[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 15.5.2007 KOM(2007) 243 lõplik 2007/0088 (CNS) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS mis käsitleb ühisettevõte ARTEMIS loomist ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks manussüsteemides {SEK(2007) 582}{SEK(2007) 583} (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST | 110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Euroopa suutlikkus töötada välja valdkonnapõhised lahendused manussüsteemide jaoks on taganud ELile suure osa selliste põhiliste majandusharude turust nagu mootorsõidukid, tööstus ja energia, telekommunikatsioon ja lennundus. Seda juhtivat positsiooni tuleb tugevdada, rakendades järgmist infotehnoloogiasüsteemide põlvkonda, mis juba mõjutavad meie majandust ja ühiskonda: „arukuse manustamine” tagab uue funktsionaalsuse ja suurendab tarbekaupade väärtust, alates autodest ja lennukitest ja lõpetades mobiiltelefonide ja südamestimulaatoritega, ning suurendab kaupade ja teenuste tootmise ning turustamise rentaablust. Manussüsteemid ei ole olulise tähtsusega mitte ainult Euroopa majandusharude uuenduspotentsiaali ja konkurentsivõime seisukohalt, vaid ka selleks, et võimaldada luua täiesti uusi turge ja sotsiaalseid rakendusi, alates personaalsetest tervishoiusüsteemidest ja lõpetades keskkonnaseirega. Euroopa Ühenduse uurimis-, arendus- ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammis „Koostöö”[1] võetakse kasutusele ühised tehnoloogiaalgatused uue moodusena avaliku ja erasektori partnerlussuhte ellurakendamiseks teadusuuringutes Euroopa tasandil. Ühised tehnoloogiaalgatused väljendavad ELi pühendumust teadusuuringutealaste püüdluste koordineerimisele. Eesmärk on keskenduda veelgi enam strateegiliselt tähtsatele küsimustele, toetades ühiseid ambitsioonikaid teadusuuringute programme valdkondades, mis on konkurentsivõime ja kasvu seisukohast olulise tähtsusega, koguda kokku ja koordineerida ELi tasandil teadusuuringute kriitilist massi, kasutades kõiki teadus- ja arendustegevusse investeerimise allikaid (nii avaliku kui erasektori allikaid), ning tagada tihedam seos teadusuuringute ja uuenduste vahel, aidates nii kaasa Euroopa teadusruumi ja Euroopa konkurentsivõime alaste eesmärkide saavutamisele. Eriprogrammis „Koostöö” on manussüsteemid määratletud ühe valdkonnana, milles ühine tehnoloogiaalgatus võiks olla eriti tulemuslik. Ühised tehnoloogiaalgatused kasvavad eelkõige välja Euroopa tehnoloogiaplatvormide tööst. Mõned Euroopa tehnoloogiaplatvormid on saavutanud niivõrd laia ulatuse ja mahu, et nende strateegiliste teadusuuringute kavade tähtsamate osade ellurakendamine nõuab nii avaliku kui erasektori vahendite märkimisväärset kaasamist. Ühised tehnoloogiaalgatused pakutakse välja kui tõhusad vahendid tehnoloogiaplatvormide vajaduste rahuldamiseks. Käesoleva ettepaneku eesmärk on luua ühisettevõte ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks manussüsteemides (edaspidi „ühine tehnoloogiaalgatus ARTEMIS”). Ühise tehnoloogiaalgatuse ARTEMIS eesmärk on töötada välja üks üleeuroopaline teadus- ja arendustegevuse programm, mis aitab ELi majandusel saavutada maailmas juhtpositsioon manustatud arvutitehnoloogia vallas. See ühine tehnoloogiaalgatus koondab esimest korda liikmesriikide, ELi ja erasektori ressursside kriitilise massi ühteainsasse ühtsesse, paindlikku ja tõhusasse õiguslikku raamistikku; see toetab ka teadus- ja arendustegevuse investeeringuid Euroopas, nähes ette stiimulid ettevõtjatele ja liikmesriikidele oma teadus- ja arendustegevuse kulude suurendamiseks. | 120 | Üldine taust Manussüsteemid on arvutid, mida kasutatakse suuremates süsteemides selliste seadmete nagu autod, kodumasinad, sidevahendid, juhtimis- ja kontoriseadmed kontrollimiseks. Nad on muutumas meid ümbritseva maailma lahutamatuks ja sageli nähtamatuks osaks ning tänapäeval võib neid leida kõikjal. . Üle 90% arvutiseadmetest on sisseehitatud ning prognooside kohaselt on sisseehitatud seadmeid 2010. aastal üle 16 miljardi ning 2020. aastal üle 40 miljardi. Järgmise viie aasta jooksul saavutab manussüsteemide osa lõpptoote väärtuses peamistes majandusharudes tõenäoliselt enneolematult kõrge taseme (nt 36% mootorsõidukites, 37% sides ja 41% tarbeelektroonikas). ELi majanduse praegune struktuur ei taga siiski vajalikku raamistikku, et arendada välja selliseid võimaldavaid tehnoloogiaid ja standardeid, mis on vajalikud, et vastata manussüsteemide ja nende rakenduste arvu ning keerukuse suurenemisest tulenenud suurtele väljakutsetele. ELi konkurentsi- ja uuendusvõime on ohus: ELi tööstus peaks olema suuteline saama kasu tänu „arukuse manustamisele” loodud uutest turgudest ja vältima seda, et kõik suuremad kasusaajad asuvad kolmandates riikides, nagu see juhtus lauaarvutite ja Interneti puhul. Kui Euroopa ei suuda toetada ega hoida andekaid inimesi, ei meelita ta ligi ega hoia kinni parimaid teadlasi. Lisaks sellele on olemas ka nn kultuuririsk: uued süsteemid on tihedalt seotud ELi elanike eluga; Euroopa tööstus peab suutma vastata kohalikule nõudlusele viisil, mis tunnustab Euroopale ainuomaseid eelistusi ja väärtusi. Olles silmitsi selle suure väljakutsega ja hoolimata selle majanduslikust tähtsusest, on manussüsteemide alastesse teadusuuringutesse tehtavad investeeringud ELis tunduvalt väiksemad kui USAs ja Jaapanis. Pealegi on ELi rahastamismaastik killustunud ega suuda väljakutsele veenvalt vastata. Varasematel aastatel on ühenduse raamprogrammide raames tehtud suuri investeeringuid teadus- ja arendustegevusse, kuid kõnealuste investeeringute eelarve on võrreldes Euroopa riiklike teadusuuringute üldeelarvega väga piiratud; valitsustevaheline Eureka võrgustik on kasulik mehhanism ja mõned riiklikud programmid on selles valdkonnas aktiivsed; kõik need jõupingutused on siiski hajutatud ja ei ole keskendunud ühiste eesmärkide saavutamisele. | 139 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Ettepaneku valdkonnas praegu kehtivad õigusnormid puuduvad. | 140 | Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Seitsmes raamprogramm on Euroopa jaoks oluline lähtepunkt, kajastades üksmeelt selles, et Euroopa peab mitmekordistama jõupingutusi teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute suurendamiseks ja nendest suurema tulu saamiseks, et varustada end kui konkurentsivõimeline ja dünaamiline teadmistepõhine majanduspiirkond. Ühised tehnoloogiaalgatused on oluline uuendus seitsmenda raamprogrammi raames, et saavutada suurem keskendumine strateegilistele küsimustele ja koordineerimine, koondades põhivaldkondades tehtavate teadustööde kriitilist massi, ning tagada teadustegevuse ja uuenduste vaheline tihedam seos. Kõnealuse ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamine aitab otseselt saavutada Lissaboni konkurentsivõime suurendamise eesmärke ja Barcelona sihte seoses teadusuuringute rahastamisega. Ühise tehnoloogiaalgatuse ARTEMIS peamistes rakendusvaldkondades saavutatud tulemused toetavad kaudselt ka teisi ELi meetmeid sellistes valdkondades nagu keskkond (seire ja juhtimine), transport (ohutus), energia (juhtimine ja kontroll) ning siseturud (sisseehitatud toodete ja teenuste standardid). Kavandatav algatus on osa laiahaardelisemast ühenduse strateegiast, mille eesmärk on vähendada puudujääke uuendustegevuses ja mille hulka kuulub muuhulgas ka ettepanek Euroopa Tehnoloogiainstituudi asutamiseks. | KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE | Konsulteerimine huvitatud isikutega | 211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus ARTEMISe tehnoloogiaplatvormi loomisele 2004. aasta jaanuaris järgnes manussüsteemide küsimuse põhjalik arutelu komisjoni ning teadus- ja arendustegevuse sidusrühmade vahel. Riiklike ametiasutustega konsulteeriti kõnealuse platvormi töörühma „Mirror Group” raames, mille töös osalesid 24 liikmesriigi ja raamprogrammiga ühinenud riikide esindajad. Strateegilist teadusuuringute kava ning ühisettevõtte juhtimis- ja tegevusküsimusi esitleti ja arutati sellistel suurtel avalikel üritustel nagu ARTEMISe aastakonverentsid (Rooma 2004, Pariis 2005, Graz 2006), infoühiskonna tehnoloogia konverents IST 2006 (Helsingi) ja ARTEMISe strateegilise teadusuuringute kava avalik esitlus 2006. aasta märtsis (Brüssel). Selle protsessi viimase etapina toimusid mitmetel kohtumistel (sõltumatute konsultantide kaasabil) ulatuslikud arutelud, et koondada kokku ja vaadata läbi varasemad tulemused, ning nende arutelude tulemusena täiendati juhtimisstruktuuri ja algatuse mõju hinnangut veelgi. Majandusliku mõju seisukohast tuginesid konsultatsioonid peamiselt avaliku sektori turuandmetele ja eelkõige kahele 2005. aastal avaldatud uurimusele (üks neist tehti pärast komisjoni korraldatud avalikku pakkumiskonkurssi), milles kirjeldati üksikasjalikult manussüsteemide valdkonda kui tervikut – võttes arvesse tehnoloogilisi, sektoripõhiseid turu- ja rahastamisaspekte – ja hinnati kvantitatiivselt tarkvarategevuse mõju maailma majandusele, keskendudes manus- ja tarkvaramahukate süsteemide sisemisele arendamisele nii info- ja arvutitehnoloogiasektoris kui ka muudes sektorites. | 212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Avaliku ja erasektori sidusrühmade laialdane ja pidev osalemine konsultatsioonidel tagas õigeaegse ja asjakohase tagasiside, mida arvestati ettepaneku väljatöötamisel. | Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine | 221 | Asjaomased teadus-/erialavaldkonnad Kavandatud ühise tehnoloogiaalgatuse raames rakendatava strateegilise teadusuuringute kava väljatöötamisse kaasati ettevõtjate ja teadlaste manussüsteemide alased teadmised ning juhtimise ja avaliku haldusega seotud küsimuste puhul töörühmas „Mirror Group” osalevate liikmesriikide esindajate teadmised. | 222 | Kasutatud metoodika Eksperdid kohtusid mitmetel temaatilistel seminaridel ning arutasid eesmärke ja prioriteete, võttes arvesse ELi peamisi juhiseid, aruandeid ja uurimusi ning Eurekast (ITEA ja Medea+ klastrid) saadud lähteandmeid. Seejärel töötas väiksem ekspertide rühm välja strateegilise teadusuuringute kava, mida arutati laiema avalikkusega. | 223 | Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti Konsulteeriti Euroopa peamiste manussüsteemidega tegelevate ettevõtjatega ning nende tarnijate ja kasutajatega, samuti Euroopa juhtivate tipptaseme teadusorganisatsioonidega.[2] | 2249 | Kokkuvõte saadud ja kasutatud nõuannetest Pöördumatute tagajärgedega tõsiste ohtude olemasolu ei ole märgitud. | 225 | Ühine tehnoloogiaalgatus ARTEMIS saab mobiliseerida strateegilise teadusuuringute kava rakendamiseks vajaliku teadus- ja arendustegevuse ressursside kriitilise massi ja tagab paindliku aluse avaliku ja erasektori ühismeetmetele, et luua Euroopas manussüsteemide avalikuks uuendamiseks viljakas ökosüsteem. | 226 | Eksperdiarvamuse avalikustamiseks kasutatud vahendid Teave strateegilise teadusuuringute kava ja ühise tehnoloogiaalgatuse väljatöötamise kohta on avalikustatud eelnimetatud avalikel üritustel, ARTEMISe tehnoloogiaplatvormi aruandes „ARTEMISe ülesehitamine” ja ARTEMISe strateegilises teadusuuringute kavas, samuti komisjoni poolt ja ARTEMISe veebisaitidel. | 230 | Mõju hindamine Kavandatav määrus on läbinud komisjoni mõju hinnangu menetluse, mille tulemused on lisatud ettepanekule. Mõju hindamise põhijäreldus on, et ühine tehnoloogiaalgatus ARTEMIS tagab süsteemi kavandamis- ja väljatöötamiskulude osas oluliselt paremad tulemused kui baasvariant („tavapärane tegevus”). Samuti suurendab see teadus- ja arendustegevusse suunatud ühenduse (riikliku ja erasektori) toetuse võimendavat mõju ning tagab tõhusama ja usaldusväärsema teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni raamistiku, mis vastupidiselt baasvariandile kõrvaldab eelarvega seotud ebakindluse, ratsionaliseerib menetlusi ja lühendab tähtaegu. See omakorda laiendab osalejate ringi ja suurendab teadus- ja arendustegevuses osalevate uute partnerite arvu. Positiivne on ka see, et ühise tehnoloogiaalgatuse ARTEMIS kaudu kulutatav liikmesriikide raha eraldatakse Euroopas rakendatavate ühiste menetluste ja töökavade kaudu, saavutades ELi tasandi väljamaksetega sarnase ja baasvariandi stsenaariumiga võrreldes palju suurema mõju. | ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG | 305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Käesolev ettepanek koosneb nõukogu määrusest