EUROOPA KOMISJON Strasbourg, 12.12.2017 COM(2017) 794 final 2017/0352(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse ELi infosüsteemide (politsei- ja õiguskoostöö, varjupaik ja ränne) koostalitlusvõime raamistik {SWD(2017) 473}

{SWD(2017) 474}



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku taust Viimase kolme aasta jooksul on sagenenud ELi välispiiri ebaseaduslik ületamine ning püsinud ja kasvanud oht sisejulgeolekule, mille tunnistuseks on rida terrorirünnakuid. ELi kodanikud eeldavad, et isikute kontrollimine välispiiril ja Schengeni alal on tõhus, tagades rände tulemusliku haldamise ja suurendades sisejulgeolekut. Need väljakutsed on toonud esiplaanile kiireloomulise vajaduse ühendada piirihalduse, rände ja julgeoleku valdkonnas kasutatavad ELi teabevahendid ning neid terviklikult tugevdada. Selleks, et paremini kaitsta ELi välispiire, parandada rände haldamist ning suurendada sisejulgeolekut kõigi kodanike hüvanguks, on võimalik ja tuleb muuta teabe haldamine ELis tulemuslikumaks ja tõhusamaks, arvestades seejuures täiel määral põhiõigusi, sealhulgas eelkõige õigust isikuandmete kaitsele. ELi tasandil on juba olemas mitu infosüsteemi ning arendamisel on veelgi süsteeme, mis annavad piirivalve-, sisserände- ja õiguskaitseametnikele isikute kohta asjakohast teavet. Et selline tugi oleks tõhus, peab ELi infosüsteemidest saadav teave olema täielik, täpne ja usaldusväärne. ELi teabehalduse korralduses on siiski struktuurilisi puudujääke. Riikide ametiasutused on erinevalt reguleeritud infosüsteemide tõttu keerulises olukorras. Peale selle on piiride ja julgeoleku valdkonna andmehalduse struktuur killustunud, kuna teavet säilitatakse omavahel ühendamata süsteemides. See põhjustab andmelünki. Sellest tulenevalt ei ole ELi tasandi eri infosüsteemid praegu koostalitlusvõimelised, s.t võimelised vahetama andmeid ja jagama teavet nii, et vajalik teave oleks õigel ajal ja õiges kohas asutuste ja pädevate ametnike käsutuses. ELi tasandi infosüsteemide koostalitlus võib aidata kõrvaldada praegusi teabelünki, mis seisnevad selles, et isikud (sealhulgas isikud, kes võivad olla seotud terrorismiga), võivad olla registreeritud erinevates omavahel ühendamata andmebaasides eri varjunimede all. Komisjon esitas 2016. aasta aprillis teatise „Piirivalve ja julgeoleku tugevamad ja arukamad infosüsteemid“, et käsitleda mitut infosüsteemidega seotud struktuurset puudust. 2016. aasta aprilli teatise eesmärk oli algatada arutelu selle üle, kuidas Euroopa Liidu infosüsteemid saaksid paremini parandada piiride ja rände haldamist ning sisejulgeolekut. Ka nõukogu tunnistas tungivat vajadust võtta selles valdkonnas meetmeid. 2016. aasta juunis kinnitas nõukogu tegevuskava teabevahetuse ja teabehalduse, sealhulgas koostalitlusvõime lahenduste edendamiseks justiits- ja siseküsimuste valdkonnas. Tegevuskavaga seati eesmärk toetada operatiivuurimisi ja tagada nn eesliinil tegutsejate (politsei- ja piirivalveametnikud, prokurörid, sisserändeametnikud jt) kiire varustamine tervikliku, aktuaalse ja kvaliteetse teabega, et neil oleks võimalik teha koostööd ja tulemuslikult tegutseda. Euroopa Parlament on samuti kutsunud üles selles valdkonnas meetmeid võtma. Oma 2016. aasta juuli resolutsioonis komisjoni 2017. aasta tööprogrammi kohta kutsus Euroopa Parlament üles esitama „ettepanekud, [...] mis puudutavad olemasolevate teabesüsteemide parandamist ja arendamist, teabepuudujääkide kõrvaldamist ja koostalitluse rakendamist ning ELi tasandil toimuvat kohustuslikku teabevahetust, millega kaasnevad nõutavad andmekaitsemeetmed“. President Junckeri 2016. aasta septembri kõnes olukorrast Euroopa Liidus ning Euroopa Ülemkogu 2016. aasta detsembri järeldustes rõhutati andmete haldamises praegu esinevate puuduste kõrvaldamise ja olemasolevate infosüsteemide vahelise koostalitlusvõime parandamise olulisust. 2016. aasta aprilli teatise järelmina moodustas komisjon 2016. aasta juunis kõrgetasemelise infosüsteemide ja koostalitlusvõime eksperdirühma, kelle ülesandeks on käsitleda ELi kesksete piiri- ja julgeolekualaste süsteemide koostalitlusvõime parandamise õiguslikke, tehnilisi ja tegevusalaseid probleeme, sealhulgas selle vajalikkust, tehnilist teostatavust, proportsionaalsust ja mõju andmekaitsele. Kõrgetasemelise eksperdirühma lõpparuanne avaldati 2017. aasta mais. Selles esitati rida soovitusi ELi infosüsteemide ja nende koostalitlusvõime tugevdamiseks ja arendamiseks. Eksperdirühma töös osalesid aktiivselt ELi Põhiõiguste Amet, Euroopa Andmekaitseinspektor ja ELi terrorismivastase võitluse koordinaator. Nad esitasid toetavad avaldused, osutades samal ajal, et edasiliikumisel tuleb käsitleda laiemaid põhiõiguste ja andmekaitsega seotud küsimusi. Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni sekretariaadi ja nõukogu peasekretariaadi esindajad osalesid vaatlejatena. Kõrgetasemeline eksperdirühm jõudis järeldusele, et on vajalik ja tehniliselt teostatav teha tööd, et leida koostalitlusvõime saavutamiseks praktilisi lahendusi, mis võivad põhimõtteliselt tuua rakenduslikku kasu ja mida on võimalik kasutusele võtta andmekaitsenõudeid järgides. Tuginedes eksperdirühma aruandele ja soovitustele, esitas komisjon seitsmendas eduaruandes tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta piiride, rände haldamisega ja julgeolekuga seotud andmete haldamiseks uue lähenemisviisi, millega tagatakse kõigi ELi kesksete julgeoleku, piiride ja rände haldamise infosüsteemide koostalitlusvõime, austades täiel määral põhiõigusi. Komisjon teatas oma kavatsusest astuda samme Euroopa otsinguportaali loomiseks, mis võimaldab samaaegselt teha päringuid kõigis asjakohastes julgeoleku, piiride ja rände haldamise valdkonna ELi süsteemides ning millega võivad kaasneda õiguskaitseasutuste juurdepääsu reguleerivad lihtsustatud õigusnormid, ning arendada nende süsteemide jaoks välja ühine biomeetrilise võrdlemise teenus (võimaluse korral koos päringutabamuse tähistamise funktsiooniga) ja ühine isikuandmete hoidla. Samuti teatas ta kavatsusest esitada niipea kui võimalik koostalitlusvõimet käsitlev seadusandlik ettepanek. Euroopa Ülemkogu 2017. aasta juuni kohtumise järeldustes korrati vajadust tegutseda. Justiits- ja siseküsimuste nõukogu 2017. aasta juuni järeldustele tuginedes palus Euroopa Ülemkogu komisjonil võimalikult kiiresti koostada kõrgetasemelise eksperdirühma järeldusi jõustava õigusakti eelnõu. See algatus on kooskõlas nõukogu üleskutsega teha ettepanek tervikliku raamistiku kohta, mis käsitleb õiguskaitseasutuste juurdepääsu justiits- ja siseküsimuste valdkonna eri andmebaasidele eesmärgiga saavutada suurem lihtsustamine, ühtsus, tulemuslikkus ja tegevusvajadustega arvestamine. Selleks, et suurendada jõupingutusi, mille eesmärk on muuta Euroopa Liit turvalisemaks ühiskonnaks, kus täielikult järgitakse põhiõigusi, teatas komisjon oma 2018. aasta tööprogrammi kontekstis infosüsteemide koostalitlusvõimet käsitlevast ettepanekust, mis esitatakse enne 2017. aasta lõppu. •Ettepaneku eesmärgid Käesoleva algatuse üldised eesmärgid tulenevad aluslepingu eesmärkidest, milleks on Schengeni ala välispiiride haldamise parandamine ja Euroopa Liidu sisejulgeoleku suurendamine. Samuti tulenevad nad komisjoni poliitilistest otsustest ja asjakohastest nõukogu (Euroopa Ülemkogu) järeldustest. Neid eesmärke on täpsustatud Euroopa rände tegevuskavas ja sellele järgnenud teatistes, sealhulgas teatistes, mis käsitlevad Schengeni ala säilitamist ja tugevdamist, Euroopa julgeoleku tegevuskava ning komisjoni tööd ja eduaruandeid seoses tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumisega. Käesoleva ettepaneku eesmärgid on olemuslikult seotud eeltooduga, tuginedes eelkõige 2016. aasta aprilli teatisele ja kõrgetasemelise eksperdirühma järeldustele. Käesoleva ettepaneku erieesmärgid on: (1)tagada, et lõppkasutajatel, eelkõige piirivalve-, õiguskaitse- ja sisserändeametnikel ning kohtuasutustel, on kiire, tõrgeteta, süstemaatiline ja kontrollitud juurdepääs teabele, mida nad oma tööülesannete täitmiseks vajavad; (2)pakkuda välja lahendus samade biomeetriliste andmetega seotud mitme erineva identiteedi kindlakstegemiseks, et tagada heausksete isikute õige tuvastamine ja samal ajal võidelda identiteedipettustega; (3)hõlbustada liikmesriikide territooriumil kolmandate riikide kodanike isikusamasuse kontrollimist politseiasutuste poolt ning (4)hõlbustada ja lihtsustada õiguskaitseasutuste juurdepääsu muudele ELi tasandi infosüsteemidele kui õiguskaitsealased infosüsteemid, kui see on vajalik raskete kuritegude ja terrorismi tõkestamiseks, uurimiseks, avastamiseks või nende eest vastutusele võtmiseks. Nende peamiste tegevusalaste eesmärkide kõrval aitab käesolev ettepanek

·hõlbustada olemasolevate ja tulevaste uute infosüsteemide tehnilist ja operatiivset rakendamist liikmesriikides; ·tõhustada ja ühtlustada vastavate süsteemide kasutamist reguleerivaid andmeturbe- ja andmekaitsetingimusi ning ·parandada ja ühtlustada vastavate süsteemide andmekvaliteedi nõudeid. Samuti sisaldab ettepanek sätteid, mis käsitlevad justiits- ja siseküsimuste valdkonnas infosüsteemide arendamise ELi standardina universaalse sõnumivormingu kehtestamist ja selle haldamist ning aruandluse ja statistika keskhoidla loomist. •Ettepaneku kohaldamisala Koos samal päeval esitatud sõsarettepanekuga keskendub käesolev koostalitusvõimet käsitlev ettepanek ELi julgeoleku, piiride ja rände haldamise kesksetele infosüsteemidele, millest kolm on juba olemas, üks on valmimas ja veel kaks on kaasseadusandjate vahel arutlusel olevate ettepanekute etapis. Igal süsteemil on oma eesmärgid, otstarve, õiguslikud alused, reeglid, kasutajarühmad ja institutsiooniline kontekst. Kolm olemasolevat keskset infosüsteemi on: ·Schengeni infosüsteem (SIS), mis sisaldab mitmesuguseid hoiatusteateid isikute kohta (sissesõidu või riigis viibimise keeld, ELi vahistamismäärus, kadunud isikud, kohtumenetluses osalemise eesmärgil otsitavad isikud, diskreetne ja erikontroll) ja esemete kohta (sealhulgas isikut tõendavad dokumendid või reisidokumendid, mis on kaotatud, varastatud või kehtetuks tunnistatud); ·Euroopa sõrmejälgede võrdlemise süsteem (Eurodac), mis sisaldab varjupaigataotlejate ja välispiiri ebaseaduslikult ületanud või liikmesriigis ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike sõrmejälgede andmeid; ning ·viisainfosüsteem (VIS), mis sisaldab andmeid lühiajaliste viisade kohta. Lisaks neile olemasolevatele süsteemidele tegi komisjon aastatel 2016–2017 ettepanekud veel kolme keskse ELi infosüsteemi kohta: ·riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem (EES), mille õiguslikus aluses on äsja kokku lepitud ning millega praegune passide käsitsi tembeldamine süsteem asendatakse Schengeni ala lühiajaliselt külastavate kolmandate riikide kodanike nime, reisidokumendi liigi, biomeetriliste andmete ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise kuupäeva ja koha elektroonilise registreerimisega; ·kavandatav ELi reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS), mis vastuvõtmise korral saab olema suurel määral automatiseeritud süsteem viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike poolt enne Schengeni alale reisimist esitatud teabe kogumiseks ja kontrollimiseks; ning ·kavandatav kolmandate riikide kodanike suhtes kohaldatav Euroopa karistusregistrite infosüsteem (ECRIS-TCN-süsteem), millest saab elektrooniline süsteem teabe vahetamiseks varasemate süüdimõistvate kohtuotsuste kohta, mille ELi kriminaalkohtud on kolmandate riikide kodanike suhtes langetanud. Need kuus süsteemi täiendavad üksteist ja kõik need – peale Schengeni infosüsteemi (SIS) – keskenduvad üksnes kolmandate riikide kodanikele. Ühtlasi toetavad need süsteemid liikmesriikide ametiasutusi piiride ja rände haldamisel, viisa- ja varjupaigataotluste menetlemisel ning kuritegevuse ja terrorismi vastu võitlemisel. Viimatinimetatu kehtib eriti SISi puhul, mis on praegu kõige laialdasemalt kasutatav õiguskaitsealase teabe jagamise vahend. Lisaks nimetatud ELi tasandil keskselt hallatavatele infosüsteemidele hõlmab käesoleva ettepaneku kohaldamisala ka Interpoli varastatud ja kadunud reisidokumentide andmebaasi (SLTD), milles Schengeni piirieeskirjade sätete kohaselt tehakse süstemaatiliselt päringuid ELi välispiiridel, ja Interpoli hoiatusteadetega seotud reisidokumentide andmebaasi (TDAWN). Samuti hõlmab kohaldamisala Europoli andmeid, niivõrd kui see on asjakohane kavandatava ETIASe süsteemi toimimise seisukohast ning liikmesriikide abistamisel raskeid kuritegusid ja terrorismi puudutavate andmete otsimisel. Käesolev algatus ei hõlma siseriiklikke infosüsteeme ega ELi detsentraliseeritud infosüsteeme. Kui vajadus selleks leiab kinnitust, võib ühe või mitme käesolevas algatuses käsitletava komponendiga edaspidi ühendada ka detsentraliseeritud süsteemid, näiteks need, mida kasutatakse Prümi raamistiku, broneeringuinfo direktiivi ja reisijate eelandmeid käsitleva direktiivi alusel. Selleks, et teha vahet ühelt poolt piire ja viisasid käsitleva Schengeni õigustiku edasiarendamisega seotud teemade ning teiselt poolt teiste süsteemide vahel, mis on seotud politseikoostööd käsitleva Schengeni õigustikuga või mis ei ole üldse seotud Schengeni õigustikuga, käsitletakse käesolevas ettepanekus juurdepääsu Schengeni infosüsteemile, mis on praegu reguleeritud nõukogu otsusega 2007/533/JSK, Eurodacile ja [ECRIS-TCN-süsteemile].

