[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 8.12.2005

KOM(2005) 636 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Tugevam partnerlusEuroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vahel{SEC(2005)1590}{SEC(2005)1613}

SISUKORD

I- Taust 3

I-1 Sissejuhatus 3

I-2 Partnerlus 4

I-3 Väljakutsed 4

I-4 Komisjoni kavandatud meetmed 5

I-5 Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika / Kariibi mere piirkonna riikide tippkohtumine 10

I-6 Kokkuvõte 11

I- TAUST

I-1 Sissejuhatus

Maailmas, mis seisab silmitsi uute ohtude ja võimalustega, peab Euroopa Liit üleilmselt olulise mõjutajana tugevdama suhteid oma kõige lähemate partneritega. Selliste partnerite esireas on Ladina-Ameerika, kellega meid seovad ühised püüdlused inimõiguste, demokraatia ja mitmepoolsuse poole. Selliste ühiste väärtuste kinnistamiseks vajab Euroopa kõiki oma sõpru. Vaevalt on maailmas teist piirkonda, kellega tõelise liidu moodustamiseks on nii palju põhjuseid. Arvestades Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika ühist ajalugu ja ühist kultuuri on nende omavaheline mõistmine parem kui teiste piirkondadega ning see annab neile tohutu eelise, et koos oma tegevuspotentsiaali mitmekordistada. Seega on omavahelised liitlassuhted rahvusvahelisel areenil nende mõlema huvides. Seepärast soovib komisjon käesoleva teatise ja selle üksikasjaliku lisaga süvendada EL-i ja Ladina-Ameerika vahelist partnerlust, uuendades möödunud aastakümne strateegiat. Võrreldes ajaga, mil võeti vastu teatis kahe piirkonna vahelisi suhteid käsitleva üldise poliitika kohta (1995), on omavahelised suhted märkimisväärselt edasi arenenud.

Euroopa Liidus on kasutusele võetud ühisraha ja tema liikmesriikide arv on kasvanud kahekümne viieni ning ta on Ladina-Ameerika suurim välisinvestoriga. EL on piirkonna suurim rahastaja ja mitme riigi (eelkõige Mercosuri liikmesriikide) peamine kaubanduspartner. Poliitilist dialoogi on toetanud kolm Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika/Kariibi mere piirkonna riikide tippkohtumist (Rio aastal 1999, Madrid aastal 2002 ja Guadalajara aastal 2004). Käesoleva teatise eesmärk on ka 2006. aasta mais Viinis toimuva järgmise Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika / Kariibi mere piirkonna riikide tippkohtumise ettevalmistamine.

Enamik Ladina-Ameerika riike on kehtestanud demokraatliku süsteemi ning tegeleb julgete majanduslike ja sotsiaalsete reformidega. Kõnealuse piirkonna arengupotentsiaal on tohutu ning tema olulisus rahvusvahelisel tasandil kasvab üha. Samas, nagu näha ÜRO aastatuhande arengueesmärkide aruandest, peab see piirkond toime tulema ka suurte väljakutsetega ning on asjaolusid, mis võivad kahe piirkonna vahelise partnerluse ohtu seada. Euroopa Liit võib omandatud kogemuste põhjal aidata kaasa stabiilsuse ja julgeoleku tugevdamisele ja säästvale arengule Ladina-Ameerikas.

Algamas on ühenduse abi kavandamise uus periood, mis peaks võimaldama eraldada kõnealusele piirkonnale märkimisväärseid vahendeid (finantsperspektiiv 2007–1013), ning 2006. aasta mais toimub Viinis järgmine Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika / Kariibi mere piirkonna riikide tippkohtumine. Alapiirkondadega (Mercosur, Andide ühendus ja Kesk-Ameerika) sõlmitavate assotsiatsioonilepingute ja Kariibi mere piirkonna riikidega sõlmitava majanduspartnerluse lepinguga jõuab üks tsükkel peatselt lõpule. Oma kaugeimate piirkondade kaudu on Euroopa Liit kõnealuses geograafilises piirkonnas esindatud ning seda asjaolu tuleks ära kasutada, et parandada koostööd Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikidega, eelkõige finantsvahendite parema kooskõlastamise kaudu. Muu hulgas ei tohi unustada ka seda, et oleme tunnistajateks uutele arengusuundadele Ladina-Ameerika integratsiooniprotsessis. Seepärast tuleb tuleviku tarbeks visandada võimalikud arengukavad.

