1. Sissejuhatus

Pärast oktoobrikuu aruande esitamist on intensiivne koostöö viie prioriteetse riigi ja muude riikidega Euroopa Ülemkogu oktoobri kohtumise järelduste alusel jätkunud. Ülemkogu järeldustes oli esile toodud kaks valdkonda, milles loodeti saada tulemusi Euroopa Ülemkogu detsembri kohtumise ajaks: edu koostöös viie valitud prioriteetse riigiga ning esimesed tulemused ebaseaduslikult saabuvate inimeste hulga vähendamisel ja tagasisaatmise mahu suurendamisel. Samuti rõhutati neis järeldustes, kui tähtis on võtta liikmesriikide tasandil meetmeid tagasisaatmise kiirendamiseks, ning lepiti kokku kaaluda prioriteetsete riikide loetelu laiendamist.

Teises eduaruandes kirjeldatakse partnerluse raames võetud meetmeid ja oktoobrist saadik tehtud edusamme. Liikmesriikide ministrid, kõrge esindaja ja komisjoni volinikud on teinud kakskümmend kõrgetasemelist visiiti ning lisaks on toimunud kohtumised tehnilistes küsimustes eesmärgiga saavutada võimalikult häid operatiivtulemusi.

Ehkki Euroopa Ülemkogu oktoobrikuu kohtumisest ei ole möödunud palju aega, on koostöö enamiku prioriteetsete riikidega vilja kandnud. Kokku on lepitud olulised eeltingimused tagasisaatmisealaseks koostööks ja vahepeal seiskunud tagasisaatmisprotsess on uuesti alanud. Valletta tippkohtumisel kokku lepitud eesmärkide toetamiseks on ELi Aafrika usaldusfondist eraldatud 1 miljard eurot. ELi 2017. aasta eelarvesse lisatakse rände välismõõtme arendamise toetuseks 726,7 miljonit eurot. Samuti on pandud alus selleks, et luua ELi tasandi ühtne kontaktpunkt tagasisaatmist käsitlevate andmete kogumiseks ja tagasisaatmise valdkonnas tehtava halduskoostöö tugevdamiseks.

Hea operatiivtulemusena võib esile tuua, et Nigeri kaudu Sahara kõrbe läbivate rändajate vood on rekordiliselt vähenenud: kui maikuus oli selliste rändajate arv 70 000, siis novembriks oli see kahanenud 1 500-ni. Nigeris on konfiskeeritud 95 sõidukit ja kohtusse antud 102 inimsmugeldajat. Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni (IOM) abiga on repatrieeritud 4 430 kinnipeetud rändajat, kes läbisid riiki ebaseaduslikult. Lisaks on 2016. aastal ligikaudu 2 700 viiest prioriteetsest riigist pärit rändajat EList oma päritoluriiki tagasi pöördunud.

Paraku ei ole vähenenud transiidivood Aafrikas seni aidanud vähendada rändajate saabumist Euroopasse. Viiest prioriteetsest riigist Vahemere keskosa rändetee kaudu Euroopasse saabunud rändajate arv on 2016. aastal kasvanud peaaegu 59 000-ni kokku üle 173 000-st selle tee kaudu saabunud rändajast. See osutab vajadusele partnerlusraamistiku rakendamist jätkata ja laiendada.

Partnerlusraamistiku potentsiaali ei ole veel täielikult ära kasutatud. Esiteks on seosed muude poliitikavaldkondadega, nagu seaduslik ränne, kaubandus, energeetika, põllumajandus ja haridus, endiselt piiratud. Nende parem seostamine võib luua aluse tõelisteks partnerlusteks kolmandate riikidega ja nende kaasamine partnerlusraamistiku konteksti on tulevaste kuude peamine eesmärk. Teiseks on edu seisukohast äärmiselt oluline, et liikmesriigid toetaksid kogu protsessi, sealhulgas rändepoliitika sisemõõdet. Seda toetust tuleb protsessi süvenedes ja laienedes jätkata ja tugevdada. Kolmandaks on järgmise aasta veebruaris toimuval kõrgemate ametnike kohtumisel kavas anda uut hoogu Valletta protsessile, mis on endiselt Aafrikas toimuvat rännet käsitleva ELi lähenemisviisi alus.

Partnerlusraamistikus kolmandate riikidega toimuv intensiivne koostöö nõuab täielike tulemuste saamiseks aega ja pühendumust. Käegakatsutavate tulemuste saavutamise eelduseks eelolevatel kuudel on ebaseadusliku rände algpõhjusi käsitlevate projektide käimalükkamine, tuvastamise ja tulemusliku tagasisaatmise uute menetluste rakendamine ning sihipäraste meetmete võtmine smugeldamise tõkestamiseks Euroopasse suunduvate rändeteede põhipunktides.

