(4)30. aprillil 2021 esitas Austria määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõike 1 kohaselt komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. See esitati pärast konsultatsioone, mis viidi läbi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna organisatsioonide, noorteorganisatsioonide ja muude asjaomaste sidusrühmadega kooskõlas riikliku õigusraamistikuga. Taaste- ja vastupidavuskavade riiklik isevastutus on aluseks nende edukale rakendamisele ja kestvale mõjule riiklikul tasandil ning usaldusväärsusele Euroopa tasandil. Kõnealuse määruse artikli 19 kohaselt on komisjon hinnanud taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ning sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega.

(2)9. juulil 2019 ja 20. juulil 2020 esitas nõukogu Euroopa poolaasta raames Austriale oma soovitused. Eelkõige soovitas nõukogu lihtsustada ja ratsionaliseerida fiskaalsuhteid ja -kohustusi, tagada tervishoiu-, pikaajalise hoolduse ja pensionisüsteemide jätkusuutlikkus, suunata maksukoormus tööjõult mujale ja muuta maksusüsteem kestlikku majanduskasvu toetavamaks, tagada majanduses pandeemiaga toimetulekuks likviidsus- ja toetusmeetmete tulemuslik rakendamine, parandada madala kvalifikatsiooniga töötajate võimalusi tööturul, toetada täisajaga tööhõivet naiste hulgas, tagada võrdsed võimalused hariduse kättesaadavuses ning suurendada ebasoodsas olukorras olevate rühmade, sealhulgas rändetaustaga inimeste põhioskusi, investeerida eelkõige rohepöördesse ja digiüleminekusse (sealhulgas ettevõtluses, teadusuuringute ja innovatsiooni vallas, energeetikas, transpordis) ning vähendada ettevõtete haldus- ja regulatiivset koormust. Olles taaste- ja vastupidavuskava esitamise ajal hinnanud nende riigipõhiste soovituste rakendamisel tehtud edusamme, leiab komisjon, et soovitus võtta vajalikke meetmeid COVID-19 pandeemiaga tõhusalt toimetulemiseks ning majanduse ja selle taastumise toetamiseks on täielikult täidetud. Olulisi edusamme on tehtud seoses soovitusega tagada likviidsus- ja toetusmeetmete tulemuslik rakendamine, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul.

(8)Austria taaste- ja vastupidavuskava sisaldab tasakaalustatud kombinatsiooni investeeringutest ja reformidest, mis hõlmavad nelja Austria jaoks olulist valdkonda: i) jätkusuutlik taastumine, ii) digitaalne taastumine, iii) teadmistepõhine taastumine ja iv) õiglane taastumine. Kavas on kesksel kohal rohepööre ja digiüleminek, sealhulgas suured investeeringud sellistesse valdkondadesse nagu soojustamine ja renoveerimine, heitevaba transport ning suure läbilaskevõimega lairibataristu. Kava hõlmab meetmeid, millega tagatakse nii reformide kui ka investeeringute kaudu märkimisväärne panus kõigisse kuude sambasse. Igale sambale on suunatud suur hulk meetmeid, tagamaks, et sambaga seotud eesmärke toetaksid vähemalt ühe Austria jaoks olulise valdkonna meetmed. Kaht sammast (rohepööre; arukas, kestlik ja kaasav majanduskasv) toetavad kõigi nelja olulise valdkonna meetmed ning kolme sammast (digipööre; sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus; järgmise põlvkonna poliitika) toetavad kolme valdkonna meetmed. Kooskõlas Austria kava üldise suunitlusega toetab kõige rohkem meetmeid arukat, kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, sellel on tihedalt kannul rohepööret ning sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust toetavad meetmed.

