Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS seisukoha võtmise kohta Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni (Barcelona konventsiooni) osaliste 18. korralisel kohtumisel seoses Vahemere erikaitsealasid ja bioloogilist mitmekesisust käsitleva protokolli II ja III lisa muutmise ettepanekuga ning mereprahti käsitleva piirkondliku tegevuskava vastuvõtmise ettepanekuga /* COM/2013/0743 final - 2013/0357 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. EL on Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni (Barcelona konventsioon)[1] ja selle protokollide osaline. Samuti on konventsiooni ja selle protokollide osalised Itaalia, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Sloveenia, Malta, Küpros ja Horvaatia ning 13 ELi-välist Vahemere piirkonna riiki. 2. 3.–6. detsembril 2013 toimub Türgis Istanbulis Barcelona konventsiooni osaliste 18. korraline kohtumine. 3. Kohtumisel palutakse osalistel võtta vastu otsus muu hulgas kahe õiguslike tagajärgedega dokumendi kohta: – ettepanek võtta Vahemere maismaalt lähtuva reostuse eest kaitsmise protokolli raames (edaspidi „maismaalt lähtuva merereostuse eest kaitsmise protokoll”) vastu mereprahti käsitlev piirkondlik tegevuskava; – ettepanek muuta Vahemere erikaitsealasid ja bioloogilist mitmekesisust käsitleva protokolli[2] (edaspidi erikaitsealade ja bioloogilise mitmekesisuse protokoll) II ja III lisa. 4. Seoses mereprahti käsitleva piirkondliku tegevuskava vastuvõtmise ettepanekuga tuleb silmas pidada järgmist: (a) Maismaalt lähtuva merereostuse eest kaitsmise protokolliga nähakse ette piirkondlike tegevuskavade vastuvõtmine maismaalt lähtuva ja maismaal toimuvate tegevuste põhjustatud reostuse kõrvaldamiseks. Kui tegevuskavad on vastu võetud, muutuvad nendes sätestatud meetmed ja ajakavad maismaalt lähtuva merereostuse eest kaitsmise protokolli artikli 15 rakendamise raames õiguslikult siduvaks. (b) Konventsiooni sekretariaat on sõnastanud mereprahti käsitleva piirkondliku tegevuskava uue ettepaneku, mille 2013. aasta juunis kiitis heaks konventsiooni asjaomane tehniline asutus MEDPOL. Ettepanek on kooskõlas ELi jäätme- ja veealaste õigusaktidega[3] ning Rio+20 kohustusega[4] oluliselt vähendada merereostust. 18. korralisel kohtumisel tuleb seda täiendada mõne tehnilise kohandusega. Merestrateegia raamdirektiivi 2008/56/EÜ[5] eesmärkide saavutamiseks on samuti vaja teha merekeskkonna kaitsel tihedamat koostööd kolmandate riikidega. (c) Mereprahti käsitleva piirkondliku tegevuskava artiklis 5 on märgitud, et „tegevuskava ei mõjuta rangemaid sätteid ega mereprahi vähendamise meetmeid, mis on ette nähtud muude olemasolevate või tulevaste siseriiklike, piirkondlike või rahvusvaheliste dokumentide või programmidega.” Sellega kutsutakse osalisi üles vajaduse korral töötama välja meetmeid ja programme mereprahi vähendamiseks. 5. Seoses erikaitsealade ja bioloogilise mitmekesisuse protokolli muutmisega, et viia viis koralliliiki III lisast üle II lisasse ning kanda II lisasse veel kuus liiki, tuleb silmas pidada järgmist: (a) Ettepanekut arutas konventsiooni asjaomane tehniline asutus erikaitsealade ja bioloogilise mitmekesisuse protokolli käsitleval riikide kontaktasutuste kohtumisel. Kohtumisel osales Vahemere üldine kalanduskomisjon. Konventsiooni artikli 17 ning erikaitsealade ja bioloogilise mitmekesisuse protokolli artikli 14 lõike 1 kohaselt jõustub protokolli lisade muudatus kõikide konventsiooniosaliste jaoks asjaomaste konventsiooniosaliste poolt muudatuse vastuvõtmisel kindlaksmääratud ajavahemiku möödudes; muudatus ei jõustu selliste konventsiooniosaliste jaoks, kes on teavitanud hoiulevõtjat loobumisest. (b) Asjaomaseid koralliliike on nimetatud elupaikade direktiivi[6] I lisas ühenduse tähtsusega looduslike elupaigatüüpidena, mille säilitamiseks on vaja erikaitsealade määramist[7]. Viit neist koralliliikidest (Callogorgia verticillata, Cladocora caespitosa, Ellisella paraplexauroides, Lophelia pertusa ja Madrepora oculata) on selgelt nimetatud ELi elupaigatüüpide