[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 24.11.2005

KOM(2005) 597 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

justiits- ja siseküsimuste valdkonna Euroopa andmebaaside suurema tõhususe, tugevdatud koostalitusvõime ja koostoime kohta

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

justiits- ja siseküsimuste valdkonna Euroopa andmebaaside suurema tõhususe, tugevdatud koostalitusvõime ja koostoime kohta

1. TAUST

Mitmel korral on nii Euroopa Ülemkogu kui ka Euroopa Liidu Nõukogu terrorismiga võitlemise ja sisejulgeoleku tugevdamisega seoses kutsunud komisjoni üles tegema ettepanekuid Euroopa andmebaaside suurema tõhususe, tugevdatud koostalitusvõime ja koostoime saavutamiseks (25. märtsi 2004. aasta deklaratsioon terrorismivastase võitluse kohta[1], Haagi programm[2], Londoni pommirünnakutele järgnenud nõukogu 13. juuli 2005. aasta deklaratsioon).

Turvalisuse taseme tõstmiseks Euroopa Liidus on Euroopa Ülemkogu ja nõukogu korduvalt rõhutanud ka biomeetriliste andmete kasutamise tähtsust andmebaaside ja reisidokumentide puhul.

2. MÕISTED JA KÄESOLEVA TEATISE EESMÄRK

2.1. Käesoleva teatise eesmärk

Kuna käesoleva teatise koostamist taotleti terrorismi ja kuritegevusega võitlemise taustal, näitab see, et teatise eesmärk on midagi enamat kui infotehnoloogiliste süsteemide tehnilise koostalitusvõime ja koostoime parandamine justiits- ja siseküsimuste valdkonnas.

Käesoleva teatise eesmärk on esile tõsta, kuidas kõnealused süsteemid võiksid lisaks olemasolevatele ülesannetele tõhusamalt toetada ka isikute vaba liikumisega seotud tegevuspõhimõtteid ning teenida terrorismi ja raskete kuritegudega võitlemise eesmärke.

Tuleb leida habras tasakaal, nende eesmärkide järgimise ning Euroopa inimõiguste konventsioonis ja põhiõiguste hartas formuleeritud põhiõiguste (isikuandmete kaitsmine) kaitse vahel. Samuti tuleb silmas pidada, et infotehnoloogilised süsteemid võivad olla ka isiku põhiõiguste kaitsmise ja laiendamise vahendiks.

Käesolev teatis peaks käivitama süvitsi mineva debati infotehnoloogiliste süsteemide kujundamise ja ülesehituse üle pikas perspektiivis. Visandades võimalikud stsenaariumid, sealhulgas need, mis võivad eesmärgi ja mõju poolest olla pikaajalised, ei soovi teatis mõjutada põhjaliku arutelu tulemusi ega anda hinnangut nende stsenaariumide rakendamise, selle aja või tingimuste kohta. Lähtuvalt oma poliitilisest ja strateegilisest lähenemisviisist ei tegele teatis põhjalikult võimalike lahenduste õiguslike[3], tehniliste, korralduslike või ühiskondlike mõjudega ega anna neile üksikasjalikku hinnangut. Enne mis tahes õigusloomelist meedet tuleb korraldada üksikasjalik mõju hindamine, pöörates erilist tähelepanu proportsionaalsusele. Sellised hinnangud peaksid tegelema ka mõjuga teistele olemasolevatele või kavandatavatele koostöövormidele (nt Europoli kaudu) sisejulgeoleku eest vastutavate asutuste vahel.

Teatist alustatakse olemasolevate ja tulevaste üleeuroopaliste infotehnoloogiliste süsteemide olukorra kirjeldamisega ja määratakse kindlaks vajakajäämised praeguste eesmärkide poole püüdlemisel. Seejärel esitatakse stsenaariumid kõnealuste süsteemide tõhusama kasutamise ja võimalike tulevikusüsteemide loomise kohta. Lõpetuseks uuritakse, kas tehnilised ja rakenduslikud võimalused on proportsionaalsed ja kooskõlas vajadusega kaitsta üksikisiku õigusi.

