ET Euroopa Liidu Teataja C 54/24

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „ELi ja Venemaa suhted”

(omaalgatuslik arvamus)

(2011/C 54/05)

Raportöör: Ivan VOLEŠ

17.–18. veebruaril 2010. aastal toimunud täiskogu istungjärgul otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse teemal

„ELi ja Venemaa suhted”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav välissuhete sektsioon võttis arvamuse vastu 23. novembril 2010.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 467. istungjärgul 8.–9. detsembril 2010 (9. detsembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 195 ja erapooletuks jäi 8 liiget.

1. Soovitused

1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab Rostovis Doni ääres (31. mail ja 1. juunil 2010) toimunud ELi ja Venemaa tippkohtumisel vastu võetud ühisavaldust moderniseerimispartnerluse kohta, sh üleskutset kodanikuühiskonna esindajatele osaleda tugevdatud dialoogi kaudu rohkem ELi ja Venemaa koostöös. ELi ja Venemaa suhetel on strateegiline tähendus mõlemale poolele ning need peaksid põhinema vastastikusel usaldusel. ELi ja Venemaa tsiviilühiskonna esindajad peaksid tihendama koostööd ja andma oma panuse moderniseerimispartnerluse algatuse rakendamisse. Komitee on valmis sellele aktiivselt kaasa aitama.

1.2 Ühisruumidega seoses pooldab komitee olemasolevat struktuuri, kuid kutsub üles kaasama rohkem mõlema poole kodanikuühiskonna esindajaid, et nad esitaksid oma seisukohti ja osaleksid eri valdkondade algatustes.

1.3 Komitee soovitab kaasata majandus- ja kaubandussuhete dialoogi rohkem asjaomaseid sidusrühmi ning kaaluda laiaulatusliku esindavusega ELi ja Venemaa ettevõtlusfoorumi loomist.

1.4 Komitee toetab jõupingutusi kiire edasimineku saavutamiseks viisarežiimi lihtsustamise ja viisavabaduse üle peetavatel läbirääkimistel.

1.5 ELi ja Venemaa vahelistesse inimõigustealastesse konsultatsioonidesse tuleks kaasata rohkem valitsusväliseid osalejaid. Komitee on valmis kõnealuse platvormiga ühinema.

1.6 Oleks vaja rohkem platvorme, mille kaudu ELi ja Venemaa kodanikuühiskonna organisatsioonid saaksid anda oma panuse ELi ja Venemaa suhetes toimuvale reageerimisel ning nende jälgimisel. Üheks selliseks platvormiks võiks saada ELi ja Venemaa kodanikuühiskonna foorum, mis oleks samalaadne idapartnerluse kodanikuühiskonna foorumiga.

1.7 Komitee kutsub üles suurendama inimestevahelist suhtlemist ja kogemuste vahetamist hariduse ja kultuuridevahelise dialoogi valdkonnas, kuna see aitab kaasa vastastikusele mõistmisele ja usaldusele.

1.8 Liikmesriikide seisukohad Venemaa suhtes peaksid olema rohkem kooskõlastatud, nii et EL tegutseks ühel häälel, lähtudes ambitsioonikatest, kuid samal ajal realistlikest eesmärkidest, ja oleks piisavalt paindlik.

1.9 Komitee peab Venemaa liikmesust Maailma Kaubandusorganisatsioonis väga oluliseks, toetab täielikult sellesuunalist protsessi ja soovib, et see jõuaks lõpule niipea kui võimalik.

1.10 EL peaks vaatama läbi eeskirjad, milles käsitletakse valitsusväliste organisatsioonide rahalist toetamist demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi kaudu, milles on sätestatud kaasrahastamise suure osakaalu nõue, mis jätab paljud Venemaa valitsusvälised organisatsioonid nende toetuste kasutamise võimalusest ilma.

1.11 Komitee soovitab otsida eriti just keskkonna, rahvatervise, transpordi ja energiatõhususe valdkonnas võimalusi Venemaa kaasamiseks suurtesse piirkondlikesse projektidesse, mida arutatakse idapartnerluse riikidega. Venemaa kodanikuühiskonna esindajad tuleks kutsuda osalema idapartnerluse kodanikuühiskonna foorumi erinevate platvormide raames toimuvatel kohtumistel, kus selliseid ELi, idapartnerluse riikide ja Venemaa vahelisi ühist huvi pakkuvaid projekte arutada. Samuti tasuks kodanikuühiskond ulatuslikumalt kaasata põhjamõõtme poliitika, Läänemere strateegiga, Musta mere sünergia ja teiste asjakohaste algatuste elluviimisse.

1.12 Komitee kordab ettepanekut sätestada tulevases lepingus ELi ja Venemaa ühise kodanikuühiskonnaorgani loomine.

1.13 Komitee loob ELi ja Venemaa suhetele keskenduva kontaktrühma, jätkab suhete arendamist Venemaa Föderatsiooni ühiskondliku kojaga ning teeb ühtlasi ettepaneku laiendada ühistegevuses osalemise võimalust ka muudele, kojas mitteesindatud kodanikuühiskonna organisatsioonidele.