tõlgendamise käsiraamatus[8] ja muud liigid (Antipatella subpinnata, Antipathes dichotoma, Antipathes fragilis, Leiopathes glaberrima, Parantipathes larix, Cladocora debilis) on hõlmatud korallilaadsete konkretsioonide komponentidena. (c) Kõnealuste ettepanekute toetamisega tagab EL oma sise- ja välistegevuse kooskõla. EL on kohustunud tegema rahvusvahelist koostööd bioloogilise mitmekesisuse kaitseks kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 191 lõikega 1, ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni artikliga 5, bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste 2010. aastal Nagoya konverentsil sõlmitud lepingutega ning ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsi järeldustega, kus väljendati muret „korallrahude ja mangroovmetsade olukorra pärast, mida mõjutavad muu hulgas kliimamuutused, ookeanide hapestumine, ülepüük, hävitavate tagajärgedega kalapüügitavad ja reostus”, kohustusega „toetada rahvusvahelist koostööd eesmärgiga säilitada korallrahude ja mangroovmetsade ökosüsteemid ja kasutada ära nendest saadav sotsiaalne, majanduslik ja keskkonnakasu ning samuti hõlbustada tehnilist koostööd ja vabatahtlikku teabevahetust” ja Aichi bioloogilise mitmekesisuse eesmärgiga nr 10, mille kohaselt „tuleb 2015. aastaks minimeerida inimtekkelist koormust korallrahudele ja muudele kliimamuutuste ja ookeanide hapestumise poolt mõjutatavatele haavatavatele ökosüsteemidele, et säilitada nende terviklikkus ja toimimine”. 6. Erikaitsealade ja bioloogilise mitmekesisuse protokolli muutmise ettepanek ning mereprahti käsitleva tegevuskava ettepanek maismaalt lähtuva merereostuse eest kaitsmise protokolli artikli 15 raames ei nõua liidu õigusaktide muutmist. 7. Eespool esitatut silmas pidades peaks Euroopa Liit toetama mereprahti käsitleva piirkondliku tegevuskava vastuvõtmise ettepanekut ning Vahemere erikaitsealasid ja bioloogilist mitmekesisust käsitleva protokolli II ja III lisa muutmise ettepanekut. 2013/0357 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS seisukoha võtmise kohta Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni (Barcelona konventsiooni) osaliste 18. korralisel kohtumisel seoses Vahemere erikaitsealasid ja bioloogilist mitmekesisust käsitleva protokolli II ja III lisa muutmise ettepanekuga ning mereprahti käsitleva piirkondliku tegevuskava vastuvõtmise ettepanekuga EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[9] ning arvestades järgmist: (1) EL on Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni (edaspidi „Barcelona konventsioon”)[10] osaline. (2) EL on Vahemere maismaalt lähtuva reostuse eest kaitsmise protokolli ning Vahemere erikaitsealasid ja bioloogilist mitmekesisust käsitleva protokolli[11] (edaspidi „erikaitsealade ja bioloogilise mitmekesisuse protokoll”) osaline. (3) 3.–6. detsembril 2013 Türgis Istanbulis toimuval Barcelona konventsiooni osaliste 18. korralisel kohtumisel käsitletakse järgmiste ettepanekute vastuvõtmist: (a) ettepanek võtta Vahemere maismaalt lähtuva reostuse eest kaitsmise protokolli (edaspidi „maismaalt lähtuva merereostuse eest kaitsmise protokoll”) raames vastu mereprahti käsitlev piirkondlik tegevuskava; (b) ettepanek muuta Vahemere erikaitsealasid ja bioloogilist mitmekesisust käsitleva protokolli (edaspidi „erikaitsealade ja bioloogilise mitmekesisuse protokoll”) II ja III lisa. (4) Seoses ettepanekuga muuta Vahemere erikaitsealasid ja bioloogilist mitmekesisust käsitleva protokolli II ja III lisa: (a) Konventsiooniosaliste kohtumine on konventsiooni otsuseid tegev organ ning muu hulgas on tal volitused muuta vajaduse korral konventsiooni ja selle protokollide lisasid. Barcelona konventsiooni artikli 17 ja protokolli artikli 14 lõike 1 kohaselt jõustub protokolli lisade muudatus kõikide konventsiooniosaliste jaoks asjaomaste osaliste poolt muudatuse vastuvõtmisel kindlaksmääratud ajavahemiku möödudes; muudatus ei jõustu selliste konventsiooniosaliste jaoks, kes on kirjalikult teavitanud hoiulevõtjat, et nad ei saa muudatust heaks kiita. (b) Kooskõlas