[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 1.12.2006

KOM(2006) 752 lõplik

2006/0251 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise protokolliga, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises, käsitleva protokollile allakirjutamise kohta Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel Euroopa Liidu nimel ja ajutise kohaldamise kohta

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise protokolliga, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni osalemist Schengeni acquis’ rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises, käsitleva protokollile allakirjutamise kohta Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel Euroopa Ühenduse nimel ja protokolli teatavate sätete ajutise kohaldamise kohta

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, käsitleva protokolli sõlmimise kohta Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel Euroopa Liidu nimel

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, käsitleva protokolli sõlmimise kohta Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel Euroopa Ühenduse nimel

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

I. SISSEJUHATUS

Euroopa Liit, Euroopa Ühendus ja Šveitsi Konföderatsioon kirjutasid 26. oktoobril 2004. aastal alla lepingule, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (Šveitsiga sõlmitud Schengeni leping).[1]

Lepinguga eeldatakse Liechtensteini võimalikku ühinemist Schengeni acquis ´ga ning lepingu artikli 16 kohaselt liitub Liechtenstein lepinguga protokolli kaudu, milles määratakse kindlaks mõlema lepinguosalise õigused ja kohustused.

12. oktoobri 2001. aasta kirjas oli Liechtenstein juba väljendanud oma huvi ühineda koos Šveitsiga lepinguosaliseks võimalikule Schengeni ja Dublini acquis ühinemislepingule, kuna Liechtenstein ja Šveits on isikute liikumises juba aastakümneid järginud avatud piiride poliitikat. Siiski ei võetud Liechtensteini Šveitsiga toimuvate läbirääkimistepooleks, sest Euroopa Ühenduse ja Liechtensteini vahel puudus hoiuste maksustamise leping.

Euroopa Ühendus ja Liechtenstein on hiljem hoiuste maksustamist käsitleva lepingu sõlminud, ning see jõustus 2005. aasta juulis.

10. juuni 2005. aasta kirjaga kinnitas Liechtenstein, et soovib ühineda Schengeni ja Dublini/Eurodaci acquis ´ga.

Komisjon sai nõukogult läbirääkimisvolitused 27. veebruaril 2006 ning alustas Liechtensteini ja Šveitsiga läbirääkimisi. Läbirääkimised lõppesid 21. juunil 2006 ning parafeeriti Liechtensteini liitumist Šveitsiga sõlmitud Schengeni lepingut käsitleva protokolli eelnõu.[2]

Kuna Šveitsiga sõlmitud Schengeni leping, millega Liechtenstein liitub, hõlmab nii esimese kui ka kolmanda samba küsimusi, teeb komisjon ettepaneku kasutada Šveitsiga sõlmitud Schengeni lepingu allakirjutamisel ja vastuvõtmisel kasutatud lähenemisviisi. Komisjon teeb seega ettepaneku võtta protokoll vastu kahe eraldiseisva õigusaktina, millest ühe aluseks oleks Euroopa Ühenduse asutamisleping (artikkel 62, artikli 63 lõige 3, artiklid 66 ja 95) ja teise aluseks Euroopa Liidu leping (artiklid 24 ja 38).

Euroopa Ühenduse asutamislepingul põhineva otsuse võtab nõukogu vastu ühehäälselt, kuna artikli 63 lõike 3 punktiga a sätestatakse liikmesriikide ühehäälse otsuse nõue. Lepingu sõlmimisega seoses tuleb konsulteerida Euroopa Parlamendiga vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 300 lõikele 3.

II. LÄBIRÄÄKIMISTE TULEMUSED

Komisjon on arvamusel, et nõukogu läbirääkimisdirektiividega sätestatud eesmärgid on saavutatud ning protokolli eelnõu on ühendusele vastuvõetav.

Lõpliku sisu võib kokku võtta järgmiselt:

Liechtenstein ühineb Šveitsiga sõlmitud Schengeni lepinguga ning tal on samad õigused ja kohustused nagu Šveitsil. Liechtenstein peab heaks kiitma kogu Schengeni acquis ja selle edasiarendamise, ainuke erand on ka Šveitsile tehtud erand (Šveitsiga sõlmitud Schengeni lepingu artikli 7 lõige 5):

Kui uue Schengeni õigusakti või meetme sätetest tulenevalt ei ole liikmesriikidel enam õigust siduda vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitlevate taotluste täitmist või mõnest muust liikmesriigist tõendite hankimise tunnustamist ja/või läbiotsimisordeneid vastavalt Schengeni rakendamiskonventsiooni artiklis 51 esitatud tingimustega, ei pea Liechtenstein rakendama neid sätteid oma riiklikus õiguskorras, juhul kui neid kohaldatakse uurimiste või läbiotsimislubade taotlemiste suhtes, mida kasutatakse otsese maksusüsteemiga seotud kuritegude suhtes, mis ei ole Liechtensteinis sooritamise korral Liechtensteini seaduste kohaselt vabadusekaotusega karistatavad.[3]

Kõnealust erandit arvestamata lõpeb protokolli kehtivus siis, kui Liechtenstein ei nõustu Schengeni acquis ´ tulevaste edasiarendustega.

Liechtenstein saab segakomitee liikmeks ning saab õiguse väljendada oma arvamust segakomitees ja olla selle eesistuja.

Schengeni protokolli jõustamine on seotud Dublini/Eurodaci protokolli jõustamisega ning samuti Liechtensteini ja Taani ning Liechtensteini, Norra ja Islandi vaheliste, Schengeni lepingut käsitlevate kokkulepete jõustamisega.

Liechtensteini suhtes on kehtestatud erisätted, mis käsitlevad Schengeni acquis ´ edasiarendamiseks vajalikku ajavahemikku, mille jooksul peab Liechtenstein täitma põhiseadusest tulenevaid nõudeid (18 kuud), ja rahalist panust, mida Liechtensteini peab segakomiteedena töötavate nõukogu töörühmade halduskuludest tasuma. Halduskulude kogusumma on Šveitsiga sõlmitud lepingu kohaselt 8 100 000 eurot, Liechtenstein peab sellest tasuma 0,071%. Lisaks sellele peab Liechtenstein nagu Šveitski osalema Schengeni acquis rakendamisega seotud tegevuskulude katmisel vastavalt oma SKTle. Seetõttu ei teki ELile Liechtensteini ühinemisega Schengeni acquis ´ga mingeid finantsmõjusid.

