi „vaatlusalune riik”) pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu (edaspidi „esialgne uurimine”).

2. Pärast aegumise läbivaatamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 193/2007[3] (edaspidi „subsiidiumidevastane määrus”) teatava Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu veel viieks aastaks. Vaatlusalune toode kuulub CN-koodi 3907 60 20 alla. Individuaalselt nimetatud eksportijate puhul kohaldatava kindlasummalise tollimaksu määraks kehtestati 0–106,5 eurot tonni kohta ning teiste eksportijate impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 41,3 eurot tonni kohta.

3. Lisaks kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) 192/2007[4] (edaspidi „dumpinguvastane määrus”) sellesama Indiast pärit toote suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Kõnealuse määrusega kehtestati kindlasummalise tollimaksu määraks individuaalselt nimetatud eksportijate puhul 88,9–200,9 eurot tonni kohta ning teiste eksportijate impordi suhtes kohaldatavaks jääktollimaksumääraks 181,7 eurot tonni kohta.

4. Kooskõlas põhimõttega, et ühe ja sama dumpingust või ekspordi subsideerimisest tingitud olukorra lahendamise eesmärgil ei või ühegi toote suhtes kehtestada üheaegselt dumpinguvastast ja tasakaalustavat tollimaksu, võetakse dumpinguvastases määruses kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude määra puhul vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 1 arvesse subsiidiumidevastase määrusega kehtestatud tasakaalustava tollimaksu suurust.

II. Osalise vahepealse läbivaatamise algatamine

5. India valitsus väitis pärast lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamist, et kahe subsiidiumikavaga (imporditollimaksude hüvituskava ja tulumaksuseaduse jaotise 80HHC kohane tulumaksuvabastus) seotud asjaolud on muutunud ja et need muutused on püsivad. Sellest tulenevalt väideti, et subsideerimise tase on tõenäoliselt vähenenud ja et meetmed, mis kehtestati osaliselt nende kavade tõttu, tuleks seega läbi vaadata.

6. Komisjon uuris India valitsuse esitatud tõendeid ja pidas neid piisavaks, et õigustada algmääruse artikli 19 kohase läbivaatamise algatamist teatava Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi subsideerimise taseme suhtes. Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandega[5] (edaspidi „algatamisteade”) ex officio nõukogu määruse (EÜ) nr 193/2007 osalise vahepealse läbivaatamise.

7. Osalise vahepealse läbivaatamise eesmärk on hinnata kohaldatavate meetmete jätkamise, kaotamise või muutmise vajadust nende äriühingute puhul, kes said soodustusi ühe või mõlema muudetud subsiidiumikava alusel, kui selleks esitati algatamisteate asjakohaste sätete kohaselt piisavalt tõendeid. Lisaks sellele hinnatakse osalise vahepealse läbivaatamisega seotud uurimise käigus seda, kas läbivaatamise tulemuste põhjal tuleks läbi vaadata kehtivate meetmete kindlaksmääramiseni viinud uurimise raames koostööd teinud äriühingute suhtes kohaldatavad meetmed ja/või kõigi teiste äriühingute suhtes kohaldatavad jääkmeetmed.

III. Uurimisperiood

8. Uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2006 kuni 31. märtsini 2007 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).

IV. Uurimisega seotud isikud

9. Komisjon teatas osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest ametlikult India valitsusele ning neile India eksportivatele tootjatele, kes tegid eelmises uurimises koostööd ja keda nimetati nõukogu määruses (EÜ) nr 193/2007 kahe väidetavalt muudetud subsiidiumikava raames soodustusi saanud isikutena ja kes olid loetletud algatamisteate lisas, samuti ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist. Nende esitatud kirjalikke ja suulisi märkusi arutati ja võeti võimaluse korral arvesse.

10. Kõnealuse läbivaatamisega seotud isikute arvu tõttu nähti ette valikuuringu kasutamine subsideerimise uurimiseks vastavalt algmääruse artiklile 27.

11. Kaks eksportivat tootjat teatasid endast ja esitasid valikuuringu jaoks nõutud teabe. Seepärast ei peetud valikuuringu kasutamist vajalikuks. Üks kahest eksportivast tootjast, kes esitas valikuuringus nõutava vormi, teatas komisjonile hiljem, et tal ei olnud kavas täita täies mahus küsimustikku ega esitada uurimise seisukohast vajalikke andmeid.

12. Seega saatis komisjon küsimustiku ainult ühele kõnealuse läbivaatamise tingimustele vastavale eksportivale tootjale, s.o äriühingule Pearl Engineering Polymers Ltd (edaspidi „äriühing”) ja sai temalt ka vastused. Küsimustik saadeti ka India valitsusele. Vastused saadi nii äriühingult kui ka India valitsuselt.

13. Komisjon otsis ja kontrollis kõiki subsideerimise kindlakstegemiseks vajalikke andmeid. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse:

1. India valitsus

kaubandusministeerium, New Delhi.

2. India eksportivad tootjad

Pearl Engineering Polymers Ltd, New Delhi.

VI. Avalikustamine ja märkused menetluse kohta

14. India valitsust ja teisi huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal otsustati soovitada muuta ainsa koostööd teinud India tootja suhtes kohaldatavat tollimaksumäära ja algatamisteate lisas nimetatud koostööst keeldunud eksportiva tootja suhtes kohaldatavat tollimaksumäära ning jätta jõusse meetmed, mis kehtivad kõigi teiste äriühingute suhtes, kes ei teinud käesolevas vahepealses läbivaatamises koostööd. Neile anti piisavalt aega märkuste esitamiseks. Esitatud teavet ja märkusi võeti arvesse, nagu on kirjeldatud allpool.

B. VAATLUSALUNE TOODE

15. Käesoleva läbivaatamisega hõlmatud toode on seesama toode, mida käsitletakse nõukogu määruses (EÜ) nr 193/2007, s.t asjaomasest riigist pärit polüetüleentereftalaat, mille viskoossus on vähemalt 78 ml/g vastavalt ISO standardile 1628-5. See toode kuulub praegu CN-koodi 3907 60 20 alla.

