ET Euroopa Liidu Teataja C 29/14

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2012/C 29/11

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„DANBO”

EÜ nr: DK-PGI-0005-0830-05.10.2010

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus:

„Danbo”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Taani

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 1.3. Juustud

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Veisepiimast valmistatud küpse kõva juust. Kasutada ei tohi muude loomade piima ega piimatooteid.

Veesisaldus sõltub kuivaine rasvasisaldusest, vt allpool:

kuivaine rasvasisaldus suurim veesisaldus — 30 % kuni < 45 % 56 %; — 45 % kuni < 50 % 50 %

Kuivaine rasvasisaldust tähistatakse arvudega 30 + või 45 +. Sellise „Danbo” juustu, mille kuivaine rasvasisaldus on 30 kuni < 45 %, nimetuse osana tuleb märkida ka rasvasisaldus. Rasvasisaldust käsitlevate toitumisalaste väidete võrdlusalusena kasutatakse 45 %-list kuivaine rasvasisaldust.

Muud iseloomulikud omadused on järgmised.

Välispind: Äigekihiga kaetud tugev koorik. Pind võib olla kaetud.

Sisu: Värvus: valkjas (või elevandiluuvalge) kuni helekollane. Tekstuur: pehme ja elastne, kuid hõlpsasti viilutatav. Struktuur: juustus on mõningad või paljud ühtlaselt jaotunud ümarad hernesuurused (enamasti kuni 10 mm läbimõõduga) augud ja esineda võib ka pilukujulisi auke. Kui kasutatud on maitseaineid, on juustus tavaliselt palju vähem auke ja need on erineva kujuga. Lõhn ja maitse: mahe, veidi hapukas, aromaatne ja iseloomulik maitse tänu äigekihi all laagerdumisele. Mida küpsem on juust, seda tugevam on selle lõhn ja maitse.

Kuju: Lame ruudu- või ristkülikukujuline.

Laagerdumine: „Danbo” iseloomulik maitse ja tekstuur tekib pärast 3–4-nädalast laagerdumist temperatuuril 12–20 °C. Tootja võib enne selle aja möödumist saata „Danbo” juustu mõnele teisele ettevõtjale töötlemiseks, sh laagerdamiseks või lattu panemiseks, kuid see ettevõtja ei tohi juustu müüki saata enne, kui juust on saavutanud miinimumküpsuse.

Maitseained: Lisada võib köömneid, kui need annavad juustule selle iseloomuliku lõhna ja maitse ning neid mainitakse juustu nimetuses või sellega koos.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

„Danbo” juust peab olema toodetud ja laagerdatud Taani juustutootmisettevõtetes. Tootmismeetod hõlmab kahte etappi, mis eristab seda tavalisest meiereitehnoloogiast. Neist esimene on lõikamisjärgne kalgendi töötlemine kuni segamise lõpetamiseni. Teine on bakteri Brevibacterium linens kasvatamine (äigekihi all laagerdamine) juustu pinnal pärast soola lisamist. Neid etappe on kirjeldatud allpool.

Kalgendi töötlemine pärast lõikamist: Pärast lõikamist lisatakse suures koguses vett ja järelkuumutamine lõpeb suhteliselt madalal temperatuuril. Nende kahe parameetri hoolika kontrollimise teel on võimalik toota suhteliselt kõrge pH-miinimumtaseme ja piisavalt suure veesisaldusega juustu, et tagada selle iseloomulik konsistents.

Bakteri Brevibacterium linens kasvatamine: Suhteliselt kõrge pH-miinimumtase soodustab bakteri Brevibacterium linens vohamist. Lisaks soodustab seda ka asjaolu, et juustu hoitakse esimesed 7–10 päeva temperatuuril 18–20 °C kastepunkti lähedal oleva suhtelise õhuniiskuse juures. Seejärel asetatakse juust külmemasse ja kuivemasse laagerdamisruumi. Äigekihi all laagerdamine lõpeb tavaliselt äigekihi pehmendamise ja pesemisega, et aeglustuks pinnaküpsemine.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

—

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Taani

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Taanlased on uhked oma pikaajalise piimatoodete valmistamise traditsiooni üle. Taanis on „Danbo” juustu tootmine kuulunud üle saja aasta nende koolide õppekavasse, kus õpetatakse piimatoodete valmistamist. Seega on selle maa juustumeistritel olemas nimetatud traditsioonilise juustu valmistamiseks vajalikud oskused.

