4.Osamaksete tegemine vastavalt rahastamislepingule sõltub kättesaadavatest rahalistest vahenditest ja komisjoni otsusest, mis tehakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikliga 24 selle kohta, et Hispaania on rahuldavalt täitnud taaste- ja vastupidavuskava rakendamisega seotud asjakohased eesmärgid ja sihid. Tingimusel et lõikes 1 osutatud juriidilised kohustused jõustuvad, peavad toetuse väljamaksmiseks olema eesmärgid ja sihid täidetud hiljemalt 31. augustiks 2026.

1.Liit teeb Hispaaniale tagastamatu toetusena kättesaadavaks rahalise toetuse summas 69 512 589 611 eurot. 46 592 869 727 eurot on võimalik siduda juriidiliste kulukohustustega 31. detsembriks 2022. Olenevalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 ette nähtud ajakohastamisest, mille raames arvutatakse Hispaania puhul summa, mis on eespool nimetatud summaga võrdne või sellest suurem, on alates 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2023 võimalik siduda juriidiliste kulukohustustega lisaks 22 919 719 884 eurot.

(63)Käesolev otsus ei tohiks mõjutada selliste menetluste tulemust, mis on seotud liidu vahendite eraldamisega muude kui määruse (EL) 2021/241 kohaste liidu programmide raames, ega selliseid menetlusi, mis on seotud siseturu toimimise moonutamisega ja mida võidakse algatada eelkõige ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 alusel. See ei vabasta liikmesriike aluslepingu artikli 108 kohasest kohustusest teavitada komisjoni võimalikest riigiabi juhtudest,

(59)Hispaania taaste- ja vastupidavuskava hinnanguline kogukulu on 69 528 050 000 eurot. Kuna taaste- ja vastupidavuskava vastab rahuldavalt määruses (EL) 2021/241 sätestatud hindamiskriteeriumidele ning selle hinnanguline kogukulu on Hispaania jaoks ette nähtud maksimaalsest rahalisest toetusest suurem, peaks Hispaania taaste- ja vastupidavuskava jaoks eraldatav rahaline toetus olema võrdne Hispaaniale kättesaadava rahalise toetuse kogusummaga.

(58)Pärast seda, kui komisjon on andnud Hispaania taaste- ja vastupidavuskavale positiivse hinnangu ning leidnud, et kava vastab rahuldavalt määruses (EL) 2021/241 sätestatud hindamiskriteeriumidele kooskõlas kõnealuse määruse artikli 20 lõikega 2 ja V lisaga, tuleks käesolevas otsuses sätestada kava rakendamiseks vajalikud reformid ja investeerimisprojektid, asjakohased eesmärgid, sihid ja näitajad ning summa, mille liit on kava rakendamiseks mittetagastatava rahalise toetuse vormis kättesaadavaks teinud.

(57)Selleks et tagada asjaomaste osalejate omalus, on väga oluline kaasata kavaga hõlmatud investeeringuprojektide ja reformide elluviimisse kõik asjaomased piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused ning sidusrühmad, sealhulgas sotsiaalpartnerid. Kava rakendamisse laiema omanike ringi kaasamine aitaks suurendada selle tõhusust ja oodatavat pikaajalist mõju. Taaste- ja vastupidavusrahastu määruses tunnistatakse, et piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused on reformide ja investeeringute elluviimisel olulised partnerid. Kava rakendamiseks on Hispaania käivitanud uue valdkondliku taastamise, ümberkujundamise ja vastupidavuse konverentsi, et koordineerida piirkondlike ja kohalike üksuste ning keskvalitsuse tegevust. Lisaks peaksid varem algatatud eri poliitikavaldkondade valdkondlikud konverentsid toetama nende pädevusvaldkonda kuuluvate erimeetmete rakendamist. Kavas rõhutatakse, et kavaga esitletud mitmete asjakohaste meetmete, näiteks tööturu- ja pensionisüsteemi reformide lõplikul kavandamisel konsulteeritakse sotsiaalpartneritega.

(56)Nagu on nõutud määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõike 4 punktis q, sisaldab Hispaania taaste- ja vastupidavuskava selle ettevalmistamiseks ja rakendamiseks läbi viidud konsultatsiooniprotsessi kokkuvõtet. Kava ettevalmistamise etapis pidas Hispaania sihipäraseid konsultatsioone sotsiaalpartnerite, sidusrühmade ja nõuandekomisjonidega. Hispaania korraldas ka osalemiskutseid, et innustada ettevõtjaid osalema investeeringute kavandamises. Nende osalemiskutsete abil kogusid ametiasutused hulgaliselt ettepanekuid, millele tuleks kavaga toetatavate strateegiliste projektide puhul tugineda.

