Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 83/11)

Käesolev teade avaldatakse kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikega 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„GIGONDAS“

PDO-FR-A0143-AM02

Teate esitamise kuupäev: 14.12.2020

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Vahetus läheduses asuv piirkond

Vahetus läheduses asuvasse piirkonda kuuluvate Vaucluse’i departemangu kommuunide nimekirja on lisatud Visani ja Mazani kommuunid.

Määratletud piirkonnaga külgnevate Visani ja Mazani kommuunide lisamine toetab päritolunimetuse arengut ning on kooskõlas nimetuse põhiteguritega ja eeskätt inimestega seostuvate teguritega. Päritolunimetuse kaitse- ja haldusasutus rõhutab, et nimetuse arengusse on kaasatud ettevõtjad, kelle veinivalmistusüksused asuvad kahes kõnealuses kommuunis.

See muudatus mõjutab koonddokumenti ning hõlmab selle osa „täiendavad tingimused – vahetus läheduses asuv piirkond“.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Gigondas

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Roosad vaiksed veinid

Veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 12,5 mahuprotsenti.

Pakendamisel on veinidel järgmised omadused:

veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus kuni 3 grammi liitri kohta;

muud analüütilised kriteeriumid vastavad liidu õigusnormidele.

Punased ja roosad veinid on valmistatud peamiselt viinamarjasortidest 'Grenache N', 'Syrah N' ja 'Mourvèdre N'.

Viinamarjasort 'Grenache N' lisab segudesse tanniine ja täidlust. Veini iseloomu arvestades mõõdukas koguses lisatud viinamarjasort 'Syrah N' tugevdab veini värvust, lõhna intensiivsust ja soodustab veini paremat laagerdumist.

Viinamarjasort 'Mourvèdre N' on tugevate antioksüdatiivsete omadustega ning täiendab seetõttu väga hästi viinamarjasorti 'Grenache N' See sort suurendab lõhnabuketi terviklikkust, lisab vürtsikust ja sobib väga hästi veini laagerdamiseks puitvaatides.

Roosad veinid moodustavad toodangust vaid väikese osa, kuid on samas väga huvipakkuvad nüansirikaste maitseomaduste tõttu. Sellel veinil on väljapeetud roosa värvus violetsete varjunditega. Lõhnabuketis võib tunda mandli ja väikeste kuumtöödeldud puuviljade nüansse. Maitseomadused on samaaegselt intensiivsed ja tasakaalustatud.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): 14,5 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus: milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): 14,28 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Punased vaiksed veinid

Veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 12,5 mahuprotsenti.

Pakendamisel on veinidel järgmised omadused:

— õunhappe sisaldus veini pakendamisetapis on kuni 0,4 grammi liitri kohta;

— polüfenoolide koguindeks veini pakendamisetapis on kuni 45.

— fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on kuni 3 grammi liitri kohta.

Muud analüütilised kriteeriumid vastavad liidu õigusnormidele.

Punased ja roosad veinid on valmistatud peamiselt viinamarjasortidest 'Grenache N', 'Syrah N' ja 'Mourvèdre N'.

Viinamarjasort 'Grenache N' lisab segudesse tanniine ja täidlust. Veini iseloomu arvestades mõõdukas koguses lisatud viinamarjasort 'Syrah N' tugevdab veini värvust, lõhna intensiivsust ja soodustab veini paremat laagerdumist.

Viinamarjasort 'Mourvèdre N' on tugevate antioksüdatiivsete omadustega ning täiendab seetõttu väga hästi viinamarjasorti 'Grenache N' See sort suurendab lõhnabuketi terviklikkust, lisab vürtsikust ja sobib väga hästi veini laagerdamiseks puitvaatides.

Punane vein on pika säilivusajaga vein, mille kirgas värvus ulatub rubiinpunasest tumedama granaatõunapunaseni. Noorel veinil on nüansirikas ja külluslik väga küpseid punaseid ja musti puuvilju meenutav lõhna- ja maitsebukett. Laagerdudes lisandub alusmetsa ja trühvli nüansse.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): 14,5 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus: milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): 17,3 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Veinivalmistuse eritavad

Viinapuude kasvatamine

Viljelustavad

— Ridadevaheline laius ei või olla suurem kui 2,5 meetrit;

— Iga puu kasvuala maksimaalne pindala on 2,5 ruutmeetrit. Pindala saamiseks korrutatakse ridade vahekaugus ja sama rea tüvede vahekaugus.

— Viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas võib olla 0,8–1,25 meetrit.

