[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 28.2.2011

KOM(2011) 87 lõplik

2011/0040 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit volframkarbiidi, metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit volframkarbiidi, metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST |

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist pärit volframkarbiidi, metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes kehtiva dumpinguvastase tollimaksu aegumise läbivaatamise menetluses. |

Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis on toimunud kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |

Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Määrusega (EÜ) nr 2737/90[1] on nõukogu kehtestanud Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes 33 % suuruse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Otsusega 90/480/EMÜ[2] on komisjon kiitnud heaks kahe peamise eksportija võetud kohustused seoses tootega, mille suhtes meetmeid kohaldatakse. Pärast seda, kui kaks asjaomast Hiina eksportijat loobusid oma kohustustest, kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 2286/94[3] vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu. Määrusega (EÜ) nr 610/95[4] on nõukogu muutnud määrust (EMÜ) nr 2737/90 ja kehtestanud 33 % suuruse lõpliku tollimaksu volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes. Pärast algmääruse artikli 11 lõige 2 alusel algatatud läbivaatamist („varasema läbivaatamisega seotud uurimine”) pikendati neid meetmeid määrusega (EÜ) nr 771/98[5] veel viie aasta võrra. Pärast meetmete aegumisega seotud läbivaatamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2268/2004[6] Hiinast pärit volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes 33 % suuruse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Määrusega (EÜ) nr 1275/2005[7] on nõukogu muutnud tootevaliku määratlust, et see hõlmaks ka metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi. |

Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab põhjalikku loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata. |

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

Kavandatud meetmete kokkuvõte 30. detsembril 2009 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade”) Hiina Rahvavabariigist pärit volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise kohta. Aegumise läbivaatamise menetlus algatati põhjendatud taotluse alusel, mille esitas Euroopa metalliliit (Eurometaux) ELi tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 85 % Euroopa Liidus toodetava volframkarbiidi, metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi kogutoodangust. Uurimine tõi ilmsiks vaatlusaluse toote jätkuva dumpingu, mis tooks dumpinguvastaste meetmete lõpetamise korral kaasa liidu tootmisharule osaks saanud kahju kordumise. Peale selle tehti kindlaks, et meetmete aegumine ei oleks liidu huvides. Seepärast soovitakse, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, et kehtivaid meetmeid pikendada; ettepanek tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 29. märtsiks 2011. |

Õiguslik alus Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed. |

Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |

Asjaomase meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |

Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt Euroopa Liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga. |

Õigusakti valik |

Kavandatud õigusakt: määrus. |

Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel: Algmäärus ei paku alternatiivseid võimalusi. |

MÕJU EELARVELE |

Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet. |

2011/0040 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit volframkarbiidi, metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[8] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 2,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on esitanud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

1. Kehtivad meetmed

1. Määrusega (EÜ) nr 2737/90[9] on nõukogu kehtestanud Hiina Rahvavabariigist pärit volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes 33 % suuruse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Otsusega 90/480/EMÜ[10] on komisjon kiitnud heaks kahe peamise eksportija võetud kohustused seoses tootega, mille suhtes meetmeid kohaldatakse.

2. Pärast seda, kui kaks asjaomast Hiina eksportijat loobusid oma kohustustest, kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 2286/94[11] vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu.

3. Määrusega (EÜ) nr 610/95[12] on nõukogu muutnud määrust (EMÜ) nr 2737/90 ja kehtestanud 33 % suuruse lõpliku tollimaksu volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes. Pärast algmääruse artikli 11 lõige 2 alusel algatatud läbivaatamist („varasema läbivaatamisega seotud uurimine”) pikendati neid meetmeid määrusega (EÜ) nr 771/98[13] veel viie aasta võrra.

4. Määrusega (EÜ) nr 2268/2004[14] kehtestas nõukogu pärast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes 33 % suuruse dumpinguvastase tollimaksu.

5. Määrusega (EÜ) nr 1275/2005[15] on nõukogu muutnud tootevaliku määratlust, et see hõlmaks ka metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi.

2. Läbivaatamistaotlus

6. Pärast teate avaldamist lõplike dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise[16] kohta, sai komisjon 30. septembril 2009 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas Euroopa metalliliit (Eurometaux) (edaspidi „taotluse esitaja”) ELi tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 85% Euroopa Liidus toodetava volframkarbiidi, metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi kogutoodangust.

7. Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

3. Algatamine

8. Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 30. detsembril 2009 Euroopa Liidu Teatajas [17] avaldatud algatamisteates (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

4. Uurimine

4.1. Uurimisperiood

9. Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

4.2. Uurimisega seotud isikud

10. Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele ja teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele, võrdlusriigi tootjatele ja Hiina esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

11. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

12. Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud. Vastused saadi seitsmelt liidu tootjalt, ühelt Hiina eksportivalt tootjalt, ühelt võrdlusriigi eksportivalt tootjalt ja kolmelt kasutajalt.

13. Ükski importija ei vastanud väljavõttelise uuringu raames, ei andnud komisjonile teavet ega teatanud endast uurimise käigus. Kuna küsitud teabe esitas ainult üks Hiina eksportiv tootja, ei olnud vaja valimit moodustada.

14. Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

a) Liidu tootjad

- Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Austria

- H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Saksamaa

- Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Prantsusmaa

- Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Brutal, Tšehhi Vabariik

- Treibacher Industrie AG, Althofen, Austria

b) Võrdlusriik

- Global Tungsten & Powders Corp., USA

c) Kasutaja

- Sandvik Hard Materials, Epinouze, Prantsusmaa

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

15. Käesolevas läbivaatamises on vaatlusalune toode Hiinast pärit volframkarbiid, metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiid ja sulatatud volframkarbiid (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis kuuluvad praegu CN-koodide 2849 90 30 ja ex 3824 30 00 alla.

16. Volframkarbiid, metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiid ja sulatatud volframkarbiid on süsiniku ja volframi ühendid, mida toodetakse termilise töötlemise abil (esimese puhul süsinikrikastamine ja kolmanda puhul sulatamine). Need tooted on vahesaadused, mida kasutatakse sisendmaterjalina kõvasulamist komponentide valmistamisel, milleks on näiteks kõvasulamist lõikeriistad ja raskestikuluvad komponendid, hõõrdekindlates kattekihtides, naftapuurimis- ja kaevandamisseadmete terades ning samuti metallidele joonistamisel ja sepistamisel kasutatavates värvides ja terikutes.

