Meil on vaja strateegiat, mis kaasab kõiki lapsi ja toetab haavatavas olukorras olevaid lapsi, ning meil on vaja strateegiat, mis edendab ja toetab meie õigust osaleda meid mõjutavate otsuste tegemises. Sest mitte midagi, mida otsustatakse laste eest, ei tohiks otsustada ilma lasteta. On aeg laste osalus normaliseerida. (Laste järeldused, 13. üleeuroopaline laste õiguste foorum, 2020).

Sissejuhatus

Laste õigused on inimõigused. Igal lapsel Euroopas ja kogu maailmas peaksid olema ühesugused õigused ja võimalus elada diskrimineerimis-, süüdistuste- ja hirmutamisvaba elu.

See on ühiskondlik, moraalne ja inimlik imperatiiv, millele lapsed – kes moodustavad ELi rahvastikust peaaegu viiendiku ja maailma rahvastikust kolmandiku – ja laiem kogukond peavad saama kindlalt loota. Eesmärk on tagada, et kõik lapsed saaksid kasutada kogu oma potentsiaali ja etendada ühiskonnas juhtivat rolli, olgu siis tegemist võitlusega õigluse ja võrdsuse eest, demokraatia tugevdamise või rohe- ja digipöörde edasiviimisega.

Seepärast ongi lapse õiguste kaitse ja edendamine üks Euroopa Liidu töö põhilisemaid eesmärke nii kodus kui ka välismaal . See on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, millega tagatakse laste õiguste kaitse liidu õiguse rakendamisel. See läbib kõiki poliitikavaldkondi ja on Euroopa Komisjoni peamiste prioriteetide osaks, nagu on sätestatud president von der Leyeni poliitilistes suunistes.

Käesoleva strateegia üldine siht on anda Euroopa Liidus ja kogu maailmas lastele parim võimalik elu. Selles kajastuvad laste õigused ja roll meie ühiskonnas. Lapsed annavad meile inspiratsiooni ja on loodus- ja kliimamuutustest tingitud kriiside, diskrimineerimise ja ebaõigluse alal teadlikkuse tõstmisel esirinnas. Nad ei ole mitte üksnes homsed liidrid, vaid on kodanikud ja liidrid juba täna. Käesoleva strateegiaga püütakse täita meie ühist kohustust ühendada jõud, et austada, kaitsta ja viia ellu iga lapse õigusi ning ehitada koos lastega üles kõigi jaoks tervem, vastupidavam, õiglasem ja võrdsem ühiskond.

Meie tegevust selles valdkonnas suunab jätkuvalt ÜRO lapse õiguste konventsioon, mille on ratifitseerinud kõik ELi liikmesriigid. Rohkem kui 30 aastat pärast selle jõustumist on tehtud märkimisväärseid edusamme ning üha enam tunnistatakse, et lastel on oma õigused.

Konventsioonis tunnustatakse kõigi laste õigust alustada oma elu parimal võimalikul viisil, kasvada üles õnneliku ja tervena ning arendada välja oma täielik potentsiaal. Siia hulka kuulub õigus elada puhtal ja tervel planeedil, kaitsvas ja hoolitsevas keskkonnas, puhata, mängida ja nautida kultuuri- ja kunstitegevusi ning nautida ja austada looduskeskkonda. Vajalikku tuge tuleb pakkuda ka peredele ja kogukondadele, et nad saaksid tagada laste heaolu ja arengu.

Mitte kunagi varem ei ole lastel kõikjal ELis olnud selliseid õigusi, võimalusi ja turvalisust nagu täna. Seda eelkõige tänu ELi ja liikmesriikide viimase kümnendi poliitilisele tegevusele, õigusaktidele ja rahastusele. Viimastel aastakümnetel on komisjon teinud olulisi algatusi, milles on käsitletud lastega kaubitsemist, laste seksuaalset kuritarvitamist ja ärakasutamist, teadmata kadunud lapsi ning lapsesõbralike kohtusüsteemide edendamist. Oleme lisanud lapsesõbralikud sätted ka varjupaiga- ja rändepoliitikasse ja -õigusse. Oleme suurendanud jõupingutusi, et muuta internet laste jaoks ohutumaks ning jätkata võitlust vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu. ELi 2017. aasta uuendatud suunised laste õiguste edendamise ja kaitse kohta olid laste õiguste alal kogu maailmas oluliseks verstapostiks koos paljude humanitaar- ja arenguprogrammidega, millega edendatakse õigust tervisele ja haridusele. Nende algatuste mõju on oluliselt parandanud laste elu ELis ja nende õiguste teostamist konkreetsetel juhtudel.

