ET

Brüssel, 4.11.2010

KOM(2010) 622 lõplik

KOMISJONI ARUANNE

ÜHINEMISEELSE STRUKTUURIPOLIITIKA RAHASTAMISVAHENDI (ISPA) AASTAARUANNE 2009

SEC(2010) 1304 final

SISUKORD

1. Sissejuhatus (...)3

2. ISPA projekt 2005HR16PPE001 – Karlovaci vee- ja reoveepuhastuse programm (...)4

3. ISPA projekt 2005HR16PPT001 – Vinkovci–Tovarnik–riigipiir raudtee taastamise projekti (...)5

4. ISPA eelarve (...)6

5. Uued ISPA projektid (...)7

6. Uued kulukohustused (...)7

7. Ajavahemikul 2005–2009 rahastatud projektid (...)7

8. Maksed (...)8

9. Koondtabelid (...)9

10. Tehnilise abi vormid ja abi osutamise meetodid (...)10

11. Abisaajariigi algatusel osutatav tehniline abi (...)10

12. Komisjoni algatusel osutatud tehniline abi (...)11

13. Rakendamine (...)12

14. Projektide järelevalve (...)13

15. Finantshaldus ja -kontroll, sh laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteem EDIS (...)14

16. Riskihindamine (...)15

17. Euroopa Kontrollikoja järeldused (...)15

18. Kaasrahastamises osalevad partnerid – Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (...)15

19. Riigihanked. (...)16

20. Konkurentsipoliitika (...)16

21. Keskkonnapoliitika (...)16

22. Transpordipoliitika (...)17

23. Avalikustamismeetmed (...)18

1. Sissejuhatus

Lähtuvalt juunis 2004 Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisest, kus Horvaatiale anti kandidaatriigi staatus, on nimetatud riik saanud alates 1. jaanuarist 2005 toetust ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahendist (ISPA). Sellega käis Horvaatia varasemate ISPA abisaajariikide jälgedes, kes said ISPA abi alates rahastamisvahendi loomisest 2000. aastal. 1. jaanuaril 2007 said Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liidu liikmesriikideks ning nad ei saa enam abi ühinemiseelsetest rahastamisvahenditest, sh ISPAst. Pärast nimetatud kahe riigi ühinemist ELiga jäi Horvaatia ainukeseks ISPAst abi saavaks riigiks. Seega hõlmab käesolev aruanne ISPA tegevust, mis on seotud ainult Horvaatiaga.

2009. aastal saavutas Horvaatia projektide rakendamisel märkimisväärset edu, kuid kahjuks ei kaasnenud sellega ISPA maksete vastavat suurenemist. Sellise olukorra peamine põhjus oli asjaolu, et hankemenetluses tekkinud probleemide tõttu ei olnud aasta jooksul algatatud mitme suure hankekonkursi menetlemine aasta lõpuks veel lõppenud. Tuleb rõhutada, et see ei takistanud tööde jätkamist koha peal, millest annavad tunnistust kogu aasta jooksul laekunud vahemaksete taotlused.

Vaatamata sellele, et projektide tegelikul rakendamisel ei olnud maksete ja lepingute sõlmimise osas edu märgata, oli 2009. aasta ISPA-le siiski edukas. Pärast paljude oluliste ja keeruliste tehniliste ja juriidiliste probleemide lahendamist algatati mitu tähtsat hankemenetlust. Rakendusasutus ja lõplikud abisaajad pingutasid tõsiselt, et kinni pidada tähtaegadest ja tagada tehniliste dokumentide vastavus nõuetele. Jõupingutuste tulemusena alustatakse Horvaatias 2010. aasta alguses ISPA kõigi kuue projekti rakendamist.

2009. aastal jõudis ISPA kuue esimese projekti rakendamine edukalt lõpule. Seoses kavandatust odavamate lepinguhindadega oli võimalik muuta kahe projekti finantsprotokolli ning suurendada ISPAst rahastatavate tööde mahtu ja kaasrahastamise määra. Samal eesmärgil on 2010. aastal kavas muuta ka ülejäänud nelja projekti finantsprotokolli.

Tänu kõikide osalejate tublile tööle ja otsustavusele ISPA projektide rakendamisel 2009. aastal, kirjutatakse ISPA kuue projektiga seotud olulistele lepingutele alla hiljemalt 2010. aasta alguses. See tähendab, et 2010. aastal keskendutakse hankemenetluste algatamise asemel pigem projektide tegelikule rakendamisele, nende haldamisele ning järelevalve ja maksete korraldamisele.

Järk-järgult omandatud kogemused ja arvukam personal võimaldasid ISPA Horvaatia rakendusasutusel, s.o rahastamise ja lepingute sõlmimise keskametil saavutada 2009. aastal eelnevast paremaid tulemusi. Jätkuvalt on probleeme kaadri püsivuse ning piisava kogemusega inseneride värbamisega, kuid aasta jooksul korraldati töötajatele pidevalt mitmesuguseid koolitusi ning agentuuri töö on märgatavalt paranenud.