ühisettevõtte ARTEMIS loomise kohta ja sellele lisatud põhikirjast. | 310 | Õiguslik alus Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 171. Ühisettevõte ARTEMIS on ühenduse asutus ja selle eelarve täitmise kinnitab seetõttu Euroopa Parlament,[3] võttes siiski arvesse ühiste tehnoloogiaalgatuste kui avaliku ja erasektori partnerluste olemusest ning eelkõige erasektori panusest tulenevat eripära. | 320 | Subsidiaarsuse põhimõte | Liikmesriigid ei saa täiel määral saavutada ettepaneku eesmärke järgmistel põhjustel: | 321 | Liikmesriigid ei suuda neid probleeme ise lahendada, kuna ELi tasandil puudub asjakohane õiguslik ja organisatsiooniline raamistik. ELi senine teadus- ja arendustegevuse rahastamine on killustatud: liikmesriikide tasandil on vastavad teadus- ja arendustegevused jaotatud mitme, mõnel juhul täiesti eraldiseisva programmi vahel. Mitmed liikmesriigid osalevad Eureka võrgustikus, kuid see on altpoolt tulev algatus, millel on sellised üldteada puudused nagu pikad viivitused, toimingute dubleerimine ja riikliku rahastamise prognoosimatus. | Ühenduse meetmetega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmistel põhjustel: | 324 | Vaid ühenduse meetmega saab luua õigusliku raamistiku, mis võimaldab tõhusalt koguda vahendeid teadus- ja arendustegevusega tegelevatelt ettevõtjatelt, komisjonilt ja liikmesriikide valitsustelt. Ühenduse ja liikmesriikide rahastamise reguleerimine aitab oluliselt kaasa Euroopa teadusruumi arengule. | 325 | Kõnealuse algatuse eeldatav kasu on järgmine: o Liikmesriikide jõupingutuste ühendamine, püüdes saavutada strateegilise teadusuuringute kava raames ühiseid Euroopa tasandil määratletud eesmärke ning valides teadus- ja arendusprojekte ühist ja ainust Euroopa protsessi kasutades. See ühendamine aitab välja kujundada Euroopa teadusruumi manussüsteemide valdkonnas. o Suurem paindlikkus liikmesriikide selliste ressursside mobiliseerimisel, mis on juba valmis tegutsema ühiste eesmärkide saavutamise nimel. o Ühenduse rahastamise võimendav mõju, mis loob ettevõtjatele ja liikmesriikidele stiimuleid nendepoolse rahastamise suurendamiseks, aidates seeläbi otseselt kaasa Barcelona eesmärkide saavutamisele. o Programmi tõhusus, ühendades Eureka ja Euroopa programmide tugevad küljed ja kõrvaldades nende puudused; Eurekaga võrreldes aitab see vältida ebakindlust liikmesriikide eelarvetes ning hindamis- ja järelevalvetoimingute dubleerimise. o Majanduslik tõhusus – projektidele kuluv aeg lüheneb, mis võimaldab ettevõtjatel projekte kiiremini ellu viia ja seega lühendada teadusuuringute tulemuste turuleviimisele kuluvat aega. o Majanduslik mõju selliste tehnoloogiliste eesmärkide saavutamise kaudu nagu ELi tööstuse suurem konkurentsivõime. | 327 | Ühine tehnoloogiaalgatus ARTEMIS on teedrajav lähenemisviis, mis ühendab Euroopa integratsioonist tuleneva kasu majanduslike eesmärkide ja poliitika kiire kohandatavusega ning tagab liikmesriikide osaluse ja riiklike kohustuste paindlikkuse viisil, mis on praeguste vahenditega võimatu. | Seetõttu on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. | Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel: | 331 | Kavandatav ühisettevõte on ainus lihtne lahendus, mis vastab meetme eesmärkide saavutamise piirangutele ja tingimustele. Tegemist on pikaajalise juriidilisest isikust struktuuriga, mis tagab selge õigusliku raamistiku, mis reguleerib teadus- ja arendustegevusega tegelevate ettevõtjate, liikmesriikide asutuste ja ühenduse koostööd ning nende osalemist avaliku ja erasektori partnerluses. Sidusrühmade osalemine on väga oluline. Kuna algatus keskendub majandusliku konkurentsivõime seisukohast väga olulistele tööstuslikele eesmärkidele, on ettevõtjate osalemine vajalik, et suunata teadusuuringute prioriteetide ja innovatsioonipoliitika väljatöötamist. Liikmesriikide osavõtt on vajalik selleks, et kaasata need rahalised vahendid, mis on ette nähtud riiklike teadus- ja arendusalaste jõupingutuste rahastamiseks selles valdkonnas. Lisaks on komisjonil oluline roll integratsiooniprotsessi juhtimisel, partnerite eri huvide tasakaalustamisel ja piisava kontrolli tagamisel ühenduse rahalise toetuse üle. Kavandatud meetmega saavutatakse vajalik integratsioon ELi tasandil, tagades samal ajal liikmesriikide osalemise paindlikkuse. See võimaldab teha riiklikul tasandil maksimaalse osa sellistes valdkondades tehtavatest otsustest nagu konkursikutsetega seotud finantskohustused ja võimaluse korral riiklike menetluste kasutamise toetuslepingute sõlmimisel, kulunõuete töötlemisel, maksete tegemisel ja auditeerimisel. | 332 | Tänu menetlustoimingute tegemisele riiklikul tasandil loob ühisettevõte otsuste tegemise ning finants- ja haldustoimingute tugistruktuuri. Selline rakendamisviis ei kahjusta riiklikke ametiasutusi, vaid kasutab lepingulisi mudeleid, mis on teadus- ja arendustegevusega tegelevatele ettevõtjatele tuttavad, ning on iseäranis kulutasuv: prognooside kohaselt moodustavad tegevuskulud alla 1,5% ühisettevõtte algatatud teadus- ja arendustegevuste kogukuludest. | Õigusakti valik | 341 | Kavandatud õigusakt: määrus. | 342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Sellise õigusliku raamistiku loomine, mis võimaldab tõhusalt ühendada erasektori, liikmesriikide ja ühenduse vahendid ühenduse osalusega ettevõttes, eeldab nõukogu määrust. | MÕJU EELARVELE | 401 | Hinnangute järgi on ühenduse maksimaalsed eelarvelised kulud ühisettevõtte ARTEMIS algusperioodil (2017. aastani) 420 miljonit eurot, mis tuleb kanda enne 31. detsembrit 2013, s.t seitsmenda raamprogrammi eelarveperioodi lõpus. Esialgsed kulutused – 42,5 miljonit eurot – tuleb teha 2008. aastal. | LISATEAVE | 510 | Lihtsustamine | 511 | Ettepaneku rakendamine lihtsustab (ELi või riiklike) ametiasutuste ja eraõiguslike isikute haldustoiminguid. | 513 | Võrreldes praeguse rahastamise korraga Eureka raames, lihtsustub halduskord ühisettevõtte loomise tulemusel oluliselt: o Eelarveline ebakindlus kõrvaldatakse liikmesriikide ametiasutuste formaalsete finantskohustuste kaudu seoses ühisettevõtte algatatud konkursikutsetega. o Kaotatakse praegu nii liikmesriikide kui valitsustevahelisel tasandil kohaldatavate hindamistoimingute dubleerimine. | 514 | o Teadus- ja arendustegevuse alaste ettepanekute ettevalmistamise kestus lüheneb ja kulud vähenevad. o Täiustatakse aruandluskorda projekti elluviimise ajal. Iga projekti kohta esitatakse ainult üks aruanne ühisettevõttele, selle asemel, et esitada aruandeid Eurekale ja kõigile projekti rahastanud riikidele. | 1. 2007/0088 (CNS) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS mis käsitleb ühisettevõte ARTEMIS loomist ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks manussüsteemides EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artikleid 171 ja 172, võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[4] võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[5] võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[6] ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ,[7] mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013), edaspidi „seitsmes raamprogramm“, nähakse ette ühenduse toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mis rakendatakse ühisettevõtete kaudu asutamislepingu artikli 171 tähenduses. Kõnealused ühised tehnoloogiaalgatused tulenevad juba kuuenda raamprogrammi raames loodud Euroopa tehnoloogiaplatvormidest ning hõlmavad oma valdkonna valitud uurimissuundi. Ühised tehnoloogiaalgatused peaksid ühendama erasektori investeeringud ja Euroopa avaliku sektori, sealhulgas seitsmenda raamprogrammi raames toimuva rahastamise. (2) Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsuses nr 971/2006/EÜ,[8] mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“ (edaspidi „eriprogramm „Koostöö““), rõhutatakse vajadust ambitsioonikate üleeuroopaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete järele, mille abil on võimalik kiirendada põhitehnoloogiate arengut ühenduse tasandil ulatuslike teadusmeetmete, eelkõige ühiste tehnoloogiaalgatuste käivitamise kaudu. (3) Majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni tegevuskavas rõhutatakse vajadust luua ühenduses soodsad tingimused investeeringuteks teadmistesse ja innovatsiooni, et suurendada konkurentsivõimet, majanduskasvu ja tööhõivet. (4) 25.–26. novembri 2004. aasta järeldustes ärgitas nõukogu komisjoni tehnoloogiaplatvormide ja ühiste tehnoloogiaalgatuste ideed edasi arendama. Nõukogu rõhutas, et kõnealused algatused võiksid kaasa aidata kogu ühenduse teadusuuringutealaste püüdluste koordineerimisele eesmärgiga saavutada koostoime olemasolevate skeemide, näiteks EUREKA ja COST tegevusega, võttes arvesse nende olulist panust uurimis- ja arendustegevusse. (5) Manussüsteemide valdkonnas tegutsevad Euroopa äriühingud ning teised uurimis- ja arendusorganisatsioonid asusid juhtima manussüsteemide Euroopa tehnoloogiplatvormi (edaspidi „tehnoloogiaplatvorm ARTEMIS“) loomist kuuenda raamprogrammi raames. Tehnoloogiaplatvormiga ARTEMIS töötati välja strateegiline teadusuuringute kava, lähtudes ulatuslikust nõupidamisest avaliku ja erasektori sidusrühmadega. Strateegilises teadusuuringute kavas määrati kindlaks manussüsteemide valdkonna prioriteedid ning anti soovitused kõnesoleva valdkonna ühise tehnoloogiaalgatuse suundade kohta. (6) Manussüsteemide ühine tehnoloogiaalgatus vastab komisjoni 6. aprilli 2005. aasta teatisele[9] „Majanduskasvu soodustava Euroopa teadusruumi loomine“ ja 20. juuli 2005. aasta teatisele[10] „Ühismeetmed majanduskasvu kiirendamiseks ja tööhõive tõstmiseks: ühenduse Lissaboni kava“, viidates uuele ja ambitsioonikamale lähenemisviisile laiaulatuslikele avaliku ja erasektori partnerlustele Euroopa konkurentsivõime seisukohalt peamiselt huvipakkuvates valdkondades, mis määrati kindlaks dialoogis tööstusega. (7) Manussüsteemide ühine tehnoloogiaalgatus vastab vajadusele toetada 2006. aasta jaanuari aruandes „Innovaatilise Euroopa loomine“ täpsustatud valdavat side- ja infotehnoloogiat. Aruandes kiidetakse ka ARTEMISe ühist tehnoloogiamudelit, milles selge õigusliku struktuuri raames ning ühtlustatud ja sünkroniseeritud viisil ühendatakse riikide ja ühenduse poolne rahastamine. (8) Manussüsteemide ühine tehnoloogiaalgatus peaks looma jätkusuutliku avaliku ja erasektori partnerluse ning suurendama ja võimendama era- ja avaliku sektori investeeringuid manussüsteemide valdkonda Euroopas, mistõttu käesoleva määrusega hõlmatakse liikmesriigid ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riigid. Manussüsteemide ühine tehnoloogiaalgatus peaks samuti saavutama raamprogrammi, tööstuse, riiklike uurimis- ja arendusprogrammide ning valitsustevaheliste uurimis- ja arendusskeemide (EUREKA) poolse ressursside ja rahastamise tõhus koordineerimine ning koostoime, aidates sel moel kaasa Euroopa majanduskasvu, konkurentsivõime ja säästva arengu tugevdamisele tulevikus. Algatuse eesmärk peaks olema kõikide uurimisalaseid jõupingutusi ühendavate ja koondavate sidusrühmade, näiteks tööstuse, riigiasutuste, akadeemiliste ringkondade ja uurimiskeskuste vahelise koostöö edendamine. (9) Manussüsteemide ühine tehnoloogiaalgatus peaks määratlema ühiselt kokkulepitud teadusuuringute kava (edaspidi „teadusuuringute kava“), mis täpselt järgib tehnoloogiaplatvormi ARTEMIS väljatöötatud strateegilise teadusuuringute kava soovitusi. Kõnealuse teadusuuringute kava raames tuleks kindlaks määrata manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamise ja vastuvõtmise uurimisprioriteedid eri kohaldamisvaldkondades ning need korrapäraselt läbi vaadata, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ning võimaldada uute turgude ja sotsiaalsete rakenduste tekkimist. (10) Manussüsteemide ühine tehnoloogiaalgatus peaks olema suunatud asukohast sõltumatute, koostalitlusvõimeliste ja kulutõhusate, võimsate, turvaliste ja kindlate elektrooniliste ja tarkvarasüsteemide konstrueerimisele, arendamisele ja levitamisele. Selles tuleks välja pakkuda eeskuju ja struktuur, mis pakub antud rakendustele ühtseid struktuurilahendusi; vahetarkvara, mis võimaldab takistusteta ühenduvust ja koostalitlusvõimet; ning integreeritud projekteerimistarkvara meetodid ja vahendid kiireks arenguks ja prototüüpimiseks. (11) Manussüsteemide ühise tehnoloogiaalgatuse siht ja ulatus, vajalikud rahalised ja tehnilised ressursid ning ressursside ja rahastamise tõhusa koordineerimise ja koostoime saavutamise vajadus nõuavad ühenduse meetmeid. Seetõttu on manussüsteemide ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks vaja luua juriidilisest isikust ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte ARTEMIS“) vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 171. Selleks et tagada seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) raames algatatud teadusuuringute asjakohane haldamine tuleks ühisettevõte ARTEMIS luua perioodiks, mis lõpeb 31. detsembril 2017. Perioodi võib pikendada. (12) Ühisettevõtte ARTEMIS peaks looma ühendus ja selle eelarve täitmise aruande peaks kinnitama Euroopa Parlament[11] nõukogu soovituse põhjal, võttes siiski arvesse ühise tehnoloogiaalgatuse eripära, mis tuleneb avaliku ja erasektori partnerlusest ning eelkõige erasektori toetust eelarvele. (13) Ühisettevõte ARTEMIS peaks täitma kohustused vastavalt rahvusvahelistele lepingutele. Selleks tuleks ühisettevõtet ARTEMIS käsitada rahvusvahelise organisatsioonina Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused)[12] artikli 22 tähenduses, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta)[13] artikli 15 tähenduses. (14) Ühisettevõtte ARTEMIS eesmärke tuleks taotleda avaliku ja erasektori ressursside ühendamise teel, et toetada uurimis- ja arendustegevust projektide kujul.