[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 24.10.2006

KOM(2006) 628 lõplik

2004/0220 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teisele lõigule, mis käsitleb

nõukogu ühist seisukohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend) vastuvõtmise kohta

2004/0220 (COD)

KOMISJONI TEATISEUROOPA PARLAMENDILE,vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teisele lõigule,mis käsitleb

nõukogu ühist seisukohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend) vastuvõtmise kohta

1. TAUST

Ettepaneku Euroopa Parlamendile ja nõukogule edastamise kuupäev (dokument KOM(2004)629-2004/0220(COD), muudetud dokumendiga KOM(2004)629 lõplik/2): | 1. oktoober 2006 |

Euroopa Parlamendi arvamuse kuupäev, esimene lugemine: | 18. mai 2006 |

Muudetud ettepaneku esitamise kuupäev: | 24. mai 2006 |

Ühise seisukoha vastuvõtmise kuupäev: | 16. oktoober 2006 |

2. KOMISJONI ETTEPANEKU EESMÄRK

Komisjoni esialgne ettepanek arengukoostöö ja majanduskoostöö finantseerimisinstrumendi (DCECI) kohta, milles käsitletakse geograafilist ja temaatilist koostööd arengumaade, sealhulgas AKV riikide, ning tööstusriikidega, ei olnud vastuvõetav parlamendile, kes tegi sellesse 2006. mais toimunud esimesel lugemisel palju muudatusi. Pärast hääletamist esimesel lugemisel toimus kolme institutsiooni vahel tihe arutelu, et leida lahendus nii kiiresti kui võimalik.

Presidentide Barroso ja Borrelli 2006. aasta juuni kirjavahetusega sillutati tee välistegevuse vahendeid käsitleva üldise kokkuleppeni – Euroopa naabrus- ja partnerlusvahendi (ENPI) vastuvõtmine esimesel lugemisel, stabiliseerimisvahend (IfS) ja kokkulepe ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) kohta tingimusel, et luuakse eraldi inimõiguste rahastamisvahend ja uus struktuur, mis hõlmab kuni kolme DCECI vahendit (tööstusriikide rahastamisvahend, geograafilise arengukoostöö rahastamisvahend ja võimalik, et ka temaatilise arengukoostöö rahastamisvahend). President Barroso kinnitas oma kirjas, et DCECI mitmeks osaks jaotamine on komisjonile vastuvõetav, kui arengukoostöö avarat määratlust ei kitsendata.

Eesistujariik tegi ettepaneku, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (DCI), peaks hõlmama nii geograafilist koostööd arengumaadega kui ka temaatilisi programme ning rajanema ühtsel õiguslikul alusel (EÜ asutamislepingu artikkel 179). Selleks et lahendada parlamendi peamine mure, milleks on tema kui kaasseadusandja pädevuse täieliku teostamine, esitatakse DCIs erinevalt esialgsest ettepanekust ka orienteeriv vahendite jaotumine ning geograafiliste ja temaatiliste programmide ulatuslikum poliitiline sisu. Komisjon võib nõustuda DCI struktuuris muudatuste tegemisega, et saavutada üldine kompromiss välistegevuse vahendite üldise struktuuri küsimuses.

Parlamendi arengukomisjoni läbirääkimisrühma, eesistujariigi ja komisjoni vahel 2006. aasta augustis toimunud täiendavate intensiivsete kolmepoolsete arutelude järel jõuti kokkuleppele läbiräägitud ühises seisukohas. Eelkõige väärib märkimist, et kompromiss saavutati varem lahendamata küsimustes, mida parlament on nimetanud murdepunktideks ja mis on seotud sellega, kas abi saab käsitleda ametliku arenguabina, ning valdkondlike kulueesmärkide, temaatiliste programmide struktuuri ja parlamendiga programmdokumentide kavandite üle dialoogi pidamisega (vt punkt 3.3).

Selle läbiräägitud ühise seisukoha kiitis 3. oktoobril heaks parlamendi arengukomisjon, kes kinnitas, et ta toetab läbiräägitud ühise seisukoha vastuvõtmist parlamendis juba teisel lugemisel ilma täiendavaid muudatusi tegemata. Nõukogu võttis ühise seisukoha vastu 16. oktoobril.

