[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 9.1.2007

KOM(2006) 873 lõplik

KOMISJONI ARUANNE

KOMISJONI AASTAARUANNE EUROOPA PARLAMENDILEÜHENDUSE VASTU SUUNATUD DUMPINGU-, SUBSIIDIUMIDEVASTASTE NING KAITSEMEETMETE RAKENDAMISE KOHTA KOLMANDATE RIIKIDE POOLT (2005)[SEK(2006) 1804]

I OSA

SISSEJUHATUS

Kolmandate riikide turgude avamise ja uute kaubandusvõimaluste loomise vajadust peetakse üheks Euroopa kaubanduspoliitika põhielemendiks. Selleks, et Euroopa ettevõtjad saaksid kõnealustest võimalustest kasu, tuleb siiski tagada, et nad oleksid võimelised ausalt konkureerima kolmandate riikide turgudel. Kahjuks reageerivad kolmandad riigid ekspordi kasvule sageli suurema arvu kaubanduse kaitsemeetmetega ning Euroopa Liit kui üks maailma suurim eksportija puutub selliste meetmetega tihti kokku. Kuigi tunnistatakse, et kolmandatel riikidel on õigus võtta vajaduse korral kaubanduse kaitsemeetmeid kooskõlas WTO eeskirjadega, ei vasta need meetmed üsna tihti kehtestatud nõuetele. Seetõttu on need meetmed suureks ja põhjendamatuks takistuseks meie õiguspärastele turulepääsu võimalustele. Kaubanduse peadirektoraat peab WTO kaubanduse kaitsemeetmete ausat ja nõuetekohast rakendamist meie kaubanduspartnerite poolt seetõttu esmatähtsaks ning teeb igati jõupingutusi tagamaks, et eksporti ei piirataks põhjendamatult. Sel põhjusel jälgib Euroopa Komisjon kolmandate riikide kaubanduskaitsealast tegevust ning aitab ettevõtjatel ja Euroopa Liidu liikmesriikidel täielikult teostada endi kui huvitatud isikute õigusi kooskõlas WTO eeskirjadega.

Praktikas tähendab see teabe levitamist, kaebuste ja järelduste analüüsimist, ettevõtjate nõustamist asjaomaste õigusaktide ja eeskirjade küsimustes ning vajaduse korral märkuste esitamist uurimisasutustele.

Komisjoni roll on eriti oluline siis, kui juhtumid on probleemsed kas asjaomaste WTO eeskirjade ühekordse või süsteemse rikkumise tõttu. Me kasutame selliste probleemide lahendamiseks diplomaatilisi kanaleid, mis on tavaliselt kõige kiirem ja tõhusam viis nende küsimuste lahendamiseks. Kui diplomaatiliste kanalite kasutamine ei anna tulemusi, püüame vaidlusi lahendada WTO raames. Mõlemad meetodid on olnud edukad. Näiteks kaotas India pärast temaga peetud arutelusid 12 meedet.

Meie jõupingutused, mis on suunatud sellele, et kolmandad riigid korrigeeriksid oma nõudeid, ei keskendu vaid üksikjuhtumitele. Doha vooru raames, mis aruande kirjutamise ajal kahjuks peatati, esitas EL ettepaneku tugevdada selliste dumpinguvastaste ja tasakaalustusmeetmete kasutust reguleerivaid eeskirju ja korda, mis teeksid juhul, kui need vastu võetakse, riikidele süsteemi kuritarvitamise raskemaks. Neid jõupingutusi, mis on keskendunud sellele, et nende vahendite kasutajad parandaksid oma üldisi nõudeid, tugevdavad veelgi läbirääkimised kaubanduse kaitsemeetmete ausa kasutamise kohustuse lisamise üle kolmandate riikidega sõlmitud kahepoolsetesse kaubanduslepingutesse. Lisaks pühendavad kaubanduse peadirektoraadi kaubanduskaitse talitused palju aega ja ressursse meetmete kasutamisega seotud tehnilise abi osutamiseks kolmandatele riikidele, et veenda neid kohaldama eeskirju ausalt ja tasakaalukalt. Ühendusel on asjaomaseks nõustamiseks soodne positsioon, arvestades meie kõnealuste meetmete haldamisele kehtestatud rangeid nõudeid. Käesolevas aruandes kirjeldatakse üksikasjalikumalt konkreetseid juhtumeid, mida oleme jälginud, mitmesuguseid algatusi ja edu, mida oleme 2005. aastal oma töös saavutanud. Aruanne koosneb kahest osast, millest esimeses käsitletakse kõnealuse aasta peamisi suundumusi ja teises vaadeldakse konkreetseid riike või riikide rühmi ning keskendutakse kõige olulisematele juhtudele.

