—võttes arvesse komisjoni poolt 8. septembril 2005. aastal esitatud Euroopa Liidu 2005. eelarveaasta
paranduseelarve nr 6/2005 esialgset projekti (SEK(2005)1083);
—võttes arvesse nõukogu poolt 7. novembril 2005. aastal heaks kiidetud paranduseelarve nr 7/2005 pro-
jekti (13489/2005 –C6-0358/2005);
—võttes arvesse kodukorra artiklit 69 ja IV lisa;
—võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0321/2005),
A. arvestades, et Euroopa Liit peaks näitama üles solidaarsust elutingimustele, looduskeskkonnale või
majandusele tõsiseid tagajärgi kaasa toonud loodusõnnetustest mõjutatud liikmesriikide piirkondadeelanikkonnaga;
B. arvestades, et asjakohased eelarvevahendid Euroopa Liidu finantsabiks on võetud kasutusele vastavalt
Euroopa Liidu Solidaarsusfondi ja selle rahastamisega seotud 7. novembri 2002. aasta institut-sioonidevahelise kokkuleppe sätetele;
C. arvestades, et paranduseelarve nr 7/2005 projekti eesmärk on kirjendada need eelarvevahendid ametli-
kult 2005. aasta eelarvesse,
1. tervitab paranduseelarve nr 7/2005 projekti, mille eesmärk on kirjendada Euroopa Liidu Solidaarsus-
fondi osana kasutusele võetavad eelarvevahendid viivitamata 2005. aasta eelarvesse, et oleks võimalik aidataneid, keda nimetatud loodusõnnetused mõjutasid;
2. kiidab paranduseelarve nr 7/2005 projekti muutmata kujul heaks;3. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.
P6_TA(2005)0439
Massihävitusrelvad
Euroopa Parlamendi resolutsioon massihävitusrelvade leviku tõkestamise kohta: Euroopa
Parlamendi roll (2005/2139(INI))
Euroopa Parlament,
—võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540(2004), milles kirjeldatakse massihävitus-
relvade ja nende kandevahendite levikut kui ohtu rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule;
—võttes arvesse Euroopa julgeolekustrateegiat, milles nenditakse, et suurim oht meie julgeolekule võib
peituda massihävitusrelvade levikus;
—võttes arvesse Euroopa julgeolekustrateegia rakendamist ja eriti Euroopa Ülemkogu poolt 12. detsembril
2003 vastu võetud Euroopa Liidu massihävitusrelvade leviku vastast strateegiat;
—võttes arvesse asjaolu, et Euroopa Liidu liikmesriigid on massihävitusrelvade leviku tõkestamise süsteemi
mitmepoolsete lepingute, nimelt 1968. aasta tuumarelva leviku tõkestamise lepingu, 1972. aasta bioloo-giliste ja toksiinrelvade konventsiooni, 1993. aasta keemiarelvade konventsiooni ja 1996. aasta üldisetuumakatsetuste keelustamise lepingu liikmesriigid, ning et kaks ELi liikmesriiki –Ühendkuningriik ja
Prantsusmaa –on tuumariigid tuumarelva leviku tõkestamise lepingu tähenduses ja et Ameerika Ühend-
riikide taktikalised relvad paiknevad mitmete liikmesriikide territooriumidel: Saksamaa, Itaalia, Ühend-kuningriik, Kreeka, Madalmaad ja Belgia ning ELiga liitumiseks taotluse esitanud riigid, eelkõige Türgi;18.11.2006 ET C 280 E/453 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 17. november 2005
—võttes arvesse liikmesriikide kohustust edendada kõnesolevate mitmepoolsete kokkulepete üle-
maailmset kohaldamist, eelkõige mis puudutab nõukogu 17. novembri 2003. aasta ühist seisu-kohta 2003/805/ÜVJP (
1);
—võttes arvesse ÜRO peasekretäri poolt kokku kutsutud ohtusid, väljakutseid ja muutusi käsitleva kõrge-
tasemelise ekspertrühma raportit, milles öeldakse, et “oleme jõudmas punkti, kus massihävitusrelvade
leviku tõkestamise süsteemi nõrgenemine muutub pöördumatuks ja võib omakorda kaasa tuua massi-hävitusrelvade leviku ulatuse järsu suurenemise ”;
—võttes arvesse ÜRO peasekretäri vastust raportis “Suurem vabadus –teel arengu, turvalisuse ja kõigile
inimõiguste tagamise suunas ”, milles rõhutatakse mitmepoolsete lepingute olulisust rahu tagamisel kogu
maailmas ja rahvusvahelise julgeoleku tagamisel seoses tuuma-, bioloogiliste ja keemiarelvadega, aga ka
vajakajäämiste korvamiseks tehtud hiljutisi jõupingutusi, näiteks ÜRO Julgeolekunõukogu resolut-sioonis 1540(2004);
—võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone, milles väljendatakse muret massihävitusrelvade ja nen-
dega seotud materjalide ja tehnoloogiate leviku üle, eriti Euroopa Parlamendi 14. juuni 2001. aastaresolutsiooni bioloogiliste ja toksiinrelvade kohta (
2), 26. veebruari 2004. aasta resolutsiooni tuuma-
desarmeerimise kohta (3) ja 10. märtsi 2005. aasta resolutsiooni tuumarelva leviku tõkestamise lepingu
2005. aasta läbivaatamise konverentsi kohta (4);
—võttes arvesse Rahvusvahelise Kohtu 8. juuli 1996. aasta nõuandva iseloomuga õiguslikku ekspertiisi
(Advisory Opinion) tuumarelvadega ähvardamise või nende kasutamise õiguspärasuse kohta;
—võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
—võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A6-0297/2005);
A. arvestades, et massihävitusrelvade leviku tõkestamise küsimused on alates Euroopa Aatomienergiaühen-
duse (EURATOM) asutamisest Rooma lepinguga olnud alati ELi üks olulisemaid teemavaldkondi;
B. arvestades, et massihävitusrelvade leviku tõkestamise poliitikad on endiselt piiratud ja neid käsitletakse
alles nüüd tõsiselt Euroopa julgeolekustrateegias, eelkõige Euroopa Liidu massihävitusrelvade leviku vas-tases strateegias liikmesriikide poolt ja komisjoni töö kaudu olemasolevate piiratud eelarveridade raames2007–2013 finantsperspektiivi ettevalmistamisel;
C. arvestades, et nõukogu jõudis ühisele seisukohale (umbes 41 erineva meetme osas), mis esitati
2005. aasta tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise konverentsile, kuid ei suutnud teisituumarelva leviku tõkestamise lepingus osalevaid pooli ühises seisukohas tooduga sarnase ühise stratee-gia järgimises veenda, kuigi massihävitusrelvade levikut tuleb käsitleda kui suurimat ohtu ülemaailmselejulgeolekule;
D. arvestades, et see rõhutab tungivat vajadust, et Euroopa Liit võtaks endale uue juhtiva rolli liidu huvide
kaitsmiseks ühises seisukohas ja Euroopa Liidu massihävitusrelvade leviku vastases strateegias nimetatudmeetmete taaselustamise kaudu ning massihävitusrelvade leviku tõkestamise süsteemi tugevdamiseks;
E. arvestades, et lepinguosalised tulevad kokku 2006. aasta bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni
läbivaatamise konverentsil, et kontrollida, milliseid edusamme on lepingu sätete rakendamise osas teh-tud, ja seega on vajalik leida teid bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni kontrollisätete edenda-miseks ja bioloogiliste relvade leviku vastu võitlemise normide tugevdamiseks, kaasa arvatud meetmed,mis võimaldavad bioloogiliste relvade arendamist ja omamist käsitleda riiklike õigusaktide alusel kuri-teona;
(1) ELT L 302, 20.11.2003, lk 34.