•Koostalitlusvõime saavutamiseks vajalikud tehnilised komponendid Käesoleva ettepaneku eesmärkide saavutamiseks on vaja luua neli koostalitluse komponenti: ·Euroopa otsinguportaal, ·ühine biomeetrilise võrdlemise teenus, ·ühine isikuandmete hoidla, ·mitme identiteedi detektor. Kõiki neid komponente kirjeldatakse üksikasjalikult mõjuhinnangut käsitlevas komisjoni talituste töödokumendis, mis on käesolevale ettepanekule lisatud. Nende nelja komponendi ühendamisel tekib alljärgnev koostalitlusvõime lahendus: Alljärgnevalt kirjeldatakse kokkuvõtlikult nende nelja komponendi eesmärke ja toimimist. (1) Euroopa otsinguportaal on komponent, mis võimaldaks samaaegselt teha päringuid mitmes süsteemis (SISi kesksüsteem, Eurodac, VIS, tulevane riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem, kavandatavad ETIAS ja ECRIS-TCN-süsteem ning asjaomased Interpoli süsteemid ja Europoli andmed), kasutades identiteediandmeid (nii biograafilisi kui ka biomeetrilisi andmeid). See tagaks, et ELi infosüsteemide kasutajatel on kiire, tõrgeteta, tõhus, süstemaatiline ja kontrollitud juurdepääs kogu teabele, mida nad oma tööülesannete täitmiseks vajavad. Euroopa otsinguportaali kaudu tehtav päring annaks kohe (mõne sekundi jooksul) vastuseks teabe erinevatest süsteemidest, millele kasutajal on seaduslik juurdepääs. Euroopa otsinguportaalile kavandataks konkreetsed konfiguratsioonid, mis sõltuvad päringu eesmärgist ja vastavatest juurdepääsuõigustest. Euroopa otsinguportaal ei töötleks uusi andmeid ega säilitaks mingeid andmeid, vaid toimiks ühe akna süsteemina, võimaldades teha päringuid erinevates kesksüsteemides ja hankida hõlpsalt vajalikku teavet; seejuures järgitaks täiel määral alussüsteemide juurdepääsu kontrolli ja andmekaitse nõudeid. Euroopa otsinguportaal hõlbustaks kõigi olemasolevate ELi infosüsteemide korrektset ja lubatud kasutamist vastavalt asjakohastele reguleerivatele õigusaktidele ning muudaks liikmesriikide jaoks nende süsteemide kasutamise ja neist teabe otsimise lihtsamaks ja odavamaks. (2) Ühine biomeetrilise võrdlemise teenus võimaldaks erinevates kesksüsteemides (eelkõige SIS, Eurodac, VIS, tulevane riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem ja kavandatav ECRIS-TCN-süsteem) teha biomeetriliste andmete (sõrmejäljed ja näokujutised) päringuid ja tulemusi võrrelda. Kuna kavandatav ETIAS ei hakka sisaldama biomeetrilisi andmeid, ei lingita seda ühise biomeetrilise võrdlemise teenusega. Praegu on igal olemasoleval kesksüsteemil (SIS, Eurodac, VIS) spetsiaalne biomeetriliste andmete patenteeritud otsingumootor; ühine biomeetrilise võrdlemise teenus annaks aga ühtse platvormi, mille abil saab andmeid samaaegselt eri süsteemidest otsida ja võrrelda. Ühine biomeetrilise võrdlemise teenus, mis viie komponendi asemel tugineb üheleainsale tehnoloogilisele komponendile, oleks turvalisuse, kulude, hoolduse ja toimimise seisukohast väga kasulik. Biomeetrilised andmed (sõrmejäljed ja näokujutised) säilitatakse üksnes vastavates süsteemides. Ühine biomeetrilise võrdlemise teenus loob ja säilitab biomeetriliste andmete matemaatilise kirjelduse (malli), säilitamata tegelikke andmeid, mis seega salvestatakse ainult ühel korral ja jäävad ühte asukohta. Ühine biomeetrilise võrdlemise teenus võimaldab leida seoseid sama isiku kohta eri süsteemidesse salvestatud andmekogumite ja eri identiteetide vahel. Ükski ülejäänud kolmest komponendist ei saaks toimida ilma ühise biomeetrilise võrdlemise teenuseta. (3) Ühine isikuandmete hoidla oleks ühine komponent, mida kasutatakse selleks, et säilitada Eurodacis, VISis, tulevases riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis, kavandatavas ETIASes ja kavandatavas ECRIS-TCN-süsteemis salvestatud kolmandate riikide kodanike biograafilisi ja biomeetrilisi identiteediandmeid. Kõigis viies kesksüsteemis salvestatakse biograafilised andmed konkreetsete isikute kohta konkreetsel põhjusel. See ei muutuks. Asjaomaseid identiteediandmeid säilitatakse ühises isikuandmete hoidlas, kuid need „kuuluvad“ jätkuvalt vastavatele süsteemidele, kus need algselt salvestati. Ühine isikuandmete hoidla ei sisaldaks Schengeni infosüsteemi andmeid. Schengeni infosüsteemi keerukas tehniline struktuur, mis hõlmab siseriiklikke koopiaid, osalisi siseriiklikke koopiaid ja võimalikke siseriiklikke biomeetrilisi süsteeme, muudaks ühise isikuandmete hoidla nii keeruliseks, et see ei pruugi olla tehniliselt ja rahaliselt teostatav.

Ühise isikuandmete hoidla põhieesmärk on hõlbustada kolmandate riikide kodanike isikusamasuse kindlakstegemist biograafiliste andmete abil. See kiirendaks tegevust, suurendaks tõhusust ja võimaldaks mastaabisäästu. Ühise isikuandmete hoidla loomine on vajalik kolmandate riikide kodanike isikusamasuse tulemuslikuks kontrollimiseks, sealhulgas liikmesriigi territooriumil. Päringutabamuse tähistamise funktsiooni lisamine võimaldab lihtsa „on / ei ole“ teate abil kontrollida andmete sisaldumist (või puudumist) kõigis süsteemides, mida ühine isikuandmete hoidla hõlmab. Sel moel lihtsustab ühine isikuandmete hoidla ka õiguskaitseasutuste juurdepääsu infosüsteemidele, mis ei ole seotud õiguskaitsega, tagades samal ajal kõrgetasemelise andmekaitse (vt allpool lõiku, mis käsitleb kaheetapilist juurdepääsu õiguskaitse eesmärgil andmete otsimiseks). Ühise isikuandmete hoidlaga hõlmatavast viiest süsteemist vajavad tulevane riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem, kavandatav ETIAS ja kavandatav ECRIS-TCN-süsteem veel väljaarendamist. Praegune Eurodac ei sisalda biograafilisi andmeid; vastav laiendus töötatakse välja pärast Eurodaci uue õigusliku aluse vastuvõtmist. Praegune VIS ei sisalda biograafilisi andmeid, kuid vajalik interaktsioon VISi ja tulevase riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi vahel eeldab olemasoleva VISi ajakohastamist. Seega oleks ühise isikuandmete hoidla loomiseks praegu õige hetk. See ei tähenda mingil juhul olemasolevate andmete dubleerimist. Tehniliselt arendataks ühine isikuandmete hoidla välja riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi / ETIASe platvormi alusel. (4) Mitme identiteedi detektor kontrolliks, kas identiteediandmed, mille kohta on tehtud päring, on olemas rohkem kui ühes detektoriga ühendatud süsteemis. Mitme identiteedi detektor hõlmab süsteeme, mis säilitavad identiteediandmeid ühises isikuandmete hoidlas (Eurodac, VIS, tulevane riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem, kavandatav ETIAS ja kavandatav ECRIS-TCN-süsteem), ning SISi. Mitme identiteedi detektor võimaldab teha kindlaks samade biomeetriliste andmetega seotud mitu erinevat identiteeti, et tagada heausksete isikute õige tuvastamine ja samal ajal võidelda identiteedipettustega. Mitme identiteedi detektor võimaldab kindlaks teha, et erinevad nimed kuuluvad samale isikule. See on vajalik uuendus, mis aitab tulemuslikult tõkestada julgeolekut tõsiselt ohustavaid identiteedipettusi. Mitme identiteedi detektor näitab ainult neid biograafiliste identifitseerimisandmete kirjeid, mille puhul tekib eri kesksüsteemide vahel link. Selline link tekib biomeetriliste andmete vahel, kui kasutatakse ühist biomeetrilise võrdlemise teenust, ja lingi peab kinnitama või vääraks tunnistama asutus, kes registreeris infosüsteemis andmed, mille tulemusena link tekkis. Selleks, et mitme identiteedi detektori volitatud kasutajaid seejuures abistada, peab süsteem kindlakstehtud lingid märgistama vastavalt neljale kategooriale: ·kollane link – sama isiku potentsiaalselt erinevad biograafilised identifitseerimisandmed; ·valge link – kinnitus, et erinevad biograafilised identifitseerimisandmed kuuluvad samale heausksele isikule; ·roheline link – kinnitus, et erinevatel heausksetel isikutel on juhtumisi ühesugused biograafilised identifitseerimisandmed; · punane link – kahtlus, et sama isik kasutab ebaseaduslikult erinevaid biograafilisi identifitseerimisandmeid. Käesolevas ettepanekus kirjeldatakse menetlusi, mida tuleks nende erinevate kategooriate puhul kasutada. Heausksete isikute isikusamasus tuleks võimalikult kiiresti üheselt kinnitada, muutes kollase lingi roheliseks või valgeks, et neil isikutel ei tekiks tarbetuid ebamugavusi. Kui aga hindamise tulemusena leiab kinnitust punane link või kui kollane link muudetakse punaseks lingiks, tuleb võtta asjakohaseid meetmeid. • Kaheetapiline juurdepääs õiguskaitse eesmärgil andmete otsimiseks ühise isikuandmete hoidla kaudu Õiguskaitse on määratletud Eurodaci, VISi, tulevase riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ja kavandatava ETIASe teisese ehk kõrvaleesmärgina. See tähendab, et võimalus pääseda õiguskaitse eesmärgil ligi nendes süsteemides salvestatud andmetele on piiratud. Õiguskaitseasutused võivad neist õiguskaitsega mitteseotud süsteemidest vahetult andmeid otsida üksnes terrorismi ja teiste raskete kuritegude tõkestamiseks, uurimiseks, avastamiseks või nende eest vastutusele võtmiseks. Lisaks kohaldatakse vastavate süsteemide puhul erinevaid juurdepääsutingimusi ja tagatisi ning mõned praegustest eeskirjadest võivad aeglustada süsteemide õiguspärast kasutamist nende asutuste poolt. Üldiselt piirab eelneva otsingu põhimõte liikmesriikide ametiasutuste võimalust teha süsteemidest päringuid õigustatud õiguskaitse-eesmärkidel ning seega võib jääda kasutamata võimalus saada vajalikku teavet. Komisjon tunnistas oma 2016. aasta aprilli teatises vajadust optimeerida olemasolevate õiguskaitsevahendite toimimist, järgides samal ajal andmekaitsenõudeid. Kõrgetasemelise eksperdirühma töö raames kinnitasid ja kordasid seda vajadust ka liikmesriigid ja asjaomased asutused. Eeltoodut arvestades tutvustatakse käesolevas ettepanekus kaheetapilist juurdepääsu riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, VISi, ETIASe ja Eurodaci andmetele, mille eelduseks on päringutabamuse tähistamise funktsiooniga varustatud ühise isikuandmete hoidla loomine. See kaheetapilise juurdepääsu põhimõte ei muuda asjaolu, et kõnealuste süsteemide puhul on õiguskaitse üksnes kõrvaleesmärk ja selle puhul tuleb järgida rangeid juurdepääsunorme. Esimeses etapis teeb õiguskaitseametnik päringu konkreetse isiku kohta, kasutades isiku identiteediandmeid, reisidokumendi andmeid või biomeetrilisi andmeid, et kontrollida, kas uuritava isiku andmed on ühises isikuandmete hoidlas olemas. Kui andmed on olemas, saab ametnik vastuse, mis näitab, milline ELi infosüsteem (või infosüsteemid) sisaldab andmeid selle isiku kohta (päringutabamust tähistav lipp). Ametnikul ei oleks tegelikku juurdepääsu mis tahes süsteemis salvestatud andmetele. Teises etapis võib ametnik uuritava isiku kohta täieliku toimiku saamiseks taotleda eraldi juurdepääsu igale süsteemile, mis sisaldab vajalikke andmeid, kooskõlas iga asjaomase süsteemi jaoks kehtestatud eeskirjade ja menetlustega. Teise etapi juurdepääsu eelduseks on määratud asutuse eelnev luba ning selleks on vaja kasutajanime ja sisselogimist. Uus lähenemisviis annaks lisaväärtust ka õiguskaitseorganitele, võttes arvesse võimalike linkide olemasolu mitme identiteedi detektoris. Mitme identiteedi detektor aitaks tuvastada ühises isikuandmete hoidlas olemasolevad lingid, mis muudab otsimise veelgi täpsemaks. Mitme identiteedi detektor näitaks, kas isik on erinevates infosüsteemides registreeritud eri identiteetide all. See kaheetapiline juurdepääs on eriti kasulik juhtudel, kui terroriaktis või muus raskes kuriteos kahtlustatav isik või terroriakti või muu raske kuriteo toimepannud isik või arvatav ohver ei ole teada. Sellistel juhtudel võimaldaks ühine isikuandmete hoidla ühe otsingu abil teha kindlaks infosüsteemi, kus isiku andmed on olemas. Seeläbi muutub siseriiklikes andmebaasides eelnevate otsingute tegemise ja otsuse 2008/615/JSK kohase teiste liikmesriikide sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemides eelneva otsingu tegemise („Prümi kontroll“) nõue ülearuseks. Uus kaheetapilise juurdepääsu põhimõte jõustub alles siis, kui vajalikud koostalitluse komponendid on täielikult toimivad.