1. SUUNDUMUSED

1.1. Üldine ülevaade

2005. aasta lõpus täheldati eelmiste aastatega võrreldes ühenduse eksportijate vastu suunatud kaubanduse kaitsemeetmete arvu kasvutrendi teretulnud muutust kahanemise suunas. 2005. aasta lõpus oli ühenduse vastu suunatud meetmete arv vähenenud 185 meetmelt 2004. aasta lõpus 151 meetmeni. 2005. aasta jooksul kaotati 30 meedet ja 23 meedet kaotas kehtivuse. 12 meeded kaotati Indias ja seda tehti otseselt Euroopa Ühenduse vastu suunatud meetmete läbivaatamise tulemusena pärast 2003. aastal nende suhtes algatatud WTO vaidluse lahendamise menetlust .

Statistiliselt jaotusid Euroopa Ühenduse vastased meetmed 2005. aasta lõpus järgmiselt: USA (27%), India (15%), Brasiilia (6%), Hiina (6%) ja Lõuna-Aafrika (5%), Argentina, Austraalia, Kanada ja Ukraina (igaüks 4%), teised (25%).

Ühenduse vastu algatatud uute menetluste arv vähenes 2005. aastal 2004. aasta 33 juhtumilt 20le. Ühenduse vastu suunatud meetmete ja uurimiste arvu vähenemine kajastab ülemaailmset suundumust, kuna WTO aruannete kohaselt oli 2005. aasta juba neljas järjestikune aasta, mil uute uurimiste algatamise arv vähenes ning teine aasta, mil uute meetmete arv vähenes.

Tuleb siiski märkida, et ühenduse või tema liikmesriikide vastu suunatud dumpinguvastaste ja tasakaalustavate tollimaksude uute uurimiste arv vähenes vaid veidi. Ühenduse vastu suunatud uute uurimiste arvu üldine vähenemine 2005. aastal eelmise aastaga võrreldes (–13) tuleneb peamiselt kaitsemeetmeid käsitlevate uute uurimiste arvu vähenemisest. See kehtib eelkõige Valgevene ja Türgi kohta, kes 2004. aastal algatasid märkimisväärse arvu kaitsemeetmeid käsitlevaid uurimisi (vastavalt 4 ja 5), kuid 2005. aastal ei algatanud ühtegi.

Seoses sellega tuleks meeles pidada, et isegi kui on tõenäoline, et enamikku nendest menetlustest ei ole algatatud ühenduse ekspordi pärast, on ELi eksportijad siiski mures, kuna kaitsemeetmed on erga omnes , st neid kohaldatakse kogu impordi suhtes, olenemata selle päritolust.

Kuigi uute kaitsemeetmete uurimiste arv vähenes, moodustavad need siiski üle poole uutest algatatud uurimismenetlustest. Euroopa Ühendust 2005. aastal mõjutanud 20 uuest algatatud kaubanduse kaitsega seotud uurimisest 11 käsitlesid kaitsemeetmeid.

See näitab eelmise aasta aruandes esile tõstetud murettekitava suundumuse jätkumist, eelkõige kuna kaitsemeetmed, nagu eespool märgitud, avaldavad mõju ka ühenduse eksportijatele, isegi kui nad ei ole ilmselgelt probleemi allikaks. Ilmneb, et paljud riigid suhtuvad kaitsemeetmete rakendamisse kui lihtsamasse meetodisse, võrreldes keerukamate dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete uurimisega.

Euroopa Ühenduses peetakse kaitsemeetmete rakendamist siiski viimaseks võimaluseks põhiliselt selle ergo omnes laadi ja asjaolu tõttu, et selle objektiks on aus import, mitte ebaausa tegevusena käsitatavad dumpingu- või subsideeritud tooted. Seetõttu uuritakse Euroopa Ühenduses hoolikalt mis tahes kaitsemeetmete võtmise taotlusi, et tagada väga rangete nõuete täitmine, eriti tekitatud kahju nõude täitmine. Paraku näib, et paljud kolmandad riigid kasutavad kaitsemeetmeid juhtumite puhul, mis Euroopa Ühenduses ei õigustaks isegi uurimise algatamist. Ühendus jätkab selle teema käsitlemist nii WTO raames kui ka kahepoolses koostöös kolmandate riikidega, püüdes tõkestada selle meetme laiemat kasutust.