ISPA projektide rakendamisel tekkinud probleemide puhul tuleb meeles pidada asjaolu, et 2009. aastal toimus selge edasiminek, vaatamata ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA) rahastatavate projektide samaaegsele rakendamisele. IPA projektide alustamine on nõudnud ISPAga seotud mitmesuguste asutuste, eelkõige rahandusministeeriumi ja rahastamise ja lepingute sõlmimise keskameti märkimisväärset panust.

2. ISPA projekt 2005HR16PPE001 – Karlovaci vee- ja reoveepuhastuse programm

(...PICT...)

3. ISPA projekt 2005HR16PPT001 – Vinkovci–Tovarnik–riigipiir raudtee taastamise projekti

(...PICT...)

4. ISPA eelarve

Kooskõlas komisjoni tegevuspõhise raamatupidamissüsteemiga nähti ISPA eelarve ette kahel eelarvereal: funktsionaalne eelarverida B13.01.04.02 ja tegevuseelarverida B13.05.01.01. Esimene rida sisaldab tehnilise abi halduskulude katmise vahendeid (peamiselt Horvaatia Vabariigis asuva Euroopa Liidu delegatsiooni toetamine), kõnealuste kulude katmine lõppes 2006. aastal. Teine eelarverida hõlmab maksete assigneeringuid, mis eraldati Horvaatiale selleks, et tõhustada ISPA rakendamist ja toimimist.

Eelarverida B13.05.01.01, mille suurus oli 2009. aastal 6 762 276,41 eurot, katab kõik infrastruktuuriprojektide (meetmete) kaasfinantseerimise kulud.

Tabel 1. ISPA eelarve 2009. aastal (eurodes)

Eelarverida | Tehtud maksed |

Funktsionaalne eelarverida B13.01.04.02 (lõpetatud 2006. aastal) | 0 |

Tegevuseelarverida B13.05.01.01 | 6 762 276,41 |

Kokku | 6 762 276,41 |

Projektide rahastamine

5. Uued ISPA projektid

2009. aastal ei kiidetud heaks ühtegi uut ISPA projekti.

6. Uued kulukohustused

2009. aastal ei võetud uusi kulukohustusi ei seoses keskkonna- ega transpordisektori projektidega, sest ISPA vahendite eraldamine lõppes 2006. aastal.

7. Ajavahemikul 2005–2009 rahastatud projektid

Ajavahemikul 2005–2006 kiitis komisjon Horvaatia esitatud ettepanekute alusel heaks kokku kuus projekti. Neist kolm olid seotud keskkonnasektoriga, kaks transpordisektoriga ja üks oli horisontaalse tehnilise abi meede (kohustuslike järelevalvekomiteede korraldamiseks ja ISPA rakendusasutuste töö toetamiseks). Nende projektide abikõlblikud investeerimiskulud olid kokku 107 474 736 eurot, millest ISPA toetused moodustasid kokku 59 miljonit eurot ehk 54,8 %. 2006. aasta lõpuks oli komisjon sidunud Horvaatiale ajavahemikuks 2005–2006 ettenähtud ISPA rahalised vahendid täies ulatuses kulukohustustega, kusjuures säilitatud on tasakaal keskkonna- ja transpordisektori vahel.

Tabel 2. Ajavahemikul 2005–2006 [1] heakskiidetud projektid Horvaatias (eurodes)

Sektor | Projektide arv | Abikõlblikud kulud | ISPA osalus | Keskmine toetuse määr% | Kulukohustused |

Keskkond | 3 | 46 287 701 | 29 466 355 | 63,65 | 29 466 355 |

Transport | 2 | 60 924 700 | 29 271 310 | 56,5 | 29 271 310 |

Horisontaalne tehniline abi | 1 | 262 335 | 262 335 | 100 | 262 335 |

Kokku | 6 | 107 474 736 | 59 000 000 | 73 | 59 000 000 |

8. Maksed

Üldiselt koosnevad iga investeerimisprojekti maksed kahest ettemaksest, mis moodustavad kokku 20 % ISPA osalusest, vahemaksetest (st kulude hüvitamine), mis moodustavad kuni 80 % (ja erandjuhtudel kuni 90 %) ISPA osalusest, ning pärast projekti lõpetamist tehtavast lõppmaksest. Seoses Horvaatias heakskiidetud ISPA projektidega tehti 2009. aastal makseid kokku 6,76 miljoni euro eest, s.o 11,4 % vastavatest ISPA toetustest.

