ET Euroopa Liidu Teataja C 13/57

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Riiklike duaalsete haridussüsteemide kvaliteedi parandamine”

(omaalgatuslik arvamus)

(2016/C 013/10)

Raportöör: Dorthe ANDERSEN

19. veebruaril 2015 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse teemal:

„Riiklike duaalsete haridussüsteemide kvaliteedi parandamine”

(omaalgatuslik arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 1. septembril 2015.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 510. istungjärgul 16.-17. septembril 2015 (16. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 206, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 8.

1. Järeldused ja soovitused

1.1. Kriis on noori eurooplasi rängalt tabanud mitmes liikmesriigis, avaldades tohutut inimlikku, sotsiaalset ja majanduslikku mõju; noorte kõrgem töötuse määr ei ole siiski uus nähtus ja viitab struktuursetele probleemidele, mis muudavad ülemineku koolist tööturule raskeks.

1.2. Hästitoimivad duaalsel haridusel põhinevad kutsehariduse ja -koolituse süsteemid aitavad suurendada noorte tööhõivet ning hõlbustada noorte meeste ja naiste, sh ka ebasoodsatest oludest pärit noorte, üleminekut koolist tööturule.

1.3. Komitee rõhutab, et ühtset optimaalset mudelit duaalse hariduse jaoks ei ole; eesmärk on edendada kvaliteetset duaalset haridust, mis toimib.

1.4. Euroopa tasand

1.4.1. Komitee arvates on vajalik Euroopa kvaliteedihindamise vahend, mille abil dokumenteerida arengut ning nende reformide mõju, mis liikmesriigid on läbi viinud eesmärgiga parandada kutsehariduse ja -koolituse ning duaalsete haridussüsteemide tõhusust.

1.4.2. Komitee soovitab komisjonil koos asjaomaste partneritega arendada välja vahendid, et jälgida ja koguda andmeid, hinnata seda, mis toimib liikmesriikides ning määratleda hästitoimivate duaalsete haridussüsteemide võtmeelemendid. Eesmärk on mõõta ja hinnata toimivaid mudeleid, tagada haridussüsteemide kvaliteet ning rõhutada duaalse hariduse ja tööhõive seoseid.

1.4.3. Kvaliteetsed ning tööturu jaoks vajalikud kutseoskused ja kvalifikatsioonid moodustavad ka edaspidi tööturgude ja Euroopa konkurentsivõime keskse väärtuse. Seepärast teeb komitee ettepaneku seada kutsehariduse ja -koolituse ning duaalse hariduse valdkonnas ELi eesmärk, mis võiks olla suunanäitajaks noorte tööhõivevõimaluste parandamisel. See eesmärk võiks sisalduda uuendatud „Euroopa 2020” strateegias ning seetõttu kutsub komitee komisjoni üles võimalusi uurima.

1.4.4. Komitee leiab, et kutsehariduse ja -koolituse ELi eesmärk ning andmete kogumine võiksid aidata hoida liikmesriike haridustaseme parandamise kursil ning tagada, et noored saavad haridussüsteemist positiivse kogemuse ja et nad lahkuvad haridussüsteemist tööturul vajaminevate oskustega.

1.5. Liikmesriigid ja sotsiaalpartnerid

1.5.1. Komitee soovitab liikmesriikidel, kus puuduvad hästitoimivad duaalsed haridussüsteemid, uurida selliste süsteemide arendamisega kaasnevaid kulusid ja võrrelda neid kompromisside ja kasuga, mida need toovad kaasa ettevõtete konkurentsivõimele ja noorte töövõimalustele.

1.5.2. Komitee rõhutab koolide, koolituskeskuste, ametiühingute ja äriringkondade vahelise partnerluse tähtsust. Sotsiaalpartnerid mängivad otsustavat rolli hästitoimiva duaalse haridussüsteemi kõikides etappides (kujundamisel, rakendamisel, järelevalves, hindamisel jne). Sotsiaaldialoogi tugevdamine ja selle parem kasutamine kõigil tasanditel võib olla tõhus vahend duaalse hariduse kvaliteedi parandamisel ja atraktiivsuse suurendamisel.

