Neid eesmärke arvesse võttes on liikmesriigid ühel nõul, et vaja on ambitsioonikust ja riiklike jõupingutuste suurendamist. Avaliku sektori koordineeritud meetmed aitavad kaasata rohkem erainvesteeringuid.

Euroopa on praegu tehisintellekti valdkonda suunatud erainvesteeringute poolest maha jäänud. Kui EL ei tee suuri jõupingutusi, riskib ta sellega, et tehisintellekti pakutavad võimalused jäävad kasutamata, ELi tabab ajude äravool ja temast saab mujal välja töötatud lahenduste tarbija. Sellepärast ongi Euroopa tehisintellekti strateegia eesmärgid ambitsioonikad, ent samas realistlikud: tehisintellekti valdkonda tehtavaid avalikke ja erainvesteeringuid liidus on vaja suurendada, et jõuda järgmise kümnendi jooksul sihttasemeni 20 miljardit eurot aastas. Esiteks suurendab komisjon teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ raames aastatel 2018–2020 tehisintellekti valdkonda tehtavaid investeeringuid 1,5 miljardi euroni. See summa on 70 % võrra suurem kui aastatel 2014–2017. Kui liikmesriigid ja erasektor annavad samaväärse panuse, kasvavad liidu koguinvesteeringud aastatel 2018–2020 enam kui 20 miljardi euroni, valmistades sellega liitu ette täiendavateks investeeringuteks järgmisel kümnendil, mil investeeringute maht peaks järk-järgult kasvama 20 miljardi euroni aastas. See vastaks 7 miljardi euro suurusele aastainvesteeringule avaliku sektori (liikmesriikide ja komisjoni) poolt ehk sama palju kui teistes maailmajagudes. Komisjon tegi ettepaneku, et liit investeerib järgmisel programmitöö perioodil ehk aastatel 2021–2027 tehisintellekti vähemalt miljard eurot aastas, kasutades programmi „Euroopa horisont“ ja digitaalse Euroopa programmi.

Tehisintellektist tingitud muutused teevad samas ka murelikuks. Töötajad kardavad, et kaotavad automatiseerimise tõttu töö; tarbijad küsivad, kes vastutab, kui tehisintellektil põhinev süsteem peaks vale otsuse langetama; väikeettevõtjad ei oska tehisintellekti oma äris rakendada; selle valdkonna idufirmad ei leia Euroopas vajalikke vahendeid ega andekaid inimesi ning rahvusvaheline konkurents on USA ja Hiina massiinvesteeringute tõttu tihedam kui kunagi varem.

Tehisintellekti all mõeldakse intelligentselt käituvaid süsteeme, mis analüüsivad oma keskkonda ja sooritavad teataval määral iseseisvalt toiminguid, et saavutada konkreetseid eesmärke. Me kasutame tehisintellekti iga päev, näiteks rämpsposti blokeerimiseks või digiabilistega rääkimiseks.

Kui algoritmid on välja õpetatud, siis suudavad nad õigesti liigitada objekte, mida kunagi varem näinud pole, tehes seda järjest sagedamini isegi inimestest täpsemalt. Seega on andmete kättesaadavus konkurentsivõimelise tehisintellektivaldkonna peamine koostisosa ja Euroopa Liit peaks seda lihtsustama, järgides samal ajal isikuandmete kaitse eeskirju.

Tehisintellekti arendamiseks on vaja väga suures koguses andmeid. Üks tehisintellekti liikidest – masinõpe tuvastab mustreid olemasolevates andmetes ja kasutab saadud teadmisi uute andmete puhul. Mida suurem on andmekogum, seda paremini suudab tehisintellekt õppida ja avastada isegi õhkõrnu andmetevahelisi seoseid.

