[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 20.12.2010

KOM(2010) 793 lõplik

SEK(2010) 1604 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE

2009. AASTA ARUANNE PROGRAMMI PHARE, TÜRGI TOETAMISEKS MÕELDUD ÜHINEMISEELSETE RAHASTAMISVAHENDITE, PROGRAMMI CARDS JA ÜLEMINEKUTOETUSTE KOHTA

SISSEJUHATUS

Alates 1. jaanuarist 2007 antakse ELi ühinemiseelset abi kandidaatriikidele[1] ja potentsiaalsetele kandidaatriikidele[2] ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA)[3] kaudu. IPAga asendati viis varasemat ühinemiseelset rahastamisvahendit, sealhulgas PHARE,[4] Türgi toetamiseks mõeldud ühinemiseelne rahastamisvahend[5] ja Lääne-Balkani riikide toetamiseks mõeldud rahastamisvahend, st programm CARDS[6].

Käesolevas aruandes ja selle taustadokumendis käsitletakse 2006. aasta ja varasemate PHARE programmide, Türgi toetamiseks mõeldud ühinemiseelse rahastamisvahendi ja programmi CARDS ning üleminekutoetuste[7] jätkuvat rakendamist 2009. aastal kuni 31. detsembrini 2009[8].

2006. aasta oli viimane programmitöö aasta ja sellest aastast alates ei ole nimetatud vahendite raames uusi programme algatatud.

PROGRAMMIDE RAKENDAMINE: ÜLDINE ÜLEVAADE

PHARE, Türgi toetamiseks mõeldud ühinemiseelne rahastamisvahend ja CARDS

CARDS i programmide tulemuslikkus oli abisaajates maades 2009. aastal üldiselt rahuldav. Aruandeperioodi lõpuks olid 2001.–2006. aasta programmid (Horvaatia puhul 2001.–2004. aasta programmid) kõikides riikides peaaegu täielikult lepingutega kaetud (alates 97 %-st eraldatud vahenditest Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina puhul kuni 99 %-ni Kosovo puhul[9]). Ka väljamaksed olid üldiselt peaaegu täies mahus tehtud, ulatudes kõikide programmi CARDS raames abi saajatele ajavahemikus 2001–2006 tehtud eraldiste puhul üle 90 %; ainsaks erandiks oli Albaania (72 %).

Asjaolu, et Türgi toetamiseks mõeldud ühinemiseelse rahastamisvahendi raames algatatud 2002.–2006. aasta programmidele eraldatud vahenditest oli lepingute sõlmimise tähtaja lõpuks 2009. aastal sõlmitud lepinguid ja tehtud väljamakseid vastavalt 85 % ja 73 % ulatuses, näitab, et Türgi asjaomaste korraldusasutuste tegevus ei olnud rahuldav. Pärast juhtkonna tasandil tehtavaid muudatusi, uute töötajate värbamist ja järelevalve taastamist paraneb olukord tulevikus kindlasti. Türgi toetamiseks mõeldud ühinemiseelse rahastamisvahendi kaudu antava abi haldamisele peaksid positiivset mõju avaldama ka organisatsioonilised ja menetluslikud parandused, mis on tehtud asjaomastes haldusstruktuurides IPA programmide detsentraliseeritud rakendamise üle teostatava järelevalve tugevdamise raames[10].

Bulgaarias ja Rumeenias jätkus 2009. aastal PHARE 2006. aasta riigisisese ja piiriülese koostöö programmide rakendamine. Enamik kõnealuste programmide raames rakendatud projektide meetmetest olid aasta lõpuks lõpetatud, kuid 2010. aastal jätkasid riikide ametiasutused ja komisjon saavutatud tulemuste kontrollimist ning teevad seda ka 2011. aastal. Rumeenias jätkub mitme PHARE 2006. aasta programmide raames elluviidavate projektide rakendamine 2011. aasta keskpaigani ja seetõttu ei olnud tulemused aruandeperioodi lõpus veel kättesaadavad. Bulgaarias maksti PHARE 2005. ja 2006. aasta programmide raames eraldatud summadest välja vastavalt 77,1 % ja 65,1 %, samas kui Rumeenias olid vastavad näitajad 79,62 % ja 69 %. Horvaatias lõpetati 2009. aastal lepingute sõlmimine PHARE 2005. ja 2006. aasta programmide raames ja üldine vahendite kasutamise määr oli umbes 86 %[11]. Väljamaksed jätkusid ja ulatusid 60 %-ni kogueraldistest.