[14] Selleks peaks ühisettevõte ARTEMIS olema suuteline korraldama teadusuuringute kava rakendamise projektideks projektikonkursse. Uurimis- ja arendustegevus peaks järgima seitsmendas raamprogrammis kohaldatavaid eetika põhialuseid. (15) Ühisettevõtte ARTEMIS asutajaliikmed peaksid olema Euroopa Ühendus, […] ning ARTEMISIA – ühing, mis esindab manussüsteemide valdkonnas tegutsevaid äriühinguid Euroopas ning muid uurimis- ja arendusorganisatsioone. Ühisettevõte ARTEMIS peaks olema avatud uutele liikmetele. (16) Ühisettevõtte ARTEMIS töökorraldus ja tegevuse põhimõtted tuleks sätestada ühisettevõtte ARTEMIS põhikirjas. (17) ARTEMISIA on allkirjastanud ühisettevõtte ARTEMIS asutamist ja rakendamist toetava kinnituskirja. (18) Uurimis- ja arendustegevust tuleks osaliselt toetada Euroopa Ühenduse toetusega ühisettevõttele ARTEMIS. (19) Uurimis- ja arendustegevuse riiklik rahastamine ühisettevõtte ARTEMIS avaldatud konkursikutse alusel peaks koosnema ARTEMISe liikmesriikide poolsest riiklikust rahalisest toetusest ja ühisettevõtte ARTEMIS rahalisest toetusest. Ühisettevõtte ARTEMIS rahaline toetus peaks olema protsentuaalne osa projektides osalejate uurimis- ja arenduskuludest. Iga projektikonkursi puhul peaks see protsentuaalne osa olema kõikide projektides osalejate jaoks võrdne. (20) Ühisettevõtte ARTEMIS tegevusaja jooksul peaksid projektides osalevad uurimis- ja arendusorganisatsioonid tagama ressursid, mis on võrdsed teadus- ja arendustegevuse kogu riikliku rahastamisega või sellest suuremad. (21) Vajadus tagada stabiilsed tööhõivetingimused ja töötajate võrdne kohtlemine ning kaasata kõrgelt kvalifitseeritud teadus- ja tehnikaspetsialiste, nõuab, et kõigi ühisettevõttesse ARTEMIS värvatavate töötajate suhtes kohaldataks Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ning Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi („personalieeskirjad“). (22) Arvestades, et ühisettevõte ARTEMIS ei ole loodud majanduslikul eesmärgil, on tema ülesannete täitmiseks vaja, et ühisettevõtte ARTEMIS ja selle töötajate suhtes kohaldataks Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli. (23) Juriidilise isiku staatust omava asutusena peaks ühisettevõte ARTEMIS olema oma toimingute eest vastutav. Vajaduse korral peaks Euroopa Ühenduste Kohus olema pädev lahendama ühisettevõtte tegevusest tulenevaid vaidlusi. (24) Komisjon ja ühisettevõte ARTEMIS peaksid oma edusammudest korrapäraselt aru andma nõukogule ja Euroopa Parlamendile. (25) Ühisettevõttel ARTEMIS peaks olema raamfinantsmääruse[15] põhimõtetel rajanev eraldi finantsmäärus, mille suhtes on komisjoniga eelnevalt konsulteeritud, ning mille puhul võetakse arvesse selle tegevusega seotud erivajadusi, mis tulenevad eelkõige vajadusest ühendada ühenduse ja riiklik rahastamine teadus- ja arendustegevuse tõhusaks ja õigeaegseks toetamiseks. (26) Tuleks võtta asjakohased meetmed rikkumiste ja pettuste vältimiseks ning astuda vajalikud sammud, et nõuda tagasi kaduma läinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta,[16] nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest,[17] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1073/1999, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti juurdlusi.[18] (27) Intellektuaalomandi kaitse poliitika peaks edendama teadmiste loomist ja kasutamist. (28) Komisjon ja ARTEMISIA peaksid võtma kõik vajalikud ettevalmistavad meetmed ühisettevõtte ARTEMIS asutamiseks. (29) Kuna kavandatud meetme eesmärke, eelkõige ühisettevõtte ARTEMIS asutamist, ei ole võimalik täiel määral saavutada liikmesriikide tasandil, sest puudub nõuetekohane õiguslik ja organisatsiooniline raamistik Euroopa tasandil, ning kuna eesmärki saab paremini saavutada ühenduse tasandil, sest ainult ühendus saab luua teadus- ja arendustegevuse õigusliku ja organisatsioonilise raamistiku, mis võimaldab teadus- ja arendustegevuses osalejate, komisjoni ja riikide valitsuste ressursside tõhusat ühendamist, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mida on vaja kõnealuste eesmärkide saavutamiseks. ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Ühisettevõtte asutamine 1. Manussüsteemide ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks asutatakse asutamislepingu artikli 171 tähenduses ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte ARTEMIS“) perioodiks, mis lõpeb 31. detsembril 2017. Perioodi võib pikendada käesoleva määruse läbivaatmise kaudu. 2. Ühisettevõte ARTEMIS on juriidiline isik. Ühisettevõttel ARTEMIS on igas liikmesriigis kõige ulatuslikum õigus- ja teovõime, mis vastavalt selle riigi seadustele kuulub juriidilistele isikutele. Eelkõige võib ta omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus hagejaks või kostjaks. Ühisettevõtet käsitatakse rahvusvahelise organisatsioonina direktiivi 2004/17/EÜ[19] artikli 22 punkti c ja direktiivi 2004/18/EÜ[20] artikli 15 punkti c tähenduses. 3. Ühisettevõtte asukoht on Belgias Brüsselis. 4. Ühisettevõtte ARTEMIS põhikiri on esitatud lisas. Artikkel 2Eesmärgid Ühisettevõte ARTEMIS aitab kaasa Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) ning Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“ teema „Info- ja sidetehnoloogia“ rakendamisele. Eelkõige on ühisettevõttel järgmised ülesanded: 2. määratleda ja rakendada teadusuuringute kava manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamiseks eri kohaldamisvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ning jätkusuutlikkust ning võimaldada uute turgude ja sotsiaalsete rakenduste tekkimist. Teadusuuringute kava rakendamistegevust nimetatakse edaspidi „uurimis- ja arendustegevuseks“; 3. toetada uurimis- ja arendustegevuse rakendamist, eelkõige määrata projektikonkursside alusel valitud projektides[21] osalejatele rahalist toetust; 4. edendada avaliku ja erasektori partnerlust eesmärgiga mobiliseerida ja ühendada ühenduse, riikide ja erasektori jõupingutused, suurendades uurimis- ja arendustegevuse koguinvesteeringuid manussüsteemide valdkonnas ning edendades avaliku ja erasektori vahelist koostööd; 5. tagada manussüsteemide ühise tehnoloogiaalgatuse tõhusus ja kestvus; 6. saavutada manussüsteemide valdkonnas Euroopa uurimis- ja arendustegevusalaste jõupingutuste koostoime ja koordineerimise, sealhulgas nimetatud valdkonnaga seotud sellise tegevuse integreerimine ühisettevõttesse ARTEMIS, mida praegu rakendatakse valitsustevaheliste uurimis- ja arendusskeemide (EUREKA) kaudu. Artikkel 3Liikmed 1. Ühisettevõtte ARTEMIS asutajaliikmed (edaspidi „asutajaliikmed“) on: 7. Euroopa Ühendus, keda esindab komisjon; 8. [ …… ]; 9. ARTEMISIA ühing (edaspidi „ARTEMISIA“). 2. Järgmised üksused võivad saada ühisettevõtte ARTEMIS liikmeks tingimusel, et nad toetavad artiklis 2 kirjeldatud eesmärke: 10. teised liikmesriigid ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riigid; 11. kõik riigid, kes ei ole ELi liikmesriigid, kandidaatriigid ega assotsieerunud riigid (edaspidi „kolmandad riigid“), kuid kes rakendavad manussüsteemide valdkonnas uurimis- ja arenduspoliitikat või -programme; 12. kõik juriidilised isikud, kes on suutelised ühisettevõtte ARTEMIS eesmärkide täitmist oluliselt rahaliselt toetama. 3. Lõikes 2 osutatud asutajaliikmeid ja uusi liikmeid nimetatakse edaspidi „liikmeteks“. 4. Ühisettevõtte ARTEMIS liikmesriike ja assotsieerunud riike nimetatakse edaspidi „ARTEMISe liikmesriikideks“. Artikkel 4Rahastamisallikad 1. Ühisettevõtte ARTEMIS tegevust rahastatakse ühiselt ühisettevõtte liikmete osamaksete ja mitterahaliste toetuste kaudu, millega rahastatakse jooksvaid kulusid[22] ning uurimis- ja arendustegevust. 2. Ühisettevõtte ARTEMIS jooksvaid kulusid rahastatakse perioodil, mis lõpeb 31. detsembril 2017, järgmistest toetustest: 13. ARTEMISIA rahaline toetus summas kuni 20 miljonit eurot või kuni 1% projektide kogukuludest,[23] olenevalt sellest, kumb summa on suurem, kuid mitte üle 30 miljoni euro; 14. ühenduse rahaline toetus summas kuni 10 miljonit eurot; 15. ARTEMISe liikmesriikide mitterahalised toetused. 3. Ühisettevõtte ARTEMIS uurimis- ja arendustegevust rahastatakse perioodil, mis lõpeb 31. detsembril 2017, järgmistest toetustest: 16. projektide rahastamiseks ühenduse rahaline toetus summas kuni 410 miljonit eurot; 17. ARTEMISe liikmesriikide rahalised toetused iga-aastaste kohustustena, mis makstakse otse välja uurimis- ja arendustegevuses osalevatele uurimis- ja arendusorganisatsioonidele; 18. uurimis- ja arendusorganisatsioonide mitterahalised toetused, millega need organisatsioonid tasuvad oma osa projektidele vajalikest kuludest. 4. Ühenduse maksimaalne toetus ühisettevõttele ARTEMIS on 420 miljonit eurot, mis makstakse Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“ teemale „Info- ja sidetehnoloogia“ eraldatud eelarveassigneeringutest, kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) artikli 54 lõike 2 punkti b sätetega. 5. Ühenduse rahalise toetuse eraldamise kord kehtestatakse üldlepinguna ja iga-aastaste rahastamislepingutena, mille sõlmib komisjon ühenduse nimel ja ühisettevõte ARTEMIS. 6. Ühisettevõtte ARTEMIS liikmete rahalised toetused makstakse osamaksetena. 7. Kõik ühisettevõtte ARTEMIS uued liikmed, kes ei ole liikmesriigid ega assotsieerunud riigid, maksavad ühisettevõttele ARTEMIS rahalist toetust. Artikkel 5Juhtorganid Ühisettevõtte ARTEMIS juhtorganid on: - juhatus; - ametiasutuste nõukogu; - tööstus- ja teaduskomitee; - tegevdirektor. Artikkel 6Finantsmäärus 1. Ühisettevõtte ARTEMIS finantsmäärus põhineb raamfinantsmääruse[24] põhimõtetel. See võib kõrvale kalduda raamfinantsmäärusest, kui ühisettevõtte ARTEMIS tegevusega seotud erivajadused seda nõuavad ning kui komisjoniga on eelnevalt konsulteeritud. 2. Ühisettevõttel ARTEMIS on oma siseaudit. Artikkel 7Uurimis- ja arendustegevuse rahastamine 1. Ühisettevõtte ARTEMIS avaldatud konkursikutse alusel valitud projektide riiklik rahastamine koosneb ARTEMISe liikmesriikide poolsest riiklikust rahalisest toetusest ja ühisettevõtte ARTEMIS rahalisest toetusest. 2. Ühenduse toetust ühisettevõttele ARTEMIS kasutatakse projektide rahastamiseks projektikonkursside alusel. Kõnealust rahastamist on õigus saada järgmistel juriidilistel isikutel: 19. ARTEMISe liikmesriikides asutatud juriidilised isikud, kes on ühisettevõtte ARTEMIS pakkumismenetluse alusel sõlminud selliseks projektiks toetuslepingu asjaomase riigiasutusega; 20. juriidilised isikud, kes on asutatud teistes liikmesriikides või assotsieerunud riikides, mis ei ole ühisettevõtte ARTEMIS liikmed. Sel juhul võivad nimetatud riigid sõlmida ühisettevõttega ARTEMIS halduskokkuleppeid, et hõlbustada oma riigi territooriumil paiknevate uurimis- ja arendusorganisatsioonide osalemist. 3. Ühisettevõtte ARTEMIS algatatud ja avaldatud projektikonkurssides näidatakse ära iga konkursi kogueelarve. Kõnealuses eelarves näidatakse ühisettevõtte ARTEMIS iga liikmesriigi poolt riigi tasandil panustatav summa ning ühisettevõtte ARTEMIS rahalise toetuse hinnanguline summa. Konkursikutsetes esitatakse hindamiskriteeriumid, lähtudes konkursi eesmärkidest. 