Eriaruanne Energiavarustuse 
kindluse parandamine 
energia siseturu 
arendamise kaudu: tuleb 
teha täiendavaid 
jõupingutusiET 2015  nr 16
EUROOPA
KONTROLLIKODA
EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2015
Trükis ISBN 978-92-872-3366-0 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/9811 QJ-AB-15-018-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-3365-3 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/133581 QJ-AB-15-018-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-3360-8 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/400328 QJ-AB-15-018-ET-E
© Euroopa Liit, 2015
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
1., 2. ja 3. foto ning 13. selgituses asuva joonise kasutamiseks või reprodutseerimiseks tuleb taotleda luba otse 
autoriõiguse valdajalt.
Printed in Luxembourg
Energiavarustuse  
kindluse parandamine  
energia siseturu  
arendamise kaudu: tuleb  
teha täiendavaid  
jõupingutusi
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)EriaruanneET 2015  nr 16
02
 Auditirühm
Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tule -
mus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida nende 
mõju, võttes arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulude ja kulude suurust, tulevasi arengu -
suundi ning poliitilist ja avalikku huvi.
Kõnealuse tulemusauditi viis läbi struktuuripoliitika, transpordi ja energeetika kuluvaldkondade eest vastutav II auditi -
koda, mille eesistuja on kontrollikoja liige Henri Grethen. Auditit juhtis kontrollikoja liige Phil Wynn Owen; teda toetasid 
kabinetiülem Gareth Roberts, kabineti atašee Katharina Bryan, üksuse juhataja Pietro Puricella, auditijuht Erki Must ning 
audiitorid Jolita Korzunienė, Pekka Ulander, Svetoslav Hristov, Aleksandra Klis-Lemieszonek ja Andrew Judge.
Vasakult paremale:  P . Puricella, A. Judge, G. Roberts, J. Korzunienė, P . Ulander, K. Bryan, E. Must,  
A. Klis-  Lemieszonek, P . Wynn Owen, S. Hristov .
03
 Sisukord
Punkt
 Mõisted
I–VIII  Kokkuvõte
1–19  Sissejuhatus
5–8 Energiavarustuse kindlus ning selle seos energia siseturuga
9–13  Energia siseturu õigusraamistik
14–19  Energiataristu valdkonna investeerimisvajadused ja ELi rahastamisvahendid
20–26  Auditi ulatus ja lähenemisviis
27–112  Tähelepanekud
27–71  ELi eesmärki arendada energia siseturg välja aastaks 2014 ei täidetud
30–42  ELi energia siseturu õigusraamistiku rakendamisega on endiselt  probleeme
43–54  Energia siseturu edasist arengut võivad aeglustada ka olulised erinevused liikmesriikide vahel seoses 
energiaturgude korraldamisega
55–71  Kuigi Euroopa turgude ühendamisel on tehtud edusamme, ei ole veel saavutatud energia siseturu täielikku 
positiivset mõju hindadele
72–98  Euroopa energiataristud ei ole üldiselt kavandatud täielikult integreeritud turgude jaoks ning 
seega ei taga need hetkel mõjusalt energiavarustuse kindlust
73–81  Taristud mitmes liikmesriigis ja liikmesriikide vahel ei ole veel sobivad energia siseturu jaoks
82–87  Puudub üldine ELi tasandi vajaduste hindamine, mille alusel prioriseerida ELis energiataristutesse 
tehtavaid investeeringuid
88–98 Piiriülese taristu rajamine nõuab naaberliikmesriikide vahelist koostööd
04 Sisukord
99 –112  ELi eelarvest energiataristule eraldatav rahaline toetus on vaid piiratud määral kaasa aidanud 
energia siseturu arendamisele ja energiavarustuse kindluse saavutamisele
100–109  ELil on energiataristu projektide toetamiseks mitu rahastamisvahendit, kuid ühelgi neist ei ole peamiseks 
eesmärgiks energia siseturg
110 –112  Mitme ELi kaasrahastatud energiataristu projekti mõju energia siseturule ei ole praegu veel tunda
113 –127  Järeldused ja soovitused
 I lisa.  a) elektri keskmine jaehind koos maksudega kodumajapidamiste tarbijatele  
2015. aasta 1. kvartalis, eurosenti/KWh
  b) elektri keskmine hind ilma käibemaksuta ja tagastamatute maksudeta tööstuslikele 
tarbijatele 2015. aasta 1. kvartalis, eurosenti/KWh
 II lisa.  Gaasi hinnangulised ostuhinnad ELi liikmesriikides – 2014. aasta keskmine (eurot/MWh)
 III lisa. Liikmesriikide osalus ACERi töörühmades, jaanuar 2013 kuni mai 2015
 Komisjoni vastus
05
 Mõisted
10-aastane võrgu arengukava : elektri- ja gaasivõrkude 10-aastased arengukavad on mittesiduvad dokumendid, 
mida avaldavad ENTSO-E ja ENTSO-G iga kahe aasta tagant. Kavade eesmärk on anda rohkem teavet ning 
parandada läbipaistvust elektri ja gaasi ülekandesüsteemidesse tehtavate investeeringute alal.
Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER) : Ljubljanas (Sloveenia) asuv ELi amet, mis 
loodi märtsis 2011 kolmanda energiapaketi raames, et edendada energia siseturu väljakujundamist nii elektri kui ka  
maagaasi osas. ACER on sõltumatu Euroopa Liidu amet, mis edendab koostööd energeetikasektorit reguleerivate 
asutuste vahel.
Energia siseturg : regulatiivne ja taristuline raamistik, mis peaks võimaldama takistamatut piiriülest gaasi- ja 
elektrikaubandust kogu ELi territooriumil.
Energiasaar : piirkond, mis on energia ülekandevõrkudega ebapiisaval määral ühendatud. Sellest tulenevalt 
sõltuvad need alad sageli ühest välisest energiaallikast või -tarnijast.
Energiavarustuse kindlus : rahvusvahelise energiaagentuuri määratluse kohaselt tähendab energiavarustuse 
kindlus pidevat energia kättesaadavust taskukohase hinnaga.
Energiavõrgu ühendus : struktuur, mis tagab riiklike elektri- või gaasivõrkude ühendamise. Süsteemi omanikuks ja 
käitajaks võib olla üks või enam põhivõrguettevõtjat.
Eraldamine : vertikaalselt integreeritud energiaettevõtja energia ülekandmistegevuse eraldamine muudest 
tegevustest, nagu energia tootmine ja jaotamine.
Ettevõtetevaheline kaubandus : kaubanduslik tehing kahe ettevõtte vahel, nagu tootja ja hulgimüüja või 
hulgimüüja ja jaemüüja vahel.
Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik (ENTSO-E) ja maagaasi ülekandesüsteemi haldurite 
võrgustik (ENTSO-G) : Võrgustikud esindavad kõiki ELi ja muid võrgustikuga ühendatud põhivõrguettevõtjaid 
kõikides võrkudes ja piirkondades ning kõikide tehniliste ja turualaste probleemidega.
Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava (EEPR) : EEPR võeti majandus- ja finantskriisi leevendamiseks 
kasutusele 2008. aasta lõpus. Kavast rahastatakse projekte, mille eesmärk on suurendada energiavarustuse kindlust 
ja vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid.
Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) : EFSI eesmärk on ajavahemikul 2015–2017 eraldada 
vähemalt 315  miljardit  eurot avaliku ja erasektori pikaajalisteks investeeringuteks kogu ELis. EFSI luuakse Euroopa 
Investeerimispanga raames piiramatu kestusega sihtfondina, et rahastada projektide riskantsemaid osi. EIP võetud 
täiendav risk kompenseeritakse kuni 16 miljardi euro suuruse tagatisega. Liikmesriigid võivad EFSIsse sissemakseid 
teha. EFSI võib rahastada ühishuviprojekte või muid ühendusprojekte. Energiataristud on fondi üheks prioriteediks.
Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid : ühine raamistik, mille alusel tegutsevad Euroopa Regionaalarengu 
Fond (ERF), Euroopa Sotsiaalfond (ESF), Ühtekuuluvusfond, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) 
ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF).
Euroopa ühendamise rahastu : rahastu eraldab alates 2014. aastast rahalist toetust kolmele valdkonnale – 
energeetika, transport ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT). Rahastu määratleb nende valdkondade 
järgneva aastakümne investeerimisprioriteedid, nagu elektri- ja gaasikoridorid, taastuvenergia kasutamine, 
ühendatud transpordikoridorid ja keskkonnahoidlikumad transpordiviisid, ülikiired lairibaühendused ja 
digitaalvõrgud.
Kolmas energiapakett : ELi energiaturgu käsitlev õigusaktide pakett. Paketis on esitatud energia siseturu toimimise 
peamised eeskirjad, sh piiriülene kaubandus ja institutsiooniline ülesehitus.
06 Mõisted
Komiteemenetlus : komiteede süsteem, mis teeb järelevalvet Euroopa Komisjoni rakendatud delegeeritud aktide 
üle. Komiteed koosnevad liikmesriikide esindajatest ning neil on volitused reguleerida teatud delegeeritud aspekte 
nõukogu (ja kaasotsustamise puhul ka Euroopa Parlamendi) heaks kiidetud teisestes õigusaktides. Istungid 
toimuvad komisjoni eesistumisel ning komisjon osutab ka sekretariaaditeenuseid.
Läänemere energiaturu gaasivõrkude ühendamise kava (BEMIP) : piirkondlik algatus, millele kirjutati alla aastal 
2009, et integreerida Eesti, Läti ja Leedu Euroopa energiaturuga, lõpetada nende eraldatus ning luua liberaliseeritud 
energiaturg.
Miljardit kuupmeetrit : nii tootmises kui ka kauplemisel kasutatav gaasimahtude mõõtühik.
Põhivõrguettevõtja : ettevõtja, kes vastutab energia transpordi eest maagaasi või elektrienergia kujul riikliku või 
piirkondliku püsitaristu abil.
Riikide reguleerivad asutused : liikmesriikide avaliku sektori organisatsioonid, mis kontrollivad, kas turule 
pääsemise eeskirjad on õiglased, ning mõnes liikmesriigis määravad ka hulgi- ja jaehinnad tarbijatele. Asutused 
koostavad analüüsid, mida kasutatakse põhivõrguettevõtjate poolt kohaldatavate tariifide määramiseks.
Veeldatud maagaas : maagaas, mis on hoiustamiseks või transpordiks veeldatud.
Võrgueeskirjad ja suunised : eeskirjad, mis kehtivad energiasektori ühe või enama osa kohta. Nende abil 
edendatakse energia siseturu saavutamist, täiendades olemasolevaid riiklikke eeskirju, et tegelda piiriüleste 
küsimustega süstemaatiliselt.
Ühishuviprojektid : oktoobris 2013 võttis komisjon vastu 248-st projektist koosneva energiataristu esmatähtsate 
projektide loetelu. Ühishuviprojektide puhul peaksid lubade väljaandmise menetlused olema kiiremad ja 
tõhusamad ning reguleerimine parem. Ühishuviprojekte võib toetada ka Euroopa ühendamise rahastust.
Üleeuroopaline energiavõrk (TEN-E) : TEN-E programmi eesmärk on energia siseturu arendamine elektri ja gaasi 
transportimiseks ettenähtud üleeuroopaliste võrkude ühendamise, koostalitlusvõime ja väljaarendamise kaudu, 
tagades ühtlasi energiavarustuse kindluse ja tarne mitmekesisuse ning edendades säästvat arengut.
07
 Kokkuvõte
I
Euroopa Liit on viimase 20 aasta jooksul töötanud 
välja tervikliku lähenemisviisi energeetika ja kliima -
poliitika jaoks. Poliitika areneb endiselt kliimamuutu -
sega seotud üha suurema ülesannete ning muutuvas 
rahvusvahelises kontekstis, mis hõlmab nii poliitilisi 
sündmusi ELi piiridel kui ka kaubanduslepinguid 
välispartneritega.
II
Energiavarustuse kindlus on viimase aastakümne 
jooksul muutunud Euroopas tõsiseks probleemiks. 
Valitsustele ja üldsusele teevad muret riskid, mis on 
seotud sõltumisega välistest energiaallikatest, polii -
tiline ebakindlus välistes tarnija- ja transiidiriikides 
ning energiatarnete võimalik katkemine. Üha enam 
tunnistatakse, et ELi energiasüsteemi sisesed muuda -
tused tekitavad muutuva nõudlusmudeli ja taastuvate 
energiaallikate laiema kasutuse tõttu uusi ülesandeid 
seoses pideva ja taskukohase hinnaga energia tarnimi -
sega tarbijatele.
III
EL on võtnud vastu mitu õigusakti, et toetada energia 
siseturu arengut. Energia siseturg on regulatiivne ja 
taristuline raamistik, mis peaks võimaldama takis -
tamatut piiriülest gaasi- ja elektrikaubandust kogu 
ELi territooriumil. Kõige uuemas õigusaktide paketis 
(kolmas energiapakett) seati eesmärgiks arendada 
energia siseturg välja aastaks 2014. ELi eelarvest eral -
dati ajavahemikul 2007–2013 lisaks 3,7 miljonit eurot 
energiataristule, ja ajavahemikul 2014–2020 eralda -
takse täiendavalt 7,4 miljonit eurot.
IV
Kontrollikoja auditiga püüti teha kindlaks, kas energia 
siseturu poliitikameetmete rakendamine ja ELi kulutu -
sed energiataristule on mõjusalt parandanud energia -
varustuse kindlust.
08 Kokkuvõte
V
ELi eesmärki arendada energia siseturg välja aastaks 
2014 ei täidetud. Euroopa energiataristu ei ole üldi -
selt kavandatud täielikult integreeritud turgude jaoks 
ning seega ei taga see hetkel mõjusalt energiavarus -
tuse kindlust. ELi eelarvest eraldatav rahaline toetus 
energia  taristule on vaid piiratult kaasa aidanud ener -
gia siseturu arendamisele ja energiavarustuse kindluse 
saavutamisele.
VI
ELi energia siseturu õigusraamistiku rakendamisega on 
endiselt probleeme. Energia siseturu edasist arengut 
võivad takistada ka olulised erinevused liikmesriikide 
vahel seoses energiaturgude korraldamisega. Kuigi 
Euroopa turgude ühendamisel on tehtud edusamme, 
ei ole veel saavutatud energia siseturu täielikku posi -
tiivset mõju hindadele. Kontrollikoda esitab järgmised 
soovitused:
1. soovitus:  kuna energia siseturg ei ole veel täielikult 
välja arendatud, peab komisjon 2016. aasta lõpuks 
viima lõpule hindamised ning vajaduse korral alga -
tama rikkumismenetlused liikmesriikide vastu.
2. soovitus:
a) liikmesriigid peaksid tagama, et nende reguleeri -
vad asutused on sõltumatud ja nende tegevusele 
ei kohaldata piiranguid. Reguleerivatel asutustel 
peab olema piisavalt ressursse oma tegevuseks, 
sh tuleb neil võimaldada täiel määral osaleda ELi 
tasandi koostöötegevustes;
b) komisjon peab tagama, et Energeetikasektorit 
Reguleerivate Asutuste Koostööametil (ACER) on 
vajalikud volitused, et saada liikmesriikide regulee -
rivatelt asutustelt vajalikku teavet talle määratud 
ülesannete täitmiseks.3. soovitus:  komisjon peaks edendama läbipaistvate 
kauplemismehhanismide laialdast väljatöötamist 
nii gaasi kui ka elektri puhul. See peaks hõlmama 
ka energiabörsi rajamist liikmesriikides, kus seda 
praegu ei ole või kus domineerib ettevõtetevaheline 
kaubandusmehhanism.
4. soovitus:  komisjon peaks kiirendama komitee -
menetlust, et tagada elektrivõrgueeskirjade heaks -
kiitmine 2015. aasta lõpuks. Komisjon peaks ka julgus -
tama ACERit ja ENTSOsid ning toetama piirkondlike 
koostööalgatuste raames liikmesriikidepoolset 
võrgueeskirjade varajast rakendamist.
5. soovitus:  komisjon peaks:
a) kaaluma elektrivõrkude ühendamise eesmärkide 
püstitamist pigem turuvajaduste kui kindlaks mää -
ratud riikliku tootmisvõimsuse alusel;
b) hindama uuesti gaasituru korralduse mudeli 
potentsiaalseid kulusid ja kasu ning ebakindla 
nõudluse valguses kaaluma, kas laiaulatuslikule 
gaasitrasside rajamisele on alternatiive (nagu 
strateegiliselt paigutatud veeldatud maagaasi ter -
minalide rajamine, mis teenindaksid enam kui ühe 
riigi turgu, kasutades selleks energia sise  turule so -
bivaid lahendusi). See peaks põhinema ELi tasandi 
vajaduste põhjalikul hindamisel.
09 Kokkuvõte
VII
Taristud mitmes liikmesriigis ja liikmesriikide vahel ei 
ole veel sobivad energia siseturu jaoks. Puudub üldine 
ELi tasandi vajaduste hindamine, mille alusel priorisee -
rida ELis energiataristutesse tehtavaid investeeringuid. 
Piiriülese taristu rajamine nõuab naaberliikmesriikide 
vahelist koostööd. Kontrollikoda esitab järgmised 
soovitused:
6. soovitus:  komisjon peaks:
a) tegema kindlaks piiriülese energiataristu, mida 
ei kasutata täies mahus energia siseturu toetami -
seks, kas siis seetõttu, et see on seotud pikaajaliste 
kahe  poolsete lepingutega, mis ei võimalda kol -
mandate poolte juurdepääsu, või kuna ei kasutata 
selle tehnilisi võimalusi (nt gaasi vastassuunas 
pumpamise võimalus);
b) tegema koostööd liikmesriikide sidusrühmadega, 
et parandada sellise taristu kasutust nii, et see 
tooks pidevat kasu energia siseturule;
c) uurima, kas piirkondlike põhivõrguettevõtjate 
abil saaks edendada piiriüleseid energiatarneid ja 
tõhustada nende haldamist, kasutades maksimaal -
selt ära olemasolevat taristut.
7. soovitus:  komisjon peaks:
a) koostama ELi tasandil energiataristu vajaduste 
põhjaliku hindamise, mille alusel energia siseturgu  
arendada ja mille alusel saaks koostada teisi 
strateegilisi dokumente (nagu 10-aastased võrgu 
arengukavad);
b) tagama vajaduste hindamise läbiviimiseks kas 
komisjonisiseselt või ACERis piisav suutlikkus, et 
kujundada energiaturge näiteks nõudluse prog -
nooside alusel;
c) tegema koostööd ENTSO-E ja ENTSO-G-ga, et 
vajaduste hindamist võetaks arvesse ELi tasandil 
energia siseturuga seotud taristu kavandamisel ja 
10-aastases võrgu arengukavas.VIII
ELil on energiataristu projektide toetamiseks mitu 
rahastamisvahendit, kuid ühelgi neist ei ole peamiseks 
eesmärgiks energia siseturg. Energiataristule suunatud 
ELi kaasrahastamisel on energia siseturule piiratud 
mõju. Kontrollikoda soovitab järgmist:
8. soovitus: põhjaliku ELi tasandi energiataristu vaja -
duste hindamise valguses peaks komisjon täiustama 
oma kavandamismeetmeid, eelkõige ühishuviprojek -
tide prioriseerimist ja rahastamist.
9. soovitus: komisjon peaks tegema seadusandlikke 
ettepanekuid selle kohta, kuidas liikmesriigid peak -
sid rahastamiseks valima energiataristu projekte, et 
tagada energiaturgude asjakohane ja pidev toimimine 
liikmesriikides.
10
 Sissejuhatus
01 
Euroopa Liit on viimase 20 aasta jook -
sul töötanud välja tervikliku lähene -
misviisi energeetika ja kliimapoliitika 
jaoks1. Poliitika areneb endiselt kliima -
muutusega seotud üha suuremate 
probleemide ning muutuvas rahvus -
vahelises kontekstis, mis hõlmab nii 
poliitilisi sündmusi ELi piiridel kui ka 
kaubanduslepinguid välispartneritega.
02 
ELi energiapoliitika väljatöötamise 
volitused on esitatud Euroopa Liidu 
toimimise lepingu artiklis 4, milles 
määratletakse energeetika Euroopa Lii -
du ja liikmesriikide jagatud pädevuse 
valdkonnana. Artiklis 194 sätestatakse, 
et ELi energiapoliitika eesmärgid on:
a) tagada energiaturu toimimine;
b) tagada energiaga varustamise 
kindlus liidus;
c) edendada energia tõhusat ka -
sutamist ja säästmist ning uute 
ja taastuvate energiaallikate 
väljaarendamist;
d) edendada energiavõrkude 
sidumist.
03 
Liikmesriigid otsustavad oma energia -
allikate jaotuse ning gaasi ja elektri 
maksude ja lisatasude üle. Nad teevad 
ka järelevalvet elektri- ja maagaasituru 
toimimise üle oma riigi piires.04 
Energiavarustuse kindlus on viimase 
aastakümne jooksul muutunud Euroo -
pas tõsiseks probleemiks. Valitsusele ja 
üldsusele teevad muret riskid, mis on 
seotud sõltumisega välistest energia -
allikatest, poliitilise ebakindlusega 
välistes tarnija- ja transiidiriikides ning 
energiatarnete võimaliku katkemi -
sega. Üha enam tunnistatakse, et ELi 
energiasüsteemi sisesed muudatused 
tekitavad muutuva nõudlusmudeli ja 
taastuvate energiaallikate laialdase -
ma kasutamise tõttu uusi ülesandeid 
seoses pideva ja taskukohase hinnaga 
energiatarne tarbijatele.1 Need hõlmavad muu hulgas 
komisjoni teatisi ELi 
energiapoliitika kohta, mis on 
avaldatud aastatel 1995 ja 
2007; 2020. ja 2030. aasta 
kliima- ja energiapakette ning 
komisjoni hiljutist teatist 
energialiidu kohta.
11 Sissejuhatus
Energiavarustuse kindlus 
ning selle seos energia 
siseturuga
05 
Euroopa Komisjon on järjepidevalt 
toetanud elektri ja maagaasi siseturu 
arendamist kui ELi-sisese energiavarus -
tuse kindluse tagamise alust. Energia 
siseturg on regulatiivne ja taristuline 
raamistik, mis peaks võimaldama 
takistamatut piiriülest gaasi- ja elektri -
kaubandust kogu ELi territooriumil. 
Oma viimases teatises Euroopa ener -
giavarustuse kindluse kohta (avaldatud 
28. mail 20142) märgib komisjon, et 
„Energiavarustuse kindluse keskseks 
eelduseks on võtta kasutusele kollek -
tiivsem lähenemisviis, tagades energia 
siseturu toimimise ning parema koos -
töö piirkondlikul ja ELi tasandil, eelkõi -
ge koordineerides võrkude arendamist 
ja turgude avamist [---]”.
06 
Avatud, konkurentsil põhineva ja 
täielikult toimiva elektrienergia ja maa -
gaasi siseturu areng suudab tagada 
energiavarustuse kindlusega kaasneva 
kasu kogu liidule tervikuna. See avab 
võimaluse varustamist mitmekesis -
tada (hajutades kohalikest tarnijatest 
sõltumise riske) võimaldab sujuvat ja 
paindlikku kauplemist liikmesriikides 
ja nende vahel, ning energiavarustu -
se tagamist majanduslikult tõhusal 
alusel. Energiavarustuse kindlus on 
avalik hüve, millel on oma hind, ning 
selle saavutamine kõige kulutasuvamal 
viisil on ELi energiapoliitika keskne 
eesmärk.07 
Euroopa Ülemkogu kinnitas detsemb -
ris 2014 oma toetust energia siseturu 
väljaarendamisele ning rõhutas, et 
„täielikult toimiv ja ühendatud energia 
siseturg on ülimalt tähtis ning selle 
eesmärgi kiirele saavutamisele tuleb 
suunata kõik jõupingutused3.”
08 
Energia siseturu arendamiseks on vaja 
nii panna paika eeskirjad gaasi- ja 
elektrituru toimimiseks kui ka püüda 
tagada vajaliku taristu olemasolu.2 COM(2014) 330 final, 28. mai 
2014, „Taastuvenergia 
eduaruanne”.
3 Euroopa Liidu Nõukogu 
järeldused transpordi, 
telekommunikatsiooni ja 
energeetika nõukogu istungil 
9. detsembril 2014.
12 Sissejuhatus
Energia siseturu 
õigusraamistik
09 
Energia siseturu toimimist reguleeri -
vad mitmesugused eeskirjad. Esimene 
etapp on töötada välja õigusraamistik, 
milles pannakse paika elektrienergia 
ja gaasi siseturu arendamise põhimõt -
ted ning regulatiivsed tingimused, 
mille alusel energiakaubandus toimib. 
Õigusraamistikku on arendatud kolme 
ELi teisese õiguse aktide paketi abil 
(vt  joonis 1 ).10 
Kolmandat energiapaketti täienda -
ti 2011. aastal määrusega energia 
hulgimüügituru4 terviklikkuse ja 
läbipaistvuse kohta (REMIT-määrus)5. 
Määrus käsitleb turu terviklikkust ja 
tulu kuritarvitamist ning näeb ette 
hulgimüügituru järelevalve, et avasta -
da ja takistada turuga manipuleerimist. 
Määrus peab olema täielikult rakenda -
tud aprilliks 2016.Joonis 1Kolme energiapaketi arendamine
Peamised komponendid
Direktiiv 2009/72/EÜ
Direktiiv 2009/73/EÜMäärus (EÜ) nr 713/2009Määrus (EÜ) nr 714/2009Määrus (EÜ) nr 715/2009 Kolmas pakett
2009Teine pakett
2003Esimene pakett 
1996–1998
Põhivõrguettevõtjate koordineerimine
ENTSO-E ja ENTSO-G pooltKümneaastased 
võrgu arengukavadPõhivõrguettevõtja 
tegevuse 
eraldamineMääruste 
koorineerimine 
ACERisÕigusraamistikRiigi sõltumatu 
reguleerimis-
asutusAinult
reguleeritud 
juurdepääs100%Raamatupidamis-
arvestusPädev
asutusLäbiräägitud, 
reguleeritud või 
eraostjaJärkjärguline ja 
piiratudVõrkude 
arendaminePõhivõrgu-
ettevõtjate 
eraldamineTurgude 
reguleerimineKolmandate 
poole 
juurdepääsTurgude 
avamine
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.4 Hulgimüük toimub energia 
importijate või tootjate ning 
tarnijate vahel, kes müüvad 
energiatooteid lõpptarbijatele.
5 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 25. oktoobri 
2011. aasta määrus (EL) 
nr 1227/2011 energia 
hulgimüügituru terviklikkuse 
ja läbipaistvuse kohta 
(ELT L 326, 8.12.2011, lk 1).
13 Sissejuhatus
11 
Lisaks on paketis kaks ELi õigusakti, 
mis käsitlevad elektri- ja gaasitarnete 
kindlust. Nende aluseks on energia 
siseturu korraliku ja pideva toimimise 
säilitamine ka erakorraliste tingimiste 
puhul:
a) elektrienergiaga varustamise 
direktiiv6 võeti vastu aastal 2005 
ning see kohustab liikmesriike ta -
gama elektritootmisvõimsuse pii -
sava taseme, nõudluse ja pakkumi -
se piisava tasakaalu ning piisavad 
võrkudevahelise ühenduse mahud 
teiste liikmesriikidega;
b) maagaasivarustuse kindluse 
määrus  võeti vastu aastal 20107 
ning selles kehtestatakse varustuse 
ja taristu standardid ja määratakse 
maagaasiettevõtjate, liikmesriikide 
ja komisjoni kohustused nii tarne -
häirete vältimiseks kui ka nende 
lahendamiseks.12 
Õigusraamistikus esitatakse energia 
siseturu peamised põhimõtted, kuid 
see ei kujuta endast praktilist mudelit 
energiaturu jaoks. Selleks algatas ko -
misjon elektri- ja gaasituru korralduse 
mudeli arendamise, et viia ellu hinna -
taseme ühtlustamise eesmärk8. Turu -
korralduse mudeleid arendati edasi 
ENTSO ja ACERi ning energiatööstuse 
esindajate kaasabil. Mudelid lisatakse 
suunistesse ja võrgueeskirjadesse, 
milles täpsustatakse turu toimimise 
alljärgnevad tehnilised eeskirjad:
a) elektrituru korralduse mudel  
näeb ette liikmesriikide turgude 
liitmise ühtseks üleeuroopaliseks 
turuks9. Lisaks hinnatasemete lä -
henemisele peaks turgude liitmine 
tagama ka piiriülese ülekande 
optimaalse kasutamise;
b) gaasituru korralduse mudel  
edendab hinnatasemete lähene -
mist gaasi kauplemisplatvormil toi -
muva kauplemise kaudu10. Mudel 
näeb ette sisse- ja väljavoolupunk -
tide ning maksujõuliste virtuaalse -
te kauplemiskohtade arendamist.6 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 18. jaanuari 2006. 
asta direktiiv 2005/89/EÜ 
elektrienergiavarustuse 
kindluse tagamise meetmete 
ja 
infrastruktuuriinvesteeringute 
kohta (ELT L 33, 4.2.2006, 
lk 22).