Komisjon tahab anda märku sellest, et Euroopa tunneb kõnealuse piirkonna vastu huvi. Tundub, et levinud on põhjendamatu arvamus, nagu oleks Euroopa Liit liialt hõivatud laienemise ja oma lähinaabrusega või muu maailma kesksete probleemidega. Sellise arvamuse kujunemine on seotud Euroopa Liidu nähtavusega kohapeal, sest tema struktuurid ja tegutsemisvahendid on keerukad. Komisjon kinnitab veelkord, et assotsiatsioon Ladina-Ameerikaga ei ole mitte ainult enesestmõistetav vaid ka hädavajalik ning see on mõlema piirkonna huvides nii nüüd kui ka tulevikus. Kui Euroopa on valmis ennast tihedamalt siduma Ladina-Ameerikaga, siis ootab ta vastu sama kindlat pühendumust.

Selline liit Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vahel on oluline ka Kariibi mere piirkonna riikide jaoks, kes on kaasatud Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika / Kariibi mere piirkonna riikide tippkohtumiste protsessi ja kellega Euroopa Liidul on pikaajalised suhted Lomé’ konventsioonide ja Cotonou lepingu raames. Komisjon kavatseb seda teemat käsitleda 2006. aasta alguses vastu võetavas teatises.

Käesoleva dokumendi lisas on üksikasjalik strateegia, mille abil komisjon soovib tugevdada kahe piirkonna vahelisi partnerlussuhteid. Komisjon kutsub nõukogu ja Euroopa Parlamenti läbi vaatama esitatud üksikasjaliku strateegia. Soovituste kokkuvõte on esitatud allpool ning põhjalikumad selgitused on lisas.

I-2 Partnerlus

Rio tippkohtumisel võtsid Euroopa Liit ja Ladina-Ameerika endale kohustuse töötada välja kahe piirkonna strateegiline partnerlus, mille eesmärk oleks rajada tihedad poliitilised, majanduslikud ja kultuurilised suhted. Lisas käsitletakse põhjalikumalt põhjuseid, miks on vaja kõnealust partnerlust tugevdada.

Komisjon teeb ettepaneku anda mitmete väljakutsetega silmitsi seisvale Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vahelisele partnerlusele uut hoogu. Edasised eesmärgid on järgmised:

- rajada assotsiatsioonilepete (muu hulgas vabakaubanduslepingute) võrgu abil tugev strateegiline partnerlus, millesse oleksid kaasatud kõik piirkonna riigid ja mis aitaks kaasa piirkonna kui terviku arengule;

- pidada sisulist poliitilist dialoogi, mis suurendaks kahe asjaomase piirkonna mõju rahvusvahelisel areenil;

- arendada valdkondadevahelisi dialooge (nt sotsiaalse ühtekuuluvuse ja keskkonna teemadel), mis aitaksid tulemuslikult ja püsivalt vähendada ebavõrdsust ja edendaksid säästvat arengut;

- aidata kaasa stabiilse ja prognoositava raamistiku loomisele, mille toel suureneks Ladina-Ameerika atraktiivsus Euroopa investeerijate jaoks ning see omakorda aitaks kaasa majanduse arengule;

- kohandada abi ja koostööd tõhusamalt asjaomaste riikide vajadustega;

- suurendada vastastikust mõistmist hariduse ja kultuuri kaudu.

Selline poliitika eeldab kahe poole jätkuvat pühendumist ja jõupingutuste järjepidevust.