Üleminekutoetused

Euroopa Liiduga 2004. aasta mais ühinenud kümme riiki[12] lõpetasid 2006. aasta üleminekutoetuste programmide rakendamise 15. detsembril 2009 ja saavutasid oodatud tulemused ning mõju, tugevdades eelkõige abisaanute avalikku haldust ja aidates kaasa acquis ’ ülejäänud eesmärkide saavutamisele. Aruandeperioodi lõpuks ulatus 2005. aasta üleminekutoetuste raames tehtud väljamaksete määr 84 %-st Maltas üle 98 % Küproses. 2006. aasta üleminekutoetuste puhul ulatus vastav määr 58 %-st peaaegu 98 %-ni (jälle vastavalt Maltas ja Küproses).

Bulgaaria ja Rumeenia jätkasid 2009. aastal 2007. aasta üleminekutoetuste programmide lepingute sõlmimist ja nende programmide rakendamist. Lepingute sõlmimise tähtaja lõpuks, s.o 15. detsembriks 2009 oli mõlemas riigis sõlmitud veidi alla 70 % lepingutest. Rumeenias oli selle põhjuseks oodatust aeglasem lepingute sõlmimine ja Bulgaarias asjaomase rakendusasutuse detsentraliseeritud rakendamise akrediteerimise pikaleveninud peatamine (seda kohaldati ka PHARE ühinemiseelsete vahendite suhtes).

Näited edukate projektide kohta

Ühinemiseelse abiga mitte ainult ei toetata ELiga ühineda soovivate riikide ühinemiseks valmistumist, vaid see on aidanud ka stabiliseerida Lääne-Balkani riikide olukorda viimase kümnendi jooksul ja sellega toetatakse kaugeleulatuvaid majanduslikke ja poliitilisi reformikavasid.

Konkreetsed näited 2009. aastal ühinemiseelse abi toel saavutatud tulemuste kohta on järgmised[13]:

- Albaanias rahastati programmi CARDS vahenditest piiripunkti ehitust Albaania ja Montenegro vahelisel piiril ja alaealiste taasintegreerimiskeskuse rajamist, aidates seeläbi kaasa piirkondliku koostöö ning inimeste ja kaupade vaba liikumise hõlbustamisele ning riigi justiits- ja siseküsimuste valdkonna tugevdamisele;

- Bosnias ja Hertsegoviinas rahastati programmi CARDS vahenditest piiripunkti ehitust Bosnia ja Hertsegoviina ning Montenegro vahelisel piiril ja ebaseaduslike sisserändajate vastuvõtukeskuse rajamist. Esimene aitab muuta tollivormistuse tõhusamaks, võimaldab piiri ületavaid veoseid ja reisijaid nõuetekohaselt kontrollida ning tagab nende sujuva seadusliku liikumise. Teine võimaldab majutada kolmandate riikide kodanikest ebaseaduslikke sisserändajaid kooskõlas rahvusvaheliste ja ELi nõuete ning parimate tavadega, et valmistada neid ette tagasisaatmiseks päritoluriiki või mõnda muusse riiki. Lisaks on ümber ehitatud munitsipaal- ja kantonikohtute hooneid , et tõhustada ruumikasutust ja seeläbi ka haldus- ja kohtutoimingute tegemist;

- Horvaatias on PHARE programmi raames toetatud intellektuaalomandi õiguste kaitset, kalandussektori arendamist ja selle ühise kalanduspoliitikaga kooskõlla viimist ning sinise piiri valve loomist kooskõlas ELi parimate tavadega. Esimesel juhul aidati PHARE toetusega asjaomastel asutustel suurendada üldsuse teadlikkust ja täiustada teabe, andmete ja parimate tavade vahetamise kaudu koostöö-, kooskõlastamis- ja õiguskaitsesüsteeme. Teisel juhul täiustati asjaomase valdkonna institutsioonilisi struktuure, haldus- ja statistikasüsteeme ning tugevdati kontrolli ja järelevalvet. Kolmandal juhul on toetus aidanud Horvaatia piirivalvel välja töötada integreeritud piirikaitse tegevuskava sinise piiri valvet käsitleva osa ja see ellu viia. Programmi CARDS raames on toetatud kvaliteetse toiduohutussüsteemi arendamist ja haldamist, luues uue toiduohutussüsteemi ja sellega seotud institutsioonilise raamistiku ning ajakohastades elusloomade ja toiduainete eest vastutavate asutuste kontrollitegevust;

- Endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis on programmi CARDS raames toetatud organiseeritud kuritegevuse ja korruptsioonivastase võitluse tugevdamist, luues tervikliku õigus- ja institutsioonilise raamistiku, tõhustamaks asjaomase valdkonna tegevust, ja aidates muuta korruptsioonivastase võitluse eriüksuse täielikult toimivaks. Programmi CARDS vahenditest toetati ka ELi julgeolekut tugevdava riikliku viisahaldussüsteemi loomist, täiustades eritarkvara ja -seadmete abil viisade väljastamist ning võttes kasutusele standardiseeritud menetlused ja muutes viisataotlejate kontrollimise kiireks, järjepidevaks ja täpseks. Programmi CARDS raames toetati ka viinamarjaistanduste riikliku järelevalve- ja haldussüsteemi loomist, toetades vastutavat asutust, luues viinamarjaistanduste katastri ja registri ning aidates viia veini käsitlevad siseriiklikud õigusaktid kooskõlla ELi õigusega;

- Kosovos toetati programmi CARDS raames laste õigustel põhineva alaealiste kohtu süsteemi loomist, arendades alaealiste vallas pädevate juristide suutlikkust, korraldades uuringuid ja rakendades sihtotstarbelisi ennetus- ja rehabilitatsioonikavasid. Programmi CARDS raames toetati ka nüüdisaegsete, jätkusuutlike, konkurentsivõimeliste, keskkonnasõbralike ja finantsiliselt elujõuliste väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete asutamist ja töökohtade loomist . Kõnealust ühinemiseelset rahastamisvahendit kasutati suurte söekaevandusmasinate remontimiseks, et toetada olemasolevate elektrijaamade söega varustamist ;

- Montenegros rahastati programmi CARDS vahenditest mitme reoveepuhastusjaama remonti neljas omavalitsuses, parandades reoveekäitlust rannikulinnades;

- Serbias toetati programmi CARDS raames kohalike omavalitsuste läbipaistvamat, tõhusamat ja prognoositavamat toimimist ja katsetati kohaliku omavalitsuse säästva arengu strateegilist kavandamismetoodikat. Samuti toetati VKEde ümberkorraldamist ja arendamist prioriteetsetes valdkondades, näiteks neid VKEsid, kellel oli keskkonna- ja energia tõhususega seotud probleeme, naisettevõtjate omanduses olevaid/juhitavaid VKEsid ja/või alustavaid kõrgtehnoloogilisi ettevõtteid. Samuti toetati kutsehariduse ja -koolituse reformi, koolitades õpetajaid, koolijuhte ja muid isikuid nüüdisaegsete õpetamismeetodite alal, ning katseõppekavade rakendamist, tulemustel põhinevat õpilaste hindamist ja õppematerjalide koostamist;

- Türgis toetati ühinemiseelse rahastamisvahendi raames riikliku mitmeaastase soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava koostamist, loodi soolise võrdõiguslikkuse eest vastutava organi mudel, asjaomaste asutuste võrgustik ja korraldati koolitusi ning tegeleti teadlikkuse suurendamisega. Kõnealuse rahastamisvahendi abil võideldi ka naistevastase koduvägivalla vastu, toetades vastava poliitika ja riikliku tegevuskava loomist, suurendades riigiasutuste suutlikkust vägivalla ohvriks langenud või ohus olevatele naistele teenuste osutamisel, suurendades üldsuse teadlikkust ja kogudes andmeid probleemi olemuse ja ulatuse kohta kogu riigis. Lisaks toetati selle rahastamisvahendi raames põhjavee ja keskkonna saastamise vähendamist , luues asjaomases piirkonnas usaldusväärse jäätmekäitlussüsteemi. Rahastamisvahendist rahastati ka mitmeid tööhõiveprojekte eri provintsides, et aidata riiklikel tööturuasutustel rakendada tõhusamaid tööturumeetmeid kooskõlas kohaliku tööturu vajadustega ning suurendada noorte ja naiste tööalast konkurentsivõimet.