4. Ühisettevõtte ARTEMIS rahaline toetus iga konkursi eelarvele on 55% ARTEMISe liikmesriikide panustatud kogusummast, välja arvatud juhul, kui ametiasutuste nõukogu otsustab ühenduse esindaja ettepanekul teisiti. 5. Projektikonkursside, taotluste hindamise ja valiku puhul järgitakse järgmiseid eeskirju: 21. Ühisettevõtte ARTEMIS algatatud projektikonkursid on avatud ARTEMISe liikmesriikides ning Euroopa Liidu teistes liikmesriikides või assotsieerunud riikides asutatud osalejatele. 22. Konkursikutsete vastuseks esitatud projektitaotluste konsortsiumidesse peab kuuluma vähemalt kolm mitteseotud ettevõtet,[25] mis on asutatud vähemalt kolmes ARTEMISe liikmesriigis. 23. Hindamis- ja valikuprotsessiga tagatakse, et ühisettevõtte ARTEMIS riikliku rahastamise jaotamisel järgitakse kompetentsuse ja konkurentsi põhimõtet. 24. Pärast taotluste hindamist koostab ametiasutuste nõukogu taotluste pingerea, lähtudes selgetest hindamiskriteeriumidest ja taotluste ühispanusest konkursi eesmärgi saavutamisse. 25. Ametiasutuste nõukogu otsustab taotluste valiku ning riikliku rahastamise jaotamise valitud taotluste vahel olemasoleva eelarve piires, võttes arvesse kõiki riiklikke abikõlblikkuskriteeriumeid. Otsus on ARTEMISe liikmesriikide suhtes siduv ning täiendavat hindamis- ega valikuprotsessi ei toimu. 6. Projektide rahastamisel järgitakse järgmiseid eeskirju: 26. Ühisettevõtte ARTEMIS rahaline toetus projektides osalejatele on protsentuaalne osa projekti rakendamisel kantud kogukuludest, mille toetuslepingut väljastav rahastamisasutus on vajaduse korral kindlaks määranud. Kõnesoleva protsentuaalse osa määrab igal aastal kindlaks ühisettevõte ARTEMIS ning see on kuni 16,7%. See protsentuaalne osa on iga projektikonkursi puhul kõikide projektides osalejate jaoks võrdne. 27. ARTEMISe liikmesriigid kehtestavad kooskõlas riiklike eeskirjadega projektis osalejatega toetuslepingud, eelkõige abikõlblikkuskriteeriumide ning muude vajalike õiguslike ja finantsnõuete osas. Asjakohasel juhul makstakse riiklikud rahalised toetused ARTEMISE liikmesriikidelt projektides osalejatele otse välja, kooskõlas riiklike toetuslepingutega. ARTEMISe liikmesriigid teevad suuri jõupingutusi, et ajaliselt ühitada toetuslepingute kehtestamine ja maksta riiklikud toetused välja õigeaegselt. Artikkel 8Personalieeskiri 1. Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ning Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi ning Euroopa ühenduse institutsioonide poolt nende personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamiseks ühiselt vastuvõetud eeskirju kohaldatakse ühisettevõtte ARTEMIS personali ja tegevdirektori suhtes. 2. Oma personali suhtes täidab ühisettevõte ARTEMIS volitusi, mis on ametisse nimetavale asutusele antud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade kohaselt ning lepinguid sõlmima volitatud isikule antud Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste kohaselt. 3. Kokkuleppel komisjoniga võtab juhatus vajalikud rakendusmeetmed kooskõlas Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ning Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 110 ettenähtud korraga. 4. Juhatus võib vastu võtta sätteid, millega lubatakse lähetada eksperte liikmesriikidest ühisettevõttesse ARTEMIS. Artikkel 9Privileegid ja immuniteedid Ühisettevõtte ARTEMIS ja tema töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli. Artikkel 10Vastutus 1. Ühisettevõtte ARTEMIS lepingulist vastutust reguleeritakse asjaomaste lepingusätete suhtes kohaldatavate õigusaktidega. 2. Lepinguvälise vastutuse korral heastab ühisettevõte ARTEMIS kõik oma töötajate poolt ülesannete täitmisel tekitatud kahjud vastavalt liikmesriikide õigusaktide ühistele üldpõhimõtetele. 3. Kõiki ühisettevõtte ARTEMIS makseid seoses lõigetes 1 ja 2 osutatud vastutusega ning nendega kaasnevaid kulusid ja väljaminekuid käsitatakse ühisettevõtte ARTEMIS kuludena ning need kaetakse ühisettevõtte rahalistest vahenditest. Artikkel 11Euroopa Kohtu pädevus ja kohaldatav õigus 1. Euroopa Kohtu pädevusse kuulub: 28. liikmesriikidevaheliste käesoleva määruse sisuga ja/või artiklis 1 osutatud põhikirjaga seotud vaidluste lahendamine; 29. ühisettevõtte ARTEMIS sõlmitud kokkulepetes ja lepingutes sisalduvad vahekohtuklauslid; 30. asutamislepingu artiklites 230 ja 232 sätestatud tingimustel ühisettevõtte ARTEMIS, sealhulgas selle asutuste otsuste vastu esitatud hagide menetlemine; 31. ühisettevõte ARTEMIS töötajate poolt ülesannete täitmisel tekitatud kahju heastamisega seotud vaidluste lahendamine. 2. Käesoleva määruse või ühenduse muude õigusaktidega reguleerimata asjades kohaldatakse ühisettevõtte ARTEMIS asukohariigi õigust. Artikkel 12Aruanne, hindamine ja eelarve täitmine 1. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal aruande ühisettevõtte ARTEMIS edusammude kohta. 2. Komisjon teeb sõltumatute ekspertide abiga ühisettevõtte ARTEMIS vahehindamised hiljemalt 31. detsembriks 2010 ja 31. detsembriks 2015. Need hõlmavad ühisettevõtte ARTEMIS kvaliteedi ja tõhususe ning eesmärkide täitmisel saavutatud edusammude hindamist. Komisjon edastab hindamistulemused koos omapoolsete märkustega Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 3. Komisjon teeb sõltumatute ekspertide abiga ühisettevõtte ARTEMIS lõpliku hindamise 31. märtsiks 2018. Lõpliku hindamise tulemused esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 4. Ühisettevõtte ARTEMIS eelarve täitmise aruande kinnitab Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal vastavalt ühisettevõtte ARTEMIS finantsmääruses ettenähtud korrale. Artikkel 13Liikmete finantshuvide kaitse ja pettusevastased meetmed 1. Ühisettevõte ARTEMIS tagab oma liikmete finantshuvide piisava kaitse, tehes või tellides asjakohast sise- ja väliskontrolli. 2. Rikkumiste korral jääb liikmetele õigus sisse nõuda alusetult tehtud kulutused, sealhulgas vähendada järgmisi ühisettevõttele ARTEMIS makstavaid toetusi või nende maksmine peatada. 3. Pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse tõkestamiseks kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1073/1999. 4. Komisjon või kontrollikoda võivad vajadusel teostada ühisettevõtte ARTEMIS rahaliste vahendite saajate ning nende rahaliste vahendite eraldamise eest vastutavate isikute juures kohapealseid kontrolle. Selleks tagab ühisettevõte ARTEMIS, et tema toetuslepingute ja lepingutega oleks ette nähtud komisjoni ja kontrollikoja õigus teha asjakohast kontrolli ning kõrvalekallete avastamise korral rakendada hoiatavaid ja proportsionaalseid karistusi. 5. Komisjoni otsusega 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom asutatud Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) on ühisettevõtte ja selle personali suhtes samad volitused kui komisjoni talituste suhtes. Viivitamata pärast asutamist liitub ühisettevõte 25. mai 1999. aasta Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahelise institutsioonidevahelise kokkuleppega, mis käsitleb OLAFi sisejuurdlust. Juhatus kiidab liitumise heaks ja võtab vastu OLAFi sisejuurdluste hõlbustamiseks vajalikud sätted. Artikkel 14Konfidentsiaalsus Ühisettevõte ARTEMIS tagab tundliku teabe kaitse, mille avalikustamine võiks kahjustada tema liikmete huve. Artikkel 15Intellektuaalomand Ühisettevõte ARTEMIS võtab vastu uurimistulemuste levitamist reguleerivad eeskirjad, millega vajaduse korral tagatakse käesoleva määruse alusel teostatud uurimis- ja arendustegevusega loodud intellektuaalomandi asjakohane kaitse ning uurimistulemuste kasutamine ja levitamine. Artikkel 16Ettevalmistavad meetmed Komisjon ja ARTEMISIA võtavad kõik vajalikud ettevalmistavad meetmed ühisettevõtte ARTEMIS asutamiseks, kuni tema juhtorganid täielikult tööle asuvad. Artikkel 17Asukohariigi toetus Ühisettevõtte ARTEMIS ja asukohariigi vahel sõlmitakse asukohaleping, milles käsitletakse tööruume, privileege ja immuniteete ning Belgia poolt ühisettevõttele ARTEMIS antavat muud toetust. Artikkel 18 Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja LISA ÜHISETTEVÕTTE ARTEMIS PÕHIKIRI Artikkel 1Nimi, asukoht, kestus, juriidilise isiku staatus 1. Ühisettevõtte nimi on: „ühisettevõte ARTEMIS“. 2. Ühisettevõtte asukoht on Brüssel, Belgia. 3. Ühisettevõte ARTEMIS asutatakse käesoleva põhikirja avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas perioodiks, mis lõpeb 31. detsembril 2017. 4. Kõnealust perioodi võib pikendada, muutes käesolevat põhikirja vastavalt artiklile 23, võttes arvesse ühisettevõtte ARTEMIS eesmärkide täitmisel tehtud edusamme ning tingimusel, et tagatakse finantsiline jätkusuutlikkus. 5. Ühisettevõte ARTEMIS on juriidiline isik. Ühisettevõttel ARTEMIS on igas Euroopa Ühenduse liikmesriigis kõige ulatuslikum õigus- ja teovõime, mis vastavalt selle riigi seadustele antakse juriidilistele isikutele. Eelkõige võib ta omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus hagejaks või kostjaks. Artikkel 2Eesmärgid ja ülesanded 1. Ühisettevõtte ARTEMIS eesmärk on kaasa aidata Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) ning Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“ teema „Info- ja sidetehnoloogia“ rakendamisele. Eelkõige on ühisettevõttel järgmised ülesanded: 32. määratleda ja rakendada teadusuuringute kava manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamiseks eri kohaldamisvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ja jätkusuutlikkust ning võimaldada uute turgude ja sotsiaalsete rakenduste tekkimist. Teadusuuringute kava rakendamistegevust nimetatakse edaspidi „uurimis- ja arendustegevuseks“; 33. toetada uurimis- ja arendustegevuse rakendamist, eelkõige määrata projektikonkursside alusel valitud projektides[26] osalejatele rahalist toetust; 34. edendada avaliku ja erasektori partnerlust, mille eesmärk on mobiliseerida ja ühendada ühenduse, riikide ja erasektori jõupingutused, suurendades uurimis- ja arendustegevuse koguinvesteeringuid manussüsteemide valdkonnas ning edendades avaliku ja erasektori vahelist koostööd; 35. tagada manussüsteemide ühise tehnoloogiaalgatuse tõhusus ja kestvus; 36. saavutada manussüsteemide valdkonnas Euroopa uurimis- ja arendustegevusalaste jõupingutuste koostoime ja koordineerimise, sealhulgas kõnealuse valdkonnaga seotud sellise tegevuse integreerimine ühisettevõttesse ARTEMIS, mida praegu rakendatakse valitsustevaheliste uurimis- ja arendusskeemide (EUREKA) kaudu. 2. Ühisettevõtte ARTEMIS põhiülesanded on järgmised: 37. tagada manussüsteemide ühise tehnoloogiaalgatuse loomine ja jätkusuutlik haldamine; 38. määratleda artiklis 14 osutatud mitmeaastane strateegiline kava, sealhulgas teadusuuringute kava, ning vajadusel neid kohandada; 39. määratleda ja rakendada artiklis 14 osutatud mitmeaastase strateegilise kava iga-aastane rakenduskava; 40. algatada projektikonkursse, hinnata projektitaotlusi ja määrata avatud, läbipaistvas ja tõhusas korras valitud projektidele olemasolevate rahaliste vahendite piires toetust; 41. arendada tihedat koostööd ja tagada koordineerimine Euroopa, riikide ja riikidevahelise tegevusega, organite ja sidusrühmadega, et edendada Euroopas viljakat innovatsioonikeskkonda ning uurimis- ja arendustulemuste paremat kasutamist ja manussüsteemide koostoimet; 42. jälgida ühisettevõtte ARTEMIS eesmärkide täitmisel tehtavaid edusamme ning teha vajalikud kohandused, võttes arvesse rakendamise käigus toimuvat arengut; 43. korraldada ühisettevõtte tegevusega seotud teabevahetust ja teabelevi konfidentsiaalsuskohustusi järgides; 44. avaldada teavet projektide kohta, sealhulgas osalejate nimed ja ühisettevõtte ARTEMIS rahalise panuse summa; 45. sooritada muid tegevusi, mis on vajalikud lõikes 1 osutatud eesmärkide täitmiseks. Artikkel 3Liikmed 1. Ühisettevõtte ARTEMIS asutajaliikmed (edaspidi „asutajaliikmed“) on: 46. Euroopa Ühendus, keda esindab komisjon; 47. [……]; 48. ARTEMISIA ühing (edaspidi „ARTEMISIA“), mis on Madalmaade seaduse alusel asutatud ühing (registreerimisnumber 17201341) registreeritud peakontoriga Eindhovenis (Madalmaad) ja mis tegutseb manussüsteemide valdkonda kaasatud Euroopa äriühingute ja teiste uurimis- ja arendusorganisatsioonide esindajana. 