EUROOPA KOMISJON Brüssel,30.9.2020 SWD(2020) 301 final KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 2020. aasta aruanne õigusriigi kohta





Peatükk õigusriigi olukorra kohta Bulgaarias Lisatud dokumendile: KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 2020. aasta aruanne õigusriigi kohta



Õigusriigi olukord Euroopa Liidus {COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Lühikokkuvõte Pärast seda, kui Bulgaaria 2007. aastal ELiga ühines, on komisjon koostöö- ja jälgimiskorra alusel hoidnud silma peal sealsetel justiits- ja korruptsioonivaldkonna reformidel. Bulgaaria justiitsreform on olnud järkjärguline protsess, millel on olnud oluline mõju kohtute sõltumatusele ja üldsuse usaldusele. Endiselt esineb probleeme, eelkõige seoses vajadusega viia Veneetsia komisjoni arvamust arvesse võttes lõpule 2019. aastal alustatud reform seoses peaprokuröri tegelikku ja kriminaalvastutust käsitlevate õiguslike menetlustega. Lisaks on arutletud kõrgema kohtute nõukoja ja selle inspektsiooni koosseisu ja toimimise üle ning see on viinud uute reformiettepanekuteni. Üldisemalt võib öelda, et ilma pädevate asutuste piisava reageeringuta on kohtusüsteemi vastu suunatud rünnakud sagenenud. Kehtetuks on tunnistatud vastuolulised sätted kohtunike automaatse ametist vabastamise kohta kriminaaluurimise korral ja kohtunike kohustuse kohta anda teada kuulumisest kutseorganisatsiooni. Bulgaaria reformis 2017. ja 2018. aastal oma õiguslikke ja institutsioonilisi korruptsioonivastaseid raamistikke põhjalikult. Reformi tulemusena on paranenud asjaomaste asutuste koostöö. 2020. aasta esimeses pooles algatati mitu kõrgetasemelist uurimist ja mitmel juhul on esitatud ka süüdistus. Uute reformidega nähakse ette, et kõrgete riigiametnike vara- ja majanduslike huvide deklaratsioonid on avalikud. Seda võib pidada heaks tavaks. Sellest hoolimata on endiselt olulisi probleeme, nagu näitavad ka arvamusuuringud, mille kohaselt on üldsuse usaldus korruptsioonivastaste institutsioonide vastu väga väike. Korruptsioonivastase võitluse tulemusetus oli üks peamisi teemasid, mis tõstatati 2020. aasta suvel toimunud meeleavaldustel. Suurte korruptsioonijuhtumite puhul ei ole veel jõutud kuigi paljude lõplike süüdimõistvate kohtuotsusteni. Korruptsioonivastase strateegia väljatöötamisest ja rakendamisest oleks vaja paremini ja tulemuslikumalt teavitada. Ametiasutustele tuleb anda tõhusaks korruptsioonivastaseks võitluseks piisavad vahendid. Huvide konfliktidega seotud õigusraamistik on olemas, aga muret tekitab lobitöö, mis on endiselt seadusega reguleerimata, ning õigusloome läbipaistvus ja prognoositavus riigis. Mis puudutab meedia mitmekesisust, siis põhineb Bulgaaria õigusraamistik mitmel põhiseaduslikul kaitsemeetmel ja seadusandlikul meetmel (nt raadio- ja televisiooniseadus), mida sageli tegelikult ei järgita. Audiovisuaalmeediat reguleerivat asutust peetakse oma tegevuses sõltumatuks ja läbipaistvaks, kuid sel puuduvad ülesannete tõhusaks täitmiseks vajalikud vahendid. Meediaomandi läbipaistmatus on muret tekitav. Meediat poliitilise sekkumise eest kaitsvas õigusraamistikus ei ole sõnaselget keeldu, et poliitikud ei tohi olla meediaväljaannete omanikud, ning poliitikas osalejate ja mõne meediakanali vahel on leitud sidemeid. Mitu meediavabaduse ühendust on teatanud ajakirjanike füüsilisest või interneti kaudu ründamisest. Kontrolli- ja tasakaalusüsteemiga seotud probleemid on vähene avalikkusega konsulteerimine ja mõju hindamine õigusloomes. Vahendite nappusest hoolimata on inimõigustega tegelevate riiklike institutsioonide toimimine jätkuvalt paranenud. Kodanikuühiskonna tegutsemisruumi, mis on Bulgaarias niigi piiratud, võib veelgi mõjutada uus seaduseelnõu, mis käsitleb vabaühenduste välisrahastamist.



Koostöö- ja jälgimiskord kehtestati Bulgaaria ühinemisel Euroopa Liiduga 2007. aastal üleminekumeetmena, et aidata kaasa Bulgaaria jätkuvatele jõupingutustele reformida riigi justiitssüsteemi ning parandada korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastast võitlust . Kooskõlas koostöö- ja jälgimiskorra loomise otsusega – ning nagu nõukogu on rõhutanud – lõpetatakse koostöö- ja jälgimiskorra kohaldamine siis, kui kõik Bulgaariale seatud eesmärgid on rahuldavalt täidetud. Viimases koostöö- ja jälgimiskorra aruandes, mis võeti vastu 2019. aasta oktoobris, märgiti, et Bulgaaria on võtnud mitu lisakohustust, ning komisjon järeldas, et koostöö- ja jälgimiskorra kohased edusammud on piisavad, et täita kohustusi, mis Bulgaaria oli võtnud ELiga ühinemise ajal. Nagu komisjon on rõhutanud, peab Bulgaaria jätkama järjepidevat tööd, et võtta komisjoni aruandes nimetatud kohustuste täitmiseks vastu konkreetsed õigusaktid ja jätkata rakendamist. Komisjon võtab enne lõpliku otsuse tegemist nõuetekohaselt arvesse nii nõukogu kui ka Euroopa Parlamendi tähelepanekuid . I.Kohtusüsteem Bulgaaria Vabariigi kohtusüsteemi kuulub kokku 182 üld- ja erikohut. Üldreeglina menetlevad üldkohtud kohtuasju kolmes astmes: 113 rajoonikohut, 28 regionaalset kohut ja 5 apellatsioonikohut. Erikohtute hulka kuuluvad ka sõjaväe-, kriminaal- ja halduskohtud. Kõrgeim kassatsioonikohus on kõrgeima astme kohus üld- ja sõjaväekohtutes ning kriminaalasjade erikohtutes menetletavates asjades, aga haldusasjades on viimase astme kohus kõrgeim halduskohus. Väljaspool üldkohtusüsteemi on kõrgeimateks kohtuteks kõrgeim kassatsioonikohus ja kõrgeim halduskohus. Kohtusüsteemi kuulub ka prokuratuur, aga Bulgaaria konstitutsioonikohus ei ole kohtusüsteemi osa . Prokuratuuril on ühtne struktuur ja seda juhib peaprokurör. Kõrgem kohtute nõukoda on Bulgaaria kohtusüsteemi kõrgeim haldusasutus. See vastutab kohtusüsteemi juhtimise ja sõltumatuse tagamise eest. Kohtunikke, prokuröre ja uurijaid nimetab ametisse, edutab, viib üle ja vabastab ametist kõrgema kohtute nõukoja asjaomane (kohtunike või prokuröride) koda . Kõrgem advokaatide nõukogu on seadusega asutatud sõltumatu organ . Sõltumatus Peaprokuröri ja tema asetäitjate vastutuse reform on käimas. Viimastel aastatel on prokuratuuris tehtud hulk reforme, mille eesmärk oli selle ümberkorraldamine . Neist edusammudest hoolimata on Bulgaaria peaprokuröri volituste ja positsiooni kombinatsioon märkimisväärse mõjuga, sest peaprokurör võib tühistada või ära muuta iga prokuröri tehtud otsuse, mida kohtunik ei ole läbi vaadanud . Peale selle võib ta lähetada prokuröre kalendriaasta jooksul kolmeks kuuks ilma nende nõusolekuta ja anda neile kirjalikke korraldusi (sh üksikjuhtude kohta) . Peaprokuröril on märkimisväärsed volitused ka prokuröride suhtes, kes on rajooni- või regionaalsete prokuratuuride juhid . Seega alluvad sisuliselt kõik prokurörid ja uurijad peaprokurörile. Peaprokuröri vastutusega on nii, et teda võib ametist tagandada üksnes kõrgema kohtute nõukoja täiskogult vabariigi presidendile saadetud ettepaneku alusel . Kuigi peaprokuröri volitused ei ole Bulgaaria kohtusüsteemile ainuomased, on väljendatud muret seoses koosmõjuga, mida avaldavad tema volitused ja positsioon kõrgemas kohtude nõukojas. Prokuröride kojas on peaprokuröril ametikohase liikme ja esimehena otsustav roll prokuröride karjääris ning nendega seotud distsiplinaarmenetlustes . Peaprokuröri ja tema asetäitjate suhtes tulemusliku kriminaaluurimise korraldamise võimaluse puudumine on kauaaegne probleem, mille on tõstatanud mitte ainult Euroopa Komisjon, vaid ka Euroopa Inimõiguste Kohus ja Euroopa Nõukogu . 2019. aasta juunis esitati selle probleemi lahendamiseks seaduseelnõu, kuid mitu sidusrühma väljendasid selle üle suurt muret. Komisjoni soovituse alusel taotles Bulgaaria Veneetsia komisjoni arvamust, et vältida ohtu kohtute sõltumatusele, tagades siiski kavandatud mehhanismi tulemuslikkuse. 