(54)Hispaania on esitanud digivõimekusse ja -ühendatusesse tehtavate investeeringute jaoks määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõike 4 punkti g kohase julgeolekualase enesehindamise hinnangu. Kava komponendis nr 15 (digiühenduvus) on Hispaania selgitanud, et komponendi all kavandatud kahe reformi ühe osana rakendab ta ühenduvust käsitlevat Euroopa Komisjoni soovitust ning seadust, mis käsitleb 5G elektroonilise side võrkude ja teenuste turvalisuse tagamise nõudeid ning et see seadus võtab arvesse Euroopa Komisjoni 29. jaanuari 2020. aasta teatises „5G turvaline kasutuselevõtt ELis: ELi meetmepaketi rakendamine“ esitatud peamisi soovitusi.

(53)Hispaania on esitanud hulgaliselt teavet selle kohta, kuidas aitab kava eelduste kohaselt tagada soolist võrdõiguslikkust ja kõigile võrdseid võimalusi ning neid eesmärke peavoolustada. Taaste- ja vastupidavuskavas pööratakse suurt tähelepanu soolisele tasakaalule, mis on kava üks neljast valdkonnaülesest tegevussuunast. Kavas on hulk meetmeid, mis aitavad otseselt vähendada soolist ebavõrdsust, näiteks info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonna spetsialistide elukutsete propageerimine naiste seas, meetmed palkade läbipaistvuse ja soolise võrdõiguslikkuse kavade rakendamise edendamiseks ettevõtetes, alusharidus- ja lapsehoiuteenuse pakkumise suurendamine, investeeringud, millega toetatakse naiste osalemist ettevõtluses ning haavatavatesse rühmadesse kuuluvate naiste sotsiaalset ja tööalast integreerimist.

(52)Taaste- ja vastupidavuskavaga on esitatud terviklik ja tasakaalustatud reformide ja investeeringute pakett. Komponentide raames võetavad meetmed tugevdavad üksteist, kuna kõik komponendid hõlmavad tasakaalustatud reforme ja investeeringuid. Lisaks on eri komponentide raames võetavad meetmed ka vastastikku toetavad ja täiendavad. Veel pakutakse kavas suur hulk reforme, mis peaksid üldiselt hõlbustama kõigi kavaga hõlmatud meetmete rakendamist, parandades valdkondlikku reguleerimist ja ettevõtluskliimat. Avaliku sektori institutsioonide tugevdamine reformidega, mille eesmärk on parandada avaliku halduse toimimist ja koostalitlusvõimet, hõlbustab eelduste kohaselt reformide ja investeeringuprojektide tulemuslikku elluviimist ning suurendab aruandekohustust kodanikuühiskonna vastu. Meetmed, mille eesmärk on aidata tugevdada avaliku sektori institutsioone ja süsteeme, peaksid ühtlasi aitama kaasa eelarveseisundi parandamisele ning kestlikkuse tagamisele. Asjaolu, et paljud reformid tehtaks kiiresti kava kahe esimese aasta jooksul (1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2022), peaks võimaldama investeeringud tõhusalt ellu viia.

(49)Hispaania on märkinud, et kavas kirjeldatud kindlate haldus- ja aruandlusnõuete täitmise eesmärgil töötatakse välja integreeritud süsteem eesmärkide ja sihtide haldamiseks ning nendega seotud aruandluse tagamiseks. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 20 lõike 5 punktile e peaks Hispaania rakendama kõnealust meedet, et tagada kooskõla kõnealuse määruse artikliga 22, ja kinnitama selle rakendamise olekut esimese maksetaotlusega, kasutades selleks ette nähtud auditiaruannet. Aruandes tuleks analüüsida kõiki seonduvaid tuvastatud nõrku kohti ja võetud või kavandatud parandusmeetmeid.

(48)Taaste- ja vastupidavuskavas kirjeldatud sisekontrollisüsteem põhineb töökindlatel protsessidel ja struktuuridel, mis arendati eelnevalt välja struktuurifondide jälgimiseks. Selles on selgelt määratletud osalejad ning nende rollid ja kohustused sisekontrolliülesannete täitmisel. Auditeerimisasutuse ülesannetes on Hispaania keskvalitsuse peakontrolör (IGAE), kes koordineerib ka piirkondlike asutuste tööd. IGAE koos eri ametiasutuste sisekontrolliüksustega on peamised kava kontrollimise ja auditeerimise eest vastutavad osalejad. Kokkuvõttes on kontrollisüsteem ja muu asjakohane korraga seonduv, sealhulgas lõplike abisaajate kohta andmete kogumine ja kättesaadavaks tegemine määruse (EL) 2021/241 kohaste vahendite kasutamisel piisavad korruptsiooni, pettuste ja huvide konflikti ärahoidmiseks, avastamiseks ja kõrvaldamiseks ning selleks, et vältida topeltrahastamist kõnealuse määruse ja muude liidu programmide alusel. Lisada tuleks konkreetne eesmärk, et tagada integreeritud teabesüsteemi juurutamine, sealhulgas lõplike abisaajate, töövõtjate, alltöövõtjate ja tegelike tulusaajate andmete kogumise ja säilitamise kohustuse täitmine kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 22.

