Brüssel 2.2.2005

SEK(2005) 143 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004-2008

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1] on sätestatud, et ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid peavad esitama nõukogule ja komisjonile stabiilsusprogrammid 1. märtsiks 1999. Vastavalt selle määruse artiklile 5 pidi nõukogu kontrollima iga stabiilsusprogrammi komisjoni ja asutamislepingu artikli 114 alusel moodustatud komitee (majandus- ja rahanduskomitee) koostatud hinnangute alusel. Olles programmi kontrollinud, esitas nõukogu arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Selle määruse kohaselt peavad liikmesriigid esitama igal aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mida võib nõukogu samuti kontrollida sama menetluse kohaselt.

Belgia esitas esimese stabiilsusprogrammi aastateks 1999–2002 18. detsembril 1998 ja nõukogu andis sellele hinnangu 15. märtsil 1999. Ajakohastatud programmid esitati igal järgmisel aastal. Belgia esitas viimase ajakohastatud stabiilsusprogrammi 6. detsembril 2004. aastal. Komisjoni talitused andsid ajakohastatud programmile tehnilise hinnangu, arvestades oma 2004. aasta sügise majandusprognoose ning võttes arvesse tegevusjuhendit,[2] potentsiaalse tootmismahu ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat, 2003.–2005. aasta majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi ning põhimõtteid, mis on sätestatud nõukogu jõustatud komisjoni 27. novembri 2002. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile eelarvepoliitika kooskõlastamise tõhustamise kohta[3]. Hinnang on järgmine:

- Belgia valitsus kiitis Belgia 2004. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi heaks 3. detsembril 2004 ja esitas selle 6. detsembril 2004. Programm hõlmab ajavahemikku 2004–2008. See vastab enam-vähem andmenõuetele, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Programmis puuduvad kohustuslikud andmed lühi- ja pikaajaliste intressimäärade kohta ning terve rida vabatahtlikke andmeid.

- Programm põhineb eeldusel, et majanduskasv on 2005. ja 2006. aastal 2,5% ning 2008. aastaks on see aeglustunud 2,0%ni. 2005. ja 2006. aasta makromajanduslik stsenaarium on väga lähedal komisjoni talituste 2004. aasta sügise prognoosile. 2007. ja 2008. aastaks kavandatud SKT reaalkasv on veidi väiksem komisjoni talituste potentsiaalse majanduskasvu prognoosist, mis saadi ühise metoodika kohaldamisel programmis esitatud andmete suhtes. Järelikult võib makromajanduslikku stsenaariumi pidada usutavaks.

- Ajakohastatud programmis esitatud makromajandusliku strateegia eesmärk on hoida eelarve tasakaalus või väikeses ülejäägis ning võla suhet järkjärguliselt vähendada, et valmistuda nendeks mõjudeks eelarvele, mis on tingitud elanikkonna vananemisest. Ajakohastatud programmi eesmärk on tasakaalus eelarve 2005. ja 2006. aastal ning 2007. aastal ülejääk 0,3% SKTst. See on sama kui eelmises programmis, vaatamata praeguse ajakohastatud programmi väiksemale kasvuprognoosile 2005. aastal. 2008. aastaks on kavandatud ülejääk 0,6% SKTst. Esmane ülejääk on prognoosi kohaselt ligikaudu 4,5% SKTst, mis on veidi väiksem kui 2004. aasta kavandatud tulemus 4,9% SKTst. See on tingitud jätkuvast 2001. aasta otseste maksude reformi elluviimisest ja suurematest avaliku sektori investeeringutest enne 2006. aasta kohalikke valimisi. Esmane ülejääk peaks hakkama kasvama programmiperioodi lõpus. Programmis nähakse ette intressikoormuse vähenemist peamiselt jätkuva võlgade vähendamise tulemusel. Eeldatakse, et 2006. aastal tulud suurenevad ja jäävad seejärel stabiilseks, kusjuures esmased kulud 2008. aastaks veidi vähenevad. Tsükliliselt kohandatud tasakaal jääb prognoosi kohaselt positiivseks kogu programmiperioodil, kahanedes ülejäägilt 0,5% SKTst 2004. aastal 0,1%ni 2006. aastal ja suurenedes seejärel taas 0,9%ni 2008. aastal.

