Intelligentne jäigatiivaline õhusõiduk

Laminaartiiva projekti aerodünaamiline definitsioon. Läbitud on vastassuunas pöörleva avatud rootoriga mootori paigaldamise teostatavuse etapp ja vastassuunas pöörleva avatud rootori katselava katsetamine, sealhulgas numbriline simulatsioon ja skaala maapealne testimine. Suurekiiruselise katseeksemplari automaatlennu katseartiklite projekteerimise ja ehitamise alustamine on saanud heakskiidu. Edukalt on valmistatud esimene laminaartiiva maapealne katseeksemplar (tiiva ülemine paneel).

Keskkonnasäästlik piirkondlik õhusõiduk

Kolmes tegevusvaldkonnas – madala kaaluga konfiguratsioon (LWC), madala müratasemega konfiguratsioon (LNC) ja elektrilennukid (AEA) – jõuti 2010. aastal oluliste verstapostideni, sealhulgas esitati naturaalse laminaartiiva 3D-mudeli esialgne määratlus ja elektrilennuki kontseptsiooni ülesehitus, katsetati intelligentset strukturaalse olukorra hindajat tiivapaneeli skaalal ning parandati komposiitmaterjalide omadusi (positiivsed katsetulemused laboratooriumis rahe mõju kohta). Need valdkonnad aitavad kaasa katselendudele, mis praegu kavatsetakse läbi viia ATR lennukiga.

Keskkonnasäästlik tiivikõhusõiduk

(vaid olulisemad punktid …) Uuritud ja hinnatud on Friendcopter’i aktiivse väändemomendi kontseptsiooni. Välja on töötatud meetodid, mis on vajalikud labade konstruktsiooni optimeerimiseks, ajamisüsteemi integreerimiseks, sensoorsete andmete edastamiseks ning jõuülekandeks ja juhtimisalgoritmideks. Koostatud on nii modelleerimise kui ka tuuletunnelis katsetamise määratlus. Novembris käivitati partnerlus elektrilise sabatiiviku küsimuses, mis on GRC3 puhul oluline verstapost. Algatatud on diiselmootorit ja käivitatava helikopteri optimeerimist käsitlev uuring. Alustatud on helikopteri lendava katseeksemplari tegevuskava integreerimist ning samas kohandatakse helikopteri spetsifikatsioone aeronautilisest diiselmootorist lähtuvalt ja muudetakse turbiinmootoriga kerghelikopterit. Pärast HC-lendude suhtes kohaldatavate kehtivate eeskirjade läbivaatamist on välja töötatud keskkonnasäästlike lennutrajektooride ja madala mürataseme tagamise menetluste spetsifikatsioonid. Märkimisväärseid jõupingutusi tehti testplatvormi PHOENIX (Platform Hosting Operational & Environmental Investigations for Rotorcraft) rakendamiseks.

Keskkonnasäästlikud mootorid (muu hulgas …)

Avatud rootoriga tuuletunneli katsetamise käigus saadud andmeid on edasi analüüsitud ning üle on vaadatud müra modelleerimise vahendid, et võtta arvesse katsestendi abil saadud teavet. Läbi on viidud otseülekandega ja ajamiga avatud rootorite võrdlusuuring.

— Ringikujulise täiteava kontseptsiooni valiku ekspertiis.

— Ringikujulise täiteava materjali ja tootmisprotsessi ekspertiis.

— Korpuse komposiitmaterjali ja tootmisprotsessi ekspertiis.

— Esialgsete moodulite ja mootorisse tehtavate muudatuste kontseptsiooni projekti ekspertiis.

— Esialgse kõrgsurvekompressori kontseptsiooni projekti ekspertiis.

— Esialgse suurekiiruselise madalsurveturbiini kontseptsiooni projekti ekspertiis.

Viidi läbi põhiuuringu ja kogu mootorit hõlmava uuringu projekti ekspertiis. Ekspertiisi pääses palju tehnoloogiaid ning valiti katseeksemplar.

Süsteemid keskkonnasäästlike operatsioonide jaoks

Analüüsitud on nii suurte õhusõidukite kui ka piirkondlike õhusõidukite liike käsitlevaid nõudeid. Selleks et hinnata erinevaid ülesehitusi õhusõiduki tasandil, on edasi arendatud simulatsioonivahendeid. Lisaks on täpsustatud elektrisüsteemide ülesehitust.

Täiendatud on erinevate koostisosade, näiteks jäätõrjesüsteemide, elektrigeneraatorite ja energiamuundurite, elektriliste keskkonnakontrollisüsteemide, turbiinisüsteemide elektrimootorite tehnoloogiat.

Põhjalikumalt on uuritud MTM võimalikke funktsioone ning praegu otsustati järgnevate kasuks:

— keskkonnasäästlik stardi- ja kõrgusevõtmise funktsioon;

— keskkonnasäästlik lennufunktsioon (astmeline ja pidev kõrgusevõtmine);

— keskkonnasäästlik lähenemise funktsioon.

Keskkonnasäästlik projekteerimine

Raalmodelleerimisplatvormi (MCP) kasutuselevõtt: süsteeminõuded ja valideerimiskava anti välja 2010. aasta novembris.

2010. aasta oktoobris valiti elektrivõrgu analüüsimudeli (Electrical Network Analysis Model, ENAM) (SABER) jaoks välja simulatsioonivahend ning avaldati vastavad spetsifikatsioonid/dokumendid.

SABERi ümberarvestustarkvara väljatöötamine: 2010. aasta septembris algas projekt SMART konkursikutsete avaldamisega.

Tehnoloogia hindamine

Analüüsiti seotud välisprojektide (sealhulgas Sourdine II, OPTIMAL ja ERAT) ja nendega seotud pädevusvõrgustike tulemusi. Eesmärk oli uurida kasutatud mudelite, andmete ja hindamismenetluste abil saadud kogemusi, et teha kindlaks sünergia- ja koostöövõimalused.

Samuti on alustatud teabevahetust ühisettevõttega SESAR, kasutusele on võetud süsteemid keskkonnasäästlike operatsioonide jaoks ning läbi on viidud mõned erikoolitused. 2011. aastal saab võimalikuks üksikasjalikum koostöö tänu ühisettevõtete Clean Sky ja SESAR allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumile.