KOMISJONI TEATIS KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

komisjoni ja Ameerika Ühendriikide rahandusministeeriumi ühisaruande kohta, milles käsitletakse TFTP raames edastatud andmete väärtust vastavalt Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise lepingu (mis käsitleb finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete töötlemist ja edastamist Euroopa Liidust Ameerika Ühendriikidesse terroristide rahastamise jälgimise programmi raames) artikli 6 lõikele 6

Õiguslik alus

Euroopa Komisjon ja Ameerika Ühendriikide rahandusministeerium on koostanud vastavalt Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise lepingu (mis käsitleb finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete töötlemist ja edastamist Euroopa Liidust Ameerika Ühendriikidesse terroristide rahastamise jälgimise programmi raames) (edaspidi „leping”) artikli 6 lõikele 6 ühisaruande, milles käsitletakse terroristide rahastamise jälgimise programmi (TFTP) raames esitatud andmete väärtust (edaspidi „ühisaruanne”), „pöörates erilist tähelepanu mitu aastat säilitatud andmete väärtusele ja artikli 13 kohaselt koostatud ühisülevaatest saadud asjaomasele teabele”.

Menetluslikud aspektid

Aruande üksikasjad on ühiselt kindlaks määranud Euroopa Komisjon ja Ameerika Ühendriikide rahandusministeerium kooskõlas lepingu artikli 6 lõikega 6.

Euroopa Komisjon ja Ameerika Ühendriikide rahandusministeerium alustasid arutelusid aruande üksikasjade, volituste ja metoodika üle 2012. aasta detsembris. ELi ja Ameerika Ühendriikide hindamismeeskond kohtusid 25. veebruaril 2013 Washingtonis, et arutada aruande ettevalmistamist, ning korraldasid 14. mail 2013 Europoli ruumides Haagis teise koosoleku. Haagis toimunud koosolekul kohtusid ELi ja Ameerika Ühendriikide meeskond ka Europoli esindajatega, et arutada kõikide osapoolte esialgset panust ja järgmisi samme.

ELi poolel korraldas Euroopa Komisjon 13. mail 2013 salastatud koosoleku liikmesriikide esindajatega. Liikmesriigid ja Europol on esitanud kirjalikud tähelepanekud, mida on aruande ettevalmistamisel kaalutud ja arvesse võetud. Selleks et koguda aruandesse panuse andmiseks asjakohast teavet, saatis Europol kõikidele asjaomastele liikmesriikidele küsimustiku. Küsimustiku eesmärk oli saada värske ülevaade TFTP raames edastatud andmete lisaväärtusest seoses asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste uuritud konkreetsete juhtumitega.

Ameerika Ühendriikide hindamismeeskond küsitles 1. veebruarist kuni 24. maini 2013 mitmes agentuuris terrorismivastase võitlusega tegelevaid uurijaid, vaatas läbi terrorismivastase võitlusega seotud juhtumid, mille puhul oli kasutatud TFTPd, ja analüüsis enam kui 1 000 TFTP aruannet, et hinnata TFTP raames saadud teabe väärtust.

Reguleerimisala

Aruande jaoks on esitanud teavet Ameerika Ühendriikide rahandusministeerium, Europol ja liikmesriigid. Aruandes keskendutakse sellele, kuidas TFTP raames edastatud andmeid on kasutatud, ja sellele, milline on nende andmete väärtus Ameerika Ühendriikides ja ELis toimetatavate terrorismivastaste uurimiste seisukohast. Aruanne sisaldab mitmesuguseid konkreetseid näiteid selle kohta, kuidas TFTP raames edastatud andmed, sealhulgas andmed, mida on säilitatud kolm või enam aastat, on osutunud Ameerika Ühendriikides ja ELis terrorismivastastes juurdlustes väärtuslikeks enne ja pärast lepingu jõustumist 1. augustil 2010. Lisaks kõnealusele aruandele on TFTP raames edastatud andmete kasulikkuse ja väärtuse kohta esitatud näiteid ka kahe ühise läbivaatamise käigus, mis tehti lepingu artikli 13 kohaselt 2011. aasta veebruaris ja 2012. aasta oktoobris. Kokkuvõttes on see faktiline ja konkreetne teave TFTP toimimise ja lisaväärtuse selgitamisel suur samm edasi.

Aruandes kirjeldatakse ka Ameerika Ühendriikide rahandusministeeriumi metoodikat andmete säilitamise tähtaegade hindamisel ja välja võtmata jäänud andmete kustutamise tingimusi.

Aruandes näidatakse, et TFTP raames edastatud andmetel, sealhulgas mitme aasta vältel säilitatud andmetel, on olnud Ameerika Ühendriikides, Euroopas ja mujal terrorismivastaste jõupingutuste seisukohast väga suur väärtus.

Käesoleva teatisega edastab komisjon selle lisas sisalduva ühisaruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

LISA

Komisjoni ja Ameerika Ühendriikide rahandusministeeriumi ühisaruanne, milles käsitletakse TFTP raames edastatud andmete väärtust vastavalt Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise lepingu (mis käsitleb finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete töötlemist ja edastamist Euroopa Liidust Ameerika Ühendriikidesse terroristide rahastamise jälgimise programmi raames) artikli 6 lõikele 6

järgmise dokumendi juurde:

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule

komisjoni ja Ameerika Ühendriikide rahandusministeeriumi ühisaruande kohta, milles käsitletakse TFTP raames edastatud andmete väärtust vastavalt Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise lepingu (mis käsitleb finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete töötlemist ja edastamist Euroopa Liidust Ameerika Ühendriikidesse terroristide rahastamise jälgimise programmi raames) artikli 6 lõikele 6

Kommenteeritud kokkuvõte

Euroopa Komisjon ja Ameerika Ühendriikide rahandusministeerium on koostanud vastavalt Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise lepingu (mis käsitleb finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete töötlemist ja edastamist Euroopa Liidust Ameerika Ühendriikidesse terroristide rahastamise jälgimise programmi raames) (edaspidi „leping”), artikli 6 lõikele 6 käesoleva ühisaruande, milles käsitletakse terroristide rahastamise jälgimise programmi (TFTP) raames edastatud andmete väärtust, „pöörates erilist tähelepanu mitu aastat säilitatud andmete väärtusele ja artikli 13 kohaselt koostatud ühisülevaatest saadud asjaomasele teabele.”

Aruande koostamiseks on saadud teavet Ameerika Ühendriikide rahandusministeeriumilt, Europolilt ja liikmesriikidelt. Aruandes keskendutakse sellele, kuidas TFTP raames edastatud andmeid on kasutatud, ja sellele, milline on nende andmete väärtus Ameerika Ühendriikides ja ELis toimetatavate terrorismivastaste juurdluste seisukohast. Aruanne sisaldab mitmesuguseid konkreetseid näiteid selle kohta, kuidas TFTP raames edastatud andmed, sealhulgas andmed, mida on säilitatud kolm või enam aastat, on osutunud Ameerika Ühendriikides ja ELis terrorismivastastes juurdlustes väärtuslikeks enne ja pärast lepingu jõustumist 1. augustil 2010. Käesoleva aruande kõrval on TFTP raames edastatud andmete kasulikkuse ja väärtuse kohta esitatud näiteid ka kahe ühise läbivaatamise käigus, mis tehti lepingu artikli 13 kohaselt 2011. aasta veebruaris ja 2012. aasta oktoobris. Kokkuvõttes on see faktiline ja konkreetne teave TFTP toimimise ja lisaväärtuse selgitamisel suur samm edasi.

Aruandes kirjeldatakse ka Ameerika Ühendriikide rahandusministeeriumi metoodikat andmete säilitamise tähtaegade hindamisel ja välja võtmata jäänud andmete kustutamise tingimusi.

Aruandes näidatakse, et TFTP raames edastatud andmetel, sealhulgas mitme aasta vältel säilitatud andmetel, on olnud Ameerika Ühendriikides, Euroopas ja mujal terrorismivastaste jõupingutuste seisukohast väga suur väärtus.