2. Järgmised üksused võivad saada ühisettevõtte ARTEMIS liikmeks tingimusel, et nad toetavad artikli 2 lõikes 1 kirjeldatud eesmärke: 49. teised liikmesriigid ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riigid; 50. kõik riigid, kes ei ole ELi liikmesriigid, kandidaatriigid ega assotsieerunud riigid (edaspidi „kolmandad riigid“), kuid kes rakendavad manussüsteemide valdkonnas uurimis- ja arenduspoliitikat või -programme; 51. kõik muud juriidilised isikud, kes on suutelised ühisettevõtte ARTEMIS eesmärkide täitmist oluliselt rahaliselt toetama. 3. Lõikes 2 osutatud asutajaliikmeid ja uusi liikmeid nimetatakse edaspidi „liikmeteks“. 4. Ühisettevõtte ARTEMIS liikmesriike ja assotsieerunud riike nimetatakse edaspidi „ARTEMISe liikmesriikideks“. Iga ARTEMISe liikmesriik nimetab ühisettevõtte ARTEMIS juhtorganitesse oma esindaja ning määrab riigisisese üksuse või riigisisesed üksused, mis täidab tema kohustusi ühisettevõtte ARTEMIS tegevuse elluviimisel. 5. ARTEMISe liikmesriike ja komisjoni nimetatakse edaspidi ühisettevõtte ARTEMIS „ametiasutusteks“. Artikkel 4Ühine mine ja liikmestaatuse muutused 1. Kõik taotlused ühisettevõttega ARTEMIS ühinemiseks esitatakse juhatusele kooskõlas artikli 6 lõike 2 punktiga a. 2. Euroopa Liidu liikmesriigid või assotsieerunud riigid, kes ei ole ühisettevõtte ARTEMIS asutajaliikmed, saavad liikmeteks, teatades juhatusele kirjalikult käesoleva põhikirja ning ühisettevõtte ARTEMIS tegevust reguleerivate muude sätete heakskiitmisest. 3. Kolmandate riikide taotlusi ühisettevõttega ARTEMIS ühinemiseks kaalub juhatus ning esitab soovituse komisjonile. Komisjon võib teha ettepaneku muuta käesolevat määrust kolmanda riigi ühinemise kohta, kui läbirääkimised ühisettevõttega ARTEMIS on edukalt lõpule viidud. 4. Iga muu juriidilise isiku ühinemist käsitlevate otsuste või juhatuse kolmandaid riike käsitlevate soovituste tegemisel lähtutakse taotleja olulisusest ja võimalikust lisandväärtusest ühisettevõtte ARTEMIS eesmärkide saavutamise suhtes. 5. Iga liige võib ühisettevõttest ARTEMIS välja astuda. Väljaastumine jõustub pöördumatult kuus kuud pärast sellest teistele liikmetele teatamist, millele järgnevalt vabastatakse endine liige kõikidest kohustustest, välja arvatud neist, mis kehtivad juba väljaastumisele eelnevalt. Artikkel 5Ühisettevõtte ARTEMIS juhtorganid Ühisettevõtte ARTEMIS juhtorganid on: - juhatus; - ametiasutuste nõukogu; - tööstus- ja teaduskomitee; - tegevdirektor. Artikkel 6Juhatus 1. Koosseis ja otsustamisprotsess 52. Juhatus koosneb ühisettevõtte ARTEMIS liikmete esindajatest ning tööstus- ja teaduskomitee esimehest. 53. Ühisettevõtte ARTEMIS iga liige nimetab oma esindajad ja peaesindaja, kellele kuulub liikme hääleõigus juhatuses. Tööstus- ja teaduskomitee esimehel ei ole hääleõigust. 54. ARTEMISIA-l ja ametiasutustel on võrdne hääleõigus, mis moodustab kokku vähemalt 90% kõikidest häältest. Hääleõiguse esialgse jaotuse kohaselt on ARTEMISIA-le 50% ja ametiasutustele 50% häältest. 55. Ametiasutuste häälte jagunemine kehtestatakse igal aastal proportsionaalselt nende poolt viimasel kahel majandusaastal projektidele[27] makstud toetusega. Komisjonil on vähemalt 10% häältest. 56. Esimesel majandusaastal ja neil järgnevatel majandusaastatel, millele eelmisel majandusaastal on projektidele riiklikku toetust maksnud kaks või vähem ARTEMISe liikmesriiki, on komisjonil üks kolmandik ametiasutuste häältest. Ülejäänud kaks kolmandikku jaotatakse ARTEMISe liikmesriikide vahel võrdselt. 57. Sellise uue liikme hääleõiguse, kes ei ole Euroopa Liidu liikmesriik ega assotsieerunud riik, määrab kindlaks juhatus enne liikme ühinemist ühisettevõttega ARTEMIS. 58. Otsused võetakse vastu vähemalt 75% häälteenamusega, kui käesolevas põhikirjas ei ole otseselt sätestatud teisiti. Ühendusel on vetoõigus kõikide juhatuse otsuste suhtes, mis on seotud finantstoetuse kasutamisega, käesoleva põhikirja ning ühisettevõtte ARTEMIS finantsmääruse muutmisega. 59. Esindajad ei vastuta isiklikult enda kui juhatusse kuuluvate esindajatena sooritatud toimingute eest. 2. Roll ja ülesanded Juhatus kannab üldist vastutust ühisettevõtte ARTEMIS tegevuse eest ning teostab selle üle järelevalvet. Juhatusel on eelkõige järgmised ülesanded: 60. hinnata taotlusi ning otsustada või soovitada muudatusi liikmestaatuses vastavalt artiklile 4; 61. otsustada iga sellise liikme liikmestaatuse lõpetamine, kes ei täida oma kohustusi ja kes ei kõrvalda puudusi tegevdirektori poolt kehtestatud mõistliku aja jooksul, vaatamata asutamislepingu sätetele, mis tagavad ühenduse õiguse järgimise; 62. kiita heaks käesoleva põhikirja artiklile 13 vastav ühisettevõtte ARTEMIS finantsmäärus; 63. võtta vastu põhikirja muudatusettepanekud vastavalt artiklile 23; 64. kiita heaks mitmeaastane strateegiline kava, sealhulgas teadusuuringute kava; 65. teostada järelevalvet ühisettevõtte ARTEMIS kogu tegevuse üle; 66. teostada järelevalvet mitmeaastase strateegilise kava rakendamise üle; 67. kiita heaks iga-aastane rakenduskava ja iga-aastane eelarvekava, sealhulgas töökohtade loetelu; 68. kiita heaks iga-aastane tegevusaruanne ja raamatupidamise aastaaruanne ja bilanss; 69. nimetada ametisse tegevdirektor, teda ametist vabastada või asendada, teda juhendada ja tema töötulemusi jälgida; 70. teostada järelevalvet ühisettevõtte ARTEMIS siseauditi üle; 71. kiita vastavalt artiklie 18 heaks ühisettevõtte ARTEMIS personalieeskiri; 72. luua vajaduse korral konkreetsete ülesannete täitmiseks erikomitee või töörühmad; 73. võtta kooskõlas käesoleva artikli lõikega 3 vastu töökord; 74. anda üle kõik ülesanded, mis ei ole määratud ühisettevõtte ARTEMIS konkreetsetele juhtorganitele. 3. Töökord 75. Juhatuse koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas, tavaliselt ühisettevõtte ARTEMIS asukohas. 76. Juhatuse koosolekuid juhatab tööstus- ja teaduskomitee esimees. 77. Kui konkreetsel juhul ei otsustata juhatus teisiti, osaleb tegevdirektor koosolekutel. 78. Kuni juhatus ei ole töökorda vastu võtnud, kutsub koosolekud kokku komisjon. 79. Juhatuse kvoorumi moodustavad komisjon, ARTEMISIA ja vähemalt kolm ARTEMISe liikmesriiki. Artikkel 7Ametiasutuste nõukogu 1. Koosseis ja otsustamisprotsess 80. Ametiasutuste nõukogu koosneb ühisettevõtte ARTEMIS ametiasutustest. 81. Iga ametiasutus nimetab oma esindajad ja peaesindaja, kellele kuulub hääleõigus ametiasutuste nõukogus. 82. Üks kolmandik hääleõigusest ametiasutuste nõukogus antakse komisjonile; ülejäänud kaks kolmandikku jaotatakse ametiasutuste nõukogu liikmete vahel igal aastal proportsionaalselt nende selle aasta rahalise toetusega ühisettevõtte ARTEMIS tegevusele vastavalt artikli 10 lõikele 5 ning arvestades, et igal liikmel võib kõnealuses nõukogus olla maksimaalselt 50% hääleõigusest. 83. Kui rahalise toetuse on tegevdirektorile vastavalt artikli 10 lõikele 5 edastanud vähem kui kolm ARTEMISe liikmesriiki, kuulub üks kolmandik hääli ühendusele ja ülejäänud kaks kolmandikku jaotatakse võrdselt ARTEMISe liikmesriikide vahel. 84. Otsuste tegemiseks on vaja vähemalt 60% häälte koguarvust. 85. Ühenduse esindajal on vetoõigus kõikides küsimustes, mis on seotud tema panusega ühisettevõttesse ARTEMIS. 2. Roll ja ülesanded Ametiasutuste nõukogu ülesanded on: 86. tagada õigluse ja läbipaistvuse põhimõtete nõuetekohane kohaldamine riiklike vahendite jaotamisel projektides osalejatele; 87. kiita tööstus- ja teaduskomitee ettepanekute põhjal heaks iga-aastane tööprogramm, sealhulgas projektikonkursside eelarved; 88. kiita heaks projektikonkursside, taotluste hindamise ja valiku ning projektide järelevalve töökord; 89. otsustada ühenduse esindajate ettepaneku põhjal ühisettevõtte ARTEMIS rahaline toetus projektikonkursside eelarvesse; 90. kiita heaks projektikonkursside algatamine; 91. kiita heaks projektitaotluste valik, millele määratakse projektikonkursside alusel riiklik rahastus; 92. otsustada ühenduse esindajate ettepaneku põhjal ühisettevõtte ARTEMIS artikli 16 lõike 5 punktis a osutatud rahalise panuse protsentuaalne osa prjektikonkursside põhjal algatatud projektides osalejatele teataval aastal; 93. võtta kooskõlas käesoleva artikli lõikega 3 vastu töökord. 3. Töökord 94. Ametiasutuste nõukogu koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas, tavaliselt ühisettevõtte ARTEMIS asukohas. 95. Ametiasutuste nõukogu valib esimehe. 96. Kuni ametiasutuste nõukogu ei ole töökorda vastu võtnud, kutsub koosolekud kokku komisjon. 97. Ametiasutuste nõukogu kvoorumi moodustavad komisjon ja vähemalt kolm ARTEMISe liikmesriiki. Artikkel 8 – Tööstus- ja teaduskomitee 1. Koosseis 98. Tööstus- ja teaduskomitee liikmed nimetab ametisse ARTEMISIA. 99. Tööstus- ja teaduskomitee koosneb mitte rohkem kui 25 liikmest. 2. Roll ja ülesanded Tööstus- ja teaduskomitee ülesanded on: 100. töötada välja mitmeaastase strateegilise kava projekt, sealhulgas teadusuuringute kava sisu ja ajakohastada seda, ning esitada see juhatusele heakskiitmiseks; 101. koostada iga-aastase tööprogrammi projekt, sealhulgas ühisettevõtte ARTEMIS algatatavate projektikonkursside sisu käsitlevad ettepanekud; 102. töötada välja ühisettevõtte ARTEMIS tehnoloogilist, uurimis- ja innovatsioonistrateegiat käsitlevad ettepanekud; 103. töötada välja ettepanekud, milles käsitletakse avatud innovatsioonikeskkondade loomist, VKEde osalemise edendamist, standardite väljatöötamist läbipaistvalt ja osalemisele avatult, rahvusvahelist koostööd, teabelevi ja suhtekorraldust; 104. anda nõu teistele juhtorganitele kõikides küsimustes, mis on seotud uurimis- ja arendusprogrammide plaanimise ja elluviimisega, partnerlussuhete edendamisega ja ressursside võimendamisega Euroopas, et saavutada ühisettevõtte ARTEMIS eesmärgid; 105. nimetada vajaduse korral eespool loetletud ülesannete täitmiseks ametisse töörühmad, mida üldiselt koordineerib tööstus- ja teaduskomitee üks või mitu liiget; 106. võtta kooskõlas käesoleva artikli lõikega 3 vastu töökord. 3. Töökord 107. Tööstus- ja teaduskomitee koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas. 108. Tööstus- ja teaduskomitee valib esimehe. 109. Kuni tööstus- ja teaduskomitee ei ole töökorda vastu võtnud, kutsub koosolekud kokku ARTEMISIA. Artikkel 9 – Tegevdirektor 1. Tegevdirektor on tegevjuht, kes vastutab ühisettevõtte ARTEMIS igapäevase juhtimise eest ja on ühisettevõtte ARTEMIS seaduslik esindaja. Ta täidab oma ülesandeid sõltumatult ja annab aru juhatusele. 2. Juhatus nimetab tegevdirektori ametisse komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast kuni kolmeks aastaks. Juhatus võib pärast tegevdirektori töötulemuste hindamist tema ametiaega ühe korra pikendada, kuid mitte rohkem kui neljaks aastaks. 3. Tegevdirektori roll ja ülesanded on järgmised: 110. iga-aastase rakenduskava ja eelarvekava koostamine koostöös tööstus- ja teaduskomiteega ning nende esitamine juhatusele heakskiitmiseks; 111. iga-aastase rakenduskava rakendamiseks vajaliku tegevuse üldine jälgimine ja täideviimine käesoleva põhikirja raames ja selles sätestatud eeskirjade, samuti juhatuse ja ametiasutuste nõukogu hilisemate otsuste kohaselt; 112. iga-aastase tegevusaruande, raamatupidamise aastaaruande ja bilansside koostamine ning nende esitamine juhatusele heakskiitmiseks; 113. ühisettevõtte ARTEMIS sisemist töökorraldust käsitlevate ettepanekute esitamine juhatusele heakskiitmiseks; 114. ühisettevõtte ARTEMIS algatatavate projektikonkursside töökorda, sealhulgas projektitaotluste hindamise ja valiku korda käsitlevate ettepanekute esitamine ametiasutuste nõukogule heakskiitmiseks; 115. projektikonkursside algatamine, projektitaotluste hindamine ja valik ning läbirääkimiste pidamine valitud taotluste toetuslepingute üle, ning projektide perioodilise järelevalve ja järelkontrolli korraldamine ametiasutuste nõukogu antud volituste piires; 116. toetuslepingute sõlmimine artiklites 15 ja 16 osutatud uurimis- ja arendustegevuse elluviimiseks ning ühisettevõtte ARTEMIS tegevuseks vajalike, artiklis 17 osutatud teenus- ja tarnelepingute sõlmimine; 117. ühisettevõtte ARTEMIS kõikide maksete tegemiseks loa andmine; 118. ühisettevõtte ARTEMIS eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude hindamiseks vajalike meetmete ja toimingute, sealhulgas ühisettevõtte ARTEMIS tõhususe ja tulemuste hindamiseks sõltumatu järelevalve ja kontrolli kehtestamine ja sooritamine; 119. projektide läbivaatamise ja tehniliste auditite korraldamine uurimis- ja arendustulemuste hindamiseks ning juhatusele üldtulemuste kohta aru andmine; 120. vajaduse korral projektides osalejate finantsauditite teostamine kas otse või riiklike ametiasutuste kaudu, kooskõlas ühisettevõtte ARTEMIS finantsmäärusega; 121. ühisettevõtte ARTEMIS uute liikmete ühinemistingimuste üle läbirääkimine juhatuse nimel ja juhatuse antud volituste piires; 122. muude vajalike toimingute sooritamine ühisettevõtte ARTEMIS iga-aastase rakenduskavaga hõlmamata eesmärkide edukaks saavutamiseks juhatuse kehtestatud piires ja tingimustel; 123. juhatuse ja ametiasutuste nõukogu koosolekute kokkukutsumine ja asjakohasel juhul neil vaatlejana osalemine; 124. juhatusele juhatuse nõutud teabe andmine; 125. juhatusele sekretariaadi organisatsioonilist struktuuri käsitlevate ettepanekute esitamine; 126. ühisettevõtte ARTEMIS personali suhtes võetud personalijuhtimisega seotud otsuste eest täielik vastutuse kandmine; 127. riskide hindamine ja riskijuhtimise analüüsimine ning juhatusele ühisettevõtte ARTEMIS eesmärkide saavutamiseks vajalikku kindlustust käsitleva ettepaneku tegemine. 