ISPA meetmete rakendamisel tehti 2009. aastal jätkuvalt edusamme. Enamik aasta jooksul tehtud maksetaotlustest hõlmas vahemakseid. See on igati julgustav areng, sest vahemakseid tehakse lähtuvalt tegelikest kuludest ning need kajastavad meetme tegelikku rakendamist. 2009. aastal tehti makseid kogusummas 6 762 276,41 eurot; võrreldes 2008. aastal makstud summaga (7 888 041,30) toimus mõningane vähenemine. Maksete vähenemine on seotud probleemide ja viivitustega kahe suure töövõtulepingu hankemenetluse korraldamisel, mida vaatamata varasele algatamisele 2009. aastal ei suudetud aasta lõpuks tegelikult lõpule viia.

Sellest tulenevalt oli ajavahemiku 2005–2009 lõpuks Horvaatiale välja makstud 20 846 023,71 eurot, mis on 35,33 % sel perioodil rakendatud eelarvelistest kulukohustustest (59 miljonit eurot).

Tabel 3. Maksed (eurodes)

Sektor | 2005–2008 | 2009 | Kokku 2005–2009 |

Keskkond | 5 486 527,00 | 2 390 822,62 | 7 877 349,62 |

Transport | 8 387 352,30 | 4 371 453,79 | 12 758 806,09 |

Tehniline abi | 209 868,00 | 0 | 209 868,00 |

Kokku | 14 083 747,30 | 6 762 276,41 | 20 846 023,71 |

9. Koondtabelid

Allpool esitatud tabelis 4 antakse ülevaade ISPA sekkumistest nii 2009. aastal kui ka ajavahemikul 2005–2009.

Tabel 4. Ajavahemikul 2005–2009 heakskiidetud projektid Horvaatias (eurodes)

Allsektor | Projektide arv | Abi-kõlblikud kulud | ISPA osalus | 2009 | 2005 – 2009 |

| | | | Kulu-kohustused | Maksed | Kulu-kohustused | Maksed |

Keskkond |

Vesi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Vee- ja reovee puhastamine | 1 | 36 000 000 | 22 500 000 | 0 | 2 217 698,68 | 22 500 000 | 6 717 698,68 |

Reoveepuhastus-jaamad | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | |

Tahked jäätmed | 1 | 8 823 601 | 6 000 049 | 0 | 0 | 6 000 049 | 600 005,00 |

Õhu kvaliteet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | |

Horisontaalsed meetmed | 1 | 1 464 100 | 966 306 | 0 | 173 123,94 | 966 306 | 559 645,94 |

Sektor kokku | 3 | 46 287 701 | 29 466 355 | 0 | 2 390 822,62 | 29 466 355 | 7 877 349,62 |

Transport |

Maantee | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | |

Raudtee | 1 | 60 182 962 | 28 789 180 | 0 | 4 275 027,79 | 28 789 180 | 12 565 954,09 |

Maanteed ja raudteed | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | |

Siseveeteed | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | |

Lennujaamad | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | |

Horisontaalsed meetmed | 1 | 741 738 | 482 130 | 0 | 96 426 | 482 130 | 192 852,00 |

Sektor kokku | 2 | 60 924 700 | 29 271 310 | 0 | 4 371 453,79 | 29 271 310 | 12 758 806,09 |

Horisontaalsed meetmed |

Tehniline abi | 1 | 262 335 | 262 335 | 0 | 0 | 262 335 | 209 868 |

KOKKU | 6 | 107 474 736 | 59 000 000 | 0 | 6 762 276,41 | 59 000 000 | 20 846 023,71 |

Tehniline abi

10. Tehnilise abi vormid ja abi osutamise meetodid

Võimalus kasutada tehnilise abi meetmeid on ISPA projektide eduka kavandamise ja rakendamise seisukohalt väga oluline. Kõnealuste meetmete puhul keskendutakse projekti ettevalmistamisele ja rakendamisele ning need hõlmavad tihedat koostööd abisaajaga; seega kohaldatakse „töö käigus õppimise” lähenemisviisi. Aidates tugevdada institutsioone ning suurendada haldussuutlikkust, toetab ISPA ka abisaajariikide ettevalmistumist ühtekuuluvuspoliitika vahendite rakendamiseks.

Kasutatakse kahte liiki tehnilise abi meetmeid:

– abisaajariigi algatusel osutatav tehniline abi, mis on otseselt seotud projekti rahastamisega, st projekti ettevalmistamine/arendamine, rakendamise ja haldussuutlikkuse parandamise jaoks ette nähtud tehniline abi;

– komisjoni algatusel osutatav tehniline abi, mida enamasti antakse seoses Euroopa Liidu delegatsioonide tegevusega, sealhulgas projektide hindamisega.