7 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 20. oktoobri 2010. 
aasta määrus (EL) nr 994/2010, 
milles käsitletakse 
gaasivarustuse kindluse 
tagamise meetmeid ja millega 
tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu direktiiv 2004/67/EÜ 
(ELT L 295, 12.11.2010, lk 1).
8 Lisateave turukorralduse 
mudelite arendamise kohta 
asub aadressil https://
ec.europa.eu/energy/en/
consultations/
consultation-generation-
adequacy-capacity-
mechanisms-and-internal-
market-electricity
9 Turgude liitmine kirjeldab 
eraldiseisvate järgmise päeva 
elektri hetketurgude 
ühendamist olemasoleva 
piiriülese ülekandevõimsuse 
kasutamise abil. Euroopa Liidu 
elektriturgude liitmiseks on 
töötatud välja spetsiaalne 
algoritm EUPHEMIA.
10 Gaasi kauplemisplatvorm on 
füüsiline või virtuaalne 
kauplemiskoht, kus 
gaasitarnete hind määratakse 
piirkonna nõudluse alusel. 
Platvormil noteeritud hinnad 
muutuvad sõltuvalt gaasi 
nõudluse ja pakkumise 
vahelise suhte muutusest.
14 Sissejuhatus
ELi energiapoliitika peamiste 
partnerite ülesanded ja 
kohustused
13 
Energia siseturu arendamine, rakenda -
mine ja reguleerimine hõlmab avaliku 
ja erasektori osalejaid, kel on konkreet -
sed ülesanded ja kohustused:
a) Euroopa Komisjoni  energeeti -
ka peadirektoraat vastutab ELi 
energia poliitika arendamise ja 
rakendamise eest vastavalt ELi 
toimimise lepingu artiklile 194. 
See hõlmab energiaturu toimimi -
se ja energiavarustuse kindluse 
tagamist ELis ning energiavõrkude 
sidumise edendamist. Energia 
siseturu osas hõlmab komisjoni 
tegevus järgmist:
i) ettepanekute tegemine 
poliitika  dokumentide ja 
õigusaktide kohta vastavalt 
määrustele;
ii) järelevalvet energiapakettide 
ülevõtmise kohta siseriiklikku 
õigusesse;
iii) võrgueeskirjade vastuvõt -
mine koos liikmesriikidega 
(komiteemenetlus);
b) energiaturgude üle teevad järele -
valvet riikide reguleerivad asutu -
sed , kes on liikmesriikide valitsus -
test täielikult sõltumatud. Riiklike 
reguleerivate asutuste loomise 
nõue toodi sisse teises energia -
paketis. Kolmandas paketis tugev -
dati nende rolli olulisust veelgi;c) Energeetikasektorit Regulee -
rivate Asutuste Koostööamet  
(ACER) loodi kolmanda energia -
paketi raames ning selle üles -
andeks on riiklike reguleerivate 
asutuste vahelise koostöö edenda -
mine ja lihtsustamine. ACER töötab 
välja raamsuunised, mille alusel 
koostatakse võrgueeskirjad, ning 
võtab vastu arvamusi mitmesugus -
tes energiaturgu käsitlevates küsi -
mustes. ACERil puudub täidesaatev 
võim, seega ei ole ameti otsused 
turuosaliste jaoks otseselt siduvad;
d) põhivõrguettevõtjad  vastutavad 
energia transpordi eest maagaasi 
või elektrienergia kujul riigi või 
piirkondlikul tasandil püsitaristu 
abil. Ettevõtjatelt eeldatakse oma -
vahelist koostööd Euroopa elektri 
põhivõrguettevõtjate võrgustiku 
(ENTSO-E) ja Euroopa maagaasi 
ülekandesüsteemi haldurite 
võrgustiku  (ENTSO-G) raames. 
ENTSO-d vastutavad võrgueeskirja 
väljatöötamise eest ACERi raam -
suuniste alusel ning 10-aastaste 
võrgu arengukavade ettevalmista -
mise eest.
15 Sissejuhatus
Energiataristu valdkonna 
investeerimisvajadused ja 
ELi rahastamisvahendid
14 
Investeeringud energiataristusse on 
vajalikud, et saavutada energiavarus -
tuse kindlusega seotud eelised energia 
siseturul. ELis rahastavad energiataris -
tut peamiselt põhivõrguettevõtjad 
tarbijatariifide kaudu „kasutaja mak -
sab” põhimõttel. Põhivõrguettevõtjate 
poolt taristusse tehtavate investeerin -
gute jaoks kasutatavad omavahendid 
võivad moodustada vaid 20% pro -
jektikuludest või katta kogu vajaliku 
investeeringu. Komisjoni 2011. aasta 
andmete alusel investeerisid põhivõr -
guettevõtjad ajavahemikul 2005–2009 
energiataristusse 9,1  miljardit  eurot 
aastas. See hõlmas ka 5,8  miljardi   
euro ulatuses investeeringuid elektri -
taristusse ja 3,3  miljardi  euro ulatuses 
investeeringuid gaasitaristusse aastas.
15 
Euroopa Investeerimispank (EIP)  on 
suurim riigiülene laenude ja tagatiste 
andja energiataristu projektidele ELis. 
Ajavahemikul 2007–2012 andis EIP 
Euroopa elektrienergia ja gaasivõrkude 
moderniseerimise investeeringuteks 
laenu 29,4  miljardi  euro ulatuses11.16 
Energiataristu on ka üks äsja loodud 
Euroopa Strateegiliste Investeeringute 
Fondi (EFSI)12 prioriteetidest. Fond hõl -
mab nii ELi eelarve kui ka EIP vahen -
deid ja selle eesmärk on suurendada 
ELi era- ja riiklikke investeeringuid 
vähemalt 315  miljardi  euro võrra13.
17 
Võrreldes põhivõrguettevõtjate oma 
jõududega tehtavaid investeeringuid 
ning EIP-lt ja EFSI-lt saadava rahastuse -
ga, on ELi eelarvest  energiataristusse 
tehtavad investeeringud suhteliselt 
väikesed. Ajavahemikul 2007–2013 
eraldati ELi eelarvest energiataristule 
ligi 3,7  miljardit  eurot ning perioodiks 
2014–2020 on kavandatud täiendavalt 
7,4 miljardit  eurot (vt tabel 1 ).Tabel 1Energiataristule ajavahemikul 2007–2020 eraldatud vahendid (miljonites eurodes)
Sektor TEN-E EEPREuroopa ühendamise 
rahastu – energeetikaESIF Kokku
2007–2013Elektrienergia 81 905 498 1484
Gaas 64 1363 814 2241
KOKKU 145 2268 1312 3725
2014–2020 Elektrienergia ja gaas 5350 200017350
2007–2020 KOKKU 145 2268 5350 3312 11 075
1 Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi poolt auditirühmale esitatud soovituslik arv.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi andmebaaside ja EEPR rakendusaruannete alusel.11 Euroopa Investeerimispank, 
„Energy Lending Criteria”, 
23. juuli 2013.
12 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määrus (EL) 
2015/1017, 25. juuni 2015, mis 
käsitleb Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, 
Euroopa 
investeerimisnõustamise 
keskust ja Euroopa 
investeerimisprojektide 
portaali ning millega 
muudetakse määrusi (EL) nr 
1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013.
13 Arvamus nr 4/2015 Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 
määruse ettepaneku kohta, 
mis käsitleb Euroopa 
Strateegiliste Investeeringute 
Fondi ning millega 
muudetakse määrusi (EL) 
nr 1291/12 013 ja (EL) 
nr 1316/2013 (ELT 121, 
15.4.2015, lk 1).
16 Sissejuhatus
18 
Eraldisi tehti mitme komisjoni hallatud 
fondi kaudu, mis erinevad nii oma suh -
telise suuruse, rahastatavate projek -
tide liigi ja rahastamisviisi poolest (vt 
tabel 1 ):
a) üleeuroopaline energiavõrk 
(TEN-E) loodi 199614 ning see oli 
komisjoni hallatav vahend, millest 
rahastati elektrienergia- ja maa -
gaasitaristut. 2013. aasta TEN-E 
eeskirjades15 sätestati kriteeriumid 
ühishuviprojektide valimiseks;
b) Euroopa majanduse elavdamise 
energeetikakava (EEPR) pandi 
paika aastal 2009 ja selle eesmärk 
oli elavdada ELi majandust taristu -
investeeringute kaudu16. EEPR 
rahastas komisjoni otsese juhti -
mise all kokkulepitud projektide 
nimekirja. Osa rahastatud projekti -
de rakendamine veel kestab, kuid 
kava raames enam uusi projekte ei 
toetata;
c) Euroopa ühendamise rahastu 
(CEF)17 loodi investeeringute tege -
miseks transpordi, energeetika ja 
telekommunikatsiooni valdkonnas 
ajavahemikul 2014–202018. Rahastu 
eesmärk on tuua juurde erainves -
teeringuid mitme vahendi abil, 
sh toetused, spetsiaalsed laenud, 
tagatised ning laenu- ja oma -
kapitalivahendid. Kaasrahastamine 
toetuste kaudu põhineb avatud 
projektikonkurssidel ning seda 
haldab Innovatsiooni ja Võrkude 
Rakendusamet (INEA);d) energiataristut rahastatakse ka 
Euroopa struktuuri- ja inves -
teerimisfondidest19. Rahasta -
mise aluseks on komisjoni poolt 
heakskiidetud liikmesriikide 
rakenduskavad.
19 
Komisjoni 2010. aasta hinnangul 
vajab ELi energiasektor 2020. aastaks 
investeeringuid kokku 1  triljoni  euro 
ulatuses. Sellest ligi 201  miljardit  eurot 
läheb Euroopa olulisematele elektri- 
ja gaasivõrkudele20. Rahvusvahelise 
Energiaagentuuri hiljutises hinnan -
gus märgiti, et perioodil 2014–2035 
suurenevad ELi elektri- ja gaasivõrku -
desse tehtavad koguinvesteeringud 
931 miljardi  euroni21.14 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 6. septembri 2006. 
aasta otsus nr 1364/2006/EÜ 
üleeuroopaliste 
energiavõrkude suuniste 
kehtestamise ning otsuse 
96/391/EÜ ja otsuse 
nr 1229/2003/EÜ kehtetuks 
tunnistamise kohta (ELT L 262, 
22.9.2006, lk 1).
15 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 17. aprilli 2013. aasta 
määrus (EL) nr 347/2013 
üleeuroopalise energiataristu 
suuniste kohta, millega 
tunnistatakse kehtetuks otsus 
nr 1364/2006/EÜ ning 
muudetakse määrusi (EÜ) 
nr 713/2009, (EÜ) nr 714/2009 
ja (EÜ) nr 715/2009 (ELT L 115, 
25.4.2013, lk 39). Määruse 
eesmärk on lihtsustada 
üleeuroopalise energiavõrgu 
(TEN-E) õigeaegset 
arendamist ja koostalitlust.
16 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 13. juuli 2009. aasta 
määrus (EÜ) nr 663/2009, 
millega luuakse abikava 
majanduse elavdamiseks 
ühenduse finantsabi 
andmisega 
energeetikaprojektidele 
(ELT L 200, 31.7.2009, lk 31).
17 Vastavalt määrusele (EL) 
2015/1017, mis käsitleb 
Euroopa Strateegiliste 
Investeeringute Fondi, 
vähendati Euroopa 
ühendamise rahastu 
energiasektori perioodi 
2014–2020 energiapaketti 500 
miljoni euro võrra (5,85 
miljardilt eurolt 5,35 miljardi 
euroni), et osaliselt rahastada 
liidu üldeelarvest EFSI-le 
tehtavat osamakset.
18 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 11. detsembri  
2013. aasta määrus (EL) 
nr 1316/2013, millega luuakse 
Euroopa ühendamise rahastu, 
muudetakse määrust (EL) 
nr 913/2010 ja tunnistatakse 
kehtetuks määrused (EÜ) 
nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 
(ELT L 348, 20.12.2013, lk 129).
17
 Auditi ulatus ja 
lähenemisviis
20 
Kontrollikoja auditiga püüti teha 
kindlaks, kas energia siseturu poliitika -
meetmete rakendamine ja ELi kulu -
tused energiataristule on mõjusalt 
parandanud energiavarustuse kindlust.
21 
Eelkõige uuriti, kas:
 ο komisjon ja liikmesriigid on taga -
nud energia siseturu  poliitika 
rakendamise, parandades seeläbi 
energiavarustuse kindlust;
 ο Euroopa energiataristu  on sobiv 
täielikult integreeritud turgude 
jaoks, tagades seeläbi mõjusalt 
energiavarustuse kindluse;
 ο ELi rahaline toetus  energiataris -
tule aitab tõhusalt kaasa energia 
siseturu arengule.
22 
Audit tehti ajavahemikul 2014. aas -
ta keskpaigast kuni 2015. aasta 
keskpaigani.
23 
Kontrollikoda keskendus auditis gaasi -
tarnele gaasitrasside kaudu, gaasi 
ladustamisele (sh maagaasiterminalid) 
ning elektrienergia ülekandele. Audit 
ei hõlmanud energiatootmist22 ega 
energiatõhusust23. Ka ei käsitletud 
energia lõpptarbijatele jaotamise süs -
teeme, kütteostuvõimetust, energia -
makse, energiatoetusi ega 2020. ja 
2030. aasta kliima- ja energiapoliitika 
eesmärke.24 
Kontrollikoja audit hõlmas poliitika -
meetmeid ja rahastust alates aastast 
2007. Kontrollikoda kasutas piirkondlik -
ku lähenemisviisi ning käsitles juhtu -
meid kuues liikmesriigis: Bulgaarias, 
Eestis, Leedus, Poolas, Hispaanias ja 
Soomes. Analüüsiti piirkondlikku turgu 
ning võrkudevaheliste ühenduste 
mahtu nimetatud liikmesriikide ja nen -
de naaberriikide vahel.
25 
Juhtumeid uurides hindas kontrolli -
koda investeerimisvajaduste määrat -
lemist, energia siseturu põhimõte -
te rakendamist, piiriülese koostöö 
aspekte ning projektitaotluste põhjen -
dusi. Valik võimaldas laia geograafilist 
katvust üle Euroopa Liidu. Juhtumi -
uuringud hõlmasid 15 konkreetset ELi 
kaasrahastatud projekti. Iga juhtumi 
puhul hõlmas audititöö intervjuusid 
liikmesriigi ja ELi ametnikega.
26 
Auditi käigus püüti võimaluse korral 
leida häid tavasid, mida saaks teiste 
liikmesriikide sidusrühmadega jagada.19 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 17. detsembri  
2013. aasta määrus (EL) 
nr 1303/2013, millega 
kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, 
Ühtekuuluvusfondi, Euroopa 
Maaelu Arengu 
Põllumajandusfondi ning 
Euroopa Merendus- ja 
Kalandusfondi kohta, nähakse 
ette üldsätted Euroopa 
Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi, 
Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa 
Merendus- ja Kalandusfondi 
kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus 
(EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 320).
20 „Energiainfrastruktuuri 
prioriteedid aastaks 2020 ja 
pärast seda – Euroopa 
integreeritud energiavõrgu 
väljaarendamise kava”, 
KOM(2010) 677 (lõplik), 
17. november 2010.
21 Rahvusvahelise 
Energiaagentuuri maailma 
energiaaruanne 2014. Pariis: 
OECD/IEA, lk 167.
22 Tootmise kohta vt eriaruanne 
nr 6/2014 „Taastuvenergia 
tootmise toetamine 
ühtekuuluvuspoliitika 
vahenditest – kas toetuse abil 
on saavutatud häid tulemusi?” 
(http://eca.europa.eu ).
23 Tarbimise kohta vt eriaruanne 
nr 21/2012 
„Ühtekuuluvuspoliitika 
vahenditest rahastatud 
energiatõhususe 
investeeringute kulutasuvus”
18
 Tähelepanekud
ELi eesmärki arendada 
energia siseturg välja 
aastaks 2014 ei täidetud
27 
Alates aastast 2007 on energia siseturg 
olnud ELi energiapoliitika kujundamise 
keskmeks. 2009. aastal vastu võe -
tud kolmandas energiapaketis nõuti 
gaasi ja elektridirektiivide ülevõtmist 
3. märtsiks 201124. Seatud eesmärki 
sellel aastal aga ei saavutatud. Lisaks 
võeti 2009. aastal vastu kolm komis -
joni määrust, mis on osa kolmandast 
energiapaketist25.
28 
2011. aastal kinnitas nõukogu pühen -
dumist energia siseturule, märkides, et 
„siseturg tuleks täielikult välja kujun -
dada 2014. aastaks, et võimaldada gaa -
si- ja elektrienergia vaba liikumist”26. 
Detsembris 2014 oli eesmärk endiselt 
täitmata ning nõukogu rõhutas taas 
pakilist vajadust kolmanda energia -
paketi sätete mõjusa ja järjekindla ra -
kendamise ja kohaldamise järele kõigis 
liikmesriikides27.29 
Eesmärgi saavutamiseks on olulised 
järgmised asjaolud:
 ο ELi energia siseturu õigusraamis -
tiku rakendamine;
 ο kohalike ja riiklike turgude 
ühtlustamine;
 ο hindade lähenemise saavutamine;
 ο asjakohase energiataristu olemas -
olu (vt alates punktist 72).24 Elektri osas vt Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu  
13. juuli 2009. aasta direktiiv 
2009/72/EÜ, mis käsitleb 
elektrienergia siseturu 
ühiseeskirju ning millega 
tunnistatakse kehtetuks 
direktiiv 2003/54/EÜ (ELT L 211, 
14.8.2009, lk 55), artikli 49 
lõige 1.  
Gaasi osas vt Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 
13. juuli 2009. aasta direktiiv 
2009/73/EÜ, mis käsitleb 
elektrienergia siseturu 
ühiseeskirju ning millega 
tunnistatakse kehtetuks 
direktiiv 2003/55/EÜ (ELT L 211, 
14.8.2009, lk 94), artikli 54 
lõige 1.
25 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 13. juuli 2009. aasta 
määrus (EÜ) nr 714/2009 
võrkudele juurdepääsu 
tingimuste kohta piiriüleses 
elektrikaubanduses ning 
millega tunnistatakse 
kehtetuks määrus (EÜ) 
nr 1228/2003. Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu  
13. juuli 2009. aasta määrus 
(EÜ) nr 715/ 2009 maagaasi 
ülekandevõrkudele 
juurdepääsu tingimuste kohta 
ning millega tunnistatakse 
kehtetuks määrus (EÜ) 
nr 1775/2005. Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu  
13. juuli 2009. aasta määrus 
(EÜ) nr 713/2009, millega 
luuakse Energeetikasektorit 
Reguleerivate Asutuste 
Koostööamet.
26 Euroopa Ülemkogu poolt 
4. veebruaril 2011 vastu 
võetud järeldused.
27 Euroopa Liidu Nõukogu  
9. detsembri 2014. aasta 
järeldused transpordi, 
telekommunikatsiooni ja 
energeetika nõukogu istungil 
Brüsselis.
19 Tähelepanekud
ELi energia siseturu 
õigusraamistiku 
rakendamisega on endiselt 
probleeme
30 
Kolmas energiapakett sisaldab nii 
määrusi, mida kohaldatakse otse, kui 
ka direktiive, mis tuleb üle võtta iga 
liikmesriigi õigusraamistikku. Komisjon 
teeb selle protsessi üle järelevalvet 
järgmiste meetmete abil:
a) ülevõtmise kontrollid, mille 
eesmärk on teha kindlaks, kas 
liikmesriigid on direktiivide sätted 
oma siseriiklikkusse õigusesse üle 
võtnud28. Kui komisjon on arvamu -
sel, et seda ei ole tehtud, võib ta 
algatada rikkumismenetluse, mille 
alusel esitatakse hagi Euroopa 
Kohtule;
b) vastavuskontrollid , mille abil 
hinnatakse, kas tehtud muuda -
tused vastavad direktiivide säte -
tele. Hindamise lihtsustamiseks 
saadab komisjon liikmesriikidele 
teabe- ja selgitustaotlusi (teabe -
vahetuseks kasutatakse vahendit 
nimega EU-pilot). Kui komisjon on 
arvamusel, et tehtud muudatused 
ei vasta asjakohaselt direktiivide 
sätetele, võib komisjon vastavalt 
Euroopa Liidu toimimise lepingu 
artiklile 258 algatada ametliku 
rikkumismenetluse.28 Komisjoni hinnang põhineb 
liikmesriikide esitatud 
ametlikel dokumentidel, 
töövõtjate aruannetel, riigi 
kontaktpunktidelt saadud 
teabel, meediakanalite kaudu 
tehtud turuseirel ning 
kolmandatele pooltele 
esitatud konkreetsetel 
taotlustel.
20 Tähelepanekud
31 
Tabelis 2  esitatakse üksikasjalik 
ülevaade kontrollide ja kolmanda 
energiapaketi õigusaktidega seotud 
rikkumismenetluste kohta seisuga 
30. juuni 2015. Analüüsist selgus, et lä -
heb veel palju aega, enne kui kolman -
da energiapaketi võib liikmesriikides 
täielikult rakendatuks lugeda. 30. juuni 
2015. aasta seisuga valitses järgmine 
olukord:
a) kolmanda energiapaketi õigus -
aktide liikmesriikide õigusesse  
ülevõtmise  osas pidas komisjon 
vajalikuks algatada rikkumismenet -
lused 19 liikmesriigi puhul 28-st. 
Kõik menetlused olid lõpetatud 
30. juuniks 2015;
b) kolmanda energiapaketi sätetele 
mittevastavuse  tõttu algatas ko -
misjon 2013. aastal liikmesriikidelt 
teabe nõudmise menetluse ning 
mõnel juhul ka rikkumismenetluse:
i) 10 liikmesriigi puhul oli komis -
jon hindamise lõpetanud ning 
algatanud vastavalt Euroopa 
Liidu toimimise lepingu artikli -
le 258 rikkumismenetluse. Kõik 
menetlused on lõpetamata;
ii) nelja liikmesriigi puhul on 
komisjon esitanud EU-piloti  
kaudu teabenõude, kuid ei ole 
hindamist veel lõpetanud;
iii) 14 liikmesriigi puhul ei ole 
komisjon veel teabenõuet 
saatnud.32 
Komisjon leidis oma kontrollide käigus 
probleeme kolmanda energiapaketi 
rakendamisel muu hulgas järgmistes 
valdkondades, mis on asjakohased ka 
seoses käesoleva auditiga:
 ο riiklike reguleerivate asutuste toi -
mimine (vt punktid 34–36);
 ο põhivõrguettevõtjate toimimine 
(vt punkt 2);
 ο hinna reguleerimise viisidega seo -
tud küsimused (vt punkt 64).
33 
Kontrollikoda veendus auditi käigus, 
et asjaomastes valdkondades esineb 
probleeme. Neid käsitletakse allpool.
21 Tähelepanekud
Kolmanda energiapaketi õigusaktide komisjonipoolsed ülevõtmise ja vastavuse 
kontrollid seisuga 30. juuni 2015
Ülevõtmise kontroll Vastavuskontroll
Ülevõtmise komisjonipool -
ne kontroll lõpetatudRikkumismenetlus algata -
tud ja lõpetatudKomisjon algatas 
rikkumismenetluseRikkumismenetlus 
lõpetati
Belgia √ √ √ Lõpetamata
Bulgaaria √ √ Menetlust ei ole algatatud
Tšehhi Vabariik √ E/K Menetlust ei ole algatatud
Taani √ √ Menetlust ei ole algatatud
Saksamaa √ E/K √ Lõpetamata
Eesti √ √ Menetlust ei ole algatatud
Iirimaa √ √ Menetlust ei ole algatatud
Kreeka √ E/K Menetlust ei ole algatatud
Hispaania √ √ √ Lõpetamata
Prantsusmaa √ √ √ Lõpetamata
Horvaatia √ E/K √ Lõpetamata
Itaalia √ E/K √ Lõpetamata
Küpros √ √ Menetlust ei ole algatatud
Läti √ E/K Menetlust ei ole algatatud
Leedu √ √ Menetlust ei ole algatatud
Luksemburg √ √ √ Lõpetamata
Ungari √ E/K √ Lõpetamata
Malta √ E/K Menetlust ei ole algatatud
Madalmaad √ √ Menetlust ei ole algatatud
Austria √ √ √ Lõpetamata
Poola √ √ Menetlust ei ole algatatud
Portugal √ E/K Menetlust ei ole algatatud
Rumeenia √ √ √ Lõpetamata
Sloveenia √ √ Menetlust ei ole algatatud
Slovakkia √ √ Menetlust ei ole algatatud
Soome √ √ Menetlust ei ole algatatud
Rootsi √ √ Menetlust ei ole algatatud
Ühendkuningriik √ √ Menetlust ei ole algatatud
Märkus:  
„E/K” tähendab, et rikkumismenetlust ei ole algatatud ja komisjon ei algata seda ka edaspidi ülevõtmiskontrollide alusel, mis on nüüd kõigi 
liikmesriikide osas lõpule viidud.  
„Menetlust ei ole algatatud” tähendab, et asjaomases liikmesriigis ei ole rikkumismenetlust algatatud. Komisjon kontrollib olukorda ja võib edas -
pidi rikkumismenetluse algatada.  
„Lõpetamata” tähendab, et rikkumismenetlus on käimas, aga ei ole veel lõpetatud.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda komisjoni esitatud teabe alusel.Tabel 2
22 Tähelepanekud
Energiasektorit reguleerivatel 
asutustel on probleeme oma 
ülesannete täitmisega nii 
riiklikul kui ka ELi tasandil
34 
Auditi tõendusmaterjalist nähtub, 
et seoses riigi reguleerivate asutus -
te tegevusega esineb järgmiseid 
probleeme:
a) riigi reguleerivate asutuste sõltu -
matus  on äärmiselt oluline, et nad 
saaksid oma ülesandeid asjakoha -
selt täita. Reguleerivate asutuste 
juhid tuleks valida läbipaistva 
menetluse abil ning neil peab 
olema tegutsemisvabadus. Neist 
põhimõtetest ei peeta alati kinni 
(vt 1. selgitus );
b) mitme riigi reguleeriva asutuse 
esindajad tõid välja riskid seoses 
nende volituste piiramisega.  
Mõne riigi valitsus jättis endale 
teatud regulatiivsed õigused või 
nõudis reguleerivatelt asutustelt 
sellise tariifide määramise meetodi 
kasutamist, mis seab mõned turu -
osalised eelisolukorda. Vt näited 
2. selgituses .
c) kuigi riiklike reguleerivate asutuste 
kohustused on kõikides liikmesrii -
kides samad, varieerub eri asutus -
tele kättesaadavate ressursside 
maht  märgatavalt. Kontrollikoja 
külastatud reguleerivates asutus -
tes energiaküsimustega tegelevate 
inimeste arv ulatus 21-st kuni enam 
kui 200-ni. Mõned riigi reguleeri -
vad asutused peavad oma vahen -
deid piisavaks, et tegelda energia -
turu kõigi aspektidega. Ressursside 
piiratuse tõttu on aga mõned asu -
tused teistest paremini varustatud, 
et osaleda rahvusvahelises koos -
töös, mis on energia siseturu jaoks 
äärmiselt oluline (vt punkt 35). Vt 
näited 3. selgituses .