4. Tegevdirektori alluvuses luuakse sekretariaat, kes toetab tegevdirektorit kõikide tema ülesannete täitmisel, kaasa arvatud: 128. sekretariaaditeenused ühisettevõtte ARTEMIS juhtorganitele; 129. taotluste hindamise ja projektide järelevalve tugiteenused, sealhulgas projektikonkursside korraldamise ning projektide läbivaatamise ja tehniliste auditite korraldamise toetamine; 130. sobiva siseauditi ja raamatupidamissüsteemi loomine ja haldamine; 131. finantstehingutega seotud ülesanded, sealhulgas ühisettevõtte ARTEMIS toetuste maksmine projektides osalejatele; 132. kommunikatsioonitegevuse, nagu suhtekorralduse, teabe avaldamise ja levitamise ning ürituste korraldamise toetamine; 133. ühisettevõttele ARTEMIS vajalike kaupade/teenuste hankekonkursside korraldamine vastavalt ühisettevõtte ARTEMIS finantsmäärusele. 5. Sekretariaadi nende ülesannete täitmiseks, mis ei ole seotud finantstehingutega, võib ühisettevõte ARTEMIS sõlmida lepingu väliste teenuseosutajatega. Kõnealused lepingud sõlmitakse ühisettevõtte ARTEMIS finantsmääruse kohaselt. Artikkel 10 – Rahastamisallikad 1. Kõik ühisettevõtte ARTEMIS ressursid suunatakse käesoleva põhikirja artiklis 2 määratletud eesmärkide edendamiseks. 2. Ühisettevõtte ARTEMIS eelarvesse kantud ressursid hõlmavad: 134. liikmete toetusi jooksvatele kuludele, välja arvatud need, millele on osutatud lõike 4 punktis c; 135. ühenduse toetust uurimis- ja arendustegevuse rahastamiseks; 136. ühisettevõtte ARTEMIS teenitud tulu; 137. muid toetusi ja tulusid. Liikmete makstud toetustelt saadud intresse käsitletakse ühisettevõtte ARTEMIS tuluna. 3. Juriidiline isik, kes ei ole ühisettevõtte ARTEMIS liige, võib maksta ühisettevõttele ARTEMIS mitterahalisi või rahalisi toetusi tegevdirektori poolt juhatuse nimel ja juhatuse antud volituste piires läbiräägitud tingimustel. 4. Ühisettevõtte ARTEMIS jooksvaid kulusid[28] perioodil, mis lõpeb 31. detsembril 2017, rahastavad liikmed järgmiselt: 138. ARTEMISIA maksab rahalist toetust summas kuni 20 miljonit eurot või kuni 1% projektide kogukuludest, olenevalt sellest, kumb summa on suurem, kuid mitte üle 30 miljoni euro; 139. ühendus maksab toetust summas kuni 10 miljonit eurot. 140. ARTEMISe liikmesriigid maksavad jooksvate kulude katmiseks mitterahalist toetust, lihtsustades projektide rakendamist ning määrates artiklites 15 ja 16 osutatud riiklikku rahastamist; 141. ühenduse ja ARTEMISIA toetus tehakse kättesaadavaks asjaomase iga-aastase eelarvekava kohaselt. Ühisettevõtte finantsvajadustest lähtudes tehakse osamakseid. 5. Ühisettevõtte ARTEMIS uurimis- ja arendustegevuse kulusid perioodil, mis lõpeb 31. detsembril 2017, rahastatakse järgmistest toetustest: 142. projektide rahastamiseks ühenduse rahaline toetus summas kuni 410 miljonit eurot; 143. ARTEMISe liikmesriikide rahalised toetused, mis kokku ületavad ühenduse rahalise toetuse vähemalt 1,8 kordselt. Kõnealused rahalised toetused makstakse projektides osalejatele vastavalt artiklitele 15 ja 16. ARTEMISe liikmesriigid esitavad igal aastal tegevdirektorile juhatuse poolt kindlaks määratud kuupäevaks ühisettevõtte ARTEMIS algatatavateks projektikonkurssideks reserveeritud riiklikud rahalised toetused, võttes arvesse projektikonkurssidega hõlmatud ja toetust saava teadus- ja arendustegevuse ulatust; 144. mitterahalised toetused projektides osalevatelt uurimis- ja arendusorganisatsioonidelt, kes kannavad oma osa projektide teostamiseks vajalikest kuludest. Nende kogutoetus ühisettevõtte ARTEMIS tegevusaja jooksul on vähemalt sama suur või suurem kui ametiasutuste toetus. 6. Liikmed maksavad rahalise toetuse ühisettevõttele ARTEMIS vastavalt iga-aastase eelarvekava sätetele osamaksetena. 7. Kui ühisettevõtte ARTEMIS mis tahes liige ei täida oma kohustusi seoses kokkulepitud rahalise toetusega ühisettevõttele ARTEMIS, kutsub tegevdirektor kokku juhatuse koosoleku, et otsustada, kas ülejäänud liikmed peaksid oma kohustusi rikkunud liikme liikmestaatuse lõpetama või rakendama muid meetmeid kuni rikutud kohustuste täitmiseni. 8. Ühisettevõtte ARTEMIS loodud ja talle artiklis 2 kirjeldatud eesmärkide täitmiseks üle kantud varad kuuluvad ühisettevõttele ARTEMIS, kui ei ole sätestatud teisiti. Artikkel 11 – Finantseerimiskontod Kuludest ülejäävaid tulusid ei maksta ühisettevõtte ARTEMIS liikmetele, välja arvatud ühisettevõtte ARTEMIS tegevuse lõpetamise korral vastavalt artiklile 22. Artikkel 12 – Majandusaasta Majandusaasta on kalendriaasta. Artikkel 13 – Finantsmäärus 1. Ühisettevõtte ARTEMIS finantsmääruse võtab vastu juhatus. 2. Finantsmääruse eesmärk on tagada ühisettevõtte ARTEMIS usaldusväärne finantsjuhtimine. 3. Finantsmäärus põhineb raamfinantsmääruse[29] põhimõtetel ning sisaldab sätteid ühisettevõtte ARTEMIS eelarve kavandamiseks ja täitmiseks. Finantsmäärus võib kõrvale kalduda raamfinantsmäärusest, kui ühisettevõtte ARTEMIS tegevusega seotud erivajadused seda nõuavad ning kui komisjoniga on eelnevalt konsulteeritud. 4. Ühisettevõtte ARTEMIS eelarve täitmise aruande kinnitab Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal vastavalt ühisettevõtte ARTEMIS finantsmääruses ettenähtud korrale. Artikkel 14 – Planeerimine ja aruandlus 1. Mitmeaastases strateegiakavas määratakse kindlaks ühisettevõtte ARTEMIS eesmärkide, sealhulgas teadusuuringute kava täitmise strateegia ja kavad. 2. Iga-aastases tööprogrammis kirjeldatakse teadusuuringute kava rakendamiseks konkreetsel aastal vajalike projektikonkursside ulatust ja eelarvet. 3. Iga-aastases rakenduskavas määratakse kindlaks ühisettevõtte ARTEMIS kogu tegevuskava konkreetsel aastal, sealhulgas ettenähtud projektikonkursid ning hankekonkursside kaudu rakendamist vajavad meetmed. Tegevdirektor esitab iga-aastase rakenduskava juhatusele koos iga-aastase eelarvekavaga. 4. Iga-aastane eelarvekava: tegevdirektor esitab juhatusele igal aastal iga-aastase eelarvekava esialgse projekti, mis sisaldab kahe järgmise aasta kulutuste prognoosi ja töökohtade loetelu. Selle prognoosi raames koostatakse esimese prognoosiaasta tulude ja kulude prognoosid üksikasjalikkusega, mis on vajalik iga liikme sisemiseks eelarvemenetluseks seoses tema rahalise toetusega ühisettevõttele ARTEMIS. Tegevdirektor esitab juhatusele kogu selleks vajaliku lisateabe.Juhatuse liikmed esitavad tegevdirektorile oma märkused iga-aastase eelarvekava esialgse projekti, eelkõige järgmise aasta tulude ja kulude prognoosi kohta. Tegevdirektor koostab iga-aastase eelarvekava projekti järgmise aasta kohta juhatuse liikmetelt saadud märkusi arvesse võttes ning koostöös tööstus- ja teaduskomiteega. Tegevdirektor esitab iga-aastase eelarvekava juhatusele heakskiitmiseks enne iga aasta 1. septembrit.Ühisettevõtte ARTEMIS juhatus võtab iga-aastase eelarvekava ja rakenduskava konkreetse aasta kohta vastu eelmise aasta 31. oktoobriks. 5. Iga-aastases tegevusaruandes kirjeldatakse ühisettevõtte ARTEMIS saavutusi asjaomasel kalendriaastal, eelkõige seoses mitmeaastase strateegilise kava ning kõnesoleva aasta rakenduskavaga.Tegevdirektor esitab iga-aastase tegevusaruande koos raamatupidamise aastaaruande ja bilanssidega. 6. Raamatupidamise aastaaruanded ja bilansid: tegevdirektor esitab eelmise aasta raamatupidamise aastaaruande ja bilansid juhatusele heakskiitmiseks kahe kuu jooksul pärast majandusaasta lõppu. Eelmise aasta raamatupidamise aastaaruanne ja bilansid esitatakse Euroopa Kontrollikojale selle nõudmisel. Artikkel 15 – Uurimis- ja arendustegevuse rakendamine 1. Ühisettevõte ARTEMIS toetab uurimis- ja arendustegevust projektikonkursside, sõltumatu hindamise ja taotluste valiku kaudu, riikliku rahastamise jaotamisega valitud taotlustele ning projektide rahastamise kaudu. 2. Projektide rakendamiseks sõlmib ühisettevõte ARTEMIS projektides osalejatega toetuslepingud. Kõnealustes toetuslepingutes viidatakse ja tuginetakse asjakohasel juhul artikli 16 lõike 5 punktis b osutatud vastavatele riiklikele toetuslepingutele. 3. Selleks et hõlbustada projektide rakendamist ja riikliku toetuse määramist, sõlmib ühisettevõte ARTEMIS halduskokkulepped ARTEMISe liikmesriikide poolt selleks nimetatud riiklike üksustega, kooskõlas ühisettevõtte ARTEMIS finantsmäärusega. 4. Euroopa Liidu liikmesriigid või assotsieerunud riigid, kes ei ole ühisettevõtte ARTEMIS liikmed, võivad ühisettevõttega ARTEMIS samasuguseid kokkuleppeid sõlmida. 5. Ühisettevõte ARTEMIS kehtestab uurimis- ja arendustegevuse järelevalve ja kontrolli korra, sealhulgas projektide järelevalvet ja tehnilist auditit käsitlevad sätted. ARTEMISe liikmesriigid ei nõua täiendavaid järelevalve- ja tehnilise auditi aruandeid lisaks neile, mida nõuab ühisettevõte ARTEMIS. Artikkel 16 – Projektide rahastamine 1. Projektides osalejate riiklik rahastamine koosneb ARTEMISe liikmesriikide poolsest riiklikust rahalisest toetusest ja/või ühisettevõtte ARTEMIS rahalisest toetusest. Kõnealuse algatuse alusel antav igasugune riiklik toetus ei piira vajaduse korral riigiabi materiaalseid ja menetluseeskirju. 2. Ühisettevõtte ARTEMIS algatatud ja avaldatud projektikonkurssides näidatakse ära iga konkursi kogueelarve. Kõnealuses eelarves näidatakse ühisettevõtte ARTEMIS iga liikmesriigi poolt riigi tasandil panustatav summa ning ühisettevõtte ARTEMIS rahalise toetuse summa. Konkursikutsetes esitatakse hindamiskriteeriumid, lähtudes konkursi eesmärkidest. 3. Ühisettevõtte ARTEMIS rahaline toetus iga konkursi eelarvele on 55% ARTEMISe liikmesriikide panustatud kogusummast, välja arvatud juhul, kui ametiasutuste nõukogu otsustab ühenduse esindaja ettepanekul teisiti. 4. Konkursikutsed, taotluste hindamine ja valik 145. Ühisettevõtte ARTEMIS algatatud projektikonkursid on avatud ARTEMISe liikmesriikides ning Euroopa Liidu teistes liikmesriikides või assotsieerunud riikides asutatud osalejatele. 146. Konkursikutsete vastuseks esitatud projektitaotluste konsortsiumidesse peab kuuluma vähemalt kolm mitteseotud ettevõtet,[30] mis on asutatud vähemalt kolmes ARTEMISe liikmesriigis. 147. Hindamis- ja valikuprotsessiga tagatakse, et ühisettevõtte ARTEMIS riikliku rahastamise jaotamisel järgitakse kompetentsuse ja konkurentsi põhimõtteid.[31] 148. Pärast taotluste hindamist koostab ametiasutuste nõukogu taotluste pingerea, lähtudes selgetest hindamiskriteeriumidest ja taotluste kogupanusest konkursi eesmärgi saavutamisse. 149. Ametiasutuste nõukogu otsustab taotluste valiku ning riikliku rahastamise jaotamise valitud taotluste vahel olemasoleva eelarve piires, võttes arvesse riiklikke abikõlblikkuskriteeriumeid. Otsus on ARTEMISe liikmesriikide suhtes siduv ning täiendavat hindamis- ega valikuprotsessi ei toimu. 5. Projektide rahastamine 150. Ühisettevõtte ARTEMIS rahaline toetus projektides osalejatele antakse protsentuaalse osana projekti rakendamisel tekkinud kogukuludest.[32] Kõnesoleva protsentuaalse osa määrab igal aastal kindlaks ametiasutuste nõukogu ning see on kuni 16,7%. See protsentuaalne osa on iga projektikonkursi puhul kõikide projektides osalejate jaoks võrdne. 151. ARTEMISe liikmesriigid sõlmivad kooskõlas riiklike eeskirjadega projektis osalejatega toetuslepingud, eelkõige abikõlblikkuskriteeriumide ning muude vajalike õiguslike ja finantsnõuete osas. Asjakohasel juhul makstakse riiklikud rahalised toetused ARTEMISE liikmesriikidelt projektides osalejatele otse välja, kooskõlas riiklike toetuslepingutega. ARTEMISe liikmesriigid teevad suuri jõupingutusi, et ajaliselt ühitada toetuslepingute kehtestamine ja maksta riiklikud toetused välja õigeaegselt. Artikkel 17 – Teenindus- ja tarnelepingud Ühisettevõte ARTEMIS kehtestab ühisettevõtte ARTEMIS tegevuseks vajalike, sõlmitud teenindus- ja tarnelepingute rakendamise, järelevalve ja kontrolli korra ja mehhanismid. Artikkel 18 – Töötajad 1. Töötajate koosseis määratakse kindlaks iga-aastases eelarvekavas sätestatud ametikohtade loeteluga. 