1.5.3. Komitee kutsub liikmesriike üles looma või süstemaatiliselt läbi vaatama ametialaseid arenguvõimalusi kutsehariduse ja -koolituse õpetajatele, mentoritele ja koolitajatele, eelkõige ettevõttesisestele koolitajatele, kuna neil on otsustav roll kutsehariduse ja -koolitussüsteemide tõhustamisel.

1.5.4. Komitee rõhutab tööandjate tähtsust ja usub, et tööandjad, sealhulgas VKEd, hakkavad õpipoisiõppe kavades aktiivsemalt osalema, kui need vastavad tööandjate tegelikele vajadustele ja kui tööandjatel on koolidega head suhted. Järgnevatel aastatel tuleks keskenduda selliste duaalsete haridussüsteemide loomisele, mis võimaldavad tööandjaid kulutõhusalt kaasata ja suurendavad nende vastutust.

1.5.5. Komitee soovitab Euroopa sotsiaalpartneritel jätkata tööd selles valdkonnas oma individuaalsete tööprogrammide raames.

2. Sissejuhatus – praegune olukord Euroopas

2.1. Majanduskriis Euroopas on mõjutanud eriti rängalt noori. 4,5 miljonit 15–24aastast noort on tööta (1), kuigi mõnes ELi liikmesriigis ei ole noorte töötuse kõrge määr midagi uut; kriis on seda lihtsalt võimendanud. ELi noorte töötuse määr on kaks korda kõrgem kui täiskasvanute oma – vastavalt 20,9 % ja 9,8 %. Ligi 7 miljonit noort eurooplast ei tööta ega õpi (NEET-noored) (2). Suhteliselt viletsaid lühiajalisi majanduslikke väljavaateid arvestades, on noorte töötus mõnes liikmesriigis saavutanud äärmiselt kõrge taseme, põhjustades tohutuid inimlikke, sotsiaalseid ja majanduslikke kulusid.

2.2. Ka enne kriisi oli noorte tööpuudus suurem kui täiskasvanute oma. See viitab struktuursetele probleemidele tihedama sideme loomisel haridus- ja koolitussüsteemide ning tööturu vahel. Sellele viitab ka tõsiasi, et paljudes riikides on küll kõrge noorte töötuse määr, kuid samal ajal on tööandjatel raske leida õigete oskustega töötajaid.

2.3. Olukord nõuab uut lähenemisviisi, mis parandaks tööhõive ja majanduskasvu aluseid, et arendada kvaliteetseid ja tööturu nõudmistele vastavaid kutseoskusi ja kvalifikatsioone ning hästitoimivaid tööturgusid.

2.4. ELi liikmesriikide kogemused, mis seonduvad noorte tööturule integreerimisega, on oluliselt erinevad.

2.5. Paljudes riikides moodustavad kutseharidusega inimesed suurema osa erasektori töötajatest, kuid neil on otsustav roll ka mõnedes avaliku sektori valdkondades. Hetkel õpib ligi pool Euroopa keskkooliastme õpilastest kutsehariduse ja -koolituse programmis ja neist umbes veerand osaleb kombineeritud kooli- ja tööpõhises õppes (3). Kuid peamine väljakutse on kutsehariduse ja -koolituse atraktiivsuse suurendamine ning kvaliteedi ja asjakohasuse parandamine.

2.6. Komitee on mitmes oma arvamuses (4) rõhutanud seda, kui oluline on luua noortele õiged tingimused, et hõlbustada üleminekut koolist tööle, suurendades nende võimalusi osaleda kvaliteetse kutsehariduse ja -koolituse raames duaalse hariduse eri vormides.

2.7. Komitee usub, et oluline on hoida arengutempot ja tagada, et liikmesriigid koos sotsiaalpartneritega kohandaksid oma kutsehariduse ja -koolituse süsteeme, kaasates neisse duaalse õppe elemente.

3. Mõisted – duaalsed haridussüsteemid Euroopas

3.1. Käesolevas arvamuses keskendutakse kutsehariduse ja -koolituse duaalsele haridussüsteemile. Duaalne haridus on üldmõiste, mis hõlmab erinevaid riiklikke mudeleid. Cedefopi kohaselt tähendab duaalne haridus haridust või koolitust, mis toimub osaliselt koolis või koolituskeskuses ja osaliselt töökohal. Duaalsus viitab õppimisvõimalustele (koolid/kutsehariduse ja -koolituse pakkujad ja koolitusettevõtjad, kes jagavad vastutust teoreetilise ja praktilise hariduse eest) ja osalejate duaalsusele (avaliku ja erasektori osalejad).