11. Abisaajariigi algatusel osutatav tehniline abi

Projektide ettevalmistamine ja institutsioonide tugevdamine

Projektide ettevalmistamisega seotud tehnilise abi meetmed peavad tagama, et abisaajariigid esitavad komisjonile ELi rahastamisabi saamiseks projekte, mis on kontseptsiooni, juhtimise ja toimimise poolest tehniliselt ja finantsiliselt usaldusväärsed. Vajaduse korral võivad need meetmed hõlmata ühinemiseelse abi saamise kriteeriumidele vastavaid (all)sektoreid käsitlevate strateegiliste uuringute koostamist. Lisaks sellele on nende eesmärk töötada välja kvaliteetsete projektide esitamise süsteem, mis tagab õigeks ajaks piisaval arvul asjakohaseid projekte, et abisaajariigil oleks võimalik kättesaadavad vahendid täiel määral ära kasutada. Tõhusa projektide esitamise süsteemi loomine on IPA eduka rakendamise alus. Kaks kolmest praegu rakendatavast tehnilise abi meetmest on suunatud IPA projektide esitamise süsteemi ettevalmistamisele keskkonna- ja transpordisektoris. Kolmanda meetme eesmärk on arendada rahastamise ja lepingute sõlmimise keskameti institutsioonilist suutlikkust ISPA projektide juhtimisel ja rakendamisel.

2005. ja 2006. aastal on heaks kiidetud kaks projektide ettevalmistamisega seotud tehnilise abi meedet, mille abikõlblik kulu on kokku 2 205 838 eurot, millest 1 448 436 eurot (65,6 %) rahastab ISPA. 2006. aastal kiideti heaks üks institutsioonilise suutlikkuse suurendamisega seotud tehnilise abi meede, mille abikõlblikud kulud on kokku 262 335 eurot ning mida ISPA rahastab täies ulatuses.

Tabel 5. Horvaatia algatusel osutatud tehniline abi ajavahemikul 2005–2009 (eurodes) |

Allsektor | Projektide arv | Abi-kõlblikud kulud | ISPA osalus | Kulu-kohustused 2009. aastal | Maksed 2009. aastal | Kulu-kohustused ajavahemikul 2005–2009 | Maksed ajavahemikul 2005–2009 |

Keskkond |

Sektor kokku | 1 | 1 464 100 | 966 306 | 0 | 173 123,94 | 966 306 | 559 654,94 |

Transport |

Sektor kokku | 1 | 741 738 | 482 130 | 0 | 96 426,00 | 482 130 | 192 852,00 |

Horisontaalne tehniline abi |

Sektor kokku | 1 | 262 335 | 262 335 | 0 | 0 | 262 335 | 209 868,00 |

KOKKU | 3 | 2 468 173 | 1 710 771 | 0 | 269 549,94 | 1 710 771 | 962 374,94 |

12. Komisjoni algatusel osutatud tehniline abi

ISPA loomisest alates on komisjoni algatusel või komisjoni nimel osutatava tehnilise abiga seotud tegevus keskendunud sellele, et võimaldada Euroopa Liidu delegatsioonil täita eelkontrolliülesannet (sealhulgas projekti hindamine) kooskõlas ELi vahendite haldamise standarditega. ISPAst ei ole alates 2006. aastast rahastatud ühtegi sellist tehnilise abi meedet. Kõiki selliseid meetmeid on alates 2006. aastast rahastatud IPA kaudu.

Juhtimine ja rakendamine

13. Rakendamine

Kaks esimest Horvaatia projekti kiideti heaks 2005. aasta detsembris ning viimased neli 2006. aasta juulis ja septembris. Kuuest ISPA projektist oli 2009. aasta lõpuks alustatud viie projekti tegelikku rakendamist, sealhulgas kolmest infrastruktuuriprojektist kahe rakendamist. Alustatud oli ka kolmanda infrastruktuuriprojekti hankemenetlust ning lepingud oli kavas sõlmida 2010. aasta alguses. Kolm ISPA projektidega seotud lepingut on sõlmitud ning mitme ülejäänud lepingu puhul on jõutud otsustavasse järku. Üks kolmest infrastruktuuriprojektist on täielikult lepingutega kaetud ning tehtud on 65 % töödest, seega on projekti rakendamine juba lõppjärgus (vt projektiga seotud fotosid lk 6).

2009. aasta lõpus olid veel välja kuulutamata hankemenetlused kuue lepingu täitmiseks, sh nelja tarnelepingu täitmiseks. Kaks hankemenetlust olid jõudnud hindamisjärku ning üks leping oli lõppenud ja asjaomase turu suhtes oli kavas korraldada uus hankemenetlus.

2009. aastal ilmnes hankemenetluste korraldamisel ja lepingute sõlmimisel jätkuvalt suuri probleeme; kolm probleemset hanget (kaks töövõtulepingu ja üks teenuslepingu sõlmimiseks) tuli uuesti välja kuulutada ning see pidurdas asjaomaste projektide rakendamist ja muutis rakendamise keeruliseks. Üks edukas töövõtja lõpetas oma lepingu mitu kuud pärast rakendamise algust ning uue lepingu sõlmimiseks tuli korraldada uus hankemenetlus.