Tehisintellekti edasine areng eeldab hästi toimivat andmete ökosüsteemi, mis rajaneb usaldusel, andmete kättesaadavusel ja andmetaristul. Isikuandmete kaitse üldmäärus on andmete ühtse turu usaldusväärsuse nurgakivi. Sellega on kehtestatud uus üleilmne standard, mis keskendub eelkõige üksikisikute õigustele, peegeldab euroopalikke väärtusi ja on tähtis element tehisintellekti usaldusväärsuse tagamisel. Selline usaldus on eriti tähtis siis, kui küsimus on terviseandmete töötlemises tehisintellekti juhitud rakenduste jaoks. Komisjon soovib kutsuda Euroopa Andmekaitsenõukogu üles koostama suuniseid isikuandmete töötlemiseks teadusuuringute kontekstis. See aitab luua suuri riikideüleseid teadusandmekogumeid, mida tehisintellekt saab kasutada.

Võttes arvesse mitmesuguste tehnikasaavutuste murrangulist iseloomu, töötavad poliitikakujundajad välja strateegiaid tööhõives aset leidvate muudatustega toimetulekuks, kuna tempo, millega ühed töökohad kaovad ja teised ilmuvad, on tõenäoliselt kiirenemas, samal ajal kui teisenevad ärimudelid ning tööülesannete täitmise viisid. See võib tingida vajaduse kohandada praegust tööturgu ja sotsiaalkaitse korda, et toetada üleminekuid tööturul. Komisjon on loonud kõrgetasemelise eksperdirühma, kes uurib digitehnoloogiale ülemineku mõju ELi tööturgudele ja esitab vastavasisulise aruande 2019. aasta kevadel.

Liikmesriigid vahetavad seetõttu parimaid tavasid selle kohta, kuidas tipptaset kindlustada ja andekaid töötajaid hoida ning kuidas suurendada jõupingutusi praeguse seaduslikku rännet käsitleva liidu acquis’ pakutavate võimaluste, sealhulgas sinise kaardi täielikuks kasutuselevõtuks ja ärakasutamiseks, et andekaid inimesi ligi meelitada. Sinine kaart on tööluba, mis võimaldab kõrge kvalifikatsiooniga kolmandate riikide kodanikel ELis elada ja töötada. Oskusi tuleks käsitleda ka riiklikes tehisintellekti strateegiates, mis peavad valmima 2019. aasta keskpaigaks. Strateegiates tuleks käsitleda tehisintellektiga seotud oskusi formaalhariduse kontekstis, mis hõlmab kutseõpet ja kõrgharidust, ning seda, kuidas leida magistritele ja doktoritele tehisintellekti valdkonnas paremaid võimalusi.

Tehnika kiire areng tähendab, et töökeskkond teiseneb märkimisväärselt ja üsna varsti. Eelkõige toovad tehnoloogilised muutused kaasa töötajatelt nõutavate oskuste muutumise, mis tähendab, et väga suur hulk töötajaid peavad oma oskusi täiendama. Seega tuleb rohkem tähelepanu pöörata elukestvale õppele. Muutuste üks aspekt puudutab neid töötajaid, kes tehisintellekti tulevasi lahendusi reaalselt välja töötavad ja rakendavad. Peaaegu kõigis liikmesriikides on puudu info- ja kommunikatsioonitehnoloogia spetsialiste ning praegu vajatakse enam kui 600 000 digitaalvaldkonna eksperti. Peale selle saavad andekad teadlased ja paljutõotavad idufirmad sageli häid pakkumisi välisriikidest. Näiteks töötas 2017. aastal 240 000 eurooplast Silicon Valleys ja paljud neist olid läinud USAsse, et asuda konkreetsele töökohale tehnikatööstuses. Euroopa peab suutma sedalaadi spetsialiste koolitada, ligi meelitada ja hoida, soodustades ettevõtlust, mitmekesisust ja soolist tasakaalu.