- Ajakohastatud programmi eelarvestrateegia on enam-vähem tasakaalus. Praeguseks ei ole Belgia valitsus veel teatanud, milliseid meetmeid ta võtab 2006. aasta eelarve tasakaalustamiseks, kui tulud vähenevad 0,3% SKTst 2001. aasta otseste maksude reformi jätkuva elluviimise tõttu ning seoses sellega, et 2005. aasta eelarvet mõjutavad positiivselt mitmed väiksed ühekordsed operatsioonid (kokku ligikaudu 0,2% SKTst). Kuigi makromajanduslik stsenaarium on usutav, on Belgia valitsemissektori eelarve tasakaal suhteliselt tundlik muutuste suhtes majanduskasvus (tundlikkus 0,6). Samuti on olemas oht seoses esmaste kulutuste kontrollimisega peamiselt sotsiaalkindlustussüsteemi tasandil. Tervishoiusüsteemi eelarve ületamine 2004. aastal (vaatamata juba niigi suurele aasta reaalkasvu eesmärgile 4,5%) lubab oletada, et need kulud kasvavad jätkuvalt kiiresti. Kuigi 2004. aasta lõpus teatati uutest meetmetest tervishoiukulude vähendamiseks (kokku 0,2% SKTst), on nende tõhusust veel raske hinnata. Teisest küljest lubati sotsiaalministril peaaegu kogu 2005. aastal võtta vajalikke meetmeid, konsulteerimata eelnevalt parlamendiga (või kellegi teisega), et oleks võimalik kiiresti reageerida võimalikele ülemäärastele kuludele. Üldiselt on Belgia valitsus käitunud usaldusväärselt ja suutnud täita võetud kohustust võtta meetmeid eelarve hoidmiseks tasakaalus. Seda riskianalüüsi arvestades on eelarve-eesmärkide ohud enam-vähem tasakaalus ja programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et täita stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutav keskpika perioodi eelarveseisund, mis on tasakaalulähedane või ülejäägis. Lisaks on olemas piisav varu tavaliste tsükliliste kõikumiste korral, et ei ületataks puudujäägikriteeriumi kontrollväärtust 3% SKTst.

- Võla suhe on alates 1993. aastast püsivalt langenud, kuid on üle kontrollväärtuse 60% SKTsse. 2004. aastal langes see 96,6%ni ehk vähem, kui nähti ette eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis. Jätkuvalt suur esmane ülejääk ja intressimaksete alandamine on võla suhte edasise vähendamise peamised tegurid. Varade muutusi korrigeeriti üldiselt vähe, kuid 2005. aastal kavatseb valitsus üle võtta 7,4 miljoni eurose võla riiklikult raudtee-ettevõttelt SNCB (2,5% SKTst). SNCB võla ülevõtmine aeglustab võla suhte vähendamist 2005. aastal, kuid üldiselt on võla suhte kavandatud vähenemine kiirem, kui oli ette nähtud eelmises ajakohastatud programmis. Võla suhte arengut mõjutavad samad ebakindlust lisavad tegurid kui puudujäägi puhul, kuid üldiselt võib arenguprognoosi lugeda usutavaks.

- Nagu on märgitud juba eespool, esitatakse ajakohastatud programmis mitmeid meetmeid tervishoiukulude vähendamiseks (näiteks meetmed ravimikulude kontrollimiseks ja juhtumipõhine maksusüsteem kõige sagedamini esinevate ravikuuride puhul haiglates), kusjuures tervishoiukulude reaalkasvu eesmärk on 4,5% aastas. Madala tööhõivega tegelemise osas teatatakse programmis läbirääkimiste algatamisest sotsiaalpartnerite ja valitsuse vahel, mille tulemusel peaksid sündima uued meetmed ennetähtaegselt pensionile jäämise piiramiseks ja tegelike tööaastate edasiseks suurendamiseks sotsiaalkokkulepete alusel. Nende läbirääkimiste tulemused ei ole siiski teada. Üldiselt kulgeb ennetähtaegselt pensionile jäämise stiimulite kõrvaldamine aeglaselt ja on teatatud ainult vähestest uutest konkreetsetest algatustest.

- Belgia riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse osas tunduvad olevat mõned ohud seoses koguvõla praeguse tasemega. Kuigi see väheneb, on võla suhe väga kõrge ning järjekindel alandamine sõltub suure esmase ülejäägi säilitamisest pikemaks ajaks. Programmis kirjeldatud vananeva elanikkonna eelarvekulude katmise strateegia põhineb peamiselt koguvõla alandamisel sellise eelarveseisundi säilitamise teel, mis on tasakaalus või väikeses ülejäägis (mis omakorda sõltub peamiselt esmaste kulude piiramisest), ning vananemisfondi abil. Esmaste kulude ohjeldamine võib osutuda raskeks, seda eriti tervishoiusektoris, kuid on tähtis seoses valitsuse strateegiaga vähendada maksukoormust töökohtade loomiseks. Arvestades ülalpeetavate vanurite suhte (üle 60-aastaste arv saja 20–59 aasta vanuse isiku kohta) eeldatavat suurenemist, on pikaajalise jätkusuutlikkuse saavutamisel eriti tähtis selle ulatusliku strateegia sihikindel rakendamine.

