Eriaruanne Euroopa välisteenistuse 
hoonete haldamine üle 
kogu maailmaET 2016  nr 07
EUROOPA
KONTROLLIKODA

EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
Päringud:  eca.europa.eu/et/Pages/ContactForm.aspx
Veebisait:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2016
Print ISBN 978-92-872-4547-2 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/165873 QJ-AB-16-007-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-4558-8 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/26880 QJ-AB-16-007-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-4564-9 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/089629 QJ-AB-16-007-ET-E
© Euroopa Liit, 2016
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Euroopa välisteenistuse 
hoonete haldamine üle 
kogu maailma
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)EriaruanneET 2016  nr 07
02
 Auditirühm
Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tule -
mus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida nende 
mõju, võttes arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulude ja kulude suurust, tulevasi arengu -
suundi ning poliitilist ja avalikku huvi.
Kõnealuse tulemusauditi viis läbi tulude, teadusuuringute ja sisepoliitika, finants- ja majandusjuhtimise ning Euroopa 
Liidu institutsioonide ja asutuste auditeerimise eest vastutav IV auditikoda, mille eesistuja on kontrollikoja liige 
Milan Martin Cvikl. Auditit juhtis kontrollikoja liige Pietro Russo, keda toetasid kabineti atašee François Gautier, 
direktor Mark Crisp, valdkonnajuht Paul Stafford, auditijuht Mark Marshall ja audiitor Pascale Pucheux-Lallemand.
Vasakult paremale:  M. Marshall, P . Russo, F. Gautier, P . Pucheux-Lallemand, 
P . Stafford.

03
 Sisukord
Punkt
 Mõisted
I–VIII  Kokkuvõte
01–04  Sissejuhatus
05–06  Auditi ulatus ja lähenemisviis
05 Auditi ulatus
06 Auditi lähenemisviis
07–66  Tähelepanekud
07–27  I osa. Hooned vastavad üldiselt delegatsioonide vajadustele, ent ei paku kohati kuludele vastavat 
tulu, kuna pinnad on liiga suured, osa hooneid seisab kasutuseta ja üürnikelt küsitavad tasud ei 
kata kõiki kulusid
08–19  Hooned vastavad üldiselt delegatsioonide vajadustele
20–22  Enamiku hoonete ja mõningate residentside pindala ületab kinnisvarapoliitikas seatud ülemmäärasid
23–25  Euroopa välisteenistuse omandis on hooned, mida teenistus enam ei kasuta
26–27  Mõned kontoripindadel ühispaiknemise eest küsitavad tasud ei kata kõiki kulusid
28–47  II osa. Delegatsioonide jaoks hoonete valimiseks on struktureeritud protseduurid, ent nende 
kasutamisel esineb igas suuremas etapis mõningaid puudusi
30–31  Kinnisvaratoimiku menetlus moodustab struktureeritud aluse delegatsioonide hoonete valimiseks
32–35  Delegatsioonidel puuduvad sobivate hoonete leidmiseks piisavad teadmised ja nad ei saa peakorterilt 
küllaldast tuge
36–43  Mõningaid puudusi on selles, kuidas delegatsioonid võimalikke variante peakorterile esitavad
44–47  Mõned peakorteri kinnisvarakomitee arvamused ei olnud ei kiired ega veenvad
04 Sisukord 
48–66 III osa. Teave hoonete sobivuse kohta ei ole usaldusväärne ja seda ei kasutata planeerimiseks; 
planeerimine on liiga lühiajaline ja eriti palju puudusi on komisjoni omandis olevate hoonete 
puhul
49–59  Tsentraalsed järelevalvesüsteemid ei anna usaldusväärset teavet kõigi delegatsioonide hoonete sobivuse 
kohta
60–62  Olemasolevat teavet kasutatakse planeerimiseks ebapiisavalt ja planeerimine on lühiajaline
63–66  Välisteenistuse omandis olevate hoonete kavandamissüsteemid on eriti nõrgad
67–72  Järeldused ja soovitused
 I lisa.  ELi liikmesriikidega ühispaiknemine ELi delegatsioonides
 II lisa.  Läbivaadatud 30 kinnisvaratoimiku andmed
 III lisa.  Põhjused, mille tõttu delegatsioonide hooned ei anna kuludele vastavat tulu
 Euroopa välisteenistuse vastus
05
 Mõisted
Delegatsioon : ELil on üle kogu maailma ligikaudu 140 delegatsiooni, mille ülesanne on edendada ELi huve 
ja väärtusi ning tegeleda kaubanduse ja arenguabi alase koostööga. Enamik delegatsioone tegeleb ELi ja 
enda asukohariigi vaheliste suhetega. Osa tegeleb aga suhete hoidmisega mitmepoolsete või rahvusvaheliste 
organisatsioonidega (nt Aafrika Liit ja Ühinenud Rahvaste Organisatsioon). Kolmandik delegatsioonide töötajatest 
töötab Euroopa välisteenistuses, ülejäänute tööandjaks on Euroopa Komisjon (nt rahvusvahelise koostöö ja arengu 
peadirektoraat, naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat ning kaubanduse peadirektoraat).
Delegatsiooni juht : delegatsiooni juht abistab kõrget esindajat ja komisjoni nende mandaatide täitmisel 
välissuhete valdkonnas. Delegatsiooni juht vastutab delegatsiooni kõigi töötajate ja finantsressursside juhtimise 
eest.
Euroopa välisteenistus : Euroopa välisteenistus on Euroopa Liidu diplomaatiline teenistus. Selle eesmärk on 
koordineerida ELi välis- ja julgeolekupoliitikat. Euroopa välisteenistuse juht on välisasjade ja julgeolekupoliitika 
kõrge esindaja, kes on samaaegselt ka Euroopa Komisjoni asepresident. Euroopa välisteenistus loodi Lissaboni 
lepinguga ja alustas ametlikult tööd 1. jaanuaril 2011. Seal töötavad koos nõukogu peasekretariaadi, Euroopa 
Komisjoni asjaomaste teenistuste ning ELi liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste töötajad. Euroopa 
välisteenistuse peakorter asub Brüsselis ja vastutab ELi ligikaudu 140 delegatsiooni eest üle kogu maailma.
Haldusjuht : haldusjuht aitab delegatsiooni juhti delegatsiooni igapäevases töös. Ta koordineerib haldusosakonna 
tööd ja vastutab personaliküsimuste, ohutuse, finantshalduse, delegatsiooni eelarve täitmise, logistika, ostude ja 
pindade eest.
Kinnisvarakomitee : kinnisvarakomitee eesistuja on Euroopa välisteenistuse peakorteri infrastruktuuriüksuse 
juhataja; lisaks on komitee liikmeteks veel vähemalt neli infrastruktuuriüksuse töötajat ja üks kohapealse turvalisuse 
eest vastutava üksuse töötaja. Komitee võtab vastu otsuseid käsitletavate kinnisvaratoimikute kohta.
Kinnisvarapoliitika : Euroopa välisteenistuse peakorteri poolt delegatsioonide jaoks koostatud suunised, mis 
peavad tagama kinnisvara mõjusa haldamise ja seatud finantsraamistikust kinnipidamise. Kinnisvarapoliitika 
eesmärk on aidata standardiseerida delegatsioonidele antavaid ressursse ja tagada läbipaistvus.
Kinnisvaratoimik : delegatsioonid peavad enne kontoripinna või delegatsiooni juhile residentsi üürimist (sh ka 
olemasoleva üürilepingu pikendamist), ostu, remonti või ehitamist koostama kinnisvaratoimiku. Kinnisvaratoimikud 
tuleb esitada peakorterile (kinnisvarakomitee) heakskiitmiseks juhul, kui nende kogusumma ületab 60 000  eurot. 
Kui üürisumma ei ületa vastava riigi kohta määratletud maksimumsummat, ei pea delegatsioonid töötajatele 
üüritavate eluruumide kohta kinnisvaratoimikut esitama.
Kontorihoonete ja residentside olukord : Euroopa välisteenistuse peakorter teeb kohapealsete külastuste abil 
järelevalvet kontorihoonete ja delegatsioonide juhtide residentside olukorra üle. Hoonete olukorda hinnatakse 
skaalal „0” (kasutuskõlbmatu) kuni „5” (suurepärane); seejuures vaadeldakse kolme kriteeriumi: tervis ja ohutus, 
turvalisus ning üldine olukord (funktsionaalsus/väljanägemine/asukoht).
Ühispaiknemine : delegatsioonide kontoripinna jagamine ELi liikmesriikide või ELi teiste institutsioonide või 
asutustega (nt Euroopa Investeerimispank).
06
 Kokkuvõte
I
Peale Euroopa välisteenistuse loomist 1. jaanuaril 2011 võttis teenistus Euroopa Komisjonilt üle kõigi ELi delegat -
sioonide juhtimise. Välisteenistus pakub 140 delegatsioonis kontoripinda 5300 inimesele. Euroopa välisteenistus 
vastutab ka delegatsioonide juhtide residentside ning 2400 töötajale elamispinnakulude hüvitamise või neile ela -
mispinna pakkumise eest. ELi delegatsioonide hoonete mõjus haldamine aitab kaasa ELi välispoliitika, kaubanduse 
ja arengukoostöö eesmärkide saavutamisele. 2014.  aastal moodustasid Euroopa välisteenistuse kulutused delegat -
sioonide hoonetele 165 miljonit eurot (vt punktid 1–4).
II
Euroopa Kontrollikoda hindas, kas delegatsioonide hooned vastavad Euroopa välisteenistuse vajadustele ning kas 
neile tehtud kulutused on otstarbekad. Uuriti, kas Euroopa välisteenistusel on õigete hoonete valimiseks, nende 
sobivuse järelevalveks ja vajalike muudatuste tegemiseks mõjusad protseduurid (vt punktid 5 ja 6).
III
Auditiga leiti, et delegatsioonide hooned (nii kontorihooned, delegatsioonide juhtide residentsid kui ka töötajate 
elamispinnad) vastavad üldiselt delegatsioonide vajadustele (vt punktid 8–19). Hoonetele tehtud kulutused ei ole 
aga mõnel juhul otstarbekad, sest:
a) enamiku kontorihoonete ja mõningate residentside pinna suurus ületab kinnisvarapoliitikas seatud ülemmäära -
sid (vt punktid 20–22);
b) Euroopa välisteenistuse omandis on hooned, mida teenistus enam ei kasuta (vt punktid 23–25);
c) kui delegatsioonide kontoripindu jagatakse ELi liikmesriikide või teiste ELi institutsioonide või asutustega, ei 
kata mõned ühispaiknemise eest küsitavad tasud kõiki kulusid (vt punktid 26 ja 27).
IV
Delegatsioonide hoonete sobivus sõltub esiteks nende algsest valikust; hiljem peab Euroopa välisteenistus tagama 
nende vastamise vajadustele ja kulude otstarbekuse. Üüritavate või ostetavate hoonete algne valik põhineb kinnis -
varatoimikute protseduuril. Enne üürimist (sh ka olemasoleva üürilepingu pikendamist) või ostu peab asjaomane 
delegatsioon esitama peakorterile heakskiitmiseks kinnisvaratoimiku. Kinnisvaratoimik kui otsustusprotsessi aluseks 
olev struktureeritud dokument on näide heast tavast (vt punktid 30 ja 31). Samas valitseb oht, et Euroopa välistee -
nistus ei vali õigeid hooneid, kuna valikuprotseduuri rakendamise igas suuremas etapis esineb mõningaid puudusi.
a) Mõnel delegatsioonil ei ole sobivate variantide leidmiseks piisavaid teadmisi ja peakorter ei paku neile küllal -
dast tuge (vt punktid 32–35).
b) Kui delegatsioonid esitavad peakorterile variante, ei põhine pakutav lahendus kohati usaldusväärsel tehnilisel 
ega rahalisel analüüsil (vt punktid 36–43).
c) Selleks ajaks, kui kinnisvarakomitee oma lõpliku otsuse teeb, on lepingu sõlmimiseks kohati juba liiga hilja ja 
alati ei suudeta näidata, et tegu on raha kõige otstarbekama kasutamisega (vt punktid 44–47).
Kokkuvõte 07
V
Peale seda, kui Euroopa välisteenistus on hooned välja valinud, hindab teenistus kohapealsete külastuste abil küll 
regulaarselt nende vastamist delegatsioonide vajadustele, ent ei suuda kõiki puudusi alati kindlaks teha (vt punk -
tid 49 ja 50). Ühe töötaja kohta kasutatava kontoripinna arvutamisel ei võta Euroopa välisteenistus arvesse kõiki 
aspekte (vt punktid 51 ja 52); lisaks ei jälgi välisteenistus seda, kas kontoripindade ja residentside eest makstavad 
üürid on kooskõlas turuhindadega, ega seda, et ühispaiknemise eest teistelt organisatsioonidelt küsitavad tasud 
kataksid kõik kulud (vt punkt 53). Lisaks ei kajasta Euroopa välisteenistus oma järelevalvetegevuse tulemusi usaldus -
väärselt teenistuse infosüsteemides (vt punktid 54–59).
VI
Delegatsioonide hooneid puudutava põhiteabe puudumine pärsib mõjusat planeerimist. Peakorter ei kasuta ka 
olemasolevat teavet mõjusalt, et kavandada parandusmeetmeid (vt punkt 60). Kavandamisel keskendutakse lühiaja -
listele vajadustele (vt punktid 61 ja 62).
VII
Euroopa välisteenistuse pikaajaline eesmärk on osta suuremale arvule delegatsioonidele enda kontoripinnad. 
2015.  aastal lepiti uue finantsmääruse raames kokku tingimused Euroopa välisteenistusele kinnisvara ostuks kuni 
200 miljoni euro laenamiseks. Euroopa välisteenistusel on aga vähe kinnisvara omamise kogemusi ja puuduvad 
kinnisvara haldamise alased kogemused. Sellest tulenevalt ei ole teenistus loonud mõjusaid süsteeme enda oman -
dis oleva kinnisvara haldamiseks ning näiteks kinnisvara heades tingimustes hoidmiseks või kasutuseta pindade 
müügiks (vt punktid 63–66).
VIII
Käesolevas aruandes tehtud tähelepanekute põhjal soovitab kontrollikoda Euroopa välisteenistusel võtta järgmisi 
samme:
a) lisada kontorihoonete puhul kinnisvarapoliitika eesmärkidele ka keskkonnategurid, juurdepääs puudega inimes -
tele ja paindlikkus;
b) tagada, et delegatsioonidelt ruume üürivate ELi liikmesriikide või ELi teiste institutsioonide või asutuste maksta -
vad tasud on järjepidevad ja katavad täielikult kulud;
c) tugevdada kinnisvaratoimiku menetluse kasutamist hoonete valimisel;
d) kasutada kontorihoonete hindade kontrollimisel ühte keskset allikat ja kontrollida regulaarselt, et kontoripinda -
de eest makstavad üürid vastaksid turuhindadele;
e) parandada oma kinnisvara haldamise infosüsteemi nii, et see pakuks kavandamisprotsessi jaoks usaldusväärse -
mat ja asjakohasemat teavet;
f) parandada peakorteri kinnisvara haldamise alaseid teadmisi, et töötada välja strateegilisem lähenemisviis, pa -
randada planeerimist ja delegatsioonidele antavat tuge;
g) kehtestada prioriteedid üürimist, oste, müüke, muudatusi ja hooldust puudutavate keskmise tähtajaga plaanide 
jaoks; kinnisvarapoliitika järgimiseks tuleb selleks kasutada põrandapinna ja hoonete seisukorra kohta olemas -
olevat teavet;
h) võtta kasutusele süsteemid Euroopa välisteenistuse omandis olevate hoonete mõjusaks haldamiseks.
08
 Sissejuhatus
01 
Euroopa välisteenistus koordineerib ELi välis- ja julgeolekupoliitikat. Välisteenis -
tuse peakorter asub Brüsselis ja vastutab üle kogu maailma asuvate ELi delegat -
sioonide tegevuse eest. Struktuuriliselt ja rahaliselt on Euroopa välisteenistus Eu -
roopa Komisjonist sõltumatu, ent teeb viimasega paljudes küsimustes koostööd.
02 
Peale välisteenistuse loomist jaanuaris 2011 võttis see Euroopa Komisjonilt üle 
vastutuse kõigi ELi delegatsioonide eest. Seetõttu on praegu kasutusel olevad 
delegatsioonide hooned suurel määral valitud Euroopa Komisjoni varasemate 
otsuste põhjal. Välisteenistus pakub ligikaudu 140 delegatsioonis kontoripinda 
5300 inimesele. Euroopa välisteenistus vastutab ka delegatsioonide juhtide resi -
dentside ning 2400 töötajale elamispinnakulude hüvitamise või neile elamispinna 
pakkumise eest.
03 
ELi delegatsioonide hoonete mõjus haldamine aitab kaasa ELi välispoliitika, kau -
banduse ja arengukoostöö eesmärkide saavutamisele. Delegatsioonide käsutuses 
olevate kontoripindade eesmärk on pakkuda töötajatele ja külalistele stabiilset, 
nähtava asukohaga, funktsionaalset ja ohutut töö- ja kokkusaamiskeskkonda. 
Hooned peaksid pakkuma kuludele vastavat tulu, ja aktiivselt peaks toetama 
kontoripindade jagamist ELi liikmesriikide või teiste ELi institutsioonide või 
asutustega.
04 
Ligi 80% kontorihoonetest ja delegatsioonide juhtide residentsidest on üüripin -
nad, ülejäänud on välisteenistuse omandis. 2014.  aastal moodustasid Euroopa 
välisteenistuse kulutused delegatsioonide hoonetele 165 miljonit eurot (vt 
joonis 1 ).
09 Sissejuhatus 
2014.  aastal kulutas Euroopa välisteenistus delegatsioonide hoonetele 
165  miljonit  eurot
Allikas:  Euroopa välisteenistus.Joonis 1
Turvakulud 26 miljonit eurot - 16%
Vesi, gaas, elekter, kindlustus - 3%
Koristus ja hooldus - 2%
Suuremad remondi-/sisustustööd - 2%
Hoonete ostmine/ehitamine - 1%
Kontorihooned 
53 miljonit eurot
Residentsid 11 miljonit eurot
Töötajate elamispind 
62 miljonit eurotÜürikulud
või nende hüvitamine 
126 miljonit eurot  - 
76%
10
 Auditi ulatus 
ja lähenemisviis
Auditi ulatus
05 
Auditi üldeesmärk oli uurida, kas Euroopa välisteenistus haldab delegatsioonide 
hooneid hästi; seejuures püstitati järgmised alaküsimused:
a) Kas delegatsioonide hooned vastavad Euroopa välisteenistuse vajadustele ja 
pakuvad kuludele vastavat tulu?
b) Kas Euroopa välisteenistusel on õigete hoonete valimiseks mõjusad 
protseduurid?
c) Kas Euroopa välisteenistusel on hoonete jooksva sobivuse järelevalveks ja 
vajalike muudatuste tegemiseks mõjusad süsteemid?
