EUROOPA KOMISJON Brüssel,20.12.2017 COM(2017) 791 final 2017/0358(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV, milles käsitletakse investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2013/36/EL ja 2014/65/EL (EMPs kohaldatav tekst) {SWD(2017) 481 final}



SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST • Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Euroopa Liit vajab tugevamaid kapitaliturge, et edendada investeeringuid, avada ettevõtjatele uusi rahastamisallikaid, pakkuda kodumajapidamistele paremaid võimalusi ning tugevdada majandus- ja rahaliitu. Komisjon on võtnud kohustuse panna paika kõik veel puuduvad elemendid, et kujundada kapitaliturgude liit välja 2019. aastaks. Investeerimisühingud osutavad mitmesuguseid teenuseid (investeerimisnõustamine, portfelli valitsemine, maaklerlus, korralduste täitmine jne), mis annavad investoritele juurdepääsu väärtpaberi- ja tuletisinstrumentide turgudele. Investeerimisühingud ja nende osutatavad teenused on hästi toimiva kapitaliturgude liidu tähtis osa. Neil on oluline roll hoiuse- ja investeeringuvoogude soodustamisel kogu ELis, sest nende eri teenuseid kasutatakse tulemusliku kapitalipaigutuse ja riskijuhtimise toetamiseks. Investeerimisühinguid on kõikides liikmesriikides. Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) kogutud teabe põhjal oli Euroopa Majanduspiirkonnas (EMP) 2015. aasta lõpus 6 051 investeerimisühingut. Nende seas on nii ühinguid, kes osutavad piiratud hulka teenuseid peamiselt jaeklientidele, kui ka ühinguid, kes osutavad mitmesuguseid teenuseid väga erinevatele jae-, kutselistele ja äriklientidele. EBA esitatud teabe põhjal piirdub umbes 85 % EMP investeerimisühingute tegevus järgmiste teenustega: ·investeerimisnõustamise pakkumine, ·korralduste vastuvõtmine ja edastamine, ·portfelli valitsemine ja ·korralduste täitmine. Kõige rohkem EMP investeerimisühinguid asub Ühendkuningriigis kui kapitaliturgude ja investeerimistegevuse olulises keskuses (umbes pooled neist asuvad seal), millele järgnevad Saksamaa, Prantsusmaa, Madalmaad ja Hispaania. Enamik EMP investeerimisühinguid on väikesed või keskmise suurusega. EBA hinnangul kontrollib umbes kaheksa investeerimisühingut, kes on peamiselt koondunud Ühendkuningriiki, ligikaudu 80 % kõigi EMP investeerimisühingute varadest. Seepärast teatas komisjon oma kapitaliturgude liidu tegevuskava vahearuandes kapitaliturgude tugevdamise ja kapitaliturgude liidu loomise uue prioriteetse meetmena, et ta teeb ettepaneku luua tulemuslikum investeerimisühingute usaldatavus- ja järelevalveraamistik, mis on kalibreeritud investeerimisühingute suuruse ja laadi järgi, eesmärgiga suurendada konkurentsi ja parandada investorite juurdepääsu uutele võimalustele ning parematele viisidele oma riskide juhtimiseks. Võttes arvesse Ühendkuningriigi investeerimisühingute senist keskset rolli selles valdkonnas, tõi Ühendkuningriigi otsus EList lahkuda esile vajaduse ELi õigusraamistikku ajakohastada, et seda arengut toetada. Käesoleva direktiivi ja sellega kaasneva määruse ettepanekud (edaspidi „ettepanekud“) lisati õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi osana komisjoni 2017. aasta tööprogrammi. Nende eesmärk on tagada, et investeerimisühingute suhtes kohaldatakse kapitali-, likviidsus- ja muid peamisi usaldatavusnõudeid ning asjakohast järelevalvekorda, mida on kohandatud nende äritegevusega, kuid mis on investeerimisühingute riskide usaldusväärseks hõlmamiseks piisavalt tõhusad, et kaitsta ELi finantsturgude stabiilsust. Ettepanekud on määruse (EL) nr 575/2013 (kapitalinõuete määrus, CRR) artikli 493 lõikega 2, artikli 498 lõikega 2 ning artikli 508 lõigetega 2 ja 3 ette nähtud läbivaatamise tulemus; see määrus ja direktiiv 2013/36/EL (kapitalinõuete direktiiv IV, CRD IV) moodustavad praeguse investeerimisühingute usaldatavusraamistiku. Kaasseadusandjad otsustasid neid tekste kokku leppides, et investeerimisühingute suhtes kohaldatav raamistik tuleks läbi vaadata, kuna selle nõuded on suuresti suunatud krediidiasutustele. Erinevalt krediidiasutustest ei kaasa investeerimisühingud hoiuseid ega anna laene. Neil on seega palju väiksem krediidirisk ja risk, et hoiustajad võtavad raha välja lühikese etteteatamisajaga. Nende teenused keskenduvad finantsinstrumentidele, mida erinevalt hoiustest ei maksta välja nimiväärtuses, vaid mille väärtus kõigub vastavalt turuliikumistele. Nad konkureerivad krediidiasutustega siiski nende investeerimisteenuste osutamisel, mida krediidiasutused võivad klientidele pangalitsentsi alusel pakkuda. Krediidiasutused ja investeerimisühingud on seega kvalitatiivselt erinevad asutused, millel on erinevad esmased ärimudelid, kuid teataval määral kattuvad teenused. ELi usaldatavusnõudeid on kohaldatud nii investeerimisühingute kui ka krediidiasutuste suhtes alates 1993. aastast, mil jõustus esimene investeerimisühingute tegevust reguleeriv liidu raamistik. Selles raamistikus – mis on nüüd asendatud finantsinstrumentide turgude direktiiviga (MiFID) ning alates 2018. aasta jaanuarist asendatakse MiFID 2 ja finantsinstrumentide turgude määrusega – on sätestatud tegevusloa andmise tingimused ning organisatsioonilised ja äritegevust käsitlevad nõuded, mille kohaselt võib investoritele investeerimisteenuseid osutada, ja muud nõuded, mis reguleerivad finantsturgude nõuetekohast toimimist. Kapitalinõuete määruses ja kapitalinõuete direktiivis sätestatud investeerimisühingute usaldatavusraamistik toimib kooskõlas finantsinstrumentide turgude direktiiviga. Tavaliselt on finantseerimisasutuste usaldatavusnõuete eesmärk i) tagada, et neil on piisavalt vahendeid majandusliku elujõulisuse säilitamiseks ja teenuste osutamiseks kõigis majandustsüklites, või ii) võimaldada nõuetekohast lõpetamist, tekitamata põhjendamatut majanduslikku kahju klientidele või turgudele, millel nad tegutsevad. Seetõttu peaksid need püüdma kajastada riske, millega erinevad finantseerimisasutused kokku puutuvad või mida nad põhjustavad, olema proportsionaalsed riskide tekkimise tõenäosusega ning leidma laias laastus tasakaalu eri finantseerimisasutuste turvalisuse ja usaldusväärsuse tagamise ja nende äritegevuse elujõulisust takistavate ülemääraste kulude vältimise vahel. Süsteemselt oluliste investeerimisühingute (millest paljud on globaalsed) või muude kapitalinõuete direktiivi artikli 131 kohaselt süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes tuleks jätkuvalt kohaldada kapitalinõuete määruse ja kapitalinõuete direktiivi raamistikku, sealhulgas komisjoni poolt 23. novembril 2016 välja pakutud muudatusi, järgides ettepanekutes esitatud nende kindlakstegemist käsitlevat muudetud lähenemisviisi. Seda seetõttu, et need investeerimisühingud võtavad ja katavad tavaliselt märkimisväärses ulatuses riske kogu ühtsel turul. Oma tegevusest tulenevalt on neil krediidirisk, mis esineb peamiselt vastaspoole krediidiriski kujul, ning kas klientidele või endale oma arvel võetavate positsioonidega seotud tururisk. Seetõttu on nad nende suurust ja seotust arvestades finantsstabiilsusele suuremaks ohuks. Neid riske silmas pidades ja võrdsete tingimuste tagamiseks tuleks selliseid süsteemselt olulisi investeerimisühinguid kohelda nii nagu krediidiasutusi.