Arvestades Šveitsiga viisapoliitika ja turvalisuse valdkonnas tehtavat koostööd, mis hõlmab ka ühiste andmebaaside kasutamist, võib Liechtenstein Schengeni infosüsteemile ja viisainfosüsteemile juurdepääsul kasutada Šveitsi tehnilist infrastruktuuri.

III. JÄRELDUSED:

Eespool nimetatust lähtudes soovitab komisjon nõukogul:

- teha otsus, et protokoll kirjutatakse alla ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse nimel ning anda nõukogu eesistujale õigus määrata isik, kellel on volitused alla kirjutada ühelt poolt Euroopa Liidu nimel ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse nimel;

- kiita pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga ühelt poolt Euroopa Liidu ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse nimel heaks lisatud Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vaheline protokoll Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises.

- Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise protokolliga, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises, käsitleva protokollile allakirjutamise kohta Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel Euroopa Liidu nimel ja ajutise kohaldamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 24 ja artiklit 38,

ning arvestades järgmist:

(1) Pärast nõukogu eesistujariigile 27. veebruaril antud volitusi viidi komisjoni toetusel Liechtensteini Vürstiriigi ja Šveitsi Konföderatsiooniga lõpule läbirääkimised, mis käsitlesid Liechtensteini ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise protokolliga, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega;

(2) Kokkuleppele, mis parafeeriti 21. juunil 2006, tuleks alla kirjutada, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval,

(3) Protokolliga nähakse ette selle teatud sätete ajutise kohaldamine. Kõnealuseid sätteid tuleks kohaldada ajutiselt kuni protokolli jõustumiseni.

(4) Seoses Euroopa Liidu lepingu IV osa kohaldamisalasse kuuluva Schengeni acquis edasiarendamisega on asjakohane, et nõukogu otsust 1999/437/EÜ [4] Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, arendamise ja edasiarendamisega kohaldataks mutatis mutandis ka Liechtensteini suhtes. puhul ka Liechtensteini suhtes.

(5) Käesolev otsus ei mõjuta Ühendkuningriigi seisukohta, mis on ära toodud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokollis Schengeni acquis ’ Euroopa Liitu integreerimise kohta ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuses 2000/365/EÜ[5] (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes).

(6) Käesolev otsus ei mõjuta Iirimaa seisukohta, mis on ära toodud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokollis Schengeni acquis ’ Euroopa Liitu integreerimise kohta ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuses 2002/192/EÜ[6] (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes).

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Nõukogu eesistujale antakse õigus määrata isik, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel alla kirjutama protokollile Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, ning sellega seotud dokumentidele, tingimusel, et kokkulepe sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

Protokolli ja sellega seotud dokumentide tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse protokolli artikli 2 lõigetega 1 ja 2 hõlmatud valdkondades ja nende valdkondade edasiarendamiseks, kui nende sätete õiguslikuks aluseks on Euroopa Liidu leping või kui see on ette nähtud otsusega 1999/436/EÜ.[7]

Artikkel 3

Otsuse 1999/437/EÜ artikleid 1–4 kohaldatakse samamoodi Liechtensteini ühinemise suhtes Schengeni acquis ´ rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises, nagu kõnealune acquis kuulub Euroopa Liidu lepingu VI jaotise alla.

Artikkel 4

Käesoleva protokolli artikleid 1 ja 4 ning artikli 5 lõike 2 punkti a esimest lauset ja Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega käsitleva lepingu artikli 3 lõigetes 1–4 ning artiklites 4–6 sätestatud õiguseid ja kohustusi tuleb vastavalt protokolli artikli 9 lõikele 2 kohaldada ajutiselt käesoleva protokolli allakirjutamisest alates kuni selle jõustumiseni.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise protokolliga, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni osalemist Schengeni acquis’ rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises, käsitleva protokollile allakirjutamise kohta Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel Euroopa Ühenduse nimel ja protokolli teatavate sätete ajutise kohaldamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 62, artikli 63 lõike 3 punkte a ja b, artikleid 66 ja 95 koos artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[8]

ning arvestades järgmist:

(1) Pärast 27. veebruaril komisjonile antud volitusi viidi Liechtensteini Vürstiriigi ja Šveitsi Konföderatsiooniga lõpule läbirääkimised protokolli üle, mis käsitlesid Liechtensteini ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega;

(2) Kokkuleppele, mis parafeeriti 21. juunil 2006, tuleks alla kirjutada, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval,

(3) Protokolliga nähakse ette selle teatavate sätete ajutise kohaldamine. Kõnealuseid sätteid tuleks kohaldada ajutiselt kuni protokolli jõustumiseni.

(4) Seoses Euroopa Liidu lepingu IV osa kohaldamisalasse kuuluva Schengeni acquis edasiarendamisega on asjakohane, et nõukogu otsust 1999/437/EÜ.[9] Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, arendamise ja edasiarendamisega kohaldataks mutatis mutandis ka Liechtensteini suhtes..

(5) Käesolev otsus ei mõjuta Ühendkuningriigi seisukohta, mis on ära toodud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokollis Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimise kohta ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuses 2000/365/EÜ[10] (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes).

(6) Käesolev otsus ei mõjuta Iirimaa seisukohta, mis on ära toodud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokollis Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimise kohta ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuses 2002/192/EÜ[11]. (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes)

(7) Käesolev otsus ei mõjuta Taani seisukohta, mis on ära toodud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitlevas protokollis.

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Nõukogu eesistujale antakse õigus määrata isik, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel alla kirjutama protokollile Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, ning sellega seotud dokumentidele, tingimusel, et kokkulepe sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

Protokolli ja sellega seotud dokumentide tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse protokolli artikli 2 lõigetega 1 ja 2 hõlmatud valdkondades ja nende valdkondade edasiarendamiseks, kui nende sätete õiguslikuks aluseks on Euroopa Ühenduse asutamisleping või kui see on ette nähtud otsusega 1999/436/EÜ.[12]

Artikkel 3

Otsuse 1999/437/EÜ artiklite 1–4 sätteid kohaldatakse samamoodi Liechtensteini osalemise suhtes Schengeni acquis ´ rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises, nagu kõnealune acquis kuulub Euroopa Ühenduse asutamislepingu alla.

