EUROOPA KOMISJON Brüssel,12.9.2018 COM(2018) 632 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Euroopa piiride valvamise süsteemi (EUROSUR) hindamise kohta



























Euroopa Komisjoni panus 19.–20. septembril 2018 Salzburgis toimuvasse riigijuhtide kohtumisse









Sisukord 1. Sissejuhatus 2. Taustteave 3. EUROSURi hindamine 3.1.Hindamise ulatus 3.2.EUROSURi rakendamise seis 3.3.Hindamise tulemused 3.3.1.Asjakohasus 3.3.2.Tulemuslikkus 3.3.3.Tõhusus 3.3.4.Sidusus 3.3.5.Euroopa lisaväärtus 3.4.Kooskõla põhiõigustega ja põhiõigustele avalduv mõju 3.4.1.Kolmandad riigid ja tagasisaatmise lubamatus 3.4.2.Isikuandmete töötlemine 3.4.3.Soovitatud täiustused 4. Lisatähelepanu nõudvad küsimused

4.1.EUROSURi toimimise parandamine 4.1.1.Riiklike koordinatsioonikeskuste pädevuse suurendamine 4.1.2.EUROSURi juhtimise parandamine 4.1.3.Tehniliste nõuete vähendamine 4.1.4.EUROSURi andmete ühildamise teenuste ärakasutamine 4.2.EUROSURi kohaldamisala laiendamine 4.2.1.Piiripunktides toimuva kontrolli lisamine 4.2.2.Õhupiiri valve 4.2.3.Koostöö naabruses asuvate kolmandate riikidega 4.2.4.EUROSUR ja integreeritud piirihaldus 5. Järeldused ja järelmeetmed



0.Sissejuhatus Liidu välispiiride tõhus haldamine on üks põhiprioriteete ning tingimus, mis peab olema täidetud, et rakendada vabalt reisimist võimaldavat Schengeni ala, mis on üks olulisimaid saavutusi Euroopa lõimimises, ja see ala säilitada. 2013. aastal vastu võetud määrusega (EL) nr 1052/2013, millega luuakse Euroopa piiride valvamise süsteem (EUROSUR), on ette nähtud ühine raamistik teabe vahetamiseks ja koostöö tegemiseks liikmesriikide piirivalveasutuste ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti (Frontex) (edaspidi „amet“) vahel. EUROSURi raamistik on kasutusel alates 2. detsembrist 2013. Määruses on sätestatud, et komisjon esitab iga nelja aasta järel EUROSURi käsitleva üldhinnangu, millele on vajaduse korral lisatud asjakohased ettepanekud määruse muutmiseks. Euroopa piiri- ja rannikuvalvet käsitleva määrusega, mis võeti vastu 14. septembril 2016, loodi ameti ja liikmesriikide jagatud vastutusest juhindudes Euroopa piiri- ja rannikuvalve, laiendati ameti volitusi ja määrati kindlaks Euroopa integreeritud piirihalduse osad. Kuna ametil on EUROSURi rakendamisel väga oluline roll, on selle määrusega tehtud uuendustel suur mõju EUROSURi igapäevasele kasutamisele ja neid uuendusi tuleb arvesse võtta EUROSURi edasiarendamisel. Et võtta arvesse Euroopa piiri- ja rannikuvalvet käsitleva määruse täielikku rakendamist ning selle mõju EUROSURile, lükati algselt 2016. aasta detsembrisse kavandatud EUROSURi hindamine edasi 2018. aasta septembrisse. 1.Taustteave