Nagu on märgitud komisjoni 2017. aasta septembri teatises Euroopa järelevalveasutuste läbivaatamise kohta, tähendaks see muu hulgas, et nende tegevus pangandusliidus osalevates liikmesriikides kuuluks ühtse järelevalvemehhanismi raames Euroopa Keskpanga (EKP) otsese järelevalve alla. Praegu on need investeerimisühingud suuresti koondunud Ühendkuningriiki, kuid nad kaaluvad oma tegevuse osalist ümberpaigutamist EL 27-sse, eelkõige pangandusliidus osalevatesse liikmesriikidesse. Neid ühinguid on küll vähe, kuid nende varad ja äritegevuse maht moodustavad märgatava osa kõigi ELi investeerimisühingute koguvarast ja äritegevuse mahust. Muude investeerimisühingute jaoks on suurem probleem praeguse usaldatavusraamistiku keskendumine mitte investeerimisühingutele, vaid krediidiasutustele ja riskidele, millega krediidiasutused kokku puutuvad või mida nad põhjustavad. Kehtivad õigusnormid ei käsitle enamasti otseselt nende investeerimisühingute osutatavaid teenuseid ega võimalikke tekitatavaid riske. Kaheksast investeerimisteenusest, mida investeerimisühingutel on lubatud finantsinstrumentide turgude direktiivi kohaselt osutada, on kapitalinõuete määruses sätestatud selged nõuded ainult i) oma arvel kauplemise ning ii) finantsinstrumentide emissiooni tagamise või siduva kohustuse alusel finantsinstrumentide pakkumise korraldamise kohta. Muude investeerimisteenuste (korralduste vastuvõtmine ja edastamine, korralduste täitmine, portfelli valitsemine, investeerimisnõustamine, finantsinstrumentide pakkumise korraldamine ilma siduva kohustuseta, mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldamine) kohta sellised nõuded puuduvad ja seetõttu on asjaomased riskid kaetud ligikaudselt. Sellisest tegevusest investeerimisühingule ja selle tagajärjel tema klientidele ja laiematele turgudele, kus nad tegutsevad, tulenevad riskid on küll mõningatel juhtudel piiratud, kuid need ei ole järelikult sihipäraselt hõlmatud. See tekitab kolm peamist probleemi, mida hinnatakse ettepanekutele lisatud komisjoni talituste töödokumendis. Esiteks, kuigi raamistikus võetakse investeerimisühingute äriprofiilide erinevusi erandeid kasutades teataval määral arvesse, on see paljude ühingute jaoks üldiselt suure regulatiivse keerukuse allikas. Teiseks kajastavad selle üksikasjalikud nõuded ja erandid ligikaudu ja riskitundlikkuseta riske, millega investeerimisühingud tegelikult kokku puutuvad ja mida nad põhjustavad ning mis erinevad pankade omadest. Kolmandaks tekitab raamistiku rakendamine selle olemusliku keerukuse ja riskitundlikkuse puudumise tõttu investeerimisühingute üldise õiguskeskkonna killustatust liikmesriikides, võimaldades kahjulikku õiguslikku arbitraaži. See võib ohustada ühtse turu usaldusväärsust ja toimimist. Ettepanekute eesmärk on kõrvaldada kehtiva raamistikuga seotud probleemid, hõlbustades samal ajal võimaluse korral investeerimisühingute asutamist ja tegevust. Konkreetsemalt on neis sätestatud investeerimisühingute ärimudelitega paremini kohandatud usaldatavusraamistik. Ettepanekud sisaldavad investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid asjakohasemaid ja riskitundlikumaid nõudeid, mis on täpsemalt suunatud tegelikele riskidele, mida ühingud eri ärimudelite puhul põhjustavad ja võtavad. Nendega kehtestatakse ühtsemad regulatiivsed vahendid, mis võimaldavad usaldatavusnõuete täitmise järelevalve asutustel teha tulemuslikku järelevalvet. MiFID 2 ja finantsinstrumentide turgude määrus võeti vastu finantskriisi järel, et hõlmata väärtpaberiturud, investeerimisvahendajad ja kauplemiskohad. Uue raamistikuga täiendatakse ja asendatakse praegust MiFID 1 raamistikku. ELi investeerimisühingute usaldatavusraamistiku läbivaatamise kontekstis on nõrkusena tuvastatud see, et puudub kohustuslik nõue, et filiaalide kaudu liikmesriikides tegutsevad kolmandate riikide investeerimisühingud esitaksid aruandeid. Liikmesriikide pädevad asutused ei saa korrapäraselt hinnata nende territooriumil tegutsevate kolmandate riikide investeerimisühingute filiaalide finantsteenustega soetud tegevuste mahtu. Käesoleva ettepanekuga antaks seega pädevatele asutustele asjakohased vahendid kõnealuste tegevuste jälgimiseks. Nagu kapitalinõuete määruse artiklites on ette nähtud, konsulteeriti investeerimisühingute usaldatavusraamistiku läbivaatamisel EBA, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) ja neis Euroopa järelevalveasutustes esindatud liikmesriikide pädevate asutustega. Pärast komisjoni esimest, 2014. aasta detsembri nõuandetaotlust avaldas EBA 2015. aasta detsembris esimese aruande investeerimisühingute usaldatavusraamistiku kohta, kutsudes üles muutma praegust lähenemisviisi kõigi investeerimisühingute puhul peale kõige suuremate ja süsteemselt kõige olulisemate investeerimisühingute. Pärast komisjoni teist, 2016. aasta juuni nõuandetaotlust avaldas EBA 2016. aasta novembris konsulteerimiseks aruteludokumendi, mis käsitles võimalikku uut usaldatavusnõuete täitmise korda, mida kohaldataks enamiku investeerimisühingute suhtes. Võttes arvesse tagasisidet ja lisateavet, mida ta oli koos liikmesriikide pädevate asutustega investeerimisühingutelt kogunud, avaldas EBA 2017. aasta septembris oma lõplikud soovitused. Ettepanekud tuginevad neile soovitustele kõikides olulistes aspektides peale süsteemselt oluliste investeerimisühingute kindlakstegemise; selle põhjuseid on selgitatud komisjoni talituste töödokumendis ja kokkuvõtlikult käsitletud allpool jaotises „Mõjuhinnang“. • Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Käesolev ettepanek täiendab kapitalinõuete määruse ja kapitalinõuete direktiivi kohaselt krediidiasutuste suhtes kohaldatava korra käimasolevat läbivaatamist pärast 23. novembril 2016 vastu võetud komisjoni ettepanekuid, millega lubati kõikidel süsteemselt mitteolulistel investeerimisühingutel loobuda muudetud sätete kohaldamisest. See võimalus lisati seetõttu, et neid muudetud sätteid ei kavandatud enamikku investeerimisühinguid silmas pidades ja need oleksid kehtivad normid veelgi keerukamaks muutnud. Sel ajal oli juba alanud enamiku investeerimisühingute suhtes kohaldatava usaldatavusnõuete täitmise korra läbivaatamine, mida on nimetatud ka käesolevas ettepanekus, ning veelgi keerukama korra lühiajalist kohaldamist kuni uue korra jõustumiseni peeti ebaproportsionaalseks. Käesoleva ettepanekuga nähakse seetõttu enamiku investeerimisühingute jaoks ette uus kord, arvates nad kapitalinõuete määruse ja kapitalinõuete direktiivi raamistikust täiesti välja ning jättes direktiivi, sealhulgas selle muudetud sätete kohaldamisalasse ainult süsteemselt olulised investeerimisühingud kooskõlas käesolevas ettepanekus ette nähtud nende kindlakstegemist käsitleva muudetud lähenemisviisiga. Ettepanek on kooskõlas ka MiFIDi ja MiFID 2-ga ning finantsinstrumentide turgude määrusega. Investeerimisühingute äritegevuse ja riskidega kohandatud usaldatavusnõudeid sätestades selgitatakse selles, millal ja miks neid nõudeid kohaldatakse. Sellega kõrvaldatakse mõned praeguse raamistiku usaldatavusnõuete meelevaldse kohaldamise võimalused, mis tulenevad sellest, et need nõuded on kehtestatud eelkõige seoses finantsinstrumentide turgude direktiivis loetletud investeerimisteenustega, mitte riskide tegeliku tekkimisega sõltuvalt investeerimisühingu äritegevuse liigist ja mahust. • Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Investeerimisühingutel on oluline roll investeeringuvoogude hõlbustamisel kogu Euroopa Liidus. Seetõttu on läbivaatamine ka osa komisjoni algatustest tugeva ja õiglase ühtse turu ning hästi toimiva finantssüsteemi ja kapitaliturgude liidu tagamiseks, et kaasata investeeringuid ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist. Sobivam usaldatavus- ja järelevalveraamistik, mille puhul on investeerimisühingute nõuete täitmisega seotud kulud väiksemad, peaks aitama i) parandada üldisi ettevõtlustingimusi, ii) soodustada seejuures turule sisenemist ja konkurentsi ning iii) parandada investorite juurdepääsu uutele võimalustele ja parematele viisidele oma riskide juhtimiseks. Selliste süsteemselt oluliste investeerimisühingute kindlakstegemist käsitlev muudetud lähenemisviis, mis peaksid jääma kapitalinõuete määruse ja kapitalinõuete direktiivi raamistiku kohaldamisalasse, on kooskõlas ka eesmärgiga vältida lünki pangandusliidu toimimises. Hiljutised struktuursed muutused turul näitavad, et kolmandate riikide pangagruppidel on ELis järjest keerulisem struktuur ning nad tegutsevad läbi üksuste, mis ei kuulu ühtse järelevalvemehhanismi raames EKP pangandusjärelevalve alla. Nagu on märgitud komisjoni 2017. aasta oktoobri teatises pangandusliidu väljakujundamise kohta, tähendab süsteemselt oluliste investeerimisühingute jäämine kapitalinõuete määruse ja kapitalinõuete direktiivi kohaldamisalasse kooskõlas käesolevas ettepanekus ette nähtud nende kindlakstegemist käsitleva lähenemisviisiga ka seda, et nende üle teevad usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet pangandusjärelevalveasutused ja et nende tegevus pangandusliidus osalevates liikmesriikides kuulub EKP usaldatavusjärelevalve alla. 2. ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS • Õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepinguga on Euroopa institutsioonidele antud pädevus sätestada direktiivides asjakohased sätted, et muuta isikutele lihtsamaks äritegevuse alustamine ja selle jätkamine (ELi toimimise lepingu artikkel 53). See puudutab ka finantsteenuste osutajate, käesoleval juhul investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet käsitlevaid õigusakte. Kavandatud direktiivi sätted asendavad samuti ELi toimimise lepingu artiklil 53 põhinevad kapitalinõuete direktiivi sätted, kuna need käsitlevad investeerimisühinguid. • Subsidiaarsus Ettepanekuga muudetakse ja lihtsustatakse kehtivaid liidu õigusnorme, mis reguleerivad investeerimisühingute usaldatavusnõudeid, et i) paremini hõlmata ja maandada nende ärimudelite riske, ii) veelgi võrdsustada ühingute tingimusi ja iii) suurendada järelevalvealast ühtsust. Selle saavutamiseks peaks uus ELi raamistik olemasoleva pigem asendama, mitte jätma valikute tegemise liikmesriikide õigusraamistikele. Seda seetõttu, et finantsinstrumentide turgude direktiivi kohaselt tegevusloa saanud investeerimisühingud osutavad klientidele korrapäraselt piiriüleseid teenuseid. Õigusnormide eraldiseisev ja ebaühtlane muutmine liikmesriikides võib põhjustada konkurentsimoonutusi ja diskrimineerivat kohtlemist, mis killustaks ühtset turgu. See võib suurendada kahjuliku õigusliku arbitraaži juhtumite arvu, millel võib probleemide korral olla järelmõju finantsstabiilsusele ja investorite kaitsele teistes liikmesriikides. See võib muuta ka teatavas liikmesriigis kättesaadavate investeerimisteenuste valikut ja liiki, mis võib kahjustada turu üldist tõhusust ja investorite valikuvõimalusi. Muudetud õigusnormid peaksid vältima põhjendamatuid regulatiivseid erinevusi ja tagama kõigile tegevusloa saanud investeerimisühingutele võrdsed tingimused kogu ühtsel turul. • Proportsionaalsus

Õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi osana on põhieesmärk muuta uus raamistik kehtivast investeerimisühingute raamistikust sobivamaks, asjakohasemaks ja proportsionaalsemaks. Seetõttu saavutatakse käesoleva ettepanekuga tasakaal tagamisel, et nõuded oleksid ühtaegu: ·kõikehõlmavad ja piisavalt tõhusad, et investeerimisühingute riske usaldusväärselt hõlmata, ja ·piisavalt paindlikud, et arvestada eri liiki ärimudeleid, kahjustamata ühingute võimet majanduslikult elujõuliselt tegutseda. Ettepanekuga püütakse selle tasakaalu saavutamiseks hoolikalt tagada, et kõnealuse korraga kaasnevad kapitalinõuete ja seonduvad nõuete täitmise kulud ja halduskulud, mis tekivad vajadusest juhtida töötajaid ja süsteeme uute nõuete täimiseks ning anda järelevalveasutustele aru nõuete täitmise kohta, oleksid minimaalsed. Nagu lisatud komisjoni talituste töödokumendis on märgitud, peaksid need seonduvad kulud pidevalt vähenema, sest alguses tekivad mõned uued ühekordsed kulud. Kapitali puhul on üldiseks poliitikavalikuks, mis toetas läbivaatamisel tehtud tööd ja mõjutab eeltoodut, eesmärk tagada, et investeerimisühingute suhtes kohaldatavad üleliidulised kapitalinõuded ei suureneks kokkuvõttes liiga palju. See mõjutab eri liiki ühinguid erinevalt. Ettepaneku sätetega leevendatakse olukorda nii, et suurimat mõju avaldavad muudatused lisanduvad järk-järgult ja neile on seatud ülempiir. • Vahendi valik Direktiiv valitakse seetõttu, et selle sätted asendavad kapitalinõuete direktiivi investeerimisühingutega seotud sätted. See tagab, et liikmesriigid saavad selle sätted üle võtta vastavalt olemasolevate tavadega kooskõlas olevatele asjaomastele riiklikele halduskokkulepetele. 3. JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED • Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine Lisatud komisjoni talituste töödokumendis on esitatud kokkuvõte kehtiva kapitalinõuete määruse ja kapitalinõuete direktiivi raamistiku hindamisest, mis tugines eelkõige EBA ja ESMA 2015. aasta aruandes esitatud analüüsile ning komisjoni talituste samaaegsele tööle ja analüüsile. Selles järeldatakse, et kehtivad õigusnormid, mis põhinevad suurte pangagruppide suhtes kohaldatavatel rahvusvahelistel regulatiivsetel standarditel ja keskenduvad pankade riskidele, saavutavad ainult osaliselt oma eesmärgi i) tagada enamiku investeerimisühingute riskide jaoks piisava kapitali olemasolu, ii) hoida kontrolli all nõuete täitmisega seotud kulud, iii) tagada võrdsed tingimused kogu ELis ja iv) tagada tulemuslik usaldatavusjärelevalve. Paljusid raamistiku sätteid peetakse sellega seoses mittetulemuslikuks ja ebatõhusaks. Erandiks on suured ja süsteemselt olulised investeerimisühingud, kelle suurus, riskiprofiil ja seotus teiste finantsturu osalistega muudab nad olemuselt pangalaadseks. Ülejäänute puhul leiti, et praegust olukorda iseloomustab i) liigne keerukus ja ebaproportsionaalne nõuete täitmisega seotud koormus, eriti paljude väikeste ja keskmise suurusega ühingute jaoks; ii) investeerimisühingute riskide täpseks hõlmamiseks halvasti kohandatud ja riskitundetud usaldatavusnäitajad ja -nõuded ning iii) eeskirjade erinev rakendamine liikmesriikides ja killustatud õiguskeskkond ELis. • Konsulteerimine sidusrühmadega Sidusrühmadega konsulteeriti läbivaatamise käigus mitu korda. Mis puutub peamistesse vahe-eesmärkidesse, siis EBA avaldas pärast komisjoni esimest, 2014. aasta detsembri nõuandetaotlust 2015. aasta detsembris praegust investeerimisühingute usaldatavusraamistikku käsitleva aruande koos muudatusettepanekutega. See on terviklik ja avalikult kättesaadav hetkeolukorra analüüs, mis sisaldab andmeid investeerimisühingute arvu ja liikide kohta liikmesriikides. Analüüs aitas kaasata läbivaatamisse sidusrühmad, kes ei pruugi olla õigusnormidest otseselt mõjutatud, ning julgustas neid osalema järgnevas arutelus. 4. novembril 2016 avaldas EBA konsulteerimiseks aruteludokumendi, milles käsitleti investeerimisühingute võimalikku uut usaldatavusnõuete täitmise korda. Dokumendi kohta sai kolme kuu jooksul märkusi esitada. EBA avaldas 3. juulil 2017 oma soovituste projekti, kutsudes sidusrühmi üles märkusi esitama. Tema tööd toetas ka üksikasjalike andmete kogumine, millesse olid kaasatud investeerimisühingud. Seda tegid EBA nimel liikmesriikide pädevad asutused kahes etapis 2016. ja 2017. aastal. EBA korraldatud üksikasjalikku avalikku konsultatsiooni ja andmete kogumist arvesse võttes ei pidanud komisjon üldise avaliku konsultatsiooni paralleelset korraldamist vajalikuks. Komisjoni talitused konsulteerisid selle asemel sihtotstarbeliselt sidusrühmadega, et koguda läbivaatamise põhielementide kohta täiendavaid arvamusi. See hõlmas järgmist: ·27. jaanuari 2017. aasta ümarlaud sektori sidusrühmadega (investeerimisühingud, investorid, õigusbürood, konsultandid) seoses tulevast korda käsitlevate EBA ettepanekute projektiga; ·30. mai 2017. aasta seminar praeguse korra kulude kohta ja ·17. juuli 2017. aasta seminar EBA lõplike soovituste projekti kohta. Läbivaatamist arutati liikmesriikidega 2017. aasta märtsis ja oktoobris finantsteenuste komitees ning 2017. aasta juunis ja septembris panganduse, maksete ja kindlustuse eksperdirühmas. Arvesse võeti ka sidusrühmade seisukohti 2017. aasta märtsis avaldatud komisjoni esialgse mõjuhinnangu kohta. Samuti võttis komisjon arvesse varasemaid seisukohti, mis oli saadud seoses ulatusliku üleskutsega avaldada arvamust ELi üldise finantsteenuste õigusraamistiku tõhususe, järjekindluse ja sidususe kohta, mille raames mitu vastajat osutas mitmesugustele läbivaatamisel asjakohastele küsimustele.