(2) EÜT C 53 E, 28.2.2002, lk 400.
(3) ELT C 98 E, 23.4.2004, lk 152.
(4) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0075.C 280 E/454 ET 18.11.2006 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 17. november 2005
F. arvestades Euroopa Parlamendi jätkuvat muret, et Euroopa Liidu massihävitusrelvade leviku vastane
strateegia on nõrgenenud selle põhieesmärkide saavutamise ebapiisava rahastamise tõttu, nagu need onesitatud prioriteetide nimistus massihävitusrelvade leviku tõkestamise küsimustega tegelemiseks volita-tud esindaja büroo (OPR) (
1) arenguaruande lisas ja ootuspärastes tulemustes, milleni jõuti 2004. aasta
katseprojekti raames koostatud komisjoni uurimuses: “ELi ohtude vähendamise ühisprogrammide tugev-
damine: ühenduse tegevus Euroopa Liidu massihävitusrelvade leviku vastase strateegia toetamiseks ”;
G. arvestades, et Euroopa Liidu massihävitusrelvade leviku vastane strateegia kutsub ajavahemikusk pärast
2006. aastat koostatava finantsperspektiivi valguses üles suurendama ELi panust ühisesse ohtude vähen-damisse ning näeb massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise jaoks ette eraldi eelarverea
ühenduse eelarves,
Massihävitusrelvade leviku oht
1. tunnustab, et massihävitusrelvade leviku vastast süsteemi moodustavate mitmepoolsete lepingute abil
on saavutanud edu massihävitusrelvade ja kandevahendite leviku aeglustamisel, ning et need süsteemid vää-rivad tulevikus järjepidevat ja täielikku toetust, kuid toetab ka Euroopa julgeolekustrateegia seisukohta, et meoleme sisenemas uude ja ohtlikku ajastusse, mis suurendab võidurelvastumise võimalust massihävitusrelvadeosas, eriti Lähis-Idas ning Kirde- ja Lõuna-Aasias;
2. usub, et tuumarelvade levik suurendab tõsiselt tuumasõja ohtu, ja arvestades sellise sõja katastroofiliste
mõjudega inimkonnale, kutsub kõiki rahvusriike üles panustama maksimaalselt tuumaohu vähendamise jaselle järkjärgulise kõrvaldamise tõhusa, tulemusliku ja õiglase süsteemi ülesehitamisse;
3. ei kiida heaks uue põlvkonna tuumarelva (nn minituumarelva või bunkerbusting-pommide) arendamist
ja tuumadoktriinide muutmist, kuna need pigem suurendavad tuumarelva sõjalist kasulikkust kui sedavähendavad ning õõnestavad seega positiivseid arenguid, nagu näiteks USA ja Venemaa vahel saavutatudkokkuleppeid strateegiliste tuumarelvade vähendamiseks; kutsub veel kord USA valitsust üles sellised arengudlõplikult peatama; tervitab seetõttu USA senati ja kongressi valmisolekut mitte eraldada enam rahalisi vahen-deid minituumarelva arendamiseks;
4. kutsub üles viivitamatult tegutsema suurema kandeulatuse ja täpsusega ballistiliste kanderakettide eda-
sise leviku tõkestamiseks niisuguste relvastuskontrolli mehhanismide liikmelisuse edendamise ja laiendamise
kaudu, nagu näiteks raketitehnoloogia kontrollisüsteem ja Haagi tegevusjuhend;
5. rõhutab, et praeguse hetke kõrgendatud teadlikkusest terrorismist ja riigi julgeoleku ohtudest on isegi
rohkem oluline tsiviilvaldkonnas kasutatava tuuma-, bioloogiliste ja keemiliste materjalide ning nendegaseotud rajatiste ja teadusuuringute laborite turvalisus nii globaalsel tasandil kui Euroopas ning selle lähi-ümbruses;
6. on kindlalt veendunud, et tuumadesarmeerimise meetmed aitavad oluliselt kaasa rahvusvahelise julge-
oleku kindlustamisele ja vähendavad plutooniumi varguste ohtu terroristide poolt;
7. tõstab esile ohu piiramise tähtsust, et tundlikud tuumarelvaga seotud materjalid, seadmed ja/või tehno-
loogiad satuksid valedesse kätesse, arendades selleks välja tõhusad ekspordi- ja transiidikontrollisüsteemid jatugevdades neid ning parandades piirivalve taset;
8. rõhutab, et kiire tehnoloogiline areng bioloogiateadustes, samuti bioloogilise relva ebapiisav hävitamine
ning puudulik ladustamine põhjustavad lähitulevikus palju muret.
