Programmide ulatus, eelarve ja kavandamine on selgelt määratletud, programmide lõpptähtajad jäävad väljapoole praegust rahastamisperioodi. Programmid ei hõlma kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete ladustamist sügavates geoloogilistes kihtides asuvasse hoidlasse ning see tuleb asjakohase direktiivi, nõuete kohaselt välja töötada iga liikmesriigi riiklikus tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise kavas.

13. detsembril 2013. aastal võeti vastu kaks nõukogu määrust,4, 5 et toetada neid dekomisjoneerimisprogramme mitmeaastases finantsraamistikus (2014–2020), jätkates eelmistel perioodidel alustatud toetuseandmisega, ja järgida üldeesmärki aidata asjaomastel liikmesriikidel viia dekomisjoneerimine ohutult lõpule, tagades ühtlasi rangeimate ohutusnormide kohaldamise. Oluline on märkida, et praeguste määruste kohaselt piirdub programmide ulatus üksnes dekomisjoneerimisega ja välja on jäetud eelmistel perioodidel toetatud energeetikasektori leevendusmeetmed.

Käesolev aruanne on jätk hindamisele ja selles vaadatakse läbi 2018. aasta muud saavutused. Sellega täidetakse asjaomaste nõukogu määruste, aruandlusnõuded ning selle aruande alusel võetakse abiprogrammide raames vastu järgmised 2019. aasta töökavad. Praeguse mitmeaastase finantsraamistiku kehtivuse ajal (2014–2020) on komisjon neli korda selle teema kohta aru andnud, kaasa arvatud aruanne nende programmide1, , , vahehindamise kohta.

Üksikasjalike dekomisjoneerimiskavade läbivaatamise alusel kinnitati vahehindamise aruandes, et praeguses mitmeaastases finantsraamistikus (2014–2020) täiendavaid vahendeid ei vajata ja et programme tuleks pärast 2020. aastat jätkata.

2018. aasta juunis koostas komisjon vahehindamise aruande Euroopa Liidu tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammide kohta Leedus, Bulgaarias ja Slovakkias. Selles järeldati, et need liikmesriigid on tulemuslikult ja tõhusalt liikunud oma tuumajaamade dekomisjoneerimise lõpuleviimise suunas (Kozloduy tuumaelektrijaama 1.–4. reaktor Bulgaarias; Ignalina tuumaelektrijaam Leedus ja Bohunice tuumaelektrijaama üksus V1 Slovakkias).

Praeguse mitmeaastase finantsraamistiku kehtivuse alguses kehtestasid kõnealused kolm liikmesriiki eeltingimuste täitmiseks üksikasjalikud dekomisjoneerimiskavad4, 5. Nendes kavades määrati kindlaks hinnanguline kogukulu ning programmide ulatus ja ajakavad. Slovakkias tuleks programm lõpule viia 2025. aastal, Bulgaarias 2030. aastal ja Leedus 2038. aastal. Programmide kestus sõltub mitmest tegurist ja piirtingimustest, näiteks tehniline keerukus, rajatiste suurus ja valmisoleku tase jäätmekäitluseks asjaomase programmi alguses. Komisjon hindas neid kavasid ja tegi järelduse, et need on täielikud, asjakohased ja kõikehõlmavad ning et hinnanguline kogukulu on üldiselt asjakohane – seda järeldust toetavad sõltumatu läbivaatamise tulemused. Praeguseks eraldatud vahendid tagavad mitmeaastases finantsraamistikus (2014–2020) sätestatud programmide eesmärkide tulemusliku ja tõhusa elluviimise.

Lisaks on komisjon lõpule viinud hankemenetluste temaatilise kontrolli nende asutuste vastutusalas, kellele on tehtud ülesandeks programmide täitmisega seotud ülesanded. 20 hanketoimiku alusel saadi tulemuseks, et kõnealused asutused toetasid abisaajaid täielikult heaperemehelikkuse, tõhususe, läbipaistvuse ja vastutustundlikkuse saavutamisel kõikides protsessides, samuti hea hanketava aluspõhimõtete toetamisel.

Nagu märgitud, on komisjon lõpule viinud programmide vahehindamise,1 sealhulgas avaliku konsultatsiooni ning programmide tulemuste ja mõju, ressursside kasutamise tõhususe ja Euroopa lisaväärtuse hindamise. Vastavalt nõuetele käsitleti hindamise käigus üksikasjalike rakendusmenetluste muutmise ulatust12 ja selle tulemusena tegi komisjon kindlaks vajaduse neid ajakohastada, et senistest kogemustest kasu saada.