EUROSURiga on loodud teabevahetus- ja koostöömehhanism, mis võimaldab piiride valvamisega seotud tegevusse kaasatud ametiasutustel vahetada teavet ning teha taktikalisel, tegevus- ja strateegilisel tasandil koostööd nii liikmesriikides, liikmesriikide vahel kui ka ametiga. EUROSURi eesmärk on ebaseadusliku rände ja piiriülese kuritegevuse avastamine ja tõkestamine ning nende vastu võitlemine ning panustamine rändajate elu kaitsmisse ja päästmisse. EUROSURi abil püütakse suurendada olukorrateadlikkust ja parandada reageerimisvõimet liikmesriikide välispiiridel . EUROSURi kohaldatakse väliste maa- ja merepiiride valvamise suhtes. Vabatahtlikult võidakse seda kohaldada ka õhupiiri valvamise ja piiripunktides toimuva kontrolli suhtes. EUROSURi raames toimuv piirivalvetegevus hõlmab loata piiriületamise seiret, avastamist, tuvastamist, jälgimist, tõkestamist ja peatamist. EUROSURi ei kohaldata õigus- või haldusmeetme suhtes, mis võetakse siis, kui liikmesriigi vastutav asutus on peatanud piiriülese kuritegeliku tegevuse või isikute loata välispiiri ületuse, ning eelkõige ei hõlma see süüdistuse esitamisega seotud aspekte. EUROSURi põhikomponendid on ·riiklikud koordinatsioonikeskused, mis on liikmesriikides piiride valvamise valdkonnas toimuva asutustevahelise koostöö ja teabevahetuse keskusteks; ·andmeedastusvõrk, mis toetab EUROSURi raames toimuvat teabevahetust, sealhulgas tundliku ja ELi salastatud teabe vahetamist, ning võimaldab läbi viia ameti korraldatavaid videokonverentse; ·ameti osutatavad EUROSURi andmete ühildamise teenused, millega tagatakse liikmesriikidele ja ametile välispiiridel ja piirieelsel alal seireteenused, mille osutamisel tuginetakse nii valvetegevusele kui ka teabeallikatele, nagu satelliidifotod, laevaettekannete teenused ning ilma- ja keskkonnateenused; ·erinevad olukorrapildid, mis sisaldavad teavet sündmuste ja patrullimisvahendite kohta ning analüütilist teavet. Iga liikmesriik haldab oma riigi olukorrapilti. Amet haldab Euroopa olukorrapilti, mis hõlmab nii liikmesriikide territooriumeid kui ka ühist piirieelset luurepilti, mis hõlmab välispiiridest väljapoole jäävat ala. Määrusega on ette nähtud ka reageerimisvõime parandamine, eelkõige seeläbi, et liikmesriigid määravad kindlaks välispiiri piirilõigud. Lähtudes riskianalüüsist ja kokkuleppel asjaomase liikmesriigiga määrab amet nendele piirilõikudele mõjutaseme (madal, keskmine, kõrge). Sõltuvalt määratud mõjutasemest võtavad liikmesriigid ja amet reageerimismeetmeid. Määrusega on loodud raamistik ka selleks, et vahetada EUROSURi rakendamiseks teavet ja teha koostööd naabruses asuvate kolmandate riikidega sellistes küsimustes nagu isikuandmete vahetamine, mis on määrusega (EL) nr 1052/2013 rangelt piiratud. 2.EUROSURi hindamine 2.0.Hindamise ulatus Hindamine hõlmas kogu määruse (EL) nr 1052/2013 kohaldamisala ning selle käigus keskenduti sellele, kuidas liikmesriigid ja amet määrust rakendavad. Kooskõlas määruse artikli 22 lõikega 2 ja parema õigusloome suunistega hinnati ·EUROSURi asjakohasust ja EUROSURi aluspõhimõtete jätkuvat kehtivust; ·EUROSURi tulemuslikkust, milleks saavutatud tulemusi vaadeldi püstitatud eesmärkide valguses; ·EUROSURi tõhusust, sealhulgas analüüsiti kulusid ja tulusid; ·EUROSURi sidusust muude poliitikavaldkondade ja õigusaktidega ning ·määruse Euroopa lisaväärtust, kontrollides subsidiaarsust.

Lisaks andis Euroopa Liidu Põhiõiguste amet hindamise raames sõltumatu hinnangu, mis käsitleb kooskõla põhiõigustega ja põhiõigustele avalduvat mõju. 2.1.EUROSURi rakendamise seis EUROSUR hõlmab nii juhtimisraamistikku kui ka teabevahetussüsteemi. Üldjoontes rakendati EUROSURi raamistikku määruses ette nähtud viisil. ·Kõik liikmesriigid on loonud riigi tasandil piiride valvamiseks riikliku koordinatsioonikeskuse, mis tavaliselt töötab ööpäev läbi. Sõltuvalt nii pädevuse jaotumisest kui ka liikmesriigi geograafilisest asukohast kasutatakse riiklikku koordinatsioonikeskust kas piirivalvurite juhtimiseks ja kontrollimiseks või üksnes piiride valvamisega seotud tegevuse koordineerimise keskusena. Kõik riiklikud koordinatsioonikeskused teevad koostööd ja vahetavad teavet teiste liikmesriikide keskustega ja ametiga ning peaaegu kõik keskused teevad koostööd ja vahetavad teavet ka muude oma riigi ametiasutustega. Mitu liikmesriiki peavad siiski veel viima oma keskuse täielikult kooskõlla määruse (EL) nr 1052/2013 nõuetega, nagu on kindlaks tehtud Schengeni hindamismehhanismi raames. ·Kõik liikmesriigid on välja töötanud oma piiril valitsevat olukorda kajastava olukorrapildi, jagades teavet piiril aset leidnud juhtumite kohta (sündmustekiht) ja analüütilisi aruandeid (analüüsikiht). Paraku jagab praegu vaid pool liikmesriikidest oma riigis tegevuskihi kaudu teavet oma patrullimisvahendite seisu kohta. Pooled liikmesriigid jagavad oma riigi olukorrapildis sisalduvat teavet ka naaberliikmesriikidega. ·Kõik liikmesriigid on kindlaks määranud piirilõigud, millele amet on määranud kokkuleppel asjaomase liikmesriigiga mõjutaseme või mille mõjutaset amet on muutnud. Amet on pakkunud kõikidele asjassepuutuvatele liikmesriikidele, näiteks Itaaliale ja Kreekale, tuge kõrge mõjutasemega piirilõikude jaoks. ·Kõik liikmesriigid on komisjonile teatanud oma koostööst naabruses asuvate kolmandate riikidega. Sellist koostööd tehakse tavaliselt piirkondlikes koostöövõrgustikes või kahepoolsete lepingute raames. Liikmesriigid esitasid hindamise raames komisjonile asjakohased kahepoolsed lepingud, mis olid sõlmitud kolmandate riikidega. ·Amet osutab praegu kolmeteist EUROSURi andmete ühildamise teenust. Nende teenustega tagatakse suure lisaväärtusega teabeteenused kõikidele riiklikele koordinatsioonikeskustele, kasutades EUROSURi andmeedastusvõrku, ja otse ameti koordineeritavate ühisoperatsioonide jaoks. Neid teenuseid kasutatakse piirioperatsioonide toetamiseks, piiriülese kuritegevuse, näiteks rändajate, relvade, uimastite, sigarettide ja muu salakauba ebaseadusliku üle piiri toimetamise avastamiseks ja analüüsimiseks ning hätta sattunud rändajate avastamiseks. Nendega toetatakse ka liikmesriikide patrulltegevust. EUROSURi andmete ühildamise teenuseid on võimalik osutada tänu ameti igapäevasele koostööle Euroopa Meresõiduohutuse Ametiga (EMSA), Euroopa Kalanduskontrolli Ametiga (EFCA) ja Euroopa Liidu Satelliidikeskusega ning neid on laiendatud ELi kosmoseprogrammi Copernicus raames saadud rahalise toetusega. Rannikuvalveülesannete täitmisel tehtava Euroopa koostöö ning EMSA, EFCA ja ameti kolmepoolse töökorra raames katsetatakse praegu uut mitmeotstarbelise õhuseire teenust. ·EUROSURi andmeedastusvõrku kasutab ja käitab amet. Alates 2013. aasta detsembrist on Euroopa olukorrapildi jaoks teada antud ja Euroopa olukorrapildi kaudu teavitatud enam kui 184 000 piiriga seotud sündmusest. 