Euroopa Liidu massihävitusrelvade poliitika
9. kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles kasutama olemasolevaid kontrollisüsteeme võimalikult tõhu-
salt ja vajadusel tegema ettepanekuid uute kontrollimehhanismide osas;
(1) Euroopa Ühenduste Nõukogu, OPR, “Massihävitusrelvade strateegia elluviimine –pärast iga kuue kuu möödumist
esitatav arenguaruanne –prioriteetide nimekiri ”, 3. detsember 2004
(http://ue.eu.int/uedocs/cmsUpload/st15246.en04.doc).18.11.2006 ET C 280 E/455 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 17. november 2005
10. kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles jätkuvalt toetama täielikult Rahvusvahelise Aatomienergia-
agentuuri tehtud jõupingutusi tuumarelvade leviku tõkestamise süsteemi tugevdamiseks, muutes selleksüldiste kaitsemeetmete lisaprotokolli järk-järgult uueks kontrollinormiks;
11. nõuab tungivalt, et Euroopa Liit jätkaks aktiivset võitlust külma sõja aegsete keemiliste ja tuuma-
relvade ja -materjalide varude ohu, samuti ka külma sõja aegsete bioloogiliste materjalide ja uurimisrajatisteleviku tõkestamise eest;
12. kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles jätkama Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri juhtimisel
tehtud tööd ja tegelema kütuse tagamise algatustega, arendades välja esialgse kontseptsiooni, mille võiks
esitada tuumakütusele juurdepääsu uue rahvusvahelise konsensuse alusdokumendina;
13. on arvamusel, et Euroopa Liit peaks etendama massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeeri-
mise poliitikate valdkonnas aktiivsemat rolli, eelkõige terrorismivastase võitluse raamistikus;
14. kutsub ELi üles töötama välja vajalik koordineerimismehhanism (ELi massihävitusrelvade järelevalve
üksus koostöös ELi olukorrakeskusega), et tagada massihävitusrelvade poliitika osas liikmesriikide vahelisesolidaarsuse ja usalduse loomine, kasutades selleks selgitustööd;
15. on endiselt veendunud, et Euroopa Liit peaks omistama ELi massihävitusrelvade leviku vastase stra-
teegia rakendamisel ka konkreetsetele desarmeerimisalgatustele ja eelkõige leviku tõkestamise meetmetelesuuremat tähtsust, et Euroopa Liitu mittekuuluvaid riike veenda osalema vastastikust julgeolekut tagavasühises strateegias;
16. tunnustab Euroopa Liidu massihävitusrelvade leviku vastase strateegia täitmiseks esimese poolteise
aasta jooksul tehtud tööd, eriti volitatud esindaja ja komisjoni saavutusi, kuid rõhutab, et Euroopa Liidujaoks peaks prioriteediks olema:
a) Euroopa Liidu massihävitusrelvade leviku vastase strateegia rakendamise edendamiseks võetud poliitiliste
kohustuste täitmise jätkamine rahvusvahelisel tasemel,
b) suurem rõhuasetus desarmeerimisalgatustele, aga ka massihävitusrelvade leviku tõkestamise küsimustele,
c) massihävitusrelvade leviku tõkestamise süsteemi mitmepoolsete lepingute tugevdamine,
d) leviku tõkestamise tähtsuse esile tõstmine ja terroristide poolse massihävitusrelvade kasutamisega seotud
ohud,
e) ELi massihävitusrelvade leviku vastase strateegia rakendamiseks vajalike vahendite eraldamine;
17. kutsub komisjoni ja nõukogu üles valmistama ette finantsperspektiivi 2007 –2013 kavandamine, mää-
rates kindlaks G8 massihävitusrelvade leviku vastase globaalse partnerluse raames võetud kohustuste priori-teetsete meetmete nimekirja ja nendega seotud kulutused, ning laiendama meetmeid väljapoole SRÜd, etarvestada globaalsete vajadustega;
18. kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles võtma endale aktiivsem roll demokraatia toetamisel ja
ummikusse jooksnud konfliktide lahendamisel kogu maailmas, kuna niisugune tegevus kujutab endasteduka leviku tõkestamise poliitika lahutamatut osa ja võib oluliselt aidata kaasa võidurelvastumise põhjustekõrvaldamisele massihävitusrelvade osas;
19. palub ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal selgitada täpselt, kuidas kaasata 1996. aas-
tal Rahvusvahelise Kohtu poolt koostatud nõuandva iseloomuga õiguslik ekspertiis “Tuumarelvadega ähvar-
damise või nende kasutamise õiguspärasuse ”kohta ELi massihävitusrelvade leviku vastasesse strateegiasse;
Euroopa Liidu praktika massihävitusrelvade leviku tõkestamise klauslite kasutusele võtmisel
20. tervitab massihävitusrelvade leviku tõkestamise klauslite lisamist viimastesse Euroopa Liidu ja
kolmandate riikide vahel sõlmitud lepingutesse ja tegevuskavadesse; juhib siiski tähelepanu sellele, et neidmeetmeid peavad rangelt järgima eranditult kõik liidu partnerid; nõuab seega nende olemasolevate lepinguteja tegevuskavade viivitamatut läbivaatamist, mis niisuguseid klausleid ei sisalda;C 280 E/456 ET 18.11.2006 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 17. november 2005
21. palub kõikidel riikidel, kes on sõlminud ELiga koostöölepingud, ja eriti tuumarelva riikidel, mitte
toetada ega julgustada nende riikide tegevust, kes soovivad soetada tuumarelvi või muid tuumaseadmeid,eelkõige puudutab see neid riike, kes ei kuulu tuumarelva leviku tõkestamise lepinguosaliste riikide hulka;
22. soovitab seetõttu nõukogu, komisjoni ja parlamendi tihedas koostöös töötada välja meetmete pakett
antud valdkonnas abi paluvate kolmandate riikide toetamiseks;
23. kutsub nõukogu ja komisjoni üles esitama tehnilise abi kavad kõigi nende kolmandate riikide jaoks,
kes paluvad liidu abi enda ekspordikontrollisüsteemide arendamiseks, et viia need vastavusse kõnesolevateklauslitega või neile määratud aruandekohustuse täitmiseks vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile1540(2004);
24. palub nõukogul ja komisjonil esitada kulude eelarvestus, mis on vajalik kolmandate riikide toeta-
miseks massihävitusrelvade leviku tõkestamist reguleeriva seadusandluse väljatöötamiseks ja ekspordikont-