Sellise lähenemisviisi korral saab arengukoostöö rahastamisvahend kehtima hakata 2007. aasta jaanuaris, vältides seega võimaliku tühiku tekkimist abi andmise õiguslikus raamistikus.

3. MÄRKUSED ÜHISE SEISUKOHA KOHTA

3.1. Üldised märkused ühise seisukoha kohta

Komisjon toetab kolme institutsiooni pingeliste läbirääkimiste tulemusel saavutatud läbiräägitud ühist seisukohta. See vastab olulisimatele eesmärkidele ja komisjoni esialgse ettepaneku aluseks olnud lähenemisviisile. Arengukomisjoni esimees on oma kirjaga juba kinnitanud, et ta soovitab komisjoni liikmetel ja täiskogul kiita ajakohastatud ühine seisukoht heaks enne 2006. aasta lõppu ilma sellesse parlamendis teisel lugemisel muudatusi tegemata.

3.2. Läbiräägitud ühise seisukoha põhijooned

Läbiräägitud ühise seisukoha põhipunktid on järgmised:

- Eraldi demokraatia ja inimõiguste rahastamisvahend . Inimõiguste ja demokraatia-alased temaatilisi programme ei rahastata enam arengukoostöö rahastamisvahendist. Komisjon võttis 26. juunil 2006 vastu uue ettepaneku võtta vastu määrus rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks (KOM(2006)354).

- Eraldi tööstusriikidega koostöö rahastamisvahend . 19. juulil 2006 esitas eesistujariik nõukogu Aasia ja Okeaania (COASI) töörühmas esmakordselt ettepaneku võtta vastu määrus koostöö kohta tööstusriikidega. Ettepanek on saadetud parlamendile temalt arvamuse saamiseks.

- Ühtne õiguslik alus (artikkel 179). Ehkki komisjoni arvates tagaks õiguskindluse kahe õigusliku aluse kasutamine, on talle vastuvõetav arengukoostöö rahastamisvahendi rajamine ühtsele õiguslikule alusele (EÜ asutamislepingu artikkel 179), kuna ühises seisukohas tagatakse arengukoostöö avar määratlus ning geograafiliste ja temaatiliste programmide raames rakendatava võimaliku tegevuse lai ulatus ning see säilitatakse ka määruse lõppversioonis. See vastab Euroopa Kohtu pretsedendiõiguse nn „raskuskeskme“ põhimõttele.

- Põhjendused . Lisatud on mitu põhjendust, et põhjalikumalt selgitada arengukoostöö rahastamisvahendi sisu.

- Eesmärkide ja põhimõtete väljatöötamisele pööratakse suuremat tähelepanu. Artiklis 2 on esitatud arengukoostöö üldeesmärgid, mis vastavad Euroopa Ühenduse asutamislepingu XX jaotisele ja "Euroopa konsensusele arengupoliitikas". Artiklis 3 käsitletakse ühenduse aluseks olevaid üldpõhimõtteid, valdkondadevaheliste küsimuste kaasamist põhiküsimustesse ja poliitika ühtsust ning selles on arvestatud uusimaid abi tõhususega seoses võetud kohustusi, nagu abiandjate tegevuse koordineerimine. Artikli 3 lõigete 9 ja 10 kohaselt teavitab komisjon Euroopa Parlamenti ja peab parlamendiga korrapäraseid arvamustevahetusi ning vahetab korrapäraselt teavet kodanikuühiskonnaga. Neis artiklites esitatakse geograafilise koostöö ja temaatiliste programmide üldraamistik.

- Artiklid 5–10 – geograafiline koostöö . Need artiklid on lisatud geograafilisele koostööle poliitilise mõõtme andmiseks vastusena parlamendi taotlusele näha ette eeskirjad poliitika kujundamiseks. Horisontaalset artiklit 5 kohaldatakse kõikide geograafilise mõõtmega artiklite suhtes ja selles on visandatud meetmed koostöövaldkondades, mis vastavad dokumendis „Euroopa konsensus arengupoliitikas“ käsitletud ühenduse tegevusvaldkondadele. Muudes geograafilist koostööd käsitlevates artiklites keskendutakse geograafilise piirkonna või riigi konkreetsele olukorrale. Piirkonnad ja riigid on: Ladina-Ameerika (artikkel 6) , Aasia (artikkel 7) , Kesk-Aasia (artikkel 8) , Lähis-Ida (artikkel 9) ja Lõuna-Aafrika (artikkel 10) . Igas konkreetset koostööd käsitlevas artiklis on viidatud horisontaalsele artiklile 5, millega rõhutatakse, et artiklis 5 nimetatud meetmeid kohaldatakse kõikide piirkondade suhtes ja artiklites 6–10 nimetatud meetmed on lisameetmed.