2019. aasta detsembris avaldas justiitsministeerium uue seaduseelnõu, milles järgiti mõnda Veneetsia komisjoni soovitust . See uus seaduseelnõu on praegu parlamendi menetleda ning selles on ette nähtud eriprokurör, kelle ülesanne on uurida peaprokuröri võimalikke kuritegusid. Selle eriprokuröri valib seitsmeaastaseks ametiajaks kõrgema kohtute nõukoja prokuröride koda oma kolme liikme ettepanekul ja selleks tuleb saada üheteistkümnest häälest vähemalt kaheksa poolthäält. Ta oleks peaprokuröri ja tema asetäitjate suhtes läbiviidava uurimise üle järelevalvet tehes menetluslikult sõltumatu, kuid jääks muus tegevuses peaprokuröri alluvusse . Teatavad eriprokuröri ametisse nimetamise korra osad ja uurimisvolitused on tekitanud muret ning seaduseelnõus tuleks kindlasti arvesse võtta Euroopa Nõukogu soovitusi . Valitsus küsis 18. detsembril 2019 konstitutsioonikohtult, kas peaprokuröri tehtav seaduslikkuse kontroll, mis on põhiseaduses sätestatud pädevus, kehtib ka tema vastu algatatud uurimiste kohta. See taotlus seadis kaudselt kahtluse alla, kas õigusakti eelnõu vastab põhiseadusele. 23. juulil 2020 otsustas konstitutsioonikohus, et peaprokurör ei saa teha järelevalvet teda uurivate prokuröride tegevuse seaduslikkuse üle . See otsus võimaldab parlamendil oma tööd jätkata. Kohtuotsusega ei lahendata siiski probleeme, mis on seotud kavandatava eriprokuröri ametisse nimetamise korraga ja asjaoluga, et ta jääb peaprokuröri alluvusse muu tegevuse puhul kui peaprokuröri ja tema asetäitjate suhtes algatatud uurimine. Lisakonsulteerimine Veneetsia komisjoniga seaduseelnõu üle annaks uue vastutusmehhanismi tulemuslikkuse kohta kindlustunde. Tehtud edusammudest hoolimata on kõrgema kohtute nõukoja koosseisu ja toimimise üle toimunud lisaarutelu. Varasematest reformidest ja edusammudest hoolimata on Euroopa Nõukogu ja eri sidusrühmad pidanud kõrgema kohtute nõukoja olukorda muret tekitavaks . Mis puudutab koosseisu, siis eespool nimetatud reformid on taganud kõrgema kohtute nõukoja tasakaalustatuma struktuuri . Ent kolleegide valitud kohtunike koguarv ei moodusta enamust . Peale selle on peaprokuröril prokuröride kojas otsustav roll ning samuti on tal mõju täiskogule ja võimalik, et ka kohtunike kojale, kuna seadusega on ette nähtud, et mittekohtunikest liikmed, kelle valib kohtunike kotta parlament, võivad teoreetiliselt pärineda ka prokuröride seast . Veneetsia komisjon on selle pärast muret väljendanud, sest prokurörid ja eelkõige peaprokurör on endiselt olulisel määral kaasatud kohtunike juhtimisse. Kõrgema kohtute nõukoja üldine struktuur võib piirata selle võimet kaitsta kohtusüsteemi sõltumatust täitevvõimu, seadusandja, kohtusüsteemi (sh peaprokuröri büroo ja kõrgema kohtute nõukoja enda) surve eest. Ohtu kohtute sõltumatusele tõendavad nende kohtunike arv, keda on rünnatud, kohtunike sihipärane kritiseerimine nende tehtud otsuste sisu tõttu ja avaliku elu tegelaste hiljutine retoorika. Peaminister andis 14. augustil 2020 teada uue põhiseaduse kavast, mis hõlmab kõrgema kohtute nõukoja ja selle inspektsiooni koosseisu reformi; see hõlmab ka kõrgeima kassatsioonikohtu esimehe, kõrgeima halduskohtu esimehe ja peaprokuröri ametisse nimetamise korra ja ametiaja pikkuse muutmist . Sellistes reformides tuleb arvesse võtta Euroopa Nõukogu soovitusi . Kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse tase on Bulgaarias endiselt madal. Vaid 37 % üldsusest leiab, et see on üsna või väga hea, ning ka ettevõtjate arvates on see keskmine: 45 % peab seda üsna või väga heaks . Kohtunike lisatasude ja edutamise kord tekitab muret. Praeguse süsteemi kohaselt võib kohtunik saada kõrgema kohtute nõukoja kehtestatud kriteeriumide kohaselt lisatasu, pärast viieaastast teenistust võib talle anda eluaegse ametikoha ja teda võib pärast konkursi läbimist edutada. Euroopa Nõukogu on tõstatanud lisatasu kriteeriumide küsimuse aastatel 2018–2019 kõrgema kohtute nõukoja kehtestatud eeskirjade tõttu, sest nendega on antud kohtute esimeestele ulatuslik kaalutlusõigus . Samuti võib eluaegse ametiaja omandamiseks vajalik pikk ajavahemik muuta küsitavaks kohtute sõltumatuse . Peale selle saab pärast kohtusüsteemi seaduse hiljutist muutmist kõrgema kohtute nõukoja liikmeid nende ametiaja lõpus automaatselt kõrgemale kohale edutada. Euroopa Nõukogu soovitusi arvestades on see probleem ja võib mõjutada Bulgaaria põhiseadusega kehtestatud õiguskorda arvestades kohtute sõltumatust, nagu on osutanud kõrgeim kassatsioonikohus . Nende mureküsimuste tõttu muudeti kohtusüsteemi seadust hiljuti veelgi ja praegu on selles sätestatud, et kõrgemale ametikohale nimetamise suhtes kohaldatakse mitut tingimust . Kohtusüsteemi seaduse muudatused on jõustunud. 2020. aasta veebruaris tühistati kohtunike automaatne ametist vabastamine nende suhtes algatatud kriminaaluurimise korral . Varem oli kõrgema kohtute nõukoja asjaomane koda kohustatud kõnealuse kohtuniku tegevuse ilma igasuguse hindamiseta peatama. Kohtusüsteemi seaduse artikkel 230 on kehtetuks tunnistatud kooskõlas konstitutsioonikohtu otsusega ning vastab Euroopa Komisjoni ootustele ja Euroopa Nõukogu soovitustele . Kohtusüsteemi seaduse lisamuudatused käsitlevad kohtunike kohustust anda teada kutseorganisatsiooni kuulumisest. Varem kohtunikele, prokuröridele ja eeluurimiskohtunikele kehtinud nõue anda kutseühingusse kuulumisest teada kõrgemale kohtude nõukojale on tõstatanud küsimusi ühinemisvabaduse kohta . Muudatusettepanekute kohaselt ei ole sellest enam vaja teatada . Sellegipoolest on kutseühingusse kuuluvate kohtunike register kõrgema kohtute nõukoja veebisaidil endiselt kättesaadav ja väidetavalt on avaliku elu tegelased seda kasutatud kohtunike survestamiseks . Tehtud on ettepanek reformida kõrgema kohtute nõukoja inspektsiooni. Praeguse korra kohaselt kontrollib inspektsioon kohtute tegevust, kohtunike ausameelsust ja võimalikke huvide konflikte ning teeb kõrgemale kohtute nõukojale ettepaneku algatada kohtunike suhtes distsiplinaarmenetlus. Inspektsioon koosneb peainspektorist ja kümnest sõltumatust rahvuskogu valitud inspektorist . Veneetsia komisjon on varem tõstatanud nende poliitilise mõjutatavuse küsimuse . Pärast kõrgema kohtude nõukoja inspektsiooni suutlikkuse suurendamise projekti esitas inspektsioon ise kohtusüsteemi seaduse muutmise ettepaneku, mille kohaselt esitaksid peainspektori ja inspektorite kandidaadid teised organid, nagu näiteks kõrgeima kassatsioonikohtu ja kõrgeima halduskohtu täiskogud või kohtunike ja kutseorganisatsioonide üldkoosolekud, mitte aga parlamendiliikmed . Sellest hoolimata töötab inspektsioon praegu aegunud mandaadi alusel, lähtudes jätkuvuse põhimõttest . Inspektsiooni koosseisule lisaks on sidusrühmad väljendanud muret selle organi tegevuse pärast . On väljendatud muret, et sätte alusel, mis lubab inspektsioonil teha ettepaneku kohtunike suhtes distsiplinaarmenetluse algatamiseks, on kõrgem kohtute nõukoda ja peaprokurör andnud inspektsioonile korraldusi kontrolli algatamiseks, mille tulemuseks on surve konkreetsetele kohtunikele . Kvaliteet Õiguskaitse kättesaadavust on vaja parandada. Nõutakse õigusabi kättesaadavuse künnise alandamist, tasuta õigusabi saajate vabastamist kohtulõivudest, menetluse algatamise kohtulõivude vähendamist ja kohtusüsteemi paremat digiteeritust . Praegu ei ole Bulgaaria õigusabisüsteemis õigust tasuta õigusabi saada isegi isikul, kelle sissetulek on Eurostati vaesuspiiriga võrdne või sellest veidi väiksem. Erilist tähelepanu on juhitud märkimisväärselt kõrgetele kohtulõivudele haldusõiguse valdkonnas . Digiteerimisega on nii, et kuigi ei ole võimalik algatada kohtuasja veebis, saab seal edastada kohtukutseid ja jälgida mõnda kohtuasja . Lisaks on menetlusosaliste seas korraldatud küsitluste tulemuste kasutamine ja järelmeetmed piiratud . Põhjalik ülevaade e-kohtu olukorrast avaldatakse 2020. aasta lõpus, kui peaks lõpule jõudma käimasolev projekt „Bulgaaria kohtute ja prokuratuuride võrgu optimeerimise mudeli ja kohtute ühtse infosüsteemi väljatöötamine“ . COVID-19 pandeemia on näidanud kohtusüsteemi puudujääke e-teenuste valdkonnas. Pärast kõrgema kohtute nõukoja kohtunike koja otsust peatati kohtuasjade menetlemine erakorralise seisukorra ajal ajutiselt üheks kuuks (v.a kiireloomulised juhtumid) .

