Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu ühinemise kohta ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooniga (CITES) /* COM/2013/0867 final - 2013/0418 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioon (CITES) jõustus 1975. aastal ning sellel on nüüdseks 178 osalist (sealhulgas kõik ELi liikmesriigid). Konventsiooni eesmärk on tagada, et looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvaheline kauplemine ei ohustaks nende liikide püsimajäämist. See hõlmab umbes 35 000 liiki, mis on loetletud kolmes liites vastavalt sellele, millisel tasemel kaitset nad vajavad. Konventsiooniga hõlmatud liikide igasuguseks impordiks, ekspordiks, reekspordiks ja sissetoomiseks merest tuleb hankida luba litsentsisüsteemi kaudu. Konventsiooni esialgse tekstiga nähti ette, et CITESi osaliseks saavad olla üksnes riigid. CITESi osaliste konverentsi teisel erakorralisel kohtumisel 30. aprillil 1983. aastal Botswanas Gaborones otsustati konventsiooni muuta. Artiklisse XXI lisati viis lõiget (numbritega 2–6) järgmiselt: 1. Käesolev konventsioon on ühinemiseks avatud määramata ajaks. Ühinemiskirjad antakse hoiule hoiulevõtja valitsusele. 2. Käesolev konventsioon on avatud ühinemiseks suveräänsete riikide moodustatud piirkondlikele majandusintegratsiooni organisatsioonidele, kes on pädevad pidama läbirääkimisi rahvusvaheliste lepingute üle ning neid sõlmima ja rakendama küsimustes, mille on neile üle andnud nende liikmesriik ning mis on käesoleva konventsiooniga hõlmatud. 3. Selline organisatsioon teatab oma ühinemiskirjades oma pädevuse ulatuse konventsiooniga reguleeritavates küsimustes. Samuti teatavad need organisatsioonid hoiulevõtja valitsusele kõikidest olulistest muudatustest oma pädevuse ulatuses. Hoiulevõtja valitsus saadab konventsiooniosalistele piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonide teated nende pädevuse kohta käesoleva konventsiooniga reguleeritavates küsimustes ja selle muudatused. 4. Sellistel piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonidel on oma pädevuse piires õigused ja kohustused, mis käesoleva konventsiooni järgi kuuluvad nende liikmesriikidele, kes on käesoleva konventsiooni osalised. Sellisel juhul ei saa nende organisatsioonide liikmesriigid neid õigusi eraldi kasutada. 5. Piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonidel on oma pädevusse kuuluvates küsimustes nii palju hääli, kui palju nende liikmesriike on käesoleva konventsiooniga ühinenud. Sellised organisatsioonid ei kasuta oma hääleõigust, kui nende liikmesriigid seda õigust kasutavad, ning vastupidi. 6. Mis tahes viidet „konventsiooniosalisele” käesoleva konventsiooni artikli 1 punkti h tähenduses, „riigile/riikidele” või konventsiooni „osalisriigile/osalisriikidele” käsitatakse viitena mis tahes piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonile, kellel on pädevus pidada läbirääkimisi ning sõlmida ja kohaldada rahvusvahelisi lepinguid käesoleva konventsiooniga hõlmatud küsimustes. Kõnealune muudatus („Gaborone muudatus”) jõustus 29. novembril 2013, pärast seda, kui selle olid ratifitseerinud kaks kolmandikku 80 riigist, kes olid konventsiooni osalised muudatuse vastuvõtmise ajal. Kui seni on Euroopa Liit olnud CITESi vaatleja, siis Gaborone muudatuse jõustumine võimaldab Euroopa Liidul saada CITESi osaliseks. CITESiga hõlmatud küsimused on seotud valdkondadega (keskkonnakaitse, kaubandus, siseturg, toll), mille suhtes kohaldatakse liidu õigust. CITESi sätteid on ELi tasandil rakendatud ühtlustatud viisil alates 1984. aastast ning nüüd kohaldatakse neid nõukogu määrusega (EÜ) nr 338/97 ja mitme komisjoni määrusega (komisjoni määrus (EÜ) nr 865/2006, komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 792/2012 ja komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 578/2013). Euroopa Liidu ühinemine CITESiga on loogiline ja vajalik samm selleks, et Euroopa Liit suudaks täielikult saavutada oma keskkonnapoliitika eesmärke. Nõukogu otsuse ettepaneku eesmärk on kiita heaks Euroopa Liidu ühinemine CITESiga ja kutsuda nõukogu eesistujat üles määrama isiku, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel andma hoiule konventsiooni artikli XXI lõike 1 kohase ühinemiskirja ning artikli XXI lõike 3 kohase pädevusdeklaratsiooni. 2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE Ei ole asjakohane. 