Iga liikmesriigi jaoks on moodustatud seire- ja aruandlusfunktsioonidega komitee, mille kaaseesistujateks on komisjoni esindaja ja programmi koordinaator. Asutused, kellele on tehtud ülesandeks eelarve rakendamine, jälgivad projekti elluviimist korrapäraselt. Lisaks jälgib komisjon hoolikalt programmi rakendamist dokumentide kontrolli ning kohapealsete ülevaatuste vormis iga kahe aasta järel. Selle protsessi edasiseks toetamiseks on kasutusele võetud teenitud väärtuse süsteem, et objektiivselt mõõta projekti tulemuslikkust ja programmi rakendamisel saavutatut.

Kooskõlas kohaldatavate menetlustega on iga asjaomane liikmesriik määranud programmi koordinaatori, kes vastutab dekomisjoneerimisprogrammi kavandamise, koordineerimise ja seire eest riigi tasandil. Programmi koordinaatorid on esitanud iga-aastased töökavad ja komisjon on võtnud need vastu koos rahastamisotsustega kooskõlas uurimismenetlusega, mis on määratud kindlaks määruse (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) artiklis 5. Nendes töökavades esitatakse järgmiseks kaheks kalendriaastaks kavandatud meetmed, mida rahastatakse nii liidu eelarvest kui ka riigi või muudest vahenditest.

Nende asutuste järelevalve puhul, kellele komisjon on usaldanud programmide eelarve täitmisega seotud ülesanded, järgitakse rahalist toetust käsitlevates lepingutes kehtestatud eeskirju. Seejuures tuginetakse korrapärastele hinnangutele selle kohta, kas asutused täidavad finantsmääruse artiklis 154 sätestatud kaudse juhtimise nõudeid. Seda täiendavad riske arvestavad kontrollid, mis on lülitatud korrapärasesse seireprotsessi või on tehtud ülesandeks sõltumatule asutusele.

Vahehindamise käigus vaadati läbi juhtimissüsteem, mida kohaldatakse abiprogrammide suhtes, ja tehti järeldus, et see tagab programmide tulemusliku ja tõhusa elluviimise. Peamisteks eduteguriteks on rollide ja kohustuste selge määratlemine ning tugevdatud seireraamistik. Programmide elluviimise tõhususe edasist parandamist silmas pidades on ajakohastatud rakendusmenetluse vastuvõtmine 2019. aastal oluline edasiliikumine, mis viib praegu kohaldatava kontrollistrateegia ajakohastamiseni, esitades järelevalvevajadused, järelevalvetegevuse eesmärgid ja vastavad vahendid, töömeetodid ja menetlused, mida on vaja järelevalve eesmärkide saavutamiseks ja tõhusaks leevendamiseks kõrvalekallete/riskide kindlakstegemise korral.

Nagu vahehindamise käigus teatatud, on programmide üldkulud (eeldatavad kulud lõpuleviimisel) olnud alates 2014. aastast Leedus ja Slovakkias stabiilsed, samas kui Bulgaarias on neid dekomisjoneerimise nõuetekohase perioodilise kordushindamise käigus korrigeeritud ülespoole (+23 %). Bulgaaria on sellele vastavalt suurendanud riiklikku rahastamist.

Komisjon on üksikasjalike dekomisjoneerimiskavade alusel kindlaks määranud vajadused järgmiseks mitmeaastaseks finantsraamistikuks (2021–2027) ja teinud ettepaneku ELi täiendava toetuse andmiseks 3, 3 eesmärgiga viia dekomisjoneerimine (Bulgaarias ja Slovakkias) lõpule ja liikuda dekomisjoneerimisega (Leedus) edasi, kattes järgmise rahastamisperioodi vajadused ja jätkates programmi üldvajaduste rahastamist.

Alates 2014. aastast on komisjon vastu võtnud viis aastast töökava ja nendega seotud rahastamisotsust, eraldanud rahalist toetust käsitlevate lepingute kaudu selleks määratud eelarved Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangale (EBRD) (205,1 miljonit eurot Kozloduy programmile, 9,0 miljonit eurot Ignalina programmile, 30,3 miljonit eurot Bohunice programmile); Leedu projektijuhtimiskeskasutusele (CPMA) (306,6 miljonit eurot) ning Slovakkia innovatsiooni- ja energeetikaametile (SIEA) (127,5 miljonit eurot. Komisjoni maksed põhinesid prognoositud lepingulistel vajadustel ning projekti elluviimise edenemisel.