2018. aasta jaanuaris lõpetas amet ametlikult selle võrgu turvalisuse akrediteerimise, millega avanes võimalus vahetada võrgu kaudu riiklike koordinatsioonikeskustega „EU restricted“ tasemel salastatud teavet. Et muuta teabevahetus kasutajakesksemaks, tuleb võrgu ja selle kasutajaliidese kättesaadavust veel parandada. See võimaldaks liikmesriikidel kasutada olemasolevat teavet kiiremini ja paremini. Ehkki EUROSURi kaudu esitatav teave on mõnevõrra ebaühtlane – pidades silmas nii juhtumite liike kui ka olukorrapiltide puhul kohaldatavaid aruandeperioode –, saaks olemasolevat teavet kasutada analüüsimisel veelgi paremini, milleks tuleb võimaldada rohkem automatiseeritud teabehaldust. ·Riiklike koordinatsioonikeskuste ja ameti vahelist EUROSURi andmeedastusvõrku on kasutatud koos ameti ühe teise teabesüsteemiga, mis on loodud seoses sarnaseid ülesandeid täitva ühisoperatsioonide teabeedastusrakendusega (JORA). See liiasus on tekitanud liikmesriikides segadust ja on mõjunud halvasti välispiiridel toimuva teabeedastuse kvaliteedile. Olukord on paranemas, sest ametil on käsil JORA ja EUROSURi andmeedastusvõrgu järkjärguline liitmine ning keskpikas perspektiivis peaks neist kahest saama üks vahend. ·2015. aastal võttis komisjon vastu EUROSURi käsiraamatu, mis sisaldab tehnilisi ja tegevussuuniseid ning soovitusi ja parimaid tavasid, sealhulgas koostöö kohta, mida tehakse kolmandate riikidega. 2.2.Hindamise tulemused 2.2.0.Asjakohasus Rändekriis, eelkõige 2015./2016. aasta kriis Lääne-Balkani rändeteedel, ja Euroopas toimunud terrorirünnakud on kaks peamist kriisiolukorda, millega Euroopal on tulnud pärast EUROSURi kasutuselevõttu silmitsi seista. Mõlemas kriisiolukorras on selgelt ilmnenud vajadus selle järele, et Euroopa piiri- ja rannikuvalve jaoks oleks sisse seatud usaldusväärne ja laiaulatuslik teabevahetus- ja koostööraamistik. Selles suunas tuleks EUROSURi edasi arendada. EUROSUR on asjakohane ebaseadusliku rände ärahoidmisel ja piiriülese kuritegevuse vastu võitlemisel. Teada on antud mitmest juhtumist, kus tänu teabevahetusele, mis toimus EUROSURi kaudu ametiga ja liikmesriikide vahel, hoiti ära uimastite, relvade, sigarettide, muu ebaseadusliku kauba ja inimeste ebaseaduslik üle piiri toimetamine ning peeti smugeldajad kinni ja viidi kohtu ette.



Näited EUROSURi andmete ühildamise teenuste kasutamisest võitluses piiriülese kuritegevusega

29. novembril 2014 avastas Kreeka rannikuvalve olemasolevale luureteabele tuginedes Tansaania lipu all sõitva praamlaeva, mille pardal oli üheksa veoautot. Laeva jälgiti EUROSURi andmete ühildamise teenuste abil pika aja vältel. Veoautodest leiti suur kogus tubakat – üle 60 miljoni sigareti –, dokumendid nende seadusliku omamise kohta aga puudusid. Tegemist oli suuruselt teise kogusega (hinnangulise väärtusega 30 000 000 eurot), mille Kreeka rannikuvalve on seni konfiskeerinud. EUROSURi andmete ühildamise teenuseid kasutades jälgiti mitme kuu vältel laeva Haddad I, mis oli tuvastatud potentsiaalselt kahtlase alusena. Laev sõitis Boliivia lipu all. 2015. aasta septembris pidasid Kreeka ametivõimud laeva pärast selle tavatut käitumist merel kinni ja teostasid kontrolli. Operatsiooni käigus avastati laeva pardal ligikaudu 5 000 relva ja 500 000 kuuli ning salasigaretid. Laev oli teel Liibüasse. 15. juunil 2017 pidas Kreeka rannikuvalve kinni kaubalaeva (Golendri), mille pardal olid salasigaretid, ja arreteeris kuus salakaubavedajat. EUROSURi andmete ühildamise teenused, mida kasutati Kreeka rannikuvalve taotlusel, aitasid jälgida salakaupa vedanud laeva liikumist Montenegrost Kreetale. 2017. aasta juulis aitasid EUROSURi andmete ühildamise teenused kinni pidada kaubalaeva Falkvag. Laev avastati õhuseirevahendi abil ja amet jälgis laeva liikumist. Kogu kogutud teave esitati Hispaania riiklikule koordinatsioonikeskusele. Konfiskeeriti kuus konteinerit salasigarette. Hispaania meedia sõnul oli tegemist suurima Hispaania tolli ajaloos konfiskeeritud kogusega. Mitmel juhul on EUROSUR otseselt aidanud päästa tuhandete rändajate elu, võimaldades nad merel avastada, pärast mida on käivitatud otsingu- ja päästemehhanismid. Kaudselt on EUROSUR aidanud päästa paljude inimeste elu, seades sisse ja tagades koostöö ja teabevahetuse riiklikes koordinatsioonikeskustes ja merepääste koordinatsioonikeskustes töötavate piiri- ja rannikuvalveametnike vahel.