ÜRO Keskkonnaprogrammi Vahemere tegevuskava ja Vahemere üldise kalanduskomisjoni vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumiga tuleb protokolli lisade võimalike muudatuste üle osalistega aru pidades tagada õigeaegne ja piisav teaduslik teave. (c) EL peaks kõnealust ettepanekut toetama, kuna see on teaduslikult põhjendatud, kooskõlas liidu õigusaktidega, eelkõige elupaikade direktiiviga, ning liidu kohustusega teha bioloogilise mitmekesisuse kaitseks rahvusvahelist koostööd; samuti vastab see ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni[12] artiklile 5, bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste 2010. aasta kohtumisel kokku lepitud eesmärgile vähendada 2020. aastaks oluliselt praegust bioloogilise mitmekesisuse kao määra ning Aichi bioloogilise mitmekesisuse eesmärgile nr 10, mille kohaselt „tuleb 2015. aastaks minimeerida inimtekkelist koormust korallrahudele ja muudele kliimamuutuste ja ookeanide hapestumise poolt mõjutatavatele haavatavatele ökosüsteemidele, et säilitada nende terviklikkus ja toimimine”. (5) Seoses ettepanekuga võtta Vahemere maismaalt lähtuva reostuse eest kaitsmise protokolli raames vastu mereprahti käsitlev piirkondlik tegevuskava: (a) Maismaalt lähtuva merereostuse eest kaitsmise protokolliga nähakse ette piirkondlike tegevuskavade, sh meetmete ja ajakavade vastuvõtmine maismaalt lähtuva ja maismaal toimuvate tegevuste põhjustatud merereostuse kõrvaldamiseks. Protokolli artikli 15 alusel muutuvad vastuvõetud kavade meetmed ja ajakavad osaliste jaoks siduvaks saja kaheksakümnendal päeval pärast seda, kui sekretariaat on kõiki osalisi teavitanud. (b) Organ, kelle konventsiooniosalised on määranud vastutama osaliste kohtumise ettevalmistamise eest, on mereprahti käsitleva piirkondliku tegevuskava sõnastanud ning konventsiooni asjaomane tehniline asutus on selle heaks kiitnud. Piirkondlikku tegevuskava tuleks täiendada mõne tehnilise kohandusega, et viia seda veelgi enam kooskõlla ELi praeguste tavadega. (c) Piirkondlikus tegevuskavas käsitletakse valdkonda, mis on hõlmatud eelkõige liidu jäätme- ja vee-, samuti transpordialaste õigusaktidega[13], ning see on kooskõlas Rio+20 konverentsil võetud kohustusega oluliselt vähendada mereprahti. Merestrateegia raamdirektiivi 2008/56/EÜ eesmärkide saavutamiseks on vaja teha merekeskkonna kaitsel tihedamat koostööd kolmandate riikidega. (6) Kõnealused kaks konventsiooniosaliste 18. korralisel kohtumisel arutlusele tulevat ettepanekut ei nõua liidu õigusaktide muutmist. (7) EL peaks kõnealuseid ettepanekuid toetama, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Barcelona konventsiooni ja selle protokollide osaliste 18. korralisel kohtumisel võtab Euroopa Liit toetava seisukoha järgmiste liikide lisamise suhtes protokolli II lisasse ning nende III lisast väljajätmise suhtes: · Antipatella subpinnata (Ellis & Solander, 1786); · Antipathes dichotoma (Pallas, 1766); · Antipathes fragilis (Gravier, 1918); · Leiopathes glaberrima (Esper, 1792); · Parantipathes larix (Esper, 1790); ning järgmiste liikide lisamise suhtes II lisasse: · Callogorgia verticillata (Pallas, 1766); · Cladocora caespitosa (Linnaeus, 1767); · Cladocora debilis (Edwards & Haime, 1849); · Ellisella paraplexauroides (Stiasny, 1936); · Lophelia pertusa (Linnaenus, 1758); · Madrepora oculata (Linnaeus, 1758). Artikkel 2 Kõnealusel kohtumisel võtab Euroopa Liit toetava seisukoha ka mereprahti käsitleva piirkondliku tegevuskava vastuvõtmise suhtes Vahemere maismaalt lähtuva ja maismaal toimuvate tegevuste põhjustatud reostuse eest kaitsmise protokolli artikli 15 rakendamise raames. Liidu esindajad püüavad tagada, et enne vastuvõtmist muudetakse teksti veidi, nii et - tegevuskava peegeldaks vajadust kehtestada suunised ning arutleda hea tava üle seoses mereprahi kogumisega; - tegevuskava toetaks Vahemere mereprahi piirkondliku andmepanga ühilduvust muude piirkondlike või mitut piirkonda hõlmava andmebaasiga; - mereprahi määratlus hõlmaks mikroplasti ning - tegevuskavas osutataks selgemalt sidusrühmade kaasatusele. Liidu esindajad võivad konventsiooniosaliste 18. korralisel kohtumisel kokku leppida kõnealuse seisukoha väikestes muudatustes ilma nõukogu täiendava otsuseta. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja [...] [1] Nõukogu otsus 77/585/EMÜ, 25. juuli 1977, millega sõlmitakse Vahemere saastekaitse konventsioon ja koostatakse laevadest ning õhusõidukitest pärit jäätmetest tuleneva Vahemere saaste vältimist käsitlev protokoll (EÜT L 240, 19.9.1977, lk 1). [2] Nõukogu otsus 1999/800/EÜ, 22. oktoober 1999, Vahemere erikaitsealasid ja bioloogilist mitmekesisust käsitleva protokolli sõlmimise ja kõnealuse protokolli lisade heakskiitmise kohta (Barcelona konventsioon), EÜT L 322, 14.12.1999, lk 1. [3] Nt jäätmete raamdirektiiv (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/98/EÜ, 19. november 2008, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid, ELT L 312, 22.11.2008, lk 3–30), asulareovee direktiiv (nõukogu direktiiv 91/271/EMÜ, 21. mai 1991, asulareovee puhastamise kohta, EÜT L 135, 30.5.1991, lk 40–52), samuti direktiiv, milles käsitletakse liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate laevade teavitusformaalsusi (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/65/EL, ELT L 283, 29.10.2010, lk 1–10) ja sadamates olevaid jäätmete vastuvõtmise seadmeid käsitlev direktiiv (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/59/EÜ, 27. november 2000, laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmise seadmete kohta sadamates, EÜT L 332, 28.12.2000, lk 81–90). [4] Rio+20 konverentsi lõppdokument „The Future We Want” („Soovitud tulevikuvisioon”), punkt 163: „Samuti kohustume 2025. aastaks võtma teadusandmete põhjal meetmeid mereprahi märkimisväärseks vähendamiseks, et vältida kahju tekitamist rannikualadele ja merekeskkonnale.” [5] ELT L 162, 21.6.2008, lk 11. [6] Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ, 21. mai 1992, looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta, EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7. [7] Erikaitseala, mis on määratletud elupaikade direktiivi artikli 1 lõikes 1, on ühenduse tähtsusega ala, mille liikmesriik on määranud õigus- ja haldusaktide ja/või lepingu alusel ning kus kohaldatakse vajalikke kaitsemeetmeid, et säilitada või taastada nende looduslike elupaikade ja/või liikide populatsioonide soodsat kaitsestaatust, mille jaoks ala on määratud. [8] http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/habitatsdirective/docs/Int_Manual_EU28.pdf [9] ELT C […], […], lk […]. [10] Nõukogu otsus 77/585/EMÜ, 25. juuli 1977, millega sõlmitakse Vahemere saastekaitse konventsioon ja koostatakse laevadest ning õhusõidukitest pärit jäätmetest tuleneva Vahemere saaste vältimist käsitlev protokoll, EÜT L 240, 19.9.1977, lk 1. [11] Nõukogu otsus 1999/800/EÜ, 22. oktoober 1999, Vahemere erikaitsealasid ja bioloogilist mitmekesisust käsitleva protokolli sõlmimise ja kõnealuse protokolli lisade heakskiitmise kohta (Barcelona konventsioon), EÜT L 322, 14.12.1999, lk 1. [12] Nõukogu otsus 93/626/EMÜ, 25. oktoober 1993, bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni sõlmimise kohta (EÜT L 309, 13.12.1993, lk 1). [13] Nt jäätmete raamdirektiiv (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/98/EÜ, 19. november 2008, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid, ELT L 312, 22.11.2008, lk 3–30), asulareovee direktiiv (nõukogu direktiiv 91/271/EMÜ, 21. mai 1991, asulareovee puhastamise kohta, EÜT L 135, 30.5.1991, lk 40–52), samuti direktiiv, milles käsitletakse liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate laevade teavitusformaalsusi (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/65/EL, ELT L 283, 29.10.2010, lk 1–10) ja sadamates olevaid jäätmete vastuvõtmise seadmeid käsitlev direktiiv (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/59/EÜ, 27. november 2000, laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmise seadmete kohta sadamates, EÜT L 332, 28.12.2000, lk 81–90).