3.2. Kõikides liikmesriikides on süsteemid, mis hõlmavad tööpõhist aspekti, kuid nende kvaliteet, tulemused ja ulatus on liikmesriigiti erinevad (5). Näiteks, kui palju aega veedetakse töökohal? Kas õppija ja tööandja vahel on sõlmitud leping või kas õppijale makstakse ning milline on sotsiaalpartnerite roll?

3.3. Pole olemas ühtset ja parimat mudelit ning duaalse süsteemi arendamine sõltub paljudest majanduslikest ja sotsiaalsetest taustatingimustest.

3.4. Praegu on kutsehariduse ja -koolituse saamiseks kolm võimalust: — õpipoisiõppes kombineeritakse vaheldumisi ettevõttes toimuvat väljaõpet kooliharidusega ja see aitab jõuda riiklikult tunnustatud kvalifikatsioonini. Sageli on tööandja ja õpipoisi vahel sõlmitud leping, mille alusel makstakse viimasele palka (nt Austria, Taani, Saksamaa); — koolis toimuv kutseharidus ja -koolitus koos töökohal toimuva väljaõppega. See hõlmab lühemaid perioode töökohal toimuva väljaõppega (nt praktikat) kutsehariduse ja -koolituse programmide kohustusliku või vabatahtliku osana ja viib ametliku kvalifikatsiooni saamiseni; — koolipõhised programmid.

3.5. Märksõnaks on tihe seos töökohaga ja koostoime kujundamine õpilase, teoreetilise aluse ning praktilise õppimise ja töökohal toimuva arengu vahel.

4. Euroopa poliitikameetmete tagamaad

4.1. 27.–28. juunil 2013. aastal (6) võttis Euroopa Ülemkogu vastu uue strateegia noorte tööpuuduse vastu võitlemiseks, sealhulgas eesmärgi „edendada kvaliteetset õpipoisiõpet ja väljaõpet töökohal”. 22 liikmesriiki on saanud riigipõhised soovitused kohandada oma kutsehariduse ja -koolitussüsteeme, pöörates rohkem tähelepanu koolituse tööpõhistele komponentidele ja noorte kvaliteetse praktika võimalustele.

4.2. ELi tasandil on võetud terve rida meetmeid. Näiteks on vastu võetud noortegarantii, Euroopa Sotsiaalfondist on riikidele eraldatud vahendeid praktikakohtade, sealhulgas duaalse haridussüsteemi arendamiseks, ning loodud on Euroopa Õpipoisiõppe Liit.

4.3. 2013. aasta juunis vastuvõetud noorte tööhõivet käsitlevate meetmete raamistikus (7) rõhutasid Euroopa sotsiaalpartnerid töökohal toimuva väljaõppe mudelite, sh duaalse haridussüsteemi, väärtust.

4.4. Eesistujariik Läti kiitis Brugge kommünikee läbivaatamise raames heaks viis eesmärki. Esimene eesmärk on edendada töökohal toimuvat väljaõpet, pöörates erilist tähelepanu praktikalaadsele koolitusele (8).

5. Duaalne haridus kui võimalus siseneda tööellu

5.1. Cedefopi ja Euroopa Komisjoni uuringutes näiteks viidatakse positiivsele seosele duaalsel haridusel põhinevate kutsehariduse ja -koolitussüsteemide ja noorte tööhõive vahel (9).

5.2. Kogemus ja arvud räägivad selgelt enda eest. Riigid, kus on asjakohane ja atraktiivne kutseõppesüsteem, mis põhineb duaalse hariduse põhimõttel, saavutavad paremaid tulemusi noorte integreerimisel tööturule. Mõned riigid, sh Austria, pakuvad selliseid häid näiteid koolitusvõimaluste kohta ebasoodsamas olukorras olevatele noortele nagu nõustamine töökohal ja praktikantide turvavõrk.

5.3. Hästitoimiv duaalne haridussüsteem annab noortele esialgse töökogemuse ja muudab nad seega ettevõtjate ja tulevaste tööandjate jaoks atraktiivsemaks. Saksamaal jääb enam kui 2/3 praktikantidest pärast praktika lõppemist sama tööandja juurde (10). Taanis näitavad arvud (11), et kutsehariduse ja -koolituse lõpetanud on ühed kiiremad leidma uusi töökohti, kui nad on koondatud, ning et paljud neist asutavad oma ettevõtte.