Samavõrd tähtis on soodustada tehisintellekti võimalikult laialdast kasutuselevõttu majanduses, eelkõige idufirmade ja VKEde poolt. Üldsuse teadlikkuse suurendamise ning Euroopa uusimate teadussaavutuste ja läbiproovitud tipptasemel tehnoloogia jagamise kaudu tagame selle, et iga ettevõte, sõltumata suurusest või tehnoloogilisest tasemest, ja ka avalik sektor suudab nendest digitaalsetest võimalustest kinni haarata. Kavandatud uues digitaalse Euroopa programmis on ette nähtud liikmesriikide ja komisjoni kaasinvesteeringud kõikjal Euroopas paiknevatesse digitaalse innovatsiooni keskustesse, sealhulgas ühtekuuluvuspoliitika fondide kaudu. Programm kergendab veelgi tehisintellektialase suutlikkuse levitamist liikmesriikides ning on seotud tehisintellekti nõudeteenuste platvormiga. Selleks määravad liikmesriigid 2019. aasta jooksul kindlaks tehisintellekti digitaalse innovatsiooni keskused oma territooriumil.

Liikmesriigid ja komisjon soovivad suurendada riikide teadussuutlikkust ja saavutada kriitilise massi Euroopa tehisintellekti tippkeskuste võrgustiku tihendamise kaudu. Eesmärk on edendada koostööd Euroopa parimate uurimismeeskondade vahel, et ühisel jõul ja tõhusamalt lahendada peamised teaduslikud ja tehnilised probleemid tehisintellekti valdkonnas.

Liikmesriigid ja komisjon tugevdavad ühtlasi koostööd erasektoriga. Komisjon viib kokku ettevõtjad ja teadusasutused, et töötada välja tehisintellekti käsitlev ühine strateegiline teadusuuringute kava, et määrata kindlaks turu vajadustele vastavad prioriteedid ning soodustada sektoritevahelist ja piiriülest teabevahetust. See sillutab teed uue tehisintellekti alase teadusuuringute ja innovatsiooni partnerluse poole, millega tugevdatakse akadeemilise ringkonna ja tööstussektori koostööd Euroopas. Erasektorilt kui selle lepingulise partnerluse osapoolelt oodatakse spetsiifilisi ja suuri investeeringuid tehisintellekti arendamisse. Partnerlus tugineb robootika ja suurandmete valdkonnas loodud partnerlustele, ning hõlmab 4,4 miljardi euro väärtuses investeeringuid, millest suurem osa (3,2 miljardit eurot) tuleb tööstussektorilt. Sidusrühmad on juba avaldanud toetust tehisintellekti alase partnerluse loomiseks.

Ehkki avaliku sektori investeeringutel on tähtis roll, lasub seadusandjatel vastutusrikas ülesanne kõrvaldada killustatud turgudest tingitud takistused. Tooted ja teenused on üha enam omavahel seotud ja digitaalsed. Seoses sellega on äärmiselt tähtis vältida turu killustatust strateegilistes sektorites, nagu tehisintellekt, arendades selleks muu hulgas peamisi progressi võimaldavaid vahendeid, näiteks ühiseid standardeid ja kiireid sidevõrke. Tõeliselt ühtsel turul, mille lahutamatuks osaks on ka digitaalne komponent, on ettevõtjatel lihtsam tegevust laiendada ja piiriüleselt kaubelda, mis omakorda soodustab täiendavaid investeeringuid.

Kui avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise direktiivi läbivaatamises jõutakse kokkuleppele, parandab see samuti innovatsiooniks vajalike andmete kättesaadavust.