C. SUBSIIDIUMID

I. Sissejuhatus

16. India valitsuse ja ainsa koostööd teinud eksportiva tootja esitatud teabe ning komisjoni küsimustiku vastuste põhjal uuriti järgmisi kavu, mille raames antakse väidetavalt subsiidiume:

a) eellubade kava ( Advance Authorisation Scheme , varasem ingliskeelne nimi Advance Licence Scheme ),

b) imporditollimaksude hüvituskava ( Duty Entitlement Passbook Scheme ),

c) kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava ( Export Promotion Capital Goods Scheme ),

d) tulumaksuvabastuse kava ( Income Tax Exemption Scheme )

e) sihtturgude kava ( Focus Market Scheme )

f) ekspordieesmärki ületavate ettevõtete kava ( Target Plus Scheme )

17. Eespool punktides a, b, c, e ja f nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (nr 22, 1992), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel anda välja teadaandeid ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokkuvõtlikult esitatud „Ekspordi- ja impordipoliitika” dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja mida ta ajakohastab korrapäraselt. Käesoleva läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jaoks on oluline üks ekspordi- ja impordipoliitika dokument, s.o viie aasta tegevuskava ajavahemikuks 1. septembrist 2004 kuni 31. märtsini 2009 (edaspidi „EXIM-poliitika 2004–2009”). Lisaks kirjeldab India valitsus EXIM-poliitikat 2004–2009 reguleerivat korda dokumendis „Menetlusjuhend – 1. september 2004 kuni 31. märts 2009, I köide” (edaspidi „menetlusjuhendi 2004–2009 I köide”). Menetlusjuhendit ajakohastatakse samuti korrapäraselt.

18. Eespool punktis d nimetatud tulumaksukavad põhinevad 1961. aasta tulumaksuseadusel, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega.

19. Komisjon kutsus vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 10 India valitsust üles pidama täiendavaid konsultatsioone muudetud ja muutmata kavade üle, et selgitada väidetavate kavadega seotud tegelikku olukorda ja jõuda vastastikku rahuldava lahenduseni. Kuna konsultatsioonide käigus nende kavade puhul vastastikku rahuldavat lahendust ei leitud, lisas komisjon kõik need kavad subsideerimise uurimisse.

20. Üks ühenduse tootmisharu esindav huvitatud isik väitis, et India eksportijatele on kättesaadavad veel mitu muud kava ja subsiidiumi. Kuid esitatud teave ei olnud veenvaks tõendiks selle kohta, et koostööd teinud eksportiv tootja neid kasutab. Seepärast ei ole neid küsimusi käesoleva menetluse käigus põhjalikumalt uuritud.

II. Erikavad

1 Eellubade kava (Advance Authorisation Scheme)

a) Õiguslik alus

21. Kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktides 4.1.1–4.1.14 ja menetlusjuhendi 2004–2009 I köite peatükkides 4.1–4.30. Eelmise läbivaatamisega seotud uurimise ajal, mille tulemusel kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 193/2007 praegu kehtiv lõplik tasakaalustav tollimaks, nimetati seda kava inglise keeles Advance Licence Scheme ’iks.

b) Abikõlblikkus

22. Eellubade kava koosneb kuuest allkavast, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud põhjenduses 23. Need allkavad erinevad üksteisest muu hulgas abikõlblikkuse ulatuse poolest. Eellubade kavaga seotud soodustusi saavad taotleda toetavate tootjatega seotud tootvad eksportijad või vahendavad eksportijad tegeliku ekspordi eest ja iga-aastase vajaduse alusel. Lõppeksportijat varustavad tootvad eksportijad saavad eellubade kavaga seotud soodustusi taotleda vahetarnete alusel. Peatöövõtjad, kelle tarned kuuluvad ekspordiga samaväärsete toimingute kategooriatesse, mida on nimetatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktis 8.2, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele, saavad taotleda eellubade kava raames soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest. Soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest saavad eelnevate vabastusotsuste ja sisemaiste akreditiivide allkavade alusel taotleda ka tootvate eksportijate vahetarnijad.

c) Rakendamine

23. Eellube väljastatakse järgmisel otstarbel:

i) Tegelik eksport. See on peamine allkava. See võimaldab sisendmaterjalide tollimaksuvaba importi konkreetse eksporttoote tootmiseks. „Tegelik” tähendab siinjuures seda, et eksporttoode peab väljuma India territooriumilt. Imporditoetus ja ekspordikohustus, sealhulgas eksporttoote tüüp, on loal kirjas.

ii) Iga-aastane vajadus. Selline luba ei ole seotud konkreetse eksporttootega, vaid suurema toodete rühmaga (nt kemikaalid ja nendega seotud tooted). Loa omanik võib – kuni teatud väärtusläveni, mis põhineb tema eelneval ekspordijõudlusel – importida tollimaksuvabalt mis tahes sisendmaterjali, mida kasutatakse sellesse rühma kuuluvate toodete tootmiseks. Ta võib eksportida kõiki tooteid, mis kuuluvad tooterühma, mille tootmiseks kasutatakse sellist tollimaksuvabastusega materjali.

iii) Vahetarned . See allkava hõlmab juhtumeid, kui kaks tootjat kavatsevad toota üht eksporttoodet ja jagavad omavahel tootmisprotsessi. Tootev eksportija, kes valmistab vahetoote, võib importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale ja saada selleks vahetarnete eelloa. Lõppeksportija lõpetab tootmisprotsessi ja on kohustatud valmistoote eksportima.

iv) Ekspordiga samaväärsed toimingud. See allkava lubab peatöövõtjal importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale, mis on vajalikud nende kaupade tootmiseks, mida müüakse ekspordiga samaväärselt EXIM-poliitika 2004–2009 punkti 8.2 alapunktides b–g ja i–j nimetatud kategooriatesse kuuluvatele klientidele. India valitsuse väitel tähendavad ekspordiga samaväärsed toimingud tehinguid, mille puhul ei viida tarnitud tooted riigist välja. Paljusid tarnekategooriaid käsitatakse ekspordiga samaväärsete toimingutena, tingimusel et kaup on toodetud Indias, nt kaubatarned ekspordisuunitlusega üksusele või erimajandustsoonis asuvale äriühingule.