Auditi lähenemisviis
06 
Kontrollikoja audititähelepanekud põhinevad neljal peamisel auditi tõendus -
materjali allikal (vt joonis 2 ).
a) Auditirühm saatis 133 delegatsiooni haldusjuhtidele küsimustikud1. Küsimus -
tiku täitsid 112 haldusjuhti (vastajate osakaal 84%).
b) Kontrollikoda vaatas läbi aastatel 2013–2014 peakorterile esitatud 30 kinnis -
varatoimikust koosneva valimi2. Otsus konkreetse hoone üürimise või ostmise 
või üürilepingu pikendamise kohta põhineb asjaomase delegatsiooni poolt 
peakorterile esitatud kinnisvaratoimikul.
c) Külastati nelja delegatsiooni (Nepal, Tansaania, Türgi ja Ameerika Ühendrii -
gid – Washington) eesmärgiga uurida hoonete haldamist delegatsioonides, 
mille puhul on erinevad nii suurus, kontinent, pind töötaja kohta, omand 
(kolm kontorihoonet olid üüripinnad), pinna seisukord, töötajaskonna üles -
ehitus kui ka ühispaiknemise käigus saadud kogemused. Delegatsioonidesse 
tehtud külastuste ajal arutati hoonete haldamise praktikat ka liikmesriikide 
saatkondade haldusjuhtidega. Külaskäikude raames kohtuti Belgia, Taani, 
Soome, Saksamaa, Madalmaade, Rootsi ja Ühendkuningriigi saatkondadega. 
Saatkonnahoonete haldamise innovaatiliste põhimõtete ja protseduuride 
kohta täiendava teabe saamiseks külastati ka Madalmaade välisministeeriumi.
d) Vaadati läbi dokumente, mis puudutasid põhimõtteid, protseduure ja töö -
vahendeid, korraldati intervjuusid peakorteris ja analüüsiti delegatsioonide 
hoonete kohta käivat kvalitatiivset teavet.1 Küsimustik saadeti kõigile 
delegatsioonidele, erandiks 
olid üksnes ELi territooriumil 
paiknevad delegatsioonid (nt 
Pariisis asuv ELi delegatsioon 
OECD ja UNESCO juures) ja 
teistest delegatsioonidest 
sõltuvad delegatsioonid.
2 30 kinnisvaratoimikust 
koosnev valim põhines 
ajavahemikus jaanuar 2013 
kuni september 2014 
peakorterile esitatud 148 
kinnisvaratoimikul ja 
moodustati rahaühiku 
põhiselt.
11 Auditi ulatus ja lähenemisviis 
Auditi tõendusmaterjali allikadJoonis 2
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.Statistika ja
protseduuride
läbivaatamine30 kinnisvaratoimiku 
läbivaatamineAuditikülastused
nelja delegatsiooni 
juurde: Nepal,
Tansaania, Türgi ja 
Ameerika Ühendriigid
AuditiküsimustikAuditi-
tähelepanekud
12
 Tähelepanekud
I osa. Hooned vastavad üldiselt delegatsioonide 
vajadustele, ent ei paku kohati kuludele vastavat tulu, 
kuna pinnad on liiga suured, osa hooneid seisab 
kasutuseta ja üürnikelt küsitavad tasud ei kata kõiki 
kulusid
07 
Auditiga uuriti, kas delegatsioonide hooned vastavad Euroopa välisteenistuse 
vajadustele ja pakuvad kuludele vastavat tulu.
Hooned vastavad üldiselt delegatsioonide vajadustele
Kontorihooned
08 
Euroopa välisteenistuse kinnisvarapoliitikas seatakse delegatsioonide pindadele 
järgnevad eesmärgid: stabiilsus, nähtav asukoht, funktsionaalsus, turvalisus ja pa -
rim kuludele vastav tulu. Delegatsiooni haldusjuhtide küsitlemine kinnitas kõigi 
loetletud eesmärkide (need on esitatud joonisel 3 paksus kirjas) asjakohasust.
Delegatsioonide pindadele seatud eesmärkide olulisus
Allikas:  delegatsioonide haldusjuhtidele saadetud auditiküsimustik.Joonis 3 Turvalisus - 22%
Funktsionaalsus - 18%
Stabiilsus - 14% Nähtavus - 12%Kuludele vastav tulu - 12%Paindlikkus - 9%Keskkonnamõju - 7%Juurdepääsetavus puudega
inimestele - 6%
13 Tähelepanekud 
09 
Vastajad nimetasid kõige tähtsamateks eesmärkideks turvalisust ja funktsionaal -
sust, ent tõid olulistena välja ka teisi aspekte, mis ei kuulu praeguse kinnisvara -
poliitika eesmärkide hulka:
a) paindlikkus: 2014.  aastal Euroopa välisteenistuse kinnisvarapoliitika kohta 
koostatud töödokumendi kohaselt tagab üürimine vajaduste muutumisel 
paindlikkuse. Hoonetele esitatavad nõuded võivad muutuda – näiteks juhul, 
kui töötajate arv suureneb või väheneb. Pealegi ei pruugi töötajate arv sõltu -
da Euroopa välisteenistusest, kuna teenistus pakub kontoripinda ka Euroopa 
Komisjoni töötajatele ja teistele organisatsioonidele;
b) keskkonnamõju: kuigi Euroopa välisteenistuse eesmärk on pakkuda kesk -
konnasõbralikku töökeskkonda nii peakorteris kui ka delegatsioonides3, ei 
kajastata seda eesmärki välisteenistuse kinnisvarapoliitikas. Näiteks ei ole 
teenistus kohustunud vastu võtma keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüs -
teemi EMAS4. EMASi aktiivne tutvustamine võimaldaks delegatsioonidel 
teistele eeskujuks olla ja näidata, et süsteem võib olla kasulik ka väiksemate 
organisatsioonide jaoks5. Siin olid hea tava näiteks Washingtonis ja Tansaa -
nias asuvad delegatsioonid (vt 1. selgitus );
c) juurdepääsetavus puudega inimestele: kohati tuleb täita kohalikke nõudeid. 
Nii oli see näiteks Türgis ja Washingtonis teostatud remonditööde puhul. 
Juurdepääsetavust puudega inimestele kontrollitakse ka Euroopa välisteenis -
tuse tehtavate tervise ja ohutuse kontrollide käigus (vt punkti 49 alapunkt b).1. selgitusWashingtonis ja Tansaanias asuvate delegatsioonide keskkonnamõju 
vähendamine
2012.  aastal ühines Washingtonis asuv ELi delegatsioon teiste Washingtonis asuvate diplomaatiliste esinduste 
algatusega võtta meetmeid keskkonnakvaliteedi parandamiseks. Delegatsioon oli juba saanud oma Washing -
tonis üüritud uutele kontoripindadele kuldsertifikaadi Leadership in Energy and Environmental Design  (LEED), 
mis oli eeskujuks ka kinnisvara omanikule, kes sai 2013.  aastal LEEDi kuldsertifikaadi ka hoone ülejäänud osale.
Tansaanias omab Euroopa välisteenistus koos Saksamaa, Madalmaade ja Ühendkuningriigiga ühte osa konto -
rihoonest. Hoonet haldab ühine halduskomitee, mis avaldab igal aastal haldusaruande. Tulevaste potentsiaal -
sete kokkuhoiukohtade leidmiseks sisaldab haldusaruanne viimase kolme aasta elektrienergia, diislikütuse ja 
veetarbimise igakuiseid kulusid.3 Euroopa välisteenistuse 
2013. aasta tegevusele 
heakskiidu andmine – 
välisteenistuse vastused 
kirjalikele küsimustele.
4 Kontrollikoja eriaruanne 
nr 14/2014 – „Kuidas 
arvutavad, vähendavad ja 
kompenseerivad ELi 
institutsioonid ja organid oma 
kasvuhoonegaaside heidet?” 
(http://eca.europa.eu ).
5 Komisjon avaldas väikestele 
organisatsioonidele 
ettenähtud EMASi alase 
õppematerjali ja edendab 
„EMAS Easy” nime all tuntud 
standardiseeritud metoodika 
kasutamist.
14 Tähelepanekud 
10 
Peakorteri infrastruktuuriüksus teeb järelevalvet kõigi delegatsioonide hoonete 
tervise ja ohutuse, turvalisuse ja üldseisukorra üle6. Kontorihoonete üldseisukord 
oli 2014.  aastal rahuldav (viiepallisüsteemis skaalal 3,7), ent delegatsioonide vahel 
oli erinevusi7 (vt joonis 4 ).
Delegatsioonide kontorihoonete seisukord (5 = suurepärane)
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda Euroopa välisteenistuse andmete põhjal.Joonis 4
00,51,01,52,02,53,03,54,04,5Kontorihoonete seisukordÜüritud
Delegatsioonide kontorihoonedSoetatud enne aastat 2000 Soetatud pärast aastat 2000
5,06 Kontorihoonete seisukorda 
hinnatakse kolme kriteeriumi 
alusel: tervis ja ohutus (sh 
struktuur, tehniline varustus 
jne), turvalisus ja üldine 
seisukord (funktsionaalsus/ 
väljanägemine/asukoht), mida 
hinnatakse skaalal „0” 
(kasutuskõlbmatu) kuni „5” 
(suurepärane).
7 2014. aastal hinnati kõige 
halvemas seisukorras 
olevateks delegatsioonideks 
neli asukohta: India, Egiptus, 
Senegal ja Sri Lanka.
15 Tähelepanekud 
11 
Kontrollikoja küsitlus kinnitas peakorteri antud hinnangut. Enamik vastanutest 
oli seisukohal, et delegatsioonide pinnad vastavad vajadustele, mis puudutavad 
asukohta, tööalaste suhete hoidmist partneritega, töötingimusi, kuvandit, turvali -
sust ja pinna suurust (vt joonis 5 ). Enam kui 90% oli seisukohal, et tegu on sobiva 
asukohaga. Veerand vastanutest arvas aga, et turvalisus, kuvand ja töötingimu -
sed ei ole piisavalt head. Kolmandik vastanutest märkis, et delegatsioonis on liiga 
vähe pinda.
Delegatsioonide kontorihoonete sobivus
Allikas:  ELi delegatsioonide haldusjuhtidele saadetud auditiküsimustik.Joonis 5
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%Vastajate osakaal
Asukoht Kuvand TurvalisusMitterahuldav
Rahuldav
Küllalt 
ruumiTöötingi-
musedAitab suhteid 
luua/hoida
16 Tähelepanekud 
Residentsid
12 
Delegatsiooni juhi residentsi eest vastutab Euroopa välisteenistus. Residentsil on 
topeltfunktsioon: selles nii elatakse kui ka korraldatakse ametlikke vastuvõtte. 
Delegatsiooni juhi vahetumisel ei peaks residentsi üldiselt vahetama. Kinnisva -
rapoliitikas seatakse tingimusteks, et residents peaks olema esinduslik, mitte 
liigselt suurustlev ja pakkuma kuludele vastavat tulu. Residentsi asukoha ja selle 
turvalisuse tagamiseks võetud meetmete puhul peab arvesse võtma asukohariigi 
julgeolekuolukorda.
13 
Enamik küsitlusele vastanutest märkisid, et delegatsiooni juhi residents vastab 
vajadustele, mis puudutavad turvalisust, asukohta, kuvandit, tööalaste suhete 
hoidmist partneritega, seisukorda ja pinna suurust (vt joonis 6 ). Veerand vasta -
nutest oli aga seisukohal, et delegatsiooni juhi residentsis on liiga vähe ruumi ja 
selle seisukord ei ole rahuldav.
Delegatsioonide juhtide residentside sobivus
Allikas:  ELi delegatsioonide haldusjuhtidele saadetud auditiküsimustik.Joonis 6100%
90%
80%
70%
60%
50%
40%
30%
20%
10%
0%
Asukoht Kuvand Turvalisus Küllalt 
ruumiHoone 
seisukordAitab suhteid 
luua/hoidaVastajate osakaalMitterahuldav
Rahuldav
17 Tähelepanekud 
14 
Residentsi suurus võiks olla maksimaalselt 600 m2 (vt punkt 22). Residentsi ja 
seda ümbritseva krundi suurus peaks olema umbes sama suur kui liikmesriikide 
suursaadikute samas riigis asuvad residentsid8. Enam kui 40% küsimustikule vas -
tanutest märkis, et delegatsiooni juhi residents on väiksem kui enamiku saatkon -
dade residentsid. ELi delegatsioonide residentside keskmine pind oli 2014.  aastal 
488 m2 (vt joonis 7 ). Ligikaudu 40 residentsi (30%) pind oli väiksem kui 400 m2.
Residentside pinna suurus (m2)
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda Euroopa välisteenistuse andmete alusel.Joonis 7
02004006008001 0001 2001 400
Delegatsioonide residentsidm²
Keskmine pindala  (488 m²)Soovituslik maksimaalne pindala (600 m²)8 Euroopa välisteenistuse 
kinnisvarapoliitika: 
residentsid – põhimõtted ja 
valik.
18 Tähelepanekud 
15 
Peakorteri infrastruktuuriüksus teeb järelevalvet kõigi delegatsioonide resident -
side üldseisukorra üle9 (vt joonis 8 ). ELi delegatsioonide residentside seisukorrale 
anti keskmiseks hindeks 4,6 (viiepallisüsteemis). See on kõrgem hinne kui samuti 
viiepallisüsteemis kontoripindade seisukorrale antud 3,7 (vt punkt 10).
Residentside seisukord (5 = suurepärane)
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda Euroopa välisteenistuse andmete põhjal.Joonis 8
0,00,51,01,52,02,53,03,54,55,0Üüritud Soetatud enne aastat 2000 Soetatud pärast aastat 2000
4,0
Delegatsioonide residentsidResidentside seisukord9 Delegatsiooni juhi residentsi 
seisukorda hinnatakse kolme 
kriteeriumi alusel: tervis ja 
ohutus (sh struktuur, tehniline 
varustus jne), turvalisus ja 
üldine seisukord 
(funktsionaalsus/ 
väljanägemine/asukoht), mida 
hinnatakse skaalal „0” 
(kasutuskõlbmatu) kuni „5” 
(suurepärane). Euroopa 
välisteenistusel puuduvad 
andmed 53 residentsi 
seisukorra kohta (vt punkti 57 
alapunkt b).
19 Tähelepanekud 
Töötajate elamispind
16 
Euroopa välisteenistus haldab delegatsioonide 2400 töötaja elamispinda10, kasu -
tades selleks kahte personalieeskirjades sätestatud meetodit:
a) ligikaudu 1400 töötajale annavad ELi delegatsioonid elamispinna kasutada 
tasuta. Välja arvatud mõni erand, on tegu üüripindadega. Alates 2014. aasta 
jaanuarist saavad ELi delegatsioonid sellistel alustel elamispinda pakkuda 
peamiselt suure riskiga riikides, kus turutingimustest tulenevalt on keeruline 
sobivat elamispinda leida11;
b) ELi delegatsioonid hüvitavad üüritud elamispinna kulu ligikaudu 1000 
töötajale.
17 
Mõlemal juhul on makstud või hüvitatud üürisumma piiratud iga EList väljaspool 
asuva koha kohta kindlaks määratud maksimumsummaga. Maksimumsumma 
sõltub töötaja perekonna suurusest ja võtab arvesse kohalikku üüriturgu.
18 
Välisteenistuse kinnisvarapoliitika kohaselt peaks lähetatud töötajate elamispind 
vastama Euroopa välisteenistuse turvanõuetele (nt asuma üksnes selleks lubatud 
piirkondades). Pinnal peaks ka olema ELile kohane kuvand12.
19 
Küsimustikule vastanud olid töötajate elamispinnaga väga rahul. Ligikaudu 90% 
vastanutest märkis, et töötajate elamispinna turvalisus, suurus, asukoht ja elamis -
tingimused on sobivad (vt joonis 9 ).10 Kõik töötajad peale kohalike 
teenistujate.
11 Liidu välisasjade ja 
julgeolekupoliitika kõrge 
esindaja 17.12.2013 otsus 
elamispinnapõhimõtete 
rakendamise kohta ELi 
delegatsioonides (HR 
DEC(2013) 011).
12 Euroopa välisteenistuse 
kinnisvarapoliitika: 
kolmandates riikides töötavate 
ametnike elamispinna 
põhimõtted.
20 Tähelepanekud 
Delegatsioonide töötajate elamispinna sobivus
Allikas:  ELi delegatsioonide haldusjuhtidele saadetud auditiküsimustik.Joonis 9
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%Vastajate osakaal
Asukoht Elamistingimused Turvalisus RuumikusMitterahuldav
Rahuldav
21 Tähelepanekud 
Enamiku hoonete ja mõningate residentside pindala ületab 
kinnisvarapoliitikas seatud ülemmäärasid
Delegatsioonide kontoripindade keskmine pindala inimese kohta 
ületab kinnisvarapoliitikas esitatud ülemmäära
20 
Euroopa välisteenistuse kinnisvarapoliitika soovituslik keskmine pindala inimese 
kohta delegatsioonides on 35 m2 (enne 2013. aastat oli kinnisvarapoliitika koha -
selt maksimummääraks 42 m2)13. Arvutus põhineb kõigil pindadel (mitte üksnes 
kontori-, vaid ka ühiselt kasutatavatel pindadel), mis on jagatud kõigi alaliste 
ametikohtade vahel; erandiks on vaid kontoripinda mittevajavad ametikohad (nt 
autojuhid). Kinnisvarapoliitikas nõutakse teatud pindade arvutusest väljajätmist 
(nt Lissaboni lepingust tuleneva eesistumisperioodi vajaduste täitmiseks üüritud 
täiendavad konverentsiruumid). Delegatsioonide uued kontoripinnad peavad 
koosnema nii eraldi kabinettidest, mida jagavad 2–4 inimest, kui ka avatud konto -
ripindadest. Eraldiseisvad kabinetid on mõeldud vähestele töötajatele, kes seda 
vajavad.
21 
2014.  aastal ületasid inimese kohta seatud maksimummäära (35 m2 inimese 
kohta) ligikaudu 85 delegatsiooni14: keskmine pindala inimese kohta oli 41 m2 (vt 
joonis 10 )15. Inimese kohta kasutatava keskmise pinna vähendamine tooks kaasa 
üüri- ja jooksvate kulude vähenemise16.
Mõned residentsid ületavad kinnisvarapoliitikas kindlaks 
määratud maksimummäärasid
22 
Euroopa välisteenistuse kinnisvarapoliitika kohaselt ei tohi delegatsiooni juhi 
residentsi kõigi ruumide kogupindala olla suurem kui 600 m2. ELi delegatsioonide 
residentside keskmine pindala nimetatud ülemmäära 2014.  aastal küll ei ületanud 
(vt punkt 14), kuid 34 residentsi (24%) olid siiski lubatust suuremad (vt joonis 7 )17.13 Ostetavad hooned peaksid 
olema küllalt suured selleks, et 
ruumi jätkuks ka töötajate 
arvu 10% kasvu korral.
14 Kõige suurem pindala inimese 
kohta oli Ühinenud Rahvaste 
Organisatsiooni juures 
asuvates delegatsioonides 
New Yorgis (90 m2 inimese 
kohta) ja Genfis (104 m2 
inimese kohta).