rollisüsteemide loomiseks;
25. palub nõukogul ja komisjonil anda aru kolmandaid riike toetava tegevuse kohta, mille eesmärk on
massihävitusrelvade leviku tõkestamist reguleeriva seadusandluse väljatöötamine ja ekspordikont-rollisüsteemide loomine;
Massihävitusrelvade maailmaruumi paigutamise keelustamine
26. tuletab meelde 1967. aasta maailmaruumi lepingu artikli IV sätteid, millega lepinguosalised võtsid
endale kohustuse mitte viia Maa orbiidile või muudele taevakehadele tuumarelvi või massihävitusrelvi kand-vaid objekte, mitte paigaldada massihävitusrelvi taevakehadele ja mitte viia neid mis tahes moel maailma-ruumi, mitte rajada sõjaväebaase või -rajatisi, mitte katsetada mis tahes tüüpi relvi ega korraldada sõjaväelisiõppusi Kuul või muudel taevakehadel;
27. kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles uurima täiendavate maailmaruumi lepingute sõlmimise või-
malust eesmärgiga tagada maailmaruumi rahumeelne uurimine ja kasutamine ning hoida ära võidurelvastu-mine maailmaruumis;
Vastus ÜRO-süsteemi rikkumistele
28. kutsub eesistujariiki ja nõukogu võtma edasisi meetmeid seoses Euroopa Liidu massihävitusrelvade
leviku vastase strateegia eesmärgi saavutamisega, et edendada ÜRO Julgeolekunõukogu rolli ja suurendadaerialaseid teadmisi seoses massihävitusrelvade leviku tõkestamise väljakutse vastuvõtmisega;
29. kutsub seetõttu Euroopa Liitu ja liikmesriike üles eraldama vajalikud vahendid ÜRO kontrolli ja
vastavuse tehnilise abi üksuse moodustamiseks;
30. kutsub Euroopa Liitu üles osutama tehnilist abi neile riikidele, kes paluvad abi Ühinenud Rahvaste
Organisatsiooni Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1540(2004) esitatud aruandlusnõuete täitmiseks;
31. nõuab, et resolutsiooni 1540(2004) raames arendavate tegevuste hulka kuuluks ka hindamisrühma
loomine, kelle ülesanne oleks hinnata esitatud aruande usaldusväärsust ja millisel määral ÜRO liikmesriigidtäidavad oma kohutusi vastavalt kõnesolevale resolutsioonile;
32. nõuab sihipäraste ja asjakohaste sanktsioonide süsteemi põhimõtete väljaarendamist, mida rakenda-
takse nende suhtes, kes ei täida massihävitusrelvade leviku tõkestamise kohustusi vastavalt ÜRO Julge-olekunõukogu resolutsioonile 1540(2004);
33. nõuab vajalike vahendite eraldamist, et Euroopa Liit saaks teha olulise omapoolse panuse tulevastesse
ÜRO poolt sanktsioneeritud kontrollisüsteemidesse;18.11.2006 ET C 280 E/457 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 17. november 2005
Mõjusa mitmepoolsuse tugevdamine
34. võtab teadmiseks, nagu märgitud dr Hans Blixi poolt, et usutav vägivallaga ähvardamine on mängi-
nud ÜRO Julgeolekunõukogu relvastuskontrolli missiooni ja ÜRO relvastuskontrolli komisjoni desarmeeri-
misalase töö hõlbustamisel olulist rolli;
35. peab oluliseks, et mis tahes kriisi sõjaline strateegia ei läheks lahku desarmeerimise strateegiast, et
vältida rahvusvaheliste kontrollimeeskondade enneaegset väljasaatmist, mis on jätkuvalt üks olulisemaidkontrollivahendeid;
36. peab mõjusa mitmepoolsuse huvides oluliseks, et kasutatakse kõiki asjakohaseid diplomaatilisi ja
poliitilisi kanaleid, et tagada massihävitusrelvade leviku tõkestamist reguleeriva rahvusvahelise õiguse kohal-damine täies mahus vastavalt ÜRO hartale;
37. rõhutab, et tuumarelva eesmärk on hirmutamine; toetab tuumariikide võetud poliitilisi kohustusi
mitte kasutada tuumarelvi mittetuumariikide vastu (negatiivsed julgeolekustrateegiad) ja rõhutab veel kord,et tuumasõjas võitjaid ei ole;
38. rõhutab meetmete vastuvõtmise olulisust, mille eesmärk on takistada riikidel tuumarelva leviku tõkes-
tamise lepingu tühistamist; toetab osa tuumarelva leviku tõkestamise lepingu allkirjastanud ELi liikmesriikidelepingu tühistamist käsitleva artikli X läbivaatamiseks ja lepingu tühistamise korral ÜRO Julgeoleku-nõukoguga konsulteerimise lihtsustamiseks tehtud jõupingutusi;
Traditsioonilised ja tekkivad tuumarelva riigid
39. kutsub tuumarelva riike üles vastavalt tuumarelva leviku tõkestamise lepingule –eriti NATO liikmes-
riike Ühendkuningriiki, Prantsusmaad ja Ameerika Ühendriike –võtma sobivaid, edumeelseid ja olulisi meet-
meid tuumaarsenali kõrvaldamiseks vastavalt olemasolevatele õiguslikult siduvatele lepingutele ja kokku-lepetele, tugevdades sellega oma moraalset autoriteeti ja usaldusväärsust;
40. kutsub Iisraeli, Indiat ja Pakistani üles ühinema tuumarelva leviku tõkestamise lepinguga;41. rõhutab vajadust tugevama piirkondliku ja mitmepoolse julgeolekukorralduse järele Lähis-Idas, Indias
ja Kirde-Aasias, et vähendada tuumarelva leviku survet ja lõpetada sellega seotud programmid;
42. kutsub Euroopa Liitu üles töötama koos oma rahvusvaheliste partneritega massihävitusrelvade vaba
piirkonna loomise ja edendamise nimel Lähis-Idas; toetab lisaks ka Barcelona protsessi raames selle eesmärgisaavutamiseks võetud meetmeid;
43. soovitab Euroopa Liidul pöörata ülimat tähelepanu tuumarelva leviku tõkestamise süsteemi tõhusale
elluviimisele Vahemere piirkonnas, kuna Euroopa julgeolek on otseselt seotud selle piirkonna julgeolekuga;
44. tuletab kõigile tulevastele liikmesriikidele meelde nende kohustust pidada rangelt kinni endale võetud
rahvusvahelistest kohustustest, mis keelavad massihävitusrelvade ja -materjalide soetamist ja arendamist,samuti selliste relvade, materjalide ja tehnoloogiate edastamist kolmandatele riikidele või mitteriiklikeleühendustele;
45. meenutab Euroopa Parlamendi eelnevaid resolutsioone, eelkõige 13. oktoobri 2005. a resolutsiooni
Iraani kohta (
1), samuti sellele eelnenud 28. oktoobri 2004. a (2) ja 13. jaanuari 2005. a (3) resolutsioone
Iraani kohta;
(1) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0382.