•Ettepaneku täiendavad elemendid koostalitluse komponentide toetamiseks (1) Lisaks eelnevalt kirjeldatud komponentidele sisaldab määruse eelnõu ka ettepanekut luua aruandluse ja statistika keskhoidla. See hoidla on vajalik selleks, et poliitilistel, tegevusalastel ja andmekvaliteediga seotud eesmärkidel koostada ja jagada aruandeid, mis sisaldavad (anonüümseid) statistilisi andmeid. Senine tava koguda statistilisi andmeid ainult üksikute infosüsteemide kohta kahjustab andmete turvalisust ja süsteemide toimivust ega võimalda andmeid süsteemide vahel võrrelda. Aruandluse ja statistika keskhoidla näol oleks tegemist spetsiaalse eraldi hoidlaga, mis sisaldab SISist, VISist, Eurodacist, tulevasest riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemist, kavandatavast ETIASest, kavandatavast ECRIS-TCN-süsteemist, ühisest isikuandmete hoidlast ning mitme identiteedi detektori ja ühise biomeetrilise võrdlemise teenuse kaudu saadud anonüümset statistikat. Hoidla pakuks võimalust jagada aruandeid turvaliselt liikmesriikidega, komisjoniga (sealhulgas Eurostatiga) ja ELi asutustega (vastavalt asjakohastele õigusaktidele). Eri süsteemide eraldi hoidlate asemel ühe keskse teabehoidla arendamine vähendaks hoidla(te) loomise, toimimise ja hooldusega seotud kulusid ja tööd. Samuti tagaks see andmete suurema turvalisuse, kuna andmed salvestatakse ja juurdepääsu neile reguleeritakse ühes hoidlas. (2) Määruse eelnõus tehakse ka ettepanek töötada välja universaalne sõnumivorming kui standard, mida ELi tasandil kasutataks eri süsteemide, sealhulgas eu-LISA arendatavate ja hallatavate süsteemide koostalitlusvõimelise koostoime tagamiseks. Ka Europoli ja Interpoli innustataks seda standardit kasutama. Universaalse sõnumivormingu standardiga võetakse kasutusele ühine ja ühtlustatud tehniline keel andmeelementide, eelkõige isikute ja reisidokumentidega seotud andmeelementide kirjeldamiseks ja linkimiseks. Universaalse sõnumivormingu kasutamine uute infosüsteemide väljaarendamisel tagab hõlpsama integreerimise ja koostalitluse teiste süsteemidega, eriti liikmesriikides, kus on vaja luua liidesed uute süsteemidega suhtlemiseks. Selles mõttes võib uute süsteemide väljaarendamisel universaalse sõnumivormingu kohustuslikku kasutamist pidada käesolevas määruses kavandatud koostalitluse komponentide kasutuselevõtmise vajalikuks eeltingimuseks. Selleks, et tagada universaalse sõnumivormingu standardi täielik järkjärguline kasutuselevõtmine kogu ELis, tehakse ettepanek asjakohase juhtimisstruktuuri kohta. Komisjoni ülesandeks oleks universaalse sõnumivormingu standardi kehtestamine ja arendamine koos liikmesriikidega läbiviidava kontrollimenetluse raames. Kaasatakse ka universaalse sõnumivormingu projektides osalevad Schengeni riigid, ELi asutused ja rahvusvahelised organisatsioonid (nt eu-LISA, Europol ja Interpol). Kavandatud juhtimisstruktuur on äärmiselt vajalik universaalse sõnumivormingu standardi laiendamiseks, tagades samas sõnumivormingu maksimaalse kasutatavuse ja kohaldatavuse. (3) Eeltoodule lisaks kehtestatakse määruse eelnõuga andmekvaliteedi kontrollimise automatiseeritud mehhanismid ja ühtsed kvaliteedinäitajad ning liikmesriikide kohustus tagada süsteemide kasutamisel ja andmetega varustamisel kõrgeim andmekvaliteet. Kui andmed ei ole kõrgeima kvaliteediga, võib see takistada tagaotsitavate isikute tuvastamist ja lisaks sellele mõjutada süütute inimeste põhiõigusi. Inimlikke eksimusi andmete sisestamisel võivad ära hoida automaatse kinnitamise eeskirjad. Nende eeskirjade eesmärk oleks teha automaatselt kindlaks esitatud nähtavalt ebaõiged või vastuolulised andmed, et päritoluliikmesriik võiks andmeid kontrollida ja vajalikke parandusmeetmeid võtta. Seda täiendaksid eu-LISA koostatavad korrapärased aruanded andmekvaliteedi kohta. •Mõju teistele õigusaktidele Käesoleva määruse eelnõu ja selle sõsarettepanekuga nähakse ette uuendused, mis nõuavad teiste õigusaktide muutmist. Need õigusaktid on: ·määrus (EL) nr 2016/399 (Schengeni piirieeskirjad); ·määrus (EÜ) nr 2017/2226 (riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi käsitlev määrus); ·määrus (EÜ) nr 767/2008 (VISi määrus); ·nõukogu otsus 2004/512/EÜ (VISi otsus); ·nõukogu otsus 2008/633/JSK (VISi / õiguskaitseasutuste juurdepääsu käsitlev otsus); ·[ETIASe määrus] ·[Eurodaci määrus]; ·[SISi määrused]; ·[ECRIS-TCN-süsteemi määrus, sh määruse (EL) 2016/1624 (Euroopa piiri- ja rannikuvalve määruse) vastavad sätted)]; · [eu-LISA määrus].

Käesolev ettepanek ja selle sõsarettepanek sisaldavad üksikasjalikke sätteid vajalike muudatuste kohta, mis tuleb teha õigusaktides, mis on praegu kaasseadusandjate vastu võetud stabiilsed tekstid: Schengeni piirieeskirjades, riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi määruses, VISi määruses, nõukogu otsuses 2008/633/JSK ja nõukogu otsuses 2004/512/EÜ. Teiste loetletud õigusaktide üle (määrused ETIASe, Eurodaci, SISi, ECRIS-TCN-süsteemi ja eu-LISA kohta) peavad Euroopa Parlament ja nõukogu praegu läbirääkimisi. Seega ei ole nende õigusaktide vajalikke muudatusi praegu võimalik esitada. Komisjon esitab iga nimetatud õigusakti muudatused kahe nädala jooksul pärast seda, kui vastavate määruste eelnõude osas on saavutatud poliitiline kokkulepe. •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Käesolev ettepanek esitatakse laiema protsessi raames, mis käivitati 2016. aasta aprilli teatisega „Piirivalve ja julgeoleku tugevamad ja arukamad infosüsteemid“ ning millele järgnes kõrgetasemelise infosüsteemide ja koostalitlusvõime eksperdirühma töö. Sihiks on seatud kolme eesmärgi saavutamine: a) tõhustada olemasolevaid infosüsteeme ja suurendada nende kasulikkust; b) kõrvaldada teabelüngad, luues uued infosüsteemid; c) edendada nende süsteemide koostalitlusvõimet. Esimese eesmärgiga seoses võttis komisjon 2016. aasta detsembris vastu ettepanekud olemasoleva Schengeni infosüsteemi (SIS) edasiseks tõhustamiseks. Seoses Eurodaciga kiirendati pärast komisjoni 2016. aasta mai ettepanekut läbirääkimisi muudetud õigusliku aluse üle. Koostamisel on ka ettepanek viisainfosüsteemi (VIS) uue õigusliku aluse kohta, mis esitatakse 2018. aasta teises kvartalis. Mis puudutab teist eesmärki, siis läbirääkimised komisjoni 2016. aasta aprilli ettepaneku üle, mis käsitleb riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi loomist, lõppesid juba 2017. aasta juulis, mil kaasseadusandjad jõudsid poliitilisele kokkuleppele, mille Euroopa Parlament kinnitas 2017. aasta oktoobris ja mille nõukogu võttis ametlikult vastu 2017. aasta novembris. Õiguslik alus jõustub 2017. aasta detsembris. Läbirääkimised 2016. aasta novembri ettepaneku üle, mis käsitleb ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) loomist, on alanud ja eeldatavasti jõuavad lõpule lähikuudel. 2017. aasta juunis esitas komisjon õigusliku aluse ettepaneku veel ühe teabelünga kõrvaldamiseks; ettepanek käsitleb kolmandate riikide kodanike suhtes kohaldatavat karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS-TCN-süsteem). Ka selle ettepaneku puhul on kaasseadusandjad osutanud, et nende eesmärk on õigusliku aluse kiire vastuvõtmine. Käesolevas ettepanekus käsitletakse 2016. aasta aprilli teatises määratletud kolmandat eesmärki. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega justiits- ja siseküsimuste valdkonnas Käesolev ettepanek ja selle sõsarettepanek on kooskõlas Euroopa rände tegevuskavaga ja sellele järgnenud teatistega, sealhulgas teatistega, mis käsitlevad Schengeni ala säilitamist ja tugevdamist, Euroopa julgeoleku tegevuskava ning komisjoni tööd ja eduaruandeid seoses tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumisega, ning aitavad neid järgida. Ettepanek on kooskõlas liidu muude tegevuspõhimõtetega, nagu on alljärgnevalt kirjeldatud. ·Sisejulgeolek: Euroopa julgeoleku tegevuskavas rõhutatakse, et piiriülese kuritegevuse ja terrorismi tõkestamiseks on hädavajalikud ühised ranged piirihaldusstandardid. Käesolev ettepanek aitab veelgi kaasa sisejulgeoleku kõrge taseme saavutamisele, pakkudes asutustele võimalust saada kiire, tõrgeteta, süstemaatiline ja kontrollitud juurdepääs neile vajalikule teabele. ·Varjupaigaküsimused: ettepanek käsitleb Eurodaci kui üht keskset koostalitlusvõimega hõlmatavat ELi süsteemi. ·Välispiiride haldamine ja julgeolek: käesolev ettepanek tugevdab SISi ja VISi süsteeme, mis aitavad kaasa liidu välispiiride tõhusale kontrollimisele, samuti tulevast riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ning kavandatavaid ETIASe süsteemi ja ECRIS-TCN-süsteemi. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Peamise õigusliku aluse moodustavad järgmised Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid: artikli 16 lõige 2, artikkel 74, artikli 78 lõike 2 punt e, artikli 79 lõike 2 punkt c, artikli 82 lõike 1 punkt d, artikli 85 lõige 1, artikli 87 lõike 2 punkt a ja artikli 88 lõige 2. Artikli 16 lõike 2 kohaselt on liidul õigus võtta vastu meetmeid, mis käsitlevad füüsiliste isikute kaitset seoses isikuandmete töötlemisega liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning liikmesriikides liidu õiguse kohaldamisalasse kuuluva tegevuse puhul, samuti selliste andmete vaba liikumise eeskirju. Vastavalt artiklile 74 võib nõukogu võtta vastu meetmeid liikmesriikide pädevate talituste vahelise halduskoostöö tagamiseks vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud küsimustes. Artikli 78 kohaselt on liidul õigus võtta vastu meetmeid Euroopa ühise varjupaigasüsteemi kohta. Vastavalt artikli 79 lõike 2 punktile c on liidul õigus võtta vastu meetmeid ebaseadusliku sisserände ja riigis ebaseadusliku elamise suhtes. Vastavalt artikli 82 lõike 1 punktile d ja artikli 87 lõike 2 punktile a on liidul õigus võtta vastu meetmeid politsei- ja õigusalase koostöö tugevdamiseks seoses asjakohaste andmete kogumise, säilitamise, töötlemise, analüüsi ja vahetusega. Vastavalt artikli 85 lõikele 1 ja artikli 88 lõikele 2 on liidul õigus kindlaks määrata Eurojusti ja Europoli ülesanded.