15 Analüüsis ei arvestata teistele 
organisatsioonidele välja 
üüritud kontoripinda. Välja on 
jäetud ka vähem kui kümne 
töötajaga delegatsioonid, 
millel on pinda rohkem kui 
35 m2 inimese kohta. Analüüs 
põhineb alalistel 
ametikohtadel. Kui arvestada 
ka ligikaudu 200 ajutist 
praktikanti ja lähetatud 
riiklikku eksperti, väheneks 
keskmine pind inimese kohta 
40 m2-ni.
16 Delegatsioonide 
kontoripindade eest maksti 
2014. aastal üüri kokku 
summas 53 miljonit eurot (vt 
joonis 1 ), mis tähendab, et iga 
m2 inimese kohta maksab 
1,3 miljonit eurot.
17 Üks suurimaid oli Indoneesias 
asuv residents (1200 m2). 
Nüüdseks on sõlmitud leping 
580 m2 suuruse uue residentsi 
üürimiseks alates 2015.  aasta 
septembrist.
22 Tähelepanekud 
Kontoripind töötaja kohta delegatsioonides
Märkus:  välja on jäetud vähem kui kümne töötajaga delegatsioonid.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda Euroopa välisteenistuse andmete põhjal.Joonis 10
020406080100120
Delegatsioonide kontorihoonedm² inimese kohta
Soovituslik maksimaalne pindala (35 m²)Keskmine pindala (41 m²)
23 Tähelepanekud 
Euroopa välisteenistuse omandis on hooned, mida teenistus 
enam ei kasuta
23 
Kõige halvemas seisukorras on enne aastat 2000 ostetud ja endiselt välistee -
nistuse kasutuses olevad delegatsioonide kontorihooned (vt joonis 4 ). Gabo -
nis asuva delegatsiooni töötajad koliti ümber ajutistesse kontoriruumidesse, 
kuna 1996.  aastal ostetud kontorihoonel on nüüd tõsiseid konstruktsioonilisi 
probleeme.
24 
Välisteenistuse omandis olevad residentsid on väiksemad ja lihtsamini hooldata -
vad. Enne aastat 2000 ostetud ja endiselt välisteenistuse kasutuses olevate resi -
dentside keskmist olukorda hinnati hindega 4,6 (viiepallisüsteemis) (vt joonis 8 ). 
Tulemus on palju parem kui enne aastat 2000 ostetud ja endiselt delegatsioonide 
kasutuses olevate kontorihoonete keskmine olukord (3,4).
25 
Kuigi Euroopa välisteenistus ei kasuta enam 20% enda omandis olevatest dele -
gatsioonide hoonetest (33 kontorihoonest seitse ja 30 residentsist kuus), on need 
endiselt välisteenistuse omandis. Tšaadis, Kesk-Aafrika Vabariigis ja Rwandas 
asuvad kasutuseta kontorihooneid on teistele organisatsioonile üürile antud (nt 
humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadile ja ühe liikmesriigi saatkonna -
le). Osa hooneid seisab aga endiselt kasutuseta. Näiteks:
a) välisteenistuse omandis olevad Botswanas ja Gambias asuvad kontorihooned 
seisavad alates 2004.  aastast tühjalt;
b) Lõuna-Aafrika Vabariigis ja Roheneemesaartel asuvad residentsid seisavad 
alates 2012.  aastast tühjalt;
c) Tansaanias asuv delegatsiooni juhi residents (vt joonis 11 ) ja töötajate eluma -
ja seisavad alates 2009.  aastast tühjalt, kusjuures turva-, kommunaal- ja aian -
dusteenustele kulutatakse aastas 25 000 eurot. Hooned asuvad väljaspool 
piirkondliku turvalisusküsimuste ametniku soovitatud turvalist ala. Alates 
2014.  aasta aprillist seisab tühjalt ka üks samuti delegatsioonile kuuluv maja, 
mis asub soovitusliku turvalise ala sees.
24 Tähelepanekud 
Mõned kontoripindadel ühispaiknemise eest küsitavad tasud 
ei kata kõiki kulusid
26 
Euroopa välisteenistus pooldab lahendusi, mille raames jagatakse kontoripindu 
teiste liikmesriikide või ELi institutsioonide ja asutustega (sh humanitaarabi ja 
kodanikukaitse peadirektoraat). Ühispaiknemise eesmärk on tagada ELi parem 
nähtavus, edendada koostööd ELi liikmesriikidega ja ka vähendada kulusid18. 
2015. aastal jagasid 45 delegatsiooni oma kontoripindu kas ELi liikmesriikide või 
ELi institutsioonide ja asutustega. Ajavahemikus mai 2014 – mai 2015 suurenes 
liikmesriikidele pinda pakkuvate või neilt ise pinda üürivate delegatsioonide arv 
14 -lt 17-ni19. I lisas  loetletakse 17 delegatsiooni, mis jagasid 2015. aastal pinda 
ühe või mitme liikmesriigiga.Endine residents Tansaanias, mis seisab alates 2009.  aastast tühjana, ent kuulub 
endiselt välisteenistusele
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.Joonis 11
18 Euroopa välisteenistuse 
kinnisvarapoliitika: 
delegatsioonide kontorid – 
põhimõtted ja valik.  
Euroopa välisteenistuse 
kinnisvarapoliitika: 
delegatsioonide kontorite 
jagamine või ühispaiknemine 
kolmandate pooltega.
19 Euroopa välisteenistuse 
kinnisvarapoliitika 2014. ja 
2015. aasta töödokumendid.
25 Tähelepanekud 
27 
Liikmesriigid ja ELi institutsioonid ja asutused peavad maksma ühispaiknemise 
kuludest oma õiglase osa20. Organisatsioonide ühispaiknemise kulude arvuta -
miseks on mitu meetodit, ent mõned neist ei taga kõigi kulude arvesse võtmist. 
Näiteks:
a) Washingtoni delegatsioonil on ühispaiknemise lepingud viie eri organisat -
siooniga. Ainult kaks kõige uuemat neist (Europoli ja Euroopa Investeerimis -
pangaga) sisaldavad aga tingimust, et tasumisele kuulub ka üks osa halduse 
üldkuludest;
b) Nepalis maksab humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat osa koris -
tus-, hooldus-, kommunaal- ja turvateenuste kuludest. Samas ei maksa pea -
direktoraat oma osa kontoripinna rendikuludest, mis moodustaks täiendavalt 
8000  eurot aastas. Sarnane olukord on delegatsiooni omandis oleva hoonega 
Tansaanias, kus delegatsioon laseb EUCAP NESTORil21 tasuda üksnes jooksva -
te kulude eest (hooldus, kommunaalkulud, turva- ja koristusteenused);
c) 2013. aastal delegatsioonidele koostatud suunistes selle kohta, kuidas teistelt 
organisatsioonidelt üüri küsida, nõuti kõigi uute ja uuendatavate lepingu -
te puhul ka ühiste pindade eest tasu küsimist. Enne 2013. aastat arvutatud 
kuludes võeti arvesse üksnes üürniku käsutuses olevat netopinda. Seetõttu 
kasutab üürnik ühiselt kasutatavaid pindu tasuta ning maksab üüri ja tege -
vuskulude eest vähem kui peaks.
II osa. Delegatsioonide jaoks hoonete valimiseks on 
struktureeritud protseduurid, ent nende kasutamisel 
esineb igas suuremas etapis mõningaid puudusi
28 
I osas uuritakse delegatsioonide hoonete sobivust: kas delegatsioonide hooned 
vastavad delegatsioonide vajadustele ja pakuvad kuludele vastavat tulu. Dele -
gatsioonide hoonete sobivus sõltub eelkõige sellest, kuidas nad valiti. Seetõttu 
uuriti auditiga, kas Euroopa välisteenistusel on õigete hoonete valikuks mõjusad 
menetlused.20 Euroopa Parlamendi otsus 
2012.  aasta eelarve täitmisele 
heakskiidu andmise kohta, 
3. aprill 2014.
21 EUCAP NESTOR on mõningase 
sõjalise komponendiga ELi 
tsiviilmissioon. See toetab 
meresõidu turvalisuse 
süsteemide rakendamist 
Aafrika Sarve ja India ookeani 
lääneosa riikides, et 
võimaldada neil mõjusalt 
võidelda piraatluse ja 
merekuritegevuse teiste 
liikidega.
26 Tähelepanekud 
29 
Kinnisvaratoimiku menetlus moodustab struktureeritud aluse delegatsiooni -
de hoonete valimiseks. Samas on mõningaid puudusi menetluse kasutamisel. 
Seetõttu valitseb oht, et Euroopa välisteenistus ei pruugi valida õiget hoonet. 
Puudusi esineb kinnisvaratoimiku menetluse igas suuremas etapis:
a) kui delegatsioon sobivat hoonet otsib;
b) kui delegatsioon võimalikke variante võrdleb ja need peakorteri kinnisvara -
komiteele esitab;
c) kui kinnisvarakomitee oma otsuse teeb ja seda põhjendab.
Kinnisvaratoimiku menetlus moodustab struktureeritud 
aluse delegatsioonide hoonete valimiseks
30 
Üüritavate või ostetavate hoonete valik põhineb Euroopa välisteenistuse kinnis -
varatoimiku menetlusel:
a) delegatsioonid peavad enne kontoripinna või residentsi üürimist, ostu, uue 
hoone ehitamist või olemasoleva üürilepingu pikendamist koostama kinnis -
varatoimiku. Delegatsioonid peavad esitama kinnisvaratoimikud peakorteri 
kinnisvarakomiteele kontrollimiseks ja heakskiitmiseks juhul, kui nende 
kogusumma ületab 60 000  eurot;
b) delegatsioonid peavad esitama kinnisvaratoimikud peakorteri kinnisvara -
komiteele enne igat maaostu;
c) töötajatele elamispinna üürimisel peavad delegatsioonid esitama kinnisva -
ratoimiku üksnes juhul, kui üürisumma ületab Euroopa välisteenistuse poolt 
vastava riigi jaoks kindlaks määratud maksimummäära, ja juhul, kui maksi -
mummäära pole seatud.
31 
Kinnisvaratoimiku menetlus on näide heast tavast selle kohta, kuidas peakorteri 
suunistega loodi otsustusprotsessi jaoks struktureeritud ja dokumenteeritud 
alus. Kinnisvaratoimikutes kasutatakse valikukriteeriumide alusena Euroopa 
välisteenistuse kinnisvarapoliitikas seatud eesmärke. Toimik peaks sisaldama 
delegatsiooni poolt kohalikul kinnisvaraturul tehtud otsingute põhjal koostatud 
nimekirja sobivatest variantidest, ostu või üürimise poolt- ja vastuargumente, 
delegatsiooni hinnangut sobivate variantide kohta ja delegatsiooni ettepanekut 
kinnisvarakomiteele. Kinnisvaratoimiku menetlus aitab tagada seda, et valitud 
hooned vastaksid delegatsioonide vajadustele ja pakuksid kuludele vastavat tulu.
27 Tähelepanekud 
Delegatsioonidel puuduvad sobivate hoonete leidmiseks 
piisavad teadmised ja nad ei saa peakorterilt küllaldast tuge
32 
30 kinnisvaratoimiku läbivaatamise käigus (vt II lisa ) leiti, et enamikul juhtudest 
(26 juhul 30-st) olid delegatsioonid kohalikku kinnisvaraturgu uurinud. Sobivatest 
ja realistlikest variantidest koostatud võimalike variantide nimekiri oli aga vaid 15 
kinnisvaratoimikus 30-st (vt joonis 12 ).
Kokkuvõte 30 kinnisvaratoimiku läbivaatamise tulemustest
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda 30 kinnisvaratoimiku läbivaatamise põhjal.Joonis 12
26
51522 234
25158 7Kinnisvaratoimikute arvJahEi
5. Kinnisvarakomitee 
otsus põhineb 
veenval põhjusel4. Delegatsiooni 
pakutud lahendus 
põhineb usaldusväär-
sel tehnilisel ja 
rahalisel analüüsil3. Nimekiri enam
kui ühest sobivast
ja realistlikust 
variandist2. Nii üürimise
kui ostmise 
kaalumine1. Kohaliku turu 
uurimine
28 Tähelepanekud 
33 
Auditiküsimustikule vastates märkis peaaegu pool haldusjuhtidest, et nende de -
legatsioonil ei ole hoonete haldamiseks küllalt töötajaid ega teadmisi. Haldusju -
hid ei ole hoonete haldamise spetsialistid ega saa sellealast koolitust. Hoonetega 
seotud projektide (nt uude kontorihoonesse kolimine ja ehitustööde tegemine) 
juhtimiseks võivad nad seetõttu vajada luba vajalike teadmiste kaasamiseks (nt 
turu analüüsimiseks, üürimise või ostmise vahelise valiku analüüsimiseks, kinnis -
varaomanikega läbirääkimiste pidamiseks või ehitustööde kavandamiseks ja jä -
relevalveks). Näiteks Washingtonis palkas delegatsioon kohaliku kinnisvaramaak -
leri, et see turgu uuriks ja delegatsiooni nimel kinnisvaraomanikega läbirääkimisi 
peaks. Riikides, kus selliseid teadmisi turult osta ei saa, vajavad delegatsioonid 
rohkem peakorteripoolset sekkumist ja tuge.
34 
Auditiküsimustik näitas, et 85% haldusjuhtidest oli rahul peakorteri poolt üüri -
lepingute muutmisel saadava toega. Uute pindade valimisel peakorterist saadava 
toega oli rahul väiksem osa haldusjuhte (76%) (vt joonis 13 ).
Delegatsioonidele hoonete haldamiseks antav tugi
Allikas:  ELi delegatsioonide haldusjuhtidele saadetud auditiküsimustik.Joonis 13
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
Peakorteripoolne
ebapiisav tugi
Peakorteripoolnepiisav tugiVastajate osakaal
Hooldus ja remont Uute kontoripindade 
valimineKontori üürilepingu 
uuendamine
29 Tähelepanekud 
35 
Paljudes auditiküsimustikule antud vastustes rõhutati vajadust peakorteripool -
se intensiivsema toe järele, seda eelkõige olukordades, kus kohalikul turul on 
puudu sobivatest hoonetest22. Mõnes külastatud delegatsioonis (nt Nepalis, vt 
2. selgitus ) rõhutati näiteks kohapealsete külastuste tähtsust (eelkõige uute 
pindade otsimisel). 2014.  aastal külastas peakorteri infrastruktuuriüksus kohapeal 
toe pakkumiseks 36 delegatsiooni. Hea tava näide on Saksa saatkondade pinda -
de otsimise praktika: kui haldusjuht on leidnud võimalikud sobivad asukohad, 
tulevad kohale peakorteri töötajad, kes kontrollivad variantide sobivust ja aitavad 
läbirääkimisi pidada. 2. selgitusVajadus peakorteri toe järele kontorihoone leidmisel Nepalis
Kuna Nepalis asuva delegatsiooni peahoones valitseb ruumipuudus, töötab kolmandik töötajatest alates 
2007. aastast ümber ehitatud garaažides. Teine kolmandik töötajatest töötab alates 2009. aastast aias asuvates 
pruugitud konteinermajades, mis jätab delegatsioonist halva mulje (vt joonis 14 ). Juunis 2011 Nepalis asuva 
delegatsiooni kohta koostatud hindamises soovitati delegatsioonil plaanida sobivamatele ja moodsamatele 
pindadele kolimist niipea, kui üürileping 2014.  aastal lõpeb.
Delegatsioonil ei olnud kvaliteetse kinnisvaratoimiku koostamiseks ei aega ega teadmisi. Delegatsioon oli 
seisukohal, et peakorteri kinnisvarahalduritest eksperdid (nt läbirääkija, arhitekt ja turvaspetsialist) võiksid 
aidata uusi pindu otsida, pidada läbirääkimisi kõige paremate tingimuste saavutamiseks ning leida ja võrrelda 
võimalikke variante. Peakorter ei suutnud aga delegatsiooni esitatud kirjalikest taotlustest (2011 ja 2012) hoo -
limata Nepali külastada. Peakorter soovitas küll delegatsioonil töötada välja ettepanek Prantsuse saatkonnalt 
maa ostmiseks ning sellele kontorihoone ja residentsi ehitamiseks, ent lükkas siis ise pakkumise vahendite 
puudumise tõttu tagasi. Delegatsioon ei suutnud sobivat alternatiivi leida ja esitas seetõttu kinnisvaratoimiku 
senise üürilepingu pikendamiseks aastani 2024; peakorter kiitis taotluse 2013. aasta novembris heaks.22 Auditiküsimustikule vastanute 
hinnangul on see üheks 
peamiseks takistuseks 
paremate pindade leidmisel.
30 Tähelepanekud 
Mõningaid puudusi on selles, kuidas delegatsioonid 
võimalikke variante peakorterile esitavad
36 
Kinnisvarapoliitika kohaselt peab delegatsioonide poolt peakorterile esitatav 
kinnisvaratoimik sisaldama kohalikul kinnisvaraturul tehtud otsingute tulemusi. 
See peab sisaldama analüüsi selle kohta, kas üürida või osta, hinnangut sobiva -
te variantide kohta ja delegatsiooni ettepanekut kinnisvarakomiteele. Sellest 
hoolimata:
a) ei koosta delegatsioonid kinnisvaratoimikuid kõigi uute lepingute kohta;
b) on olukordades, kus delegatsioonid ei kavatse kolida, kinnisvaratoimikud 
liiga üksikasjalikud;
c) analüüsitakse kinnisvaratoimikutes harva kinnisvara ostu varianti ega võrrel -
da seda üürimise maksumusega;
d) ei ole delegatsioonide poolt kinnisvaratoimikutes loetletud variandid kohati 
esitatud võrreldaval kujul;
e) ei võeta kinnisvaratoimikute koostamise kohta antavates suunistes arvesse 
teistele organisatsioonidele üüritud pinda ja ühispaiknemisega teenitavat 
tulu.Nepalis kontoripindadena kasutatavad konteinermajad
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.Joonis 14

31 Tähelepanekud 
Delegatsioonid ei koosta kinnisvaratoimikuid kõigi uute lepingute 
kohta
37 
Kohati sõlmivad delegatsioonid üürilepingu ilma nõutavat kinnisvaratoimikut 
koostamata ja peakorterile esitamata. Näiteks puudus kinnisvaratoimik Venezuela 
kontoripindade üürimiseks 2013. aastal sõlmitud 230 000 eurose lepingu kohta; 
sama olukord oli ka 2011. aastal Nepalis residentsi jaoks sõlmitud 240 000 eurose 
lepinguga.
Olukordades, kus delegatsioonid ei kavatse kolida,  
on kinnisvaratoimikud liiga üksikasjalikud
38 
Kinnisvarapoliitika eesmärk on stabiilsus; seetõttu on mõttekas jätkata olemas -
oleva hoone üürilepingut juhul, kui see vastab delegatsiooni vajadustele ja 
pakub kuludele vastavat tulu. Lepingut jätkates välditakse ka kolimisega kaasne -
vaid töökatkestusi ja kulusid23. Standardne üürileping võimaldab delegatsioonil 
üürilepingu igal juhul kolmekuuse etteteatamisega lõpetada.