(2) ELT C 174 E, 14.7.2005, lk 190.
(3) ELT C 247 E, 6.10.2005, lk 159.C 280 E/458 ET 18.11.2006 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 17. november 2005
46. võttes arvesse usaldamatust, mis on tekkinud seoses Iraani tegevusega rohkem kui 17 aastase ajavahe-
miku jooksul, nagu seda rõhutab 24. septembril 2005. a vastu võetud resolutsioonis ka IAEA, kutsub Iraaniüles astuma vajalikke samme rahvusvahelise üldsuse usalduse taastamiseks ja on veendunud, et Iraan onvõimeline arendama vastutustundlikul ja läbipaistval viisil tsiviilotstarbel rakendatavat tuumaenergia prog-rammi, kui ta
—olenemata oma õigustest täidab täies mahus endale tuumarelva leviku tõkestamise lepingu raames
võetud kohustusi,
—teeb igakülgset koostööd IAEAga,
—jätkab koostööd IAEA inspektoritega, nagu ta on seda teinud alates 2003. aastast,
—ratifitseerib viivitamatult IAEA lisaprotokolli,
—asub uuesti täitma endale Pariisi lepinguga võetud kohustusi,
—taaskehtestab täielikult ja lõplikult tegevuse peatamise, mis on seotud uraani rikastamisega, sh testid või
tootmistegevus uraani konversiooni teostavas tehases Isfahanis,
—ja–eeldusel, et eelnevalt nimetatud punktid on täidetud –pöördub tagasi läbirääkimiste juurde ELiga,
mille eesmärk on eduka kaubandus- ja koostöölepingu sõlmimine;
47. väljendab tõsist muret, et Põhja-Korea kinnitas 10. veebruaril 2005 tuumarelva omamist; tervitab
hiljuti saavutatud läbimurret kuuepoolsetel läbirääkimistel ja eriti Põhja-Korea võetud kohustust loobudatuumarelvadest ja ühineda uuesti tuumarelva leviku tõkestamise lepinguga; toetab IAEA peadirektoridr ElBaradei 19. septembri 2005. aasta avaldust IAEA inspektorite Põhja-Koreasse tagasi saatmise kohta;rõhutab uuesti, kui oluline on, et Euroopa Liit toimuvatel läbirääkimistel osaleks ja hiljuti saavutatud kok-kleppe elluviimisel olulist rolli mängiks;
48. nõuab, et Põhja-Korea taasühineks tuumarelva leviku tõkestamise lepinguga, tühistaks oma otsuse
osaluse katkestamise kohta kuuepoolsetel kõnelustel ning lubaks läbirääkimiste jätkamist leidmaks rahu-meelne lahendus praegusele kriisile;
49. samuti nõuab tungivalt, et Põhja-Korea ja Ameerika Ühendriigid leiaksid praegusele kriisile kiire
lahenduse, mille esimeseks sammuks oleks Ameerika Ühendriikide pakkumine alustada uuesti raske kütte-õliga varustamist vastutasuks Yongbyoni jaama tõendatud külmutamise eest;
50. tuletab nõukogule meelde, et Korea poolsaare energiaarenduse organisatsiooni (KEDO) algatus mängis
lähiminevikus tähtsat rolli ja võib samahästi ka tulevikus täita olulist otstarvet seoses riigi konventsionaalseenergiaga varustamisel;
2005. aasta tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise konverentsi tulemused ja areng
51. kordab, et tuumarelva leviku tõkestamise leping jääb mitmepoolse massihävitusrelvade leviku tõkes-
tamise süsteemi nurgakiviks, et seda tuleb säilitada terviklikuna ja et selle sätete mittejärgimise tõendaminepeab toimuma ÜRO Julgeolekunõukogu kaudu; tuletab meelde, et lepingu kehtimise osas ei tohiks kasutadatopeltstandardeid;
52. väljendab pettumust ja sügavat muret, et soovituste esitamisel järgmise tuumarelva leviku tõkestamise
lepingu läbivaatamise konverentsi jaoks ei suudetud leida üksmeelt ja kahetseb, et Euroopa Liit ei läinudkaasa Hiroshima linnapea algatusega luua 2020. aastaks tuumarelvade vaba maailm;
53. väljendab pettumust nii 2005. aasta tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise konverentsi
tulemuste kui ka sellel osalenud liikmesriikide rolli üle; kutsub liikmesriike, nõukogu ja komisjoni siiski ülesjätkama ühises seisukohas sisalduva 41 meetme elluviimist vastavalt parimatele arusaamadele; kutsub sellegaseoses USAd üles loobuma oma tõrjuvast hoiakust tuumarelva leviku tõkestamise lepingu suhtes;
54. kutsub eriti Prantsusmaad ja Ühendkuningriiki üles järgima rangemalt desarmeerimise 13 sammu ja
tegema koostööd Ameerika Ühendriikide, Venemaa ja Hiinaga, kes samuti sidusid end antud protsessigapärast tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise konverentsi 2000. aastal;18.11.2006 ET C 280 E/459 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 17. november 2005
55. kutsub nõukogu ja liikmesriike üles tõhusalt rakendama 2000. aasta tuumarelva leviku tõkestamise
lepingu läbivaatamise konverentsi lõppdokumendi sätteid, mille eesmärk on tulemuslikult keelustada kõikidelõhustuvaid materjale sisaldavate relvade tootmine; rõhutab, et kuna 2005. aasta läbivaatamise konverentsilõppdokumenti ei ole, siis on need sätted tuumarelva leviku tõkestamise lepingu allkirjastanud riikide jaoksendiselt poliitiliste ja õiguslikult siduvate kohustustena kehtivad;
56. rõhutab seeläbi oma toetust mittediskrimineeriva, mitmepoolse, rahvusvaheliselt ja tõhusalt kont-
rollitava lõhustuvate materjalide tootmise keelustamise lepingu sõlmimisele;
