Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Liechtensteini Vürstiriigi Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju käsitlevale lepingule Euroopa Liidu nimel allakirjutamise kohta /* COM/2013/0873 final - 2013/0424 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Määrusega (EL) nr 439/2010 on loodud Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet,[1] et tugevdada liikmesriikide vahelist praktilist koostööd varjupaigaküsimustes, edendada Euroopa ühise varjupaigasüsteemi rakendamist ja toetada liikmesriike, kelle varjupaiga- ja vastuvõtusüsteemid on suure surve all. Määruse põhjendusega 24 on ette nähtud, et „tugiameti eesmärgi saavutamiseks peaksid saama tema töös osaleda riigid, kes on sõlminud liiduga lepingu, mille alusel nad on vastu võtnud ning kohaldavad käesoleva määrusega reguleeritavas valdkonnas kehtivat liidu õigust, eelkõige Island, Liechtenstein, Norra ja Šveits”. Kõnealuseid riike käsitatakse „assotsieerunud riikidena”. Määruse artikli 49 lõikes 1 on sätestatud, et „Island, Liechtenstein, Norra ja Šveits võivad osaleda vaatlejatena tugiameti töös. Kõnealuste riikidega kehtestatakse kord, millega määratakse kindlaks eelkõige nende riikide tugiameti töös osalemise laad, ulatus ja viis. Nimetatud kord sisaldab sätteid eelkõige tugiameti algatustes osalemise, rahalise toetuse ja personali kohta. Personaliküsimustes on kehtestatud kord igal juhul kooskõlas personalieeskirjadega.” Assotsieerunud riikide osalemine tugiameti töös ei ole üksnes loogiline samm, pidades silmas nende kuulumist Dublini süsteemi, vaid see annab tugiameti tugiteenustele ka selge lisaväärtuse, nagu parimate tavade ja oskusteabe vahetamine, tugiameti alaline ja erakorraline toetus, teabe kogumine ja analüüs, varase hoiatamise ja valmisoleku süsteem. Selle alusel esitas komisjon 1. juulil 2011 nõukogule soovituse, et lubada komisjonil alustada Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsiga läbirääkimisi rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks, millega kehtestatakse selline kord. Komisjon sai nõukogult 27. jaanuaril 2012 loa alustada Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsiga läbirääkimisi kõnealuste riikide Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasjade üle. Läbirääkimisi peeti ühiselt kõigi assotsieerunud riikidega. Toimus neli läbirääkimiste vooru. Liechtensteiniga sõlmitava lepingu eelnõu lõplik tekst parafeeriti 28. juunil 2013. Liikmesriike teavitati ja nendega konsulteeriti asjaomastes nõukogu töörühmades. Liidu poolt on lepingu õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 74 ja artikli 78 lõiked 1 ja 2 koostoimes artikliga 218. Lisatud ettepanek on õiguslik vahend lepingule allakirjutamiseks. Nõukogu otsustab kvalifitseeritud häälteenamusega. 2. LÄBIRÄÄKIMISTE TULEMUSED Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimisjuhistega seatud eesmärgid on saavutatud ja lepingu eelnõu on liidule vastuvõetav. Lepingu eelnõu lõpliku sisu võib kokku võtta järgmiselt. Lepingu eelnõuga nähakse ette Liechtensteini täielik osalemine tugiameti tegevuses [artikkel 1], osalemine tugiameti haldusnõukogus hääleõiguseta vaatlejana [artikkel 2], Liechtensteini iga-aastane rahaline toetus tugiameti eelarvesse summas, mis arvutatakse vastavalt tema SKP osakaalule kõigi tugiameti töös osalevate riikide SKPs [artikkel 3 ja I lisa]. Lisaks nõustus Liechtenstein sätetega, mis käsitlevad Liechtensteini antava toetuse võimalikku suurendamist liidupoolse toetuse suurendamise korral [artikkel 3 ja I lisa]. Lisaks nähakse lepingu eelnõuga ette komisjoni ja assotsieerunud riikide esindajatest koosneva komitee loomine. Tõhususe huvides tuleb kõnealune komitee kokku ühiselt koos vastavate komiteedega, mis on loodud teiste assotsieerunud riikidega, kes osalevad määruse artikli 49 lõike 1 alusel. Komitee loomist ei olnud ette nähtud läbirääkimisjuhistega, kuid seda nõudsid assotsieerunud riigid, et võimaldada teabevahetust ja jälgida lepingu nõuetekohast rakendamist [artikkel 11]. 3. MÕJU EELARVELE Lepingu eelnõu artiklis 3 ja I lisas kirjeldatakse sätteid, mis käsitlevad Liechtensteini iga-aastast rahalist toetust tugiameti eelarvesse ja selle võimalikku kohandamist tulenevalt I lisas kirjeldatud olukorrast. 4. KOKKUVÕTE Eespool osutatud tulemusi silmas pidades teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu teeks otsuse kirjutada liidu nimel alla Euroopa Liidu ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelisele lepingule Liechtensteini Vürstiriigi Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasjade kohta ning annaks komisjonile õiguse nimetada isik(ud), kes on volitatud lepingule liidu nimel alla kirjutama. 2013/0424 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Liechtensteini Vürstiriigi Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasju käsitlevale lepingule Euroopa Liidu nimel allakirjutamise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 74 ja artikli 78 lõikeid 1 ja 2 koostoimes artikli 218 lõikega 5, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta määruse (EL) nr 439/2010 (millega luuakse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet)[2] artikli 49 lõikega 1 on ette nähtud, et Island, Liechtenstein, Norra ja Šveits võivad osaleda vaatlejatena tugiameti töös. Kõnealuste riikidega kehtestatakse kord, millega määratakse kindlaks eelkõige nende riikide tugiameti töös osalemise laad, ulatus ja viis. (2) Komisjon sai nõukogult 27. jaanuaril 2012 volituse alustada Liechtensteiniga läbirääkimisi Liechtensteini Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasjade üle. Läbirääkimised viidi 28. juunil 2013 lepingu parafeerimisega edukalt lõpule. (3) Läbirääkija peaks lepingule Euroopa Liidu nimel alla kirjutama, tingimusel et leping hiljem sõlmitakse. (4) Nagu sätestatud määruse (EL) nr 439/2010 põhjenduses 21, osalevad Ühendkuningriik ja Iirimaa kõnealuses määruses ning see on nende suhtes siduv. Seepärast peaksid nad määruse artikli 49 lõike 1 jõustamiseks osalema käesolevas otsuses. Seepärast osalevad Ühendkuningriik ja Iirimaa käesolevas otsuses. (5) Nagu sätestatud määruse (EL) nr 439/2010 põhjenduses 22, ei osale Taani kõnealuses määruses ning see ei ole tema suhtes siduv. Seepärast ei osale Taani käesolevas otsuses, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Käesolevaga lubatakse kirjutada liidu nimel alla Euroopa Liidu ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelisele lepingule Liechtensteini Vürstiriigi Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasjade kohta, tingimusel et kõnealune leping sõlmitakse. Allakirjutatava lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele. Artikkel 2 Komisjonil on õigus nimetada isik(ud), kes on volitatud lepingule liidu nimel alla kirjutama. Artikkel 3 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja LISA Euroopa Liidu ja Liechtensteini Vürstiriigi vaheline LEPING Liechtensteini Vürstiriigi Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametis osalemise üksikasjade kohta EUROOPA LIIT (edaspidi „EL”) ühelt poolt ning LIECHTENSTEINI VÜRSTIRIIK (edaspidi „Liechtenstein”) teiselt poolt, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta määruse (EL) nr 439/2010 (millega luuakse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet)[3] (edaspidi „määrus”) artikli 49 lõiget 1 ning arvestades järgmist: 1) Määruses on sätestatud, et Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (edaspidi „tugiamet”) eesmärgi saavutamiseks peaksid saama tema töös osaleda riigid, kes on sõlminud ELiga lepingud, mille alusel nad on vastu võtnud käesoleva määrusega reguleeritavas valdkonnas kehtivad ELi õigusaktid ning kohaldavad neid, eelkõige Island, Liechtenstein, Norra ja Šveits (edaspidi „assotsieerunud riigid”). 2) Liechtenstein on sõlminud ELiga lepingud, mille alusel ta on vastu võtnud käesoleva määrusega reguleeritavas valdkonnas kehtivad ELi õigusaktid ning kohaldab neid, eelkõige on Liechtenstein ühinenud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta[4], ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 Osalemise ulatus Liechtenstein osaleb täielikult tugiameti töös ja tal on õigus saada tugiametilt määruse kohast toetust vastavalt käesolevas lepingus sätestatud tingimustele. Artikkel 2 Haldusnõukogu Liechtenstein osaleb tugiameti haldusnõukogus hääleõiguseta vaatlejana. Artikkel 3 Rahaline toetus 1. Liechtenstein toetab tugiametit rahaliselt igal aastal summas, mis arvutatakse vastavalt Liechtensteini sisemajanduse koguprodukti (SKP) osakaalule kõigi osalevate riikide SKPst vastavalt I lisas kirjeldatud meetodile. 2. Lõikes 1 osutatud rahalist toetust arvestatakse alates käesoleva lepingu jõustumisele järgnevast kuupäevast. Esimest rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ajavahemikuga, mis on jäänud aasta lõpuni pärast käesoleva lepingu jõustumist. Artikkel 4 Isikuandmete kaitse 1. Käesoleva lepingu kohaldamisel töötleb Liechtenstein isikuandmeid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta[5]. 2. Käesoleva lepingu puhul kohaldab tugiamet isikuandmete töötlemisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta[6]. 3. Liechtenstein peab tugiameti valduses olevate dokumentide puhul täitma konfidentsiaalsuseeskirju, mis on sätestatud haldusnõukogu kodukorras. Artikkel 5 Õiguslik seisund Tugiamet on Liechtensteini seaduste kohaselt juriidiline isik ning tal on Liechtensteinis kõige laialdasem õigusvõime, mis Liechtensteini seaduste kohaselt juriidilistele isikutele antakse. Tugiamet võib eelkõige omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus hagejaks ja kostjaks. Artikkel 6 Vastutus Tugiameti vastutus on ette nähtud määruse artikli 45 lõigetega 1, 3 ja 5. Artikkel 7 Euroopa Liidu Kohus Liechtenstein tunnustab vastavalt määruse artikli 45 lõigetele 2 ja 4 tugiameti kuulumist Euroopa Liidu Kohtu jurisdiktsiooni alla. Artikkel 8 Tugiameti personal 1. Vastavalt määruse artikli 38 lõikele 1 ja artikli 49 lõikele 1 kohaldatakse Liechtensteini kodanike suhtes, kes on tööle võetud tugiametisse, Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ja liidu muude teenistujate teenistustingimusi, Euroopa Liidu institutsioonide poolt kõnealuste personalieeskirjade kohaldamiseks ühiselt vastu võetud eeskirju ning tugiameti poolt määruse artikli 38 lõike 2 kohaselt vastu võetud eeskirju. 2. Erandina Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktist a ja artikli 82 lõike 3 punktist a võib tugiameti tegevdirektor võtta Liechtensteini täieõiguslikke kodanikke tööle lepingu alusel vastavalt tugiameti vastu võetud kehtivatele eeskirjadele, mis käsitlevad töötajate valikut ja töölevõtmist. 3. Määruse artikli 38 lõiget 4 kohaldatakse mutatis mutandis Liechtensteini kodanike suhtes. 