Investeerimisühingutel on erinevad ärimudelid ja nende arvamused käsitlevad üldiselt konkreetselt neid puudutavaid ettepanekute aspekte. See raskendab sidusrühmade seisukohtade suhtelise kaalu horisontaalset võrdlemist. Üldiselt peab enamik sidusrühmi nende ärimudeliga paremini sobivat kohandatud usaldatavusraamistikku siiski tervitatavaks. Nad rõhutavad, et nende süsteemne olulisus on piiratud ja kapitalinõuded peaksid keskenduma nõuetekohase lõpetamise tagamisele. Investeerimisühingud, kes osutavad ainult hoidmisteenuseid ega tee finantsinstrumentidega tehinguid oma bilanssi kasutades, kritiseerivad ettepanekuid seoses oma konkreetse ärimudeli suhtes kohaldatavate erinõuetega üldiselt seetõttu, et kapitalinõuded seotakse lineaarselt nende poolt valitsetavate kliendiportfellide suurusega. Kuigi paljud oma arvel kauplevad investeerimisühingud nõustuvad, et kehtival tururiski hõlmamise raamistikul on mõningad eelised, pidades silmas riske, millega nad kokku puutuvad või mida nad põhjustavad, märgivad teised, et nende meetodite ja kaubeldavate toodetega kaasnevad riskid on selle raamistiku tõttu liialdatud. Neid arvamusi võeti arvesse kavandatud uute riskinäitajate (vt allpool K-tegurid) kalibreerimisel ning suuremate nõuete järkjärgulise kohaldamise ja neile ülempiiri seadmise võimaluses. • Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Läbivaatamisel lähtuti EBA poolt ESMAga konsulteerides antud põhjalikest nõuannetest, nagu nõuavad kapitalinõuete määruse asjakohased artiklid, mis on läbivaatamise õiguslikuks aluseks (eelkõige artikli 508 lõiked 2 ja 3). EBA peamised avalikud väljundid olid järgmised: ·2015. aasta detsembri aruanne, mis sisaldab praeguse olukorra terviklikku hinnangut ja esialgseid muudatussoovitusi; ·2016. aasta novembri aruteludokument, mis avaldati konsulteerimiseks võimaliku uue korra üldtingimuste üle, ja ·üksikasjalikke soovitusi sisaldav 2017. aasta septembri lõpparuanne. Uusi kapitalinõudeid käsitlevate soovituste täpset kalibreerimist toetas üksikasjalike andmete kogumine, millesse olid kaasatud investeerimisühingud. Seda tegid EBA nimel liikmesriikide pädevad asutused kahes etapis 2016. ja 2017. aastal. Komisjon oli kogu aeg kaasatud ja sai kasu aruteludest, mille käigus hinnati jooksvalt üksikasjalike poliitikasoovituste eeliseid ja puudusi. • Mõjuhinnang Parema õigusloome vahendite (vahendi nr 9) kohaselt ei ole komisjoni mõjuhinnang vajalik, kui ELi asutusele on antud volitus poliitikat kujundada ja sellega seotud analüüsi teha ning kui komisjoni ettepanek ei erine oluliselt asutuse soovitustest ja komisjoni talitused peavad tema hinnangut piisavalt kvaliteetseks. Kuigi õiguskontrollikomitee kontrollis käesoleva algatuse mõjuhinnangu kavandit, peeti komisjoni talituste töödokumenti sobivamaks, sest läbivaatamise erivolitus põhineb Euroopa järelevalveasutuste nõuannetel ning nende konsulteerimisel sidusrühmadega ja tehnilisel tööl. Ettepanekutele lisatud komisjoni talituste töödokumendi eesmärk on seega selgitada Euroopa järelevalveasutuste antud nõuandeid, sealhulgas nende analüüsi ja konsulteerimise tulemusi, esitades ühtlasi komisjoni talituste seisukohad järelduste kohta, et juhtida komisjoni otsustusprotsessi. EBA hinnangul suurendaks tema ettepanek kõigi süsteemselt mitteoluliste investeerimisühingute kapitalinõudeid koondarvestuses 10 % võrreldes praeguste esimese samba nõuetega ja vähendaks neid 16 % võrreldes teise samba lisanõuete tulemusel kohaldatavate kogunõuetega. See, kuidas mõju investeerimisühingute vahel jaotuks, sõltub nende suurusest, nende osutatavatest investeerimisteenustest ja sellest, kuidas uusi kapitalinõudeid nende suhtes kohaldatakse. Nagu ettepanekutele lisatud komisjoni talituste töödokumendis ning selle II lisas kirjeldatud, on esimese samba nõuete 10 % suurenemine koondarvestuses mõnede ühingute märkimisväärselt väiksemate nõuete ja teiste ühingute üle 10 % suurenemiste summa. Kasutada olevate omavahendite kohta leiab EBA, et ainult vähestel investeerimisühingutel ei oleks uute nõuete raskusteta täitmiseks piisavalt kapitali – see puudutab vaid väikest arvu investeerimisnõustajaid, kauplemisega tegelevaid ühinguid ja mitut teenust osutavaid ühinguid. Sellesse rühma kuuluvate investeerimisühingute suhtes, kelle puhul nõuded suureneksid praegustega võrreldes üle kahe korra, võiks siiski mitme aasta jooksul kohaldada ülempiiri. Lisatud komisjoni talituste töödokumendis peetakse EBA soovitusi kokkuvõttes sobivaks ja proportsionaalseks vahendiks, et saavutada läbivaatamise eesmärgid tulemuslikult ja tõhusalt võrreldes praeguse olukorraga. Üldiselt on EBA nõuanded selgelt positiivne samm sellise investeerimisühingute usaldatavusraamistiku suunas, mis tagab nende tegevuseks kindla finantsbaasi, kuid ei pärsi nende ärilisi väljavaateid. Seega peaks see läbivaatamise eesmärke tasakaalustatult toetama. Ühelt poolt peaks see aitama tagada, et investeerimisühingute põhjustatud riske klientidele ja turgudele maandatakse sihipärasemalt nii nende tegevuse jätkumise kui ka lõpetamise korral. Teiselt poolt peaks see aitama tagada, et nad saavad täielikult täita oma rolli investeeringuvoogude hõlbustamisel ELis, mis on kooskõlas kapitaliturgude liidu eesmärgiga kaasata hoiuseid ja investeeringuid, et hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist. See erineb EBA soovitustest vaid süsteemselt oluliste investeerimisühingute kindlakstegemise poolest. Selle asemel, et see edasi lükata eesmärgiga seda ettepanekuid rakendavates tehnilistes normides välja töötatavate kriteeriumidega täpsustada, nagu soovitab EBA, peetakse asjakohasemaks näha see ette ettepanekutes endis, et tagada krediidiasutustele ja süsteemselt olulistele investeerimisühingutele regulatiivselt võrdsed tingimused. Selles küsimuses lähevad ettepanekud kaugemale kui EBA nõuanded tema arvamuses investeerimisühingute läbivaatamise kohta. Ettepanekud järgivad seejuures siiski EBA arvamust küsimustes, mis on seotud Ühendkuningriigi otsusega EList lahkuda. • Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Nagu lisatud komisjoni talituste töödokumendis on märgitud, peaks enamiku investeerimisühingute usaldatavusnõuete lihtsustamine märgatavalt vähendama nende haldus- ja nõuete täitmisega seotud koormust. Mitmesugused liigsed regulatiivsed ja aruandlusnõuded võiks kaotada, et regulatiivseteks eesmärkideks ette nähtud kapitali saaks kasutada tootlikumalt. Ettepanekutega, millega kehtestatakse investeerimisühingute suhtes proportsionaalsed kapitali- ja muud usaldatavusnõuded, sealhulgas tasustamist ja juhtimist käsitlevad nõuded, vähendatakse esmakordselt märkimisväärseid kulusid, mida ühingud praeguse korra pangakesksete nõuete tõttu kannavad. See kaotaks keerulise ülesande sobitada ja ühitada äriandmeid halvasti sobiva õigusraamistiku ja aruandluskorraga. Peamised kasusaajad oleksid VKEdest investeerimisühingud. Nende jaoks proportsionaalsem ja sobivam usaldatavusraamistik peaks parandama ettevõtlustingimusi ja vähendama turule sisenemise takistusi. Näiteks peaks koormava aruandlusraamistiku otstarbekamaks muutmine vähendama VKEde, sealhulgas digivahendite kaudu kasvada soovivate innovaatiliste äriühingute halduskoormust ja nõuete täitmisega seotud kulusid. Samuti vähendaks väikeste ja mitteseotud investeerimisühingute vabastamine praegustest juhtimis- ja tasustamiseeskirjadest, mis on sätestatud kehtivas kapitalinõuete direktiivi ja kapitalinõuete määruse raamistikus, nende ettevõtjate halduskoormust ja nõuete täitmisega seotud kulusid. Tekivad mõningad ühekordsed uuele korrale ülemineku kulud, sest investeerimisühingud peavad uuendama riskijuhtimissüsteeme, ajakohastama vastavuskontrolli osakondi ning muutma praegu nõuete täitmise hõlbustamiseks kasutatavaid lepinguid õigusbüroode ja teiste teenuseosutajatega. Nõuete täitmisega seotud kulude kokkuhoid peaks siiski üldiselt toetama kapitaliturgude liidu eesmärke, aidates investeerimisühingutel suunata investorite säästud tootlikumatesse valdkondadesse. Investeerimisühingud peaksid nõuete täitmisega seotud kulude arvelt säästma kümneid kuni sadu tuhandeid eurosid olenevalt ühingu liigist ja suurusest. Praegu ei ole teada, kuidas see nõuete täitmisega seotud kulude vähenemine on seotud ja võrreldav eri liiki ühingute kapitalinõuete muutustega, kuid seda tuleks raamistiku tulevasel jälgimisel ja hindamisel uurida. • Põhiõigused Käesolev ettepanek suurendab eri investeerimisühingute õigust tegeleda majandustegevusega, olemata koormatud normidega, mis on välja töötatud peamiselt teist liiki finantsturuosaliste jaoks. Nendes ettepanekutes sisalduvad seadusandlikud meetmed, milles sätestatakse investeerimisühingutes kohaldatavad tasustamiseeskirjad, järgivad Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige ettevõtlusvabadust ning kollektiivläbirääkimiste ja kollektiivse tegutsemise õigust. 4. MÕJU EELARVELE

Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet. 5. MUU TEAVE • Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Ettepanekutes kavandatud muudatusi tuleks hinnata, et teha kindlaks, mil määral on täidetud järgmised eesmärgid: ·investeerimisühingute lihtsam liigitamine, võttes arvesse nende erinevaid riskiprofiile; ·usaldatavusnõuded, eelkõige kapitali-, likviidsus-, tasustamis- ja juhtimisnõuded, mis on sobivad, proportsionaalsed ja arvestavad investeerimisühingutele eriomaseid riske ning tagavad kapitali suunamise sinna, kus seda vajatakse; ·raamistik, mis vastab otseselt ja nähtavalt investeerimisühingute tegevuse laadist ja ulatusest tulenevatele riskidele ning toetab seega tegevuse alustamist, ja ·ühtsed järelevalvevahendid, mis võimaldavad äritavade ja nendega seotud riskide täielikku ja täpset järelevalvet. Selleks võiks tulevase läbivaatamise käigus koguda järgmist teavet, mis aitab hinnata kavandatud muudatuste mõju: i) nõuete täitmisega seotud kulud töötajate, õigusnõustamise ja nõutava aruandluse vallas; ii) kapitalinõuete tasemed; iii) muud uued kulud (nt likviidsuseeskirjade tõttu); iv) eri kategooria ühingute arvu muutus; v) muutused teise samba lisanõuete kasutamises pädevate asutuste poolt; vi) investeerimisühingute maksejõuetuse juhtumid ja mõju uue korra raames ning vii) investeerimisühingute suuruse muutumine varade ja klientide korralduste hulga poolest. • Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus Reguleerimisese ja kohaldamisala Käesolevas ettepanekus nähakse ette usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet tegevate asutuste määramise nõuded, investeerimisühingute algkapital, pädevate asutuste järelevalvevolitused ja -vahendid investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalve tegemiseks ning pädevate asutuste suhtes kohaldatavad avalikustamisnõuded usaldatavusnõuete ja usaldatavusnõuete täitmise järelevalve valdkonnas. Direktiivi kohaldatakse kõikide investeerimisühingute suhtes, mis on hõlmatud alates 2018. aasta jaanuarist kohaldatava MiFID 2-ga. Järelevalveasutuste määramine ja nende volitused Kandes kapitalinõuete direktiivi kohaldatavad sätted üle käesolevasse direktiivi, nõutakse ettepanekus, et liikmesriigid määraksid käesoleva direktiivi kohase usaldatavusnõuete täitmise järelevalve tegemiseks volitatud asutuse. Liikmesriigid võivad anda need volitused kapitalinõuete direktiiviga antud funktsiooni ja volitustena olemasolevale asutusele või uuele asutusele. Algkapital Algkapitali tasemeid, mis põhinevad teenustel ja tegevusel, mida investeerimisühingutel on lubatud finantsinstrumentide turgude direktiivi kohaselt osutada, muudetakse ja ühtlustatakse kogu ELis kapitalinõuete direktiivis sätestatud tasemete põhjal, et võtta arvesse alates nende tasemete kehtestamisest toimunud inflatsiooni. Nähakse ette üleminekukord, et eelkõige väiksemad ühingud saaksid vajaduse korral kaasata täiendavat algkapitali. Päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi asutuste volitused Päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi asutustele antakse kapitalinõuete direktiivile vastavad volitused investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalve tegemiseks. Asutused peaksid sõlmima asjakohased koostöökokkulepped. Teabevahetus ja ametisaladus Pädevate asutuste vahelist teabevahetust usaldatavusnõuete täitmise järelevalve valdkonnas ja ametisaladust käsitlevad sätted kehtestatakse kapitalinõuete direktiivi ja seda täiendava MiFID 2 põhjal.