17. Käesolev uurimine on kinnitanud, et eksportiva tootja valmistatud ja liitu müüdaval vaatlusalusel tootel on samasugused füüsikalised ja keemilised omadused ja kasutusotstarve kui liidu tootjate valmistatud ja liidu turul müüdaval tootel ning võrdlusriigis toodetud ja seal müüdaval tootel ning seepärast peetakse neid samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

18. Sissejuhatavad märkused

19. Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 uuriti, kas dumping praegu toimub ja kas dumpingu toimumise korral võiks praeguste meetmete aegumine põhjustada dumpingu jätkumist või kordumist. Tuletatakse meelde, et kõnealuse artikli kohases uurimises turumajanduslikku kohtlemist uuesti ei käsitleta.

20. Nagu eespool selgitatud, ei olnud Hiina eksportivate tootjate puhul vaja valimit moodustada.

21. Valimi moodustamise etapis näis, et ainuke koostööd tegev Hiina eksportiv tootja esindab vähem kui 5% liitu suunatud Hiina koguekspordist. Hiina ametiasutusi ja teisi huvitatud isikuid teavitati võimalusest, et eksportivate tootjate vähese koostöö tõttu võidakse kohaldada algmääruse artiklit 18. Komisjon ei saanud sellele teatele ühtki vastust.

22. Ent edasise uurimise käigus parandas koostööd teinud eksportiv tootja küsimustiku vastuses liitu suunatud eksportmüügiga seotud vea ning parandas liitu suunatud ekspordi mahu suuremaks. Paralleelselt analüüsiti Hiinast liitu eksporditud vaatlusaluse toote koguseid lähemalt EUROSTATi andmete põhjal. Selle tulemusena ja pärast küsimustiku vastuse kontrollimist tehti kindlaks, et koostööd tegeva eksportiva tootja ekspordimaht oli väga suur.[18] Nende tulemuste põhjal järeldati, et koostöö tase oli kõrge.

23. Dumpinguhinnaga import uurimisperioodil

24. Võrdlusriik

25. Kuna ühelegi Hiina eksportivale tootjale ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, määrati eelmistes uurimistes normaalväärtus Hiina puhul kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a sätete põhjal.

26. Algatamisteates nähti Hiina puhul normaalväärtuse määramiseks sobiva võrdlusriigina ette Ameerika Ühendriigid. Huvitatud isikuid kutsuti üles selle valiku sobivuse kohta märkusi esitama. Üheltki isikult ei saadud kõnealuses küsimuses märkusi ega vastuväiteid. USAd kasutati ka esialgses uurimises võrdlusriigina ning ei olnud ilmnenud uusi või muutunud tingimusi, mis oleks andnud põhjust seda muuta, ja ka komisjonile ei olnud edastatud asjaomast teadet. Leiti, et USA on tüüpiline võrdlusturg, eeskätt USA omamaise turu avatust ja konkurentsivõimet silmas pidades. Lisaks nõustus üks USA tootja käesolevas läbivaatamises koostööd tegema.

27. Seepärast valiti käesolevas läbivaatamises turumajanduslikuks võrdlusriigiks USA.

28. Normaalväärtus

29. Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi USA koostööd tegevalt tootjalt saadud kontrollitud teabe alusel, st USA turul tavapärase kaubandustegevuse käigus tooteliikide eest makstud või makstavate hindade alusel.

30. Selle tulemusena saadi normaalväärtuseks koostööd tegeva USA tootja sõltumatutele klientidele kehtiva omamaise müügi hinna kaalutud keskmine.

31. Kõigepealt tehti kindlaks, kas USA koostööd tegeva tootja samasuguse toote kogumüük omamaisel turul sõltumatutele klientidele on tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, st kas kõnealuse müügi maht moodustas vähemalt 5% vaatlusaluse toote kogu eksportmüügist liitu. Koostööd tegeva USA tootja omamaist müüki peeti uurimisperioodil piisavalt tüüpiliseks.

32. Seejärel uuriti, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti USA turul müüdud samasuguse toote puhul kindlaks, kui suure osa moodustas uurimisperioodil tulutoov omamaine müük sõltumatutele klientidele.

33. Kuna samasuguse toote tulutoova müügi maht oli väiksem kui 80% samasuguse toote müügi kogumahust, määrati normaalväärtus kindlaks tegeliku omamaise hinna alusel, mis võrdub tulutoova müügi kaalutud keskmisega.

34. Ekspordihind

35. Nagu eespool selgitatud, langes koostööd teinud eksportiva tootja arvele rohkem kui 90% Hiinast liitu saabuvast koguimpordist, mistõttu uuriti ekspordihinda selle eksportiva tootja esitatud andmete alusel, st liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstava ja nõuetekohaselt kohandatud hinna alusel.

36. Võrdlus

37. Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi iga vaatlusaluse toote liigi puhul kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasehindade tasandil, samal kaubandustasandil ja samal maksustamistasemel. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 ja eesmärgiga tagada õiglane võrdlus võeti arvesse hindu ja hindade võrreldavust väidetavalt ja tõendatult mõjutavate tegurite erinevust. Kohandusi tehti mereveo ja kodumaise veo-, kindlustus-, panga- ja pakendamiskulude osas. Lisaks tehti ekspordimaksu arvessevõtmiseks viieprotsendine kohandus ekspordihinna suhtes ja käibemaksu arvessevõtmiseks kohandus normaalväärtuse suhtes.