- Artiklid 11–16 – temaatilised programmid . Need artiklid on lisatud poliitilise mõõtme andmiseks vastusena parlamendi taotlusele määratleda paremini poliitilised prioriteedid poliitika kujundamise eeskirjade näol. Horisontaalses artiklis 11 on määratletud temaatiliste programmide ja geograafilise koostöö seosed ja kirjeldatud valdkonda, mille raames võetud meetmete puhul lisavad temaatilised programmid geograafilisele koostööle väärtust. Temaatilised programmid on koostatud vastavalt asjakohastele komisjoni teatistele nõukogule ja Euroopa Parlamendile ning need on välja töötatud selliselt, et need vastaksid tulevikus tekkida võivatele probleemidele. Temaatiliste programmide aluseks on olemasolevad temaatilisi programme käsitlevad eeskirjad, kuid neid on edasi arendatud, et nad vastaksid mõne viimase aasta jooksul tekkinud uutele prioriteetidele, mida on käsitletud dokumendis „Euroopa konsensus arengupoliitikas". Temaatilised programmid on: artikkel 12 – investeerimine inimestesse , artikkel 13 – keskkond ja loodusvarade, sealhulgas energia säästev majandamine , artikkel 14 – valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemine arengus , artikkel 15 – toiduga kindlustatus ja artikkel 16 – rände- ja varjupaigaküsimused .

- Artikkel 17 – suhkruprotokolliga ühinenud AKV riigid . Artikkel lähtub määrusest 266/2006, millega kehtestatakse kaasnevad meetmed suhkruprotokolliga ühinenud riikide jaoks, keda mõjutab ELi suhkruturukorralduse reform. Artiklile on lisatud komisjoni deklaratsioon, milles rõhutatakse, et kaasnevate meetmete näol on tegemist üleminekumeetmetega, mille kehtivusaeg lõpeb 2013. aastal (vt lisas esitatud deklaratsioon artikli 17 kohta).

- Artiklid 18–33. Neis artiklites reguleeritakse üksikasjalikult programmitööd ja vahendite eraldamist.

- Artiklid 33 ja 34 – aruannete esitamine ja hindamine . Hindamisel ja aruannete esitamisel pööratakse erilist tähelepanu sotsiaalvaldkonnale ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks tehtud edusammudele. Geograafiliste ja temaatiliste programmide rakendamist hinnatakse vajadusel sõltumatu välishindamise abil. Vastavalt artiklile 33 võetakse nõuetekohaselt arvesse Parlamendi või nõukogu ettepanekuid sõltumatu välishindamise läbiviimiseks.

- Aegumis- ja läbivaatamissätted. Artiklis 40 on sätestatud läbivaatamine, sealhulgas finantsjaotuse läbivaatamine, ja artiklis 41 aegumise kuupäev.

- Võrdlussumma. Artiklis 38 ja nõukogu ühise seisukoha 4. lisas on sätestatud soovituslik finantsjaotus. Arvestatud on Euroopa Ülemkogu 16. detsembri 2005. aasta otsust säilitada valitsustevaheline Euroopa Arengufond, millest rahastatakse geograafilist koostööd Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikidega (väljaarvatud Lõuna-Aafrikaga). Asjaomaseid artikleid on asjakohaselt muudetud 24. mai 2006. aasta muudetud ettepanekuga KOM(2004)629 lõplik/2. Seega moodustab arengukoostöö rahastamisvahendi võrdlussumma ajavahemikul 2007–2013 vastavalt ühisele seisukohale 16 897 miljonit eurot. See vastab varasema arengu- ja majanduskoostöö rahastamisvahendi summale (17 053 miljonit eurot), millest on lahutatud uue inimõiguste rahastamisvahendi (449 miljonit eurot) ja tööstusriikidega tehtava koostöö rahastamisvahendi (172 miljonit eurot) võrdlussummad ja millele on nüüd liidetud soovituslik summa 465 miljonit eurot, mis esialgses ettepanekus oli esitatud Euroopa naabrus- ja partnerlusvahendi (ENPI) koosseisus ja mis on nüüd lisatud temaatiliste programmide kogusummale, et rahastada ENPIst toetatavates riikides läbiviidavat tegevust. Iga geograafilise piirkonna ja temaatilise programmi joaks eraldatud soovituslikud summad on esitatud 4. lisas, mis on määruse lahutamatu osa (vt ka komisjoni deklaratsioon artikli 38 kohta).