Muret tekitavad rahalised vahendid ja personal. Näib, et ametiasutustel (muu hulgas prokuratuuril ja kriminaalasjade erikohtul) on probleeme personali või rahaliste vahendite nappusega hoolimata investeeringutest, mida valitsus on viimastel aastatel kohtusüsteemi väidetavalt teinud . Tõhusus Tsiviil- ja kaubandusasju käsitlevate andmete puudumine esimese ja teise astme kohtute kohta takistab endiselt õigusemõistmise tõhususe jälgimist. Statistiliste andmete kogumine koondstatistika kaudu ei võimalda eristada vaidlustega seotud ja mitteseotud tsiviil- ja kaubandusasju (1. ja 2. aste) ning nii ei ole võimalik kohtusüsteemi üldist tõhusust korralikult hinnata. Siiski on toimunud kaks positiivset muudatust. Mis puudutab kõrgeima kassatsioonikohtu menetluste kestust, siis on Bulgaaria tulemused teiste liikmesriikidega võrreldes head . Ka halduskohtute menetluste kestusega seotud tulemuslikkus on paranenud. Hinnanguline haldusasjade lahendamise aeg on kõigis astmetes viimastel aastatel paranenud . II.Korruptsioonivastane raamistik Bulgaaria reformis 2017. ja 2018. aastal oma õiguslikke ja institutsioonilisi korruptsioonivastaseid raamistikke põhjalikult. Mitme olemasoleva struktuuri ühendamise tulemusena loodi reformiga korruptsiooni vastu võitlemise ja ebaseadusliku vara konfiskeerimise komisjon (edaspidi „korruptsioonivastane komisjon“). Suurte korruptsioonijuhtumitega seotud pädevus anti üle kriminaalasjade erikohtule, aga selliseid juhtumeid uuritakse eriprokuratuuri järelevalve all. Praegune korruptsioonivastane strateegia hõlmab ajavahemikku 2015–2020 ja ettevalmistamisel on uus strateegia aastateks 2021–2027. Korruptsioonivastane võitlus on valitsuse 2017.–2021. aasta programmis kuulutatud üheks prioriteediks . Samal ajal näitavad 2020. aasta suvel puhkenud protestid ühiskonna rahulolematust, kuna korruptsioonivastases võitluses ei ole tehtud edusamme. Protestide tulemusena astusid 2020. aasta juulis ja septembris tagasi viis ministrit. Transparency Internationali viimases, 2019. aasta korruptsiooni tajumise indeksis oli Bulgaaria tulemus 43/100, mis tähendab, et riik oli ELis viimasel ja maailmas 74. kohal . Viimases Eurobaromeetri korruptsiooniuuringus osalenud Bulgaaria vastanutest oli 80 % arvamusel, et korruptsioon on nende riigis laialt levinud (ELi keskmine: 71 %) ja äriühingutest arvas nii 85 % (ELi keskmine: 63 %). Samuti pidas 51 % ettevõtetest korruptsiooni riigis ettevõtlusega tegelemise seisukohast probleemiks. 28 % vastanutest väitis, et nad tunnevad end oma igapäevaelus isiklikult korruptsioonist mõjutatuna (ELi keskmine: 26 %), ning 63 % ei arva, et on piisavalt edukaid esitatud süüdistusi, mis heidutaks inimesi korruptiivsest tegevusest loobuma (ELi keskmine: 36 %). Vaid 13 % äriühingutest ütles, et kõrgemale ametnikule altkäemaksu andmise eest tabatud inimesed ja ettevõtted saavad sobiva karistuse (ELi keskmine: 31 %) . Riiklik korruptsiooni ennetamise ja selle vastu võitlemise strateegia hõlmab ajavahemikku 2015–2020 . Strateegia rakendamist jälgib ja koordineerib riiklik korruptsioonivastase poliitika nõukogu. Viimases aruandes strateegia rakendamise kohta kuni 31. jaanuarini 2019 märgitakse institutsioonilise raamistiku pidevat täiustamist, inspektsioonide volituste parandamist ja avaliku halduse valdkonna korruptsioonivastaseid koolitusi. Nõukogu andis teada, et algatas konsultatsioonid 2015.–2020. aasta strateegia rakendamise hindamise ja uue, 2021.–2027. aasta strateegia väljatöötamise üle. Nõukogu veebisait ei võimalda leida teavet selle praeguste liikmete ega tegevuse kohta (sh peetud koosolekud või arutelud) . Lisaks võeti 2020. aasta aprillis vastu uus avaliku halduse käitumisjuhend . Selles rõhutakse haldusasutuste korruptsioonivastasele käitumisele. Korruptsioonivastane õigusraamistik on suures osas paigas, kuid probleemid püsivad. Korruptsiooni ja sellega seotud kuritegude suhtes kohaldatakse Bulgaaria kriminaalseadustiku eriosa. Nõukogu raamotsuse 2003/568/JSK (korruptsioonivastase võitluse kohta erasektoris) rakendamist võib üldiselt pidada rahuldavaks . Bulgaarias saab kriminaalvastutusele võtta ainult füüsilisi isikuid. Juriidiliste isikute suhtes võib kohaldada üksnes haldusõigusrikkumisi ja -karistusi käsitleva seaduse kohaseid halduskaristusi (mittekriminaalkaristusi). Aastate jooksul on erinevates aruannetes ja analüüsides juhitud tähelepanu Bulgaaria kriminaalmenetlusõiguse süsteemi keerukusele ja formalistlikkusele, mis takistavad suurkorruptsiooni tõhusat uurimist ja selle eest vastutusele võtmist . Sama muret on väljendanud ka SA Korruptsioonivastane Fond, mainides, et kriminaalmenetluse formalism takistab uuenduslike ja originaalsete uurimisstrateegiate väljatöötamist . Riigi ametiasutuste esitatud teabes tuuakse välja hulk puudusi õigusraamistikus (sh heauskse menetlusliku käitumise julgustamine süüdistuse esitamata jätmisega või kergemate karistuste määramisega juhtudel, kui altkäemaksu andnud isikud teatavad sellest vabatahtlikult ja teevad uurimisasutustega koostööd) . Institutsioonilist raamistikku on hiljuti tugevdatud. 2018. aasta seadusega korruptsioonivastase võitluse ja ebaseaduslikult omandatud vara konfiskeerimise kohta (edaspidi „korruptsioonivastane seadus“) loodi mitme struktuuri ühendamise teel uus korruptsioonivastase võitluse ja ebaseadusliku vara konfiskeerimise komisjon. Korruptsioonivastasel komisjonil on palju erinevaid ülesandeid . Selle esimees, tema asetäitja ja kolm liiget valitakse rahvuskogus lihthäälteenamusega. Sidusrühmad on selle valimiskorra pärast muret väljendanud, märkides, et see võib ohustada korruptsioonivastase komisjoni töö poliitilist sõltumatust. Kriminaalmenetluse seadustiku 2017. aasta muudatustega anti kõrgemate riigiametnikega seotud suured korruptsioonijuhtumid Sofia linnakohtu pädevusest üle kriminaalasjade erikohtu pädevusse . Selliseid juhtumeid uurivad eriprokuratuuri uurimisosakonna eeluurimiskohtunikud. Väljaspool neid juhtumeid kuulub selliste korruptsioonikuritegude avastamine ja uurimine, mille on toime pannud isikud, kes ei ole kõrged riigiametnikud, siseministeeriumi pädevusse. Korruptsioonivastasel komisjonil on alates selle loomisest olnud palju probleeme. 2019. aasta kevadel leidis laia kajastust hulk skandaale, mis olid seotud sellega, et kõrgemad ametnikud ostsid eraomandit turuväärtusest madalama hinnaga. Korruptsioonivastane komisjon ei leidnud mingeid tõendeid huvide konflikti kohta. Skandaal, mida nimetati „Kortergate’iks“, päädis mitme kõrge ametniku (sh korruptsioonivastase komisjoni esimehe) tagasiastumisega. Korruptsioonivastase komisjoni viimases aastaaruandes juhitakse tähelepanu personaliprobleemidele: 477 ametikohast on täitmata 100 (üle 20 %) . See võib mõjutada korruptsioonivastase komisjoni töö tulemuslikkust. Ametiasutused märkisid, et olukorra parandamiseks on võetud meetmeid. Viimane Eurobaromeetri uuring näitab, et korruptsioonivastase komisjoni tegelemist korruptsioonijuhtumitega usaldab ainult 18 % Bulgaaria vastanutest (4 % vähem kui varasematel aastatel). Reformid on hakanud andma esimesi tulemusi, kuid probleemid püsivad. 