•Subsidiaarsus Liikumisvabadus ELis eeldab julgeoleku tagamiseks liidu välispiiride tõhusat haldamist. Seetõttu on liikmesriigid leppinud kokku, et tegelevad nende ülesannetega ühiselt, eelkõige justiits- ja siseküsimuste valdkonnas ELi tsentraliseeritud süsteemide kaudu teabe jagamise teel. Seda kinnitavad mitmed järeldused, mille on vastu võtnud nii Euroopa Ülemkogu kui ka nõukogu, eriti alates 2015. aastast. Sisepiiridel piirikontrolli puudumine tingib vajaduse hallata usaldusväärselt Schengeni välispiire, nii et iga liikmesriik või Schengeni riik peab kontrollima välispiiri teiste Schengeni riikide nimel. Sellest tuleneb, et ühelgi liikmesriigil ei ole võimalik üksinda tulla toime ebaseadusliku rände ja piiriülese kuritegevusega. Kolmandate riikide kodanikud, kes sisenevad sisepiirikontrollita alale, saavad selle ala piires vabalt reisida. Sisepiirideta alal tuleks võtta ühiselt meetmeid ebaseadusliku sisserände, rahvusvahelise kuritegevuse ja terrorismi vastu, muu hulgas identiteedipettuste tuvastamise kaudu; seda saab edukalt teha ainult ELi tasandil. Olulised ühised ELi tasandi infosüsteemid on juba olemas või loomisel. Nende infosüsteemide koostalitlusvõime suurendamine eeldab vältimatult ELi tasandi meetmeid. Ettepaneku keskmes on eu-LISA hallatavate tsentraliseeritud süsteemide tõhususe ja kasutuse parandamine. Kavandatavate meetmete ulatust, tagajärgi ja mõju arvestades on põhieesmärke võimalik tõhusalt ja süstemaatiliselt saavutada üksnes ELi tasandil. •Proportsionaalsus Nagu on üksikasjalikult kirjeldatud määruse ettepanekule lisatud mõjuhinnangus, peetakse käesolevas ettepanekus tehtud poliitikavalikuid proportsionaalseks. Need ei lähe kokkulepitud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. Euroopa otsinguportaal on vajalik vahend olemasolevate ja tulevaste ELi infosüsteemide lubatud kasutuse tõhustamiseks. Andmetöötluse mõttes on Euroopa otsinguportaali mõju väga väike. Euroopa otsinguportaalis ei salvestata muid andmeid peale teabe portaali erinevate kasutajaprofiilide kohta ning selle kohta, millistele andmetele ja infosüsteemidele neil on juurdepääs; lisaks jälgitakse kasutust logide abil. Euroopa otsinguportaali kui teadete vahendaja ja eesmärkide täitmise võimaldaja ja hõlbustaja roll on proportsionaalne, vajalik ning otsingute ja juurdepääsuõiguste mõttes piiratud sellega, mis on lubatud infosüsteemide õiguslike alustega ja kavandatava koostalitlusvõimet käsitleva määrusega. Ühine biomeetrilise võrdlemise teenus on vajalik Euroopa otsinguportaali, ühise isikuandmete hoidla ja mitme identiteedi detektori toimimiseks ning hõlbustab olemasolevate ja tulevaste asjakohaste ELi infosüsteemide kasutust ja hooldust. Teenus võimaldab tõhusalt, hõlpsalt ja süstemaatiliselt otsida biomeetrilisi andmeid erinevatest allikatest. Biomeetrilisi andmeid salvestatakse ja säilitatakse üksnes teenusega seotud süsteemides. Ühine biomeetrilise võrdlemise teenus loob mallid, kuid ei säilita tegelikke kujutisi. Seega salvestatakse andmed ainult ühel korral ja need jäävad ühte asukohta. Ühine isikuandmete hoidla on vajalik kolmandate riikide kodanike õigeks tuvastamiseks, näiteks isikusamasuse kindlakstegemisel Schengeni alal. Ühine isikuandmete hoidla toetab ka mitme identiteedi detektori toimimist ja on seega vajalik nii heausksete isikute isikusamasuse kontrollimise hõlbustamiseks kui ka identiteedipettuste tõkestamiseks. Õigus ühist isikuandmete hoidlat eeltoodud eesmärgil kasutada on üksnes kasutajatel, kes vajavad seda teavet oma tööülesannete täitmiseks (mis tingib selle, et vastavast kontrollist saab Eurodaci, VISi, tulevase riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, kavandatava ETIASe ja kavandatava ECRIS-TCN-süsteemi uus kõrvaleesmärk). Andmeprotsessid on rangelt piiratud selle eesmärgi saavutamiseks vajalikuga; lisaks kehtestatakse piisavad kaitsemeetmed, et tagada juurdepääsuõigustest kinnipidamine ja ühises isikuandmete hoidlas üksnes minimaalselt vajalike andmete säilitamine. Selleks, et tagada võimalikult väheste andmete kogumine ja vältida andmete põhjendamatut dubleerimist, sisaldab ühine isikuandmete hoidla kõigi sellega seotud süsteemide nõutavaid biograafilisi andmeid, mida salvestatakse, lisatakse, muudetakse ja kustutatakse kooskõlas vastava õigusliku alusega, ilma neid kopeerimata. Andmete säilitamise tingimused on täielikult kooskõlas nende infosüsteemide andmete säilitamise tingimustega, kust identiteediandmed saadakse. Mitme identiteedi detektor on vajalik selleks, et teha kindlaks sama isiku mitu erinevat identiteeti, teenides seeläbi nii heausksete isikute isikusamasuse kontrollimise hõlbustamise kui ka identiteedipettuste tõkestamise eesmärki. Mitme identiteedi detektor sisaldab üksnes linke isikute vahel, kelle kohta on andmeid rohkem kui ühes keskses infosüsteemis, ning piirdub vaid nende andmetega, mis on vajalikud selleks, et kontrollida, kas isik on eri süsteemides registreeritud seaduslikult või ebaseaduslikult eri biograafiliste identiteetide all, aga ka täpsustada, et kaks isikut, kellel on sarnased biograafilised andmed, ei pruugi olla üks ja sama isik. Mitme identiteedi detektori ja ühise biomeetrilise võrdlemise teenuse kaudu toimuv andmete töötlemine eri süsteemides sisalduvate isiklike toimikute linkimiseks piirdub minimaalselt vajalikuga. Mitme identiteedi detektor sisaldab kaitsemeetmeid võimaliku diskrimineerimise või ebasoodsate otsuste vastu selliste isikute puhul, kellel on mitu seaduslikku identiteeti. •Vahendi valik Tehakse ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus. Kavandatav õigusakt käsitleb otseselt piiride ja julgeolekuvaldkonna kesksete infosüsteemide toimimist, kusjuures kõik need süsteemid on loodud või kavatsetakse luua määruste alusel. Ka eu-LISA, kes vastutab komponentide kavandamise ja arendamise ning edaspidi tehnilise haldamise eest, on loodud määruse alusel. Seetõttu on määrus sobiv õigusakt. 3.SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Avalik konsultatsioon Käesoleva ettepaneku koostamisel algatas komisjon 2017. aasta juulis avaliku konsultatsiooni, et koguda koostalitlusvõime teemal huvitatud sidusrühmade seisukohti. Konsultatsiooni tulemusena saadi 18 vastust mitmesugustelt sidusrühmadelt, sealhulgas liikmesriikide valitsustelt, erasektori organisatsioonidelt, muudelt organisatsioonidelt, nagu vabaühendused ja mõttekojad, samuti eraisikutelt. Laias laastus olid vastused käesoleva koostalitlusvõimet käsitleva ettepaneku aluspõhimõtteid pooldavad. Suurem osa vastanutest oli nõus, et konsultatsiooni käigus kindlaks tehtud küsimused on asjakohased ja et koostalitlusvõime pakett taotleb õigeid eesmärke. Vastajad leidsid muu hulgas, et konsulteerimisdokumendis kirjeldatud võimalused ·aitavad töötajatel hankida vajalikku teavet; ·väldivad andmete dubleerimist, vähendavad kattuvusi ja toovad esile vastuolud andmetes; ·võimaldavad inimesi (sealhulgas mitme identiteediga inimesi) usaldusväärsemalt tuvastada ja vähendada identiteedipettusi. Vastajate selge enamus toetas kõiki kavandatud võimalusi ja pidas neid käesoleva algatuse eesmärkide saavutamiseks vajalikuks, rõhutades oma vastustes vajadust tõhusate ja selgete andmekaitsemeetmete järele, eelkõige seoses juurdepääsuga süsteemides salvestatud teabele ja andmete säilitamisega, samuti vajadust tagada süsteemides ajakohased ja kvaliteetsed andmed ning võtta selleks vajalikud meetmed. Kõiki tõstatatud küsimusi on käesoleva ettepaneku koostamisel arvesse võetud.

•Eurobaromeetri uuring 2017. aasta juunis viidi läbi Eurobaromeetri eriuuring, mis näitas, et kuritegevuse ja terrorismi tõkestamiseks ELi tasandil teabe jagamise strateegial on laialdane üldsuse toetus: peaaegu kõik vastajad (92 %) on seda meelt, et riikide ametiasutused peaksid jagama teavet teiste liikmesriikide ametiasutustega, et paremini võidelda kuritegevuse ja terrorismi vastu. Vastajate selge enamus (69 %) oli seisukohal, et politseiasutused ja teised riiklikud õiguskaitseasutused peaksid süstemaatiliselt jagama teavet teiste ELi riikidega. Kõikides liikmesriikides leidis enamik vastajatest, et teavet tuleks jagada kõigil juhtudel. •Kõrgetasemeline infosüsteemide ja koostalitlusvõime eksperdirühm Nagu sissejuhatuses juba mainitud, põhineb käesolev ettepanek kõrgetasemelise infosüsteemide ja koostalitlusvõime eksperdirühma soovitustel. Rühm loodi 2016. aasta juunis eesmärgiga käsitleda ELi kesksete piiri- ja julgeolekualaste süsteemide koostalitlusvõime saavutamise olemasolevate võimalustega seotud õiguslikke, tehnilisi ja tegevusalaseid probleeme. Rühm käsitles piiride haldamise ja õiguskaitsega seotud andmehalduse struktuuri laiast vaatenurgast ja terviklikult, võttes arvesse ka tolliasutuste asjakohast rolli, kohustusi ja süsteeme. Rühma kuulusid eksperdid ELi liikmesriikidest ja Schengeni riikidest, samuti ELi ametitest, nagu eu-LISA, Europol, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet ning Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet. Eksperdirühma täisliikmena osalesid ka ELi terrorismivastase võitluse koordinaator ja Euroopa Andmekaitseinspektor. Lisaks osalesid vaatlejatena Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni sekretariaadi ja nõukogu peasekretariaadi esindajad. Kõrgetasemelise eksperdirühma lõpparuanne avaldati 2017. aasta mais. Selles rõhutati vajadust astuda samme 2016. aasta aprilli teatises määratletud struktuursete puuduste kõrvaldamiseks. Samuti esitati rida soovitusi ELi infosüsteemide ja nende koostalitlusvõime tugevdamiseks ja arendamiseks. Eksperdirühm jõudis järeldusele, et vajalik ja tehniliselt teostatav on teha tööd Euroopa otsinguportaali, ühise biomeetrilise võrdlemise teenuse ja ühise isikuandmete hoidla loomiseks ning et need koostalitlusvõime saavutamise lahendused võivad põhimõtteliselt tuua rakenduslikku kasu ja neid on võimalik kasutusele võtta andmekaitsenõudeid järgides. Samuti soovitas rühm kaaluda täiendava võimalusena õiguskaitseasutuste kaheetapilist juurdepääsu, mis põhineb päringutabamuse tähistamise funktsioonil. Käesolev määruse eelnõu on kooskõlas ka kõrgetasemelise eksperdirühma soovitustega, mis puudutavad andmete kvaliteeti, universaalset sõnumivormingut ja andmehoidla (mida ettepanekus kirjeldatakse aruandluse ja statistika keskhoidlana) loomist. Käesolevas määruse eelnõus kavandatavat neljandat koostalitluse komponenti (mitme identiteedi detektor) ei pakkunud välja kõrgetasemeline eksperdirühm, vaid see idee tekkis komisjoni läbiviidud täiendava tehnilise analüüsi ja proportsionaalsuse hindamise käigus. •Tehnilised uuringud Ettepaneku ettevalmistamise toetamiseks telliti kolm uuringut. Unisys esitas aruande Euroopa otsinguportaali teostatavusuuringu kohta, mis tehti komisjoni tellimusel. eu-LISA tellis Gartnerilt (koos Unisysiga) tehnilise aruande ühise biomeetrilise võrdlemise teenuse arendamise toetuseks. PWC esitas komisjonile tehnilise aruande ühise isikuandmete hoidla kohta. •Mõjuhinnang Käesolevat ettepanekut toetab mõjuhinnang, mis on esitatud lisatud komisjoni talituste töödokumendis SWD(2017) XXX. Õiguskontrollikomitee vaatas 6. detsembril 2017 toimunud koosolekul mõjuhinnangu kavandi läbi ja esitas 8. detsembril oma arvamuse (positiivne, reservatsioonidega), milles osutati, et mõjuhinnangut tuleks korrigeerida, et võtta arvesse komitee soovitusi teatavate aspektide kohta. Need olid seotud eelistatava poliitikavariandi juurde kuuluvate lisameetmetega, mis lihtsustavad lõppkasutajate olemasolevaid ELi infosüsteemidele juurdepääsu õigusi; samuti soovitati illustreerida sellega seotud andmekaitse ja põhiõiguste kaitsemeetmeid. Teiseks soovitati täpsustada Schengeni infosüsteemi integreerimist 2. poliitikavariandi alusel, sealhulgas kasulikku mõju ja kulusid, et seda poliitikavarianti oleks hõlpsam võrrelda eelistatava 3. poliitikavariandiga. Komisjon ajakohastas mõjuhinnangut, arvestades neid peamisi kaalutlusi ja mitut teist komitee märkust. Mõju hindamisel vaadeldi, kas ja kuidas oleks kindlaksmääratud eesmärke võimalik saavutada, kasutades üht või mitut kõrgetasemelise eksperdirühma poolt määratletud tehnilist komponenti ja tehes analüüsi. Vajaduse korral kaaluti ka nende eesmärkide saavutamiseks vajalikke alamvariante, järgides samal ajal andmekaitse raamistikku. Mõju hindamise tulemusena jõuti järgmistele järeldustele. ·Selleks, et saavutada eesmärk anda volitatud kasutajatele kiire, tõrgeteta, süstemaatiline ja kontrollitud juurdepääs asjakohastele infosüsteemidele, tuleks luua Euroopa otsinguportaal, mis tugineb kõiki andmebaase hõlmavale ühisele biomeetrilise võrdlemise teenusele. ·Selleks, et saavutada eesmärk hõlbustada liikmesriikide territooriumil kolmandate riikide kodanike isikusamasuse kontrollimist volitatud ametnike poolt, tuleks luua ühine isikuandmete hoidla, mis sisaldab minimaalseid identiteediandmeid ja põhineb samal ühisel biomeetrilise võrdlemise teenusel. ·Selleks, et saavutada eesmärk tuvastada isikud, kellel on samade biomeetriliste andmetega seotud mitu erinevat identiteeti, ning samal ajal hõlbustada heausksete isikute isikusamasuse kontrollimist ja võidelda identiteedipettustega, tuleks luua mitme identiteedi detektor, mis sisaldab linke eri süsteemides registreeritud identiteetide vahel. ·Selleks, et saavutada eesmärk hõlbustada ja lihtsustada õiguskaitseasutuste juurdepääsu õiguskaitsega mitteseotud infosüsteemidele, et tõkestada, uurida või avastada raskeid kuritegusid ja terrorismi või nende eest vastutusele võtta, tuleks ühine isikuandmete hoidla varustada päringutabamuse tähistamise funktsiooniga. Kuna saavutada tuleb kõik eesmärgid, on täielikuks lahenduseks Euroopa otsinguportaali, ühise isikuandmete hoidla (koos päringutabamuse tähistamise funktsiooniga) ja mitme identiteedi detektori loomine, mis kõik tuginevad ühisele biomeetrilise võrdlemise teenusele.