2. ELi ja Venemaa suhete olukord

2.1 Viimase kahekümne aasta jooksul on ELi ja Venemaa suhetes olnud mitu kõrg- ja madalseisu. Venemaa ja Gruusia vaheline sõjaline konflikt 2008. aasta augustis ning Venemaa ja Ukraina gaasitüli 2009. aasta jaanuaris mõjutasid vastastikuseid suhteid negatiivselt. Siiski on mõlemad pooled jätkanud jõupingutusi patiseisu ületamiseks. Käesoleva arvamuse peamine eesmärk on esitada komitee soovitused selle kohta, kuidas ELi ja Venemaa suhteid parandada ning kuidas nii ELi kui ka Venemaa Föderatsiooni kodanikuühiskond saaks selle eesmärgi saavutamisele kaasa aidata.

2.2 Läbirääkimised 1994. aasta partnerlus- ja koostöölepingu asendamiseks mõeldud ELi ja Venemaa uue kahepoolse lepingu üle käivitati 2008. aasta juunis Hantõ-Mansiiskis ja neid alustati ametlikult 2008. aasta juulis. Kummagi poole rõhuasetus läbirääkimisprotsessis seoses uue lepingu olemusega oli erinev. EL soovib sõlmida kõikehõlmava ja üksikasjaliku strateegilise lepingu, samas kui Vene pool eelistab sõlmida üldtingimusi sätestava poliitilise raamlepingu, millele järgneksid üksikasjalikud valdkondlikud lepingud Venemaale huvi pakkuvate sektorite kohta (1).

2.3 Ühisruumidele vastavates töörühmades peetav ELi ja Venemaa Föderatsiooni vaheliste läbirääkimiste 12. voor algas 2010. aasta novembri keskel. Euroopa Komisjon suhtub läbirääkimiste senistesse tulemustesse ettevaatliku optimismiga. Siiski on veel liiga vara ennustada, millal on võimalik läbirääkimised uue lepingu üle lõpule viia.

2.4 Aeglane edasiminek käimasolevatel kõnelustel uue lepingu üle kajastab kummagi poole erinevat arusaama vastastikustest suhetest. EL toetab kompleksset ühiskondlikku, poliitilist ja majanduslikku ajakohastamist kooskõlas Euroopa õigustiku ja institutsioonidega. Venemaa soovib aga, et teda koheldaks suveräänse ülemaailmse suurvõimuna, kellel on demokraatiale, inimõigustele ning majandus- ja julgeolekuhuvidele oma lähenemisviis (2). Selle rolli etendamiseks kasutab Venemaa kõiki talle kättesaadavaid vahendeid – maagaasi- ja naftatarneid, tuumarelvade potentsiaali, kosmoseprogramme jne, sh oma positsiooni rahvusvahelistes organisatsioonides, näiteks ÜRO Julgeolekunõukogus, Shanghai koostööorganisatsioonis, SRÜs, G20s jne. Eespool nimetatud ambitsioonide rahvusvahelisel tasandil elluviimist piiravad aga Venemaa praegusest sotsiaal-majanduslikust olukorrast tingitud nõrkused (3).

2.5 Euroopa julgeolekustruktuuris tehtavate võimalike muudatuste osas lähevad ELi ja Venemaa seisukohad oluliselt lahku. Venemaa soovib läbi vaadata Euroopa julgeolekustruktuuri, nagu on kirjas ka Venemaa ettepanekus sõlmida uus Euroopa julgeolekupakt, mille sõnastas 2008. aasta juunis president Dmitri Medvedev.

2.6 Ka energiajulgeoleku valdkonnas on poolte seisukohad jätkuvalt väga erinevad. Venemaa kui ELi peamine maagaasi ja nafta tarnija soovib erikohtlemist, sh soodustingimusi oma energiaettevõtetele ja nende juurdepääsu ELi turule, ning oma erilise positsiooni ja huvide tunnustamist Valgevene ja Ukraina energiasektorites (4). 2009. aasta augustis loobus Venemaa energiaharta lepingu ratifitseerimisest. EL omakorda peab energiaharta lepingut aluseks oma energiaturu mis tahes edasisele liberaliseerimisele, sh selle avamisele Venemaa energiaettevõtetele. President Medvedevi hiljutine algatus energiaharta lepingut asendava uue ülemaailmse energiajulgeoleku lepingu sõlmimiseks oli suunatud G20 liikmesriikidele, mitte ainult ELile, ehkki EL on energia valdkonnas endiselt Venemaa tähtsaim kaubanduspartner.

2.7 Venemaa püüab oma ELi puudutavaid huve edendada erisuhete arendamise kaudu traditsiooniliselt mõjukate Euroopa riikidega. Iga ELi liikmesriigi kahepoolsed suhted Venemaaga on muidugi erinevad, kajastades nende traditsioone ja huve, kuid oluline on töötada selle nimel, et jõuda kooskõlastatumate seisukohtade ja tegevusteni, milles väljenduks Euroopa Liidu üldine poliitika suhetes Venemaaga. Uus Lissaboni leping tugevdas ELi ühist välis- ja julgeolekupoliitikat ning andis ELile suurema pädevuse energiajulgeoleku valdkonnas.

2.8 Venemaa ja ELi seisukohad lahknevad ka idapartnerluse puhul, mida Venemaa peab ELi mõjusfääri laiendamise katseks. EL omalt poolt käsitab idapartnerlust vahendina, mille kaudu jagada oma ühiseid väärtusi ja standardeid idanaabritega, sest standardite rakendamine toob kaasa idanaabrite majandusliku ja sotsiaalse ajakohastamise ning suurendab julgeolekut ja stabiilsust kogu Euroopa mandril.