38. Dumpingumarginaal

39. Algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt määrati dumpingumarginaal kindlaks iga tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdluse põhjal kaalutud keskmise ekspordihinnaga samal kaubandustasandil. Võrdlus näitas üle 80 % ulatuva dumpingu olemasolu uurimisperioodil, mis oli seega märkimisväärselt kõrgemal tasemel kui viimase uurimise ajal (31 %). Konfidentsiaalsusnõude tõttu ei ole võimalik avaldada täpset dumpingumarginaali. Arvutused on tehtud andmete põhjal, mille esitas üks Hiina eksportiv tootja ning üks võrdlusriigi tootja. Dumpingumarginaali avaldamine võimaldaks nii koostööd teinud Hiina eksportival tootjal kui ka võrdlusriigi tootjal tuletada vastastikku teineteise normaalväärtuse ja ekspordihinna, mille tagajärjel rikutaks selgelt mõlema poole õigust konfidentsiaalsusele.

40. 3. Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

41. Sissejuhatav märkus

42. Käesolevas punktis sisalduvad andmed on saadud koostööd teinud eksportiva tootja, EUROSTATi ja läbivaatamise taotlusega esitatud andmete alusel.

43. Hiina eksportivate tootjate vaba tootmisvõimsus

44. Koostööd teinud Hiina eksportiva tootja vaba tootmisvõimsuse andmed on esitatud kas 20 % väiksema või suuremana, et järgida konfidentsiaalsusnõuet. Hiina tootmisvõimsus oli ligikaudu 21 000 tonni 2006. ja 2007. aastal ning suurenes oluliselt ehk ligikaudu 35 000 tonnini 2008. aastal ja uurimisperioodil, mis tähendab vaatlusalusel perioodil suurenemist rohkem kui 80 %. Need on ettevaatlikud arvutused, sest läbivaatamise taotluses teatati 50 000 tonni lähedusse küündivast tootmisvõimsusest.

45. Lisaks teatas koostööd teinud eksportiv tootja tootmisvõimsuse olulisest suurenemisest vaatlusalusel perioodil.

46. Uurimise käigus kogutud teabe põhjal ületas Hiina tootmise koguvõimsus Hiina tegelikku tootmist märkimisväärselt (vähemalt 20 000 tonniga 2008. aastal ja uurimisperioodil).

47. Uurimisperioodil oli Hiinas vaba tootmisvõimsus, mis vastas liidu tarbimise kuuekordsele mahule (25 000 tonni, samas kui liidu tarbimine on 3800 tonni).

48. Eelnevat silmas pidades on selge, et dumpinguvastaste meetmete puudumise korral võidakse suurt osa Hiina kasutamata toomisvõimsusest kasutada liitu suunatud ekspordi suurendamiseks.

49. Pealegi osutas uurimise käigus esitatud teave olulistele moonutustele vaatlusaluse toote valmistamiseks kasutatava tooraine turul. Esiteks kehtivad tooraine suhtes Hiina ametiasutuste antud kvoodid. Teiseks piiravad Hiina ametiasutused juurdepääsu toorainele ekspordimaksude kehtestamise ja käibemaksu tagastamise korra põhimõtetega, mida, nagu põhjenduses 31 märgitud, kohaldati ka vaatlusaluse toote suhtes. Muude asjaolude kõrval osutavad ka need tegurid dumpingu jätkumise tõenäosusele käesoleval juhul.

50. Liidu turu atraktiivsus ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad

51. Koostööd teinud eksportija esitatud hinnateave, mida ei saa avaldada, näitab, et Hiina eksportivad tootjad on liidu turust tõepoolest huvitatud. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul (välja arvatud 2007. aastal) olid muudes kolmandates riikides saavutatud hinnad madalamad liidu suhtes kehtinud hindadest (umbkaudu 10–20 % madalamad vaatlusaluse perioodi eri aastatel).

52. Neil põhjustel võib järeldada, et saavutatavaid hindu silmas pidades on ELi turg Hiina eksportijate jaoks kindlasti atraktiivne alternatiiv.

53. Sel põhjusel on meetmete kehtetuks tunnistamise korral Hiina eksportivatel tootjatel stiimul suunata oma eksport liidu turule. Liidu turu valdavalt kõrge hinnatase võimaldaks Hiina eksportivatel tootjatel saavutada paremaid kasumimarginaale.

54. Meetmetest kõrvalehoidmine

55. 2005. aastal laiendati meetmete kohaldamisala veel ühe CN-koodi hõlmamisega, sest leiti, et Hiina eksportijad on meetmetest kõrvale hoidunud, lisades volframkarbiidi pulbrile väikestes kogustes teist metallipulbrit (peamiselt koobaltit).[19] See kinnitatud meetmetest kõrvalehoidmise viis on veel üks asjaolu, mis osutab dumpingu jätkumise tõenäosusele. See on selge tõend selle kohta, et Euroopa turg on endiselt atraktiivne Hiina eksportivate tootjate jaoks, kes dumpinguvastaste meetmete puudumise korral suunaksid volframkarbiidi ELi tõenäoliselt suuremates kogustes.

56. Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

57. Eespoolne analüüs näitab, et Hiina impordi sisenemine ELi turule on jätkunud väga kõrge marginaaliga dumpinguhinnaga. Arvestades eelkõige ELi ja muude kolmandate riikide turgude hinnatasemete analüüsi, samuti olemasolevat vaba tootmisvõimsust Hiinas, võib järeldada, et meetmete lõpetamise korral on dumpingu jätkumine tõenäoline.

D. OLUKORD LIIDU TURUL

1. Liidu tootmisharu määratlus

58. Liidus valmistab samasugust toodet seitse äriühingut või kontserni.

59. Seega moodustavad need tootjad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning edaspidi kasutatakse neile viitamisel väljendit „liidu tootmisharu”.

Sissejuhatavad märkused

60. Hiinast ELi imporditud vaatlusalust toodet käsitlevad andmed tuli esitada algmääruse artikli 19 alusel konfidentsiaalsuse huvides indekseeritud kujul.

61. TARICi koodi 3824 30 00 10 alla kuuluva impordi koguste osas tuleb märkida, et kuna Eurostatist pärinevad CN-koodi tasandi impordiandmed (CN-kood 3824 30 00) katavad ka muid tooteid peale vaatlusaluse toote, põhineb järgnev analüüs TARIC-koodi tasandi impordiandmetel ja algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud andmetel. TARICi andmed on konfidentsiaalsed, sest nende üksikasjalikkuse aste võimaldab asjaosalisi kindlaks teha. Seepärast on osa teavet esitatud vahemikena.