2. Taust

Ameerika Ühendriikide rahandusministeerium käivitas TFTP üsna pea pärast 11. septembri 2001. aasta terrorirünnakuid, hakates väljastama ühele finantstehinguid käsitlevate sõnumite edastamise teenuse osutajale õiguslikult siduvaid korraldusi teha kättesaadavaks Ameerika Ühendriikides säilitatavad finantstehinguid käsitlevad sõnumiandmed eesmärgiga kasutada neid üksnes terrorismi ja selle rahastamise vastases võitluses. Kuni 2009. aasta lõpuni säilitas kõnealune teenuseosutaja kõiki asjakohaseid finantstehinguid käsitlevaid sõnumeid kahes identses serveris, mis asusid Euroopas ja Ameerika Ühendriikides. 1. jaanuaril 2010 võttis teenuseosutaja kasutusele uue sõnumite töötlemise struktuuri, mis koosneb kahest töötlemistsoonist – neist üks asub Ameerika Ühendriikides ja teine Euroopa Liidus. Selleks et tagada nende uute tingimuste juures TFTP järjepidevus, peeti vajalikuks sõlmida Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahel selles küsimuses uus leping. Pärast seda, kui lepingu esialgne versioon ei saanud Euroopa Parlamendi heakskiitu, peeti läbirääkimisi lepingu muudetud versiooni üle ja kokkulepe saavutati 2010. aasta suvel. Euroopa Parlament andis lepingule oma heakskiidu 8. juulil 2010, nõukogu kiitis selle heaks 13. juulil 2010 ja leping jõustus 1. augustil 2010.

Lepinguga antakse oluline roll Europolile, kelle kätte peavad jõudma andmete saamise taotluste koopiad koos lisadokumentidega ning kelle ülesanne on kontrollida, et need Ameerika Ühendriikide esitatud andmete saamise taotlused vastaksid teatavatele lepingu artiklis 4 kindlaks määratud tingimustele ja oleksid sealhulgas võimalikult kitsalt piiritletud, et minimeerida taotletavate andmete hulka. Kui Europol kinnitab, et taotlus vastab kindlaks määratud tingimustele, on andmete esitajal luba ja kohustus edastada andmed Ameerika Ühendriikide rahandusministeeriumile. Europolil puudub otsene juurdepääs andmetele, mille andmete esitaja edastab Ameerika Ühendriikide rahandusministeeriumile, ja ta ei tee TFTP andmete otsinguid.

Lepingus on sätestatud, et TFTP otsingud peavad olema kitsalt piiritletud ning tuginema juba olemasolevale teabele või tõenditele, mis annavad alust arvata, et otsingusubjektil on seoseid terrorismi või terrorismi rahastamisega. Kooskõlas lepingu artikliga 12 teostavad TFTP otsingute üle järelevalvet sõltumatud järelevaatajad, kellel on volitus seada kahtluse alla ja sulgeda liiga ulatuslikud otsingud ja kõik muud otsingud, mis ei vasta lepingu artiklis 5 sätestatud rangetele kaitsemeetmetele ja kontrollidele.

Lepingu artikliga 13 on ette nähtud, et Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide hindamismeeskonnad, mis koosnevad Euroopa Komisjoni, Ameerika Ühendriikide rahandusministeeriumi ja ELi liikmesriikide kahe andmekaitseasutuse esindajatest ning kuhu võivad kuuluda ka julgeoleku- ja andmekaitseeksperdid ning õigusemõistmise küsimustes kogenud isikud, vaatavad korrapäraselt ühiselt läbi kaitsemeetmed ning järelevalvet ja vastastikust kohaldatavust käsitlevad sätted. Kaks ühist läbivaatamist on juba toimunud ja kolmas on kavandatud 2014. aastasse. Mõlema ühise läbivaatamise käigus vaadeldi juhtumeid, kus TFTP raames saadud teavet oli kasutatud terrorismi või selle rahastamise tõkestamiseks, uurimiseks või avastamiseks või nende eest kohtulikule vastutusele võtmiseks.

2011. aasta veebruaris toimunud esimese ühise läbivaatamise käigus tõi Ameerika Ühendriikide rahandusministeerium hulga (salastatud) näiteid kõrge profiiliga terrorismi juhtumitest, mille puhul oli kasutatud TFTP raames saadud teavet. Esimese ühise läbivaatamise aruandes on tunnistatud TFTP väärtust ja öeldud, et alates programmi algusest ja lepingu jõustumisest saadud vihjete arv osutab programmi jätkuvale kasulikkusele terrorismi ja selle rahastamise tõkestamisel ning nende vastu võitlemisel kogu maailmas, eriti Ameerika Ühendriikides ja ELis[1].

2012. aasta oktoobris toimunud lepingu teise ühise läbivaatamise käigus esitas Ameerika Ühendriikide rahandusministeerium lisa, mis sisaldas 15 konkreetset näidet selle kohta, kuidas TFTP raames edastatud andmed osutusid konkreetsetes terrorismivastastes juurdlustes üliolulisteks[2]. Teise ühise läbivaatamise aruandes on jõutud järeldusele, et Europol ja liikmesriigid on muutunud üha teadlikumaks TFTP raames edastatud andmete väärtusest seoses oma ülesandega tõkestada ELis terrorismi ja selle rahastamist ning nende vastu võidelda,[3] ning et tuginedes vastastikkust käsitlevale kokkuleppele, saavad nad sellest üha rohkem kasu[4].

Lepingu artikli 6 lõikes 6 nõutakse, et Euroopa Komisjon ja Ameerika Ühendriikide rahandusministeerium peavad koostama kolme aasta jooksul pärast lepingu jõustumist ühisaruande TFTP raames edastatud andmete väärtuse kohta, pöörates erilist tähelepanu mitme aasta vältel säilitatud andmete väärtusele ja artikli 13 kohaselt tehtud ühise läbivaatamise käigus saadud asjaomasele teabele.

3. Menetluslikud aspektid

Käesoleva aruande üksikasjad on ühiselt kindlaks määranud Euroopa Komisjon ja Ameerika Ühendriikide rahandusministeerium kooskõlas lepingu artikli 6 lõikega 6.

Euroopa Komisjon ja Ameerika Ühendriikide rahandusministeerium alustasid arutelusid aruande üksikasjade, volituste ja metoodika üle 2012. aasta detsembris. ELi ja Ameerika Ühendriikide hindamismeeskond kohtusid 25. veebruaril 2013 Washingtonis, et arutada aruande ettevalmistamist, ning korraldasid 14. mail 2013 Europoli ruumides Haagis teise koosoleku. Haagis toimunud koosolekul kohtusid ELi ja Ameerika Ühendriikide meeskond ka Europoli esindajatega, et arutada kõikide osapoolte esialgset panust ja järgmisi samme.

ELi poolel korraldas Euroopa Komisjon 13. mail 2013 salastatud koosoleku liikmesriikide esindajatega. Liikmesriigid ja Europol on esitanud kirjalikud tähelepanekud, mida on käesoleva aruande ettevalmistamisel kaalutud ja arvesse võetud. Selleks et koguda aruandesse panuse andmiseks asjakohast teavet, saatis Europol kõikidele asjaomastele liikmesriikidele küsimustiku. Küsimustiku eesmärk oli saada värske ülevaade TFTP raames edastatud andmete lisaväärtusest seoses asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste uuritud konkreetsete juhtumitega.

Ameerika Ühendriikide hindamismeeskond küsitles 1. veebruarist kuni 24. maini 2013 mitmes agentuuris terrorismivastase võitlusega tegelevaid uurijaid, vaatas läbi terrorismivastase võitlusega seotud juhtumid, mille puhul oli kasutatud TFTPd, ja analüüsis enam kui 1 000 TFTP aruannet, et hinnata TFTP raames saadud teabe väärtust.

Näited, mida käesolevas aruandes arutatakse, on pärit väga tundlikest juurdlustest, mis võivad praegu veel pooleli olla. Seepärast on osa teabest nende juurdluste kaitsmiseks välja jäetud.

4. TFTP raames edastatud andmete väärtus

Terrorismivastase võitlusega tegelevad asutused kogu maailmas on saanud TFTP kaudu alates selle käivitamisest 2001. aastal kümneid tuhandeid vihjeid ja üle 3 000 aruande (mis sisaldavad paljusid TFTP raames saadud vihjeid); Euroopa ametiasutused on saanud selliseid aruandeid rohkem kui 2 100[5].

TFTPd on kasutatud selleks, et uurida viimase kümnendi mitut tähelepanuväärset terrorirünnakut ja vandenõud, mille hulka kuuluvad

pärast lepingu sõlmimist:

· 2013. aasta aprilli pommirünnakud Bostoni maratonil;

2012. aasta Londoni suveolümpiamängude suhtes tehtud ähvardused; 2011. aasta vandenõu eesmärgiga mõrvata Saudi Araabia saadik Ameerika Ühendriikides; Anders Breiviki 2011. aasta rünnakud Norras ja 2010. aasta oktoobris Nigeeria iseseisvuspäeval toimunud autopommi plahvatused;

enne lepingu sõlmimist:

2010. aasta juulis Ugandas Kampalas aset leidnud rünnak maailmakarikasarja mängu jälginud fännide vastu; 2009. aasta juuli pommiplahvatused Jakarta hotellides; Al Shabaabi korraldatud arvukad kaaperdamised ja pantvangide võtmised, sealhulgas Belgia aluse MV Pompei kaaperdamine 2009. aasta aprillis; 2008. aasta novembri rünnakud Mumbais; Islamidžihaadi liidu 2007. aasta septembri vandenõu rünnata Saksamaa eri paiku; 2007. aasta vandenõu rünnata New Yorgi John F. Kennedy lennujaama; 2006. aasta vandenõu õhata vedela lõhkeaine põhine pomm Atlandi-ülesel lennul; 2005. aasta juuli pommirünnakud Londonis; 2005. aasta novembris aset leidnud Theo van Goghi mõrv, mida seostatakse terroristidega; 2004. aasta Madridi rongiplahvatused ja 2002. aasta oktoobri Bali pommirünnakud.