23 Tähelepanekud
Riiklike reguleerivate asutuste sõltumatust mõjutavad tegurid
Bulgaaria  – ajavahemikul 2009–2015 vahetas valitsus Riikliku Energeetikat ja Veemajandust Reguleeriva 
Komisjoni (EWRC) esimehe korduvalt välja: ainuüksi aastal 2013 tehti seda neli korda. Sõltumatud reguleerivad 
asutused peavad määrama energiatariifid tegeliku kulu alusel. EWRC määras aga reguleeritud elektrihinna, 
mis viis olukorrani, kus peamine energiaettevõte on kohustatud ostma elektrit kalli hinnaga ning avaliku tee -
nuseosutajana müüma seda odavama hinnaga. Selle tulemusel tekkis ajavahemikul 2010 kuni 2014. aasta lõpp 
ligi 800  miljoni  euro suurune puudujääk.
Leedu  – alates aastast 2013 on Leedu seimil olnud hääletusõigus riigi reguleeriva asutuse juhi väljavahetami -
seks, kui seim ei kiida heaks energiasektorit reguleeriva asutuse tegevust käsitlevat aastaaruannet.
Riigi reguleerivate asutuste volituste piirangud
Hispaania  – tööstuse, energeetika ja turismi ministeerium määrab kindlaks gaasi- ja elektritariifid ja süsteemi -
tasud, mida põhivõrguettevõtjad kasutavad taristu kasutajale nii gaasi kui ka elektri eest arvete esitamiseks. 
Reguleeriv asutus pakub välja metoodika artiklite jaoks, mis moodustavad vaid 1/3 lõplikest võrgutariifidest, 
samas kui ülejäänud 2/3 moodustavad kuluartiklid paneb paika Hispaania valitsus. Seetõttu tekib küsimus, kas 
riigi reguleerival asutusel on piisavad volitused, et oma reguleerivate ülesannete seda osa täita.
Leedu  – kolmanda energiapaketiga nähakse ette, et riigi reguleeriv asutus peaks vastutama ülekande- ja jao -
tustariifide määramise eest vastavalt läbipaistvuskriteeriumidele. Leedus määrab gaasi ja elektri jaotustariifide 
arvutamise meetodi aga valitsus, ning jaehinnad on reguleeritud. Selle tulemusena saavad riigi reguleeriva 
asutuse esialgsete arvutuste kohaselt kaks valitsuse omandis olevat turgu valitsevat energiaettevõtet kuni 
aastani 2024 tariifidena 167  miljonit  eurot rohkem kui juhul, kui tariifid oleks paika pannud riigi reguleeriv 
asutus.
Riiklike reguleerivate asutuste ressursside piisavus
Rootsi  – Rootsi energiainspektsioon kinnitas, et on oma 100 spetsialistiga täielikult võimeline osalema ACERi 
töös ja saatma lähetusse riiklikke eksperte. Samuti kinnitati, et on tehtud kõik ettevalmistused energia hulgi -
müügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse rakendamiseks, sh vastava meeskonna varustamine.
Eesti  – konkurentsiameti 61st töötajast on energiavaldkonnaga seotud vaid 21. Eesti elektrituru analüüsides 
väljendas komisjon muret selle üle, kas riigi reguleerival asutusel on piisavalt vahendeid, et Eesti energiaturgu 
asjakohaselt reguleerida ning osaleda ELi tasandi koostöötegevuses (vt III lisa ).1. selgitus 2. selgitus 3. selgitus
24 Tähelepanekud
35 
Üks ja ühine ELi tasandi energiasek -
torit reguleeriv asutus puudub, kuid 
riiklikelt reguleerivatelt asutustelt 
eeldatakse koostööd ACERi raames 
(vt punkt 13). Mida enam ELi energia -
turud integreeruvad, seda olulisemaks 
muutub piiriüleste regulatiivsete kü -
simuste lahendamine. Hetkel kasutab 
ACER nende küsimuste lahendamiseks 
töörühmade süsteemi (muu hulgas 
elektri, gaasi, turu terviklikkuse ja 
järelevalve töörühmad). Selle lähene -
misviisiga püütakse küll lihtsustada 
liikmesriikide otsest osalust, kuid 
tegelikkuses ei osale kõik liikmesriigid 
samal tasemel. Aktiivsematel liikmesrii -
kidel on seega nende töörühmade töö -
le suurem mõju. Mõne riigi reguleeri -
vad asutused märkisid, et vahendid, nii 
rahvusvahelises keskkonnas tegutseda 
suutvate spetsialistide olemasolu osas 
kui ka reisieelarve näol, on piiratud (vt 
punkt 34). III lisas  esitatakse üksik -
asjalik teave liikmesriikide esindajate 
osalemise kohta ACERi töörühmades.
36 
Üks ACERi kohustustest on energiaturu 
suundumuste analüüsimine ja riikli -
kele reguleerivatele asutustele ning 
ELi institutsioonidele poliitikaalase 
nõu andmine. ACERil puuduvad aga 
volitused sundida reguleerivaid asutusi 
või liikmesriikide valitsusi esitama asja -
omaseid energiaturgu puudutavaid 
andmeid. Andmete puudumine piirab 
ACERi suutlikkust esitada turuanalüüse 
ning anda ELi institutsioonidele ja liik -
mesriikide reguleerivatele asutustele 
poliitikaalast nõu.Põhivõrguettevõtete 
eraldamine on ametlikult 
tehtud, kuid sellega ei ole alati 
kaasnenud liberaliseeritud ja 
konkurentsipõhiste turgude 
teket
37 
Elektrit ja gaasi tarbitakse harva seal, 
kus seda toodetakse või maale tuuak -
se. Selleks, et tohutu energiahulk 
jõuaks tarbijateni, on vaja arendada 
välja ülekandesüsteem. Ettevõtteid, 
mis neid ülekandesüsteeme halda -
vad, nimetatakse ELi liikmesriikides 
põhivõrguettevõtjateks.
38 
Energia ülekande eraldamist muudest 
tegevustest (nt energia tootmise ja 
jaotamise eraldamine vertikaalselt 
integreeritud energiaettevõtetes) ni -
metatakse eraldamiseks. See algas esi -
mese ja teise energiapaketiga. Komis -
jon on kinnitanud, et kõik liikmesriigid 
on ametlikult kolmanda energiapaketi 
õigusaktid ülevõtnud, sh ka eraldamist 
käsitlevad sätted (vt punkt 31). Joo -
nisel 2  esitatakse põhivõrguettevõtja 
ülesanded ja positsioon energiakau -
banduses pärast eraldamist.
25 Tähelepanekud
39 
Eraldamise ja muude meetmete ees -
märk oli luua energia siseturule regula -
tiivsed tingimused, kuid sellegipoolest 
ei ole alati tekkinud liberaliseeritud ja 
konkurentsipõhist turgu. Põhjuseks on 
see, et mitu valitsust ja turgu valitsevat 
energiaettevõtet piiravad jätkuvalt kol -
mandate poolte juurdepääsu võrgule 
eeskirjade ja tehniliste piirangute abil. 
Uued tarnijad gaasi- ja elektriturgu -
del vajavad juurdepääsu ülekande- ja ladustamitaristule. Juurdepääsu puu -
dumisel on uutel tulijatel keeruline 
riigi elektri- või gaasiturule siseneda. 
Näiteks Poolas lõi turgu valitsev gaasi -
ettevõte 2010. aastal sihtotstarbelise 
ettevõtte, mida riigi reguleeriv asutus 
ei pea põhivõrguettevõtjaks, ning mis 
on Poola maa-aluste gaasihoidlate 
ainuomanik. Sellise olukorraga kaas -
neb risk, et tütarettevõte võib piirata 
uute gaasitarnijate juurdepääsu Poola 
turule29.Joonis 2Energiakaubandus ja -ülekanne enne ja pärast eraldamist
Pärast eraldamist Enne eraldamist
Reguleerimata koostoimeReguleeritud koostoime
TarbijaEraldiseisev ettevõte või tegevusLegend:Tarbija TarbijaJaotus Ülekanne
(põhivõrguettevõtjad) Võrgu haldamine
MüükVahendajaTootmine/import
Tootmine/import
Võrgu haldamine
Kauplemine
MüükVertikaalselt 
integreeritud ettevõte
Allikas:  James Matthys-Donnadieu ettekanne 26. augustil 2014 Genti ülikooli suvekoolis „Economics of Electricity Markets”.29 Poola energiaturgu 
reguleeriva ametiasutuse 
2014. aasta aruandes esitatud 
arvnäitajate kohaselt on turgu 
valitseva gaasitarnija omandis 
ligi 95% Poola gaasimüügi 
hulgiturust.
26 Tähelepanekud
40 
Sedamööda, kuidas liikmesriikide 
võrke ühendatakse omavahel üha 
enam, suureneb selgelt ka vajadus 
naaberriikide põhivõrguettevõtjate va -
helise koostöö järele, eelkõige seoses 
energiavarustuse kindluse tagamisega. 
Hea koostöö näiteks võib tuua Rootsi 
põhivõrguettevõtja, kes on võimeline 
haldama ka Norra ja Taani võrke, sest 
neil on sellekohane kokkulepe ning 
riikide võrgud on tehniliselt omavahel 
ühendatud. Selline koostöö tase ei ole 
aga kuigi laialt levinud.
41 
Kõik põhivõrguettevõtjad peavad ole -
ma riiklike reguleerivate asutuste poolt 
sertifitseeritud. Komisjonil on selles 
protsessis oma osa: komisjon esitab ar -
vamuse riiklike reguleerivate asutuste 
koostatud otsuste eelnõude kohta. Ar -
vamuse esitamiseks kontrollib komis -
jon, kas põhivõrguettevõtjal on piisa -
valt vahendeid ja kas ettevõtja suudab 
teha sõltumatuid investeerimis -
otsuseid. Mõne põhi  võrguettevõtja 
puhul ei ole komisjon sertifitseerimist 
endiselt lõpule viinud30.42 
ELi tasandil puudub üks ühine põhi -
võrguettevõtja. Põhivõrguettevõtjad 
teevad koostööd ENTSO-E ja ENTSO-G 
raames. Riikide põhivõrguettevõtjate 
osalemine ENTSOde tegevuses va -
rieerub ning sellega kaasneb risk, et 
välja töötatud tehnilised lahendused 
sobivad paremini kõige aktiivsemalt 
osalevatele pooltele.30 Seisuga 1. juuni 2015 oli 
komisjon esitanud 109 
arvamust. Sertifitseerimist 
ootavad veel seitse gaasi ja 
kolm elektri 
põhivõrguettevõtjat: Eesti, 
Läti, Soome, Itaalia, Ungari, 
Belgia (uuesti sertifitseerimine) 
ja Ühendkuningriigi (uuesti 
sertifitseerimine) gaasi 
põhivõrguettevõtjad ning 
järgmised elektri 
põhivõrguettevõtjad: Ungari, 
Rootsi ja Saksamaa vaheline 
elektrikaabel, Itaalia (uuesti 
sertifitseerimine).
27 Tähelepanekud
Energia siseturu edasist 
arengut võivad aeglustada 
ka olulised erinevused 
liikmesriikide vahel 
seoses energiaturgude 
korraldamisega
43 
Komisjon hindas edusamme seoses 
energia siseturu arenguga ning järel -
das, et energiaturgude jaoks eksistee -
rib 28 erinevat riiklikku õigusraamis -
tikku31. Seega on ELis ühtse energia 
siseturu asemel pigem eri kohalike, 
riiklike ja piirkondlike turgude kogum. 
Energia siseturu edasise arendamise 
põhiprobleemiks ongi leida viis, kuidas 
kõik need turud üheskoos toimima 
saada. See on keeruline ülesanne, sest:
 ο ELis kasutatakse endiselt mitut eri 
kauplemismehhanismi;
 ο energiaturge mõjutavad mitme -
sugused sekkumised;
 ο võrgueeskirjade välja töötami -
ne ja rakendamine on endiselt 
probleemiks;
 ο turu terviklikkus ja läbipaistvus on 
turuti erinev.ELis kasutatakse endiselt mitut 
eri kauplemismehhanismi
44 
Kolmandas energiapaketis ei sätestata 
konkreetset kauplemismehhanismi, 
mida tuleks rakendada kogu ELis. 
Tegelikkuses toimub gaasi ja elektri -
energiaga kauplemine mitmel moel (vt 
punkt 60). Siseturu arengule tõhusalt 
kaasa aitavate turgude omadusteks 
on likviidsus, läbipaistvus ja vaba 
osalemine. Auditi käigus tuvastas 
kontrollikoda vähemalt neli eri kauple -
mismehhanismi, mis vastavad loet -
letud omadustele erineval määral (vt 
tabel 3 ).
Liikmesriikide energiaturgu 
mõjutab valitsusepoolne 
sekkumine muude riiklike 
või ELi poliitikaeesmärkide 
saavutamiseks
45 
Energiapoliitika on tihedalt seotud pal -
jude muude poliitikavaldkondadega 
nii liikmesriigi kui ka ELi tasandil, nagu 
näiteks laiem majandus-, kliimamuutu -
se, tööstus-, innovatsiooni ja tööturu -
poliitika. Ühe või teise poliitika raken -
damise meetmed võivad mõjutada 
energiaturgude toimimist, näiteks mõ -
jutades teatud energiaallikate valikut 
või eraldades täiendavat toetust ühele 
allikatest. Ühe liikmesriigi tasandil võib 
selline poliitika olla täiesti mõistlik (nt 
omamaiste energiaallikate kasutamine 
ja seeläbi energiavarustuse kindluse 
tagamine asjaomases liikmesriigis), 
kuid see võib tekitada turu- ja hinna -
moonutusi energia siseturul.31 COM (2015) 80 final, 
25. veebruar 2015, 
„Vastupidava energialiidu ja 
tulevikku suunatud 
kliimamuutuste poliitika 
raamstrateegia”.
28 Tähelepanekud
Energiaga kauplemise mehhanismid
Likviidsus
Läbipaistvus
Vaba 
osalemineNäiteid auditi juhtumiuuringutest
Piirkondlikud börsid
Turge toetavad pikaajalised finantsriskide maandamise vahen -
did, mis hõlmavad mitut riiki ning mille eesmärgiks on luua 
ala, kus energia saab vabalt liikuda. Sellised turud on enamasti 
väga likviidsed ning toimivad turuosaliste vaba tahte alusel.√ √ √Peamine elektrienergiaga kauplemise viis põhjamaades ja 
Läänemere piirkonnas.
Ettevõtetevaheline kauplemine
Hõlmab energiatootja ja tema kliendi vahelist kauplemist. 
Lepingud (enamasti pikaajalised) ei ole läbipaistvad, sest 
kauplemistingimusi ei avalikustata teistele turuosalistele. See -
tõttu on keeruline teha kindlaks gaasi ja elektri võrdlus hinda 
konkreetses turuvaldkonnas.X X √Auditi ajal kasutati Bulgaarias elektri ja gaasiga kauplemiseks 
ainult seda meetodit.
Hispaanias puudus kuni aastani 2014 integreeritud ja 
organiseeritud gaasiturg. Aastal 2013 müüdi ligi 66% gaasist 
veeldatud maagaasi terminalides kahepoolsete lepingute 
alusel. Reguleerival asutusel oli keeruline saada kallutamata 
teavet gaasihindade kohta.
Piiratud ulatusega börsid
Kehtestatakse liikmesriigi valitsuse algatusel või käsul. 
Kohustus sel viisil kaubelda võib näidata, et hinnad ei põhine 
täielikult pakkumise ja nõudluse dünaamikal.√ √ XAastal 2013 müüdi Poolas sellisel viisil 50% elektrienergiast, 
ülejäänud osa müüdi ettevõtetevahelise kauplemise teel. 
Poola energiabörsi käivitas rühm kauplejaid, hiljem toetasid 
seda ka riigi ametiasutused, kes nõudsid, et elektritootjad 
müüksid börsi kaudu vähemalt 70% oma toodangust.
Ülemääraste koguste turg
Kasutatakse peamiselt gaasisektoris. Selline kauplemine 
toimub olukorras, kus turgu reguleerib või domineerib üks 
peamine tarnija, Selle tulemuseks on kauplemine, mis on küll 
läbipaistev, kuid ei kajasta turu hinnadünaamikat tervikuna.√ X XPoola gaasibörs pakub võimaluse osta gaasi, mille hind on 
reguleeritud hulgimüügihinnast enam kui 20% madalam.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.Tabel 3
29 Tähelepanekud
46 
Komisjon on teadlik nende sekkumiste 
potentsiaalsest mõjust energia sise -
turu toimimisele. Komisjoni suutlikkus 
seda mõju piirata on aga väike, isegi 
kui ta sooviks seda teha. Komisjon on 
esitanud oma seisukoha energiaalase 
riigiabi suunistes32 ning energiapaket -
tide selgitavates märkustes. Komisjoni 
seisukohad, mis on ka käesoleva auditi 
seisukohast olulised, on järgmised:
 ο hulgimüügihindade reguleerimist 
ei tohiks lubada33;
 ο reguleeritud jaehinnad peaksid 
olema määratud sellisel tasemel, 
mis võimaldaks konkureerivaid 
pakkumisi. Elektrikomponendi osa 
reguleeritud hinnas ei tohiks olla 
väiksem kui konkreetse turu kesk -
mine hulgimüügihind34.
Võrgueeskirjade ja suuniste 
vastuvõtmine: elektri puhul 
eriti aeglane
47 
Võrgueeskirjad on tehnilised eeskirjad, 
mille alusel toimub ELi elektri ja gaasi 
ülekandesüsteemide vaheline koos -
talitlus. Eeskirjades on esitatud ühised 
tehnilised standardid, mis peaksid 
tagama takistamatu piiriülese energia -
kaubanduse. Eeskirjad täiendavad 
energiaturgude õigusraamistikku, 
aidates tagada energiapakettide ühise 
rakendamise. Võrgueeskirjade täielik 
rakendamine võimaldab kauplemis -
mehhanisme vähendada ning loob 
vajalikud tingimused ühtlustatud 
turgude integratsiooniks. ACERil on 
selles protsessis eriti oluline roll: amet 
töötab välja raamsuunised ning hindab 
ENTSOde koostatud eeskirju enne 
nende komisjonile esitamist. Komisjon 
vastutab seejärel eeskirjade lõpliku 
teksti vastuvõtmise ning komitee -
menetluse koordineerimise eest, mille 
kaudu võrgu  eeskirjad võetakse ametli -
kult vastu.48 
Hetkel toimub energiakaubandus mit -
me liikmesriigi siseselt ning liikmesrii -
kide vahel ilma täielikult kokku lepitud 
ja heaks kiidetud võrgueeskirjadeta. 
Sellegipoolest oleks selle protsessi lõ -
puleviimine oluline samm asjakohaselt 
toimiva energia siseturu väljaarenda -
mise suunas.
49 
Nagu näidatud tabelis 4 , on võrguees -
kirjade osas kokkuleppe saavutamine 
pikaajaline ja keerukas protsess. Seisu -
ga 30. juuni 2015:
 ο oli tehtud mõningaid edusamme 
gaasisektoris – neli viiest eeskirjast 
oli vastu võetud ja ühe üle käisid 
läbirääkimised;
 ο elektrisektoris seevastu ei olnud 
11-st eeskirjast aga vastu võetud 
ühtegi. Ka pärast seda, kui ACER 
on toimiku komisjonile edastanud, 
esineb võrgueeskirjade komitee -
menetluse kaudu heakskiitmises 
pikki viivitusi. Üheksast komisjoni -
le esitatud eeskirjast on komitee -
menetluses ainult viis.32 Keskkonna- ja energiaalase 
riigiabi suunised aastateks 
2014–2020 (2014/C 200/01).
33 Euroopa Kohus kinnitas oma 
10. septembril 2015 esitatud 
otsuses kohtuasjas (kohtuasi 
Poola vastu seoses 
reguleeritud gaasihindadega 
mitte-kodutarbijatele, C-36/14) 
Euroopa Liidu õigusaktidele 
vastavaid hindade 
reguleerimise kriteeriume.
34 Komisjoni teatis 
„Energiahinnad ja -kulud 
Euroopas ”, SWD(2014) 19 final 
ja SWD(2014) 20 final.
30 Tähelepanekud
Võrgueeskirjade väljatöötamise protsess
ACERi 
raamsuunisedEeskirjade 
väljatöötamise 
lõpetamine  
ENTSO-G ja 
ENTSO-E pooltACERi lõplik 
soovitusKomitee -
menetluse algusEeskirjad aval -
datakse Euroopa 
Liidu TeatajasGaasVõimsuse jaotamise mehhanismid 3. kv. 2011 3. kv. 2012 4. kv. 2012 1.kv. 2013 4. kv. 2013
Ülekoormusega tegelemise kord E/K E/K E/K 1.kv. 2012 3. kv. 2012
Gaasi tasakaalustamine ja 
ülekandevõrgud3. kv. 2011 1. kv. 2013 1. kv. 2013 3. kv. 2013 1. kv. 2014
Koostalitlusvõime ja andmevahetuse 
eeskirjad3. kv. 2012 4. kv. 2013 1. kv. 2014 3. kv. 2014 2. kv. 2015
Ülekande ühtlustatud 
tariifistruktuurid4. kv. 2013ElekterVõimsuse jaotamine ja ülekoormuse 
juhtimine 2. kv. 20113. kv. 2012 1. kv. 2013 3. kv. 2014
Forvard võimsuse jaotamine 3. kv. 2013 2. kv. 2014 2. kv. 2015
Tootmise ühendamine
2. kv. 20112. kv. 2012 1. kv. 2013 1. kv. 2015
Tarbimise ühendamine 4. kv. 2012 1. kv. 2013 2. kv. 2015
Kõrgepinge alalisvoolu ühendamine 2. kv. 2014 3. kv. 2014 2. kv. 2015
Talitluskindlus
4. kv. 20111. kv. 2013 4. kv. 2013
Operatiivplaneerimine ja 
kavandamine1. kv. 2013 4. kv. 2013
Koormussageduse kontrollimine ja 
reservid2. kv. 2013 3. kv. 2013
Käitamiskoolitus
Nõuded ja tegevuskord 
hädaolukordades 1. kv. 2015 2. kv. 2015
Tasakaalustamine 3. kv. 2012 4. kv. 2013
Märkus:  gaasi ülekoormusega tegelemise kord ei läbinud sama protsessi nagu teised võrgueeskirjad. Nimetatud meetmed olid juba paika pan -
dud osana kolmandast energiapaketist (määrus (EÜ) 715/2009) ning 2012. aasta komiteemenetluse käigus vastavalt ajakohastatud.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda ACERi esitatud teabe alusel.Tabel 4
31 Tähelepanekud
50 
Kontrollikoja auditi käigus leiti neli 
põhjust, miks protsess on olnud 
aeglane:
a) tunnetatud vajaduse puudumi -
ne juba asjakohaselt toimivatel tur -
gudel. Selliste turgude sidusrüh -
mad ei taha uusi tehnilisi eeskirju 
kasutusele võtta ning paremini in -
tegreeritud Euroopa turu eelised ei 
ole prioriteediks. Peamine elektri -
energiaga kauplemise viis Põhja -
maades ja Läänemere piirkonnas, 
päevasisese turu mehhanism 
ELBAS35 ei ole tehniliselt kooskõlas 
Kesk-Euroopa päevasisese kauple -
mise platvormidega. Põhjamaad ja 
Balti riigid ei soovinud läbi rääkida 
ühise Euroopa lahenduse üle, mis 
erineks ELBASist. Sellest tulenev 
arutelu üleeuroopaliselt kasutata -
va süsteemi kohta tekitab turgude 
liitmisel viivitusi;
b) kolmandas energiapaketis puu -
duvad selge ajakava  ja tähtajad 
võrgueeskirjade koostamiseks, 
heakskiitmiseks ja rakendamiseks;
c) eeskirjade koostamise protsess 
ENTSOde ja ACERi vahel on keeru -
kas. Võrgueeskirjade koostamise 
otsused tehakse ENTSOdesse 
kuuluvate põhivõrguettevõtjate ja 
ACERisse kuuluvate riiklike regu -
leerivate asutuste häälteenamuse 
alusel. See on problemaatiline, 
sest kuigi ENTSOd on ELi asutused, 
millel on oma roll energia siseturu 
arengus, esindavad nad ka oma 
liikmete huve. Seetõttu võib tek -
kida osalejate huvide konflikt, mis 
võib põhjustada riski, et otsusta -
takse vähima ühisnimetaja põhi -
mõttel saadud lahenduse kasuks. 
See aga ei aita optimaalselt kaasa 
turgude liitmisele;d) eelkõige elektri osas ei ole ko -
misjon algatanud ja juhtinud 
õigeaegset  komiteemenetlust.
51 
Võrgueeskirjade varajast rakenda -
mist on olnud vähe. Võrgueeskirjade 
varajaseks rakendamiseks on mõne 
liikmesriigi põhivõrguettevõtjad ja 
reguleerivad asutused moodustanud 
piirkondlikke algatusi; seitse liikmes -
riiki36 on alates 2012. aastast teinud 
koostööd gaasi läbilaskevõime jao -
tamise mehhanismi eeskirja varajase 
rakendamise osas.
Turu terviklikkus ja 
läbipaistvus sõltub 
kauplemismehhanismidest
52 
Energia siseturu põhimõtete kohaselt 
tuleb energiaga kaubelda eeskirja -
põhistel turgudel, mis on läbipaistvad. 
Nagu eelpool kirjeldatud, on eri kaup -
lemismehhanismide läbipaistvuse aste 
erinev (vt punkt 44). Selles kontekstis 
võeti 2011. aastal vastu ELi määrus37 
energia hulgimüügituru terviklikkuse 
ja läbipaistvuse kohta (vt 4. selgitus ).35 Rohkem teavet ELBASi kohta 
leiab aadressilt: http://www.
nordpoolspot.com/TAS/
Intraday-market-Elbas/ .
36 Tšehhi Vabariik, Hispaania, 
Prantsusmaa, Ungari, Poola, 
Portugal ja Rumeenia.
37 Määrus (EL) nr 1227/2011, mida 
täiendavad 2014. aasta 
detsembri keskpaigas vastu 
võetud REMITi rakendusaktid.
32 Tähelepanekud
53 
ACER ja auditi ajal külastatud nelja liik -
mesriigi reguleeriva asutuse esindajad 
kuuest teatasid, et nad ei ole täielikult 
valmis energiaturu terviklikkuse ja 
läbipaistvuse määruse rakendamiseks. 
Bulgaaria reguleeriv asutus märkis, et 
kuna nende riigis hetkel energiabörs 
puudub, siis ei saa REMIT-määrust 
rakendada.
54 
Hästitoimival kauplemisel on olemas 
sisemised läbipaistvusmehhanismid, 
mis on kavandatud turuga manipu -
leerimise ennetamiseks. Need võiksid 
ACERit ja reguleerivaid asutusi REMIT-  
määruse raames toetada. Vähem 
läbipaistvate kauplemismehhanismi -
de puhul (nagu ettevõtetevaheline 
kauplemine ja ülemääraste kogustega 
kauplemine) puuduvad veel toimivad 
järelevalvemehhanismid. Sellest tule -
nevalt jääb ka pärast REMIT-määruse 
täielikku jõustumist püsima turuga 
manipuleerimise ja juhusliku teabe -
vahetuse risk.Kuigi Euroopa turgude 
ühendamisel on tehtud 
edusamme, ei ole veel 
saavutatud energia siseturu 
täielikku positiivset mõju 
hindadele
55 
Kolmandas energiapaketis käsitletakse 
elektri- ja gaasiturgu sarnasel viisil. 