62. Liidu tootmisharu andmed saadi seitsme liidu tootja küsimustikuvastustest.

Tarbimine liidu turul

63. Liidu tarbimine arvutati liidu turul toimunud liidu tootmisharu müügi ja Eurostati impordiandmete põhjal.

64. 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes liidu tarbimine 62 %, kusjuures suurim langus toimus 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel. Uurimisperioodil vähenes tarbimine 63% võrreldes 2008. aastaga.

Tabel 1 |

Tarbimine |

2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

Maht (tonnides) |

+ koguimport | 1 766 | 1 885 | 2 303 | 755 |

+ ELi turul müüdud ELi toodang | 8 281 | 8 334 | 7 981 | 3 024 |

= tarbimine | 10 047 | 10 218 | 10 284 | 3 779 |

aastane kasv | 2% | 1% | –63% |

Hiina Rahvavabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi maht, turuosa ja hinnad

65. Järgnevalt on esitatud Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu, turuosa ja keskmiste hindade areng. Esitatud koguse- ja hinnasuundumused põhinevad Eurostati andmetel.

Tabel 2 |

Hiinast pärit import |

2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

Asjaomasest riigist pärit impordi maht (tonnides) | Rohkem kui 700 | Rohkem kui 700 | Rohkem kui 400 | Rohkem kui 60 |

Indeks (2006=100) | 100 | 104 | 60 | 11 |

Asjaomasest riigist pärit impordi turuosa | 7,1% | 7,3% | 4,2% | 2,1% |

Ajaomasest riigist pärit impordi hinnad (eurot/tonn) | 25 622 | 21 883 | 22 434 | 22 110 |

Indeks (2006=100) | 100 | 85 | 88 | 86 |

66. Hiinast pärit dumpinguhinnaga vaatlusaluse toote import vähenes vaatlusalusel perioodil 89 % ja jõudis uurimisperioodil ligikaudu 80 tonni tasemeni. Selle turuosa langes 7,1 protsendilt 2006. aastal 2,1 protsendile uurimisperioodil.

67. Seda vähenemist võib seletada sellega, et vaatlusalusel perioodil suurenes tarbimine Hiina omamaisel turul oluliselt. Lisaks näib, et Hiina ametiasutuste eesmärk on ekspordikvootide ja eksporditariifide süsteemi kaudu säilitada Hiina volframiressursse.

68. Hiina impordi hinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil 14 %. See areng peegeldab üldist suundumust, mida on täheldatud ka liidu tootmisharu hindade osas.

69. Samuti näitas võrdlus, et Hiinast pärit impordi hinnad olid pärast kehtiva dumpinguvastase tollimaksu mahaarvamist liidu tootmisharu hindadest rohkem kui 10 % madalamad. Need tulemused on samad kui viimase läbivaatamisega seotud uurimise puhul.[20]

Muudest riikidest pärit import

70. Järgmises tabelis on esitatud muudest riikidest pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil. Koguse- ja hinnasuundumused põhinevad Eurostati andmetel.

Tabel 3 |

Muudest riikidest pärit import |

2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

Import muudest riikidest (tonnides) | 1 050 | 1 138 | 1 873 | 675 |

Indeks (2006=100) | 100 | 108 | 178 | 64 |

Muudest riikidest pärit impordi turuosa | 10,5% | 11,1% | 18,2% | 17,9% |

Keskmine hind (eurot/tonn) | 27 309,1 | 26 626,0 | 21 607,5 | 24 867,4 |

Indeks (2006=100) | 100 | 97 | 79 | 91 |

USA turuosa | 4,2% | 3,9% | 3,9% | 3,6% |

Keskmine hind (eurot/tonn) | 32 948,1 | 32 356,0 | 29 353,3 | 32 054,4 |

Lõuna-Korea turuosa | 2,2% | 2,4% | 2,6% | 4,4% |

Keskmine hind (eurot/tonn) | 33 733,8 | 29 969,5 | 25 789,0 | 24 503,7 |

71. Import kolmandatest riikidest vähenes vaatlusalusel perioodil 36%. See järgis vähenevast tarbimisest (62 % langus) tingitud üldist turusuundumust, kuid teistsuguses tempos. Seega on kõnealuse impordi turuosa suurenenud 10,5 %-lt 17,9 %-le. Siiski ei saa pidada kõnealuse impordi mõju liidu tootmisharule negatiivseks, nagu on näidatud allpool põhjendustes 85–88.

72. Tuleb märkida, et vaatlusalusel perioodil Korea Vabariigi (edaspidi „Korea”) turuosa kahekordistus, ulatudes 4,4 %ni. Korea keskmised impordihinnad alanesid vaatlusalusel perioodil, ent jäid püsivalt kõrgemaks kui Hiina ekspordi keskmised müügihinnad.

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

73. Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki liidu tootmisharu mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid.

5.1. Tootmine

74. Liidu tootmisharu toodang suurenes esmalt 2006. aastaga võrreldes 5,8 % aastal 2007 ja 11,6 % aastal 2008 ning vähenes siis 2008. aastaga võrreldes uurimisperioodil järsult 56 %.

Tabel 4 |

Liidu kogutoodang |

2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

Maht (tonnides) |

Toodang | 10 094 | 10 679 | 11 268 | 4 861 |

Indeks (2006=100) | 100 | 106 | 112 | 48 |

5.2. Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste

75. 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas tootmisvõimsus 10,8 %. Kuna toodang vähenes eeskätt uurimisperioodil, vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel tootmisvõimsuse rakendamine kokku 57 % ning uurimisperioodil jõuti tootmisvõimsuse rakendamiseni 39 % ulatuses.

Tabel 5 |

Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine |

2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

Maht (tonnides) |

Tootmisvõimsus | 11 110 | 11 610 | 12 230 | 12 310 |

Indeks (2006=100) | 100 | 105 | 110 | 111 |

Tootmisvõimsuse rakendamine | 91% | 92% | 92% | 39% |

Indeks (2006=100) | 100 | 101 | 101 | 43 |

5.3. Varud

76. Liidu tootmisharu lõppvarud suurenesid 2006. aastaga võrreldes 2008. aastal 20 % ning vähenesid seejärel uurimisperioodil 26 %.