Näited EUROSURi andmete ühildamise teenuste panusest rändajate elu päästmisse 2015. aasta oktoobris avastas amet EUROSURi andmete ühildamise teenuseid kasutades Liibüa ranniku lähistel merel tundmatud objektid. Teave edastati kiiresti Itaalia ametivõimudele, kes teavitasid piirkonnas viibivat operatsiooni EUNAVFOR MED lipulaeva, mille tulemusel rändajad päästeti. 2016. aasta septembris aitasid EUROSURi andmete ühildamise teenused, mille osutamisel kasutatakse tipptasemel radarsatelliittehnoloogiat, päästa Marokost põhja pool merel hätta sattunud inimesed. Maroko ametnikud teatasid Hispaania ametivõimudele piirkonnas kaduma läinud paadist, nimetamata selle täpset asukohta. Piirkonna skaneerimisel satelliidi abil, mida amet EUROSURi andmete ühildamise teenuste raames taotles, avastati merel asuv objekt. Teave edastati kiiresti Hispaania ametivõimudele, kes käivitasid otsingu- ja päästeoperatsiooni. Osutatud piirkonnast leiti paat 35 rändajaga, kelle seas oli naisi ja lapsi, ning ühisoperatsioonis Indalo osalenud Prantsusmaa laev päästis paadis olnud inimesed. 24. juunil 2017 avastas ühisoperatsiooni Indalo lennuk, mis tegi laevade avastamiseks seirelendu, kaks väikest kummipaati, mille pardal oli 73 inimest. EUROSURi andmete ühildamise teenuste abil, mida oli hiljuti tõhustatud, leidis kinnitust paatide paiknemine Aafrika põhjarannikust põhjas, mis näitas, et neid teenuseid kasutades on võimalik avastada merel isegi väikeseid (5–7 m) objekte. Paatides olnud inimesed päästeti ja toimetati turvalisse kohta, Motrili sadamasse Hispaanias. 2017. aasta oktoobris oli mitmeotstarbelise õhuseire jaoks kasutusele võetud uuest EUROSURi andmete ühildamise teenusest abi Vahemeres toimunud otsingu- ja päästeoperatsioonides, kus osales 19 laeva ja mille tulemusel päästeti ligikaudu 716 rändajat. 2017. aasta novembris avastati Vahemere keskosas kokku kaheksa laeva ja päästeti umbes 314 rändajat.

2.2.1.Tulemuslikkus EUROSURi raamistik on tulemuslik teabevahetuse ja koostöö edendamisel. Riiklike koordinatsioonikeskuste loomine on toonud lisaväärtust, parandades asutustevahelist koostööd ja teabevahetust riigi ja piirkonna tasandil, samuti koostööd ja teabevahetust naaberliikmesriikide ja ametiga. Riiklike koordinatsioonikeskuste rolli võiks veelgi tugevdada, tagades parema kooskõlastamise kohalike ja piirkondlike piirihaldustasanditega, ning see võiks hõlmata muid integreeritud piirihalduse aspekte, nagu teisese rände jälgimine.