3.3. Konkreetsed küsimused

Pikaajalistel läbirääkimistel, mille tulemusel sündis kolme institutsiooni vaheline habras kompromiss, käsitleti järgmisi küsimusi:

- Temaatiliste programmide struktuur ja kohaldamisala . Temaatilisi programme „Investeerimine inimestesse“ ning „Valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemine arengus“ käsitletakse endiselt terviklikuna, kuid temaatilise programm „Investeerimine inimestesse“ struktureeriti ümber vastavalt parlamendi ettepaneku kohastele alajaotistele (hea tervis kõigile; haridus, teadmised ja oskused; sooline võrdõiguslikkus ning inimarengu ja sotsiaalse arengu muud aspektid). Temaatilise programmi „Valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemine arengus“ raames nähti ette protsendimäär, mille kohaselt „vähemalt 85% nimetatud temaatilisele programmile ette nähtud rahalistest vahenditest eraldatakse valitsusvälistele osalejatele.“ Lepiti kokku, et temaatilises programmis „Investeerimine inimestesse“ protsendimäärasid ette ei nähta, kuna komisjon lisas oma artiklit 5 käsitlevasse deklaratsiooni tervise ja hariduse alase sihteesmärgi (vt allpool jaotist „Kulueesmärgid ja sihteesmärgid“).

- Kulueesmärgid ja sihteesmärgid . Arengukoostöö rahastamisvahendi üle peetud läbirääkimiste vältel kinnitasid nõukogu ja komisjon, et kulueesmärgid ei ole nende jaoks aktsepteeritavad (kuna see on vastuolus omavastutuse ja rahastajate koordineerimise põhimõttega). Parlamendi arengukomisjon toetab kulueesmärke, kuna see võimaldaks suurendada assigneeringuid sotsiaalvaldkonnale, eelkõige esmatasandi tervishoiule ja haridusele. Lepiti kokku, et parlament ei nõua kulueesmärkide sätestamist õigusaktis, kui komisjon teeb deklaratsioonis ettepaneku arengukoostöö rahastamisvahendist toetatavate riiklike programmidega seonduva põhi- ja keskhariduse ning esmatasandi tervishoiu sihteesmärgi suurendamiseks 20%ni. Praegu kehtivast sotsiaalse infrastruktuuri ja teenuste 35% suurusest sihteesmärgist loobutakse. Komisjon seab deklaratsioonis oma riiklike programmide koostamise ja rakendamisega seonduvas töös prioriteediks esmatasandi tervishoiu ja hariduse ning sotsiaalse ühtekuuluvuse tervikuna. Komisjon kaasab programmdokumenti aastatuhande arengueesmärgid ja julgustab partnerrike tähtsustama oma arengustrateegiates sotsiaalvaldkonda. Komisjon tagab ka nende eesmärkide põhjalikuma järelevalve, hindamise ja aruandluse, pöörates erilist tähelepanu sotsiaalvaldkonnale ja aastatuhande arengueesmärkidele (vt lisas esitatud deklaratsioon artikli 5 kohta).

