Et kasutada ära võimalused ja lahendada ülesanded, mis seisavad üha digitaalsema ja omavahel seotuma maailma ees, esitas Euroopa Komisjon jaanuaris 2012 isikuandmete kaitse reformi paketi (edaspidi „reform”). Reformi eesmärk on suurendada ELi-siseste normide tõhustamise ja üksikisikutele oma isikuandmete üle suurema kontrolli andmise kaudu usaldust digitaalmajanduse vastu, ükskõik kas isikuandmeid töödeldakse ühes liikmesriigis, ELis või kolmandates riikides, näiteks Ameerika Ühendriikides.

Selle taustal hinnatakse käesolevas teatises, kui kaugele oleme jõudnud 2013. aasta teatises sõnastatud eesmärkide elluviimisega. Samuti tuuakse siin esile valdkonnad, kus on veel vaja teha rohkem tööd, et kindlustada ja taastada täielikult usaldus üleatlandiliste andmevoogude suhtes.

Koos sellega lasti käiku olulisi algatusi, mis tõid kaasa tähtsad muutused USA õiguskorras. 17. jaanuaril 2014 kuulutas president Obama välja USA signaaliluure tegevuse reformid, mis sätestati seejärel dokumendis „Presidential Policy Directive 28 (PPD-28)”. Oluline on see, et nende reformidega nähti ette eraelu puutumatuse teatavate kaitsemeetmete laiendamine mitteameeriklastele ning massiandmekogumiselt üleminek lähenemisele, kus esikohale seatakse sihipärane kogumine ja juurdepääs. Komisjon väljendas nende uute sihtide üle heameelt, pidades neid suureks sammuks õiges suunas. Reformiprotsess lõi ka aluse arutelule USAga ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield üle. Pärast seda on tehtud veel muudatusi. Näiteks juunis 2015 võeti USAs vastu USA vabadusseadus (USA Freedom Act), millega tehti muudatusi USA teatavates seireprogrammides, tugevdati kohtulikku järelevalvet ja muudeti nende programmide kasutamine üldsuse jaoks läbipaistvamaks. Viimaks võttis USA Kongress 10. veebruaril 2016 vastu õiguskaitseseaduse, mille president Obama allkirjastas seadusena 24. veebruaril 2016.

Need saavutused parandavad üleatlandilisi suhteid ja peaksid taastama eurooplaste usalduse digitaalmajanduse vastu, tugevdades samal ajal nende põhiõigusi. Samuti annavad need ELile ja selle liikmesriikidele tugevama andmekaitse õigusraamistiku, mis toob kaasa siseturu, eelkõige digitaalse ühisturu tihedama lõimumise ning võimaldab ELil kiirendada jõupingutusi eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse rahvusvaheliste standardite edendamisel ja arendamisel.

Neid eesmärke kinnitati veel kord Junckeri juhitava komisjoni poliitilistes suunistes: „Digitaalajastul on isikuandmete kaitse erilise tähtsusega põhiõigus. Peale selle, et meil tuleb viia kiiresti lõpule Euroopa Liidu ühiseid andmekaitsenorme käsitlev seadusandlik töö, tuleb meil seda õigust kaitsta ka välissuhetes. Seoses hiljutiste massilise jälgimise paljastustega peab meie lähipartner USA meid veenma selles, et kehtivad safe-harbour kokkulepped on ka tegelikkuses turvalised, kui ta soovib, et need ka edasi kehtiksid. Samuti peab USA tagama, et kõigil ELi kodanikel on õigus kaitsta oma andmekaitseõigusi USA kohtutes, olenemata sellest, kas elatakse USA territooriumil või mitte. See on oluline, et taastada usaldus, millele peavad tuginema tihedad Atlandi-ülesed suhted.”

iii) tugevdada andmekaitsemeetmeid õiguskaitsealases koostöös, eelkõige viies lõpule läbirääkimised ELi-USA andmekaitsealase raamlepingu üle. Viimane hõlmas ka eesmärki sõlmida USAga kokkulepe üksikisikute kohtulikult kaitstavate õiguste, sealhulgas õiguskaitse saamise kohta, eelkõige õiguskaitseseaduse (Judicial Redress Act) kehtestamise teel, et laiendada ELi kodanikele teatavaid USA 1974. aasta eraelu puutumatuse seaduses (1974 U.S. Privacy Act) sätestatud õigusi, mida said tollal kasutada vaid USA kodanikud ja alalised elanikud.

Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide tugev üleatlandiline partnerlus on praegu olulisem kui kunagi varem. Meil on ühised väärtushinnangud, me tahame saavutada samu poliitilisi ja majanduslikke eesmärke ning teeme tihedat koostööd võitluses meie ühiste julgeolekuohtude vastu. Meie kaubandussuhete ulatus ja tihe koostöö üleilmsetes küsimustes annavad tunnistust meie suhete kestlikkusest.

Programmi Safe Harbor käsitlevas 2013. aasta teatises juhtis komisjon tähelepanu mitmele aja jooksul ilmnenud probleemile programmi toimimises, eelkõige äriühingute tegevuse vähesele läbipaistvusele programmi järgimisel ning USA ametiasutuste võimetusele programmi põhimõtete täitmist nende äriühingute puhul tõhusalt kontrollida. Veelgi enam, jälgimisega seotud paljastused varem samal aastal tekitasid küsimusi USA teatavate luureprogrammide mahu ja ulatuse ning selle kohta, mil määral pääsevad USA avaliku sektori asutused ligi programmi Safe Harbor raames edastatud eurooplaste isikuandmetele. Võttes arvesse neid ja muidki aspekte, jõudis komisjon järeldusele, et programm Safe Harbor tuleb läbi vaadata. Seepärast sõnastas komisjon 13 soovitust raamistikku kaasatud andmekaitsetagatiste tõhustamiseks ja ajakohastamiseks. Soovitustes keskenduti järgmisele: i) eraelu puutumatust käsitlevate aluspõhimõtete tugevdamine ja neid põhimõtteid sisaldava eraelu puutumatuse normide läbipaistvuse suurendamine kinnituse andnud USA äriühingutes; ii) USA ametiasutuste parem ja tõhusam järelevalve, seire ja kontroll selle üle, kuidas äriühingud neid põhimõtteid järgivad; iii) võimalus kasutada üksikisikute kaebuste lahendamiseks taskukohaseid vaidluste lahendamise mehhanisme ning iv) vajadus tagada, et programmi Safe Harbor käsitlevas 2000. aasta otsuses sätestatud riikliku julgeoleku ja õiguskaitse erandit kasutatakse vaid rangelt vajalikel ja proportsionaalsetel eesmärkidel.

Et kiirendada isikuandmete voogu ELi ja USA kaubandussuhetes ning tagada samal ajal nende andmete kaitse, tunnistas komisjon 2000. aastal, et programmi Safe Harbor raamistik annab piisava kaitsetaseme. Selle tulemusena oli USA üldise andmekaitseseaduse puudumisest hoolimata võimalik edastada isikuandmeid vabalt ELi liikmesriikidest USA äriühingutele, kes olid allkirjastanud raamistiku aluseks olevad põhimõtted.

Isikuandmete kaitse reform on hädavajalik samm, millega tugevdada kodanike põhiõigusi digiajastul ja soodustada äritegevust, lihtsustades äriühingute suhtes kohaldatavaid norme digitaalsel ühtsel turul. Tarbijate usaldus ELi ja kolmandate riikide ettevõtjate vastu toetab Euroopa ja ülemaailmset digitaalmajandust ning toob sellele kasu. See avaldab positiivset mõju meie kaubandussuhetele USA, meie suurima kaubanduspartneriga. See pakub ELi ja välisriikide äriühingutele selgust ja stabiilset tegevuskeskkonda. USA äriühingud võidavad omakorda õiguskindlusest, mis kaasneb äritegevusega lõimitud majanduspiirkonnas, kus kohaldatakse ühtseid isikuandmete kaitse norme.

Lisaks nõutakse määruses sõnaselgelt, et komisjon vaataks kõik oma piisavusotsused korrapäraselt – vähemalt iga nelja aasta tagant – läbi, et olla kursis kõikide kolmanda riigi asjaomaste muutustega, mis võivad avaldada kaitsetasemele tema õiguskorras otsest või isegi kahjulikku mõju. Piisavuse pidev jälgimine on edaspidi paindlikum protsess, kuivõrd see hõlmab ka dialoogi kõnealuse kolmanda riigi ametiasutustega.