5.4. Siiski ei ole kutseharidus ja -koolitus ning õpipoisiõppe paljude noorte ja nende vanemate silmis nii atraktiivsed kui akadeemiline haridus või peetakse neid lihtsalt tavapärasteks tööhõivevormideks töölisklassi jaoks. Seejuures unustatakse konkurentsivõimelised teadmised, mida on võimalik omandada duaalse hariduse kaudu, seega ei ole noortel ainult üks karjäärivõimalus, vaid nad omandavad konkurentsivõimelised teadmised, mida võib veelgi edasi arendada.

5.5. ELi eesmärki, mis seondub kutseharidust ja -koolitust ning duaalset haridust omandavate noorte osakaaluga, tuleks vaadelda uuendatud „Euroopa 2020” strateegia osana. Selles võiks pöörata rohkem tähelepanu suurele tööalasele konkurentsivõimele ja kaasatavusele, mis kaasnevad duaalse hariduse ja õpipoisiõppega. Selles võiks pöörata rohkem tähelepanu suurele tööalasele konkurentsivõimele ja kaasatavusele, mis kaasnevad duaalse hariduse ja õpipoisiõppega.

5.6. Seada tuleb kõrge eesmärk, kuna tõendid näitavad positiivset seost tööhõivega, ning selle puhul tuleb arvesse võtta nõudmisi, mis tööturg edaspidi esitab keskmise kvalifikatsiooniga oskustöölistele

5.7. Maine parandamiseks ja atraktiivsuse suurendamiseks peavad koolid, koolituskeskused ja ettevõtted, sotsiaalpartnerid ja poliitikud tegema ühiseid jõupingutusi. Kutsehariduse ja -koolituse koolid ja koolituskeskused peaksid olema paremini kohandatavad tööturu ja majanduse muutuvatele vajadustele. Kutseoskuste võistlusi ja eeskujusid võiks innustada, et tutvustada oskuseid ja koole ning innustada noori mehi ja naisi. Luues uusi teid kõrghariduse juurde, et õpilased ja nende vanemad ei suhtuks õpipoisiõppesse nagu tulevikuperspektiivideta valikusse, või tõhustades selliseid ELi-sisese liikuvuse programme nagu Erasmus+, oleks võimalik suurendada nende õppekavade atraktiivsust.

5.8. Kvaliteetsetel varajastel kutsealase suunamise ja nõustamise teenustel on võtmetähtsus duaalsest haridussüsteemist arusaamise ja nende maine parandamisel.

5.9. Ka õpetajatel on oluline roll duaalsete haridussüsteemide atraktiivsemaks muutmisel, mõjutades otseselt noorte inimeste suhtumist kutseharidusse ja -koolitusse. Töötada õpetajana kutseharidus- ja koolitussüsteemis peaks olema atraktiivne ettepanek. Üks võimalus on tagada kutseharidus- ja koolitussüsteemis töötavate õpetajate ametialaste ja pedagoogiliste oskuste pidev ajakohastamine, parandades koolide ja ettevõtete koostööd, et õpetajad oleksid kursis näiteks ettevõtete nõudmiste, praktilise töö, uue tehnoloogiaga.

5.10. Duaalses süsteemis peaks sellise kvalifitseeritud ja motiveeritud töötaja kohalolu, kes täidab ettevõttes juhendaja või koolitaja ülesandeid, olema esmatähtis nõue kvaliteedi tagamise seisukohast. Suuremat tähelepanu tuleb pöörata ettevõttesiseste koolitajate vastutusele. Selgemad ja üksikasjalikumad kirjeldused omandatavate pädevuste kohta võivad tõsta tööpõhise õppimise kvaliteeti.

6. Kutseharidus- ja koolitussüsteemide ning poliitikameetmete pidev tõenduspõhine järelevalve ja hindamine.

6.1. Mitmeid uuringuid on juba läbi viidud, mille põhjal võib öelda, et nt Saksamaa, Šveitsi ja Austria duaalsed haridussüsteemid toimivad hästi, kuna nad annavad noortele asjakohase koolituse ja hea lähtepositsiooni tööellu sisenemiseks. Kuid ei ole olemas ühte optimaalset mudelit – eesmärk on teha kindlaks edukad struktuurid ja tavad.