Ka mõlema turu jaoks välja töötatud 
mudelid on sarnased, sest näevad 
ette juurdepääsu eri allikatest toode -
tud energiale ning hinnakonkurentsi 
olemasolu igas turuvaldkonnas (vt 
punkt 12).
56 
Liikmesriikide energiahindade võrd -
luseks tuleks kasutada pigem hulgi -
müügihindu, sest jaehinnad sisaldavad 
makse, lisatasusid ja allahindlusi, mis 
on liikmesriigiti erinevad. Kodumaja -
pidamiste ja tööstusettevõtete 
makstav keskmine hind erineb märki -
misväärselt hulgimüügihindadest (vt 
I lisa).REMIT-määrus ja ACER
REMIT  (energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määrus), mida rakendab ACER, on Euroopa energia hul -
gimüügiturgude järelevalvesüsteem ning see on ACERile oluline uus kohustus lisaks nendele, mis talle on 
määratud kolmanda energiapaketiga. ACERil on olemas vajalik IT-taristu, järelevalvevahendid ja asjakohased 
teadmised.
 οrakendamisetapp  algas määruse vastuvõtmisega ning lõppes andmekogumisalaste eeskirjade jõustumi -
sega. ACER määratles energia hulgimüügiturgude järelevalve metoodika, menetlused ja IT-vahendid, sh 
andmete jagamise riikide reguleerivate asutuste ja muude ametiasutustega liikmesriigi ja ELi tasandil.
 οtoimimisetapis  kogub ja analüüsib ACER andmeid, kasutades neljaosalist lähenemisviisi: seire, anomaal -
sete juhtumine eeluurimine, juhtumite uurimine ja jõustamine. ACER kogub andmeid otse turuosalistelt ja 
kolmandatelt pooltelt.4. selgitus
33 Tähelepanekud
57 
Hästitoimiva energiaturu üheks 
tunnuseks on suhteliselt väike hulgi -
müügihindade erinevus naaberriikide 
vahel ja piirkondade siseselt. Olulised 
erinevused hulgimüügihindades näi -
taksid, et avatud turgude ja võrkude 
ühendamise läbi saavutatav võimalik 
majandustulu ei ole realiseerunud.
58 
Mõnes liikmesriigis reguleeritakse 
hulgi- ja jaemüügihindu, ning see võib 
mõjutada liikmesriikidevahelise hinna -
vahe suurust (vt punktid 45 ja 46).59 
Elektrienergia hulgimüügihinnad ei ole 
liikmesriikide vahel lähenenud. Nagu 
näidatud joonisel 3 , on elektrienergia 
hulgimüügihinnad ELis väga erine -
vad. Kõige kõrgem hulgimüügihind 
on kõige madalamast enam kui 85% 
kõrgem38. Mõne naaberriigi vahel võib 
leida suuri erinevusi. Näiteks Eesti ja 
Läti või Tšehhi Vabariigi ja Poola vahel.Joonis 3Keskmiste baaskoormuselektrienergia hindade võrdlus aastal 2014 liikmesriikides, 
kus on olemas börs
Baaskoormuselektrienergia hind
(eurot/MWh)
EL IE UK IT LT LV PL ES PT NL BE HU SI EE FI FR RO SK AT CZ DESE DK70
60
50
40
30
20
10
058 57
53 5250 50
4443 42 41 41 41 40
383635 3534 33 33 3332 31
Märkus:  hinnainfo puudub Bulgaaria, Horvaatia, Küprose, Luksemburgi ja Malta kohta.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda Euroopa Komisjoni esitatud andmete alusel.38 Samasugused erinevused 
elektrienergia 
hulgimüügihindade kõrgeima 
ja madalama hinna vahel 
esinesid ka 2013. aastal ja  
2015. aasta esimeses kvartalis.
34 Tähelepanekud
60 
Turumajanduse terminites on hindade 
lähenemise saavutamiseks vajalikud 
kolm tingimust:
a) liikmesriigid peavad soovima 
tagada liberaliseeritud ja konku -
rentsipõhise turu tekkimise (vt 
punkt 39);
b) liikmesriikide kasutatavad kauple -
misemehhanismid peavad olema 
kasutatavad piiriüleselt. Kui üks 
liikmesriik kasutab ettevõtete -
vahelist kauplemist ja teine osaleb 
piirkondlikul energiabörsil, on tur -
gude mõjus ühendamine võimatu 
(vt punkt 44);
c) olemas peab olema piisava võim -
susega piiriülene ja ka liikmesriigi 
enda ülekandevõrk.
61 
Suurem osa liikmesriike, mis kasutavad 
kauplemiseks mingit liiki börsi, tegele -
vad järgmise päeva turgude ühenda -
misega39. See ei ole aga aidanud kaasa 
elektrienergia hulgimüügihindade 
täielikule lähenemisele, sest liikmesrii -
gid ei kasuta tingimata sarnaseid kaup -
lemismehhanisme ning võrkudevaheli -
sed ühendused liikmesriikide vahel on 
piiratud. Nagu näidatud joonisel 3,  on 
nende liikmesriikide hinnad endiselt 
erinevad.62 
Liikmesriikide võrkudevahelised 
ühendused lihtsustavad liikmesriikide 
energiaturgude ühendamist, mis peaks 
teoreetiliselt mõjutama ka energiahin -
du, tehes võimalikuks piiriülesed 
turumõjud. EL on seadnud eesmär -
giks, et piiriüleste võrkudevaheliste 
ühenduste maht peaks moodustama 
vähemalt 10% liikmesriigis instal -
leeritud tootmisvõimsusest40 (vt ka 
punkt 75). võrkudevaheliste ühenduste 
10-protsendilise mahu saavutamine 
ei ole siiski tingimata viinud hindade 
lähenemiseni.
63 
Hindade lähenemise tegelikuks saa -
vutamiseks vajalik võrkudevaheliste 
ühenduste maht varieerub vastavalt 
turuvajadustele ja sõltub konkreet -
se liikmesriigi ja selle ümbritsevate 
piirkondade olukorrast. Elektrihinda -
de lähenemise saavutamiseks vajalik 
ühenduste võimsus võib olla oluliselt 
suurem kui 10%, ent teatud olukorda -
des, eriti suurte turgude vahel, võib 
võrkudevaheliste ühenduste maht olla 
ka väiksem. Tabelist 5  nähtub näiteks, 
et Portugalis on võrkudevaheliste 
ühenduste maht alla 10%, kuid jooni -
selt 3  on näha, et hinnad on naaber -
riik Hispaaniaga suhteliselt sarnased. 
Rohkem näiteid hindade lähenemise ja 
võrkude ühendamise eesmärgi kohta 
on toodud 5. selgituses .39 Erandiks on Kreeka, Iirimaa ja 
Poola.
40 Võrkudevaheliste ühenduste 
maht (10%) kehtestati 
2002. aastal Barcelonas 
toimunud Euroopa Ülemkogu 
tippkohtumisel. Kõik 
liikmesriigid peavad aastaks 
2020 arendama välja 
võrkudevaheliste ühenduste 
mahtu, mis moodustab 
vähemalt 10% nende 
installeeritud 
tootmisvõimsusest. See 
tähendab, et igal liikmesriigil 
peavad olema elektrikaablid, 
mis võimaldavad riigi 
elektrijaamade toodetud 
elektrienergiast vähemalt 10% 
ülekandmist naaberriikidesse.
35 Tähelepanekud
64 
Mõned liikmesriigid on küll pühen -
dunud energia siseturuga seotud 
reformide elluviimisele, kuid ei või -
malda energiahindu määrata pakku -
mise ja nõudluse dünaamika alusel. 
Hulgimüügi hindade reguleerimist 
kasutati ühes auditiga hõlmatud liik -
mesriigis, ning mitut liiki jaehindade 
reguleerimist kasutati neljas auditivali -
misse kuulnud liikmesriigis.Gaasituru korralduse 
mudeli täieliku rakendamise 
mõju gaasi keskmisele 
hulgimüügihinnale võib 
osutuda piiratuks
65 
Gaasituru korralduse mudeli puhul 
rõhutatakse vajadust gaasi kauplemis -
platvormil põhinevaks kauplemiseks 
(vt punkt 12). Siiani on kauplemisplat -
vormipõhine hinnakujundus kasutusel 
vaid seitsmes liikmesriigis41. Teistes 
liikmesriikides toimub gaasiga kaup -
lemine ettevõtetevahelise kauplemise 
alusel koos maagaasijuhtmete eksklu -
siivse kasutamisega, seoses millega ko -
hustuvad gaasitootjad tarnima teatud 
hulga gaasi kindlaksmääratud hinna 
eest. Kindlaksmääratud hinna alusel 
kujuneb ka hulgimüügihind.Elektrihindade ühtlustamine ja elektrivõrkude sidumisele seatud 10-protsendiline 
eesmärk
Eesti ja Läti  vaheline võrkudevaheliste ühenduste maht on ligi 60% Eesti tootmisvõimsusest ja 33% Läti toot -
misvõimsusest. Seega on võrkude ühendamise määr kõvasti üle eesmärgiks seatud 10%, kuid hindade erine -
vused on väga suured.
Poola võrkudevaheliste ühenduste maht  naaberriikidega on küllaldane. Jättes kõrvale võrkude ühendused 
ELi mittekuuluvate riikidega (Valgevene ja Ukraina), on ülekandevõimsus 15% olemasolevast tootmisvõimsu -
sest. Sellegipoolest ei ole olemasolevad piiriülesed ülekandeliinid (kogusvõimsusega 5 GW) enamasti kasuta -
tavad kauplemiseks. Selle põhjuseks on Poola põhivõrguettevõtja seatud piirangud, et tulla toime planeeri -
matu energia sissevooluga Saksamaalt.
Planeerimatu sissevool on põhjustatud Põhja-Saksamaa tuulegeneraatorite suurest tootmisvõimsusest ja 
Saksamaa enda väikesest ülekandevõimsusest. Kuna elektrienergiat ei saa Saksamaal üle kanda, võib see voo -
lata naaberriikide võrkudesse, tekitades nn ringvoogu. Selliste võimalike voogude haldamiseks sulgeb Poola 
põhivõrguettevõtja peaaegu kõik võrguühendused Saksamaaga, jättes elektriga kauplemiseks alles vaid väga 
väikese läbilaskevõimsuse.
Ainus täielikult toimiv võrkudevaheline ühendus, mis mõjutab Poola elektrihinda, on SwePol  ühendus Rootsi -
ga (600 MW), mis moodustab ligi 1,6% Poola kogu tootmisvõimest (vt 7. selgitus ).5. selgitus
41 Kauplemisplatvormide 
vaheline piiriülene gaasiga 
kauplemine on hetkel võimalik 
Belgia, Saksamaa, 
Prantsusmaa, Itaalia, 
Madalmaade, Austria ja 
Ühendkuningriigi vahel.
36 Tähelepanekud
66 
Nii kauplemisplatvormipõhine kui ka 
ettevõtetevaheline gaasiga kauplemi -
ne toimub liikmesriikides paralleelselt. 
Näiteks Itaalias on olemas kauplemis -
platvorm ning riigi gaasitarnijad on 
sõlminud ka neli eraldi ettevõtete -
vahelist tarnelepingut. Eestil ja Lätil 
on kummalgi aga üksainus gaasiallikas 
ning hind määratakse kindlaks ette -
võtetevahelistes tarnelepingutes42.
67 
Kauplemisplatvormide puhul on oluli -
ne, et oleks enam kui üks gaasitarne -
allikas, kust tarnitakse gaasi kas 
trasside kaudu või muudest allikastest, 
näiteks veeldatud maagaasi termi -
nalidest. Konkurentsivõimelise plat -
vormipõhise kauplemise arendamine 
terves ELis nõuaks märkimisväärseid 
taristuinvesteeringuid, et hõlbustada 
gaasitarneid alternatiivsetest allikatest. 
Kui selliseid suuri investeerimiskulusid 
loodetakse hiljem võrgutariifide suu -
rendamise abil tagasi teenida, ei ole 
kauplemisplatvormi kaudu kauplemise 
arendamine kogu ELis majanduslikult 
kuigi tasuv, eriti arvestades asjaoluga, 
et keskmised hinnad on kauplemis -
platvormde puhul vaid 10% madala -
mad kui keskmised ettevõtetevahelise 
kauplemise hinnad43.
68 
Selleks, et konkurentsipõhine kaup -
lemisplatvormipõhine kauplemine 
oleks edukas, on vaja piisavaid tarne -
koguseid eri allikatest. See, et mitu 
gaasitarnijat saab gaasi samast riikli -
kust allikast, võib tekitada konkurentsi 
marginaalide tasandil, aga ei pruugi 
tingimata tagada varustuskindlust, 
sest tarne katkemine sellest ainsast 
allikast võib mõjutada kõiki sealt alga -
vaid tarnekanaleid.42 Mõned riigid kasutavad 
teatavaid kombineeritud 
süsteeme. Näiteks Poolas on 
gaasi hulgi- ja jaemüügihinnad 
reguleeritud, kuid osa 
impordist ja kasutamata 
võimsusest müüakse börsil. 
2014. aasta neljandas kvartalis 
oli gaasi hind börsil 26,2 eurot/
MWh ja reguleeritud hind 
36 eurot/MWh. 2013. aastal 
toimus vaid kolm protsenti 
kogu gaasiga kauplemisest 
börsil.
43 ACERi esitatud teabe alusel oli 
keskmine platvormihind 
2014. aastal 24,8 eurot/MWh 
nendes seitsmes liikmesriigis, 
kus kauplemisplatvorm oli 
olemas. Ettevõtetevahelistes 
kaubalepingutes oli keskmine 
impordihind 2014. aastal 
27 eurot (vt II lisa ). Kõige 
kõrgem ja madalam hind 
ettevõtetevahelise kauplemise 
lepingutes jäi vahemikku 22,1 
ja 32,0 eurot/MWh (23,4 ja 
27,8 eurot/MWh platvormi 
puhul). Ettevõtetevahelise 
kauplemise keskmise hinna 
arvutamisel võetakse arvesse 
21-protsendilist tagasiulatuvat 
hinnaalandust Leedule, nagu 
näidatud 6. selgituses .
37 Tähelepanekud
69 
Kõik need tegurid tuleb võtta ar -
vesse, sest gaasi tulevast nõudlust 
ELis on väga keeruline prognoosida. 
Ajavahemikul 2010–2013, nagu näha 
joonisel 4 , langes gaasi kogunõudlus 
ELis 14%, ning isegi komisjoni enda 
prognooside kohaselt ei ole nõud -
luse suurenemine kuigi tõenäoline. 
Seetõttu on potentsiaalsed investorid 
investeeringulubaduste andmisel 
ettevaatlikud.70 
Komisjonil puuduvad sisemised 
ressursid ELi gaasinõudluse prognoo -
simiseks, mistõttu kasutab komisjon 
väliselt töövõtjalt tellitud prognoose 
(vt punkt 83). Jooniselt 4  nähtub ka, 
et komisjon on ajavahemike gaasitar -
bimist järjepidevalt üle hinnanud ning 
peab kasutatavate prognooside osas 
usalduse taastama.Joonis 4Gaasitarbimine EU-27-s ajavahemikus 2010–2013 ja komisjoni prognoosid aastani 2030
Siseriiklik kogutarbimine
Miljonit naftaekvivalenttonni
Prognoos 2011 Prognoos 2005 
Prognoos 2009 Prognoos 2003 
Prognoos 2013 Prognoos 2007 Tegelik tarbimine
2030 2028 2026 2024 2022 2020 2018 2016 2014 2012 2010 2008 2006 2004 2002 2000600
500
400
300
Märkus:  Kõik prognoosid hõlmavad EU-27 tarbimist viieaastaste perioodidena (2005, 2010, 2015 jne). Kõige uuemad Eurostati edastatud andmed 
gaasi tegeliku tarbimise kohta pärinevad aastast 2013.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda Eurostati ja Euroopa Komisjoni ajavahemikul 2003–2013 kahe aasta tagant koostatavad energiaprognoosid.
38 Tähelepanekud
71 
Gaasiturgude konkurentsivõimet on 
võimalik suurendada ka muul viisil, 
et turud oleksid täielikult toimivad, 
konkurentsivõimelised, kasutaksid 
platvormipõhiseid hindu ja tagaksid 
samas ka suurema energiavarustuse 
kindluse. Selleks tuleks tagada alter -
natiivne allikas, mis mõjutab teise 
gaasitarnija hinda. Veeldatud maa -
gaasi terminal Leedus on näide sellest, 
kuidas mõjutada hindu, tagades samas 
alternatiivse varu olemasolu juhuks, 
kui Läänemere piirkonna gaasitrasside 
töös tekib häire (vt  6. selgitus ).
„Independence”: veeldatud maagaasi terminal Klaipedas (Leedu)
Ujuv veeldatud maagaasi terminal „Independence” paigaldati Klaipeda sadamasse novembris 2014. Tegemist 
on Norra omandis oleva terminallaevaga, mille Leedu rentis kümneks aastaks koos hilisema ostuõigusega. 
Terminali tarnemaht on 3,8 miljardit m3 gaasi aastas ja see on oluliselt suurendanud Leedu gaasivarustuse 
kindlust ning konkurentsi kogu piirkonna gaasitarnijate vahel.
Leedu reguleeriva asutuse kohaselt alandas teine Leedu gaasitarnija gaasi impordihinda 21% võrra 28,6  euro -
ni/MWh, kui terminali ehituse peamine etapp 2014. aastal lõpetati (st isegi enne, kui terminal hakkas täisvõim -
susel tööle).6. selgitus
Foto 1. Ujuva veeldatud maagaasi terminali „Independence” saabumine 
Klaipeda sadamasse
© Hoëgh LNG
39 Tähelepanekud
Euroopa energiataristud 
ei ole üldiselt kavandatud 
täielikult integreeritud 
turgude jaoks ning seega 
ei taga need hetkel 
mõjusalt 
energiavarustuse kindlust
72 
Sobiv taristu on energia siseturu toi -
mimise seisukohast sama oluline kui 
turu struktuur ja mõjus reguleerimine. 
Aruande käesolevas osas:
a) hinnatakse, kas ELi praegune ener -
giataristu on kavandatud energia 
siseturu arendamiseks;
b) hinnatakse, kas taristut arendatak -
se tervikliku vajaduste hindamise 
alusel;
c) uuritakse, millist koostööd on vaja 
taristuprojektide rakendamiseks.Taristud mitmes liikmesriigis 
ja liikmesriikide vahel ei ole 
veel sobivad energia siseturu 
jaoks
Ühe liikmesriigi energiataristu 
võib mõjutada teiste 
liikmesriikide energiaturge
73 
Liikmesriigi energiataristu omadused 
võivad põhjustada piiranguid elektri -
energia ja gaasi liikumises naaber -
liikmesriikide ja muude liikmesriikide 
vahel. Kontrollikoda leidis auditi käigus 
järgmised juhtumid:
a) ebapiisav vastuvõtuvõime. See 
probleem võib tekkida, kui liikmes -
riigi taristu võimsus on liiga väike, 
et võimaldada naaberriikidevahe -
list importi ja eksporti. Nii juhtub 
siis, kui riigi ülekandevõrgud on 
ülekoormatud või kui elektrivõr -
kude sagedus ei ole piisav või 
gaasisüsteemides puudub vaba 
võimsus ja/või surve. Vt näited 
7. selgituses ;
Näiteid riigi ülekandetaristu ebapiisavast läbilaskevõimest
Aastal 2000 kasutusse võetud SwePol ühendus Poola ja Rootsi vahel , mille installeeritud võimsus on 
600 MW, ei tööta täisvõimsusel, kuigi kahe riigi elektrituru hulgimüügihinnad erinevad märkimisväärselt. 
Poola põhivõrguettevõtja sõnul ei ole Poola põhjaosa elektri ülekandetaristu piisava võimsusega, et sellist 
energia  hulka vastu võtta ning riigi võrku jaotada. 2014. aasta jooksul varieerus turule pakutav võimsus vahe -
mikus 273 MW kuni 424 MW, mis on oluliselt väiksem kui ühenduse maksimaalne võimsus.
Eestil  on gaasiühendused kolmandate riikide ja Lätiga ning süsteemi surve tagatakse Läti pumbajaamade 
abil. Eesti ja Soome vahele kavandatakse uut veealust gaasitrassi. Selleks, et gaas selles liiguks, tuleb Eesti 
süsteemi survet suurendada, kas siis rajades Eestisse oma pumbajaam või suurendades Läti pumbajaama 
võimsust.7 . selgitus
40 Tähelepanekud
b) ebapiisav siseriiklik maht 
energiatransiidiks. Mõned 
liikmesriigid on saanud või eel -
datavasti saavad nn energia -
transiidi koridorideks. Koridorid 
ühendavad liikmesriike, millel on 
suured energiavarud ja mis saaksid 
eksportida konkurentsivõimelise 
hinnaga gaasi ja elektrit, liikmesrii -
kidega, mis saaksid sellest ener -
giast kasu. Liikmesriikidevaheliseks energiatransiidiks on vaja kodu -
maist nõudlust ületavat mahtu. 
Mõnel transiidiriigil sellist mahtu 
ei ole ning see võib tekitada võrgu 
ülekoormust, vt  8. selgitus . Vas -
tupidine probleem võib tekkida 
juhul, kui gaasitrassid on reservee -
ritud pikaajaliste transiidilepin -
gutega ja neid ei saa liikmesriigi 
vajaduste katmiseks kasutada (vt 
punk t 111).
Energiatransiidiga seotud probleemid
Rootsi  on transiidiriik Norra elektrile, mis liigub Soome, Taani, Saksamaale ja Poolasse. Rootsi on investee -
rinud ühendustesse, mis lihtsustavad elektri liikumist. Rootsi sisevõrgu ülekoormuse tõttu ei olnud elektri 
eksport Taani stabiilne. Taani esitas seetõttu Euroopa Komisjonile kaebuse, misjärel jagas Rootsi 2011. aastal 
oma elektrituru neljaks kauplemistsooniks. See aitas teha kindlaks ülekoormuse asukoha, mille järel sai võrku 
tugevdada.
Prantsusmaa  peaks toimima gaasi transiidiriigina Ibeeria poolsaare ja ülejäänud Euroopa vahel. See ei ole aga 
praeguste turutingimuste, Lõuna-Prantsusmaa võrgu ülekoormuse ning Põhja- ja Lõuna-Prantsusmaa vahelise 
gaasivooga seotud probleemide tõttu võimalik.
Elektrisektoris tekitab probleeme vähene võrguühenduste arv Hispaania ja Prantsusmaa vahel. Lisaks aeg -
lustab Hispaania ja Portugali liitumist energia siseturuga vajadus parandada siseelektrivõrgu süsteeme nii 
Hispaanias kui ka Prantsusmaal, sest muidu ei ole elektrit Ibeeria poolsaare ja Kesk-Euroopa vahel võimalik üle 
kanda.8. selgitus
41 Tähelepanekud
Liikmesriikidevaheline 
piiriülene taristu on lünklik
74 
Probleemid piiriüleste võrkudevahe -
liste ühenduste mahuga muutuvad 
seda selgemaks, mida suurem on 
nõudlus liikmesriikidevahelise energia -
kaubanduse järele. ELi piiriülese 
taristu lünkade kohta ei ole tehtud üht 
terviklikku analüüsi (vt punkt 82). Kuigi 
selline strateegiline vajaduste hinda -
mine puudub, on ELi tasandil olemas 
eesmärgid elektri- ja gaasivõrkude 
ühendamiseks.75 
Aastal 200244 määras Euroopa Ülem -
kogu  elektrivõrkude vastastikuse 
sidumise eesmärgiks  10%45. Mõnes 
liikmesriigis on siiski endiselt väga 
vähe elektrivõrkude ühendusi naaber -
riikidega või puuduvad need üldse. 
2015. aasta juuni seisuga on 12 liikmes -
riigis võrkudevaheliste ühenduste 
mahu määr alla eesmärgiks seatud 
10% (vt  tabel 5 ). Nagu märgitud punk -
tis 62, ei tähenda eesmärgiks seatud 
10% saavutamine tingimata seda, et 
naaberliikmesriikides saavutatakse 
elektriturgude hindade lähenemine.Tabel 5ELi liikmesriikide elektrivõrkudevaheliste ühenduste määr aastal 2014
Elektrivõrkudevaheliste ühenduste määr on üle 10% Elektrivõrkudevaheliste ühenduste määr on alla 10%
Liikmesriik % Liikmesriik %
Luksemburg 245 Iirimaa 9
Horvaatia 69 Itaalia 7
Sloveenia 65 Portugal 7
Slovakkia 61 Rumeenia 7
Taani 44 Ühendkuningriik 6
Soome 30 Eesti 4
Ungari 29 Läti 4
Austria 29 Leedu 4
Rootsi 26 Hispaania 3
Madalmaad 17 Poola 2
Belgia 17 Küpros 0
Tšehhi Vabariik 17 Malta 0
Bulgaaria 11
Kreeka 11
Saksamaa 10
Prantsusmaa 10
Märkus:  kolm Balti riiki loetakse üheks piirkonnaks, kuigi eraldi võetuna täidavad nad 10% eesmärgi.
Allikas:  komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule elektrisüsteemide 10% ühendatuse eesmärgi saavutamise kohta.44 Eesistujariigi järeldused, 
Barcelona Euroopa Ülemkogu, 
15. ja 16. märts 2002, 
dokument SN 100/1/02 REV.1
45 Vastastikuse sidumise määr 
arvutatakse võrreldes 
paigaldatud 
elektritootmisvõimsust 
liikmesriigi elektrivõrkude 
vaheliste ühenduste 
koguvõimsusega. On 
erinevaid tõlgendusi selle 
kohta, kas elektritootmist 
tuleks arvutada paigaldatud 
võimsuse või tegelikult 
kasutatava võimsuse alusel.
42 Tähelepanekud
76 
Mõned liikmesriigid, nagu Küpros, 
on elektrienergia osas tõelised nn 
energia  saared, ning neile on elektri -
võrgu ühenduste rajamine väga keeru -
line. Mõne liikmesriigi puhul on vastas -
tikuse ühendamise määr madal, kuna 
nad piiravad võrguühenduste arenda -
mist või kasutamist (vt 5. selgitus ).
77 
N-1 valem gaasivõrgule46 võeti kasu -
tusele gaasivarustuse kindluse mää -
rusega aastal 2010. Selle eesmärk on 
tagada, et kõikidel turgudel on olemas 
alternatiivsed gaasitarnijad. Eeskirja 
täitmise tähtajaks oli detsember 2014. 
Nõude liikmesriigipoolset täitmist 
hinnati, võrreldes kõige suurema gaasi 
sisendpunkti olulisust liikmesriigi kõigi 
teiste sisendpunktide olulisusega 
kokku. N-1 eeskirja on võimalik täita ka 
piirkondlikul tasandil, kui asjaomased 
liikmesriigid koostavad ühise riskihin -
damise ning ennetava tegevuskava ja 
hädaolukorra lahendamise kava. Ko -
misjonile liikmesriikide poolt edasta -
tud andmete alusel ei olnud 26-st oma 
gaasi sisendpunkti omavast liikmes -
riigist detsembriks 2014 N-1 eeskirja 
täitnud kuus liikmesriiki47.
78 
N-1 valemi täitmiseks paigaldati osale 
olemasolevast gaasitrassist gaasi 
vastassuunas pumpamise võimalus. 
Kuuest auditiga hõlmatud liikmesriigist 
on neli48 varustatud ühe või enama 
gaasivõrgu ühendusega, millel on 
vastassuunas pumpamise võimalus 
(gaas võib liikuda mõlemas suunas). 
Vastassuunas pumpamise võimalusel 
ei ole aga olnud peaaegu mingit mõju 
gaasiturgude toimimisele, sest see on 
kavandatud kasutamiseks peamiselt 
võrguvarustuse häirete puhul.79 
Sarnaselt elektrivõrku puudutavale 
10-protsendilisele eesmärgile ei saa ka 
N-1 valemit kasutada gaasitaristu va -
jaduste hindamiseks, sest kui alterna -
tiivse gaasi sisendpunkti gaas pärineb 
samast kohalikust allikast kui suurima 
sisendpunkti gaas, ei suurenda see 
tingimata konkurentsi ning mõjutab 
energiavarustuse kindlust väga vähe. 