3. MÕJU EELARVELE CITESi, nagu ka teisi ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) hallatavaid mitmepoolseid keskkonnalepinguid rahastatakse kõigi osaliste makstavatest osamaksudest, mis põhinevad ÜRO hindamisskaalal, mille võtab iga kolme aasta tagant vastu peaassamblee. Eeldatakse, et CITESi nagu teistegi üleilmsete mitmepoolsete keskkonnalepingute puhul, otsustab konventsiooniosaliste konverents, et pärast Euroopa Liidu ühinemist CITESiga peaks EL maksma igal aastal 2,5 % CITESi sihtfondi kogusummast. Järgmine konventsiooniosaliste konverents toimub alles 2016. aastal, kuid ELilt oodatakse osamakset 2014. ja 2015. aastal (ligikaudu 112 000 eurot, st 2,5 % CITESi sihtfondi kogusummast 2015. aastal) kooskõlas tavaga, mille kohaselt peaksid osalised tasuma osamakse niipea kui nad on konventsiooniga ühinenud. 2013/0418 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu ühinemise kohta ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooniga (CITES) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 192 ja 207 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut ning arvestades järgmist: (1) Ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioon (CITES), millel on 178 osalisriiki, sealhulgas kõik liikmesriigid, on oluline rahvusvaheline vahend, mille eesmärk on kaitsta ohustatud looma- ja taimeliike, kontrollides rahvusvahelist kauplemist nendest liikidest isenditega. (2) Gaborone muudatusega, mis võeti vastu CITESi osaliste erikonverentsil Botswanas Gaborones 1983. aastal, muudeti konventsiooni artiklit XXI, millega avati seni vaid riikidele võimaldatud juurdepääs konventsioonile ka suveräänsetest riikidest koosnevatele piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonidele, kellel on pädevus pidada läbirääkimisi ning sõlmida ja rakendada rahvusvahelisi lepinguid neile liikmesriikide poolt üle antud ning käesoleva konventsiooniga hõlmatud küsimustes. CITESi Gaborone muudatus jõustus 29. novembril 2013. (3) CITESiga hõlmatud küsimused on seotud keskkonnakaitse ja kaubandusega. Need on valdkonnad, kus ELil on pädevus pidada läbirääkimisi rahvusvaheliste lepingute üle, neid sõlmida ja rakendada. CITESi sätteid on kõikides liikmesriikides ühtlaselt rakendatud alates 1. jaanuarist 1984. Nüüd rakendatakse neid nõukogu määrusega (EÜ) nr 338/97[1] ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 865/2006[2]. (4) Euroopa Liidu ühinemine CITESiga võimaldaks tal konventsiooni töös täielikult osaleda ning konventsiooni rakendamine ja jõustamine muutuks Euroopa Liidu ja kõigi selle liikmesriikide jaoks õiguslikult siduvaks. Sellega tekivad Euroopa Liidul konventsiooniosalisena juriidilised kohustused, nii et ta vastutab teiste osaliste ees konventsiooni rakendamise ees. (5) Seepärast peaks Euroopa Liit ühinema CITESi konventsiooniga, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Käesolevaga kiidetakse liidu nimel heaks Euroopa Liidu ühinemine ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooniga. Konventsiooni tekst on lisatud käesolevale otsusele. Artikkel 2 Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel osalema konventsiooni artikli XXI lõikega 1 ette nähtud ühinemiskirjade hoiuleandmises, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end konventsiooniga siduda. Samal ajal annab volitatud isik hoiule käesoleva otsuse lisas esitatud deklaratsiooni vastavalt ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni artikli XXI lõikele 3. Artikkel 3 Käesolev otsus jõustub [3]. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile: 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus Nõukogu otsus Euroopa Liidu ühinemise kohta ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooniga (CITES) 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB)[4] struktuurile 07 Keskkond 1.3. Ettepaneku/algatuse liik x Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[5] ¨ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Euroopa 2020. aasta strateegia – ressursitõhus, arukas ja kaasav majanduskasv 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Erieesmärk nr 2.1 Ülemaailmsed keskkonnaküsimused Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile (ABB kood: 0702) 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. CITESi liikmeks olemine annaks Euroopa Liidule tugevama institutsioonilise aluse CITESi projektide edasiseks toetamiseks ja üksikute osalisriikide aitamiseks nende suutlikkuse suurendamise programmides. Lisaks annaks Euroopa Liit oma panuse konventsiooni jooksvate kulude eelarvelisse katmisse ja maksaks ühisest eelarvest teatava protsendimäära. Konventsiooniosalisena tagaks Euroopa Liit ELi kooskõlastatud seisukoha. Ühinemine võimaldaks komisjonil juhtida Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi ning edendada tasakaalustatud kompromissi saavutamist 28 liikmesriigi seisukohtade vahel. 