(47)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile j ja V lisa punktile 2.10 on taaste- ja vastupidavuskavas kavandatud kord ning käesolevas otsuses sisalduvad täiendavad meetmed piisavad (hinne A), et tagada kõnealuse määruse alusel eraldatud vahendite kasutamisel korruptsiooni, pettuste ja huvide konflikti ärahoidmine, avastamine ja kõrvaldamine, ning need peaksid eeldatavasti aitama tulemuslikult vältida topeltrahastamist kõnealuse määruse ja muude liidu programmide alusel. See ei piira muude õigusaktide ja vahendite kohaldamist, millega edendatakse ja jõustatakse ELi õiguse järgimist, sealhulgas korruptsiooni, pettuste ja huvide konfliktide ennetamiseks, avastamiseks ja korrigeerimiseks, ning liidu rahaliste vahendite kaitsmiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2020/2092.

(46)Hispaania on esitanud iga taaste- ja vastupidavuskavas hõlmatud investeeringu ja reformi kohta eraldi kuluprognoosid, tuginedes kulude põhjendamisel mitmele allikale. Need hõlmavad muu hulgas konkreetselt kava jaoks korraldatud osalemiskutseid, rahvusvaheliste organisatsioonide esitatud välismaterjale ja hankelepinguid, milles osutatakse sarnastele teenustele või samalaadsetele varasematele investeeringutele. Seega peetakse enamiku kavas hõlmatud meetmete kuluprognoose mõistlikuks. Hispaania on kasutanud lihtsustatud kuluvõimalusi nii kindla määraga maksete kui ka ühikuhindade puhul. Keskvalitsuse peakontrolör (IGAE) on esitanud sõltumatu kinnituse selle kohta, et kava kuluprognoosid on suuresti põhjendatud. Taaste- ja vastupidavuskava hinnanguline kogukulu on kooskõlas kavandatud reformide ja investeeringute laadi ja liigiga. Seega peetakse enamiku kavas hõlmatud meetmete kuluprognoose realistlikuks. Hispaania on esitanud piisavalt teavet ja tõendeid selle kohta, et hinnangulised kogukulud ei ole kaetud liidu olemasoleva või kavandatava rahastamisega. Viimaks on taaste- ja vastupidavuskava hinnanguline kogukulu vastavuses riigis eeldatava majandusliku ja sotsiaalmõjuga.

(43)Taaste- ja vastupidavuskava rakendamise riiklik kord on sätestatud 30. detsembri kuninglikus dekreetseaduses nr 36/2020, millega kiidetakse heaks kiireloomulised meetmed avaliku halduse ajakohastamiseks ja taastekava rakendamiseks. Taastamise, ümberkujundamise ja vastupidavuse komisjon, kuhu kuuluvad kõik kava eest vastutavad ministrid, vastutab poliitikasuuniste eest ning seda peaks juhtima valitsusjuht. Taastamiskava eest vastutav asutus on rahandusministeeriumi juurde kuuluv uus Euroopa fondide peasekretariaat. Kõnealune asutus peaks koostama komisjonile maksetaotlused pärast seda, kui asjaomaste sihtide ja eesmärkide saavutamise eest vastutavad asutused on teatanud, et need on täidetud, ning keskvalitsuse peakontrolör (IGAE) nende saavutamist piisaval moel kinnitab. Üldiselt on eesmärgid ja sihid selged ja realistlikud ning nende saavutamise hindamiseks kavandatud näitajad asjakohased, aktsepteeritavad ja usaldusväärsed. Lisaks on eesmärkide ja sihtide järjestus piisavalt selge, et võimaldada makseid ja edusammude jälgimist, ning kajastab meetmete rakendamise jõulist kiirendamist, kuna enamik eesmärke ja sihte on koondatud ajavahemikku 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2023. Eesmärgid ja sihid on asjakohased ka juba lõpuleviidud meetmete puhul, mis on abikõlblikud vastavalt määruse artikli 17 lõikele 2. Väljamaksetaotluse põhjendamiseks on vaja need eesmärgid ja sihid saavutada õigeks ajaks rahuldaval tasemel. Tuleks luua integreeritud infosüsteem, mida kasutavad ühiselt kõik asjaomased haldusasutused.

(42)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile h ja V lisa punktile 2.8 on taaste- ja vastupidavuskavas kavandatud kord piisav (hinne A), et tagada taaste- ja vastupidavuskava, sealhulgas kavandatud ajakava, eesmärkide ja sihtide ning nendega seotud näitajate tõhus seire ja elluviimine.