2.9 Euroopa Liidu ja Venemaa koostöö on märkimisväärselt paranenud ELi, Venemaa, Norra ja Islandi ühise põhjamõõtmepoliitika valdkonnas. Käegakatsutavaid tulemusi on saavutatud keskkonna, rahvatervise, kultuuri, transpordi ja infrastruktuuri valdkonna partnerlusprojektides. Komitee on järjepidevalt kaasa aidanud kõnealuse poliitika elluviimisele ja on põhjamõõtme poliitikat käsitlevas arvamuses rõhutanud, kui oluline on kaasata sellesse ka kodanikuühiskond (5).

2.10 Eespool nimetatud vääritimõistmistele ja raskustele vaatamata ollakse nii ELis kui ka Venemaal kahepoolsete suhete strateegilises tähtsuses valdavalt ühel meelel. Rostovis Doni ääres 31. mail ja 1. juunil 2010 toimunud ELi ja Venemaa tippkohtumise tulemused, sh moderniseerimispartnerluse algatust käsitlev ühisavaldus, näitavad selgelt poliitilist tahet kahepoolsete suhete uuendamiseks (6).

3. Ühisruumide kaudu saadud õppetunnid

3.1 Üldised tulemused

3.1.1 Institutsiooniline dialoog ühisruumide egiidi all võimaldas pidada kõige intensiivsemat dialoogi, mida EL kogu liidu ajaloo jooksul oma välissuhtluses kunagi mis tahes kolmanda riigiga on pidanud (7). Senisest koostööst ELi ja Venemaa ühisruumide raames tuleks ELi ja Venemaa vahelist uut lepingut käsitlevaid läbirääkimisi silmas pidades teha järgmised järeldused (8).

— Ühisruumide struktuur on hästi väljakujunenud institutsiooniline raamistik, mis võimaldab ELil ja Venemaal pidada omavahel laiaulatuslikku poliitilist ja eri valdkondi käsitlevat dialoogi. See struktuur tuleks säilitada.

— Vaatamata mitmele positiivsele näitele konkreetsetes valdkondlikes küsimustes saavutatud edu kohta, on ühisruumide tulemused jäänud mõlema poole algsete ootustega võrreldes üsna tagasihoidlikuks.

— Dialoogi ja koostöö parandamiseks on vaja suuremat poliitilist tahet, vastastikust usaldust ning mõlema poole valmidust jõuda tingimustes ja väärtustes, sh ühiselt sõnastatud standardites, kokkuleppele.

3.2 Ühine majandusruum

3.2.1 ELi eesmärk ühise majandusruumi rajamisel oli luua ELi ja Venemaa vahel avatud ja integreeritud turg. Edasiliikumine selle eesmärgi saavutamisel on aeglane ja praegu paistab vabakaubanduspiirkond pigem kauge reaalsusena. Venemaa saamine Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmeks on äärmiselt oluline ning komitee tervitab Venemaa soovi jõuda selle protsessiga lõpule niipea kui võimalik. Kasahstani ja Valgevenega tolliliidu loomise järel on aga tekkinud küsimus, kuidas see võib mõjutada läbirääkimisi Maailma Kaubandusorganisatsiooniga.

3.2.2 Ühise majandusruumi üle peetav eri valdkondi hõlmav dialoog on mitmetasandiline ning see hõlmab paljusid majandus-, kaubandus-, rahandus- ja tööstusküsimuste aspekte (9). Komitee soovitab, et dialoog ühise majandusruumi üle hõlmaks ka töö- ja sotsiaalpoliitikat ning et läbirääkimiste protsessi kaasataks seni kõrvale jäänud sotsiaalpartnerid, arvestades seejuures ELi pädevuse piiratust mõlemas kõnealuses valdkonnas. Erilise tähelepanu alla tuleks võtta rahvatervise küsimused, sealhulgas sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed ning tarbijakaitse.

3.2.3 ELi ja Venemaa töösturite ümarlaud on institutsiooniline platvorm ettevõtete kaasamiseks ühisesse majandusruumi. Positiivsete aspektide kõrval, milleks on mõlema poole äriringkondade kindel toetus majandusliku integratsiooni suurendamisele, tuleb märkida, et mõned ELi ja Venemaa reguleerimis- ja õigusküsimuste alasele dialoogile kaasaaitamiseks loodud töörühmad ei ole ikka veel oma tööd alustanud (10) ning poliitikud ja riigi valitsus ei arvesta esitatud soovituste ega ettepanekutega. Asjaomaste sidusrühmade ulatuslikum ja süstemaatilisem kaasamine läbirääkimisprotsessi aitaks kaasa omavahelist kaubandust ja investeeringuid pidurdavate kunstlike takistuste tuvastamisele ja eemaldamisele. Kasutusele tuleb võtta kaasamist soodustavad vahendid. Üheks selliseks võiks saada peamisi majandusosalejaid esindav ELi ja Venemaa ettevõtlusfoorum.

3.2.4 Kõigi ühise majandusruumi töörühmade peamine ülesanne peaks olema eemaldada ettevõtlust ja investeeringuid segavad takistused, ennetada protektsionismi, tagada õiglane konkurents ning leppida kokku õigusaktide ja standardite ühtlustamises. Komitee kutsub üles muutma läbirääkimiste käiku läbipaistvamaks ja suurendama Venemaa suutlikkust teha muutusi õigusaktides ja praktikas. Lissaboni lepinguga anti ELile investeeringute küsimuses pädevus nii reguleerimise kui ka kaitse osas. Seepärast peaks EL lisama partnerlus- ja koostöölepingut asendavasse ning ajakohastavasse uude lepingusse olulised punktid investeeringute kohta, sealhulgas sätted õiglase ja võrdse kohtlemise kohta ning eelkõige kindlad ja usaldusväärsed sätted investorite ja riigi suhete kaitsmiseks.