Näited EUROSURi panusest reageerimisvõime suurendamisse liikmesriikides Portugalis tõi EUROSUR kaasa otseste sideliinide sisseseadmise riiklikku seiresüsteemi haldava riikliku juhtimis- ja kontrollikeskuse, merepääste koordineerimise keskuse (mereväega koostööd tegev merendusamet) ning õhujõudude vahel. Sellega suurenes märkimisväärselt kriisiolukorras reageerimise võime. Šveitsi läbivates rahvusvahelistes kaubarongides võib olla ebaseaduslikke rändajaid. Teave, mis on saadud selliste rongide kohta naabruses asuvate liikmesriikide riiklikelt koordinatsioonikeskustelt, on aidanud päästa rändajad alajahtumisest ja tõsiste vigastuste saamisest rongi pardal. Vasakul: Itaalia riiklikus koordinatsioonikeskuses töötavad õlg õla kõrval politseiametnikud, karabinjeerid, rannikuvalveametnikud, finantspolitsei ametnikud, mereväe esindajad ja tolliametnikud. All: Hispaania riiklik koordinatsioonikeskus teatab EUROSURi kasutades kiirkaatrist, mis on kinni peetud seoses uimastite ebaseadusliku üle piiri toimetamisega. Euroopa olukorrapildi kaudu ameti ja liikmesriikide vahel vahetatava teabe kvaliteeti oleks võimalik parandada. Nagu eespool juba märgitud, tuleks ameti kasutatavad eri teabesüsteemid – ühisoperatsioonide teabeedastusrakendus (JORA) ja EUROSURi andmeedastusvõrk – omavahel liita. Tuleks suurendada automatiseerimist ja kasutajatepoolset nõudlust, kasutades tipptasemel tehnoloogiat. Amet peaks jälgima ja vajaduse korral ka parandama EUROSURi teenuste ja teabe kvaliteeti. Et olla tulemuslikum, peaks EUROSUR arenema süsteemist üldisemaks teabevahetust ja koostööd edendavaks juhtimisraamistikuks. 2.2.2.Tõhusus EUROSURi rakendamise kulud, mis kantakse liikmesriikide ja ameti eelarvest ning ELi rahastamisvahenditest, on hinnangute kohaselt ligikaudu 130 miljonit eurot. See summa jääb kenasti EUROSURi käsitlevale seadusandlikule ettepanekule lisatud mõjuhinnangus 2011. aastal prognoositud 208 miljoni euro piiridesse. EL annab liikmesriikidele EUROSURi rakendamiseks rahalist toetust ajavahemikku 2007–2013 hõlmava Välispiirifondi kaudu ning praeguse mitmeaastase finantsraamistiku välispiiride ja viisade rahastamisvahendi kaudu nii eelarve otsese kui ka jagatud täitmise raames. Nende vahendite rakendamist hinnatakse eraldi.

EUROSUR on tekitanud piiratud koguses halduskoormust. Üks halduskoormuse allikas, millele konsulteeritud sidusrühmad osutasid, on teabe vahetamiseks vajalik manuaalne sekkumine. Sidusrühmade sõnul kaalub kasu, mida toob EUROSURiga kaasnev olukorrateadlikkuse ja reageerimisvõime suurenemine, üles EUROSURi rakendamisega seotud kulud: EUROSUR on aidanud suurendada koostoimet Euroopa tasandil, mille tulemusel on liikmesriigi tasandil tekkivad kulud vähenenud. 2.2.3.Sidusus EUROSUR edendab koostoimet ja seega ka sidusust muude poliitikavaldkondadega: riiklikud koordinatsioonikeskused võimaldavad teha operatiivkoostööd osalejatega sellistest poliitikavaldkondadest nagu merendus, julgeolek ja tollikontroll. Samuti on riiklikud koordinatsioonikeskused hea näide tsiviil- ja sõjalisest koostööst, kuivõrd mitmes riiklikus koordinatsioonikeskuses tegutsevad ka sõjalised osalised, näiteks mereväeohvitserid. ELi tasandil on EUROSURi andmete ühildamise teenused vahend, mida saab kasutada muude rannikuvalveülesannete täitmisel, näiteks