39 
Kinnisvaratoimikute koostamiseks kasutatavates suunistes ei eristata aga praegu 
olemasoleva üürilepingu pikendamiseks koostatavaid toimikuid nendest, mil -
le eesmärk on valida erinevatest variantidest parim (juhul, kui on vaja kolida). 
Esimesel juhul on erinevate variantide vaheline võrdlus kunstlikum ja vähem 
olulisem võrreldes olukorraga, kui on vaja näidata, et hoone vastab endiselt 
delegatsiooni vajadustele ja on kooskõlas kinnisvarapoliitika ja turuhindadega 
(vt  3. selgitus ). Teisel juhul võivad delegatsioonid peakorterilt rohkem tuge vaja -
da, et koostada põhjalikum hindamine, mis sisaldab sobivate ja realistlike varian -
tide võrdlemist. 3. selgitusKui delegatsioonid ei kavatse kolida, võib erinevate variantide võrdlemine olla 
kunstlik ja piiratud väärtusega
Rwanda kontoripindade 2013.  aasta kinnisvaratoimikuga (vt II lisa ) taheti põhjendada olemasoleva üüri -
lepingu jätkamist. See selgus kinnisvaratoimikule lisatud peakorteri lähetusaruandest, milles soovitati dele -
gatsioonil peale kinnisvarakomiteele esitatavas aruandes nõutava kohaliku kinnisvaraturu uurimist üürilepin -
gu pikendamises kiiresti kokku leppida. Kinnisvaratoimik sisaldas küll sobivate ja realistlike variantide analüüsi, 
ent kuna puudus kavatsus kolida, oli selle väärtus piiratud.23 Saksa saatkondade puhul 
näiteks lähtutakse sellest, et 
nad jäävad sinna, kus nad on; 
kolimiseks peab olema eriti 
mõjuv põhjus.
32 Tähelepanekud 
Kinnisvaratoimikutes analüüsitakse harva kinnisvara ostu varianti 
ega võrrelda seda üürimise maksumusega
40 
Uuritud 30 kinnisvaratoimikust kaaluti vaid viiel juhul ostuvõimalust (vt joo -
nis 12 ) ja kõigil juhtudel lükati see tagasi. Mitte üheski uuritud kinnisvaratoimikus 
ei võrreldud üürimise ja ostmise kulusid nii, et võrdlus oleks sisaldanud ka tule -
vasi hinnangulisi kulusid. Märtsis 2015 teavitas peakorter delegatsioonide juhte 
sellest, et tulevikus hakkab ostmise või üürimise lahendusi võrdlevaid arvutusi 
tegema peakorteri infrastruktuuriüksus24. Välisteenistuse kinnisvarapoliitikas 
seda meetodit aga ei mainita. Varasemas kinnisvarapoliitikas selgitati, kuidas ar -
vutada investeeringu rahalist tulusust, mis oli aluseks üürimise ja ostmise varian -
tide võrdlemiseks soovitusliku 20-aastase perioodi lõikes25. Tegelikkuses ei näita 
üürimise või ostmise võrdlev analüüs, et soovitatud lahendus pakuks paremat 
kuludele vastavat tulu (vt 4. selgitus ).
Delegatsioonide poolt kinnisvaratoimikutes loetletud variandid  
ei ole kohati esitatud võrreldaval kujul
41 
Mõnes kinnisvaratoimikus täheldati head tava, mille kohaselt võrreldi võimalikke 
variante tabeli vormis esitatud valikukriteeriumide alusel. Joonisel 15  esitatakse 
näitena koondtabel, mis põhineb Rwanda, Guatemala ja Laose kontoriruumide 
valimiseks kasutatud kinnisvaratoimikutel. Punktide jaotusel ja kommentaaridel 
on üksnes näitlik iseloom. Selline tabel lihtsustab võimalike valikuvariantide võrd -
lemist ja aitab teha tasakaalustatud üldhindamise. Tabelit saaks veelgi laiendada: 
see võiks näiteks sisaldada ka kolimisega seotud ühekordseid kulusid (nt ruumide 
sisustamine ja turvalisusega seotud tööd), jooksvaid kulusid ja ühispaiknemisega 
teenitavat tulu. 4. selgitusDelegatsioonid ei näita, et ostmine oleks üürimisega võrreldes otstarbekam
Kui Nepalis asuv delegatsioon tegi 2010.–2011.  aastal ettepaneku Prantsuse saatkonnalt maa ostmiseks ning 
sellele kontorihoone ja residentsi ehitamiseks, ei palunud peakorter tal näidata, et ehitamine on üürimisest 
otstarbekam.
Sama juhtus ka Washingtonis, kui delegatsioonil oli võimalus kontorihoone 2010. aastal ära osta. Ostmine vä -
listati, ilma et oleks uuritud finantseerimisvõimalusi ja maksusoodustusi, kuigi hoone omamine oleks paranda -
nud delegatsiooni positsiooni ja lisapinda oleks saanud kasutada ühispaiknemiseks mõne teise saatkonnaga.24 Haldus- ja finantsasjade 
tegevdirektori märgukiri 
delegatsioonide juhtidele, 
30. märts 2015.
25 Arvutuse oluline osa on 
ostetud kinnisvara 
jääkväärtus, mida on aga raske 
täpselt hinnata. Näiteks 
1971. aastal soetatud 
Washingtoni residentsi 
väärtus, mille ostuhind oli 
praeguses vääringus 
2,4 miljonit eurot, on 
nüüdseks kolmekordistunud, 
samas kui 1992. aastal 
Argentiinas praeguses 
vääringus 1,5 miljoni euro eest 
soetatud kontorihoone 
turuväärtus on praegu 
hinnanguliselt 
1,6 miljonit eurot.
33 Tähelepanekud 
42 
Kirjeldatud lähenemisviis erineb kardinaalselt kinnisvaratoimikutest, milles 
erinevad variandid esitati palju raskemini võrreldaval kujul – näiteks kohati olid 
konkreetsed eelised ja puudused toodud juhuslikus järjestuses. Delegatsioonid 
jätavad kinnisvaratoimikutes mõnikord mainimata keskse tähtsusega teabe, nagu 
kulu ruutmeetri kohta, kontoripinna inimese kohta või asjaolu, et hind ületab 
ette nähtud maksimummäära. Kaheksa uuritud toimiku puhul 30-st ei põhinenud 
kinnisvarakomiteele välja pakutud lahendus delegatsiooni tehtud usaldusväärsel 
analüüsil (vt  joonis 12 ). Kui kinnisvaratoimikutes esitatud soovituses on tihti ära 
toodud lahenduse kulud, milleni on jõutud läbirääkimiste käigus, siis võrdluseks 
tuuakse alternatiivsete hoonete kulud, mida ei ole kõneluste abil soodsamaks 
muudetud.Näide heast tavast võimalike kinnisvaravariantide võrdlemiseks
HooneKvaliteedikriteeriumid Hinnakriteeriumid Suuruskriteeriumid
Ohutus ja 
turvalisus  
(maks 50)Funktsionaalsus  
(maks 30)Asukoht ja 
kuvand  
(maks 20)Kvaliteedi -
punkte kokku  
(maks 100)Aasta üürikulu  
eurodesHind 
m2 eurodesm2 kokkum2 inime -
se kohta 
(kontoripind)
1. variantMõned 
puudused  
20Kaasaegne hoone  
24Hea kuvand  
1660 25 000 16,67 1500 38
2. variantSuurepärane  
38Uus hoone  
28Diplomaatilises 
piirkonnas  
1884 22 000 15,71 1400 35
3. variantKohandatav  
25Mõned puudused  
14Väljaspool diplo -
maatilist piirkonda  
1049 20 000 12,5 1600 40
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda Rwanda, Guatemala ja Laose kontorite kinnisvaratoimikute läbivaatamise põhjal.Joonis 15
34 Tähelepanekud 
Kinnisvaratoimikute koostamise kohta antavates suunistes 
ei võeta arvesse teistele organisatsioonidele üüritud pinda ja 
ühispaiknemisega teenitavat tulu
43 
2014.  aastal ühispaiknemise kohta koostatud aruandes26 selgitatakse, et Euroopa 
välisteenistusel ei ole vajalikku arvu töötajaid, et välja töötada ühispaiknemise 
ühised standardid ja koostada referentsdokumendid. Seetõttu ei selgitata kin -
nisvaratoimikute koostamise suunistes (vt punkt 31), kuidas peaks ühe inimese 
kohta kasutatava pinna arvutuses arvesse võtma liikmesriikide saatkondadele ja 
teistele ELi institutsioonidele välja üüritud kontoripinda. Suunistes ei mainita ka 
seda, kuidas peaks ruutmeetrikulu arvutamisel arvesse võtma ühispaiknemisega 
teenitud tulu.
Mõned peakorteri kinnisvarakomitee arvamused ei olnud ei 
kiired ega veenvad
44 
Kinnisvaratoimiku menetluse viimases etapis vaatab kinnisvarakomitee läbi 
delegatsiooni esitatud soovituse ja annab oma arvamuse. Enne lepingu sõlmimist 
vajatakse kinnisvarakomitee heakskiitu27. Seejuures esineb järgnevaid probleeme:
a) kohati takistavad aeganõudvad menetlused lepingute allkirjastamist;
b) mõnest otsusest ei järeldu veenvalt, et valitud lahendus on kooskõlas 
turuhindadega;
c) mõnes otsuses ei võeta piisavalt arvesse põrandapinna suurust.
Kohati takistavad aeganõudvad menetlused lepingute 
allkirjastamist
45 
Kinnisvarakomitee esitab läbivaadatud kinnisvaratoimikute kohta arvamused. 
Mõned kinnisvaratoimikutes tehtud kommentaarid viitavad sellele, et Euroopa 
välisteenistuse pikkade menetluste tulemuste ootamise asemel eelistavad kinnis -
varaomanikud üürida pinnad teistele huvilistele. Nimetatud arvamust kommen -
teeriti ka auditiküsimustikus. Üks vastaja kirjutas järgmist: „Hoone leidmisest kuni 
peakorteri heakskiidu saamiseni läheb liiga kaua aega ning kinnisvaraomanikud 
üürivad pinnad vahepeal teistele organisatsioonidele.” Seega ei tähenda kinnis -
varatoimiku heakskiitmine veel ilmtingimata lepingu allkirjastamist. Näiteks ei 
järgnenud Israeli ja Sri Lanka residentside kinnisvaratoimikute heakskiitmisele 
lepingute sõlmimist (vt II lisa ).26 „Report on Co-location”, 2014, 
11. juuli 2014, Euroopa 
välisteenistus.
27 Iga ehitusprojekt, millel võib 
tõenäoliselt olla 
märkimisväärne mõju ELi 
eelarvele (näiteks 
3 miljonit eurot ületav 
maa- või hoone ost või 
ehitusega seotud uus leping, 
mille aastane maksumus on 
suurem kui 750 000 eurot), 
vajab eelarvepädevate 
institutsioonide (nõukogu ja 
Euroopa Parlament) heakskiitu 
(finantsmääruse artikli 203 
lõige 7). Eelarvepädevate 
institutsioonide eelnevat 
heakskiitu vajatakse ka juhul, 
kui hoone soetamist 
rahastatakse laenuga 
(finantsmääruse artikli 203 
lõige 8).
35 Tähelepanekud 
Mõnest otsusest ei järeldu veenvalt, et valitud lahendus on 
kooskõlas turuhindadega
46 
Seitsme uuritud toimiku puhul 30-st ei sisaldanud kinnisvarakomitee otsus 
veenvat põhjendust (vt joonis 12 ). Neljal juhul tulenes see asjaolust, et nad ei 
näidanud valitud lahenduse vastavust turuhindadele. Mitte ühegi auditi käigus 
uuritud 30 toimiku puhul ei võrrelnud kinnisvarakomitee delegatsiooni pakutud 
lahenduses esitatud ruutmeetrihinda sõltumatu turuhindade allika andmetega. 
Seega, kui delegatsioon ei näidanud, et tema pakutud lahendus vastas turuhinna -
le, kinnisvarakomitee sellele puudusele tähelepanu ei pööranud. Nii oli see Togos 
asuva kontoripinna, Mauritaanias ja Sri Lankal asuvate residentside ning Keenias 
asuva elamispinna puhul (vt II lisa ).
Mõnes otsuses ei võeta piisavalt arvesse põrandapinna suurust
47 
Kolmel juhul seitsmest, kui kinnisvaratoimikud ei sisaldanud veenvat põhjust 
kinnisvarakomitee otsuse kohta, tulenes see asjaolust, et neis ei võetud piisavalt 
arvesse põrandapinna suurust inimese kohta ja kinnisvarapoliitikas esitatud soo -
vituslikke maksimummäärasid (vt II lisa ):
a) 2013.  aastal kiitis kinnisvarakomitee heaks Jordaanias paikneva delegatsioo -
ni kinnisvaratoimikus pakutud lahenduse, mille kohaselt üüriti kontoripind 
suurusega 43 m2 inimese kohta (23% rohkem kui soovituslik maksimummäär). 
Alternatiivne lahendus lükati tagasi, sest seda peeti liiga väikeseks, kuigi selle 
suurus oli 35 m2 inimese kohta, st täpselt maksimummääraga kooskõlas, ja hind 
oli pakutud lahendusest 20% soodsam (hinnaerinevus oli 110 000 eurot aastas);
b) 2014. aastal kiitis kinnisvarakomitee heaks Washingtonis paikneva delegat -
siooni kinnisvaratoimikus pakutud lahenduse kontoripinna laiendamiseks. 
Peakorter arvutas pinna suuruseks 40 m2 inimese kohta (14% rohkem kui 
maksimummäär ette nägi). Tulemuse saamiseks liideti aga töötajate arvule 
veel 20 inimest, kuigi selleks puudus selge alus. Auditikülastuse ajaks ei olnud 
töötajate arv veel suurenenud. Lisaks jäeti arvutusest välja esimese korruse 
pressiruum, ehkki kinnisvarapoliitika kohaselt selleks põhjust ei olnud.28 Pinna 
tegelik suurus oli 56 m2 inimese kohta (60% rohkem kui maksimummäär ette 
nägi). Washingtoni delegatsioon oli seisukohal, et kinnisvarapoliitika ei arvesta 
küllaldaselt suurenenud koordineeriva rolliga, mida Euroopa välisteenistus 
teatud riikides (nt Ameerika Ühendriikides) mängib. Samas ei maininud ei 
delegatsioon ega kinnisvarakomitee vajadust teha maksimummäärast erand;28 Lisaks jäeti arvutusest välja 
täiendav konverentsiruum, 
mille olemasolu oli 
kinnisvarapoliitika tingimuste 
kohaselt lubatud (vt punkt 20).
36 Tähelepanekud 
c) Sri Lanka residentsi 2014. aasta kinnisvaratoimiku valikukriteeriumides oli 
kindlaks määratud vähemalt 600 m2 suurune hoone. See ei olnud kooskõlas 
kinnisvarapoliitikaga, mille kohaselt oleks 600 m2 pidanud olema maksimaal -
ne, mitte minimaalne suurus. Kinnisvarakomitee kiitis heaks delegatsiooni 
pakutud lahenduse, milleks oli 930 m2 suurune hoone. Peakorter ei maininud, 
et see ületas 600 m2 piiri 55% võrra ja oleks vajanud erandi tegemist.
III osa. Teave hoonete sobivuse kohta ei ole 
usaldusväärne ja seda ei kasutata planeerimiseks; 
planeerimine on liiga lühiajaline ja eriti palju puudusi 
on komisjoni omandis olevate hoonete puhul
48 
Delegatsioonide hoonete sobivus ei sõltu üksnes nende algsest valikust; hiljem 
peab Euroopa välisteenistus tagama nende vastamise vajadustele ja kuludele 
vastava tulu. Seetõttu uuriti auditiga, kas Euroopa välisteenistus jälgib hoonete 
sobivust ka peale nende valimist, ning kavandab muudatusi ja hooldust selleks, 
et tagada hoonete vastavus vajadustele ja kuludele vastav tulu.
Tsentraalsed järelevalvesüsteemid ei anna usaldusväärset 
teavet kõigi delegatsioonide hoonete sobivuse kohta
Kohapealsete külastustega hinnatakse hoonete vastavust 
delegatsioonide vajadustele, ent ei avastata kõiki puudusi
49 
Tagamaks hoonete vastavuse delegatsioonide vajadustele, kasutab peakorter 
järgnevaid hindamismehhanisme:
a) delegatsioonide toetamise ja hindamise teenistus hindab  igat delegatsiooni 
(sh kontoripindu ja residentse) keskmiselt nelja aasta tagant;
b) ajavahemikus 2010–2015 viisid välised teenuseosutajad Euroopa välisteenis -
tuse ülesandel läbi pea kõigi delegatsioonide kontoripindade ja residentside 
tervise ja ohutuse alase kontrolli ;
c) piirkondlik turvaametnik hindab vähemal korra aastas delegatsiooni hoonete 
turvalisust .
37 Tähelepanekud 
50 
Hoonete hindamiste põhjal soovitatakse leitud puuduste kõrvaldamiseks pa -
randusmeetmeid (nt turvasüsteemide paigaldamine, ehitustööd või kolimine). 
Hindamistega ei avastata aga kõiki puudusi. Näiteks ei käsitlenud piirkondlik 
turvaametnik oma 2013.  aasta aruandes Nepali puhul väga olulist probleemi, mis 
puudutas seda, kuidas saavutada garaažides ja konteinermajades sama turvalisu -
se tase nagu peahoones (vt 2. selgitus ).
Kontorihoonetes ühe inimese kohta kasutatava pinna arvutamisel 
ei võeta arvesse kõiki asjakohaseid faktoreid
51 
Euroopa välisteenistuse kinnisvarapoliitika soovituslik keskmine pindala inime -
se kohta delegatsioonides on 35 m2 (vt punkt 20). Kinnisvarapoliitika kohaselt 
jäetakse teatud pinnad arvutusest välja. Peakorter ei suuda aga täpselt kindlaks 
teha kõiki kontorihooneid, kus on liiga palju või liiga vähe pinda, sest ühe inimese 
kohta kasutatava pinna arvutamisel ei võeta eraldi arvesse järgnevaid pindu:
a) teistele organisatsioonidele üüritud kontoripinnad;
b) Lissaboni lepingust tuleneva eesistumisperioodi vajaduste täitmiseks üüritud 
täiendav konverentsiruum;
c) ajutiste praktikantide ja lähetatud riiklike ekspertide kasutatavad pinnad, kui 
delegatsioon kasutab sellist liiki töötajaid regulaarselt.
52 
Järelevalvesüsteemis ei fikseerita hooneid, millele on erandkorras antud luba 
ületada pindade suurusele seatud maksimummäära. Seetõttu ei jälgita ka seda, 
kas erandid on endiselt põhjendatud.
