[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel, 2.3.2011

KOM(2011) 110 lõplik

KOMISJONI VAHEARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE,

MIS KÄSITLEB KOHTUSÜSTEEMI JA PÕHIÕIGUSTE VALDKONNA REFORME HORVAATIAS (LÄBIRÄÄKIMISTE 23. PEATÜKK)

KOMISJONI VAHEARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE,

MIS KÄSITLEB KOHTUSÜSTEEMI JA PÕHIÕIGUSTE VALDKONNA REFORME HORVAATIAS (LÄBIRÄÄKIMISTE 23. PEATÜKK)

SISSEJUHATUS

Komisjon märkis 9. novembril 2010 vastu võetud teatises „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2010–2011”,[1] et „jälgib tähelepanelikult Horvaatia edusamme kohtusüsteemi ja põhiõiguste valdkonnas ja teeb nende kohta kokkuvõtte 2011. aasta esimeses kvartalis.” Seetõttu esitabki komisjon käesoleva aruande. Komisjon märkis, et ühinemisläbirääkimiste kõnealune peatükk nõuab veenvate ja usutavate tulemuste saavutamist ja on seetõttu tõenäoliselt üks viimaseid ajutiselt suletavaid peatükke.

Kohtusüsteemi arendamisel ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses saavutatud käegakatsutavad tulemused on ELi laienemisprotsessi usaldusväärsuse seisukohast väga olulised. See on kooskõlas ELi uuenenud konsensusega laienemisküsimuses, mis võeti vastu 2006. aasta detsembris toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel.

Horvaatiaga peetavad kohtusüsteemi ja põhiõigusi (23. peatükk) käsitlevad ühinemisläbirääkimised algatati 2010. aasta juunis pärast seda, kui nõukogu kinnitas, et Horvaatia täidab avamiskriteeriumid. Läbirääkimiste algatamist käsitlevas ELi ühises seisukohas märgiti, et kõnealust peatükki käsitlevate läbirääkimiste ajutine sulgemine võib toimuda pärast seda, kui täidetud on järgmist nelja valdkonda hõlmavad sulgemiskriteeriumid: 1) kohtusüsteem, 2) korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus, 3) põhiõigused ja 4) koostöö endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga. Enamik kümnest kriteeriumist jaotati alamkriteeriumideks, mis keskenduvad meetmete rakendamisele ja tulemuste saavutamisele.

Käesolev aruanne on osa komisjonipoolsest järelevalvest, mis hõlmab Horvaatia edusamme kohtusüsteemi ja põhiõiguste valdkonnas. Selle aluseks on komisjoni kogutud ja analüüsitud teave, eelkõige Horvaatia ametiasutuste esitatud andmed. Komisjon on toetunud ka mitmetele vastastikuste eksperdihinnangute missioonidele, mille käigus ELi liikmesriikide kõrgema astme kohtunikud, prokurörid ja politseiametnikud vaatlesid olukorda Horvaatias. Kasutati ka muid allikaid, näiteks erinevatelt rahvusvahelistelt ja valitsusvälistelt organisatsioonidelt saadud teavet.

Järgmistes punktides vaadatakse läbi Horvaatia poolt kohtusüsteemi ja põhiõiguste valdkonnas kriteeriumide täitmiseks võetud meetmed ning juhitakse tähelepanu peamistele valdkondadele, kus on tuvastatud kõrvaldamist vajavaid puudujääke.

HETKESEIS VALDKONDADE KAUPA

Kohtusüsteem

1. sulgemiskriteerium: Horvaatia ajakohastab kohtusüsteemi reformi strateegia ja tegevuskava ning tagab tõhusa rakendamise.

Horvaatia on nõutud dokumendid ajakohastanud ning rakendamisega seoses on loodud parem institutsiooniline suutlikkus kohtusüsteemi reformide haldamiseks, sealhulgas õigusaktide kohaldamise jälgimiseks.

2. sulgemiskriteerium: Horvaatia tugevdab kohtusüsteemi sõltumatust, vastutust, erapooletust ja professionaalsust.