v) Eelnevad vabastusotsused. Eelloa omanikul, kes kavatseb hankida sisendmaterjale otseimpordi asemel kodumaalt, on võimalus hankida neid eelnevate vabastusotsuste alusel. Sellisel juhul muudetakse eelload eelnevateks vabastusotsusteks ja need lähevad nendes nimetatud kaupade kohaletoimetamisel üle kodumaisele tarnijale. Eelnevate vabastusotsuste üleandmine annab kodumaisele tarnijale õiguse saada soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktis 8.3 (s.o eelluba vahetarnete või ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt toimingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine). Eelneva vabastusotsuse mehhanismi abil makstakse maksud ja tollimaksud tagasi lõppeksportija asemel tarnijale. Maksude ja tollimaksude tagasimaksmine on võimalik nii kodumaiste kui ka imporditud sisendmaterjalide puhul.

vi) Sisemaised akreditiivid. See allkava hõlmab kodumaiseid tarneid eelloa omanikule. Eelloa omanik saab teha pangale ettepaneku avada sisemaine akreditiiv kodumaise tarnija kasuks. Pank tühistab loa otseimpordiks üksnes sellise kaubaartiklite väärtuse ja mahu ulatuses, mis tarnitakse importimise asemel riigisiseselt. Kodumaisel tarnijal on õigus saada soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktis 8.3 (s.o eelluba vahetarnete või ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt toimingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine).

24. Tehti kindlaks, et koostööd teinud eksportija sai läbivaatamisega seotud uurimisperioodil soodustusi ainult vaatlusaluse tootega seotud kahe allkava – i) eelluba tegeliku ekspordi jaoks ja iv) eelluba ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks – alusel. Seepärast ei ole vaja kindlaks määrata teiste, kasutamata allkavade tasakaalustatavust.

25. India valitsus on pärast seda, kui nõukogu määrusega (EÜ) nr 193/2007 kehtestati lõplik tasakaalustav tollimaks, muutnud eellubade kava suhtes kohaldatavat kontrollisüsteemi. Täpsemalt on eelloa omanik kohustatud India ametiasutuste kontrolli võimaldamiseks pidama kindlaksmääratud vormis (menetlusjuhendi 2004–2009 I köite peatükid 4.26 ja 4.30 ning 23. lisa) „tõele vastavat ja õiget arvestust tollimaksuvabalt imporditud või riigisiseselt hangitud kaupade tarbimise ja kasutamise kohta”, s.t tegeliku tarbimise registrit. Kõnealust registrit peab kontrollima sõltumatu vannutatud audiitor või kuluraamatupidaja, kes väljastab tõendi, mis kinnitab, et nõutavat registrit ja asjakohaseid kirjeid on kontrollitud, ning et 23. lisa alusel esitatud teave on igas suhtes tõele vastav ja õige. Neid sätteid kohaldatakse siiski üksnes pärast 13. maid 2005 väljastatud eellubade suhtes. Kõigi enne seda kuupäeva väljastatud eellubade omanikud peavad järgima varem kehtinud kontrollinõudeid, s.t pidama 18. lisas (menetlusjuhendi 2002–2007 I köite peatükk 4.30 ja 18. lisa) kindlaksmääratud vormis tõele vastavat ja õiget arvestust importkaupade tarbimise ja kasutamise kohta loa alusel.

26. Nende allkavade puhul, mida ainus koostööd teinud eksportiv tootja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasutas (tegeliku ekspordi ja ekspordiga samaväärsete toimingute allkava), on India valitsus määranud kindlaks nii imporditoetuse kui ka ekspordikohustuse mahu ja väärtuse, mis on dokumenteeritud loal. Lisaks peavad valitsusametnikud impordi ja ekspordi ajal vastavad tehingud loal dokumenteerima. Selle kava raames lubatud impordi mahu määrab kindlaks India valitsus standardsete sisend- ja väljundnormide (edaspidi „standardnormid”) alusel. Kõnealused standardnormid on olemas enamiku toodete puhul, vaatlusalune toode kaasa arvatud, ja need on avaldatud menetlusjuhendi 2004–2009 II köites.

27. Siinkohal tuleb märkida, et standardnorme vaadatakse korrapäraselt läbi. Kuna ainus koostööd teinud eksportija kasutas eri aegadel väljastatud lube, tähendab see, et kõnealune äriühing kohaldas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil erinevaid standardnorme.

28. Imporditud sisendmaterjalid ei ole edasiantavad ja neid tuleb kasutada eksporttoote tootmiseks. Ekspordikohustus tuleb täita ettenähtud tähtaja jooksul pärast loa väljastamist (24 kuud koos kahe võimaliku kuuekuulise pikendusega).

29. Läbivaatamisega seotud uurimise käigus tehti kindlaks, et kuigi koostööd teinud eksportiv tootja suutis kindlaks teha tegeliku toorainetarbimise, ei pidanud ta vaatlusaluse toote tegeliku tarbimise arvestust. Tarbimise kooskõla standardnormidega üksnes eeldati. Seepärast ei olnud võimalik kindlaks teha, kas sisendmaterjalid, mida konkreetsete lubadega seotud standardnormide alusel tollimaksuvabalt imporditi, ületasid koguselt materjali, mis oli vajalik eksporttoote võrreldava koguse tootmiseks.

30. Lisaks tehti läbivaatamisega seotud uurimise käigus kindlaks, et toorainet imporditi kolme eri loa ja eri standardnormide alusel, kuid kasutati siis läbisegi sama eksporttoote tootmise protsessis. Asjaolu, et tegemist on kolme eri standardnormiga ehk et igal toorainel on erinevad tarbimisnormid, rõhutab veelgi koostööd teinud eksportija tegeliku tarbimise kindlakstegemise probleemi. On selge, et tegeliku tarbimise arvestus on põhinõue, mille täitmine võimaldab kontrollida, kas tollimaksuvabalt imporditud sisendmaterjalid ületavad koguselt materjali, mis on vajalik eksporttoote võrreldava koguse tootmiseks.