38 Tähelepanekud 
Euroopa välisteenistus ei jälgi, kas kontorihoonete ja residentside 
eest makstavad üürid vastavad endiselt turuhindadele
53 
Peakorteril on vajalik teave iga kontorihoone ja residentsi ruutmeetrikulu arvuta -
miseks. Samas ei võrdle peakorter aga ruutmeetrikulu regulaarselt turuhindade -
ga, et avastada märkimisväärseid erinevusi. Töötajate elamispindade puhul seda 
2014.  aastal tehti ja leiti maksimaalsete üürihindade ja turuhindade vahel kohati 
märkimisväärseid erinevusi. Peakorter ei tee ka järelevalvet delegatsioonide 
pindadel paiknevatelt organisatsioonidelt küsitavate tasude üle, et tagada kõigi 
kulude arvesse võtmine.
Euroopa välisteenistus ei kajasta oma järelevalvetegevuse 
tulemusi usaldusväärselt teenistuse infosüsteemides
54 
Enne Euroopa välisteenistuse loomist töötas Euroopa Komisjon välja delegatsioo -
nide kinnisvara haldamiseks mõeldud infosüsteemi ImmoGest. Potentsiaalselt 
saaks selles alates 2008. aastast kasutatavas süsteemis talletatud teavet kasutada 
kooskõlas parima tavaga ka kavandamisprotsessides. Enam kui pool auditiküsi -
mustikule vastanutest märkis aga, et ImmoGest ei ole hoonete haldamise seisu -
kohast kasulik (vt joonis 16 ).
Arvamused ImmoGesti kohta
Allikas:  ELi delegatsioonide haldusjuhtidele saadetud auditiküsimustik.Joonis 16
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%Vastajate osakaal
Lihtne kasutada Täielik UsaldusväärneNõustub
Kasulik hoonete 
haldamiseksEi nõustu
39 Tähelepanekud 
55 
Iga delegatsioon vastutab enda kontorihooneid, residentsi ja töötajate elamis -
pinda puudutava teabe sisestamise eest ImmoGesti. 2014. aastal ei olnud 35% 
kontorihoonetest ja residentsidest üldse ImmoGesti sisestatud. Enam kui pool 
auditiküsimustikule vastanutest märkis, et süsteemi ei ole lihtne kasutada, ja 
enam kui 30% oli arvamusel, et andmed ei ole ei täielikud ega usaldusväärsed 
(vt  joonis 16 ).
56 
Auditiküsimustiku tulemusi kinnitavad ka delegatsioonide külastamise käigus 
tehtud järgmised leiud:
a) ImmoGesti süsteem ei ole kasutajasõbralik. See sisaldab parandamata prog -
rammivigu ning näiteks Nepalis töötab süsteem aeglaselt ja pole kohati üldse 
juurdepääsetav;
b) teave ei ole äriprotsessidega seotud ja ImmoGesti süsteemis puudub näiteks 
võimalus sisestada praktilisi meeldetuletusi lähenevate üürimaksete või üüri -
lepingu peatse lõppemise kohta;
c) peakorter ei kasuta delegatsioonide sisestatud teavet mõjusalt. Näiteks, kuigi 
ImmoGest sisaldab teavet hoonete üüride suuruse kohta, ei kasuta peakorter 
seda eelarvete koostamisel;
d) töötajatele hüvitatavat elamispinda puudutav teave on valdavalt kasutu;
e) kuna süsteemi praktilistel eesmärkidel ei kasutata, ei ajakohasta delegat -
sioonid selles sisalduvat teavet. Andmetes on hoopis palju vigu. Näiteks osa 
üüritavaid hooneid on sisestatud süsteemi välisteenistuse omandis olevana.
40 Tähelepanekud 
57 
ImmoGesti kasutamise asemel peab Euroopa välisteenistuse infrastruktuuriük -
sus keskset Exceli tabelit, mis sisaldab teavet kõigi delegatsioonide kontorite ja 
residentside kohta (seal hulgas kohapealsete külastuste käigus kogutud teavet). 
Samas sisaldab ka Exceli tabel ebatäielikku ja ebatäpset teavet. Näiteks:
a) ei peeta arvestust kasutuseta seisvate hoonete seisukorra kohta;
b) puuduvad andmed 53 residentsi (38%) seisukorra kohta;
c) mõne kontorihoone kontoripinna suurus on ebatäpne. Näiteks Nepali kon -
torihoone kontoripinna suuruseks oli tabelis märgitud 1225 m2, ent delegat -
siooni andmetel oli see hoopis 947 m2;
d) mõne kontorihoone ja residentsi seisukord ei ühti hindamises märgituga. 
Näiteks tervise ja ohutuse alases hindamises pandi Nepali kontorihoonele 
viiepallisüsteemis hindeks neli, Exceli tabelis aga kolm. Washingtoni resident -
sile pandi viiepallisüsteemis hindeks viis hoolimata sellest, et hoones peab 
tegema suuremahulisi hooldustöid.
58 
Euroopa välisteenistuse infrastruktuuriüksus peab enda kinnisvara kohta inven -
tarinimekirja. Osa nimekirjas olevast teabest on ja ebatäpne ja -täielik. Näiteks 
Zimbabwes asuv välisteenistuse omandis olev residents oli sisestatud kontoripin -
nana, Tansaanias asuv endine residents puudus nimekirjast üldse ning inventari -
nimekirjas puudusid märked selle kohta, millised hooned olid endiselt kasutuses.
59 
Euroopa välisteenistuse peakorteril ei ole seetõttu usaldusväärset teavet kõigi 
kontorihoonete ja residentside kohta, kuigi see oleks esmatähtis nii kavandamis -
protsesside jaoks kui ka selleks, et teada, kus on vaja teha muudatusi. 2015. aasta 
lõpus võttis Euroopa välisteenistus meetmeid selleks, et muuta ImmoGest asjako -
hasemaks ja kasutajasõbralikumaks.
41 Tähelepanekud 
Olemasolevat teavet kasutatakse planeerimiseks 
ebapiisavalt ja planeerimine on lühiajaline
Olemasolevat asjakohast teavet ei kasutata planeerimiseks
60 
Delegatsioonide hooneid puudutava usaldusväärse põhiteabe puudumine ja 
puudused tsentraalsetes järelevalvesüsteemides (vt punktid 50–59) takistavad 
peakorteris mõjusat planeerimist. Peakorter ei kasuta ka olemasolevat teavet 
mõjusalt, et kavandada hoonetes tehtavaid hooldus- ja muudatustöid. Näiteks:
a) peakorter ei prioriseeri, lisa eelarvesse ega hooldusplaanidesse kohapealse -
te külastuste põhjal antud soovitusi, mida delegatsioonid ei saa ressursside 
puudumise tõttu ellu viia29. Delegatsioonid viivad küll ellu mõningaid hoo -
nete hindamise käigus leitud puuduste põhjal antud soovitusi30, kuid mitte 
kõiki. Auditiküsimustikule vastanud selgitasid, et inim- ja finantsressursside 
puuduse ja kohalike piirangute tõttu ei vii delegatsioonid paljusid hoonete 
hindamise põhjal antud soovitusi ellu. Tervise ja ohutuse alased soovitused 
põhinevad näiteks Euroopa õigusel ega võta arvesse kohalike tingimusi. Üks 
vastaja võttis raskused kokku järgnevalt: „Kavandatud rakendamist takista -
vad oluliselt inimressursside ja eelarve puudumine, üldised kohalikud olud ja 
riigihankeküsimused.” Nepalis asuval delegatsioonil ei olnud ressursse teatud 
puuduste kõrvaldamiseks, mida turvaametnik oli oma aruannetes korduvalt 
tõstatanud;
b) kuigi peakorteris teatakse, millised hooned on halvas seisukorras või kus on 
liiga palju või liiga vähe ruumi, ei kasutata seda teavet täielikult selleks, et 
prioriseerida muudatusi seal, kus neid kõige rohkem vaja on, või kavandada 
sellest tulenevaid hooldustöid, ühispaiknemist või kolimist. Eelkõige enne 
2000. aastat soetatud kinnisvara puhul on selle üheks tulemuseks kontori -
hoonete seisukorra halvenemine (vt joonis 4  ja punkt 23). Auditiküsimustiku 
tulemuste kohaselt oli 42% vastanutest teadlik sellest, et nende kasutatava 
kontoripinna suurus inimese kohta ületas soovituslikku maksimummäära. 
Samas ei võtnud 47% midagi ette selleks, et kontoripinda vähendada ja see 
maksimummääraga kooskõlla viia. Türgis ületas kontoripinna suurus inimese 
kohta küll soovituslikku maksimumi, ent ebapraktilise planeeringu tõttu oli 
ruumi endiselt liiga vähe (vt 5. selgitus );29 Peakorter ei prioriseerinud 
ega hinnanud näiteks Nepalis 
2012. aastal tehtud tervise ja 
ohutuse alase kontrollkäigu 
põhjal tehtud soovituste 
kulusid. Peakorter ei teinud 
mingit järelkontrolli residentsi 
kohta antud soovituste 
täitmise kohta (delegatsioon 
soovitusi ei täitnud).
30 Näiteks 2012.  aastal Tansaanias 
asuva delegatsiooni kohta 
tehtud hindamises leiti, et 
kontoripinnad olid liiga 
väikesed ja töötasid võimsuse 
piiril. Hiljem üüris 
delegatsioon 2013. aprillis 
Madalmaade saatkonnalt osa 
hoone neljandast korrusest.
42 Tähelepanekud 
Kavandamisel keskendutakse lühiajalisele vajadustele
61 
Euroopa välisteenistuse infrastruktuuriüksuse kavandamisdokumentides on 
mõistlikke elemente. Samas keskenduvad need dokumendid lühiajalisele vaja -
dustele (ligikaudu kaks aastat) ning praegu ettevalmistatavatele või töös olevate -
le ehitusprojektidele. Näiteks:
a) Euroopa välisteenistuse kinnisvarapoliitika 2014. ja 2015. aasta töödoku -
mendid, kus kirjeldatakse kavandatavaid ja töös olevaid projekte, ei sisalda 
peale 2015. aastat kontoripindades tehtavaid muudatusi. Öeldakse üksnes, et 
pindades ja asukohtades tehtavad muudatused sõltuvad poliitilistest otsus -
test ja olemasolevatest ressurssidest;c) peakorteril ei ole plaani selle kohta, kuidas võõrandada hooned, mida dele -
gatsioonid enam ei kasuta. Plaanid puuduvad enamiku välisteenistuse oman -
dis olevate hoonete kohta, mida delegatsioonid enam ei kasuta (20% kõigist 
hoonetest, vt punkt 25). Siin on hea tava näiteks Saksa saatkonnad: uude 
hoonesse kolimisel peab neil enne uue pinna üürimist või ostmist olema 
plaan vanast hoonest vabanemiseks (juhul, kui see on saatkonna omandis);
d) peakorter ei kavanda delegatsioonide pindadel paiknevatelt organisatsioo -
nidelt küsitavate tasude ülevaatamist. 2013.  aastal nõudis Euroopa välistee -
nistus delegatsioonidelt ka ühiselt kasutatavate pindade eest tasu küsimist. 
Euroopa välisteenistus tunnistab samuti, et delegatsioonidelt pinda üürivad 
organisatsioonid peaksid maksma osa halduskuludest. Samas ei ole välistee -
nistus paika pannud seda, milliste organisatsioonidega sõlmitud lepingud 
peaks esmajärjekorras läbi vaatama.5. selgitusTürgis asuva delegatsiooni kontoripinna haldamine
Türgis asuva 150 töötajaga delegatsiooni kontoripinna suurus oli 5500 m², mis moodustab 37 m2 inimese 
kohta. See ületab küll inimese kohta seatud maksimummäära (35 m2), kuid oktoobris 2008 koostatud aruandes 
leiti, et hoone ebapraktilise planeeringu tõttu oli töötajatel ruumi endiselt liiga vähe.
2015.  aastal muudeti olemasoleva hoone kontoripinna ülesehitust ja parandati ruumikasutust; seejuures vähe -
nes pind inimese kohta 34 m2-ni.
43 Tähelepanekud 
b) 2014. aastal delegatsioonide juhtidele aastate 2015 ja 2016 kinnisvarapoliitika 
kohta saadetud teatises loeti üles kaheks järgnevaks aastaks kavandatud ehi -
tusprojektid ja paluti delegatsioonide juhtidel silmad ostuvõimaluste suhtes 
lahti hoida, juhuks kui Euroopa välisteenistuse eelarve peaks aasta lõpuks 
plussi jääma ja see summa tuleks kiiresti kulukohustustega katta;
c) olemas on ka keskmise tähtajaga kava, milles loetletakse ajavahemikuks 
2014–2020 planeeritud ostud, ehitustööd ja üürilepingute pikendamised. 
Kava sisaldab aga üksnes pakiliste vajaduste täitmiseks mõeldud hoonete 
ostmist ja ehitusprojekte. Euroopa välisteenistus ei sea kuni aastani 2020 
küllaldasel määral prioriteete hoonete vahetamiseks, delegatsioonide sulge -
miseks ja ühendamiseks, uute delegatsioonide avamiseks või nende suuruse 
muutmiseks31. Osaliselt tuleneb see asjaolust, et Euroopa välisteenistus ei 
kasuta olemasolevat teavet piisavalt (vt punkt 60), osaliselt aga ka sellest, et 
Euroopa Komisjoni poolt välisteenistusele esitatud delegatsioonide personali 
suurust puudutavad ettepanekud32 hõlmasid vaid kahte järgnevat aastat33.
62 
Euroopa välisteenistuse reageerivast ja praegustest vajadustest lähtuvast kavan -
damisprotsessist tulenevalt valitseb oht, et olulised projektid ei pruugi plaanides 
kajastuda enne, kui nad on muutunud kiireloomuliseks. Kui delegatsioonide 
hoonete kohta tehtaks keskmise tähtajaga plaan (umbes seitse aastat), peegel -
daks see teiste liikmesriikide parimat tava ja võimaldaks suurendada Euroopa 
välisteenistuse infrastruktuuriüksuse strateegilist rolli. Ettenägematute poliitiliste 
sündmustega võivad kaasneda ELi kohalolu muutumine teatud riikides ja vajadus 
reageeriva lähenemisviisi järele teatud ehitusprojektide kavandamisel. Keskmi -
se tähtajaga plaan võimaldaks Euroopa välisteenistuse infrastruktuuriüksusel 
näidata strateegilistele poliitikakujundajatele selgelt seda, millist mõju avaldavad 
sellised ettenägematud muutused plaani kohandamise seisukohast.31 Euroopa välisteenistuses 
2014.  aasta aruandes 
ühispaiknemise kohta 
tõdetakse, et keskmise 
tähtajaga kavad peaksid sellist 
teavet sisaldama.
32 Alates Euroopa välisteenistuse 
loomisest koosnevad ELi 
delegatsioonid kahte liiki 
töötajatest: 1900 Euroopa 
välisteenistuse töötajat ja 
3400 Euroopa Komisjoni 
töötajat. Euroopa Komisjoni 
delegatsioonides töötavate 
inimeste kavandatava arvu 
arvesse võtmiseks kasutab 
välisteenistus komisjoniga 
delegatsioonides ressursside 
eraldamise otsustega 
konsulteerimiseks EUDELi 
mehhanismi.
33 Praegu rahvusvahelise 
koostöö ja arengu 
peadirektoraadis kaalumisel 
olev nn piirkondlik 
lähenemisviis võib keskmise 
pikkusega perioodil endaga 
kaasa tuua vajaduse 
suurendada pinda 
piirkondlikku rolli omavates 
delegatsioonides ja 
vähendada ülejäänud 
delegatsioonide töötajate 
arvu.
44 Tähelepanekud 
Välisteenistuse omandis olevate hoonete 
kavandamissüsteemid on eriti nõrgad
Euroopa välisteenistus soovib pikaajalises perspektiivis 
omandada delegatsioonide jaoks rohkem kinnisvara ja leppis 
kokku tingimused kuni 200  miljoni  euro laenamiseks …
63 
Praegu on vähem kui 20% delegatsioonide hoonetest välisteenistuse omandis. 
Euroopa välisteenistuse kinnisvarapoliitika 2014. ja 2015.  aasta töödokumentide 
kohaselt on majanduslikult tihti kasulikum hooneid osta kui neid üürida. Enam 
kui 80% küsimustikule vastanutest leidis, et delegatsioonide hooneid on otstar -
bekam osta kui üürida.
64 
Euroopa välisteenistuse pikaajaline eesmärk on osta suuremale arvule delegat -
sioonidele enda kontoripinnad. Nimetatud eesmärgi täitmist takistas Euroopa 
välisteenistusele hoonete ostmiseks või remondiks eraldatud eelarve piiratus 
(umbes 5 miljonit eurot aastas34). Auditiküsimustikuga leiti, et pooltel juhtudel, 
kui delegatsioon soovis kontoripindu või residentsi omandada, sai takistuseks 
vahendite puudumine. 2015.  aastal lepiti aga uue finantsmääruse35 raames kokku 
tingimused Euroopa välisteenistusele kinnisvara ostuks nelja aasta vältel kuni 
200  miljoni  euro laenamiseks.
… ent ei ole loonud süsteeme enda omandis oleva kinnisvara 
mõjusaks haldamiseks
65 
Kolmandates riikides kinnisvara ostmiseks koostatud suuniste (2015) kohaselt 
tuleks prioriteediks seada mitte residentside, vaid kontorihoonete soetamine. 
Omamine ei ole aga nii paindlik kui üürimine (vt punkti 9 alapunkt a). Omamisest 
tulenev väiksem paindlikkus on pigem probleemiks kontoripindade kui resident -
side puhul, sest nende suurust ei pea töötajate muutuva arvu tõttu kohandama. 
Pealegi on residentse nende väiksema suuruse tõttu lihtsam osta, hooldada (vt 
punktid 15 ja 24) ja müüa.34 Allikas : Euroopa välisteenistuse 
kinnisvarapoliitika 
töödokument, 2014.
35 Finantsmääruses 2012.  aastal 
tehtud muudatused 
(artikli 203 lõige 8) 
võimaldavad institutsioonidel 
hoonete ostuks raha laenata.