Kohtusüsteemi sõltumatuse tugevdamiseks on muu hulgas põhiseaduse muudatuste kaudu võetud mitmeid meetmed, nagu sätted, millega kehtestatakse riikliku kohtunõukogu ja riikliku prokuratuurinõukogu uus ametisse nimetamise menetlus. Horvaatias on käimas riikliku kohtunõukogu ja riikliku prokuratuurinõukogu reformimine ja tugevdamine, mille eesmärk on tagada nende üksuste professionaalsus ja sõltumatus poliitilisest või muust sekkumisest, eelkõige seoses kohtunike ja prokuröride ametisse nimetamise, karjäärijuhtimise ja karistamisega. Kohtunike ja prokuröride riiklik õppeasutus on alustanud tööd.

Horvaatia ei ole siiski näidanud veenvaid tulemusi kohtunike ja prokuröride värbamisel ja ametisse nimetamisel, mis toimub seaduses sätestatud ühtsetele, läbipaistvatele, objektiivsetele ja siseriiklikult kohaldatavatele kriteeriumitele tuginedes. Kuna riiklik kohtunõukogu ja riiklik prokuratuurinõukogu loodi alles hiljuti, ei ole neil veel olnud võimalust oma vastutustundliku iseregulatsiooni võimet tõestada.

Horvaatia peab tagama, et äsja asutatud riiklik kohtunõukogu ja riiklik prokuratuurinõukogu tõestaksid oma võimet rakendada korrektselt uusi kohtunike ja prokuröride värbamist käsitlevaid üleminekusätteid. Samuti tuleb parandada advokaatide ja kohtunike suhtes algatatud distsiplinaarmenetluste teostamist.

3. sulgemiskriteerium: Horvaatia parandab kohtusüsteemi tõhusust.

Kohtuasjade kuhjumine kohtutes on oluline parameeter. Ajavahemikus 2009. aasta detsembrist 2010. aasta detsembrini suutis Horvaatia vähesel määral vähendada kohtuasjade kuhjumist kohtutes 795 722-lt juhtumilt 785 561-le (-1,3 %). Vanade kriminaalasjade kuhjumist vähendati 10,6 % võrra. Võetakse meetmeid, et ennetada põhjendamatuid viivitusi kohtuasjade käsitlemisel, need meetmed hõlmavad uute täitmismeetodite järkjärgulist kasutuselevõtmist, täiendavate kohtunike, kohtunõunike ja kohtuametnike värbamist kõige koormatumates kohtutes ning stiimuleid kohtunikele tagada vanade kohtuasjade kiire arutamine. Tulemusi on saavutatud uue kriminaalmenetluse rakendamisel. Horvaatia on teinud edusamme kohtute füüsilise infrastruktuuri ja arvutiseerimise osas, võttes enamikus kohtutes kasutusele integreeritud juhtumikorraldamise süsteemi. Horvaatia on jätkanud munitsipaal- ja väärteomenetluste kohtute ratsionaliseerimist, tagades ühendatud kohtute tõhusa toimimise ning on võttes vastu kava maakohtute ja kaubandusasju käsitlevate kohtute ratsionaliseerimise kohta.

Vanade, kolm ja enam aastat veninud tsiviilasjade kuhjumise tase on tõusnud 3,8 % võrra. Tsiviilmenetluse seadustiku rakendamisel ei ole veel veenvate tulemusteni jõutud. Samuti on suurenenud vanade täiteotsuste kuhjumine. Mitmetes olulistes kohtutes, sealhulgas Zagrebis ja Splitis, on tekkinud ulatuslik kohtuasjade kuhjumine.

Horvaatia peab jätkuvalt vähendama kohtuasjade üldist kuhjumist ning vähendama eelkõige vanade tsiviilasjade ja täiteotsuste kuhjumist. Tsiviilmenetluse seadustiku rakendamist tuleks parandada, et lühendada tsiviilmenetluste liigset kestust.

4. sulgemiskriteerium: Horvaatia parandab riigis sõja ajal toime pandud sõjakuritegude käsitlemist.