- Majanduspoliitika üldsuuniste osas vastab ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika enam-vähem riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Eelkõige on ajakohastatud programmis tagatud võla suhte pidev alanemine. Pidades silmas hiljutisi ülekulusid tervishoiu valdkonnas (mille reaalkasvumäära eesmärk on seatud suhteliselt kõrgeks – 4,5% aastas), on olemas mõningane oht, et ei täideta suunist piirata kulude reaalkasvu 1,5%ni I valdkonnas (föderaalvalitsus ja sotsiaalkindlustus). Seega on tähtis säilitada suur esmane ülejääk ja piirata kulude reaalkasvu, eelkõige pidades silmas vananemisega seotud rahalisi vajadusi.

Käesoleva hinnangu põhjal on komisjon võtnud vastu lisatud soovituse, et nõukogu võtaks vastu arvamuse Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, ja edastab selle nõukogule.

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004-2008

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[4] eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

1. [17. veebruaril 2005] kontrollis nõukogu Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2008. Programm vastab enam-vähem andmenõuetele, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Programmis puuduvad mõned kohustuslikud ja mitmed vabatahtlikud andmed. Seepärast palutakse Belgial viia andmed nõuetega vastavusse.

2. Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvuks 2005. ja 2006. aastal 2,5%, mis aeglustub 2,0%ni programmiperioodi lõpuks. Praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab see stsenaarium usutavaid kasvuprognoose. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti olevat realistlik.

3. Ajakohastatud programmis esitatud makromajandusliku strateegia eesmärk on hoida eelarve tasakaalus või väikeses ülejäägis ning võla suhet järkjärguliselt vähendada, et valmistuda nendeks mõjudeks eelarvele, mis on tingitud elanikkonna vananemisest. Ajakohastatud programmi prognooside kohaselt on eelarve 2005. ja 2006. aastal tasakaalus, 2007. aastal on ülejääk 0,3% SKTst ja 2008. aastal 0,6%. Eelmise ajakohastatud programmiga (mis lõppes 2007. aastal) võrreldes kinnitab praegune ajakohastatud programm üldiselt kavandatud riigi rahanduse kohandamist enam-vähem muutmata makromajandusliku stsenaariumi taustal. Esmane ülejääk väheneb prognoosi kohaselt veidi 2006. aastal, kuid hiljem taas suureneb. See on tingitud jätkuvast 2001. aasta otseste maksude reformi elluviimisest ja suurematest avaliku sektori investeeringutest enne 2006. aasta kohalikke valimisi. Programmis nähakse ette intressikoormuse vähenemist peamiselt jätkuva võlgade vähendamise tulemusel. Eeldatakse, et 2006. aastal tulud suurenevad ja jäävad seejärel stabiilseks, kusjuures esmased kulud 2008. aastaks veidi vähenevad. Tsükliliselt kohandatud tasakaal (põhineb programmis sisalduval teabel, kasutades ühist metoodikat) jääb prognoosi kohaselt positiivseks kogu programmiperioodil, kahanedes ülejäägilt 0,5% SKTst 2004. aastal 0,1%ni 2006. aastal ja suurenedes seejärel taas 0,9%ni 2008. aastal.

4. Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat enam-vähem tasakaalustatud. Eelkõige ei ole Belgia valitsus veel teatanud, milliseid meetmeid ta võtab 2006. aasta eelarve tasakaalustamiseks, kui tulud vähenevad 0,3% SKTst 2001. aasta otseste maksude reformi jätkuva elluviimise tõttu ning seoses sellega, et 2005. aasta eelarvet mõjutavad positiivselt mitmed väiksed ühekordsed operatsioonid (kokku ligikaudu 0,2% SKTst). Kuigi makromajanduslik stsenaarium on usutav, on Belgia valitsemissektori eelarve tasakaal suhteliselt tundlik muutuste suhtes majanduskasvus (tundlikkus 0,6). Samuti on olemas oht seoses esmaste kulutuste kontrollimisega peamiselt sotsiaalkindlustussüsteemi tasandil. Tervishoiusüsteemi eelarve ületamine 2004. aastal (vaatamata juba niigi suurele aasta reaalkasvu eesmärgile 4,5%) lubab oletada, et need kulud kasvavad jätkuvalt kiiresti. 2004. aasta lõpus teatati uutest meetmetest tervishoiukulude vähendamiseks (kokku 0,2% SKTst), kuid nende tõhusust veel raske hinnata. Teisest küljest lubati sotsiaalministril peaaegu kogu 2005. aastal võtta vajalikke meetmeid, konsulteerimata eelnevalt parlamendiga (või kellegi teisega), et oleks võimalik kiiresti reageerida võimalikele ülemäärastele kuludele. Üldiselt öeldes on Belgia valitsus käitunud usaldusväärselt ja suutnud täita võetud kohustust võtta meetmeid eelarve hoidmiseks tasakaalus.