— Viinapuud lõigatakse madalaks (lehtrikujuline või Royat’ nöörpuu vorm), nii et neil oleks maksimaalselt 6 võrset. Igal võrsel on kuni 2 punga.

— Võrakujunduse või noorendamise kestus Royat’ nöörpuu vormi puhul võib olla kuni 2 aastat. Selle perioodi jooksul on lubatud kasutada üheõlalist Guyot’ lõikamist, jättes pikale võrsele kuni 8 punga ja viljavõrsele kuni 2 punga.

Niisutamine võib olla lubatud.

Veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritava

— Saagi termiline töötlemine temperatuuril üle 40 °C on keelatud;

— Puutükkide kasutamine on keelatud;

— Roosade veinide puhul on aktiivsöe kasutamine nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud.

Peale eespool esitatud sätete tuleb veinivalmistustavade puhul järgida liidu tasandil ning põllumajanduse ja merekalanduse seadustikuga (code rural et de la pêche maritime) kehtestatud kohustusi.

b. Maksimaalne saagikus

40 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade koristamine ja pressimine ning veini valmistamine ja kääritamine toimub Vaucluse’i departemangu Gigondas’ kommuuni territooriumil.

7. Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

'Grenache N'

'Mourvèdre N' – 'Monastrell'

'Syrah N' – 'Shiraz'

8. Seos(t)e kirjeldus

Vallée du Rhône’i lõunaosas asuvad viinamarjaistandused, mida kutsutakse Cru des Côtes du Rhône, hõlmavad kontrollitud päritolunimetuse „Gigondas“ territooriumi, millele on iseloomulikud silmatorkava reljeefiga muljetavaldava Dentelles de Montmirail lubjakivimassiivi erodeerunud nõlvad. Geograafiline piirkond on piiritletud Vaucluse’i departemangus asuva Gigondas’i kommuuniga. Viinamarjaistandused asuvad 160–400 meetri kõrgusel sellistes kohtades, kus nad on kaitstud ülemäärase suvise päikesekiirguse eest. Paiknemine nõlvadel kaitseb neid kevadise udu ja öökülmade eest ning tagab ühtlase saagi igal aastal. Kliima on tüüpiline Provence’i piirkonna kliima, millele on iseloomulik suur kontrast vahemerelise suve palavuse ja tugeva mistraali vahel. Sarnaselt kogu Vahemere piirkonnale võivad kevadise ja sügisese pööripäeva aegsed vihmad olla äärmiselt tugevad.

Juba kahe aastatuhande jooksul on Dentelles de Montmirail’ jalamil asuv Gigondas’ küla elatunud peamiselt viinamarjakasvatusest. Esimeste veinivalmistuskodade asutajateks peetakse Rooma 2. leegioni sõjamehi. XIX sajandil jätkus veinide „Gigondas“ tootmise ja maine areng endiselt. Sellisest tuntusest lähtuvalt anti veinile 6. mai 1919. aasta seaduse alusel alates 1924. aastast päritolunimetus „Gigondas“.

Vein „Gigondas“, mille piirkond kuulus esialgu kontrollitud päritolunimetuse „Côtes du Rhône“ geograafilise piirkonna hulka (19. novembri 1937. aasta dekreet), saavutas tänu oma kvaliteedile ja veinide isikupärale kiiresti laialdase tuntuse. Seetõttu võib pidada loomulikuks, et alates 1951. aastast lisati nende veinide puhul kontrollitud päritolunimetusele „Côtes du Rhône“ ka kommuuni nimetus ning 6. jaanuari 1971. aasta dekreediga tunnustati kontrollitud päritolunimetust „Gigondas“, mis kuulub seega veinirühma Crus des Côtes du Rhône.

Veine on kaht liiki, seejuures moodustavad punased veinid 99 % toodangust ning varjatumaks jääb roosade veinide tootmine. Punased ja roosad veinid on valmistatud peamiselt viinamarjasortidest 'Grenache N', 'Syrah N' ja 'Mourvèdre N'.

Punane vein on pika säilivusajaga vein, mille kirgas värvus ulatub rubiinpunasest tumedama granaatõunapunaseni. Noorel veinil on nüansirikas ja külluslik väga küpseid punaseid ja musti puuvilju meenutav lõhna- ja maitsebukett. Laagerdudes lisandub alusmetsa ja trühvli nüansse.