45 Tähelepanekud 
66 
Hoonete üürimisel kasutab välisteenistus välist kinnisvarahalduse alast oskus -
teavet. Pikaajalise eesmärgi (välisteenistuse omandis olevate hoonete osakaalu 
suurendamine) saavutamist ei takista küll enam rahapuudus, kuid välisteenistusel 
on vähe kogemusi kinnisvara omamisel, vähe teadmisi kinnisvara haldamise alal 
ning puuduvad mõjusad süsteemid hoonete ostmiseks, hooldamiseks ja müü -
giks. Näiteks:
a) parandada tuleks süsteemi, mille põhjal otsustada, kas hooneid oleks parem 
osta või üürida (vt punkt 40);
b) puuduvad kinnisvarahalduse strateegia ja mõjusad süsteemid enda omandis 
oleva kinnisvara hooldamiseks. See toob endaga kaasa hoonete seisukorra 
halvenemise (vt punkt 23). Enam kui kolmandik auditiküsimustikule vasta -
nutest märkis, et peakorter ei paku hoonete hooldamiseks küllaldaselt tuge 
(vt  joonis 13 ). Liikmesriikide saatkonnad (nt Taani, Saksamaa, Madalmaad, 
Rootsi ja Ühendkuningriik) rõhutasid enda omandis olevate hoonete hoolduse 
kavandamise ja hooldusse investeerimise tähtsust. Näiteks Tansaanias asuva 
delegatsiooni kontorihoonet, mille kaasomanikud on lisaks välisteenistusele 
veel Saksamaa, Madalmaad ja Ühendkuningriik, hoitakse heas seisukorras;
c) delegatsioonide kavandatud ehitustööde tegemist võib takistada asjaolu, 
et puudub mehhanism vahetuskursside kõikumise haldamiseks36. Seevastu 
Madalmaade saatkond selgitas, et nad kasutavad tsentraalselt kogu aastaks 
fikseeritud vahetuskurssi, mille eesmärk on kaitsta tegevust (nt kavandatud 
hooldustöid) vahetuskursside kõikumise vastu. Vahetuskursi muutustest tule -
neva mistahes kahju kannab nende peakorter;
d) liigse kinnisvara müümiseks puuduvad stiimulid ja seda takistavad mitmed 
asjaolud, mistõttu säilitatakse kasutuseta seisvad hooned (vt punkt 25 ja 
punkti 60 alapunkt c). Näiteks ei saa Euroopa välisteenistuse infrastruktuu -
riüksus kasutada kinnisvara müügist teenitud vahendeid asendushoone 
soetamiseks. Lisaks ei ole teatud hooned Euroopa välisteenistuse omandis, 
vaid teenistus sai riikide ametiasutustelt üksnes õiguse neid kasutada;
e) Euroopa välisteenistuse suunised allüürnikelt tasude küsimise kohta ei hõlma 
välisteenistuse omandis olevat kinnisvara. Tulemuseks on see, et mõned 
tasud ei kata kõiki kulusid, kuna nad ei sõltu hoone üürist (vt punkti 27 
alapunkt b).36 Delegatsioonide juhtidele 
saadetud teatis (20. jaanuar 
2015): „Budget 2015 – Impact 
of the falling value of the euro 
for expenditure in 
Delegations” (2015. aasta 
eelarve. Euro madalama 
vahetuskursi mõju 
delegatsioonide kulutustele).
46
 Järeldused ja soovitused
67 
Selleks, et aidata mõjusalt kaasa ELi välispoliitika, kaubanduse ja arengukoostöö 
eesmärkide saavutamisele, peavad Euroopa välisteenistuse hooned vastama 
delegatsioonide vajadustele. Samuti peaksid nad pakkuma kuludele vastavat 
tulu. Järgmistes punktides esitatakse kontrollikoja auditi peamised järeldused 
ja asjakohased soovitused. Soovituste elluviimisega peaks alustama koheselt ja 
need peaksid olema rakendatud 2017. aasta lõpuks.
68 
Delegatsioonide hooned (nii kontorihooned, delegatsioonide juhtide residentsid 
kui ka töötajate elamispinnad) vastavad üldiselt delegatsioonide vajadustele, 
ehkki mõned kontorihoonete jaoks asjakohased eesmärgid kinnisvarapoliitikas ei 
sisaldu (vt punktid 8–19). Hooned ei paku aga optimaalset kuludele vastavat tulu, 
sest:
a) enamiku kontorihoonete ja mõningate residentside pinna suurus ületab kin -
nisvarapoliitikas seatud ülemmäärasid (vt punktid 20–22);
b) Euroopa välisteenistuse omandis on hooned, mida teenistus enam ei kasuta 
(vt punktid 23–25);
c) kui delegatsioonide kontoripindu jagatakse ELi liikmesriikide või teiste ELi 
institutsioonide või asutustega, ei kata mõned ühispaiknemise eest küsitavad 
tasud kõiki kulusid (vt punktid 26 ja 27).
1. soovitus. Tagada kontorihoonetele seatud eesmärkide 
täielikkus
Euroopa välisteenistus peaks lisama kontorihoonete puhul kinnisvarapoliitika 
eesmärkidele ka keskkonnategurid, puudega inimestele juurdepääsu võimalda -
mise ja paindlikkuse.
2. soovitus. Tagada, et ühispaiknemise eest teistelt 
organisatsioonidelt küsitavad tasud kataksid kõik kulud
Euroopa välisteenistus peaks tagama, et delegatsioonidelt ruume üürivate ELi 
liikmesriikide või ELi teiste institutsioonide või asutuste makstavad tasud on 
järjepidevad ja katavad täielikult kulud. Välisteenistus peaks näiteks küsima üür -
nikelt tasu nii ühiselt kasutatavate pindade kui ka haldustoe eest. Välisteenistuse 
omandis olevate hoonete puhul peaksid tasud arvesse võtma ka turul küsitavat 
üürihinda.
Selliste tasude arvutamisel kasutatavat meetodit peaks rakendama ka välisteenis -
tuse omandis olevate hoonete puhul, mida teenistus ise enam ei kasuta ja mis on 
teistele organisatsioonidele välja üüritud.
47 Järeldused ja soovitused 
69 
Delegatsioonide hoonete sobivus sõltub sellest, kuidas nad valiti. Lisaks sõltub 
see sellest, milliseid süsteeme kasutab Euroopa välisteenistus selleks, et tagada 
ka edaspidi hoonete vastavus delegatsioonide vajadustele. III lisas  esitatakse 
kokkuvõtlikult puudused, mis sisalduvad hoonete valimiseks, nende sobivuse jä -
relevalveks ja hilisemate muudatuste kavandamiseks kasutatavates süsteemides.
70 
Enne üürimist (sh ka olemasoleva üürilepingu uuendamist) või ostu peab asja -
omane delegatsioon esitama peakorterile heakskiitmiseks kinnisvaratoimiku. 
Tegu on näitega heast tavast (vt punktid 30 ja 31). Samas valitseb oht, et Euroopa 
välisteenistus ei pruugi valida õigeid hooneid, kuna kinnisvaratoimiku menetluse 
rakendamisel esineb mõningaid puudusi:
a) delegatsioonidel ei ole sobivate variantide leidmiseks piisavaid teadmisi (vt 
punktid 32–35);
b) puudusi oli delegatsioonide poolt võimalike variantide võrdlemisel tehtud 
tehnilises ja finantsanalüüsis (vt punktid 36–43);
c) mõned peakorteri kinnisvarakomitee lõplikud otsused ei olnud ei kiired ega 
veenvad (vt punktid 44–47).
3. soovitus. Tugevdada menetluse kasutamist hoonete 
valimisel
Euroopa välisteenistus peaks tugevdama kinnisvaratoimiku menetluse kasuta -
mist hoonete valimisel:
 ο koostama kinnisvaratoimiku kõigi uute lepingute kohta;
 ο ajakohastama üürilepingute pikendamisel ka kinnisvaratoimiku. Ajakohasta -
tud kinnisvaratoimikute puhul piisab näitamisest, et pakutud lahendus vastab 
endiselt vajadustele ja kinnisvarapoliitikale ning jääb turuhindade piiresse;
 ο võrdlema variante tabeli kujul, millega hinnatakse usaldusväärselt ja tasa -
kaalustatult tehnilisi ja rahalisi aspekte ning näidatakse, et valitud lahendus 
vastab turuhindadele ja võtab küllaldaselt arvesse põrandapinnale esitata -
vaid nõudeid;
 ο koostada suunised selle kohta, kuidas võtta arvesse teistele organisatsiooni -
dele üüritud pinda ja ühispaiknemisega teenitavat tulu;
 ο teha kiireid otsuseid, millega välditaks ohtu, et sobivad hooned võivad olla 
juba teistele huvilistele müüdud/üüritud.
48 Järeldused ja soovitused 
71 
Peale seda, kui Euroopa välisteenistus on hooned välja valinud, hindab teenistus 
kohapealsete külastuste abil küll regulaarselt nende vastamist delegatsioonide 
vajadustele, ent ei suuda kõiki puudusi alati kindlaks teha (vt punktid 49 ja 50). 
Euroopa välisteenistus ei jälgi ühe töötaja kohta kasutatava kontoripinna suuruse 
vastamist kinnisvarapoliitikas seatud tingimustele (vt punktid 51 ja 52); lisaks ei 
jälgi välisteenistus seda, kas kontoripindade ja residentside eest makstavad üürid 
on kooskõlas turuhindadega, ega seda, et ühispaiknemise eest teistelt organi -
satsioonidelt küsitavad tasud kataksid kõik kulud (vt punkt 53). Lisaks ei kajasta 
Euroopa välisteenistus oma järelevalvetegevuse tulemusi usaldusväärselt teenis -
tuse infosüsteemides (vt punktid 54–59).
4. soovitus. Jälgida turuhindu
Euroopa välisteenistuse peakorter peaks kasutama kontorihoonete ja resident -
side hindade jälgimiseks sõltumatut allikat ja veenduma regulaarselt, et üürid 
vastaksid turuhindadele. Järelevalve tulemusel võib osutuda vajalikuks alustada 
läbirääkimisi üüritasude muutmiseks või hakata üürimiseks või ostmiseks sobi -
vaid uusi pindu otsima.
5. soovitus. Parandada kinnisvara haldamise infosüsteemi
Euroopa välisteenistus peaks parandama oma kinnisvara haldamise infosüsteemi 
nii, et see pakuks kavandamisprotsessi jaoks usaldusväärsemat ja asjakohasemat 
teavet. Infosüsteem peaks keskenduma kontorihoonetele, residentsidele, dele -
gatsioonide poolt töötajate pakutavatele elamispindadele ning välisteenistuse 
omandis olevatele hoonetele, mida delegatsioonid ise enam ei kasuta. Kontori -
pinna suurus inimese kohta tuleks ümber defineerida – eraldi tuleks arvestada 
teistele organisatsioonidele üüritud pindu, eesistumisperioodi vajaduste täit -
miseks üüritud täiendavaid konverentsiruume ning praktikantide ja lähetatud 
riiklike ekspertide kasutatavaid pindu.
72 
Delegatsioonide hooneid puudutava põhiteabe puudumine takistab peakorteril 
vajalike muudatuste mõjusat planeerimist. Lisaks:
a) ei kasuta peakorter ka olemasolevat teavet mõjusalt, et kavandada paran -
dusmeetmeid (vt punkt 60);
b) kavandamisel keskendutakse lühiajalisele vajadustele (vt punktid 61 ja 62);
c) kuigi Euroopa välisteenistus soovib pikaajalises perspektiivis omandada 
delegatsioonide jaoks rohkem kontoripindu ja leppis kokku tingimused kuni 
200 miljoni euro laenamiseks, ei ole ta loonud süsteeme enda omandis oleva 
kinnisvara mõjusaks haldamiseks (vt punktid 63–66).
49 Järeldused ja soovitused 
6. soovitus. Parandada kinnisvara haldamise alaseid teadmisi
Euroopa välisteenistus peaks parandama peakorteri kinnisvara haldamise alaseid 
teadmisi (nt koolitades või värvates sobivate teadmistega töötajaid), et töötada 
välja strateegilisem lähenemisviis, parandada planeerimist ja delegatsioonide -
le antavat tuge ning saavutada pinna parema haldamise abil märkimisväärset 
kokkuhoidu.
7 . soovitus. Koostada keskmise tähtajaga plaanid
Euroopa välisteenistus peaks koostama delegatsioonide hoonete jaoks kesk -
mise tähtajaga plaanid, mille pikkus oleks umbes seitse aastat. Plaanid peaksid 
sisaldama üürimist, oste, müüke, muudatusi ja hooldust puudutavaid prioriteete. 
Kinnisvarapoliitikas seatud tingimuste järgimiseks keskmise pikkusega perioodil 
tuleks neis kasutada põrandapinna ja hoonete seisukorra kohta olemasolevat 
teavet. Näiteks peaksid nad sisaldama kontoripinna suuruse ja inimeste arvu 
paremat sidumist ning nägema vajaduse korral ette liigse pinna kasutamise 
ühispaiknemiseks.
8. soovitus. Leida, millistel juhtudel on ostmine üürimisest 
otstarbekam, ning hallata välisteenistuse omandis olevaid 
hooneid mõjusalt
Euroopa välisteenistus peaks parandama süsteeme, mille alusel otsustatakse, 
millal on ostmine üürimisest otstarbekam, ning mille eesmärk on välisteenistuse 
omandis olevate hoonete mõjus haldamine: 
 ο kasutama töövahendit (selleks, et hinnata kinnisvaratoimikutes nt üürimise 
või ostmise alternatiivi) ja ostma hooneid vaid juhul, kui see on üürimisest 
otstarbekam. Välisteenistus peaks hindama kulusid ja tulusid kogu hoone 
olelusringi vältel ja võtma arvesse ka finantseerimis- ja hoolduskulud. Üüri -
mise või ostmise variantide kaalumisel peaks välisteenistus arvesse võtma ka 
hoone jääkväärtust, diskontomäära ja eri riskitegureid (nt riigi poliitiline ja 
majanduslik ebastabiilsus ning kontorihoonete töötajate muutuv arv);
 ο tegema plaani suurematest ostudest, eelistades hooneid (see puudutab nii 
kontoripindu kui residentse), mida on üürimise asemel otstarbekam osta;
 ο töötama välja strateegia enda omandis oleva kinnisvara hooldamiseks ja 
ühendama selle tervise ja ohutuse alaste kontrollkäikude põhjal tehtud 
soovitustega;
 ο kaitsma hooldustööde eelarvet vahetuskursside kõikumise vastu;
 ο koostama enne uue pinna ostmist või üürimist plaani enda omandis olevast 
liigsest kinnisvarast vabanemiseks.
50 Järeldused ja soovitused 
IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva 
aruande vastu 16. veebruari 2016.  aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

51
 Lisad
ELi liikmesriikidega ühispaiknemine ELi delegatsioonides
Delegatsioon ELi liikmesriigid
Afganistan Leedu
Aserbaidžaan Hispaania, Horvaatia
Valgevene Austria
Colombia Soome, Tšehhi Vabariik
Ida-Timor Prantsusmaa
Etioopia Luksemburg
Gruusia Slovakkia
Honduras Prantsusmaa
Iraak Ühendkuningriik
Mauritaania Ühendkuningriik
Myanmar/Birma Hispaania
Nigeeria Itaalia, Madalmaad, Kreeka, Prantsusmaa, Saksamaa, Austria, Slovakkia
Lõuna-SudaanTaani, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Madalmaad, Hispaania, 
Ühendkuningriik
Tansaania Soome, Saksamaa, Madalmaad, Ühendkuningriik (kaasomandis)
Türgi (Gaziantep) Prantsusmaa, Taani, Saksamaa
Vietnam Soome
Jeemen Hispaania
Allikas:  Euroopa välisteenistuse kinnisvarapoliitika töödokument, 2015I lisa
52 Lisad 
Läbivaadatud 30 kinnisvaratoimiku andmed
Toimiku 
viideDelegat -
sioonHoone Pakutud 
lahendus 
tähendab 
hoonete 
vahetust1. Turuuuring 2. Nii 
üürimise kui 
ka ostmise 
kaalumine3. Nimekiri 
enam 
kui ühest 
sobivast ja 
realistlikust 
variandist4. Delegatsiooni 
pakutud 
lahendus põhineb 
usaldusväärsel 
tehnilisel ja 
rahalisel analüüsil5. Kinnisva -
rakomitee 
otsus põhi -
neb veenval 
põhjusel
2013.01 Pakistan Residents Ei Jah Ei Ei Jah Jah
2013.11 Angola Kontoripind Jah Jah Ei Ei Jah Jah
2013.18 India Residents Jah Jah Ei Jah Ei Jah
2013.20 Rwanda Kontoripind Ei Jah Ei Jah Jah Jah
2013.27 Jordaania Kontoripind Ei Jah Ei Jah Ei Ei
2013.36 Hongkong Kontoripind Ei Jah Ei Jah Jah Jah
2013.42 Guatemala Kontoripind Ei Jah Ei Jah Jah Jah
2013.46 Mauritaania Residents Ei Jah Ei Ei Ei Ei
2013.48 Liibüa Kontoripind Jah Jah Ei Jah Jah Jah
2013.52 Keenia Kontoripind Ei Ei Ei Ei Jah Jah
2013.56 Keenia Elamispind Jah Jah Ei Jah Ei Ei
2013.70Myanmar/
BirmaKontoripind Jah Jah Ei Jah Jah Jah
2013.73 Peruu Residents Jah Jah Ei Ei Jah Jah
2013.90 Hiina Kontoripind Ei Jah Jah Ei Jah Jah
2013.93 Gabon Kontoripind Jah Jah Ei Ei Jah Jah
2014.01 Pakistan Kontoripind Ei Jah Jah Ei Ei Jah
2014.10 Côte d’Ivoire Elamispind Jah Jah Ei Jah Jah Jah
2014.15 Colombia Kontoripind Ei Ei Jah Ei Jah Jah
2014.16 Fidži Kontoripind Jah Jah Jah Ei Jah Jah
2014.27 Iisrael Residents Jah Jah Ei Jah Jah Jah
2014.31 Vietnam Kontoripind Jah Jah Ei Jah Jah Jah
2014.35Ameerika 
ÜhendriigidKontoripind Ei Ei Ei Ei Ei Ei
2014.45 Togo Kontoripind Ei Jah Ei Ei Ei Ei
2014.48 Sri Lanka Kontoripind Jah Jah Ei Jah Jah Jah
2014.55 Sri Lanka Residents Jah Jah Ei Ei Ei Ei
2014.61 Ida-Timor Elamispind Jah Ei Ei Ei Jah Ei
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda 30 kinnisvaratoimiku läbivaatamise põhjal.II lisa
53 Lisad 
Põhjused, mille tõttu delegatsioonide hooned ei anna kuludele vastavat tulu
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.III lisa
 
 Valikumenetlus
Puudub kinnisvara hooldamise strateegia
Sobivuse alane järelevalve Vajalike muudatuste kavandaminePeamised põhjused Tagajärjed
Sobivuse alane järelevalveValikumenetlus
Vajalike muudatuste kavandamine 
 Sobivate hoonete puudumine kohalikul turul
Teadmiste puudumine delegatsioonides
 Valikumenetlus
Sobivuse alane järelevalve Vajalike muudatuste kavandamineKuni 2013. aastani kontoripindade suuremad maksimummäärad
Kinnisvaratoimikud ja otsused ei võta 
piisavalt arvesse põrandapinna suurust
Erandeid  maksimummääradest 
tehakse ilma selge põhjenduseta
Puuduvad keskmise tähtajaga  plaanid delegatsioonide töötajate arvu kohtaPuuduvad kontrollid maksimummääradest 
erandite tegemise üle
(kas need on endiselt põhjendatud?)Kohati sisaldavad arvutused pinda, 
mida ei tohiks arvesse võttaSobivate variantide puudumine uute hoonete otsimisel
Kogu olemasolevat teavet liigse põrandapinna kohta ei kasutata parandusmeetmete (ühispaiknemine, kolimine…)Andmed põrandapinna kohta on ebatäielikud  ja ebausaldusväärsed
Liiga suurte ja liiga väikeste
         kontorihoonete ebatäpne määratlemine          Põrandapind ületab tihti 
maksimummäära
Puudub  järelevalve kasutuseta hoonete seisukorra üle
Puudub järelevalve  residentside seisukorra üle    20% välisteenistuse 
omandis olevatest 
hoonetest seisab kasutuseta
Puuduvad plaanid enamiku kasutuseta seisvate hoonete müügiksPuuduvad stiimulid/nõuded ebasobivate hoonete müümiseksPuuduvad keskmise tähtajaga hooldusplaanid 
Mõned hooned on soetatud eritingimustel, mis raskendavad nende müümistVälisteenistuse omandis olevate hoonete inventarinimestik on ebatäielik ja ebausadusväärneNõrk süsteem, mille alusel otsustatakse, kas osta või üürida
Vahetuskursside kõikumine takistab kavandatud tööde tegemist
Puuduvad suunised delegatsioonide omandis olevate hoonete kulude jagamiseks
Puudub järelevalve ühispaiknemiseks 
sõlmitud lepingute üleMõned delegatsioonide ruumes 
paiknevad organisatsioonid
ei maksa õiglast osa kuludest
Puuduvad suunised halduskulude jagamisekPuuduvad suunised selle kohta, kuidas võtta arvesse teistele organisatsioonidele üüritud pinda ja ühispaiknemisega teenitavat tulu
Puuduvad plaanid selle kohta, millised olemasolevad lepingud peaks esmajärjekorras läbi vaatama
54 Euroopa 
välisteenistuse vastus
Kokkuvõte
I
Euroopa välisteenistus nõustub, et ELi delegatsioonide taristu haldamisel esineb teatavaid puudusi, ja mitmes 
valdkonnas tehakse tööd nende kõrvaldamiseks. Tuleb aga rõhutada, et 180 kontorihoone ja 140 ametliku residentsi 
haldamine 138 riigis üle maailma, milles kõigis on oma eripärane õigussüsteem ja kinnisvaraturg, on keeruline ja 
poliitiliselt tundlik tegevus.