Kuigi ühenduse vastu suunatud kaubanduse kaitsemeetmete arvu suhteline vähenemine on tervitatav, ei ole võimalik öelda, kas tegu on pikaajalise suundumusega. Samuti on väga raske täpselt kindlaks teha, milliste konkreetsete teguritega võib seda vähenemist põhjendada, kuigi üheks oluliseks põhjuseks võib olla euro tugevnemine. Lisategurina võib nimetada seda, et kaubanduse peadirektoraat on jälginud kolmandate riikide tegevust juba üle kuue aasta ja on pidevalt sekkunud, et veenda teisi riike parandama nii oma üldist tava kui ka oma käitumist erijuhtudel. Seda ei ole tehtud mitte üksnes otseste märkuste esitamisega uurimisasutustele, vaid on kasutatud ka Euroopa Ühenduse ja kolmandate riikide vahel sõlmitud mitmesuguste kahepoolsete kokkulepetega loodud institutsionaalset raamistikku. Euroopa Ühendus saab nendel foorumitel anda juhtumitele kaalu ja avaldada edasist survet kolmandatele riikidele, et need kohaldaksid meetmeid nõuetekohaselt. Need jõupingutused on kindlasti avaldanud nii kvantitatiivset kui ka kvalitatiivset mõju kolmandate riikide kaubanduse kaitsemeetmete kasutusele Euroopa Ühenduse vastu.

Eelmise aasta aruandes märgiti, et üha rohkem kolmandaid riike algatab peaaegu eranditult dumpinguvastaseid uurimisi Euroopa Ühenduse kui terviku ja mitte üksikute liikmesriikide vastu. 2005. aasta kohta see väide täiel määral ei kehti. Üheksast dumpinguvastasest uurimisest viis algatati konkreetse liikmesriigi vastu. Ülejäänud nelja kohta tuleb märkida, et Hiina algatas kolm uurimist Euroopa Ühenduse kui terviku vastu, samal ajal kui Pakistan algatas ühe sellise uurimise.

On selge, et majanduslikust ja kaubanduslikust seisukohast võib dumpinguvastaste uurimiste algatamisel Euroopa Ühenduse kui terviku või üksikute liikmesriikide vastu olla tõsised tagajärjed nende Euroopa Ühenduse eksportijate jaoks, kes ekspordivad uurimisaluseid kaupu. Selgusetuks jääb see, kas üks meetod on teisest kasulikum või mitte, nt kas dumpingumarginaal on madalam juhul, kui selle aluseks olev normaalväärtus arvutatakse, kogu Euroopa Ühenduse müügihindade põhjal või vaid ühes liikmesriigis toimunud müügi põhjal. Õiguslikust seisukohast lähtudes ei ole uurimise algatamine Euroopa Ühenduse vastu tervikuna, arvestades tema staatust tolliliiduna ja WTO liikmena, iseenesest vastuolus GATTi ja WTO eeskirjadega. Peamine küsimus, mida talitused hoolikalt jälgivad, seisneb selles, kas kolmandad riigid kohaldavad uurimiste ajal eeskirju nõuetekohaselt ja tegutsevad järjepidevalt, nt ei algata uurimisi Euroopa Ühenduse kui terviku vastu, kui esmapilgul usutavad tõendid kahjuliku dumpingu kohta on seotud vaid teatud liikmesriikidega, ega kasuta kogu Euroopa Ühendusega seotud uurimises normaalväärtuse kindlaksmääramiseks vaid ühe liikmesriigi müügihindu.

1.2. Sektorid

Keemiatooted on need tooted, mille suhtes on kõige rohkem rakendatud ühenduse vastu suunatud kaubanduse kaitsemeetmeid. 2005. aastal käsitleti kahekümnest uuest algatatud uurimisest kõnealust sektorit üheteistkümnes ja selle sektoriga oli seotud peaaegu pool ühenduse vastu 2005. aastal kehtestatud meetmetest. Arvestades seda, et kõnealune sektor on Euroopa Ühenduse ülemaailmses ekspordis tähtsuselt teisel kohal, ei ole siiski üllatav, et see on nii kõrgel kohal ka nende sektorite hulgas, mille suhtes meetmeid kohaldatakse. Tuleb märkida ka seda, et kõnealune sektor on esimeste seas ka viimase kümne aasta jooksul maailmas algatatud dumpinguvastaste uurimiste hulgas, moodustades peaaegu 20% kõigist algatatud uurimistest ja jäädes terasesektori järel teisele kohale. Ühegi teise sektori suhtes ei kehtestatud 2005. aastal nii palju kaubanduse kaitsemeetmeid.

2. ÜLDISED PROBLEEMID KOLMANDATE RIIKIDEGA

Eelmise aasta aruandes loetleti mitmesuguseid kolmandate riikide kaubanduse kaitsemeetmetega seotud puudusi, sealhulgas uurimise algatamise nõuete madal tase, ebapiisav teavitamine, läbipaistvuse puudumine ja meetmete, eelkõige kaitsemeetmete üldine liig- või väärkasutus. Kuigi 2005. aastal võib mõne riigi puhul täheldada mõningast paranemist eelkõige seoses avalikustamisega, on kahjuks veel palju teha, enne kui kõik riigid kohaldavad nõudeid täielikus kooskõlas mitmesuguste WTO kaubanduskaitse valdkonnas sõlmitud lepingute eeskirjade ja mõttega. Tõsisemad süstemaatilised probleemid on järgmised.