3.2.5 Kõnealuse valdkonna koostöö toetamiseks mõeldud ELi rahalised vahendid peaksid olema rohkem seotud poliitikameetmetega ja nende kasutamise haldusmenetlust tuleb lihtsustada. Tugevdamist vajavad protsessi rakendamis- ja hindamisetapid. Ennekõike tuleks luua lihtsustatud menetlusega usaldusfondid väikeste projektide jaoks, et muuta rahalised vahendid kättesaadavaks sihtrühmade ja institutsioonide laiemale ringile, sh naisettevõtjatele, VKEdele, sotsiaalmajandusettevõtetele, ning tagada nende kasutamine väikestes, ent konkreetsetes ja tulemustele suunatud projektides (11). Kasutatavate rahaliste vahendite mahu võimalikku vähenemist tuleks kompenseerida suurema kaasrahastamisega Venemaa poolt, kelle mõju programmide ja projektide üle ning vastutus nende eest peaks suurenema.

3.3 Ühine vabadus-, turvalisus- ja õigusruum

3.3.1 Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala on väga oluline, sest see hõlmab demokraatia, inimõiguste austamise ja põhivabaduste küsimusi. Mõlemal osapoolel on ühine huvi otsida lahendust organiseeritud kuritegevuse, terrorismi, uimastite ja ebaseadusliku rände probleemidele.

3.3.2 Üks peamisi läbirääkimiste teemasid on viisa- ja tagasivõtupoliitika. Komitee palub liikmesriikide asjaomase valdkonna pädevust austades arvestada kodanikuühiskonna esindajate seisukohti mitmes küsimuses: ettevõtetele, kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja üliõpilastele viisade väljastamise lihtsustamine, piiriäärsetele elanikele mitmekordsete viisade väljastamine, viisatasude vähendamine või kaotamine, välisriigi kodanike registreerimine ja selle lihtsustamine, töö- ja elamislube käsitlevate eeskirjade tasakaalustatud ja mittediskrimineeriv rakendamine. Komitee toetab viisarežiimi kiiret lihtsustamist ja liberaliseerimist, mis sõltub vastastikuste kohustuste täitmisest.

3.3.3 EL peab jätkama jõupingutusi muude valitsusväliste osalejate kaasamiseks ELi ja Venemaa inimõigusteteemalistesse aruteludesse.

3.4 Ühine välisjulgeoleku ruum

3.4.1 Välisjulgeoleku valdkonnas on ELi ja Venemaa ühistegevus piiratud ulatusega. EL peaks kindlasti püüdma kaasata Venemaad julgeoleku säilitamisele suunatud ühisesse tegevusse, tuginedes Lääne-Balkani ja Tšaadi ühismissioonidel saadud positiivsele kogemusele.

3.4.2 Venemaa ja Gruusia konfliktis 2008. aasta augustis kutsus Venemaa ELi vahendama konflikti lahendamist. Sellegipoolest peab Venemaa täitma kõik 12. augusti ja 8. septembri 2008. aasta kokkulepete kohased kohustused. Euroopa Liidu järelevalvelähetus on Gruusias tehtavate stabiliseerimisjõupingutuste jaoks hädavajalik. Järelevalvelähetuse pädevuse jaoks on äärmiselt oluline juurdepääs Abhaasiale ja Lõuna-Osseetiale, kuid seda ei ole ikka veel tagatud. Selles küsimuses on Venemaa koostöö esmatähtis.

3.4.3 Hoolimata erinevatest seisukohtadest Euroopa ja maailma julgeoleku küsimustes, peaks nii EL kui ka Venemaa jätkama omavaheliste suhete arutamiseks kahepoolset julgeolekualast dialoogi, kasutades selleks olemasolevaid rahvusvahelisi institutsioone: ÜROd, Euroopa Nõukogu, OSCEd ja NATO-Venemaa nõukogu.

3.4.4 EL ei saa vaadata suhetes Venemaaga mööda idanaabrite huvidest ega ka vastupidi ning peab jääma kindlaks oma lubadusele soodustada idapartnerite reforme.

3.4.5 Üksmeelsus võtmeküsimustes (suhted Venemaaga, energiapoliitika, suhted idapartneritega) suurendab ELi mõjujõudu Venemaa Föderatsiooniga suhtlemisel. EL peakski eelkõige hakkama kõnelema ühel häälel.

3.4.6 Ametlikud kohtumised küll toimuvad, kuid ELi ja Venemaa kodanikuühiskonna organisatsioonid, teadusasutused ja mõttekojad teevad koostööd ikka veel vaid üksikutes küsimustes. Ebapiisavad kontaktid ja koostöö puudumine põhjustavad stereotüüpseid arusaamu teise poole huvidest ja kavatsustest. Seepärast peaks kahepoolne kodanikuühiskonna dialoog andma oma panuse uue lähenemisviisi otsingusse ühist muret valmistavates küsimustes, nagu rahvusvaheline terrorism ja selle juured.

3.5 Ühine teadus-, haridus- ja kultuuriruum

3.5.1 See ühisruum, kus on ülekaalus reaalteaduste projektid, sobib ELi ja Venemaa koostöö kõige edukamaks näiteks.

3.5.2 Mõlema poole aktiivse osalemise edukust näitavad programmid ja neile eraldatud rahalised vahendid ning alt üles suunatud lähenemisviis, mis tähendab, et teadlastel lastakse ise oma tööd korraldada ja selleks kõige sobivamad vormid valida (12).