Artikkel 4

Käesoleva protokolli artikleid 1 ja 4 ning artikli 5 lõike 2 punkti a esimest lauset ja Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega käsitleva lepingu artikli 3 lõigetes 1–4 ning artiklites 4–6 sätestatud õiguseid ja kohustusi tuleb vastavalt protokolli artikli 9 lõikele 2 kohaldada ajutiselt käesoleva protokolli allakirjutamisest alates kuni selle jõustumiseni.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, käsitleva protokolli sõlmimise kohta Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel Euroopa Liidu nimel

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 24 ja artiklit 38,

võttes arvesse eesistujariigi soovitust,

ning arvestades järgmist:

(1) Pärast nõukogu eesistujariigile 27. veebruaril antud volitusi viidi Liechtensteini Vürstiriigi ja Šveitsi Konföderatsiooniga komisjoni toetusel lõpule läbirääkimised, mis käsitlesid Liechtensteini ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise protokolliga, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega;

(2) Vastavalt nõukogu …………. 2006 otsusele …/…/EÜ ning tingimusel, et protokollile sõlmitakse hilisemal kuupäeval, kirjutati protokollile Euroopa Liidu nimel alla ……… 2006;

(3) Protokoll tuleks heaks kiita;.

(4) Schengeni acquis edasiarendamisega seoses on asjakohane märkida, et Euroopa Liidu nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel nimetatud kahe riigi Schengeni acquis ’ rakendamises, arendamises ja väljatöötamises osalemise kohta sõlmitud lepingu teatavaid üksikasjalikke rakenduseeskirju käsitlevat otsust 1999/437/EÜ[13] kohaldatakse Euroopa Liidu lepingu IV jaotise kohaldamisalasse kuuluva Schengeni acquis edasiarendamise puhul ka Liechtensteini suhtes;

(5) Käesolev otsus ei mõjuta Ühendkuningriigi seisukohta, mis on ära toodud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokollis Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimise kohta ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuses 2000/365/EÜ[14] Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes.

(6) Käesolev otsus ei mõjuta Iirimaa seisukohta, mis on ära toodud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokollis Schengeni acquis ’ Euroopa Liitu integreerimise kohta ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuses 2002/192/EÜ[15] Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes.

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini vaheline protokoll Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ning sellega seotud dokumendid.

Protokolli ja sellega seotud dokumentide tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse protokolli artikli 2 lõigetega 1 ja 2 hõlmatud valdkondades ja nende valdkondade edasiarendamiseks, kui nende sätete õiguslikuks aluseks on Euroopa Liidu leping või kui see on ette nähtud otsusega 1999/436/EÜ.[16]

Artikkel 3

Otsuse 1999/437/EÜ sätteid kohaldatakse samamoodi Liechtensteini osalemise suhtes Schengeni acquis ´ rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises, mis kuulub Euroopa Liidu lepingu VI jaotise kohaldamisalasse.

Artikkel 4

Nõukogu eesistujat kohustatakse nimetama isikut, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel hoiule andma protokolli artiklis 9 sätestatud heakskiitmiskirja, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut olla lepinguga seotud.

Artikkel 5

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .

Brüssel,

Nõukogu nimel

Eesistuja

2006/0251 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, käsitleva protokolli sõlmimise kohta Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel Euroopa Ühenduse nimel

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 62, artikli 63 lõike 3 punkte a ja b, artikleid 66 ja 95 koos artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lause ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[17]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust

ning arvestades järgmist:

(1) Pärast 27. veebruaril komisjonile antud volitusi viidi Liechtensteini Vürstiriigi ja Šveitsi Konföderatsiooniga lõpule läbirääkimised protokolli üle, mis käsitlesid Liechtensteini ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega;

(2) Vastavalt nõukogu …………. 2006 otsusele …/…/EÜ ning tingimusel, et protokoll sõlmitakse hilisemal kuupäeval, kirjutati protokollile Euroopa Liidu nimel alla ……… 2006.

(3) Protokoll tuleks heaks kiita.

(4) Seoses Euroopa Liidu lepingu IV osa kohaldamisalasse kuuluva Schengeni acquis edasiarendamisega on asjakohane, et nõukogu otsust 1999/437/EÜ[18] Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, arendamise ja edasiarendamisega kohaldataks mutatis mutandis ka Liechtensteini suhtes.

(5) Käesolev otsus ei mõjuta Ühendkuningriigi seisukohta, mis on ära toodud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokollis Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimise kohta ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuses 2000/365/EÜ.[19] Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes.

(6) Käesolev otsus ei mõjuta Iirimaa seisukohta, mis on ära toodud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokollis Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimise kohta ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuses 2002/192/EÜ[20] Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes.

(7) Käesolev otsus ei mõjuta Taani seisukohta, mis on ära toodud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitlevas protokollis

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini vaheline protokoll Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ning sellega seotud dokumendid.

Protokolli ja sellega seotud dokumentide tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse protokolli artikli 2 lõigetega 1 ja 2 hõlmatud valdkondades ja nende valdkondade edasiarendamiseks, kui nende sätete õiguslikuks aluseks on Euroopa Ühenduse asutamisleping või kui see on ette nähtudotsusest 1999/436/EÜ.[21]

Artikkel 3

Nõukogu otsuse 1999/437/EÜ sätteid kohaldatakse samamoodi Liechtensteini osalemise suhtes Schengeni acquis ´ rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises, mis kuulub Euroopa Ühenduse asutamislepingu haldamisalasse.

Artikkel 4

Nõukogu eesistujat kohustatakse nimetama isikut, kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel hoiule andma protokolli artiklis 9 sätestatud heakskiitmiskirja, et väljendada Euroopa Ühenduse nõusolekut olla lepinguga seotud

Artikkel 5

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

Protokoll Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini vaheline protokoll Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega

Euroopa Liit

ning

Euroopa Ühendus

ning

Šveitsi Konföderatsioon

ning

Liechtensteini Vürstiriik,

edaspidi “lepinguosalised”,

VÕTTES ARVESSE 26. oktoobril 2004 aastal allakirjutatud Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist lepingut, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis' sätete rakendamises, kohaldamises ja arendamises ja eriti selle artiklit 16, mis sätestab võimaluse, et Liechtensteini Vürstiriik võib kõnealuse lepinguga protokolli kaudu ühineda;

ARVESTADES Liechtensteini Vürstiriigi geograafilist asukohta

ARVESTADES Liechtensteini Vürstiriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisi tihedaid sidemeid, mille tunnistuseks on Liechtensteini Vürstiriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel kontrollide kaotamine sisepiiridel;

ARVESTADES Liechtensteini Vürstiriigi soovi säilitada ja luua sisepiiride kontrollita ala kõikide Schengeni riikide vahel ning, et Liechtenstein võiks seetõttu ühineda Schengeni acquis ´ga;