Näiteks Soomel ja Lätil on kummalgi 
mitu sisendpunkti, kuid tegelikkuses 
sõltuvad nad ühest gaasitarnijast, sest 
kõikide sisendpunktide gaas tuleb 
ühest riigist.
80 
Gaasitaristu rajamine nõuab sageli 
märkimisväärset investeeringut, mis -
tõttu ei ole majanduslikult mõttekas 
rajada trassiühendusi mitme tarnijaga 
(vt ka punktid 67 ja 69). Seega kaa -
luvad mõned liikmesriigid gaasituru 
arendamisel alternatiivsete lähenemis -
viiside eeliseid, nagu veeldatud maa -
gaasi terminalide paigaldamine. Veel -
datud maagaasi terminalide projektid 
on kavandamisel või lõpetamisel muu 
hulgas Leedus (vt  6. selgitus ), Poolas, 
Eestis, Soomes, Rootsis ja Horvaatias.
81 
Mõnes liikmesriigis kavandatakse 
sellegipoolest gaasisüsteemide laiau -
latuslikku arendamist, sh uue gaasita -
ristu rajamist kauplemisplatvormide 
loomiseks. Näiteks Bulgaaria ja Poola 
kavandavad kauplemisplatvormi loo -
mist vaatamata kodumaise gaasitarbi -
mise langusele49.46 N-1 valem kehtestati 
määrusega (EL) nr 994/2010 
gaasivarustuse kindluse kohta, 
oktoober 2010. Eeskiri – mis 
põhineb elektrisektori 
näitel – kohustab neid 
liikmesriike, mis sõltuvad 
ühest imporditrassist, 
maa-alusest hoidlast või muud 
tüüpi olulisest taristust, 
tagama, et eriti külmadel 
päevadel täidetakse nõudlus 
ka peamise imporditaristu 
rikke puhul.
47 Komisjoni talituste  
16. oktoobri 2014. aasta 
töödokument SWD(2014) 325 
final, „Report on the 
implementation of Regulation 
(EU) 994/2010 and its 
contribution to solidarity and 
preparedness for gas 
disruptions in the EU”. 
Nimetatud kuus liikmesriiki 
olid Rootsi, Leedu, Bulgaaria, 
Kreeka, Sloveenia ja 
Luksemburg. Nendest kolme 
puhul (Luksemburg, Sloveenia 
ja Rootsi) tehti erand vastavalt 
määruse artikli 6 lõikele 10.
48 Erandiks on Eesti ja Rootsi.
49 Bulgaaria statistikaameti 
kohaselt vähenes 
gaasitarbimine 3218 miljardilt 
kuupmeetrilt aastal 2011 kuni 
2840 miljardi kuupmeetrini 
aastal 2014.
43 Tähelepanekud
Puudub üldine ELi tasandi 
vajaduste hindamine, mille 
alusel prioriseerida ELis 
energiataristutesse tehtavaid 
investeeringuid
Puudub ELi tasandi 
taristualaste vajaduste põhjalik 
hindamine
82 
Tuleb teha ELi taristualaste vajaduste 
terviklik hindamine, mille põhjal teha 
otsuseid energia siseturu arengu, ener -
giavarustuse kindluse ja muude  
ELi poliitiliste kohustuste kohta, mille 
puhul energiasektoril on oluline roll, 
eelkõige kliimameetmete osas. Hin -
damise raames saab teha kindlaks ELi 
energiataristute olulised investeeri -
misvajadused, nii et see on ka oluline 
vahend ELi ja muude olemasolevate 
piiratud vahendite mõistlikuks suu -
namiseks. Komisjon ei ole koostanud 
terviklikku kava, milles saaks ühendada 
ELi tasandi poliitilised meetmed pika -
ajalise kavaga energiaülekande taristu 
arendamiseks.
83 
Tervikliku hindamise läbiviimiseks 
oleks kindlasti vaja üksikasjalikku 
turgude arendamise mudelit, mille 
abil saaks kirjeldada taristuga seotud 
vajaduste prognoose mitmesuguste 
poliitiliste ja turustsenaariumide alusel, 
sh ka mitmesugused nõudlusstsenaa -
riumid (vt punkt 70). Komisjonil ei ole 
praegu modelleerimisvahendit, samuti 
puudub sellisele vahendile juurdepääs 
ACERil. Siiani on komisjon kasutanud 
energiaturu modelleerimiseks välist 
ettevõtet, ACER omakorda tugineb 
ENTSOde mudelile.84 
Kuna ELi vahendite suunamine ei 
põhine vajaduste hindamisel, võidak -
se ELi eelarvest rahastada projekte, 
mis ei vasta tingimata prognoositud 
energianõudlusele, või mille kasu on 
energiavarustuse kindluse tagamise 
seisukohast piiratud. Klaipeda veel -
datud maagaasi terminali võimsus (vt 
6. selgitus ) on näiteks piisav, et katta 
kolme Balti riigi vähenev gaasinõud -
lus50, kuid BEMIPi kavva51 on lisatud 
täiendava piirkondliku veeldatud maa -
gaasi terminali rajamine Läänemere 
idakaldale, kas Soome või Eestisse (vt 
9. selgitus ), ning see on ka üks ühishu -
viprojektidest (vt 12. selgitus ).
Investeeringute kavandamise 
vahendid on piiratud
85 
Tervikliku hindamise puudumisel on 
komisjon toetunud taristu kavan -
damisel järgmistele üksikasjalikele 
vahenditele:
 ο ühishuviprojektide loend (vt ana -
lüüsi punktis 103);
 ο kümneaastased võrgu 
arengukavad.50 Eurostati andmete kohaselt on 
maagaasi nõudlus Eestis, Lätis 
ja Leedus kokku vähenenud 
5,6 miljardilt kuupmeetrilt 
2010. aastal 4,6 miljardi 
kuupmeetrini 2014. aastal.
51 Soome ja Eesti peaminister 
kirjutasid 2014. aasta 
novembris alla kokkuleppele, 
mille kohaselt Soome 
ehitatakse suurem piirkondlik 
veeldatud maagaasi terminal 
ja Eestisse väiksem kohalikuks 
kasutamiseks. Kui Soome 
projekt ei edene ajakava 
kohaselt, võib Eestisse siiski 
ehitada piirkondliku terminali.
44 Tähelepanekud
86 
Kümneaastased võrgu arengukavad 
annavad küll ülevaate nii elektri kui 
ka gaasi põhivõrguettevõtjate ka -
vandatud investeeringutest, kuid ei 
anna täielikku pilti ELi poliitika ja turu 
arengu vajadustega seotud investee -
ringutest, sest:
 ο kümneaastased võrgu arengu -
kavad ei põhine üldisel ELi tasandi 
hindamisel, milles võetakse arves -
se ELi poliitikaeesmärgid;
 ο arengukavade puhul ei võeta 
piisavalt arvesse eraettevõtete 
kavandatavaid investeeringuid ja 
tulevast energiatootmist;
 ο riikide reguleerivad asutused ei 
osale piisavalt kümneaastaste 
võrgu arengukavade ettepanekute 
hindamisel;
 ο arengukavad ei ole alati kooskõlas 
energiataristut hõlmavate riiklike 
investeerimiskavadega. ACER leidis 
ENTSO-E kümneaastases võrgu 
arengukavas 51 projekti, mis ei 
sisaldunud riiklikus arengukavas52.
87 
Komisjon tunnistab, et liikmesriikide 
teatised komisjonile seoses olemasole -
vate ja kavandatud elektriülekande -
võimsusega ei ole sageli kooskõlas 
kümneaastaste võrgu arengukavade -
ga. Komisjonil ei ole seega võimalik 
teha kindlaid järeldusi ega hinnata 
asjakohaselt edasisi lünki energiataris -
tu ja selle suutlikkuse vahel nõudlust 
rahuldada53. Kümneaastaste võrgu 
arengukavade täitmise üle teeb järele -
valvet ACER, kes on samuti osutanud 
tähelepanu mitmesugustele kavadega 
seotud praktilistele probleemidele54.Piiriülese taristu rajamine 
nõuab naaberliikmesriikide 
vahelist koostööd
88 
Toimiv piirkondlik koostöö ja ühine 
nägemus arenguvajadustest on piiri -
üleste taristuprojektide elluviimise 
eeldusteks. Tegelikkuses on piiriüleste 
projektialgatustega seotud mitu prob -
leemi, sh see, et emb-kumb pooltest 
ei pea projekti vajalikuks, vajalike 
ehituslubade saamine on keeruline 
ning energiataristu projektide võrdne 
rahastamine ja sageli suurte kulude 
jagamine osaliste vahel on komplitsee -
ritud. ELis leiab siiski ka näiteid mõju -
sast koostööst, mille abil on loodud 
soodne pinnas ühise taristu rajamiseks 
ja siseturu arenguks.
Energiasektoris on tekkimas 
piirkondlik koostöö
89 
Energiavaldkonnas põhineb kahe või 
enama liikmesriigi vaheline piirkondlik 
koostöö kas poliitilistel või tehnilistel 
algatustel.52 ACERi arvamus nr 8/2014.
53 Komisjoni töödokument 
„Investment Projects in Energy 
Infrastructure”, mis on lisatud 
teatisele Euroopa 
Parlamendile, nõukogule, 
Euroopa Majandus- ja 
Sotsiaalkomiteele ja 
Regioonide Komiteele: 
„Edusammud energia siseturu 
väljakujundamisel” 
(SWD(2014) 313 final, 
13.10.2014, lk 4).
54 Arvamuses nr 16/2014 
väljendas ACER muret seoses 
kümneaastaste võrgu 
arengukavadega, eelkõige 
seoses andmete piiratud 
kättesaadavuse, võrgu 
ülekandevõimsuse esitusviisi, 
kulutasuvusanalüüsi 
kasutamisega kõikide 
ülekandeinvesteeringute 
puhul ja piisava selguse 
puudumisega mõne 
investeeringu kirjeldamisel.
45 Tähelepanekud
90 
Poliitiliste algatuste  seas on heaks 
näiteks Läänemere energiaturu 
ühendamise tegevuskava (BEMIP), vt 
9. selgitus . Teine piirkondlik algatus on 
Kagu- ja Kesk-Euroopa energiafoorum. 
Taristu arendamiseks on võetud ka 
ühiseid poliitilisi kohustusi (nt Madridi 
deklaratsioon55), tehtud piirkondlikke 
koostööalgatusi (nt CORESO56) ning 
loodud energiavarustuse kindluse 
rühmi (nt Balti ja Soome gaasi koor -
dineerimise rühm). Sellised rühmad 
luuakse enamasti komisjoni algatusel 
ning nende positsioon kindlustatakse 
liikmesriikidevaheliste kõrgetasemelis -
te poliitiliste lepingutega. Rühmade te -
gevus hõlmab mõnikord konkreetseid 
projektilepinguid, nagu näiteks hiljuti 
avatud Hispaania-Prantsusmaa elektri -
ühendus (vt  10. selgitus  ja punkt 93).91 
Tehnilise koostöö algatused  tehak -
se peamiselt CEERi57 ja ACERi poolt. 
Näiteks võib tuua võrgueeskirjade 
arendamisega tegelevad töörühmad 
(vt ka III lisa ). Rühmade toel võidakse 
luua ka uusi piirkondliku koostöö viise, 
nagu piirkondliku varustuskindluse 
koostööalgatused58.
Mis on Läänemere energiaturu ühendamise kava (BEMIP)?
Leedu, Poola, Läti, Taani, Eesti, Rootsi, Soome ja Saksamaa riigipead ning Euroopa Komisjoni president võtsid 
vastu Läänemere energiaturu ühendamise tegevuskava (BEMIP)  17. juunil 2009.
Kava eesmärk on Eesti, Läti ja Leedu integreerimine Euroopa energiaturuga, et nende riikide puhul ei oleks 
enam tegemist energiasaartega, ja liberaliseerida nende energiaturg, valmistamaks riigid ette ühise energia -
börsiga liitumiseks. Kava hõlmab mitut taristuprojekti, nagu Põhjamere tuulepargid Taanis ja gaasivõrgu 
arendamine Eestis. EstLink2 elektrivõrkudevaheline ühendus Eesti ja Soome vahel, mis oli BEMIPi osa, ehitati 
valmis ELi toel ning on juba mõjutanud Eesti elektriturgu (vt 13. selgitus).
BEMIP-kava rakendamine ei ole veel lõppenud. Näiteks Leedu gaasi ja elektri jaehindu reguleeritakse endiselt 
ning teatud taristuprojektid ei ole ellu viidud (nt piirkondlik Balti veeldatud maagaasi terminal, mis plaanitak -
se ehitada kas Soome või Eestisse).9. selgitus55 4. märtsil 2015 kirjutasid 
Euroopa Komisjoni president 
Jean-Claude Juncker, 
Prantsusmaa president François 
Hollande, Hispaania peaminis -
ter Mariano Rajoy ja Portugali 
peaminister Pedro Passos 
Coelho alla ühisdeklaratsiooni -
le, milles lepiti kokku Ibeeria 
poolsaare ja ülejäänud Euroopa 
energiaturgude vaheliste 
ühenduste parandamise 
viisides.
56 CORESO (Coordination of 
Electricity System Operators , 
põhivõrguettevõtjate tegevuse 
kordineerimine) on esimene 
piirkondlik elektri tehnilise 
koordineerimise keskus, mis 
ühendab põhivõrguettevõtjad 
Prantsusmaalt, Belgiast, 
Saksamaalt, Itaaliast ja 
Ühendkuningriigist.
57 CEER – Euroopa energeetika -
sektorit reguleerivate asutuste 
nõukogu: Brüsselis tegutsev 
valitsusväline organisatsioon, 
mille eesmärk on esindada riigi 
reguleerivate asutuste huve 
energia siseturu arendamisel.
58 Liikmesriikide organisatsiooni -
de osalemine piirkondlikus 
koostöös varieerub suuresti. 
Rootsi reguleeriv asutus osales 
näiteks kõikides ACERi 
töörühmades ja varajase 
rakendamise algatustes. Rootsi 
elektri põhivõrguettevõtja 
osaleb ka mitmes piirkondliku 
koostöö algatuses ning 
võrgueeskirjade varajase 
rakendamise rühmas. Bulgaaria 
mõlemad põhivõrguettevõtjad 
seevastu ei osalenud auditi 
toimumise ajal mitte üheski 
piirkondliku koostöö ega 
varajase rakendamise rühmas.
46 Tähelepanekud
92 
Komisjon edendab taristualast koos -
tööd liikmesriikide vahel ning püüab 
edendada BEMIPi head tava ka muu -
des piirkondades, nagu Kesk- ja Kagu-  
Euroopas ning Ibeeria poolsaarel. 
Ibeeria poolsaare puhul leppis Prant -
susmaa, Portugali ja Hispaania kõrgem 
poliitiline juhtkond hiljuti kokku koos -
töö alustamises energia valdkonnas.
93 
Ajavahemikul 2007–2013 määras 
komisjon ka neli koordinaatorit, kelle 
ülesandeks oli edendada liikmes -
riikidevaheliste lepingute sõlmimist 
piiriülese taristu konkreetsete ele -
mentide ehitamiseks59. Prantsusmaa 
ja Hispaania vahelise energiavõrkude 
ühendamise edendamise koordinaato -
ri töö hõlmas suhtlemist nii riigi kui ka 
kohalike otsustajate ja sidusrühmade -
ga, ning tehnilisi lahendusi puudutava -
te vajaduste määratlemist. Tänu sellele 
käivitati elektrivõrkude ühendamise 
projekt, mis teostati seejärel ELi rahas -
tamise toel60 (vt  10. selgitus ).Piiriülene kulude jaotus on 
keeruline
94 
Piiriüleste energiaprojektide raames 
rajatakse taristu vähemalt kahte liik -
mesriiki. Selliste projektide ehituskulu -
de jagamine on keeruline, sest pro -
jektis osalevad liikmesriigid tahavad 
olla kindlad, et tekkinud kulud saab 
katta eeldatava tulevikus saavutatava 
kasuga. Eelkõige esineb probleeme 
projektide puhul, milles osaleb enam 
kui kaks liikmesriiki ning mille puhul 
ei ole selge, kes ja kuidas neist saab 
eeldatavasti tulevikus kasu.59 Teised koordinaatoriga 
projektid olid „Poola-Leedu 
ühendus”, „Nabucco” ja 
„Avamere tuuleenergia 
ühendused Taanis, Saksamaal 
ja Poolas”.
60 Rapport du Coordonnateur 
Europeen, Mario Monti, Projet 
d’Interet Europeen EI 3 , 
„Interconnexion électrique 
France - Espagne”, Brüssel, 
september 2008.
47 Tähelepanekud
Hispaania-Prantsusmaa elektrivõrkude ühendamise projekt
Prantsusmaa-Hispaania elektrivõrkude ühendamise  projekt hõlmas 2000 MW kõrgepinge alalisvoolu 
ühenduse rajamist kahe riigi vahel. 64,5 km pikkusest kaablist on 33,5 km Prantsusmaal, 31 km Hispaanias 
ning see kulgeb läbi Püreneede 8,5 km pikkuse tunneli kaudu.
Vajadus sellise ühenduse järele määratleti aastal 1978 ning tehnilised uuringud tehti ajavahemikus 1998–2006. 
ELi tasandi koordinaator edendas projekti ajavahemikus 2007-2008 ning otsus projekti kavandamise kohta 
tehti juunis 2008, mil Prantsusmaa ja Hispaania valitsus kirjutasid lepingule alla. Projektikulud jagati riikide 
vahel võrdselt ning toetust saadi ka ELilt. Ehitus algas septembris 2011 ning tehniline pool valmis detsemb -
ris 2014. Ühendus pidi hakkama tööle juunis 2015, kuid 30. juuni seisuga ei olnud see veel toimunud.
Projekti kogumaksumus oli 721 miljonit eurot, millest 225 miljonit eurot eraldas EEPR. Kaabli vedamine maa 
alt läbi Püreneede suurendas kulusid kümnekordseks võrreldes maapealse kaabli hinnangulise maksumusega. 
Maa-alust kaablit peeti vajalikuks mitmel keskkonnaga seotud põhjusel ning see oli erandlikuks lahenduseks 
piirkonna erandlikele probleemidele. Ühenduse tõttu on Hispaania võrkude vastastikuse sidumise määr kahe -
kordistunud – kolmelt protsendilt kuueni, ning Prantsusmaa oma 10 protsendilt 11-ni.10. selgitus
Foto  2. Kõrgepinge alalisvoolu ühenduskaabli paigaldamine tunnelis Püre -
neede all
© RTE, Philippe Grollier
48 Tähelepanekud
95 
Piiriülene kulude jagamine liikmes -
riikide vahel on oluline ELi vahendite 
eraldamiseks Euroopa ühendamise 
rahastust. TEN-E määruses sätestatak -
se, et kulude jagamise üle liikmesrii -
kide vahel teevad otsuse asjaomase 
liikmesriigi reguleerivad asutused. 
Kui liikmesriikide projektide elluviijad 
tahavad taotleda rahastamist Euroo -
pa ühendamise rahastust, ent riikide 
reguleerivad asutused ei saa kuue 
kuu jooksul kokkuleppele, võivad nad 
juhtumi edastada ACERile, kes teeb ise 
otsuse (vt näidet 11. selgituses ). Sellel 
menetlusel on järgmised puudused:
a) kokkuleppele jõudmine riikide 
reguleerivate asutustega ja lõpliku 
otsuse tegemine ACERis on aega -
nõudev ja võib võtta ligi aasta;
b) mõned pooled on kasutatava mee -
todi suhtes kriitilised.Lubade saamine võib olla 
keeruline ja põhjustada 
viivitusi
96 
Piiriüleste projektide puhul esineb 
sageli kohalike vastuseisu, sest usutak -
se, et need häirivad kohalikku tegevust 
ega too peaaegu üldse kasu kohalikule 
elanikkonnale. Sellises kontekstis on 
kohalike kavandamislubade saami -
se protsess sageli pikk ja keerukas. 
Põhivõrguettevõtjad ja reguleerivad 
asutused märkisidki selle taristuprojek -
tide rakendamisel esinevate viivituste 
peamiseks põhjuseks. Komisjoni sõnul 
jäävad sellest tulenevate viivituste 
tõttu aastani 2020 rakendamata ligi 
50% kaubanduslikult elujõulistest 
elektriprojektidest61.
Kulude jagamine LitPoli piiriülese ühenduse projekti puhul
Litpol projekt  hõlmab elektrivõrkude vastastikust ühendamist Poola ja Leedu vahel, et vähendada kolme 
Balti riigi isoleeritust Euroopa Liidu energiaturust. Leedu reguleeriv asutus nõudis, et Rootsi peaks Leedu 
territooriumil tehtavate ehitustööde eest maksma 47 miljonit eurot, sest Leedu reguleeriva asutuse meelest 
läheb projektis saadav kasu Rootsile. Ei Rootsi reguleeriv asutus ega põhivõrguettevõtja ei nõustunud Leedu 
reguleeriva asutuse rahastusnõudega ning põhjendasid keeldumist ACERile, keda paluti asja üle otsus lange -
tama. ACER nõustus Rootsiga ja otsustas Euroopa ühendamise rahastust eraldatavat toetust silmas pidades, et 
Leedu on ainus projektist kasu saav riik ning Rootsi ei pea projekti rahastamises osalema. See otsus võimaldas 
Leedu põhivõrguettevõtjal taotleda rahastamist Euroopa ühendamise rahastust (vt tabel 6 ). Otsustusprotses -
sile kulus peaaegu terve aasta.11. selgitus61 2020 KOM(2010) 677.
49 Tähelepanekud
97 
2013. aasta TEN-E määrusega püüti 
neid probleeme lahendada järgnevalt:
a) lubade andmise menetluse maksi -
maalseks kogupikkuseks määrati 
3,5 aastat;
b) liikmesriigid pidid lihtsustama 
keskkonnalubade väljastamise 
menetlusi;
c) liikmesriigid pidid novembriks 
2013 määrama ühe keskse ameti -
asutuse, kes koondab kõik lubade 
andmise menetlused ja koordinee -
rib neid. 2015. aasta juuni seisuga 
olid kõikides liikmesriikides loodud 
kesksed taotluspunktid ja kõigis 
peale ühe olid avaldatud käsiraa -
matud lubade andmise menetluste 
kohta62. Kesksed taotluspunktid 
on siiski veel liiga uued, et hinnata 
nende mõjusust.
98 
Prantsuse-Hispaania elektrivõrkude 
ühendusega (vt 10. selgitus ) tegel -
nud koordinaator täheldas, et kõige 
paremini saab kohalike kogukondade 
vastu panu taristuprojektidele vähen -
dada otse kohapeal toimuva teavitus -
töö abil, milles tuuakse esile täien -
davate ühenduste eelised eelkõige 
tarbijatele. Parandades tarbijate tead -
likkust energiaturu toimimise teemal, 
on võimalik edendada ka intelligentset 
tarbimiskäitumist ja hõlbustada selliste 
ühendusprojektide heakskiitmist tarbi -
jate poolt.ELi eelarvest 
energiataristule eraldatav 
rahaline toetus on vaid 
piiratud määral kaasa 
aidanud energia siseturu 
arendamisele ja 
energiavarustuse 
kindluse saavutamisele
99 
Ajavahemikul 2007–2013 eraldati ener -
giataristule mitme rahastamisvahendi 
kaudu ligi 3,7  miljardit  eurot ning 
perioodiks 2014–2020 on kavandatud 
täiendavalt 7,35  miljardit  eurot63. Kuigi 
tegemist on suure summaga, hõlmab 
see kümneaastase võrgu arengukava 
andmetel vaid 5% taristuga seotud 
hinnangulisest investeerimisvajadu -
sest. Seega tuleb kasutada olevad 
ELi vahendid suunata strateegiliste 
vajaduste hindamise alusel strateegi -
liselt kõige olulisematele projektidele 
(vt punkt 83).62 Liikmesriikide poolt Euroopa 
Komisjonile esitatud andmete 
põhjal.
63 Summa ei sisalda 
potentsiaalseid tulevasi 
energiataristule eraldatavaid 
toetusi EFSIst, mis katab 
16 miljardi suuruses summas 
ELi eelarvest antavaid tagatisi.
50 Tähelepanekud
ELil on energiataristu 
projektide toetamiseks mitu 
rahastamisvahendit, kuid 
ühelgi neist ei ole peamiseks 
eesmärgiks energia siseturg
Projektide ebapiisav 
prioriseerimine on vähendanud 
ELi poolt energiataristule 
eraldatud rahastamise 
mõjusust
100  
Kuna ELi vahendid energiataristu 
rahastamiseks on piiratud, on oluline, 
et oleks võimalik ELis energiataristus -
se tehtavaid investeeringuid priori -
seerida. Üldine ELi tasandi vajaduste 
hindamine küll puudub, kuid komisjon 
kasutab ELi eelarvest tehtavate inves -
teeringute ja toetuskõlblike projektide 
määratlemiseks mitut konkreetsete 
projektide loetelu:
 ο TEN-E määruses esitatud ühishuvi -
projektide loetelu;
 ο 2014. aasta energiavarustuse kind -
luse strateegias esitatud kriitiliste 
ühishuviprojektide loetelu; ο loetelu projektidest, mis võivad 
saada toetust Euroopa majandu -
se elavdamise energeetikakavast 
(EEPR);
 ο loetelu projektidest, mis võivad 
saada toetust Euroopa Strateegilis -
te Investeeringute Fondist.
101  
TEN-E määruses toodud ühishuvipro -
jektide loetelu koostati kahes etapis:
a) algne ühishuviprojektide loetelu 
koostati aastal 2006. See sisaldas 
550 Euroopa ühishuviprojekti kõi -
gist tollastest liikmesriikidest, kuid 
ei hõlmanud selgeid suuniseid 
selle kohta, millised projektidest 
peaksid esmajärjekorras ELi toetust 
saama (vt  12. selgitus );
Kuidas saab energiataristu projektist ühishuviprojekt?
Ühishuviprojektide mõiste on kasutuses alates üleeuroopalise transpordivõrgu programmist. Ühishuviprojek -
tide puhul peaksid lubade andmise menetlused olema kiiremad ja tõhusamad ning reguleerimine parem.
Praeguse TEN-E määruse raames määratletakse ühishuviprojektid prioriteetsete koridoride kaupa. Ühishuvi -
projektide loetelu koostatakse ENTSOde koostatud kümneaastaste võrgu arengukavade alusel. Loetelusse 
pääsemiseks peab projekt tooma olulist kasu vähemalt kahele liikmesriigile, edendama turgude integreerimist 
ja konkurentsi, parandama energiavarustuse kindlust ning vähendama süsinikdioksiidi heidet.12. selgitus
51 Tähelepanekud
b) 2013. aasta TEN-E määrusega64 
pandi paika raamistik energiataris -
tu investeeringute prioriseerimi -
seks; selleks määratleti 12 priori -
teetset koridori65. Määrus sisaldas 
ka suuniseid ühishuviprojektide 
määratlemiseks ja rakendamiseks. 
Asjaomase määruse ühishuvipro -
jektide loetelus oli 248 projekti, 
millest 132 olid seotud elektri- ja 
107 gaasitaristuga66. Määruse ühis -
huviprojektide loetelus on vähem 
projekte kui 2006. aasta loetelus. 
TEN-E määruse artikli 4 lõike 4 
alusel ei ole komisjonil aga õigust 
projekte prioriteetsete koridoride 
alusel tähtsuse järjekorda panna;
c) ühishuviprojekte ajakohastatakse 
iga kahe aasta tagant ja järgmine 
ajakohastamine toimub novembris 
2015.