(41)Taaste- ja vastupidavuskava hõlmab arvukalt investeeringuid, millega toetatakse innovatsiooni ning edendatakse valdkonna ajakohastamist ja konkurentsivõimet (eriti VKEde puhul), et saavutada pikaajaline mõju. Meetmed peaksid aitama Hispaanial kiiremini rakendada kestlikkuse ja digiteerimise põhimõtteid. Nendes valdkondades ette nähtud investeeringuprojektide täielik elluviimine võib anda Hispaania ettevõtetele paremad võimalused konkureerida digi- ja rohepöörde tulemusena tekkivatel turgudel, vähendada traditsioonilise tööstuse CO2 heidet ning edendada uut, tõhusat ja jätkusuutlikku majandust. Taaste- ja vastupidavuskava raames investeeritakse Hispaania hoonete energiatõhusust parandavatesse renoveerimistöödesse. Lisaks püütakse kavaga aidata saavutada rahvusvaheliselt kokku lepitud CO2 heite vähendamise ja õhukvaliteedi parandamise eesmärke linnakeskkonna ümberkujundamise meetmete kaudu. Eelduste kohaselt toetavad kõik need meetmed Hispaania energiasüsteemi ümberkujundamist ning vähendavad keskpikas perspektiivis sõltuvust energiaimpordist, kaitstes ühtlasi looduskapitali ja ökosüsteeme. Kava püsivat mõju saab suurendada ka kava ja muude ühtekuuluvuspoliitika fondidest rahastatavate programmide vahelise koostoime tõhustamise kaudu, tegeledes põhjalikult eelkõige sügavalt juurdunud piirkondlike probleemidega ja soodustades tasakaalustatud arengut.

(40)Kavas kirjeldatud reformid peaksid kaasa tooma struktuurse muutuse asjaomastes poliitikavaldkondades ja halduses, eelkõige tööturu tugevdamise ja sotsiaalkaitse ajakohastamise ning halduse toimimise tõhustamise teel, sealhulgas viimase digiteerimise kaudu. Mis puudutab tööturgu, siis on kavas esitatud mitmesugused reformid, mille eesmärk on vähendada töötust ja tööturu killustatust, sealhulgas avaliku halduse valdkonnas. Need meetmed avaldavad eelduste kohaselt püsivat mõju, eelkõige edendades kvaliteetsete töökohtade loomist ja aidates vähendada pikaajalist kõrget tööpuuduse määra, panustades samas kestlikul viisil sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamisse. Kava hõlmab ka asjakohaseid reforme oskuste, eriti digioskuste valdkonnas, keskendudes eelkõige kehva kvalifikatsiooniga töötajate täiendusõppele ja tööjõu ümberõppele kooskõlas tööturu vajadustega. Sotsiaalkaitse ajakohastamisel ja tõhustamisel võib olla püsiv mõju, mis aitab saavutada suuremat tööturul osalemist, stabiliseerida sissetulekut majandustsükli vältel, edendada kõigi sotsiaalset ja majanduslikku integratsiooni ning vähendada ebavõrdsust. Avaliku halduse digiteerimisega peaksid kaasnema meetmed, millega tagatakse, et avaliku sektori poliitika kohta tehakse mõjuhinnangud ja hindamised, sealhulgas nende kulude kohta. Lisaks peaksid kavandatud riigihankesüsteemi ja maksejõuetusraamistiku reformid toetama vahendite ja varade tõhusamat jaotamist riigis.

(38)Kava hõlmab investeeringuid, mille eesmärk on kaotada digilõhe linna- ja maapiirkondade vahel ning võimaldada 5G-ühenduvuse potentsiaali täielikku kasutamist. Ette on nähtud investeeringud ülikiire lairibaühenduse kasutuselevõtuks teatavates piirkondades, kus vajalikku taristut selleks veel ei ole, näiteks maapiirkondades või ajaloolistes linnakeskustes. 5G-võrk võetakse eeldatavasti kasutusele Prantsusmaa ja Portugaliga jagatavate piiriüleste lõikude teatavates osades, peamiste riiklike transpordikoridoride teatavates osades, mobiilsideoperaatorite teenusepiirkonnast välja jäävates piirkondades ning teatavates tähtsates kesksetes kohtades, nagu ettevõtluspargid, tööstuspiirkonnad ja kesksete avalike teenuste osutamise kohad. Toetatakse haavatavatele rühmadele ja VKEdele ühendusteenuste osutamist, et suurendada internetiga ühendatud inimeste ja ettevõtjate osakaalu. Kava hõlmab meetmeid elanikkonna digioskuste taseme tõstmiseks, sihipäraseid meetmeid haridussüsteemi jaoks (nt hariduse, õpetajakoolituse ja kutsehariduse digiteerimist), investeeringuid töötajate ja tööotsijate ümber- ja täiendusõppeks. Lisaks hõlmab kava toetust ettevõtluse digiteerimiseks ja kõrgtehnoloogia integreerimiseks, kusjuures VKEdele pakutakse eritoetust digitööriistakomplekti ulatusliku juurutamise kaudu. Veel hõlmab kava reforme ja investeeringuid kõrgema taseme digioskuste arendamiseks (sealhulgas tehisintellekti ja küberturvalisuse valdkonnas), mis eeldatavasti suurendavad usaldust digiteenuste ja -tehnoloogia vastu ning aitavad neid kõrgetasemelisi digitehnoloogiaid püsivalt kasutusele võtta. Samuti hõlmab kava terviklikku paketti reforme ja investeeringuid, mille eesmärk on parandada avaliku halduse digiteerimist kõigil tasanditel, pöörates eritähelepanu vastastikusele sidumisele ja koostalitlusvõimele. Nendega on hõlmatud kohtusüsteem, maksuhaldus, avalikud tööturuasutused, digitaalsed riigihanked, rahvatervis, transpordisektor, ökosüsteemide ja elurikkuse kaitse, rannikualade säilitamine ja veemajandus ning elektrivõrgud.