I-3 Väljakutsed

Euroopa Liidu tegutsemisvahendeid tuleb kohandada vastavalt tegelikule olukorrale Ladina-Ameerikas.

- Nagu näha asjaolust, et hiljuti loodi Lõuna-Ameerika Rahvaste Ühendus, arenevad meie suhete aluseks olevad lõimumisprotsessid pidevalt.

- Kõnealused lõimumisprotsessid ei ole veel kaugeltki lõpule viidud ning senised saavutused on piirkonniti erinevad.

- Igal piirkonna riigil on siiski nii piirkondlikul kui ka rahvusvahelisel tasandil oma välispoliitilised eesmärgid.

- Mõned mõjukamad riigid, nagu Brasiilia ja Mehhiko väärivad erikohtlemist tulenevalt nende olulisest rollist piirkondlikes küsimustes.

Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika partnerluse ees seisavad järgmised väljakutsed, mida kirjeldatakse põhjalikumalt lisas.

- Ühendada kaks maailma tasandil olulist jõudu: tuleks kaaluda, milliseid vahendeid ühiselt rakendada, et parandada poliitilist dialoogi kahe piirkonna vahel ja tugevdada seeläbi nende mõju maailmas;

- Edendada tasakaalustatud majanduslikku koostööd ja kaubavahetust: strateegilise partnerluse jaoks on oluline, et kaubavahetus kahe piirkonna vahel muutuks intensiivsemaks. Kuigi kaubavood ja investeeringud kahe piirkonna vahel on viimase viieteist aasta jooksul märkimisväärselt suurenenud, ei ole kogu kasvupotentsiaali siiski veel ära kasutatud.

- Ladina-Ameerika on jätkuvalt konsolideeruv piirkond: vältimaks stabiilsuse vähenemist Ladina-Ameerikas, peab Euroopa Liit toetama sealseid jõupingutusi eelkõige järgmistes valdkondades: sotsiaalne ebavõrdsus, vaesus ja tõrjutus; migratsioon; demokraatlik valitsustava; võitlus ebaseaduslike uimastite ja organiseeritud kuritegevusega ning keskkonnaküsimused.

- Paremini tuleb arvesse võtta Ladina-Ameerika mitmekesisust: komisjon toetab küll kogu piirkonna lõimumist, kuid leiab, et senist lähenemist tuleks rikastada, arendades teatavate riikidega konkreetsetes poliitikavaldkondades ja sihipärasema dialoogi abil personaalsemaid suhteid.

I-4 Komisjoni kavandatud meetmed

Komisjon teeb ettepaneku:

(1) muuta poliitiline dialoog Ladina-Ameerika partneritega tõhusamaks ja sihipärasemaks;

(2) luua kaubavahetust ja investeeringuid soodustav keskkond;

(3) toetada piirkonna riikide jõupingutusi ja aidata sel moel kaasa stabiilsuse ja heaolu kasvule.;

(4) parandada omavahelist koostööd ja teineteisemõistmist.

I-4.1 Muuta poliitiline dialoog tõhusamaks ja sihipärasemaks

Oluline on tugevdada poliitilist dialoogi, et lähendada kahe piirkonna seisukohti ühist huvi pakkuvates küsimustes. Eelkõige soovib komisjon, et teemad oleksid täpsemini määratletud ja sihipärasemad vastavalt vestluspartnerile: tippkohtumine, ministrite kohtumine (Rio grupp, allpiirkondade, sh Kariibi mere piirkonna riikide ja assotsiatsioonileppest kasu saavate riikide rühmad).

Komisjon soovitab:

- pidada vajadustele vastavat ja sihipärast poliitilist dialoogi asjakohaste partneritega, olgu see siis kahe piirkonna vahel, kahepoolselt või allpiirkondade tasemel (nt ÜRO reform, rahu säilitamine, konfliktide ja kriisiolukordade vältimine piirkonna teatavates riikides);

- valida välja piiratud arv teemasid;

- valmistada poliitilised dialoogid ette kõrgete ametnike kohtumistel (kasutades troika formaati);

- korraldada poliitilise dialoogi arendamiseks korrapäraselt mitteametlikke kohtumisi, mis vastaksid konkreetsetele vajadustele ja millel osaleksid vaid mõne riigi kõrgemad ametnikud.