2.1. Algatamisnõuete madal tase

Uurimise algatamise nõuete madal tase on paljude kaubanduse kaitsemeetmete kasutajate jaoks endiselt probleemiks, kuna uurimisi algatatakse asjata, avaldades sellega negatiivset mõju kaubandusvoogudele, isegi juhul, kui meetmeid hiljem ei kehtestata. Kuigi uurimise algatamisele esitatavad nõuded ei pea vastama nendele, mis peavad olema täidetud meetmete kehtestamiseks, ei saa esmapilgul usutavaid tõendeid tõlgendada kui alampiiri. Paljud riigid algatavad endiselt uurimisi selliste kaebuste või taotluste põhjal, mis lükataks Euroopa Ühenduses tõendite puudumise tõttu tagasi. Komisjoni talitused esitavad ka edaspidi kolmandate riikide ametiasutustele märkusi üksikute juhtumite kohta, juhtides uurimise algatamise järel tähelepanu ilmnenud puudustele. Lisaks on kaubanduskaitse talitused korraldanud mitu seminari, kus on selgitatud Euroopa Ühenduse tava ja seisukohti uurimise algatamise nõuete küsimuses.

2.2. Huvitatud isikute õigus kaitsele, teavitamine ja läbipaistvus

Täielik ja üksikasjalik teave koos juurdepääsuga sisukatele mittekonfidentsiaalsetele andmetele on vältimatu, kui tahetakse tagada huvitatud isikute õigused kaubanduskaitsemenetlustes. Euroopa eksportijatel ei ole aga tihti piisavalt teavet, mis teeb tõhusa kaitse tagamise kõnealustes menetlustes äärmiselt raskeks. Probleem on tingitud kahest asjaolust: ebapiisav teave, mida üldiselt põhjendatakse sellega, et asjaomane teave on konfidentsiaalne, ja teiseks teabe esitamise viis, mis teeb põhjaliku analüüsi tegemise võimatuks. Need puudused ilmnevad menetluse eri etappides: uurimise algatamise, ajutiste meetmete kehtestamise ja lõplike meetmete kehtestamise etapis.

Paljud Euroopa eksportijad, kes teevad koostööd kolmandate riikidega viimaste algatatud dumpinguvastastes uurimistes, on rõhutanud asjaolu, et uurimisasutused eiravad mitmeid kaitseargumente, mida eksportijad on neile pärast teabe saamist esitanud. Selline lähenemisviis võrdub huvitatud isikute teatud õiguste eiramisega ja seab küsimuse alla järgnevate meetmete kehtestamise õigustatuse. See probleem kerkib üles eelkõige seoses „muude teguritega”, millega ametiasutused peavad tegelema, et kindlaks teha põhjuslikku seost uurimistes. Paljud kolmandad riigid kas ignoreerivad vastavaid väiteid täielikult või koostavad lihtsalt huvitatud isikute tõstatatud küsimuste loetelu nendega korralikult tegelemata.

Sellised riigid nagu Hiina, India ja Pakistan jätkavad kõnealuseid küsimusi reguleerivate õigusnormide eiramist, samal ajal kui komisjoni talitused ärgitavad neid pidevalt oma tegutsemisviise parandama, sekkudes uurimisse kas otseselt või korraldades seminare, kus selgitatakse Euroopa Liidu tavasid ja seisukohti neis küsimustes.

2.3. Ebapiisav kahju/põhjusliku seose analüüs

Üks kõige tavalisemaid ja ilmsemaid puudusi kolmandate riikide kaubanduskaitsealastes uurimistes on ebapiisav kahju ja põhjuslikkuse analüüs. Juhtumite uurimisel selgub pidevalt, et selles valdkonnas on kohaldatud madalaid nõudeid. Kuigi kahjunäitajad on sageli paranenud, kinnitatakse siiski kahju olemasolu ühel aastal esinenud viletsate näitajate põhjal, pöörates vähe tähelepanu üldistele suundumustele. Selle meelepäraste näitajate valikul põhineva meetodi kasutamine on tavaline teatavate kolmandate riikide seas ja on selgelt vastuolus WTO õigusaktidega. Probleemi teravdab veelgi põhjusliku seose ebapiisav uurimine, kusjuures sageli jäetakse tähelepanuta „muud tegurid”. Paljudel juhtudel näitaks analüüs, et ilmselt on kahju tekkinud muudel põhjustel, kuid sageli seda eiratakse, mille tulemuseks on meetmete põhjendamatu kehtestamine.