ELi ja Ameerika Ühendriikide hindamismeeskonnad said Europolilt ja Ameerika Ühendriikide rahandusministeeriumilt ning ka teistelt asutustelt teavet TFTP väärtuse kohta. Terrorismivastase võitlusega tegelevad uurijad märkisid, et TFTP sisaldab väga täpset ainulaadset teavet, mis on terroristide toetusvõrgustikele jälile saamisel ja uute terrorismi rahastamise meetodite kindlaks tegemisel väga väärtuslik. Olukorras, kus terrorismis kahtlustatava isiku kohta on peale tema nime või pangakonto numbri vähe teada, saab TFTP raames saadud teabest välja noppida väga olulised infokillud, sealhulgas asukohad, finantstehingud ja kaasosalised. TFTP erakordne väärtus seisneb pangandusteabe täpsuses, kuivõrd asjaomased isikud on selgelt huvitatud täpse teabe esitamisest kandmaks hoolt selle eest, et raha jõuaks oma sihtkohta.

Enamik terrorismivastaseid juurdlusi põhineb mitmest allikast pärit suure hulga teabe kogumisel, vahetamisel ja analüüsimisel. Tuginedes lepingu rakendamisel saadud kogemustele, arvukates terrorismivastastes juurdlustes toimunud koostööle liikmesriikide ametiasutustega ning üldisele pädevusele terrorismi ja finantsluurega seotud küsimustes, väärtustatakse TFTP raames saadud andmeid väga kõrgelt kui õigeaegset, täpset ja usaldusväärset teavet tegevuse kohta, mille puhul kahtlustatakse seost terrorismi rahastamise ja terroriakti kavandamisega.

Selleks et määrata kindlaks programmi väärtus terrorismivastase võitlusega tegelevate uurijate jaoks, küsitleti mitmes Ameerika Ühendriikide agentuuris uurijaid, kes kasutavad lepingu alusel TFTP raames edastatavat teavet. Uuringus osalenud uurijad olid nõus, et TFTP abil saab väärtuslikku teavet, mida on võimalik kasutada terroristide ja nende toetusvõrgustike kindlakstegemiseks ja neile jälile jõudmiseks. Peale selle märkisid nad, et TFTP abil saab väga olulise ülevaate toetusvõrgustikest, mis rahastavad mõnda maailma kõige ohtlikumat terroriorganisatsiooni, sealhulgas Al-Qaidat, islamistliku Magribi Al-Qaidat (AQIM), Araabia poolsaare Al-Qaidat (AQAP), Al Shabaabi, Islamidžihaadi liitu (IJU), Usbekistani Islamiliikumist (IMU) ja Iraani revolutsioonilise kaardiväe Qodsi relvajõude (IRGC-QF). Uurijad täheldasid, et TFTP raames saadud teave võimaldab neil kindlaks teha uued finantstoetuse vood ja varem teadmata olnud kaasosalised, tuvastada variüksuste ja valenime all tegutsejate seosed terroriorganisatsioonidega, hinnata olemasolevaid luureandmeid ja leida neile kinnitust ning pakkuda teavet, mida saab kasutada juurdluse uute eesmärkide väljaselgitamisel. Mitu küsitletud uurijat märkis, et TFTP raames saadud teave finantstehingute kohta võimaldab neil täita teabelüngad ja leida seoseid, mida muude allikate põhjal ei oleks märgatud.

Terrorirühmitused sõltuvad mitmesugustel põhjustel korrapärasest rahavoost, sealhulgas seetõttu, et neil on vajadus tasuda oma liikmetele ja maksta altkäemaksu, korraldada liikmete reisimist, koolitamist ja värbamist, võltsida dokumente, soetada relvi ja sooritada rünnakuid. Terrorismivastase võitlusega tegelevad uurijad tuginevad sellise tegevuse uurimisel ja katkestamisel mitmele andmekogule. Teabes võib siiski esineda lünki, mis võivad takistada uurijatel neid võrgustikke täielikult mõista. TFTP annab uurijatele finantstehinguid käsitlevate sõnumite kohta täpset teavet, mis võib sisaldada kontonumbreid, panga tunnuskoode, nimesid, aadresse, tehingute summasid, kuupäevi, elektronposti aadresse ja telefoninumbreid. Seda teavet kasutades saavad uurijad välja selgitada terroriste rahastavad toetusvõrgustikud, sealhulgas teha kindlaks varem teadmata olnud kaasosalised. Näiteks tehti 2012. aastal ühe juhtumi puhul TFTP raames saadud teabe põhjal kindlaks, et terrorismis kahtlustatav isik oli sellise organisatsiooni konto üks allkirjaandjatest, mille kaudu toimusid mitmed kahtlased tehingud. TFTP raames toimunud hilisemate kontrollide käigus tehti kindlaks ka rahavood kõnealuse organisatsiooni ja ühe teise äriühingu vahel, keda kahtlustati materiaalse toetuse pakkumises teistele asjaomase geograafilise piirkonna terroristlikele üksustele.

TFTP raames saadud teavet võib kasutada selleks, et leida vihjeid, mis aitavad kindlaks teha terroristlike võrgustikega seotud isikud ja nende asukohad, ning leida tõendeid terrorirünnakuid toetava finantstegevuse kohta. Kahtlustatava isiku asukoha väljaselgitamiseks saab näiteks kontrollida, millal ja millises linnas või riigis – mis ei ole kahtlustatava isiku teadaolev viimane elukoht – sulges ja/või avas asjaomane isik uue pangakonto. Tegemist on selge märgiga, et isik võib olla vahetanud asukohta. Ent isegi siis, kui kahtlustatav isik ei vaheta pangakontot, vaid jätkab asukohta vahetades senise konto kasutamist (nt e-panganduse kaudu), on olnud võimalik teha asukohavahetus kindlaks näiteks konkreetsete kaupade või teenuste (nt remondi-, hooldus- või muud teenused, mida osutatakse tavaliselt isiku elukohas) eest tehtud maksete tuvastamisega. Isegi kui kahtlustatavad isikud on oma pangatehingute sooritamisel väga ettevaatlikud, on tänu TFTP raames saadud andmete täpsusele olnud võimalik määrata kindlaks nende asukoht nende lähikondsete tehtud maksete ja ostude põhjal. TFTP raames võib saada väga olulist teavet terrorismis kahtlustatavate isikute liikumise ja nende kulutuste laadi kohta. Isegi see, et ühel või mitmel terrorismis kahtlustatava isikuga seotud pangakontol tehinguid ei toimu, on kasulik märk, mis võib viidata kahtlustatava võimalikule lahkumisele teatavast riigist.

TFTP põhjal on olnud võimalik juhul, kui vastastikuse õigusabi taotlustele ei ole vastatud õigeaegselt, saada teavet Ameerika Ühendriikide ja ELi kodanike ja elanike kohta, keda kahtlustatakse terrorismis või terrorismi rahastamises kolmandates riikides. 2010. aastal aitas TFTP ühe juhtumi puhul kindlaks teha terroriakti toimepanekus kahtlustatud ja EList lahkunud ELi elaniku asukoha. See isik osutus uueks kontoomanikuks ühes Lähis-Ida riigis. Edasine juurdlus kinnitas, et asjaomane isik elas tõepoolest selles kolmandas riigis, mis võimaldas suunata juurdlustegevuse ressursid toetama vastava rahvusvahelise vahistamismääruse täitmist.

Ühel teisel juhul kasutati TFTPd juurdluses, mis oli seotud Prantsuse kodaniku Rachid Benomariga, keda kahtlustati tegutsemises Al-Qaida ja Al Shabaabi värbajana ja rahaliste vahendite kogujana. Benomari koos kahe teise Al Shabaabi liikmega vahistati ebaseadusliku sisenemise eest Keeniasse 2013. aasta juulis. Benomari ja tema kaasosalised on kuulutatud ELis tagaotsitavateks terrorismiga seotud süüdistuste alusel ning Interpol oli andnud Benomari vahistamiseks välja punase hoiatuse. Uurijad leidsid TFTP raames saadud teabest Benomari pangakonto numbri ja tegid selle põhjal kindlaks kaasrahastajad, kellest varem ei teatud. Rahandusministeerium jagas seda teavet Europoliga vastusena artikli 10 alusel esitatud taotlusele .