Suurim positiivne mõju seisneb piirihalduse parandamises ja Euroopa Liidu sisejulgeoleku suurendamises. Uued komponendid lihtsustavad ja kiirendavad riikide ametiasutuste juurdepääsu vajalikule teabele ja kolmandate riikide kodanike tuvastamist. Need võimaldavad ametiasutustel riigipiiri ületamise kontrolli teostamisel, viisa- ja varjupaigataotluste menetlemisel ning politseitöös luua linke üksikisikute kohta juba olemasoleva vajaliku teabega. Nii saadakse juurdepääs teabele, mis võib toetada usaldusväärsete otsuste tegemist raskete kuritegude ja terrorismi uurimisel või seoses rände ja varjupaigataotlejatega. Kuigi kavandatavad ettepanekud ei mõjuta otseselt ELi kodanikke (meetmed keskenduvad peamiselt kolmandate riikide kodanikele, kelle andmed registreeritakse mõnes ELi keskses infosüsteemis), eeldatakse, et need suurendavad üldsuse usaldust, tagades, et nende kavandamine ja rakendamine suurendavad ELi kodanike julgeolekut. Ettepaneku otsene rahaline ja majanduslik mõju piirdub uute vahendite kavandamise, väljaarendamise ja kasutamisega. Kulud jäävad ELi eelarve ja süsteeme haldavate liikmesriikide ametiasutuste kanda. Turismile avalduv mõju on positiivne, kuna kavandatavad meetmed parandavad Euroopa Liidu julgeolekut ja peaksid olema kasulikud ka kiirema piirikontrolli mõttes. Samuti eeldatakse positiivset mõju lennujaamadele, meresadamatele ja transpordiettevõtjatele, esmajoones tänu kiiremale piirikontrollile. •Põhiõigused Mõju hindamisel vaadeldi kavandatavate meetmete mõju põhiõigustele, eelkõige andmekaitse õigusele. Vastavalt ELi põhiõiguste hartale, mida ELi institutsioonid ja liikmesriigid on kohustatud liidu õiguse rakendamisel järgima (harta artikli 51 lõige 1), peavad koostalitlusvõime kui julgeolekut suurendava ja välispiiri kaitset edendava meetme pakutavad võimalused proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt olema tasakaalustatud kohustusega tagada, et uuest koostalitlusvõime keskkonnast tulenevad põhiõiguste riived piirduvad sellega, mis on hädavajalik üldist huvi pakkuva eesmärgi tegelikuks saavutamiseks (harta artikli 52 lõige 1). Kavandatavad koostalitlusvõime lahendused on komponendid, mis täiendavad olemasolevaid süsteeme. Seega ei muudaks need tasakaalu, mis on olemasolevate kesksüsteemidega juba tagatud, arvestades nende positiivset mõju põhiõigustele. Sellegipoolest võib koostalitlusvõime avaldada täiendavat kaudset mõju mitmele põhiõigusele. Näiteks on isiku õigel tuvastamisel positiivne mõju eraelu puutumatuse õigusele, eriti õigusele oma isiku identiteedile (harta artikkel 7), kuna võib aidata vältida identiteedisegadusi. Teisest küljest võib biomeetriliste andmete alusel kontrollimist pidada inimese väärikust riivavaks (eriti juhul, kui seda peetakse alandavaks) (artikkel 1). Samas küsiti ühes ELi Põhiõiguste Ameti läbiviidud uuringus vastajatelt konkreetselt, kas piirikontrolli jaoks nende biomeetriliste tunnuste kasutamine oleks nende arvates alandav. Suurem osa vastajaid ei pidanud seda alandavaks. Kavandatavad koostalitluse komponendid pakuvad võimalust võtta suunatud ennetusmeetmeid julgeoleku suurendamiseks. Seega võivad need aidata kaitsta inimeste õigust elule (harta artikkel 2), mis tähendab ka ametiasutuste positiivset kohustust võtta ennetavaid operatiivmeetmeid, et kaitsta inimesi, kelle elu on ohus, kui nad on teadlikud või peaksid olema teadlikud vahetu ohu olemasolust, ning rakendada orjapidamise ja sunniviisilise töö keeldu (artikkel 5). Usaldusväärse, takistusteta ja lihtsama tuvastamise kaudu võib koostalitlusvõime toetada kadunud laste või inimkaubanduse ohvriks sattunud laste leidmist ning hõlbustada kiirete ja suunatud meetmete võtmist. Lisaks võib usaldusväärne, takistusteta ja lihtsam tuvastamine aidata tulemuslikult tagada varjupaiga õiguse (harta artikkel 18) ja tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtte (harta artikkel 19) rakendamist. Tänu koostalitlusvõimele võib olla võimalik vältida olukordi, kus varjupaigataotlejad peetakse ebaseaduslikult kinni ja saadetakse põhjendamatult riigist välja. Peale selle lihtsustab koostalitlusvõime identiteedipettuste avastamist. Samuti vähendaks see vajadust jagada kolmandate riikidega (eelkõige päritoluriigiga) andmeid ja teavet varjupaigataotlejate kohta, et teha kindlaks isiku isikusamasus ja saada reisidokumente, mis võib asjaomase isiku ohtu seada. •Isikuandmete kaitse Arvestades, et tegemist on isikuandmetega, mõjutab koostalitlusvõime eelkõige õigust isikuandmete kaitsele. See õigus on sätestatud harta artiklis 8, Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 16 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 8. Nagu on rõhutanud Euroopa Liidu Kohus, ei ole õigus isikuandmete kaitsele siiski absoluutne õigus, vaid seda tuleb kaaluda vastavalt selle ülesandele ühiskonnas. Isikuandmete kaitse on tihedalt seotud õigusega era- ja perekonnaelu austamisele, mis on sätestatud harta artiklis 7. Isikuandmete kaitse üldmääruse kohaselt ei või andmekaitsega seotud põhjustel piirata andmete vaba liikumist ELis. Siiski tuleb järgida mitut põhimõtet. Hartaga kaitstavate põhiõiguste teostamise piiramine on seaduslik, kui see vastab järgmistele artikli 52 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele: ·on sätestatud seadusega; ·arvestab vastavate õiguste olemust; ·vastab tegelikult liidu tunnustatud üldist huvi pakkuvatele eesmärkidele või vajadusele kaitsta teiste isikute õigusi ja vabadusi; ·on vajalik ning ·on proportsionaalne.

Käesolev määruse ettepanek arvestab kõiki neid andmekaitse-eeskirju, nagu on üksikasjalikult kirjeldatud ettepanekule lisatud mõjuhinnangus. Ettepaneku aluseks on lõimitud andmekaitse ja vaikimisi andmekaitse põhimõtted. See sisaldab kõiki asjakohaseid sätteid, mis piiravad andmetöötlust konkreetse eesmärgi saavutamiseks vajalikuga ja millega juurdepääs andmetele antakse ainult üksustele, kellele need andmed on tööks vajalikud. Andmete säilitamise perioodid (kui säilitamine on ette nähtud) on asjakohased ja piiratud kestusega. Juurdepääs andmetele antakse eranditult liikmesriikide nende ametiasutuste või ELi asutuste nõuetekohaselt volitatud töötajatele, kellel on konkreetse infosüsteemi eesmärkide kohane pädevus, piirdudes ulatusega, mis on vajalik nende ülesannete täitmiseks kooskõlas nende eesmärkidega. 4.MÕJU EELARVELE Eelarvele avalduv mõju on esitatud ettepanekule lisatud finantsselgituses. See hõlmab praeguse mitmeaastase finantsraamistiku (kestab kuni 2020. aastani) järelejäänud perioodi ja järgneva perioodi seitset aastat (2021–2027). 2021. aastaks ja edaspidiseks kavandatud eelarve on lisatud käesolevasse finantsselgitusse näitlikustamise eesmärgil ega mõjuta järgmist mitmeaastast finantsraamistikku. Käesoleva ettepaneku rakendamine eeldab eelarvelisi eraldisi alljärgneva jaoks. (1)Koostalituse nelja komponendi ning aruandluse ja statistika keskhoidla väljaarendamine ja integreerimine eu-LISA poolt ning nende hilisem hooldus ja käigushoidmine. (2)Andmete migratsioon ühisesse biomeetrilise võrdlemise teenusesse ja ühisesse isikuandmete hoidlasse. Ühises biomeetrilise võrdlemise teenuses tuleb luua praegu biomeetrilisi andmeid kasutava kolme süsteemi (SIS, VIS ja Eurodac) andmete biomeetrilised mallid. Ühisesse isikuandmete hoidlasse tuleb VISist viia üle isikuandmete elemendid; samuti tuleb kinnitada SISis, VISis ja Eurodacis registreeritud identiteediandmete vahel leitud võimalikud lingid. Eriti just viimatinimetatud protsess on ressursimahukas. (3)Riiki sisenemise ja riigist lahkumise määruse osaks oleva ühtse riikliku liidese – millest saab liikmesriikide ja kesksüsteemi(-de) vahelist sõnumiedastust võimaldav üldkomponent – ajakohastamine eu-LISA poolt. (4)Liikmesriikide riiklike süsteemide integreerimine ühtse riikliku liidesega, mis hakkab edastama sõnumeid, mida vahetatakse ühise isikuandmete hoidlaga ja mitme identiteedi detektoriga Euroopa otsinguportaali kaudu. (5)Koostalitluse komponentide kasutamise koolitus lõppkasutajatele, sealhulgas Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti (CEPOL) kaudu. Koostalitluse komponendid luuakse ja neid hooldatakse programmina. Kui Euroopa otsinguportaal ja mitme identiteedi detektor on täiesti uued komponendid, millele lisandub aruandluse ja statistika keskhoidla, siis ühine biomeetrilise võrdlemise teenus ja ühine isikuandmete hoidla on ühised komponendid, mille puhul ühendatakse olemasolevad andmed, mida praegu (ja edaspidi) hoitakse olemasolevates ja uutes süsteemides, millel on oma eelarvestus. Euroopa otsinguportaal ühendab olemasolevad tuntud liidesed SISi, VISi ja Eurodaciga ning edaspidi ka uute süsteemidega. Liikmesriigid ja asutused hakkavad Euroopa otsinguportaali kasutamiseks kasutama universaalsel sõnumivormingul põhinevat liidest. See uus liides eeldab arendustööd, kohandamist, integreerimist ja katsetamist liikmesriikide, eu-LISA, Europoli ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti poolt. Euroopa otsinguportaali puhul lähtutaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi jaoks kavandatud ühtse riikliku liidese põhimõtetest, mis vähendab integreerimiseks vajalikku tööd. Euroopa otsinguportaaliga kaasnevad Europolile lisakulud seoses vajadusega muuta liides QUEST kasutatavaks andmete puhul, mille suhtes kohaldatakse kaitse põhitaset. Ühise biomeetrilise võrdlemise teenuse alus luuakse de facto uue riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi loomisega, kuna see süsteem sisaldab kõige rohkem uusi biomeetrilisi andmeid. Vajaminev eelarve on nähtud ette riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi käsitleva õigusakti alusel. Ühisele biomeetrilise võrdlemise teenusele VISist, SISist ja Eurodacist täiendavate biomeetriliste andmete lisamisega kaasneb lisakulu, mis on peamiselt seotud olemasolevate andmete migratsiooniga. See kulu moodustab kõigi kolme süsteemi peale hinnanguliselt kokku 10 miljonit eurot. Kavandatavast ECRIS-TCN-süsteemist uute biomeetriliste andmete lisamisega kaasnevad vähesed lisakulud, mille saab katta kavandatavat ECRIS-TCN-süsteemi käsitleva õigusakti alusel ettenähtud summadest, et luua ECRIS-TCN-süsteemi sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteem. Ühine isikuandmete hoidla luuakse tulevase riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi loomisega ja seda laiendatakse kavandatava ETIASe arendamisel. Andmete salvestamine ja otsingumootorid on kaasatud tulevast riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ja kavandatavat ETIASt käsitlevate õigusaktide alusel ettenähtud eelarvesse. Eurodacist ja kavandatavast ECRIS-TCN-süsteemist uute biograafiliste andmete lisamisega kaasnevad vähesed lisakulud, mille katmine nähti ette juba Eurodaci ja kavandatavat ECRIS-TCN-süsteemi käsitlevate õigusaktide alusel. Üheksaks aastaks (2019–2027) vajalik kogueelarve on 424,7 miljonit eurot, mis hõlmab alljärgnevaid eelarvepunkte. (1)eu-LISA jaoks eraldatakse 225 miljoni euro suurune eelarve, mis hõlmab koostalitluse viie komponendi programmi väljaarendamise kogukulusid (68,3 miljonit eurot), hoolduskulusid alates komponentide toimima hakkamisest kuni 2027. aastani (56,1 miljonit eurot), 25 miljoni euro suurust erieelarvet olemasolevate süsteemide andmete migratsiooniks ühisesse biomeetrilise võrdlemise teenusesse ning ühtse riikliku liidese ajakohastamise, võrgu, koolituse ja koosolekutega seotud lisakulusid. Erieelarve summas 18,7 miljonit eurot hõlmab ECRIS-TCN-süsteemi ajakohastamist ja rakendamist kättesaadavuse kõrgel tasemel alates 2022. aastast. (2)Liikmesriikide jaoks eraldatakse 136,3 miljoni euro suurune eelarve, mis hõlmab siseriiklike süsteemide muutmist koostalitluse komponentide ja eu-LISA poolt arendatava ühtse riikliku liidese kasutamise eesmärgil ning suure kasutajaskonna koolitust. (3)Europoli jaoks eraldatakse 48,9 miljoni euro suurune eelarve, mis hõlmab Europoli IKT-süsteemide suutlikkuse suurendamist, et need tuleksid toime töödeldavate sõnumite mahuga, ja jõudlustaseme tõstmist. ETIAS hakkab kasutama koostalitluse komponente Europoli andmetele juurdepääsu saamiseks. (4)Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti jaoks eraldatakse 4,8 miljoni euro suurune eelarve, mis on ette nähtud spetsialistide vastuvõtmiseks, kelle ülesanne on ühe aasta jooksul valideerida linke identiteetide vahel, kui võetakse kasutusele mitme identiteedi detektor.