(37)Taaste- ja vastupidavuskava hõlmab investeeringuid ja reforme, millel on eeldatavasti pikaajaline mõju digipöördele majandus- ja sotsiaalsektoris ning mis aitavad märkimisväärselt lahendada digipöördega kaasnevaid probleeme. Eelduste kohaselt investeerib Hispaania eelkõige sellistesse valdkondadesse nagu digioskused, ettevõtluse digiteerimine ja kõrgtehnoloogia integreerimine ettevõtlussektorisse. Horisontaalseid meetmeid, mis toovad kasu kogu majandusele ja tervele elanikkonnale (nt paremal tasemel ühendatus), täiendavad sihipärased meetmed, mis on suunatud konkreetsetele sektoritele (nt turism, VKEd, kultuur ja meedia) või konkreetsetele elanikkonnarühmadele (nt üliõpilased, riigiteenistujad ja töötud). Kava hõlmab järgmise seitsme strateegilise kava rakendamist Hispaania 2025. aasta digiarengu tegevuskava raames: ühendatuse kava, 5G edendamise strateegia, riiklik tehisintellekti strateegia, riiklik digioskuste kava, avaliku halduse digiteerimise kava, VKEde digipöörde kava ja Hispaania audiovisuaalkeskuse kava. Kavandatud digivaldkonna meetmete puhul võetakse arvesse ELi digistrateegiat, Euroopa tööstusstrateegiat, ELi oskuste tegevuskava, Euroopa sotsiaalõiguste sammast, Euroopa haridusruumi ja digiõppe tegevuskava.

(34)Mis puudutab elurikkust, siis hõlmab kava ELi uue elurikkuse strateegiaga kooskõlas olevaid meetmeid, mille eesmärk on näiteks säilitada väärtuslikke metsadest süsiniku sidujaid tulekahjude ennetamise ja tuletõrje tugevdamise kaudu ning suurendades CO2 sidumise võimet tõhusamate säästva metsamajandamise meetmete rakendamise abil. Investeeringud elurikkuse säilitamisse, mille puhul on seatud eesmärgiks 50 000 hektarit 30. juuniks 2026 (sealhulgas märgalad), ja ökosüsteemide taastamisse, mille puhul on seatud eesmärgiks 30 000 hektarit 31. detsembriks 2024, peaksid samuti aitama kliimamuutusi leevendada ja nendega kohaneda. Meetmed on seotud ka vee- ja maismaaökosüsteemide ning nende elurikkuse kaitse, säilitamise ja taastamisega. Lisaks toetab kava ökoloogilist ühendatust ja edendab rohelist taristut, sealhulgas linnapiirkondades.

(33)Kava meetmed aitavad Hispaanial saavutada riigi praegust eesmärki vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet 2005. aastaga võrreldes 26 % jõupingutuste jagamise määrusega (EL) 2018/842 hõlmatud sektorites, sealhulgas transpordi-, põllumajandus-, jäätme- ja ehitussektoris. Säästvasse liikuvusse tehtavate investeeringute eesmärk on vähendada heidet transpordisektoris, kus kasvuhoonegaaside heide endiselt kõige enam kasvab. Kava aitab kaasa Hispaania üldisele eesmärgile, mille kohaselt on 2023. aastaks paigaldatud 80 000 – 110 000 laadimispunkti ja pistikühendusega elektrisõidukite pargis vähemalt 250 000 autot. Samuti ergutatakse selle abil eraettevõtjaid asendama oma reisijate- ja kaubaveosõidukite pargis olevaid sõidukeid keskkonnasäästlikumate sõidukitega. Lisaks luuakse kava kohaselt omavalitsustes vähese heitega piirkonnad ning soodustatakse aktiivse liikumise võimaluste, näiteks jalgrattasõidu ja kõndimise võimaluse kasutamist ning parandatakse ja edendatakse linnade ühistranspordi, sealhulgas raudteetranspordi kasutamist, et vähendada erasõidukite liiklust 2030. aastaks 35 % ja õhusaastet. Kava hõlmab ka investeeringuid, mille eesmärk on suunata kaubavedu maanteelt raudteele ümber, sealhulgas ehitada lõpuni 1 400 kilomeetrit Atlandi ookeani ja Vahemere TEN-T koridore, samuti investeeringuid vesinikule või elektrienergiale üleminekuks vajalikesse raudteeveduriseadmetesse ning mitut transpordiliiki ühendavate keskuste arendamisse ja raudteede ja sadamate parema ühendatuse tagamisse.