I-4.2 Luua kaubavahetust ja investeeringuid soodustav keskkond

Strateegilise partnerluse tugevdamine peaks aitama luua keskkonna, mis soodustab majanduslikku koostööd kahe piirkonna vahel: Ladina-Ameerika jaoks võiks see tähendada tehnosiiret, tootlikkuse suurenemist, infrastruktuuride arengut ja väljundite mitmekesisemaks muutumist. Euroopa Liitu aga huvitab oma kaubandusliku positsiooni tugevdamine ja dünaamiline investeerimispoliitika.

Nimetatud eesmärke silmas pidades soovib komisjon tegeleda järgmiste küsimustega:

- mitmepoolse kaubavahetussüsteemi konsolideerimine;

- kehtivate assotsiatsioonilepete täiendamine eelkõige Mehhiko ja Tšiiliga;

- kahe piirkonna vaheliste assotsiatsioonilepete ja vabakaubanduslepete läbirääkimised;

- Ladina-Ameerika ettevõtjate Euroopa turule pääsemise hõlbustamine;

- dialoog kaubavahetust ja investeeringuid takistavate asjaolude üle.

- makromajanduslik dialoog, mis edendaks makromajanduse stabiilsust, mis omakorda on kaubavahetuse ja investeeringute edendamise oluline element.

Komisjon kavatseb toetada järgmist:

- kõrgel tehnilisel tasemel olevate Euroopa majandusharude roll piirkonna arengus, eelkõige teadusuuringute ja tehnoloogia arenduse raamprogrammide algatuste kaudu;

- Euroopa ettevõtjate jaoks soodsa keskkonna kujundamine Ladina-Ameerikas; selle saavutamiseks tuleb tugevdada reguleerivat dialoogi, et võtta vastu ühised eeskirjad ja normid sellistes sektorites nagu transport, energeetika, info- ja sidetehnoloogia, toiduohutus ning tervishoiu- ja fütosanitaarküsimused.

I-4.3 Aidata koos kaasa stabiilsuse ja heaolu kasvule

1.4.3.1 Luua ühiskond, mida iseloomustab suurem ühtekuuluvus: toetada suuremat sotsiaalset ühtekuuluvust kõigi hüvanguks

Guadalajara tippkohtumisel kinnitasid Euroopa Liit ja Ladina-Ameerika, et sotsiaalne ühtekuuluvus on nende ühine eesmärk ja omavaheliste suhete esmatähtis alustala. Üleilmastuvas maailmas on sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamise eesmärk muuta ühiskond solidaarsemaks, pakkudes kõigile (sh kõige ebasoodsamas olukorras olijatele) tegelikke võimalusi kasutada põhiõigusi, saada tööd, saada kasu majanduskasvust ja sotsiaalsest arengust ning osaleda seeläbi igakülgselt ühiskonna elus.

Komisjon teeb ettepaneku lõimida sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärk kõigisse koostöös Ladina-Ameerikaga võetavatesse meetmetesse pideval, järjekindlal ja konkreetsel moel. Eelkõige puudutab see järgmist:

- konkreetse sotsiaalset ühtekuuluvust käsitleva dialoogi käivitamine,

- arengukoostöös sotsiaalse ühtekuuluvuse esiplaanile tõstmine,

- tegusam koostöö rahvusvaheliste institutsioonidega,

- huvitatud isikute osaluse toetamine.

Muu hulgas peaks komisjon toetama sotsiaalse ühtekuuluvuse foorumi korraldamist (iga kahe aasta järel), et teavitada saavutatud tulemustest. Nimetatud foorumisse tuleks kaasata valitsusasutused, kodanikuühiskond, erasektor ja rahvusvahelised organisatsioonid.