2. Ühisettevõtte ARTEMIS personal koosneb ajutistest ja lepingulistest töötajatest ning nendega sõlmitakse tähtajalised lepingud, mida on võimalik pikendada ühe korra nii, et lepingu kogukestus ei ületaks seitset aastat. 3. Personalikulud kannab ühisettevõte ARTEMIS. 4. Ühisettevõtte ARTEMIS igal liikmel ja asukohariigil on õigus teha tegevdirektorile ettepanek töötajate lähetamiseks ühisettevõtte ARTEMIS sekretariaati. Artikkel 19 – Vastutus, kindlustus 1. Ühisettevõtte ARTEMIS lepingulist vastutust reguleeritakse asjaomaste lepingusätetega ning asjaomaste kokkulepete ja lepingute suhtes kohaldatavate õigusaktidega. 2. Lepinguvälise vastutuse korral heastab ühisettevõte ARTEMIS kõik oma töötajate poolt ülesannete täitmisel tekitatud kahjud vastavalt liikmesriikide õigusaktide ühistele üldpõhimõtetele. 3. Kõiki ühisettevõtte ARTEMIS makseid seoses lõigetes 1 ja 2 osutatud vastutusega ning nendega kaasnevaid kulusid ja väljaminekuid käsitatakse ühisettevõtte ARTEMIS kuludena ning need kaetakse ühisettevõtte rahalistest vahenditest. 4. Ühisettevõte ARTEMIS kannab ainuvastutust kõikide oma kohustuste täitmise eest. 5. Ühisettevõte ARTEMIS ei vastuta oma liikmete rahaliste kohustuste täitmise eest. Ta ei vastuta ühegi ARTEMISE liikmesriigi eest, kes ei täida oma kohustusi, mis tulenevad ühisettevõtte ARTEMIS poolt algatatud projektikonkurssidest. 6. Liikmed ei vastuta ühisettevõtte ARTEMIS ühegi rahalise kohustuse eest. Liikmete rahaline vastutus ühisettevõtte ARTEMIS suhtes on sisemine vastutus ning piirdub liikmete toetusega ressurssidesse vastavalt artikli 10 lõikele 2. 7. Ühisettevõtte ARTEMIS rahaline vastutus võlgnevuste eest piirdub liikmete poolt vastavalt artikli 10 lõikele 2 jooksvate kulude katmiseks makstud toetustega. 8. Ühisettevõte ARTEMIS sõlmib asjakohase kindlustuslepingu ja hoiab seda jõus. Artikkel 20 – Huvide vastuolu Ühisettevõte ARTEMIS väldib oma tegevuses huvide vastuolusid. Artikkel 21 – Finantshuvide kaitse 1. Ühisettevõte ARTEMIS teeb ühisettevõtte ARTEMIS riiklike vahendite saajate seas kohapeal kontrolli ja finantsauditi. Kõnealust kontrolli ja auditeid teeb ühisettevõte ARTEMIS ise või tema nimel ARTEMISe liikmesriigid. 2. Komisjon ja kontrollikoda võivad vajadusel teha ühisettevõtte ARTEMIS rahaliste vahendite kasutajate ning nende rahaliste vahendite eraldamise eest vastutavate isikute juures kontrollitoiminguid. Selleks tagab ühisettevõte ARTEMIS, et tema lepingute ja toetuslepingutega oleks ette nähtud komisjoni ja kontrollikoja õigus teha asjakohast kontrolli ning kõrvalekallete avastamise korral rakendada hoiatavaid ja proportsionaalseid karistusi. 3. Komisjoni otsusega 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom asutatud Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) on ühisettevõtte ja selle personali suhtes samad volitused kui komisjoni talituste suhtes. Viivitamata pärast asutamist liitub ühisettevõte 25. mai 1999. aasta Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahelise institutsioonidevahelise kokkuleppega, mis käsitleb OLAFi sisejuurdlust. Juhatus kiidab liitumise heaks ja võtab vastu OLAFi sisejuurdluste hõlbustamiseks vajalikud sätted. Artikkel 22 – Tegevuse lõpetamine 1. Ühisettevõtte ARTEMIS tegevus lõpetatakse artikli 1 lõikes 3 sätestatud perioodi lõppedes. 2. Lõpetamismenetlus algab automaatselt, kui komisjon lõpetab oma liikmestaatuse ühisettevõttes ARTEMIS. 3. Ühisettevõtte ARTEMIS likvideerimismenetluseks määrab juhatus ühe või mitu likvideerijat, kes järgivad juhatuse otsuseid. 4. Kui ühisettevõtte ARTEMIS tegevus lõpetatakse, tagastab ta asukohariigile asukohariigi poolt talle artiklis 25 osutatud asukohalepingu kohase toetusena antud kogu materiaalse vara. 5. Kui kogu materiaalse vara küsimus on vastavalt lõikele 4 lahendatud, kasutatakse kõiki muid varasid ühisettevõtte ARTEMIS kohustuste ja selle tegevuse lõpetamise kulude katmiseks. Mis tahes ülejääk või puudujääk jagatakse või tasutakse proportsionaalselt nende liikmete vahel või nende poolt, kes on tegevuse lõpetamise ajal veel olemas, arvestades nende poolt ühisettevõttele ARTEMIS antud tegeliku toetuse osatähtsust. 6. Ülejäänud varad jagatakse proportsionaalselt nende liikmete vahel, kes on tegevuse lõpetamise ajal veel olemas, arvestades nende poolt ühisettevõttele ARTEMIS antud tegeliku toetuse osatähtsust. 7. Ühisettevõtte ARTEMIS sõlmitud toetuslepingute ning teenus- ja tarnelepingute asjakohase haldamise tagamiseks kehtestatakse ajutine menetlus, mis kestab ühisettevõtte ARTEMIS tegutsemisajast kauem. Artikkel 23 – Põhikirja muutmine 1. Ühisettevõtte ARTEMIS põhikiri jõustub pärast seda, kui asutajaliikmed on selle juhatuse esimesel koosolekul heaks kiitnud. 2. Ühisettevõtte ARTEMIS iga liige võib esitada juhatusele kõnealuse põhikirja muudatusettepaneku eelnõu. 3. Põhikirja muudatusettepanekud kiidab heaks juhatus vastavalt artiklile 6 ja need esitatakse komisjonile otsuse tegemiseks. 4. Olenemata lõike 3 sätetest loetakse artikli 1 lõike 3, artikli 4 lõike 3, artikli 10 lõike 4 punkti b ning artikli 10 lõike 5 punkti a muudatusettepanekuid olulisteks osadeks ning eeldavad käesoleva määruse läbivaatamist. 5. Ühisettevõtte ARTEMIS juhatusele tuleb ARTEMISIA põhikirja muudatusettepanekutest teatada vähemalt nelikümmend viis päeva enne nende vastuvõtmist. Artikkel 24 – Intellektuaalomandialased tegevuspõhimõtted 1. Käesolevas artiklis sätestatud intellektuaalomandialaste tegevuspõhimõtete eesmärk on edendada teadmiste loomist ja kasutamist, saavutada õiguste õiglane jaotus, premeerida innovatiivsust ning saavutada era- ja avalik-õiguslike üksuste laialdane osalemine projektides. 2. Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid: 152. teave – kõik joonised, spetsifikatsioonid, fotod, näidised, mudelid, protsessid, menetlused, juhised, tarkvara, aruanded, kirjutised ning muu tehniline ja/või äriteave, oskusteave, andmed või kõik dokumendid, sealhulgas suuline teave, mille suhtes ei kehti intellektuaalomandi õigused; 153. intellektuaalomandi õigused – kõik intellektuaalomandi õigused, sealhulgas patendid, kasulikud mudelid ja kasuliku mudeli tunnistused, tööstusdisainiõigused, autoriõigused, ärisaladused, andmebaasiõigused, pooljuhtoodete mikrolülituse topograafia õigused ning nende kõikide registreerimised, taotlused, jaotused, jätkamised, läbivaatamised, uuendamised või taasväljaandmised, välja arvatud kaubamärgid ja kaubanimed; 154. taustteave – teave, mille omand või kontroll kuulub vastava projektilepingu jõustumiskuupäeval projektis osalejale või mille omandi või kontrolli saab projektis osaleja projekti raamest väljajääva tegevuse tulemusena; 155. olemasolevad intellektuaalomandi õigused – intellektuaalomandi õigused, mis on vastava projekti konsortsiumilepingu jõustumiskuupäeval projektis osaleja omandis või kontrolli all või mille üle projektis osaleja saavutab omandi või kontrolli projekti raamest väljajääva tegevuse tulemusena vastava projektilepingu kehtivusaja jooksul; 156. taust – taustteave ja olemasolevad intellektuaalomandi õigused; 157. eelteave – asjaomase projekti raames vastava projektilepingu alusel sooritatud tegevuse tulemusena saadud teave; 158. uued intellektuaalomandi õigused – asjaomase projekti raames vastava projektilepingu alusel sooritatud tegevuse tulemusena saadud intellektuaalomandi õigused; 159. teadmised – eelteave ja uued intellektuaalomandi õigused; 160. kasutusõigus – tausta ja teadmiste mittevälistavad litsentsid ja kasutajaõigused, mille hulka ei kuulu all-litsentsimise õigus, kui projektilepingus ei ole kokku lepitud teisiti; 161. vajalik – tehniliselt hädavajalik projekti rakendamiseks ja/või teadmiste kasutamise suhtes; ning intellektuaalomandi õiguste korral tähendab see seda, et kasutusõiguste mitteandmise korral rikutakse intellektuaalomandi õigusi; 162. kasutamine – toote või protsessi väljatöötamine, loomine ja turustamine või teenuse loomine ja osutamine, mida võib täpsemalt määratleda kohaldatavas projektilepingus; 163. levitamine – teadmiste avalikustamine asjakohaste vahendite abil, välja arvatud teadmiste kaitsmisega seotud formaalsustest tulenev avaldamine; see hõlmab teadmiste avaldamist mis tahes teabekanalites; 164. projektileping – projektis osalejate vaheline leping, milles sätestatakse nende vahel konkreetse projekti suhtes kohaldatavad tingimused, näiteks projekti konsortsiumileping, mis ilma piiranguteta hõlmab käesoleva artikli kohaseid kasutusõigusi; 165. üleandmistingimused – finantstingimused, mille väärtus on õiglastest ja mõistlikest tingimustest madalam, tavaliselt kasutusõiguste andmise kulud. 3. Ilma et see piiraks ühenduse konkurentsieeskirju, kehtivad projektide intellektuaalomandikokkulepete suhtes järgmised põhimõtted. 3.1. Omandiline kuuluvus 3.1.1. Ühisettevõtte ARTEMIS ressurssidega loodud või talle tema rakendamiseks üle antud materiaalne ja immateriaalne vara kuulub ühisettevõttele ARTEMIS, kui ei ole ette nähtud teisiti. 3.1.2. Olenemata eelnevatest sätetest ei jää projektides loodud teave ega intellektuaalomandi õigused ühisettevõttele ARTEMIS. 3.1.3. Iga projektis osaleja jääb oma tausta omanikuks. Osalejad võivad kirjalikus projektilepingus määratleda ühisettevõtte ARTEMIS projektiks vajaliku tausta ning vajaduse korral osa taustast välja jätta. 3.1.4. Projektide raames tehtud tööst tulenenud teadmised kuuluvad neid teadmisi loonud tööd teostavale osalejale või teostavatele osalejatele vastavalt toetuslepingus ja projektilepingus kokkulepitule ning käesolevas artiklis sätestatud põhimõtetele. 3.2. Kasutusõigused 3.2.1. Samas projektis osalejad sõlmivad omavahel projektilepingu, millega muu hulgas reguleeritakse kooskõlas käesoleva artikliga antavaid kasutusõigusi. Projektis osalejad võivad määratleda tausta, mida on vaja projekti teostamiseks, ning vajaduse korral osa sellest välja jätta. 3.2.2. Tausta kasutusõigused antakse teistele samas projektis osalejatele, kui kõnealune taust on teistele osalejatele vajalik nende projektitöö teostamiseks, tingimusel et omanikul on õigus kõnealuseid õigusi anda. Kasutusõigused antakse asjaomaste projektis osalejate poolt kokkulepitud üleandmistingimustel, juhul kui projektilepingu kõik osalejad ei ole kokku leppinud teisiti. 3.2.3. Teadmiste kasutusõigused antakse teistele samas projektis osalejatele, kui nad vajavad neid teadmisi oma projektitöö teostamiseks. Nimetatud kasutusõigused antakse kasutustasuta, ainuõiguseta ja üleandmisõiguseta. 3.2.4. Samas projektis osalejatel on teadmiste kasutusõigused, kui see on vajalik nende enda teadmiste kasutamiseks kõnealuses projektis, tingimusel et tausta omanikul on õigus neid kasutusõigusi anda. Kõnesolevad kasutusõigused antakse ainuõiguseta ning õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel. 3.2.5. Samas projektis osalejatel on teadmiste kasutusõigus, kui see on nende enda tarbeks vajalik. Kõnesolevad kasutusõigused antakse üleandmisõiguseta ja ainuõiguseta kas ilma kasutustasuta või õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel. 3.2.6. Kui kõik omanikud sellega nõustuvad, antakse kokkulepitavatel õiglastel ja mõistlikel tingimustel teadmiste kasutusõigus kolmandale isikule edasiste teadusuuringute tegemiseks. 3.3. Kaitse, kasutamine ja levitamine 3.3.1. Kui teadmisi on võimalik tulutoovalt kasutada, i) tagab selle omanik teadmiste asjakohase ja tõhusa kaitse, võttes arvesse enda ja teiste projektis osalejate õigustatud huve, eelkõige ärihuve, ning ii) kasutab neid või tagab nende kasutamise. 3.3.2. Iga osaleja tagab, et talle kuuluvaid teadmisi levitatakse põhjendamatu viivituseta. 3.3.3. Levitamistegevus peab olema kooskõlas intellektuaalomandi õiguste kaitse, konfidentsiaalsuskohustuste ja teadmiste omanike õigustatud huvidega. 3.3.4. Teiste samas projektis osalejate teadmiste, tausta või konfidentsiaalse teabe või teiste osalejate teadmiste, tausta või konfidentsiaalse teabega seotud muude andmete või teabe levitamisest tuleb kõnealustele teistele osalejatele ette teatada. Iga kõnealune osaleja võib 45 päeva jooksul pärast sellise teate saamist esitada vastuväite, kui levitamine kahjustaks tema õigustatud huve seoses tema teadmiste või taustaga. Sellisel juhul võib levitamine toimuda ainult juhul, kui tarvitusele võetakse vajalikud meetmed nende õigustatud huvide kaitseks. 