Mis puudutab konkreetsemalt komisjoni piisavusotsuseid käsitlevaid norme, nähakse määrusega täpselt ja üksikasjalikult ette hulk elemente, mida komisjon peab kolmanda riigi õiguskorras sätestatud andmekaitsetaset hinnates arvesse võtma. See protsess sisaldab komisjoni korraldatavat põhjalikku hindamist, mis peaks hõlmama norme, millega reguleeritakse kolmanda riigi avaliku sektori asutuste juurdepääsu isikuandmetele. Niisugune hindamine on ka üks Schremsi kohtuotsusega kooskõlas olev element. Hindamise teine tähtis omadus on see, et üksikisikutele antakse tõhusad ja kohtulikult kaitstavad andmekaitseõigused ning neil on võimalik saada tõhusat haldus- ja õiguskaitset.

Lisaks tugevdatakse määrusega ELi andmekaitseasutuste volitusi, sealhulgas andmete rahvusvahelisel edastamisel. Võrreldes praeguse andmekaitsedirektiiviga on ELi andmekaitseasutuste sõltumatust, ülesandeid ja volitusi käsitlevad sätted üksikasjalikumalt sõnastatud ja neid on olulisel määral täiustatud. Määruses on sõnaselgelt kirjas õigus peatada kolmandas riigis asuvale vastuvõtjale või rahvusvahelisele organisatsioonile suunatud andmevoog. Politseidirektiiv sisaldab sarnaseid sätteid seoses andmete rahvusvahelise edastamise ja andmekaitseasutuste volitustega õiguskaitsesektoris.

Kolmandaks, õiguskaitsekoostöö ühtlustatud normid: politseidirektiiviga kohaldatakse üldisi isikuandmete kaitse põhimõtteid ja norme selle kohta, kuidas liikmesriikide politsei- ja õigusasutused peaksid isikuandmeid kriminaalõiguse jõustamisel töötlema. Siia kuuluvad ühtlustatud normid isikuandmete rahvusvaheliseks edastamiseks kriminaalõiguse jõustamisel tehtava koostöö raames. Uue direktiiviga tõstetakse üksikisikute kaitse taset, tagades samal ajal ohvrite, tunnistajate ja kahtlusaluste andmete nõuetekohase kaitse seoses kriminaaluurimise või õiguskaitsemeetmetega. Järelevalve tagavad sõltumatud riiklikud andmekaitseasutused ja üksikisikutele tuleb pakkuda tõhusaid õiguskaitsevahendeid. Samal ajal võimaldavad paremini ühtlustatud õigusaktid politsei- ja õigusasutustel teha kuritegude ja terrorismiga tõhusamaks võitlemiseks tulemuslikumat koostööd nii liikmesriikide kui ka liikmesriikide ja nende rahvusvaheliste partnerite vahel. See on Euroopa julgeoleku tegevuskava oluline osa.

Teiseks, isikuandmete kaitse normide tõhusam jõustamine: määrusega nähakse riiklike andmekaitseasutuste volituste ühtlustamise teel ette tõhusad sanktsioonid. Neil asutustel on õigus määrata trahv, mis on kuni 20 miljonit eurot või ulatub kuni 4 %ni äriühingu ülemaailmsest aastakäibest. See õigus määrata isikuandmete kaitse normide rikkumise eest hoiatavaid karistusi vastavalt eespool osutatud territoriaalsele kohaldamisalale tagab, et ELis tegutsevad äriühingud on igati valmis ELi õigust järgima. Uute normidega kehtestatakse ka vastutavate ja volitatud töötlejate selgem ja rangem vastutuskord.

Esiteks, territoriaalne kohaldamisala: määruses täpsustatakse, et seda kohaldatakse ka kolmandas riigis asutatud äriühingute suhtes, kui nad pakuvad kaupu ja teenuseid või jälgivad üksikisikute käitumist ELis. Väljaspool ELi asuvad äriühingud peavad kohaldama samu norme kui ELis asuvad äriühingud. See tagab üksikisikute õiguste kõikehõlmava kaitse ELis. Samuti loob see võrdsed tingimused ELi ja välisriikide äriühingutele, vältides sel viisil ebavõrdset konkurentsi ELi ja välisriikide äriühingute vahel, kui nad tegutsevad ELis või on oma tegevuses suunatud ELi tarbijatele.

