[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 10.10.2005

KOM(2005) 480 lõplik

2005/0204 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

vastastikuse teabemenetluse kasutuselevõtmise kohta seoses liikmesriikide meetmetega varjupaiga ja sisserände valdkondades {SEC(2005)1233}

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. Ettepaneku taust ja eesmärgid

Üks Euroopa Liidu põhieesmärke on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomine. Seepärast on oluline töötada välja ühtne sisserände- ja varjupaigapoliitika, nagu kirjeldatud Tampere programmis, mille 1999. aastal võttis vastu Euroopa Ülemkogu, ja nagu kinnitatud 2004. aastal Haagi programmis („Vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamine Euroopa Liidus“). Kõnealune ühtne poliitika peab põhinema ühiste õigusaktide vastuvõtmisel ja vastastikuse usalduse tugevdamisel siseriiklike tegevuspõhimõtete parema kooskõlastamise, tihedama praktilise koostöö ja korrapärase teabevahetuse kaudu liikmesriikide ning komisjoni vahel.

Pärast Amsterdami lepingu jõustumist on võetud palju ühismeetmeid varjupaiga ja sisserände valdkondades, sest ühendus ja liikmesriigid jagavad pädevust nende valdkondade õigusloomes. Sellele vaatamata on liikmesriikidel kõnealuses valdkonnas tähtis roll ja nad võtavad pidevalt vastu uusi siseriiklikke meetmeid, millel mõnel juhul on mõju teistele liikmesriikidele või kogu ühendusele.

Piirikontrolli puudumine Schengeni alas, ühine viisapoliitika, tihedad majandus- ja sotsiaalalased suhted ELi liikmesriikide vahel ning ühise sisserände- ja varjupaigapoliitika väljatöötamine viimastel aastatel on kaudselt põhjustanud seda, et ühe liikmesriigi võetud varjupaiga- ja sisserändepoliitika meetmed mõjutavad üha enam teisi liikmesriike. Näiteks võib ühe liikmesriigi väga range rändepoliitika suunata rändevood ümber tema naaberriikidesse. Legaliseerimismenetlus võib põhjustada ebaseaduslikku sisserännet ühte liikmesriiki, kust rändajad võivad hiljem seaduslikena lihtsamini teistesse liikmesriikidesse liikuda. Ka teistel siseriiklikel varjupaiga- ja sisserändemeetmetel, muuhulgas muudatustel rahvusvahelise kaitse võimaldamise korras, ohutu päritolumaa määratlemisel, kolmandate riikide kodanike vastuvõtuprogrammidel, k.a kvootidel, ja integreerimismeetmetel, võib olla mõju teistele liikmesriikidele või kogu ühendusele.

Need arengusuundumused õigustavad täielikult ametliku teabemenetluse kasutuselevõtmist liikmesriikide ja komisjoni vahel, mis suurendaks võimalusi teabevahetuseks ja aruteluks varjupaiga ja sisserändevaldkondadega seotud siseriiklike meetmete üle.

Komisjon ja Luksemburg nõukogu eesistujariigina saatsid 11. veebruaril 2005 justiits- ja siseministritele kirja varajase hoiatamise süsteemi kehtestamise vajaduse kohta liikmesriikide valitsuste vahel sisserände ja varjupaiga küsimustes, mille tulemuseks oleks liikmesriikide kooskõlastatum lähenemine sisserände- ja varjupaigapoliitikale. Esimene arvamustevahetus kõnealuse süsteemi kehtestamise üle toimus justiits- ja siseküsimuste nõukogu 24. veebruari 2005. aasta istungil. Kõik liikmesriigid pooldasid põhimõtteliselt sellise süsteemi loomist, ja nõukogu võttis 14. aprill 2005. aastal vastu järeldused liikmesriikides rände- ja varjupaigapoliitika eest vastutavate ametiasutuste vahelise teabesüsteemi kasutuselevõtmise kohta, paludes komisjonil esitada ametlik ettepanek õigusaktiks.

Komisjon on alati rõhutanud vajadust tugevdada teabevahetust seoses rändenähtustega. Liikmesriigid saavad kavandatavast teabemenetlusest kasu, kuna neil on võimalik saada paremat teavet teiste liikmeriikide poliitika kohta ja parandada omavahelist kooskõlastatust. Korraldades arvamustevahetuse konkreetse siseriikliku meetme eelnõu üle, avaneks liikmesriikidel võimalus juba enne meetme õigusaktina vastuvõtmist teiste liikmesriikide seisukohti tundma õppida. Siseriiklike tegevuspõhimõtete parema kooskõlastamise ning üksteisetundmise ja usalduse kasvu tulemusena muutub ka uute ELi õigusaktide alane läbirääkimisprotsess tõhusamaks.