ARVESTADES 18. mail 1999 sõlmitud Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelist lepingut,[22] millega need kaks riiki ühinesid Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega;

ARVESTADES, ET on soovitav, et Liechtensteini Vürstiriik ühineks Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega samadel alustel kui Island, Norra ja Šveits;

ARVESTADES, ET Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel tuleks sõlmida protokoll, millega sätestatakse Liechtensteinile samasugused õigused ja kohustused nagu need, milles leppisid ühelt poolt kokku Euroopa Liidu Nõukogu ning teiselt poolt Island, Norra ja Šveits;

ARVESTADES, ET Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV jaotise sätteid ja kõnealuse jaotise alusel vastuvõetud õigusakte ei kohaldata Taani Kuningriigi suhtes Amsterdami lepinguga Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitlevast protokollist lähtuvalt, ja et otsused, mille eesmärk on edasi arendada Schengeni acquis ´d kõnealuse jaotise kohaselt, mille Taani on ülevõtnud oma riiklikku õigusesse, loovad Taani ja teiste liikmesriikide vahele ainult rahvusvahelisi õiguslikke kohustusi.

ARVESTADES, ET Suurbritannia ja Põhja-Iiri Kuningriik ning Iirimaa osalevad teatavates Schengeni acquis ´ sätetes vastavalt otsustele,[23] mille aluseks on protokoll Schengeni acquis ´ Euroopa Liitu integreerimise kohta, mis on Amsterdami lepinguga liidetud Euroopa Liidu lepinguga ja Euroopa Ühenduse asutamislepinguga;

ARVESTADES, ET on vajalik tagada, et riigid, kellega Euroopa Liit on Schengeni acquis´ rakendamiseks, kohaldamiseks ja edasiarendamiseks ühinenud, kohaldaksid kõnealust acquis ´d ka omavahelistes suhetes;

ARVESTADES, ET Schengeni acquis ´ tõrgeteta toimimine eeldab, et käesolevat protokolli kohaldatakse samaaegselt selliste lepingutega, mis on sõlmitud Schengeni acquis ´ rakendamise ja edasiarendamisega ühinenud või selles osalevate lepinguosaliste vahel ning, mis reguleerivad nende omavahelisi suhteid;

VÕTTES ARVESSE protokolli Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme;

PIDADES SILMAS Schengeni acquis ´ ja ühenduse õigustiku vahelisi seoseid, mis käsitlevad mõnes liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme ja Eurodaci süsteemi kasutuselevõttu;

ARVESTADES, ET kõnealune seos eeldab, et Schengeni acquis ´d kohaldatakse samaaegselt ühenduse õigustikuga, mis käsitleb liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme ning Eurodaci süsteemi kasutuselevõttu;

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise, Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis ´ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega käsitleva lepingu (edaspidi „assotsieerimisleping“) artikli 16 kohaselt ühineb Liechtensteini Vürstiriik (edaspidi „Liechtenstein“) kõnealuse lepinguga käesolevas protokollis sätestatud üldtingimuste alusel.

Lepinguga ühinemine loob lepinguosaliste vahele käesoleva protokolliga sätestatud eeskirjadele ja menetlustele vastavad vastastikused õigused ja kohustused.

Artikkel 2

1. Liechtenstein peab rakendama ja kohaldama assotsieerimislepingu lisades A ja B loetletud Schengeni acquis ´ sätted, nagu neid kohaldatakse Euroopa Liidu liikmesriikide suhtes kõnealustes lisades kavandatud tingimuste kohaselt.

2. Lisaks sellele peab Liechtenstein rakendama ja kohaldama käesoleva protokolli lisas loetletud Euroopa Liidu ja Euroopa Ühenduse õigusaktide sätteid, millega on asendatud või edasiarendatud Schengeni acquis ´ sätteid.

3. Liechtenstein peab heaks kiitma, rakendama ja kohaldama Schengeni acquis ´ muutmisel või edasiarendamisel võetud Euroopa Liidu ja Euroopa Ühenduse õigusaktid ja meetmed, mille suhtes on koostoimes käesoleva protokolliga kohaldatud assotsieerimislepingus sätestatud menetlusi, ilma et see piiraks artikli 5 kohaldamist.

Artikkel 3

Liechtensteini suhtes kohaldatakse assotsieerimislepingu artikli 3 lõigetes 1–4, artiklites 4–10, artikli 11 lõigetes 2–4 ja artiklis 13 sätestatud õigusi ja kohustusi.

Artikkel 4

Assotsieerimislepingu artikliga 3 asutatud segakomitee eesistuja ametikoht peaks ekspertide tasandil kuuluma Euroopa Liidu esindajale. Ministrite ja kõrgemate ametnike tasandil peaks segakomitee eesistujaks olema kuuekuulise tähtaja jooksul vaheldumisi Euroopa Ühenduse esindaja ning Liechtensteini või Šveitsi valitsuse esindaja.

Artikkel 5

1. Artiklis 2 viidatud küsimustega seotud uute õigusaktide ja meetmete vastuvõtmine peab jääma Euroopa Liidu pädeva institutsiooni alluvusse. Kui lõikest 2 ei tulene teisiti, peavad kõnealused õigusaktid ja meetmed jõustuma Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, asjaomaste liikmesriikide ja Liechtensteini suhtes samaaegselt, välja arvatud, kui nimetatud õigusaktides või meetmetes ei sätesta selgesõnaliselt teisiti. Sellises kontekstis tuleks segakomitees arvestada Liechtensteini nimetatud ajaga, et ta saaks täita oma põhiseadusest tulenevaid nõudeid.

2. (a) Euroopa Liidu Nõukogu (edaspidi „nõukogu“) peab Liechtensteini koheselt teavitama nende lõikes 1 viidatud õigusaktide ja meetmete vastuvõtmisest, mille suhtes kohaldatakse protokollis sätestatud menetlusi. Liechtenstein otsustab, kas nõustuda nende sisuga ning kas rakendada neid oma õiguskorra raames. Otsused tehakse Euroopa Ühenduste Nõukogule ja Komisjonile (edaspidi „komisjon“) teatavaks 30 päeva jooksul alates nimetatud õigusaktide või meetmete vastuvõtmisest.