Ajalugu:

1889. aastal asus Fyni saarel asuva Kirkeby meierei juhatajana tööle Rasmus Nielsen. Ta oli tegus ettevõtja, mida ilmestab muu hulgas fakt, et sellele meiereile anti riigiabi piimatootjate koolitamiseks. Taani valitsus andis 1896. aastal Nielsenile toetuse juustutootmise õppimiseks välismaal. Järgnenud talvel õppis ta saksa keelt ja reisis seejärel 1897. aasta kevadel Venemaa piirile Ida-Preisimaale. Sealne maastik koosnes suurte rohumaadega steppidest ja sealsed meiereid olid kuulsad suurepäraste juustude tootmise poolest.

Meiereides õppima asumise hõlbustamiseks andis Taani Kuningliku Veterinaaria- ja Põllumajandusülikooli professor Bøggild Nielsenile soovituskirja. Tänu sellele võeti Nielsen paljudes Ida-Preisimaa väikestes meiereides hästi vastu. Tema ülesanne oli leida tollal sealkandis toodetud võrratute juustusortide kohta käivaid ülestähendusi ja koguda teadmisi nende juustude valmistamise meetodite kohta. Pärast Ida-Preisimaad suundus Nielsen Hollandisse, kus ta töötas juustuvalmistajana mitmes meiereis.

Ta pöördus Kirkeby meiereisse tagasi 1897. aasta sügisel, kaasas suur uute teadmiste ja kogemuste pagas. Seal asus ta otsekohe kõike õpitut järele proovima.

Juba algusest peale teadis Nielsen, et ta ei soovinud toota võõrsil proovitud juustusorte, vaid kasutada saadud kogemusi täiesti uue erilise juustusordi valmistamiseks. Tema toodetud uue juustu eripära oli see, et tegemist oli juustutüübi „opstukken ost” ruudukujulise juustuga, mille laagerdamiseks ta kasutas erilist äigekihi all küpsemise meetodit. See, et „opstukken”-tüüpi juust oli ruudukujuline, oli tollal midagi täiesti uut. Äigekihi all laagerdamise muutis eriliseks ka asjaolu, et juustukoorikusse hõõruti bakteri- ja pärmikultuure sisaldavat lahust.

Uut juustu müüdi edukalt ja ajapikku hakati seda tootma ka teistes meiereides. Enne Teist Maailmasõda toodeti Taanis juustu peamiselt kodumaise turu jaoks. Pärast sõda, eriti 1950ndail suurenes juustutootmine ja suurenev eksportimine tähendas seda, et tekkis vajadus viia Taani juustusordid eksporditurule taanipäraste juustunimetuste all, et neid turustada muude populaarsete Taani põllumajandustoodete kõrval. Kõnealusele juustule anti aunimetus „Danbo”. See oli üks põhjuseid, miks „Danbo” lisati Stresa konventsiooni ja hiljem ka Codex Alimentariusse.

5.2. Toote eripära:

„Danbo” on üks iseloomulikumaid Taani juuste ja on Taani piimatoodete valmistajate jaoks klassikaline „opstukken”-tüüpi juust. „Danbo” juustul on väga eriline maitse – mahe, veidi hapukas, aromaatne ja äigekihi all laagerdumisest suuresti mõjutatud. Lisaks on juust võrreldes muude sama tüüpi juustudega tänu suurele veesisaldusele pehmem ja elastsem, kuid samas hõlpsasti viilutatav, mis eristab seda teistest juustudest.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Nimetusel „Danbo” on kaitstud geograafilise tähise staatus tänu selle nimetusega tähistatud juustu iseloomulikule tootmismeetodile ja mainele.