Terrorismivastase võitlusega tegelevad uurijad on kasutanud mitmel juhul TFTP raames saadud teavet selleks, et anda täpseid ja õigeaegseid vihjeid, mis on aidanud kaasa terrorismiga seotud juurdluste edenemisele. TFTP raames saadud teavet kasutati näiteks selleks, et teha kindlaks rahastamisallikad, mida kasutati Manssor Arbabsiari ja IRGC-QF 2011. aasta vandenõus mõrvata Saudi Araabia saadik Ameerika Ühendriikides[6]. Uurijad suutsid TFTP abil kindlaks teha 100 000 dollari ülekandmise ühest muu riigi kui Iraani pangast ühte Ameerika Ühendriikide panka selle isiku kontole, kelle Arbabsiar oli värvanud sooritama mõrva. Arbabsiar võeti vahi alla, ta tunnistas end süüdi ning mõisteti 25 aastaks vangi.

TFTPst on olnud abi ka juurdlustes, mis on seotud Al Nusra rindega (al-Nusrah Front, ANF), mille puhul ÜRO Julgeolekunõukogu Al-Qaida vastaste sanktsioonide komitee ning Ameerika Ühendriigid ja Euroopa Liit tuvastasid, et tegemist on Iraagi Al-Qaida variorganisatsiooniga, ning millega kaasnes ÜRO korraldus külmutada kogu maailmas kõik ANFi varad. Alates 2011. aasta septembrist on ANF võtnud vastutuse enam kui 1 100 terrorirünnaku eest, mille käigus on tapetud ja haavatud sadu süürlasi. TFTP raames saadud teabe kohaselt laekus ühele Lähis-Idas tegutsenud isikule, kes kogus ANFi jaoks rahalisi vahendeid, alates 2012. aastast enam kui 1,4 miljoni euro väärtuses vahendeid, mille annetasid erinevates vääringutes rahastajad vähemalt 20 eri riigist, sealhulgas Prantsusmaalt, Saksamaalt, Iirimaalt, Madalmaadest, Hispaaniast, Rootsist ja Ühendkuningriigist. Ameerika Ühendriikide terrorismivastase võitlusega tegelevad uurijad on jaganud seda teavet terrorismivastase võitlusega tegelevate asutustega kogu maailmas, sealhulgas Euroopas ja Lähis-Idas. Vähemalt ühel juhul on taotlenud täiendava TFTP otsingu tegemist kolmas riik, et saada abi oma pooleliolevas juurdluses.

Rahandusministeerium jätkab TFTP kasutamist, et uurida EList pärit terroristide koolitamist Süürias. Rahandusministeeriumi terrorismivastase võitluse analüütikud tegid TFTP otsinguid seoses terrorismis kahtlustatavate Mohommod Hassin Nawazi ja Hamaz Nawaziga. Ühendkuningriigi ametivõimud vahistasid vennad Nawazid 16. septembril 2013 Ühendkuningriigis Doveris, kuhu nad olid saabunud Prantsusmaalt Calais'st, ning neile esitati süüdistus terrorirünnakute toimepanekus, sealhulgas reisimises Süürias asuvasse terroristide väljaõppelaagrisse. TFTP raames saadud vihjed sisaldasid teavet, mis käsitles tehinguid, sealhulgas kontonumbreid, summasid, kuupäevi, ja võimalikke kaasosalisi, sealhulgas terroristide rahastamises kahtlustatavat isikut.

Terroriorganisatsioonid kasutavad oma tegevuse rahastamiseks mitmesuguseid meetodeid. Nende meetodite hulka võib kuuluda rahapesu, uimastikaubandus, vargus ja rahaliste vahendite kogumiseks variorganisatsioonide kasutamine. TFTP raames saadud teave võib aidata terrorismivastase võitlusega tegelevatel uurijatel kindlaks teha vahendid, mida terroristid ja nende toetajad kasutavad oma tegevuse rahastamiseks. Terroriorganisatsioonid kasutavad seadusliku tegevuse tekitamiseks sageli variettevõtteid, et nad saaksid hiilida kõrvale sanktsioonidest ja kasutada üleilmset finantssüsteemi. TFTP raames saadud teave sisaldab olulisi andmeid, sealhulgas nimesid, panga tunnuskoode, tehingute summasid ja kuupäevi, mida saab kasutada selleks, et seostada variorganisatsioonid terrorirühmitustega. Kahtlusaluse variorganisatsiooni ja teadaoleva terroristi vahelise tehingu üksikasjad võivad sisaldada teavet, mida uurija vajab selle kinnitamiseks, et eeldatavalt seaduslik organisatsioon kogub mõne terroriorganisatsiooni nimel rahalisi vahendeid. Peale selle võidakse TFTP raames saadud teabe alusel kindlaks teha varem teadmata olnud variorganisatsioonid ja neid organisatsioone juhtivad isikud, kes on seotud terrorirühmitustega. TFTPd kasutati selleks, et saada vihjeid juurdluse jaoks, mis oli seotud eriti ohtliku ülemaailmselt tegutseva terroristi[7] Abd-al-Majid Al-Zindani loodud heategevusliku sotsiaalhoolekandeühingu nüüdseks tegevuse lõpetanud Ameerika Ühendriikide haruga. Organisatsiooni asepresident oli AQAPi praeguseks surnud liige Anwar al-Aulaqi. Ameerika Ühendriikide föderaalprokurörid kirjeldasid heategevusorganisatsiooni kui variorganisatsiooni, mida kasutati Al-Qaida ja Osama bin Ladeni toetamiseks. TFTP raames saadud teave paljastas selle organisatsiooniga seotud tehingud ja kaasosalised.

TFTP raames saadud teave aitas kaasa ka juurdlusele, mille käigus uuriti Iraani Bank Saderati toetust terrorismile. Bank Saderati puhul tehti kindlaks selle ebaseaduslik tegevus, mille tagajärjel külmutati panga varad lisaks teistele jurisdiktsioonidele ka Ameerika Ühendriikides ja Euroopa Liidus. Iraani valitsus oli kasutanud Bank Saderati, millel oli umbes 3 200 harukontorit, selleks, et suunata vahendeid muu hulgas Hezbollah’le ja Hamasile. 2001.–2006. aastal kandis Bank Saderat Iraani Keskpangast Londonis asuva tütarettevõtja kaudu oma Beiruti harusse Liibanonis tegutsevate vägivalda toetavate Hezbollah' variorganisatsioonide jaoks 50 miljonit dollarit. TFTP raames saadud teave on olnud ülioluline terrorismivastase võitlusega tegelevate uurijate jõupingutustes jälgida Bank Saderati finantstehinguid terrorirühmitustega ning finantsasutustega loodud seoseid, mida pank kasutab üleilmsetest sanktsioonidest kõrvalehiilimiseks.

Terroriorganisatsioonid kasutavad oma ebaseaduslike rahastamisskeemide maskeerimiseks sageli pettust. TFTP raames saadud teave aitas kindlaks teha rahastamisvoo, mida oli kasutanud Hezbollah, et pesta oma tegevuse tarvis uimastikaubandusega teenitud raha. Selle ülikeerulise skeemi raames müüs Hezbollah Euroopas uimasteid ja pesi saadud vahendid Ameerika Ühendriikides ostetud kasutatud autode abil, mida müüdi seejärel Aafrikas. Kasutatud autode ja uimastite müügiga teenitud kasum saadeti Liibanoni spetsiaalsetesse rahavahetuspunktidesse. Rahandusministeerium tegi kindlaks, et Hezbollah kasutas rahavahetuspunkte vahendite ülekandmiseks oma tegevuse jaoks või nende ülekandmiseks Ameerika Ühendriikidesse, et osta veel kasutatud autosid. Alles 2013. aasta alguses võimaldasid TFTP kaudu saadud vihjed uurijatel kindlaks teha raha liikumise Hezbollah’, teatavate rahavahetuspunktide ja Ameerika Ühendriikide kasutatud autode edasimüüjate vahel. Rahandusministeerium tunneb endiselt muret, et rahavahetuspunkte võidakse kasutada juurdepääsu hõlbustamiseks finantssüsteemidele, ning otsib aktiivselt terrorismivastaseks võitluseks vajalikke vihjeid ja meetmeid, et avastada ja katkestada finantssüsteemide kasutamine terroristide tegevuse toetamiseks.