2. Edukas koostöö prioriteetsete riikidega ning esimesed tulemused saabumiste ja tagasisaatmiste valdkonnas

2.1 Prioriteetsed partnerriigid – konkreetsed edusammud

Niger

Niger on äärmiselt oluline transiidiriik neile, kes soovivad liikuda Sahara-tagusest Aafrikast Vahemere äärde. Niger on ka riik, millel on tõsiseid probleeme riigi juhtimisega ja millel on suured arenguvajadused. Tšaadi järve piirkonna ja Mali kriiside tagajärjel on riigil endal raskusi saabuvate pagulastega. Sellest hoolimata teeb Niger ELiga tihedat koostööd, et astuda eelkõige vastu rändajate smugeldamisele ja vähendada ebaseaduslike rändajate vooge. Riigist on saamas musternäide sellest, kuidas EL ja selle liikmesriigid suudavad terviklikul viisil kombineerida eri vahendeid.

Koostööd on toetanud hulk ELi kõrgetasemelisi visiite. Oktoobris külastas riiki Saksa liidukantsler, novembri alguses Itaalia välisminister ja detsembris Madalmaade välisminister. Nigeri presidendi visiidiga Brüsselisse 15. detsembril lõpeb väga intensiivsete kontaktide aasta ning selle visiidi käigus saab kokku leppida järgmised sammud.

Koostöö raames toimunud kohapealne põhitegevus on olnud keskendunud Agadezi piirkonnale. Ühelt poolt hõlmab see võitlust inimsmugeldamise ja -kaubanduse vastu, ent kestev lahendus tähendab samuti, et rändajatel aidatakse koju tagasi pöörduda ja et kohalikele elanikele pakutakse alternatiivseid majandusvõimalusi. Lisaks tuleb hoolitseda selle eest, et ränne ei suunduks ümber muudele teedele.

Kõigis neis küsimustes on võetud meetmeid. Nende inimeste arv, kes lahkusid Nigerist, et võtta ette ohtlik tee läbi Sahara, on langenud 70 000-lt mais 1 500-le novembris. Lisaks on nende rändajate arv, kes suunatakse repatrieerimise eesmärgil Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni (IOM) juurde, märgatavalt kasvanud: suve eel suunati IOMi juurde keskmiselt 350 rändajat kuus, aga novembrikuus oli see arv juba 1 100. 4 430 neist rändajatest on juba saanud abi kodumaale vabatahtlikuks tagasipöördumiseks. Sellisele suundumusele on kaasa aidanud ka varustuse konfiskeerimine ja smugeldajate vahistamine. Juuli keskpaigast oktoobri lõpuni konfiskeeriti 95 sõidukit, anti kohtusse 102 inimsmugeldajat ning vahistati rändega seotud korruptsiooni kahtlusel 9 sandarmit.

Selliste toimingute tegemiseks on olnud äärmiselt oluline ELi vahetu toetus, sealhulgas kohapealne praktiline toetus inimsmugeldamise ja -kaubanduse vastu võitlemise lühiajaliste meetmete väljatöötamisel ja rakendamisel. Euroopa Liidu ÜJKP Nigeri missiooni (EUCAP Sahel Niger) Agadezis asuv kohalik esindus on tegutsemisvõimeline ja on alates aprillist korraldanud hulga koolitusi, sealhulgas 20 koolitust 360-le sisejulgeolekujõudude liikmele rände ning jälitus- ja vahistamismeetodite kohta. Esindust tugevdatakse veelgi kahe lisatöötaja lähetamisega komisjonist ja Euroopa välisteenistusest ning ühe kontaktametniku töölevõtmisega Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametisse.

ELi vahendeid on kasutatud ka tulemuste saavutamise jätkamiseks ja süvendamiseks. ELi Aafrika usaldusfondi vahenditega toetatakse kuues keskuses 30 000 haavatavat rändajat, kes on peetud rändetee ääres kinni, ja 12 000 rändaja tagasisaatmist nende päritolukogukonda. Lisaks antakse liikmesriikide majandusprogrammidest toetust 1 400 nigerlasele ettevõtlusega tegelemiseks transiiditsoonis ning 6 000 noorele nende oskuste täiustamiseks ja tööturule sisenemise hõlbustamiseks. Vahetu mõju saavutamiseks on komisjon töötanud ELi Aafrika usaldusfondi raames välja ka lühiajalise mõjuprojekti, millega vastatakse Nigeri soovile luua nähtavalt ja kiiresti alternatiivseid sissetulekuvõimalusi nn rändetööstuse asendamiseks. Pikemaajaliselt teevad EL ja liikmesriigid tööd algpõhjustega võitlemiseks ja kohalikule majandusele jätkusuutlike alternatiivide pakkumiseks, mida toetatakse eelarvetoetuse jaoks kättesaadavaks tehtud rahastamispaketi kaudu.

Võttes arvesse tõsiseid kaitseprobleeme, millega Nigeril tuleb ümberasustatud isikute vastuvõtmisel kokku puutuda, toetatakse riiki ka piirkondlike meetmetega, sealhulgas juurdepääsu võimaldamisega seisundi kindlaksmääramise menetlustele, samuti vastuvõtutingimuste tagamise ja varjupaigataotlejate abistamisega.

Lõpuks on samuti tähtis suutlikkus tulemusi mõõta. EL teeb koos Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooniga tööd andmete kogumise parandamiseks. Selleks vaadeldakse rändeteede 40 strateegilises punktis rändevooge ja -marsruute, rändajate demograafilist koosseisu ja rände põhjusi.