31. Peale selle tehti läbivaatamisega seotud uurimise käigus kindlaks, et India ametiasutuste sätestatud kontrollinõudeid ei järgitud või ei oldud veel rakendatud. Asjaomastele ametiasutustele ei saadetud enne 13. maid 2005 väljastatud eellubade kohta nõutud tegeliku tarbimise ja varude arvestust (s.t 18 lisa) ning seega India valitsus ei kontrollinud seda. Pärast 13. maid 2005 väljastatud eellubade puhul on tegeliku tarbimise ja varude arvestus nõutav, kuid India valitsus ei olnud veel kontrollinud nende arvestuste vastavust EXIM-poliitika nõuetele. Arvestusi kontrollisid sõltumatud vannutatud audiitorid, nagu on nõutud põhjenduses 25 nimetatud asjakohastes India õigusnormides, kuid ei äriühing ega vannutatud audiitor ei pidanud arvestust selle üle, kuidas audit toimus. Puudusid auditikava ja muud auditit toetavad materjalid, samuti registreeritud teave kasutatud meetodite ning sellise täpsust ja tootmisprotsesside, EXIM-poliitika nõuete ja raamatupidamistoimingute põhjalikku tundmist nõudva töö erinõuete kohta. Neid asjaolusid arvestades leitakse, et uurimisalune eksportija ei suutnud tõendada kõigi asjakohaste EXIM-poliitika sätete järgimist.

d) Avalikustamisjärgsed märkused

32. Koostööd teinud eksportija vaidlustas eespool esitatud järeldused, eelkõige põhjenduses 31 esitatud järelduse vannutatud audiitori kohta. Sellega seoses väideti, et ei ole olemas ei riiklikke ega rahvusvahelisi õigusnorme, milles nõutaks, et auditeeritud äriühing peab säilitama aruanded auditi läbiviimise kohta. Vastupidi, India õiguses on sätestatud, et töödokumendid kuuluvad audiitorile. Neil asjaoludel ning pidades silmas, et vannutatud audiitoriga kokkusaamiseks ei esitatud enne kontrollkäigu toimumist eelnevat taotlust, ei tuleks lugeda äriühingu kahjuks asjaolu, et auditeeritud äriühing ei suutnud selliseid uurimist toetavaid dokumente kontrollkäigu ajal esitada. Lisaks väideti, et algmäärus ei luba mingil juhul komisjoni talitustel kontrollida dokumente, mida hoitakse väljaspool uuritud äriühingu valdusi, see aga oleks olnud nii sõltumatu audiitori puhul. Samuti väideti, et ainsa koostööd teinud tootja tegelik tarbimine oli suurem kui standardnormide iga sisendi puhul ette nähtud ja et tollimaksu ei tagastatud liiga palju.

33. Sellega seoses tuletatakse meelde, et kontrolli läbiviimine vannutatud audiitori poolt ja asjakohase sertifikaadi väljastamine on osa India valitsuse poolt EXIM-poliitikaga kehtestatud kontrollisüsteemist. Sel eesmärgil on EXIM-poliitikas ette nähtud vannutatud audiitor kui kontrollisüsteemi rakendamise täideviija ja komisjon pidi kontrollima, kas eelnimetatud kontrollisüsteemi rakendati tõhusalt. Asjaolu, et äriühing ei suutnud tõestada, et temal endal või määratud vannutatud audiitoril oleks EXIM-poliitikas sätestatud sertifikaadi väljastamiseks läbiviidud kontrolli kohta mingeid dokumente, näitab, et äriühing ei olnud suuteline tõestama, et asjakohaseid EXIM-poliitika sätteid on täidetud. Äriühingu selle väite kohta, et tollimaksu tagastamine ei olnud mingil juhul üleliigne, tuletatakse meelde, et kohapeal kindlaks tehtud olukorra alusel (st erinevatest allikatest pärit tooraine ja sellest toodetud tooted, erinevate standardnormide kasutamine, EXIM-poliitikas ettenähtud tegelike tarbimisregistrite puudumine) ja seni, kuni India valitsus viib lõpule vajaliku kontrolliprotseduuri, on selge, et ei olnud võimalik arvutada tegeliku tarbimise ja sellega seonduva konkreetsele loale või standardnormidele vastava tollimaksu tagastamise vahekorda.

e) Järeldus

34. Imporditollimaksust vabastamine on subsiidium algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses, s.t India valitsuse finantstoetus uurimisalusele eksportijale.

35. Peale selle sõltuvad eellubade kava raames toimuv tegelik eksport ja eellubade kava raames toimuvad ekspordiga samaväärsed toimingud juriidiliselt ekspordijõudlusest ning seetõttu peetakse neid algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavateks. Ilma ekspordikohustuseta ei saa äriühingud nende kavade alusel toetust.

36. Kumbagi kõnealusel juhul kasutatud kahest allkavast ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Need allkavad ei vasta eeskirjadele, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise määratlus ja kord) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise määratlus ja kord). India valitsus ei kohaldanud tulemuslikult oma kontrollisüsteemi ega menetlusi, et teha kindlaks, kas ja millistes kogustes kasutati eksporditud toote tootmisel sisendmaterjale (algmääruse II lisa II osa punkt 4 ja asendamise puhul kasutatavate tagastusskeemide korral III lisa II osa punkt 2). Standardnorme ei saa pidada tegeliku tarbimise kontrollisüsteemiks, kuna erinevate standardnormidega seotud lubade alusel tollimaksuvabalt imporditud sisendmaterjale kasutatakse sama eksportkauba tootmises läbisegi. Sellist laadi tootmisprotsess ei võimalda India valitsusel piisava täpsusega kontrollida, milline kogus sisendmaterjale kasutati ära eksporttoodangus ja millise standardnormide künnisega tuleks seda võrrelda. Lisaks ei ole India valitsus teinud või lõpetanud korrektselt peetud tarbimisregistril põhinevat tõhusat kontrolli. Peale selle ei korraldanud India valitsus edasist uurimist tegelikult kasutatud sisendmaterjalide põhjal, ehkki seda tuleks tõhusalt kohaldatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt teha (algmääruse II lisa II osa punkt 5 ja III lisa II osa punkt 3). Lisaks tuletatakse meelde, et kõnealusel äriühingul puudus tarbimisregister, mille alusel saaks kontrollida tooraine tegelikku tabimist konkreetse toote kaupa. Seetõttu, juhul kui ka tõhus kontrollisüsteem oli loodud, ei oleks India valitsusel olnud võimalik kinnitada, kui suures ulatuses toormaterjali tarbiti eksporttoote tootmiseks. Vannutatud audiitorite osalemine kontrollimisprotsessis ei ole aidanud kontrollisüsteemi tõhustada, sest puuduvad üksikasjalikud eeskirjad selle kohta, kuidas vannutatud audiitorid peaksid täitma neile usaldatud ülesandeid, ja uurimise käigus esitatud andmed ei andnud alust arvata, et eespool kirjeldatud algmääruses sätestatud eeskirjade täitmine on tagatud.

