Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2020/C 183/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Brački varenik“

ELi nr: PGI-HR-02454 – 8.4.2019

KPN () KGT (X)

1. Nimetus

„Brački varenik“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Horvaatia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.8. Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Toodet „Brački varenik“ kasutatakse maitseainena. Selle valmistamiseks keedetakse toorestest või kuivatatud viinamarjadest pressitud mahla nii kaua, kuni selle algkogusest on järel umbes kolmandik. Toode „Brački varenik“ on magus viskoosne vedelik, milles on tunda mee nüansse, õrna viinamarjade maitset ja lõhna ning äratuntavat karamellimaitset. Kui toote „Brački varenik“ valmistamiseks kasutatakse punase viinamarja sorte, võib selle värvus ulatuda tumepunasest tumepruunini. Kui kasutatakse valge viinamarja sorte, siis ulatub värvus tumekollasest helepruunini. Kui toode „Brački varenik“ lastakse turule, peab refraktsiooni teel kindlaks määratud lahustuva kuivaine sisaldus selles olema vähemalt 45 % ja kui 25 % kuivainet lahustatakse vees, peab pH olema 3–5. Toodet „Brački varenik“ turustatakse klaaspudelites maksimaalse mahutavusega 0,5 liitrit.

3.3. Sööt (üksnes loomset päritolu toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toodet „Brački varenik“ valmistatakse kohalikest viinamarjasortidest (punased sordid on ’Babić’, ’Crljenak’ ja ’Plavac mali’ ning valge viinamarja sort ’Maraština’). Need sordid peavad kas eraldi või koos moodustama vähemalt 80 % toote toorainest, ülejäänud osas võib kasutada muid Brači saare viinamarjasorte.

3.4. Tootmisetapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toote „Brački varenik“ kõik tootmisetapid (viinamarjade korje, pressimine ja kuumutamisele eelnev nõrutamine) peavad toimuma punktis 4 määratletud tootmispiirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, peenestamise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toote turule laskmisel peab nimetus „Brački varenik“ olema märgisel mis tahes muust teabest nähtavam (see puudutab kirja tüpograafiat, st tähemärgi suurust, tüüpi ja värvust). Tootja nime suurus võib olla kuni 70 % toote nimetuse suurusest.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toodet „Brački varenik“ toodetakse Brači saarel, mis haldusjaotuse järgi on osa Spliti-Dalmaatsia maakonnast ja jaotatud kaheksaks kohalikuks haldusüksuseks: Supetari linn ja Postira, Pučišća, Selca, Boli, Nerežišća, Milna ja Sutivani omavalitsused. Saar on maismaast eraldatud põhjas Brači kanaliga, läänes Šolta saare poolt Spliti väravatega ja lõunas Hvari saare poolt Hvari kanaliga.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Toote „Brački varenik“ ja Brači saare põhjuslik seos tuleneb toote mainest, selle spetsiaalsest traditsioonilisest valmistusviisist ja tänaseni alles hoitud retseptist, mis kõik on omased geograafilisele piirkonnale.

Brači saarel on kolm erinevat geomorfoloogilist piirkonda: madal rannikuala vöönd (kuni 170 m), kesktasandik (kuni 400 m) ja mägisem ala. Brači saare kõige levinum aluskiht on kriidiajastu lubjakivi ja dolomiit, mille peale on moodustunud kiviklibused, mustad, pruunid, punased ja antropogeensed mullad. Nendel mullatüüpidel saab kõige paremini kasvatada traditsioonilisi Vahemere kultuure: oliive, viinamarju ja tsitrusvilju, viigimarju ning lõhna- ja ravimtaimi.