Suurema osa ISPA projektide puhul on jõutud lepingute sõlmimisega lõppjärku. Seega pööratakse üha enam tähelepanu sellele, et igale projektile ette nähtud ISPA summad saaksid täielikult välja makstud. Seega saab projekte kohandada, muutes 2010. aasta jooksul vastavat finantsprotokolli.

Selleks et pikendada alates 1. jaanuarist 2004 heaks kiidetud ning varem ISPAst ja nüüd Ühtekuuluvusfondist rahastatavate projektide kulude abikõlblikkuse lõpptähtaega kuni 31. detsembrini 2011, ning alates 1. jaanuarist 2004 vastu võetud selliste projektide, mille abisumma on 100 miljonit eurot või rohkem, abikõlblikkuse lõpptähtaega kuni 31. detsembrini 2012, tehti Ühtekuuluvusfondi ja endiste ISPA 2000–2006. aasta projektide lõpetamist käsitlevatesse suunistesse muudatusi [2]. Sarnaseid ettepanekuid on kavas esitada ka praegu Horvaatias rakendatavate infrastruktuuriprojektide kohta. Kulude abikõlblikkuse lõpptähtaega pikendati komisjoni ettepanekul, et toetada majanduskriisi ajal enne ISPA ja nüüd Ühtekuuluvusfondi vahenditest abi saavaid riike. Horvaatia puhul võimaldab kõnealune pikendamine ühe aasta võrra kasutada edukalt ära kõik abisaavale riigile eraldatud ISPA rahalised vahendid.

2009. aastal oli ISPA Horvaatia rakendusasutuse tegevus endiselt korrapäratu, kuigi oli märgata üldist paranemist. Oodatust kehvemate tulemuste üks põhjus on nüüd ka IPA projektide rakendamisega tegelevate töötajate üha suurenev töökoormus. Ebarahuldava olukorra tekkimisele projektide rakendamisel on kaasa aidanud ka Horvaatia ametiasutuste aeganõudev ja mõnikord väga bürokraatlik menetluskord.

Positiivne on siiski see, et peaaegu kõik kuus ISPA projekti olid 2009. aastal rakendamisjärgus. Kõige olulisemad lepingud on juba rakendamisel või on need kavas peagi sõlmida. Hankekonkurssi vajavate viimaste lepingute sõlmimiseks on hankekonkursid juba välja kuulutatud või on kavas seda lähiajal teha. Ühegi sellise hankekonkursi ajakava ei ole pingeline. Seega võib ütelda, et 2009. aasta oli Horvaatia ISPA projektide jaoks olulise tähtsusega ja edukas. Vaatamata tõsistele probleemidele suutsid ametiasutused tänu kõikide osaliste ühistele jõupingutustele edu saavutada.

14. Projektide järelevalve

Selleks et tagada ISPA rakendamise edenemise ja tõhususe üldine järelevalve ja hindamine, peab Euroopa Liidu delegatsioon korrapäraselt koosolekuid, rakendusasutused esitavad järelevalvearuandeid ja komisjoni töötajad teevad kohapealseid kontrollkäike ning ISPA järelevalvekomitee peab ametliku järelevalve tagamiseks kaks korda aastas Horvaatias koosolekuid; lisaks sellele esitab rakendusasutus igal aastal iga projekti kohta ISPA aruande.

2009. aastal korraldati Horvaatias kaks ISPA järelevalvekomitee koosolekut – üks juunis ja teine novembris. Mõlemal koosolekul pöörati erilist tähelepanu nende küsimuste lahendamisele, mis olid seotud kahe probleemse töövõtulepingu hankega, mis tuli pärast lepingu sõlmimise ebaõnnestumist uuesti välja kuulutada. Vaatamata tagasilöögile kuulutati mõlemad hanked pärast hankedokumentides asjakohaste muudatuste tegemist uuesti välja ning aasta lõpus olid mõlemad hankemenetlused lõppetapis.

Lisaks arutati järelevalvekomitee koosolekutel järgmisi küsimusi: projektide rakendamisel üha sagedamini ilmnenud probleemid, mis olid seotud maksete abikõlblikkuse lõpptähtaja lähenemisega 2010. aasta detsembris; vajadus lühendada Horvaatia ametiasutustes dokumentide heakskiitmiseks kuluvat aega; vajadus pidada rangemalt kinni hankemenetluskorrast (ühe eespool nimetatud peatöövõtulepingu sõlmimine ebaõnnestus just seetõttu, et menetluskorrast ei peetud kinni); vajadus muuta kahe projekti finantsprotokolli, et lükata maksete abikõlblikkuse lõpptähtaeg võimalikult kaugele, mis võimaldas kohandada kaasrahastamise määra ja muuta vajatavate tööde mahtu pärast pakkumismenetluste lõppu; lõpparuande koostamise suhtes kohaldatavad nõuded; arutelu töövõtjate nõuetele mittevastava töö ja ühe konkreetse lepingu lõpetamise tagajärgede üle; ISPA üksikkontodega seotud intresside jaotamine ja kasutamine; ISPA kasutamata jäänud vahendite kasutamine pärast kõikide ISPA projektidega seotud lepingute sõlmimist; vajadus suurendada projektide rakendamisega tegelevate töötajate arvu asjaomastes Horvaatia ametiasutustes; vajalike muudatuste tegemine ülejäänud finantsprotokollides ning eriloa taotlemine, et pikendada kõigi kolme infrastruktuuriprojekti kulude abikõlblikkuse lõpptähtaega 2011. aasta detsembrini (nagu seda oli juba tehtud teatavate varem ISPAst ja nüüd Ühtekuuluvusfondist rahastatavate projektide puhul, mis kiideti heaks 2005. ja 2006. aastal), et võimaldada ISPA rahalised vahendid täielikult ära kasutada.