37. Seepärast on need kaks allkava tasakaalustatavad.

f) Subsiidiumi suuruse arvutamine

38. Lubatavate tollimaksu tagastussüsteemide ja asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide puudumisel on tasakaalustatav tulu kogu sissenõudmata jäänud imporditollimaks, mida makstakse üldjuhul sisendmaterjalide importimisel. Sellega seoses märgitakse, et ülemääraste tollimaksusoodustuste tasakaalustamine ei ole ainus algmääruses ettenähtud võimalus. Algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja I lisa alapunkti i kohaselt võib ülemäärase tollimaksusoodustuse tasakaalustamisega piirduda tingimusel, kui algmääruse II ja III lisa tingimused on täidetud. Kuid käesoleval juhul ei olnud need tingimused täidetud. Juhul kui tuvastatakse nõuetekohase kontrolli puudumine, siis ei ole eespool nimetatud erand tagatissüsteemide suhtes kohaldatav ja kehtib tavapärane tasumata tollimaksude summa (saamata jäänud tulu) tasakaalustamise reegel, mitte aga väidetavate ülemääraste tagastamiste reegel. Vastavalt algmääruse II lisa II osale ja III lisa II osale ei ole uurimisasutusel sellise ülemäärase tagastamise arvutamise kohustust. Vastupidi sellele peab ta algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaselt leidma üksnes piisavalt tõendeid kontrollisüsteemi nõuetekohasuse ümberlükkamiseks.

39. Eellubade kava kasutanud eksportija subsiidiumisumma (lugeja) arvutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul kahe allkava alusel vaatlusaluse toote jaoks imporditud materjalilt saamata jäänud imporditollimaksude (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks) põhjal. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a arvati subsiidiumisummast maha subsiidiumi saamiseks kulunud tasud, kui selleks esitati põhjendatud nõudmine. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jaotati see subsiidiumisumma vaatlusaluse toote läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel.

40. Ainsa koostööd teinud tootjale selle kava raames kehtestatud subsiidiumi määr oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 12,8 %.

2. Imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme)

a) Õiguslik alus

41. Imporditollimaksude hüvituskava on üksikasjalikult kirjeldatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktis 4.3 ja menetlusjuhendi 2004–2009 I köite 4. peatükis.

42. Tehti kindlaks, et koostööd teinud eksportiv tootja ei saanud imporditollimaksude hüvituskava raames tasakaalustatavaid soodustusi. Seepärast ei peetud vajalikuks seda kava käesoleva uurimise käigus põhjalikumalt analüüsida.

3. Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava ( Export Promotion Capital Goods Scheme )

a) Õiguslik alus

43. Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava on üksikasjalikult kirjeldatud EXIM-poliitika 2004–2009 5. peatükis ja menetlusjuhendi 2004–2009 I köite 5. peatükis.

b) Abikõlblikkus

44. Selle kava raames saavad soodustusi taotleda toetavate tootjate ja teenuseosutajatega seotud tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad.

c) Rakendamine

45. Ekspordikohustuse tingimusel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uusi ja alates 2003. aasta aprillist kuni 10 aasta vanuseid kasutatud kapitalikaupu) vähendatud tollimaksumääraga. Selleks annab India valitsus pärast taotluse esitamist ja lõivu tasumist kapitalikaupade ekspordisoodustuste litsentsi. Alates 2000. aasta aprillist kohaldatakse kõigi selle kava raames imporditavate kapitalikaupade suhtes 5 % suurust vähendatud imporditollimaksu määra. Kuni 31. märtsini 2000 kohaldati 11 % suurust tollimaksumäära (sealhulgas 10 % suurune lisamaks) ja suure väärtusega impordi puhul nullprotsendist tollimaksumäära. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava ajavahemiku jooksul teatava hulga eksportkaupade tootmiseks.

46. Kapitalikaupade ekspordisoodustuste litsentsi omanik võib kapitalikaupu hankida ka oma riigist. Sellisel juhul võib omamaine kapitalikaupade tootja ära kasutada selliste kapitalikaupade tootmiseks vajalike komponentide tollimaksuvaba importi. Samuti võib omamaine tootja kasutada ekspordiga samaväärsetest toimingutest tulenevat soodustust kapitalikaupade tarnimisel kapitalikaupade ekspordisoodustuste litsentsi omanikule.

d) Avalikustamisjärgsed märkused

47. EPCG-kavaga seoses avalikustamisjärgseid märkusi ei esitatud.

e) Järeldus kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava kohta

48. Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine on India valitsuse finantstoetus, kuna see vähendab India valitsuse tollisissetulekut. Pealegi on tollimaksu vähendamine kasuks eksportijale, kuna importimisel kokku hoitud tollimaksud parandavad tema likviidsust.

49. Lisaks sellele sõltub kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava juriidiliselt ekspordijõudlusest, kuna litsentside saamiseks tuleb võtta ekspordikohustus. Seepärast peetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks.

50. Kõnealust kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaubad ei kuulu selliste lubatud süsteemide kohaldamisalasse, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate toodete tootmiseks.

f) Subsiidiumi suuruse arvutamine

51. Ainus koostööd teinud eksportija ei soetanud uurimisperioodil kapitalikaupu. See äriühing sai siiski jätkuvalt tulumaksuvabastusi enne uurimisperioodi ostetud kapitalikaupadelt esialgses uurimises kindlaksmääratud summa ulatuses. Nagu esialgses uurimiseski, arvutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodil saadud subsiidiumisumma vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 imporditud kapitalikaupadelt tasumata tollimaksu alusel, mis jagati ajavahemikule, mis vastab eksportiva tootja nende kapitalikaupade tegelikule amortisatsiooniajale. Väljakujunenud tava kohaselt on läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta selliselt arvutatud summale lisatud selle perioodi intress, et kajastada soodustuse väärtuse muutumist aja jooksul. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a arvestati sellest summast maha subsiidiumi saamiseks kulunud tasud, et saada subsiidiumisumma (lugeja). Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma jaotatud kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. Äriühingu subsiidiumimäär läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli 0,3 %.