(9)Arukat, kestlikku ja kaasavat majanduskasvu toetavad meetmed läbivad kogu kava ning hõlmavad kaht üleeuroopalist huvi pakkuvat tähtsat projekti, mis käsitlevad tulevikku suunatud tehnoloogiaid (mikroelektroonika ja vesinik), keskkonna- ja sotsiaalmaksu reformi ning meetmeid, millega tugevdatakse investeerimisboonuse abil ettevõtete rahastamisvõimalusi ja toetatakse energiaostuvõimetuse leevendamist ja ettevõtluskeskkonna liberaliseerimist. Sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust toetavad pensionisüsteemi reformimise meetmed, mis peaksid aitama vähendada soolist pensionilõhet ja eakate vaesust, ning investeeringud näiteks oskuste täiendamisse, ümberõppesse, õppetoetustesse ja ebasoodsas olukorras olevatele rasedatele naistele antavasse varajasse abisse.

(10)Tervishoid ning majanduslik, sotsiaalne ja institutsionaalne vastupanuvõime on seotud selliste meetmetega nagu Austria esimese täppismeditsiini instituudi loomine ning ebasoodsas olukorras olevatele noortele emadele ja nende peredele suunatud riikliku toetuse maksmine, et vähendada nende sotsiaalse tõrjutuse riski. Haridusalased erimeetmed peaksid aitama õpilaste digioskusi parandada ja liikumispiirangute tõttu kaotatud õppimisvõimalusi taastada, panustades sel viisil järgmise põlvkonna tugevdamisse.

Riigipõhistes soovitustes määratletud kõigi probleemide või nendest suure osa lahendamine

(11)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa punktile 2.2 peaks taaste- ja vastupidavuskava aitama eeldatavasti tõhusalt lahendada (hinne A) kas kõiki probleeme või suurt osa probleemidest, mis on kindlaks tehtud Austriale suunatud asjakohastes riigipõhistes soovitustes, sealhulgas nende eelarveaspektides, või probleeme, mis on kindlaks tehtud muudes asjakohastes dokumentides, mille komisjon on Euroopa poolaasta raames ametlikult vastu võtnud. Soovitusi, mis on seotud eelarvepoliitika meetmeid kasutades pandeemiale viivitamata reageerimisega, võib pidada Austria taaste- ja vastupidavuskava kohaldamisalast välja jäänuks, kuigi aastatel 2020 ja 2021 on riik reageerinud vajadusele toetada majandust viivitamata eelarvevahenditega üldiselt asjakohaselt ja piisavalt, kooskõlas üldise vabastusklausli sätetega.

(12)Kava sisaldab ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis aitavad tõhusalt lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või suurt osa neist, mis on esitatud Austriale adresseeritud riigipõhistes soovitustes. Maksusüsteemi jaoks kavandatud muudatuste eesmärk peaks olema vähendada Austria kasvuhoonegaaside heidet, panustada tööjõumaksude vähendamisse ning võtta seejuures arvesse nii ökoloogilisi kui ka sotsiaalseid aspekte. Naiste täisajaga osalemist tööturul peaks soodustama kvaliteetsete lastehoiuteenuste senisest parem kättesaadavus. Kavas ettenähtud meetmete abil tegeldakse ka pikaajalise soolise pensionilõhe probleemiga. Investeeringud energiatõhususse, taastuvatesse energiaallikatesse, tööstuse süsinikuheite vähendamisse, elurikkusesse ja ringmajandusse koos asjakohaste reformidega (sealhulgas taastuvate energiaallikate toetusraamistiku uuendamine ja õlikütte süsteemide järkjärguline kasutuselt kõrvaldamine) peaksid rohepööret edendama.

