[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 3.3.2008

KOM(2008) 118 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Hongkongi erihalduspiirkond: 2007. aasta aruanne

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Hongkongi erihalduspiirkond: 2007. aasta aruanne

Kommenteeritud kokkuvõte

10 aastat pärast üleandmist on „üks riik, kaks süsteemi” põhimõtte rakendamine jätkuvalt piisav selleks, et säilitada Hongkongi eluviis ning tagada õigusriik ja põhivabadused. Mõlemapoolne pragmaatiline lähenemisviis on kaasa aidanud koostöö edenemisele ELiga, mis on 2007. aastal süvenenud. Pärast 1990. viimaste aastate majanduslangust on Hongkongi majandus taas elavnenud, eelkõige tänu selle, et Hiina on aidanud kaasa kohaliku turismi arengule ja andnud Hongkongile privilegeeritud juurdepääsu Mandri-Hiina turgudele. Majandus edeneb nüüd jõudsalt, kuid edusammud üldise valimisõiguse kehtestamise suunas Hongkongi valitsusinstitutsioonide valimisel tekitavad jätkuvalt probleeme. Piirkonnal on pikas perspektiivis mitmeid probleeme, eelkõige keskkonnavaldkonnas.

Sissejuhatus

2007. aastal tähistatakse kümne aasta möödumist Hongkongi naasmisest Hiina koosseisu. Üleandmisega loodi piirkonnast Hiina Rahvavabariigi Hongkongi erihalduspiirkond. Hongkongi taasühendamine Mandri-Hiinaga põhineb „üks riik, kaks süsteemi” põhimõttel, mis on sätestatud Hiina ja Ühendkuningriigi 1984. aasta ühisdeklaratsioonis ning 1990. aastal Hiina Rahvavabariigi rahvakongressi vastuvõetud Hongkongi põhiseaduses. Põhiseadus jõustus 1. juulil 1997 ja sellega tagatakse, et Hongkongi varasem kapitalistlik süsteem ja eluviis säilivad muutumatuna 50 aastat. Ettevõtluskeskkonna ja õigusriigi säilitamine piirkonnas oli põhjus, miks EL toetas Hiina „üks riik, kaks süsteemi” põhimõtet ja kõnealune põhimõte on üldiselt toiminud hästi.

I. ELi ja Hongkongi koostöö 2007. aastal

Sarnaselt 1997. aastaga on Hongkong jätkuvalt Aasia linn, kus elab ja töötab kõige rohkem ELi kodanikke (keda 2007. aastal oli rohkem kui 37 000) ja kus on kõige rohkem ELi ettevõtjaid. Tegemist on motiveeriva teguriga ELi osaluseks Hongkongis.

ELi kohalolek Hongkongis on suurenemas ja hõlmab mitmesuguseid valdkondi, eelkõige finants- ja ettevõtlusteenused, kaubandus, transport ja ehitus (95 %).

Hongkongi ametiasutuste 2007. aasta septembris avaldatud ametliku uuringu kohaselt on välisettevõtjate arv Hongkongis suurenenud rohkem kui 50 % alates 1997. aasta üleminekust. 2007. aasta juuni seisuga asus Hongkongis 1 246 piirkondlikku peakorterit, 2 644 piirkondlikku esindust ja 2 550 kohalikku esindust, kes esindavad Hongkongist väljaspool asuvaid emaettevõtjaid.

ELi ettevõtjatel on Hongkongis 405 piirkondlikku peakontorit, ELile järgneb USA (298) ja Jaapan (232).

Hongkongil on oluline roll Mandri-Hiina ja Euroopa vahelise kaubanduse lihtsustamises. Hongkongi kaudu toimuv Hiina ja Euroopa vaheline kaubandus on suurenenud hüppeliselt. Hongkongi kaubandusstatistika andmetel oli Hongkongi kaudu toimuva ELi ja Hiina vahelise kaubanduse väärtus 2006. aastal 37 miljardit eurot, millest Hiina päritolu toodete reeksport ELi ulatus 29,6 miljardi euroni ja ELi päritolu toodete reeksport Hinnasse oli kokku 7,5 miljardit eurot. Hiina statistika kohaselt moodustasid Hongkongi kaudu liikuvad saadetised 17 % Hiina ja ELi vahelisest kogukaubandusest.