Terrorismivastase võitlusega tegelevad uurijad saavad finantstehingutest ka sellist teavet, mis on vajalik terroristide koolitamisele kaasa aitavate isikute väljaselgitamiseks. Terroriorganisatsioonid vajavad vahendeid, et nende kaasosalistel oleks võimalik reisida koolituspaikadesse. Need tehingud viitavad sageli sellele, millal mõni terrorismis kahtlustatav isik on otsustanud hakata tegutsema ning siduda end mõne rühmituse või organisatsiooniga. TFTP raames saadud teabe seast võivad uurijad leida andmeid, mida nad vajavad nendele isikutele jälile jõudmiseks, sealhulgas reisikuupäevad, tehingute summad, nimed, valenimed, asukohad ja kontaktandmed. TFTPd kasutati näiteks selleks, et aidata leida vihjeid Al Shabaabi tegevuse toetaja Omar Awadh Omariga seotud juurdluse tarvis. Omar toetas Al Shabaabi rahastamist ning arvatakse, et ta aitas kaasa ka välisvõitlejate ja varustuse liikumisele Somaaliasse. Omar osales väidetavalt 11. juulil 2010 Ugandas Kampalas maailmakarikasarja mängu jälginud fännide vastu toimunud rünnaku kavandamises. Selle rünnaku eest, kus hukkus 74 inimest, võttis vastutuse enda kanda Al Shabaab. TFTP raames saadi olulisi vihjeid, mida kasutati Omari toetusvõrgustikku kuulunud isikute ja varem teadmata olnud pangakontode kindlakstegemiseks. Omar on praegu vahi all ja ootab kohtuprotsessi Ugandas. Omarile on osutatud ka Ameerika Ühendriikide rahandusministeeriumi korralduses 13536, milles käsitletakse tegureid, mis ohustavad rahu, julgeolekut ja stabiilsust Somaalias.

5. TFTP kasutamine liikmesriikides ja ELis

Ehkki TFTP töötasid välja Ameerika Ühendriikide ametiasutused, on liikmesriikidel ja ELil lepingu vastastikust kohaldatavust käsitlevate sätete alusel lubatud kasutada TFTPd enda terrorismivastases juurdlustegevuses. Vastavalt lepingu artiklile 10 võivad liikmesriigid, Europol ja Eurojust nõuda TFTP kaudu saadud teabes otsingu tegemist, mille Ameerika Ühendriikide rahandusministeerium korraldab seejärel kooskõlas artiklis 5 sätestatud kaitsemeetmetega. Lisaks edastab rahandusministeerium vastavalt lepingu artiklile 9 asjaomastele liikmesriikidele, Europolile ja Eurojustile omaalgatuslikult asjaomase TFTP kaudu hangitud teabe.

Alates lepingu jõustumisest on liikmesriigid muutunud üha teadlikumaks TFTP kui uurimismeetme kättesaadavusest. Paljud liikmesriigid ja Europol kasutavad pidevalt TFTP raames saadavat teavet ja juurdluseks vajalikke väärtuslikke vihjeid. Viimase kolme aasta jooksul on liikmesriigid ja EL esitanud ühtekokku 158 artikli 10 kohast taotlust, mille vastuseks on TFTP kaudu antud 924 juurdluseks vajalikku vihjet[8].

Näiteks Hispaania sai artikli 10 kohaselt esitatud 11 taotluse vastuseks 93 juurdluseks vajalikku vihjet füüsiliste ja juriidiliste isikute kohta, kelle puhul kahtlustati seost terrorismi või selle rahastamisega. Üheteistkümnest taotlusest kolm olid seotud kodumaiste separatistlike terrorirühmitustega: kaks ETAga,[9] mille kohta saadi 25 vihjet, ja üks rühmitusega Resistência Galega,[10] mille kohta saadi neli vihjet. Al-Qaida kohta saatis Hispaania neli taotlust ja sai 11 vihjet, samal ajal kui kaks Hezbollah’ga seotud taotlust tõid kaasa 27 vihjet. Lisaks tõi üks separatistliku rühmitusega PKK[11] seotud taotlus kaasa 19 juurdluseks vajalikku vihjet ning ühe taotlusega, mis käsitles terrorismi ja massihävitusrelvade vastase võitlusega seotud juurdlust, kaasnes seitse juurdluseks vajalikku vihjet.

Sama ajavahemiku jooksul esitasid Ameerika Ühendriigid kooskõlas artikliga 9 liikmesriikidele ja ELile 23 korral omaalgatuslikult asjakohast teavet, edastades 94 juurdluseks vajalikku vihjet[12].

Järgmised Europoli kogutud ja esitatud juhtumid on näited TFTP kasutamisest liikmesriikides ja juurdluste tulemustest, milleni jõuti tänu lepingu artikli 10 kohaselt taotletud otsingutele[13]. Need täiendavad teavet, mis on esitatud käesoleva aruande 4. jaotises, kus selleks et selgitada TFTP raames saadud teabe rolli terrorismivastastes juurdlustes, on kasutatud ka mõnda Euroopa näidet. Näidete valimisel ja teabe esitamisel tuli kinni pidada piirangutest, mis olid tingitud konfidentsiaalsuse ja turvalisuse nõuetest.

1. juhtum: islamiterroristide tegevus

Terrorirühmitus/-organisatsioon: islamiterroristide tegevus (organisatsiooni nimi teadmata/nimetamata)

Juhtumi kirjeldus: juurdlus, mis algatati 40aastase mehe suhtes, kelle puhul kahtlustati tema värbamist välismaisesse relvateenistusse ja osalemist terroriorganisatsioonis. Lisaks kahtlustati asjaomast isikut terrorirünnakute ettevalmistamises ja/või toimepanekus.

Liikmesriigi tagasiside: vihjed, mis saadi pärast artikli 10 kohase taotluse esitamist, kinnitasid varem teada olnud teavet, need leiti olevat ajakohased ja need sisaldasid uusi seoseid terrorismi/kuritegevusega.

Vihjete saamise aeg: 2008–2011.

2. juhtum: Hamas

Terrorirühmitus/-organisatsioon: Hamas (Harakat al-Muqāwamah al-Islāmiyyah, Islami Vastupanuliikumine) on Palestiina aladel tegutsev Palestiina islamistlike sunniitide organisatsioon või islamiorganisatsioon, millel on sõjaline tiib Izz ad-Din al-Qassam Brigades. Euroopa Liit, Iisrael, Ameerika Ühendriigid, Kanada ja Jaapan on liigitanud Hamasi terroriorganisatsiooniks.

Juhtumi kirjeldus: juurdlus, mis algatati ühe mittetulundusühenduse (MTÜ) suhtes, mida karistati liikmesriikide õigusaktide alusel. Kõnealune MTÜ on ühe sarnase, teises liikmesriigis tegutseva ja Hamasi toetamise eest karistatud MTÜ sõsarorganisatsioon. Kahtlustati, et uurimisalune ühendus eraldas oma sõsarüksuse kaudu Hamasi toetamiseks märkimisväärseid rahalisi vahendeid.

Liikmesriigi tagasiside: vihjed, mis saadi pärast artikli 10 kohase taotluse esitamist, kinnitasid varem teada olnud teavet ja need leiti olevat ajakohased.

MTÜ rahalised vahendid külmutati enne artikli 10 kohase taotluse esitamist. Kuna oli märke rahapesust, teatati TFTP raames kindlaks tehtud tehingutest siiski rahapesu andmebüroole ja hiljem tuvastati, et nende tehingutega oli rahastatud terroriorganisatsiooni.

Vihjete saamise aeg: 2011

3. juhtum: PKK

Terrorirühmitus/-organisatsioon: Kurdistani Töölispartei (Partiya Karkerên Kurdistan või Parti Karkerani Kurdistan), üldiselt tuntud kui PKK, tuntud ka kui KGK ja varem tuntud kui KADEK (Kurdistani Vabaduse ja Demokraatia Kongress) või Kongra-Gel (Kurdistani Rahvakongress), on Kurdistani organisatsioon, mis on pidanud alates 1984. aastast relvastatud võitlust Türgi riigi vastu Kurdistani autonoomia saavutamise nimel ning kurdide kultuuriliste ja poliitiliste õiguste eest Türgis. Rühmitus loodi 27. novembril 1978 Lice’i lähistel asuvas Fisi külas ja selle juht oli Abdullah Öcalan. Riigid ja organisatsioonid, sealhulgas Euroopa Liit, Ühinenud Rahvaste Organisatsioon, NATO ja Ameerika Ühendriigid on kandnud PKK terroriorganisatsioonide loetellu.