Ühtsete Euroopa andmeruumide loomine valdkondades, nagu tootmine või energeetika, on Euroopa novaatoritele ja ettevõtjatele väga kasulik. Neisse ühistesse Euroopa andmeruumidesse koondatakse kõikjalt Euroopast andmeid nii avaliku sektori tarbeks kui ka ettevõtjatevaheliseks kasutamiseks ning need tehakse tehisintellekti arendamiseks kättesaadavaks sellises mahus, et see võimaldab uute toodete ja teenuste väljatöötamist. Väga tähtis on üleeuroopaliste normide, näiteks koostalitlusvõime nõuete ja standardite kiire väljatöötamine ja heakskiitmine. Liit peab ühtlasi olema toeks, et tagada takistusteta juurdepääs sellistele andmekogumitele ning nende vahetamine ja taaskasutus. Väärtuslike andmekogumite kindlakstegemine liikmesriikide poolt aitab neid vabamalt taaskasutada. Komisjon panustab ühtlasi rohkete Maa seire andmetega ja Copernicuse juhtprogrammist saadud teabega.

Eriti paljutõotavad on tehisintellekti rakendused tervishoius. 2020. aastal toetab komisjon raamprogrammi „Horisont 2020“ kaudu ja liikmesriikidega kooskõlastatult meditsiiniliste ülesvõtete ühise andmebaasi loomist (see saab olema anonüümne ja põhineb patsientide poolt vabatahtlikult loovutatud andmetel). Esialgu lisatakse andmebaasi kõige levinumate vähivormidega seotud ülesvõtteid, et tehisintellekti abil parandada diagnoosimist ja ravi. See töö vastab kõigile nõutud regulatiivsetele, turvalisuse ja eetikanõuetele.

Tehisintellekti kasutavad töövahendid on avaliku halduse tegevuses edaspidi äärmiselt olulised. Liikmesriigid ja komisjon kasutavad vastastikuse õppe võimalusi, teevad kindlaks valdkonnad, kus tehisintellekti, sealhulgas küberturvalisuse lahendusteks saab kasutada ühishankeid ning arutavad konkreetseid probleeme seoses avaliku sektoriga. Arvestades et avaliku sektori asutused on kohustatud tegutsema seaduse järgi, et nad peavad oma otsuseid põhjendama ning et nende tegevus allub halduskohtute kontrollile, toob tehisintellekti rakendamine näiteks julgeoleku ja õiguskaitse valdkonnas kaasa spetsiifilisi õiguslikke ja eetilisi probleeme.

Andmete töötlemise juures on äärmiselt oluline ka andmetöötlusvõimsus. Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse algatusega (EuroHPC) koondatakse ressursse, et arendada välja järgmise põlvkonna superarvutid, millega töödelda suurandmeid ja koolitada tehisintellekti. See tähendab, et mikroelektroonika komponentide ja süsteemide valdkonna (ECSEL) käimasolev partnerlus liikmesriikide ja tööstusega ning Euroopa protsessorialgatus, mille eesmärk on töötada kõrgjõudlusega andmetöötluse, andmekeskuste ja isejuhtivate sõidukite jaoks välja vähese energiatarbega protsessorite tehnoloogia, on äärmiselt olulised, et arendada välja tipptasemel kiibitehnoloogia sõltumatu ja innovatiivse Euroopa ökosüsteem.

2.6. Globaalse haardega eetikasuuniste väljatöötamine ja innovatsioonisõbraliku õigusraamistiku loomine

Selleks et ühiskond tehisintellekti aktsepteeriks ja kasutaks, on vaja usaldust, mistõttu peab tehnoloogia olema prognoositav, vastutustundlik, kontrollitav ning kooskõlas põhiõiguste ja eetiliste normidega. Vastasel korral võib tehisintellekti kasutamine viia soovimatute tagajärgedeni. Näiteks võib see tekitada mõttelise ruumi, kus inimesed saavad üksnes oma seisukohtadega ühtivat teavet, või süvendada diskrimineerimist, nagu juhtumi puhul, kus algoritm muutus 24 tunni jooksul pärast rassistliku materjaliga kokkupuutumist rassistlikuks.

On äärmiselt tähtis, et inimesed mõistaksid, kuidas tehisintellekt otsuseid langetab. Euroopast võib saada maailmas see juhtiv jõud, kes arendab ja kasutab tehisintellekti, et teha head, ning toetab inimkeskset lähenemist ja eetiliste kujunduspõhimõtete rakendamist.