kalanduskontrolli jaoks. EUROSUR toob vastastikust kasu ka välisjulgeoleku valdkonnas, sest näiteks EUROSURi teabetooteid on jagatud ameti kaudu ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika operatsiooni EUNAVFOR MED Sophia raames. EUROSURi andmete ühildamise teenused, mis on ELi kosmoseprogrammi Copernicus konkreetne tulemus, on ka vahend, mille abil rakendada ellu teadusprojekte ja -programme. EUROSURi tuleks muuta, et võtta arvesse Euroopa piiri- ja rannikuvalvet käsitleva määrusega tehtud uuendusi ning kajastada nii ameti uusi volitusi kui ka ELi integreeritud piirihalduse rakendamist. 2.2.4.Euroopa lisaväärtus ELi piiride haldamisega tegelev kogukond tunnistab täielikult EUROSURi Euroopa lisaväärtust. EUROSURi raamistiku kaotamine ei ole mõeldav, sest piiride valvamisel sõltub sellest nüüd enamik liikmesriike. EUROSURi andmete ühildamise teenused loovad piiride valvamisse kaasatud lõppkasutajate jaoks reaalset lisaväärtust. Ükski riiklik piirivalveorganisatsioon ei saaks üksinda lubada endale kosmosepõhiseid seireteenuseid ja muid EUROSURi andmete ühildamise teenustega pakutavaid kauglevi platvorme. 2.3.Kooskõla põhiõigustega ja põhiõigustele avalduv mõju Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA) hindas EUROSURi. Oma aruandes jõuab Põhiõiguste Amet järeldusele, et EUROSUR on kooskõlas nii põhiõiguste kui ka andmekaitsepõhimõtetega, ent samas soovitab teha rea täiustusi. 2.3.0.Kolmandad riigid ja tagasisaatmise lubamatus Põhiõiguste Amet pööras erilist tähelepanu tagasisaatmise lubamatusele piirihalduse alase koostöö tegemisel kolmandate riikidega ning ei avastanud ühtki nõuete rikkumist. Enamik 20 liikmesriigist, kes on sõlminud kolmandate riikidega piiride valvamise valdkonnas kahepoolse lepingu, kasutab põhiõiguste olukorra üldhindamist kolmandates riikides, 11 liikmesriiki on lisanud oma lepingusse põhiõiguste kaitse klauslid. Põhiõiguste Amet vaatas läbi seitse juhuslikult valitud kahepoolset lepingut, millest ükski ei sisaldanud sätteid, mis oleksid olnud vastuolus ELi hartas ning määruse (EL) nr 1052/2013 põhjenduses 15 ja artikli 2 lõikes 4 sätestatud põhiõigustega. Põhiõiguste Ameti hinnangul sisaldab enamik lepinguid üldist klauslit, mille kohaselt tuleb lepingut kohaldada kooskõlas poolte rahvusvaheliste kohustustega, ja selle selgitamiseks võivad olla lisatud selged kaitsemeetmed, et edendada põhiõigustega kooskõlas olevat rakendamist. 2.3.1.Isikuandmete töötlemine Tänu asjakohasele koolitusele ja EUROSURi käsiraamatus esitatud suunistele töödeldakse isikuandmeid EUROSURis üldjuhul nõuetekohaselt. Amet ja liikmesriigid ei vaheta EUROSURi raames mingeid isikuandmeid peale laevade identifitseerimisnumbrite. Vaid kuus liikmesriiki töötlevad isikuandmeid EUROSURi riiklikul rakendamisel. 2.3.2.Soovitatud täiustused