3.5.3 Teisest küljest vastandub sellele edule üsna piiratud liikuvus hariduse valdkonnas, kus on saavutatud üksikud vahetused, näiteks Tempuse ja Erasmus Munduse raames. Samuti on raskusi töörühmade toimimise kohta lisateabe saamisel. Rohkem tähelepanu tuleks pöörata noorte liikuvusele ja kogemuste vahetamisele eri kultuuride vahel. Selleks et jälgida uurimisprojektide mõju teadmistepõhisele ühiskonnale, peaks kodanikuühiskond olema rohkem kaasatud ka läbirääkimistesse selle ühisruumi kokkulepete sõlmimise üle ja nende kokkulepete täitmisse.

4. Kodanikuühiskonna olukord Venemaal

4.1 Olemasolev teave viitab sellele, et Venemaa kodanikuühiskond ega sotsiaal- ja kodanikudialoog (13) ei vasta veel täielikult Euroopa standarditele, kuid pärast komitee viimast ELi ja Venemaa suhete hindamist (14) on nende positsioon ja mõju mõnevõrra tugevnenud.

4.2 2006. aastal loodud Venemaa Föderatsiooni ühiskondlikust kojast on saanud Venemaa kodanikuühiskonna ametlik esindusorgan. See loodi presidendi ukaasiga, mille kohaselt nimetab president ühe kolmandiku koja liikmetest. Kojal on õnnestunud saada kodanikuühiskonna seisukohtade väljendajaks tähtsates küsimustes nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil ning paljudes piirkondades on loodud ka kohalikud kojad. Koda annab soovitusi, kommenteerib õigusaktide eelnõusid ning analüüsib sektorite ja piirkondade olukorda. Koja seisukohad on mõnikord väga avameelsed ja valitsuse poliitika suhtes kriitilised (15).

4.3 Ühiskondliku koja poolt 2009. aastal avaldatud Venemaa Föderatsiooni kodanikuühiskonna olukorda käsitleva aruande (16) kohaselt jõudis Venemaal registreeritud mittetulunduslike valitsusväliste organisatsioonide arv 670 000 juriidilise isikuni. Ajavahemikul 2004–2009 vähenes nende arv 17 %. Ühiskondlik koda soovitab muuta mittetulunduslike valitsusväliste organisatsioonide liigitust ja kasutada ÜRO meetodit, mille kohaselt ei loeta riigiasutuste asutatud organisatsioone valitsusvälisteks organisatsioonideks.

4.4 Tegevusalade järgi on kõige rohkem valitsusväliseid organisatsioone hõivatud sotsiaalküsimustega (54 %), sellele järgnevad teadus ja haridus (44 %), õiguste kaitse (42 %), heategevus (39 %), turism ja sport (32 %), kultuur (30 %), teave (27 %), tervis (22 %), keskkond (12 %), kohalik omavalitsus (9 %), religioon (9 %), majandus (6 %), elamumajandus (5 %) ja muud (5 %).

4.5 Ühiskondlik koda on loonud suhted välisriikide partnerorganisatsioonidega, sh Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega (2008. aastal allkirjastati vastastikuse mõistmise memorandum), ning ta sai AICESISe liikmeks ja võõrustas selle nõukogu kohtumist 2009. aasta detsembris. Komitee ja ühiskondliku koja sidemed on sellest alates tihenenud tänu ühist huvi pakkuvates küsimustes ühiste seminaride korraldamisele ja nende tulemusena ühiste järelduste vastuvõtmisele (17).

4.6 Venemaa juhtkond teadvustab üha enam, et ilma kodanikuühiskonna osalemiseta ei ole võimalik saavutada Venemaa ajakohastamise strateegilist eesmärki. Eelmisel aastal tehti kehtivates õigusaktides mitmeid muudatusi kodanikuühiskonna olukorra parandamiseks, muu hulgas vähendati piiranguid välismaalt rahastatavate valitsusväliste organisatsioonide tegevusele.

4.7 Vaatamata sellele, et üha enam mõistetakse organiseeritud kodanikuühiskonna rolli Venemaa poliitilise süsteemi ajakohastamisel, on selles osas ikka veel palju ära teha.

4.8 Riigi tasandi sotsiaalpartnerite sotsiaaldialoog toimub Venemaa kolmepoolses komitees, kus reguleeritakse ühiskondlikke ja töösuhteid. Üldised kokkulepped sõlmitakse valitsuse osalusel kõigi Venemaa ametiühingute ja tööandjate ühenduste vahel. Kollektiivlepingud sõlmitakse tavaliselt ettevõtetes, kus ametiühingud on esindatud. Sellegipoolest viivad vaidlused mõnikord streikideni. Venemaa on ratifitseerinud enamiku Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonidest, kuid oluline on neid ka täielikult järgida.

4.9 Tööandjaid esindab Venemaa Töösturite ja Ettevõtjate Liit, mis on sõltumatu valitsusväline organisatsioon. Liit esindab rohkem kui 120 piirkondlikku ühendust ja ettevõtete liitu majanduse võtmetähtsusega tööstusharudest ning sel on oluline roll sotsiaalpartnerina Venemaa kolmepoolses komitees. Liidul on võimalik algatada uusi seaduseelnõusid ning ta teeb pidevaid jõupingutusi olemasolevate majandust ja ettevõtlust reguleerivate õigusaktide parandamiseks. Liit teeb tihedat koostööd organisatsiooniga BusinessEurope ja toetab Venemaa ning ELi ja selle liikmesriikide vaheliste ärisuhete parandamist.