Käesolev teatis ei tee ettepanekut meetmeteks, millega saavutada suuremat koostalitusvõimet ja koostoimet riiklikul tasandil. Kuigi Euroopa tasandil võetud meetmetel on tõenäoliselt mõju riiklikele süsteemidele, jääb nendevaheliste paremate koostöövõimaluste analüüsimine iga liikmesriigi enese pädevusse.

2.2. Mõisted

Enne üksikasjadesse laskumist tuleks selgitada järgmisi mõisteid.

Koostalitusvõime – „infotehnoloogiliste süsteemide ja nende toetatud tegevuste võime vahetada andmeid, jagada teavet ja teadmisi"[4]. Koostalitusvõime on pigem tehniline kui õigusalane või poliitiline mõiste. See mõiste ei ole seotud küsimusega, kas andmevahetus on õiguslikult või poliitiliselt võimalik või kohustuslik[5].

Ühenduvus – üldnimetus seadmete ühendamisele andmete edastamiseks.

Koostoime hõlmab tehnilisi, majanduslikke ja korralduslikke elemente. Tehnilises mõttes tähendab koostoime erinevate elementide vastastikku kasulikku ühendust. Majanduslikus mõttes tähendab see varade väärtuse või mastaabisäästu suurenemist. Korralduslikus mõttes tähendab koostoime varem eraldiseisnud ressursside kombineerimist või olemasoleva korralduse lihtsustamist tõhususe suurendamiseks.

Kättesaadavuse põhimõte – ühes liikmesriigis sisejulgeoleku eest vastutavad asutused või ülesannete täitmiseks teavet vajavad Europoli ametnikud peaksid seda saama ka teiselt liikmesriigilt, kui see seal kättesaadav on.

3. OLEMASOLEVATE JA TULEVASTE INFOTEHNOLOOGILISTE SÜSTEEMIDE SEISUND JA EESMÄRK

Käesolev teatis keskendub teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile (SIS II), viisainfosüsteemile (VIS) ja EURODACi süsteemile, mida Euroopa Ülemkogu ja nõukogu oma volituste piires eriliselt esile tõstavad. Igal neist süsteemidest on konkreetne eesmärk; nende töödeldavad isikuandmed ei ole tingimata samad, sest igal süsteemil on juurdepääs vaid oma ülesannete täitmiseks vajalikele andmetele. Samuti ei ole alati samad ka asutused, kellel on juurdepääs isikuandmetele.

3.1. Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem

Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem lihtsustab (SIS II) turvalisust ohustamata piiriületust laienenud Euroopa Liidus. Süsteem võimaldab liikmesriikide ametiasutustel teha teabevahetuse kaudu koostööd sisemise piirikontrollita ala kehtestamiseks. Saadud teavet kasutatakse isikute kontrolliks välispiiridel või riigi territooriumil ning viisade ja elamislubade välja andmiseks, samuti kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalaseks koostööks[6].

3.2. Viisainfosüsteem

Viisainfosüsteem (VIS) parandab viisade välja andmise korda, mis on kasulik heausksetele reisijatele. Süsteem parandab ühise viisapoliitika haldamist ja konsulaarkoostööd, et vältida ohtu sisejulgeolekule ja viisadega kauplemist, hõlbustada pettustevastast võitlust, aidata kaasa ebaseaduslike sisserändajate kindlakstegemisele ja tagasisaatmisele ning lihtsustada Dublini II määruse kohaldamist[7].

7. märtsil 2005 tegi nõukogu järelduse, et sisejulgeoleku eest vastutavatele asutustele tuleks anda juurdepääs viisainfosüsteemile. Komisjon esitab ettepaneku, millega nii Europolile kui ka sisejulgeoleku eest vastutavatele asutustele võimaldatakse selgelt määratletud eesmärkidel juurdepääs viisainfosüsteemile.

3.3. EURODACi süsteem

EURODACi süsteemi eesmärk on aidata kindlaks teha, milline liikmesriik on Dublini II määruse kohaselt vastutav ja lihtsustada määruse kohaldamist. EURODACi süsteemil on oluline osa ühise Euroopa varjupaigasüsteemi tõhususe tagamisel.

4. TÄHELDATUD VAJAKAJÄÄMISED

Kuigi teatis keskendub teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile, viisainfosüsteemile ja EURODACi süsteemile, käsitletakse ka teisi terrorismi- ja kuritegevusevastase võitlusega seonduvaid küsimusi.