2019. aastal tegi prokuratuur korruptsioonivastasele komisjonile ülesandeks 553 kontrolli (2018. aastal 343). 450 juhtumi puhul viidi töö lõpule ja teavitati tulemustest prokuröre ning 83 juhtumi puhul saadi tõendid toime pandud kuriteo kohta. Korruptsioonivastase komisjoni viimases aastaaruandes märgitakse, et automaatse elektroonilise andmevahetusega seotud koostöö teiste avaliku sektori asutustega on paranenud . Mainitud on mitut uurimisasutuste ees seisvat probleemi, sealhulgas vajadust palgata kriminaalmenetluse jaoks pädevaid ja hea kvalifikatsiooniga spetsialiste ning eriprokuratuuri prokuröride ja uurijate töökoormuse märgatavat erinevust . Suurte korruptsioonijuhtumite puhul ei ole veel jõutud kuigi paljude lõplike süüdimõistvate kohtuotsusteni. Korruptsioonikuritegude uurimise ja nende eest süüdistuse esitamise statistikast on näha, et 2019. aastal anti korruptsioonikuritegude eest kohtu alla 486 süüdistatavat (2018. aastal 508, 2017. aastal 582 ja 2016. aastal 614). Kõrgeima kassatsioonikohtu 2019. aasta aruandest nähtub, et 28st korruptsiooniga seotud juhtumist 20 puhul (neist seitse olid seotud avaliku sektori ametikandjatega) jäeti süüdimõistvad otsused jõusse . Bulgaaria korruptsioonivastase järelevalveasutuse hiljutises aruandes analüüsitakse mitme suure korruptsioonijuhtumi kulgu ning juhitakse tähelepanu sellele, et lõplik süüdimõistev kohtuotsus tehti ainult mõnel üksikul juhul. Nimetatud aruandest nähtub ka, et 2018. ja 2019. aastal ei jõutud suurkorruptsiooni juhtumites ühegi lõpliku süüdimõistva kohtuotsuseni . Lisaks oli viimasele Eurobaromeetri uuringule vastanutest 78 % arvamusel, et suurkorruptsiooni juhtumeid ei menetleta piisavalt (ELi keskmine on 68 %), ja 72 % arvas, et valitsuse jõupingutused korruptsioonivastases võitluses ei ole tulemuslikud (ELi keskmine on 55 %). Eriti väärib märkimist, et Eurobaromeetri uuringule vastanud ettevõtjatest 77 % peab ebatõenäoliseks, et kohus karistab korrumpeerunud inimesi trahvi või vangistusega. Sisejulgeoleku direktoraat uurib siseministeeriumi ametnike õigusrikkumisi ja teeb ausameelsuse kontrolli. Viimase kuue kuu jooksul on direktoraat mänginud olulist rolli mitmetes operatsioonides, mille käigus on altkäemaksus süüdistatavatena peetud kinni kõrgema tasandi õiguskaitse- ja tolliametnikke. Direktoraat menetles 2019. aastal 562 korruptsiooniteadet (sh siseministeeriumi ametnike korruptsioonikuriteod) (2018. aastal 172). Samuti toimus 81 kohtueelset uurimist politsei väärkäitumise suhtes (2018. aastal 98) . Enamik korruptsiooniga seotud kohtuotsuseid, mille kõrgeim kassatsioonikohus tegi 2019. aastal, puudutas altkäemaksu pakkumist/andmist/küsimist/võtmist siseministeeriumi ametnike poolt (28st korruptsioonijuhtumist kümme süüdimõistvat otsust). 61 % Eurobaromeetrile vastanutest oli arvamusel, et altkäemaksu andmine ja võimu kuritarvitamine isikliku kasu eesmärgil on õiguskaitse- ja tolliasutustes laialt levinud. Bulgaaria kehtestas 2012. aastal tsiviilkorras konfiskeerimise korra. Menetluse algatab korruptsioonivastane komisjon siis, kui isikule esitatakse süüdistus korruptsioonivastases seaduses loetletud kuritegudes. Isiku vara kontrollitakse tagasiulatuvalt 10 aasta ulatuses ning komisjon peab tuvastama kahtlustatava või süüdistatava seadusliku netotulu ja vara väärtuse vahel olulise erinevuse . Tsiviilkorras konfiskeerimise menetlus ei sõltu ühestki kriminaalmenetlusest ja võimaldab konfiskeerida isiku vara ka siis, kui teda ei ole kuriteos süüdi mõistetud. Korruptsioonivastase seaduse artiklis 148 on sätestatud ebaseaduslikult omandatud vara hindamise üldine meetod. Sidusrühmad on väljendanud suurt muret selle üle, et tsiviilkorras konfiskeerimise menetlusi ei viida läbi sõltumatult ja erapooletult . 2020. aasta juuniks oli tehtud 309 lõplikku kohtuotsust, millega kinnitati vara konfiskeerimist koguväärtuses 133 133 611,25 Bulgaaria leevi (ligikaudu 68 273 646 eurot). Korruptsioonivastane komisjon kontrollib kõrgete riigiametnike vara- ja majandushuvide deklaratsioone ning teeb kindlaks huvide konfliktid. Korruptsioonivastases seaduses on määratletud mõiste „kõrgem riigiametnik“. Kõrgemate riigiametnike deklaratsioonid on kättesaadavad kõrgemate riigiametnike registri kaudu . Korruptsioonivastane seadus võimaldab kõrgematel riigiametnikel nõuda, et nende abikaasade või elukaaslaste ja alla 18-aastaste laste kohta käivat teavet ei avalikustataks. 2019. aastal kontrollis korruptsioonivastane komisjon 8 573 kõrgemat riigiametnikku. 2019. aastal võttis komisjon huvide konfliktide kohta vastu 162 otsust (2018. aastal 140). Huvide konflikt tuvastati 14 juhul (2018. aastal 28) ja kehtestati karistused summas 173 511 Bulgaaria leevi (ligikaudu 88 980 eurot) . Piirkondliku ja kohaliku tasandi ametikandjad kuuluvad samuti korruptsioonivastase seaduse kohaldamisalasse . Hiljutised seadusemuudatused suurendasid peainspektsiooni ning ministeeriumide inspektsioonide rolli ja ülesandeid. Nende pädevuses on kontrollida huvide konflikte ja ametnike, nõustajate ja ekspertide esitatud kohustuslike varadeklaratsioonide sisu ning teavitada prokuratuuri juhul, kui on leitud tõendeid toimepandud kuriteo kohta. Inspektsioonid hindavad ka korruptsiooniriski ja teevad ettepanekuid selle piiramiseks. Inspektsioonide 2019. aasta tegevusaruanne näitab nende üha aktiivsemat rolli kontrollide tegemisel (pärast kodanikelt, organisatsioonidelt või institutsioonidelt saadud teateid) . Lobitöö ei ole Bulgaarias seadusega reguleeritud. Lobistide registreerimise või ametiisikute ja lobistide vahelistest kontaktidest aruandmise kohustust ei ole. Riikliku parlamendiuuringute keskuse hiljutine analüüs, mis hõlmab ajavahemikku 2017. aasta aprillist 2019. aasta detsembrini, näitab, et peaaegu 37 % vastuvõetud õigusaktidega muudetakse muid õigusakte (sh muutmisakti ülemineku- ja lõppsätetega) . Mõnel juhul puudutavad muudatused õigusakte, mis ei ole muutmisaktiga üldse seotud . Sidusrühmad on väljendanud suurt muret, et selline tava ei mõjuta negatiivselt mitte ainult riigi õigusloome läbipaistvust, vaid võib mõnel juhul olla ka märk ebaseaduslikust lobitööst . Korruptsioonivastase seadusega kehtestati meetmed rikkumisest teatajate kaitse tagamiseks ja korruptsioonist teatamise soodustamiseks. Isikud, kellele on tehtud ülesandeks teade läbi vaadata, on kohustatud rikkumisest teataja isikut mitte avalikustama, samuti mitte avalikustama fakte ega andmeid, millest nad on teate läbivaatamise käigus teada saanud, ning kaitsma neile usaldatud kirjalikke dokumente kolmandate isikute loata juurdepääsu eest. Bulgaaria Õigusalgatuste Instituut juhtis tähelepanu sellele, et kehtiva korra võimalik nõrkus seisneb selles, et ei saa esitada anonüümseid teateid . Korruptsioonivastane fond väljendas sarnast muret seoses nõudega, et rikkumisest teataja avalikustaks oma isikukoodi .