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. ELi mõju ulatus otsuste suhtes, mis on vastu võetud mitmepoolsete keskkonnaalaste kokkulepete ja protsessidega, osalemine CITESi regulaarselt toimuvatel koosolekutel (osaliste konverents, alaline komitee, looma- ja taimekomiteed) ning CITESi otsuste rakendamine ELi õiguses. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Kui nõukogu võtab otsuse vastu, annab nõukogu eesistuja poolt volitatud isik ühinemiskirja hoiule CITESi konventsiooni hoiulevõtja valitsusele. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisaväärtus ELi ühinemine CITESiga võimaldab Euroopa Liidul tugevdada oma positsiooni mitmepoolses keskkonnakokkuleppes, millel on otsene mõju keskkonnaalastele õigusaktidele. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid ELi tõhusam esindatus rahvusvahelistes konventsioonides tugevdab ELi positsiooni ja mõju asjaomastes valdkondades. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega CITESi sätted on juba rakendatud ELi õiguses (vt nõukogu määrus 338/97 ja sellega seotud komisjoni rakendusmäärused). ELi ühinemine CITESiga tugevdab selle sünergiat ELi õigusaktidega. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju ¨ Piiratud kestusega ettepanek/algatus – ¨ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA – ¨ Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA X Piiramatu kestusega ettepanek/algatus – rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, – millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Kavandatud eelarve täitmise viisid[6] 2013. aasta eelarve puhul – ei kohaldata ¨ Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt ¨ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud – ¨ rakendusametitele – ¨ ühenduste asutatud asutustele[7] – ¨ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele – ¨ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses ¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega ¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage) – Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”. Alates 2014. aasta eelarvest x Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt – x oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali – ¨ rakendusametite kaudu ¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ¨ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud – ¨ kolmandatele riikidele või nende poolt määratud asutustele – ¨ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustage) – ¨Euroopa Investeerimispangale (EIP) ja Euroopa Investeerimisfondile (EIF) – ¨ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele – ¨ avalik-õiguslikele asutustele – ¨ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised – ¨ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised – ¨ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis. – Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”. 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage sagedus ja tingimused. Rahvusvaheliste konventsioonide eelarve järelevalvet teostab osaliste konverents; lisaks järgitakse ÜRO eeskirju konventsioonide haldamise kohta (UNEP on CITESi sihtfondi fondivalitseja). 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.2.1. Välja selgitatud ohud CITESi eelarvet kontrollitakse korrapäraste ajavahemike tagant ÜRO süsteemi osana. 2.2.2. Teave loodud sisekontrolli süsteemi kohta Vt punkt 2.2.1 eespool. 2.2.3. Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos Ei kohaldata. 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. Vt punkt 2.2.1 eespool. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Nr 07 02 Nimetus „Keskkonnapoliitika liidus ja rahvusvahelisel tasandil” || Liigendatud/liigendamata ([8]) || EFTA riigid[9] || Kandidaatriigid[10] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses 4 || 07 02 04 – Osalemine mitmepoolsetes ja rahvusvahelistes keskkonnaalastes kokkulepetes || Liigendatud || EI || EI || EI || EI · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse – ei kohaldata Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Nr [Nimetus…...….......................................................] || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses || […][XX.YY.YY.YY] || || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI 3.2. Hinnanguline mõju kuludele [This section should be filled in using spreadsheet on budget data of an administrative nature (second document in annex to this financial statement) and uploaded to CISNET for interservice consultation purposes.] 