4. Liechtensteini kodanikke ei tohi siiski määrata tugiameti tegevdirektori ametikohale. Artikkel 9 Privileegid ja immuniteedid Liechtenstein kohaldab tugiameti ja selle töötajate suhtes Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli,[7] samuti kõnealuse protokolli kohaselt vastu võetud mis tahes eeskirju, mis on seotud tugiameti personaliküsimustega. Artikkel 10 Pettuste vastu võitlemine Määruse artikli 44 kohased sätted, mis käsitlevad ELi finantskontrolli Liechtensteinis tugiameti tegevuses osalejate üle, on esitatud II lisas. Artikkel 11 Komitee 1. Euroopa Komisjoni ja Liechtensteini esindajatest koosnev komitee jälgib lepingu nõuetekohast rakendamist ning tagab asjaomase teabe ja seisukohtade pideva vahetuse. Praktilistel kaalutlustel tuleb komitee kokku ühiselt koos vastavate komiteedega, mis on loodud teiste assotsieerunud riikidega, kes osalevad määruse artikli 49 lõike 1 alusel. Komitee tuleb kokku Liechtensteini või Euroopa Komisjoni nõudmisel. Tugiameti haldusnõukogu teavitatakse komitee tööst. 2. Teavet kavandatavate ELi õigusaktide kohta, mis otseselt mõjutavad või muudavad määrust või mis võivad mõjutada käesoleva lepingu artiklis 3 sätestatud rahalist toetust, jagatakse ning arutatakse komitees. Artikkel 12 Lisad Käesoleva lepingu lisad on lepingu lahutamatu osa. Artikkel 13 Jõustumine 1. Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks vastavalt oma sisemenetlustele. Nad teatavad teineteisele kõnealuste menetluste lõpuleviimisest. 2. Käesolev leping jõustub lõikes 1 osutatud viimase teatamise kuupäevale järgneva kuu esimesel päeval. Artikkel 14 Lõpetamine ja kehtivusaeg 1. Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks. 2. Iga lepinguosaline võib pärast konsulteerimist komitees käesoleva lepingu lõpetada, teatades sellest teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast. Käesolev leping lõpetatakse juhul, kui lõpetatakse protokoll Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta. 4. Käesolev leping koostatakse ühes originaaleksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed. …………… I LISA Toetuse arvutamise valem 1. Määruse artikli 33 lõike 3 punkti d kohane Liechtensteini rahaline toetus tugiametile arvutatakse järgmiselt. Liechtensteini sisemajanduse koguprodukti (SKP) kõige ajakohasemad iga aasta 31. märtsi seisuga lõplikud andmed jagatakse kõigi tugiametis osalevate riikide sama aasta seisuga SKP andmete summaga. Saadud protsendimäära kohaldatakse asjaomaseks aastaks tugiameti jaoks ette nähtud, määruse artikli 33 lõike 3 punktis a määratletud tulude osa suhtes, et arvutada Liechtensteini antava rahalise toetuse summa. 2. Rahaline toetus makstakse eurodes. 3. Liechtenstein maksab oma rahalise toetuse hiljemalt 45 päeva jooksul pärast võlateate saamist. Mis tahes viivitusega Liechtensteini makse tegemisel kaasneb kohustus tasuda viivist maksetähtpäevaks maksmata summalt. Intressimäär vastab Euroopa Keskpanga põhiliste refinantseerimistoimingute puhul kohaldatavale, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud intressimäärale, mis kehtib selle kuu esimesel kalendripäeval, kuhu tähtpäev langeb, ning mida on suurendatud 3,5 protsendipunkti võrra. 4. Liechtensteini antavat rahalist toetust kohandatakse vastavalt käesolevale lisale, kui määruse artikli 33 lõike 3 punkti a kohast Euroopa Liidu üldeelarvesse kantud Euroopa Liidu antavat rahalist toetust suurendatakse vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002)[8] artiklitele 26, 27 või 41. Sel juhul tuleb kohandamise tulemusel tekkinud vahe maksta 45 päeva jooksul pärast võlateate saamist. 