III.Meedia mitmekesisus

Meedia mitmekesisust käsitlev Bulgaaria õigusraamistik põhineb mitmel põhiseaduslikul kaitsemeetmel ja seadusandlikul meetmel (nt raadio- ja televisiooniseadus) . Avaliku teabe kättesaadavuse seadusega on reguleeritud avaliku teabe kättesaadavust ja avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamist. 2019. aastal käivitati avaliku teabe platvorm, millega ühtlustatakse teabenõuete esitamise korda ja tagatakse, et nõude vastusena avaldatud teave on kättesaadav kõigile kodanikele . Audiovisuaalmeedia teenuste reguleerivale asutusele – elektroonilise meedia nõukogule – on antud volitused kooskõlas raadio- ja televisiooniseadusega . Elektroonilise meedia nõukogu on sõltumatu organ, mis koosneb viiest liikmest: neist kolm valib rahvuskogu ja kaks Bulgaaria Vabariigi president. Liikmete ametiaeg on kuus aastat. Rahvuskogu valitavate elektroonilise meedia nõukogu liikmete koosseis vahetub iga kahe aasta järel ja presidendi valitavate liikmete koosseis iga kolme aasta järel . Elektroonilise meedia nõukogu sõltumatusega seotud ohtusid on hinnatud väikeseks . Meedia mitmekesisuse vaatlusvahendi (Media Pluralism Monitor, MPM) 2020. aasta aruande andmetel on elektroonilise meedia nõukogu ülesanded ja vastutus seadusega selgelt kindlaks määratud ning asutus on oma tegevuses läbipaistev . Siiski on üldteada, et elektroonilise meedia nõukogul puuduvad oma ülesannete tõhusaks täitmiseks vajalikud vahendid ja see sõltub nende saamisel riigist . Läbivaadatud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivis on sätestatud mitu konkreetset riiklike meediat reguleerivate asutuste sõltumatuse ja tõhususe tagatist . Kultuuriministeeriumi juurde loodud töörühm valmistas ette raadio- ja televisiooniseaduse muutmise ja täiendamise seaduse eelnõu, et tagada läbivaadatud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi ülevõtmine . Eneseregulatsiooni valdkonnas on Bulgaarias ka meediaeetika komitee. SA Bulgaaria riiklik ajakirjanduseetika nõukogu (NSW) asutati 2005. aastal mittetulundusliku juriidilise isikuna avalikes huvides tegutsemiseks. Sihtasutuse eesmärk on luua Bulgaarias 2005. aastal vastu võetud Bulgaaria meediaeetika koodeksi alusel trüki- ja elektroonilise meedia enesereguleerimise süsteem ja seda hallata . Sihtasutus menetleb kodanikelt ja organisatsioonidelt meediaeetika rikkumise kohta saadud kaebusi trüki- ja elektroonilise meedia vastu . Meediaomandi läbipaistmatust Bulgaarias peetakse mureallikaks. Elektroonilise meedia nõukogu haldab ja ajakohastab korrapäraselt lineaarsete ja mittelineaarsete meediateenuste avalikku registrit ning Bulgaaria ja välisriikide saateid levitavate ettevõtjate nimekirja . 2018. aasta novembris muudeti trüki- ja muude teoste koopiate kohustusliku deponeerimise seadust, et kohustada meediakanaleid esitama teavet oma omanike ja kõigi saadud rahaliste vahendite (sh annetajate nimede) kohta. Mõned vaatlejad leidsid, et see koormab liigselt väikeseid sõltumatuid meediakanaleid, mida rahastatakse peamiselt annetustest (nt ühisrahastamine), ning võib pärssida eraisikute tahet selliseid meediaväljaandeid toetada . Seadust on kritiseeritud ka seetõttu, et see ei kohusta meediat avalikustama teatavaid muid tuluallikaid (nt riiklikku rahastust, mis ei ole saadud asjaomaste hankijatega sõlmitud lepingute alusel). Sidusrühmade ja meedia mitmekesisuse vaatlusvahendi 2020. aasta aruande sõnul ei järgi paljud meediakanalid seadust ning avaldatud teave ei ole alati üldsusele kergesti kättesaadav. Euroopa Ajakirjandus- ja Meediavabaduse Keskuse (ECPMF) 2018. aastal toimunud ühise teabekogumismissiooni järel avaldatud aruandes osutatakse mitmele meediaomandi läbipaistvusega seotud probleemile . Peale selle märgiti aruandes, mis koostati pärast Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku visiiti Bulgaariasse 2019. aasta novembris, et omandiõiguse avalikustamist käsitlevaid sätteid rakendatakse ikka veel ainult osaliselt. Lisaks ei ole läbipaistvus paljudel juhtudel tagatud, sest meediakanalid kipuvad end registreerima esindajate või välismaal registreeritud äriühingute kaudu . Riigi reklaamil on väidetavalt oluline roll riigi meedias, eelkõige kohalikul tasandil. Meedia mitmekesisuse vaatlusvahendi 2020. aasta aruandes teatatakse, et Bulgaarias puuduvad regulatiivsed kaitsemeetmed, mis tagaksid riikliku reklaami õiglase ja läbipaistva tellimise . Sidusrühmad on samuti teatanud, et poliitilist reklaami reguleeriv õigusraamistik ei laiene sotsiaalmeediale . Näib, et riiklike reklaamikulude jaotus ei põhine selgetel ja mittediskrimineerivatel kriteeriumidel . Sidusrühmad on samuti teada andnud, et mõnikord kasutavad kohalikud omavalitsused ELi vahendeid väidetavalt selleks, et tugevdada oma kontrolli kohalike ajalehtede ja telekanalite üle . Meedia poliitilise sekkumise vastane õigusraamistik ei keela sõnaselgelt poliitikutel omada meediakanaleid. Mitmed meediakanalid on väidetavalt tihedalt seotud Bulgaaria poliitiliste osalejatega, isegi kui meediakanalid ei ole ametlikult nende omandis . Sidusrühmad on teatanud, et poliitiline õhkkond ei ole sõltumatule meediale soodne ning paljud meediaomanikud eelistavad seista valitsusele lähedal, et vältida marginaliseerimist. Lisaks on kõigi sektorite riiklik ja kohalik meedia allutatud süstemaatilisele poliitilisele kontrollile ning enamik riigi juhtivatest ajalehtedest järgib valitsuse jaoks soodsat toimetuspoliitikat . Peale selle on poliitiline sekkumine meediasse suure hulga Bulgaaria ajakirjanike sõnul levinud ja laiaulatuslik . COVID-19 pandeemia ajal püüdis parlament väärinfo kriminaliseerimiseks muuta karistusseadustikku . Algselt 20. märtsil 2020 vastu võetud erakorralise seisukorra seadus sisaldas karistusseadustiku muudatusi, millega nähti ette kuni kolmeaastane vanglakaristus ja rahatrahv kuni 10 000 Bulgaaria leevi (ligikaudu 5 100 eurot) nakkushaiguse leviku kohta valeteabe levitamise eest. Kuigi valeteabe mõistet ei olnud määratletud, ähvardati kodanikke suurte trahvide ja vangistusega. Sellega sunnitaks eksperte, ajakirjanikke ja kodanikke enesetsensuurile . President pani siiski sellele sättele veto, viidates selle mõjule sõnavabadusele. Seejärel võttis parlament 23. märtsil 2020 seaduse vastu ilma vastuolulise sätteta. Bulgaaria õiguses on sätestatud peamised õiguslikud tagatised ajakirjanike ja meedia kaitsmiseks ja tegevuseks. Õigus väljendusvabadusele on põhiseadusega kaitstud . Avaliku teabe kättesaadavuse seadusega on reguleeritud avaliku teabe kättesaadavust ja avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamist. Sidusrühmad on teada andnud, et seadus on osutunud nii uurivate ajakirjanike kui ka kodanike jaoks võimsaks abivahendiks. 