Kavandatavat vastastikust teabemenetlust tuleb vaadelda osana liikmesriikide ja komisjoni vahelistest koostöö- ja teabemehhanismidest ning struktuuridest. Komisjon soovib olemasolevaid süsteeme, struktuure ja teabevõrke ühenduse tasandil lihtsustada ja ühendada, et vähendada nii liikmesriikide kui ka komisjoni enda halduskoormust.

2. Ettepaneku valdkonnas olemasolevad sätted

- 8. juunil 1988. aastal võttis komisjon vastu otsuse, millega kehtestatakse kolmandate riikide suhtes kohaldatavat migratsioonipoliitikat käsitlev eelneva teatamise ja konsulteerimise kord (EÜT 1988, L 183). Teabe- ja konsulteerimismehhanismi, mis selle otsusega kehtestati, ei ole liikmesriigid kunagi tõhusalt kasutanud. Sisserände- ja varjupaigapoliitikaga seotud uue ühenduse raamistiku tõttu kaotavad kõnealuse komisjoni otsuse sätted kehtivuse.

- Teatavate ühenduse direktiividega[1] seatakse liikmesriikidele kohustus edastada komisjonile oma siseriikliku õiguse nende sätete tekst, mis võetakse vastu kõnealuste direktiividega hõlmatud aladel. Võttes arvesse kõnealuste direktiivide ja kavandatava otsuse ettepaneku alusel edastatava teabe sarnasust, saab jõupingutuste kattumist vältida, kui liikmesriigid kasutavad otsuse ettepanekuga kasutuselevõetavat teabemenetlust eelnimetatud direktiivides sätestatud kohustuste täitmise vahendina.

3. Konsulteerimine

Mitteametlik arutelu eelneva teabe- ja konsultatsioonisüsteemi loomise üle toimus 24. veebruaril 2005. aastal justiits- ja siseküsimuste nõukogu istungil. Enamik liikmesriike reageeris tunnustavalt eesistuja/komisjoni ühisele ettepanekule kõnealuse süsteemi loomise kohta. Liikmesriikide ekspertide koosolek komisjoni talituste koostatud, ja kavandatava süsteemi põhipunkte sisaldava mitteametliku dokumendi arutamiseks toimus 17. märtsil 2005. aastal Brüsselis.

4. Kavandatava meetme kokkuvõte

Vastastikune teabemenetlus palub liikmesriikidel teavitada teisi liikmesriike ja komisjoni meetmetest, mida nad kavatsevad varjupaiga ja sisserände valdkondades võtta, hiljemalt nende avalikustamisel. Tuleb edastada ainult need meetmed, millel võib olla mõju teistele liikmesriikidele või kogu ühendusele tervikuna. Edastamisele kuuluvad ka teatavad kohtu- ja haldusotsused.

Liikmesriikidel, kes ülalnimetatud teabe edastavad, palutakse sellest koostada kommenteeritud kokkuvõte mõnes teises ühenduse ametlikus keeles.

Kõnealune teave edastatakse komisjoni hallatava veebipõhise arvutivõrgu kaudu. Veebipõhist arvutivõrku kasutatakse ka selle teabe edastamiseks komisjonile, mida nõutakse eelpool, punktis 2 nimetatud direktiivide kohaselt.

Liikmesriigid või komisjon võivad konkreetse meetme kohta lisateavet küsida. Konkreetse siseriikliku meetme üle võib toimuda ka arvamustevahetus arutluse all olevaks meetmeks ettepaneku teinud liikmesriigi, komisjoni ja kõigi teiste osaleda soovivate liikmesriikide osavõtul. Sellise arvamuste vahetamise eesmärk on ühist huvi pakkuvate küsimuste tuvastamine; seepärast ei vii arutelud hääletuseni ega tehta nende tulemusena asjaomasele liikmesriigile mingeid soovitusi.

5. Õiguslik alus

Nõukogu otsuse aluseks on Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 66. Alates 1. maist 2004 võetakse kõnealuseid otsuseid Nice'i lepingu artiklile 67 lisatud protokolli kohaselt vastu nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega ja konsulteerides Euroopa Parlamendiga.

Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV jaotist ei kohaldata Ühendkuningriigi ja Iirimaa suhtes, välja arvatud juhul, kui liikmesriigid peaksid vastavalt asutamislepingutele lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitlevas protokollis sätestatud menetlusele otsustama teistmoodi. IV jaotist ei kohaldata asutamislepingutele lisatud Taani seisukohta käsitlevast protokollist tulenevalt ka Taani suhtes.