Tabel 6 |

Varud |

2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

Maht (tonnides) |

Lõppvarud | 1 714 | 1 808 | 2 054 | 1 514 |

Indeks (2006=100) | 100 | 106 | 120 | 88 |

5.4. Müügimaht

77. Liidu tootmisharu müük liidu turu sõltumatutele klientidele kasvas aastatel 2006–2008 ning seejärel kahanes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel 61 %. Müügimaht suurenes aastatel 2007 ja 2008, kuid uurimisperioodil vähenes järsult. See areng vastab liidu turu üldisele kahaneva tarbimise suundumusele.

Tabel 7 |

Müük sõltumatutele klientidele |

2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

Maht (tonnides) | 5 594 | 5 630 | 5 874 | 2 292 |

Indeks (2006=100) | 100 | 101 | 105 | 41 |

5.5. Turuosa

78. Liidu tootmisharu turuosa oli aastatel 2006–2008 üsna stabiilne ja suurenes seejärel 2008. aastast kuni uurimisperioodini neli protsendipunkti. Kokkuvõttes on see vaatlusalusel perioodil suurenenud viis protsendipunkti.

Tabel 8 |

ELi turuosa |

2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

ELi turuosa | 56% | 55% | 57% | 61% |

Indeks (2006=100) | 100 | 99 | 103 | 109 |

5.6. Kasv

79. Kuna müügi kahanemine oli pisut aeglasem kui tarbimise vähenemine, õnnestus ühenduse tootmisharul turuosa veidi juurde võita.

5.7. Tööhõive

80. Liidu tootmisharu tööhõive vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 17 %. Tööhõive vähenes ka aastatel 2006–2008, kui tootmine veidi suurenes, mis näitab liidu tootmisharu tehtud jõupingutusi tootlikkuse parandamiseks. Uurimisperioodi ajal tingis aga toodangu järsk vähenemine tööhõive olukorra tunduva halvenemise.

Tabel 9 |

Tööhõive |

2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

Keskmine (vaatlusalune periood) |

Kogutööhõive | 674 | 667 | 653 | 557 |

Indeks (2006=100) | 100 | 99 | 97 | 83 |

5.8. Tootlikkus

81. Liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna ühe töötaja kohta aastas, suurenes 2006. aastaga võrreldes 2007. aastal 7 % ja 2008. aastal 15 % ning vähenes seejärel 49 % 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel.

Tabel 10 |

Tootlikkus |

2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

Tootlikkus (tonnides aastas / töötaja kohta) | 15 | 16 | 17 | 9 |

Indeks (2006=100) | 100 | 107 | 115 | 58 |

5.9. Müügihinnad

82. Liidu tootmisharu keskmised tehasehinnad müügil sõltumatutele klientidele liidu turul näitasid vaatlusalusel perioodil langustrendi. Kokkuvõttes pidi liidu tootmisharu oma hindu 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 15,4 % langetama.

83. Nagu selgitatud põhjendustes 55 ja 56, järgisid Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad samasugust trendi kui liidu tootmisharu omad, kuid olid liidu tootmisharu hindadega võrreldes kogu aeg madalamad. Uurimisperioodil olid Hiinast pärit impordi hinnad liidu tootmisharu hindadest rohkem kui 10% madalamad.

Tabel 11 |

Ühiku müügihind ELi turul |

2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

Liidu müügi ühikuhinnad (eurot/tonn) | 31 030 | 29 995 | 29 072 | 26 241 |

Indeks (2006=100) | 100 | 97 | 94 | 85 |

5.10. Töötasud

84. Ajavahemikus 2006. aastast kuni uurimisperioodini suurenes töötajate keskmine palk 4,8 %.

Tabel 12 |

Tööjõukulud |

2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

Tööjõukulud töötaja kohta aastas | 53 614 | 54 613 | 56 564 | 56 221 |

Indeks (2006=100) | 100 | 102 | 106 | 105 |

5.11. Investeeringud ja kapitali kaasamise võime

85. Liidu tootmisharu poolt aastas vaatlusalusesse tootesse tehtud investeeringute voog kasvas ajavahemikul 2006–2008 18 %. 2007. ja 2008. aasta vahel kasvasid investeeringud 103 %. Seevastu uurimisperioodil vähenesid investeeringud võrreldes 2008. aastaga 65 %.

86. Investeeriti peamiselt uute tootmisseadmete ehitamisse, selleks et toota volframi kasutatud materjalist ja vanametallist. Investeeringuid tuli vähendada järgmistel põhjustel: i) üldine tootmise vähenemine liidu turul, ii) toorainega seotud moonutused (vt põhjendus 39), iii) majanduskriis.

87. Uurimisperioodil ei tehtud olulisi investeeringuid. Seda on suures osas võimalik seletada majanduskriisiga, mis algas 2008. aastal ja mille põhi jõudis kätte uurimisperioodi ajal, kui uue kapitali hankimine oli veelgi raskem.

Tabel 13 |

Investeeringud |

2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

Puhasinvesteeringud (tuhandetes eurodes) | 18 403 | 10 711 | 21 756 | 7 568 |

Indeks (2006=100) | 100 | 58 | 118 | 41 |

5.12. Tulusus ja investeeringute tasuvus

88. Osaliselt tänu kohaldatavatele dumpinguvastastele meetmetele ja osaliselt tänu liidu tootmisharu jõupingutustele mitmekesistada tooraineallikaid, suutis liidu tootmisharu ajavahemikus 2006–2008 säilitada positiivse tulususe, isegi kui see kõnesoleval perioodil langes üldiselt 26 %. Siiski oli uurimisperioodil liidu tootmisharu tulemus palju kehvem, mis näitab selles suhtes teatavat ebakindlust.

89. Investeeringute tasuvuse trend kattus kogu vaatlusaluse perioodi jooksul laias laastus tulususe omaga.

Tabel 14 |

Tulusus ja investeerinute tasuvus |

2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

Netokasum ELi müügist sõltumatutele klientidele (% netomüügist) | 10,3% | 5,8% | 7,6% | -19,5% |

Investeeringute tasuvus (netokasum %-na investeeringute arvestuslikust netoväärtusest) | 34,8% | 22,1% | 28,8% | -28,6% |

5.13. Rahavoog

90. Rahavoogude liikumine, mis näitab tootmisharu suutlikkust end ise finantseerida, püsis uuritava perioodi jooksul positiivsena. Siiski vähenes see 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal umbes 35 %.