2019. aastal käivitati avaliku teabe platvorm, millega ühtlustatakse teabenõuete esitamise korda ja tagatakse, et nõude vastusena avaldatud teave on kättesaadav kõigile kodanikele . Avalike avaandmeallikate arvu suurenemisest hoolimata on Bulgaarias avaliku teabe kättesaadavus siiski endiselt problemaatiline . Ilmneb, et mõned sõltumatud ajakirjanikud ja väljaanded on olnud teatavate institutsioonidega suhtlemiseks sunnitud kasutama teabenõudeid . Bulgaaria Rahvuskogu võttis 2019. aasta veebruaris vastu isikuandmete kaitse seaduse muudatused. Kuigi isikuandmete kaitse üldmäärusega nähakse ette erandid ajakirjanike töö jaoks, ei lisatud neid Bulgaaria uutesse õigusaktidesse, millega kehtestati meediale ka karistused. Õigus- ja meediaeksperdid kritiseerisid seadust selle võimaliku heidutava mõju pärast ajakirjanduslikele uurimistele . Bulgaaria konstitutsioonikohus tunnistas seaduse asjaomased sätted 15. novembril 2019 põhiseadusevastaseks . Sageli teatatakse ajakirjanike vastu suunatud rünnakutest. Eelkõige mõistavad sidusrühmad hukka laimukampaaniad sõltumatute ja uurivate ajakirjanike vastu, kes paljastavad korruptsioonijuhtumeid. 2019. ja 2020. aastal registreeriti Euroopa Nõukogu ajakirjanduse kaitse ja ajakirjanike turvalisuse edendamise platvormil Bulgaaria kohta kaheksa teadet ajakirjanike ja muude meediategelaste vastaste rünnakute, nende ahistamise ning nende suhtes algatatud pahatahtlike kohtuasjade kohta . Kuni viimase ajani on teatatud veel mitmest sarnasest ähvardusest ja rünnakust . Meediavabaduse ühendused väidavad, et ajakirjanikud ja meediaomanikud seisavad silmitsi poliitiliselt motiveeritud süüdistustega, mille eesmärk on vaigistada kriitiline ajakirjandus. Meedia mitmekesisuse vaatlusvahendi 2020. aasta aruandes teatatakse juhtumitest, kus riik ohustab meedia sõltumatust poliitilise, haldusliku ja kohtuliku surve kaudu. Sellistest väidetavatest juhtumitest on teada antud ka Euroopa Nõukogu ajakirjanduse kaitset ja ajakirjanike turvalisust edendava platvormi ning meediavabaduse kaardistamise platvormi kaudu. Samuti on teatatud ajakirjanike ähvardamisest seoses nende tegevusega internetis. On märgitud, et kõige haavatavamad sihtmärgid on kriitilised ja uurivad ajakirjanikud . Ajakirjanike vastu on sotsiaalmeedias kriitilise teabe avaldamise eest algatatud kohtuasju . IV.Muud kontrolli- ja tasakaalustussüsteemiga seotud institutsioonilised küsimused Bulgaaria on esindusdemokraatiaga vabariik, millel on otse valitud president, ühekojaline rahvuskogu ja seaduste põhiseaduslikkuse järelevalve eest vastutav konstitutsioonikohus. Rahvuskogul on seaduste vastuvõtmisel lõplik otsustusõigus . Bulgaarial on kaks riiklikku inimõigustega tegelevat institutsiooni: ombudsman – sõltumatu põhiseaduslik organ, mille valib rahvuskogu ning mille ülesanne on edendada ja kaitsta inimõigusi ja põhivabadusi; diskrimineerimise eest kaitsev komisjon – organ, mis rakendab soolise võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise valdkonna poliitikat. Järelseirekorra loomine on käimas. Nagu on märgitud 2019. aasta oktoobri aruandes koostöö- ja jälgimiskorra kohta, on valitsus otsustanud luua koordineerimis- ja koostöönõukogul (järelseirenõukogu) põhineva täiendava ja ulatuslikuma riikliku järelevalvekorra. Nõukogu eesmärk oleks hinnata Bulgaaria edusamme kohtureformi elluviimisel ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses sõltumatul, läbipaistval ja objektiivsel viisil . Uus organ hakkaks saama teavet paljudelt asjaomastelt institutsioonidelt ning hõlmaks ka kodanikuühiskonna nõukogu, kuhu kuuluksid kodanikuühiskonna esindajad ja kohtunike kutseühingud. Nõukogu tegevus algab siis, kui koostöö- ja jälgimiskord lõpeb. Bulgaaria võimud algatasid kodanikuühiskonna nõukogu valimismenetluse. See kogu koondab valitsusväliseid organisatsioone erinevatest nõukogu ülesannetega seotud valdkondadest. Ent kodanikuühiskonna esindajate valimise tulemus on tühistatud ja algatatud on uus menetlus . Avalikkusega konsulteeritakse ja mõju hinnatakse väga vähe. Bulgaaria õigusloomet peetakse õigusaktide sagedase muutmise tõttu ettearvamatuks ja ebastabiilseks. Näiteks üksnes riigihankeseadust muudeti 2018. aastal 11 korral . Lisaks on 2007. aastal vastu võetud kohtusüsteemi seadust muudetud juba 51 korda . Peale selle minnakse korruptsioonivastase võitluse peatükis käsitletud toimimisviisiga, mille tõttu õigusakte muudetakse muude õigusaktidega, mööda avalikkusega konsulteerimise ja mõju hindamise nõuetest . Ka on sidusrühmad täheldanud õigusloomes suundumust, et rahvuskogu esimese ja teise lugemise vahelisel ajal tehtud muudatusettepanekutega võivad kaasneda olulised muudatused, mille üle ei toimu asjakohast avalikku mõttevahetust . COVID-19 pandeemiaga toimetulekuks kasutati erakorralist seisukorda, millele järgnes uus erakorraline kord. Pandeemiaga tegelemiseks kuulutas parlament 13. märtsil 2020 välja ühe kuu pikkuse erakorralise seisukorra, mida hiljem pikendati veel ühe kuu võrra . Selle otsusega anti valitsusele ulatuslikud volitused võtta kõik hädaolukorra lahendamiseks vajalikud meetmed. 12. mail võeti vastu tervishoiuseaduse muudatus, millega loodi uus erakorraline kord („epideemiaga seotud erakorraline olukord“) . Valitsuskabinet otsustas 13. mail kuulutada terviseministri ettepanekul välja epideemiaga seotud erakorralise olukorra üheks kuuks. Seda on hiljem mitu korda pikendatud ja praegu on see välja kuulutatud kuni 30. septembrini. Uue erakorralise korra vaatas läbi konstitutsioonikohus, kes otsustas 23. juulil, et see on põhiseadusega kooskõlas . Ombudsman on nüüd ÜRO riiklike inimõigusinstitutsioonide ülemaailmse liidu (GANHRI) akrediteeritud organ . Ombudsman on kõrgeim sõltumatu põhiseaduslik organ, mille rahvuskogu valib avalikult ja läbipaistvalt viieks aastaks. 2018. aasta ombudsmani seaduse viimaste muudatustega anti sellele institutsioonile volitused võtta vastu ja menetleda kaebusi ja teateid kodanikuõiguste ja -vabaduste rikkumise kohta riigi- ja munitsipaalasutuste ning nende haldusasutuste, avalike teenuste osutamise eest vastutavate isikute ning eraõiguslike isikute poolt. Nende volituste kasutamisel võib ombudsman esitada ka ettepanekuid ja soovitusi kodanikuõiguste ja -vabaduste edendamiseks ja kaitsmiseks eraõiguslike isikute eest . Lisaks ombudsmanile on diskrimineerimisvastase kaitse komisjon sõltumatu spetsialiseerunud riigiorgan, mis tegeleb diskrimineerimisega seotud kaebuste, teadete ja probleemidega. Mõlema institutsiooni puhul on puudustena välja toodud rahaliste vahendite ja personaliga seotud probleemid . Muret tekitab uute eeskirjade eelnõu, mis käsitleb valitsusväliste organisatsioonide välisrahastamise suuremat läbipaistvust. Bulgaaria juba niigi piiratud kodanikuühiskonna tegutsemisruumi võib veelgi mõjutada 3. juulil 2020 esitatud uus seaduseelnõu . Kõnealuse seaduseelnõuga kehtestataks uued kohustused mittetulunduslikele juriidilistele isikutele, kes saavad välismaistelt rahastajatelt (v.a EL) üle 1 000 Bulgaaria leevi (umbes 500 eurot). Eelnõus nähakse ette, et organisatsioonide direktoritelt ja juhtorganite liikmetelt nõutakse varadeklaratsioonide esitamist ning et see teave salvestatakse registrisse. Sidusrühmad väljendasid seaduseelnõu tõttu muret (sh seoses selle vastavusega ELi õigusele). Kõik sellised kavandatud muudatused peaksid olema kooskõlas ELi õiguse nõuetega .