Horvaatia on teinud edusamme sõjakuritegude erapooletul käsitlemisel kohtutes, viies lõpule mitu kohtuasja, milles süüdistati erineva etnilise taustaga inimesi.

Karistamatust käsitlev strateegia võeti vastu 2011. aasta veebruaris. Horvaatia on rakendanud tegevuskava tagaseljaotsuste läbivaatamiseks. Jätkunud on kahepoolsel ja piirkondlikul tasandil toimuv tegevus.

Siiani uurimata ja kohtulikult käsitlemata juhtumite puhul ei ole vajalikul määral tegeletud karistamatuse küsimusega ning selliste juhtumite nõuetekohase uurimise ja kohtuliku käsitlemise uut strateegiat ei ole veel rakendatud.

Horvaatia peab jätkama riigis sõja ajal toime pandud sõjakuritegude üle peetavate kohtumenetluste arutamist, eelkõige uue strateegia rakendamise kaudu ning kasutades veenvate tulemuste saavutamiseks süstemaatiliselt erikohtuid.

Korruptsioonivastane võitlus

5. sulgemiskriteerium: Horvaatia saavutab märkimisväärseid tulemusi, mis on saadud kõikidel tasanditel esineva organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni juhtumite, sealhulgas kõrgemal tasemel esineva korruptsiooni juhtumite tõhusal, tulemuslikul ja erapooletul uurimisel, nende eest süüdistuse esitamisel ja neid käsitlevate kohtuotsuste tegemisel, sealhulgas tundlikes valdkondades, nagu riigihanked.

Tugevdatud on korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse ameti toimevõimet (nimetatud amet kujutab endast korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevust käsitlevate kohtuasjadega tegelevat eriprokuratuuri). Ka politsei töö on muutunud tõhusamaks. Käimas on mitu kõrgemal tasandil esinevat korruptsiooni käsitlevat uurimist ning esitatud on ka mitu süüdistust. Märkimisväärne arv organiseeritud kuritegevust käsitlevaid kohtuasju on läbinud kõik kohtumenetluse etapid (uurimine, süüdistuse esitamine, kohtuotsus) Kohaldatud on hoiatavaid karistusi.

Siiski ei ole enamik kõrgemal tasandil esinevat korruptsiooni ja riigihankeid käsitlevatest kohtuasjadest veel kohtuotsuseni jõudnud. Kohtute suutlikkust kohtuasju pädevalt uurida ei ole veel täielikult proovile pandud. Korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise riikliku politseiameti436 ametikohast on 20 % siiani täitmata. Politsei depolitiseerimise ja tema professionaalsuse parandamise küsimus ei ole lõplikult lahendatud.

Horvaatia peab näitama, et suudab menetluse erinevates osades (uurimine, süüdistuse esitamine, kohtuotsus) tõhusalt hallata piisavat arvu kohtuasju, mis hõlmavad kõrgemal tasandil esinevat korruptsiooni, kohalikul tasandil esinevat korruptsiooni ning kohtuasju, mis on seotud riigihangete ja kohtusüsteemiga. Prokuröridepoolset kriminaalasjade uurimise lõpetamist tuleb tõhusalt kontrollida. Horvaatia peaks tugevdama korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise riikliku politseiameti tööd ning võtma vastu uue politseiseaduse, mis on praegu ettevalmistamisel ning mis tegeleb eelkõige depolitiseerimisega ning tulemuspõhise ametisse nimetamisega. Horvaatia peaks parandama ametite vahelist koostööd, sealhulgas teabevahetust.

6. sulgemiskriteerium: Horvaatia näitab tulemusi, mis on saavutatud tugevdatud ennetusmeetmete kehtestamisel korruptsiooni ja huvide konflikti vastu võitlemiseks.

Teabele juurdepääsu, parteide rahastamist ning huvide konflikti käsitlevad tõhustatud õigusaktid võeti vastu 2011. aasta veebruaris. Huvide konflikti komisjoni tööd tõhustati täiendavate vahendite eraldamise kaudu. Riigile kuuluvates äriühingutes rakendatakse korruptsioonivastase võitluse kavasid.