1.4.3. 2. Tugevdada demokraatlikku valitsemistava, muu hulgas luua Euroopa–Ladina-Ameerika parlamentaarne assamblee

Komisjon kavatseb ka edaspidi toetada Ladina-Ameerika riigisüsteemi nüüdisajastamist, eelkõige järgmiselt:

- intensiivistades koostöömeetmeid, mis tugevdavad valitsustavasid ja hõlbustavad eelkõige vaesemate kodanike kaasamist;

- kaasates oma tegevusse kodanikuühiskonna ja edendades kodanike (eelkõige naiste) kaasatust poliitilistesse projektidesse, sealhulgas eri poliitilistesse parteidesse;

- toetades Euroopa Parlamendi soovi luua transatlantiline Euroopa–Ladina-Ameerika assamblee.

1.4.3.3. Tugevdada jagatud vastutuse kaudu julgeolekut, eelkõige võitluses narkootikumidega

Euroopa Liit on vastu võtnud ebaseaduslike uimastite tarbimise ja tootmise ning nendega kauplemise vastase võitluse strateegia[1] aastateks 2005–20012. Võitlus uimastikaubanduse ja muude kuritegevuse ilmingutega eeldab, et võideldakse ka korruptsiooni ja rahapesuga.

Komisjon rakendab rahvusvahelistes organites ka edaspidi jagatud vastutusel põhinevat lähenemist ning jätkab Ladina-Ameerika toetamist võitluses narkootikumidega. Ta kavatseb edendada head haldustava rahanduses, maksunduses ja kohtusüsteemis, kasutades selleks Ladina-Ameerika riikidega sõlmitud kokkulepete raames rahalisi stiimuleid.

1.4.3.4. Julgustada tihedamat piirkondlikku lõimumist

– Ladina-Ameerika lõimumise protsess.

Ladina-Ameerika riigid on käivitanud piirkondliku lõimumise protsessi, millel on juba märkimisväärseid tulemusi. Selles valdkonnas on Ladina-Ameerika arengumaade esirinnas. Piirkondlik areng on olulisel kohal ka abi puhul, mida komisjon annab Ladina-Ameerika arengu heaks.

Lisaks eelöeldule leiab komisjon, et oleks kasulik kaaluda koos Ladina-Ameerika partneritega kogu Ladina-Ameerika piirkondliku lõimumise strateegia asjakohasust. Sellisel juhul oleks tegemist pikaajalise strateegiaga, mis ei piiraks seni allregioonide lõimumise vallas võetud kohustusi.

Komisjon soovib:

- jätkuvalt toetada kõiki piirkondliku lõimumise eri protsesse kui kõnealuse piirkonna arengu esmatähtsat elementi;

- saada Viini tippkohtumisel ülevaade sellest, kas assotsiatsioonileppe ja vabakaubandust Mercosuriga käsitlevatel läbirääkimistel tehtud edusammud on piisavad läbirääkimiste lõpuleviimiseks;

- kasutada tippkohtumist võimalusena koostada ülevaade piirkondliku lõimumise edusammudest Kesk-Ameerikas ja Andide ühenduses ning uurida, kas täidetud on tingimused assotsiatsioonileppeid ja vabakaubandusleppeid käsitlevate läbirääkimiste kiireks käivitamiseks nende kahe piirkonnaga.

– Territoriaalne lõimumine ja vastastikune seotus

Ladina-Ameerika keerukas geograafiline asend takistab selle piirkonna territoriaalset lõimumist. Tõhusamad infrastruktuurid võimaldaksid Ladina-Ameerika eksportijatel kaubandustegevust märgatavalt tulemuslikumaks muuta. Komisjon kavatseb julgustada Euroopa ja Ladina-Ameerika rahaasutusi toetama territoriaalset lõimumist infrastruktuurivõrkude vastastikuse sidumise kaudu eelkõige energeetika, vee, transpordi, telekommunikatsiooni ja teadusuuringute valdkondades; kõnealuses kontekstis tuleks arvesse võtta ka infrastruktuurivõrkude vastastikkust sidumist Kariibi mere saartel ja nende saartega.