4.1. Olemasolevate süsteemide alakasutus

Praegu ei kasutata ära kõiki olemasolevate süsteemide võimalusi. See kehtib mõnede Schengeni infosüsteemi teadete suhtes, näiteks teated varjatud järelevalveks või erikontrollid, mida kasutatakse piiratult ning ebaühtlaselt. Nende teadete laialdasem ja järjepidevam kasutamine võib tõhustada terrorismivastast võitlust. Peale ühistes süsteemides töödeldavate andmete on paljud liikmesriigid säilitanud eraldiseisvad samaotstarbelised nimekirjad, näiteks sisenemiskeelu kohta, ja seetõttu teevad paljud liikmesriigid topelttööd.

Ka EURODACi määrust ei kasutata piisavalt. Kuigi EURODACi määrus kohustab liikmesriike võtma sõrmejälgi kõigilt üle 14-aastastelt isikutelt, kes nende piirid ebaseaduslikult ületavad ja keda ei ole võimalik tagasi saata, moodustab selliste andmete EURODACi süsteemi saadetud hulk üllatavalt väikse osa kogu rändevoost.

4.2. Tärkotsingute piiratus

Tärkotsing saab anda tulemusi ainult piisavalt täpsete andmete korral. Isikutega seoses kasvab väärade vastuste saamise tõenäosus vastavalt andmebaasi suurusele. Mida enam nimesid andmebaasis on, seda raskem on isikut leida ja seda tõenäolisem on isiku valesti tuvastamine. Ekslik teave (nt nimi või sünnikuupäev võltsitud dokumendis või sama nime erinevad transliteratsioonid) annab valed tulemused. Lisaks muutub tärkotsing, mis ei põhine kordumatutel andmetel, seda ebatäpsemaks, mida enam andmeid andmebaasis säilitatakse, andes nii tulemuseks pika vastuste nimekirja, mida tuleb seejärel sellise töömahuka menetlusega kontrollida, milleks piirivalvekeskkonnas võimalust ei ole.

4.3. Kasu puudumine sagedaste heausklikele reisijate jaoks

Hinnanguliselt 20% Schengeni viisa taotlejaist on sagedased reisijad, st nad taotlevad korduvviisat. Ei ole palju võimalusi, kuidas nende reisijate viisamenetlusi kiirendada. Kui reisidokumendid varastatakse või need kaduma lähevad, peavad heausksed reisijad läbima keeruka menetluse uute reisidokumentide saamiseks.

4.4. Ebaseaduslike sisserändajate kindlakstegemine on keerukas

Paljudel kinnipeetud ebaseaduslikel sisserändajatel ei ole isikut tõendavaid dokumente või kasutavad nad võltsitud dokumente. Sellistel juhtudel on tuvastamisprotsess aeganõudev ja kulukas. Kui reisidokumendid on hävinenud, ei ole ametiasutustel praegu süsteemi, mille põhjal isikut tuvastada.

4.5. Vajakajäämised Dublini II määruse kohaldamisel

Kõnealune määrus sisaldab kriteeriume varjupaigataotluste läbivaatamise eest vastutava riigi kindlaksmääramiseks. Üheks põhikriteeriumiks võib pidada seda, kas liikmesriik on varjupaigataotlejale välja andnud viisa või seda pikendanud. Praegu ei ole liikmesriikidel tõhusaid vahendeid selle kontrollimiseks, kas varjupaigataotlejale on mõni teine liikmesriik viisa välja andnud, ega ka isikuandmete või viisa kehtivuse kontrollimiseks.

4.6. Varjupaiga-, sisserände- ja viisaandmeid ei saa kasutada sisejulgeoleku eesmärkidel

Seoses terrorismi- ja kuritegevusevastase võitlusega on nõukogu hakanud vajakajäämisena käsitlema sisejulgeolekuasutuste puuduvat juurdepääsu viisainfosüsteemile. Sama võib öelda ka teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi ja EURODACi süsteemi andmete kohta. Seda olukorda peavad õiguskaitseorganid tõsiseks puudujäägiks rasketes kuritegudes kahtlustatavate tuvastamisel.