102  
Aastal 2014 heaks kiidetud Euroopa 
energiavarustuse kindluse strateegia67 
raames koostati selle alusel loetelu, 
mis sisaldas 33 kriitiliseks ühishuvipro -
jektiks liigitatud projekti. Neist 27 olid 
gaasiprojektid ja ainult kuus elektripro -
jektid. Projektide kogumaksumuseks 
hinnati ligi 17  miljardit  eurot. Komisjon 
pidas neid projekte väga oluliseks 
energiavarustuse kindluse parandami -
seks ning energiaturgude paremaks 
ühendamiseks lühikeses ja keskpikas 
perspektiivis.103  
Ükski loeteludest ei põhine selgel ja 
analüütilisel hindamisel selle kohta, 
millised projektid peaksid olema prio -
riteediks, et võimaldada ELil saavutada 
oma energiapoliitika eesmärgid (vt 
punkt 82). Selliste nimekirjade alusel 
ELi rahastamise üle otsuste tegemi -
sega kaasneb riske, ning kui komisjon 
jätkab loetelude kasutamist investee -
rimisprioriteetide määratlemiseks, 
tuleks võtta arvesse järgmiseid riske:
a) loetelus võib olla nii palju pro -
jekte, et prioriteetsete projektide 
nimekirja koostamine ei ole enam 
mõttekas, kuna selles ei panda 
rõhku väikesele arvule projektide -
le, mis käsitlevad ELi kõige pakili -
semaid vajadusi. Üleeuroopalise 
energiavõrgu ühishuviprojektide 
algne nimekiri sisaldas 550 projek -
ti, pärast 2006. aastal toimunud 
läbivaatamist oli selles endiselt  
248 projekti;
b) kuna loetelud põhinevad liikmes -
riikide ettepanekutel, ei sisalda 
need tingimata projekte, mis on 
suunatud selgelt ELi tasandi vaja -
dustele, vaid pigem võidakse sinna 
koguda projektid, mida liikmesrii -
kide projektide elluviijad soovivad 
rahastada siseriiklikel põhjustel;
c) mõned nimekirjas olevatest pro -
jektidest võivad olla juba käimas 
või isegi lõpetatud muudest riigi 
või eraallikatest saadud vahendite 
abil68.64 Määrus (EL) nr 347/2013.
65 Energiainfrastruktuuri 
prioriteedid aastaks 2020 ja 
pärast seda, 2011, lk 14. Elekter: 
Northern Seas offshore grid, 
North-South interconnections in 
Western Europe, North-South 
interconnections in Central 
Eastern and South Eastern 
Europe, Baltic Energy Market 
Interconnection Plan, Smart 
grids deployment, long-term 
Electricity highways; Gaas : 
North-South gas 
interconnections in Western 
Europe, North-South gas 
interconnections in Central 
Eastern and South Eastern 
Europe, Southern Gas Corridor, 
Baltic Energy Market 
Interconnection Plan .
66 Ülejäänud üheksa projekti olid 
seitse naftaprojekti ja kaks 
aruka võrgu projekti.
67 COM(2014) 330 final, lk 10.
68 Oktoobris 2014 valmis 
Hispaanias Bescanó ja Santa 
Llogaia vahel 400 kV elektriliin, 
mis aitas kaasa Prantsusmaa ja 
Hispaania vaheliste 
elektrivõrkude sidumisele. 
Nimetatud projekt on endiselt 
nii ühishuviprojektide kui ka 
EFSI projektide nimekirjas.
52 Tähelepanekud
Euroopa majanduse elavdamise 
energeetikakava (EEPR), 
Euroopa ühendamise rahastu 
ning Euroopa struktuuri- ja 
investeerimisfondid ei ole 
kavandatud energia siseturu 
parandamiseks
104  
Euroopa majanduse elavdamise ener -
geetikakava algne eesmärk oli rahasta -
da hästi ettevalmistatud energiataristu 
projekte, mis edendaksid majandus -
kasvu lühikese ajaga. Seega ei olnud 
kava peamiseks eesmärgiks energia 
siseturu arendamine ega energiavarus -
tuse kindluse suurendamine. Kõik 
liikmesriigid said mingil määral toetust 
energiataristu projektide rakendami -
seks. Kava esialgset eesmärki, majan -
duskasvu edendamist lühikese ajaga, 
ei ole suudetud täita, sest:
a) mõned toetatud projektidest ei 
olnud piisavalt hästi ettevalmista -
tud. Lõpetatud on 422 miljoni euro 
väärtuses projekte, mis moodustab 
18,6% EEPRi eraldatud toetusest 
(näiteks Nabucco gaasijuhe, ITGI-  
Poseidon gaasivõrgu ühendus, 
GALSI trass ja Rumeenia gaasi 
vastassuunavoo projektid);
b) projektide teostamisel on esine -
nud märkimisväärseid viivitusi 
ning sellest tulenevalt oli EEPRi 
toetustest 2015. aasta 28. veebruari 
seisuga välja makstud vaid 1,1  mil -
jardit  eurot. See moodustab 48% 
esialgsest eraldisest.105  
Euroopa ühendamise rahastu  
eesmärk on toetada energiavaldkon -
na ühishuviprojektide rakendamist. 
Euroopa ühendamise rahastust saab 
eraldada toetust ainult ühishuviprojek -
tidele, mis ei ole kehtiva õigusraamis -
tiku alusel majanduslikult elujõulised 
ja mis hõlmavad piiriüleste kulude 
jagamist. Rahastust eraldatakse pro -
jektikonkursside kaudu tagastamatut 
toetust ja muud liiki rahastamisvahen -
deid ehitustööde ja vajalike tehniliste 
uuringute jaoks.
106  
Euroopa ühendamise rahastu kavanda -
mise iseärasused piiravad selle võima -
lusi toetada energia siseturu arengut:
a) komisjon saab rahastada vaid pro -
jekte, millele taotletakse rahasta -
mist projektikonkursi kaudu. Seega 
on komisjonil piiratud võimalused 
suunata rahastamine konkreetse -
tele ühishuviprojektidele;
b) kuna projekti hea ettevalmistus 
on toetuse eraldamisel oluline 
kriteerium, saavad tõenäolisemalt 
rahastust hästi ettevalmistatud 
projektid. Sellised projektid ei 
pruugi aga kuigivõrd edendada 
energia siseturu arengut;
c) kuna energia siseturu rakendamise 
seis liikmesriigis ei ole üks pro -
jektide valikukriteeriumidest, on 
komisjonil vaid piiratud võimalus 
kasutada Euroopa ühendamise 
rahastut energia siseturuga seotud 
reformide edendamiseks.
53 Tähelepanekud
107  
Ajavahemikul 2007–2013 eraldati 
Euroopa struktuuri- ja investeeri -
misfondidest elektri- ja gaasitaristu 
rahastamiseks ligi 1,3  miljardit  eurot. 
Ajavahemikul 2014–2020 suurenes 
see summa ligi 2  miljardi  euroni. 
Ajavahe  mikul 2007–2013 said toetust 
11 liikmesriiki. Kõige suuremat toetust 
sai Poola, kellele eraldati 63% Euroo -
pa struktuuri ja investeerimisfondide 
kogutoetusest energiataristule.
108  
Suurem osa toetustest kasutati piir -
kondliku tasandi võrguühendusteks 
ning olemasoleva energiataristu 
ajakohastamiseks liikmesriikides. Osa 
rahast kasutati ka piiriüleste ühen -
duste rajamiseks, veeldatud maagaasi 
terminalide ehitamiseks ja maa-aluste 
gaasihoidlate jaoks. Ajavahemikul 
2014–2020 plaanivad kuus liikmesrii -
ki – Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Kreeka, 
Leedu, Poola ja Rumeenia – kasutada 
Euroopa struktuuri ja investeerimis -
fondide toetust energiataristu 
investeeringuteks.
109  
Liikmesriigid võivad ise otsustada, mil -
lisele projektile toetus suunata. Komis -
jon kiidab heaks ainult suurprojektid69. 
Liikmesriikidega partnerluslepingute ja 
rahastamisperioodi 2014–2020 raken -
duskavade üle läbirääkimisi pidades 
oli komisjonil võimalus võtta üheks 
valikukriteeriumiks energia siseturu 
arenguga seotud tulemusnäitajad, aga 
komisjon otsustas seda mitte teha. 
Energiataristusse tehtavad investee -
ringud ei ole struktuuri- ja investeeri -
misfondide prioriteediks. ERFi, Ühte -
kuuluvusfondi ning Euroopa struktuuri 
ja investeerimisfondide koguinvestee -
ringutest nii perioodil 2007–2013 kui 
ka 2014–2020 moodustavad need vaid 
ligi 0,5%.Mitme ELi kaasrahastatud 
energiataristu projekti mõju 
energia siseturule ei ole 
praegu veel tunda
110  
Auditi raames vaadati läbi 15 ELi 
kaasrahastatud projekti. Nendest 10 
olid gaasi- ja viis elektriprojektid (vt 
tabel 6 ). Kontrollikoda analüüsis pro -
jektide potentsiaalselt mõju energia 
siseturu toimimisele.69 Säästva transpordi 
edendamise ja tähtsate 
võrgutaristute kitsaskohtade 
kõrvaldamise valdkondliku 
eesmärgi alla liigitatavad 
energiataristu 
investeerimisprojektid, mille 
toetuskõlblikud projektikulud 
ületavad 75  miljonit  eurot; 
teiste ESIFi energiataristu 
investeeringute puhul (üldiselt 
neid käesolevas aruandes ei 
käsitleta) on alampiiriks 
50 miljonit eurot.
54 Tähelepanekud
111 
Nendest projektidest oli 2015. aasta 
juuli seisuga:
a) üks mõjutanud oluliselt energia 
sise  turgu – EstLink 2 elektri -
võrkude ühendamise projekti 
Soome ja Eesti vahel, mis viidi 
lõpule ja on täies mahus toimiv (vt 
13. selgitus ).
b) teine oluline projekt, mis on lõpule 
viidud ja kasutusele võetud, on 
Prantsusmaa-Hispaania elektri -
võrkude ühendamine  (vt ka 
10. selgitus ).
EstLink 2 projekt muutis piirkonna elektriturgu
EstLink 2 sai EEPRilt 100 miljonit eurot. Projekti eesmärk oli rajada teine Eesti ja Soome vaheline elektrivõrku -
de ühendus ülekandevõimsusega 650 MW. Projekt on siiani olnud edukas, tehnilistest ja muudest probleemi -
dest hoolimata on tööd lõpetatud ja ühendus toimib. Projekti mõju elektriturule on positiivne, eelkõige Eestis, 
kus hindade kõikumist esineb vähem ning hinnad on Soome omadele lähemal.13. selgitus
1. 330 kV Püssi substation
2. 650 MW Püssi converter station3. Underground cable4. Connection joints for the underground cable and submarine cable5. Submarine cable6. Connection station for the submarine cable and overhead power lines in Nikuviken7. Overhead lines8. 650 MW Anttila converter station9. 400 kV Anttila substation1. 330 kV Püssi substation2. 650 MW Püssi converter station3. Underground cable4. Connection joints for the underground cable and submarine cable5. Submarine cable6. Connection station for the submarine cable and overhead power lines in Nikuviken7. Overhead lines8. 650 MW Anttila converter station9. 400 kV Anttila substation1. 330 kV Püssi substation2. 650 MW Püssi converter station3. Underground cable4. Connection joints for the underground cable and submarine cable5. Submarine cable6. Connection station for the submarine cable and overhead power lines in Nikuviken7. Overhead lines8. 650 MW Anttila converter station9. 400 kV Anttila substation
© Elering
55 Tähelepanekud
Auditi käigus läbi vaadatud projektide nimekiri
ProjektSeis  
(juuni 2015)LiikmesriigidProjekti 
maksumus  
(miljonites 
eurodes)ELi kaasrahas -
tamine  
(miljonites 
eurodes)ELi rahastamis -
vahendGaasBulgaaria-Kreeka ühenduskaabel Kavandatud 2018 Bulgaaria, Kreeka 220 45 EEPR
Bulgaaria ja Rumeenia 
ühenduskaabelKavandatud 2015 Bulgaaria, Rumeenia 24 9 EEPR
Nabucco torujuhe LõpetatudAustria, Ungari, Bulgaaria, 
Saksamaa, Rumeenia7900  
(kavandatud)200 
(eraldatud)EEPR
Läti-Leedu ühenduskaabel Valminud 2013 Leedu, Läti 33 13 EEPR
Jurbarkas-Klaipeda torujuhe Valminud 2013 Leedu 46 21 ESIF
Klaipeda-Kiemenai mahu 
suurendaminePooleli Leedu 64 28 CEF
Swinuojscie veeldatud maagaasi 
terminal Kavandatud 2015 
PoolaPoola 65755 EEPR
199 ESIF
Gustorzyn-Odolanow torujuhe Valminud 2014 Poola 102 49 ESIF
GIPL ühenduskaabel Pooleli Poola, Leedu 558 306 CEF
Prantsuse-Hispaania torujuhe Valminud 2012 Prantsusmaa, Hispaania 617 45 EEPR
Kokku 2321 970ElektrienergiaPrantsusmaa-Hispaania
ühenduskaabelVõeti kasutusele 
2015Portugal, Hispaania 721 225 EEPR
Portugali ja Hispaania ühenduse 
tugevdamineVõeti kasutusele 
2015Portugal, Hispaania 136 46 EEPR
EstLink 2 ühenduskaabelVõeti kasutusele 
2014Eesti, Soome 320 100 EEPR
NordBalt ühenduskaabel Kavandatud 2015 Rootsi, Leedu 366 175 EEPR
LitPol
ühenduskaabelKavandatud 2015Poola 528 207 ESIF
2 TEN-E:
Leedu 132 2 TEN-E:
58Euroopa 
ühendamise 
rahastu (taotlus)
Vahesumma 1543 815
Kokku 3864 1785Tabel 6
56 Tähelepanekud
112  
Muud projektid ei ole veel energia 
siseturule sama suurt mõju avaldanud, 
sest
a) üks kümnest gaasiprojektist laien -
dab turu võimalusi – GIPL projekt 
Poola ja Leedu vahel, mis võimal -
dab gaasiga kaubelda riikide vahel, 
millel hetkel puuduvad võrkude -
vahelised ühendused. Ülejäänud 
üheksa projekti puhul keskenduti 
peamiselt olemasoleva võimsu -
se suurendamisele või vahetult 
energia  varustuse kindluse prob -
leemide lahendamisele;b) 15-st projektist on lõpetatud 
viis. Mida rutem projektid lõpule 
viiakse ja toimima hakkavad, seda 
suurem on nende mõju siseturule. 
Kui projektid ei olnud rahastamis -
otsuste tegemise ajal veel täielikult 
ette valmistatud, võib nende lõpe -
tamine võtta kavandatust kauem. 
Tuleb siiski märkida, et suuremahu -
lised taristuprojektid on tehniliselt 
keerukad ning kavandatud tööd 
võtavad sageli eeldatust kauem 
aega (osaliselt võib see olla põh -
justatud ettenägematutest asja -
oludest) (vt näide  14. selgituses ).
NordBalt projekt
NordBalt projekt  hõlmab Rootsi ja Leedu elektrivõrkude ühendamist. Projektil on potentsiaalselt oluline 
mõju BEMIP-kava raames koostööd tegevate liikmesriikide elektrituru toimimisele, sest see võib suurendada 
kauplemist Põhjamaade ja Balti riikide ühisel elektribörsil. Elektrikaabli paigaldamine Läänemerre osutus kee -
ruliseks protsessiks ning projekt plaanitakse lõpetada alles 2016. aasta juuni lõpuks, kuus ja pool aastat pärast 
seda, kui projekt lisati EEPRist rahastatavate projektide loetelusse.14. selgitus
Foto 3. NordBalt konverterjaam Klaipedas (Leedu)
© Litgrid
57 Tähelepanekud
c) elektrivõrkudevaheliste ühendus -
te potentsiaal energia liikumise 
lihtsustamiseks naaberturgude 
vahel sõltub liikmesriikide energia -
ülekandesüsteemide võimsusest 
(vt punkt 73). Sellega seotud prob -
leeme leiti auditi raames kontrolli -
tud projektidest kahe puhul (vt 
15. selgitus) .d) kahe gaasivõrkude ühendamise 
projekti tõhusus on tõenäoliselt 
piiratud, sest need hõlmavad 
uue ülekandevõimsuse rajamist 
lisaks olemasolevale (vt näited 
16. selgituses ).
Näiteid võrkudevahelistest ühendustest, mida kodumaised võrgud ei toeta
LitPol projekt  hõlmab Leedu ja Poola vahelist elektrivõrkude ühenduse rajamist, et vähendada kolme Balti 
riigi isoleeritust Euroopa Liidu energiaturust. Võimalus kasutada seda Poolas toodetud elektri importimiseks 
Leetu on aga piiratud, sest Poola tootmisvõimsus Leedu piiri ääres ei ole piisav ja piirkonnas on vähe ühendusi 
Poola selliste piirkondadega, mille elektritootmisvõimsus on suurem. Kahesuunaline energiavoog saab võima -
likuks ainult siis, kui Poola võrku täiustada, aga seda ei plaanita teha enne aastat 2020.
Bulgaaria-Rumeenia gaasivõrkudevaheline ühendus  võimaldab transportida Rumeeniast Bulgaariasse 
1,3 miljonit kuupmeetrit veeldatud maagaasi päevas. Praegustel tingimustel on aga Rumeenia gaasivõrgu sur -
ve nii madal, et see ei võimalda sellise gaasihulga transportimist. Ungarisse ja sealt välja transporditava gaasi 
puhul oleks samasugune probleem. Rumeenia gaasi ülekandevõrku on vaja teha täiendavaid investeeringuid, 
et ühendada riigisisene ülekandesüsteem Rumeeniat läbiva transiitgaasitrassiga. Rumeenia peaks ka tühista -
ma sellist gaasieksporti keelava riikliku seaduse.
Uute gaasitrasside rajamine lisaks olemasolevatele
Gaasivõrkude ühendamise projektid Rumeenia, Bulgaaria ja Kreeka vahel  hõlmavad uute gaasitrasside 
rajamist lisaks olemasolevatele. Põhjuseks on see, et Rumeenia ja Bulgaaria kaudu Kreekasse suunduva gaasi -
ülekandevõrgu võimsus on reserveeritud kolmanda riigi varustaja poolt pikaajalise lepingu alusel.15. selgitus 16. selgitus
58
 Järeldused ja soovitused
113  
ELi eesmärki arendada energia siseturg 
välja aastaks 2014 ei täidetud. Euroopa 
energiataristu ei ole üldiselt kavanda -
tud täielikult integreeritud turgude 
jaoks ning seega ei taga see hetkel 
mõjusalt energiavarustuse kindlust. 
ELi eelarvest eraldatav rahaline toetus 
energiataristu vallas on vaid piiratud 
määral kaasa aidanud energia siseturu 
arendamisele ja energiavarustuse kind -
luse saavutamisele (vt punkt 27).
ELi eesmärki arendada energia 
siseturg välja aastaks 2014 ei 
täidetud
114  
Alates aastast 2007 on energia siseturg 
olnud ELi energiapoliitika kujundamise 
keskmeks. 2009. aastal vastu võetud 
kolmas energiapakett nägi ette elektri- 
ja gaasiturgu käsitlevate direktiivide 
ülevõtmise 3. märtsiks 2011. Seatud 
eesmärki sellel aastal aga ei saavu -
tatud. 2011. aastal kinnitas nõukogu 
pühendumist energia siseturule, 
märkides, et siseturg tuleks täielikult 
välja kujundada 2014. aastaks. Ka seda 
hilisemat eesmärki ei saavutatud, kuna 
tekkis probleeme (vt punkt 29).115  
Analüüsist selgus, et läheb veel palju 
aega, enne kui kolmanda energia -
paketi võib liikmesriikides täielikult 
rakendatuks lugeda. Komisjoni järele -
valve paketi sätete rakendamise üle 
liikmesriikides kestab endiselt, kuigi 
2014. aastaks seatud tähtaeg on juba 
möödas (vt punktid 30–33).
1. soovitus. 
Vastavuskontrollide lõpule 
viimine
Kuna energia siseturg ei ole veel täie -
likult välja arendatud, peab komisjon 
2016. aasta lõpuks viima lõpule hinda -
mised ning vajaduse korral algatama 
rikkumismenetlused liikmesriikide 
vastu.
59 Järeldused ja soovitused
116  
Riikide reguleerivatel asutustel ELis on 
endiselt probleeme seoses nende ise -
seisvuse ja vabadusega teha otsuseid 
tuginedes oma professionaalsusele. 
Kõikidel reguleerivatel asutustel ei ole 
piisavalt vahendeid neile määratud 
ülesannete täitmiseks, sh ELi tasandil 
koostöö tegemiseks ACERiga. ACERil  
puuduvad aga volitused sundida liik -
mesriikide reguleerivaid asutusi esita -
ma asjaomaseid energiaturgu puudu -
tavaid andmeid (punktid 35 ja 36).
2. soovitus. Riikide 
reguleerivad asutused ja 
ACER
a) Liikmesriigid peaksid tagama, et 
nende reguleerivad asutused on 
sõltumatud ja nende tegevusele ei 
kohaldata piiranguid. Reguleeriva -
tel asutustel peab olema piisavalt 
ressursse oma tegevuseks, sh tuleb 
neil võimaldada täiel määral osale -
da ELi tasandi koostöötegevustes.
b) Komisjon peab tagama, et ACERil 
on vajalikud volitused, et saa -
da liikmesriikide reguleerivatelt 
asutustelt vajalikku teavet talle 
määratud ülesannete täitmiseks.117  
Energia siseturu edasist arengut võivad 
takistada ka liikmesriikidevahelised 
olulised erinevused energiaturgude 
korraldamisel. Energiaturgudele ek -
sisteerib endiselt 28 erinevat riiklikku 
õigusraamistikku, ja seega on ühtse 
energia siseturu asemel pigem eri 
kohalike, riiklike ja piirkondlike tur -
gude kogum. Eraldamise ja muude 
meetmete eesmärk oli luua energia 
siseturule regulatiivsed tingimused, 
kuid sellegipoolest ei ole alati tekkinud 
liberaliseeritud ja konkurentsipõhist 
turgu. ELi energia siseturu arendamine 
nii, et leitakse praktilised lahendused 
eelmainitud turgude koostööks on 
endiselt suur probleem. Põhjuseks on 
asjaolu, et ELis kasutatakse endiselt eri 
kauplemismehhanisme ning energia -
turgu mõjutatakse mitmesuguste 
sekkumistega (punktid 39 ja 43–46).
3. soovitus. Läbipaistev 
kauplemine
Komisjon peaks edendama läbipaist -
vate kauplemismehhanismide laialdast 
väljatöötamist nii gaasi kui ka elektri 
puhul. See peaks hõlmama ka energia -
börside rajamist liikmesriikides, kus 
seda praegu ei ole või kus domineerib 
ettevõtetevaheline kauplemine.
60 Järeldused ja soovitused
118  
Võrgueeskirjad on tehnilised eeskirjad, 
mille alusel toimub koostalitlus ELi 
elektri ja gaasi ülekandesüsteemide 
vahel. Eeskirjades on esitatud ühised 
tehnilised standardid, mis peaksid 
tagama takistamatu piiriülese energia -
kauplemise. Gaasivõrgu eeskirjade 
osas on viimasel ajal edusamme teh -
tud, kuid elektrivõrgu eeskirjadest ei 
ole veel ühtegi komiteemenetluse abil 
lõplikult heaks kiidetud. Mõned võrgu -
eeskirjad võetakse varajast rakenda -
mist hõlmavate piirkondlike algatuste 
raames liikmesriikides kasutusele enne, 
kui need on lõplikult heaks kiidetud 
(punktid 47–51).
4. soovitus. 
Võrgueeskirjade 
heakskiitmine ja 
rakendamine
Komisjon peaks kiirendama komitee -
menetlust, et tagada elektrivõrgu 
eeskirjade heakskiitmine 2015. aasta 
lõpuks. Komisjon peaks ka julgusta -
ma ACERit ja ENTSOsid ning toetama 
piirkondlike koostööalgatuste raames 
liikmesriikidepoolset võrgueeskirjade 
varajast rakendamist.119  
Edusammudele vaatamata ei ole 
energia siseturu täielikku positiivset 
mõju hindadele veel saavutatud ning 
liikmesriikide energiahindadevahelised 
erinevused on endiselt suured.
120  
Elektri hulgimüügihinnad ei ole ELis 
lähenenud ning isegi mõne naaber -
liikmesriigi vahel on hinnaerinevused 
märkimisväärsed. Piiriülese energiaga 
kauplemise edendamiseks määras EL 
liikmesriikide võrkudevaheliste ühen -
duste mahuks vähemalt 10% instal -
leeritud tootmisvõimsusest. Eesmärk 
ei ole aga asjakohane, sest see on 
suunatud pigem taristu arengule ega 
põhine hindade lähendamise poole 
püüdleval nõudluse dünaamikal (vt 
punktid 59–64).
121  
Isegi kui praegune kauplemisplat -
vormipõhisel kauplemisel põhinev 
gaasituru korralduse mudel rakenda -
taks, oleks sel vaid piiratud mõju gaasi 
keskmisele hulgimüügihinnale. Olu -
liste gaasitrasside rajamine kogu ELis 
eesmärgiga edendada konkurentsi -
võimelist platvormipõhist kauplemist 
kogu Euroopas, nõuaks suuri investee -
ringuid. Mõnel juhul ei oleks see aga 
majanduslikult mõttekas. Gaasituru 
konkurentsivõimet saab suurendada 
ka muul moel, näiteks rajades stratee -
gilise asukohaga veeldatud maagaasi 
terminale, mis teenindaksid ühe või 
mitme riigi turgu (punktid 65–71).
61 Järeldused ja soovitused
5. soovitus. Elektri ja 
gaasi turu ning taristute 
arengumudelid
Komisjon peaks:
a) kaaluma elektrivõrkude  ühen -
damise eesmärkide püstitamist 
pigem turuvajaduste kui kindlaks 
määratud riikliku tootmisvõimsuse 
alusel;
b) hindama uuesti gaasi turu kor -
ralduse mudeli potentsiaalseid 
kulusid ja kasu ning ebakindla 
nõudluse valguses kaaluma, kas 
laiaulatuslikule gaasitrasside 
rajamisele on alternatiive (nagu 
strateegilise asukohaga veeldatud 
maagaasi terminalide rajamine; 
need teenindaksid enam kui ühe 
riigi turgu, kasutades selleks ener -
gia siseturule sobivaid lahendusi). 
See peaks põhinema ELi tasandi 
vajaduste põhjalikul hindamisel (vt 
7. soovitus ).
Euroopa energiataristu ei ole 
üldiselt kavandatud täielikult 
integreeritud turgude jaoks 
ning seega ei taga see hetkel 
mõjusalt energiavarustuse 
kindlust
122  
Liikmesriikide ja nende vahelised taris -
tud ei ole veel sobivad energia siseturu 
jaoks. Praktikas võib mõne liikmesriigi 
taristu ebapiisav võimsus takistada 
potentsiaalset importi ja eksporti ning 
liikmesriigi võimalusi toimida transiidi -
riigina. Lünki esineb ka liikmesriikide -
vahelises piiriüleses gaasi- ja elektri 
ülekandetaristus (punktid 73–81).6. soovitus. Olemasoleva 
taristu optimaalne 
kasutamine
Komisjon peaks:
a) tegema kindlaks piiriülese energia -
taristu, mida ei kasutata täies ma -
hus energia siseturu toetamiseks, 
kas siis seetõttu, et see on seotud 
pikaajaliste kahepoolsete lepin -
gutega, mis ei võimalda kolman -
date poolte osalemist, või kuna ei 
kasutata selle tehnilisi võimalusi 
(nt gaasi vastassuunas pumpamise 
võimalust);
b) tegema koostööd liikmesriikide 
sidusrühmadega, et parandada sel -
lise taristu pideva kasutuse ulatust, 
mis tooks kasu energia siseturule;
c) uurima, kas piirkondlike 
põhivõrgu  ettevõtjate abil saaks 
edendada piiriülest energiamüüki 
ja tõhustada selle haldamist, kasu -
tades maksimaalselt ära olemas -
olevat taristut.