Komisjon teeb ettepaneku jagada oma kogemusi infrastruktuurivõrkude vastastikuse sidumise valdkonnas ning julgustab Euroopa Investeerimispanka pakkuma oma toetust tulevase Ladina-Ameerika rahastu raames.

1.4.3.5. Säästva arengu toetamine

Komisjon leiab, et pikemas perspektiivis sõltub Euroopa Liidu, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere saarte heaolu olulisel määral loodusvarade heaperemehelikust haldamisest ja suutlikkusest tagada majanduse säästev areng.

Komisjon kavatseb toetada järgmist:

- dialoogi käivitamine säästva arengu keskkonnaaspektide üle;

- tippkohtumist ettevalmistava keskkonnaministrite kohtumise korraldamine;

- põhjalikud konsultatsioonid rahvusvahelisel tasandil, eelkõige seoses kliimamuutustega.

1.4.3.6. Ühine konfliktide vältimine ja kriiside ohjamine

Võttes arvesse Euroopa olulisust Ladina-Ameerikas nii diplomaatilise kohalolu, majanduslike ja kultuuriliste sidemete kui ka arengukoostöö mõttes, võivad kaks kõnealust piirkonda tulevikus käivitada poliitilise dialoogi konfliktide vältimise ja kriiside ohjamise üle.

Asjaomaste riikide palvel peaks Euroopa Liit osalema aktiivsemalt konfliktide vältimisel ja kriiside ohjamisel Ladina-Ameerikas. Euroopa Liit võiks:

- soodustada asjaomaste kogemuste edastamist;

- toetada riikide ja piirkondlike organiste jõupingutusi;

- käivitada kõnealusel teemal dialoog ja süsteemne koostöö ARO ja Rio grupiga;

- kasutada tulevast stabiilsusvahendit.

I-4.4 Parem koostöö ja teineteisemõistmine

I-4.4.1. Koostöö ja arenguabi muutmine sihipärasemaks

Aastail 2007–2013 on komisjoni abi-ja koostööpoliitikas kesksel kohal võitlus vaesusega.

2007.–2013. aasta abi- ja koostööpoliitika raames teeb komisjon ettepaneku:

- koondada tähelepanu esmatähtsatele teemadele (sotsiaalne ühtekuuluvus ja piirkondlik lõimumine);

- kasutada suurem osa vahendeid vaesuse vähendamisele väikese sissetulekuga riikides (sealhulgas keskmisest madalama sissetulekuga riikides);

- võtta sihtotstarbelisi ja vastastikust huvi pakkuvaid meetmeid koos keskmisest suurema sissetulekuga riikidega;

- jätkata allpiirkondade tasandi lõimumise alast koostööd Mercosuri, Andide ühenduse ja Kesk-Ameerikaga;

- koondada kogu Ladina-Ameerika piirkondlikud programmid piirkondlikult strateegilist huvi pakkuvatele sektoritele;

- tagada, et piirkonnale omistatav tähtsus kajastuks ka vahendite eraldamises.

Komisjon tuletab meelde, et üldiselt tuleb suurendada Euroopa abi kooskõlastamist ja konkreetsemalt tuleb tõhustada koostöö nähtavust.

I-4.4.2. Teatavate piirkonna tegevuse mõjutajate spetsiifilise rolli kajastamine

Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vahelises tugevdatut partnerluse strateegias tuleb arvesse võtta ka piirkonna suurriikide olulisust ja nende erilist rolli. Eriti asjakohane on see Brasiilia ja Mehhiko puhul.

Komisjon teeb ettepaneku käivitada eraldi poliitiline dialoog piirkonna teatavate riikidega, kelle kanda on eriline roll, ning muuta koostöömeetmeid vastavalt vajadusele.