Karistused Kooskõlas kapitalinõuete direktiiviga peavad liikmesriigid kehtestama käesoleva direktiivi ja [määruse (EL) ----/---] sätete rikkumise korral sanktsioonide kohaldamiseks halduskaristused ja muud haldusmeetmed, mis on tulemuslikud, proportsionaalsed ja hoiatavad. Sisemise kapitali adekvaatsus ning järelevalvealane läbivaatamine ja hindamine Investeerimisühingute ja pädevate asutuste suhtes kehtestatakse kapitalinõuete direktiivi nõuetel põhinevad lihtsustatud nõuded, mis võimaldavad hinnata korra ja menetluste piisavust eesmärgiga tagada, et ühingud järgivad käesoleva direktiivi ja [määruse (EL) ----/---] sätteid. Pädevatel asutustel peaksid olema volitused analüüsida ja hinnata investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise olukorda ning õigus nõuda vajaduse korral muudatuste tegemist sellistes valdkondades nagu sisemine juhtimine ja kontroll, riskijuhtimisprotsessid ja -menetlused ning kehtestada vajaduse korral lisanõudeid, sealhulgas eelkõige kapitali- ja likviidsusnõudeid. Juhtimine ja tasustamine Kooskõlas EBA nõuandes esitatud hinnanguga ja ettepanekutele lisatud komisjoni talituste töödokumendis sisalduva komisjoni talituste hinnanguga sellele EBA hinnangule muudetakse äriühingu üldjuhtimise ja tasustamise eeskirju, et tagada investeerimisühingute nõuetekohane toimimine ja vältida liigsete riskide võtmist nende töötajate poolt. Samal ajal peaksid need nõuded peegeldama krediidiasutuste ja investeerimisühingute põhjustatavate riskide erinevusi. Käesoleva direktiivi nõuete kohaldamist väikeste ja mitteseotud investeerimisühingute juhtimiskorra ning tasustamispoliitika ja -tavade suhtes ei peeta proportsionaalseks. Ettepaneku eesmärk on tagada tasustamis- ja juhtimisnõuete järjekindlus eri õigusaktides, sealhulgas kapitalinõuete direktiivis, direktiivis 2009/65/EÜ (eurofondide direktiiv) ja direktiivis 2011/61/EL (alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate direktiiv). Kuigi ettepanekus ei sätestata muutuvtasu muutuvkomponentide ja fikseeritud komponentide suhtarvu konkreetset piirmäära, nõutakse selles, et investeerimisühingud määraksid sobivad suhtarvud ise. Sellega võetakse arvesse ühtse suhtarvu kindlaksmääramise võimalikku mõju mõnede investeerimisühingute kulude paindlikkusele ja kasumlikkusele. Komisjoni aruande COM(2016) 510 järeldustest ilmnes, et tasu edasilükkamist ja instrumentides väljamaksmist käsitlevad nõuded ei ole väikeste ja mittekeerukate investeerimisühingute ja väikese muutuvtasu määraga töötajate puhul üldiselt tõhusad. Komisjon teeb seetõttu ettepaneku kehtestada ühingute ja töötajate tasandil künnis, millest allapoole jäävate investeerimisühingute ja/või töötajate suhtes tehakse tasu edasilükkamist ja instrumentides väljamaksmist käsitlevatest eeskirjadest erand. Kolmandad riigid Liit võib sõlmida kolmandate riikidega kokkuleppeid grupi kapitalitestiga seotud vastavusnõuete täitmise järelevalve vahendite kohta. Liikmesriigid ja EBA võivad sõlmida kolmandate riikide järelevalveasutustega halduskoostöö kokkulepped teabevahetuse hõlbustamiseks. Süsteemselt olulised investeerimisühingud Käesoleva direktiivi ettepanekuga kaasnev määruse ettepanek sisaldab sätet, mis muudab krediidiasutuse mõistet, nii et see hõlmaks ettevõtjaid, kelle tegevus hõlmab oma arvel kauplemist finantsinstrumentidega või finantsinstrumentide emissiooni tagamist või finantsinstrumentide pakkumise korraldamist siduva kohustuse alusel, kui ettevõtja koguvara on vähemalt 30 miljardit eurot. Käesolev direktiivi ettepanek sisaldab täiendavaid sätteid krediidiasutuse tegevusloa taotlemise protsessi kohta. 2017/0358 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV, milles käsitletakse investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2013/36/EL ja 2014/65/EL (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 53 lõiget 1, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Tugev usaldatavusnõuete täitmise järelevalve on oluline osa õiguslikest tingimustest, mille alusel võivad finantseerimisasutused liidus teenuseid pakkuda. Investeerimisühingute ja krediidiasutuste suhtes kohaldatakse usaldatavusnõuetekohase käsitlemise ja järelevalve valdkonnas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013, nendele tegevusloa andmine ning muud organisatsioonilised ja tegutsemisega seotud nõuded on aga sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2004/39/EÜ. (2)Kehtiv määruse (EL) nr 575/2013 ja direktiivi 2013/36/EL kohane usaldatavusnõuete täitmise kord põhineb suures osas Baseli pangajärelevalve komitee järjestikustel rahvusvahelistel reguleerivatel standarditel, mis on nähtud ette suurte pangandusgruppide jaoks ja milles käsitletakse investeerimisühingute mitmekesisele tegevusele omaseid spetsiifilisi riske ainult osaliselt. Investeerimisühingutele omaseid spetsiifilisi nõrkusi ja riske tuleks seega käsitleda täiendavalt asjakohaste ja proportsionaalsete usaldatavusnõuetega liidu tasandil. (3)Usaldusväärne usaldatavusnõuete täitmise järelevalve peaks tagama, et investeerimisühinguid juhitakse nõuetekohaselt ja nende klientide parimates huvides. Arvesse tuleks võtta investeerimisühingute ja nende klientide liigsete riskide võtmise potentsiaali ning investeerimisühingute võetud riski ja investeerimisühingute põhjustatava riski eri tasemeid. Usaldatavusnõuete täitmise järelevalve eesmärk peaks olema ka investeerimisühingutele põhjendamatu halduskoormuse tekitamise vältimine. (4)Paljud määrusest (EL) nr 575/2013 ja direktiivist 2013/36/EL tulenevad nõuded on mõeldud krediidiasutusi ohustavate üldiste riskide käsitlemiseks. Kehtivad nõuded on seetõttu suures osas kalibreeritud nii, et säilitada krediidiasutuste laenuandmisvõime majandustsüklite käigus ning kaitsta hoiustajaid ja maksumaksjaid võimaliku maksejõuetuse eest, ning need ei ole ette nähtud investeerimisühingute erinevate riskiprofiilide käsitlemiseks. Investeerimisühingutel ei ole suuri jaeklientidele ja äriühingutele antud laenude portfelle ning nad ei kaasa hoiuseid. Tõenäosus, et nende maksejõuetusel on üldisele finantsstabiilsusele kahjulik mõju, on väiksem kui krediidiasutuste puhul. Investeerimisühinguid ohustavad ja nende tekitatud riskid on järelikult krediidiasutusi ohustavatest ja nende tekitatud riskidest tunduvalt erinevad ning seda erinevust tuleks liidu usaldatavusraamistikus selgelt kajastada. (5)Eri liikmesriigid kohaldavad kehtivat raamistikku erinevalt ja see ohustab liidus investeerimisühingute võrdseid tingimusi. Erinevused tulenevad sellest, et raamistiku kohaldamine eri investeerimisühingute suhtes, lähtudes nende osutatavatest teenustest, on üldiselt keerukas ning mõni riiklik asutus kohandab või ühtlustab kohaldamist siseriiklikus õiguses või tavas. Kuna kehtivas usaldatavusraamistikus ei käsitleta kõiki teatavat liiki investeerimisühinguid ohustavaid ja nende tekitatud riske, on mõnes liikmesriigis kohaldatud teatavate investeerimisühingute suhtes suuri lisakapitalinõudeid. Selleks et tagada kogu liidus investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise ühtlustatud järelevalve, tuleks kehtestada kõnealuseid riske käsitlevad ühtsed sätted. (6)Seetõttu on vaja, et investeerimisühingutel, mis ei ole oma suuruse ning muude finants- ja majandustegevuses osalejatega seotuse seisukohast süsteemselt olulised, oleks spetsiifiline usaldatavusnõuete täitmise kord. Süsteemselt oluliste investeerimisühingute suhtes tuleks aga jätkuvalt kohaldada direktiivi 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 575/2013 kohast kehtivat usaldatavusraamistikku. Need investeerimisühingud on selliste investeerimisühingute alamkategooria, mille suhtes direktiivi 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 575/2013 raamistikku praegu kohaldatakse, ja neile ei võimaldata vabastusi ühestki peamisest nõudest. Suurimate ja kõige seotumate investeerimisühingute ärimudel ja riskiprofiilid on sarnased oluliste krediidiasutuste ärimudeli ja riskiprofiilidega. Nad osutavad pangateenustega sarnaseid teenuseid ning võtavad märkimisväärses ulatuses riske. Lisaks on süsteemselt olulised investeerimisühingud piisavalt suured ning nende ärimudelid ja riskiprofiilid kujutavad endast finantsturgude stabiilsele ja nõuetekohasele toimimisele sama suurt ohtu nagu suured krediidiasutused. Seepärast on asjakohane, et nende investeerimisühingute suhtes kohaldataks ka edaspidi direktiivi 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 575/2013 sätteid. (7)Mõnes liikmesriigis võivad investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet teha asutused, mis on erinevad asutustest, kes teevad turukäitumise järelevalvet. Seepärast on vaja luua nende asutuste jaoks koostöö- ja teabevahetuse mehhanism. (8)Selleks et edendada liidus järelevalvestandardite ja -tavade ühtlustamist, peaks esmane pädevus investeerimisühingute usaldatavusjärelevalve tavade koordineerimise ja ühtlustamise valdkonnas jääma Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemis Euroopa Pangandusjärelevalvele (EBA), kes peaks tegema tihedalt koostööd Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega (ESMA). (9)Nõutav investeerimisühingu algkapitali tase peaks põhinema teenustel, mille osutamiseks, ja tegevusel, millega tegelemiseks on investeerimisühingule vastavalt direktiivile 2004/39/EL antud luba. Liikmesriikide võimalus vähendada teatud olukordades nõutud algkapitali taset, nagu on nähtud ette direktiivis 2013/36/EL, ja nimetatud direktiivi kohaldamise ebaühtlane rakendamine on põhjustanud selle, et nõutud algkapitali tase on liidus erinev. Lahknevuste kõrvaldamiseks tuleks nõutud algkapitali tasemed ühtlustada. (10)Kuigi investeerimisühingud on direktiivi 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 575/2013 kohaldamisalast välja jäetud, jääb teatavatele direktiivi 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 575/2013 kontekstis kasutatud mõistetele nende kindlaks kujunenud tähendus. Selleks et võimaldada ja lihtsustada selliste mõistete ühtset tõlgendamist investeerimisühingute puhul, kui neid kasutatakse liidu õiguses, käsitatakse liidu õigusaktides sisalduvaid viiteid investeerimisühingute algkapitalile, investeerimisühingute pädevate asutuste järelevalvevolitustele, investeerimisühingute sisemise kapitali adekvaatsuse hindamise protsessile, investeerimisühingute pädevate asutuste järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsessile ning investeerimisühingute suhtes kohaldatavatele juhtimis- ja tasustamissätetele viidetena käesoleva direktiivi vastavatele sätetele. Mis puudutab viiteid algkapitali summale, siis kehtivad järgmised seosed. Viited direktiiviga 2013/36/EL sätestatud algkapitali tasemetele asendatakse alates käesoleva direktiivi kohaldamise kuupäevast viidetega käesoleva direktiivi artiklis 8 kehtestatud algkapitali tasemetele: viiteid direktiivi 2013/36/EL artiklis 28 osutatud investeerimisühingute algkapitalile tuleks käsitada viidetena artikli 8 lõikele 1; viiteid direktiivi 2013/36/EL artiklis 29 või 31 osutatud investeerimisühingute algkapitalile tuleks käsitada viidetena artikli 8 lõikele 2 või 3, olenevalt investeerimisühingu investeerimisteenuste ja tegevuste liigist; viiteid direktiivi 2013/36/EL artiklis 30 osutatud algkapitalile tuleks käsitada viidetena artikli 8 lõikele 1. (11)Siseturu nõuetekohaseks toimimiseks on vaja, et vastutus investeerimisühingu rahandusliku usaldusväärsuse ja eelkõige maksevõime järelevalve eest lasuks päritoluliikmesriigi pädeval asutusel. Selleks et investeerimisühingute järelevalve oleks tulemuslik ka muudes liikmesriikides, kus nad teenuseid osutavad või kus neil on filiaal, tuleks tagada tihe koostöö selliste muude liikmesriikide pädevate asutustega.