Juhtumi kirjeldus: juurdlus, mis algatati ühe ELi kodaniku vastu, keda kahtlustati Kongra-Geli/PKK toetamises. Kahtlustatav teeb silmatorkavalt sageli rahvusvahelisi reise, sealhulgas korduvalt paikadesse, kus on kaalul julgeolekuhuvid. Kahtlustatakse, et kahtlustatav tegutseb keelustatud terroriorganisatsiooni Kongra-Gel/PKK rahaliste vahendite kogujana, rahastajana või selle tegevuse hõlbustajana.

Liikmesriigi tagasiside: vihjed, mis saadi pärast artikli 10 kohase taotluse esitamist, kinnitasid varem teada olnud teavet ning osutasid ka varem teadmata rahvusvahelistele seostele ning kontaktidele ja kahtlusalustele.

Kõnealune juhtum on jätkuvalt osa pooleliolevast juurdlusest ja seepärast saab tagasiside andmisel avalikustada vaid piiratud lisateavet. Tänu TFTP kaudu saadud teabele sai keskenduda finantsjuurdluse käigus konkreetsemalt varem teadmata olnud kaasosalistele ja asukohtadele, mille tulemusel täideti märkimisväärsed lüngad luureandmetes ja avanesid uued uurimisvõimalused. Eelkõige andis see juurdlusele rahvusvahelise mõõtme, mille olemasolu varem kahtlustati, ent mida ei olnud võimalik hästi kindlaks teha, ning seega kinnitati sellega olemasolevaid luureandmeid. See omakorda andis alust märkimisväärsetele täiendavatele uurimistele ja pöördumistele teiste õiguskaitseasutuste poole seoses peamise kahtlustatava ja rahastamise kaasosalistega. Tuleb toonitada, et TFTP kaudu edastatud teavet ei oleks muude kanalite vahendusel suure tõenäosusega avastatud, ja seepärast oli sellest kõnealuse juhtumi puhul märkimisväärne kasu.

Vihjete saamise aeg: 2004–2011

4. juhtum: IJU

Terrorirühmitus/-organisatsioon: Islamidžihaadi liit (IJU), algselt tuntud kui Islamidžihaadi rühmitus (IJG), on terroriorganisatsioon, mis on korraldanud terrorirünnakuid Usbekistanis ja teinud rünnakukatseid Saksamaal. IJU lõid Pakistani hõimualadel 2002. aasta märtsis Usbekistani Islamiliikumisest (IMU) lahku löönud isikud. Organisatsioon vastutas 2004. aastal ja 2005. aasta alguses Usbekistanis toimunud ebaõnnestunud rünnakute eest. Seejärel vahetas organisatsioon oma nime „Islamidžihaadi rühmitus” nime „Islamidžihaadi liit” vastu. Pärast seda tugevdas IJU oma sidemeid Al-Qaida tuumikuga. Ümbersuunitlemisega muutus organisatsiooni rõhuasetus – hakati kavandama terrorirünnakuid Pakistanis ja Lääne-Euroopas, eriti Saksamaal. Organisatsiooni baas asub Lõuna-Waziristanis Miralis, kus koolitatakse isikuid, kes on värvatud sooritama rünnakuid lääneriikides.

Juhtumi kirjeldus: juurdlus, mis algatati kuue isiku suhtes, keda kahtlustati terroriorganisatsiooni IJU liikmeks olemises. Ühe kahtlustatava puhul arvatakse, et ta on reisinud või kavatseb seda teha eesmärgiga saada vaenulikus piirkonnas terrorismiga seotud väljaõpet. Ühe isiku puhul kahtlustatakse, et ta vastutab rahastamise ja värbamise ning ebaseadusliku sisserände eest liikmesriikides. Selle kahtlustatava praegune elukoht ei ole teada.

Liikmesriigi tagasiside: vihjed, mis saadi pärast artikli 10 kohase taotluse esitamist, kinnitasid varem teada olnud teavet.

Peale selle osutati vihjetes varem teadmata olnud teabele (välispankade kontodele, aadressidele, telefoninumbritele jne), tuvastamata rahvusvahelistele seostele ning varem teadmata täiendavatele kontaktidele ja kahtlustatavatele. Vihjed leiti olevat ajakohased.

Vihjete saamise aeg: 2009–2012

5. juhtum: sikhide terroristlik tegevus

Terrorirühmitus/-organisatsioon: sikhide terroristlik tegevus (organisatsiooni nimi teadmata/nimetamata)

Juhtumi kirjeldus: juurdlus, mis algatati seoses sikhide terroristliku tegevusega. Üht isikut ja temaga seotud ettevõtlusstruktuuri kahtlustatakse suurte rahasummade koondamises ja vahendite ülekandmises mitmete kontode ja asukohtade vahel. Kahtlustatakse, et neid summasid kasutatakse terroriaktide toetamiseks ja isegi nende tellimiseks.

Liikmesriigi tagasiside: vihjed, mis saadi pärast artikli 10 kohase taotluse esitamist, kinnitasid varem teada olnud teavet. Peale selle osutati vihjetes varem teadmata teabele (välispankade kontodele, aadressidele, telefoninumbritele jne), tuvastamata rahvusvahelistele seostele ning varem teadmata kontaktidele ja kahtlustatavatele. Vihjed leiti olevat ajakohased.

Juurdluse jaoks saadud vihjed võimaldasid korraldatava uurimise käigus täpsemalt hinnata varem saadud finantsluure andmeid. Kindlaks oli tehtud eelkõige see, et kahtlustatav oli lasknud kanda oma pangakonto(de)le suuri summasid, nende vahendite päritolu aga ei olnud varem teada.

Ühtki süüdistust ei ole esitatud, ent juurdluse tundlikkuse tõttu saab tagasiside andmisel avalikustada vaid piiratud lisateavet. Selle juhtumi puhul võeti TFTP appi varajases etapis seoses kahtlusega, et kahtlustataval võib olla finantstegevus väljapool ELi. TFTP andmete saamiseks esitatud järelepärimise peale laekus kiire ja üksikasjalik vastus, mille tulemusel tehti kindlaks rahvusvaheline finantstegevus ja välismaised ärihuvid, millel oli juurdluse seisukohast märkimisväärne väärtus. See omakorda võimaldas hinnata juurdluse eesmärkide ja muude luureandmete kontekstis teadlikumalt kahtlustatava tegevust. TFTP kaudu tuvastatud finantsseoste ja tehingute laadi ei oleks muude uurimiskanalite abil tõenäoliselt kindlaks tehtud, ning seega oli saadud teabest juurdluse edenemisel ja tegevuse varajasel hindamisel palju abi.

Vihjete saamise aeg: 2007–2012

TFTP raames edastatud ja mitme aasta vältel säilitatud andmete väärtus

Terrorismivastase võitlusega tegelevad asutused näitasid ELi ja Ameerika Ühendriikide hindamismeeskondadele, et mitme aasta vältel säilitatud andmetel ehk varasematel andmetel on terrorismivastastes juurdlustes märkimisväärne väärtus. Varasemad andmed võimaldavad uurijatel kindlaks teha rahastamissuundumused, jõuda jälile rühmitustevahelistele seostele ja analüüsida kasutatud metoodikat. Tänu TFTP kaudu hangitud andmete täpsusele saavad uurijad kasutada finantstehinguid, et jälitada terroriste ja nende toetajaid kogu maailmas mitme aasta jooksul. Alates lepingu jõustumisest 2010. aasta augustis on 45 % kõikidest analüütikute läbi vaadatud TFTP kaudu saadud andmetest olnud kolm aastat vanad või vanemadki.

Terrorist võib tegutseda konkreetses riigis mitu aastat. Teataval hetkel võib see isik suunduda terroriaktide toimepanekuks mõnda teise riiki. Isik võib muuta kõik oma varasemad andmed, sealhulgas nime, aadressi ja telefoninumbri. Ometi saab TFTP kaudu hangitud teabe abil, mille säilitamisel on kinni peetud artiklis 6 sätestatud tähtaegadest, seostada asjaomase isiku pangakonto numbriga, mida ta on varem kasutanud. Isegi kui terrorist on avanud uued pangakontod, võib uurijatel õnnestuda seostada asjaomast isikut uue kontoga – ja kõikide sellega seotud isikut tuvastavate andmetega –, jälgides tehinguid, mis on seotud teadaolevalt terroriorganisatsioonide käsutuses olevate kontodega. Käesoleva aruande jaoks küsitletud uurijad olid nõus, et TFTP kaudu saadud andmete säilitamisaja lühendamine alla viie aasta halvendaks märkimisväärselt ülevaadet terrorirühmituste rahastamisest ja tegevusest.