4.10 Lisaks Venemaa Töösturite ja Ettevõtjate Liidule on teisigi ettevõtjaid ja tööandjaid esindavaid organisatsioone, näiteks Venemaa Föderatsiooni Kaubandus-Tööstuskoda (18), Venemaa Juhtide Ühendus, VKEde ühendus Opora Rossii ja teised. Nad on esindatud Venemaa Föderatsiooni ühiskondlikus kojas.

4.11 Ametiühinguid esindavad kaks ametiühingute organisatsiooni: Venemaa Sõltumatute Ametiühingute Föderatsioon (FNPR) ja Venemaa Töövõtjate Konföderatsioon (KTR). Mõlemad kuuluvad Rahvusvahelisse Ametiühingute Konföderatsiooni (ITUC) ja selle piirkondlikku struktuuri Euroopas – Üleeuroopalisse Piirkonnanõukogusse (PERC) (19).

4.12 Komiteele teevad muret Venemaa ametiühingute ees seisvad probleemid, mis on viimastel aastatel muutunud tõsisemaks. Vabad ametiühingud peavad kõige teravamaks probleemiks seda, et ei austata töötajate põhiõigusi, nagu õigus luua ühendusi, õigus kollektiivläbirääkimistele ja streigiõigus. On ilmselgeid näiteid ametiühingutele, nende liikmetele ja nende juhtidele varjatud surve avaldamisest eesmärgiga tõkestada nende seaduslikku tegevust, samuti esineb diskrimineerimise juhtumeid. Puudub töötajate tõhus õiguslik kaitse selle valitsusametkonna eest, kelle kohustus on töösuhteid reguleerivate seaduste jõustamine.

4.13 Venemaal tegutseb väga erinevaid valitsusväliseid organisatsioone. Nende tegevusvaldkonnad on nimetatud punktis 4.4. Valitsuse suhtes kriitilised inimõiguste kaitse organisatsioonid (20) seisavad silmitsi mitmesuguste takistuste, surve ja ähvardustega. Tarbijaid, keskkonnakaitsjaid, sotsiaalmajandusettevõtjaid, noori jt esindavaid kohaliku ja piirkondliku tasandi valitsusväliseid organisatsioone (21) vaevavad peamiselt rahastamisprobleemid. Lisaks föderaaltasandil tegutsevatele kodanikuühiskonna organisatsioonidele on tuhandeid valitsusväliseid organisatsioone, kes tegutsevad piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Mõnda neist kohalikud asutused kas boikoteerivad või suhtuvad neisse ebasõbralikult.

5. Komitee soovitused ELi ja Venemaa suhete parandamiseks

5.1 Üldised soovitused

5.1.1 Äärmiselt vajalik on vastastikuse usalduse loomine Venemaa ja ELi vahel – see kohustus lasub eelkõige poliitilistel juhtidel, kuid ka mõlema poole kodanikuühiskonnal, kellel peab olema protsessis oluline toetav roll. Ilma usalduseta ei ole ilmselt võimalik teha edusamme ELi ja Venemaa läbirääkimistel uue lepingu üle ega ühisruumide struktuuri raames peetavas dialoogis.

5.1.2 ELi poolelt võiks üldisemalt nii ELi ja Venemaa suhteid kui ka konkreetsemalt nelja ühisruumi ülesehitamist edasi aidata liikmesriikide vahel kokku lepitud ühine lähenemisviis, eesmärkide suurem selgus, realistlikud püüdlused ja suurem paindlikkus.

5.1.3 ELi ja Venemaa suhted vajavad uut poliitilist hoogu, mis võimaldaks mõlemal poolel koostööd uuendada ja saada tagasi strateegilise partnerluse tunne. EL peaks 1. juuni 2010. aasta tippkohtumisel Rostovis Doni ääres kokku lepitud moderniseerimispartnerluse kava võtma kui tulevikku suunatud koostööettepanekute paketti. See peaks andma ELi ja Venemaa suhetele uue hoo, tuginedes ühisruumide õppetundidele, ning samal ajal täiendama juba kuuele Ida-Euroopa riigile tehtud idapartnerluse pakkumist.

5.1.4 Komitee tervitab asjaolu, et moderniseerimispartnerluse kava hõlmab lisaks tehnoloogia ja majanduse temaatikale ka inimestevaheliste kontaktide edendamist ja kodanikuühiskonnaga peetava dialoogi tugevdamist üksikisikute ja ettevõtete osalemise soodustamiseks. Oleme veendunud, et Venemaa ühiskonna ajakohastamist ei ole võimalik saavutada ilma erilise rõhuasetuseta teatud küsimustele, nagu inimõigused, demokraatia, korruptsioonivastane võitlus, õigusriigi põhimõte, meediavabadus, sotsiaalne dialoog ning kodanikuühiskonna rolli suurendamine vajalike reformide ettevalmistamisel, rakendamisel ja jälgimisel.

5.1.5 Selleks et muuta ELi toetus Venemaa valitsusvälistele organisatsioonidele kättesaadavamaks ja kiiremaks, soovitab komitee kaaluda olemasoleva 20protsendilise kaasrahastamise nõude leevendamist valitsusväliste organisatsioonide puhul, kes taotlevad toetust Euroopa demokraatia ja inimõiguste algatuse toetuskava raames. Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi kaasfinantseerimise nõue piirab oluliselt nende Venemaa valitsusväliste organisatsioonide ringi, kes võiksid ELi toetusest kasu saada.