Tabel 15 |

Rahavoog |

2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

Rahavoog (tuhandetes eurodes) | 36 125 | 39 868 | 44 102 | 23 540 |

Indeks (2006=100) | 100 | 110 | 122 | 65 |

5.14. Dumpingumarginaali suurusjärk

91. Dumpingumüük Hiinast jätkus uurimisperioodil tasemel, mis on märkimisväärselt kõrgem praeguste meetmete tasemest. Võttes pealegi arvesse toorainega seotud moonutusi, Hiina vaba tootmisvõimsust ja Hiinast pärit impordi hindu, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule pidada tühiseks.

5.15 Toibumine varasemast dumpingust

92. Analüüsiti, kas liidu tootmisharu on varasema dumpingu mõjust toibunud. Jõuti järeldusele, et tal on õnnestunud sellisest mõjust suuremalt jaolt toibuda, arvestades asjaolu, et kehtivad dumpinguvastased meetmed on osutunud tulemuslikuks. Kuid majanduskriis on selle protsessi peatanud ja liidu tootmisharu raskusi süvendanud.

Dumpinguhinnaga impordi ja muude tegurite mõju

6.1. Dumpinguhinnaga impordi mõju

93. Paralleelselt kahaneva tarbimisega liidus vähenes Hiina impordi turuosa 7,1 %-lt 2,1 %-le (vt põhjendus 52). Kättesaadava teabe põhjal oli selle impordi hinnatase madalam kui liidu tootmisharu ja ka muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnatase. Nagu märgitud põhjenduses 56, olid dumpinguvastase tollimaksu mahaarvamise järel arvutatud Hiina impordi hinnad uurimisperioodil liidu tootmisharu hindadest 10,7 % madalamad. Tuletatakse meelde, et tollimaksumäär on 33 %. Järelikult näitab hindade allalöömise tase ühest küljest kehtivate tollimaksude tulemuslikkust ja teisest küljest vajadust jätkata meetmete kohaldamist. Seda järeldust toetab asjaolu, et hindade kindlakstehtud allalöömine oli samasugune kui viimases läbivaatamisega seotud uurimises. Seega oli Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharu hindadele jäänud samaks ning kuna puuduvad vastupidisele osutavad tõendid, on tõenäoline, et see mõju jääb püsima.

6.2. Majanduskriisi mõju

94. Kuna uurimisperioodil valitsesid volframi järgtööstuse sektoris väga halvad majandustingimused ja seda eelkõige terase ja kõvasulamite sektoris, mille arvele langeb põhiline osa volframi tarbimisest liidus, vähendas liidu tootmisharu drastiliselt vaatlusaluse toote tootmist ja müüki.

95. Enne majanduskriisi oli järgtööstuses tegutsevatel äriühingutel suured volframivarud, mida uurimisperioodil enam ei täiendatud, mis omakorda mõjutas tootmist liidu tootmisharus veelgi.

96. Kuna tootmine vähenes ja liidu tootmisharu puhul on tegemist kapitalimahuka tootmisharuga, mis peab seega tootma teatavas mahus, et hoida ühiku püsikulud madalal, mõjus see tulususele väga halvasti.

97. Siiski tõendab kriisieelse liidu tootmisharu analüüs kehtivate dumpinguvastaste meetmete tulemuslikkust. Uurimine näitas, et suurimad liidu tootjad tegid olulisi investeeringuid, et hoida ära toorainega seotud moonutused, ning olid samal ajal turul konkurentsivõimelised, säilitades seal hea positsiooni.

6.3. Muudest riikidest pärit import

98. Hinnanguliselt vähenes muudest kolmandatest riikidest pärit import 36 % ehk 1 500 tonnilt 2006. aastal 675 tonnini uurimisperioodil. Nendest riikidest pärit impordi turuosa kasvas 2006. aasta 10,5 %-lt uurimisperioodil 17,9 %-le. Nende keskmine impordihind langes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 8,9 %. Peamised importivad riigid olid Lõuna-Korea ja USA.

99. Lõuna-Korea impordi turuosa kahekordistus vaatlusalusel perioodil (2,2 %-lt 4,4 %-le). Kuid kättesaadava teabe põhjal olid uurimisperioodil selle impordi hinnad vaid veidi madalamad (6,6 %) liidu tootmisharu omadest, kuid kõrgemad (9,8 %) Hiinast pärit impordi hindadest.

100. USAst pärit impordi turuosa kahanes vaatlusalusel perioodil 15,1 protsendipunkti (4,2 %-lt 3,6 %-le). Kättesaadava teabe põhjal olid uurimisperioodil selle impordi hinnad kõrgemad liidu tootmisharu omadest ja seega oluliselt kõrgemad (31 %) kui Hiinast pärit impordi hinnad.

101. Järelikult ei saanud suurimate volframkarbiidi ELi importijate hulgas Korea ja USA impordil olla negatiivset mõju liidu tootmisharu olukorrale peamiselt nende hinnatasemete tõttu (samad või isegi kõrgemad hinnad kui ELi tootmisharul) ning USA puhul ka kahaneva turuosa tõttu.

Järeldus

102. Kehtivate tulemuslike dumpinguvastaste meetmete abil oli liidu tootmisharul võimalik eelneva kahjustava dumpingu mõjust teataval määral toibuda.

103. Sellest hoolimata ei saa järeldada, et liidu tootmisharu olukord oleks kindel. Kuigi peaaegu kõik kahjunäitajad, mis on seotud liidu tootjate finantstulemustega nimelt tulusus, investeeringute tasuvus ja rahavoog, paranesid vaatlusaluse perioodi esimestel aastatel, näitas uurimine ka kõigi kahjunäitajate halvenemist uurimisperioodil.