57. kutsub üles võrdselt kõiki riike, kes ei ole veel üldise tuumakatsetuste keelustamise lepinguga ühine-
nud ja seda ratifitseerinud, tegema seda nüüd; rõhutab, et mitte mingil tingimusel ei tohi ükski riik jätkatavõi alustada tuumakatsetusi; kordab oma veendumust, et EL ja NATO peavad tegema kõik võimaliku veen-maks USA valitust loobuma oma vastuseisust antud küsimuses;
58. kutsub nõukogu ja komisjoni üles esitama täiendavaid ettepanekuid nende kolmandate riikide veen-
miseks, kes ei ole veel Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri lisaprotokolle allkirjastanud ega ratifitseeri-nud, tegema seda nüüd;
Ühismeede USA-ELi atlandiüleste suhete raames
59. nõuab tungivalt, et Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid jätkaksid vastavalt ELi-USA 26. juuni
2004. aasta ELi-USA tippkohtumisel vastuvõetud ja 20. juunil 2005 uuesti kinnitatud Euroopa Liidu jaAmeerika Ühendriikide terrorismivastase võitluse ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise deklaratsiooni-dele positiivset dialoogi massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja terrorismivastase võitluse valdkonnas;
60. kinnitab veel kord tugevama koostöö olulisust Ameerika Ühendriikidega, et tugevdada massihävitus-
relvade leviku vastast lepingute ja süsteemide rahvusvahelist süsteemi, tagada selle täpne täitmine ja järgi-mine, toetada pistelisi kontrolle ja tunnistada, et massihävitusrelvade leviku tõkestamiseks võivad olla vajali-kud ka muud rahvusvahelise õigusega lubatud meetmed;
61. rõhutab üldise tuumakatsetuste keelustamise lepingu viivitamatu ja tingimusteta allkirjastamise ja rati-
fitseerimise tähtsust kõnesoleva lepingu institutsionaalse menetluse kohaselt, et see saaks võimalikult kiirestijõustuda;
62. kutsub nõukogu ja komisjoni üles dialoogi raames Ameerika Ühendriikide ja kõigi teiste partner-
riikidega, kes ei ole veel ratifitseerinud üldist tuumakatsetuste keelustamise lepingut ja/või tuumarelvade
leviku tõkestamise lepingut, nõudma nende kiiret allkirjastamist ja ratifitseerimist;
63. kutsub Ameerika Ühendriike üles selgitama Euroopa baasides paikneva taktikalise tuumaarsenali
kogust ja strateegilisi eesmärke;
Valitsusvälised osalejad
64. kutsub Euroopa Liitu üles tegema koostööd rahvusvaheliste partneritega, sealhulgas ÜRO, IAEA,
OSCE ja NATOga, et arendada ja edendada mehhanisme, mis takistavad terroristlike organisatsioonide võiterroristidele varjupaika võimaldavate riikide juurdepääsu massihävitusrelvadele või -materjalidele;
65. on arvamusel, et kõik jõupingutused tuleb suunata sellele, et ükski riiklik või valitsusväline osaleja ei
saaks omandada, arendada või saada kasu massihävitusrelvade või -materjalide arendamisest, kõrvale toime-
tamisest või kasutamisest;
66. on arvamusel, et julgeolekut tagav algatus massihävitusrelvade leviku tõkestamiseks on massihävitus-
relvade leviku tõkestamise oluline vahend ja peaks täiendama ÜRO Julgeolekunõukogu resolut-siooni 1540(2004) ja olemasolevaid massihävitusrelvade leviku tõkestamise süsteeme;C 280 E/460 ET 18.11.2006 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 17. november 2005
G 8 globaalne partnerlus
67. rõhutab muuhulgas relvadega seotud materjalide turvalisuse ja paigutuse programmide, rajatiste ja
laborite füüsilise kaitse, massihävitusrelvade materjalide salakaubanduse avastamise ja ärahoidmise, ekspordi-kontrolli tugevdamise ning endiste relvateadlaste taashõive olulisust vastavalt G8 globaalse partnerluse raa-mes heaks kiidetud suunistele;
68. julgustab ühiste rahvusvaheliste tuumaalaste teadus- ja tööstusprojektide läbiviimist, mis aitaks kaasa
ka usalduse tekkimisele;
69. toetab finantsperspektiivi 2007 –2013 raames täiendavate rahaliste vahendite eraldamist G8 globaal-
sele partnerlusele massihävitusrelvade ja nendega seotud materjalide leviku tõkestamiseks; viitab sellele, etseeläbi toetatakse muuhulgas edasist tulemuslikku ja lõplikku desarmeerimist, aidates kaasa keemiarelvadehävitamisele ja mitmepoolsetele plutooniumi käsutamiseks tehtud jõupingutustele Venemaal; kutsubVenemaad üles suurendama oma rahalist panust mõlemasse programmi;
70. kutsub komisjoni omapoolset ja nõukogu üles esitama iga-aastase arenguaruande ELi osaluse kohta
G8 globaalses partnerluses 2002. aastal Kananaskises võetud kohustuse täitmisel;
71. rõhutab, et nagu ajalugu on näidanud, on liiga paljud riigid, k.a ELi liikmesriigid, eksportinud vastu-
tustundedult materjale ja tehnoloogiaid, mille abil on võimalik toota tuumarelvi, ja et selline toimimisviis onaidanud kaasa praeguste probleemide tekkimisele seoses kontrollimatu massihävitusrelvade levikuga; rõhutabseetõttu riiklike ja mitmepoolsete kontrollisüsteemide koostoime vajalikkust, et hoida ära igasugune massi-hävitusrelvade soovimatu levik;
Tuumamaterjalide ekspordikontroll