4. Tulumaksuvabastuse kava ( Income Tax Exemption Scheme)

a) Õiguslik alus

1961. aasta tulumaksuseaduse (edaspidi „tulumaksuseadus”) jaotis 80HHC

52. Selle kava raames said eksportijad taotleda eksportmüügilt saadud kasumi osalist tulumaksuvabastust. Kõnealuse tulumaksuvabastuse õiguslik alus on tulumaksuseaduse jaotis 80HHC.

53. Kõnealune säte kaotas kehtivuse alates 2005.–2006. hindamisaastast (s.t 1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005 kestnud majandusaastast) ja järelikult ei anna tulumaksuseaduse jaotis 80HHC pärast 31. märtsi 2004 mingeid soodustusi. Ainus koostööd teinud eksportiv tootja ei saanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil selle kava raames soodustusi. Kuna kava on tühistatud, ei kuulu see tasakaalustamisele vastavalt algmääruse artikli 15 lõikele 1.

5. Sihtturgude kava ( Focus Market Scheme)

a) Õiguslik alus

54. Sihtturgude kava on üksikasjalikult kirjeldatud EXIM-poliitika 2004–2009 peatükis 3.9 ja menetlusjuhendi 2004–2009 I köite peatükis 3.20. Kuigi äriühing teatas selles kavas osalemisest, näitas uurimine, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil selle kava alusel soodustusi ei saadud. Kuna leiti, et koostööd teinud eksportiv tootja ei saanud selle kava raames tasakaalustatavaid soodustusi, ei peetud vajalikuks seda kava käesoleva uurimise käigus põhjalikumalt analüüsida.

6. Ekspordieesmärki ületavate ettevõtete kava ( Target Plus Scheme)

a) Õiguslik alus

55. Ekspordieesmärki ületavate ettevõtete kava on üksikasjalikult kirjeldatud EXIM-poliitika 2004–2009 peatükis 3.7 ja menetlusjuhendi 2004–2009 I köite peatükis 3.2.

b) Abikõlblikkus

56. Selle kava raames saavad soodustusi taotleda kõik tootvad eksportijad.

c) Rakendamine

57. Kava eesmärk on toetuse pakkumine ekspordikäivet suurendavatele äriühingutele. Sel eesmärgil antakse abikõlblikele äriühingutele kava raames tollimaksukrediiti, mille suurus on 5–15 % kahe järjestikuse majandusaasta ekspordi FOB-väärtuste vahest.

58. Äriühingud, kes soovivad selle kava raames toetust saada, peavad esitama taotluse kaubandus- ja tööstusministeeriumile. Kui taotlus rahuldatakse, väljastavad asjaomased asutused litsentsi, millele on märgitud tollimaksukrediidi suurus.

59. 2006. aasta märtsis loobuti selle kava rakendamisest ja aja jooksul asendati see kahe uue kavaga, s.o sihtturgude ja sihttoodete kavaga. Ekspordieesmärki ületavate ettevõtete kava kohase litsentsi taotlemise õigus säilis aga kuni 2007. aasta märtsini ja kava raames toetuse saajad võivad vastavat tollimaksukrediiti kasutada kuni 2009. aasta märtsini.

d) Avalikustamisjärgsed märkused

60. Koostööd teinud eksportija leidis, et äriühing ei saanud läbivaatamise uurimisperioodil selle kava raames kasu ning arvestades seda, et kõnealune kava tühistati 2006. aastal, ei tuleks selle kava raames antavaid hüvitisi tasakaalustada. Sellegipoolest ja nagu eespool kirjeldatud, leiti uurimise käigus, et äriühing sai läbivaatamise uurimiseperioodil selle kava raames kasu ning lisaks sellele, kuigi kava tõepoolest kõrvaldati, võivad äriühingud selle raames hüvitisi saada kuni 2009. aastani.

e) Järeldus ekspordieesmärki ületavate ettevõtete kava kohta

61. Ekspordieesmärke ületavate ettevõtete kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Ekspordieesmärke ületavate ettevõtete kava raames antav tollimaksukrediit on India valitsuse finantstoetus, kuna krediiti kasutatakse hiljem imporditollimaksude tasumiseks, vähendades nii India valitsuse tollisissetulekut. Pealegi on ekspordieesmärke ületavate ettevõtete kava raames antav tollimaksukrediit kasuks eksportijale, sest see parandab äriühingu likviidsust.

62. Lisaks sõltub ekspordieesmärke ületavate ettevõtete kava juriidiliselt ekspordijõudlusest ning seepärast peetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks.

63. Kõnealust kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise määratlus ja kord) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise määratlus ja kord) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupu tootmisprotsessis tarbima ja krediidisummat ei arvutata tegelikult kasutatud sisendmaterjalide alusel. Ei ole olemas süsteemi ega menetlust, mis kinnitaks, milliseid sisendmaterjale eksporditava toote tootmisel kasutatakse või kas on tehtud imporditollimaksude ülemääraseid makseid algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Eksportijal on õigus saada ekspordieesmärki ületavate ettevõtete kava raames toetust olenemata sellest, kas ta impordib sisendmaterjale või mitte. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt suurendab oma ekspordikäivet, tõendamata sisendmaterjalide importimist. Seega võivad ekspordieesmärke ületavate ettevõtete kava raames toetusi taotleda isegi need eksportijad, kes hangivad kõik oma sisendmaterjalid kodumaalt ega impordi sisendmaterjalina kasutatavaid kaupu.

f) Subsiidiumi suuruse arvutamine

64. Tasakaalustatavate subsiidiumide summa arvutati subsiidiumisaajale antud toetusena, mille olemasolu tehti kindlaks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil koostööd teinud eksportiva tootja poolt eksporditehingu hetkel tekkepõhiselt kirjendatud sissetulekuna. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma (lugeja) jaotatud kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel.

65. Ainsale koostööd teinud tootjale selle kava raames kehtestatud subsiidiumi määr oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 0,7 %.

III. Tasakaalustatavate subsiidiumide suurus

66. Tuletatakse meelde, et ainsa käesolevas osalises vahepealses läbivaatamises koostööd teinud eksportiva tootja esialgses uurimises kindlaksmääratud subsiidiumimarginaal oli 5,8 %.