Kuid et Euroopa ettevõtjad kauplevad järjest enam Hiinaga otse, on Hongkongi kaudu toimuva kaubanduse suhteline tähtsus vähenenud. Hongkongi kaudu toimuva ELi ja Hiina vahelise kaubavahetuse osa ELi ja Hiina vahelisest kogukaubavahetusest on vähenenud 2002. aasta ühelt kolmandikult 2007. aasta esimeste kuude jooksul vähem kui 15 %-ni ja seda vaatamata sellele, et kaubavahetuse kogumaht on suurenenud. Loomulikult suureneb ELi ja Mandri-Hiina vaheline kogukaubavahetus kiiremini kui Hongkongi läbiv reeksport.

Alates 1997. aastast on ELi ja Hongkongi vahelised suhted jätkuvalt arenenud, põhinedes jagatud arusaamal ühistest huvidest. See suhe on eelkõige pragmaatilist laadi ning keskendub kaubavahetusele ja investeerimisele. Siiski on sellesse kaasatud ka haridus, sotsiaalvaldkond, kultuur ja seadusandlust käsitlevad küsimused.

Pärast üleandmist pidi Hongkong tegelema mitmete ootamatute probleemidega (sealhulgas Aasia finantskriis, linnugripiepideemia ja SARSi pandeemia), mis mõjutasid majandust negatiivselt. Hiina tuli Hongkongile appi ning aitas kaasa turismi edenemisele, vähendades piiranguid Mandri-Hiina elanikele, kes soovisid külastada Hongkongi, ja andes Hongkongile privilegeeritud juurdepääsu turule 2003. aastal sõlmitud tihedama majanduspartnerluse kokkuleppe kaudu. Järgmistel aastatel täiendati tihedamat majanduspartnerluse kokkulepet lepingutega. Hiina osalemine on osutunud väga tõhusaks ja Hongkongi majandus õitseb Mandri-Hiina majandusedu kiiluvees. See edu on kaasa toonud ka tihedamad suhted kummagi valitsuse vahel, luues uusi võimalusi kogemuste vahetamiseks ja aruteludeks.

Nüüd on selge, et Hongkongi majanduse tulevik sõltub tihedamatest majandussuhetest Mandri-Hiinaga. Teenustepõhise majandusena sõltub Hongkongi tulevane majanduskasv suures ulatuses sellest, kui edukalt kasutatakse Hiina väga suure turu võimalusi. Finantssektori areng toetab seda suundumust. Hiina pangandussektori reguleerimiskomisjon teatas 2007. aasta mais, et riigi institutsioonilisi investoreid käsitlevat kava ( Qualified Domestic Institutional Investors scheme, QDII ), mille abil Mandri-Hiina institutsioonilistel investoritel on õigus teha välisportfelliinvesteeringuid, laiendatakse nii, et see hõlmab ka Hongkongi väärtpabereid. Arvati, et augustis väljakuulutatud kava ( through-train scheme ), millega Mandri-Hiina üksikinvestoritel võimaldatakse osta väärtpabereid Hongkongis, võib kaasa tuua sularahatulva, mis põhjustab Hongkongi börsil suure volatiilsuse. Kõnealuse kava kasutuselevõtmine on nüüd edasi lükatud.

Pärast seda, kui nõukogu 12. detsembril 2006 kinnitas komisjoni ettepanekud võimaluste kohta teha Hongkongiga koostööd ajavahemikus 2007–2013, on komisjon tihendanud oma koostööd peale kaubanduse ka teistes valdkondades, sealhulgas toll, rahandus, inimestevaheline suhtlus ja akadeemiline vahetus, sport, keskkond, tervishoid ja toidu ohutus.

Struktureeritud dialoogi esimene kohtumine Hongkongi ja ELi vahel leidis aset 30. novembril 2007 Hongkongis. See järgnes Hongkongi erihalduspiirkonna juhi ja ELi komisjoni presidendi 2006. aastal sõlmitud kokkuleppele luua kõnealuse mehhanismi näol iga-aastane raamistik, mille abil laiendada ja süvendada Hongkongi ja ELi vahelist koostööd ühist huvi pakkuvates valdkondades.

Esimesel kohtumisel jõuti positiivsete järeldusteni olemasoleva kaubandus-, tolli- ja rändealase koostöö vallas ja tunnistati, et tolli-, viisavabadus- ja tagasivõtulepingud toimivad hästi. Hongkong tegeleb küsimustega, mis valmistavad ELile muret, eelkõige seoses intellektuaalomandi õigustega (võltsitud kaubad ja Hongkongis registreeritud ettevõtjad, kes rikuvad kaubamärgiõigust) ja kavatseb pidada laiaulatuslikke konsultatsioone konkurentsiseaduse eelnõu osas, et esitada kõnealune eelnõu pärast 2008. aasta valimisi seadusandlikule kogule.