15. Finantshaldus ja -kontroll, sh laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteem EDIS

Nii finantshalduse ja -kontrolli kui ka eeskirjade eiramise käsitlemise põhinõudeid reguleerivad ISPA määruse [3] ja finantsprotokolli III lisa sätted, mida kohaldatakse komisjoni eelkontrolli korra alusel. Need nõuded sarnanevad Ühtekuuluvusfondi ja struktuurifondide puhul kohaldatavate nõuetega. Põhipunktid on seotud selliste sisemiste finantskontrollisüsteemide ja -menetluste sisseseadmisega, mis tagavad läbipaistva ja mittediskrimineeriva hankemenetluse, kulutuste täpse deklareerimise, põhjaliku siseauditeerimise, piisavate kontrollandmete esitamise ja kohese reageerimise nõuetele mittevastavuse korral.

Regionaalpoliitika peadirektoraadi auditiüksusel oli esialgu kavas auditeerida ISPA projekte Horvaatias 2009. aastal. Eesmärk oli tagada usaldusväärne teave ISPA projektide rakendamise ja finantsvoogude kohta seoses 1) komisjonile esitatud kuludeklaratsioonide seaduslikkuse ja nõuetekohasusega; 2) vastavusega ELi poliitikale, eelkõige avalikustamisnõuetele; 3) vastavusega usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele. Mitmel põhjusel tuli auditi koostamine lükata edasi 2010. aastasse.

Auditiüksus pööras 2009. aastal peamiselt tähelepanu IPA alustamisega seotud meetmetele [4]. Vaatamata sellele, et 2009. aastal ei tehtud Horvaatiasse ühtegi kontrollkäiku, jätkasid auditiüksus ja Euroopa liidu delegatsioon surve avaldamist Horvaatia ametiasutustele, et nad suurendaksid oma institutsioonilist suutlikkust uute töötajate tööle võtmisega ja personali koolitamisega.

ELi delegatsioon Zagrebis oli jätkuvalt peamine mehhanism, mis tagas usaldusväärse finantsjuhtimise ja kontrolli. Tagasilükatud ISPA dokumentide määr oli kõrge, mis on selge märk, et Horvaatia ametiasutused peavad veel palju tööd tegema enne, kui tekib usaldus nende võimekuse vastu ISPA rahalisi vahendeid iseseisvalt ja nõuetekohaselt hallata. Selles kontekstis tuleb märkida, et ELi delegatsioonil on pärast ebaõnnestunud värbamisi jätkuvalt töötajatepuudus, samas on seoses IPA meetmetega lisandunud märkimisväärselt kohustusi, mistõttu on delegatsiooni töötajatel tohutu pinge ja töökoormus.

Detsentraliseeritud rakendussüsteem

Horvaatia rakendusasutuse, st rahastamise ja lepingute sõlmimise keskameti detsentraliseeritud rakendussüsteemi akrediteerimise nõue põhineb finantsmääruse artiklil 164 [5]. Komisjon akrediteeris detsentraliseeritud rakendussüsteemi 13. veebruaril 2006.

EDIS

Seoses ühinemiseelse rahastamisvahendi (IPA) kasutusele võtmisega lõpetati ISPA tegevus 2006. aastal ning seega muutus liigseks ka ettepanek minna ISPA puhul üle detsentraliseeritud rakendussüsteemile (EDIS), mille kohaselt teeks komisjon üksnes järelkontrolli. Horvaatia ametiasutuste hiljutised jõupingutused on seega suunatud IPA struktuuride ettevalmistamisele üleminekuks detsentraliseeritud rakendussüsteemile, sest kõnealust struktuuri kasutataks lähitulevikus kuni ühinemiseni. ELi delegatsioonil Horvaatias on endiselt tähtis roll ISPA meetmete igapäevase haldamise, rakendamise ja seire järelevalves.