Roosad veinid moodustavad toodangust vaid väikese osa, kuid on samas väga huvipakkuvad nüansirikaste maitseomaduste tõttu. Sellel veinil on väljapeetud roosa värvus violetsete varjunditega. Lõhnabuketis võib tunda mandli ja väikeste kuumtöödeldud puuviljade nüansse. Maitseomadused on samaaegselt intensiivsed ja tasakaalustatud.

Gigondasi kommuuni, omaaegse nimega jucunditas, mis tähendab ladina keeles „rõõmu ja elujõudu“, võib pidada äärmiselt soodsaks piirkonnaks iseloomulike omaduste ja ammustest aegadest hinnatud kvaliteediga veinide tootmiseks.

Selle kommuuni elanikke hõlmav kogukond on ajalooliselt suutnud väärtustada selle viinapuu kasvatamiseks väga soodsa piirkonna loodusressursse ning tagada maaharimistraditsioonist tuleneva tooraine algupärasuse.

Viinamarjaistandused asuvad maastikul, mis on ühtaegu nii suursugune kui ka soodsa mesokliimaga, piirkonnas, kus kasvavad iilekstammed ja õlipuud; taimi kasvatakse vett läbilaskval pinnasel, mis leevendab voolava vee tekitatavat erosiooni ja võimaldab hoolikalt valitud kasvatusaladel kiiresti kuivada. Mullad on üldiselt savirikkad, mis aitab veerežiimi hõlpsalt hallata, samuti on iseloomulik väiksemate kivide rohkus, mis ühelt poolt soodustab kuivamist ja teiselt poolt avaldab soojuslikult väga positiivset mõju viinamarjade hilises küpsusstaadiumis. Rhône’i jõe udust kõrgemal asuvad mäenõlvakud (160–400 meetrit) ja nende kalde suund (põhja-loodesuunaline) kaitsevad nii ülemäärase kuumuse kui ka kevadiste öökülmade eest.

Seega pakub Gigondasi kliima kõiki Provence’i piirkonna kliima eeliseid: rikkalik päikesepaiste ning jahe ja kuiv tuul – mistraal, mis piirab seenhaiguste levikut ja soodustab viinamarjade loodusliku kontsentratsiooni suurenemist ning mille negatiivsed tegurid ei pääse mõjule tänu Dentelles de Montmirail’ aheliku pakutavale kaitsele.

Kõik need tegurid koos viinamarjakasvatajate töö ja oskusteabega, mis avaldub eeskätt läbi sordivaliku ning nõuetekohase saagikoristuse koos kohustusliku saagi sorteerimisega, on juba kahe aastatuhande jooksul võimaldanud Gigondasi nimetusega veine tunnustada, nende mainet arendada ja eeskätt nende iseloomulikke omadusi säilitada.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik

Siseriiklikud õigusnormid

Lisatingimuse liik

Määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit viinamarjade pressimise, veini valmistamise ja kääritamise osas, hõlmab Vaucluse’i departemangu järgmiste kommuunide territooriume: Aubignan, Le Barroux, Beaumes-de-Venise, Beaumont-du-Ventoux, Bédarrides, Bollène, Buisson, Caderousse, Cairanne, Camaret-sur-Aigues, Caromb, Carpentras, Châteauneuf-du-Pape, Courthezon, Le Crestet, Entrechaux, Faucon, Jonquières, Lafare, Lagarde-Paréol, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Loriol-du-Comtat, Malaucène, Mazan, Mondragon, Mornas, Orange, Piolenc, Puymeras, Rasteau, Roaix, La Roque-Alric, Sablet, Sainte-Cécile-les-Vignes, Saint-Hippolyte-le-Graveyron, Saint-Léger-du-Ventoux, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Sarrians, Séguret, Sérignan-du-Comtat, Sorgues, Suzette, Travaillan, Uchaux, Vacqueyras, Vaison-la-Romaine, Vedène, Villedieu, Violès, Visan.

Märgistamisega seotud lisasätted

Õigusraamistik

Siseriiklikud õigusnormid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

a) kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada väiksemale geograafilisele piirkonnale, kui kõnealune piirkond on — kantud katastrisse; — märgitud saagideklaratsioonile;

b) kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada suuremale geograafilisele piirkonnale Cru des Côtes du Rhône või Vignobles de la Vallée du Rhône. Suurema geograafilise üksuse „Vignobles de la Vallée du Rhône“ nimetuse kasutamise tingimused on täpsustatud asjaomaste kaitse- ja haldusasutuste vahel sõlmitud kokkuleppes.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-390b3134-5e0e-48c1-a6ed-8dae06798096

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.