Määrusega ajakohastatakse, uuendatakse ja kohati karmistatakse 1995. aasta andmekaitsedirektiivis sätestatud isikuandmete kaitse põhimõtteid, et tagada õigus eraelu puutumatusele. Selle keskmes on üksikisikute õiguste kindlustamine ELi siseturu süvendamise, normide tõhusama täitmise tagamise, isikuandmete rahvusvahelise edastamise sujundamise ja ülemaailmsete isikuandmete kaitse standardite kehtestamise kaudu. Normide eesmärk on tagada ELi üksikisikute andmete kaitstus – ükskõik kuhu neid saadetakse, kus neid töödeldakse või hoitakse – isegi väljaspool ELi, nagu digimaailmas võib tihti juhtuda. Reformi mõni aspekt väärib erilist rõhutamist.

Pärast kaks aastat kestnud elavat arutelu jõudsid EL ja USA 2. veebruaril 2016 poliitilisele kokkuleppele ELi-USA uue andmekaitseraamistiku asjus, mis sai nimeks Privacy Shield. See uus kokkulepe sisaldab uusi olulisi kaitsemeetmeid ja tagab ELi üksikisikute põhiõiguste kõrgetasemelise kaitse. See annab ühiselt äri ajada soovivatele äriühingutele mõlemal pool Atlandi ookeani vajaliku õiguskindluse. Samuti annab see uut hoogu Atlandi-ülesele partnerlusele.

Pärast läbirääkimiste lõppemist USAga esitab komisjon uue kokkuleppe artikli 29 alusel asutatud töörühmale (kuhu kuuluvad ELi andmekaitseasutused), et küsida arvamust tagatud kaitse taseme kohta. Lisaks läbib piisavusotsus enne vastuvõtmist komiteemenetluse. Samuti konsulteeritakse Euroopa Andmekaitseinspektoriga.

3.2. Mis on muutunud?

ELi-USA andmekaitseraamistik Privacy Shield on jõuline ja tõhus vastus nii komisjoni 13 soovitusele kui ka Schremsi kohtuotsusele. Varasema raamistikuga võrreldes sisaldab see mitut olulist parandust kohustuste kohta, mida USA äriühingud peavad võtma. Samuti kätkeb see asjaomaste USA seadustega ja USA ametiasutuste tegevusega seotud uusi olulisi kohustusi ja põhjalikke selgitusi. Erinevalt oma eelkäijast ei hõlma ELi-USA andmekaitseraamistikuga Privacy Shield kaasnevad kohustused üksnes kaubandussektorit, vaid tähelepanuväärselt ja esimest korda ELi-USA suhetes ka avaliku sektori asutuste juurdepääsu isikuandmetele, sealhulgas riikliku julgeoleku eesmärkidel. Euroopa Kohtu praktika seisukohast on see otsustav ja vajalik element, et taastada usaldus üleatlandilistes suhetes pärast jälgimisega seotud paljastusi.

Selle uue kokkuleppega seotud kõige olulisemad saavutused võib jaotada nelja põhikategooriasse.

Esiteks, ranged kohustused äriühingutele ja nende täitmise jõuline tagamine: uus kokkulepe on läbipaistvam ja sisaldab tõhusamaid järelevalvemehhanisme tagamaks, et äriühingud järgivad norme, mida nad on juriidiliselt kohustatud täitma. USA äriühingud, kes soovivad isikuandmeid Euroopast ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield kaudu importida, peavad nõustuma rangete kohustustega selle kohta, kuidas isikuandmeid töödeldakse ja kuidas tagatakse üksikisikute õigused. See hõlmab karmistatud tingimusi ja rangemaid vastutussätteid ELi-USA andmekaitseraamistikuga Privacy Shield hõlmatud äriühingutele, kes edastavad ELi andmeid näiteks edasise töötlemise tarvis andmekaitseraamistikku mittekuuluvatele kolmandatele isikutele kas USAs või kolmandates riikides (edaspidi „edasisaatmine”). Järelevalve valdkonnas on USA kaubandusministeerium võtnud endale korrapärase ja range kohustuse jälgida, kuidas äriühingud oma kohustusi täidavad, ja kõrvaldada normide eirajad, st äriühingud, kes väidavad eksitavalt, et järgivad programmi põhimõtteid. Äriühingute kohustused on USA õiguse kohaselt õiguslikult siduvad ja USA föderaalne kaubanduskomisjon tagab nende täitmise. Norme eiravad äriühingud seisavad silmitsi karmide karistustega.