Viinamarjakasvatusel on pikaajaline ja rikkalik traditsioon ning see moodustab Brači saare põllumajanduse kõige tähtsama osa. Seda näitab ka see, et viinamarjakasvatusega on pidevalt tegeldud iidsetest aegadest saadik. Brači saarel domineerivad kindlalt piiritletud alad ning selleks, et viljeldavat maad oleks võimalikult palju, on kohalikud elanikud kultiveerinud inimtekkelise pinnase (nad puhastasid, kaevasid ja väetasid ning ehitasid terrasse). Maapinda lõhkudes ja terrasse ehitades on nad loonud viljaka pinnase ja muutnud maa haritavaks, st sobivaks eelkõige viinamarjade kasvatamiseks.

Brači saare aastatepikkused viinamarjakasvatustraditsioonid, geograafilise piirkonna looduslike tingimustega kõige paremini sobituvate viinamarjasortide valimiseks vajalikud teadmised ja kogemused ning viljelus- ja tootmisviisid on vaid mõned näited inimfaktorist, mis on mõjutanud toote „Brački varenik“ tootmiseks kasutatavate viinamarjade omadusi.

Brači saarel kasvatatavad peamised viinamarjasordid, mida kasutatakse toote „Brački varenik“ valmistamiseks, on ’Babić’, ’Crljenak’, ’Plavac mali’ ja ’Maraština’, istandused paiknevad lõunapoolsetel mäekülgedel. Brači saarel on valdavalt soe mikrokliima, sest saar asub Dalmaatsia lõunaosas, mida iseloomustab pehme vahemereline kliima (Csa-tüüp), st kuumad ja kuivad suved ning pehmed talved, kõrged aastased keskmised temperatuurid (21,8 °C vegetatsiooniperioodil), palju päikeselisi päevi ja mereline mõju. Aasta soojal perioodil puhuvad lõunapoolsetel mäekülgedel päevasel ajal mistraaltuuled ja öösel boora tuuled, see leevendab ka suvist kuumust. Brači saar asub Aadria mere kõige päikselisemas osas, aastas on umbes 2 600 päikselist tundi, mis on viinamarjade valmimise seisukohast väga tähtis.

Brači saare elanikud kasutavad neid viinamarju mitte üksnes veini, vaid ka spetsialiteedi „Brački varenik“ valmistamiseks, selleks kuumutatakse viinamarju, kuni mahl aurustub, ja kasutatakse seda olulise maitseainena Brači saare traditsiooniliste roogade valmistamisel.

Tõendeid sellest, et toodet „Brački varenik“ on maitseainena kasutatud juba Vana-Rooma perioodil, leiab Marcus Gavius Apiciuselt, kes on kirjeldanud toote valmistamismeetodit (V. Vodanović Kukec, 1997, Iz pijata i žmula, Korijeni bračke kuhinje). Aastast 1885 pärinevates ajalooürikutes kinnitab autor S. Bulimbašić, et „Brački varenikut valmistatakse Brači saarel Didolići perekonnale kuuluva traditsioonilise retsepti järgi ning seda viiakse Viini kõrgklassi köökidesse, kus see on kõrges hinnas ja nõutud maitseaine“ (S. Bulimbašić, Brački varenik, avaldatud 30. septembril 2011).