(5)Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti (CEPOL) jaoks eraldatakse 2,0 miljoni euro suurune eelarve, mis hõlmab operatiivpersonali koolituse ettevalmistamist ja läbiviimist. (6)Rände- ja siseasjade peadirektoraadi töötajate arvu mõningase suurendamisega seotud kulude katteks eraldatakse eri komponentide väljaarendamise perioodil 7,7 miljonit eurot, sest ka komisjonil tuleb kõnealusel perioodil täita lisaülesandeid ja vastutada universaalse sõnumivorminguga tegeleva komitee eest. Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendi määrusega on nähtud ette rahastamisvahend, mis hõlmab koostalitlusvõime algatuse rakendamise eelarvet. Artikli 5 punktis b on sätestatud, et 791 miljonit eurot kasutatakse selleks, et arendada välja praegustel ja/või uutel IT-süsteemidel põhinevad IT-süsteemid, mis aitavad juhtida üle liidu välispiiri liikuvaid rändevooge, kui liit võtab vastu asjaomased õigusaktid ja kooskõlas artikli 15 lõikes 5 sätestatud tingimustega. Sellest 791 miljonist eurost on nähtud 480,2 miljonit eurot ette riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi väljaarendamiseks, 210 miljonit eurot ETIASe jaoks ja 67,9 miljonit eurot SISi ajakohastamiseks. Ülejäänud osa (32,9 miljonit eurot) tuleb ümber jaotada ISF-B mehhanisme kasutades. Käesoleva ettepanekuga taotletakse praeguse mitmeaastase finantsraamistiku perioodi (2019/20) jaoks 32,1 miljonit eurot, mis mahub ülejäänud eelarve piiridesse. 5.MUU TEAVE •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord eu-LISA vastutab vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise eest. Seega on talle juba usaldatud olemasolevate süsteemide käigushoidmine ning tehniliste ja toimimisalaste paranduste tegemine, samuti juba kavandatud tulevaste süsteemide väljaarendamine. Käesoleva kavandatava määruse kohaselt määratleb eu-LISA koostalitluse komponentide füüsilise arhitektuuri ülesehituse, arendab komponendid välja ning rakendab ja haldab neid. Komponendid võetakse kasutusele järk-järgult, sedamööda, kuidas vastavad süsteemid välja arendatakse. Komisjon tagab vajalikud süsteemid nelja komponendi (Euroopa otsinguportaal, ühine biomeetrilise võrdlemise teenus, ühine isikuandmete hoidla, mitme identiteedi detektor) ning aruandluse ja statistika keskhoidla väljaarendamise ja toimimise jälgimiseks ning hindab neid, lähtudes peamistest poliitikaeesmärkidest. eu-LISA peaks neli aastat pärast komponentide kasutuselevõtmist ja töölerakendamist ning seejärel iga nelja aasta tagant esitama Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile aruande koostalitluse komponentide tehnilise toimimise kohta. Lisaks peaks komisjon viis aastat pärast komponentide kasutuselevõtmist ja töölerakendamist ning seejärel iga nelja aasta tagant esitama üldhinnangu komponentide kohta, sealhulgas komponentide ja nende praktilise rakendamise otsese või kaudse mõju kohta põhiõigustele. Üldhinnangus tuleks vaadelda saavutatud tulemusi, võttes arvesse seatud eesmärke, ning hinnata aluspõhimõtete jätkuvat kehtivust ja võimalikke tagajärgi edaspidiste poliitikavariantide seisukohast. Komisjon peaks hindamisaruanded esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule. •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus I peatükis esitatakse käesoleva määruse üldsätted. Selles selgitatakse määruse aluseks olevaid põhimõtteid, määruse alusel loodavaid komponente, eesmärke, mida koostalitlusvõime abil püütakse saavutada, määruse kohaldamisala, määruses kasutatavaid mõisteid ja mittediskrimineerimise põhimõtet seoses määruse alusel andmete töötlemisega. II peatükis esitatakse Euroopa otsinguportaali käsitlevad sätted. Selles peatükis nähakse ette Euroopa otsinguportaali loomine ja portaali tehniline arhitektuur, mille töötab välja eu-LISA. Peatükis sätestatakse Euroopa otsinguportaali eesmärk ja määratletakse need, kes võivad portaali kasutada, samuti see, kuidas seda kasutada vastavalt iga kesksüsteemiga seotud olemasolevatele kasutusõigustele. Selles nähakse ette, et eu-LISA loob kõikide kasutajakategooriate jaoks kasutajaprofiilid. Selles peatükis kirjeldatakse, kuidas Euroopa otsinguportaal teeb päringuid kesksüsteemides, ning nähakse ette kasutajatele antavate vastuste sisu ja vorm. Samuti sätestatakse II peatükis, et eu-LISA registreerib logides kõik töötlemistoimingud, ja nähakse ette varumenetlus juhuks, kui Euroopa otsinguportaali kaudu ei saa ühes või mitmes kesksüsteemis päringuid teha. III peatükis esitatakse ühist biomeetrilise võrdlemise teenust käsitlevad sätted. Selles peatükis nähakse ette ühise biomeetrilise võrdlemise teenuse loomine ja teenuse tehniline arhitektuur, mille töötab välja eu-LISA. Peatükis sätestatakse ühise biomeetrilise võrdlemise teenuse eesmärk ja määratletakse andmed, mille teenus salvestab. Selgitatakse ühise biomeetrilise võrdlemise teenuse ja teiste komponentide vahelist seost. Samuti sätestatakse III peatükis, et ühises biomeetrilise võrdlemise teenuses ei jätkata andmete säilitamist, kui need ei sisaldu enam vastavas kesksüsteemis, ja et eu-LISA peab logisid kõikide töötlemistoimingute kohta. IV peatükis esitatakse ühist isikuandmete hoidlat käsitlevad sätted. Selles peatükis nähakse ette ühise isikuandmete hoidla loomine ja hoidla tehniline arhitektuur, mille töötab välja eu-LISA. Peatükis esitatakse ühise isikuandmete hoidla eesmärk ning selgitatakse, milliseid andmeid säilitatakse ja kuidas; samuti sisaldab peatükk sätteid säilitatavate andmete kvaliteedi tagamiseks. Selles peatükis sätestatakse, et ühises isikuandmete hoidlas luuakse isiklikud toimikud, mis põhinevad kesksüsteemides säilitatavatel andmetel, ja et isiklikke toimikuid ajakohastatakse vastavalt konkreetsetes kesksüsteemides tehtud muudatustele. Samuti selgitatakse IV peatükis, kuidas ühine isikuandmete hoidla toimib seoses mitme identiteedi detektoriga. Lisaks sisaldab peatükk konkreetseid sätteid juhtudeks, kui juurdepääsu soovitakse isiku tuvastamise eesmärgil või kaheetapilise juurdepääsu esimeses etapis õiguskaitse eesmärgil andmete otsimiseks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemist, VISist, ETIASest ja Eurodacist ühise isikuandmete hoidla kaudu. Samuti sätestatakse IV peatükis, et eu-LISA peab logisid kõikide ühise isikuandmete hoidlaga seotud töötlemistoimingute kohta. V peatükis esitatakse mitme identiteedi detektorit käsitlevad sätted. Selles peatükis nähakse ette mitme identiteedi detektori loomine ja detektori tehniline arhitektuur, mille töötab välja eu-LISA. Peatükis sätestatakse mitme identiteedi detektori eesmärk ja määratletakse detektori kasutamine vastavalt iga kesksüsteemiga seotud kasutusõigustele. V peatükis kirjeldatakse, millal ja kuidas mitme identiteedi detektor teeb otsinguid mitme identiteedi avastamiseks ning kuidas esitatakse tulemused ja millised on võimalikud järelmeetmed, sealhulgas vajaduse korral käsitsi kontrollimine. V peatükis esitatakse otsingute tulemusena saadavate linkide liigid vastavalt sellele, kas tulemus osutab ühele identiteedile, mitmele identiteedile või ühistele identiteediandmetele. Peatükis sätestatakse, et mitme identiteedi detektor säilitab kesksüsteemides hoitavaid lingitud andmeid nii kaua, kuni neid andmeid säilitatakse ühes või mitmes kesksüsteemis. Samuti sätestatakse V peatükis, et eu-LISA peab logisid kõikide mitme identiteedi detektoriga seotud töötlemistoimingute kohta. VI peatükk sisaldab sätteid koostalitlusvõimet toetavate meetmete kohta. Sellega nähakse ette andmete kvaliteedi parandamine, teabevahetuse ühise standardina koostalitusvõimet toetava universaalse sõnumivormingu kehtestamine ning aruandluse ja statistika keskhoidla loomine. VII peatükk käsitleb andmekaitset. Peatükk sisaldab sätteid, mille eesmärk on tagada, et käesoleva määruse alusel töödeldakse andmeid seaduslikult ja asjakohaselt kooskõlas määruse nr 45/2001 sätetega. Peatükis selgitatakse, kes on kõigi käesolevas määruses kavandatud koostalitlusvõime meetmete puhul volitatud töötleja, ning sätestatakse meetmed, mida eu-LISA ja liikmesriikide ametiasutused peavad võtma andmetöötluse turvalisuse, andmete konfidentsiaalsuse, turvaintsidentide nõuetekohase käsitlemise ja määruse täitmise üle asjakohase järelevalve teostamise tagamiseks. Peatükk sisaldab ka sätteid, mis käsitlevad andmesubjektide õigusi, sealhulgas õigust saada teavet käesoleva määruse alusel andmesubjektide andmete säilitamise ja töötlemise kohta, samuti õigust tutvuda käesoleva määruse alusel säilitatavate ja töödeldavate isikuandmetega ning neid andmeid parandada ja kustutada. Lisaks sätestatakse selles peatükis põhimõte, et käesoleva määruse alusel töödeldavaid andmeid ei tohi edastada ega teha kättesaadavaks ühelegi kolmandale riigile, rahvusvahelisele organisatsioonile ega eraõiguslikule isikule; erandiks on Interpolile teatavatel konkreetsetel eesmärkidel edastatavad andmed ja Euroopa otsinguportaali kaudu Europolilt saadud andmed, mille suhtes kohaldatakse määruse 2016/794 eeskirju edasise andmetöötluse kohta. Samuti sisaldab peatükk sätteid andmekaitsega seotud järelevalve ja auditite kohta. VIII peatükis sätestatakse eu-LISA kohustused enne ja pärast käesoleva ettepaneku meetmete rakendamise alustamist ning liikmesriikide, Europoli ja ETIASe kesküksuse kohustused. IX peatükk sisaldab üksikasjalikke sätteid, mis käsitlevad käesoleva määruse alusel töödeldavate andmetega seotud statistika- ja aruandlusnõudeid; vajalikke üleminekumeetmeid; käesolevast määrusest tulenevate kulude kandmist; teavitamisnõudeid; käesolevas määruses kavandatud komponentide töölerakendamise protsessi; juhtimiskorda, sealhulgas komitee ja nõuanderühma moodustamist, eu-LISA kohustusi seoses koolitusega ning praktilist käsiraamatut koostalitluse komponentide rakendamise ja haldamise toetamiseks; määruses kavandatud meetmete järelevalve ja hindamise menetlusi ning määruse jõustumist. 2017/0352 (COD)

Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse ELi infosüsteemide (politsei- ja õiguskoostöö, varjupaik ja ränne) koostalitlusvõime raamistik EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 16 lõiget 2, artiklit 74 ning artikli 78 lõike 2 punkti e, artikli 79 lõike 2 punkti c, artikli 82 lõike 1 punkti d, artikli 85 lõiget 1, artikli 87 lõike 2 punkti a ja artikli 88 lõiget 2, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, pärast konsulteerimist Euroopa Andmekaitseinspektoriga, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Komisjon rõhutas oma 6. aprilli 2016. aasta teatises „Piirivalve ja julgeoleku tugevamad ja arukamad infosüsteemid“ vajadust parandada piirihalduse ja julgeoleku valdkonnas liidu andmehalduse ülesehitust. Teatisega käivitati liikumine ELi julgeoleku, piiri- ja rändehalduse infosüsteemide koostalitlusvõime saavutamise suunas eesmärgiga tegeleda kõnealuste süsteemidega seotud struktuursete puudustega, mis takistavad riigi ametiasutuste tööd, ja tagada, et piirivalvurite, tolli, politseiametnike ja õigusasutuste käsutuses on vajalik teave. (2)6. juuni 2016. aasta tegevuskavas teabevahetuse ja teabehalduse, sealhulgas koostalitlusvõime lahenduste edendamiseks justiits- ja siseküsimuste valdkonnas tegi nõukogu kindlaks ELi infosüsteemide koostalitlusvõime saavutamisega seonduvad õiguslikud, tehnilised ja korralduslikud probleemid ja kutsus üles lahendusi otsima. (3)6. juuli 2016. aasta resolutsioonis komisjoni 2017. aasta tööprogrammi strateegiliste prioriteetide kohta kutsus Euroopa Parlament esitama ettepanekuid, mis käsitlevad olemasolevate ELi infosüsteemide täiustamist ja arendamist, teabelünkade kõrvaldamist ja infosüsteemide koostalitlusvõime saavutamist ning kohustuslikku teabevahetust ELi tasandil, sealhulgas vajalikke andmekaitsemeetmeid. (4)Euroopa Ülemkogu 15. detsembri 2016. aasta kohtumisel kutsuti üles jätkama tulemuste saavutamist ELi infosüsteemide ja andmebaaside koostalitlusvõime osas. (5)Kõrgetasemeline infosüsteemide ja koostalitlusvõime eksperdirühm järeldas 11. mai 2017. aasta lõpparuandes, et on vajalik ja tehniliselt teostatav töötada koostalitlusvõime saavutamiseks välja praktilised lahendused, mis võivad põhimõtteliselt tuua kasu operatiivtasandil ja mida on võimalik ellu viia andmekaitsenõudeid järgides. (6)16. mai 2017. aasta teatises „Seitsmes eduaruanne tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta“ esitas komisjon kooskõlas 6. aprilli 2016. aasta teatisega ning kõrgetasemelise infosüsteemide ja koostalitlusvõime eksperdirühma järelduste ja soovitustega uue lähenemisviisi piiride, julgeoleku ja rändega seotud andmete haldamise suhtes, mille puhul kõik ELi julgeoleku, piiri- ja rändehalduse infosüsteemid on koostalitlusvõimelised ja järgivad täielikult põhiõigusi. (7)Nõukogu kutsus 9. juuni 2017. aasta järeldustes, milles käsitletakse edasisi samme teabevahetuse parandamiseks ja ELi infosüsteemide koostalitlusvõime tagamiseks, komisjoni üles töötama välja lahendusi koostalitlusvõime saavutamiseks, nagu soovitas kõrgetasemeline eksperdirühm. (8)Euroopa Ülemkogu rõhutas 23. juuni 2017. aasta kohtumisel vajadust parandada andmebaaside koostalitlusvõimet ja kutsus komisjoni üles koostama nii kiiresti kui võimalik eelnõu õigusakti kohta, millega rakendatakse kõrgetasemelise infosüsteemide ja koostalitlusvõime eksperdirühma ettepanekud.