3. TULEMUSED

Euroopa Liidu või liikmesriikide vastu suunatud uurimiste arvu vähenemine ja kehtivate meetmete väiksem arv 2005. aasta lõpus on tervitatav muutus võrreldes eelmiste aastate suundumusega. Kuigi seda muutust ei saa täielikult selgitada Euroopa Ühenduse tegevusega kolmandate riikide uurimiste jälgimisel, on see siiski muutusele kaasa aidanud.

2005. aasta kõige silmapaistvam edusamm oli 12 ühenduse vastu suunatud meetme lõpetamine Indias nende läbivaatamise tulemusena, mida tehti pärast WTO vaidluse lahendamise menetlust, mille Euroopa Ühendus algatas India vastu 2003. aastal. Lisaks on India teinud mõningaid jõupingutusi, et täiustada menetluste teatavaid aspekte. Kahjuks tuleb teha veel palju tööd, enne kui meedet kohaldatakse WTO nõuetele vastavalt.

Teised juhtumid, mis väärivad mainimist:

- Venemaa: kolme keemiatoodetega seotud kaitsemeetme kaotamine, kuna kahju põhjuseks olid selgelt muud tegurid. Märgid viitavad terasega seotud käimasoleva dumpinguvastase uurimise positiivsele tulemusele.

- Argentina: oliiviõli suhtes kehtestatud tasakaalustavate meetmete kaotamine.

- Pakistan: Saksamaalt, Prantsusmaalt, Itaaliast ja Ühendkuningriigist pärit plekiga seotud uurimismenetluse lõpetamine.

- Maroko: läbirääkimised Euroopa Ühenduse keraamiliste plaatide eksportijatele kvootide kehtestamiseks tavapärase ekspordi tasemel.

- Ukraina: kruvikompressoritele kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu vähendamine 75%lt 29%le, viidates Ukraina õiguse ebaõigele kohaldamisele (seda tollimaksumäära peetakse ikkagi veel liiga kõrgeks).

- Austraalia: Prantsusmaalt pärit vaadibrändi suhtes kehtestatud tasakaalustava tollimaksu kaotamine.

4. KOLMANDATE RIIKIDE PEAMINE TEGEVUS

4.1. Ameerika Ühendriigid

2005. aastal ei algatanud USA uusi uurimisi Euroopa Ühenduse vastu. 2005. aasta lõpus algatati mõned tasakaalustavate meetmete kehtivusaja lõppemist käsitlevad läbivaatamismenetlused, milles komisjon tegutseb jätkuvalt aktiivselt. Nende läbivaatamismenetluste või käimasolevate USA kohtuvaidluste tulemusena peab USA 2006. aastal kõrvaldama mitmed tasakaalustavad meetmed, sealhulgas mõned väherikastatud uraani suhtes kehtestatud vaidlusalused meetmed ja mitmed terasetoodete suhtes kehtestatud tasakaalustavad meetmed, mis on pärit 1990. aastate algusest. 2005. aasta lõpus oli USA kehtestatud meetmete arv võrreldes eelmise aastaga sama (39).

Jälgides USA algatatud uurimisi 2005. aastal, keskenduti käimasolevatele WTO vaidluste lahendamise menetlustele, eelkõige „nullimist” ja „erastamist” käsitlevatele juhtumitele. Vaekogu ja apellatsioonikogu aruanded nullimisjuhtumi kohta avaldati vastavalt 2005. aasta septembris ja 2006. aasta aprillis ning võeti vastu vaidluste lahendamise koosolekul 9. mail 2006. Euroopa Ühendus oli edukas ja tal õnnestus hukka mõista meetod, mis võimaldas USA uurimisasutustel jätta arvutustes arvesse võtmata dumpinguta tehingud (nn nullimismeetod), mis suurendas märkimisväärselt dumpingumarginaali. USAl on 2007. aasta aprillini aega see otsus ellu rakendada. Nullimiseta ei oleks USA ametiasutused tõenäoliselt suutnud nii suurel hulgal juhtudel dumpingut tuvastada ja tollimakse kehtestada. Nullimine mõjutab Euroopa Ühenduse eksportijate kaubandusmahtu mitmesaja miljoni USA dollari ulatuses.

Erastamisjuhtumis moodustati Euroopa Ühenduse taotlusel 2004. aasta septembris rakendusküsimuste vaekoda, kuna USA ei olnud rakendanud mõningaid WTO vaekogu 2002. aasta otsuse aspekte. Vaekoja aruanne avaldati 2005. aasta augustis ja kuigi kõiki Euroopa Ühenduse nõudeid ei rahuldatud, saavutas ühendus edu enamikus ettevõtete erastamisega seotud punktides Ühendkuningriigist ja Hispaaniast pärit terast käsitlevates menetlustes. USA alustas uurimistulemuste rakendamist 2005. aasta novembris ja jõudis sellega lõpule 2006. aasta mais. USA otsustas meetmed säilitada, mis valmistas pettumust, kuid komisjon ootab ära edasiste läbivaatamiste tulemused, enne kui otsustab, mida ette võtta.