(12)Vastuvõtva liikmesriigi pädevatel asutustel peaks teabevahetuse ja järelevalve eesmärgil ning eelkõige finantssüsteemi stabiilsuse tagamiseks olema võimalik teha juhtumipõhiselt kohapealseid kontrolle ja uurida nende territooriumil asuvate investeerimisühingute filiaalide tegevust ning nõuda teavet nende filiaalide tegevuse kohta. Järelevalvemeetmed nende filiaalide puhul peaksid siiski jääma päritoluliikmesriigi vastutusalasse. (13)Tundliku äriteabe kaitsmiseks peaksid pädevad asutused järgima järelevalveülesannete täitmisel ja konfidentsiaalse teabe vahetamisel ametisaladuse hoidmise eeskirju. (14)Selleks et tugevdada järelevalvet investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise üle ja investeerimisühingute klientide kaitset, peaksid audiitorid teavitama pädevaid asutusi viivitamata asjaoludest, mis võivad tõsiselt mõjutada investeerimisühingu finantsolukorda või haldus- ja raamatupidamiskorraldust. (15)Käesoleva direktiivi kohaldamisel tuleks isikuandmeid töödelda vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 2016/679 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 45/2001. Määruse (EL) nr 2016/679 V peatüki asjakohaseid sätteid ja määruse (EL) nr 45/2001 artiklit 9 tuleks kohaldada eelkõige juhul, kui käesoleva direktiiviga on lubatud vahetada isikuandmeid kolmandate riikidega. (16)Selleks et tagada käesolevas direktiivis ja [määruses (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] sätestatud kohustuste täitmine, peaksid liikmesriigid nägema ette halduskaristused ja muud haldusmeetmed, mis on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Selleks et tagada, et halduskaristustel on hoiatav mõju, tuleks need avaldada, välja arvatud teatavate täpselt kindlaks määratud asjaolude korral. Klientidel ja investoritel peaks olema juurdepääs teabele investeerimisühingutele kehtestatud halduskaristuste ja -meetmete kohta, et neil oleks võimalik teha teadlik otsus investeerimisvõimaluste kohta. (17)Käesoleva direktiivi ülevõtmiseks vastu võetud siseriiklike sätete ja [määruse (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] rikkumiste avastamiseks peaks liikmesriikidel olema vajalikud uurimisvolitused ja nad peaksid kehtestama tulemuslikud mehhanismid võimalikest või tegelikest rikkumistest teatamiseks. (18)Investeerimisühingutel peaks olema sisemine kapital, mis on mahu, kvaliteedi ja koosseisu seisukohast piisav, et katta neid ohustavad või ohustada võivad spetsiifilised riskid. Pädevad asutused peaksid tagama, et investeerimisühingutel on sobivad strateegiad ja protsessid sisemise kapitali adekvaatsuse hindamiseks ja säilitamiseks. (19)Järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise volitused peaksid olema ka edaspidi oluline reguleerimisvahend, mis võimaldab pädevatel asutustel hinnata kvalitatiivseid elemente, sealhulgas sisemist juhtimist ja kontrolle, riskijuhtimisprotsesse ja -menetlusi, ning vajaduse korral kehtestada lisanõudeid, sealhulgas eelkõige kapitali- ja likviidsusnõuete puhul. (20)Selleks et viia töötasu vastavusse investeerimisühingute riskiprofiiliga ning tagada võrdsed tingimused, tuleks investeerimisühingute suhtes kohaldada selget üldjuhtimiskorda ja tasustamiseeskirju, milles võetakse arvesse krediidiasutuste ja investeerimisühingute erinevusi. Kõnealustest normidest tuleks aga vabastada väikesed ja mitteseotud investeerimisühingud, sest direktiivi 2014/65/EL kohased sätted tasustamise ja äriühingu üldjuhtimise kohta on seda liiki investeerimisühingute jaoks piisavalt põhjalikud. (21)Komisjoni aruandes COM(2016) 510 märgiti samuti, et direktiivi 2013/36/EL kohased tasu edasilükkamise ja instrumentides väljamaksmise nõuded ei ole väikestele ja mittekeerukatele investeerimisühingutele ega väikese muutuvtasu määraga töötajatele sobivad. Selleks et tagada järelevalvealase tegevuse lähendamine ja võrdsed tingimused, peavad nendest nõuetest vabastatud investeerimisühingute ja isikute kindlakstegemiseks olema selged, järjekindlad ja ühtlustatud kriteeriumid. Samal ajal on siiski sobiv jätta pädevatele asutusele teatav paindlikkus vajaduse korral rangema korra kehtestamiseks. (22)Samuti on asjakohane, et investeerimisühingutel oleks muutuvtasu maksmise korral teatav paindlikkus mitterahaliste instrumentide kasutamises, tingimusel et need instrumendid aitavad tulemuslikult saavutada eesmärki viia töötajate huvid kooskõlla mitmesuguste sidusrühmade, nagu aktsionärid või osanikud ja võlausaldajad, huvidega ning muutuvtasu investeerimisühingu riskiprofiiliga. (23)Investeerimisühingute tulu komisjoni- ja teenustasude ning muude mitmesuguste investeerimisteenuste osutamisega seotud tulude kujul on väga kõikuv. Kui muutuvtasu osakaalu tasus piirataks nii, et see vastaks teatud protsendile fikseeritud põhitasust, mõjutaks see investeerimisühingu võimet vähendada tasu vähenenud tulu korral ja võib tuua kaasa investeerimisühingu püsikulude baasi suurenemise, mis toob kaasa riskid, mis ohustavad investeerimisühingu vastupanuvõimet majanduslanguse või vähenenud tulu korral. Sellise ohu vältimiseks ei tohiks üht maksimaalset tasu muutuvelementide ja fikseeritud elementide suhtarvu kehtestada süsteemselt mitteolulistele investeerimisühingutele. Need investeerimisühingud peaksid sobivad suhtarvud määrama ise. (24)Arvestades, et üldsus nõuab üha rohkem maksustamise läbipaistvust, ja selleks et edendada investeerimisühingute sotsiaalset vastutust, on asjakohane nõuda, et investeerimisühingud avalikustaksid teatava teabe, sealhulgas teave teenitud kasumi, makstud maksude ja saadud riiklike toetuste kohta. (25)Selleks et käsitleda riske ainult investeerimisühingutest koosnevate gruppide tasandil, tuleks nende puhul usaldatavusnõuetekohane konsolideerimine, mis on nähtud ette määrusega (EL) nr 575/2013, asendada grupi kapitalitestiga. Grupi järelevalve tegija kindlaksmääramine peaks aga põhinema samadel põhimõtetel, mida kohaldatakse konsolideeritud järelevalve korral. Nõuetekohase koostöö tagamiseks peaksid koordineerimismeetmete põhielemendid, ning eelkõige eriolukorras teabe vahetamise nõuded või koostöö- ja koordineerimiskord, olema sarnased koordineerimise põhielementidega, mida kohaldatakse krediidiasutuste ühtse reeglistiku kontekstis. (26)Ühest küljest peaks komisjonil olema võimalik esitada nõukogule soovitusi pidada liidu ja kolmandate riikide vahel läbirääkimisi, et sõlmida kokkuleppeid, mis käsitlevad vahendeid grupi kapitalitestiga seotud vastavusnõuete täitmise järelevalve praktiliseks tegemiseks selliste investeerimisühingute üle, mille emaettevõtjad on asutatud kolmandates riikides, ja selliste investeerimisühingute üle, mis tegutsevad kolmandates riikides ja mille emaettevõtjad on asutatud liidus. Teisest küljest peaks liikmesriikidel ja EBA-l olema võimalik sõlmida oma järelevalveülesannete täitmiseks kolmandate riikidega halduskokkuleppeid. (27)Õiguskindluse tagamiseks ning kehtiva nii krediidiasutuste kui ka investeerimisühingute suhtes kohaldatava usaldatavusraamistiku ja käesoleva direktiivi kattumise vältimiseks muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 ja direktiivi 2013/36/EL, et jätta investeerimisühingud nende kohaldamisalast välja. Pangagruppi kuuluvate investeerimisühingute suhtes tuleks aga ka edaspidi kohaldada määruse (EL) nr 575/2013 ja direktiivi 2013/36/EL sätteid pangagruppide kohta, nagu sätted direktiivi 2013/36/EL [artiklis 21b] osutatud vahepealse ELis tegutseva emaettevõtja kohta, ning norme määruse (EL) nr 575/2013 I osa II jaotise 2. peatükis sätestatud usaldatavusnõuetekohase konsolideerimise kohta. (28)Tuleb täpsustada sammud, mille ettevõtjad peavad astuma, et kontrollida, kas nad kuuluvad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 1 alapunktis b sätestatud krediidiasutuse määratluse alla ja peavad seega saama krediidiasutuse tegevusloa. Kuna teatavad investeerimisühingud tegelevad juba direktiivi 2014/65/EL I lisa A jao punktides 3 ja 6 osutatud tegevustega, tuleb tagada ka selgus seoses nendeks tegevusteks antud lubade kehtivuse kestusega. (29)Tulemusliku järelevalve tagamiseks on oluline, et määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 1 alapunktis b sätestatud tingimustele vastavad ettevõtjad taotleksid krediidiasutuse tegevusluba. Pädevatel asutustel peaks järelikult olema võimalus määrata ettevõtjatele, kes tegevusluba ei taotle, karistusi. (30)Määruse (EL) nr 575/2013 kohase krediidiasutuse määratluse muudatus, mis tehakse määrusega [määrus (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]], võib alates jõustumisest hõlmata investeerimisühinguid, kes tegutsevad juba kooskõlas direktiiviga 2014/65/EL antud tegevusloa alusel. Sellistel ettevõtjatel peaks olema lubatud jätkata tegevust investeerimisühingu tegevusloa alusel seni, kuni neile antakse krediidiasutuse tegevusluba. Need investeerimisühingud peaksid esitama taotluse krediidiasutuse tegevusloa saamiseks hiljemalt siis, kui nende kuiste koguvarade keskmine ületab 12 järjestikuse kuu jooksul mõnda määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 1 alapunktis b sätestatud künnist. Kui investeerimisühing ületab mõnda määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 1 alapunktis b sätestatud künnist käesoleva direktiivi jõustumiskuupäeva seisuga, tuleks kuiste koguvarade keskmise arvutamisel võtta aluseks sellele kuupäevale eelnevat 12 järjestikust kuud. Need investeerimisühingud peaksid krediidiasutuse tegevusluba taotlema ühe aasta ja ühe päeva jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist. (31)Määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud krediidiasutuse määratluse muutmine määrusega [määrus (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] võib mõjutada ka ettevõtjaid, kes on investeerimisühingu tegevusluba direktiivi 2014/65/EL alusel juba taotlenud ja kelle taotluse menetlemine on veel pooleli. Kui ettevõtja kavandatud koguvarad ületavad mõnda määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 1 alapunktis b sätestatud künnist, tuleks taotlused edastada direktiivi 2013/36/EL kohastele pädevatele asutustele ja neid tuleks käsitleda kooskõlas nimetatud direktiivi kohaste tegevusloa andmise sätetega.

(32)Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 1 alapunktis b osutatud ettevõtjate suhtes tuleks kohaldada ka kõiki nimetatud direktiivi 2013/36/EL III jaotises sätestatud nõudeid krediidiasutuste tegevuse alustamise kohta, sealhulgas kõnealuse direktiivi artikli 18 kohased tegevusloa kehtetuks tunnistamise sätted. Kõnealuse direktiivi artiklit 18 tuleks aga muuta, tagamaks, et pädevad asutused võivad krediidiasutusele antud tegevusloa kehtetuks tunnistada, kui krediidiasutus kasutab oma tegevusluba ainult määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 1 alapunktis b osutatud tegevustega tegelemiseks ja tema keskmised koguvarad on viiel järjestikusel aastal väiksemad kui artikli 4 lõike 1 punkti 1 alapunktis b sätestatud künnised. (33)Direktiivi 2014/65/EL artikli 39 kohaselt kohaldatakse ELis finantsteenuseid osutavate kolmandate riikide ühingute suhtes riiklikku korda, mis võib eeldada liikmesriigis filiaali asutamist. Selleks et hõlbustada liidus filiaalide kaudu tegutsevate kolmandate riikide ühingute tegevuste korrapärast jälgimist ja hindamist, tuleks pädevaid asutusi teavitada nende riigi territooriumil filiaalide kaudu osutatavate teenuste ja teostatavate tegevuste mahust ja ulatustest. (34)EBA on andnud koostöös ESMAga välja aruande, mis põhineb põhjalikult taustauuringul, andmete kogumisel ja konsultatsioonil, milles käsitleti kõigile süsteemselt mitteolulistele investeerimisühingutele mõeldud spetsiifilist usaldatavusnõuete täitmise korda, mis on läbivaadatud investeerimisühingute usaldatavusraamistiku alus. (35)Selleks et tagada käesoleva direktiivi ühtlustatud kohaldamine, tuleks teha EBA-le ülesandeks koostada tehnilised standardid, et täpsustada, millist teavet päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi asutused peaksid järelevalve kontekstis vahetama, ning sätestada, kuidas investeerimisühingud peaksid sisemise juhtimise nõuete kohaldamisel hindama oma tegevuse mahtu ning eelkõige seda, kas nende puhul on tegu väikese ja mitteseotud investeerimisühinguga. Tehnilistes standardites tuleks tasustamissätete kohaldamise eesmärgil täpsustada ka seda, millistel töötajatel on oluline mõju investeerimisühingute riskiprofiilile, ning seda, millised täiendavatesse esimese ja teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid kvalifitseeruvad muutuvtasuks. Samuti tuleks tehnilistes standardites täpsustada sisemise juhtimise nõuete kohaldamisala hindamise spetsiifilisi elemente, läbipaistvust, riskide ja tasu käsitlemist, lisakapitalinõuete kohaldamist pädevate asutuste poolt ja järelevalvekolleegiumide toimimist. (36)Selleks et tagada käesoleva direktiivi ühetaoline kohaldamine ja võtta arvesse suundumusi finantsturgudel, tuleks komisjonile anda volitus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte, milles täpsustatakse veelgi käesolevas direktiivis sisalduvaid määratlusi, investeerimisühingute sisemisi kapitali- ja riskihindamisi ning pädevate asutuste järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise volitusi. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, muu hulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid toimuksid kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on süstemaatiliselt juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus valmistatakse delegeeritud õigusakte ette. (37)Selleks et tagada, et käesolevat direktiivi rakendatakse ühtsetel tingimustel, ja eelkõige seoses EBA koostatud pädevate asutuste vahelise teabevahetuse nõudeid käsitlevate rakenduslike tehniliste standardite eelnõu vastuvõtmisega ning selleks, et võtta arvesse investeerimisühingute algkapitali nõuete tasemega seoses toimunud arengut majanduses ja rahanduses, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011. (38)Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, milleks on tulemusliku ja proportsionaalse usaldatavusraamistiku loomine tagamaks, et liidus tegutsemiseks luba omavatel investeerimisühingutel on tugev finantsbaas ja et neid juhitakse nõuetekohaselt, muu hulgas nende klientide parimates huvides, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda selle ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. (39)Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: I JAOTIS REGULEERIMISESE, KOHALDAMISALA JA MÕISTED Artikkel 1 Reguleerimisese Käesoleva direktiiviga kehtestatakse eeskirjad, mis käsitlevad järgmist: (a)investeerimisühingute algkapital; (b)pädevate asutuste järelevalvealased volitused ja vahendid investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalveks; (c)pädevate asutuste tehtav investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalve kooskõlas [määruses (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] sätestatud normidega; (d)avaldamisnõuded pädevatele asutustele investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalve valdkonnas.