Teiseks, selged piirangud ja kaitsemeetmed seoses USA valitsuse juurdepääsuga: esimest korda on USA valitsus esitanud justiitsministeeriumi ja riikliku luurejuhi ameti kui kogu USA luureteenistust juhtiva asutuse kaudu ELile kirjalikud kinnitused ja tagatised, et õiguskorra tagamise, riikliku julgeoleku ja muu avaliku huvi eesmärgil toimuv avaliku sektori asutuste juurdepääs andmetele on reguleeritud selgete piirangute, kaitsemeetmete ja järelevalvemehhanismidega. Samuti loob USA riikliku julgeoleku valdkonnas ELi andmesubjektidele riiklikest julgeolekuasutustest sõltumatu ombudsmani kaudu uue õiguskaitsemehhanismi. Ombudsmani ülesanne on vastata ELi üksikisikute esitatud kaebustele ja päringutele riikliku julgeolekuga seotud juurdepääsu kohta ning kinnitada neile, et asjaomaseid seadusi on järgitud või et sellesisulised puudused on kõrvaldatud. See on suur edusamm, mida ei kohaldata üksnes ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield kaudu edastatavate andmete, vaid kõikide isikuandmete suhtes, mis edastatakse USAle kaubanduslikel eesmärkidel, ükskõik milline on nende andmete edastamise alus.

Kolmandaks, ELi üksikisikute eraelu puutumatuse tulemuslik kaitse ja mitmesugused õiguskaitsevõimalused: kui keegi Euroopas leiab, et tema andmeid on uue kokkuleppe alusel väärkasutatud, saab ta kasutada mitut taskukohast õiguskaitsevahendit, sealhulgas võimalust kasutada tasuta vaidluste kohtuvälise lahendamist. Äriühingutel on kohustus vastata kaebustele kindlaksmääratud tähtaja jooksul. Peale selle peavad kõik äriühingud, kes töötlevad Euroopast pärit personaliandmeid, täitma ELi pädeva andmekaitseasutuse otsuseid, teised äriühingud võivad võtta sellise kohustuse vabatahtlikult. Inimesed võivad esitada kaebuse ka oma kodukoha andmekaitseasutusele, kellel on võimalus ametliku menetluse kaudu saata kaebused edasi kaubandusministeeriumile ja föderaalsele kaubanduskomisjonile, et hõlbustada uurimist ja asjaomase kaebuse lahendamist mõistliku aja jooksul. Kui juhtumit sellegipoolest ühelgi sellisel viisil ei lahendata, on üksikisikutel õigus viimase võimalusena pöörduda ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield komisjoni poole. See on vaidluste lahendamise kogu, kes võib ELi-USA andmekaitseraamistikku Privacy Shield kuuluvate USA äriühingute suhtes vastu võtta siduvaid ja täitmisele pööratavaid otsuseid. Peale selle saavad ELi andmekaitseasutused pakkuda üksikisikutele nende kaebuse ettevalmistamisel abi. Nagu eespool öeldud, luuakse õiguskaitse lisavõimalusena ombudsmani ametikoht kaebuste jaoks, mis käsitlevad riiklike luureasutuse võimalikku juurdepääsu isikuandmetele.