- Õigus saada ametlikku arenguabi ning arengumaade hulka mittekuuluvad Euroopa naabrus- ja partnerlusvahendist abi saavad riigid. Lepiti kokku, et artikli 2 lõikes 4 tuleks näidata ametliku arenguabi hulka kuuluvate temaatiliste programmide protsentuaalne osakaal (90%). Arengumaade hulka mittekuuluvad Euroopa naabrus- ja partnerlusvahendist abi saavad riigid (Venemaa ja Iisrael) arvatakse välja ex officio, see tähendab, et neile riikidele antavat finantsabi ei arvestada selle 10% hulka, mis jääb ametlikust arenguabist välja. 10% suurune varu jätab komisjonile piisava paindlikkuse rakendada rände- ja keskkonnaalaseid temaatilisi programme, mille raames rakendatavaid meetmeid ei käsitleta ametliku arenguabina. Seega on praeguses tekstis saavutatud ametliku arenguabi saamise õiguse ja paindlikkuseks vajaliku varu habras tasakaal. Määrusele lisatud deklaratsioonis kinnitab komisjon, et tema eesmärk on tagada, et kõik geograafilised meetmed ja valdav enamus arengukoostöö rahastamisvahendist rahastatavaid temaatilisi meetmeid on kõlblikud saama ametlikku arenguabi ja et ta ei kavatse sellest tavast kõrvale kalduda (vt lisas esitatud deklaratsioon artikli 2 lõike 4 kohta).

- Parlamendiga programmdokumentide projektide üle peetav dialoog . Mitu muudatust, mis seonduvad parlamendi osalemisega programmide koostamises, ei sobinud kokku komiteemenetluse otsusega (nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsus 1999/468, muudetud nõukogu 17. juuli 2006. aasta otsusega 2006/512), millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise üldraamistik. Lepiti kokku, et komisjoni liikmed Michel ja Ferrero-Waldner saadavad hr Mitchellile ja pr Morgantinile ühiskirja, milles komisjon kinnitab oma eesmärki pidada parlamendiga korrapärast dialoogi vastavalt institutsioonidevahelisele kokkuleppele lisatud demokraatlikku järelevalvet käsitlevates deklaratsioonides sätestatule. Artiklile 3 on lisatud lõige 9, mille kohaselt komisjon teavitab parlamenti ja vahetab temaga korrapäraselt seisukohti.

4. JÄRELDUS

Nagu eespool selgitatud, on läbiräägitud ühises seisukohas väga suurel määral arvesse võetud parlamendi taotlusi ja esimesel lugemisel tehtud muudatusettepanekuid, nagu ka ühiseid arusaamu, milleni jõuti institutsioonidevahelise intensiivse diskussiooni käigus.

Seetõttu saab komisjon läbiräägitud ühist seisukohta toetada.

5. KOMISJONI AVALDUSED

Järgmised deklaratsioonid on kantud nõukogu protokolli, millega nõukogu ühine seisukoht ametlikult vastu võeti (vt lisa).

LISA

Komisjoni deklaratsioon ametliku arenguabi kriteeriumidele vastamise kohta, artikli 2 lõige 4:

Arengumaadele ettenähtud geograafiliste programmide ja temaatiliste programmide rahastamiseks võetavate ühenduse meetmete puhul lähtutakse üldreeglina ka edaspidi OECD arenguabikomitee määratletud ametliku arenguabi meetmete abikõlblikkuse kriteeriumidest. Geograafiliste programmide puhul kohustub komisjon järgima määruse eelnõu artikli 2 lõike 4 esimeses lõigus esitatud meetmetega seotud kohustust. Suur enamus temaatiliste programmide raames võetud meetmetest on olnud kõlblikud saama ametlikku arenguabi ja komisjon kinnitab, et jätkab seda tava.

Komisjoni deklaratsioon arengukoostöö rahastamisvahendi kohta, artikkel 5:

Komisjon kinnitab veel kord, et vaesuse kaotamine ja aastatuhande arengueesmärkide poole püüdlemine on arenguabi andmise peamise eesmärgi keskmes.

Komisjon tuletab meelde, et 2002. aastal jõudis ta Euroopa Parlamendiga vastastikusele mõistmisele sihteesmärgi osas, mille kohaselt eraldatakse 35% arengumaadele antavast abist sotsiaalsete infrastruktuuride ja teenuste tarbeks, tunnistades, et ELi panust tuleb käsitada osana sotsiaalvaldkonnale antavast üldisest rahastajate abist ning et tagada tuleb teatav paindlikkus.

Pärast seda on sotsiaalsele infrastruktuurile antav toetus arengupoliitika riiklikesse programmidesse integreerimise ja seejärel kulukohustustesse kirjendamise tulemusena ületanud 35% künnise ning Euroopa Parlamenti on asjade käiguga täielikult kursis hoitud. Kuigi see konkreetne sihteesmärk on ületatud, jätkab komisjon nimetatud näitajate kohta iga-aastaselt aru andmist.