I-4.4.3. Luua Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika / Kariibi mere piirkonna riikide ühine kõrgharidusruum

Pärast Guadalajara tippkohtumist peab komisjon Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika / Kariibi mere piirkonna riikide ühise kõrgharidusruumi loomist esmatähtsaks. Sellise tegevuse eesmärk on võtta aastatel 2007–2013 Euroopa ülikoolides vastu üle 4000 Ladina-Ameerika üliõpilase ja õppejõu.

I-4.4.4. Parandada kahe piirkonna vastastikust nähtavust ja tutvustada Euroopa Liitu

Teatavad avaliku arvamuse uuringud[2] näitavad, et Euroopa Liitu tuntakse Ladina-Ameerikas suhteliselt vähe. Sama kehtib enamikus Euroopa Liidu riikides Ladina-Ameerika riikide kohta. Sellises olukorras on hädavajalik, et kaks kõnealust piirkonda tegeleksid vastastikuse mõistmise küsimusega. Kaaluda tuleb meetmeid, mis suurendaksid nende nähtavust, eelkõige kultuuri valdkonnas.

Komisjon tahab tugevdada erialaste teadmiste ja heade tavade edasiandmist kultuurikoostöö vallas nii Ladina-Ameerika riikide kui ka kõnealuse piirkonna ja Euroopa Liidu vahel. Komisjon soovitab korraldada igal aastal 9. mai (Euroopa päeva) paiku kõigis Ladina-Ameerika riikides, kus ta on esindatud, koostöös liikmesriikide saatkondadega Euroopa nädala.

I-5 Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika / Kariibi mere piirkonna riikide tippkohtumine

Komisjon leiab, et 12. mai 2006. aasta Viini tippkohtumisel on päevakorras Guadalajara deklaratsioonis käsitletud teemad (sotsiaalne ühtekuuluvus, piirkondlik lõimumine, mitmepoolsus), kuid neid tuleb veelgi täpsustada. Komisjon soovib saada tippkohtumisel ülevaate sellest, kas assotsiatsioonilepet Mercosuriga käsitlevatel läbirääkimistel tehtud edusammud on piisavad läbirääkimiste lõpuleviimiseks. Lisaks annab tippkohtumine võimaluse koostada ühishindamise teostanud töörühma järelduste ja soovituste põhjal ülevaade piirkondliku lõimumise edusammudest Andide ühenduses ja Kesk-Ameerikas ning uurida, kas täidetud on tingimused assotsiatsioonileppeid ja vabakaubandusleppeid käsitlevate läbirääkimiste kiireks käivitamiseks nende kahe piirkonnaga. Komisjon esitab tippkohtumisel ka abi- ja koostöökava aastateks 2007–2013. Komisjon julgustab tööturu osapooli ja kodanikuühiskonda andma tippkohtumisse oma panuse. Erilist tähelepanu pöörab ta kogu maailma jaoks olulistele küsimustele, eelkõige võitlusele uimastitega.

I-6 Kokkuvõte

Viimasel aastakümnel on Euroopa Liit ja Ladina-Ameerika püüdnud tugevdada omavahelisi sidemeid strateegilise partnerluse kaudu. Käesolevas teatises esitab komisjon rea soovitusi, mille elluviimine sõltub kõigist asjaomastest pooltest. Komisjon kutsub nõukogu ja parlamenti neid soovitusi läbi vaatama, pidades silmas käesoleva dokumendi lisas esitatud üksikasjalikku ülevaadet. Komisjoni arvates tuleks nende soovituste üle Ladina-Ameerika partneritega aru pidada. Ta soovib stimuleerida mõttetegevust ja käivitada arutelu Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vaheliste suhete tugevdamise üle.

[1] Vt http://europa.eu.int:8082/comm/external_relations/drugs/docs/strategy_05_12.pdf.

[2] “European Union perception in Latin America”, Focus Eurolatino - CJD/Latinobarómetro – 2004 ja 2005