72. rõhutab, et Euroopa Liit peaks vastavalt Euroopa Liidu massihävitusrelvade leviku vastases strateegias
esile tõstetule täitma ekspordikontrolli süsteeme puudutavas koostöös juhtivat rolli, tõhustades eelkõige ELisisest ekspordikontrolli vastavalt kahesuguse kasutusega kaupade määrusele (
1) ja luues abiprogramm riiki-
dele, kellel puuduvad ekspordikontrolli alased tehnilised teadmised;
73. nõuab ELilt ja valitsustelt ennetavamat lähenemist kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikont-
rollile, vältimaks ohtu, et terroristid ja muud soovimatud lõppkasutajad kolmandates riikides tundlikele too-detele juurde pääseksid;
74. tervitab komisjoni poolt välja töötatud TACIS-projekti Venemaa jaoks, katseprojekti 2004 Balkani
riikides ja katseprojekti 2005 veel neljas riigis või piirkonnas kui esimesi samme pikaajalise ühenduse alga-tuse loomist toetavate meetmete jadas, mille eesmärk on edendada koostööd ekspordikontrollide vald-konnas;
75. kutsub nõukogu üles esitama aruande poliitilise dialoogi kohta ekspordikontrollis osalevate partneri-
tega ja palub komisjonil anda aru edusammude kohta kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolliksette nähtud projektide range järelevalvega läbiviimise protsessis; kutsub komisjoni ja nõukogu üles esitamaanalüüsi, kuidas seda projekti oleks võimalik teistesse piirkondadesse ja riikidesse laiendada koos kuludeeelarvestusega finantsperspektiivi 2007 –2013 raames;
Keemia- ja bioloogilised relvad
76. nõuab keemiarelvade konventsiooni korrektset täitmist ja keemiarelvade keelustamise organisat-
siooni (OPCW) piisavat rahastamist; on seisukohal, et nendes riikides, keda kahtlustatakse lepingu rikkumi-ses, tuleks läbi viia etteteatamata kontrolle;
77. nõuab tungivalt liikmesriikidel, nõukogul ja komisjonil töötada välja selge ja veenev Euroopa Liidu
seisukoht bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni liikmesriikide kohtumisel 5. –9. detsembril 2005, et
2006. aasta bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni läbivaatamise konverentsil saaks esitada EuroopaLiidu laiaulatusliku ühise seisukoha;
(1) Nõukogu määrus (EÜ) nr 1334/2000, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ja tehno-
loogia ekspordi kontrollimiseks (EÜT L 159, 30.6.2000, lk 1). Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ)
nr 1504/2004 (ELT L 281, 31.8.2004, lk 1).18.11.2006 ET C 280 E/461 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 17. november 2005
78. kutsub Euroopa Liitu üles osutama arenguriikidele tehnilist abi haiguste jälgimiseks (vastavalt bioloo-
giliste ja toksiinrelvade konventsiooni artiklile X);
79. nõuab tungivalt asjassepuutuvatel liikmesriikidel võtta tagasi 1925. aasta Genfi protokollile tehtud
reservatsioon, kuna samade vahenditega teostatav kättemaksupoliitika keemia- ja/või bioloogiliste relvadekasutamise kaudu on vastuolus bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni kohustustega;
80. kutsub komisjoni uue finantsperspektiivi raames hindama abiprogrammide teostatavust koostööks
kolmandate riikidega, et tugevdada bioloogiliste materjalide, laborite ja rajatiste turvalisust;
Euroopa Parlamendi roll
81. viitab ka Euroopa Parlamendi kui eelarvepädeva institutsiooni võimalikule positiivsele panusele massi-
hävitusrelvade leviku takistamise ja desarmeerimise ühiste julgeolekuküsimustega tegelemisse oma võima-
luste piires, mille kohta annab tunnistust ka Euroopa Parlamendi toetus tuumaohutuse ja -julgeoleku prog-
rammidele TACISe raames;
82. kordab moratooriumi nõuet –eesmärgiga kehtestada täielik keeld –vaesestatud uraani sisaldava
laskemoona kasutamise suhtes;
83. viitab ka Euroopa Parlamendi korduvale positiivsele panusele, mida viimane kordas ka teise katsepro-
jekti (2005) puhul ning mille raames eraldati komisjonile 1,5 miljonit eurot ELi ekspordikontrolli alasekoostöö algatuse käivitamiseks; tuletab meelde oma otsust toetada niisugust tegevust ka edaspidi kolmandakatseprojekti (2006) kaudu, mis annab komisjonile võimaluse uue finantsperspektiivi 2007 –2013 raames
valmistada ette tulevase ühenduse eelarvest rahastatava programmi alused;
84. tuletab meelde Euroopa Parlamendi rolli ühe kandva talana õigusloomet puudutava kaasotsustamis-
menetluse raames ja eelarvepädeva institutsioonina, näiteks esitatud stabiilsusinstrumendi osas, mis –tuuma-
ohutuse instrumendiga kooskõlla viiduna –peaks muuhulgas hõlmama järgmisi valdkondi: ekspordikont-
rollid ja piirivalve, keemiarelvade hävitamise toetamine ja lõhustuvate materjalide, mille abil on võimalik
relvi toota, kõrvaldamine, radioaktiivse ja tuumamaterjali haldamine ja kontroll, bio-ohutus, varasematerelvastusalaste erialateadmiste vahetamine jne;
85. viitab parlamendi osalusele nõusoleku andmise kaudu Euroopa Liidu olulisemate rahvusvaheliste