Oma aruandes soovitab Põhiõiguste Amet teha EUROSURi mitu muudatust, sealhulgas lisada konkreetsed klauslid, mille kohaselt tuleb lepingut kohaldada kooskõlas põhiõigustega, austades täielikult mittetagasisaatmise põhimõtet, ning kajastada tulevastes kolmandate riikidega sõlmitavates lepingutes peamisi andmekaitsemeetmeid. Võimaliku alternatiivina soovitab Põhiõiguste Amet töötada välja tehnilised ja menetluslikud lahendused, et paremini dokumenteerida otsingu- ja päästetegevusega ning haavatavate isikutega, näiteks lastega seotud sündmused. Põhiõiguste Amet leiab, et see võib maandada inimõiguste rikkumise riski. 3.Lisatähelepanu nõudvad küsimused EUROSURi määruse kavandatud muutmise käigus oleks võimalik määrust täiendada järgmiselt. 3.0.EUROSURi toimimise parandamine EUROSUR peaks arenema süsteemist juhtimisraamistikuks, mis edendab teabevahetust ja koostööd riigi, piirkonna ja ELi tasandil ning kolmandate pooltega. 3.0.0.Riiklike koordinatsioonikeskuste pädevuse suurendamine Riiklike koordinatsioonikeskuste loomine liikmesriikides on EUROSURi määruse üks suurimaid saavutusi. Kui piirikontrolli on kaasatud mitu riigiasutust, kasutatakse riiklikku koordinatsioonikeskust sageli platvormina, et edendada eri ministeeriumite alla kuuluvate asutuste vahelist koostööd. Riiklikud koordinatsioonikeskused on aidanud ka korrastada asutustevahelist koostööd riigi tasandist väljaspool ja kõrgemal ning hoogustada kahe- ja mitmepoolset koostööd piiride valvamise valdkonnas. Riikliku koordinatsioonikeskuse mudelit levitatakse nüüd kolmandates riikides, mis võimaldab välja töötada piirkondlikud koostöövõrgud. EUROSURi edasiarendamisel eesmärgiga edendada Euroopa integreeritud piirihaldust tuleks arvese võtta liikmesriikide haldusstruktuuride ja -tavade mitmekesisust. Riiklike koordinatsioonikeskuste rolli ja pädevuse suurendamine ja selgitamine võimaldaks säilitada rakendamisel vajaliku paindlikkuse, suurendades samas teabevahetust ja koostööd. 3.0.1.EUROSURi juhtimise parandamine EUROSURi määruses tuleks paremini kindlaks määrata eri osalejate rollid ja ülesanded, et parandada teabevahetust ja suurendada sidusrühmade seas usaldust. Näiteks sündmustest teatamist ja teabeteenuste pakkumist EUROSURis tuleks selgitada üksikasjalikumalt – eelkõige tuleks kindlaks määrata vastutavad üksused, andmete omandiõigus ja tähtaeg, mille jooksul tuleb sündmustest teatada. Tuleks kehtestada standardid, et ühtlustada aruandlusmenetlusi, teatatavate sündmuste liike ja tehnilisi liideseid, edendamaks masinatevahelisi ühendusi. EUROSURis vahetatava teabe kvaliteedi kontrollimiseks ja parandamiseks tuleks kasutusele võtta automaatne mehhanism. 3.0.2.Tehniliste nõuete vähendamine Tehnoloogia kiire areng võimaldab muu hulgas rakendada uusi teabevahetuslahendusi ja rakendada olemasolevaid lahendusi tõhusamalt. Ehkki EUROSURi sisseseadmiseks väga lühikese aja jooksul oli oluline näha ette ranged tehnilised nõuded, näiteks olukorrapildi ülesehituse kohta, võivad need nõuded hakata ruttu pärssima kiiret ja tõhusat teabevahetust ning seega takistada süsteemi täiustamist. Näiteks lisaks EUROSURi määruses kirjeldatud teabevahetusele riigi ja ELi tasandi vahel saaksid liikmesriigid vahetada EUROSURi üldises raamistikus kahe- või mitmepoolselt taktikalist või operatiivteavet kiiremini kohalikul tasandil. Sama kehtib teabe vahetamisel ühisoperatsioonide raames, milleks kasutatakse ameti teabeedastusrakendust JORA, mis on ka üks EUROSURi esmaseid teabeallikaid. 3.0.3.EUROSURi andmete ühildamise teenuste ärakasutamine EUROSURi andmete ühildamise teenused on teabeteenused, mis on loodud ELi tasandil tehtavas tihedas asutustevahelises koostöös. On jõutud üksmeelele, et sellel mehhanismil on piirihalduse vaatenurgast tõeline Euroopa lisaväärtus.