16. Riskihindamine

2009. aasta auditistrateegia kavandamisel võeti aluseks ISPA rakendamise olukorra analüüsi tulemused ja regionaalpoliitika peadirektoraadi auditi direktoraadi asjakohased eesmärgid. Auditistrateegias sätestatakse eesmärgid, mille on kindlaks määranud regionaalpoliitika peadirektoraadi juhtkond. Need eesmärgid määratakse kindlaks operatiivküsimustega tegelevate direktoraatidega peetavate üksikasjalike arutelude alusel, mille käigus jagatakse teavet võimaliku riski kohta. Seejärel määratakse auditistrateegias kindlaks eesmärkide saavutamiseks võetavad meetmed, võttes arvesse tuvastatud riske. Üldiselt vähendatakse auditistrateegia rakendamisega riskid miinimumini. Vaatamata esialgsele kavale ISPA projekte Horvaatias 2009. aastal ei auditeeritud. Kavandatud audit lükati edasi 2010. aasta algusesse.

Eelneva heakskiitmise süsteemi alusel peetakse esmatähtsaks tagada projekti rakendamise ja maksete tegemise suhtes piisavate kontrollimenetluste kehtestamine. Ometi on ühinemiseelsete vahendite haldamisega alati seotud paratamatu risk, kuna vahenditega tegeleb palju organisatsioone ja süsteeme. Kulude abikõlblikkuse otsustab vastavus liidu ja riiklikul tasandil kindlaks määratud eeskirjadele ja tingimustele, mis võib tekitada segadust ja väärtõlgendamise riski.

17. Euroopa Kontrollikoja järeldused

2009. aastal ei korraldatud Horvaatias ühtegi kohapealset kontrolli ega auditit.

18. Kaasrahastamises osalevad partnerid – Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank

Kuna nimetatud krediidiasutustel on suured projektide ettevalmistamise ja rakendamise kogemused, vahetas komisjon nendega korrapäraselt teavet nii horisontaalsel tasandil, et kooskõlastada programmitöö ja rakendamisega seotud poliitilisi ja metoodilisi küsimusi, kui ka riikide tasandil. Kõnealuste pankade erioskused laenude ja abirahade kombineerimisel põhineva rahastamise struktureerimisel, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerlussuhete korraldamisel, on suureks abiks ISPA rahastatavate projektide kvaliteedi parandamisel. Paraku ei osale Euroopa Investeerimispank Horvaatias üheski ISPA projektis.

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank on ainus rahvusvaheline finantsasutus, kes Horvaatia ISPA projektis aktiivselt osaleb; ta on andnud 10 miljoni euro suuruse laenu 2005. aastal heakskiidetud keskkonnaprojekti (Karlovaci vee- ja reoveepuhastuse programm) jaoks. Seepärast osalesid Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga esindajad 2009. aastal Horvaatias peetud ISPA järelevalvekomitee mõlemal kohtumisel.

Osalus Euroopa Liidu poliitikas

19. Riigihanked.

ISPA projektide rakendamisel on osutunud suurimaks komistuskiviks praktilises teejuhises (PRAG) kirjeldatud riigihangete usaldusväärse, ausa ja läbipaistva korraldamisega seonduvate õiguslike nõuete täitmine. Vastavuse tagamine ELi riigihangete korraldamise põhimõtetele on põhjustanud viivitusi ISPA projektide rakendamises ning mitmel korral on hankeid uuesti korraldatud. Seega on komisjoni talitused, eelkõige Zagrebis asuv ELi delegatsioon, pidanud jätkuvalt sekkuma, et menetlusi kohaldataks nõuetekohaselt ja vead saaksid parandatud. Lisaks on ta mõnikord pidanud toetama rakendusasutust suhtlemisel rahulolematute pakkujatega. Üldiselt on hankemenetluse dokumentide kvaliteet paranenud, kuid paranemine on toimunud üsna korrapäratult.

ISPA projektide hankemenetluste korraldamise ja lepingute sõlmimise puhul nõutav komisjoni eelnev heakskiit on seega täielikult õigustatud, kuna üleminekust laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemile on loobutud (vt eespool). Eelneva heakskiitmise süsteemi kohaselt ja kooskõlas detsentraliseeritud rakendussüsteemi otsusega haldamisõiguste ülekandmise kohta kuulub projekti rakendamise eest vastutava tellija roll üksnes rahastamise ja lepingute sõlmimise keskametile, samas kui komisjon kinnitab hankemenetluse iga etapi. Sellest järeldub, et kuigi komisjon ei ole tellija, kannab ta osalist vastutust pakkumismenetluse nõuetelevastavuse eest (ilma komisjoni heakskiiduta ei ole abisaajate ja töövõtjate vahel sõlmitud lepingud kehtivad).