Mõned äsja vastu võetud õigusaktide sätetest on siiski siiani ebaselged ning praktikas kontrollimata (näiteks ühilduvus teiste õigusaktidega). Tõhustada tuleb rakendusstruktuure. Mõned üldiste haldusmenetluste seaduse täielikuks kohaldamiseks vajalikud rakendusaktid on vastu võtmata. Tõhustada tuleb avaliku halduse läbipaistvust ja terviklikkust.

Horvaatia peab praktikas demonstreerima uue teabele juurdepääsu käsitleva õigusakti tõhusat rakendamist, parandama riigihangete läbipaistvust, eelkõige avalikustades teavet lepingute tegeliku rakendamise kohta, ning võtma vastu kõik valdkondlikud õigusaktid kooskõlas üldiste haldusmenetluste seadusega. Parteide rahastamist käsitleva seaduse puhul peaks Horvaatia täpsustama eeskirju, mis käsitlevad eraannetuste järelevalvet, ning võimaldama õigusaktide kohaldamiseks vajalikku haldussuutlikkust.

Põhiõigused

7. sulgemiskriteerium: Horvaatia tugevdab vähemuste kaitset, sealhulgas rahvusvähemuste õigusi käsitleva põhiseadusliku akti (CARNM) tõhusa rakendamise kaudu.

Vähemuste üldine kaitse on paranenud ning on võetud leppimisele suunatud meetmeid, samuti on suurenenud sallivus kodanike hulgas, koolitusi on korraldatud politseile ja meediatöötajatele. Teatavaid samme on tehtud rahvusvähemuste õigusi käsitleva põhiseadusliku akti tööhõivet käsitlevate sätete rakendamise järelevalve parandamiseks. Horvaatia teostas laiaulatusliku uuringu vähemuste alaesindatuse kohta laiemas avalikus sektoris.

Siiski puuduvad käegakatsutavad edusammud rahvusvähemuste riigihaldusasutustesse värbamisel, nagu nõutakse rahvusvähemuste õigusi käsitleva põhiseadusliku aktiga. Puudub ülevaade koolituse rolli kohta lepitusmeetmetes. Siiani on vastu võtmata kava, millega soovitakse kõrvaldada laiemat avalikku sektorit käsitlenud uurimusega tuvastatud puudujäägid.

Horvaatia peab koostama statistikale toetuva pikaajalise kava, mille eesmärk on täielikult täita rahvusvähemuste õigusi käsitleva põhiseadusliku aktiga võetud vähemuste tööhõivet käsitlevad kohustused. Samuti tuleks vastu võtta kava, millega lahendada laiemas avalikus sektoris vähemuste alaesindatust käsitlenud uurimusega tuvastatud puudujäägid.

8. sulgemiskriteerium: Horvaatia lahendab pagulaste tagasipöördumisega seotud lahendamata küsimused.

Horvaatia on osaliselt rakendanud tagasi pöörduda soovivate pagulaste ja varasemat rendiõigust omavate isikute eluasemeprogrammi tegevuskava. Horvaatia on täitnud aastaks 2008 seatud eesmärgid. Horvaatia on parandanud eluaseme taastamise tagasilükatud taotluste kohta esitatud kaebuste käsitlemist. Edusamme on tehtud järelejäänud hoonete taastamisel.

Siiski on täitmata tegevuskava alusel 2009. aastaks seatud eesmärk üle anda 2070 korterit. Olemasolevast 1300 eluasemest (62,8 %) on üle antud ainult 1024 (49,5 %). Üleandmist ootab veel 276 eluaset. Horvaatia ei ole võrreldes 2009. aastaks seatud eesmärgiga teinud edusamme eluaseme andmisel teistele kandidaatidele, kelle taotlus on eluasemeprogrammi raames heaks kiidetud. Piisava otsustavusega ei ole asutud lahendama eluasemete taastamise taotlustega seoses esitatud kaebuste (praegu 4000 kaebust) kuhjumise küsimust.