67. Käesoleva osalise vahepealse läbivaatamise käigus tehti kindlaks, et tasakaalustavate subsiidiumide suurus ad valorem on 13,8 %, nagu on märgitud allpool:

KAVA→ | Eellubade kava | Imporditollimaksude hüvituskava | Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava | Tulumaksuvabastuse kava | Siht-turgude kava | Ekspordieesmärki ületavate ettevõtete kava | Kokku |

ÄRIÜHING↓ | % | % | % | % | % | % | % |

Pearl Engineering Polymers Ltd | 12,8 | 0 | 0,3 | 0 | 0 | 0,7 | 13,8 |

68. Eeltoodu põhjal järeldatakse, et ainsa koostööd teinud eksportiva tootja subsideerimise tase on tõusnud.

D. TASAKAALUSTAVAD MEETMED JA DUMPINGUVASTASED MEETMED

I. Tasakaalustavad meetmed

69. Kooskõlas algmääruse artikli 19 sätetega ja algatamisteate punktis 3 nimetatud käesoleva osalise läbivaatamise põhjustega on kindlaks tehtud, et ainsa koostööd teinud eksportiva tootja subsiidiumimarginaal on tõusnud 5,8%-lt 13,8%-ni ja seepärast tuleb selle eksportiva tootja suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 193/2007 kehtestatud tasakaalustava tollimaksu määra vastavalt muuta.

70. Teisel käesoleva osalise vahepealse läbivaatamisega seotud äriühingul Reliance Industries Ltd tuvastati esialgse uurimise käigus kõrgeim subsiidiumimarginaal, kuid kõnealune äriühing ei teinud käesoleva läbivaatamise käigus koostööd. Kuna see äriühing keeldus koostööst, tuli hinnangu andmisel vastavalt algmääruse artiklile 28 tugineda kättesaadavatele andmetele. Sellega seoses ja arvestades ainsa koostööd teinud eksportijaga seotud järeldusi on tõenäoline, et koostööst keeldunud eksportiv tootja saab uurimisalustest subsiidiumikavadest kasu vähemalt samal määral kui koostööd teinud eksportija. Seega tuleb järeldada, et läbivaatamisega seotud, kuid koostööst keeldunud eksportiva tootja subsideerimise määr on samuti tõusnud 13,8 %-ni, ja seepärast tuleb selle eksportiva tootja suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 193/2007 kehtestatud tasakaalustava tollimaksu määra vastavalt muuta.

71. Esialgses uurimises koostööd teinud äriühingute puhul, keda algatamisteate lisas uurimisega seotud isikute seas ei nimetatud, ei olnud alust arvata, et nende suhtes kohaldatavate tasakaalustavate ja dumpinguvastaste tollimaksude määrad tuleks ümber arvutada. Sellest tulenevalt ei muudeta individuaalseid tollimaksumääri, mida kohaldatakse kõigi teiste asjaomaste isikute suhtes peale nõukogu määruse (EÜ) nr 193/2007 artikli 1 lõikes 2 nimetatud äriühingute Pearl Engineering ja Reliance Industries.

72. Seevastu nende äriühingute puhul, kes ei teinud käesolevas ega esialgses uurimises koostööd, tuleb arvata, et nad saavad uurimisaluste subsiidiumikavade raames vähemalt sama suurt kasu kui ainus koostööd teinud eksportija. Selleks et koostööst keeldumine ei tooks kasu, peetakse asjakohaseks määrata „kõigi teiste äriühingute” subsideerimise määraks esialgses uurimises koostööd teinud äriühingutele kehtestatud kõrgeim määr, s.o 13,8 %.

73. Muudetud tasakaalustava tollimaksu määrad tuleks kehtestada käesoleva läbivaatamise käigus tuvastatud uute subsiidiumimäärade põhjal, sest esialgse subsiidiumidevastase uurimise käigus arvutatud kahjumarginaalid on kõrgemad.

74. Käesolevas määruses äriühingutele kehtestatud individuaalsed tasakaalustavad tollimaksumäärad kajastavad osalise vahepealse läbivaatamise käigus tuvastatud olukorda. Seega kohaldatakse neid üksnes nende äriühingute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Sellise vaatlusaluse toote impordi suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse resolutiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi neid määrasid kohaldada ja nende suhtes kehtib „kõigi teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

75. Selleks et toornaftahinna kõikumisest tingitud polüetüleentereftalaadi hinna kõikumised ei tooks kaasa suuremaid tollimakse, on kehtivad meetmed kehtestatud eritollimaksuna tonni kohta. Need summad tulenevad tasakaalustava tollimaksu määra kohaldamisest CIF-ekspordihindade suhtes, mida kasutati esialgses uurimises kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamisel. Sama meetodit on kasutatud muudetud eritollimaksu kehtestamiseks käesoleva läbivaatamise käigus.

76. Kohaldatavad marginaalid ja tollimaksumäärad tuleks seega arvutada nii, nagu on märgitud allpool esitatud tabelis.

Tasakaalustav tollimaksumäär | Kavandatav tasakaalustav tollimaksumäär |

Reliance Industries Ltd | 13,8% | 69,4 | EUR/t |

Pearl Engineering Polymers Ltd | 13,8% | 74,6 | EUR/t |

Senpet Ltd | 4,43% | 22,0 | EUR/t |

Futura Polyeters Ltd | 0% | 0,0 | EUR/t |

South Asian Petrochem Ltd | 13,9% | 106,5 | EUR/t |

Kõik teised äriühingud | 13,8% | 69,4 | EUR/t |

77. Taotlused individuaalsete tasakaalustava tollimaksu määrade kohaldamiseks (näiteks pärast äriühingu nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile[6] koos kogu asjakohase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta äriühingu tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutuse või muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja ajakohastatakse nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

II. Dumpinguvastased meetmed

78. Tasakaalustava tollimaksu määra muutmine mõjutab India tootjate suhtes määrusega (EÜ) nr 192/2007 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu.