Kolmandas USAga seotud WTO juhtumis on Euroopa Ühendus taotlenud WTO konsultatsioone seoses dumpinguvastaste tollimaksudega, mis kehtestati Ühendkuningriigi ettevõtte Firth Rixson suhtes seoses Ühendkuningriigist pärit teraskangidega . USA kaubandusministeerium ( Department of Commerce) on seda ettevõtet karistanud „teadaolevatel kahjulikel asjaoludel” põhineva dumpinguvastase tollimaksuga, kuna ettevõte ei suutnud esitada üksikasjalikke andmeid ühe väikese tehase tootmiskulude kohta, mille ta oli omandanud firmade ühinemise käigus ja lammutanud enne uurimise algust. 2005. aastal toimusid USAga kaks WTO konsultatsioonide vooru ning mitu kahepoolset läbirääkimist, kuid tulemusteta. Edasine WTO tegevus sõltub halduskontrolli tulemusest, mille tegemist taotles ettevõte 2006. aasta märtsis.

4.2. Venemaa, Ukraina ja teised WTOsse mittekuuluvad riigid

2005. aastal suurenes Venemaa algatatud uurimiste arv kolmelt 2004. aastal algatatud uurimiselt neljale, samal ajal kui Ukraina algatas vaid ühe uurimise, kusjuures 2004. aastal oli neid kolm. Kahes nimetatud riigis kehtis 2005. aasta lõpus kaheksa meedet, võrreldes viie meetmega 2004. aastal.

2005. aasta oli nende riikide jaoks väga töörohke aasta nii uute uurimiste kui ka eelmisel aastal algatatud uurimiste tõttu, millega hakati 2005. aastal väga aktiivselt tegelema, näiteks Venemaa roostevaba terase dumpinguvastaste meetmete juhtum, mille puhul oodatakse, et meetmeid ei kehtestata. Ka Venemaa puhul on näha, et tema käsitlusviis võib teatud juhtudel olla mõistlik, mida tõendas kolme keemiatoodete suhtes algatatud kaitsemeetmeid käsitleva uurimise lõpetamine. Loomulikult on tõenäoline, et kui Venemaa oleks kaebuste kontrollimisel kohaldanud rangemaid nõudeid, ei oleks kõnealuste juhtumite puhul üldse uurimist alustatud. Kahjuks on Venemaa 2005. aastal ka tõestanud, et ta võib tegutseda põhjendamatult ja õigustamatult, kehtestades elektrilampide suhtes kaitsemeetmed, mida peetakse ülemäärasteks. Sellise ülemäärase ja ebaproportsionaalse meetodiga oli tegu ka siis, kui Ukraina kehtestas dumpinguvastased meetmed kruvikompressorite suhtes.

Selliste WTOsse mittekuuluvate riikide nagu Venemaa ja Ukraina puhul on ühenduse vastu suunatud kaubanduse kaitsemeetmete seire eriti probleemne, kuna nende riikide õigusaktid ja nõuded ei pea tingimata vastama WTO eeskirjadele ja nende puhul ei saa kasutada – tavaliselt viimast võimalust – WTO vaidluste lahendamise menetlust. Hoolimata sellest, et kõnealused riigid ei kuulu WTO süsteemi, võetakse nende riikide tegevuse jälgimisel siiski aluseks WTO nõuded. Asjaolu, et need riigid peavad läbirääkimisi WTO liikmeks saamiseks, annab võimaluse sundida neid täiustama oma üldisi nõudeid.

Esile kerkis ka uus kaitsemeetmete kasutaja, Horvaatia, kes algatas ühe kaitsemeetmeid käsitleva uurimise.

4.3. Hiina

2005. aastal ületas Hiina ülemaailmsete kaubanduse kaitsemeetmete arv märgatavalt eelmise aasta taseme. Tegelikult muutus Hiina 2005. aasta teisel poolel peamiseks dumpinguvastaste uurimiste algatajaks WTO liikmete hulgas.

Õnneks ei kajastu see suundumus ühenduse vastu suunatud Hiina kaubanduskaitse meetmetes, kuna 2005. aastal algatati endiselt kolm uut uurimist. Kaubanduskaitsealase tegevuse aktiivistumise tulemusena suurenes siiski Euroopa Ühenduse vastu suunatud meetmete arv seitsmelt meetmelt 2004. aasta lõpus üheksale meetmele 2005. aasta lõpus. Hiina ülemaailmne tegevus avaldas kahjulikku mõju ka Euroopa Ühenduse ettevõtjatele, kelle tootmiskohad asuvad teistes Aasia riikides ja kes ekspordivad Hiinasse.