(b) Kui nimetatud õigusakti või meetme sisu saab olla Liechtensteini jaoks siduv üksnes pärast põhiseadusest tulenevate nõuete täitmist, teavitab Liechtenstein sellest nõukogu ja komisjoni samaaegselt eespool nimetatud teatamisega. Liechtenstein peab viivitamata teavitama nõukogu ja komisjoni kirjalikult kõigi põhiseadusest tulenevate nõuete täitmisest. Kui referendumi korraldamine ei ole vajalik, peab teavitamine toimuma vähemalt 30 päeva pärast referendumi tähtaja möödumist. Kui referendum on vajalik, on Liechtensteinil teatise tegemiseks aega 18 kuud alates nõukogu teatise avaldamise kuupäevast. Alates õigusakti või meetme Liechtensteini suhtes jõustumiseks ettenähtud kuupäevast ja kuni kõikide põhiseadusest tulenevate nõuete täitmisest teatamiseni kohaldab Liechtenstein võimaluse korral nimetatud õigusakti või meedet ajutiselt.

Kui Liechtenstein ei suuda asjaomast õigusakti või meedet ajutiselt rakendada ning kui see põhjustab probleeme, mis takistavad Schengeni koostöö toimimist, uurib olukorda segakomitee. Euroopa Liit ja Euroopa Ühendus võivad Schengeni koostöö tõrgeteta toimimise tagamiseks võtta Liechtensteini suhtes proportsionaalseid asjakohaseid meetmeid.

3. Liechtenstein nõustumine lõikes 2 viidatud õigusaktide ja meetmete sisuga loob õigused ja kohustused ühelt poolt Liechtensteini ning teiselt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja nende liikmesriikide, kelle suhtes need õigusaktid ja meetmed on siduvad ning Šveitsi vahel.

4. Juhul kui:

a) Liechtenstein teatab otsusest jätta vastu võtmata lõikes 2 viidatud õigusakti või meetme sisu, mille suhtes on kohaldatud käesoleva protokolli kohast menetlust; või

b) Liechtenstein ei esita teadet lõike 2 punktis a sätestatud 30päevase tähtaja jooksul;

c) Liechtenstein ei esita teadet hiljemalt 30 päeva jooksul pärast referendumi tähtaja möödumist, või referendumi puhul lõike 2 punktis b sätestatud 18kuulise tähtaja jooksul või ei näe ette nimetatud lõikes sätestatud ajutist kohaldamist alates asjaomase õigusakti või meetme jaoks sätestatud jõustumiskuupäevast,

loetakse käesolev protokoll lõpetatuks, kui segakomitee ei otsusta pärast protokolli jätkamise viiside põhjalikku läbivaatamist üheksakümne päeva jooksul teisiti. Käesoleva protokolli kehtivuse lõpetamine jõustub kolm kuud pärast 90päevase ajavahemiku möödumist.

5. (a) Kui uue õigusakti või meetme sätetest tulenevalt ei ole liikmesriikidel enam õigust allutada vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitlevate taotluste täitmist või mõnest muust liikmesriigist tõendite hankimise tunnustamist ja/või läbiotsimisordeneid vastavalt Schengeni lepingu rakendamiskonventsiooni artiklis 51 esitatud tingimustele, võib Liechtenstein teavitada nõukogu ja komisjoni lõike 2 punktis a viidatud 30päevase ajavahemiku jooksul, et Liechtenstein ei rakenda neid sätteid oma riiklikku õiguskorda, juhul kui neid kohaldatakse uurimiste ja läbiotsimisordenite või läbiotsimislubade taotlemiste suhtes, mida kasutatakse otsest maksusüsteemiga seotud kuritegude valdkonnas, mis ei ole Liechtensteinis sooritamise korral Liechtensteini seaduste kohaselt vabadusekaotusega karistatavad. Sellisel juhul ei kaota protokoll vastupidiselt lõike 4 sätetele kehtivust.

(b) Segakomitee koguneb hiljemalt kahe kuu jooksul pärast ühe oma liikme taotlust ning, arvestades rahvusvahelisel tasemel toimunud arenguid, arutleb olukorra üle, mis tekkis punktile a vastavalt tehtud teatise järel.

Kui segakomitee on jõudnud ühehäälselt kokkuleppele, mille kohaselt Liechtenstein nõustub ja rakendab uue akti või uue meetme olulised sätted täielikult, kohaldatakse lõike 2 punkti b ning lõiked 3 ja 4. Lõike 2 punkti b esimeses lauses viidatud teave esitatakse 30 päeva jooksul pärast segakomitees saavutatud kokkulepet.

Artikkel 6[24]

Täites oma kohustusi vastavalt [viide Schengeni infosüsteemi SIS II ja viisainfosüsteemi loomist käsitlevatele õigusaktidele], võib Liechtenstein Schengeni infosüsteemile ja viisainfosüsteemile juurdepääsul kasutada Šveitsi tehnilist infrastruktuuri.

Artikkel 7

Käesoleva protokolli rakendamisega kaasnevatest halduskuludest peab Liechtenstein tasuma Euroopa Ühenduse üldeelarvesse aastas 0,071% 8 100 000 eurosest üldsummast vastavalt iga-aastasele kohandusele, pidades silmas Euroopa Liidus esineva inflatsiooni määra.

Artikkel 8

1. Käesolev protokoll ei mõjuta Euroopa Majanduspiirkonna lepingut ega muid Euroopa Ühenduse ja Liechtensteini vahel sõlmitud lepinguid.

2. Käesolev protokoll ei mõjuta tulevasi lepinguid, mis sõlmitakse Liechtensteini ning Euroopa Ühenduse vahel, juhul kui nad on kooskõlas käesoleva protokolliga. Kui kõnealused lepingud ja käesolev protokoll ei ole kooskõlas, kohaldatakse viimatinimetatut.

3. Käesolev protokoll ei mõjuta tulevasi lepinguid, mis võidakse sõlmida Liechtensteini ning Euroopa Ühenduse vahel, nagu ka mitte lepingud, mis on sõlmitud Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning Liechtensteini vahel või lepingud, mida võidakse sõlmida Euroopa Liidu lepingu artiklite 24 ja 38 alusel.

4. Käesolev protokoll ei mõjuta Liechtensteini ja Šveitsi vahelisi lepinguid, juhul kui nad on kooskõlas käesoleva protokolliga Kui kõnealused lepingud ja käesolev protokoll ei ole kooskõlas, kohaldatakse viimatinimetatut.

Artikkel 9

1. Käesolev protokoll jõustub ühe kuu möödumisel päevast, mil nõukogu hoiulevõtjana tegutsev nõukogu peasekretär on teinud kindlaks, et täidetud on kõik ametlikud nõuded seoses nende lepinguosaliste poolt või nimel nõusoleku avaldamisega, kelle jaoks käesolev protokoll siduvaks muutub.