Euroopa Parlamendi taotlusest tulenevalt pühendub komisjon nüüd järgmistele eesmärkidele, rõhutades samas, et nende poole tuleb püüelda abi tõhusust tagavaid põhimõtteid järgides, milleks on eelkõige koostöö abisaajate riikidega, nende omavastutus ja tegevuse vastastikune täiendavus teiste rahastajatega, nagu on sätestatud dokumendis "Euroopa konsensus arengupoliitikas", mis võeti nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni poolt ühiselt vastu 20. detsembril 2005. aastal.

Esiteks võtab komisjon endale kohuseks seada arengukoostöö rahastamisvahendiga hõlmatud riiklike programmide koostamise ja rakendamisega seoses tema poolt täidetava rolli puhul prioriteediks esmatasandi tervishoid ja haridus ning sotsiaalne ühtekuuluvus tervikuna ning kaasata programmdokumentidesse aastatuhande arengueesmärgid. Partnerriikidega peetavas dialoogis julgustab komisjon ka neid tähtsustama oma arengustrateegiates sotsiaalvaldkonda.

Peale selle võtab komisjon oma ülesandeks tagada, et aastaks 2009, mil toimub läbivaatamine, pühendatakse vähemalt 20% abist, mille komisjon eraldab arengukoostöö rahastamisvahendiga hõlmatud riiklike programmide kohaselt, põhi- ja keskharidusele ning esmatasandi tervishoiule nimetatud sektoritega seotud projekti-, programmi- või eelarvetoetuste kaudu, võttes aluseks kõigi geograafiliste piirkondade keskmise ja tunnistades, et paindlikkus, näiteks erakorralise abi andmine, peab olema norm.

Lõpetuseks , et tagada komisjoni vastutus nimetatud eesmärkide täitmisel, lubab komisjon tõhustada järelevalvet, hindamist ja aruandlust, mille käigus pööratakse erilist tähelepanu sotsiaalvaldkonnale ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks tehtud edusammudele.

Komisjoni deklaratsioon suhkru kohta, artikkel 17:

Otsustati aidata suhkruprotokolliga ühinenud AKV riikidel kohaneda uute tingimustega, mis tulenevad ELi ühise põllumajanduspoliitika suhkrusektori reformimisest.

Kuna suhkruprotokolliga ühinenud riikides valitseb väga erinev olukord, toetatakse skeemi kaudu riigiti erinevaid kohanemisstrateegiaid.

Vahendite eraldamise ja kulutamise ajakava järgib nimetatud strateegiate järk-järgulist täitmist ning on kooskõlas 2013. aastal lõppeva skeemi üleminekulise laadiga.

Nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioon eelarve täitmise ülesannete üleandmise kohta, artikli 28 lõige 2:

Seoses eelarve täitmise ülesannetega on komisjon teinud ettepaneku nõukogu määruse nr 1605/2002 muutmiseks. Muudatuse võtab vastu nõukogu ning sellega kehtestatakse tingimused, mille täitmine on nõutav eelarve täitmise ülesannete usaldamiseks nimetatud määruse artikli 27 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud asutustele.

Komisjoni deklaratsioon komiteede kohta, artikkel 35:

Koosolekud korraldatakse selliselt, et arvamused esitatakse ja arvamustevahetused toimuvad geograafiliste (Ladina-Ameerika, Aasia, Lähis-Ida, Kesk-Aasia, Lõuna-Aafrika) ja temaatiliste (ränne, valitsusvälised osalejad, keskkond, investeerimine inimestesse, toiduga kindlustatus) programmide kaupa.

Komisjoni deklaratsioon Euroopa naabrus- ja partnerlusvahendi (ENPI) temaatiliste programmide jaoks ette nähtud soovitusliku summa kohta, artikli 38 lõige 4:

Komisjon kohustub temaatiliste programmide koostamisel võtma arvesse komisjoni poolt algselt ettepandud geograafilist jaotust riikide vahel, kes on abikõlblikud ühelt poolt Euroopa naabrus- ja partnerlusvahendi (ENPI) alusel ja teiselt poolt arengukoostöö rahastamisvahendi (DCI) alusel.