2009. AASTA ASJAKOHASED SÜNDMUSED, OMANDATUD KOGEMUSED JA TULEVIKUVÄLJAVAATED

Bulgaarias ja Rumeenias PHARE programmi ja üleminekutoetuste rakendamisel saavutatud peamised tulemused ja omandatud kogemused

Üks peamine 2009. aastal PHARE programmi ja üleminekutoetuste rakendamisega seotud sündmus oli vahendite väljamaksmise peatamine Bulgaarias 2008. aasta veebruaris ja sellele järgnenud kahe Bulgaaria rakendusasutuse akrediteeringu tühistamine sama aasta juulis[14]. 2009. aastal tunnistasid asjaomased Bulgaaria ametiasutused, et kontrollisüsteemis esines puudusi ning alates juulikuust alustati nende ulatuse kindlakstegemist ja eeskirjade eiramisjuhtude suhtes järelmeetmete võtmist. 2009. aasta oktoobri lõpus esitas Bulgaaria komisjonile finantskorrektsioonide ettepaneku. Seetõttu tühistas komisjon 18. novembril 2009 väljamaksmise peatamise.

Eespool toodud kogemustest lähtuvalt alustas komisjon aruandeperioodil ulatuslikumat tegevust, mille eesmärk on terviklikum tegelemine nende sisekontrolli normidega, mis on kõige olulisemad vastutuse suurendamisel, kinnitamisprotsessi tugevdamisel ja otsuste tegemise tõhustamisel programmitöös ja ühinemiseelse abi rakendamisel[15].

Muude komisjoni poolt 2009. aastal võetud meetmete hulka, mis on olulised ka lõppevate ühinemiseelsete programmide haldamisel, kuulub kontrollistrateegia dokumendi ja delegatsioonidele mõeldud juhiste, mille eesmärk on eelkõige anda juhtnööre Lääne-Balkani uute ELi delegatsioonide[16] sisekontrolli normide sätestamise kohta ja täpsustada komisjoni peakorteri poolse järelevalve aspekte, vastuvõtmine. Sellega seoses võeti vastu ka tsentraliseeritud juhtimise korral rakendatav maksenõuete kontrollimise poliitika,[17] mis hõlmab ka edasivolitatud eelarvevahendite käsutajate (AOSD) poolt iga-aastase kinnitamisstrateegia koostamist[18]. Alates 2010. aastast on ette nähtud AOSD toimingute täiendav järelkontroll tsentraliseeritud juhtimise korral.

Bulgaarias ja Rumeenias PHARE programmi ja üleminekutoetuste rakendamisel laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemi (EDIS)[19] kaudu saadud kogemused näitasid, et enne ühinemist tuleks kasutada ELi abi detsentraliseeritud haldamist ilma eelkontrollita , et selle tõhusus ja tulemuslikkus leiaks komisjoni range kontrolli all praktikas kinnitust.

Seda silmas pidades kehtestas komisjon Horvaatia ametiasutustele ranged tingimused IPA haldamise detsentraliseerimiseks. Kõnealused tingimused tagavad, et riiklikud ametiasutused suudavad võtta endale ülesande hallata enne ühinemist ühinemiseelseid vahendeid (IPA) ja pärast ühinemist struktuurifonde. Komisjon võtab ka täiendavaid meetmeid, et tagada auditite ja hindamiste käigus esitatud, kuid järgimata soovituste järgimine, et tugevdada IPA detsentraliseeritud rakendamise haldus- ja kontrollisüsteeme Türgis.

Ühinemiseelse abi rakendamine Bulgaarias ja Rumeenias näitas ka, et rakendamise viimasel aastal lahendamist vajavad probleemid võivad olla keerukad ja kulukad. Seetõttu suurendas komisjon 2009. aastal oma jõupingutusi, et tagada lõpetamisel programmide rangem järelevalve ja järelkontroll.

Bulgaarias ja Rumeenias saadud kogemused mõjutasid ka ELi ühinemiseelse abi kooskõlastamist kõnealustes riikides. Pärast seda, kui parlament nõudis, et ELi vahendite rakendamise kohta Bulgaarias ja Rumeenias tuleb korrapäraselt aruandeid esitada, lõi komisjon 2009. aastal täiendava komisjonisisese kooskõlastamissüsteemi ELi vahendite haldamise kontrollimiseks neis kahes riigis.