(32)Taastumis- ja vastupidavuskava hõlmab rohepöördega seotud reforme ja investeeringuid, mis annavad iseäranis suure panuse selliste kliimaeesmärkide saavutamisse, mis tulenevad elamute ja linnapiirkondade energiatõhusust parandavate renoveerimistööde, säästva liikuvuse ja taastuvenergiaga seotud komponentidest. Seejuures võimaldab Hispaaniale antav rahaline toetus kiirendada investeeringuid, mis on vajalikud selleks, et saavutada ELi kõrgemale seatud kliimaeesmärk vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside netoheidet vähemalt 55 % võrreldes 1990. aastaga, et saavutada 2050. aastaks ELi kliimaneutraalsus, nagu Euroopa Parlament ja nõukogu kliimaseaduse raamistikus esialgu kokku leppisid. Mis puudutab energiatõhusust, siis panustab Hispaania ELi tasandi eesmärgi saavutamisse integreeritud riikliku energia- ja kliimakava 2021–2030 kaudu, mille eesmärk on vähendada primaarenergia tarbimist 39,5 %. Taaste- ja vastupidavuskavas seatakse eesmärgiks renoveerida 31. augustiks 2026 vähemalt 510 000 renoveerimisprojekti raames vähemalt 355 000 ainulaadset elamut, vähemalt 600 hektari ulatuses linnapiirkonda, vähemalt 40 000 eluhoonet ja 690 000 m2 ulatuses mitteeluhooneid, vähemalt 26 000 eluhoonet omavalitsustes ja alla 5 000 elanikuga linnapiirkondades ning vähemalt 1 230 000 m2 ulatuses üldkasutatavaid hooneid. Kava kohaselt elamute energiatõhusust parandavatesse renoveerimistöödesse tehtavate investeeringute peale läheb oluline osa avaliku sektori toetusest, mis on riikliku energia- ja kliimakavaga selles valdkonnas ette nähtud. Need aitavad saavutada 2030. aastaks seatud energiasäästu eesmärki ning riiklikus energia- ja kliimakavas seatud renoveeritavate eluruumide arvu eesmärki. Siiski on vaja täiendavat riiklikku rahastamist, et kaasata investeeringuid kogumahus, mis on vajalik riiklikus energia- ja kliimakavas 2030. aastaks seatud eesmärgi saavutamiseks, ning et tagada erasektori investeeringute ligimeelitamiseks vajalik suhteliselt suurem võimendustegur. Taastuvenergiaga seotud reformid ja investeeringud peaksid oluliselt suurendama taastuvate energiaallikate arendamist ja kasutuselevõttu Hispaanias ning aitama saavutada riiklikus energia- ja kliimakavas seatud eesmärki, mille kohaselt peab taastuvenergia osakaal 2030. aastaks olema 42 %. Kava hõlmab toetust uuenduslike taastuvate energiaallikate kasutamisele tööstuses ja hoonetes (ligi 4 GW) ning taastuvenergia kasutamisele saartel. Elektritaristuga seotud meetmete eesmärk on edendada arukaid võrke ning võtta kasutusele paindlikkusmeetmed ja salvestuslahendused. Selleks nähakse reformidega ette tugiraamistiku loomine, et hõlbustada taastuvate energiaallikate integreerimist energiasüsteemi, energia salvestamise lahenduste kasutuselevõttu ning nõudluse juhtimist ja paindlikkusteenuste osutamist. Kava kohaselt investeeritakse ka taastuvallikatest toodetud vesiniku kasutamisse ning aidatakse saavutada Hispaania üldist eesmärki paigaldada 2030. aastaks 4 GW tootmisvõimekuse tagamiseks vajalikul hulgal vesiniku elektrolüüsi seadmeid saastevaba vesiniku genereerimiseks ja rajada kuni 200 vesinikutanklat. See peaks aitama vähendada süsinikdioksiidiheidet sektorites, kus heidet on raske vähendada, näiteks tööstus- ja transpordisektor.

(31)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile e ja V lisa punktile 2.5 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava meetmeid, mis aitavad suures ulatuses (hinne A) kaasa rohepöördele, sealhulgas elurikkusele, või sellega kaasnevate probleemide lahendamisele. Hispaania taaste- ja vastupidavuskava hõlmab kliimaeesmärke toetavaid meetmeid summas, mis moodustab 39,7 % kava kogueraldisest ning mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) 2021/241 VI lisas esitatud metoodikale. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 17 on riiklik taaste- ja vastupidavuskava kooskõlas riiklikus energia- ja kliimakavas 2021–2030 (NECP) sisalduva teabega.