I lisa. Allikate loetelu tähestikulises järjekorras* * Loetelu õigusriigi olukorda käsitleva 2020. aasta aruande konsultatsiooni raames antud vastustest on esitatud (komisjoni veebisaidil).

Bulgaaria Juristide Rühm. Õigusriigi olukorda käsitleva 2020. aasta aruande jaoks esitatud teave. Bulgaaria Vabariigi konstitutsioonikohus (1993). Kohtuasi nr 18/1993. Bulgaaria Vabariigi konstitutsioonikohus (2010). Otsus nr 13/2010 kohtuasjas nr 12/2010. Bulgaaria Vabariigi konstitutsioonikohus (2019). Kohtuasi nr 15/2019. Bulgaaria Vabariigi konstitutsioonikohus (2020). Otsus 10/2020 kohtuasjas 7/2020. Bulgaaria Vabariigi president (2020). Изявление на президента Румен Радев по повод приетия от парламента Закон за мерките и действията по време на извънредното положение (President Rumen Radevi avaldus seoses parlamendi erakorralise seisukorra meetmete seadusega): https://m.president.bg/en/speeches-and-statements5437/izyavlenie-na-prezidenta-rumen-radev-po-povod-prietiya-ot-parlamenta-zakon-za-merkite-i-deystviyata-po-vreme-na-izvanrednoto-polozhenie.html . Bulgaaria Vabariigi Rahvuskogu (2020). Õiguskomisjoni koosoleku protokoll: https://www.parliament.bg/bg/parliamentarycommittees/members/2577/steno/ID/6005 . Bulgaaria Vabariigi valitsus (2015). Национална стратегия за превенция и противодействие на корупцията в Република България 2015–2020 г (Bulgaaria Vabariigi riiklik korruptsiooni ennetamise ja selle vastu võitlemise strateegia 2015–2020): http://www.strategy.bg/StrategicDocuments/View.aspx?lang=bg-BG&Id=956 . Bulgaaria Vabariigi valitsus. Платформа за достъп до обществена информация (avaliku teabe kättesaadavuse platvorm): https://pitay.government.bg/PDoiExt/ . Bulgaaria Vabariigi valitsus. Програма за управление на Правителството на Република България за периода 2017-2021 г (juhtimisprogramm aastateks 2017–2021): www.strategy.bg/StrategicDocuments/View.aspx?lang=bg-BG&Id=1240 . Bulgaaria vangide rehabiliteerimise ühendus. Õigusriigi olukorda käsitleva 2020. aasta aruande jaoks esitatud teave. CIVICUS monitor. Bulgaaria leht: https://monitor.civicus.org/country/bulgaria/ . Euroopa Ajakirjandus- ja Meediavabaduse Keskus (2018). Bulgaaria: media ownership in a captured state. https://www.ecpmf.eu/monitor/fact-finding-mission/ . Euroopa Ajakirjandus- ja Meediavabaduse Keskus (2020). Mapping Media Freedom: Bulgaria – newspaper editor left unconscious after being attacked by masked men. https://mappingmediafreedom.ushahidi.io/posts/23231 . Euroopa Ajakirjandus- ja Meediavabaduse Keskus (2020). Mapping Media Freedom: Bulgaaria leht: https://mappingmediafreedom.org/country-profiles/bulgaria/ . Euroopa Ajakirjanike Ühenduse Bulgaaria osakond (2017). Голямото завръщане на политическия натиск (2017. aasta aruanne ajakirjanduse ja sõnavabaduse kohta): https://aej-bulgaria.org/wp-content/uploads/2020/04/golyamoto-zavrashtane.pdf . Euroopa audiovisuaalmeedia teenuste regulaatorasutuste rühm (ERGA), 2016. Report on the independence of national regulatory authorities: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/erga-report-independence-national-regulatory-authorities . Euroopa Inimõiguste Kohus. 5. veebruari 2010. aasta otsus kohtuasjas Kolevi vs. Bulgaaria, ECLI:CE:ECHR:2009:1105JUD000110802. Euroopa kodanikuvabaduste liit. Õigusriigi olukorda käsitleva 2020. aasta aruande jaoks esitatud teave. Euroopa kohtute haldamise nõukodade võrgustik (2019). Independence and Accountability of the Judiciary – ENCJ Survey on the independence of judges, 2019: https://pgwrk-websitemedia.s3.eu-west-1.amazonaws.com/production/pwk-web-encj2017-p/Reports/Data%20ENCJ%202019%20Survey%20on%20the%20Independence%20of%20judges.pdf .

Euroopa Komisjon (2019). EUPACK 2019: Public administration characteristics in Bulgaria (veel avaldamata). Euroopa Komisjon (2019). Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule Bulgaarias koostöö- ja jälgimiskorra raames saavutatud edusammude kohta, COM(2019) 498. Euroopa Komisjon (2019). Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule, milles hinnatakse, mil määral on liikmesriigid võtnud nõukogu 22. juuli 2003. aasta raamotsuse 2003/568/JSK (korruptsioonivastase võitluse kohta erasektoris) täitmiseks vajalikke meetmeid, COM(2019) 355 final. Euroopa Komisjon (2019). Komisjoni talituste töödokument „Bulgaria: technical report accompanying the document report from the Commission to the European Parliament and the Council on Progress in Bulgaria under the Cooperation and Verification mechanism“, SWD/2019/392 final. Euroopa Komisjon (2019). Komisjoni talituste töödokument „Country report Bulgaria 2019 accompanying the document communication from the Commission to the European Parliament, the European Council, the Council, the European Central Bank and the Eurogroup 2020 European Semester: Assessment of progress on structural reforms, prevention and correction of macroeconomic imbalances, and results of in-depth reviews under Regulation (EU) No 1176/2011, SWD(2019) 1001 final/2. Euroopa Komisjon (2019–2020). ELi õigusemõistmise tulemustabel. Euroopa Komisjon (2020). Komisjoni talituste töödokument „Country report Bulgaria 2020 accompanying the document communication from the Commission to the European Parliament, the European Council, the Council, the European Central Bank and the Eurogroup 2020 European Semester: Assessment of progress on structural reforms, prevention and correction of macroeconomic imbalances, and results of in-depth reviews under Regulation (EU) No 1176/2011“, SWD(2020) 501 final. Euroopa Nõukogu ajakirjanduse ja ajakirjanike turvalisuse kaitse edendamise platvorm. Bulgaaria leht: https://www.coe.int/en/web/media-freedom/bulgaria . Euroopa Nõukogu Euroopa kohtunike konsultatiivkogu (CCJE) büroo (2019). Report on judicial independence and impartiality in the Council of Europe member States. Euroopa Nõukogu inimõiguste volinik Dunja Mijatović (2020). Report following her visit to Bulgaria from 25 to 29 November 2019 CommDH(2020)8: https://rm.coe.int/report-on-the-visit-to-bulgaria-from-25-to-29-november-2019-by-dunja-m/16809cde16 . Euroopa Nõukogu kohtute efektiivsust hindav komisjon (CEPEJ) 2020. Study on the functioning of the judicial systems in the EU Member States. Euroopa Nõukogu ministrite komitee (2010). Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities. Euroopa Nõukogu ministrite komitee (2016). Recommendation CM/Rec(2016)4 of the Committee of Ministers to member States on the protection of journalism and safety of journalists and other media actors. Euroopa Nõukogu ministrite komitee (2019). Interim resolution CM/ResDH(2019)367. Euroopa Nõukogu ministrite komitee (2019). Supervision of the execution of the European Court’s judgments CM/Notes/1362/H46-6. Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjon (2010). Study No. 494 / 2008 on the independence of the judicial system – part I: the independence of judges. Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjon (2017). Opinion no. 855 / 2016 on the judicial system act (CDL-AD(2017)018). Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjon (2019). Opinion on draft amendments to the Criminal Procedure Code and the Judicial System Act concerning criminal investigations against top magistrates (CDL-AD(2019)031). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/1808, millega muudetakse direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv), et võtta arvesse muutuvat turuolukorda (L 303/69). Euroopa Sotsiaalfond (2016–2020). Development of a Model for Optimization of the Judicial Map of Bulgarian Courts and Prosecutor’s Offices and of a Unified Information System for Courts. http://2020.eufunds.bg/en/1/0/Project/BasicData?contractId=IwpyI6fyBUY%3D&isHistoric=False .