Komisjon on pakkunud välja võimaluse rahastada tegevuse raames, mida EL viib ellu koostöö tihendamiseks tööstusriikidega, Hongkongis ettevõtluskoostöö projekti käivitamist, mille eesmärk oleks levitada ELi-alast teavet, soodustada arutelusid, parandada ELi kohalolekut ning arendada mõjualaga seotud tegevust. Komisjon loodab alustada projekti rakendamisega 2008. aastal.

II. Poliitiline areng

Komisjon jälgib institutsioonilist ja sotsiaalset arengut Hongkongis vastavalt 1997. aastal Euroopa Parlamendiga sõlmitud ametlikele kohustustele. EL on jätkuvalt väljendanud oma toetust edasisele demokraatia arengule Hongkongis. Põhiseaduses, mis tugineb 1997. aastale eelnenud koloniaalperioodi institutsioonilisele pärandile, on sätestatud, et peamine eesmärk on kehtestada üldine valimisõigus erihalduspiirkonna juhi ja seadusandliku kogu kõikide liikmete valimisel (põhiseaduse artiklid 45 ja 68).

2007. aastal toimusid mitmed arutelud seoses valitsuse järkjärgulise reformikavaga, mille eesmärk oli sillutada teed üldise valimisõiguse kehtestamisele (2012 või 2017). Erihalduspiirkonna juht Donald Tsang, kelle uus 5-aastane ametiaeg algas 1. juulil, algatas rahvaga arutelu põhiseaduslikku arengut käsitleva rohelise raamatu küsimuses.

Valimisaktiivsus 2. detsembril toimunud seadusandliku kogu liikme järelvalimistel oli kõrge ja need võitis pr Anson Chan (endine peasekretär), keda toetas demokraatlik erakond ja selle liitlased, ning kaotas pr Regina Ip (endine julgeolekuminister), keda toetas Hongkongi edendamise demokraatlik ühendus (DAB) ja mõned ettevõtluse lobigrupid. See tähendab, et Hongkongi elanikud ei ole kaotanud huvi võimaluse vastu rääkida kaasa oma riigi elus ja omada vastutusvõimelist valitsust. Varem novembris toimunud ringkonnavalimistel saavutas suurt edu DAB, kelle kandidaatide kampaania oli ühemõtteliselt suunatud igapäevaprobleemidele.

Rohelise raamatu alaste konsultatsioonide lõppedes esitas Donald Tsang 12. detsembril rahvakongressile aruande. 29. detsembril jõudis rahvakongress järeldusele, et erihalduspiirkonna juhti ja seadusandlikku kogu saab valida üldvalimistel alates 2017. aastast. Tegelikkuses tähendab see seda, et erihalduspiirkonna juhti saab otsestel valimistel valida 2017. aastal ja seadusandlikku kogu 2020. aastal. Enne 2017. aastat ei muudeta olemasolevat süsteemi märkimisväärselt. Rahvakongressi otsuste jõustamiseks esitatakse seadusandlikule kogule sellekohane seadus ja seda tõenäoliselt pärast 2012. aasta valimisi. Vastuvõtmiseks peab seaduse kinnitama kaks kolmandikku kõikidest seadusandliku kogu liikmetest, see peab saama erihalduspiirkonna juhi nõusoleku ja rahvakongressi heakskiidu.

Erihalduspiirkonna juht tunnistas, et konsultatsioonide käigus teostatud avaliku arvamuse uuringu kohaselt toetab ligikaudu pool Hongkongi elanikest üldise valimisõiguse kehtestamist 2012. aastaks, kuid erihalduspiirkonna juht oli arvamusel, et selliste muutuste edasilükkamine kuni 2017. aastani tagaks parema võimaluse „kogukonna enamiku” heakskiidu saamiseks.

Euroopa Parlament jälgis jätkuvalt Hongkongi arengut ja 2007. aastal külastasid mitmed parlamendi liikmed Hongkongi. ELi toetus demokraatiale moodustab olulise osa liidu kohustusest arendada suhteid Hongkongiga. Õiguspärasust, stabiilsust ja vastutusvõimelist valitsust peetakse olulisteks teguriteks soodsa ettevõtluskeskkonna säilitamisel, sest need tegurid tagavad, et peetakse kinni õigusriigi põhimõttest ning kaitstakse inimeste vabadust ja õigusi, ilma milleta närbuks ettevõtlikkus ja innovatsioon.