104. Hoolimata sellest, et uurimisperioodi aegset nõudluse vähenemist sai osaliselt seostada majanduskriisiga, analüüsiti uurimise käigus hoolikalt Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga ekspordi mõju liidu tootmisharule.

105. Nagu märgitud põhjenduses 52, kahanesid Hiinast pärit impordi kogused 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel tõepoolest. Kõnealuse impordi hinnad langesid samal perioodil 14 %, mis nelja-aastase vaatlusperioodi taustal peegeldavad liidu tootmisharu hindade arengut. On märkimisväärne, et Hiina impordi dumpinguhindade oluline langus toimus 2006. ja 2007. aasta vahel (15 %), st veel enne majanduskriisi ajal, kui liidu tootmisharus kestis toibumise protsess. Seejärel Hiina impordi dumpinguhinnad stabiliseerusid ning finantskriisiga seotud hinnalangus näib olevat piiratud. Hiina eksportijate (kriisieelse) olulise hindade langetamise ajastus võib osutada sellele, et nad võtsid kasutusele koondatud ja jõulise hinnastrateegia liidu tootmisharu hindade allalöömiseks. Hiina ekspordi ja liidu tootmisharu hindade vahe oli 27 % aastal 2007 ja 22,8 % aastal 2008.

106. 2008. aastal olid Hiina ekspordi hinnad liidu tootmisharu omadest 22,8 % madalamad. Uurimisperioodil vähenes see vahe 15,7 %ni. Tarbimise järsu vähenemisega seoses pidid liidu tootjad turuosa hoidmiseks oma hindu alandama.

107. Nagu osutatud põhjenduses 57, vähenes muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht 36 %, mis vastas tarbimise vähenemisele. Kuigi turuosa suurenes, ei saa selle impordi mõju pidada liidu tootmisharule negatiivseks, nagu näidatud eespool põhjenduses 88.

108. Liidu tootmisharu elujõulisuse kohta tuleb märkida, et uurimise käigus kogutud tõendid näitasid, et liidu tootmisharu on olnud tavapärastes turutingimustes kolmandatest riikidest pärit impordi suhtes konkurentsivõimeline ning isegi siis, kui hinnad olid madalamad liidu tootmisharu tootjate omadest, ei olnud see vahe nii silmapaistev kui Hiina hindade puhul, nagu on osutatud eespool põhjendustes 85–88.

109. Liidu tootmisharu olukorra paranemise tulemusena uurimisperioodile eelnenud aastatel investeeris tootmisharu uude tipptehnoloogiasse, et valmistada vaatlusalust toodet vanametallist ning et vältida kasutusel olevaid toorainega seotud moonutusi.

110. Võttes arvesse liidu tootmisharu ja Hiinast pärit impordiga seotud üldist olukorda 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, jõutakse liidu tootmisharu teatavate näitajate positiivset arengut silmas pidades järeldusele, et liidu tootmisharu ei kannatanud vaatlusalusel perioodil olulist kahju. Seetõttu uuriti, kas kahju võib tõenäoliselt korduda, kui meetmetel lubatakse aeguda.

F. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

Sissejuhatavad märkused

111. Nagu põhjendustes 89–97 selgitatud, võimaldas dumpinguvastaste meetmete kehtestamine liidu tootmisharul kahjust toibuda, kuid seda ainult teataval määral. Kui vaatlusalusel perioodil liidus valitsenud erakordne tarbimise tase uurimisperioodil oluliselt langes, oli liidu tootmisharu tõepoolest ebakindlas ja haavatavas olukorras, mida mõjutas endistviisi negatiivselt Hiinast pärit dumpinguhinnaga import.

112. Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 hinnati asjaomasest riigist pärit importi eesmärgiga teha kindlaks, kas kahju kordumine on tõenäoline.

Kolmandatesse riikidesse suunatud Hiina ekspordi maht ja hinnad

113. Leiti, et Hiina ekspordi müügihinnad olid kolmandate riikide turgudel samuti madalamad ELi jaoks kehtinutest (umbkaudu 10–20 % madalamad eri aastatel kogu vaatlusaluse perioodi vältel, välja arvatud 2007. aastal). Hiina eksportijad müüsid ELi mittekuuluvatele riikidele olulisi koguseid, mis moodustasid 80 % kogu eksportmüügist. Seepärast leiti, et meetmete aegumise korral oleks Hiina tootjatel stiimul suunata eksport märkimisväärsetes kogustes kolmandatest riikidest ümber atraktiivsemale liidu turule.

Vaba tootmisvõimsus Hiina turul

114. Nagu põhjendustes 34–42 kirjeldatud, näitasid uurimise käigus kogutud andmed märkimisväärse vaba tootmisvõimsuse olemasolu Hiinas. Leiti selgeid märke, mis osutasid sellele, et dumpinguvastaste meetmete puudumise korral võidakse suurt osa sellest tootmisvõimsusest kasutada liitu suunatud ekspordi suurendamiseks. Seda kinnitab eeskätt asjaolu, et miski ei viita sellele, et kolmandate riikide turud või omamaine turg suudaks veel rohkem Hiina toodangut vastu võtta.

Järeldus

115. Liidu tootmisharu on kannatanud Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mõju all mitu aastat ning tema majanduslik olukord on ikka veel habras.

116. Nagu eespool kirjeldatud, õnnestus liidu tootmisharul toibuda Hiina dumpingu mõjust tänu kehtivatele dumpinguvastastele meetmetele. Peamiselt majanduskriisi tõttu sattus tootmisharu uurimisperioodil siiski keerulisse olukorda Kui selles olukorras madala dumpinguhinnaga import asjaomasest riigist suureneks, tooks see tõenäoliselt kaasa müügi, turuosa ja müügihindade kahanemise ning tootmisharu finantsolukorra halvenemise.

117. Pealegi nagu põhjenduses 56 märgitud, leiti ka, et liidu tootmisharu hindadest keskmiselt peaaegu 11 % madalamad Hiina tootjate müügihinnad näivad viitavat sellele, et meetmete puudumise korral on tõenäoline, et Hiina eksportivad tootjad hakkavad eksportima vaatlusalust toodet liidu turule hindadega, mis on liidu tootmisharu omadest märkimisväärselt madalamad.