Inspektsioonid, mis on loodud avaliku halduse seaduse (2019) artikli 46 alusel. 2019. aasta tegevusaruanne. Korruptsioonivastane fond, Konrad Adenaueri Fond (2020), „Korruptsioonivastased asutused: tegevus ilma nähtava tulemuseta“. https://acf.bg/en/godishen-monitoringov-doklad-na-akf-za-20-2/ . Korruptsioonivastane fond. Õigusriigi olukorda käsitleva 2020. aasta aruande koostamiseks esitatud teave. Korruptsioonivastane komisjon (2019). Доклад за дейността на комисията за противодействие на корупцията и за отнемане на незаконно придобитото имущество за 2019 година (2019. aasta tegevusaruanne). Korruptsioonivastane komitee. Kõrgemate riigiametnike register: https://register.caciaf.bg/ . Kõrgeim kassatsioonikohus (2019). Годишен доклад за дейността на върховния касационен съд през 2019 г (2019. aasta tegevusaruanne): http://www.vks.bg/analizi-i-dokladi.html . Kõrgeima kassatsioonikohtu täiskogu (2020). Искане от пленума на Bърховния касационен съд (kõrgeima kassatsioonikohtu täiskogu taotlus konstitutsioonikohtule: http://www.vks.bg/novini/2020-05-27-iskane-KC-ZSV-2020.pdf . Kõrgem kohtute nõukoda (2018–2019). Правила за определяне и изплащане на средства за допълнителни трудови възнаграждения (Lisatöötasu määramise ja väljamaksmise eeskirjad). Kõrgem kohtute nõukoda (2019). Позиция на съдийската колегия на BCC, във връзка с постъпил сигнал от НМК на ВМРО, изказвания на представители на политически партии, академичната общност, граждани и медийни публикации (Bulgaaria kõrgema kohtute nõukoja seisukoht): http://www.vss.justice.bg/page/view/9671 . Meedia mitmekesisuse ja meediavabaduse keskus (2020). Meedia mitmekesisuse vaatlusvahendi (MPM) 2020. aasta aruanne: https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 . Piirideta Reporterid. World Press Freedom Index. https://rsf.org/en/ranking . Rahvusvahelise Sotsiaalse Õigluse Komisjon. Õigusriigi olukorda käsitleva 2020. aasta aruande jaoks esitatud teave. Reutersi instituut ja Oxfordi ülikool (2020). Digital News Report 2020: http://www.digitalnewsreport.org/survey/2020/bulgaria-2020/ . Riikide korruptsioonivastane ühendus (GRECO) (2020). Fourth evaluation round – second compliance report on Bulgaria corruption prevention in respect of members of Parliament, judges and prosecutor. Riiklik ajakirjanduseetika nõukogu. Meediaeetika: http://mediaethics-bg.org/ . Riiklik ajakirjanduseetika nõukogu. Етичен кодекс на българските медии (Bulgaaria meediaeetika koodeks): http://mediaethics-bg.org/ . Riiklik korruptsioonivastase poliitika nõukogu (2019). Aruanne riikliku korruptsioonivastase strateegia (2015–2020) rakendamise kohta kuni 31. jaanuarini 2019. Riiklik parlamentaarsete uuringute keskus (2020). Изследване на законодателната дейност на 44-то народно събрание (Bulgaaria Rahvuskogu 44. koosseisu õigusloome uurimine): http://www.strategy.bg/Publications/View.aspx?lang=bg-BG&categoryId=&Id=301&y=&m=&d =. SA Bulgaaria Õigusalgatuste Instituut (2015–2017). Media monitoring and analysis of attacks on courts during the period of 01.01.2015–01.07.2017. SA Bulgaaria Õigusalgatuste Instituut (2017–2019). Media monitoring and analysis of attacks on courts during the period of 01/08/2017 – 30/11/2019.

SA Bulgaaria Õigusalgatuste Instituut (2020). Преглед, инвентаризация и каталогизиране на законодателните инициативи и промени, свързани със съдебната реформа в България (Bulgaaria kohtureformiga seotud seadusandlike algatuste ja muudatuste ülevaade, loetelu ja kataloogimine): http://www.bili-bg.org/cdir/bili-bg.org/files/Анализ_1.5_Категоризация_на_данни_fin.pdf . SA Bulgaaria Õigusalgatuste Instituut. Õigusriigi olukorda käsitleva 2020. aasta aruande jaoks esitatud teave. Sisejulgeoleku direktoraat (2018). Korruptsioonivastase tegevuskava 2018. aastal rakendamise aruanne. Sisejulgeoleku direktoraat (2019). Korruptsioonivastase tegevuskava meetmete 2019. aastal rakendamise aruanne. Teabevahetuse peadirektoraat (2020). Flash Eurobarometer 482: businesses’ attitudes towards corruption in the EU. Teabevahetuse peadirektoraat (2020). Special Eurobarometer 502: corruption. Transparency International (2020). 2019 Corruption Perception Index. Vilniuse poliitikaanalüüsi instituut (2020). Journalistic exemption under the European data protection law. https://vilniusinstitute.lt/wp-content/uploads/2020/01/VIPA_Bitiukova_2020_v4_f.pdf . Virtuaalne riigikülastus Bulgaariasse seoses õigusriigi olukorda käsitleva 2020. aasta aruandega. ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo kohtunike ja advokaatide sõltumatuse eriraportöör (2019). Report of the Special Rapporteur on the independence of judges and lawyers. ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu: Majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste komitee (2019). Sixth periodic report submitted by Bulgaria under articles 16 and 17 of the Covenant, due in 2017: https://tbinternet.ohchr.org/_layouts/15/treatybodyexternal/Download.aspx?symbolno=E%2fC.12%2fBGR%2f6&Lang=en . II lisa. Bulgaaria riigikülastus Komisjoni talitused korraldasid 2020. aasta juunis virtuaalsed kohtumised järgmiste asutuste ja organisatsioonidega: ·Asepeaministri kantselei ·Avatud Ühiskonna Instituut ·Bulgaaria kohtunike ühendus

·Bulgaaria Õigusalgatuste Instituut ·Demokraatiauuringute keskus ·Elektroonilise meedia nõukogu ·Euroopa Ajakirjanike Ühendus ·Justiitsministeerium ·Kirjastajate liit ·Korruptsioonivastase võitluse ja ebaseadusliku vara konfiskeerimise komisjon ·Kriminaalasjade erikohus ·Kõrgeim kassatsioonikohus ·Kõrgem kohtute nõukoda ·Kõrgema kohtute nõukoja inspektsioon ·Meediademokraatia Bulgaarias ·Peaprokuröri kantselei ·Prokuröride ühendus ·Riiklik korruptsioonivastase poliitika nõukogu ·Siseministeerium ·Turumajandusinstituut * Komisjon arutas õigusriigi üldküsimusi ka mitmel kohtumisel järgmiste organisatsioonidega: ·Amnesty International