79. Esialgses dumpinguvastases uurimises kohandati dumpinguvastast tollimaksu, et vältida ekspordisubsiidiumidega antava soodustuse mõju topeltarvestamist. Sellega seoses on nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) artikli 14 lõikes 1 ja subsiidiumidevastase algmääruse artikli 24 lõikes 1 sätestatud, et ühegi toote kohta ei või korraga kehtida dumpinguvastane ja tasakaalustav tollimaks, et korrigeerida üht ja sama dumpingust ja ekspordi subsideerimisest tulenevat olukorda. Nii esialgse subsiidiumidevastase uurimise kui ka käesoleva osalise vahepealse läbivaatamise käigus tehti kindlaks, et teatavad uuritud subsiidiumikavad, mis leiti olevat tasakaalustatavad, olid ekspordisubsiidiumid subsiidiumidevastase algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a tähenduses. Need subsiidiumid mõjutasid India eksportivate tootjate ekspordihinda, suurendades nii dumpingumarginaali. Teisisõnu olid esialgse dumpinguvastase uurimise käigus kindlaksmääratud lõplikud dumpingumarginaalid osaliselt tingitud ekspordisubsiidiumidest.

80. Sellest tulenevalt tuleb asjaomaste eksportivate tootjate lõplike dumpinguvastaste tollimaksude määrasid kohandada, et võtta käesolevas osalises vahepealses läbivaatamises arvesse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ekspordisubsiidiumist saadud soodustuse muutunud taset, et kajastada tegelikku dumpingumarginaali, mis säilib pärast ekspordisubsiidiumide mõju tasakaalustava kohandatud lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamist.

81. Teisisõnu tuleb varem kehtestatud dumpingumarginaalide kohandamisel arvesse võtta uusi subsiidiumitasemeid.

82. Asjaomaste äriühingute suhtes kohaldatavad marginaalid ja tollimaksumäärad tuleks seega arvutada nii, nagu on märgitud allpool esitatud tabelis.

Tasakaalustava tollimaksu määr (mis tuleneb ekspordisubsiidiumidest) | Kahju kõrvaldamiseks vajalik tase | Dumpinguvastane tollimaksumäär | Kavandatav dumpinguvastane tollimaks |

Reliance Industries Ltd | 13,8 % | 44,3 % | 30,5 % | 153,6 | EUR/t |

Pearl Engineering Polymers Ltd | 13,8 % | 33,6 % | 16,2 % | 87,5 | EUR/t |

Senpet Ltd | 4,43 % | 44,3 % | 39,9 % | 200,9 | EUR/t |

Futura Polyesters Ltd | 0 % | 44,3 % | 14,7 % | 161,2,0 | EUR/t |

South Asian Petrochem Ltd | 13,9 % | 44,3 % | 11,6 % | 88,9 | EUR/t |

Kõik teised äriühingud | 13,8 % | 44,3 % | 30,5 % | 153,6 | EUR/t |

83. Tasakaalustava tollimaksu ja dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohase kohaldamise tagamiseks ei peaks jääktollimaksu kohaldama mitte üksnes koostööst keeldunud eksportijate suhtes, vaid ka nende äriühingute suhtes, kes läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul ühendusse ei eksportinud. Kui viimatiosutatud äriühingud vastavad algmääruse artikli 20 nõuetele, palutakse neil esitada kõnealuse artikli kohane läbivaatamistaotlus, et nende olukorda individuaalselt uuritaks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 193/2007 artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega: „Kui artiklis 2 ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse järgmiste äriühingute valmistatud toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist järgmist lõplikku tasakaalustavat tollimaksu:

Riik | Äriühing | Tasakaalustav tollimaks (EUR/tonn) | TARICi lisakood |

India | Reliance Industries Ltd | 69,4 | A181 |

India | Pearl Engineering Polymers Ltd | 74,6 | A182 |

India | Senpet Ltd | 22,0 | A183 |

India | Futura Polyesters Ltd | 0,0 | A184 |

India | South Asian Petrochem Ltd | 106,5 | A585 |

India | Kõik teised äriühingud | 69,4 | A999 |

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 192/2007 artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega: „Kui artiklis 2 ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse järgmiste äriühingute valmistatud toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist järgmist dumpinguvastast tollimaksu:

Riik | Äriühing | Dumpingu-vastane tollimaks (EUR/tonn) | TARICi lisakood |

India | Reliance Industries Ltd | 153,6 | A181 |

India | Pearl Engineering Polymers Ltd | 87,5 | A182 |

India | Senpet Ltd | 200,9 | A183 |

India | Futura Polyesters Ltd | 161,2 | A184 |

India | South Asian Petrochem Ltd | 88,9 | A585 |

India | Kõik teised äriühingud | 153,6 | A999 |

Indoneesia | P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia | 187,7 | A191 |

Indoneesia | P.T. Indorama Synthetics Tbk | 92,1 | A192 |

Indoneesia | P.T. Polypet Karyapersada | 178,9 | A193 |

Indoneesia | Kõik teised äriühingud | 187,7 | A999 |

Malaisia | Hualon Corp. (M) Sdn. Bhd. | 36,0 | A186 |

Malaisia | MpI Polyester Industries Sdn. Bhd. | 160,1 | A185 |

Malaisia | Kõik teised äriühingud | 160,1 | A999 |

Lõuna-Korea | SK Chemicals Group: SK Chemicals Co. Ltd Huvis Corp | 0 0 | A196 A196 |

Lõuna-Korea | KP Chemical Group: Honam Petrochemicals Corp. KP Chemical Corp. | 0 0 | A195 A195 |

Lõuna-Korea | Kõik teised äriühingud | 148,3 | A999 |

Taiwan | Far Eastern Textile Ltd | 36,3 | A808 |

Taiwan | Shinkong Synthetic Fibers Corp. | 67,0 | A809 |

Taiwan | Kõik teised äriühingud | 143,4 | A999 |

Tai | Thai Shingkong Industry Corp. Ltd | 83,2 | A190 |

Tai | Indo Pet (Thailand) Ltd | 83,2 | A468 |

Tai | Kõik teised äriühingud | 83,2 | A999 |

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1.

[2] EÜT L 301, 30.11.2000, lk 1.

[3] ELT L 59, 27.2.2007, lk 34.

[4] ELT L 59, 27.2.2007, lk 1.

[5] ELT C 227, 27.9.2007, lk 16.

[6] European Commission – Directorate General for Trade – Directorate H –N-105 [ ] B-1049 Brussels.