[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 19.8.2009

KOM(2009) 430 lõplik

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 682/2007, millega kehtestatakse teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST |

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005) (edaspidi „algmäärus”), kohaldamist teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade importi käsitlevas menetluses. |

Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |

Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (EÜ) nr 682/2007, millega kehtestatakse teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks. Määrusega (EÜ) nr 954/2008 muudeti määrust (EÜ) No 682/2007 seoses ühe äriühingu ja kõikide teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksuga. Komisjoni otsus 2007/424/EÜ, millega kiidetakse heaks kahe Tai tootja pakutud kohustus. |

Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab põhjalikku loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata. |

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

Kavandatud meetmete kokkuvõte 16. septembril 2008 algatas komisjon teatava Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise. Läbivaatamine hõlmas ainult meetmete vormi uurimist ja selle hindamist, kas teatavate Tai eksportivate tootjate poolt pakutav hinnakohustus on reaalne ja kas seda on võimalik vastu võtta. Lisatud ettepanek määruse (EÜ) nr 682/2007 muutmiseks põhineb lõplikel järeldustel, millest tuleneb, et hinnakohustused ei ole sobiv meede. Sellepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud ettepaneku määruse kohta, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 15. detsembriks 2009. |

Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |

Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |

Asjaomase meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |

Märkust selle kohta, et ühendusel, liikmesriikide valitsustel, piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel, ettevõtjatel ja kodanikel lasuv finants- ja halduskoormus peab olema minimaalne ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata. |

Õigusakti valik |

Kavandatud õigusakt: määrus. |

Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi. |

MÕJU EELARVELE |

Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 682/2007, millega kehtestatakse teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 8 ja artikli 11 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

1. Kehtivad meetmed

(1) Pärast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 682/2007[2] (edaspidi „esialgne määrus”) lõplikud dumpinguvastased tollimaksud CN-koodide ex 2001 90 30 ja ex 2005 80 00 alla kuuluvate teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes. Meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksu kujul. Määrusega (EÜ) nr 954/2008[3] muudeti määrust (EÜ) No 682/2007 seoses ühe äriühingu ja kõikide teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumääraga. Tollimaksumäärad jäid vahemikku 3,1–14,3 %. Tollimaksust oli vabastatud nende kahe Tai eksportiva tootja (nimelt Malee Sampran Public Co Ltd (edaspidi „Malee”) ja Sun Sweet Co Ltd (edaspidi „Sun Sweet”)) import, kelle hinnakohustused olid heaks kiidetud komisjoni otsusega 2007/424/EÜ[4] ja kes vastasid määruse (EÜ) nr 682/2007 artiklis 2 sätestatud tingimustele.

2. Läbivaatamise põhjused

(2) Lõplike meetmete kohaldamise ajal andis nõukogu erandkorras loa koostööd teinud eksportivatele tootjatele, kes ei jõudnud esitada piisavalt põhjendatud hinnakohustust algmääruse artikli 8 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul, lõpetada oma pakkumine 10 kalendripäeva jooksul alates lõpliku määruse (EÜ) nr 682/2007 jõustumisest. Selle aja jooksul esitati veel kümme hinnakohustuse võtmise ettepanekut. Nii kaks heakskiidetud kui ka lisandunud kümme uut pakkumist hõlmasid kindlaksmääratud minimaalseid impordihindu.

(3) Enne kümne uue pakkumise avalikustamist vaidlustas ühenduse tootmisharu hinnakohustuste asjakohasuse, väites, et kindlaksmääratud minimaalsed impordihinnad ei ole vaatlusaluse toote (nagu määratletud põhjenduses 16) ja selle peamise tooraine ja sisendite hindade tõusu tõttu enam sobiv meede.

(4) Selleks et hinnata, kas hinnakohustused on sobiv dumpinguvastaste meetmete vorm, pidas komisjon vajalikuks hinnata uuesti, kas pakutud ja heakskiidetud hinnakohustused on reaalsed ja kas neid on võimalik vastu võtta.

3. Uurimine

(5) Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist tegi komisjon kindlaks, et on piisavalt tõendeid osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks, ja teatas 16. septembril 2008. aastal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates[5] osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.