2. Käesoleva protokolli artikleid 1 ja 4 ning artikli 5 lõike 2 punkti a esimest lauset ja assotsieerimislepingu artikli 3 lõigetes 1–4 ning artiklites 4–6 sätestatud õiguseid ja kohustusi tuleb kohaldada ajutiselt käesoleva protokolli allakirjutamisest alates.

3. Pärast käesolevale protokollile allakirjutamist, kuid enne selle jõustumist vastu võetud õigusaktide või meetmetega seoses algab artikli 5 lõike 2 punkti a viimases lauses viidatud 30päevane ajavahemik käesoleva protokolli jõustumispäevast.

Artikkel 10

1. Liechtenstein peab artiklis 2 viidatud sätted jõustama kuupäeval, mille on määranud nõukogu, kes tegutseb artiklis 2 osutatud sätteid vahendavate liikmesriikide valitsuste esindajate ühehäälse otsuse alusel, pärast segakomiteega konsulteerimist, ja olles teinud kindlaks, et Liechtenstein on täitnud asjakohaste sätete rakendamise eeltingimused.

Iirimaa ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsusi esindavad nõukogu liikmed võtavad otsustamisest osa niivõrd, kuivõrd otsus käsitleb selliseid Schengeni acquis' sätteid ja sellel põhinevaid või sellega muul viisil seotud õigusakte, milles nimetatud liikmesriigid osalevad.

Nõukogu liikmed, kes esindavad liikmesriikide valitsusi, kelle suhtes kohaldatakse vastavalt ühinemislepingule ainult teatavaid artiklis 2 viidatud sätteid, osalevad otsuse vastuvõtmisel niivõrd, kuivõrd see käsitleb Schengeni acquis’ neid sätteid, mis on juba nende suhtes kohaldatavad.

2. Lõikes 1 viidatud õigusaktide rakendamine loob õigused ja kohustused ühelt poolt Šveitsi ja Liechtensteini ning teiselt poolt Liechtensteini ja olenevalt olukorrast Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja liikmesriikide vahel, niivõrd kuivõrd need õigusaktid on nende suhtes siduvad.

3. Käesolevat protokolli kohaldatakse ainult siis, kui rakendatakse ka assotsieerimislepingu artiklis 13 viidatud lepinguid, millele Liechtenstein peab alla kirjutama.

4. Lisaks sellele tuleks käesolevat protokolli kohaldada ainult siis, kui rakendatakse ka Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelist protokolli Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb mõnes liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme.

Artikkel 11

1. Käesoleva protokolli võib denonsseerida Liechtenstein, Šveits või nõukogu liikmete ühehäälse otsusega. Hoiulevõtjat tuleb denonsseerimisest teavitada ja denonsseerimine jõustub kuus kuud pärast teavitamist.

2. Kui Šveits peaks käesoleva protokolli või assotsieerimislepingu denonsseerima või kui assotsieerimisleping Šveitsi suhtes lõpetatakse, jäävad assotsieerimisleping ja käesolev protokoll ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Liechtensteini vaheliste suhete suhtes jõusse. Sellisel juhul teeb nõukogu otsuse vajalike meetmete kohta pärast konsulteerimist Liechtensteiniga. Kõnealused meetmed on Liechtensteini suhtes siduvad ainult siis, kui Liechtenstein nendega nõustub.

3. Käesolev protokoll loetakse lõpetatuks, kui Liechtenstein lõpetab mõne assotsieerimislepingu artiklis 13 viidatud Liechtensteini alla kirjutatud lepingu või artikli 10 lõikes 4 viidatud protokolli.

Artikkel 12

Käesolev protokoll koostatakse kolmes eksemplaris tšehhi, taani, hollandi, eesti, inglise, soome, prantsuse, saksa, iiri, kreeka, ungari, itaalia, läti, leedu, malta, poola, portugali, slovaki, sloveenia, hispaania ja rootsi keeles, kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Selle kinnituseks on täievolilised esindajad käesolevale konventsioonile alla kirjutanud.

Koostatud ……………………….. ( koht ), ( kuupäev )

Lisa protokollile, mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni osalemist Schengeni acquis’ rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises.

Liechtenstein kohaldab järgmisi õigusakte vastavalt artiklile 10 nõukogu määratud kuupäevast alates.

- Nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004, 26. oktoober 2004, Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta (ELT L 349, 25.11.2004, lk 1);

- Nõukogu määrus (EÜ) nr 2133/2004, 13. detsember 2004, liikmesriikide pädevate asutuste kohustuse kohta tembeldada süstemaatiliselt kolmandate riikide kodanike reisidokumente liikmesriikide välispiiride ületamisel ning Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ja üldkäsiraamatu sätete sel eesmärgil muutmise kohta (ELT L 369, 16.12.2004, lk 5)

- Nõukogu määrus (EÜ) nr 2252/2004, 13. detsember 2004, liikmesriikide poolt väljastatud passide ja reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria standardite kohta (ELT L 385, 29.12.2004, lk 1); komisjoni otsus, 28. veebruar 2005, millega nähakse ette liikmesriikides väljastatud passide ja reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria standardeid käsitlevad tehnilised kirjeldused (C(2005) 409 (lõplik)

- Nõukogu otsus 2005/211/JSK, 24. veebruar 2005, Schengeni infosüsteemi jaoks mõnede uute, sealhulgas terrorismivastast võitlust käsitlevate toimingute sisseseadmise kohta (ELT L 68, 15.3.1005, lk 44),

- Nõukogu otsus 2005/719/JSK, 12. oktoober 2005, millega määratakse kindlaks otsuse 2005/211/JSK (Schengeni infosüsteemi jaoks mõnede uute, sealhulgas terrorismivastast võitlust käsitlevate toimingute sisseseadmise kohta) teatavate sätete kohaldamise kuupäev (ELT L 271, 15.10.2005, lk 54),

- Nõukogu otsus 2005/727/JSK, 12. oktoober 2005, millega määratakse kindlaks otsuse 2005/211/JSK (Schengeni infosüsteemi jaoks mõnede uute, sealhulgas terrorismivastast võitlust käsitlevate toimingute sisseseadmise kohta) teatavate sätete kohaldamise kuupäev (ELT L 273, 19.10.2005, lk 25),

- Nõukogu otsus 2006/228/JSK, 9. märts 2006, millega määratakse kindlaks otsuse 2005/211/JSK (Schengeni infosüsteemi jaoks mõnede uute, sealhulgas terrorismivastast võitlust käsitlevate toimingute sisseseadmise kohta) teatavate sätete kohaldamise kuupäev (ELT L 81, 18.3.2006, lk 45),