5. Seda riskianalüüsi arvestades on eelarve-eesmärkide ohud enam-vähem tasakaalus ja programmi eelarvealased põhimõtted on ilmselt piisavad, et täita stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutav keskpika perioodi eelarveseisund, mis on tasakaalulähedane või ülejäägis. Lisaks on olemas piisav varu tavaliste tsükliliste kõikumiste korral, et ei ületataks ühelgi aastal puudujäägikriteeriumi kontrollväärtust 3% SKTst.

6. Eeldatav võla suhe on 2004. aastal jõudnud 96,6%ni SKTsse, mis on oluliselt suurem asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtusest. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul 12,4 protsendipunkti võrra 84,2%ni SKTsse 2008. aastal. Nende andmete puhul on võetud arvesse 7,4 miljoni euro suuruse võla (2,5% SKTst) ülevõtmist riiklikult raudtee-ettevõttelt SNCB 2005. aastal. SNCB võla ülevõtmine aeglustab võla suhte alanemist 2005. aastal, kuid üldiselt on võla suhte kavandatud alanemine kiirem, kui oli ette nähtud eelmises ajakohastatud programmis.

7. Belgia riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse osas tunduvad olevat mõned ohud seoses koguvõla praeguse tasemega. Kuigi see väheneb, on võla suhe väga kõrge ning järjekindel alanemine sõltub suure esmase ülejäägi säilitamisest pikemaks ajaks. Programmis kirjeldatud vananeva elanikkonna eelarvekulude katmise strateegia põhineb peamiselt koguvõla alanemisel ja sellisel eelarveseisundi säilitamisel, mis on tasakaalus või väikeses ülejäägis (mis omakorda sõltub peamiselt esmaste kulude piiramisest), ja vananemisfondi abil. Esmaste kulude ohjeldamine võib osutuda raskeks, seda eriti tervishoiusektoris, kuid on tähtis seoses valitsuse strateegiaga vähendada maksukoormust töökohtade loomiseks. Arvestades ülalpeetavate vanurite suhte eeldatavat suurenemist, on pikaajalise jätkusuutlikkuse saavutamisel eriti tähtis selle ulatusliku strateegia sihikindel rakendamine.

8. Ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika vastab üldjoontes riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Eelkõige on ajakohastatud programmis tagatud võla suhte pidev alanemine. Pidades silmas hiljutisi ülekulusid tervishoiu valdkonnas (mille reaalkasvumäära eesmärk on seatud suhteliselt kõrgeks – 4,5% aastas), on olemas mõningane oht, et ei täideta suunist piirata kulude reaalkasvu 1,5%ni I valdkonnas (föderaalvalitsus ja sotsiaalkindlustus). Seega on tähtis säilitada suur esmane ülejääk ja piirata kulude reaalkasvu, eelkõige pidades silmas vananemisega seotud rahalisi vajadusi.

Tabel: Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Reaalne SKT (muutus, %) | SP dets 2004 | 2,4 | 2,5 | 2,5 | 2,1 | 2,0 |

KOM okt 2004 | 2,5 | 2,5 | 2,6 | puudub | puudub |

SP nov 2003 | 1,8 | 2,8 | 2,5 | 2,1 | puudub |

THHI inflatsioon (%) | SP dets 2004 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,8 | 1,8 |

KOM okt 2004 | 2,0 | 1,9 | 1,8 | puudub | puudub |

SP nov 2003 | 1,4 | 1,4 | 1,4 | 1,4 | puudub |

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | SP dets 2004 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,6 |

KOM okt 2004 | -0,1 | -0,3 | -0,5 | puudub | puudub |

SP nov 2003 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | puudub |

Esmane tasakaal (% SKTst) | SP dets 2004 | 4,9 | 4,5 | 4,4 | 4,5 | 4,7 |

KOM okt 2004 | 4,8 | 4,2 | 3,6 | puudub | puudub |

SP nov 2003 | 5,1 | 4,8 | 4,7 | 4,8 | puudub |

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | SP dets 20041 | 0,5 | 0,3 | 0,1 | 0,5 | 0,9 |

KOM okt 2004 | 0,4 | 0,0 | -0,4 | puudub | puudub |

SP nov 20031 | 0,6 | 0,2 | 0,0 | 0,3 | puudub |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTsse) | SP dets 2004 | 96,6 | 95,5 | 91,7 | 88,0 | 84,2 |

KOM okt 2004 | 95,8 | 94,4 | 90,9 | puudub | puudub |

SP nov 2003 | 97,6 | 93,6 | 90,1 | 87,0 | puudub |

Märkus: 1 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel. Allikad: stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.. |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997. Kõik dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10.7.2001 jõustatud majandus- ja rahanduskomitee läbivaadatud arvamus stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.

[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[4] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.