(6) Läbivaatamisel piirduti meetmete vormi uurimisega kahe Tai eksportiva tootja puhul, kelle pakutud hinnakohustus oli heaks kiidetud, ja kümne Tai eksportiva tootja puhul, kelle hinnakohustuse võtmise ettepaneku kohta ei olnud veel otsust tehtud.

(7) Komisjon teavitas ametlikult eksportivaid tootjaid, eksportiva riigi esindajaid ning ühenduse tootjaid ja nende ühendust ning importijaid osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

(8) Selleks et saada uurimise jaoks vajalikku teavet, saatis komisjon küsimustikud kaheteistkümnele asjaga seotud eksportivale tootjale ja ühenduse tootjatele. Ühenduse tootjad ja seitse kaheteistkümnest Tai äriühingust vastasid küsimustikule.

(9) Viis Tai äriühingut, kelle hinnakohustuse pakkumise kohta ei olnud veel otsust tehtud, ei vastanud küsimustikule, mida peeti koostööks hoidumiseks algmääruse artikli 18 tähenduses. Ühe Tai äriühingu teavet ei saadud arvesse võtta, kuna ta ei täitnud täielikult konfidentsiaalset küsimustikku. Lisaks sellele ei esitanud äriühing korralikku küsimustiku vastuste mittekonfidentsiaalset versiooni. Äriühing väitis, et äriühingus aset leidnud suure struktuurimuutuse, sealhulgas ka nime muutuse, tõttu oli raske küsimustikule nõuetekohaselt vastata. Lisaks sellele ei esitanud veel üks Tai äriühing korralikku küsimustiku vastuste mittekonfidentsiaalset versiooni. Kõigile asjaomastele äriühingutele teatati algmääruse artikli 18 kavandatavast kohaldamisest ja neile anti võimalus märkuste esitamiseks. Viimati nimetatud äriühing väitis, et neil ei olnud võimalik esitada korralikku edastatud andmete mittekonfidentsiaalset versiooni andmete konfidentsiaalsuse tõttu. Tuleb märkida, et kuigi see argument on vastuvõetav küsimustiku selle osa puhul, mis käsitleb äriühingu kulusid ja hindu, ei saa seda küsimustiku muude osade puhul (tegevusstatistika, üldteave jne) vastuvõetavaks pidada. Esimesena nimetatud äriühing esitas täiendavat konfidentsiaalset teavet. Kuigi võetakse arvesse, et äriühingus toimuvad ümberkorraldused, on siiski vaja esitada põhiteavet, et äriühingu olukorda oleks võimalik hinnata. Kuigi lisateave esitati hiljem, ei olnud kõnealune miinimumnõue täidetud, kuna üksikasju teatavate kuluartiklite kohta ei esitatud. Lisaks sellele ei esitatud korralikku küsimustiku vastuste mittekonfidentsiaalset versiooni.

(10) Seega jõuti järeldusele, et ei esitatud mõjuvaid argumente, mis muudaksid otsust kohaldada algmääruse artiklit 18.

(11) Kõik teised tootmisettevõtted tegid koostööd ja vastasid küsimustikule.

(12) Mitmed muud huvitatud isikud esitasid märkusi. Üks importija väitis, et meetmete kehtestamine ei olnud õigustatud, kuna esialgsel uurimisperioodil (nagu määratletud põhjenduses 17) dumpingut ei esinenud ja seega tuleks need tühistada. Sellega seoses tuleks meelde tuletada, et esialgses uurimises tuvastati kahjustava dumpingu esinemine. Lisaks sellele keskendutakse käesolevas läbivaatamises hinnakohustuste sobivusele dumpinguvastaste meetmete tõhusa vormina ning arvesse saab võtta vaid neid esialgse uurimise järelduste kohta tehtavaid märkusi, mis on seotud meetmete vormiga. Seepärast tuli kõnealune märkus tagasi lükata. Veel üks importija esitas ametliku taotluse meetmete peatamiseks. Seda taotlust hinnatakse väljaspool käesolevat läbivaatamise uurimist.