5.1.6 Venemaa mured seoses idapartnerluse algatusega ei peaks tähendama seda, et EL ei saa teha ettepanekuid ega taotleda koostööd või partnerlust Venemaaga konkreetsetes piirkondades ja piirkondlikes projektides tingimusel, et nende ühised naabrid osalevad võrdselt ja konstruktiivselt. Selles aspektis tuleks arvestada komitee soovitusi, mis on esitatud arvamustes põhjamõõtme (5), Läänemere strateegia (22), Musta mere sünergia (23), idapartnerluse (24) ja Doonau piirkonna strateegia kohta. On tähtis, et Euroopa Liidu ja idapartnerite ning Venemaaga kokku lepitud eesmärgid sobiksid üksteisega võimalikult hästi. Valdkondlik dialoog Venemaa Föderatsiooniga ja idapartneritega kokku lepitud tegevuskavad peaksid põhimõtteliselt viima samas suunas, ehkki väga tõenäoliselt on nende ulatus ja ambitsioonid teistsugused.

5.1.7 EL, Venemaa Föderatsioon ja nende ühised naabrid peaksid arendama ühiseid projekte teatud valdkondades, nagu energiapoliitika, infrastruktuuri arendamine, piirihaldus, keskkonnaküsimused ja standardite ühtlustamine, mis aitaksid ületada eraldusjooni, mis võivad idapartnerluse rakendamise tõttu lõppkokkuvõttes tekkida.

5.1.8 Kodanikuühiskonna esindajad tuleks kaasata ELile, idapartnerluse riikidele ja Venemaale huvi pakkuvate projektide kindlaksmääramisse ning Vene kodanikuühiskonna organisatsioonid tuleks kutsuda idapartnerluse kodanikuühiskonna foorumi vastavatesse töörühmadesse alati siis, kui neis arutatakse kogu piirkonna jaoks olulisi küsimusi. Samalaadne ELi ja Venemaa kodanikuühiskonna foorum võiks olla vahend, mille abil kaasata Venemaa kodanikuühiskonna organisatsioonid ELi ja Venemaa suhete edendamisse.

5.2 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee roll

5.2.1 Komitee ja Venemaa sõltumatud kodanikuühiskonna organisatsioonid tuleks kutsuda osalema alates 2005. aastast toimuvatele ELi ja Venemaa inimõigustealastele konsultatsioonidele.

Euroopa ja Venemaa kodanikuühiskonna vahelise suhtluse tihendamiseks tuleks teha järgmist.

5.2.2.1 Luua komitee välissuhete sektsioonis uus ELi ja Venemaa suhetega tegelev kontaktrühm.

5.2.2.2 Teha tulevase ELi ja Venemaa vahelise lepingu ühe punktina ettepanek komitee ja Venemaa kodanikuühiskonna vahelise ühise kodanikuühiskonnaorgani loomiseks. Selle peaeesmärk peaks olema kodanikuühiskonna panus ELi ja Venemaa koostöö arengusse.

5.2.3 Tuleks jätkata ja süvendada suhteid Venemaa Föderatsiooni ühiskondliku kojaga ning võtta tugevdatud dialoogi nimel meetmeid, et see muutuks alaliseks ja korrapäraseks. Samal ajal peaks komitee paluma Vene poolel kutsuda ühistegevuses osalema ka praegu kojas esindamata kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad.

5.2.4 Samuti peaks komitee jätkuvalt toetama praegusi sidemeid Euroopa ja Venemaa kodanikuühiskonna vahel nii põhjamõõtme poliitikas, Läänemere strateegias, Musta mere sünergias kui ka muudes asjakohastes piirkondlikes algatustes.

Brüssel, 9. detsember 2010 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Staffan NILSSON

(1) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esindajate kohtumine Venemaa Föderatsiooni asepeaministri Aleksandr Žukoviga 29. juunil 2010.

(2) Venemaa Föderatsiooni riiklik julgeolekustrateegia aastani 2020, mis võeti vastu Venemaa Föderatsiooni presidendi 12. mai 2009. aasta ukaasiga nr 537.

(3) Venemaa Föderatsiooni riiklik julgeolekustrateegia aastani 2020, mis võeti vastu Venemaa Föderatsiooni presidendi 12. mai 2009. aasta ukaasiga nr 537. II peatükk: Kaasaegne maailm ja Venemaa: hetkeseis ja arengutendentsid, lk 4–8 ning 9. jagu „Strateegiline stabiilsus ja võrdne strateegiline partnerlus”, lk 29–31.

(4) Venemaa Föderatsiooni energiastrateegia aastani 2030, mis kiideti heaks Venemaa Föderatsiooni valitsuse 13. novembri 2009. aasta ukaasiga nr 1715-r. 9. jagu: „Välispoliitika energiavaldkonnas”, lk 55–58.

(5) ELT C 309, 16.12.2006, lk 91–95.