4.7. Kolmandate riikide kodanike puhul ei kontrollita kõiki kategooriaid

Viisainfosüsteem tegeleb ainult nende kolmandate riikide kodanikega, kelle suhtes kehtib viisanõue. Isiku või sisenemise seaduslikkuse kontroll võiks olla tõhusam ka teistesse kategooriatesse kuuluvate kolmandate riikide kodanike puhul, kes sageli piire ületavad, nt pikaajalise viisa või elamisloa omanikud või viisakohustuseta kolmandate riikide kodanikud. Sisejulgeoleku- ja luureorganid on seda puuduseks pidanud.

4.8. Kolmandate riikide kodanike sisenemise ja väljumise puudulik jälgimine

Kuigi viisainfosüsteem võimaldab kontrollida varasemaid viisataotlusi ja seda, kas piiril viisa esitanud isik on see, kellele viisa välja anti, ei jälgi viisainfosüsteem kolmandate riikide kodanikest viisaomanike sisenemisi ega ka seda, kas kolmandate riikide kodanikud lahkuvad enne riigis viibimise õiguse aegumist. Teisisõnu ei saa ei viisainfosüsteemi ega ka teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi abil teha kindlaks ebaseaduslikult ELis viibivaid isikuid.

4.9. Biomeetriliste tuvastusvahendite puudumine

Üheks põhinõudeks kuritegevuse ja terrorismiga võitlevatele ametiasutustele on suutlikkus tuvastada isikuid, kelle kohta on olemas ainult biomeetriline teave, nt foto, sõrmejälg või DNA kood. Automaatne sõrmejälgede tuvastamise süsteem (AFIS) ja DNA andmebaas teevad sellise tuvastamise võimalikuks. Kuna enamikes liikmesriikides on sellised andmebaasid juba olemas, töötavad komisjoni talitused praegu välja ettepanekut riikide DNA andmebaaside ühendamiseks. Komisjon kavatseb järgmisel aastal esitada õigusakti ka sõrmejälgede kohta. Praeguse töökorralduse juures võimaldab teise põlvkonna Schengeni infosüsteem teateid anda ainult juhul, kui süsteemi sisestamiseks on olemas vähemalt lihtne tärkteave. Seda vajakajäämist rõhutab tõsiasi, et Prümi lepinguga, millele kirjutasid 27. mail 2005. aastal alla seitse liikmesriiki, võetakse kasutusele sõrmejälgede ja DNA andmete kahepoolne vahetamine, samal ajal kui seda kinnitatakse õigusakti vastuvõtmisega Euroopa tasandil.

4.10. ELi kodanikke ei registreerita Euroopa tasandil

ELi kodanike tuvastamine reisidokumentide või isikut tõendavate dokumentide põhjal muutub biomeetriliste tunnuste kasutuselevõtuga peagi tõhusamaks. Kuigi enamikul liikmesriikidel on tulevikus isikuga seotud biomeetriliste tunnuste ja välja antud dokumentide keskhoidla, võimaldab selles keskhoidlas tehtud otsing kontrollida ainult seda, kas dokumenti on samas liikmesriigis juba samale isikule teise nime all välja antud. Lisaks ei ole praegu näiteks terrorikuriteo eest tagaotsitava isiku kohta võimalik teha otsingut selle põhjal, kas talle on kunagi välja antud reisidokumenti või isikut tõendavat dokumenti.

Ka see asjaolu on üks puudujääke võitluses identiteedivargusega, mis põhjustab üha enam muret sisejulgeoleku eest vastutavatele asutustele ja kahjustab märkimisväärselt Euroopa majandust.

4.11. Katastroofiohvrite ja tuvastamata surnukehade isiku kindlakstegemine

Puudub ammendav andmebaas, mille põhjal oleks võimalik kindlaks teha katastroofiohvrite ja tuvastamata surnukehade isikut. Nõukogus on arutletud võimaluse üle kasutada selleks otstarbeks Interpoli andmebaasi. Siiski ei kataks see andmebaas kõiki juhtumeid.