TFTP raames saadud teave aitas näiteks jälile jõuda IJU liikme Mevlut Kari tehingutele. Kar on hankinud IJU liikmetele üle 20 detonaatori. 2012. aasta jaanuaris nimetasid Ameerika Ühendriigid Kari eriti ohtlikuks ülemaailmselt tegutsevaks terroristiks, mille tagajärjel külmutati kõik tema varad, mis kuulusid Ameerika Ühendriikide jurisdiktsiooni alla. TFTP raames saadud teavet, mida oli säilitatud üle nelja aasta, kasutati selleks, et leida vihjeid ning jälgida Kari ja tema toetajate vahelisi tehinguid. Kar on segatud 2007. aastal Euroopas korraldatud pommivandenõusse, mille puhul võeti sihikule Saksamaal asuvad Ameerika Ühendriikide sõjaväerajatised ja Ameerika kodanikud. Liibanoni valitsus on kuulutanud Kari tagaotsitavaks ning Interpol on andnud tema vahistamiseks ja väljaandmiseks välja punase hoiatuse. Liibanoni valitsus on mõistnud ta tagaselja 15 aastaks vangi katse eest luua Liibanonis Al-Qaida rakuke. Ilma varasemate andmeteta ei oleks uurijad saanud olulist ülevaadet Kari tegevusest.

Ameerika Ühendriikide rahandusministeerium vaatas läbi üle tuhande aastatel 2005–2012 välja antud TFTP aruande[14]. Selle analüüsi käigus selgus, et kõnealuse seitsme aasta jooksul sisaldas 35 % TFTP raames saadud vihjetest andmeid, mida oli säilitatud vähemalt kolm aastat.

Peale selle, et TFTP raames saadud vihjetes esines varasemaid andmeid, ilmnes 2005.–2012. aasta TFTP aruannete läbivaatamisel ka üle kolme aasta säilitatud andmete suhteline tähtsus aruannetes. Nagu on näidatud allpool esitatud joonisel, sisaldas ajavahemikus 2005–2012 TFTP kaudu hangitud vihjete põhjal koostatud aruannetest üle 65 % TFTP raames saadud andmeid, mida oli säilitatud üle kolme aasta. 35 % aruannete puhul moodustasid varasemad andmed vähemalt poole aruande allikmaterjalist. Alates 2010. aastast on tervelt 10 % TFTP aruannetest, mille analüütikud on koostanud terrorismivastaste juurdluste põhjal, tuginenud üksnes sellistele TFTP raames saadud andmetele, mida on säilitatud üle kolme aasta.

Varasemad andmed olid väga olulised, et teha kindlaks rahastamisallikad ja metoodika, mida kasutas Norra terrorist Anders Behring Breivik. Päev pärast 22. juuli 2011. aasta rünnakuid, mille käigus hukkus 77 isikut ja sai haavata veel sadu, esitas Europol Ameerika Ühendriikide rahandusministeeriumile lepingu artikli 10 kohaselt sündmustega seotud erakorralise taotluse. Samal päeval vastas rahandusministeerium Europolile 35 TFTP raames saadud vihjega, mis andsid üksikasjaliku ülevaate Breiviki ulatuslikust finantstegevusest ja -võrgustikust, mis ulatus ligi tosinasse riiki, millest enamik asus Euroopas, ent mis hõlmas ka Ameerika Ühendriike ja teatavaid offshore-riike. 35 vihjest neli olid seotud finantstehingutega, mis olid sooritatud rünnakutele eelnenud kahe aasta jooksul, ja veel üks vihje oli seotud finantstegevusega, mis toimus pisut enam kui kolm aastat enne rünnakuid. Ülejäänud 30 vihjet olid finantstehingute kohta, mis olid sooritatud neli kuni kaheksa aastat enne rünnakuid,[15] mil Breivik rajas oma rahvusvahelise finantsvõrgustiku, lõi äriühingu ehk nn diplomite vabriku, mis andis välja võltsitud haridust tõendavaid dokumente, alustas põllumajandustegevusega, mille jaoks oli võimalik saada lõhkeaineid, ja tegi koostööd teatavate kaasosalistega teistes riikides.

Norra rünnakute lähenedes vähendas Breivik ilmselgelt rahvusvahelise finantssüsteemi kasutamist – ilmselt selleks, et vältida enda avastamist. Sellegipoolest võimaldasid varasemad TFTP raames saadud vihjed teha kiiresti kindlaks Breiviki rahastamisvood ja metoodika ning tema kontaktid ja finantsettevõtted teistes riikides, ja see oli ajal, mil ametivõimud püüdsid välja selgitada, kas ta tegutses üksi või koos teiste tuvastamata isikutega, eriti oluline.

Ühe teise käesoleva aruande jaoks uuritud juhtumi puhul oli uurijatel võimalus kasutada TFTP raames saadud teavet selleks, et jälile jõuda enam kui 100 tehingule, mis toimusid terrorismis kahtlustatava isiku ja tema toetajate vahel nelja aasta jooksul mitmes riigis. Terrorismis kahtlustatav isik kasutas mitmes riigis asuvaid kontosid, et koguda vahendeid potentsiaalse rünnaku kavandamise toetamiseks. Tehingute edasise uurimise käigus tehti kindlaks varem teadmata kaasosalised ja toetajad.

Peale selle õnnestus uurijatel mitme käesoleva aruande jaoks uuritud juhtumi puhul jälile jõuda terrorirühmituste, sealhulgas Al-Qaida, ja uute rahastamisallikate vahelistele tehingutele. Neist juhtumitest enamiku puhul tõi sellise teabe kasutamine, mis oli tuletatud TFTP raames saadud andmetest, mida oli säilitatud üle kolme aasta – ja enne 2012. aasta juulis toimunud kustutamist tehtud otsingute puhul paljudel juhtudel üle viie aasta –, kaasa eraldi juurdluste algatamise varem teadmata olnud üksuste suhtes.

TFTP raames hangitud vihjed, millele on osutatud käesoleva aruande 5. jaotises esitatud illustreerivates näidetes ELis toimunud terrorismivastaste juurdluste kohta, olid samuti mitu aastat vanad.

Andmete säilitamine ja kustutamine

Lepingus on mitu sätet, mis on seotud andmete säilitamise ja kustutamisega. Artikli 6 lõikes 5 on sätestatud, et Ameerika Ühendriikide rahandusministeerium teeb lepingu kehtivusaja jooksul jooksvalt ja vähemalt kord aastas hindamise, et teha kindlaks välja võtmata jäänud andmed, mis ei ole enam terrorismi või selle rahastamise vastu võitlemiseks vajalikud, ning tehes kindlaks selliste andmete olemasolu, kustutab need niipea, kui see on tehniliselt võimalik. Selleks tehakse igal aastal väljavõetud andmete ulatuslikke auditeid ja analüüse ning analüüsitakse kvantitatiivsetel ja kvalitatiivsetel alustel, sealhulgas geograafiliste piirkondade kaupa, nende andmete liike ja kategooriaid, millest on olnud terrorismivastastes juurdlustes abi.

Auditid ja analüüsid koosnevad mitmest etapist. Esiteks hinnatakse põhjalikult väljavõetud andmeid, et määrata kindlaks sõnumitüübid ja geograafilised piirkonnad, mis esinesid TFTP otsingute tulemustes kõige sagedamini ja kõige harvemini. Teiseks uuritakse neid sõnumitüüpe ja geograafilisi piirkondi, mille kohta on saadud andmeid kvantitatiivselt kõige vähem, et hinnata neid kvalitatiivselt – kas suhteliselt tagasihoidlik hulk otsingutulemusi sisaldas sellegipoolest kvaliteetset teavet või oli eriti väärtuslik terrorismi või selle rahastamise tõkestamise, uurimise, avastamise või nende eest kohtulikule vastutusele võtmise seisukohast. Kolmandaks eemaldatakse tulevastest artikli 4 kohastest taotlustest need sõnumitüübid ja/või geograafilised piirkonnad, mis ei tundu olevat hindamise ajal kvantitatiivsest või kvalitatiivsest vaatenurgast terrorismi või selle rahastamisega võitlemiseks vajalikud. Kui sellised sõnumitüübid ja/või geograafilised piirkonnad tehakse kindlaks välja võtmata jäänud andmetes, kustutab rahandusministeerium need kooskõlas lepingu artikli 6 lõikega 1.

Vastavalt lepingu artikli 6 lõikele 5 hindab Ameerika Ühendriikide rahandusministeerium jooksvalt ka andmete säilitamise tähtaegu veendumaks, et need ei ole pikemad kui terrorismi või selle rahastamise vastu võitlemiseks vajalik. Kandmaks hoolt selle eest, et TFTP kaudu saadud andmete säilitamise tähtajad oleksid kooskõlas terrorismivastase võitluse valdkonnas tehtavate jõupingutustega, korraldatakse koos eespool nimetatud väljavõetud andmete iga-aastase läbivaatamisega korrapäraselt ulatuslikke hindamisi, mille raames küsitletakse uurijaid, vaadatakse läbi terrorismivastaseid juurdlusi ning hinnatakse terrorismiga seotud ohte ja tegevust. Kõigi kolme pärast lepingu jõustumist korraldatud hindamise käigus, nagu ka käimasoleva hindamise raames, on jõutud järeldusele, et praegune viieaastane andmete säilitamise tähtaeg on juurdluste puhul, mille jaoks kasutatakse TFTP kaudu hangitud andmeid, endiselt vajalik.