(9)Et parandada välispiiride haldamist, tõkestada ebaseaduslikku rännet ja selle vastu võidelda, tagada kõrgetasemeline turvalisus Euroopa Liidu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, sealhulgas säilitada avalik julgeolek ja avalik kord ning kindlustada turvalisus liikmesriikide territooriumidel, tuleb luua koostalitlusvõime ELi infosüsteemide, nimelt riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, viisainfosüsteemi (VIS), [ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS)], Eurodaci, Schengeni infosüsteemi (SIS) ja [kolmandate riikide kodanike suhtes kohaldatava Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS-TCN-süsteem)] vahel, et kõnealused ELi infosüsteemid ja nendes sisalduvad andmed täiendaksid üksteist. Selle saavutamiseks tuleb luua koostalitluse komponendid: Euroopa otsinguportaal, ühine biomeetrilise võrdlemise teenus, ühine isikuandmete hoidla ja mitme identiteedi detektor. (10)ELi infosüsteemide koostalitlus peaks võimaldama nimetatud süsteemidel üksteist täiendada, et lihtsustada isikute õiget tuvastamist, aidata võidelda identiteedipettustega, parandada ja ühtlustada ELi infosüsteemide andmekvaliteedi nõudeid, hõlbustada olemasolevate ja loodavate ELi infosüsteemide tehnilist ja operatiivset rakendamist liikmesriikides, tugevdada ja lihtsustada asjaomaseid ELi infosüsteeme reguleerivaid andmeturbe- ja andmekaitsemeetmeid, lihtsustada riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile, VISile, [ETIASele] ja Eurodacile õiguskaitse eesmärgil antavat juurdepääsu ning toetada riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, VISi, [ETIASe], Eurodaci, SISi ja [ECRIS-TCN-süsteemi] eesmärkide saavutamist. (11)Koostalitluse komponendid peaksid hõlmama riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, VISi, [ETIASt], Eurodaci, SISi ja [ECRIS-TCN-süsteemi]. Samuti peaksid need hõlmama Europoli andmeid, et võimaldada nendest päringute tegemist samaaegselt eespool nimetatud ELi infosüsteemidest tehtavate päringutega. (12)Koostalitluse komponendid peaksid hõlmama isikuid, kelle isikuandmeid võib töödelda ELi infosüsteemides ja Europolis, täpsemalt kolmandate riikide kodanikke, kelle isikuandmeid töödeldakse ELi infosüsteemides ja Europolis, ning ELi kodanikke, kelle isikuandmeid töödeldakse SISis ja Europolis. (13)Tuleks luua Euroopa otsinguportaal, et edendada liikmesriikide ametiasutuste ja ELi asutuste tehnilist suutlikkust tagada kiire, sujuv, tõhus, süstemaatiline ja kontrollitud juurdepääs nende ülesannete täitmiseks vajalikele ELi infosüsteemidele, Europoli andmetele ja Interpoli andmebaasidele kooskõlas vastavate juurdepääsuõigustega ja toetada riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, VISi, [ETIASe], Eurodaci, SISi, [ECRIS-TCN-süsteemi] ja Europoli andmete eesmärke. Euroopa otsinguportaal, mis võimaldab teha samaaegselt päringuid kõigist asjaomastest ELi infosüsteemidest, Europoli andmetest ja Interpoli andmebaasidest, peaks toimima ühe akna ehk teadete vahendamise süsteemina, mille kaudu saab teha otsinguid eri kesksüsteemidest ja saada tõrgeteta vajalikku teavet, järgides täielikult alussüsteemide juurdepääsu kontrolli ja andmekaitse nõudeid. (14)Euroopa otsinguportaali lõppkasutajatel, kellel on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/794 õigus kasutada Europoli andmeid, peaks olema võimalik teha samaaegselt päringuid Europoli andmetest ja ELi infosüsteemidest, millele neil on juurdepääs. Sellisele päringule järgnev edasine andmetöötlus peaks toimuma kooskõlas määrusega (EL) 2016/794, sealhulgas andmeesitaja kehtestatud juurdepääsu- või kasutuspiirangutega. (15)Euroopa otsinguportaal tuleks välja töötada ja konfigureerida nii, et päringutes ei oleks võimalik kasutada andmevälju, mis ei ole seotud isikute või reisidokumentidega või mis puuduvad ELi infosüsteemis, Europoli andmetes või Interpoli andmebaasis. (16)Et tagada kõigi ELi infosüsteemide kiire ja süstemaatiline kasutamine, tuleks Euroopa otsinguportaali kasutada päringute tegemiseks ühisest isikuandmete hoidlast, riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemist, VISist, [ETIASest], Eurodacist ja [ECRIS-TCN-süsteemist]. Samas tuleks tehnilise varumenetlusena säilitada riiklik ühendus ELi infosüsteemidega. Liidu asutused peaksid samuti kasutama Euroopa otsinguportaali, et teha päringuid kesksest SISist vastavalt oma juurdepääsuõigustele ja täita oma ülesandeid. Euroopa otsinguportaal peaks olema lisavõimalus päringute tegemiseks kesksest SISist, Europoli andmetest ja Interpoli süsteemidest, täiendades olemasolevaid sihtotstarbelisi liideseid. (17)Biomeetrilised andmed, nagu sõrmejäljed ja näokujutised, on ainulaadsed ja seega isiku tuvastamiseks palju usaldusväärsemad kui tähtnumbrilised andmed. Ühine biomeetrilise võrdlemise teenus peaks olema tehniline vahend asjakohaste ELi infosüsteemide ja muude koostalitluse komponentide töö tugevdamiseks ja hõlbustamiseks. Ühise biomeetrilise võrdlemise teenuse peamine eesmärk peaks olema tuvastada hõlpsamalt isik, kes võib olla registreeritud eri andmebaasides, võrreldes tema biomeetrilisi andmeid eri süsteemides ja kasutades viie eri süsteemi komponentide asemel ühtainust tehnoloogilist komponenti. Ühine biomeetrilise võrdlemise teenus peaks aitama kaasa turvalisusele ja andma kasu rahalisest, hoolduse ja toimimise seisukohast, sest iga süsteemi eri komponentide asemel kasutatakse ühtainust tehnoloogilist komponenti. Kõik sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemid, sealhulgas need, mida praegu kasutatakse Eurodaci, VISi ja SISi puhul, kasutavad biomeetrilisi malle, mis koosnevad tegelike biomeetriliste proovide erisuste ekstraktimisel saadud andmetest. Ühine biomeetrilise tuvastamise teenus peaks koondama kõik need biomeetrilised mallid ja säilitama need ühes kohas, mis hõlbustaks süsteemidevahelist võrdlemist biomeetriliste andmete alusel ning võimaldaks mastaabisäästu ELi kesksüsteemide arendamisel ja hooldamisel. (18)Biomeetrilised andmed kujutavad endast tundlikke isikuandmeid. Käesolevas määruses tuleks sätestada alus ja kaitsemeetmed selliste andmete töötlemiseks asjaomaste isikute kordumatu tuvastamise eesmärgil. (19)Et süsteemid, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/2226, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 767/2008, [ETIASe määrusega] liidu piiride haldamiseks, [EURODACi määrusega] rahvusvahelise kaitse taotlejate tuvastamiseks ja ebaseadusliku rände vastu võitlemiseks ning [ECRIS-TCN-süsteemi määrusega], saaksid tõhusalt toimida, tuleb täpselt tuvastada kolmandate riikide kodanikud, kelle isikuandmeid nendes süsteemides säilitatakse. (20)Seepärast peaks ühine isikuandmete hoidla hõlbustama riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis, VISis, [ETIASes], Eurodacis ja [ECRIS-TCN-süsteemis] registreeritud isikute õiget tuvastamist ja sellele kaasa aitama. (21)Nendes ELi infosüsteemides säilitatavad isikuandmed võivad olla seotud samade isikutega, kes on registreeritud eri või mittetäielike identiteetide all. Liikmesriikidel on tõhusaid võimalusi oma kodanike või registreeritud alaliste elanike tuvastamiseks oma territooriumil, kuid see ei ole nii kolmandate riikide kodanike puhul. ELi infosüsteemide koostalitlus peaks kaasa aitama kolmandate riikide kodanike õigele tuvastamisele. Ühises isikuandmete hoidlas tuleks säilitada süsteemides olemasolevaid kolmandate riikide kodanike isikuandmeid, mis on vajalikud nende isikute täpsemaks tuvastamiseks, sealhulgas nende identiteedi-, reisidokumendi ja biomeetrilised andmed, olenemata süsteemist, kus andmed algselt koguti. Ühises isikuandmete hoidlas tuleks säilitada üksnes selliseid isikuandmeid, mis on isiku täpseks tuvastamiseks rangelt vajalikud. Ühises isikuandmete hoidlas ei tohiks isikuandmeid säilitada kauem, kui alussüsteemide seisukohast tingimata vajalik, ning andmed tuleks automaatselt kustutada, kui need kustutatakse alussüsteemidest, lähtudes nende loogilise lahususe põhimõttest. (22)Uus töötlemistoiming, mis seisneb selliste andmete säilitamises eraldi süsteemide asemel ühises isikuandmete hoidlas, on vajalik selleks, et suurendada tuvastamise täpsust, mida võimaldab selliste andmete automaatne võrdlemine ja kattuvuste leidmine. Asjaolu, et kolmandate riikide kodanike isiku- ja biomeetrilisi andmeid säilitatakse ühises isikuandmete hoidlas, ei tohiks mingil viisil takistada andmete töötlemist riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, VISi, ETIASe, Eurodaci või ECRIS-TCN-süsteemi määruste eesmärgil, sest ühisest isikuandmete hoidlast peaks saama kõnealuste alussüsteemide uus ühine komponent. (23)Selleks tuleb iga isiku puhul, kes on registreeritud riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis, VISis, ETIASes, Eurodacis või ECRIS-TCN-süsteemis, luua ühises isikuandmete hoidlas isiklik toimik, et tagada kolmandate riikide kodanike õige tuvastamine Schengeni alal, ning toetada mitme identiteedi detektori kasutamist nii heausksete reisijate isikusamasuse kontrollimise kui ka identiteedipettuse vastu võitlemise eesmärgil. Isiklikku toimikut tuleks säilitada ühes kohas ning nõuetekohaselt volitatud lõppkasutajatel peaks olema juurdepääs kõigile isikuga seotud võimalikele identiteetidele. (24)Ühine isikuandmete hoidla peaks seega toetama mitme identiteedi detektori toimimist ning hõlbustama ja lihtsustama õiguskaitseasutuste juurdepääsu nendele ELi infosüsteemidele, mis ei ole loodud üksnes raskete kuritegude tõkestamiseks, uurimiseks, avastamiseks või nende eest vastutusele võtmiseks. (25)Ühises isikuandmete hoidlas peaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis, VISis, [ETIASes], Eurodacis ja [ECRIS-TCN-süsteemis] registreeritud kolmandate riikide kodanike isiku- ja biomeetriliste andmete jaoks olema ühine konteiner, mis on nende süsteemide ühine komponent ning milles säilitatakse kõnealuseid andmeid ja on võimalik päringuid teha. (26)Kõik ühise isikuandmete hoidla andmed tuleks loogiliselt eraldada, lisades automaatselt igale kirjele sildi selle kohta, millisesse alussüsteemi kõnealune kirje kuulub. Ühisele isikuandmete hoidlale juurdepääsu kontrollimisel tuleks neid silte kasutada, et võimaldada andmetele juurdepääsu või sellest keelduda. (27)Et tagada isiku õige tuvastamine, tuleks ebaseadusliku rände tõkestamise ja selle vastu võitlemise eest vastutavatel liikmesriikide pädevatel asutustel ja direktiivi 2016/680 artikli 3 lõikes 7 määratletud pädevatel asutustel lubada teha päringuid ühisest isikuandmete hoidlast, kasutades selleks asjaomase isiku isikusamasuse kontrollimise käigus saadud biomeetrilisi andmeid. (28)Kui isiku biomeetrilisi andmeid ei saa kasutada või biomeetriliste andmete alusel ei õnnestu päringut teha, tuleks päring teha isiku identiteediandmete ja reisidokumendi andmete alusel. Kui päringust selgub, et ühises isikuandmete hoidlas on kõnealuse isiku kohta andmeid, peaks liikmesriigi ametiasutustel olema juurdepääs selle isiku kohta ühises isikuandmete hoidlas säilitatavatele identiteediandmetele, ilma et talle antakse mis tahes teavet selle kohta, millise ELi infosüsteemi alla andmed kuuluvad.