123  
Vaja on ELi tasandi energiataristu 
vajaduste põhjalikku hindamist, mille 
alusel teha otsused energia siseturu 
arengu ja energiavarustuse kindluse 
kohta (punkt 82). Energiavaldkonda 
on ELis vaja teha suuri investeeringuid 
ning selline terviklik analüüs on oluline 
vahend ELi ja muude vahendite suuna -
miseks (punktid 82, 84 ja 99). Komisjon 
kasutab hetkel kavandamisvahendi -
tena ühishuviprojektide nimekirju ja 
kümneaastaseid võrgu arengukavu, 
millel on aga küllalt suured piirangud 
(punktid 85–87). Komisjonil puudub 
ka põhjalik turuarendusmudel, mil -
lest oleks abi vajaduste hindamisel 
(punkt 83).
62 Järeldused ja soovitused
7 . soovitus. ELi tasandil 
taristu vajaduste põhjaliku 
hindamise koostamine
Komisjon peaks:
a) koostama ELi tasandi energiataris -
tute vajaduste põhjaliku hindami -
se, mille alusel energia siseturgu 
arendada. Hindamisele tuginedes 
koostatakse muud dokumendid,   
nagu 10-aastased võrgu 
arengu  kavad;
b) tagama vajaduste hindamiseks kas 
komisjonis või ACERis piisava suut -
likkuse, et kujundada energiaturge 
näiteks nõudluse prognooside 
alusel;
c) tegema koostööd ENTSO-E ja 
ENTSO-G-ga, et vajaduste hinda -
mist võetaks arvesse ELi tasandil 
energia siseturuga seotud taristu 
kavandamisel ja 10-aastases võrgu 
arengukavas.124  
 Piiriülese taristu rajamine nõuab 
naaberliikmesriikide vahelist koos -
tööd. Selles kontekstis võib kulude 
jaotus ja kavandamislubade saamine 
keerukaks osutuda. Mitmel pool ELis 
on saadud häid kogemusi energiavald -
konna piirkondliku koostöö vallas nii 
poliitiliste kui tehniliste algatuste näol. 
Mõned komisjoni koordineerimisalga -
tused on andnud positiivseid tulemusi  
(punktid 88–93).
ELi eelarvest energiataristule 
eraldatav rahaline toetus 
on vaid piiratud määral 
kaasa aidanud energia 
siseturgu arendamisele ja 
energiavarustuse kindluse 
saavutamisele
125  
Projektide ebapiisav prioriseerimine 
on vähendanud ELi poolt energiataris -
tutele eraldatud rahastamise mõjusust. 
Komisjon kasutab ELi eelarvest tehta -
vate investeeringute ja toetuskõlblike 
projektide määratlemiseks konkreet -
sete projektide loetelusid. Komisjon ei 
ole aga koostanud neid nimekirju ELi 
tasandi taristu arendamise vajaduste 
põhjaliku hindamise alusel. Seetõttu ei 
ole nimekirjadest kasu investeeringute 
prioriseerimisel ja ELi vahendite suuna -
misel (punktid 100–103).
63 Järeldused ja soovitused
8. soovitus. 
Ühishuviprojektide 
nimekirja kasutamise 
parandamine
Põhjaliku ELi tasandi energiataristu 
vajaduste hindamise valguses peaks 
komisjon täiustama oma kavandamis -
meetmeid, eelkõige ühishuviprojek -
tide prioriseerimist ja rahastamist (vt 
7. soovitus ).
126  
Peamised ELi rahastamisvahendid 
energiataristu projektide rahastami -
seks on EEPR, Euroopa ühendamise 
rahastu ning Euroopa struktuuri- ja 
investeerimisfondid, mis ei ole kavan -
datud energia siseturu parandamiseks. 
See ilmneb ka nende rakendusviisist. 
Euroopa ühendamise rahastu ei ole 
seotud turu reformidega ning energia -
turu arengut käsitlevad tingimused 
ei ole lisatud perioodi 2014–2020 
Euroopa struktuuri- ja investeerimis -
fondide partnerluslepingutesse 
(punktid 104–109).9. soovitus. Energia 
siseturu asjakohane ja 
pidev toimimine kui 
valikukriteerium Euroopa 
energiataristu projektide 
rahastamiseks
Komisjon peaks tegema seadusand -
likke ettepanekuid selle kohta, kuidas 
liikmesriigid peaksid rahastamiseks 
valima energiataristu projekte, et taga -
da energiaturgude asjakohane ja pidev 
toimimine.
127  
Mõned ELi rahastatud energiataristu 
projektid on avaldanud positiivset 
mõju energiaturule ja energiavarustu -
se kindlusele. Paljude projektide mõju 
on aga siiani olnud piiratud. Põhjuseks 
on asjaolu, et projektides ei ole alati 
pandud rõhku energia siseturu arengu -
vajadustele, vaid vähesed projektid 
on viidud lõpule ja kasutusele võetud, 
mõne projekti puhul on kasutusele -
võttu takistanud naaberliikmesriikide 
võimsusprobleemid, ning mõni projekt 
on olnud piiratud tõhususega, sest ole -
masoleva taristu kõrvale püüti rajada 
täiendavat taristut (punktid 110–1112).
II auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Henri GRETHEN, võttis käesoleva 
aruande vastu 21. oktoobri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

64
 Lisad I lisaa) Elektri keskmine jaehind koos maksudega kodumajapidamiste tarbijatele  
2015. aasta 1. kvartalis: eurosenti/KWh
> 22,0119,01–22,00 14,01–1 9,00 < 14,00Hall: ei kuulu ELiKWh hind (eurosentides)
 14,54
 20,23 18,26 17,67
 13,12 16,23 11,33
 9,31 13,17 19,37 15,84
 12,66
 14,43
 ,7912
 14,59
 ,3520
 24,21 12,47 17,41
 29,74 30,83
 18,08
 20,80 24,35 19,11
 22,53 22,33 10,06
Märkus:  Tarbijahindade taskukohasus on eraldiseisev teema, mida käsitledes tuleks võtta arvesse igas liikmesriigis kasutada olev netotulu. Nagu 
märgitud punktis 23, ei käsitletud käesolevas aruandes kütteostuvõimetust.
Allikas:  Euroopa Komisjon.
65 Lisad I lisab) Elektri keskmine hind ilma käibemaksuta ja tagastamatute maksudeta tööstusli -
kele tarbijatele 2015. aasta 1. kvartalis: eurosenti/KWh
 > 14,01 12,01–14,00  9,01–12,00 < 9,00 Hall: ei kuulu ELi KWh hind (eurosentides)
13,8010,24
16,09
15,439,568,628,61
8,358,966,977,44
8,87
8,38
8,27
11,15
10,95
17,0210,9514,94
15,828,47
10,23
10,8513,5212,84
12,0412,3510,06
Allikas:  Euroopa Komisjon.
66 Lisad II lisaGaasi hinnangulised ostuhinnad ELi liikmesriikides – 2014. aasta keskmine  
(eurot/MWh)
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda ACERi esitatud teabe alusel. Küprosel ja Maltal hetkel gaasiturg puudub ning seega jäeti need riigid välja. 
 Börsihind  Piiril deklareeritud impordihind 
 
   
        
 
 
  
  
 
  
    
   26,4Lõuna  
24,7Põhi  
27,822,1
24,1
31,8 26,227,0 25,724,724,0 23,923,7
23,924,127,628,8
32,0
29,3
35,3
25,1
26,7
30,9
28,224,3
26,4
28,927,625,4
25,0
67 Lisad III lisaLiikmesriikide osalus ACERi töörühmades, jaanuar 2013 kuni mai 2015
Reguleerivate 
asutuste nõukoguElektri töörühm Gaasi töörühmRakendamise, järe -
levalve ja võrdluse 
töörühmTuru terviklikkuse 
ja läbipaistvuse 
töörühm
Peetud koosolekute arv 22 24 25 24 20
Austria 22 24 25 19 20
Saksamaa 22 23 25 17 19
Ühendkuningriik 22 24 24 15 20
Prantsusmaa 20 23 24 17 20
Belgia 22 21 25 24 11
Hispaania 22 19 25 19 17
Rootsi 22 23 21 17 19
Portugal 22 24 25 5 16
Itaalia 22 20 21 11 16
Madalmaad 22 24 22 6 16
Poola 21 22 25 2 16
Ungari 22 18 22 0 19
Taani 22 21 16 6 11
Soome 22 21 15 0 16
Tšehhi Vabariik 22 13 9 4 19
Iirimaa 22 14 14 0 12
Luksemburg 19 8 9 0 14
Sloveenia 18 0 8 0 7
Horvaatia 15 3 5 1 4
Kreeka 20 1 5 0 2
Leedu 18 1 3 0 2
Läti 16 0 6 0 1
Malta 22 0 0 0 0
Rumeenia 18 1 2 0 1
Eesti 18 0 0 0 0
Küpros 14 0 0 0 0
Bulgaaria 2 0 0 0 0
Slovakkia 1 0 0 0 0
68
1. soovitus
Komisjon nõustub soovitusega.
Komisjoni talitused on teatanud, et kolmanda 
paketi eeskirjade täitmise tagamine on 2015. aastal 
prioriteet. Kolmanda paketi rakendamise vastavus -
kontrollid on kõigis 28 liikmesriigis lõpule viidud ja 
asjaomaste liikmesriikide ametiasutustega tõsta -
tatakse kõik võimalikud teemad, mis on vastuolus 
siseturu õigusaktidega.
2. soovitus a)
See soovitus on adresseeritud liikmesriikidele. 
Komisjon nõustub aga soovitusega ja uurib energia 
siseturu kolmanda paketi eeskirjade vastavushinda -
mise käigus hoolikalt reguleerivate asutuste 
sõltumatust.
2. soovitus b)
Komisjon nõustub soovitusega ja otsib muu hulgas 
koostöös liikmesriikidega võimalusi ACERi olemas -
olevate volituste tugevdamiseks, et viia ameti tege -
vus vastavusse integreerituma siseturuga.
3. soovitus
Komisjon nõustub soovitusega.
Selleks et lahendada börside kaudu ebapiisava 
kauplemise probleem, on komisjon võtnud gaasi ja 
elektri valdkonnas vastu määrused, millega muu -
detakse energiabörside loomine kohustuslikuks 
(nt võimsuse jaotamise mehhanisme ja tasakaalus -
tamist käsitlevad määrused gaasi valdkonnas ning 
võimsuse jaotamist ja ülekoormuse juhtimist käsit -
lev määrus, millega kehtestatakse üleeuroopalise 
turgude liitmise eeskirjad, elektrienergia valdkon -
nas). Peale selle rakendatakse Euroopa Parlamendi 
ja nõukogu määrust (EL) nr 1227/2011 energia 
hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta 
(REMIT-määrus).Kokkuvõte
IV
Komisjon rõhutab hästi toimiva elektri- ja gaasituru 
olulisust energiavarustuse kindluse jaoks.
V
Teatises „Edusammud energia siseturu väljakujun -
damisel” (COM(2014) 634 final) tunnistatakse, et 
energia siseturu väljakujundamine edeneb Euroo -
pas hästi. Piiriülene kaubandus kasvab, taastuvate 
energiaallikate integreerimine süsteemi on edukas 
ning alanud on töö nutivõrkude kasutuselevõtmi -
seks ja hajatootmise hõlbustamiseks. Samuti on aga 
selge, et töö ei ole veel lõpule jõudnud ja esineb 
takistusi, mis ei võimalda turu sujuvat toimimist. 
Energialiidu projekti eesmärk on need takistused 
kõrvaldada. Komisjon on astunud konkreetseid 
samme energia siseturul veel alles jäänud turu -
tõkete kõrvaldamiseks, eelkõige oma turukorral -
duse algatusega.
Seoses energiataristuga on oluline tähele panna 
järgmist.
– Eelduste kohaselt rahastab energiataristut turg, 
see tähendab, et seda tehakse sõltumatute 
reguleerivate asutuste heakskiidetud kasutus -
tasudest; ELi eelarvest eraldatav rahaline toetus 
peaks seepärast olema pigem erand kui reegel.
– Nendel juhtudel, kui rahalisi vahendeid on eral -
datud, on energiavarustuse kindlus teatavates 
piirkondades märkimisväärselt paranenud (vt 
nt Euroopa majanduse elavdamise energeetika -
kava (EEPR) näidet kontrollikoja tähelepanekute 
punktis 103 või mitut Euroopa ühendamise 
rahastu või Euroopa struktuuri- ja investeerimis -
fondide kaasrahastatud auditeeritud projekti, 
mida on mainitud kontrollikoja tähelepanekute 
punk tides 109 –111).Komisjoni  
vastus
Komisjoni vastus 69
VII
Komisjon on seisukohal, et üleeuroopalist taristut 
tuleb täiustada, et tagada selle täielik mõju ener -
gia siseturule. Komisjon tunnistab, et taristualaste 
vajaduste terviklik hindamine ELi tasandil on 
vajalik, kuid soovib samas rõhutada, et ELi tasandil 
toimub juba väga ulatuslik taristu kavandamine, 
millele tugineb komisjoni poliitika. Kuigi menetlusi 
ja vahendeid võib olla vaja optimeerida, on juba 
praegu olemas usaldusväärne hinnang selle kohta, 
mis on Euroopa olulise energiataristu puhul vajalik. 
Vt komisjoni vastus 7. soovitusele ja punktile 82.
6. soovitus a)
Komisjon nõustub soovitusega. Komisjon on juba 
hakanud võtma sellekohaseid meetmeid. See 
kehtib eeskätt Kesk- ja Kagu-Euroopa gaasivõrkude 
ühendamise kõrgetasemelise töörühma puhul. 
Töörühma eesmärk on koordineerida piiriülese ja 
üleeuroopalise taristu edendamisele suunatud jõu -
pingutusi, millega mitmekesistatakse gaasitarneid, 
ning rakendada ühtlustatud eeskirju.
6. soovitus b)
Komisjon nõustub soovitusega. Komisjon tegutseb 
juba selles suunas piirkondlike algatuste raames: 
üks piirkondlike algatuste põhieesmärk on kesken -
duda piiriülese taristu (füüsilistele või regulatiivse -
tele) kitsaskohtadele.
6. soovitus c)
Komisjon nõustub soovitusega.
Koostöö põhivõrguettevõtjatega on juba muu -
detud kohustuslikuks mitmes rakenduseeskirjas 
(võrgueeskirjad), mis käsitlevad võrgu toimimist ja 
energiaga kauplemist.
Elektrituru korralduse algatuse kontekstis uurib 
komisjon eelkõige omavahel tihedalt seotud 
piirkondades võimalusi tõhusamaks koostööks ja 
vastutuse jagamiseks põhivõrguettevõtjate vahel, 
mis tugineks piirkondliku varustuskindluse koos -
tööalgatuste põhimõttele ja oleks esimene samm 
põhivõrguettevõtjate suurema lõimimise suunas 
piirkondlikul tasandil.4. soovitus
Komisjon nõustub soovitusega.
Kliimameetmete ja energiaküsimuste volinik on 
teatanud, et võrgueeskirjade vastuvõtmine on prio -
riteet. Komisjon on koostöös reguleerivate asutuste, 
põhivõrguettevõtjate ja teiste sidusrühmadega 
pingsalt töötanud kavandatud võrgueeskirjade 
ümbersõnastamisega sellisel viisil, mis tagab nende 
neutraalsuse ning tõhusa rakendamise. Eelduste 
kohaselt hääletab komitee 2015. aasta lõpuks küm -
nest kavandatud elektrivõrgueeskirjast kaheksa üle.
Komisjon edendab piirkondlike koostööalgatuste  
raames aktiivselt võrgueeskirjade varajast 
rakendamist.
5. soovitus a)
Komisjon nõustub soovitusega.
Kuigi praegune 2020. aastaks kehtestatud 10% 
eesmärk põhineb tootmisvõimsusel, võetakse 
kuluaspekte ja kauplemisvõimalusi arvesse ning neil 
on oluline roll 2030. aasta võrkude ühendamise ees -
märgi kujundamisel piirkondade või riikide tasan -
dil. See lisab vajalikku paindlikkust, et kohandada 
minimaalset 2030. aasta elektrivõrkude ühendamise 
eesmärki (15%) turuvajadustega.
5. soovitus b)
Komisjon nõustub selle soovitusega.
2015. aasta kümneaastases gaasivõrgu arengukavas 
on juba ette nähtud taristuga seotud vajaduste 
põhjalik hindamine mitmesuguste tulevast nõud -
lust, hindu, taristu arengut ja muid aspekte käsitle -
vate stsenaariumide alusel. Analüüs näitab selgelt, 
et kõik kavandatud projektid ei ole vajalikud. Käi -
masolev ühishuviprojektide protsess tugineb sellele 
hinnangule. Peale selle on ELi gaasituru vajaduste 
tõhusama hinnangu koostamiseks alanud etteval -
mistav töö veeldatud maagaasi ja gaasi hoiusta -
mise ELi strateegiaga ning komisjon avaldab oma 
strateegia veeldatud maagaasi ja hoiustamise kohta 
2016. aasta jaanuaris.
Komisjoni vastus 70
Näiteks on ühishuviprojektide valimise eesmärk 
teha kindlaks need projektid, mis aitavad kõige 
enam kaasa ELi energiapoliitika eesmärkide (tasku -
kohasus, energiavarustuse kindlus, säästvus) 
saavutamisele.
2016. aasta lõpuks koostatakse põhjalikum vaja -
duste analüüs nii elektri- kui ka gaasiturgude kohta. 
Vt komisjoni vastus 7. soovituse lõikele a.
Mis puudutab rahastamist, siis sellistes projektides, 
mille puhul on kindlaks tehtud vajadus avaliku sek -
tori toetuse järele, võetakse meetmete rahastami -
seks välja valimisel arvesse nii valmidusastet kui ka 
muid hindamiskriteeriume. Komisjon teeb tihedat 
koostööd EIP ja teiste sidusrühmadega, et suuren -
dada tehnilist abi eesmärgiga parandada stratee -
gilist huvi pakkuvate projektide ettevalmistamist. 
Seepärast ei ole täiendavaid meetmeid ette nähtud.
9. soovitus
Komisjon ei nõustu soovitusega.
Komisjon on kindlalt veendunud, et energia tõhusa 
siseturu tagamiseks tuleb teha võrdseid edusamme 
taristu ja turu reguleerimise valdkonnas. Rangeid 
tingimusi oleks aga liiga keeruline õiguslikult jõus -
tataval viisil rakendada ja need võiksid kahjustada 
vajaliku taristu arendamist.7 . soovitus a)
Komisjon nõustub soovitusega.
Komisjon on juba selles suunas tegutsenud. Pide -
valt on tehtud tööd kümneaastaste võrgu arengu -
kavade ja (alates 2013. aastast) nendega kaasnevate 
kulude-tulude analüüside koostamiseks. Peale selle 
on üleeuroopalisi energiavõrkusid (TEN-E) käsitleva 
määruse artikli 11 lõikega 8 ette nähtud, et ENTSOd 
peavad koostama (vastastikku ühendatud) elektri- 
ja gaasivõrgu mudeli ning esitama selle komisjonile 
ja ACERile 31. detsembriks 2016. Komisjon tagab, et 
see toimub õigeaegselt.
7 . soovitus b)
Komisjon nõustub soovitusega osaliselt.
Sisemise suutlikkuse olemasolu analüüside ja mude -
lite koostamiseks võib oluliselt mõjutada komisjoni 
või ACERi ressursse. Asjakohaseks alternatiivseks 
võimaluseks võib pidada sellise suutlikkuse telli -
mist ENTSOdelt, mille üle ACER ja komisjon teevad 
järelevalvet.
7 . soovitus c)
Komisjon nõustub soovitusega.
ENTSOd koostavad tihedas koostöös nii komisjoni 
kui ka ACERiga kogu energiasüsteemi hõlmava kulu -
de-tulude analüüsi, mis on aluseks kavandamisele, 
vajaduste hindamisele ja kümneaastastele võrgu 
arengukavadele.
8. soovitus
Komisjon nõustub soovitusega osaliselt.
Seoses prioriseerimisega tuletab komisjon meelde, 
et kavandamismenetluste täiustamine on osa kõi -
kide kaasatud sidusrühmadega toimuva regulaarse 
koostöö mehhanismist.
Komisjoni vastus 71
Komisjoni ühine vastus 
punktidele 14–18
Energiataristu puhul on Euroopa elektri ja gaasi 
ülekandesüsteemide ühendamine tõusuteel, kuid 
jätkuvalt on vaja olulisi investeeringuid taristusse. 
2015. aasta lõpuks viiakse lõpule 13 projekti liidu 
gaasi- ja elektrivaldkonna ühishuviprojektide loete -
lust. Veidi üle 100 ühishuviprojekti puhul on käimas 
loa andmise etapp ja eelduste kohaselt algab 
varsti ehitusetapp. Kuigi enamiku investeeringuid 
energiataristusse teeb erasektor, on olemas siht -
otstarbelised ELi vahendid, mis aitavad lahendada 
täiendavaid rahalisi probleeme. Alates Euroopa 
ühendamise rahastu käivitamisest 2014. aastal on 
oluliste energiataristuprojektide ettepanekutele üle 
Euroopa toetustena eraldatud 796  miljonit  eurot. 
Täiendavat toetust saab ka Euroopa struktuuri- ja 
investeerimisfondidest. Peale selle antakse stratee -
giliselt tähtsatele energiaprojektidele lisatoetust 
Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondist.
Euroopa teatavates piirkondades esinevate konk -
reetsete taristuprobleemide lahendamiseks on 
tõhustatud piirkondlikku koostööd asjaomaste 
liikmesriikide vahel. Selle tulemusel loodi Pürenee 
poolsaare gaasi- ja elektrivõrkude ühendamise kõr -
getasemeline töörühm ning Kesk- ja Kagu-  Euroopa 
gaasivõrkude ühendamise kõrgetasemeline töö -
rühm (CESEC) ja reformiti Läänemere piirkonna 
kõrgetasemelist töörühma (Läänemere energiaturu 
ühendamise tegevuskava BEMIP). Töörühmadelt 
oodatakse taristuprobleemidele konkreetsete 
lahenduste esitamist ja asjakohaste projektide ellu -
viimise tagamist.Sissejuhatus
03
Vastutus ELi õiguse kohaldamise ja jõustamise taga -
mise eest lasub peamiselt liikmesriikidel ning nende 
valmisolek õigusakte täielikult ja nõuetekohaselt 
rakendada on äärmiselt oluline. Praegu vastutavad 
siseturgu mõjutavate energiaalaste õigusaktide ja 
põhimõtete väljatöötamise eest jätkuvalt riikide 
valitsused. Energia tarnimise ja ülekandmisega 
tegelevate ettevõtjate omanikena on nad ka oluli -
sed osalejad ELi energiaturgudel.
05
Komisjon on seisukohal, et tõeliselt avatud, kon -
kurentsipõhine ja hästi ühendatud energiaturg on 
parim viis energiavarustuse kindluse tagamiseks 
ning võimaldab Euroopal kõige kulutõhusamalt 
ja turvalisemalt üle minna vähese CO2-heitega 
energiasektorile.
Seepärast on komisjon töötanud nõukogu ja 
Euroopa Parlamendi heakskiidul välja energialiidu 
strateegia, mille oluline osa käsitleb kohustust 
kõrvaldada peamised takistused Euroopa energia -
turgude ulatuslikuma integreerimise teelt.
Kõnealuse strateegia osana tugevdab komisjon oma 
jõupingutusi, et tagada kehtivate energiaalaste ja 
seotud õigusaktide täielik rakendamine. Samuti 
on komisjon algatanud kehtivate ELi energiaalaste 
õigusaktide põhjaliku läbivaatamise, eeskätt elektri -
energia valdkonnas (turukorralduse algatus), et 
kohandada kehtivaid nn kolmanda paketi eeskirju, 
kui see on vajalik turgude integreerimise edenda -
miseks. Peale selle on komisjon algatanud energia -
varustuse kindlusega seotud õigusaktide põhjalikku 
läbivaatamist.
13
Vt komisjoni vastus punktile 5.  
Komisjon on seisukohal, et kuna liikmesriikidel 
on ELi õiguse alusel kohustus arvestada oma riigi 
otsuste mõju naaberriikidele, nõuab energia sise -
turu korraldamine tihedat koostööd ELi ja liikmes -
riikide/valitsuste vahel.
Komisjoni vastus 72
40
Komisjoni 15. juulil 2015 käivitatud turukorralduse 
algatuse (COM(2015) 340) eesmärk ongi tugev -
dada põhivõrguettevõtjate vahelise koostöö 
õigusraamistikku.
44
Komisjon leiab samuti, et praeguses kontekstis 
on olemasolevad mehhanismid ebaühtlased. 
Selle olukorra lahendamiseks on komisjon võtnud 
vastu õigusaktid gaasi ja elektrienergiaga kaup -
lemise mehhanismide ühtlustamiseks. Käimas 
on kõnealuste õigusaktide rakendamine (eeskätt 
elektrienergia valdkonnas võimsuse jaotamist ja 
ülekoormuse juhtimist käsitlevate suuniste ning 
gaasi valdkonnas võimsuse jaotamise mehhanis  me 
/ ülekoormuse juhtimise korda ja tasakaalustamist 
käsitlevate võrgueeskirjade/suuniste vastuvõtmise 
teel), mis vähendab oluliselt ebatõhususi energiaga 
kauplemist käsitlevas kehtivas õigusraamistikus.
46
Komisjon on seisukohal, et riikide koordineerimata 
sekkumised energiaturgudel on üks peamine takis -
tus integreeritud turu saavutamisel ning seepärast 
väga oluline küsimus energia siseturu toimimise 
ja energiavarustuse kindluse seisukohast. Komis -
jon on kirjeldanud põhiprobleeme ja kavandatud 
meetmeid oma teatises „Elektrienergia siseturu 
saavutamine ning riigi sekkumise parim kasuta -
mine” (C(2013) 7243 final) ning pöörab käimasolevas 
turukorralduse algatuses erilist tähelepanu ebavaja -
like sekkumiste kõrvaldamisele (vt teatis „Avaliku 
konsultatsiooni algatamise kohta energiaturu uue 
korralduse üle” (COM(2015) 340)).
50 a)
Komisjon märgib, et sageli ei soovi riikide põhi -
võrguettevõtjad, riikide reguleerivad asutused 
ja liikmesriigid kohandada kehtivaid riiklikke või 
piirkondlikke eeskirju kompromisslahendusega, mis 
looks rohkem integreeritud / laiema piirkondliku või 
kogu ELi hõlmava turu. Komisjon edendab energia 
siseturu täiendavat integreerimist ka piisavalt toimi -
vatel turgudel, et täielikult avalduks Euroopa turu 
integreerimisega kaasnev potentsiaalne kasu, nagu 
suurem konkurents, likviidsus ja parem energiava -
rustuse kindlus.Tähelepanekud
29 – Esimene taane
Siseturu loomisel on võtmeroll liikmesriikidel. Vt 
ka komisjoni vastus punktile 3. Nende tegevusest 
sõltub, kas piiriülese energiakaubanduse tõkked 
tegelikult kõrvaldatakse ja kas süsteemi toimimine 
on naaberriikidega kooskõlastatud. Oma ülesande – 
luua energia siseturg – suudab komisjon edukalt 
täita ainult koostöös liikmesriikidega, kes teevad 
ennetavat tööd piiriüleste tõkete kõrvaldamiseks.
32 – Kolmas taane
Tarbijakaitsega seotud küsimused kolmandas 
paketis on veel üks oluline aspekt, mida komisjon 
kontrollib õigusaktide ülevõtmise ja vastavuse kont -
rollide käigus.