(13)Kavas käsitletakse ka mõningaid COVID-19 kriisi ajal esile kerkinud või süvenenud sotsiaalseid ja majanduslikke probleeme. Eeldatakse, et mitmed aktiivse tööturupoliitika meetmed aitavad rahuldada kasvavat vajadust madala kvalifikatsiooniga töötajate abistamise järele ja parandada ebasoodsas olukorras olevate rühmade võimalusi tööturul. Nende meetmete hulka kuuluvad õppetoetuste maksmine ning ühtse kontaktpunkti loomine pikaajalistele töötutele, kelle puhul esineb mitmeid takistusi seoses tööhõive ja kaasatusega. Õpilastel, kes on kannatanud seetõttu, et nad pole saanud klassis füüsiliselt kohal viibida, peaks olema võimalus kasutada lisaõpikeskkondi, mis võimaldaksid neil täiendada oma teadmisi ja jõuda rahuldavate õpitulemusteni. Kultuurisektor, mis on kandnud kahju tegevusvõimaluste ajutise kaotamise tõttu, peaks samuti saama osa toetusmeetmetest, sealhulgas kunstiteoste digiteerimisest ja kultuuriobjektide renoveerimisest. Ühekordsuse põhimõte peaks kergendama ettevõtjate halduskoormust, kuna selle eesmärk on vähendada nii halduskoormust kui ka nõuete täitmisega seotud kulusid, mis tulenevad IT-süsteemide ühildumatusest, ning ühtlasi soodustada investeeringuid.

Panus kasvupotentsiaali, töökohtade loomisse ning majanduslikku, sotsiaalsesse ja institutsionaalsesse vastupidavusse

(14)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile c ja V lisa punktile 2.3 aitab taaste- ja vastupidavuskava eeldatavasti mõjusalt (hinne A) tugevdada liikmesriigi majanduse kasvupotentsiaali, luua uusi töökohti, suurendada majanduse, sotsiaalvaldkonna ja institutsionaalset vastupidavust, mis aitab kaasa Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisele, sealhulgas laste- ja noortepoliitika edendamise abil, ning leevendada COVID-19 kriisi majandus- ja sotsiaalmõju ning suurendada sellega liidus majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ja lähenemist.

(15)Komisjoni talituste simulatsioonid näitavad, et kava abil on võimalik suurendada Austria SKPd 2026. aastaks 0,4–0,7 %. Austria kava meetmed, mis peaksid avaldama positiivset mõju sotsiaalsele ühtekuuluvusele ning aitama vähendada haavatavate rühmade sotsiaalseid ja majanduslikke riske, on eelkõige sellised, mis parandavad ebasoodsas olukorras olevate rühmade tööturul osalemise väljavaateid. Madala kvalifikatsiooniga, töötutel ja tööturult eemalejäänud inimestel on võimalik saada osa oskuste täiendamise ja ümberõppe meetmetest, mis eeldatavasti parandavad nende tööalast konkurentsivõimet. Lihtsam juurdepääs sotsiaalsetele toetusmeetmetele ühtse kontaktpunkti kaudu peaks võimaldama kriisi tõttu kõige rängemini kannatada saanud inimestel raskustest üle saada ja parandada nende võimalusi osaleda ühiskonnaelus.

(16)Lastele ja noortele on ette nähtud erimeetmed, mis võimaldavad neil kaugõppele üleminekuga kaasneda võinud kahjulikust mõjust üle saada. Osal õpilastel ja üliõpilastel ei olnud võimalik veebipõhises õppes osaleda ning neist mõne õppeprotsess võis seetõttu ajutiselt katkeda. Neile, keda kriis mõjutas kõige rängemini, pakutakse lisaõppetunde. Euroopa sotsiaalõiguste sambas sätestatud põhimõtetega kooskõlas olevad meetmed hõlmavad peale kvaliteetse hariduse parema kättesaadavuse ka senisest rohkemate lastehoiuvõimaluste pakkumist ning meetmeid, millega parandatakse pensionisüsteemi võrdsust ja aidatakse suurendada soolist võrdõiguslikkust.

Põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimine

(17)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile d ja V lisa punktile 2.4 tagatakse taaste- ja vastupidavuskavaga eeldatavasti, et ükski taaste- ja vastupidavuskavas sisalduv reformide ja investeerimisprojektide elluviimise meede ei kahjusta oluliselt keskkonnaeesmärkide saavutamist (hinne A) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses (põhimõte „ei kahjusta oluliselt“).