Nn varenikut on toodetud juba ammusest ajast, 18. sajandi lõpus püüdsid Brači saare elanikud tagada, et selle Brači saare vanade perekondade poolt sajandeid hoitud retsepti järgi viinamarjadest valmistatud maitseaine maitse ja aroom ning iseloomulik mee lõhn unustusse ei vajuks. Traditsiooniliselt valmistati toodet „Brački varenik“ spetsiaalse kogukondliku sündmuse käigus ning see oli osa viinamarjakoristusest (jematva), mis toimus septembris ja oktoobris. Sündmusel osalesid kohalikud tootjad, kes kasutasid oma põhjalikke teadmisi ja oskusi, et valida iidsete punaste viinamarjasortide (’Babić’, ’Crljenak’ ja ’Plavac mali’) või valge viinamarjasordi (’Maraština’) hulgast välja parimad viljad. Need viinamarjad pandi eraldi korvidesse ja saagikoristuse lõpus purustati ja pressiti need käsitsi, et saada värsket viinamarjamahla, mida siis suures potis (kotlenka) madalal kuumusel aeglaselt kuumutati (mõnikord üle kümne tunni). Toodet „Brački varenik“ keedeti paksu vedeliku moodustumiseni, st öö läbi, tavaliselt järgmise hommikuni, ja seda protsessi valvasid enamasti naised. Kohalikel vanadel punase ja valge viinamarja sortidel (’Babić’, ’Crljenak’, ’Plavac mali’ ja ’Maraština’) on suur suhkrusisaldus, mis on lõpptoote puhul väga oluline. Seda toote „Brački varenik“ valmistamise aastatepikkust traditsiooni on hoitud kuni tänaseni ning see on osa Brači saare elanike eluviisist.

Toote „Brački varenik“ mainet kajastab ka see, et seda leiab paljude Brači saare restoranide menüüs, kuna seda kasutatakse olulise maitseainena paljude Brači saare traditsiooniliste roogade valmistamisel (vt Slobodna Dalmacija artikkel „Tajni recepti bračkih nona“ (2014) ja Slobodna Dalmacija artikkel pealkirjaga „Supetar pjati puni kuharskih čudesa“ (2015)).

Viinamarjakasvatus, viinamarjade ja neist saadud toodete valmistamine on olnud sajandeid saare majanduse nurgakivi.

Viinamarjasordid (’Babić’, ’Crljenak’, ’Plavac mali’ ja ’Maraština’), mida kasutatakse toote „Brački varenik“ valmistamiseks, päikseliste päevade rohkus viinamarjade küpsemise ajal, sobilik kliima, viljakad mullad ning istanduste asukohad nende jaoks rajatud terrassidel suurendavad viinamarjade suhkrusisaldust, mis on toote „Brački varenik“ tootmismeetodi puhul oluline, sest see lühendab kuumutamise aega.

Toote „Brački varenik“ mainet ja traditsioonilist valmistamisviisi saab seletada asjaoluga, et tegemist on Brači saare kohaliku tootega, millel on pikk ajalugu. Toote retsept põhineb Brači saare kohalike elanike põhjalikel kogemustel ning seda on põlvest põlve edasi antud, seega on see geograafilise piirkonnaga väga tihedalt seotud.

Toote „Brački varenik“ mainet tõendab ka see, et igal aastal pakutakse seda erinevatel festivalidel, ta on võitnud mitmeid auhindu ja ajakirjanduses on toote kohta ilmunud mitmeid artikleid („Dani varenika na otoku Braču“ (2015, Supetar Producer Group), „Brački varenik na Markovom trgu“ (2017), GAST Fair „Izvorni brački varenik otrgnut od zaborava“ (2017)).

Toote „Brački varenik“ nimetuse ja Brači saare geograafilise piirkonna vaheline seos ilmneb ka turismi reklaamimisel: Supetari linna turisminõukogu määratles toote „Brački varenik“ Brači saare kulinaarsete hõrgutiste juures kasutatavaks tähtsaks maitseaineks ning selle maitse peaksid ära proovima kõik Brači saarel puhkust veetvad külalised (Supetar Tourist Board, Croatian Hot Spots, märts 2017).

Et toote „Brački varenik“ valmistamise traditsioon unustusse ei vajuks, korraldatakse Brači saarel töötubasid, kus nooremale põlvkonnale antakse edasi toote valmistamiseks vajalikke traditsioonilisi oskusi. Üks töötuba, kus õpetati Brački vareniku valmistamist, peeti ka Supetari algkoolis (Eko kutak, 2016).

Viide tootespetsifikatsiooni avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/zoi-zozp-zts/Izmijenjena_Specifikacija_Proizvoda_Bracki_Varenik.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.