35
Komisjon leiab, et liikmesriikidevaheliste piiriüleste 
vaidlusküsimuste lahendamine muutub üha olulise -
maks. Mida tihedamalt turud integreeruvad, seda 
suurem on vajadus sõltumatu asutuse järele, mis 
vahendaks liikmesriikidevahelisi lahkhelisid ja 
lahendaks need lõpuks.
Komisjon õhutab jätkuvalt kõiki liikmesriike osalema 
töörühmade koosolekutel. Töörühmade tegevuse 
läbipaistvuse tagamiseks tehakse koosolekute tule -
mused kõikidele liikmesriikidele kättesaadavaks.
Komisjoni vastus 73
51
Komisjon märgib, et eelkõige elektri valdkonnas on 
põhivõrguettevõtjad ja riikide reguleerivad asutu -
sed olnud võrgueeskirjade varajase rakendamise 
projektides väga aktiivsed (vt nt vabatahtlik tur -
gude liitmise protsess, tasakaalustamisega seotud 
algatused või piirkondliku varustuskindluse koos -
töökeskustealane töö).
53
Komisjon teeb koos Bulgaariaga aktiivselt tööd 
energiabörsi loomise protsessi kiirendamise nimel, 
et riik saaks täielikult osaleda kogu ELi hõlmavas 
energiakaubanduses (nn turgude liitmine), seal -
hulgas energiaühenduse riikidega (kes üheskoos 
moodustavad nn 8. piirkonna).
54
Komisjon märgib, et REMITi rakendusmäärusega EL 
(nr) 1348/2014 loodud energiaturu terviklikkuse ja 
läbipaistvuse järelevalveraamistik ei ole ettevõtete -
vahelise kauplemise puhul (nn mittestandardsed 
tehingud) veel jõustunud. Määrus hõlmab seni 
ainult nn standardtehinguid (st kauplemiskohta -
des tehtavaid tehinguid). Nn mittestandardseid 
tehinguid (st väljaspool kauplemiskohti tehtavaid 
kahepoolseid tehinguid) käsitlevad sätted jõustu -
vad 2016. aasta märtsis.
59
Hindade lähenemine ei vasta ootustele, peamiselt 
riikide sekkumiste suurte erinevuste tõttu, mille 
puhul eelistatakse väga erinevaid elektrienergiaga 
varustamise vorme. Sellised siseturu algatused nagu 
turu liitmine on aga hindu kahtlemata ühtlustanud 
(vt hiljutised kogemused turu tarnevoogudepõhise 
liitmisega) ja võivad seda veelgi enam teha, eriti kui 
liikmesriigid otsustavad riiklikke sekkumisi rohkem 
ühtlustada.
61
Võimsuse jaotamist ja ülekoormuse juhtimist 
käsitleva määrusega, mis muutus kõikides liikmes -
riikides õiguslikult siduvaks 2015. aasta augustis, 
loodi ühtlustatud kauplemismehhanismid. Komisjon 
nõustub, et hindade täielikku lähenemist takistavad 
jätkuvalt muud tegurid (nagu puuduvad ühen -
dused, riikide sekkumiste koordineerimatus eri 
liikmesriikide vahel jne).50 b)
Tehnilisi eeskirju käsitlevate ELi õigusaktide vastu -
võtmiseks on vaja teha muudatusi väljakujunenud 
riiklikes süsteemides ning seega saavutada 28 liik -
mesriigi hulgas kompromisse sageli keerulistes süs -
teemi toimimist või energiakaubandust käsitlevates 
tehnilistes küsimustes, millel on oluline jaotuslik 
mõju. See piirab suutlikkust vajalike kompromisside 
leidmiseks kuluvat aega täpselt kavandada.
Komisjon on astunud samme selge ja läbipaistva 
kavandamise tagamiseks, avaldades eeldatava  
vastuvõtmisprotsessi kohta korrapäraselt teavet.
50 c)
Komisjon kaalub võrgueeskirjade vastuvõtmise 
protsessi täiustamise võimalusi oma turukorralduse 
algatuse raamistikus.
50 d)
Võrgueeskirjad ja suunised on komisjoni dokumen -
did, mille eesmärk on kõrvaldada kaubandustõkked 
turu ja võrgu toimimise eeskirjade kooskõlastamise 
kaudu.
Komisjoni ülesanne on tagada, et ENTSO-E ja ACERi 
koostatud tekstid on kooskõlas ELi õigusega, on kõi -
kide sidusrühmade suhtes erapooletud ega kinnista 
lihtsalt hetkeolukorda, vaid tagavad energia sise -
turu tegeliku arengu (vt komisjoni vastus punkti 50 
lõikele a).
Kavandatud elektrivõrgu eeskirjade puhul pidi 
komisjon väljapakutud tekstidega aktiivselt tööd 
tegema, enne kui sai need ELi õigusaktidena vastu 
võtta. Seepärast kulus vastuvõtmisprotsessiks alg -
selt eeldatust kauem aega, muu hulgas vastuvõetud 
eeskirjade märkimisväärse majandusliku tähtsuse ja 
võimaliku jaotusliku mõju tõttu. Eeskirjade ümber -
sõnastamiseks ning liikmesriikide ja sidusrühma -
dega kaugeleulatuvate õigusaktide vajalikkuse üle 
läbirääkimiseks kulunud aeg tasus end hästi ära, 
sest lõpuks vastu võetud eeskirjad soodustavad 
tõepoolest ühtlustamist.
Komisjoni vastus 74
83
Arvestades oma personalipiiranguid (ja sarna -
seid piiranguid ACERis) leiab komisjon, et taristu 
modelleerimise ning mitmesuguste stsenaariumide 
koostamisega võiksid tegelda ENTSOd komisjoni ja 
ACERi hoolika järelevalve all.
Tuleb märkida, et kümneaastase elektrivõrgu aren -
gukava 2014. aasta versioon sisaldab juba nelja stse -
naariumi. Metoodikat ja stsenaariumide koostamist 
saab täpsustada ja ajakohastada ning nii komisjon 
kui ka ACER teevad ENTSOdega selles küsimuses 
tihedat koostööd.
84
Rahastamise aluseks ei ole mitte ainult eelnevalt 
kindlaksmääratud vajaduste hindamine (alt-üles), 
vaid seda tuleb tingimata hinnata ka erivajaduste 
põhjal. Konkreetsete projektide hindamisel on üks 
põhikriteerium valmidusaste koos kasuga, mida 
projekt toob piirkonnale, kus see ellu viiakse. See 
kehtib nii rahastamisvahendite kui ka toetuste 
puhul.
86 – Neljas taane
Kümneaastaste võrgu arengukavade eesmärk ei ole 
saavutada täielik kooskõla riiklike kavadega, kuna 
need on midagi enamat kui kõikide riiklike kavade 
loetelu. Need keskenduvad üleeuroopalise taristu 
arendamisele, mille põhieesmärk on turu integreeri -
mine, energiavarustuse kindlus ja säästvus.
87
Kavandamine peab tuginema terviklikele, usaldus-
väärsetele ja põhjalikele andmetele. Selliste and -
mete saamine eeskätt projektide elluviijate, aga 
ka liikmesriikide käest on kümneaastaste võrgu 
arengukavade järgmise vooru puhul tõepoolest üks 
põhiküsimus.64
Komisjon nõustub, et hindade reguleerimine, mille 
tulemuseks on kuludest väiksemad elektrienergia 
hinnad, tuleb kaotada, ning on tõstatanud selle 
küsimuse nii liikmesriikidega peetavates arutelu -
des kui ka rikkumismenetlustes. Euroopa Kohus on 
hiljuti kinnitanud komisjoni täitemeetmed regulee -
ritud hindade suhtes (kohtuasi C-36/14).
70
Komisjoni üks osakond tegeleb turuseire ja energia -
valdkonnas prognooside koostamisega. Komisjon 
tunnistab, et tema suutlikkus teostada keerulisi ana -
lüüse on ressursside nappuse tõttu piiratud. Komisjo -
nil oleks hea meel, kui tema suutlikkust tugevdataks.
Igal juhul võib komisjonil olla vajalik kasutada 
väliseksperte.
75
Peamine vahend, millega aidatakse liikmesrii -
kidel 10% eesmärki saavutada, on asjakohaste 
ühishuviprojektide kindlakstegemine ja nende 
rakendamise toetamine. Näiteks on Edela-Euroopa 
piirkondliku algatuse tegevuskava oluline osa suu -
natud võrkude ühendamise määra suurendamisele 
Pürenee poolsaare ja mandri elektriturgude vahel.
82
Komisjon tunnistab, et ELi taristualaste vajaduste 
terviklik hindamine on vajalik, kuid soovib samas 
rõhutada, et ELi tasandil toimub juba väga ulatus -
lik taristu kavandamine, millele tugineb komisjoni 
poliitika.
Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku 
ja Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite 
võrgustiku (ENTSOde) koostatud kümneaastased 
võrgu arengukavad põhinevad taristualaste vaja -
duste põhjalikul hindamisel, milles võetakse arvesse 
ka nõudlust. Nende sagedase, iga kahe kuu tagant 
toimuva ajakohastamisega tagatakse, et kavad 
kajastavad muutusi nii nõudlus- kui ka tootmismu -
delites. Nimetatud kavade alusel valitakse seejärel 
välja projektid liidu ühishuviprojektide loetelust, 
kasutades üleeuroopalisi energiavõrkusid (TEN-E) 
käsitleva määrusega ette nähtud kogu energiasüs -
teemi hõlmava kulude-tulude analüüsi metoodikat. 
Ühishuviprojektide valimine toimub läbipaistval ja 
usaldusväärsel viisil.
Komisjoni vastus 75
104
Komisjon tunnistab, et viivitused projektide ellu -
viimisel on takistanud majanduskasvu edendamist 
Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava 
(EEPR) kaudu.
Pikaajaline kasu on aga märkimisväärne, eeskätt 
energiavarustuse kindluse seisukohast.
Kesk- ja Ida-Euroopas on lõpule viidud kõik vastas -
suunavoo- ja ühendusprojektid peale ühe, mis 
tähendab seda, et oluliselt on parandatud ELi gaasi -
võrgu võimet tulla toime selliste tarnehäiretega, 
nagu esinesid 2009. aasta alguses.
Projekt „NordBalt 02” aitas viia lõpule Leedu üle -
kandevõrgu vajaliku ajakohastamise, et hõlbustada 
elektrienergia liikumist võrkudevahelise ühenduse 
kaudu. Projektiga „Estlink 2” ühendati Eesti / Balti 
riikide võrk Põhjamaade elektrituruga, kasutades 
merealust kaablit Soomega.
Uue merealuse kaabliühendusega Itaalia ja Malta 
vahel lõppes Malta võrgu eraldatus ülejäänud 
Euroopast.
109
Ajavahemiku 2014–2020 rakenduskavade puhul on 
ainult kuus liikmesriiki valinud ERFi investeerimis-
prioriteedi, mis on seotud muu hulgas energia -
varustuse kindluse parandamisega nutikate energia 
salvestamise ja ülekandmise süsteemidega. Kõne -
alust investeerimisprioriteeti käsitlevate õigusakti -
dega on ette nähtud konkreetne eeltingimus, mis 
tagab järjepidevuse energia siseturu alaste õigus -
aktide ja ühishuviprojektide raamistiku asjakohaste 
osadega. Kõikide konkreetsete kokkulepitud ees -
märkide tulemusnäitajad on kehtestatud asjakohas -
tes rakenduskavades (mitte partnerluslepingutes) 
ja need sisaldavad energia siseturu aspektidega 
seotud tulemusnäitajaid.90
Komisjon on teatanud, et piirkondlik turuinteg -
ratsioon on üks peamine vahend energia siseturu 
arengu tagamiseks. Komisjon jätkab aktiivselt 
piirkondlike algatuste toetamist ja edasiarendamist 
kõikides siseturu valdkondades (nt taristu, energia -
kaubandus, süsteemide toimimine, piisav tootmine, 
taastuvate energiaallikate toetuskavad), kaotamata 
silmist lõppeesmärki, milleks on kogu ELi hõlmav 
integreeritud turg.
100
Nii gaasi kui ka elektri puhul annab kümneaastaste 
võrgu arengukavade väljatöötamine vastava ENTSO 
poolt hea ülevaate sellest, kus on vaja Euroopa 
tasandil võrkudesse investeerida.
Need toetavad selliseid menetlusi nagu ühishuvi -
projektide loetelu koostamine. Tuleb aga meelde 
tuletada, et prioriteetsed või strateegiliselt olulised 
projektid ei vaja edenemiseks tingimata ELi tasandi 
rahastamist. Sageli on veelgi olulisemad muud, mit -
terahalised takistused (nt lubade andmine). Ühis -
huviprojektide protsessi eesmärk on võimaldada 
selliste takistuste kõrvaldamist. Kui esineb konk -
reetseid rahastamisega seotud takistusi, siis kaa -
lutakse ELi eelarvest toetuse andmist (nt Euroopa 
ühendamise rahastust). Tavaliselt ei ole ELi eelarvest 
tehtavate investeeringute prioriseerimine seega 
loetelude koostamise ainus eesmärk.
103
Ühishuviprojektide loetelu aluseks on põhjalik 
hinnang, mida täiustatakse kulude-tulude analüüsi 
mitmesuguste aspektide täpsustamise teel (näiteks 
kuidas hinnata energiavarustuse kindlust). Euroopa 
ühendamise rahastut käsitlevate õigusaktide 
kohaselt on üks rahalise toetuse saamise eeltingi -
mus see, et projekt on loetelusse lisatud. Toetuse 
andmise otsus tehakse aga kooskõlas kehtiva 
õigusraamistikuga pärast taotluse läbivaatamist 
toetuse andmise kriteeriumide põhjal, milles võe -
takse arvesse nii poliitikaeesmärke kui ka tehnilisi ja 
finantsaspekte.
Komisjoni vastus 76
1. soovitus
Komisjon nõustub soovitusega.
Komisjoni talitused on teatanud, et kolmanda 
paketi eeskirjade täitmise tagamine on 2015. aastal 
prioriteet. Kolmanda paketi rakendamise vastavus -
kontrollid on kõigis 28 liikmesriigis lõpule viidud ja 
asjaomaste liikmesriikide ametiasutustega tõsta -
tatakse kõik võimalikud teemad, mis on vastuolus 
siseturu õigusaktidega.
2. soovitus a)
See soovitus on adresseeritud liikmesriikidele. 
Komisjon nõustub aga soovitusega ja uurib energia 
siseturu kolmanda paketi eeskirjade vastavushin -
damise käigus hoolikalt reguleerivate asutuste 
sõltumatust.
2. soovitus b)
Komisjon nõustub soovitusega ja otsib muu hulgas 
koostöös liikmesriikidega võimalusi ACERi olemas -
olevate volituste tugevdamiseks, et viia ameti tege -
vus vastavusse integreeritumate turgudega.
3. soovitus
Komisjon nõustub soovitusega.
Selleks et lahendada börside kaudu ebapiisava 
kauplemise probleem, on komisjon võtnud gaasi ja 
elektri valdkonnas vastu määrused, millega muu -
detakse energiabörside loomine kohustuslikuks 
(nt võimsuse jaotamise mehhanisme ja tasakaalus -
tamist käsitlevad määrused gaasi valdkonnas ning 
võimsuse jaotamist ja ülekoormuse juhtimist käsit -
lev määrus, millega kehtestatakse üleeuroopalise 
turgude liitmise eeskirjad, elektrienergia valdkon -
nas). Peale selle rakendatakse Euroopa Parlamendi 
ja nõukogu määrust (EL) nr 1227/2011 energia 
hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta 
(REMIT-määrus).Vähese CO2-heitega majandusele ülemineku toeta -
mine, sealhulgas investeeringud energiatõhususse, 
taastuvenergiasse ja nutikatesse jaotusvõrkudesse 
on ajavahemikul 2014–2020 Euroopa struktuuri- ja 
investeerimisfondide prioriteet, eelkõige seoses 
ERFi kohustuslike minimaalsete eraldistega. Inves -
teeringud energiataristu muudesse osadesse, nagu 
tähtsa võrgutaristu kitsaskohtade kõrvaldamisse, on 
olulised konkreetsete liikmesriikide jaoks. Sellised 
investeeringud moodustavad tõepoolest keskmiselt 
ligikaudu 0,5% kõikidest ERFi, Ühtekuuluvusfondi 
ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 
eraldistest nii perioodil 2007–2013 kui ka 2014–2020, 
kuid teatavates liikmesriikides on nende osakaal 
suurem (ligikaudu 2%), kajastades riigi vajadusi ja 
prioriteete.
112 b)
Kõiki ELi eelarvest kaasrahastatavaid projekte jälgi -
takse tähelepanelikult ning projektide elluviijate 
taotlusi toetust käsitlevate otsuste muutmise kohta 
kontrollitakse hoolikalt ja kui esitatud argumendid 
ei ole piisavad, siis lükatakse need tagasi.
Järeldused ja soovitused
113
Oluline on tähele panna järgmist. 
– Eelduste kohaselt rahastatakse energiataristut 
kasutustasudest ja turu poolt; ELi eelarvest 
eraldatav rahaline toetus peaks seepärast olema 
pigem erand kui reegel.
– Nendel juhtudel, kui rahalisi vahendeid on eral -
datud, on energiavarustuse kindlus teatavates 
piirkondades märkimisväärselt paranenud (vt 
nt Euroopa majanduse elavdamise energeetika -
kava (EEPR) näidet kontrollikoja tähelepanekute 
punktis 103 või mitut Euroopa ühendamise 
rahastu või Euroopa struktuuri- ja investeerimis -
fondide kaasrahastatud auditeeritud projekti, 
mida on mainitud kontrollikoja tähelepanekute 
punk tides 109 –111).
Komisjoni vastus 77
5. soovitus b)
Komisjon nõustub selle soovitusega.
2015. aasta kümneaastases gaasivõrgu arengukavas on 
juba ette nähtud taristuga seotud vajaduste põhjalik 
hindamine mitmesuguste tulevast nõudlust, hindu, 
taristu arengut ja muid aspekte käsitlevate stsenaariu -
mide alusel. Analüüs näitab selgelt, et kõik kavandatud 
projektid ei ole vajalikud. Käimasolev ühishuviprojek -
tide protsess tugineb sellele hinnangule. Peale selle on 
ELi gaasituru vajaduste tõhusama hinnangu koosta -
miseks alanud ettevalmistav töö veeldatud maagaasi 
ja gaasi hoiustamise ELi strateegiaga ning komisjon 
avaldab oma strateegia veeldatud maagaasi ja hoiusta -
mise kohta 2016. aasta jaanuaris.
6. soovitus a)
Komisjon nõustub soovitusega.
Komisjon on juba hakanud võtma sellekohaseid 
meetmeid. See kehtib eeskätt Kesk- ja Kagu-Euroopa 
gaasivõrkude ühendamise kõrgetasemelise töörühma 
puhul. Töörühma eesmärk on koordineerida piiriülese 
ja üleeuroopalise taristu edendamisele suunatud 
jõupingutusi, millega mitmekesistatakse gaasitarneid, 
ning rakendada ühtlustatud eeskirju.
6. soovitus b)
Komisjon nõustub soovitusega.
Komisjon tegutseb juba selles suunas piirkondlike 
algatuste raames: üks piirkondlike algatuste põhiees -
märk on keskenduda piiriülese taristu (füüsilistele või 
regulatiivsetele) kitsaskohtadele.
6. soovitus c)
Komisjon nõustub soovitusega.
Koostöö põhivõrguettevõtjatega on juba muudetud 
kohustuslikuks mitmes rakenduseeskirjas (võrguees -
kirjad), mis käsitlevad võrgu toimimist ja energiaga 
kauplemist.
Elektrituru korralduse algatuse kontekstis uurib 
komisjon eelkõige omavahel tihedalt seotud piirkon -
dades võimalusi tõhusamaks koostööks ja vastutuse 
jagamiseks põhivõrguettevõtjate vahel, mis tugineks 
piirkondliku varustuskindluse koostööalgatuste põhi -
mõttele ja oleks esimene samm põhivõrguettevõtjate 
suurema lõimimise suunas piirkondlikul tasandil.4. soovitus
Komisjon nõustub soovitusega.
Kliimameetmete ja energeetika volinik on teata -
nud, et võrgueeskirjade vastuvõtmine on priori -
teet. Komisjon on koostöös reguleerivate asutuste, 
põhivõrguettevõtjate ja teiste sidusrühmadega 
pingsalt töötanud kavandatud võrgueeskirjade 
ümbersõnastamisega sellisel viisil, mis tagab nende 
neutraalsuse ja tõhusa rakendamise. Eelduste koha -
selt hääletab komitee 2015. aasta lõpuks kümnest 
kavandatud elektrivõrgueeskirjast kaheksa üle.
Komisjon edendab piirkondlike koostööalgatuste  
raames aktiivselt võrgueeskirjade varajast 
rakendamist.
120
Hindade lähenemine ei vasta ootustele, peamiselt 
riikide sekkumiste suurte erinevuste tõttu, millega 
soodustatakse väga erinevaid elektrienergiaga 
varustamise vorme. Sellised siseturu algatused nagu 
turu liitmine on aga hindu kahtlemata ühtlustanud 
(vt hiljutised kogemused turu tarnevoogudepõhise 
liitmisega) ja võivad seda veelgi enam teha, eriti kui 
liikmesriigid otsustavad riiklikke sekkumisi rohkem 
ühtlustada.
5. soovitus a)
Komisjon nõustub soovitusega.
Kuigi praegune 2020. aastaks kehtestatud 10% 
eesmärk põhineb tootmisvõimsusel, võetakse 
kuluaspekte ja kauplemisvõimalusi arvesse ning neil 
on oluline roll 2030. aasta võrkude ühendamise ees -
märgi kujundamisel piirkondade või riikide tasan -
dil. See lisab vajalikku paindlikkust, et kohandada 
minimaalset 2030. aasta elektrivõrkude ühendamise 
eesmärki (15%) turuvajadustega.
Komisjoni vastus 78
Need toetavad selliseid menetlusi nagu ühishuvi -
projektide loetelu koostamine. Tuleb aga meelde 
tuletada, et prioriteetsed või strateegiliselt olulised 
projektid ei vaja edenemiseks tingimata ELi tasandi 
rahastamist. Sageli on veelgi olulisemad muud, mit -
terahalised takistused (nt lubade andmine). Ühis -
huviprojektide protsessi eesmärk on võimaldada 
selliste takistuste kõrvaldamist. Kui esineb konkreet -
seid rahastamisega seotud takistusi, siis kaalutakse 
ELi eelarvest toetuse andmist (nt Euroopa ühen -
damise rahastust). Seepärast ei koostata loetelusid 
tavaliselt ainsa eesmärgiga prioriseerida ELi eel -
arvest tehtavaid investeeringuid.
8. soovitus
Komisjon nõustub soovitusega osaliselt.
Seoses prioriseerimisega tuletab komisjon meelde, 
et kavandamismenetluste täiustamine on osa kõi -
kide kaasatud sidusrühmadega toimuva regulaarse 
koostöö mehhanismist.
Näiteks on ühishuviprojektide valimise eesmärk 
teha kindlaks need projektid, mis aitavad kõige 
enam kaasa ELi energiapoliitika eesmärkide (tasku -
kohasus, energiavarustuse kindlus, säästvus) 
saavutamisele.
2016. aasta lõpuks koostatakse põhjalikum vaja -
duste analüüs nii elektri- kui ka gaasiturgude kohta. 
Vt komisjoni vastus 7. soovituse lõikele a.
Mis puudutab rahastamist, siis sellistes projektides, 
mille puhul on kindlaks tehtud vajadus avaliku sek -
tori toetuse järele, võetakse meetmete rahastami -
seks välja valimisel arvesse nii valmidusastet kui ka 
muid hindamiskriteeriume. Komisjon teeb tihedat 
koostööd EIP ja teiste sidusrühmadega, et suuren -
dada tehnilist abi eesmärgiga parandada stratee -
gilist huvi pakkuvate projektide ettevalmistamist. 
Seepärast ei ole täiendavaid meetmeid ette nähtud.7 . soovitus a)
Komisjon nõustub soovitusega.
Komisjon on juba selles suunas tegutsenud. Pide -
valt on tehtud tööd kümneaastaste võrgu arengu -
kavade ja (alates 2013. aastast) nendega kaasnevate 
kulude-tulude analüüside koostamiseks. Peale selle 
on üleeuroopalisi energiavõrkusid (TEN-E) käsitleva 
määruse artikli 11 lõikega 8 ette nähtud, et ENTSOd 
peavad koostama (vastastikku ühendatud) elektri- 
ja gaasivõrgu mudeli ning esitama selle komisjonile 
ja ACERile 31. detsembriks 2016. Komisjon tagab, et 
see toimub õigeaegselt.
7 . soovitus b)
Komisjon nõustub soovitusega osaliselt.
Sisemise suutlikkuse olemasolu analüüside ja mude -
lite koostamiseks võib oluliselt mõjutada komisjoni 
või ACERi ressursse. Asjakohaseks alternatiivseks 
võimaluseks võib pidada sellise suutlikkuse telli -
mist ENTSOdelt, mille üle ACER ja komisjon teevad 
järelevalvet.
7 . soovitus c)
Komisjon nõustub soovitusega.
ENTSOd koostavad tihedas koostöös nii komisjoni 
kui ka ACERiga kogu energiasüsteemi hõlmava kulu -
de-tulude analüüsi, mis on aluseks kavandamisele, 
vajaduste hindamisele ja kümneaastastele võrgu 
arengukavadele.
125
Nii gaasi kui ka elektri puhul annab kümneaastaste 
võrgu arengukavade väljatöötamine vastava ENTSO 
poolt hea ülevaate sellest, kus on vaja Euroopa 
tasandil võrkudesse investeerida.
Komisjoni vastus 79
126
Seoses Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondi -
dega on ERFi säästva transpordi ja oluliste võrgu -
taristute kitsaskohtade kõrvaldamise temaatiline 
eesmärk kavandatud selleks, et parandada nii 
omamaist kui ka naaberriikide energiavarustuse 
kindlust. Energiavarustuse kindlus on üks siseturu 
eesmärk. Ajavahemiku 2014–2020 õigusraamistikus 
Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide inves -
teeringute tõhususe ja tulemuslikkuse tagamiseks 
kehtestatud Euroopa struktuuri- ja investeerimis -
fondide eeltingimused aitavad siseturu reforme ellu 
viia ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondi -
dest rahastatavaid projekte paremini rakendada.
Euroopa ühendamise rahastul on selgelt energia 
siseturuga seotud eesmärgid, nagu on täpsustatud 
määruse artiklis 4. Artikli 17 lõikes 6 rõhutatakse 
seda ühe prioriteetse eesmärgina, mida tuleb käsit -
leda kahes esimeses tööprogrammis.
Nagu on selgitatud komisjoni vastuses 9. soovitu -
sele, ei ole aga mõistlik siduda Euroopa ühendamise 
rahastu vahendeid sellega, kas energia siseturu 
reforme viiakse läbi või mitte.
9. soovitus
Komisjon ei nõustu soovitusega.
Komisjon on kindlalt veendunud, et energia tõhusa 
siseturu tagamiseks tuleb teha võrdseid edusamme 
taristu ja turu reguleerimise valdkonnas. Rangeid 
tingimusi oleks aga liiga keeruline õiguslikult jõus -
tataval viisil rakendada ja need võiksid kahjustada 
vajaliku taristu arendamist.

KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
Käesoleva auditiga püüti teha kindlaks, kas energia 
siseturu poliitikameetmete rakendamine ja ELi kulutused 
energiataristule on mõjusalt parandanud 
energiavarustuse kindlust. ELi eesmärki arendada energia 
siseturg välja aastaks 2014 ei täidetud. Euroopa 
energiataristu ei ole üldiselt kavandatud täielikult 
integreeritud turgude jaoks ning seega ei taga see hetkel 
mõjusalt energiavarustuse kindlust. ELi eelarvest eraldatav 
rahaline toetus energiataristule on vaid piiratud määral 
kaasa aidanud energia siseturu arendamisele ja 
energiavarustuse kindluse saavutamisele.
EUROOPA
KONTROLLIKODA