(18)Hindamine on läbi viidud kooskõlas põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kaheetapilist lähenemisviisi käsitlevate Euroopa Komisjoni tehniliste suunistega (2021/C 58/01). See põhimõte hõlmab kuut keskkonnaeesmärki määruse (EL) 2020/852 artikli 17 mõistes: kliimamuutuste leevendamine, kliimamuutustega kohanemine, vee- ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse, üleminek ringmajandusele, saastatuse vältimine ja tõrje ning elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine. Nende meetmete puhul, mille korral tuvastati risk, on seda riski konkreetsete ja asjakohaste meetmetega maandatud, et tagada põhimõtte täielik järgimine. Rahalise toetuse puhul, mis on ette nähtud tööstusharu kliimaneutraalsemaks muutmiseks, tuleks seada vahe-eesmärk, tagamaks, et avaldatud hanketeadetes, mis puudutavad laiaulatuslikke ümberkujundavaid projekte ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kuuluvates tööstusharudes, oleksid esitatud ka asjaomased rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid.

Panustamine rohepöördesse, sealhulgas elurikkusesse

(19)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile e ja V lisa punktile 2.5 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava meetmeid, mis aitavad suures ulatuses (hinne A) kaasa rohepöördele, sealhulgas elurikkuse edendamisele, või sellega kaasnevate probleemide lahendamisele. Kliimaeesmärkide saavutamist toetavatele meetmetele kuluv summa moodustab ligikaudu 58,7 % kava kogueraldisest ja see on arvutatud kooskõlas määruse (EL) 2021/241 VII lisas esitatud metoodikaga. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 17 on riiklik taaste- ja vastupidavuskava kooskõlas 2021.‒2030. aasta riiklikus energia- ja kliimakavas sisalduva teabega.

(20)Pooled kava alamkomponentidest sisaldavad investeeringuid, mis peaksid aitama saavutada kliimaeesmärke, mille fookus on selgelt suunatud süsinikuheite vähendamisele. Seega on meetmed kooskõlas Austria riiklikus energia- ja kliimakavas kindlaks määratud ülesannetega ning eeldatavasti aitavad kaasa 2030. aastaks seatud energia- ja kliimaeesmärkide saavutamisele. Eelkõige keskendutakse kavas kestlikule liikuvusele, hoonetele ja tööstusele, kuna need on Austria suurimad kasvuhoonegaaside tekitajad. Liikuvuse puhul peaks üks osa meetmeid edendama ühistranspordis kasutatavate sõidukite elektrifitseerimist ning teine osa meetmed muutma ühistranspordivõrgu atraktiivsemaks, et inimesed oleksid motiveeritud kasutama isiklike mootorsõidukite asemel ühistransporti. Tööstusest, sealhulgas rasketööstusest (nt ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kuuluvatest käitistest) pärinevate ning ettevõtete transpordist lähtuvate heitkoguste probleemi tuleks leevendada investeeringute toetamise kava kaudu. Hoonetest lähtuvate heitkoguste vähendamiseks tuleks rakendada spetsiaalset kava, mille alusel toetatakse gaasi- ja õlikütte süsteemide asendamist säästvamate kütteseadmetega.

(21)Oma keskkonnaeesmärgid peaks kava täitma meetmete kaudu, millega toetatakse ringmajandust, bioloogilist mitmekesisust ja kliimamuutustega kohanemist. See peaks aitama saavutada liidu keskkonnapoliitika eesmärke ning parandada, kaitsta ja taastada Austria bioloogilist mitmekesisust, looduslikke süsiniku sidujaid ja Natura 2000 võrgustikku, panustades selle tulemusena ELi ja riiklike bioloogilise mitmekesisuse strateegiate elluviimisesse. Uus mullakaitsestrateegia peaks eeldatavasti vähendama maakasutust.

Panustamine digipöördesse

(22)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile f ja V lisa punktile 2.6 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava meetmeid, mis aitavad suures ulatuses (hinne A) kaasa digipöördele või sellest tulenevate probleemide lahendamisele. Digivaldkonna eesmärkide saavutamist toetavatele meetmetele kuluv summa moodustab ligikaudu 52,8 % kava kogueraldisest ja see on arvutatud määruse (EL) 2021/241 VII lisas esitatud metoodika kohaselt.