Kuna Hiinat peetakse veel üsna uueks kaubanduse kaitsemeetmete kasutajaks ja arvestades tema järjest suuremat meetmete kasutust, jälgitakse hoolikalt kõiki uusi Hiina uurimisi, et ennetada ja vältida tõsiseid ning ulatuslikke probleeme. 2005. aastal tegi Hiina otsuse oma esimeses meetmete vahepealses läbivaatamises, mis algatati omamaise tööstuse taotlusel. Selle tulemusel suurendati marginaale, mis oli kahjulik Euroopa Ühenduse katehhooli eksportijatele.

Eelmise aasta aruandes juhiti tähelepanu sellele, et Hiina kasutas kaubanduse kaitsemeetmeid kõige enam keemiasektoris ning see suundumus jätkus ka 2005. aastal. Kõik 2005. aasta lõpus kehtinud kaitsemeetmed olid seotud kõnealuse sektoriga, nagu ka kaks uurimismenetlust kolmest, mida Hiina Euroopa Ühenduse vastu algatas. Seda võib selgitada asjaoluga, et kuigi keemiasektor on Hiina üks kõige kiiremini arenevaid tööstusharusid, on impordi osatähtsus kõnealuses sektoris suur.

4.4. India ja Pakistan

2005. aasta teisel poolel edestas Hiina ülemaailmsel tasandil Indiat uute dumpinguvastaste uurimiste algatamises. India jääb siiski üheks suurimaks kaubanduse kaitsemeetmete kasutajaks kogu maailmas.

Sel aastal vähenes India poolt ühenduse vastu algatatud juhtumite arv veidi – kolmelt juhtumilt eelmisel aastal kahele juhtumile 2005. aastal (ja seitse juhtumit 2003. aastal). Euroopa Ühenduse vastu kehtestatud meetmete arv vähenes märkimisväärselt – 36 meetmelt 2004. aastal 22 meetmele 2005. aasta lõpus. See on toimunud tänu WTO edukale vaidluste lahendamise menetlusele, mille Euroopa Ühendus algatas India vastu 2003. aasta lõpus ja mille tulemusena lõpetati 2005. aasta jooksul suur osa kõige probleemsemate juhtumite menetlustest. Loodetakse, et selle vaidluse positiivne lahendus avaldab ka edaspidi mõju kogu India dumpinguvastasele tegevusele. Sellest lähtuvalt on Indias näha teatud olukorra paranemist, kuid siiski on veel palju teha.

Pakistan algatas 2005. aastal muu hulgas Euroopa Ühenduse vastu kolm dumpinguvastast uurimist. See viitab muutusele, võrreldes tema senise suhteliselt tagasihoidliku kaubanduse kaitsemeemete kasutamisega. Need uurimised käsitlesid sipelghapet, plekki ja jalatseid. Euroopa Ühendust on Pakistani võetud meetmed mõjutanud vaid ühel korral. Tegevuse elavnemise põhjuseks võib olla Pakistani omamaise tööstuse kasvav teadlikkus kaubanduskaitse eesmärgist, kuna Pakistani ametiasutused on korraldanud tööstusele kõnealuste meetmete selgitamiseks mitu seminari. Meile teevad tõsist muret Pakistani väga madalad nõuded meetmete haldamisel: sipelghappe juhtumis tegid ametiasutused eksportijatele juurdepääsu teabele väga raskeks. Seetõttu arutame nendega aktiivselt kõnealuseid probleeme ja jälgime hoolikalt käimasolevaid uurimisi. Oleme siiski rahul, et Pakistan lõpetas kaks 2005. aastal algatatud uurimist (plekk, jalatsid) meetmeid kehtestamata.

4.5. Ladina-Ameerika

Ladina-Ameerika riikide eelmiste aastate suundumus kasutada vähe kaubanduskaitse meetmeid jätkus ka 2005. aastal. Brasiilia algatas vaid ühe uue uurimise (dumpinguvastane uurimine, mis lõpetati 2006. aastal meetmeid kehtestamata), samal ajal kui Argentina ei algatanud 2005. aastal ühtegi uut uurimist ega kehtestanud ühtegi Euroopa Ühenduse vastu suunatud kaitsemeedet. Kuigi Argentina oli 2005. aastal ülemaailmsel tasandil jätkuvalt aktiivne dumpinguvastaste meetmete kasutaja, oli ta teist aasta järjest passiivne Euroopa Ühendusest pärit impordi suhtes. Kuigi Euroopa Ühenduse eksport Argentinasse on viimastel aastatel elavnenud, ei ole see veel saavutanud tavapärast taset, mis oli enne 2002. aastal toimunud valuuta devalveerimist. Me jätkasime 2005. aastal siiski Argentinale surve avaldamist WTO vaidluste lahendamise mehhanismi kaudu seoses tasakaalustavate meemete kehtestamisega nisugluteeni ja oliiviõli suhtes.