5. VÕIMALIKUD EDASISED ARENGUSUUNAD

5.1. Olemasolevate süsteemide parem kasutamine

Olemasolevate süsteemide tõhusamat kasutamist saab eelkõige saavutada olemasolevate võimaluste parema kasutamisega: andmete sisestamise parema kvaliteedikontrolli, andmekategooriate suurema seostatuse ja suurema kasutajasõbralikkusega. Siinkohal oleks kasulik laiapõhjalisem ja vahetum konsulteerimine liikmesriikidega ning parimate tavade vahetamine. Kuigi selline konsulteerimine toimuks peamiselt olemasolevates töörühmades ja komiteedes, võiksid olla abiks ka korrapärased kasutajakonverentsid. Need lisakonsultatsioonid aitaksid teha kindlaks, kus tuleks teha täiendusi ja tulemustest oleks seejärel kasu õigusloomeprotsessis ja/või igapäevatöös.

Lisaks tuleks olla järjepidevam teatavate andmete esitamisel ja kasutamisel (näiteks teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi teated isikute kohta, kes võivad toime panna raskeid kuritegusid, ja EURODACi süsteemi andmed ebaseaduslike piiriületajate kohta jne).

5.2. Olemasolevate ja kavandatavate süsteemide edasised arengusuunad

5.2.1. Biomeetrilised otsingud teise põlvkonna Schengeni infosüsteemis

Isiku tuvastamine miljonite kannetega andmebaasides on leidnud lahenduse EURODACi süsteemis ja sellega tegeletakse viisainfosüsteemis, kasutades ennenägematut täpsust võimaldavaid biomeetrilisi otsinguid. Ettepanekud teise põlvkonna Schengeni infosüsteemiga seonduvateks õigusaktideks võimaldavad biomeetrilise teabe (fotod ja sõrmejäljed) töötlemist. Siiski saab teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi praeguse arengutaseme juures biomeetrilisi tunnuseid kasutada ainult tagaotsitava isiku tuvastamiseks tärkotsingu põhjal (tagaotsitav tähendab „isikut, kelle kohta on antud teade“, sealhulgas isikud, keda ei tohiks lubada riiki siseneda).

Biomeetrilise otsingu kättesaadavus võimaldaks tagaotsitavate isikute täpsemat tuvastamist. Teise põlvkonna Schengeni infosüsteemis säilitataks aga ainult sellist biomeetrilist teavet, mida saab õiguslikult siduda teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi teadetega.

5.2.2. Viisainfosüsteemi ja teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi mitmekülgsema kasutamise võimaluste andmine varjupaigataotluste ja sisserändega tegelevatele asutustele

Õiguseelnõud näevad ette viisainfosüsteemi ja teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi kasutamise võimalused varjupaigataotlustega tegelevate asutuste jaoks. Ühest küljest sisaldavad viisainfosüsteem ja teise põlvkonna Schengeni infosüsteem andmeid, mis võivad näidata, kas üks liikmesriigi vastutuse määramiseks vajalikke kriteeriume on täidetud: viisa välja andmine või ebaseaduslik viibimine liikmesriigis. Teisest küljest aga võivad viisainfosüsteem ja teise põlvkonna Schengeni infosüsteem sisaldada andmeid, mis aitavad anda hinnangut varjupaigataotlusele: viisaandmed võivad aidata hinnata varjupaigataotluse usaldusväärsust ja teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi andmed võivad näidata, kas varjupaigataotleja kujutab ohtu avalikule korrale või riiklikule julgeolekule. EURODACi süsteemi, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi ja viisainfosüsteemi kontrollimine võimaldaks varjupaigataotlustega tegelevatel ametiasutustel kontrollida andmeid üheaegselt kõigis kolmes süsteemis.

Juurdepääs viisainfosüsteemile ja teatavatele teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi biomeetrilistele andmetele avaldaks märkimisväärset mõju võitlusele ebaseadusliku rändega. Dokumentideta ebaseaduslike rändajate isiku saaks kergesti tuvastada. See aitaks kontrollida isikute riiki sisenemise seaduslikkust ja samuti koostada dokumente nende väljasaatmiseks.

5.2.3. Kasutusvõimaluse andmine sisejulgeoleku eest vastutavatele ametisutustele

Komisjon esitab viisainfosüsteemi käsitleva õigusakti eelnõu, mis suurendab viisainfosüsteemi kasutusvõimalusi sisejulgeoleku eest vastutavate ametiasutuste jaoks terroriaktide vältimise, avastamise ja uurimise eesmärgil.