(13) Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

(14) a) Tai eksportivad tootjad:

- Lampang Food Products Co., Ltd., Bangkok,

- Malee Sampran Public Co., Ltd., Bangkok,

- River Kwai International Food Industry Co., Ltd., Bangkok, ja

- Sun Sweet Co., Ltd., Chingmai;

b) ühenduse tootjad:

- Bonduelle Conserve International, Lille-Villeneuve d'Ascq, Prantsusmaa,

- Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Itaalia.

(15) Uurimine kestis ajavahemikul 1. juulist 2007 kuni 30. juunini 2008 (edaspidi „läbivaatamise uurimisperiood”).

4. Vaatlusalune toode

(16) Vaatlusalune toode on Taist pärit, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud külmutamata suhkrumais ( Zea mays var. saccharata ) terade kujul, mis praegu kuulub CN-koodi ex 2001 90 30 alla, ja ilma äädika või äädikhappeta toiduks valmistatud või konserveeritud külmutamata suhkrumais ( Zea mays var. saccharata ) terade kujul (v.a rubriiki 2006 kuuluvad tooted), mis praegu kuulub CN-koodi ex 2005 80 00 alla.

C. TULEMUSED

1. Vaatlusaluse toote müügihindade areng

(17) Esimese sammuna uuriti vaatlusaluse toote hinna arengut esialgse uurimisperioodi algusest, st 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2005 (edaspidi „esialgne uurimisperiood”), kuni läbivaatamise uurimisperioodi lõpuni. Ülejäänud 2008. aasta andmeid vaadati lõppjärelduste kontrollimiseks.

(18) Analüüs näitas Taist pärit vaatlusaluse toote impordihindade selget tõusutrendi alates esialgse uurimisperioodi algusest, eelkõige alates 2006. aasta lõpust. Hoolimata hinnalangusest läbivaatamise uurimisperioodil, olid hinnad märkimisväärselt kõrgemad kui esialgsel uurimisperioodil. 2008. aasta andmed viitavad uuele hinnatõusule.

Tabel 1: ELi suunatud Taist pärit impordi hinnad kvartalite kaupa

Indeks, KV1/2005 = 100 | KV1 | KV2 | KV3 | KV4 |

Esialgne uurimisperiood Indeks | 656 100 | 669 102 | 723 110 | 699 107 |

2006 Indeks | 719 110 | 705 107 | 715 109 | 747 114 |

2007 Indeks | 830 127 | 798 122 | 814 124 | 773 118 |

Läbivaatamise uurimisperiood Indeks | 814 124 | 773 118 | 763 116 | 740 113 |

2008 Indeks | 763 116 | 740 113 | 768 117 | 811 124 |

Allikas : Eurostat

(19) Eurostati andmete kohast vaatlusaluse toote keskmiste impordihindade üldist arengut kinnitas Tai äriühingute poolt ELi müüdud standardsuurusega konservide (12 oz) kontrollitud müügihindade analüüs. Nagu näidatud allpool esitatud tabelis võib kõnealuse suurusega konservide puhul täheldada samasugust trendi, kui nähtub Eurostati andmetest.

(20) Lisaks sellele näitasid standardsuurusega konservide Tai hinnad isegi suuremat hinnakõikumist alates esialgse uurimisperioodi algusest. Müügihinnad kõikusid 2005. aasta esimese kvartali ja läbivaatamise uurimisperioodi viimase kvartali vahelisel ajal üle 30 %. 2008. aasta teise poole andmed kinnitavad seda arengut.

Tabel 2: Tai müügihinnad impordil ELi (Euro/t – konserv suurusega 12 oz – indekseeritud)

Indeks, KV1/2005 = 100 | KV1 | KV2 | KV3 | KV4 |

Esialgne uurimisperiood | 100 | 105 | 106 | 115 |

2006 | 118 | 119 | 118 | 123 |

2007 | 129 | 133 | 123 | 116 |

Läbivaatamise uurimisperiood | 123 | 116 | 109 | 112 |

2008 | 109 | 112 | 121 | 122 |

Allikas : uurimine

(21) Võttes arvesse vaatlusaluse toote hindade märkimisväärset kõikumist alates esialgsest uurimisperioodist, tuleb järeldada, et kindlaksmääratud minimaalse impordihinnaga hinnakohustused ei ole enam asjakohased.