Mehhiko ja Argentina puhul seisnes meie tegevus konsultatsioonides WTO vaidluste lahendamise menetluste raames. Neil konsultatsioonidel käsitleti põllumajandustoodete, täpsemalt oliiviõli (Mehhiko ja Argentina) ja nisugluteeni (Argentina) suhtes kehtestatud tasakaalustavaid meetmeid. Kahjuks ei aidanud ükski neist konsultatsioonidest pooltel lahendust leida ja sellest ajast alates on tehtud ettevalmistusi kahe WTO vaekoja moodustamiseks (Argentina kaotas oliiviõli suhtes kehtestatud meetmed). Muu Brasiilia ja Mehhiko kaubanduskaitsealane tegevus oli eelkõige seotud enne 2005. aastat algatatud menetluste või meetmetega (nt lõplikud otsused, aegumise läbivaatamised ja menetluste lõpetamised).

4.6. Türgi

Kuigi Türgi ei algatanud 2005. aastal ühtegi uut uurimist, tuleb meenutada, et see riik algatas 2004. aastal enneolematult palju kaitsemeetmeid käsitlevaid uurimisi (kokku viis). Need uurimised lõpetati 2005. aastal, kusjuures komisjon osales kõnealusel aastal nendes menetlustes aktiivselt. Üldiselt olid tulemused Euroopa Ühenduse jaoks positiivsed, kuna viis juhtumit lõpetati meetmeid kehtestamata ja ülejäänud kaks, kus meetmed kehtestati, ei avaldanud konkreetsete meetmete laadi ja ulatuse tõttu Euroopa Ühenduse eksportijatele suurt mõju. Meile teeb siiski tõsist muret see, et Türgi kasutab kaitsemeetmeid liiga agaralt.

5. JÄRELDUS

Arvestades Euroopa Ühenduse vastu suunatud uute algatatud uurimiste ning kehtestatud meetmete arvu üldist vähenemist, oli 2005. aasta kaubanduse kaitsemeetmete seisukohast Euroopa eksportijate jaoks edukas. Meenutagem, et kehtivate meetmete arvu vähenemine on suurel määral seotud sellega, et India kaotas meetmed pärast tema vastu algatatud WTO vaidluse lahendamise menetluse raames korraldatud läbivaatamisi. Seoses uute uurimiste arvuga on nende vähenemine peamiselt seotud selliste erga omnes kaitsemeetmeid käsitlevate uurimiste algatamise vähenemisega, mis mõjutavad Euroopa Ühenduse eksportijaid ka siis, kui need meetmed ei ole otse nende vastu suunatud. Loodame, et kõnealune suundumus jätkub. Vahepeal jätkab Euroopa Ühendus kolmandate riikide pidevat jälgimist, et tagada WTO ja kahepoolsete eeskirjade järgimine kolmandates riikides, abistada ja kaitsta nende Euroopa Ühenduse tööstusharude/liikmesriikide huve, kelle vastu meetmed on suunatud, ning püüda vähendada kolmandate riikide meetmete majanduslikku mõju eksportijatele.

Probleemidega on tegeletud mitmeti, nt otsese sekkumise kaudu konkreetsetel juhtudel, tõstatades üldisi süstemaatilisi probleeme nii asjaomaste riikidega sõlmitud ametlike kui ka mitteametlike kahepoolsete lepingute raames, ning asjaomastes komiteedes WTO raames korraldatud arutelude kaudu ning samuti jätkates koolituskursuste korraldamist kolmandatele riikidele, et selgitada oma seisukohti ja tavasid kaubanduskaitse küsimustes. 2005. aastal osalesid kaubanduskaitse talituste ametnikud kümnel seminaril, mis olid ette nähtud sellistele riikidele nagu Hiina, Venemaa ja Mehhiko.

Arutelud dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete üle jätkusid 2005. aastal WTO Doha vooru raames eesmärgiga täiustada eeskirju, pidades silmas eelkõige nende läbipaistvust, prognoositavust ja selgust. Hongkongi deklaratsioonis kutsuti liikmeid üles vältima dumpinguvastaste meetmete põhjendamatut kasutust ja võib loota, et käimasolevad arutelud tõstavad kasutajate teadlikkust ning tagavad meetmete ettevaatlikuma kasutamise.

Kindlustades, et kolmandad riigid kohaldavad kaubanduse kaitsemeetmete rakendamisel sama rangeid nõudeid kui Euroopa Ühendus, aidatakse tagada seda, et nendes riikides saavutatud paremat turulepääsu ei ohustataks. Aktiivne tegutsemine kaubandustõkete kõrvaldamisel, sealhulgas kaubanduse kaitsemeetmete nõuetekohane ja läbipaistev kohaldamine, aitab suurendada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet kogu maailmas.