6. Subsidiaarsus

Subsidiaarsuspõhimõtte kohaselt ei ole liikmesriikidel võimalik piisaval määral saavutada kavandatava meetme eesmärki, milleks on vastastikune teabe- ja arvamustevahetus siseriiklike varjupaiga- ja sisserändemeetmete kohta, ja seega on nimetatud eesmärk kavandatava meetme mõju silmas pidades paremini saavutatav ühenduse tasandil.

Ühiste õigusaktide edukus varjupaiga- ja sisserändevaldkondades sõltub liikmesriikidevahelise tegevuse kooskõlastatusest. Kõnealuseks kooskõlastatuseks on vaja selliseid uusi vahendeid, nagu on pandud ette käesolevas otsuses. Uus menetlus teeb võimalikuks liikmesriikide ja komisjoni vahelise teabe- ja arvamustevahetuse, mis ei saa toimuda ainult siseriiklikul tasandil. Kui liikmesriigid ei teavita üksteist oma varjupaiga- ja sisserändepoliitika arengutest, on oht, et erinevate ja isegi vastuoluliste tegevuspõhimõtete tulemuseks on moonutused rändevoogudes, k.a seoses varjupaigataotlejatega, ja see olukord kahjustaks liikmesriikide võimet kõnealustes valdkondades ühiseid eesmärke saavutada.

7. Proportsionaalsus

Käesolev ettepanek piirdub liikmesriikide ja komisjoni vahelise vastastikuse teabevahetuse tõhustamisega seoses liikmesriikide meetmetega varjupaiga ja sisserände valdkondades.

Kavandatav süsteem ei aseta liikmesriikidele ebaproportsionaalselt suuri kohustusi, kuna nende peamine kohustus on dokumentide paigutamine käesoleva otsusega kasutuselevõetavasse veebipõhisesse süsteemi. Juhul kui toimub arvamustevahetus mõne siseriikliku meetme üle, on liikmesriigi ainus kohustus saata arutluskoosolekule oma esindaja, kes annaks üksikasjalikke selgitusi siseriikliku meetme kohta ja kuulaks ära teiste liikmesriikide arvamuse.

Rahalised kohustused on seejuures minimaalsed, kuna arutelud kavandatava meetme üle ühendatakse komisjoni nõuanderühmade teiste kohtumistega, vähendades seeläbi liikmesriikide reisi- ja majutuskulusid. Komisjoni üldeesmärk on kavandatava nõukogu otsusega lihtsustada olemasolevaid struktuure liikmesriikidevaheliseks koostööks varjupaiga ja sisserände valdkondades.

Teabesüsteemi hakkab haldama komisjon, kasutades olemasolevat IDA telemaatilist võrku, mis võimaldab eraldiseisvate sidekanalite loomist minimaalse kuluga ja ilma märkimisväärse investeeringuta.

2005/0204 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

vastastikuse teabemenetluse kasutuselevõtmise kohta seoses liikmesriikide meetmetega varjupaiga ja sisserände valdkondades

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 66,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[2]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[3]

ning arvestades järgmist:

(1) 4. novembril 2004. aastal kinnitas Euroopa Ülemkogu mitmeaastase programmi, mida tuntakse Haagi programmi nime all, et tugevdada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala, töötades alates 1. maist 2004 välja ühise varjupaiga-, rände-, viisa- ja piiripoliitika teise etapi, mille aluseks on liikmesriikidevaheline tihedam koostöö ja parem teabevahetus.

(2) Ühtse varjupaiga- ja sisserändepoliitika arengu tulemusena on pärast Amsterdami lepingu jõustumist suurenenud liikmesriikide poliitika seotus kõnealustes valdkondades. Seepärast on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tugevdamise jaoks oluline läheneda siseriiklikele tegevuspõhimõtetele kooskõlastatumalt.

(3) 14. aprilli 2005. aasta kohtumisel vastu võetud järeldustes nõudis justiits- ja siseküsimuste nõukogu liikmesriikides rände- ja varjupaigapoliitika eest vastutavate ametiasutuste vahelise vastastikuse teabesüsteemi loomist, mis on tingitud vajadusest edastada teavet meetmete kohta, millel on tõenäoliselt märkimisväärne mõju mitmetele liikmesriikidele või kogu Euroopa Liidule, ja võimaldaks arvamuste vahetamist liikmesriikide ja komisjoni vahel, ükskõik kumma palvel.

(4) Teabemenetlus peaks põhinema solidaarsusel, läbipaistvusel ja vastastikusel usaldusel.