lepingute sõlmisel kolmandate riikidega, eriti massihävitusrelvade leviku tõkestamise klauslit sisaldavatelepingute puhul; viitab parlamendi poolse toetuse vajalikkusele teatud riikides relvade levikut takistavatekõikide algatuste puhul koostööpakkumiste ja rahvusvahelise kokkleppe või partnerluse muude vormidekaudu, mida tuleb mõista kui tasakaalustavaid vastupakkumisi;
86. palub seega kaasata Euroopa Parlament täielikult kõigisse Euroopa Liidu massihävitusrelvade leviku
vastase strateegia elluviimise algatustesse;
87. soovitab, et järgmisel tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise konverentsil ja bioloogiliste
ja toksiinrelvade konventsiooni läbivaatamise konverentsil osaleks ka parlamendi ametlik delegatsioon;
88. kutsub liikmesriike ja nõukogu üles kaasama Euroopa Parlamendi liikmeid kõigi tulevaste ekspordi-
kontrolli kohta vastastikuseid eksperdihinnanguid andvate liidu delegatsioonide koosseisu; kutsub samutinõukogu ja komisjoni regulaarselt teavitama parlamenti ELi rollist Austraalia grupis, raketitehnoloogia kont-rollre žiimis (MTCR), Wassenaari re žiimis ja tuumatarneriikide grupis (NSG);
89. teeb ettepaneku võtta igal aastal vastu raport Euroopa Liidu tegevuste seisu kohta seoses relvade
leviku tõkestamisega, mis sisaldaks ka asjakohaseid poliitilisi soovitusi;
Euroopa Liidu massihävitusrelvade leviku tõkestamise strateegia rahaline külg
90. kutsub liikmesriike üles eraldama piisavalt rahalisi vahendeid OPRi arenguaruandes loetletud priori-
teetide elluviimiseks;C 280 E/462 ET 18.11.2006 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 17. november 2005
91. kutsub komisjoni üles määratlema läbipaistval ja selgel viisil vahendid, mis on juba tuumaohutuse ja
massihävitusrelvade leviku tõkestamise jaoks ette nähtud;
92. kutsub komisjoni üles esitama läbipaistval ja selgel viisil vahendid, mida ühendus peab panustama
Euroopa Liidu massihävitusrelvade leviku vastase strateegia rakendamiseks 2006. aastal ja uue finantspers-pektiivi 2007 –2013 raames, eristades selgelt “tuumaohutuse ”ja“massihävitusrelvade leviku tõkestamise ”
rubriigid;
93. kutsub komisjoni endale G8 globaalse partnerluse raames võetud kohustuste täitmiseks üles koos-
tama prioriteetide nimekirja ja esitama selleks vajaliku tegevuse rahastamiseks hinnangulised kulutusedning globaalsete vajaduste rahuldamiseks laiendama oma tegevust väljapoole SRÜd;
94. kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles toetama konkreetseid multilateraalsete organisatsioo-
nide, näiteks Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri ja keemiarelvade keelustamise organisatsiooni pooltvälja töötatud projekte ja eraldama vajadusel rahalisi vahendeid;
95. kutsub eriti liikmesriike üles eraldama rahalisi vahendeid OPRi nimetatud ekspordikontrolli ja tehni-
lise abi programmide prioriteetide elluviimiseks;
96. on arvamusel, et konfliktide ennetamist ja kriisiohjet ei tohi rahastada massihävitusrelvade leviku
tõkestamiseks ette nähtud eelarvevahendite arvelt ja kõrgetasemelised eesmärgid massihävitusrelvade levikuvastases strateegias, mida toetavad kõik Euroopa institutsioonid, nõuavad piisava rahastamistaseme kindlus-
tamist; tuletab sellega seoses meelde kasvavaid raskusi seoses hiljutiste algatuste rahastamisega (eriti ühis-
meetme osas keemiarelvade keelustamise organisatsiooniga ning uue ühismeetme osas bioloogiliste ja tok-siinrelvade konventsiooni toetamiseks) ÜVJP eelarvest või ühenduse vahenditest;
97. soovitab seetõttu finantsperspektiivi 2007 –2013 käsitletavate arutelude raames muuta olemasolevat
6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet ja luua ühenduse eelarves uus spetsiaalne eelarverida,
mille vahenditest rahastatakse kõiki massihävitusrelvadega seotud tegevusi sõltumata sellest, kas need töötati
välja ühenduse või ÜVJP raames, seejuures tuleb arvesse võtta vastavaid otsustamismenetlusi ning nõukogu,komisjoni ja volitatud esindaja pädevusi;
*
**
98. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon eesistujariigile, nõukogule, komisjonile,
liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, Ameerika Ühendriikide, Venemaa, Hiina,Iisraeli, India, Pakistani, Iraani ja Põhja-Korea valitsustele ja parlamentidele, ja kõigi muude tuumarelva levikutõkestamise lepingu osalisriikidele ja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri liikmetele.
P6_TA(2005)0440
Roheline raamat kaitsealaste riigihangete kohta *
Euroopa Parlamendi resolutsioon kaitsealaste riigihangete Rohelise raamatu kohta (2005/2030(INI))
Euroopa Parlament,
—võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 95 ja 296;
—võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrust 2004/18/EÜ riiklike
ehitus-, tarne- ja teenuslepingute sõlmimise korra kohta (1), eelkõige selle artiklit 10;
(1) ELT L 134, 30.4.2004, lk 114.18.11.2006 ET C 280 E/463 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 17. november 2005