(30)Kui valida meetmed, mis aitavad oluliselt kaasa keskkonnaeesmärgi saavutamisele või mille prognoositav mõju keskkonnaeesmärkidele on olematu või väheoluline, võib eeldada, et paljud kava meetmed (näiteks hariduse ja koolituse, tööturu, avaliku halduse ning kultuuri ja spordi puhul) juba olemuslikult keskkonnaeesmärke ei kahjusta. Teiste meetmete kohta esitatud hindamistulemustest nähtub, et need on kavandatud eesmärgiga tagada põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimine. Need meetmed hõlmavad laiaulatuslikke toetuskavu, mis hõlmavad eri sektoreid ja tegevusalasid, nagu teadus- ja arendustegevus ja innovatsioon ning tööstuse ja VKEde toetamine. Hispaania on esitanud tõendeid ja kinnitusi selle kohta, et meetmed ei tohiks oluliselt kahjustada ühegi järgmise kuue keskkonnaeesmärgi täitmist: kliimamuutuste leevendamine, kliimamuutustega kohanemine, vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse, üleminek ringmajandusele, saastuse vältimine ja tõrje ning elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine. Seal, kus vajalik, on Hispaania teinud ettepaneku rakendada leevendusmeetmeid või hõlmanud olulise kahju tekitamise vältimiseks meetmete ülesehitusse kindlad elemendid, mis peaks tagatama asjakohaste eesmärkide ja sihtide seadmise kaudu. Seda eelkõige meetmete puhul, millega toetatakse strateegilisi projekte, mis hõlmavad ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga seotud rajatisi, konkreetseid jäätmekäitlustoiminguid, põllumajandustootmise niisutussüsteeme ning eri sektoreid ja tegevusalasid hõlmavaid ulatuslikke toetuskavasid.

(29)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile d ja V lisa punktile 2.4 tagatakse taaste- ja vastupidavuskavaga eeldatavasti, et ükski taaste- ja vastupidavuskavas sisalduv reformide ja investeerimisprojektide elluviimise meede ei kahjusta oluliselt keskkonnaeesmärkide saavutamist (hinne A) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses (põhimõte „ei kahjusta oluliselt“). Kooskõlas määrusega (EL) 2021/241 ja Euroopa Komisjoni tehnilise suunisega, mis käsitleb põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kohaldamist, on Hispaania esitanud täieliku hinnangu selle kohta, et ükski kavas hõlmatud reformide ja investeerimisprojektide rakendamise meede ei kahjusta eelduste kohaselt oluliselt keskkonnaeesmärkide täitmist.

(28)Kavas on esitatud mitu reformi ja investeeringut, mis võivad aidata rakendada Euroopa sotsiaalõiguste sammast ja 7. mai 2021. aasta Porto tippkohtumisel (Porto Summit) kinnitatud tegevuskava. Need hõlmavad konkreetseid meetmeid, mille eesmärk on parandada noorte tööalast konkurentsivõimet, vähendada haridussüsteemist varakult lahkujate arvu ning veelgi suurendada alusharidusest ja lapsehoiuteenusest osa saavate laste arvu, ning meetmeid, mille eesmärk on tugevdada sotsiaalkaitset, nagu eespool kirjeldatud. Aktiivse tööturupoliitika valdkonnas kavandatud reformid hõlmavad värbamisstiimulite läbivaatamist, täiskasvanuhariduse tugevdamist ning riiklike tööturuasutuste reformimist ja digiteerimist. Neid täiendavad kutsehariduse ja -õppe ning digioskuste valdkonna reformid, mis peaksid parandama töötajate tööalast konkurentsivõimet ning seega suurendama tööhõive määra ja vähendama töötuse määra. Hispaania eeldab, et kava aitab keskpikas perspektiivis oluliselt vähendada sissetulekute ebavõrdsust tänu töökohtade loomisele ja töökvaliteedi parandamisele, õiglasemale maksustamisele ja tõhusamale sotsiaalkaitsele ning tänu alusharidusse ja lapsehoiuteenusesse ning pikaajalisse hooldusse, sotsiaalteenustesse ja sotsiaalelamumajandusse tehtavatele märkimisväärsetele investeeringutele.