Ühinemiseelse rahastamisvahendi Türgis rakendamisel omandatud kogemused ja tulevikuväljavaated

Türgi on suurim ELi ühinemiseelse abi saaja. Selle abi haldamine on osaliselt detsentraliseeritud, st antud üle riiklikele ametiasutustele, kuid toimub ELi delegatsiooni eelkontrolli all. Kuigi kontrollikoda tunnistas, et ELi eelarvest rahastatud projektide puhul saavutati kavandatud tulemused ja need on tõenäoliselt jätkusuutlikud, märkis ta eriaruandes 16/2009[20] ajavahemikul 2002–2006 kohaldatud rahastamisvahendi kaudu Türgile antud ühinemiseelse abi haldamise kohta, et varem ei suudetud piisavalt tõendada abi seotust laienemiskava prioriteetidega ja selle tõhusust kõnealuste prioriteetide toetamisel.

Eespool toodud järeldusi silmas pidades võtab komisjon uue ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) raames meetmeid abi tõhustamiseks. Lisaks juba eespool mainitud detsentraliseeritud rakendamise haldus- ja kontrollisüsteemide tugevdamisele võetakse järgmised meetmed:

- Finantsabi kavandamine seotakse tugevamalt poliitiliste prioriteetidega ja vajaduse korral arvestatakse senisest rohkem sektoripõhise lähenemisviisiga, püüdes omanikutunnet ja mõju suurendada sektoripõhiste strateegiate koostamisega.

- Komisjon tagab, et tulevaste projektide eesmärgid on selgemad ja seeläbi paraneb sekkumisloogika ning võetakse kasutusele asjakohased ja mõõdetavad näitajad ning võrdlusalused.

- Vajaduse korral kasutatakse selgelt määratletud tingimusi, tagamaks, et abisaajad täidavad rahalise abi saamiseks vajalikud kohustused.

- Järelevalvesüsteemide puhul keskendutakse enam käimasolevate projektide tulemustele ja mõjule.

- Auditite, hindamiste ja range järelevalvega tagatakse, et süsteem muutub tõhusamaks ja seda kohandatakse vajaduse korral.

Lisateabe saamiseks ühinemiseelse abi haldamisega seotud tulevikuväljavaadete kohta vt IPA 2009. aasta aruanne[21] ja selle taustadokument[22].

PROGRAMMIDE PHARE JA CARDS NING TÜRGI TOETUSEKS MÕELDUD ÜHINEMISEELSETE RAHASTAMISVAHENDITE TOIMIMINE

2009. aastal korraldati Türgis ja Horvaatias vahehindamise kava raames valdkondlikud, temaatilised ja erakorralised hindamised, mis hõlmasid peamiselt ühinemiseelset rahastamisvahendit (Türgi) ning programme PHARE ja CARDS (Horvaatia). CARDSi programmide järelhindamine teostati ka endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis, Kosovos, Montenegros ja Serbias[23].

Hinnangute kohaselt kasutati antud abi üldiselt abisaajatega kokku lepitud prioriteetide ja strateegiate elluviimiseks. Hindamistulemuste kohaselt oli abi tulemuslikkus erinev, ulatudes mõõdukalt rahuldavast mõõdukalt mitterahuldavani. Saavutati positiivseid tulemusi, sealhulgas ELi rahastatavate programmidega töötavate inimeste ja institutsioonide suurem suutlikkus kõikides valdkondades, ja sellel oli kasulik mõju valitsuse poliitikale, institutsioonidele, eraettevõtetele ja üksikisikutele. Rahastamisvahenditest toetati infrastruktuuri, seadmete, tavade ja menetluste ajakohastamist. Seega on hinnatud valdkondades võetud meetmed avaldanud poliitilist, sotsiaalset, keskkonna- ja majanduslikku mõju.

Abi tulemuslikkust vähendasid sageli abisaajates riikides tuvastatud puudused programmitöös (ebapiisav institutsiooniline rakendamissuutlikkus ja nõrgad riiklikud strateegiad projekti ettepanekute koostamise ajal), abi rakendamisel (abisaajate piiratud suutlikkus mõnes valdkonnas ja viivitused rakendamisel) ja järelevalves (valdkondliku järelevalve allkomiteede piiratud toimimine). Samuti puudusid vahendid, mille abil hinnata kulutasuvust, ja abisaajate abi vastuvõtmise suutlikkus oli üsna nõrk.