3.3.5. Kõik teadmistega seotud osaleja poolt või tema nimel esitatud trükised, patenditaotlused või mis tahes muu teadmistega seotud levitamine peab sisaldama märkust selle kohta, et asjaomased teadmised on loodud ühisettevõtte ARTEMIS rahalise toetuse abil. Levitamistegevus peab olema kooskõlas intellektuaalomandi õiguste kaitse, konfidentsiaalsuskohustuste ja teadmiste omanike õigustatud huvidega. 3.4. Edastamine 3.4.1. Kui osaleja annab teadmiste omandi üle, annab ta saajale üle oma nimetatud teadmistega seotud kohustused, sealhulgas kohustuse anda need kohustused üle järgmisele saajale. Kõnealused kohustused hõlmavad kasutusõiguste andmise ning levitamise ja kasutamisega seotud kohustusi. 3.4.2. Juhul kui projektis osaleja on kohustatud kasutusõiguse tagamiseks andma oma kohustused edasi, teatab ta kavandatud üleandmisest[33] konfidentsiaalsuskohustusi järgides teistele osalejatele vähemalt 45 päeva ette, ning edastab piisava teabe teadmiste uue omaniku kohta, et võimalda teistel osalistel oma kasutusõigusi kasutada. Pärast teatamist võib iga osaleja 30 päeva jooksul või kirjalikult kokku lepitud muu tähtaja jooksul esitada vastuväite omandi kavandatud üleandmisele, kui see kahjustaks tema kasutusõigusi. Kui üks osalejatest tõendab, et tema kasutusõigusi kahjustatakse, ei toimu kavandatav üleandmine enne, kui asjakohased osalejad on omavahel kokkuleppele jõudnud. Artikkel 25 – Leping asukohariigiga Ühisettevõtte ARTEMIS ja tema asukohariigi vahel sõlmitakse asukohaleping. Artikkel 26 – Kohaldatav õigus Käesoleva põhikirja või ühenduse õigusaktidega reguleerimata küsimuses kohaldatakse ühisettevõtte ARTEMIS asukohariigi õigust. FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU NIMETUS: Nõukogu määrus, mis käsitleb ühisettevõte ARTEMIS loomist ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks manussüsteemides 2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed: Teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus: seitsmes raamprogramm 3. EELARVEREAD 3.1. Eelarveread, sh järgmised rubriigid: 09 04 01 10 – Ühise tehnoloogiaalgatuse ARTEMIS teadus- ja arendustegevus 09 04 01 20 – Ühise tehnoloogiaalgatuse ARTEMIS toetuskulud 3.2. Meetme ja finantsmõju kestus: Ühisettevõte ARTEMIS luuakse nõukogu määrusega eeldatavasti 2007. aasta sügisel esialgu kuni 31. detsembrini 2017. 3.3. Eelarve tunnusjooned: Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik | 09.040110 | Mitte-kohustuslik | Liigendatud | JAH | JAH | JAH | Nr [1A] | 09.040120 | Mitte-kohustuslik | Liigendamata | JAH | JAH | JAH | Nr [1A] | 4. ÜLEVAADE VAHENDITEST 4.1. Rahalised vahendid 4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kulu liik | Jao nr | Aasta 2007 | Aasta 2008 | Aasta 2009 | Aasta 2010 | Aasta 2011 | Aasta 2012 jj | Kokku | Tegevuskulud[34] | Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a | 0 | 41 | 53,5 | 63,5 | 75,5 | 176,5 | 410 | Maksete assigneeringud[35] | b | 0 | 12,45 | 28,5 | 47,55 | 61,9 | 259,6 | 410 | Võrdlussummas[36] sisalduvad halduskulud[37] | Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c | 0 | 1,5 | 2,0 | 2,0 | 1,5 | 3 | 10 | VÕRDLUSSUMMA KOKKU[38] | Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 0 | 42,5 | 55,5 | 65,5 | 77 | 179,5 | 420 | Maksete assigneeringud | b+c | 0 | 13,95 | 30,5 | 49,55 | 63,4 | 262,6 | 420 | Võrdlussummast[39] välja jäävad halduskulud | Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | 0,088 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 2,106 | 3,598 | Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e | 0,005 | 0,017 | 0,017 | 0,037 | 0,037 | 0,222 | 0,335 | Meetme soovituslik finantskulu kokku Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) kokku | a+c+d+e | 0,093 | 42,886 | 55,868 | 65,888 | 77,388 | 181,828 | 423,933 | Maksete assigneeringud (sh personalikulud) kokku | b+c+d+e | 0,093 | 14,318 | 30,868 | 49,938 | 63,788 | 264,928 | 423,933 | Kaasrahastamise andmed ARTEMISIA (tööstuslikke ja teisi teadus- ja arendustegevusega tegelevaid ettevõtjaid esindav ühing) toetab ühisettevõtte tegevuskulusid[40] (teadus- ja arendustegevusega mitteseotud kulusid) kuni 20 miljoni euroga või 1% teadus- ja arendustegevuse üldkuludest, olenevalt sellest, kumb arv on suurem, kuid mitte rohkem kui 30 miljoni euro ulatuses. Järgmises tabelis on üldkulude suuruseks võetud 2733,333 miljonit eurot. Ühendus toetab tegevuskulusid kuni 10 miljoni euro ulatuses (vt punkti 8.2.4). miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kaasrahastav asutus | Aasta 2007 | Aasta 2008 | Aasta 2009 | Aasta 2010 | Aasta 2011 | Aasta 2012 jj | Kokku | ARTEMISIA………… | f | 0,2 | 1,5 | 2,5 | 4.5 | 5 | 13,633 | 27,333 | Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f | 0,293 | 44,368 | 58,368 | 70,388 | 82,388 | 195,461 | 451,266 | Lisaks eraldavad ühisettevõttes osalevad liikmesriigid riiklikul tasandil igal aastal rahalisi vahendeid, mis kulutatakse ühisettevõtte algatatud teadus- ja arendusprojektide elluviimiseks; need täiendavad vahendid on hinnanguliselt 1,8 korda suuremad punktis 4.1.1 nimetatud tegevuskuludest, st ühisettevõtte tegevuse jooksul vähemalt 738 miljonit eurot. Teadus- ja arendusprojektides osalevad organisatsioonid, mis valitakse ühisettevõtte algatatud konkursikutsete kaudu, toetavad neid projekte mitterahaliselt; mitterahalise toetuse väärtust hinnatakse ja eeldatakse, et selle väärtus ulatub umbes 1600 miljoni euroni. 4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga x Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule. 4.1.3. Finantsmõju tuludele x Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele. 4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1. Aastane vajadus | Aasta 2007 | Aasta 2008 | Aasta 2009 | Aasta 2010 | Aasta 2011 | Aasta 2012 jj (keskmine) | Personal kokku | 0,75 | 13 | 17 | 24 | 24 | 19,5 | 5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID 5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus Ühisettevõtte ARTEMIS asutamine avaliku ja erasektori partnerlusena ning ühenduse toetuse eraldamine selle vahendite jaoks. 5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime Ühisettevõte ARTEMIS juhib integreeritud teadus- ja arendusprogrammi elluviimist, et saavutada tehnoloogilisi ja tööstuslikke põhieesmärke. Lisaväärtus on oluline, kuna: - sellega luuakse uus õiguslik raamistik, mille raames võib liita ühenduse ja liikmesriikide rahalised vahendid, et koos erasektoriga kaasrahastada teadus- ja arendusprojekte; see on oluline institutsionaalne uuendus, kuna praeguses olukorras on selline kaasrahastamine võimatu; - sellega reguleeritakse liikmesriikide ja ühenduse eelarveid vastavalt ühistele teadus- ja arendustegevuse eesmärkidele ning tehakse nendest eelarvetest assigneeringuid ühiste üleeuroopaliste menetluste kohaselt; see on oluline samm Euroopa teadusruumi suunas; - see tõhustab märkimisväärselt Euroopa teadus- ja arendustegevust, võrreldes praeguse valitsustevahelise protsessiga, kus projekte rahastatakse erinevatest riiklikest allikatest (nt Eureka puhul); - lisaks loob see stiimulid avalikule ja erasektorile nende teadus- ja arendustegevusse suunatud investeeringute suurendamiseks, liikudes seega Barcelona eesmärgi suunas, mille kohaselt peaksid investeeringud teadus- ja arendustegevusse moodustama 3% Euroopa SKTst. Selleks ettenähtud ühenduse tegevuskulud moodustavad väikese osa seitsmenda raamprogrammi eelarve kogusummast (420:50521 = 0,83%) ja selles sisalduva info- ja arvutitehnoloogia valdkonna eelarvest (4,6%). 5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames Ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamine selles valdkonnas on juba ette nähtud teadusuuringute ja tehnoloogia arenduse seitsmendas raamprogrammis ja selle eriprogrammis „Koostöö”. Lisaks on konkurentsinõukogu korduvalt tunnistanud ühise tehnoloogiaalgatuse kontseptsiooni potentsiaali [41] ning on hiljuti kutsunud komisjoni üles esitama ettepanekuid selliste ühiste tehnoloogiaalgatuste loomiseks, mis on saavutanud sobiva valmisoleku [42] . Selle tegevuseesmärgiga seotud poliitilised eesmärgid on järgmised: 166. Luua õiguslik alus, mis võimaldab esmakordselt liita ühtsesse raamistikku liikmesriikide, ELi ja erasektori investeeringud. 167. Toetada teadus- ja arendustegevusse suunatud investeeringuid Euroopas, luues liikmesriikide ja ettevõtjate jaoks stiimulid oma teadus- ja arenduskulutuste suurendamiseks. See on üks komisjoni 2006. aasta poliitilise strateegia[43] põhiaspekte ja vastab 3% tegevuskavadele ning nendega seotud Euroopa Ülemkogu ja konkurentsinõukogu otsustele.[44] Ühise tehnoloogiaalgatuse raames seatud tehnoloogiliste ja majanduslike eesmärkide saavutamine aitab suurendada Euroopa majanduse konkurentsivõimet ning toob suurt majanduslikku ja sotsiaalset kasu. Need eesmärgid on seetõttu täielikult kooskõlas Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive uuendatud strateegiaga. Lisaks toetavad käesolevad õigusakti ettepanekud strateegilise algatuse i2010 seitsmendat meedet. Ühisettevõtte ARTEMIS ettevalmistustööd nähti ette infoühiskonna ja meedia peadirektoraadi iga-aastases juhtimiskavas 8. ja 10. eesmärgi all (tegevuspõhise eelarvestamise kood 0904). Seoses panuse ja eeldatavate väljundite, tulemuste ja mõjuga esitatakse järgmised andmed: Komisjoni panuseks on punktis 4.1 loetletud vahendid. Väljunditeks on ühisettevõtte algatatud teadus- ja arendusprojektid. Oodatakse järgmisi tulemusi : - Vahendite võimendamine ja liikmesriikide jõupingutuste integreerimine . Luues stiimulid ettevõtjate ja liikmesriikide jaoks, saadakse liikmesriikidelt täiendavat toetust ja soodustatakse suuremat rahastamist ettevõtjate poolt. Näitajad: i) nende riikide arv, kes rahastavad ühisettevõtet; ii) kohustused ja maksed vastavalt punktile 4.1.1; iii) ühisettevõtte valitud projektide elluviimiseks eraldatud ja kasutatud liikmesriikide vahendid; iv) vahendid, mida ettevõtjad on investeerinud ühisettevõtte valitud projektide raames tehtavasse teadus- ja arendustöösse. - Keskendumine ühistele teadus- ja arendustegevuse programmidele tulemuslikumalt kui praegu. Näitajad : see tulemus saavutatakse tegelikult siis, kui ühisettevõte hakkab täielikult tööle. - Programmi tõhusus peaks olema suur , kuna kaotatakse liikmesriikide eelarveliste vahendite kasutamisega seotud ebakindlus ja lõpetatakse hindamis- ja järelevalvetoimingute dubleerimine. Selle tulemuseks peaks olema programm, mis on populaarne ja huvipakkuv mitmesuguste teadus- ja arendustegevusega tegelevate ettevõtjate, eriti VKEde hulgas. Näitajad : v) ajavahe ühisettevõttepoolse ettepaneku esitamise ja projekti väljavalimise kohta otsuse tegemise vahel; vi) konkursikutsetes osalevate organisatsioonide, sh VKEde arv; vii) programmi üldised tegevuskulud. - Oluline majanduslik ja sotsiaalne kasu saavutatakse niivõrd, kuivõrd ühisettevõtte algatatud teadus- ja arendusprojektide rakendamisega tehakse edusamme tehnoloogiliste ja majanduslike eesmärkide saavutamisel. Sõltumatud hindajad hindavad neid edusamme regulaarselt. Näitajad : viii) projektide tulemusena registreeritud patendid; ix) projektide tulemusena avaldatud trükised. 5.4. Rakendusmeetod (soovituslik) …Tsentraliseeritud haldamine otse, haldajaks on komisjon kaudselt, haldamine on delegeeritud: täitevasutustele, X ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185 riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele …Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage) Asjakohased märkused: ühine tehnoloogiaalgatus ARTEMIS on ühenduse asutus, mis luuakse nõukogu määrusega EÜ asutamislepingu artikli 171 alusel. Selle liikmed on ARTEMISIA, Euroopa Komisjon ja liikmesriigid. Liikmesriigid võivad täita mõningaid halduskohustusi, näiteks teostada teadus- ja arendusprojektides osalejate finants- ja juriidilist kontrolli ning auditeid. 6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE 6.1. Järelevalvekord Ühisettevõtet kontrollitakse vastavalt tema põhikirjale. 6.2. Hindamine 6.2.1. Eelhindamine Vt käesolevale ettepanekule lisatud mõju hindamise aruannet. 6.2.2. Vahe- ja järelhindamis