(5) Tõhususe ja kättesaadavuse huvides peaks siseriiklike varjupaiga- ja sisserändemeetmetega seotud teabemenetluse keskse osa moodustama veebipõhine arvutivõrk.

(6) Ühendus on vastu võtnud teatavad direktiivid varjupaiga ja sisserände valdkonnas, mis nõuavad liikmesriikidelt, et nad edastaksid komisjonile nende siseriikliku õiguse sätete teksti, mida nad võtavad vastu kõnealuste direktiivide reguleerimisalas lisaks rakendusmeetmetele. Et lihtsustada halduskorda, peaks liikmesriikidel olema võimalik edastada sellist teavet käesoleva otsusega kasutuselevõetava arvutivõrgu teel.

(7) Kuna liikmesriikidel ei ole võimalik piisaval määral saavutada käesoleva otsuse eesmärke, mis seisnevad on turvalises teabevahetuses ja konsulteerimises liikmesriikide vahel, ning seda on kavandatava meetme tõttu parem teha ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

(8) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

Käesoleva otsusega kehtestatakse vastastikune teabevahetusmenetlus seoses liikmesriikide meetmetega varjupaiga ja sisserände valdkondades, kasutades veebipõhist arvutivõrku ja võimaldades arvamuste vahetamist kõnealuste meetmete üle.

Artikkel 2

Edastatav teave

1. Liikmesriigid edastavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele järgnevad meetmed, mida nad kavatsevad võtta varjupaiga ja sisserände valdkondades, juhul kui need meetmed võivad mõjutada teisi liikmesriike või kogu ühendust:

a) eelnõud hiljemalt siis, kui need esitatakse vastuvõtmiseks; ning

b) rahvusvaheliste kokkulepete projektid hiljemalt siis, kui need parafeeritakse.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele:

a) lõike 1 punktis a osutatud meetmete tekstid nende vastuvõtmise ajal või vahetult pärast seda;

b) lõike 1 punktis b osutatud meetmete lõplikud tekstid, siis kui liikmesriik avaldab nõusolekut siduda end sellise meetmega või vahetult pärast seda.

3. Liikmesriigid edastavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele järgmised otsused, kui neil võib olla mõju teistele liikmesriikidele või kogu ühendusele:

a) kohtute lõppotsused, millega kohaldatakse või tõlgendatakse siseriikliku õiguse meetmeid varjupaiga ja sisserände valdkondades, nende vastuvõtmise ajal või vahetult pärast seda; ning

b) haldusotsused varjupaiga ja sisserände valdkondades nende vastuvõtmisel või vahetult pärast seda.

4. Lõigetes 1 ja 2 osutatud meetmed ja lõikes 3 osutatud otsused, millele on viidatud lõikes 3, edastatakse komisjonile ja teistele liikmesriikidele artiklis 4 („arvutivõrk“) osutatud arvutivõrgu teel.

5. Komisjon ja liikmesriigid võivad küsida lisateavet teise liikmesriigi konkreetse meetme või otsuse kohta, mis on edastatud arvutivõrgu abil. Sellisel juhul teeb asjaomane liikmesriik asjaomast meedet või otsust käsitleva lisateabe kättesaadavaks kahe nädala jooksul pärast arvutivõrgu abil esitatud taotlust. Lisateave tehakse komisjonile ja teistele liikmesriikidele kättesaadavaks arvutivõrgu abil.

6. Iga liikmesriik peab tagama, et iga arvutivõrgu kaudu edastatava meetme või otsuse teksti kokkuvõte on kättesaadav ka mõnes teises ühenduse ametlikus keeles. Kõnealune kokkuvõte sisaldab vähemalt asjaomase meetme või otsuse eesmärke ja reguleerimisala, selle põhisätteid ja hinnangut mõju kohta teistele liikmesriikidele või kogu ühendusele.

Artikkel 3

Kohustus anda teavet vastavalt olemasolevatele direktiividele

Kui liikmesriikidel on kohustus teavitada komisjoni oma siseriikliku õiguse sätetest, mida nad võtavad asutamislepingu artiklil 63 põhinevate direktiivide reguleerimisalas, tuleb kõnealused kohustused lugeda täidetuks, kui teave on arvutivõrgu abil edastatud.

Artikkel 4

Arvutivõrk

1. Vastavalt käesolevale otsusele on teabevahetuseks ette nähtud arvutivõrk veebipõhine.

2. Komisjon vastutab arvutivõrgu arendamise ja haldamise eest, kaasa arvatud võrgu struktuur ja sisu ning juurdepääs sellele. Võrk hõlmab asjakohaseid meetmeid, mis kindlustavad konfidentsiaalsuse.