Sisejulgeoleku eest vastutavatele ametiasutustele tuleks võimaldada juurdepääs teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi sisenemiskeeluga seotud andmetele kuritegevuse vältimise, avastamise ja uurimisega seonduvatel eesmärkidel. Seda tuleks käsitleda veel ühe võimalusena töödelda julgeolekule ohtu kujutavate isikute andmeid. Samuti tuleks tegeleda eriküsimustega, nagu näiteks vastastikkus liikmesriikidega, kes ei osale täielikult isikute vaba liikumise poliitikas.

EURODACi süsteemis võib teatavatel juhtudel olla ainus teave isiku tuvastamiseks biomeetriline teave, kui kuriteos või terroriaktis kahtlustatav isik on registreeritud varjupaigataotlejana, kuid ei ole üheski teises andmebaasis või on registreeritud valede tärkandmetega (näiteks juhul, kui isik on esitanud valed isikuandmed või kasutanud võltsitud dokumente). Sisejulgeoleku eest vastutavatel ametiasutustel võiks seega olla juurdepääs EURODACi süsteemile täpselt määratletud juhtumitel, mil põhjendatult kahtlustatakse, et varjupaigataotluse on esitanud raske kuriteo toimepanija. Selline juurdepääs ei tohiks olla vahetu, vaid peaks olema võimalik EURODACi süsteemi eest vastutavate ametiasutuste kaudu.

Juurdepääs nendele süsteemidel võiks aidata kaasa ka katastroofiohvrite ja tuvastamata surnukehade isiku kindlakstegemisele.

5.3. Pikaajalised tulevikustsenaariumid ja edasised arengusuunad

5.3.1. Euroopa kriminaalõigusliku automaatse sõrmejälgede tuvastamise süsteemi loomine (AFIS)

Peale juba nimetatud DNA profiilide võrdlust käsitleva ettepaneku tuleks luua Euroopa automaatne sõrmejälgede tuvastamise süsteem, mis ühendaks kõik riikide kriminaalõiguslikes automaatsetes sõrmejälgede tuvastamise süsteemides praegu sõrmejälgede kohta kättesaadavad andmed. Selline automaatne sõrmejälgede tuvastamise süsteem võiks olla kas keskne Euroopa automaatne sõrmejälgede tuvastamise süsteem või siis detsentraliseeritud lahendus (mis ühendaks olemasolevad automaatsete sõrmejälgede tuvastamise süsteemid). Süsteemi kasutataks politsei uurimiseesmärkidel ja see oleks põhjalikum kui eelkirjeldatud biomeetriline otsing teise põlvkonna Schengeni infosüsteemis, mis annab teada vaid kokkulangevusest või selle puudumisest.

Ka see süsteem aitaks kaasa katastroofiohvrite ja tuvastamata surnukehade isiku kindlakstegemisele.

5.3.2. Riiki sisenemise ja riigist väljumise süsteemi loomine ja lihtsustatud piiriületusskeemi kasutuselevõtmine sagedaste piiriületajate jaoks

Riiki sisenemise ja riigist väljumise süsteemi peaeesmärk on tagada saabuvate ja lahkuvate inimeste jälgimine ning nende sisserännet ja asukohta käsitleva teabe kogumine. Kolmandate riikide kodanikud peaksid Euroopa Liitu sisenemisel ja sealt lahkumisel registreeruma, kasutades biomeetrilisi tunnuseid. Siiski ei saa ette näha sellise sisenemise ja väljumise süsteemi laiendamist ELi kodanikele, kuna see ei oleks kooskõlas vaba liikumise põhimõttega.

Arvestades iga päev Euroopa Liidu piire ületavate reisijate rohkusega, võib tekkida kahtlusi sellise lahenduse teostatavuses. Selleks et vähendada kontrolli, võiks piiriületusmenetluse lihtsustamiseks ja automatiseerimiseks kasutusele võtta juba tuntud heausksete reisijate (st piirialatöötajate) programmi. Sarnane programm töötab Ameerika Ühendriikide, Kanada ja Mehhiko vahel, kus heausksetele reisijatele antakse pärast nende tausta hoolikat kontrollimist välja „usaldusväärse reisija kaart“, mis võimaldab piiriületust peaaegu täielikult automatiseeritud viisil. Registreerimine riigist väljumisel võiks toimuda iseregistreerimise teel; selleks võiks motiveerida tingimus, et kui väljumist ei ole registreeritud, ei ole edaspidi võimalik riiki siseneda või on see võimalik alles pärast erimenetlust.