5. Juhul kui aastaga N seotud maksete assigneeringuid, mille tugiamet on saanud ELilt vastavalt määruse artikli 33 lõike 3 punktile a, ei ole ära kasutatud enne aasta N 31. detsembrit, või kui tugiameti aasta N eelarvet on vähendatud vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002)[9] artiklitele 26, 27 või 41, kantakse kasutamata või vähendatud maksete assigneeringute osa, mis vastab Liechtensteini antava toetuse osakaalule, üle tugiameti aasta N+1 eelarvesse. Liechtensteini antavat rahalist toetust tugiameti aasta N+1 eelarvesse vähendatakse vastavalt. II LISA Finantskontroll Liechtensteini-poolsete tugiameti tegevuses osalejate üle Artikkel 1 Otsene teabevahetus Tugiamet ja komisjon suhtlevad otse kõigi Liechtensteinis asuvate isikute või ettevõtjatega, kes osalevad tugiameti tegevuses lepinguosalistena, tugiameti programmides osalejatena, isikutena, kellele on tehtud makseid tugiameti või komisjoni eelarvest, või alltöövõtjatena. Need isikud võivad edastada otse Euroopa Komisjonile või tugiametile kogu olulise teabe ja dokumendid, mis nad peavad esitama vastavalt käesolevas lepingus viidatud vahenditele, sõlmitud lepingutele või kokkulepetele ja kõigile nende alusel vastuvõetud otsustele. Artikkel 2 Auditid 1. Vastavalt määrusele (EÜ, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002),[10] komisjoni määrusele (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185)[11] ja muudele käesolevas lepingus osutatud õigusaktidele võib Liechtensteinis asutatud toetusesaajatega sõlmitud lepingutes ja kokkulepetes ning nende toetusesaajatega koos vastuvõetud otsustes ette näha, et nende ja nende alltöövõtjate juures võivad igal ajal toimuda teaduslikud, finants-, tehnoloogilised või muud auditid, mida viivad läbi tugiameti või Euroopa Komisjoni ametnikud või tugiameti ja Euroopa Komisjoni poolt volitatud muud isikud. 2. Tugiameti või Euroopa Komisjoni ametnikele ja muudele kõnealuse ameti ja Euroopa Komisjoni volitatud isikutele peab olema tagatud auditi teostamiseks vajalik juurdepääs ruumidele, töödele ja dokumentidele ning kogu auditi teostamiseks vajalikule teabele, kaasa arvatud elektroonilisel kujul. Seda juurdepääsuõigust väljendatakse sõnaselgelt lepingutes ja kokkulepetes, mis on sõlmitud käesolevas lepingus viidatud vahendite rakendamiseks. 3. Euroopa Kontrollikojal on samad õigused kui Euroopa Komisjonil. 4. Auditid võivad toimuda kuni viis aastat pärast käesoleva lepingu kehtivuse lõppu või vastavalt sõlmitud lepingutes või kokkulepetes ning vastuvõetud otsustes ettenähtud tähtaegadele. 5. Liechtensteini riigikontrolli teavitatakse eelnevalt Liechtensteini territooriumil teostatavatest audititest. See teave ei ole niisuguste auditite läbiviimise seaduslik tingimus. Artikkel 3 Kohapealsed kontrollid 1. Käesoleva lepingu kohaselt on Euroopa Komisjon (OLAF) volitatud teostama kohapealset kontrolli ja ülevaatusi Liechtensteini territooriumil vastavalt tingimustele, mis on sätestatud nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest[12]. 2. Kohapealse kontrolli ja inspekteerimise valmistab Euroopa Komisjon ette ja viib läbi tihedas koostöös Liechtensteini riigikontrolli või teiste pädevate, Liechtensteini riigikontrolli määratud Liechtensteini asutustega. Asjaomastele asutustele teatatakse võimalikult kiiresti kontrolli ja inspekteerimise objekt, eesmärk ja õiguslik alus, et nad võiksid tagada igakülgse vajaliku abi. Sel eesmärgil võivad Liechtensteini pädevate asutuste töötajad osaleda kohapealses kontrollis ja inspekteerimises. 