29. detsembril väljakuulutatud rahvakongressi otsustes kinnitatakse Hiina pühendumust põhiseaduses sätestatud üldise valimisõiguse saavutamiseks Hongkongi juhtide ja poliitikakujundajate valimistel. Komisjon on pidevalt väljendanud oma toetust kõnealuse eemärki varasemaks saavutamiseks. Komisjon on märganud rahvakongressi järkjärgulist lähenemisviisi kõnealuste otsuste rakendamisele ja on väljendanud oma jätkuvat toetust ka ulatuslikumatele edusammudele. On oluline võtta varaseid meetmeid funktsionaalringkondade moodustamiseks ja tagada läbipaistvad menetlused valijaskonna kindlaksmääramiseks ja avalike ametikohtade kandidaatide valimiseks.

Komisjon märgib, et Hongkongi kohtu- ja õiguskaitseorganite tulemused on jätkuvalt head ning et sealne kohtupraktika on kooskõlas parimate tavadega. Põhiõiguste ja -vabaduste tõhus kaitse pädevate ja sõltumatute kohtute kaudu on Hongkongi eluviisi nurgakivi. Praegu pooleliolevad kohtuasjad, mis tegelevad sõnavabadusega vaidlusaluste ringhäälingulubade kontekstis, võivad proovile panna selliste põhivabaduste kaitse kvaliteedi.

III. Tulevikuperspektiivid

Komisjon tunnistab, et „üks riik, mitu süsteemi” põhimõtet üldiselt järgitakse ning see on Hongkongi elanikele kasulik. On oluline, et erihalduspiirkonna valitsus on jätkuvalt majandus-, kaubandus-, maksu- ja rahandusalastes ning regulatiivküsimustes suures osas iseseisev ning Hongkongi elanikud saavad nautida oma õigussüsteemi, sõltumatut õigusriiki, omandiõigust, sõnavabadust ning turumajandussüsteemi.

Samal ajal tuleb märkida, et Hongkongi olukord on alates 1997. aastast muutunud. Viimase kümne aasta kaks kõige silmatorkavamat muutust maailmas on Hiina majanduse saavutused ja sellest tulenev riigi enesekindlus rahvusvahelisel tasandil ning kliimamuutuse ja selle katastroofiliste tagajärgede ülemaailmne tunnustamine. Need küsimused mõjutavad otseselt Hongkongi ja erihalduspiirkonna poliitikakujundajad peavad neid täies mahus arvesse võtta. Lühemas ja keskmises perspektiivis tuleb tegeleda mitmete väljakutsetega. Hiina peaministri Wen Jiabao hiljutised soovitused Hongkongile pöörata tähelepanu eelkõige innovatsioonile, haridusele, erioskuste arendamisele ja keskkonnale võtavad hästi kokku kõnealused väljakutsed.

Hongkong peab tegelema mitmete küsimustega seoses piirkonna keskkonna kvaliteediga: eriti tuleb tähelepanu pöörata õhu- ja veekvaliteedile, bioloogilisele mitmekülgsusele, energiatõhususele, jäätmekäitlusele ning sõidukite ja elektrienergiajaamadele kehtestatud leebetele heitkoguste standarditele. Hongkong peab kõnealustes küsimustes välja töötama ühtse pikaajalise strateegia ja seda rakendama. Euroopa koostöövõrgustike ja akadeemiliste ringkondade kaudu jagatavad kogemused võiksid Hongkongile kasu tuua aastasse 2047 ja sellest veelgi kaugemale tulevikku suunatud visiooni loomisel.

Arusaam Hongkongi piirkondlikust asendist kui väravast Hiinasse ja kui Aasia finantsteenuste keskusest on ikka veel asjakohane. Siiski tuleb arvesse võtta vajadust tihendada sidemeid ja koostööd Mandri-Hiinaga, eriti Guangdongi provintsi, Shenzheni, Zhuhai ja Aomeniga. Kõnealune koostöö on vajalik kaubavoogude haldamiseks ning seaduste elluviimiseks ja keskkonnaprobleemidega tegelemiseks. Komisjon usub, et EL saab ja on valmis sellele kaasa aitama kogemuste ja tehnoloogiate jagamise kaudu. Arvesse tuleks võtta ka asjaomaste teadlaste koostöövõimalusi, mida pakub ELi teadusuuringute seitsmes raamprogramm. Kõnealuseid küsimusi tuleks arutada struktureeritud dialoogi järgmisel kohtumisel 2008. aastal.

Käesoleva aasta aruandes Hongkongi olukorra kohta järeldatakse peamiselt, et on vaja jätkuvalt tugevdada pragmaatilist koostööd ELi ja selle liikmesriikide ning Hongkongi vahel ning edendada inimestevahelist suhtlust valdkondades, mis on kõige olulisemad Hongkongi tulevase õitsengu seisukohast.