2. Minimaalsete impordihindade võimalik indekseerimine

(22) Kuigi kontrollitavad hinnakohustused ja heakskiidetud hinnakohustused sisaldavad ainult kindlaksmääratud minimaalseid hindu, uuriti siiski, kas kahte kehtivat hinnakohustust ja kümmet kontrollitavat hinnakohustust saaks erandkorras vastavalt säilitada või heaks kiita minimaalsete impordihindade indekseerimise kaudu.

(23) Seega tuli kindlaks teha, kas vaatlusaluse toote müügihindade ja tootmisprotsessis kasutatava peamise tooraine/sisendi ostuhindade arengu vahel on seos ja kui seos esineb, siis kas need ostuhinnad moodustavad olulise osa tootmise kogukuludest ja kas teave nende komponentide hinna kohta on avalikult kättesaadav.

(24) Kaks peamist komponenti on suhkrumais ja konservipurgid, mis moodustavad mõlemad 30–40 % vaatlusaluse toote tootmiskuludest.

a) Indekseerimine suhkrumaisi ostuhinna arengu alusel

(25) Allpool esitatud tabelist on näha, et suhkrumaisi keskmine ostuhind Tais ja ELis on võrreldes esialgse uurimisperioodiga märkimisväärselt tõusnud. Läbivaatamise uurimisperioodi lõpus olid hinnad oluliselt kõrgemad kui esialgsel uurimisperioodil. 2008. aasta teise poole andmed kinnitavad hinnatõusu.

(26) Samuti ilmneb, et erinevalt EList näitavad Tai ostuhinnad üha suuremat kõikumist aasta jooksul, eelkõige alates 2006. aasta lõpust. Erinevus madalaima ja kõrgeima hinna vahel oli Tais ligi 40 % esialgse uurimisperioodi ja läbivaatamise uurimisperioodi vahelisel ajal. 2008. aasta lõpu andmed osutavad veelgi suuremale hinnakõikumisele.

Tabel 3: Suhkrumaisi ostuhinnad kvartalite kaupa eurodes (indekseeritud)

Indeks, KV1/2005 = 100 | KV1 | KV2 | KV3 | KV4 |

Esialgne uurimisperiood (2005) | Tai | 100 | 100 | 101 | 117 |

EL | 100 | 100 | 100 | 100 |

2006 | Tai | 121 | 116 | 118 | 132 |

EL | 99 | 99 | 99 | 99 |

2007 | Tai | 138 | 124 | 125 | 132 |

EL | 114 | 114 | 114 | 114 |

Läbivaatamise uurimisperiood | Tai | 125 | 132 | 130 | 117 |

EL | 114 | 114 | 160 | 160 |

2008 | Tai | 130 | 117 | 127 | 161 |

EL | 160 | 160 | 160 | 160 |

Allikas: uurimine

(27) Vaatamata sellele, et nii vaatlusaluse toote müügihind kui ka suhkrumaisi ostuhind kõikus esialgsest uurimisperioodist alates üha rohkem, ei tuvastatud järjepidevat ja stabiilset seost mõlemate hindade vahel. Kuigi 2005. aasta alguse ja 2006. aasta lõpu vahelise aja kohta võib väita, et suhkrumaisi hinnaareng peegeldub teataval määral vaatlusaluse toote hinnaarengus, ei kehti see enam 2007. aasta kohta. Suhkrumaisi ostuhind hoopis langeb, samal ajal kui vaatlusaluse toote müügihind tõuseb ja vastupidi.

Tabel 4: Vaatlusaluse toote müügihinna ja suhkrumaisi ostuhinna vaheline seos [pic]

(28) Lisaks sellele näitas analüüs, et suhkrumaisi hinnaareng ei ole maailmas ühtlane. Tabelist 3 nähtub, et Tai ja ühenduse hindade areng on erinev.

(29) Kuna puudub seos vaatlusaluse toote müügihindade ja suhkrumaisi ostuhindade vahel ning võttes arvesse suhkruhinna erinevat arengut Tais ja ühenduses, on selge, et minimaalse impordihinna indekseerimine suhkrumaisi hinna alusel ei ole võimalik.