3. Liechtensteini asjaomaste asutuste soovil viiakse kohapealsed kontrollid ja inspekteerimised läbi Euroopa Komisjoniga ühiselt. 4. Kui programmis osalejad on kohapealse kontrolli või inspekteerimise vastu, tagavad Liechtensteini asutused siseriiklikke eeskirju järgides Euroopa Komisjoni inspektoritele igakülgse vajaliku abi kohapealse kontrolli ja inspekteerimise edukaks läbiviimiseks. 5. Euroopa Komisjon edastab võimalikult kiiresti Liechtensteini riigikontrollile kõik asjaolud või kahtlused seoses selliste rikkumistega, millest ta on kohapealse kontrolli või inspekteerimise käigus teadlikuks saanud. Igal juhul peab Euroopa Komisjon teavitama eespool nimetatud asutust kontrolli või inspekteerimise tulemustest. Artikkel 4 Teavitamine ja konsulteerimine 1. Käesoleva lisa edukaks rakendamiseks vahetavad ELi ja Liechtensteini pädevad asutused korrapäraselt teavet ning peavad ühe või teise lepinguosalise taotlusel konsultatsioone. 2. Liechtensteini pädevad asutused teavitavad viivitamatult tugiametit ja Euroopa Komisjoni kõigist neile teatavaks saanud asjaoludest või kahtlustest seoses eeskirjade eiramisega käesolevas lepingus viidatud vahendite kohaldamiseks sõlmitud lepingute ja kokkulepete sõlmimisel ja rakendamisel. Artikkel 5 Konfidentsiaalsus Käesoleva lisa alusel ükskõik millises vormis saadetud või vahetatud teabe kohta kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus ning sellele laieneb Liechtensteini õigusaktidega ja ELi institutsioonides rakendatavate vastavate sätetega analoogilisele teabele kehtestatud kaitse. Sellist teavet võib edastada üksnes ELi institutsioonides, liikmesriikides või Liechtensteinis olevatele isikutele, kes oma ülesannete tõttu peavad seda teadma; samuti tohib seda teavet kasutada üksnes selleks, et tagada lepinguosaliste finantshuvide tõhus kaitse. Artikkel 6 Haldusmeetmed ja -karistused Ilma et see piiraks Liechtensteini karistusõiguse kohaldamist, võib tugiamet või Euroopa Komisjon võtta haldusmeetmeid ja määrata halduskaristusi vastavalt määrusele (EÜ, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, ja komisjoni delegeeritud määrusele (EL), Euratom) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju,[13] ja nõukogu määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta[14]. Artikkel 7 Sissenõudmine ja täitmine Tugiameti ja Euroopa Komisjoni poolt käesoleva lepingu rakendusalas vastuvõetud otsused, mis sisaldavad rahalisi kohustusi muudele isikutele kui riikidele, kuuluvad täitmisele Liechtensteinis. Täitekorralduse väljastab Liechtensteini valitsuse nimetatud asutus, kes kontrollib vaid korralduse õigsust ning teavitab sellest tugiametit ja Euroopa Komisjoni. Jõustamine toimub vastavalt Liechtensteini menetlusnormidele. Täitekorralduse õiguspärasust on õigus kontrollida Euroopa Liidu Kohtul. Vastavalt vahekohtuklauslile tehtud Euroopa Liidu Kohtu otsused on täitmisele pööratavad samadel tingimustel. [1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 439/2010, 19. mai 2010, millega luuakse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet, ELT L 132/11, 29.5.2010. [2] ELT L 132/11, 29.5.2010. [3] ELT L 132, 29.5.2010, lk 11. [4] ELT L 160, 18.6.2011, lk 39. [5] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. [6] ELT L 8, 12.1.2011, lk 1. [7] ELT C 83, 30.3.2010, lk 266. [8] ELT L 298, 26.10.2012, lk 1. [9] ELT L 298, 26.10.2012, lk 1. [10] ELT L 298, 26.10.2012, lk 1. [11] ELT L 181, 10.7.2008, lk 23. [12] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2. [13] ELT L 362, 31.12.2012, lk 1. [14] EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.