Artikkel 2 Kohaldamisala 1.Käesolevat direktiivi kohaldatakse selliste investeerimisühingute suhtes, kellele antakse tegevusluba ja kelle üle tehakse järelevalvet Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL alusel. Artikkel 3 Mõisted 1. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: (1)„abiettevõtja“ – määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 18 määratletud abiettevõtja; (2)„tegevusluba“ – direktiivi 2014/65/EL II jaotise kohane investeerimisühingu tegevusluba; (3)„filiaal“ – direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 30 määratletud filiaal; (4)„märkimisväärne seos“ – direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 35 määratletud märkimisväärne seos; (5)„pädev asutus“ – liikmesriigi avaliku sektori asutus või organ, kes on ametlikult tunnustatud ja kellele on siseriikliku õiguse alusel antud volitus teha investeerimisühingute üle asjaomases liikmesriigis toimiva järelevalvesüsteemi raames käesoleva direktiivi kohast järelevalvet; (6)„kaubadiiler“ – määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 145 määratletud kaubadiiler; (7)„kontroll“ – ema- ja tütarettevõtja suhe, mida on kirjeldatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL artiklis 22 või raamatupidamisstandardites, mida investeerimisühingu suhtes määruse (EÜ) nr 1606/2002 alusel kohaldatakse, või sarnane suhe füüsilise või juriidilise isiku ja ettevõtja vahel; (8)„grupi kapitalitestiga seotud vastavusnõuete täitmine“ – [määruse (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] artikli 7 nõuete täitmine investeerimisühingugruppi kuuluva emaettevõtja poolt; (9)„krediidiasutus“ – määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud krediidiasutus; (10)„tuletisinstrument“ – määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punktis 29 määratletud tuletisinstrument; (11)„finantseerimisasutus“ – [määruse (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] artikli 4 lõike 1 punktis 13 määratletud finantseerimisasutus; (12)„grupp“ – direktiivi 2013/34/EL artikli 2 punktis 11 määratletud grupp (kontsern); (13)„grupi järelevalve tegija“ – pädev asutus, kes vastutab liidus emaettevõtjana tegutsevate investeerimisühingute ning liidus emaettevõtjana tegutsevate investeerimisvaldusettevõtjate või liidus emaettevõtjana tegutsevate segafinantsvaldusettevõtjate kontrolli all olevate investeerimisühingute grupi kapitalitestiga seotud vastavusnõuete täitmise järelevalve eest;

(14)„päritoluliikmesriik“ – direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkti 55 alapunktis a määratletud päritoluliikmesriik; (15)„vastuvõttev liikmesriik“ – direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 56 määratletud vastuvõttev liikmesriik; (16)„algkapital“ – kapital, mida on vaja investeerimisühingu tegevusloa saamiseks; (17)„investeerimisühing“ – direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud investeerimisühing; (18)„investeerimisühingugrupp“ – [määruse (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] artikli 4 lõike 1 punktis 23 määratletud investeerimisühingugrupp; (19)„investeerimisvaldusettevõtja“ – [määruse (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] artikli 4 lõike 1 punktis 21 määratletud investeerimisvaldusettevõtja; (20)„investeerimisteenused ja -tegevus“ – direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 2 määratletud investeerimisteenused ja -tegevus; (21)„juhtorgan“ – direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 36 määratletud juhtorgan; (22)„järelevalvefunktsiooni täitev juhtorgan“ – juhtorgan, kes tegutseb juhtkonna otsustusprotsessi jälgija ja kontrollijana; (23)„segafinantsvaldusettevõtja“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/87/EÜ artikli 2 punktis 15 määratletud segafinantsvaldusettevõtja; (24)„kõrgem juhtkond“ – direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 37 määratletud kõrgem juhtkond; (25)„emaettevõtja“ – direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 32 määratletud emaettevõtja; (26)„tütarettevõtja“ – direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 33 määratletud tütarettevõtja; (27)„süsteemne risk” – direktiivi 2013/36/EL artikli 3 lõike 1 punktis 10 määratletud süsteemne risk. (28)„liidus emaettevõtjana tegutsev investeerimisühing“ – [määruse (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] artikli 4 lõike 1 punktis 49 määratletud liidus emaettevõtjana tegutsev ühing; (29)„liidus emaettevõtjana tegutsev investeerimisvaldusettevõtja“ – [määruse (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] artikli 4 lõike 1 punktis 50 määratletud liidus emaettevõtjana tegutsev investeerimisvaldusettevõtja; (30)„liidus emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja“ – [määruse (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] artikli 4 lõike 1 punktis 51 määratletud liidus emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja; 2.Komisjonile antakse volitus võtta kooskõlas artikliga 54 vastu delegeeritud õigusakte eesmärgiga selgitada: (a)lõikes 1 sätestatud mõisteid, et tagada käesoleva direktiivi ühetaoline kohaldamine; (b)lõikes 1 sätestatud mõisteid, et võtta käesoleva direktiivi kohaldamisel arvesse suundumusi finantsturgudel.

II JAOTIS PÄDEVAD ASUTUSED Artikkel 4 Pädevate asutuste määramine ja nende volitused 1.Liikmesriigid määravad ühe või mitu pädevat asutust, kes täidavad käesoleva direktiiviga ette nähtud funktsioone ja ülesandeid. Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja EBAt pädeva asutuse määramisest ja juhul, kui pädevaid asutusi on rohkem kui üks, annavad teada, millised on iga pädeva asutuse funktsioonid ja ülesanded. 2.Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused teevad järelevalvet investeerimisühingute ning asjakohasel juhul investeerimisvaldusettevõtjate ja segafinantsvaldusettevõtjate tegevuse üle, et hinnata vastavust käesoleva direktiivi ja [määruse (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] nõuetele. 3.Liikmesriigid tagavad, et pädevatel asutustel on vajalikud volitused, sealhulgas volitus teha kohapealseid kontrolle vastavalt artiklile 12, et saada teavet, mida on vaja, et hinnata investeerimisühingute ning asjakohasel juhul investeerimisvaldusettevõtjate ja segafinantsvaldusettevõtjate vastavust käesoleva direktiivi ja [määruse (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] nõuetele ning uurida nende nõuete võimalikke rikkumisi. 4.Liikmesriigid tagavad, et pädevatel asutustel on vajalik asjatundlikkus, vahendid, haldussuutlikkus, volitused ja sõltumatus, et täita usaldatavusnõuete täitmise järelevalve, uurimiste ja karistustega seotud funktsioone, mis on sätestatud käesolevas direktiivis. 5.Liikmesriigid kohustavad investeerimisühinguid esitama pädevatele asutustele kogu teabe, mida on vaja, et hinnata, kas nad järgivad käesoleva direktiivi ülevõtmiseks vastu võetud siseriiklikke õigusnorme ja [määrust (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]]. Investeerimisühingute sisekontrollimehhanismid ning haldus- ja raamatupidamisarvestuse kord peavad võimaldama pädevatel asutustel kõnealuste õigusnormide järgimist igal ajal kontrollida. 6.Liikmesriigid tagavad, et investeerimisühingud registreerivad kõik oma tehingud ja dokumenteerivad süsteemid ja protsessid, mis kuuluvad käesoleva direktiivi ja [määruse (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] reguleerimisalasse, nii et pädevad asutused saavad käesoleva direktiivi ülevõtmiseks vastu võetud siseriiklike õigusnormide ja [määruse (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] järgimist igal ajal hinnata. Artikkel 5

Koostöö liikmesriigis 1.Pädevad asutused teevad tihedalt koostööd avaliku sektori asutuste või organitega, kes vastutavad nende liikmesriigis krediidiasutuste ja finantseerimisasutuste järelevalve eest. Liikmesriigid kohustavad kõnealuseid pädevaid asutusi ja avaliku sektori asutusi või organeid vahetama teavet, mis on nende funktsioonide ja ülesannete täitmiseks vajalik või oluline. 2.Pädevad asutused, kes ei ole samad, mis direktiivi 2014/65/EL artikli 67 kohaselt määratud asutused, loovad mehhanismi nende asutustega koostöö tegemiseks ja kogu sellise teabe vahetamiseks, mis on nende funktsioonide ja ülesannete täitmiseks oluline. Artikkel 6 Koostöö Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemis Oma ülesannete täitmisel võtavad pädevad asutused arvesse järelevalvevahendite ning järelevalvetavade lähendamist käesoleva direktiivi ning [määruse (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] kohaselt vastu võetud õigusnormide kohaldamisel. Liikmesriigid tagavad, et: (a)pädevate asutuste koostöö Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi liikmetena rajaneb usaldusel ja täielikul vastastikusel lugupidamisel, eelkõige tagades enda ja teiste Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi liikmete vahel asjakohase ja usaldusväärse teabe liikumise;

(b)pädevad asutused osalevad EBA tegevuses ja asjakohasel juhul artiklis 44 ja direktiivi 2013/36/EL artiklis 116 osutatud järelevalvekolleegiumides; (c)pädevad asutused teevad kõik, mis võimalik, et järgida suuniseid ja soovitusi, mille on välja andnud EBA vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 artiklile 16, ning reageerida hoiatustele ja soovitustele, mille on välja andnud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1092/2010 artiklile 16; (d)pädevad asutused teevad tihedat koostööd ESRNiga; (e)pädevatele asutustele antud ülesanded ja volitused ei takista neil kohustuste täitmist EBA, või kui see on asjakohane, ESRNi liikmena või käesoleva direktiivi ja [määruse (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus] alusel. Artikkel 7

Liidu mõõde järelevalves Iga liikmesriigi pädevad asutused kaaluvad üldiste ülesannete täitmisel asjaomasel ajahetkel kättesaadava teabe põhjal hoolikalt oma otsuste võimalikku mõju finantssüsteemi stabiilsusele muudes asjaomastes liikmesriikides, eriti eriolukordades. III JAOTIS

ALGKAPITAL Artikkel 8

Algkapital 1.Direktiivi 2014/65/EL artikli 15 kohaselt nõutav algkapital, mis peab investeerimisühingul olema, et saada luba direktiivi 2014/65/EL I lisa A jao punktides 3, 6, 8 või 9 osutatud investeerimisteenuste osutamiseks või investeerimistegevustega tegelemiseks, on 750 000 eurot. 2.Direktiivi 2014/65/EL artikli 15 kohaselt nõutav algkapital, mis peab investeerimisühingul olema, et saada luba direktiivi 2014/65/EL I lisa A jao punktides 1, 2, 4, 5, või 7 osutatud investeerimisteenuste osutamiseks või investeerimistegevustega tegelemiseks, on sellise investeerimisühingu puhul, kellel ei ole lubatud hoida klientide raha või klientidele kuuluvaid väärtpabereid, 75 000 eurot. 3.Direktiivi 2014/65/EL artikli 15 kohaselt nõutav algkapital on muude kui lõigetes 1 ja 2 osutatud investeerimisühingute puhul 150 000 eurot. 4.Komisjon ajakohastab käesoleva artikli lõigetes 1–3 osutatud algkapitali summasid rakendusaktidega, et võtta arvesse suundumusi majanduses ja rahanduses. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 56 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Artikkel 9

Algkapitali komponendid Investeerimisühingu algkapital koosneb ühest või mitmest [määruse (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] artiklis 9 osutatud komponendist. IV JAOTIS

USALDATAVUSNÕUETE TÄITMISE JÄRELEVALVE

1. PEATÜKK

Usaldatavusnõuete täitmise järelevalve põhimõtted 1. jagu

Päritolu- ja vastuvõtva liikmesriigi pädevus ja kohustused Artikkel 10

Päritoluliikmesriigi pädevate asutuste pädevus Päritoluliikmesriigi pädevad asutused vastutavad investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalve eest, ilma et see piiraks selliste käesoleva direktiivi sätete kohaldamist, mille kohaselt vastutus on vastuvõtva liikmesriigi pädevatel asutustel. Artikkel 11