6.2. Suurem hulk läbipaistvat teavet põhjuste/sisu/tulemuste kohta võiks olla abiks nende võtmeelementide määratlemisel, mis iseloomustavad hästitoimivat duaalset haridussüsteemi. Samal ajal kui enamik liikmesriike ja Cedefop koguvad andmeid kutsehariduse- ja koolituse lõpetanud noorte töölesobivuse kohta, võiks kõnealuseid andmeid suuremal määral ära kasutada süsteemide, sh duaalse hariduse, parandamiseks.

6.3. Osa, mille moodustab tööpõhine õpe, võiks näiteks kasutada ELi tööalase konkurentsivõime võrdlusaluse muutujana Duaalse hariduse Euroopa võrdlusaluse abil võiks tuua esile seoseid duaalsete haridussüsteemide ja noorte tööhõive vahel. Andmeid võrdlusaluse jaoks võiks koguda igal aastal läbiviidavate tööjõuküsitlusega.

6.4. Koostöös Cedefopiga võiks Eurostat (Eurobaromeeter) viia läbi süstemaatilisema uuringu kutsehariduse ja -koolituse omandanud noorte kohta, kellel on nõutud oskused, ning selle kohta, kuidas duaalne haridus ettevõttes on aidanud neid oskuste omandamisel.

6.5. Kasulik oleks koguda selliseid võrreldavaid andmeid riikide kohta, mille alusel hinnata riikide tulemuslikkust seoses erinevate duaalsete haridussüsteemide rakendamise ja tulemustega Euroopas. Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus, Eurostat ja komisjon koguvad juba andmeid ET 2020 ja Kopenhaageni strateegia raames, kuid EL vajab ühtset töövahendit, mis kajastaks nende reformide edenemist ja mõju, mida paljud liikmesriigid hetkel ellu viivad, et parandada riiklike kutsehariduse ja -koolitussüsteemide tulemuslikkust ja kvaliteeti. Komitee teeb ettepaneku, et selline kvaliteedi hindamise vahend peaks hõlmama vähemalt järgmisi poliitikaküsimusi: — kuidas ja miks toob duaalne haridus kaasa tööhõive kasvu? — Kas duaalne haridus vähendab ebakõlasid tööturul, näiteks lühiajalisem töötusperiood ja parem oskuste vastavus tööturu vajadustega? — Kuidas saab duaalne haridus suurendada liikuvust nii ühe sektori sees kui eri sektorite vahel?

6.6. Ajapõhiseid suhteliselt lihtsaid parameetreid võib kasutada hoolauana kvalitatiivsemate analüüside läbiviimiseks ja samal ajal võib neid kasutada ka selleks, et jälgida iga riigi arengut kutsehariduse ja -koolituse süsteemide kohandamisel duaalse hariduse põhimõtetele ja johtuvat kasu. Selline andmeplatvorm võiks samuti anda panuse Euroopa Õpipoisiõppe Liidu töösse ja EQAVETi (Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas) alal tehtavasse töösse.

7. Riiklike duaalsete haridussüsteemide tõhustamine ja ettevõtete kaasamine

7.1. Mitmeid probleeme, näiteks praktika kvaliteeti ja praktika tähtsust ettevõttele, ei võeta jätkuvalt tõsiselt.

7.2. Õpipoisiõppel on oluline roll täita ettevõtetele vajalike kutseoskustega seonduvad lüngad ning aidata samas noortel tööturule siseneda. Õpipoisiõpe pakub tööandjatele mitmeid eelised, sealhulgas oskuste parem vastavus tööturu vajadustele tänu töökohas toimunud väljaõppele, uued teadmised ja väljavaated. Täisväärtusliku praktikaga kaasnevad mitmed õigused ja kohustused kõigile asjaosalistele.

7.3. Ettevõtted peavad seda käsitlema kui investeeringut tulevasse kvalifitseeritud personali ja võtma vastutuse tegeliku väljaõppe andmise eest noortele. Selleks et ettevõtted, sealhulgas VKEd, käsitleksid praktikat investeeringuna, on vaja võtta meetmeid, et tagada nende suurem isevastutus praktikasüsteemide raames, sealhulgas õppekavade kujundamisel.