Võttes arvesse hästi teadaolevaid eelarvepiiranguid ja kohustust vähendada töötajate arvu, haldab seda ülisuurt 
portfelli vaid 13 töötajast koosnev peakorteris asuv meeskond, kellele pakutakse kohalikku haldustoetust delegat -
sioonide tasandil. Kahjuks ei ole delegatsioonide võrgustiku olulise laienemisega viimastel aastatel kaasnenud seda 
ülesannet täitvate töötajate arvu vastavat suurenemist, mis on tekitanud haldusprobleeme.
Samuti nõustume, et olemasolev kinnisvara nimekirja haldamise vahend on vaja välja vahetada. Uus süsteem raken -
datakse täielikult 2016.  aasta lõpuks. See võimaldab Euroopa välisteenistusel töötada välja tõhusam eelplaneerimise 
ja kulude kavandamise süsteem.
III
Seoses delegatsioonide hoonete pinnaga tuleb märkida, et 2013. aasta suunistes vähendati maksimaalset konto -
ripinda inimese kohta 42 m²-lt üldreeglina 35 m²-le, nähes ette lisapinna võimaluse konkreetseteks vajadusteks, 
nagu koosolekuruumid liikmesriikidega peetavateks koosolekuteks. Kõnealuseid uusi suuniseid kohaldatakse iga 
uue kinnisvaraobjekti omandamise suhtes, kuid selleks, et keskmine näitaja jõuaks uuele sihttasemele, kulub teatav 
aeg. Juhul kui delegatsioonidel on kasutamata pindasid, otsime aktiivselt võimalusi ühispaiknemiseks liikmesriikide 
saatkondade või muude ELi organitega.
Samuti vastab tõele, et teatavad ELi delegatsioonide juhtide residentsid ületavad meie tavapärast 600 m² ülem -
määra, kuigi kokkuvõttes on kasutatava pinna keskmine suurus 461 m². Viiel kõnealusel juhul kuuluvad residentsid 
ELi omandisse, ent ülejäänute puhul palume delegatsioonidel uurida praeguste üürilepingute lõppedes alternatiiv -
seid võimalusi.
Mis puudutab välisteenistuse omandis olevaid hooneid, siis omab Euroopa välisteenistus tõepoolest mitut kinnis -
varaobjekti, mis ei ole kas julgeolekukeskkonna või muude kohalike tingimuste tõttu enam kasutuses. Asjaomastel 
delegatsioonidel on palutud sellised kinnisvaraobjektid maha müüa, kuid Euroopa välisteenistuse vastuses selgita -
tud põhjustel võib see olla pikaajaline ja poliitiliselt tundlik protsess.
Euroopa välisteenistuse vastus 55
Tähelepanekud
09 b) Keskkonnamõju
Euroopa välisteenistus soodustab ja toetab keskkonnasõbralikke projekte peamiselt omaniku kasutuses olevate 
pindade puhul. Üüripindade korral tuleb vajalikud investeeringud amortiseerida üürilepingu eeldatava (tavaliselt 
lühiajalise) kestuse vältel.
Näiteks kiitis Euroopa välisteenistus 2014. aastal heaks päikesepaneelide paigaldamise vastselt omandatud kontori -
hoonele Roheneemesaartel. Samamoodi hõlmab meie Mehhiko kontorite 2016.  aasta renoveerimisprojekt keskkon -
nasõbralikke tegureid.
EMASi süsteemi ei ole veel vastu võetud sellega kaasneva töökoormuse tõttu. Küll aga tehakse jõupingutusi selleks, 
et suurendada teadlikkust delegatsioonide hoonete keskkonnamõjust.
09 c) Puudega inimeste juurdepääs
Euroopa välisteenistus tunnistab, et ainult väike arv ELi delegatsioone on puudega inimeste jaoks täielikult juurde -
pääsetavad. 2014. aasta septembris tehtud tervise- ja ohutusuuringu kohaselt vastasid nõuetele täielikult vaid seitse 
delegatsiooni ning veel 16 delegatsiooni vajasid suhteliselt väikeseid kohandusi, et need piiratud liikumisvõimega 
isikutele juurdepääsetavaks muuta.
Lisaks kaalutakse süstemaatiliselt kontorite kohandamist puudega inimeste juurdepääsu parandamiseks, kui see on 
tehniliselt ja rahaliselt võimalik ning kui seda nõuavad kohalikud õigusaktid. Uute hoonete puhul hinnatakse puu -
dega inimeste juurdepääsuvõimalusi süstemaatiliselt.
10
India ja Egiptuse delegatsioonid kolisid 2014/2015. aastal ning Sri Lanka delegatsioon kolis 2016. aasta jaanuaris. 
Senegali puhul on analüüsitud võimalikke alternatiive, kuid veel ei ole suudetud sobivat varianti leida.
11
Uuring annab huvitava kvalitatiivse ülevaate vastanute seisukohtadest töötingimuste kohta delegatsioonide konto -
rites. Vastused võivad aga kajastada iga vastanu erinevat olukorda.
14
Üldised märkused
– Delegatsioonide juhendiga on ette nähtud, et n-ö kohalikest ehitustraditsioonidest tulenevalt ei pruugi alati 
olla võimalik sellest 600 m² ülempiirist kinni pidada.
– Euroopa välisteenistus võimaldab hoonete pindala arvutamise meetodites mõningast paindlikkust, võttes ar -
vesse kohalikke tavasid.
– Asjaolu, et pinnad on enamiku saatkondade residentsidest väiksemad, on positiivne. Lisaks on selline erinevus 
seletatav ajalooliste põhjustega.
Praegu on residentside keskmine kasutatav põrandapind 461 m².
Euroopa välisteenistuse vastus 56
20
1. Võttes arvesse kohalikke tavasid, on Euroopa välisteenistus võimaldanud mõningast paindlikkust seoses Euroopa 
välisteenistuse üüritavate või tema omandis olevate hoonete pinna arvutamisega. Seepärast võib see kaasa tuua 
raskusi koondnäitajate tõlgendamisel.
2. Delegatsioonidele on antud juhised võtta nõuetekohaselt arvesse kontoripinda töötaja kohta. Igasugune lahknevus 
kinnisvarapoliitikast peab olema põhjendatud. Selleks, et keskmine näitaja jõuaks uuele sihttasemele, kulub teatav 
aeg.
 Ülemäärase pinna puhul otsitakse aktiivselt võimalusi ühispaiknemiseks liikmesriikide saatkondade või muude ELi 
organitega. Ühispaiknemine ei saa aga alati toimuda üleöö.
3. Personali vähendamise korral ei ole alati võimalik ega kulutõhus viivitamata väiksemasse hoonesse kolida. Koli -
mise ja uue hoone turvaliseks muutmise kulud võivad olla suuremad kui pinna vähendamisest eeldatavalt saadav 
kokkuhoid.
4. Mõnel juhul ei ole võimalik üürida korrusest vaid teatavat osa.
5. Liiga suure pinnaga kontori olemasoleva üürilepingu lõpetamine ei ole kulutõhus, kui kehtivate turuhindade juures 
oleks väiksemate kontorite üür sama suur või suurem.
6. Mõnel juhul suurendab ELi delegatsioonide Lissaboni lepingust tulenevate ülesannete ja kohustuste täitmiseks 
vajalike koosoleku-/konverentsiruumide arv või suurus oluliselt pinda inimese kohta. See kehtib näiteks järgmistel 
juhtudel:
 –  Ameerika Ühendriigid (Washington): 5458 m² kasutatavat põrandapinda; 89 töötajat; 55 m² töötaja kohta 
(ühispaiknemine on maha arvatud);
 –  Ameerika Ühendriigid (New York): 4217 m² kasutatavat põrandapinda; 57 töötajat; 74 m² töötaja kohta;
 –  Šveits (Genf, delegatsioon ÜRO juures): 2500 m² kasutatavat põrandapinda; 25 töötajat; 100 m² töötaja 
kohta.
21
Kuigi joonealuses märkuses 16 esitatud hind liigsete ruutmeetrite eest on matemaatiliselt korrektne, võib see eri -
neda sõltuvalt sellest, kus pinna vähenemine toimub, sest kõnealused hinnad on riigiti väga erinevad.
Peale selle peab eespool nimetatud võimalik kokkuhoid korvama kontorihoonetesse tehtud investeeringud (turvali -
suse ja taristuga seotud tööd).
22
On tõsi, et teatavad residentsid olid 600 m² ülemmäärast suuremad. 2016. aasta alguses ületasid seda 600 m² ülem -
määra 26 residentsi (18%). Viiel juhul kuuluvad residentsid ELi omandisse. Ülejäänud delegatsioonidel palutakse 
praeguse üürilepingu lõppedes uurida alternatiivseid võimalusi.
Euroopa välisteenistuse vastus 57
25
Euroopa välisteenistuse omandis on tõepoolest mitu kinnisvaraobjekti, mis ei ole kas julgeolekukeskkonna või 
muude kohalike tingimuste tõttu enam kasutuses. Asjaomastel delegatsioonidel on palutud sellised kinnisvara -
objektid maha müüa, kuid see võib olla pikaajaline ja poliitiliselt tundlik protsess.
Täpsemalt:
– Gambia: asbestisisalduse tõttu oli EL sunnitud 2003. aastal kontoritest pärast nende 18aastast kasutamist lahku -
ma. Nende kontorite kohta oli Gambia valitsusega sõlmitud pikaajaline (99aastane) üürileping, mille ühe sättega 
nähti ette, et kontorid tuleb üle anda renoveeritud kujul. Sellistel asjaoludel oli rahaliselt soodsam kontorid alles 
jätta. 2014.  aasta mais otsustati alustada kohalike ametivõimudega uuesti läbirääkimisi kontorite võõrandamise 
kohta nende praeguses seisukorras enne pikaajalise üürilepingu lõppemist. Läbirääkimisi jätkatakse, kui saabub 
delegatsiooni uus juht.
– Botswana: kontorid soetati 1987. aastal. 2003. aastal jäid need väikeseks ja delegatsioon pidi uude asukohta 
kolima. Toona otsustati aga kinnisvara alles jätta, sest maa paikneb heas asukohas ja eesmärk oli uurida, kas 
teostatavad oleksid sellised projektid nagu samal krundil uute kontorite või elamispindade ehitamine. Ükski kõ -
nealune projekt ei ole peamiselt eelarvest tingituna seni realiseerunud. Hiljuti kutsuti delegatsiooni uuesti üles 
algatama sellel maatükil uute kontorite ehitamise teostatavusuuringut.
– Lõuna-Aafrika Vabariik: residents pandi oksjonile, ent pakutud hind oli liiga madal. Delegatsioonile on antud 
juhised selle müümist uuesti kaaluda.
– Tansaania: delegatsioonil ei ole omandiõigust nende hoonete (sealhulgas endine residents) üle, mis asuvad 
väljaspool piirkondliku turvalisusküsimuste ametniku soovitatud alasid. Euroopa välisteenistuse peakorteri 
2013. aasta juhiste kohaselt uurib delegatsioon koos kohalike asutustega kõnealustesse hoonetesse tagasipöör -
dumise võimalusi. Tansaania ehitusamet on hoonete väärtuseks hinnanud ligikaudu 1,8 miljonit eurot. Välis -
ministeerium on hüvitamispõhimõtted kinnitanud.
27
Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi ning EIPga käivad ühispaiknemise lepinguid käsitlevad arute -
lud. Eesmärk on ühtlustada kulude arvutamine humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi ja EIP kõikide 
ühispaiknemise lepingute puhul. 2016.  aastal on kavas sõlmida uued vastastikuse mõistmise raamtingimuste 
memorandumid.
Senised vastastikuse mõistmise memorandumid on samuti kavas täielikult läbi vaadata ja kohandada kulude täieliku 
sissenõudmise poliitikaga.
32
Arutelud selle üle, kas üürida või osta, ei olnud asjaomasel ajal kasulikud, sest ostmine oli keeruline, kuna eelarve -
assigneeringud olid kuni 2015.  aastani piiratud.
Variantide nimekirja koostamise võimalus sõltub kohalikust turust. Mõnikord on vaid üks realistlik variant.
Euroopa välisteenistuse vastus 58
33
Euroopa välisteenistus tunnistab, et kõikidel delegatsioonidel ei ole piisavaid eriteadmisi hoonetega seotud projek -
tide juhtimiseks.
Ühtlasi nõustub Euroopa välisteenistus, et ideaaljuhul peaks peakorteri asjakohane üksus suutma delegatsioone 
taristuprojektide puhul rohkem toetada, sealhulgas täiendavalt asukohti külastada.
Võttes arvesse hästi teadaolevaid rangeid eelarvepiiranguid ja paratamatut töötajate arvu täiendavat vähendamist, 
haldab seda ülisuurt portfelli vaid 13 töötajast koosnev peakorteris asuv meeskond, kellele pakutakse kohalikku 
haldustoetust delegatsioonide tasandil. Kahjuks ei ole delegatsioonide võrgustiku olulise laienemisega viimastel 
aastatel kaasnenud seda ülesannet täitvate töötajate arvu vastavat suurenemist.
Üks vastus sellele probleemile on ka piirkondlik lähenemisviis delegatsioonide haldamisel, sest piirkondlikus kesku -
ses töötavad spetsialistid suudavad ühtaegu tegeleda mitme delegatsiooni hoonetega.
35
Nepali on sellest ajast alates külastatud kolmel korral: 2014. aasta aprillis ning 2015. aasta mais ja novembris. Kahjuks 
ei ole Euroopa välisteenistuse peakorteril delegatsioonide kinnisvaraprojektide toetamiseks kõikide liikmesriikidega 
võrdseid vahendeid.
36
Vt üksikasjalikke märkusi punktide 39 ja 40 kohta.
37
Need juhtumid on üsna erandlikud ja tulenevad peamiselt sellest, et haldusjuht või delegatsiooni juht on kohalda -
tavaid eeskirju vääriti tõlgendanud. Praegu on uues delegatsioonide juhendis esitatud selgemad/kasutajasõbraliku -
mad suunised.
39
Seda, et hoone vastab jätkuvalt delegatsiooni vajadustele ning on kooskõlas kinnisvarapoliitika ja turuhindadega, 
saab näidata ainult turu-uuringuga.
Turu-uuringu tulemused võivad anda delegatsioonidele ka head argumendid parema kokkuleppe saavutamiseks 
delegatsiooni kasutatava hoone üürileandjaga.
Kinnisvaralepingutega seotud menetlused on reguleeritud Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finants -
eeskirju käsitleva määrusega.
Mis tahes kinnisvaratehingu suhtes, mis hõlmab olemasoleva üürilepingu uuendamist, tuleb teha otsus kinnisvara -
turu uuringu põhjal.
Euroopa välisteenistus on valmis uurima võimalust võtta seoses üürilepingu uuendamistega kasutusele ühtlustatud 
kinnisvaratoimik, arvestades finantsmäärusega seatud piiranguid.
Euroopa välisteenistuse vastus 59
40
Kuni viimase ajani on delegatsioonide taristu jaoks ettenähtud piiratud ressursside kasutamine oluliselt takistanud 
kinnisvara ostmist. Euroopa välisteenistus nõustub, et tänu 200 miljoni euro suurustele vahenditele on hoonete 
ostmine praegu muutunud realistlikuks alternatiiviks nende üürimisele. Ostmise ja üürimise suhteline kulu/kasu on 
nüüd kinnisvaratoimikute standardosa. Delegatsioonidele on esitatud sellekohased suunised.
Peakorter arvutab ostmise rahalise kasu võrreldes üürimisega vastavalt finantsjuhtimise või ettevõtte rahanduse 
tavateooriatele (nt nüüdispuhasväärtuse metoodikale). See ei sisaldu delegatsioonide juhendis, sest selle arvutuse 
teeb peakorter.
Laenuga rahastatud ostude puhul on esitatud ka asjakohased rahalised põhjendused eelarvepädevatele 
institutsioonidele.
Nepali puhul puudus tollal vastav eelarve.
Washingtoni puhul oli müügiks pakutud hoone delegatsiooni vajaduste jaoks liiga suur. Lisaks oli selles ka teisi 
üürnikke. Kui Euroopa välisteenistus oleks hoone ostnud, oleks delegatsioonil tulnud hallata üürilepinguid hoone 
teiste üürnikega. Samuti oli hoone ostmiseks ettenähtud aeg liiga lühike, et eelarvepädevate institutsioonidega nõu 
pidada. Lõpuks ei olnud ühispaiknemine tingimata võimalik, sest kõikidel Washingtonis esindatud liikmesriikidel 
olid juba oma ruumid.
42
Delegatsioonide juhendit ajakohastati 2015. aastal ja see sisaldab juhiseid selle kohta, kuidas hea tava näite põhjal 
variante võrreldavalt esitada.
43
Euroopa välisteenistus tunnistab vajadust kõnealuseid suuniseid täiustada, et need sisaldaksid üksikasjalikumat 
teavet muu hulgas selle kohta, kuidas tuleks inimese kohta kasutatava kontoripinna ja ruutmeetrikulu arvutamisel 
arvestada liikmesriikide saatkondadele ning teistele ELi institutsioonidele ja organitele välja üüritud kontoripinda.
44
Vt Euroopa välisteenistuse vastus punktidele 45 ja 47.
Eelarvepädevate institutsioonide heakskiitu vajavate kinnisvaratoimikutega seotud otsuste tegemiseks võib kuluda 
6–8 nädalat.