20. Konkurentsipoliitika

Kuna ISPA abi on suunatud peamiselt tehnovõrguprojektidega seotud riiklike või samaväärsete kulude katmisele, ei teki tavaliselt probleeme ELi konkurentsieeskirjade järgimisel. Eeldusel, et vaba juurdepääs sellisele infrastruktuurile on tagatud kõikidele ettevõtjatele, kes vastavad vajalikele tehnilistele ja õiguslikele tingimustele, ei anna selline abi eelist ühelegi kindlale ettevõttele, välja arvatud juhul, kui rikutakse riigihanke korraldamise eeskirju.

21. Keskkonnapoliitika

Prioriteetsete keskkonnaprojektide otsese toetamisega lihtsustab ISPA ka Horvaatia keskkonnapoliitika rakendamist ja ELi standarditega vastavusse viimist. Projekti väljatöötamisel ja rakendamisel saadud kogemused arendavad haldussuutlikkust ja kiirendavad keskkonnasektori reformimist. Haldussuutlikkus on tugevnenud eeskätt keskkonnainvesteeringute kavandamisel ja prioriteetide kindlaksmääramisel. Edu on saavutatud ka keskkonnamõju hindamise direktiivi korrektse rakendamise, [6] eelkõige avalikkuse teavitamise vallas. Loodetavasti toetab ISPA sel viisil keskkonnakaitse edendamist Horvaatias.

On oluline rõhutada, et Horvaatias tuleb IPA kasutuselevõtuks valmistudes tagada rakendamiseks (sealhulgas järelevalveks, kontrolliks, lubade andmiseks ja aruannete esitamiseks) piisavad finants- ja inimressursid, sest IPA kasutuselevõtuga kaasneb rohkem hõlmatud asutusi ja lisaprojekte.

22. Transpordipoliitika

Horvaatias rajati transpordivõrgud kooskõlas TINA (Transport Infrastructure Needs Assessment – transpordiinfrastruktuuri vajaduste hindamine) ja REBISiga (Regional Balkans Infrastructure Study – Balkani piirkonna infrastruktuuri uurimus) lähtuvalt üleeuroopalise tähtsusega transpordikoridoridest. Mitu neist läbib Horvaatia territooriumi, sealhulgas VII koridor (Doonau jõgi), X koridor (Salzburg-Ljubljana-Zagreb-Belgrad-Nis-Skopje-Veles-Thessaloníki, sealhulgas haru Xa) ning samuti V koridor, mille kaks haru asuvad Horvaatias (Vb – Budapest, Zagreb, Rijeka – ning Vc – Budapest, Sarajevo, Ploče). Nende võrkude põhjal kavandati ISPAga seotud riiklik transpordistrateegia. Selle tulemusena moodustab ISPA ainus transpordiprojekt osa TINA- ja REBIS-võrgust, st käsitleb võrkudega seotud lõigu, sõlme või juurdepääsu rajamist või taastamist. Üleeuroopaliste transpordivõrkude arendamine Horvaatias põhineb Kagu-Euroopa transpordi vaatluskeskuse (South East Europe Transport Observatory – SEETO) soovitustel.

Ühinemiseelsete rahastamisvahendite kooskõlastamine

Koordineerimine Euroopa Liidu delegatsioonidega

Komisjoni talitused (laienemise, välissuhete ja regionaalpoliitika peadirektoraadid) korraldasid delegatsioonides korrapäraseid koosolekuid PHARE ja ISPA eest vastutavate ekspertidega, et arutada küsimusi, mis on seotud programmitöö ja rakendamisega, eelkõige hangete korraldamise ja lepingute sõlmimisega.

Kooskõlastamine IPAga

Selleks et tagada meetmete tõhus kooskõlastamine ja topelttöö vältimine, toimus 2009. aastal Horvaatias kaks ISPA järelevalvekomitee koosolekut, kus arutati IPA regionaalarengu rahastamisvahendiga seotud küsimusi. Kaks tehnilise abi meedet, mida ISPAst rahastatakse, on seotud selliste projektide ettevalmistamisega, mis viiakse ellu IPA kaasrahastamise abil.

23. AVALIKUSTAMISMEETMED

2009. aastal ei võetud märkimisväärseid ISPA projektidega seotud avalikustamismeetmeid.

[1] Ühtegi projekti ei ole kiidetud heaks pärast 2006. aastat, mil ISPA programm lõpetati.

[2] SEK(2008) 415, 28.3.2008.

[3] Nõukogu määrus (EÜ) nr 1267/1999, 21. juuni 1999, millega luuakse ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 73).

[4] 2009. aastal oli auditiüksuse põhieesmärk saada piisavat kinnitust sellele, et IPA projektide haldus- ja kontrollisüsteemid vastavad kohaldatavates õigusaktides sätestatud nõuetele ning toimivad tõhusalt.

[5] Artikkel kustutati 1. mail 2007 määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).

[6] Nõukogu direktiiv 85/337/EMÜ, 27. juuni 1985, teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (EÜT L 175, 5.7.1985, lk 40).

--------------------------------------------------