3. Arvutivõrgu loomiseks kasutab komisjon praktikas olemasolevat tehnilist platvormi, milleks on üleeuroopaline telemaatiline arvutivõrk haldusüksustevaheliseks andmevahetuseks.

4. Liikmesriik võimaldab juurdepääsu arvutivõrgule vastavalt komisjoni vastuvõetud meetmete lõikele 2.

5. Liikmesriigid määravad kindlaks siseriiklikud kontaktpunktid, kus on olemas juurdepääs arvutivõrgule, ja teatab neist komisjonile.

Artikkel 5

Arvamuste vahetamine

1. Komisjon võib nii omal algatusel kui ka liikmesriigi soovil korraldada liikmesriikide ekspertide vahel arvamustevahetuse käesoleva otsuse artiklite 2 ja 3 kohaselt edastatud siseriikliku meetme üle . Liikmesriik, kelle meedet arutatakse on kõigil arvamustevahetustel esindatud.

2. Arvamuste vahetamise eesmärk on ühist huvi pakkuvate küsimuste tuvastamine.

Artikkel 6

Hindamine ja läbivaatamine

Komisjon hindab süsteemi toimimist kolm aastat pärast käesoleva otsuse jõustumist ja korrapäraselt ka pärast seda.

Komisjon annab käesoleva otsuse kohaldamise kohta korrapäraselt aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning teeb vajaduse korral parandusettepanekuid.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Artikkel 8

Adressaadid

Käesolev otsus on vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1. NAME OF THE PROPOSAL :

Proposal for a Council Decision on the establishment of a mutual information procedure on Member States’ measures in the areas of asylum and immigration

2. ABM / ABB FRAMEWORK

Policy Area(s) concerned and associated Activity/Activities:

18 03 Immigration and asylum policy

3. BUDGET LINES

3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B..A lines)) including headings :

N/A

3.2. Duration of the action and of the financial impact:

The proposed legal instrument does indicate neither duration nor revision period. Application of the instrument should start in 2007.

3.3. Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) :

N/A

Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |

|

Year n |Year n+1 |Year n+2 |Year n+3 |Year n+4 |Year n+5

and later |TOTAL | |XX 01 02 11 01 – Missions | | | | | | | | |XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences |0.054 |0.054 |0.054 |0.054 |0.054 |0.054 |0.324 | |XX 01 02 11 03 – Committees[15] | | | | | | | | |XX 01 02 11 04 – Studies & consultations | | | | | | | | |XX 01 02 11 05 - Information systems | | | | | | | | | 2. Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) | | | | | | | | | 3. Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line)

| | | | | | | | | Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0.054 |0.054 |0.054 |0.054 |0.054 |0.054 |0.324 | |Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amount

4 meetings for exchange of views on national measures * 27 MS * 500 €

[1] – nõukogu direktiivi 2001/40/EÜ artikli 8 lõige 2 [väljasaatmise otsuste vastastikune tunnustamine]

– nõukogu direktiivi 2001/51/EÜ artikli 7 lõige 3 [ Schengeni kokkuleppe artikli 26 sätete täiendamine]

– nõukogu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 27 lõi敧㈠ge 2 [ajutine kaitse]

– nõukogu direktiivi 2002/90/EÜ artikli 4 lõige 2 [ebaseaduslik piiriületamine]

– nõukogu direktiivi 2003/110/EÜ artikli 10 lõige 2 [abi õhuteed pidi väljasaatmisel]

– nõukogu direktiivi 2003/9/EÜ artikli 26 lõige 2 [nõuded varjupaigaotsijate vastuvõtmiseks]

– nõukogu direktiivi 2004/83/EÜ artikli 38 lõige 2 [kvalifikatsioonidirektiiv]

– nõukogu direktiivi 200x/xx/EÜ artikli 19 lõige 2 [teadustöötajate direktiiv, mida ei ole veel ametlikult vastu võetud]

– nõukogu direktiivi 200x/xx/EÜ artikkel 43 [varjupaigamenetlused, mida ei ole veel ametlikult vastu võetud]

[2] ELT C […], […], lk […].

[3] ELT C […], […], lk […].

[4] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned.

[5] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx.

[6] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05.

[7] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.

[8] Additional columns should be added if necessary i.e. if the duration of the action exceeds 6 years

[9] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point

[10] As described under Section 5.3

[11] Cost of which is NOT covered by the reference amount

[12] Cost of which is NOT covered by the reference amount

[13] Cost of which is included within the reference amount

[14] Reference should be made to the specific legislative financial statement for the Executive Agency(ies) concerned.

[15] Specify the type of committee and the group to which it belongs.