7.4. Mõni tööandja kardab, et praktikandi väljaõpetamise kulu on suurem kui sellega kaasnev tulu, kuid seda mõtteviisi tuleb muuta. Šveitsis läbiviidud kulude-tulude analüüs näitas, et praktikandi tootlik panus ületab koolituskulud (sealhulgas praktikandi palk) rohkem kui 6 000 euro võrra praktikakoha (12) kohta ning BusinessEurope teeb hetkel uuringut õpipoisiõppe kulude ja tulude kohta.

7.5. Mõnes riigis on loodud kulude jagamise fondid, mille puhul ettevõtted maksavad sellesse fondi teatud summa, et hüvitada koolis veedetud aega või transpordikulusid (Taanis tööandjate õppetoetus „arbejdsgivernes uddannelsesbidrag”). Austrias saavad ettevõtted boonust hea hinnangu saanud praktikandi koolitamise eest. Austrias, Vorarlbergi liidumaal, on kasutusel koormuse jagamise mudel, mille kohaselt maksavad ettevõtjad 0,2 % õpipoisi palgast koolitusfondi. Pärast hindamist, mis järgneb 18 kuud kestnud õpipoisiõppele, makstakse hea tööpõhise koolituse läbiviinud ettevõttele boonust.

7.6. Kulude-tulude analüüsi tulemused võivad eri sektorites ja erinevates kutsehariduse ja -koolitussüsteemides siiski erineda. Seetõttu on vaja riiklikke haridussüsteeme pidevalt hinnata ja vajaduse korral kohandada, tagamaks, et need aitavad suurendada Euroopa ettevõtete konkurentsivõimet. Selles võivad liikmesriikidele abiks olla ka võrreldavad ja kvaliteetsed hindamisvahendid.

7.7. Sama tähtis on praktika ja duaalsete haridussüsteemide, sealhulgas töötingimuste hea kvaliteedi tagamine ja hindamine, milles võivad osaleda ka sotsiaalpartnerid. Eelkõige tuleb duaalse hariduse riiklike õigusnormide väljatöötamisse kaasata sotsiaalpartnereid, kes asjakohasele kollektiivläbirääkimiste tavale tuginedes saavad aidata tagada kvaliteetse õpipoisiõppe ja muud töötamispõhise väljaõppe vormid. Ametiühingud ja ühingute esindajad võivad samuti aktiivsemalt osaleda noorte koolitamisel ja heaolu kujundamisel ettevõttes.

Brüssel, 16. september 2015 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Henri MALOSSE

(1) Noorte töötus: faktid ja arvud, Eurostat, märts 2015.

(2) Eurostat [tesem150], 2014.

(3) Euroopa Komisjon, hariduse ja koolituse aruanne, november 2014.

(4) Näiteks:

— Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Keskharidusjärgse kutsehariduse ja -koolituse atraktiivsemaks muutmine” (ELT C 68, 6.3.2012, lk 1);

— Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Praktika kvaliteediraamistik” (ELT C 214, 8.7.2014, lk 36);

— Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Noorte tööalane konkurentsivõime – tööstuse vajadustega sobiv koolitus kokkuhoiuajastul” (ELT C 311, 12.9.2014, lk 7);

— Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Noorte tööhõivemeetmed – parimad tavad” (ELT C 424, 26.11.2014, lk 1).

(5) Euroopa parlamendi uuring, Dual education: a bridge over troubled waters, juuni 2014.

(6) http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-104-2013-EXT-1/et/pdf

(7) https://www.etuc.org/sites/www.etuc.org/files/201306_Framework_of_Actions_Youth_Employment_1.pdf

(8) Eesistujariigi järeldused, Riia, 22. juuni 2015.

(9) Nt Cedefop Labour market outcomes of VET in Europe 2013, Euroopa Komisjon, Education and training Monitor 2014 ja OECD, Learning for Jobs, reviews of VET 2010.

(10) Germany trade & invest, DIHK, föderaalne haridus- ja teadusministeerium, IAB, föderaalne statistikaamet, 2013.

(11) http://www.da.dk/bilag/AMR09%2CArbejdsmarkedsrapport%202009.pdf

(12) EENEE POLICY BRIEF 3/2012 NOVEMBER 2012, „Apprenticeship Training Can Be Profitable for Firms and Apprentices Alike”, Stefan C. Wolter, Berni ülikool.