Tootmismeetod:

„Danbo” juustu tootmisel kasutatakse väga erilist äigekihi all laagerdamise protsessi, tuntud nn Taani meetodina, mille kohaselt juust kaetakse äigekihiga, mille all juust laagerdub nii väljast- kui ka seestpoolt. Sellest laagerdamisprotsessist tuleneb juustu eriline maitse, mis on taanlastele väga meelepärane, kuid mida ülejäänud eurooplased ei ole päris omaks võtnud. „Danbo” juustu valmistamise juures on eriline ka see, et lisatakse suures koguses vett, millest tuleneb juustu iseloomulik konsistents. „Danbo” juustu valmistamine oli ja on Taanis piimatoodete valmistamise õppe loomulik osa ning seepärast sisaldavad paljud õpikud praegugi peatükke nimetatud juustu valmistamise kohta. Üle aastasaja on Taani piimatoodete valmistajatele, tehnikutele ja tehnoloogidele ning piimatootmisinseneridele õpetatud „Danbo” juustu valmistamist. Seda pikka, koolitamise kaudu edasiantavat traditsiooni ning Taanis kasutatavat tootmis- ja laagerdamismeetodit silmas pidades tuleb „Danbo” juustu toota ja laagerdada Taani juustuettevõtetes.

Maine:

1952. aastal anti kümnele traditsioonilisele Taani juustule, sh „Danbo” juustule, Stresa konventsiooni raames ja põllumajandusministeeriumi 13. märtsi 1952. aasta määrusega nr 80 taanipärane nimetus. Need nimetused ja vastavad tootekirjeldused kehtivad ka praegu vastavalt 10. mai 2004. aasta määrusele nr 335 piimatoodete jms kohta.

Nimetus „Danbo” on moodustatud sõnadest „dan” ja „bo”. „Dan” on põhjamaine tuletus rahvakeelsest nimetusest „Danerne” (taanlased) ja „bo” tähendab elanikku. „Danbo” tähistab seega ajalooliselt Taani elanikku ja kõnealusele juustule anti see nimetus just seepärast, et kõik taanlased peavad seda kõige iseloomulikumaks Taani juustuks.

„Danbo” juustu tuntakse Taani päritolu juustuna. Hiljutise tarbijauuringu järgi teab enamik Taani tarbijaid „Danbo” juustu ja seostab seda Taaniga. Kuna seda juustu toodetakse ja peamiselt tarbitakse Taanis, on see tuntud esmajoones taanlaste hulgas. Uuringu kohaselt on sellest juustust kuulnud vaid vähesed välismaalased.

Tänu oma eripärale, eeskätt väga iseloomulikule maitsele ja konsistentsile, ei saa „Danbo” juustu võrrelda ühegi teise juustuga. See on taanlaste meelisjuust, mida selle eriomaduste tõttu söövad peaaegu eranditult vaid taanlased.

Praegu toodetakse „Danbo” juustu üle 40 000 tonni, mis moodustab umbes 13 % Taani juustutoodangust. Seda juustu toodetakse ja tarbitakse Taanis ja seda peetakse Taani rahvusjuustuks.

„Danbo” juustuga on osaletud nii kodumaistel kui ka rahvusvahelistel näitustel ja võistlustel ning saadud on palju auhindu. Üle aastasaja on see juust alati olnud esindatud riiklikel näitustel, viimati 2009. aasta üleriigilisel piimatootjate näitusel ja piirkondlikel näitustel. „Danbo” kui ainulaadse, enamiku tarbijate silmis hea juustu omadustele vastava ja eriti hõlpsalt viilutatava juustu jaoks on korraldatud ja korraldatakse jätkuvalt hulgaliselt reklaamikampaaniaid. Paljudes rahvusvahelistes entsüklopeediates viidatakse juustu Taani päritolule. „Danbo” juustu kasutatakse ka paljudes Taani toiduretseptides.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

http://www.foedevarestyrelsen.dk/Foedevarer/Foedevarekvalitet/Beskyttede%20bet.%20og%20traditionelle%20specialiteter/Danske%20beskyttede%20produkter/Sider/Danske%20beskyttede%20produkter.aspx

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.