(6) Moderniseerimispartnerluse prioriteetsed valdkonnad on muu hulgas järgmised: investeerimisvõimaluste laiendamine peamisteks kasvu- ja innovatsioonimootoriteks olevates sektorites, kahepoolsete kaubandus- ja majandussuhete tugevdamine ja süvendamine ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamine; tehniliste normide ja standardite ühtlustamise edendamine, samuti intellektuaalomandi õiguste jõustamise kõrge tase; transpordi parandamine; jätkusuutliku vähese süsinikdioksiidiheitega majanduse ja energiatõhususe edendamine, samuti rahvusvahelised läbirääkimised kliimamuutustega võitlemise üle; suurem koostöö innovatsiooni, uurimis- ja arendustegevuse ning kosmose valdkonnas; tasakaalustatud arengu tagamine majandusliku ümberstruktureerimise piirkondlike ja sotsiaalsete tagajärgedega tegelemise kaudu; kohtusüsteemi tõhusa toimimise tagamine ja tugevam võitlus korruptsiooniga; inimestevaheliste kontaktide edendamine ja tugevam dialoog kodanikuühiskonna esindajatega, et suurendada üksikisikute ja ettevõtete osalemist.

(7) 2003. aasta mais leppisid EL ja Venemaa kokku uue struktureeritud koostöövormi suhtes, mis toimuks nelja ühisruumi kaudu: ühine majandusruum; ühine vabadus-, turvalisus- ja õigusruum; ühine välisjulgeoleku ruum ning ühine teadus-, haridus- ja kultuuriruum. 2005. aasta mais sõlmisid mõlemad pooled kokkuleppe ühisruumide rakendamise kavade paketi kohta. Vt ka http://ec.europa.eu/external_relations/russia/docs/commonspaces_prog_report_2009_en.pdf.

(8) Vt väljaanne „Searching for New Momentum in EU-Russia Relations. Agenda, Tools and Institutions”. Bratislava, Slovaki Välispoliitika Ühingu uurimiskeskus, 2009.

(9) Ühise majandusruumi peamised töörühmad on järgmised: transport; tööstus- ja ettevõtluspoliitika; tööstustoodete valdkonna reguleerimist käsitlev dialoog; kosmose valdkond; infoühiskond; põllumajandus; kalandus; makromajanduspoliitika; finantsteenused; energeetika; hanked; keskkond; kaubanduse lihtsustamine; intellektuaalomandi õigused; investeeringud; piirkondadevaheline koostöö; statistika; makromajandus- ja finantsküsimused.

(10) Teatud töörühmad, sh ehitustoodete, masinate ja elektriseadmete, vastavushindamise ja standardimise, lennunduse ja kosmosetööstuse, konkurentsivõime ja rahvatervise allrühmad.

(11) Maailmakaubandus, õiglane kaubandus, õiglane konkurents, juurdepääs õigusemõistmisele, andmekaitse ja privaatsus, säästvus, energiatõhusus, veevarud, tarbijate harimine, e-kaubandus, toidupoliitika, ühishagi, tervishoid, vastutus puudusega toodete ja teenuste eest, finantsküsimused, telekommunikatsioon, lepingutingimused jne.

(12) Töörühmad on olemas järgmistes valdkondades: tervishoid, toit, põllumajandus ja biotehnoloogia, nanotehnoloogia ja uued materjalid, energeetika, lennundus ja keskkond, tuuma lõhustumine ja termotuumasüntees, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia; lisaks loodi seitse töörühma kosmosekoostöö valdkonnas.

(13) Ühiskondliku koja poolt 2009. aastal avaldatud aruanne Venemaa Föderatsiooni kodanikuühiskonna olukorra kohta (http://www.oprf.ru/documents/1151/1256/), välissuhete peadirektoraadi teabedokument Euroopa Parlamendile, veebruar 2009.

(14) ELT C 294, 25.11.2005, lk 33–37.

(15) Vt Venemaa Föderatsiooni ühiskondliku koja koduleht ning seal kättesaadavad dokumendid (arvamused, järelevalvearuanded, sekkumismeetmed jne). Ametivõimude peamised saavutused föderaal- ja piirkondade tasandil on esitatud rubriigis „Tegime ära!” (Добились!): http://www.oprf.ru/ru/press/984.

(16) Vt allmärkus 13.

(17) Teavet ühiste seminaride kohta ja ühiste järelduste teksti võib leida aadressil http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-eu-russia-june-2010.

(18) Venemaa Föderatsiooni Kaubandus-Tööstuskoda on Euroopa Kaubandus- ja Tööstuskodade Liidu liige.

(19) FNPRi president on PERCi praegune valitud president. Põhikirja kohaselt täidab Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC) peasekretär ühtlasi Üleeuroopalise Piirkonnanõukogu (PERC) peasekretäri ülesandeid.

(20) Mõned kõige silmapaistvamad nende hulgas on demokraatia ja inimõiguste arengu keskus, Venemaa inimõiguste instituut, inimõigustealane noorteliikumine, ühendus Avalik otsus (Общественный вердикт), glasnosti kaitse ühendus, valijate õiguste kaitse ühendus Golos, Human Rights Watch (Venemaa osakond), inimõiguste ühendus Memorial, Sova jne.

(21) Nt piirkondadevaheline autojuhtide organisatsioon Vaba Valik, Greenpeace Russia, keskkonnakaitseühendus Bellona, Ühistegevuse instituut, liikumine ebaseadusliku sisserände vastu, Pamjat (ajaloomälestiste kaitse ja ajaloosündmuste salvestamine), Venemaa õigeusu kirik, Venemaa-Tšetšeenia sõprusühing, teabe- ja analüüsikeskus Sova, sõduriemade komiteede liit, Maailma Looduse Fond (Venemaa osakond).

(22) ELT C 277, 17.11.2009, lk 42–48.

(23) ELT C 27, 3.2.2009, lk 144–151.

(24) ELT C 277, 17.11.2009, lk 30–36.