Euroopa välisteenistuse vastus 60
45
Kinnisvaralepingutega seotud menetlused on reguleeritud Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finants -
eeskirju käsitleva määrusega. Euroopa välisteenistus nõustub, et võimaluse korral tuleks alati kasutada kiirendatud 
menetlusi. Kahjuks on nende kasutamisvõimalused üsna piiratud.
Euroopa välisteenistus ei saa sundida kinnisvaraomanikke ootama, kuni kohustuslikud õigus- ja haldusmenetlused 
on lõpule viidud.
Mõnikord on pikad menetlused tingitud projekti keerukusest.
Sri Lanka puhul ei jäänud leping sõlmimata mitte pika menetluse tõttu, vaid seepärast, et kinnisvaraomanik mõtles 
ümber.
46
Võrdlus sõltumatu allikaga on keerulisem kui elamispindade puhul, sest hoone väärtus sõltub selle kvaliteedist, 
asukohast ja kinnisvaraturu üldisest olukorrast kindlal ajahetkel.
Mauritaania puhul puudusid muud lahendused peale selle, mis välja pakuti.
Togo puhul ei konkureerinud ükski pakkumine praeguste kontoritega, kus oli just tehtud 200 000 euro suurune 
investeering.
47
2015.  aastal anti delegatsioonidele juhised, mille kohaselt tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta kontoripinda töötaja 
kohta, ning edaspidi peavad igasugused kõrvalekalded kinnisvarapoliitikast olema põhjendatud, heaks kiidetud ja 
dokumenteeritud.
Peale selle arutatakse seda küsimust ka igal kinnisvarakomitee kohtumisel.
Üldiselt tehakse erand ruutmeetrite ülemmäärast automaatselt, kui kinnisvarakomitee arvamus on positiivne (vt ka 
punktis 20 loetletud erandite põhjused).
Jordaania: väljapakutud lahendus oli uuendada olemasolevat üürilepingut, kusjuures üürihind vähenes. Võttes 
arvesse hoonesse juba tehtud investeeringuid, head asukohta, turvanorme ja väiksemat üürihinda, esitas kinnisva -
rakomitee positiivse arvamuse hoolimata liiga suurest kontoripinnast. Kinnisvarakomitee osutas aga ka sellele, et kui 
töötajate arv veelgi väheneb, palutakse delegatsioonil uurida muid võimalusi.
Euroopa välisteenistus tunnistab, et Sri Lanka residents on liiga suur. Sri Lankal on aga väga keeruline leida väikse -
mat kui 600 m² residentsi.
Washington: peamine põhjus pinna laiendamiseks oli vajadus luua turvaline koosolekuruum kohtumisteks liik -
mesriikidega ja Altlandi-ülesteks läbirääkimisteks seoses Snowdeni lekitatud teabega. Praeguse esimesel korrusel 
paikneva tänavapoolsete akendega koosolekuruumi turvalisust ei ole võimalik tagada.
Euroopa välisteenistuse vastus 61
Peale selle oli vaja kontoripinda täiendavale 20 töötajale, lähtudes delegatsiooni töötajate arvu eeldatavast suure -
nemisest ning delegatsioonide juhendis ajutiste töötajate (nt lähetatud riiklikud eksperdid, praktikandid jne) suhtes 
sätestatud eranditest.
2016. aasta alguses suurenes ELi delegatsioonide töötajate koguarv kolme alalise töötaja võrra ning viimase teabe 
põhjal võib see 2016. ja 2017. aastal suureneda veel kuue või seitsme alalise töötaja võrra.
Oluline on see, et neil põhjustel vajaliku lisaruumi saamiseks puudusid muud võimalused kui üürida terve korrus, 
mis ületas tegelikke vajadusi.
49
Hindamismeeskonnal puudub tehniline suutlikkus hoonete hindamiseks. Nad lisavad aga kõik hoonete kvaliteediga 
seoses kerkivad konkreetsed küsimused oma aruannetesse.
51
Uues ImmoGesti süsteemis täpsustatakse eri liiki pindade (ühispaiknemine, spetsiaalsed koosolekuruumid jne) arvu -
tamine, et Euroopa välisteenistusel oleks võimalik täpsemalt arvutada keskmist pinda delegatsiooni töötaja kohta ja 
hõlbustada selle jälgimist.
52
Delegatsioonidele on antud juhised, mille kohaselt tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta kontoripinda töötaja 
kohta, ning edaspidi peavad igasugused kõrvalekalded kinnisvarapoliitikast olema põhjendatud, heaks kiidetud ja 
dokumenteeritud.
53
Euroopa välisteenistus on valmis kaaluma kontorite ja residentside turuhindade jälgimise metoodika kehtestamist. 
Arvestades ressursside hästi teadaolevat piiratust ja kohustust vähendada töötajate arvu, ei ole sellise metoodika 
väljatöötamine ja rakendamine siiani võimalik olnud.
Võrdlus sõltumatute allikatega on tõepoolest keerulisem kui elamispindade puhul, sest hoone väärtus sõltub selle 
kvaliteedist, asukohast ja iga riigi kinnisvaraturu toimimise sujuvusest.
2014.  aastal võrreldi andmeid, mille oli kogunud eraettevõtja, kes kasutas enam-vähem sama süsteemi, mida 
delegatsioonid kasutavad eluasemestandardite arvutamiseks. Kõnealuse eraettevõtja kogutud andmed erinevad 
eluasemestandarditest peamiselt seetõttu, et neis kasutatud andmed on seotud väljapoole piirkondliku turvalisus -
küsimuste ametniku soovitatud alasid jäävate asukohtadega.
Euroopa välisteenistuse vastus 62
54
Kontrollikoja tähelepanekud ImmoGesti kohta on hästi teada ja need on lisatud Euroopa välisteenistuse 
tööprogrammi.
Euroopa välisteenistus nõustub sellega, et olemasolev IT-vahend kinnisvara nimekirja haldamiseks (ImmoGest) on 
aegunud ja see on vaja välja vahetada.
Koos delegatsioonide taristu arendamiseks ettenähtud vahendite piiratusega on see oluliselt takistanud tõhusat 
planeerimist kauemaks kui 2–3 aastat ette.
Uut süsteemi arendatakse ja see rakendatakse täielikult enne 2016. aasta lõppu. Esmajoones on uus ImmoGest kasu -
tajasõbralikum. Ühtlasi toetab see aruannete esitamist, analüüside ja eelarve koostamist ning laiemas mõttes pro -
jektide kavandamist. Uus ImmoGest võimaldab delegatsioonide hoonete sobilikkust paremini kontrollida ja jälgida.
59
Euroopa välisteenistuse peakorter leiab, et tal on kõigi kontorihoonete ja residentside kohta piisavalt usaldusväär -
set põhiteavet, et koostada planeerimisdokumente kahe- kuni kolmeaastase ajavahemiku kohta, mida ta peab 
asjakohaseks.
60
Vt ka Euroopa välisteenistuse vastus punktidele 59 ja 61.
Peakorter koostab igal aastal:
– alates 2015. aastast viieaastase kava, mille eesmärk on määrata kindlaks kontorite ja residentsidega seotud oluli -
sed projektid, nagu ostmine, ehitamine, kolimine ja üürilepingute uuendamine;
– kontorite ja residentsidega seotud tööprogrammi järgmiseks kaheks aastaks. See programm saadetakse kõiki -
dele delegatsioonidele ja selle väljatöötamisel lähtutakse tsentraalsetes järelevalvesüsteemides kättesaadavast 
teabest. Programmis on iga delegatsiooni kohta esitatud peamised meetmed, mida tuleb võtta kooskõlas pea -
korteri kehtestatud prioriteetidega ning mis muu hulgas tuginevad mitmesugustele aruannetele (lähetusaruan -
ded, hindamisaruanded) ja kasutatavale eelarvele.
Peale selle esitab peakorter iga kolme kuu tagant Euroopa välisteenistuse juhtkonnale aruandeid tundliku teabega 
ja/või prioriteetsete toimikute kohta.
Konkreetsemalt kohapealsete hindamiste käigus antud soovituste rakendamise puhul on oluline eristada soovitusi 
näiteks uutesse ruumidesse kolimise ja ühispaiknemise kavade kohta soovitustest, mis käsitlevad väikeseid turvali -
susega seotud töid ning väikeseid remondi- ja hooldustöid, millega tegeletakse kohapeal delegatsiooni vastutusel 
ja mis kaheaastases tööprogrammis tingimata ei kajastu.
Euroopa välisteenistus nõustub, et ressursside olemasolu korral saab nii eespool nimetatud soovituste järelmeet -
meid kui ka planeerimist üldiselt veelgi parandada.
Peakorter võttis vajalikud meetmed olukorra parandamiseks Tšaadis, Egiptuses, Sri Lankal ja Indias. Senegali puhul 
ei ole veel lahendust leitud.
Euroopa välisteenistuse vastus 63
61
Sarnaselt liikmesriikide välisministeeriumide kogemustele on väga keeruline koostada delegatsioonide hoonete 
kohta pikaajalisi / keskmise tähtajaga mõtestatud kavasid.
Sellel on mitu põhjust. Esiteks on sageli otsustav roll poliitilistel kaalutlustel. Delegatsioonide avamine Liibüas, 
Myanmaris/Birmas, Iraanis ja Lõuna-Sudaanis on hiljutised näited selle kohta, et uue delegatsiooni vajadus/võimalus 
on vastus poliitilistele arengusuundadele ning seega ei olnud seda võimalik mitu aastat varem ette näha.
Teiseks on suured eelarvepiirangud takistanud ka pikaajalist planeerimist, sest sageli tuli prioriteetseks pidada 
pakilisemaid lühiajalisi vajadusi. Investeerimisvõimaluste loomine (alates 2015.  aastast) muudab hoonetega seotud 
keskmise tähtajaga projektide rahastamise stabiilsemaks. Sellest hoolimata on oluline rõhutada poliitilise ja julge -
olekuolukorra ettearvamatust ja muutlikkust.
Sellele vaatamata uurib Euroopa välisteenistus võimalusi hoonete haldamise kavandamise ja kulude eelplaneeri -
mise parandamiseks. Poliitilist ja igapäevategevusega seotud ebakindlust arvesse võttes on kahe- kuni kolmeaas -
tane planeerimisperiood realistlikum kui pikaajalisem, kuue- kuni seitsmeaastane plaan, välja arvatud ehitamise 
puhul.
Seepärast usub Euroopa välisteenistus, et ta kasutab olemasolevat teavet piisavalt. Olukord paraneb siis, kui Immo -
Gest täielikult kasutusele võetakse.
Parim näide on liikmesriikide tavad. Ühispaiknemist käsitlevatel koosolekutel paluti liikmesriikidel vahetada oma 
viie aasta plaane, kuid kõnealune teave ei olnud kättesaadav.
Euroopa välisteenistuse infrastruktuuriüksus tuleb iga aasta septembris kokku, et arutada järgmise kahe aasta töö -
programme. Nende arutelude käigus arutatakse ka pikaajalisi plaane, kuigi delegatsioonidele edastatav tööprog -
ramm neid ei sisalda.
62
Euroopa välisteenistus nõustub, et keskmise tähtajaga planeerimist on võimalik parandada. Seda tehakse siis, kui 
ImmoGest ja välisteenistuse omandis olevate hoonete haldamise süsteem täielikult kasutusele võetakse, sest roh -
kem teavet muutub kättesaadavaks.
Vt ka Euroopa välisteenistuse vastus punktile 61.
63
Euroopa välisteenistus usub, et pikas perspektiivis ja põhimõtteliselt on hoonete omamine üldiselt parem kui 
üürimine. Varem ei olnud see eelarvepiirangute tõttu võimalik. Praegu, kus Euroopa välisteenistus saab kasutada 
laenuvõimalust, on ostmist/üürimist lihtsam arutada, sest ostmine on muutunud tegelikkuses võimalikuks. Hoone 
omamine ei pruugi aga alati olla parim võimalus (peamiselt rahalistel põhjustel) või ei pruugi see alati olla võimalik 
õiguslikel põhjustel.
Euroopa välisteenistuse vastus 64
65
Residentside ostmist kaalutakse üksnes siis, kui rahalised võimalused selleks on head, ja – mis eriti oluline – siis, kui 
residentsi suurus on piisav enamiku võimalike juhtumite puhul esinevate vajaduste täitmiseks.
66 a)
Ostmise ja üürimise suhteline kulu/kasu on nüüd kinnisvaratoimikute standardosa. Delegatsioonidele on esitatud 
sellekohased suunised.
2015. aasta märtsis delegatsioonide juhtidele saadetud teatises 200 miljoni euro suuruse krediidiliini kohta on mär -
gitud, et ostmise ja üürimise võrdlemiseks vajalikud arvutused teeb üksus MDRA4.
66 b)
Euroopa välisteenistus nõustub vajadusega parema kinnisvarahalduse strateegia järele. Selle töö edendamiseks 
võetakse 2015. ja 2016.  aastal järgmised meetmed.
1. Kõikidele delegatsioonidele, kellel on kinnisvara, saadeti küsimustik. See sisaldab küsimusi taristu kvaliteedi, teh -
nilise sisseseade, varasemate tööde ja korrashoiu kohta ning tagasisidet ja märkusi hoone üldise kasutusolukorra 
kohta.
2. Nn hoolduskavas täpsustatakse kõikide kavandatud renoveerimistööde ajakava. Tegemist on mitmeaastase kavaga, 
mida igal aastal ajakohastatakse. Kava on aluseks eelarve planeerimisele.
3. Samal ajal hoolduskava kehtestamisega antakse välja suunised, milles esitatakse Euroopa välisteenistuse omandis 
olevate hoonete selged hooldusnormid.
Uus tervise- ja sanitaarkontrollide raamleping võimaldab kasutada selle kinnisvarahalduse strateegia puhul 
väliseksperte.
66 c)
Euroopa välisteenistus nõustub, et vahetuskursside kõikumine on taristuprojektide kavandamisel suur takistus. Või -
maluse korral on Euroopa välisteenistus püüdnud sõlmida lepingud eurodes, kuid alati ei ole see võimalik. Euroopa 
välisteenistus on nõus arutama eelarvepädevate institutsioonidega lahendusi selles valdkonnas.
Euroopa välisteenistuse vastus 65
1. soovitus. Tagada kontorihoonetele seatud eesmärkide täielikkus
Euroopa välisteenistus nõustub soovitusega.
Euroopa välisteenistus peab paindlikkust, keskkonnategureid ja puudega inimeste juurdepääsu küsimust kinnis-
varapoliitikas jätkuvalt oluliseks. Kohalike piirangute tõttu ei ole neid aga alati võimalik tagada.
2. soovitus. Tagada, et ühispaiknemise eest teistelt organisatsioonidelt küsitavad tasud 
kataksid kõik kulud
Euroopa välisteenistus nõustub soovitusega.
3. soovitus. Tugevdada hoonete valimise menetluse kasutamist
Euroopa välisteenistus nõustub soovitusega, võttes arvesse finantsmäärusega seatud piiranguid.
Euroopa välisteenistus on jätkanud tööd kõikides kõnealustes küsimustes ja kinnisvaratoimikute menetluse tugev -
damiseks on juba võetud mitu meedet.
4. soovitus. Jälgida turuhindu
Euroopa välisteenistus nõustub soovitusega.
Euroopa välisteenistus on valmis analüüsima kontorihoonete ja residentside turuhindade kontrollimise ja jälgimise 
täiustatud metoodika tõhusust ja teostatavust, kui vahendid seda võimaldavad.
Siiani ei ole sellise metoodika väljatöötamine ja rakendamine hästi teadaolevate ressursipiirangute ja töötajate arvu 
vähendamise kohustuse tõttu võimalik olnud.
5. soovitus. Parandada kinnisvara haldamise infosüsteemi
Euroopa välisteenistus nõustub soovitusega.
Euroopa välisteenistus nõustub, et olemasolev IT-vahend kinnisvara nimekirja haldamiseks (ImmoGest) on aegunud 
ja see on vaja välja vahetada. Eelduste kohaselt rakendatakse uus süsteem täielikult 2016. aasta lõpuks.
6. soovitus. Parandada kinnisvara haldamise alaseid teadmisi
Euroopa välisteenistus nõustub soovitusega.
Euroopa välisteenistuse personalipoliitikaga edendatakse töötajate liikuvust, välja arvatud eriteadmisi nõudvate 
ametikohtade puhul. Teatavate ekspertide ametikohtade puhul kaalutakse paindlikumate liikuvuskriteeriumide keh -
testamist. Piirkondlik lähenemisviis delegatsioonide haldamisele võimaldab ka eriteadmisi arendada ja hoida.
Euroopa välisteenistuse vastus 66
7 . soovitus. Koostada keskmise tähtajaga plaanid
Euroopa välisteenistus nõustub soovitusega osaliselt.
Euroopa välisteenistus leiab, et pikemaajalised kui kahe- kuni kolmeaastased plaanid saavad olla ainult suunavad, 
sest selliste plaanide koostamiseks vajalikku teavet mõjutab poliitiline ja igapäevategevusega seotud ebakindlus 
(nt personalimuudatused, julgeolekuolukord, liikmesriikide plaanid), mida on sellisest perioodist pikema aja puhul 
keeruline prognoosida. Peale selle võib selline tulevikku suunatud planeerimine olla oluline ainult suurte projektide 
puhul, eelkõige seoses muudatuste ja hooldusega.
8. soovitus. Leida, millistel juhtudel on ostmine otstarbekam, ning hallata 
välisteenistuse omandis olevaid hooneid tõhusalt
Euroopa välisteenistus nõustub soovitusega, tingimusel, et selleks on olemas ressursid.
Uus kinnisvara nimekirja haldamise IT-vahend, mida välja töötatakse, toetab ka analüüside ja eelarve koostamist 
ning laiemas mõttes projektide kavandamist.
Kuna selle valdkonnaga tegeleb ainult 13 töötajast koosnev meeskond, siis on Euroopa välisteenistusel piiratud 
võimalused seda ülisuurt portfelli tõhusalt hallata.
KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
Euroopa välisteenistuse ülesanne on tagada ELi üle kogu 
maailma asuva ligi 140 delegatsiooni töötajatele 
kontorihooned ja delegatsioonide juhtidele residentsid. 
Kõnealuses aruandes hindas Euroopa Kontrollikoda, kas 
delegatsioonide hooned vastavad Euroopa välisteenistuse 
vajadustele ning kas neile tehtud kulutused on 
otstarbekad. Auditiga jõuti järeldusele, et hooned 
vastavad üldiselt Euroopa välisteenistuse vajadustele, ent 
ei paku kohati kuludele vastavat tulu, kuna enamik 
kontoripindadest on liiga suured, välisteenistuse omandis 
on kasutuseta seisvaid hooneid ja delegatsioonides ruume 
üürivatelt organisatsioonidelt küsitavad tasud ei kata 
kohati kõiki kulusid. Auditiga uuritakse loetletud puuduste 
põhjuseid ja antakse soovitusi süsteemide parandamiseks; 
eriti puudutab see Euroopa välisteenistuse plaane 
investeerida hoonete üürimise asemel nende ostmisse.
EUROOPA
KONTROLLIKODA