Horvaatia peab täielikult rakendama 2009. aastaks seatud eesmärgi ning tegema märkimisväärseid edusamme eluaseme andmisel kõigile eluaseme programmi raames taotluse esitanud kandidaatidele, kes ei olnud hõlmatud 2009. aastaks seatud eesmärgiga. Horvaatial tuleks lahendada eluasemete taastamise taotlustega seoses esitatud kaebuste kuhjumise küsimus.

9. sulgemiskriteerium: Horvaatia parandab inimõiguste kaitset.

Parandati inimõiguste kaitse valdkonna õiguslikku raamistikku, eelkõige 2010. aasta juulis vastu võetud rangemate põhiseaduslike sätete kaudu. Jätkunud on politsei, prokuröride ja kohtute teadlikkuse parandamine inimõigusi käsitlevates küsimustes. Käimas on roma kogukonna integratsiooni ja kaitset käsitleva strateegia ja tegevuskava rakendamine. Jätkuvalt tuleks austada sõnavabadust.

Horvaatia on parandanud õiguskaitse kättesaadavust, võttes sealhulgas vajalikud meetmed tagamaks, et Horvaatia ühinemise ajaks on halduskohtule antud täielik pädevus, ning tagades eelkõige lihtsustatud menetluste ja advokaatide kõrgemate tasude kaudu õigusabi seaduse parema rakendamise. Horvaatia on hakanud näitama tulemusi diskrimineerimisvastase seaduse ja vihakuritegude seaduse rakendamisel.

Ombudsmani büroo töötajate arv on uute ülesannete (nt diskrimineerimisvastase seaduse rakendamine) tõttu siiski ebapiisav ning uusi pädevusi (nt piinamise tõkestamine) lisati ameti töökavva ilma vahendite suurendamiseta.

Horvaatia peab jätkama ombudsmani büroo töö tõhustamist. Selleks tuleb tagada kavandatud täiendavate töötajate värbamise ja eelarve suurendamise ellu viimine. Samuti tuleb tagada, et ombudsmani soovitustele järgnevad järelmeetmed ning diskrimineerimisvastase seaduse ja vihakuritegude seaduse rakendamisel tehakse edusamme.

Koostöö endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga

10. sulgemiskriteerium: Horvaatia ühinemisprotsessis tehtavate edusammude, sealhulgas käesoleva peatüki ajutise sulgemise eeltingimuseks on jätkuvalt täieliku koostöö tegemine endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga vastavalt nõukogu poolt 3. oktoobril 2005 vastu võetud läbirääkimisraamistikule.

Vastavalt endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu prokuröri taotlusele on Horvaatia valitsuse moodustatud töökond alustanud uute oluliste võimaluste otsimist suurtükke käsitlevate kadunud dokumentide asukoha või saatuse kindlaksmääramiseks. Endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu prokurör esitab järgmise aruande ÜRO Julgeolekunõukogule 2011. aasta mais.

KOKKUVÕTE

Horvaatia on teinud kohtusüsteemi ja põhiõiguste valdkonnas märkimisväärseid edusamme. Tööd tuleb jätkata mitmes valdkonnas, eelkõige tuleb veenvaid tulemusi saavutada kohtusüsteemi ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas, lahendada tuleb sõjakuritegude karistamatuse ning pagulaste tagasipöördumisega seotud lahendamata küsimused.

Seetõttu komisjon:

- kutsub Horvaatiat üles kahekordistama jõupingutusi kõigi ELi 2010. aasta juuni seisukohas 23. peatükki käsitlevate läbirääkimiste alustamise kohta esitatud sulgemiskriteeriumide täitmiseks ning eelkõige leidma lahenduse kõigile käesolevas teatises esitatud probleemidele;

- jätkab tähelepanelikult Horvaatia edusammude jälgimist ning toetab Horvaatiat käesoleva peatüki kriteeriumide täitmisel tehnilise ja finantsabi vormis.

Kohe kui komisjon on kindlaks teinud, et Horvaatia on täitnud kõik sulgemiskriteeriumid, esitab komisjon nõukogule kõiki kehtivaid menetlusi järgides sulgemiskriteeriume käsitleva aruande ning koostab ELi seisukoha peatüki sulgemise kohta.

[1] KOM(2010) 660 (lõplik)