Need edusammud tulid raskelt ja kättevõidetut ei tohiks pidada enesestmõistetavaks. Nüüd on aeg selle tööga edasi minna, tegeleda visalt püsivate ja esilekerkivate probleemidega ning panna paika terviklik strateegia, et kaitsta ja edendada laste õigusi tänapäeva pidevalt muutuvas maailmas.

Liigagi paljud lapsed puutuvad endiselt kokku oma õiguste raske ja regulaarse rikkumisega. Lapsed on jätkuvalt erinevate vägivallavormide ohvrid, nad kannatavad sotsiaal-majandusliku tõrjutuse ja diskrimineerimise all, eelkõige omaenda – või ka oma vanemate – soo, seksuaalse sättumuse, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste või puude tõttu. Laste muresid ei võeta piisavalt kuulda ja sageli ei võeta nende seisukohti nende jaoks olulistes küsimustes piisavalt arvesse.

COVID-19 pandeemia on süvendanud olemasolevaid probleeme ja ebavõrdsust ning loonud uusi. Lapsed on puutunud kokku suurenenud koduvägivallaga, kuritarvitamise ja ärakasutamisega internetis ning küberkiusamisega; internetis levib üha rohkem laste seksuaalset kuritarvitamist kujutavat materjali . Sellistes menetlustes nagu varjupaiga taotlemine või perekonna taasühinemine on esinenud viivitusi. Üleminek kaugõppele on avaldanud ebaproportsionaalselt suurt mõju kõige väiksematele ja erivajadustega lastele, neile, kes elavad vaesuses, marginaliseeritud kogukondades, näiteks roma lastele, ning neile, kes elavad kõrvalisemates kohtades ja maapiirkondades ja kellel puudub juurdepääs internetiühendusele ja IT-seadmetele. Paljud lapsed on jäänud ilma oma päeva kõige toitvamast toidukorrast ning kaotanud juurdepääsu koolis pakutavatele teenustele. Pandeemia on tugevalt mõjutanud ka laste vaimset tervist ning teadete kohaselt on ärevus, stress ja üksildustunne kasvanud. Paljud ei ole saanud teha sporti ega osaleda vabaaja-, kunsti- ja kultuuritegevuses, mis on nende arenguks ja heaoluks hädavajalik.

EL vajab uut terviklikku lähenemisviisi, mis peegeldab uusi olusid ja kestvaid probleeme. Võttes vastu esimese tervikliku laste õiguste strateegia, võtab komisjon endale kohustuse tuua lapsed ja nende parimad huvid oma sise- ja välistegevuse kaudu ELi poliitika keskmesse, lähtudes seejuures subsidiaarsuse põhimõttest. Käesoleva strateegia eesmärk on ühendada kõik ELi olemasolevad ja uued õiguslikud ja poliitilised instrumendid ning rahastamisvahendid üheks terviklikuks raamistikuks.

Selles pakutakse välja rida suunatud meetmeid kuues teemavaldkonnas, millest igaühes on kindlaks määratud ELi tegevuse prioriteedid lähiaastatel. Seda toetatakse laste õiguste peavoolustamisega kõigis asjaomastes ELi poliitikavaldkondades. Selles võetakse asjakohaselt arvesse erivajadusi, mis on teatavatel lasterühmadel, sealhulgas neil, kes haavatavas olukorras mitme asjaolu tõttu ja puutuvad kokku mitme omavahel läbipõimunud diskrimineerimisvormiga.

Strateegia tugineb komisjoni varasematele teatistele lapse õiguste kohta ning olemasolevale õigus- ja poliitikaraamistikule . See aitab saavutada ka Euroopa sotsiaalõiguste samba eesmärke. Strateegia aluseks on ÜRO lapse õiguste konventsioon ja selle kolm fakultatiivprotokolli ning ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon ja strateegia annab panuse ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisse. Samuti on sellel seosed Euroopa Nõukogu laste õiguste standarditega ja lapse õiguste strateegiaga aastateks 2016–2021.

Strateegiasse on andnud olulise panuse Euroopa Parlament, liikmesriigid, laste õigustega tegelevad organisatsioonid, muud sidusrühmad ja üksikisikud, kelle seisukohad koguti ettevalmistusetapis, sealhulgas avaliku konsultatsiooni ja 2020. aasta üleeuroopalise laste õiguste foorumi kaudu.

Käesolev strateegia on välja töötatud laste jaoks ja koos lastega. Strateegia koostamisel on arvesse võetud rohkem kui 10 000 lapse seisukohti ja soovitusi. Lapsed on osalenud ka selle lapsesõbraliku versiooni ettevalmistamises. See kujutab endast ELi jaoks uut peatükki ja on oluline samm laste tegeliku otsustusprotsessides osalemise poole.