Hindamistulemustel põhinevate tulevaseks programmitööks esitatud soovituste hulgas oli ka ettepanek, et abisaajate riikide institutsioonid, kes tegelevad ühinemiseelse abiga, peaksid tagama asjakohasema programmitöö suutlikkuse ja projektide ettevalmistamise suutlikkuse. See peaks muu hulgas hõlmama vajaduste ja projekti tulemusi kasutava institutsiooni abi vastuvõtmise suutlikkuse kindlamat hindamist, abi süstemaatilisemat seostamist riiklike strateegiatega ja suuremat keskendumist tõhususaspektidele. Rakendamise puhul tuleks suurendada nii riiklike struktuuride kui ka ELi delegatsioonide haldustõhusust, et hankemenetlused toimuksid õigeaegselt ja rakendamisel ei tekiks viivitusi. Rakendatavate projektide järelevalve peaks olema süstemaatilisem. Järelevalvesüsteeme tuleks tugevdada, parandades nii valdkondliku järelevalve allkomiteede toimimist kui ka järelevalvearuannete kvaliteeti.

Enamiku abisaajate jaoks oli jätkuvalt probleemiks ühinemiseelse abi pikaajalise mõju ja jätkusuutlikkuse tagamine, selle põhjuseks oli peamiselt personali suur voolavus ja ebakindlus selles, kas jätkub vahendeid järelmeetmete kulude ja projektide tegevus-/elluviimiskulude katteks. Seetõttu peavad riiklikud ametiasutused kiiresti lahendama personali suure voolavuse probleemi, et tagada pikaajaline mõju ja jätkusuutlikkus. Tulevases programmitöös tuleb ka süstemaatilisemalt tegeleda rahaliste vahenditega, mis on vajalikud tagamaks, et programmide tulemused oleksid jätkusuutlikud.

Abisaajad tegelevad 2009. aasta hindamiste tulemuste ja soovitustega. Komisjon omakorda jälgib intensiivsemalt abisaajate poolt hindamiste tulemusel tuvastatud probleemide lahendamiseks võetud meetmete rakendamisel tehtud edusamme. Peale selle kasutab komisjon hindamistulemusi uue IPA raames antava ühinemiseelse abi paremaks haldamiseks, võttes arvesse nii rakendamist kui ka programmitööd ja uue rahastamisvahendi laiemat sekkumisloogikat, nagu on kirjeldatud eespool.

KOOSTÖÖ EUROOPA INVESTEERIMISPANGA JA RAHVUSVAHELISTE FINANTSEERIMISASUTUSTEGA

Programmi PHARE raames rahastatavatest ja koostöös rahvusvaheliste finantseerimisasutustega[24] loodud rahastamisvahenditest eraldati 2009. aastal täiendavalt 35 miljonit eurot VKEde rahastamisvahendi (SMEFF) abil elluviidavatele projektidele ja 5 miljonit eurot omavalitsuste rahastamisvahendi (MFF) projektidele. Üldse rakendati 2009. aastal 31 PHARE programmi nelja olemasoleva rahastamisvahendi kaudu (st kaks eespool nimetatud rahastamisvahendit ja omavalitsuste infrastruktuuri rahastamisvahend (MIF) ning energiatõhususe rahastamisvahend (EEFF) [25]). Uued projektid kiideti heaks kõikide rahastamisvahendite puhul, välja arvatud omavalitsuste infrastruktuuri rahastamisvahendi puhul, mille jaoks oli kohalike finantsvahendajatega lepingute sõlmimise tähtaeg möödunud. 2009. aastal endiselt valitsenud keerukad turutingimused tekitasid probleeme mõne rahastamisvahendi raames elluviidavate programmide rakendamisel (näiteks omavalitsuste rahastamisvahendi puhul 2005. ja 2006. aastal) ja tõid kaasa taotlusi programmi ulatuse muutmiseks (näiteks taastuvenergia projektide lisamiseks energiatõhususe rahastamisvahendi alla). 2009. aastal korraldati kõnealused rahastamisvahendid ümber, et viia need kooskõlla Euroopa 2020. aasta strateegia[26] eesmärkidega. Aruandeperioodi lõpus oli see protsess veel käimas.

[1] Horvaatia, Island (alates 2010. aastast), endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik ja Türgi.

[2] Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia ja Kosovo.

[3] Nõukogu 17. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1085/2006.

[4] Nõukogu 19. detsembri 1989. aasta määrus (EMÜ) nr 3906/89.

[5] Nõukogu 17. detsembri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2500/2001.

[6] Ühenduse rekonstruktsiooni-, arengu- ja stabilisatsiooniabi programm (nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2666/2000.