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele eurodes Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 4 || EL kui ülemaailmne partner Peadirektoraat: ENV || || || Aasta N[11] || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU  Tegevusassigneeringud || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Piiramata kestusega 07 02 04 || Kulukohustused || (1) || 112 000 || 112 000 || 112 000 || 115 000 || 115 000 || 117 000 || 117 000 || 800 000 Maksed || (2) || 112 000 || 112 000 || 112 000 || 115 000 || 115 000 || 117 000 || 117 000 || 800 000 Eelarverida nr || Kulukohustused || (1a) || || || || || || || || Maksed || (2a) || || || || || || || || Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[12] – ei kohaldata || || || || || || || || Eelarverida nr || || (3) || || || || || || || || Keskkonna peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 112 000 || 112 000 || 112 000 || 115 000 || 115 000 || 117 000 || 117 000 || 800 000 Maksed || =2+2a +3 || 112 000 || 112 000 || 112 000 || 115 000 || 115 000 || 117 000 || 117 000 || 800 000  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || || || || || || || || Maksed || (5) || || || || || || || ||  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 4 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 112 000 || 112 000 || 112 000 || 115 000 || 115 000 || 117 000 || 117 000 || 800 000 Maksed || =5+ 6 || 112 000 || 112 000 || 112 000 || 115 000 || 115 000 || 117 000 || 117 000 || 800 000 Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || || || || || || || || Maksed || (5) || || || || || || || ||  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 || || || || || || || || Maksed || =5+ 6 || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud – ei kohaldata miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU Peadirektoraat: ENV ||  Personalikulud || || || || || || || ||  Muud halduskulud || || || || || || || || <….> peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || || || || || || || || miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta N[13] || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || || || || || || || || Maksed || || || || || || || || 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: kulukohustuste assigneeringud eurodes Täpsustada eesmärgid ja väljundid ò || || || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU VÄLJUNDID Väljundi liik[14] || Väljundi keskmine kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku Erieesmärk nr 1 – Ülemaailmsed keskkonnaküsimused[15]... || || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund || Konverentsi aruanne || 112 000 || 1 || 112 000 || 1 || 112 000 || 1 || 112 000 || 1 || 115 000 || 1 || 115 000 || 1 || 117 000 || 1 || 117 000 || || 800 000 - Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || Erieesmärk nr 1 kokku || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || KULUD KOKKU || || 112 000 || || 112 000 || || 112 000 || || 115 000 || || 115 000 || || 117 000 || || 117 000 || || 800 000 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1. Ülevaade – x Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist – ¨ Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta N[16] || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || || || Personalikulud || || || || || || || || Muud halduskulud || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[17] || || || || || || || || Personalikulud || || || || || || || || Muud halduskulud || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || || || || || || || || KOKKU || || || || || || || || Personaliga seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega. 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus – X Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist – ¨ Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina || || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) ||  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) || || || XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || || || || || || || || XX 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || || || || || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || || || || || || || || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || || || || ||  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[18] || || XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) || || || || || || || || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || || || || || || || || XX 01 04 aa[19] || - peakorteris || || || || || || || || - delegatsioonides || || || || || || || || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || || Muud eelarveread (täpsustage) || || || || || || || || KOKKU || || || || || || || XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad || Koosseisuvälised töötajad || 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – x Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – ¨ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele. […] – ¨ Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist[20] Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. […] 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus – Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist. assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku Täpsustage kaasrahastav asutus || Ei kohaldata || || || || || || || Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || || || || || || || || 3.3. Hinnanguline mõju tuludele – x Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele – ¨ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: – ¨ omavahenditele – ¨ mitmesugustele tuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[21] Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) Artikkel ….................................. || || || || || || || || Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab. […] Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutamise meetod. […] [1] Nõukogu määrus (EÜ) nr 338/97, 9. detsember 1996, looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel (EÜT L 61, 3.3.1997, lk 1). [2] Komisjoni määrus (EÜ) nr 865/2006, 4. mai 2006, millega kehtestatakse looduslike looma- ja taimeliikide kaitset nendega kauplemise reguleerimise teel käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 166, 19.6.2006, lk 1). [3] Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas. [4] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine. [5] Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b. [6] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [7] Määratletud finantsmääruse artiklis 185. [8] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. [9] EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [10] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. [11] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [12] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [13] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [14] Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms). [15] Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud eesmärkidele. „Erieesmärk/eesmärgid ...” [16] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [17] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [18] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud, noored eksperdid delegatsioonides. [19] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read). [20] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24 (ajavahemiku 2007–2013 kohta). [21] Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist. LISA järgmise dokumendi juurde: Ettepanek: nõukogu otsus Euroopa Liidu ühinemise kohta ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooniga EUROOPA LIIDU DEKLARATSIOON VASTAVALT OHUSTATUD LOODUSLIKE LOOMA- JA TAIMELIIKIDEGA RAHVUSVAHELISE KAUPLEMISE KONVENTSIOONI ARTIKLILE XXI (LÕIGE 3) „Euroopa Liit deklareerib, et kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepinguga ja eelkõige selle artikliga 191 on ta pädev sõlmima rahvusvahelisi lepinguid ning rakendama nendest tulenevaid kohustusi, mis aitavad kaasa järgmiste eesmärkide saavutamisele: – keskkonna säilitamine ja kaitsmine ning selle kvaliteedi parandamine; – inimese tervise kaitsmine; – loodusressursside kaalutletud ja mõistlik kasutamine; – piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemide, sealhulgas kliimamuutuse probleemi lahendamiseks vajalike meetmete edendamine rahvusvahelisel tasandil. Lisaks võtab Euroopa Liit siseturu nõuetekohaseks toimimiseks Euroopa Liidu tasemel meetmeid. Euroopa Liidul on ainupädevus seoses ELi liikmesriikide vahelist tolliliitu käsitlevate meetmetega ning ühise kaubanduspoliitika valdkonnas. Euroopa Liit teatab, et ta on juba võtnud vastu liikmesriikide jaoks siduvad õigusaktid, mis hõlmavad kõnealuse konventsiooniga reguleeritavaid küsimusi, seejuures eriti, kuid mitte üksnes nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määrus (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel ning komisjoni 4. mai 2006. aasta rakendusmäärus (EÜ) nr 865/2006[1]. Lisaks teatab Euroopa Liit, et ta vastutab ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioonist tulenevate selliste kohustuste täitmise eest, mis on hõlmatud liidu õigusega. Liidu pädevuse teostamine on oma olemuselt pidevalt arenev protsess.” [1] EÜT L 61, 3.3.1997, lk 1 ja ELT L 166, 19.6.2006, lk 1.