ELi rahalise toetuse õiguslik alus ei määratle praegu riikide tagatava rahastuse konkreetset suurust. 2017. aastal võttis Leedu valitsus poliitilise kohustuse säilitada riiklik rahastamine vähemalt 14 % tasemel programmi kogu kestuse vältel. Praeguses finantsraamistikus on riikide tagatavat rahastust suurendatud tabelites 1 ja 2 esitatud summadeni; neis on märgitud väljamaksed ja kindlaksmääratud rahalised vahendid alates dekomisjoneerimise abiprogrammi algusest. Oma ettepanekutes võtta vastu nõukogu määrused dekomisjoneerimise toetamise jätkamiseks Bulgaarias, Leedus ja Slovakkias järgmises mitmeaastases finantsraamistikus (2021–2027) on komisjon kasutusele võtnud riikide tagatava rahastuse eeldatavad miinimumtasemed.

Tabel 1. Väljamaksed (maksed abisaajatele), 30.6.2018 (miljonites eurodes)

Liikmesriik EL* Kozloduy 275 (41 %) 394 (59 %) Bohunice 192 (42 %) 263 (58 %) Ignalina 162 (14 %) 961 (86 %)

* Sisaldab teiste rahastajate panust.

Allikas: seirearuanded, EBRD, CPMA

Tabel 2. Kindlaksmääratud rahalised vahendid (väljamaksed ja eraldised), 30.6.2018 (miljonites eurodes)

Liikmesriik EL* Kozloduy 458 800 Bohunice 476 671 Ignalina 478 1 568

* Sisaldab teiste rahastajate panust.

Allikas: seirearuanded, iga-aastased tööprogrammid, EBRD, CPMA

4Edusammud ja tulemuslikkus

Komisjon mõõdab nende programmide edenemist ja tulemuslikkust asjaomastes nõukogu määrustes4, 5 sätestatud eesmärkide suhtes. Lisaks on neid kuni 2018. aastani jälgitud üksikasjalike vahe-eesmärkide ja ajakavade kaudu, mis on esitatud rakendusmenetluses12 ja teenitud väärtuse süsteemis.

Tänaseks on edusammud eesmärkidega võrreldes põhiliselt rahuldavad, kuigi üldisel rakendamisel on alates 2014. aastast olnud pidevalt viivitusi, nagu näitab teenitud väärtuse võrdlemine lähtetasemega (vt joonised 2, 4 ja 6). Praeguseks ei ole see siiski mõjutanud programmide otsustavat kulgu ja lõpptähtaegadest peetakse kinni kõigis kolmes liikmesriigis. Pärast vahehindamist vaadati läbi tegevuse ajakava, et kohandada edusammude ja tulemuste jälgimist teenitud väärtuse süsteemi kaudu (vt joonised 2, 4 ja 6).

4.1Bulgaaria – Kozloduy programm

Kozloduy tuumaelektrijaama 1.–4. reaktor on VVER 440/230 tüüpi. Esimene ja teine reaktor suleti 2002. aastal ning kolmas ja neljas reaktor 2006. aastal.

Alates 2013. aastast on dekomisjoneerimine Bulgaaria radioaktiivsete jäätmetega tegeleva riigiettevõtte (SERAW) kontrolli all; tegemist on sihtotstarbelise dekomisjoneerimisasutusega, mille ülesanne on radioaktiivsete jäätmete ohutu käitlemine Bulgaaria Vabariigi territooriumil. Energeetikaministeeriumi järelevalve all olev SERAW on Kozloduy tuumaelektrijaama 1.–4. reaktori dekomisjoneerimise ja riikliku jäätmeladustusrajatise eest vastutav litsentsiomanik/käitaja.

Kozloduy programmi puhul tehti märkimisväärseid edusamme seadmete demonteerimisel turbiinisaalis ja kontrollialal. Oluline jäätmekäitlustaristu, mis on keskse tähtsusega dekomisjoneerimise jätkamisel, alustas tööd 2018. aastal; tegemist on töökojaga demonteeritud seadmete tükeldamiseks ja saastest puhastamiseks (alates 2018. aasta märtsist) ning rajatisega radioaktiivsete jäätmete mahu suure jõudlusega vähendamiseks (plasmasulatusrajatis), mille esimene tööetapp algas 2018. aasta novembris (vt joonis 1). Samal ajal on ehitamisel riiklik jäätmeladustusrajatis, st madala ja keskmise radioaktiivsusega jäätmete maapealne hoidla, mis võtab vastu suures koguses kasutuselt kõrvaldatud materjale.

Vahehindamise aruanne näitas, et dekomisjoneerimiskava korrapärase ümberhindamise alusel tegid Bulgaaria asutused järelduse, et Kozloduy programmi üldkulusid lõpuleviimisel on vaja korrigeerida ülespoole (+23 %), ja Bulgaaria on oma riiklikku rahastust vastavalt suurendanud. Kinnitati programmi lõppkuupäev (2030).