Kuigi sisenemise ja väljumise süsteem võimaldaks põhjalikumat ja tõhusamat piirikontrolli, oleks see halduslikult väga suur samm ja seega oleks seda riskantne ja kulukas rakendada. Siiski tuleks pärast viisainfosüsteemi toimima hakkamist olukorda uuesti hinnata.

Igal juhul tuleks läbi viia mõju hindamine või võtta teisi sarnaseid meetmeid selle ja teiste esitatud stsenaariumide proportsionaalsuse hindamiseks.

5.3.3. Euroopa reisidokumentide ja isikutunnistuste register/registrid

Enamik liikmesriike loovad välja antud reisidokumentide ja isikutunnistuste kohta andmebaasid, mis sisaldavad ka avaldusega esitatud biomeetrilisi tunnuseid. Nende andmebaaside tõhusust võib märkimisväärselt suurendada, kui luuakse Euroopa tasandil indeksite register. Teise võimalusena võiks riikide andmebaasid omavahel ühendada. Mis tahes vastuvõetud lahenduse korral võiksid registrid sisaldada väga piiratud andmekogumit (dokumendi number ja biomeetrika), kuid võiksid võimaldada kontrollida iga liikmesriigis välja antud reisidokumendi või isikutunnistuse autentsust ning määrata biomeetrilise teabe põhjal kindlaks iga isiku, kellele reisi- või isikut tunnistav dokument välja anti.

Selline lähenemisviis võiks aidata kaasa ka katastroofiohvrite ja tuvastamata surnukehade isiku kindlakstegemisele.

5.4. Ülesehituslikud ja korralduslikud muudatused

Ilma eelnimetatud stsenaariumide rakendamiseks vajalike tehniliste ja korralduslike muudatuste süvaanalüüsitagi on selge, et Euroopa infotehnoloogiliste süsteemide teenusele orienteeritud ülesehitus aitaks maksimeerida koostoimet ja tähendaks reaalseid investeeringuid. Teenusele orienteeritud ülesehitus on viis, kuidas jagada funktsioone paindlikult ja soodsalt ilma olemasolevaid süsteeme ühendamata. Konkreetsema näitena võiks tuua tulevikus viisainfosüsteemi kuuluva hästitoimiva automaatse sõrmejälgede tuvastamise süsteemi kasutamise automaatse sõrmejälgede tuvastamisega seotud teenuse osutamiseks (st biomeetriline otsing sellistele muudele rakendustele nagu EURODACi süsteem või võimaluse korral ka biomeetriline passiregister). Andmete säilitamine ja andmevood võiksid aga ikka rangelt lahus olla.

Korralduslikul tasandil on ütlematagi selge, et nende süsteemide igapäevase halduse (st mitte tingimata strateegilise või poliitilise halduse) viimine üheainsa organisatsiooni alla tooks samuti kaasa märkimisväärse koostoimemõju. Haldusrakendused ühes korralduslikus keskkonnas on seega võimalus, mida tuleks vaadelda pikaajalise eesmärgina. Seoses kavandatava vabaduse programmi[8] eesmärkidega on üks uuritavaid võimalusi usaldada suuremahuliste infotehnoloogiliste süsteemide (EURODACi süsteem, teise põlvkonna Schengeni infosüsteem, viisainfosüsteem) haldusülesanded hilisemas etapis välispiiride ametile.

6. VÕIMALIKE MEETMETE KOOSKÕLA INIMÕIGUSTEGA, SEALHULGAS ÕIGUSEGA ISIKUANDMETE PUUTUMATUSELE

Tagaotsitavate parema tuvastamisega seoses tuleb arvestada, et kuigi isikuandmete säilitamine kriminaalõiguslikus andmebaasis on õigustatud isiku varasema reaalse või kahtlustatava käitumisega (mis peab olema põhjendatud), ei kehti see EURODACi süsteemi ja viisainfosüsteemi kohta. Mitte mingil juhul ei saa oletada, et varjupaiga või viisa taotlemine viitab senini süütu isiku soovile panna toime kuritegu või terroriakt.