[7] Bulgaaria ja Rumeenia ühinemislepingu artikkel 31.

[8] Programmitöö ja järgnevate programmide rakendamise kohta antakse aru IPA 2009. aasta aruandes (KOM(2010)687 (lõplik), 25. november 2010).

[9] ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244/99 alusel.

[10] Vt täiendavalt IPA 2009. aasta aruanne (vt 8. joonealune märkus).

[11] Vahendid, mille kasutamiseks ei ole tähtaja jooksul lepingut sõlmitud, on kulukohustustest vabastatud.

[12] Küpros, Tšehhi Vabariik, Eesti, Ungari, Läti, Leedu, Malta, Poola, Slovakkia ja Sloveenia.

[13] 2009. aastal lõpetatud või pooleliolevad projektid.

[14] 2008. aasta veebruaris peatas komisjon PHARE vahendite ja üleminekutoetuste maksed, mida haldasid kaks akrediteeritud asutust, ja 2008. aasta juulis, pärast kohapealseid kontrolle, mille käigus avastati, et ühinemiseelsete vahendite haldamiseks loodud riiklikud haldus- ja kontrollisüsteemid ei ole usaldusväärsed, tühistas ta osutatud asutuste akrediteeringu, st nende õiguse kõnealuseid programme hallata. Vt 2008. aasta aruanne programmi PHARE, Türgi toetamiseks mõeldud ühinemiseelsete rahastamisvahendite, programmi CARDS ja üleminekutoetuste kohta (KOM(2009) 700, 21.12.2009).

[15] St sisekontrolli normid, mis on seotud eesmärkide ja tulemusnäitajatega , riskijuhtimisega , protsesside ja menetlustega ning järelevalvega juhtimise üle .

[16] Kuni 2008. aasta lõpuni haldas suuremat osa programmist CARDS Euroopa Ülesehitusamet (EAR). Alates 2008. aasta septembrist võtsid kõnealuse programmi ülejäänud ülesannete rakendamise endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis, Kosovos, Montenegros ja Serbias üle ELi delegatsioonid, kes alluvad komisjoni peakorterile (laienemise peadirektoraadile).

[17] Kohaldatakse mutatis mutandis detsentraliseeritud rakendamise suhtes, kuigi kõnealusel juhul tuleb seda täiendavalt selgitada.

[18] St komisjoni poolt neile vastavalt ELi üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklile 51 antud (delegeeritud) eelarve rakendamise volitusega (nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002.

[19] Laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteem. Ühinemiseelse abi haldamine on kandidaatriigi ametiasutuste jaoks tähtis õppimise etapp, mil nad valmistuvad riigile pärast ühinemist antavate tunduvalt suuremate summade haldamiseks tulevikus. Seepärast antakse ühinemiseelsete vahendite haldamise ülesanne riiklikele ametiasutustele üle järk-järgult ja see toimub esmalt ELi delegatsiooni järelevalve all (detsentraliseeritud rakendamine koos eelkontrolliga (DIS)) ja hiljem ilma eelkontrollita (EDIS)

[20] Eriaruanne nr 16/2009 „ Türgile antava ühinemiseelse abi juhtimine Euroopa Komisjoni poolt ” (avaldatud 13. jaanuaril 2010).

[21] Vt 8. joonealune märkus.

[22] SEK(2010)1430 (lõplik), 25. november 2010.

[23] Albaanias ning Bosnias ja Hertsegoviinas lõpetati programmi CARDS hindamine ja esitati vastav aruanne 2008. aastal.

[24] Euroopa Investeerimispank (EIB), Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD) ja Euroopa Nõukogu Arengupank (CEB) koos Kreditanstalt für Wiederaufbau’ga (KfW).

[25] Lisateabe saamiseks nelja programmi kohta vt 2008. aasta aruanne programmi PHARE, Türgi toetamiseks mõeldud ühinemiseelsete rahastamisvahendite, programmi CARDS ja üleminekutoetuste kohta (KOM(2009)700 (lõplik), 21.12.2009).

[26] Euroopa 2020. aasta strateegia on uus aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia, mille komisjon avaldas 3. märtsil 2010 (KOM(2010)2020 (lõplik), 3.3.2010) majanduskriisist väljumiseks ja ELi majanduse ettevalmistamiseks järgmiseks kümnendiks ning mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 2010. aasta juunis (17. juuni 2010. aasta EUCO 13/10).