Neljandaks ja viimaseks, iga-aastane ühine läbivaatusmehhanism: see võimaldab komisjonil kontrollida korrapäraselt kõikide ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield aspektide toimimist, sealhulgas piiranguid ja kaitsemeetmeid, mis on seotud juurdepääsuga isikuandmetele riikliku julgeoleku huvides. Läbivaatamise korraldavad komisjon ja USA kaubandusministeerium, kaasates ELi andmekaitseasutused, USA riiklikud julgeolekuasutused ja ombudsmani. Sel viisil vastutab USA oma kohustuste täitmise eest. Kuid sellega komisjon ei piirdu – ta võtab arvesse ka kõiki muid kättesaadavaid teabeallikaid, sealhulgas äriühingute vabatahtlikke läbipaistvusaruandeid valitsuse juurdepääsutaotluste arvu kohta. Iga-aastane läbivaatamine läheb uues määruses nõutust kaugemale: määruse kohaselt on selline läbivaatamine nõutav vähemalt iga nelja aasta tagant. Sellega näidatakse nii ELi kui ka USA otsustavust tagada rangelt normide täielik täitmine.

See läbivaatamine ei ole ainuüksi vormi täiteks, ilma et sellel oleks tagajärgi. Kui USA äriühingud või avaliku sektori asutused ei täida oma kohustusi, algatab komisjon ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield peatamiseks menetluse. Nagu rõhutas Euroopa Kohus Schremsi kohtuasjas, ei tohi piisavusotsus jääda pelgalt sõnakõlksuks; pigem peavad USA äriühingud ja asutused raamistikule elu sisse puhuma ja seda oma kohustusi täites pidevalt tagama. Kui nad ei suuda seda teha, ei ole piisavustagatisel põhineva andmete edastamisega kaasnev erieelis enam põhjendatud ja selle andmine lõpetatakse.

3.3. Edasine tegevus

Kohustused, mida USA on ELi-USA andmekaitseraamistikus Privacy Shield võtnud, annavad aluse komisjoni uuele piisavusotsusele, kus neid ka käsitletakse. Äriühinguid innustatakse juba alustama ettevalmistustega, et olla valmis uue raamistikuga liituma võimalikult ruttu pärast selle kehtima hakkamist komisjoni otsuse vastuvõtmise järel. USA valitsus avaldab omalt poolt kinnitused USA ametlikus teatajas, lubades sellega avalikult oma kohustused täita.

ELi-USA andmekaitseraamistik Privacy Shield eeldab tegutsemist mitmelt osalejalt:

osalevad USA äriühingud, kes peavad täitma raamistikust tulenevaid kohustusi täies teadmises, et raamistiku rakendamist jälgitaks rangelt ja et normide rikkumise korral järgneksid karistused. Tarbijate usalduse suurendamiseks julgustatakse äriühinguid lisaks tegema ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield alusel esitatud kaebuste lahendamiseks valiku ELi andmekaitseasutuste kasuks, sest Euroopa üksikisikud pöörduvad kõige tõenäolisemalt just nende asutuste poole. Ka see, mil määral äriühingud on valmis kasutama USA õiguses sätestatud võimalust avaldada läbipaistvusaruandeid ELi andmetega seotud riikliku julgeoleku ja õiguskaitse tagamiseks esitatud juurdepääsutaotluste kohta, aitab säilitada usaldust, et selline juurdepääs piirdub vaid vajaliku ja proportsionaalsega;

erinevad USA ametiasutused, keda on volitatud teostama raamistiku ja selle täitmise tagamise üle järelevalvet, järgides piiranguid ja kaitsemeetmeid, mis on seotud juurdepääsuga andmetele õiguskaitse ja riikliku julgeoleku tagamiseks, ning ametiasutused, keda on volitatud õigel ajal ja sisukalt vastama ELi üksikisikute kaebustele nende isikuandmete võimaliku väärkasutamise kohta;

ELi andmekaitseasutused, kellel on tähtis koht selle tagamisel, et üksikisikud saavad oma ELi-USA andmekaitseraamistikust Privacy Shield tulenevaid õigusi tulemuslikult teostada, sealhulgas edastades nende kaebused USA asjaomastele ametiasutustele ja tehes nendega koostööd, asutades ombudsmani institutsiooni, kes aitab kaebuse esitajatel saata oma juhtumi ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield komisjonile, ning pidades järelevalvet personaliandmete edastamise üle; ning

komisjon, kes vastutab piisavustagatise ja selle korrapärase läbivaatamise eest. Selline pidev läbivaatamine tähistab suurt edasiminekut võrreldes varasema staatilise olukorraga, tehes ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield piisavustagatisest hoolika järelevalve all toimiva elava raamistiku.