- Nõukogu otsus 2006/229/JSK, 9. märts 2006, millega määratakse kindlaks otsuse 2005/211/JSK (Schengeni infosüsteemi jaoks mõnede uute, sealhulgas terrorismivastast võitlust käsitlevate toimingute sisseseadmise kohta) teatavate sätete kohaldamise kuupäev (ELT L 81, 18.3.2006, lk 46),

- Nõukogu otsus 2005/267/EÜ, 16. märts 2005, millega luuakse liikmesriikide migratsiooniteenistustele turvaline veebipõhine teabe- ja koordineerimisvõrk (ELT L 83, 1.4.2005, lk 48)

- Nõukogu määrus (EÜ) nr 851/2005, 2. juuni 2005, millega muudetakse vastastikuse mehhanismi osas määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (ELT L 141, 4.6.2005, lk 3)

- Nõukogu otsus 2005/451/JSK, 13. juuni 2005, millega määratakse kindlaks määruse 871/2004/JSK (Schengeni infosüsteemi jaoks mõnede uute, sealhulgas terrorismivastast võitlust käsitlevate toimingute sisseseadmise kohta) teatavate sätete kohaldamise kuupäev (ELT L 158, 21.6.2005, lk 26),

- Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1160/2005, 6. juuli 2005, millega muudetakse ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta 14. juunil 1985. aastal sõlmitud Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni osas, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest vastutavate teenistuste juurdepääsu Schengeni infosüsteemile (ELT L 191, 22.7.2005, lk 18)

- Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus nr 2005/761/EÜ, 28. september 2005, liikmesriikide poolt ühtsete lühiajaliste viisade andmise hõlbustamise kohta kolmandate riikide teadlastele, kes reisivad ühenduses teadusliku uurimistegevuse eesmärgil (ELT L 289, 3.11.2005, lk 23)

- Nõukogu otsus 2005/728/JSK, 12. oktoober 2005, millega määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 871/2004, mis käsitleb Schengeni infosüsteemi mõningate uute toimingute sisseseadmist, sealhulgas terrorismivastases võitluses, teatavate sätete kohaldamise kuupäev (ELT L 273, 19.10.2005, lk 26),

- Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2046/2005, 14. detsember 2005, meetmete kohta, mis on kavandatud viisade taotlemise ja andmise korra hõlbustamiseks olümpiapere liikmetele, kes osalevad 2006. aasta Torino olümpia ja/või paraolümpia talimängudel (ELT L 334, 20.12.2005, lk 1)

- Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 526/2006, 15. märts 2006 , millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad), (ELT L 105, 13.4.2006, lk 1)

- Nõukogu otsus 2006/440/EÜ, 1. juuni 2006, millega muudetakse ühiste konsulaarjuhiste lisa 12 ja üldkäsiraamatu lisa 14a, mis käsitlevad viisataotluste menetlemisega seotud halduskuludele vastavalt võetavaid lõivusid (ELT L 175, 29.6.2006, lk 77)

- Nõukogu otsus 2006/628/EÜ, 24. juuli 2006, millega määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 871/2004 (mis käsitleb Schengeni infosüsteemi mõningate uute toimingute sisseseadmist, sealhulgas terrorismivastases võitluses) teatavate sätete kohaldamise kuupäev (ELT L 256, 20.9.2006, lk 15),

- Nõukogu otsus 2006/631/JSK, 24. juuli 2006, millega määratakse kindlaks otsuse 2005/211/JSK (Schengeni infosüsteemi jaoks mõnede uute, sealhulgas terrorismivastast võitlust käsitlevate toimingute sisseseadmise kohta) teatavate sätete kohaldamise kuupäev (ELT L 256, 20.9.2006, lk 18),

- Komisjoni otsus 2006/648/EÜ, 22. september 2006, millega nähakse ette viisainfosüsteemi väljatöötamisega seotud biomeetriliste tunnuste standardeid käsitlevad tehnilised kirjeldused ( teatavaks tehtud numbri K(2006) 3699 all ), (ELT L 267, 27.9. 2006) ja parandus (ELT L 271, 30.9.2006, lk 85)

- Nõukogu otsus 2006/684/EÜ, 5. oktoober 2006, millega muudetakse ühiste konsulaarjuhiste 2. lisa nimekirja A seoses Indoneesia diplomaatiliste passide ja teenistuspasside omanike suhtes kohaldatava viisanõudega, (ELT L 208, 12.10.2006, lk 29)

Lepinguosaliste ühisdeklaratsioonid

Lepinguosaliste ühisdeklaratsioon Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri kohta:

Lepinguosalised märgivad, et Šveitsi ja Liechtensteini ühinemiseks Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuriga võetakse Norra ja Islandiga sõlmitud kokkulepete eeskujul täiendavaid meetmeid.

Lepinguosaliste ühisdeklaratsioon Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva 29. mai 2000. aasta konventsiooni artikli 23 lõike 7 kohta

Lepinguosalised lepivad kokku, et Liechtenstein võib vastavalt Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva 29. mai 2000. aasta konventsiooni artikli 23 lõike 1 punktile c konkreetse juhtumi asjaolusid arvestades nõuda, et välja arvatud juhul, kui asjaomane liikmesriik on saanud andmesubjekti nõusoleku, võib isikuandmeid artikli 23 lõike 1 punktides a ja b nimetatud eesmärkidel kasutada üksnes Liechtensteini nõusolekul seoses menetlustega, mille puhul Liechtenstein oleks võinud käesoleva konventsiooni või artiklis 23 nimetatud õigusaktide kohaselt isikuandmete edastamisest ja kasutamisest keelduda või seda piirata.

Kui Liechtenstein keeldub konkreetse juhtumi puhul eespool nimetatud sätete alusel teise liikmesriigi taotlust rahuldamast, peab ta oma otsust kirjalikult põhjendama.

Muud deklaratsioonid:

Euroopa Ühenduse ja Liechtensteini deklaratsioon välissuhete kohta

Euroopa Ühendus ja Liechtenstein lepivad kokku, et Euroopa Ühendus võtab ülesandeks julgustada neid kolmandaid riike või rahvusvahelisi organisatsioone, kellega ta sõlmib Schengeni koostööga ja sealhulgas viisapoliitikaga seotud kokkuleppeid, sõlmima samalaadseid kokkuleppeid Liechtensteini Vürstiriigiga, ilma et see piiraks viimase pädevust nimetatud kokkuleppeid sõlmida.