(30) Sama oluline on ka asjaolu, et teave suhkrumaisi hindade kohta ei ole avalikult kättesaadav. Eespool esitatud andmeid oli võimalik hankida vaid läbivaatamise raames. Miinimumhinna indekseerimine on seega võimatu, isegi kui seos oleks tuvastatud.

a) Indekseerimine konservipurkide ostuhinna arengu alusel

(31) Teise peamise sisendi – konservipurkide – hind moodustab osa tootmise kogukuludest, mis ei ole aga piisavalt märkimisväärne osa, et võimaldada indekseerimist ainult konservipurkide hinna alusel. Lisaks sellele on uurimine näidanud, et konservipurkide hinnad olid esialgse uurimisperioodi ja läbivaatamise uurimisperioodi vahelisel ajal stabiilsed, s.t et seost vaatlusaluse toote hinnaga ei olnud võimalik leida. Seega märgitakse, et põhjenduses 23 esitatud indekseerimise eeltingimused ei ole täidetud. Seepärast ei kaalutud rohkem minimaalse impordihinna indekseerimist konservipurkide hinna alusel.

(32) Eespool nimetatud elementide põhjal kinnitati uurimises, et ei ole võimalik indekseerida minimaalseid impordihindu vaatlusaluse toote kõikuvate hindade arvesse võtmiseks.

3. Põhjused, miks kontrollitavaid hinnakohustusi ei saa heaks kiita

(33) Kümnest äriühingust, kelle hinnakohustuse kohta ei olnud veel otsust tehtud, ei vastanud viis küsimustikule ning seega peetakse neid koostööst hoiduvateks vastavalt algmääruse artiklile 18. Põhimõttelistel kaalutlustel ei saa koostööst hoidumist premeerida ning seega ei saa nende äriühingute pakutud hinnakohustusi heaks kiita.

(34) Veel leiti, et üks teine äriühing võttis üle dumpinguvastased tollimaksud, vähemalt teatavate tehingute puhul. Selline käitumine nõrgendab usaldust, mis on hinnakohustuste heakskiitmise eeldus. Seetõttu ei kiidetud selle äriühingu pakutud hinnakohustust heaks.

(35) Üks äriühing asutas vaatlusalust toodet tootva seotud äriühingu väljaspool Taid. Äriühing tegi ettepaneku kaasata kõnealune tütarettevõtte hinnakohustuse pakkumisse. Taolise tütarettevõtte olemasolu kätkeb endas aga suurt ristkompenseerimise ohtu. Seetõttu tuli ka selle äriühingu pakutud hinnakohustus tagasi lükata.

(36) Üks äriühing lõpetas vaatlusaluse toote tootmise ja liisis tootmisseadmed äsja asutatud seotud äriühingule. Seetõttu tuli ka selle äriühingu pakutud hinnakohustus tagasi lükata.

4. Hinnakohustuse tühistamise põhjused

(37) Ühe hinnakohustuse võtnud äriühingu valdustesse tehtud kontrollkäigu raames tuvastati mitmeid rikkumisi, mida on üksikasjalikud kirjeldatud komisjoni otsuses [INSERT].

D. JÄRELDUSED

(38) Eespool esitatud faktidest ja kaalutlustest lähtudes jõutakse järeldusele, et kindlaksmääratud minimaalse impordihinnaga hinnakohustused ei ole enam dumpingu kahjuliku mõju tasakaalustamiseks sobiv meede ning probleemi lahendamiseks ei ole võimalik kasutada minimaalsete impordihindade indekseerimist. Seepärast tuleks hinnakohustuse võtmise ettepanekud tagasi lükata ning heakskiidetud hinnakohustused tühistada.

(39) Kümnest hinnapakkumisest, mille kohta ei ole veel otsust tehtud, tuleks kaheksa tagasi lükata eespool nimetatud põhjustel.

(40) Samuti tuleks tühistada üks kahest juba heakskiidetud hinnapakkumisest, kuna hinnakohustus ei vasta nõuetele.

(41) Seega järeldati, et meetme vormi käsitlev läbivaatamise uurimine tuleks lõpetada, asjaomased hinnakohustuse võtmise ettepanekud tagasi lükata ja juba heakskiidetud hinnakohustused tühistada.

(42) Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal tehti otsus lükata tagasi hinnakohustuse võtmise ettepanekud ja tühistada juba heakskiidetud hinnakohustused, ning neile anti võimalus esitada märkusi.