Lepingu artiklis 6 on sätestatud ka see, et kõik välja võtmata jäänud andmed (st andmed, mida ei ole TFTPst terrorismivastase juurdluse osana välja võetud), mis on saadud enne 20. juulit 2007, kustutatakse hiljemalt 20. juulil 2012. Ameerika Ühendriikide rahandusministeerium viis selle kustutamise lõpule enne tähtaega, asjaolu, mida kinnitasid sõltumatud audiitorid, kelle teenuseosutaja oli värvanud teise ühise läbivaatamise käigus[16].

Peale selle on lepingus öeldud, et 20. juulil 2007 või pärast seda saadud kustutamata andmed kustutatakse hiljemalt viis aastat pärast nende saamist. Ameerika Ühendriikidel oli algselt kavas kustutada selle sätte rakendamiseks kord aastas välja võtmata jäänud andmed, mille saamisest möödub asjaomasel aastal viis aastat[17]. Pärast teise ühise läbivaatamise käigus toimunud vestlusi ja ELi ühise läbivaatamismeeskonna soovitusel muutis Ameerika Ühendriikide rahandusministeerium oma menetlust, lisades täiendava kustutamise nõude tagamaks, et viie aasta täitumisel oleksid kõik välja võtmata jäänud andmed täielikult kustutatud. Seega on kõik enne 31. detsembrit 2008 saadud andmed, mis on jäänud välja võtmata, juba kustutatud.

Järeldus

Käesolevas aruandes esitatud teave näitab selgelt TFTP raames edastatud andmete suurt väärtust terrorismi ja selle rahastamise tõkestamisel ning nende vastu võitlemisel. TFTP kaudu hangitud andmete tähtsuse tõestamiseks on antud ülevaade TFTP raames saadud teabe tegelikust kasutamisest Ameerika Ühendriikide ja Euroopa terrorismivastastes juurdlustes, millele on lisatud hulk konkreetseid näiteid. Ehkki leidub hulgaliselt teisigi juhtumeid, mis kinnitavad veelgi TFTP kasulikkust, kahjustaks nende avalikustamine käimasolevaid juurdlusi. TFTP raames saadud teave ja selle täpsus võimaldavad teha kindlaks ja jälgida terroriste ja nende toetusvõrgustikke kogu maailmas. See heidab valgust terroriorganisatsioonide olemasolevatele finantsstruktuuridele ning võimaldab tuvastada uued finantstoetuse vood, varem teadmata olnud kaasosalised ja uued terrorismis kahtlustatavad isikud. TFTP raames saadud teave saab aidata ka hinnata ja kinnitada olemasolevaid luureandmeid, leida kinnitust isiku osalemisele terroriorganisatsioonis ja täita teabelünki.

Käesolevas aruandes vaadeldi mitme aasta vältel säilitatud andmete väärtust ja selliste andmete kasutamise sagedust. Varasematel andmetel võib olla ülioluline roll selliste isikute uurimisel, kes sageli püüavad varjata oma isikuandmeid, sealhulgas nime, aadressi ja telefoninumbrit. TFTP ja selle raames säilitatava teabe abil võib uurijatel õnnestuda siduda isik varem kasutusel olnud pangakonto numbriga ning teha kindlaks õiged isikuandmed ja nendega kaasnevad seosed. 2005.–2012. aastal esitatud TFTP aruandeid käsitleva olemasoleva statistika kohaselt sisaldas 35 % TFTP raames saadud vihjetest andmeid, mida oli säilitatud kolm või enam aastat. Võttes arvesse nii varasemate andmete ainulaadset väärtust kui ka nende esinemist TFTP raames saadud vihjetes, halvendaks TFTP kaudu hangitud andmete säilitamisaja lühendamine alla viie aasta märkimisväärselt ülevaadet terrorirühmituste rahastamisest ja tegevusest.

Ameerika Ühendriikide rahandusministeerium on kustutanud kooskõlas lepingu artikli 6 nõuetega kõik välja võtmata jäänud andmed, mis on saadud enne 31. detsembrit 2008. Andmete saamise taotluste liigitamisel võetakse aluseks korrapäraselt toimuv ulatuslik hindamine, kus vaadeldakse konkreetsete sõnumitüüpide ja geograafiliste piirkondade otsingutulemustes esinemise sagedust. Peale selle hindab Ameerika Ühendriikide rahandusministeerium jooksvalt andmete säilitamise tähtaegu veendumaks, et need ei ole pikemad kui terrorismi või selle rahastamise vastu võitlemiseks vajalik.

Paralleelselt käesoleva aruande ettevalmistamisega on alustatud komisjoni taotlusel lepingu artikli 19 kohaseid konsultatsioone seoses ajakirjanduses esinenud vihjetega, mis puudutavad lepingutingimuste võimalikku rikkumist Ameerika Ühendriikide ametiasutuste poolt. Teabes, mille Ameerika Ühendriikide rahandusministeerium esitas oma 2013. aasta 18. septembri ja 8. novembri kirjades ning 2013. aasta 7. oktoobril ja 18. novembril toimunud kõrgetasemelistel kohtumistel, on selgitatud täiendavalt ELi ja Ameerika Ühendriikide vahelise TFTP lepingu rakendamist ja selle põhjal ei saa teha ühtegi järeldust lepingu rikkumise kohta. Komisjon ja Ameerika Ühendriikide rahandusministeerium on leppinud kokku korraldada järgmine artikli 13 kohane lepingu ühine läbivaatamine 2014. aasta kevadel.

[1] Esimese ühise läbivaatamise aruanne, SEK(2011) 438, lk 5.

[2] Teise ühise läbivaatamise aruanne SWD(2012) 454, lk 38, IV lisa.

[3] Teise ühise läbivaatamise aruanne, lk 15.

[4] Teise ühise läbivaatamise aruanne, lk 17.

[5] Aruandeid kasutati TFTP raames saadud teabe jagamiseks ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide ametiasutustega juba ammu enne TFTP lepingu jõustumist 2010. aastal. TFTP raames saadud vihje tähendab kokkuvõtet konkreetsest finantstehingust, mis on kindlaks tehtud TFTP otsingu tulemusel ja mis on oluline terrorismivastase juurdluse seisukohast. Iga TFTP aruanne võib sisaldada mitut TFTP vihjet.

[6] IRGC-QF on toetanud materiaalselt Talibani, Liibanoni Hezbollah’t, Hamasi, Palestiina Islamidžihaadi ja Palestiina Vabastamise Rahvarinde keskväejuhatust. IRGC-QF on pakkunud terroriorganisatsioonidele relvade, koolituse ja rahaliste vahendite näol ka nn letaalset tuge ning on toime pannud hulgaliselt terrorirünnakuid.

[7] Mõistega „eriti ohtlik ülemaailmselt tegutsev terrorist” (Specially Designated Global Terrorist või SDGT) viidatakse isikule või üksusele, kelle suhtes rakendatakse Ameerika Ühendriikide valitsuse terrorismivastaste sanktsioonide ameti korralduse 13224 kohaseid sanktsioone.

[8] Andmed 20. augusti 2013. aasta seisuga.

[9] ETA (Euskadi ta Askatasuna) – Baskimaa ja Vabadus.

[10] Resistência Galega – Galiitsia Vastupanuliikumine.

[11] PKK (Partiya Karkerên Kurdistan) – Kurdistani Töölispartei.

[12] Andmed 22. augusti 2013. aasta seisuga.

[13] Näidete esitamisel on tuginetud asjaomaste liikmesriikide antud kirjeldustele.

[14] Aruanded valiti välja juhuslikkuse alusel, et saada esinduslik valim kõikidest ajavahemikus 2005–2012 koostatud TFTP aruannetest. Nagu varem märgitud, võib üks TFTP aruanne sisaldada mitut TFTP vihjet.

[15] TFTP kaudu hangitud andmed, mis olid vanemad kui viis aastat, olid sel ajal veel kättesaadavad, kuna vastavalt lepingu artiklile 6 tuli kõik välja võtmata jäänud andmed, mis olid saadud enne 20. juulit 2007, kustutada hiljemalt 20. juuliks 2012.

[16] Teise ühise läbivaatamise aruanne, lk 10.

[17] Teise ühise läbivaatamise aruanne, lk 10.