Eri liikmesriikide pädevate asutuste koostöö 1.Eri liikmesriikide pädevad asutused teevad käesoleva direktiivi ja [määruse (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] kohaste ülesannete täitmiseks tihedalt koostööd ning eelkõige vahetavad investeerimisühingute kohta viivitamata teavet, mis hõlmab muu hulgas järgmist: (a)teave investeerimisühingu juhtimise ja omandistruktuuri kohta; (b)teave investeerimisühingu kapitalinõuetele vastavuse kohta; (c)teave investeerimisühingu kontsentratsiooniriski ja likviidsuse kohta; (d)teave investeerimisühingu haldus- ja raamatupidamisarvestuse korra ja sisekontrollimehhanismide kohta; (e) muud tegurid, mis võivad mõjutada riski, mida investeerimisühing tekitab. 2.Päritoluliikmesriigi pädevad asutused edastavad vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele viivitamata kogu teabe ja tõendid võimalike probleemide ja selliste riskide kohta, mida investeerimisühing klientide kaitsele või finantssüsteemi stabiilsusele vastuvõtvas liikmesriigis tekitab ning mille nad on investeerimisühingu tegevuse üle järelevalvet tehes kindlaks teinud. 3.Päritoluliikmesriigi pädevad asutused võtavad vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste esitatud teabe põhjal kõik vajalikud meetmed, et hoida ära või kõrvaldada lõikes 2 osutatud võimalikud probleemid ja riskid. Päritoluliikmesriigi pädevad asutused selgitavad taotluse korral vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele, kuidas nad on vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste esitatud teavet ja tõendeid arvesse võtnud. 4.Kui vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused on pärast lõikes 2 osutatud teabe ja tõendite esitamist seisukohal, et päritoluliikmesriigi pädevad asutused ei ole võtnud lõikes 3 osutatud vajalikke meetmeid, võivad vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused võtta pärast päritoluliikmesriigi pädevate asutuste ja EBA teavitamist asjakohaseid meetmeid, et kaitsta kliente, kellele teenuseid osutatakse, ja finantssüsteemi stabiilsust. 5.Päritoluliikmesriigi pädevad asutused, kes ei ole nõus vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste meetmetega, võivad suunata küsimuse EBA-le, kes tegeleb sellega määruse (EL) nr 1093/2010 artiklis 19 sätestatud korras. Kui EBA tegutseb nimetatud artikli alusel, võtab ta otsuse vastu ühe kuu jooksul. 6.EBA töötab ESMAga konsulteerides välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse nõudeid lõigetes 1 ja 2 osutatud liiki ja laadi teabe jaoks. Komisjonile antakse volitus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14. 7.EBA töötab ESMAga konsulteerides välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, et kehtestada standardvormid, -mallid ja -menetlused seoses teabevahetust käsitlevate nõuetega, mis tõenäoliselt hõlbustavad investeerimisühingute üle järelevalve tegemist. Komisjonile antakse volitus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 15.

8.EBA esitab lõigetes 6 ja 7 osutatud tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt [üheksa kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist]. Artikkel 12

Teises liikmesriigis asutatud filiaalide kohapealne kontroll 1.Kui mõnes teises liikmesriigis tegevusloa saanud investeerimisühing tegutseb filiaali kaudu, näeb vastuvõttev liikmesriik ette, et päritoluliikmesriigi pädevad asutused võivad pärast vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste teavitamist kontrollida kohapeal artikli 11 lõikes 1 osutatud andmeid ja filiaali uurida. 2.Vastuvõtva liikmesriigi pädevatel asutustel on järelevalve eesmärgil ja juhul, kui nad leiavad, et see on vastuvõtva liikmesriigi finantssüsteemi stabiilsuse seisukohast asjakohane, volitus juhtumipõhiselt kohapeal kontrollida ja uurida nende territooriumil asuvate investeerimisühingute filiaalide tegevust ning nõuda filiaalilt teavet tema tegevuse kohta. Enne kontrollimist ja uurimist konsulteeritavad vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused päritoluliikmesriigi pädevate asutustega. Pärast kontrollide ja uurimise lõppu edastavad vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele teabe, mis on asjaomase investeerimisühingu riskihindamise seisukohast oluline.



2. jagu Ametisaladus ja aruandekohustus Artikkel 13

Ametisaladus ja konfidentsiaalse teabe vahetamine 1.Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused ja kõik nendega seotud isikud, sealhulgas direktiivi 2014/65/EL artikli 76 lõikes 1 osutatud isikud, täidavad käesoleva direktiivi ja [määruse (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] kohaldamisel ametisaladuse hoidmise kohustust. Konfidentsiaalset teavet, mida kõnealused asutused ja isikud oma ülesannete täitmisel saavad, võib avalikustada ainult kokkuvõttena või koondkujul, tingimusel et üksikuid investeerimisühinguid ega isikuid ei ole võimalik identifitseerida; eelnevalt sätestatu ei hõlma kriminaalõiguse valdkonda kuuluvaid juhtumeid. Investeerimisühingu pankroti väljakuulutamise või sundlõpetamise korral võib tsiviil- või kaubandusõiguse menetluse käigus avalikustada konfidentsiaalset teavet, mis ei puuduta kolmandaid isikuid ja mis on vajalik menetluse läbiviimiseks. 2.Pädevad asutused kasutavad vastavalt käesolevale direktiivile ja [määrusele (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] kogutud, vahetatud või edastatud konfidentsiaalset teavet ainult oma ülesannete täitmiseks ja eelkõige järgmistel juhtudel: (a)käesolevas direktiivis ja [määruses (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] sätestatud usaldatavusnõuete jälgimine; (b)sanktsioonide kehtestamine; (c)pädeva asutuse otsuste peale esitatud vaide korral või (d)artikli 21 alusel algatatud kohtumenetlustes.

3.Füüsilised ja juriidilised isikud või organid (v.a pädevad asutused), kes saavad vastavalt direktiivile ja [määrusele (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] konfidentsiaalset teavet, kasutavad seda ainult sellistel eesmärkidel, mis on pädeva asutuse poolt selgelt ette nähtud, või kooskõlas siseriikliku õigusega. 4.Pädevad asutused võivad artikli 2 kohaldamisel vahetada konfidentsiaalset teavet, näha selgelt ette, kuidas seda tuleb töödelda, ning piirata selgelt selle edastamist. 5.Lõikes 1 osutatud kohustus ei takista pädevatel asutustel konfidentsiaalse teabe edastamist Euroopa Komisjonile, kui see teave on vajalik komisjoni volituste kasutamiseks. 6.Pädevad asutused võivad edastada konfidentsiaalset teavet EBA-le, ESMA-le, ESRNile, liikmesriikide keskpankadele, EKPSile ja EKP-le kui rahandusasutustele, ning kui see on asjakohane, makse- ja arveldussüsteemide järelevaatamise eest vastutavatele avaliku sektori asutustele, kui see teave on vajalik nende ülesannete täitmiseks. Artikkel 14

Teabevahetust käsitlevad halduskokkulepped kolmandate riikidega Liikmesriigid ja vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artiklile 33 EBA võivad käesoleva direktiivi ja [määruse (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] kohaste järelevalvealaste ülesannete täitmiseks sõlmida halduskokkuleppeid kolmandate riikide järelevalveasutustega, et vahetada teavet muu hulgas järgmise kohta: (a)finantseerimisasutuste ja finantsturgude järelevalve; (b)investeerimisühingute likvideerimis- ja pankrotimenetlused ning muud samalaadsed menetlused; (c)investeerimisühingute likvideerimis- ja pankrotimenetluste ning muude samalaadsete menetluste eest vastutavate organite järelevalve; (d)finantseerimisasutuste ja tagatisskeeme haldavate asutuste kohustuslike auditite tegemine; (e)finantseerimisasutuste raamatupidamisaruannete kohustuslikke auditeid tegevate isikute järelevalve; (f)lubatud heitkoguse väärtpaberite turgudel tegutsevate isikute järelevalve eesmärgiga saada finants- ja hetketurgudest koondülevaade; (g)põllumajanduskaupade tuletisinstrumentide turgudel tegutsevate isikute järelevalve eesmärgiga saada finants- ja hetketurgudest koondülevaade. Need kokkulepped peavad sisaldama ametisaladuse hoidmise sätteid, mis on samaväärsed käesoleva direktiivi artikli 13 sätetega. Artikkel 15

Aastaaruannete ja konsolideeritud aastaaruannete kontrollimise eest vastutavate isikute kohustused Liikmesriigid näevad ette, et iga isik, kellele on antud luba kooskõlas direktiiviga 2006/43/EÜ ja kes täidab investeerimisühingus direktiivi 2009/65/EÜ artiklis 73 või direktiivi 2013/34/EL artiklis 34 kirjeldatud ülesandeid või muid seadusjärgseid ülesandeid, on kohustatud teavitama kohe pädevaid asutusi kõigist asjaomast investeerimisühingut või temaga märkimisväärset seost omavat ettevõtjat puudutavatest asjaoludest või otsustest, mis: (a)kujutavad endast olulist käesoleva direktiivi alusel vastu võetud õigus- või haldusnormide rikkumist; (b)võivad mõjutada investeerimisühingu pidevat toimimist või

(c)võivad viia raamatupidamisaruannete kinnitamata jätmiseni või märkustega kinnitamiseni. 3. jagu

Karistused, uurimisvolitused ja kaebuse esitamise õigus Artikkel 16

Halduskaristused ja muud haldusmeetmed 1.Liikmesriigid sätestavad halduskaristused ja muud haldusmeetmed, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi ülevõtmiseks vastu võetud siseriiklike sätete ja [määruse (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] rikkumise korral, muu hulgas järgmistel juhtudel: (a)investeerimisühingul ei ole artikli 24 kohast sisejuhtimiskorda; (b)investeerimisühing ei esita pädevatele asutustele teavet või esitab puudulikku või ebatäpset teavet [määruse (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] artiklis 11 sätestatud kapitalinõuete täitmise kohustuse kohta, rikkudes kõnealuse määruse artikli 52 lõike 1 punkti b; (c)investeerimisühing ei esita pädevatele asutustele teavet või esitab puudulikku või ebatäpset teavet kontsentratsiooniriski kohta, rikkudes [määruse (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] artiklit 34; (d)investeerimisühingu kontsentratsioonirisk on [määruse (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] artiklis 36 sätestatud piirmääradest suurem; eelnevalt sätestatu ei piira nimetatud määruse artiklite 37 ja 38 kohaldamist; (e)investeerimisühing ei täida korduvalt või pidevalt likviidsete varade hoidmise nõuet, rikkudes [määruse (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] artiklit 42; eelnevalt sätestatu ei piira nimetatud määruse artikli 43 kohaldamist; (f)investeerimisühing ei esita teavet või esitab puudulikku või ebatäpset teavet, rikkudes [määruse (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] VI osa sätteid; (g)investeerimisühing teeb väljamakseid investeerimisühingu omavahenditesse kuuluvate instrumentide omanikele, kuigi määruse (EL) nr 575/2013 artikli 28, 52 või 63 kohaselt on niisuguste väljamaksete tegemine omavahenditesse kuuluvate instrumentide omanikele keelatud; (h)investeerimisühing on tunnistatud vastutavaks direktiivi (EL) 2015/849 kohaselt vastu võetud siseriiklike sätete raske rikkumise eest; (i)investeerimisühing lubab ühel või mitmel isikul, kes ei järgi direktiivi 2013/36/EL artiklit 91, saada või jääda juhtorgani liikmeks. Liikmesriigid, kes ei sätesta halduskaristusi selliste rikkumiste eest, mille suhtes kohaldatakse siseriiklikku kriminaalõigust, edastavad komisjonile asjakohased kriminaalõiguse sätted. Halduskaristused ja muud haldusmeetmed peavad olema tulemuslikud, proportsionaalsed ja hoiatavad. 2. Lõike 1 esimeses lõigus osutatud halduskaristused ja muud haldusmeetmed hõlmavad järgmist: (a)avalik teadaanne, milles on nimetatud vastutav füüsiline või juriidiline isik, investeerimisühing, investeerimisvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja ja rikkumise laad; (b)korraldus, millega nõutakse, et vastutav füüsiline või juriidiline isik lõpetaks kõnealuse tegevuse ja hoiduks selle tegevuse kordamisest;