Liechtensteini deklaratsioon vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades

Liechtenstein deklareerib, et Liechtensteini ametivõimude uuritud maksukuritegude puhul ei saa esitada apellatsioonikaebust kohtule, mille pädevuses on muu hulgas kriminaalasjade arutamine.

Liechtensteini deklaratsioon artikli 5 lõike 2 punkti b (Schengeni acquis’ uute edasiarenduste hilinemisega nõustumine) kohta

Artikli 5 lõike 2 punktis b sätestatud maksimaalne 18kuuline tähtaeg hõlmab nii õigusakti või meetme heakskiitmist kui ka rakendamist. See sisaldab järgmisi etappe:

- ettevalmistav etapp

- menetlus parlamendis

- 30päevane referendumitähtaeg

- vajadusel referendum (korraldamine ja hääletamine)

- valitseva vürsti võetavad meetmed

Liechtensteini valitsus teavitab viivitamata nõukogu ja komisjoni iga etapi täitmisest.

Liechtensteini valitsus teeb kõik, et tagada eespool nimetatud etappide võimalikult sujuv täitmine.

Liechtensteini deklaratsioon vastastikuse õigusabi andmist kriminaalasjades käsitleva Euroopa konventsiooni ja isikute väljaandmist käsitleva Euroopa konventsiooni kohaldamise kohta

Liechtenstein kohustub hoiduma tuginemast reservatsioonidele ja deklaratsioonidele, mida ta on teinud isikute väljaandmist käsitleva 13. detsembri 1957. aasta Euroopa konventsiooni ning vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva 20. aprilli 1959. aasta Euroopa konventsiooni ratifitseerimisel, kuivõrd need reservatsioonid ja deklaratsioonid ei ühti käesoleva lepingu eesmärkidega.

Euroopa Ühenduse deklaratsioon välispiiride fondi kohta aastateks 2007–2013:

Euroopa Ühendus loob praegu välispiiride fondi aastateks 2007–2013, mille jaoks sõlmitakse Schengeni acquis ´ga ühinenud kolmandate riikidega täiendavad kokkulepped.

Euroopa Komisjoni deklaratsioon ettepanekute üleandmise kohta

Käesoleva lepinguga seotud ettepanekute edastamisel Euroopa Liidu Nõukogule ja Euroopa Parlamendile, edastab komisjon selliste ettepanekute koopiad ka Liechtensteinile.

Osalemine komiteedes, kes aitavad Euroopa Komisjonil teostada täidesaatvat võimu

Nõukogu volitas 1. juunil 2006. aastal komisjoni algatama läbirääkimisi Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigiga, et sõlmida leping viimaste ühinemise kohta nende komiteede tööga, kes aitavad Euroopa Komisjonil teostada täidesaatvat võimu Schengeni acquis ´ rakendamisel, kohaldamisel ja edasiarendamisel.

Kuni kõnealuse lepingu sõlmimiseni kohaldatakse Liechtensteini suhtes Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepet osalemise kohta komiteedes, mis aitavad Euroopa Komisjonil teostada täidesaatvat võimu, võttes arvesse, et mis puutub Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, on Liechtensteini osalemine sätestatud Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikliga 100.

ÜHISKOOSOLEKUTE ÜHISDEKLARATSIOON

Euroopa Liidu liikmesriikide valitsusi esindavad delegatsioonid,

Euroopa Komisjoni delegatsioon,

Islandi Vabariigi valitsust ja Norra Kuningriigi valitsust esindavad delegatsioonid,

Šveitsi Konföderatsiooni valitsust esindav delegatsioon,

Liechtensteini Vürstiriigi valitsust esindav delegatsioon,

märgivad, et Liechtenstein ühineb Šveitsi ühinemist Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega käsitleva lepinguga loodud segakomiteega protokolli kaudu.

on otsustanud kokku kutsuda mis tahes koosseisuga segakomiteede koosolekud, mis on loodud ühelt poolt lepinguga Islandi ja Norra ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ning teiselt poolt lepinguga Šveitsi ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mida on täiendatud Liechtensteini ühinemist käsitleva protokolliga.

märgivad, et kõnealuste koosolekute pidamine nõuab pragmaatilisi meetmeid seoses koosolekute eesistuja ametikohaga, kui eesistuja ametikoht kuulub ühinenud riikidele vastavalt Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise kohta, mida on täiendatud Liechtensteini ühinemist käsitleva protokolliga, või Euroopa Liidu Nõukogu, Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepinguga Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamise kohta.

märgivad ühinenud riikide soovi anda eesistuja ametikoht üksteisele tähestikulises järjekorras nõuetekohaselt edasi Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu, mis käsitleb Schengeni acquis’ rakendamist, kohaldamist ja edasiarendamist ning Liechtensteini ühinemist käsitleva protokolli jõustumisest alates.

…………………. (koht), ………………………………………………………………..(kuupäev)

[1] Euroopa Ühendus kirjutas Šveitsi Konföderatsiooniga samal päeval alla lepingu, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme (Šveitsiga sõlmitud „Dublini/Eurodaci“ leping).

[2] Nagu ka protokolli eelnõu Liechtensteini ühinemise kohta Šveitsiga sõlmitud Dublini/Eurodaci lepinguga ja protokolli eelnõu Taani osalemise kohta Šveitsi ja Liechtensteiniga sõlmitud Dublini/Eurodaci lepinguga.

[3] Protokolli artikli 5 lõige 5.

[4] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

[5] EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

[6] EÜT L 360, 7.3.2002, lk 2.

[7] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 17.

[8] ELT C [...], [...], lk [...].

[9] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

[10] EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

[11] EÜT L064, 7.3.2002, lk 20

[12] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 17.

[13] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

[14] EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

[15] EÜT L064, 7.3.2002, lk 20

[16] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 17.

[17] ELT C [...], [...], lk [...].

[18] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

[19] EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

[20] EÜT L064, 7.3.2002, lk 20

[21] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 17.

[22] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

[23] EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43, ja EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

[24] Kui SISi ja VISi käsitlevaid õigusakte ei võeta vastu enne protokollile allakirjutamist, oleks artikli sõnastus järgmine : Täites Schengeni infosüsteemi SIS II ja viisainfosüsteemi loomist käsitlevate õigusaktide kohustusi, võib Liechtenstein kõnealustele süsteemidele juurdepääsul kasutada Šveitsi tehnilist infrastruktuuri.