Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 295/12)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Niederösterreich“

Viitenumber: PDO-AT-A0221-AM01

Teate kuupäev: 21.2.2020

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

Kirjeldus ja põhjused

Viinamarjaistanduse registri ühtseks haldus- ja kontrollisüsteemiks muutmise tõttu on vaja kohandada hektarite maksimumarvu.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Niederösterreich

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduse kategooria

1. Vein

5. Kvaliteetvahuvein

4. Veini(de) kirjeldus

Päritolunimetust „Niederösterreich“ võib kasutada veini ja kvaliteetvahuveini või vahuveini puhul. Veini „Niederösterreich“ toodetakse peamiselt kvaliteetveinina; seejuures on viinamarjamahla veinivirde sisaldus vähemalt 15° (= 9,5 mahuprotsenti) Klosterneuburger Mostwaage (KMW) järgi, minimaalne alkoholisisaldus on 9,0 mahuprotsenti ja happesisaldus vähemalt 4 g/l. Analüütilised omadused on esitatud tootespetsifikaadis.

Veini „Niederösterreich“ toodetakse ka muudesse kvaliteediklassidesse (nt Kabinett, Spätlese, Eiswein jne) kuuluvana. Erinevatel mullatüüpidel on võimalik toota väga erinevaid veine. Alates piirkonnale iseloomulikust, piprasest värskest veinist „Grüner Veltliner“ kuni puitvaatides laagerdunud jõuliste ja täidlaste valgete veinide ning puuviljaste punaste veinideni.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a) Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistamise puhul kehtestatud piirangud

Päritolunimetusega veini „Niederösterreich“ puhul on lubatud kõik määrustes (EL) 2019/934 ja (EL) 2019/935 kaitstud päritolunimetusega veini puhul sätestatud veinivalmistustavad, välja arvatud töötlemine kaaliumsorbaadi ja dimetüüldikarbonaadiga. Veinide hapetustamine on võimalik vastavalt määrustes (EL) 2019/934 ja (EL) 2019/935 sätestatud nõuetele. Võimaliku hapestamise üle otsustab põllumajandus-, piirkondade ja turismiminister vastavalt sellele, millised olid kasvuperioodil valitsenud ilmastikutingimused. Võimaliku hapestamise tingimused põhinevad määruste (EL) 2019/934 ja (EL) 2019/935 nõuetel.

Konkreetsed veinivalmistustavad (sealhulgas rikastamine) tulenevad valitud traditsioonilisest tootmismeetodist ja on esitatud tootespetsifikaadis.

b) Maksimaalne saagikus

10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta.

6. Määratletud geograafiline piirkond

Päritolunimetusega „Niederösterreich“ on hõlmatud kogu Alam-Austria liidumaa Austrias.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

’Zweigelt’ – ’Rotburger’

’Grüner Veltliner’ – ’Weißgipfler’

’Zweigelt’ – ’Blauer Zweigelt’

8. Seos(t)e kirjeldus

Wachau järsud aluskiviminõlvad lähevad naabruses asuva Kremstali idaosas üle lössiastanguteks, mida esineb ka Traisentalis, Kamptalis ja Wagrami lähistel. Kamptalis esineb ka vulkaanilise tekkega muldi. Idas mõjutavad ilma Pannoonia tasandiku palavad kliimatingimused ja Waldvierteli piirkonna jahedad õhuvoolud.

Seepärast on Niederösterreichi viinamarjakasvatuspiirkonna tootmisstruktuurile iseloomulikud ühe pere viinamarjakasvatajad, kes töötlevad valdava osa enda kasvatatud viinamarju ja müüvad veini otse ka põllumajandusettevõttes. Turismi kõrge taseme ja veinitööstuse vahel on tugev seos. Väike arv suuri põllumajandusettevõtteid (st veinitootjad ja viinamarjakasvatajate ühistud) täiendavad põllumajanduslikku pereettevõtlust. Niederösterreichi viinamarjakasvatuspiirkonnas toodetakse ligikaudu 80 % valget veini. Valdavalt Pannoonia tasandiku kliimatingimustest mõjutatud, Viinist lõuna ja ida pool asuvas Alam-Austria osas kasvatatakse viinamarju ka punase veini tootmiseks. Punasetest veinidest on tuntumad puuviljane „Zweigelt“ ja vürtsikas „Blaufränkisch“. Valgete veinide skaala ulatub värsketest puuviljastest veinidest (nt iseloomulik piprane „Grüner Veltliner“) jõuliste ja täidlaste veinideni, mida laagerdatakse traditsioonilistes puit- või tammevaadis. Ilmastikutingimuste tagajärjel murenenud aluskivimist tekkinud pinnasel ja vulkaanilisel mullal kasvavad viinamarjad, millest saadakse mineraalseid, vürtsikaid veine, samas kui lössiladestutega astangutel kasvanud viinamarjadest saadakse veine, mis on ümarat ja täidlasemat tüüpi. Pannoonia tasandiku palav kliima ning Waldvierteli piirkonna jahedast õhust tingitud külmad ööd põhjustavad päevase ja öise temperatuuri erinevuse, mis annab veinidele tugeva happelise struktuuri.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

riigisisesed õigusaktid.

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Austria veiniseaduse alusel võib ringlusse lasta üksnes riikliku kontrollinumbriga varustatud kaitstud päritolunimetusega veini „Niederösterreich“ (v.a Sekt või Qualitätsschaumwein). Riikliku kontrollinumbri saamiseks peab iga ringlusse lastava päritolunimetusega veini „Niederösterreich“ proov läbima analüütilise ja organoleptilise kontrolli (süstemaatiline kontroll). Organoleptilise hindamise käigus kontrollib veine ametlik degusteerimiskomisjon. Kõnealune komisjon koosneb kuuest degusteerijast ja degusteerimiskomisjoni esimehest. Degusteerijatele antakse kontrollimiseks anonüümsed proovid. Veiniproovi käsitlev blankett sisaldab ainult hindamiseks vajalikku teavet, näiteks traditsioonilise kvaliteediklassi (Qualitätswein, Spätlese jne), sordi ja aastakäigu üksikasju. Degusteerijad otsustavad oma kogemuste ja ette antud võrdlusveinide alusel, kas neile esitatud veinid on sordi, aasta ja traditsioonilise kvaliteediklassi poolest tüüpilised ja kas need võib ringlusse lasta (st need on puudusteta). Degusteerimisküsimuste vastused on JAH või EI. Negatiivse otsuse puhul tuleb tagasilükkamise põhjused esitada kirjalikult. Proov vastab organoleptilistele nõuetele sel juhul, kui enamik degusteerijaid on selle heaks kiitnud. Tulemusega „3 : 3“ otsuste puhul esitatakse proov teisele degusteerimiskomisjonile. Teistkordne tulemus „3 : 3“ tingib negatiivse üldtulemuse.

Link tootespetsifikaadile

https://www.bmlrt.gv.at/land/produktion-maerkte/pflanzliche-produktion/wein/Weinherkunft.html

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.