118. Arvestades uurimise käigus tehtud järeldusi, eeskätt neid, mis käsitlevad Hiina vaba tootmisvõimsust, tooraine turul kindlakstehtud moonutusi, asjaomase riigi eksportivate tootjate võimet ekspordimahtu ELi suurendada ja/või seda sinna ümber suunata, Hiina tootjate hinnakäitumist muudes kolmandates riikides ja tulutoovama ELi turu atraktiivsust, oleks meetmete kehtetuks tunnistamise korral kahju kordumine tõenäoline. Sellel oleks praegust majanduskriisi arvesse võttes veelgi raskemad tagajärjed.

I. LIIDU HUVID

Sissejuhatus

119. Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, s.t liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest.

120. Tuleks meenutada, et varasemate uurimiste käigus jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes erakorralist negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

121. Selle põhjal uuriti, kas vaatamata dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete jätkuv kohaldamine ei ole konkreetsel juhul liidu huvides.

Liidu tootmisharu huvid

122. Võttes arvesse eespool põhjendustes 89–97 esitatud järeldusi liidu tootmisharu olukorra kohta ja kooskõlas põhjendustes 102–105 esitatud väidetega kahju kordumise tõenäosuse analüüsi kohta, võib samuti järeldada, et kui dumpinguvastastel tollimaksudel lastakse aeguda, on tõenäoline, et liidu tootmisharu finantsolukord halveneb tunduvalt.

123. Leitakse, et liidu tootmisharu saaks meetmete jätkumisest kasu ning peaks olema võimeline oma müügimahtu suurendama ja tõenäoliselt ka müügihindu tõstma, mis looks tootmisvahendite jaoks uude tehnoloogiasse investeerimise jätkamiseks vajaliku investeeringute tasuvuse taseme. Seevastu peataks meetmete lõpetamine liidu tootmisharu toibumise, mis ohustab suurel määral tootmisharu elujõulisust ja seab seega ohtu selle olemasolu, mille tagajärjel väheneb turul pakkumine ja konkurents.

Importijate/kasutajate huvid

124. Üks kasutaja andis endast teada ja esitas küsimustiku vastuse. Koostööd teinud kasutaja väitis, et meetmete jätkumine ei mõjuks konkurentsile ELi turul halvasti, ning et see annaks vastupidi järgtööstusele suurema valikuvõimaluse turuhindu kasutavate ja omavahel konkureerivate tarnijate vahel.

125. Meenutatakse, et eelmistes uurimistes leiti, et meetmete kehtestamine ei mõjutaks oluliselt kasutajaid.[21] Hoolimata meetmete kohaldamisest oli liidu importijatel/kasutajatel võimalik tooteid jätkuvalt muu hulgas Hiinast hankida. Samuti ei esitatud mingeid tõendeid selle kohta, et oleks esinenud raskusi teiste allikate leidmisega. Seetõttu järeldatakse, et dumpinguvastaste meetmete säilitamine ei avalda liidu importijatele/kasutajatele tõenäoliselt erilist mõju.

Järeldus

126. Võib eeldada, et meetmete jätkamine aitab liidu tootmisharu, mis mõjub omakorda kasulikult konkurentsitingimustele liidu turul ning vähendab ettevõtete sulgemise ja tööhõive vähenemise ohtu.

127. Lisaks võib eeldada, et meetmete jätkamisest on kasu kasutajatele/importijatele, kelle jaoks säilib ELi turul lai tarnijate valik.

128. Võttes arvesse esspoolset analüüsi, tehakse järeldus, et meetmete jätkamine ei ole liidu huvidega vastuolus.

J. DUMPINGUVASTASED MEETMED

129. Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Tehtud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.

130. Eespool esitatust tuleneb, et nagu algmääruse artikli 11 lõike 2 sätestatu, tuleb Hiinast pärit volframkarbiidi, metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. Tuletatakse meelde, et need meetmed seisnevad väärtuselistes tollimaksudes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

131. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit volframkarbiidi, metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes, mis praegu kuuluvad CN-koodide 2849 90 30 ja ex 3824 30 00[22] alla (TARICi kood 3824 30 00 10).

132. Tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on lõikes 1 kirjeldatud toodete puhul 33 %.

133. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] EÜT L 264, 27.9.1990, lk 7.

[2] EÜT L 264, 27.9.1990, lk 59.

[3] EÜT L 248, 23.9.1994, lk 8.

[4] EÜT L 64, 22.3.1995, lk 1.

[5] EÜT L 111, 9. 4. 1998, lk 1.

[6] ELT L 395, 31.12.2004, lk 56.

[7] ELT L 202, 3.8.2005, lk 1.

[8] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

[9] EÜT L 264, 27.9.1990, lk 7.

[10] EÜT L 264, 27.9.1990, lk 59.

[11] EÜT L 248, 23.9.1994, lk 8.

[12] EÜT L 64, 22.3.1995, lk 1.

[13] EÜT L 111, 9. 4. 1998, lk 1.

[14] ELT L 395, 31.12.2004, lk 56.

[15] ELT L 202, 3.8.2005, lk 1.

[16] ELT C 115, 20.5.2009, lk 18

[17] ELT C 322, 30.12.2009, lk 23.

[18] Konfidentsiaalsuse huvides ei ole täpset protsenti võimalik avaldada.

[19] ELT L 202, 3.8.2005, lk 1, nõukogu määrus (EÜ) nr 1275/2005, 26. juuli 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2268/2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2268/2004, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärineva volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

[20] Vt komisjoni määruse (EÜ) nr 2268/2004 (ELT L 395/ 62, 31.12.2004) põhjendus 65.

[21] Vt komisjoni määruse (EÜ) nr 2268/2004 (ELT L 395/ 66, 31.12.2004) põhjendus 101.

[22] Osakesed on ebareeglipärased ning ei voola vabalt vastupidiselt pressimiseks valmis pulbri osakestele, mis on kera- või graanulikujulised, ühesugused ja vabalt voolavad. Voolavuse puudumist saab mõõta ja kindlaks teha kalibreeritud lehtrit, näiteks HALL voolumõõtjat kasutades vastavalt ISO standardile 4490.