Selliste põhimõtete paremaks kinnistamiseks tehisintellekti väljatöötamisel ja kasutamisel asutas komisjon sõltumatu kõrgetasemelise tehisintellekti eksperdirühma, kelle ülesanne on koostada tehisintellekti eetikasuunised. Suuniste esimene versioon avaldatakse 2018. aasta lõpus ning eksperdid esitavad oma lõpliku versiooni komisjonile 2019. aasta märtsis pärast laiapõhjalist konsulteerimist Euroopa tehisintellekti liidu kaudu. Edasine eesmärk on viia Euroopa eetiline lähenemisviis üleilmsele areenile. Komisjon on valmis tegema koostööd kõigi kolmandate riikidega, kes jagavad neidsamu väärtusi.

Tehisintellekti edasiarendamine nõuab ühtlasi õigusraamistikku, mis oleks piisavalt paindlik, et soodustada innovatsiooni, ning tagaks samal ajal kõrgetasemelise kaitse ja turvalisuse. Komisjon hindab praegu, kas riiklikud ja ELi ohutus- ja vastutusraamistikud on neid uusi väljakutseid arvesse võttes otstarbekohased või kas on lünki, mis tuleks kõrvaldada. Seepärast avaldab komisjon 2019. aasta keskpaigaks aruande potentsiaalsete lünkade kohta tehisintellekti ohutus- ja vastutusraamistikus koos sellekohaste suunistega.

2.7. Tehisintellekti rakenduste ja taristu julgeolekuaspektid ning rahvusvahelise julgeoleku tegevuskava

Tehisintellekt võib julgeolekut mõjutada kolmel viisil, mis vajavad paremat selgitamist: kuidas saab tehisintellekt kaasa aidata eesmärkide saavutamisele julgeolekusektoris; kuidas kaitsta tehisintellekti tehnoloogiat rünnakute eest; kuidas käituda tehisintellekti võimaliku kuritarvitamise korral.

Tehisintellekti rakenduste üha suurem potentsiaal ja tundlikkus mitmes digitaalmajanduse ja -ühiskonna valdkonnas, nagu automatiseeritud liikuvus või elektrikatkestuste vältimine, viitab sellele, et on ülimalt asjakohane kehtestada tehisintellekti jaoks küberturvalisuse nõuded.

Tehisintellekti rakendamine relvasüsteemides võib põhjalikult muuta relvastatud konfliktide iseloomu ning tekitab seega tõsiseid kartusi ja küsimusi. Liit rõhutab jätkuvalt, et rahvusvaheline õigus, sealhulgas rahvusvaheline humanitaarõigus ja inimõigustealane õigus on täielikult kohaldatavad kõigi relvasüsteemide, kaasa arvatud automatiseeritud relvasüsteemide suhtes, ning et riigid jäävad vastutavaks nende süsteemide kasutamise eest relvastatud konfliktides. EL jääb lisaks seisukohale, et surmava jõu kasutamise üle peab säilima inimkontroll ja see peab olema sisse programmeeritud iga relvasüsteemi kogu elutsüklisse.

3. KOKKUVÕTE

Tehisintellekt on juba osa meie igapäevaelust, kuid selle potentsiaal on palju suurem, kui me seni näinud oleme. Selleks et Euroopa omandaks tehisintellekti valdkonnas juhtrolli, peab ta lähtuma oma tugevatest külgedest ning toetama eetilise, turvalise ja tipptasemel Euroopa tehisintellekti arendamist.

Komisjon kutsub seetõttu:

·Euroopa Ülemkogu üles kooskõlastatud kava toetama;

·liikmesriike üles kooskõlastatud kava rakendama ning töötama sealhulgas 2019. aasta keskpaigaks välja riiklikud tehisintellekti strateegiad, milles kirjeldatakse investeerimistasemeid ja rakendusmeetmeid;