(c)investeerimisühingu juhtorgani liikmete või muude füüsiliste isikute suhtes kehtestatud ajutine keeld täita investeerimisühingus ametikohustusi; (d)juriidilise isiku puhul rahaline halduskaristus kuni 10 % ettevõtja eelmise majandusaasta kogu aastasest netokäibest, sealhulgas brutotulu, mis koosneb saadaolevatest intressidest ja samalaadsetest tuludest, tuludest aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga või fikseeritud tulumääraga väärtpaberitelt ning saadaolevatest komisjoni- või teenustasudest; (e)juriidilise isiku puhul rahaline halduskaristus, mis vastab kuni kahekordsele kasule, mis on rikkumisest saadud, või kuni kahekordsele kahjule, mis on rikkumise tulemusel ära hoitud, kui kõnealune kasu või kahju on võimalik kindlaks määrata. (f)füüsilise isiku puhul rahaline halduskaristus kuni 5 000 000 eurot või liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastav summa omavääringus [käesoleva direktiivi jõustumiskuupäeva] seisuga. Kui punktis d osutatud ettevõtja on tütarettevõtja, on asjaomane brutotulu selline brutotulu, mis tuleneb põhiemaettevõtja eelmise majandusaasta konsolideeritud aastaaruandest. Liikmesriigid tagavad, et kui investeerimisühing rikub käesoleva direktiivi ülevõtmiseks vastu võetud siseriiklikke sätteid või [määrust (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]], võib karistusi kohaldada juhtorgani liikmete ja teiste füüsiliste isikute suhtes, kes on siseriikliku õiguse alusel õigusrikkumise eest vastutavad. 3.Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 osutatud halduskaristuse või haldusmeetme laadi ja rahalise halduskaristuse suuruse kindlaksmääramisel võtavad pädevad asutused arvesse kõiki olulisi asjaolusid, ja kui see on asjakohane, järgmist: (a)õigusrikkumise raskus ja kestus; (b)rikkumise toime pannud füüsiliste või juriidiliste isikute vastutuse ulatus; (c)rikkumise toime pannud füüsiliste või juriidiliste isikute finantsseisund, sealhulgas juriidiliste isikute kogukäive või füüsiliste isikute aastane sissetulek; (d)rikkumise toime pannud vastutavate juriidiliste isikute teenitud kasumi või välditud kahju suurus; (e)kolmandatele isikutele rikkumise tulemusel tekkinud kahju; (f)pädevate asutustega tehtava koostöö ulatus; (g)rikkumise toime pannud füüsiliste või juriidiliste isikute varasemad rikkumised; (h)rikkumise võimalikud süsteemsed tagajärjed. Artikkel 17

Uurimisvolitused Liikmesriigid tagavad, et pädevatel asutustel on kõik funktsioonide täitmiseks vajalikud teabe kogumise ja uurimisvolitused, sealhulgas: (a)volitus nõuda teavet järgmistelt füüsilistelt või juriidilistelt isikutelt: i)asjaomases liikmesriigis asutatud investeerimisühingud;

ii)asjaomases liikmesriigis asutatud investeerimisvaldusettevõtjad; iii)asjaomases liikmesriigis asutatud segafinantsvaldusettevõtjad; iv)asjaomases liikmesriigis asutatud segavaldusettevõtjad; v)alapunktides i–iv osutatud üksustesse kuuluvad isikud; vi)kolmandad isikud, kellele alapunktides i–iv osutatud üksused on operatiivsed funktsioonid või tegevused edasi andnud; (b)volitus teha kõiki vajalikke selliste punktis a osutatud isikute uurimisi, kes on asutatud või asub asjaomases liikmesriigis, sealhulgas õigus: i)nõuda punktis a osutatud isikutelt dokumentide esitamist; ii)vaadata läbi punktis a osutatud isikute raamatupidamisarvestus ja -dokumendid ning teha neist koopiaid või väljavõtteid; iii)nõuda kirjalikke või suulisi selgitusi kõigilt punktis a osutatud isikutelt või nende esindajatelt või personalilt; iv)küsitleda teisi küsitlemisega nõustuvaid isikuid, et koguda uurimise esemega seotud teavet; (c)volitus korraldada punktis a osutatud juriidiliste isikute ja muude grupi kapitalitestiga seotud vastavusnõuete täitmise järelevalvega hõlmatud ettevõtjate tööruumides vajalikke kohapealseid kontrolle, juhul kui pädev asutus teeb grupi järelevalvet, tingimusel, et muid asjaomaseid pädevaid asutusi teavitatakse sellest ette. Artikkel 18

Halduskaristuste ja -meetmete avaldamine 1.Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused avaldavad põhjendamatu viivituseta oma ametlikul veebisaidil kooskõlas artikliga 16 kehtestatud halduskaristused ja -meetmed, mille kohta ei ole esitatud kaebust või mille kohta ei saa enam kaebust esitada. Avaldatakse ka teave rikkumise liigi ja laadi kohta ning selle füüsilise või juriidilise isiku identiteedi kohta, kellele karistus määratakse või kelle suhtes meede võetakse. Teave avaldatakse ainult pärast asjaomase isiku karistustest või meetmetest teavitamist ning ulatuses, mis on vajalik ja proportsionaalne. 2.Kui liikmesriigid lubavad selliste kooskõlas artikliga 16 kehtestatud halduskaristuste või -meetmete avaldamist, mis on edasi kaevatud, avaldavad pädevad asutused oma ametlikul veebisaidil ka teabe kaebuse seisu ja tulemuse kohta. 3.Pädevad asutused avaldavad kooskõlas artikliga 16 kehtestatud halduskaristused või -meetmed anonüümselt järgmistel juhtudel: (a)karistus on määratud füüsilisele isikule ja tema isikuandmete avaldamist peetakse ebaproportsionaalseks; (b)avaldamine ohustaks käimasolevat kriminaaluurimist või finantsturgude stabiilsust; (c)avaldamine põhjustaks asjaomastele investeerimisühingutele või füüsilistele isikutele ebaproportsionaalset kahju.

4.Pädevad asutused tagavad, et käesoleva artikli kohaselt avaldatud teave jääb nende ametlikule veebisaidile vähemalt viieks aastaks. Isikuandmed võivad pädeva asutuse ametlikul veebisaidil olla ainult juhul, kui see on kohaldatavate andmekaitse-eeskirjade kohaselt lubatud. Artikkel 19

EBA teavitamine karistustest Pädevad asutused teavitavad EBAt artikli 16 kohaselt kehtestatud halduskaristustest ja -meetmetest, nende karistuste ja meetmete kohta esitatud kaebustest ning kaebuste tulemustest. EBA peab talle teada antud halduskaristuste ja -meetmete keskset andmebaasi üksnes pädevate asutuste vahelise teabevahetuse eesmärgil. Andmebaasile pääsevad ligi ainult pädevad asutused ja seda ajakohastatakse korrapäraselt. EBA-l on veebisait, kus on iga pädeva asutuse poolt avaldatud artikli 16 kohaste halduskaristuste ja -meetmete lingid ja ta annab teada, millise ajavahemiku kohta iga liikmesriik halduskaristusi ja -meetmeid avaldab. Artikkel 20

Rikkumistest teatamine 1.Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused kehtestavad tulemuslikud ja usaldusväärsed mehhanismid, et teatada käesoleva direktiivi ülevõtmiseks vastu võetud siseriiklike sätete ja [määruse (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] sätete potentsiaalsest või tegelikust rikkumisest, sealhulgas: (a)spetsiifilised rikkumisteadete käsitlemise menetlused; (b)investeerimisühingus toimunud rikkumistest teatanud investeerimisühingu töötajate asjakohane kaitse kättemaksu, diskrimineerimise või muud laadi ebavõrdse kohtlemise eest; (c)selliste isikuandmete kaitse, mis hõlmab nii isikut, kes teatab rikkumisest, kui ka füüsilist isikut, kes on väidetavalt rikkumise toimepanemise eest vastutav, kooskõlas määrusega (EL) nr 2016/679; (d)selged eeskirjad, mis tagavad, et investeerimisühingus toime pandud õigusrikkumistest teatanud isiku konfidentsiaalsus on igal juhul tagatud, välja arvatud juhul, kui siseriikliku õiguse kohaselt nõutakse avalikustamist edasise uurimise või järgneva kohtumenetluse raames. 2.Liikmesriigid nõuavad, et investeerimisühingutel oleks asjakohane kord, mille kohaselt nende töötajad teatavad rikkumistest investeerimisühingu sees spetsiifilise ja sõltumatu kanali kaudu. Selle korra võivad kehtestada sotsiaalpartnerid, tingimusel et see kord pakub kaitset, mis on samaväärne lõike 1 punktides b, c ja d osutatud kaitsega. Artikkel 21

Kaebuse esitamise õigus Liikmesriigid tagavad, et [määruse (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] või käesoleva direktiiviga kooskõlas vastu võetud õigus- ja haldusnormide kohaselt tehtud otsuste ja võetud meetmete puhul on õigus esitada kaebus. 2. PEATÜKK

Läbivaatamise protsess 1. jagu

Sisemise kapitali adekvaatsuse hindamise protsess Artikkel 22

Sisemine kapital

1.Investeerimisühingud kehtestavad usaldusväärsed, tulemuslikud ja kõikehõlmavad strateegiad ja protsessid, et hinnata ja säilitada pidevalt sisemise kapitali summat, liike ja koosseisu, mida nad peavad piisavaks, et katta neid ohustavate või ohustada võivate riskide laadi ja taset. 2.Lõikes 1 osutatud strateegiad ja protsessid tuleb asutuse sees korrapäraselt läbi vaadata, et tagada nende kõikehõlmavus ja proportsionaalsus asjaomase investeerimisühingu tegevuse laadi, ulatuse ja keerukusega. 2. jagu Sisemine juhtimine, läbipaistvus, riskide käsitlemine ja tasustamine Artikkel 23

Hindamine käesoleva jao kohaldamisel 1.Liikmesriigid tagavad käesoleva jao kohaldamisel, et investeerimisühing hindab kord aastas kooskõlas punktidega a ja b, kas ta vastab [määruse (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] artikli 12 lõikes 1 sätestatud tingimustele: (a)investeerimisühing määrab asjaomasele majandusaastale vahetult eelnenud kaheaastase ajavahemiku näitajate põhjal kindlaks, kas ta vastab [määruse (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] artikli 12 lõike 1 punktides c–g sätestatud tingimustele; (b)investeerimisühing määrab sama ajavahemiku näitajate põhjal kindlaks, kas ta keskmiselt ületab [määruse (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] artikli 12 lõike 1 punktides a, b, h ja i sätestatud piiranguid. 2.Käesolevat jagu ei kohaldata, kui investeerimisühing teeb lõikes 1 osutatud hindamise põhjal kindlaks, et ta vastab kõigile [määruse (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] artikli 12 lõikes 1 sätestatud tingimustele. 3.Investeerimisühing, kes teeb lõikes 1 osutatud hindamise põhjal kindlaks, et ta ei vasta kõigile [määruse (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] artikli 12 lõikes 1 sätestatud tingimustele, peab käesolevat jagu järgima alates majandusaastast, mis järgneb sellele majandusaastale, mil hindamine korraldati. 4.Liikmesriigid tagavad, et käesolevat jagu kohaldatakse investeerimisühingute suhtes individuaalsel tasandil ja grupi tasandil. Liikmesriigid tagavad, et kui investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse käesolevat jagu, rakendavad selle nõudeid oma tütarettevõtjates, kes on [määruse (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] artikli 4 punktis 13 määratletud finantseerimisasutused, sealhulgas kolmandates riikides asutatud tütarettevõtjad, välja arvatud juhul, kui liidus asuv emaettevõtja suudab pädevatele asutustele tõendada, et käesoleva jao kohaldamine on selle kolmanda riigi seaduste kohaselt, kus tütarettevõtjad on asutatud, ebaseaduslik. 5.Pädevad asutused võivad kehtestada lühema ajavahemiku kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kaks aastat, kui täidetud on mõlemad järgmised tingimused: (a)investeerimisühingu tegevus on oluliselt muutunud ja (b)punkti a tulemusel vastab investeerimisühing [määruse (EL) ---/---- [investeerimisühinguid käsitlev määrus]] artikli 12 lõikes 1 sätestatud tingimustele. 6.EBA töötab ESMAga konsulteerides välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et määrata kindlaks käesoleva artikli lõike 1 punktis b osutatud keskmise arvutamise meetod. EBA esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile [käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevaks]. Komisjonile antakse volitus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14.

Artikkel 24

Sisemine juhtimine 1.Liikmesriigid tagavad, et investeerimisühingutel on tugev juhtimiskord, sealhulgas kõik järgmine: (a)selge organisatsiooniline struktuur ning selgelt kindlaks määratud, läbipaistvad ja järjepidevad vastutusalad; (b)tulemuslikud protseduurid investeerimisühingu riskide või võimalike riskide kindlaksmääramiseks, juhtimiseks, jälgimiseks ja nendest teatamiseks; (c)piisavad sisekontrollimehhanismid, sealhulgas usaldusväärne juhtimis- ja raamatupidamiskord; (d)tasustamispoliitika ja -tavad, mis on kooskõlas usaldusväärse ja tulemusliku riskijuhtimisega ja edendavad seda. 2.Lõikes 1 osutatud korra kehtestamisel võetakse arvesse käesoleva direktiivi artiklites 26–31 ja direktiivi 2014/65/EL artiklis 9 sätestatud kriteeriume. 3.Lõikes 1 osutatud kord peab olema põhjalik ja vastama ärimudeli ja investeerimisühingu tegevusega seotud riskide laadile, ulatusele ja keerukusele. 4.EBA annab ESMAga konsulteerides välja suuniseid lõikes 1 osutatud juhtimiskorra kohta. Artikkel 25

Aruandlus riikide kaupa 1.Liikmesriigid kohustavad investeerimisühinguid avalikustama liikmesriikide ja selliste kolmandate riikide kaupa, kus investeerimisühingul on filiaal või tütarettevõtja, kes on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 26 määratletud finantseerimisasutus, kord aastas järgmise teabe: (a) tütarettevõtjate ja filiaalide nimi, tegevuse laad ja asukoht; (b) käive; (c) töötajate arv täistööaja ekvivalendi alusel; (d) maksustamiseelne kasum või kahjum; (e) kasumilt või kahjumilt tasumisele kuuluv maks; (f) saadud riiklikud toetused.

2.Lõikes 1 osutatud teavet auditeeritakse kooskõlas direktiiviga 2006/43/EÜ ja see lisatakse võimaluse korral asjao