Proportsionaalsuse põhimõte nõuab seetõttu, et neid andmebaase kasutataks ainult raskete kuritegude või terrorikuritegude vältimiseks ja uurimiseks või kuriteos või terroriaktis kahtlustatava isiku kindlakstegemiseks suure ohu korral riigi julgeolekule, st kui tegu, mille pani toime tuvastatav kurjategija või terrorist, on nii vägivaldne, et see õigustab sellise andmebaasi kasutamist, milles muidu on registreeritud kohtulikult karistamata isikud. Seega peaks EURODACi süsteemi, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi sisserändeandmete või viisainfosüsteemi kasutamise lävitase sisejulgeoleku eest vastutavate ametiasutuste jaoks olema märkimisväärselt kõrgem kui lävitase kriminaalõiguslike andmebaaside kasutamiseks. Et tagada täielik kinnipidamine Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 6, 7, 8, 48 ja 49 sätestatud õigustest, peaks juurdepääsuõigus piirduma terroriaktidega, nagu need on määratletud nõukogu raamotsuses 2002/475/JSK, ja kuritegudega, mis on Europoli pädevuses.

DNA profiilide võrdlemise puhul võimaldab kokkulangevuse või selle puudumise kontrollimisega piirdumine üksiku DNA profiili puhul (numbriliste tärkandmete ahel ilma muu isikliku teabeta) täielikult kinni pidada proportsionaalsuse põhimõttest.

Proportsionaalsuse põhimõte on eriti oluline Euroopa reisidokumentide ja isikutunnistuste registri loomisel. Tuleb märkida, et kõik asjakohased andmekaitsega tegelevad ametiasutused, sealhulgas need, kes tervitavad riiklike registrite loomist, on soovitanud jätta Euroopa register loomata, kuna see annab potentsiaalselt alust kuritarvitamiseks. Sellise registri loomist võiks seega kavandada ainult juhul, kui juurdepääs sellele on rangelt piiratud ja otsingud registris on põhjendatud tungiva riikliku julgeoleku vajadusega.

Samuti tuleb rõhutada, et pädevate andmekaitseasutuste põhjalik järelevalve on vältimatu kõikide võimalike meetmete puhul.

Igal juhul viib komisjon enne võimalike tulevaste ettepanekute esitamist vastavalt teatisele KOM (2005)172[9] läbi põhiõigustest kinnipidamist käsitleva mõju hindamise.

[1] Euroopa Liidu Nõukogu 7906/04 deklaratsioon terrorismivastase võitluse kohta, 29. märts 2004

[2] Haagi programm: vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamine Euroopa Liidus, 10. mai 2005

[3] Kaasa arvatud nende riikide osalemise ulatus, kes ei ole osale või ei osale täielikult Schengeni acquis ´ rakendamisel.

[4] Üleeuroopaliste elektrooniliste e-valitsusteenuste Euroopa koostalitusvõime raamistik, Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus, 2004, punkt 1.1.2.

[5] Üksikasjad selle kohta, kuidas ettevõtted lepivad kokku omavahelises tehnilises suhtluses andmevahetuse puhul, on sätestatud koostalitusvõime raamistikus, mida võiks defineerida nõuete ja juhtnööride kogumina, vt Üleeuroopaliste elektrooniliste e-valitsusteenuste Euroopa koostalitusvõime raamistik, Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus, 2004, punkt 1.1.2.

[6] Isikuandmete töötlemist reguleerivad tingimused on määratletud teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi reguleerivates õigusaktides.

[7] Nõukogu määrus (EÜ) 343/2003, 18. veebruar 2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, ELT L 50, 25.2.2003

[8] Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse kohta, millega asutatakse Euroopa pagulasfond aastateks 2008-2013 osana üldprogrammist „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine“

[9] 27. aprilli 2005. aasta teatis KOM (2005)172 (lõplik): Põhiõiguste harta järgimine komisjoni õigusaktide ettepanekutes (milles nähakse ette põhiõiguste sisekontrolli metoodika, põhiõigustega arvestamine mõju hindamisel sõltuvalt võimalike mõjude ulatusest ja hartast kinnipidamise tüüppõhjenduse lisamist)