(29)Liikmesriigid peaksid vastu võtma siseriiklikud seadusandlikud meetmed, et määrata ametiasutused, kellel on pädevus kontrollida ühise isikuandmete hoidla kaudu isikusamasust, ja kehtestada kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega sellistel kontrollimistel kohaldatavad menetlused, tingimused ja kriteeriumid. Eelkõige tuleks siseriiklike seadusandlike meetmetega ette näha sellise pädeva ametiasutuse esindaja õigus koguda isiku isikusamasuse kontrollimise ajal biomeetrilisi andmeid. (30)Samuti tuleks käesoleva määrusega näha ette, et liikmesriikide määratud õiguskaitseasutused ja Europol saavad võimaluse lihtsustatud juurdepääsuks ka muudele andmetele kui identiteediandmed, mida säilitatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis, VISis, [ETIASes] või Eurodacis. Andmed, sealhulgas osutatud süsteemides säilitatavad muud kui identiteediandmed, võivad olla vajalikud terroriaktide või raskete kuritegude tõkestamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks. (31)Asjaomaste õiguslike vahenditega tuleks ka edaspidi reguleerida täielikku juurdepääsu ELi infosüsteemide andmetele, mis on vajalikud terroriaktide või muude raskete kuritegude tõkestamiseks, avastamiseks ja uurimiseks ning mille puhul on tegemist muude kui ühises isikuandmete hoidlas säilitatavate identiteediandmetega, mis on saadud asjaomase isiku isikusamasuse kontrollimise käigus kogutud biomeetrilisi andmeid kasutades. Määratud õiguskaitseasutused ja Europol ei tea eelnevalt, millistes ELi infosüsteemides leidub andmeid isikute kohta, keda nad peavad uurima. See põhjustab viivitusi ja ebatõhusust ülesannete täitmisel. Määratud asutuse volitatud lõppkasutajal peaks seega olema lubatud näha, millisesse ELi infosüsteemi päringule vastavad andmed on salvestatud. Asjaomane süsteem tuleks seega pärast süsteemis leitud päringutabamuse automaatset kontrollimist lipuga tähistada (nn päringutabamuse tähistamise funktsioon). (32)Ühisest isikuandmete hoidlast tehtud päringute logidest peaks selguma päringu eesmärk. Kui selline päring tehti kaheetapilist juurdepääsu rakendades, peaksid logid sisaldama viidet uurimise või juhtumi riiklikule toimikule ning seega näitama, et kõnealune päring tehti terroriaktide või muude raskete kuritegude tõkestamiseks, avastamiseks ja uurimiseks. (33)Kui liikmesriigi määratud asutused ja Europol teevad ühisest isikuandmete hoidlast päringu, et saada päringutabamust tähistava lipu vormis vastus, mis näitab, et andmeid säilitatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis, VISis, [ETIASes] või Eurodacis, eeldab see isikuandmete automatiseeritud töötlemist. Lipu kaudu ei saa avalikuks asjaomase isiku isikuandmed, vaid see annab üksnes teavet selle kohta, et ühes süsteemidest säilitatakse tema kohta teatavaid andmeid. Volitatud lõppkasutaja ei tohiks teha asjaomase isiku suhtes negatiivset otsust üksnes lipu esinemise alusel. Lõppkasutaja juurdepääs lipule riivaks seega asjaomase isiku õigust isikuandmete kaitsele väga vähe, kuid samas oleks vaja, et määratud asutused ja Europol saaksid esitada isikuandmetele juurdepääsu taotluse tõhusamalt otse sellele süsteemile, millele lisatud lipp näitab, et see sisaldab neid andmeid. (34)Kaheetapiline juurdepääs on eriti väärtuslik juhul, kui terroriaktis või muus raskes kuriteos kahtlustatav isik või selle toimepanija või arvatav ohver ei ole teada. Sellistel juhtudel peaks ühine isikuandmete hoidla võimaldama vaid ühe otsinguga välja selgitada selle infosüsteemi, milles on isiku kohta teavet. Kohustus kasutada sellistel juhtudel uut lähenemisviisi tähendaks seda, et õiguskaitse eesmärgil antakse juurdepääs riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis, VISis, [ETIASes] ja Eurodacis säilitatavatele isikuandmetele, nõudmata otsuse 2008/615/JSK alusel eelneva otsingu tegemist riiklikest andmebaasidest ning teiste liikmesriikide sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemidest. Eelneva otsingu põhimõte piirab tegelikult liikmesriikide ametiasutuste võimalust teha süsteemidest päringuid õigustatud õiguskaitse-eesmärkidel ning seega võib jääda kasutamata võimalus saada vajalikku teavet. Nõudest teha riiklikest andmebaasidest ning teiste liikmesriikide sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemidest otsuse 2008/615/JSK alusel eelnev otsing ei tohiks loobuda enne, kui toimima on hakanud alternatiivne kaitsemeede ehk kaheetapiline juurdepääs õiguskaitse eesmärgil andmete otsimiseks ühise isikuandmete hoidla kaudu. (35)Tuleks luua mitme identiteedi detektor, et toetada ühise isikuandmete hoidla toimimist ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, VISi, [ETIASe], Eurodaci, SISi ja [ECRIS-TCN-süsteemi] eesmärke. Kõigi nende ELi infosüsteemide eesmärkide tõhusaks täitmiseks tuleb täpselt tuvastada isikud, kelle isikuandmeid kõnealustes süsteemides säilitatakse. (36)ELi infosüsteemide eesmärkide saavutamise võimalust õõnestab süsteeme kasutavate asutuste praegune suutmatus piisavalt usaldusväärselt kontrollida nende kolmandate riikide kodanike isikusamasust, kelle andmeid säilitatakse eri süsteemides. Selline suutmatus on tingitud asjaolust, et teatavas süsteemis säilitatavad identiteediandmed võivad olla võltsitud, valed või puudulikud ning praegu puudub võimalus selliseid võltsitud, valesid või puudulikke identiteediandmeid avastada, võrreldes neid mõnes muus süsteemis säilitatavate andmetega. Olukorra parandamiseks on vaja liidu tasandil tehnilist vahendit, mis võimaldab kolmandate riikide kodanike täpset tuvastamist kõnealustel eesmärkidel. (37)Mitme identiteedi detektor peaks looma eri ELi infosüsteemides säilitatavate andmete vahelisi linke ja neid mitme identiteedi tuvastamiseks säilitama, täites nõnda heausksete reisijate isikusamasuse kontrollimise lihtsustamise ja identiteedipettuste vastu võitlemise eesmärke. Mitme identiteedi detektor peaks sisaldama linke üksnes nende isikute puhul, kelle kohta on andmeid rohkem kui ühes ELi infosüsteemis, ning piirduma vaid nende andmetega, mis on vajalikud selleks, et kontrollida, kas isik on eri süsteemides registreeritud seaduslikult või ebaseaduslikult eri biograafiliste identiteetide all, või täpsustada, et kaks isikut, kellel on sarnased biograafilised andmed, ei pruugi olla üks ja sama isik. Euroopa otsinguportaali ja ühise biomeetrilise võrdlemise teenuse kaudu toimuv andmete töötlemine eri süsteemides sisalduvate isiklike toimikute linkimiseks peaks piirduma minimaalselt vajalikuga, mistõttu on see piiratud mitme identiteedi tuvastamisega ajal, kui mõnda ühisesse isikuandmete hoidlasse kuuluvasse infosüsteemi ja SISi lisatakse uusi andmeid. Mitme identiteedi detektor peaks sisaldama kaitsemeetmeid võimaliku diskrimineerimise või ebasoodsate otsuste vastu selliste isikute puhul, kellel on mitu seaduslikku identiteeti. (38)Käesoleva määrusega nähakse ette uued andmetöötlustoimingud, mille eesmärk on asjaomaste isikute õige tuvastamine. See kujutab endast põhiõiguste harta artiklitega 7 ja 8 kaitstud põhiõigustesse sekkumist. Kuna ELi infosüsteemide tõhus rakendamine sõltub asjaomaste isikute õigest tuvastamisest, on selline sekkumine õigustatud iga süsteemi aluseks olevate eesmärkidega, milleks on liidu piiride tõhus haldamine, liidu sisejulgeolek, liidu varjupaiga- ja viisapoliitika tõhus elluviimine ja võitlus ebaseadusliku rändega. (39)Euroopa otsinguportaal ja ühine biomeetrilise võrdlemise teenus peaksid võrdlema isikute kohta isikuandmete hoidlas ja SISis säilitatavaid andmeid, kui riigi ametiasutus või ELi asutus teeb uusi kandeid. Selline võrdlemine peaks olema automaatne. Ühine isikuandmete hoidla ja SIS peaksid kasutama ühist biomeetrilise võrdlemise teenust, et avastada võimalikke linke biomeetriliste andmete alusel. Ühine isikuandmete hoidla ja SIS peaksid kasutama Euroopa otsinguportaali, et avastada võimalikke linke tähtnumbriliste andmete alusel. Ühine isikuandmete hoidla ja SIS peaksid suutma tuvastada eri süsteemides säilitatavate kolmandate riikide kodanike identseid või sarnaseid andmeid. Sellisel juhul tuleks luua link, mis näitaks, et tegemist on sama isikuga. Ühine isikuandmete hoidla ja SIS tuleks konfigureerida nii, et väikesed transliteratsiooni- ja kirjavead avastatakse viisil, mis ei kahjusta põhjendamatult asjaomast kolmanda riigi kodanikku. (40)Vastavasse ELi infosüsteemi andmed sisestanud riigi ametiasutus või ELi asutus peaks need lingid kinnitama või neid muutma. Et see asutus saaks kontrollida isikusamasust käsitsi, peaks tal olema juurdepääs andmetele, mida säilitatakse ühises isikuandmete hoidlas või SISis ja mitme identiteedi detektoris. (41)Liikmesriikide ametiasutustele ja ELi asutustele, kellel on juurdepääs vähemalt ühele ühisesse isikuandmete hoidlasse kuuluvale ELi infosüsteemile või SISile, tuleks anda juurdepääs mitme identiteedi detektorile üksnes nn punaste linkide korral, kui lingitud andmetel on küll samad biomeetrilised, kuid erinevad identiteediandmed ja eri identiteetide kontrollimise eest vastutav asutus on teinud järelduse, et andmed viitavad ebaseaduslikult ühele ja samale isikule, või kui lingitud andmetel on samad identiteediandmed ja eri identiteetide kontrollimise eest vastutav asutus on teinud järelduse, et andmed viitavad ebaseaduslikult ühele ja samale isikule. Kui lingitud identiteediandmed ei ole sarnased, tuleks luua kollane link ja teha käsitsi kontroll, et kinnitada link või muuta vastavalt selle värvi. (42)Mitme identiteedi käsitsi kontrollimise peaks tagama asutus, kes lõi või ajakohastas andmed, mis andsid päringutabamuse, mille tulemusena saadi link teises ELi infosüsteemis juba säilitatavate andmetega. Mitme identiteedi kontrollimise eest vastutav asutus peaks hindama mitme seadusliku või ebaseadusliku identiteedi olemasolu. Selline hindamine tuleks võimaluse korral teha kolmanda riigi kodaniku juuresolekul ja vajaduse korral tuleks kõnealuselt kodanikult täiendavaid selgitusi või teavet nõuda. Selline hindamine tuleks teha viivitamata ning kooskõlas liidu ja siseriikliku õiguse kohaste nõuetega teabe õigsuse kohta. (43)Schengeni infosüsteemist (SIS) saadud linkide puhul, mis on seotud üle- või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks tagaotsitavate isikute, kadunud või haavatavate isikute, kohtumenetluses osalemise eesmärgil otsitavate isikute, diskreetse kontrolli või erikontrolli alla kuuluvate isikute ning tagaotsitavate tundmatute isikute kohta sisestatud hoiatusteadetega, peaks mitme identiteedi kontrollimise eest vastutama hoiatusteate loonud liikmesriigi SIRENE büroo. Sellised SISi hoiatusteadete kategooriad on tõepoolest tundlikud ning neid ei tohiks tingimata jagada ametiasutustega, kes loovad või ajakohastavad mõnes muus ELi infosüsteemis säilitatavaid andmeid. Lingi loomine SISi andmetega ei tohiks piirata meetmete võtmist kooskõlas [SISi määrustega]. (44)eu-LISA peaks kehtestama automatiseeritud andmekvaliteedi kontrolli mehhanismid ja ühised andmekvaliteedi näitajad. eu-LISA peaks välja arendama andmekvaliteedi keskse järelevalvesuutlikkuse ja koostama korrapäraseid andmeanalüüsi aruandeid, et parandada ELi infosüsteemide rakendamise ja kohaldamise kontrolli liikmesriikides. Ühised andmekvaliteedi näitajad peaksid sisaldama kvaliteedi miinimumnõudeid andmete säilitamiseks ELi infosüsteemides või koostalitluse komponentides. Selliste andmekvaliteedi nõuete eesmärk peaks olema see, et ELi infosüsteemid või koostalitluse komponendid teevad automaatselt kindlaks esitatud nähtavalt ebaõiged või vastuolulised andmed, nii et päritoluliikmesriik saab andmeid kontrollida ja võtta vajalikud parandusmeetmed. (45)Komisjon peaks hindama eu-LISA kvaliteediaruandeid ja andma liikmesriikidele vajaduse korral soovitusi. Liikmesriigid peaksid koostama tegevuskava, milles kirjeldatakse andmete kvaliteedis tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks võetud meetmeid, ning esitama korrapäraselt aruandeid tehtud edusammude kohta. (46)Universaalse sõnumivorminguga tuleks kindlaks määrata infosüsteemide, ametiasutuste ja/või organisatsioonide vahelise struktureeritud piiriülese teabevahetuse nõuded justiits- ja siseasjade valdkonnas. Universaalse sõnumivorminguga tuleks tavapärase teabevahetuse jaoks kindlaks määrata ühine sõnavara ja loogiline struktuur eesmärgiga hõlbustada koostalitlusvõimet, võimaldades luua ja lugeda teabevahetuse sisu ühetaolisel ja semantiliselt samaväärsel viisil. (47)Tuleks luua aruandluse ja statistika keskhoidla süsteemiüleste statistiliste andmete ja analüütilise aruandluse koostamiseks poliitika, tegevuse ja andmete kvaliteediga seotud eesmärkidel. eu-LISA peaks looma ja rakendama aruandluse ja statistika keskhoidla, mida ta haldab oma tehnilistes keskustes ja mis sisaldab eespool nimetatud süsteemidest, ühisest isikuandmete hoidlast, mitme identiteedi detektorist ja ühisest biomeetrilise võrdlemise teenusest saadud anonüümseid statistilisi andmeid. Aruandluse ja statistika keskhoidlas säilitatavate andmete alusel ei tohiks olla võimalik isikute isikusamasust tuvastada. eu-LISA peaks muutma andmed anonüümseks ja säilitama selliseid anonüümseid andmeid aruandluse ja statistika keskhoidlas. Andmete anonüümseks muutmine peaks olema automaatne menetlus ja eu-LISA töötajatel ei tohiks olla otsest juurdepääsu ELi infosüsteemides või koostalitluse komponentides säilitatavatele isikuandmetele. (48)Kui riigi ametiasutused töötlevad käesoleva määruse alusel isikuandmeid, tuleks kohaldada määrust (EL) 2016/679, välja arvatud juhul, kui andmeid töötlevad liikmesriikide määratud asutused või kesksed juurdepääsupunktid terroriaktide või muude raskete kuritegude tõkestamise, uurimise või avastamise eesmärgil, millisel juhul tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/680.

(49)[Eurodaci määruse], [õiguskaitse valdkonda käsitleva SISi määruse], [ebaseaduslikku tagasipöördumist käsitleva SISi määruse] ja [ECRIS-TCN-süsteemi määruse] andmekaitset käsitlevaid erisätteid tuleks kohaldada asjaomastes süsteemides isikuandmete töötlemise suhtes. (50)Kui eu-LISA ning liidu muud institutsioonid ja asutused töötlevad isikuandmeid, tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001, kui nimetatud asutused täidavad käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi, ilma et see piiraks määruse (EL) 2016/794 kohaldamist, mida tuleks kohaldada isikuandmete töötlemise suhtes Europolis. (51)Kooskõlas [määrusega (EL) 2016/679] loodud riiklikud järelevalveasutused peaksid jälgima, et liikmesriigid töötleksid isikuandmeid õiguspäraselt, ning määrusega (EÜ) nr 45/2001 ametisse nimetatud Euroopa andmekaitseinspektor peaks jälgima liidu institutsioonide ja asutuste tegevust seo