(43) Mõned isikud väitsid, et hinnakohustust ei saa tühistada, kui kõikidest hinnakohustuse tingimustest on kinni peetud. Äriühingule tuleks hoopis anda võimalus vaadata üle oma minimaalsed impordihinnad turuarengust lähtudes.

(44) Vastusena sellel väitele tuleb rõhutada, et heakskiidetud kohustused tuli tühistada nagu ka hinnakohustuse võtmise pakkumised tagasi lükata eelkõige praktilistel kaalutlustel. Nagu eespool selgitatud, on läbivaatamine näidanud, et suhkrumaisi puhul ei ole hinnakohustused sobivad, olenemata sellest, kas äriühingud täidavad hinnakohustuse võtmise tingimusi või kas nad on valmis minimaalseid impordihindu läbi vaatama. Võttes arvesse läbivaatamisel tuvastatud hinnakõikumist, oleks minimaalsete impordihindade läbivaatamisel mõtet vaid siis, kui määrataks kindlaks indekseerimise valem. Kuid läbivaatamine on näidanud, et puudub alus, mille põhjal seda teha.

(45) Üks äriühing väitis, et nende suhkrumaisi ostuhinnad ja vaatlusaluse toote müügihinnad olid esialgse uurimisperioodi ja läbivaatamise uurimisperioodi vahelisel ajal väga kõikuvad ja tõusid ning ta väitis, et nende vaatlusaluse toote müügihinna tõus oli põhjustatud minimaalsest impordihinnast. Seega väitis äriühing, et ei ole põhjust tühistada nende hinnakohustusele antud heakskiitu.

(46) Äriühingu esitatud teave aga väidet ei kinnita. Suhkrumaisi hind tõepoolest tõusis, kuigi keskmisest mõnevõrra vähem. Äriühingu vaatlusaluse toote hind oli läbivaatamise uurimisperioodil asjaomasest minimaalsest impordihinnast aga märkimisväärselt kõrgem ja näitas edasist tõusutrendi ka 2008. aasta teises pooles.

(47) Mõned isikud väitsid, et hinnakohustuse võtmise ettepanekute tagasilükkamine ja heakskiidetud hinnakohustuste tühistamine ei ole kooskõlas WTO dumpinguvastase lepingu artikliga 15, milles kohustatakse WTO liikmeid võtma arvesse arengumaade eriolukorda. Vastusena sellele seisukohale tuleb rõhutada, et komisjon kaalus eelarvamusteta kõiki võimalusi, kaasa arvatud kindlaksmääratud minimaalse impordihinna indekseerimist, et lahendada hinnakohustuse teostatavuse probleemi. Seega on konstruktiivsete abinõude rakendamise võimalust käesoleval juhul uuritud. Põhjendustes 22–32 esitatud uurimise järeldused ei jätnud aga siinkohal mänguruumi.

(48) Teised isikud taotlesid läbivaatamise järelduste põhjal meetmete ametlikku peatamist. Nagu märgitud põhjenduses 12, hinnatakse seda taotlust väljaspool käesolevat läbivaatamise uurimist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Määruse (EÜ) nr 682/2007 (mida on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 954/2008) artikli 1 lõige 3 jäetakse välja.

2. Määruse (EÜ) nr 682/2007 (mida on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 954/2008) artikli 1 lõige 4 nummerdatakse ümber artikli 1 lõikeks 3.

3. Määruse (EÜ) nr 682/2007 (mida on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 954/2008) artikkel 2 jäetakse välja.

4. Määruse (EÜ) nr 682/2007 (mida on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 954/2008) artiklid 3 ja 4 nummerdatakse vastavalt ümber artikliteks 2 ja 3.

5. Määruse (EÜ) nr 682/2007 (mida on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 954/2008) II lisa jäetakse välja.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 682/2007 (mida on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 954/2008) osaline vahepealne läbivaatamine lõpetatakse ilma hinnakohustuste pakkumistele heakskiitu andmata.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[…]

[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

[2] ELT L 159, 20.6.2007, lk 14.

[3] ELT L 260, 30.9.2008, lk 1.

[4] ELT L 159, 20.6.2007, lk 42.

[5] ELT C 237, 16.9.2008, lk 18.