(27)Hispaania esitatud taaste- ja vastupidavuskava hõlmab meetmeid, mille eesmärk on käsitleda varasemates riigiaruannetes ja Hispaaniale esitatud riigipõhistes soovitustes kindlaks määratud sotsiaalse ühtekuuluvuse probleeme, mida jälgitakse sotsiaalvaldkonna tulemustabeli kaudu. Konkreetsete meetmetega käsitletakse sotsiaalkaitsesüsteemi nõrkade kohtadega tegelemist, näiteks töötusabi lihtsustamist ja parandamist, mitteosamakseliste hüvitiste süsteemi ühtlustamist ja peretoetuste süsteemi läbivaatamist laste vaesuse vähendamiseks. 2020. aasta juunis vastu võetud riikliku miinimumsissetuleku tagamise kava täielikku rakendamist tuleks toetada katseprojektide kaudu, et aidata kaasa kavast kasusaajate sotsiaal-majanduslikule kaasamisele. Lisaks soovitakse kava abil tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust ja sotsiaalkaitsesüsteemi, püüdes säilitada pensionäride ostujõu läbi aja kooskõlas teiste liikmesriikide tavadega.

(26)Kavas kirjeldatud reformide ja investeeringutega võidakse vähendada Hispaania majanduse olulisi välissektoriga seotud nõrku kohti. Näiteks investeeringud teadusuuringutesse ja innovatsiooni, tööjõu ümber- ja täiendusõppesse ning VKEde rahvusvahelistumise toetamisse võivad suurendada ettevõtjate konkurentsivõimet. Lisaks võivad investeeringud taastuvenergiasse ja energiatõhususse vähendada energiaimporti. Kava aitab osaliselt kaasa riigi praeguse haavatavuse vähendamisele eelarve aspektist. Kavandatud poliitika, mille eesmärk on võidelda maksupettuste vastu ja neid ennetada ning tagada tõhusam avaliku sektori kulude juhtimine, muu hulgas riigihangete ja maksustamise valdkonna reformide kaudu, peaks panema aluse eelarve- ja riigihankeraamistiku tugevdamisele. Samuti eeldatakse, et kava abil vähendatakse tõhusalt territoriaalseid erinevusi reformide ja investeeringute kaudu, mille eesmärk on lahendada demograafilisi probleeme maapiirkondades ja väikestes omavalitsustes – näiteks sihtotstarbelised investeeringud energiatõhususe parandamiseks alla 5 000 elanikuga omavalitsustes, ülikiire lairibaühenduse kasutuselevõtt, ettevõtluse edendamine maapiirkondades ja õiglase ülemineku toetamine piirkondades, kus esineb kliimaneutraalsele majandusele ülemineku protsessidega seoses probleeme.

(25)Komisjoni talituste simulatsioonid näitavad, et kava abil on võimalik suurendada Hispaania SKPd 2024. aastaks 1,8–2,5 %. Hispaania esitatud investeeringute ja reformide kogumi abil püütakse ergutada majanduskasvu mitme kanali kaudu, sealhulgas kasvatades tootmistegurite kogutootlikkust, suurendades kaubanduslikku suutlikkust ja oskusi, kõrvaldades investeerimistõkked ning tõhustades tööturgu. Eelkõige aitavad eelduste kohaselt majanduskasvule ja töökohtade loomisele enim kaasa reformid ja investeeringud hariduse ja oskuste, digiteerimise, teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas.

(21)Selleks et lahendada probleeme riigi rahanduse valdkonnas, hõlmab kava meetmeid, mille eesmärk on tugevdada kulude läbivaatamise süsteemi juhtimist, ning sellega nähakse ette varasematest kulude läbivaatamistest tulenevate reformide ja maksusüsteemi reformi elluviimine. Viimane peaks läbi viidama pärast seda, kui maksuekspertide komitee on andnud soovitused, kuidas parandada riigi rahanduse kestlikkust ja tõhusust. Selles kontekstis tuleks läbi vaadata peretoetuste süsteem, et parandada selle tõhusust. Lisaks hõlmab kava olulisi tervishoiuvaldkonna meetmeid, sealhulgas investeeringuid kõrgtehnoloogilistesse seadmetesse, et aidata täita tervishoiusüsteemi vastupidavust ja suutlikkust käsitlevaid riigipõhiseid soovitusi.

(17)Mitmed kavaga ette nähtud tööturureformid sõltuvad veel sotsiaaldialoogi tulemustest ja nende lõplik ülesehitus tuleb seega alles kindlaks määrata. Need reformid peaksid olema osa terviklikust paketist, mis toetab töökohtade loomist ja ümberjaotamist ning püüab lahendada tööturu segmenteerimise probleemi. Eesmärkides peaks märkima, et neid reforme tuleks juhtida, võttes arvesse sotsiaaldialoogi ja kohaldades terviklikku lähenemisviisi, millega püütakse leida tasakaal tööturul vajaliku paindlikkuse ja turvalisuse vahel. See kehtib eelkõige uue paindlikkus- ja stabiilsusmehhanismi ning kollektiivläbirääkimiste reformi kohta.

(16)Lühendatud tööaja kavadega saadud kogemustele tuginedes püütakse kavaga luua ka uus paindlikkus- ja stabiilsusmehhanism, et tagada ettevõtetele sisemine paindlikkus ning töötajatele stabiilsus tsükliliste või struktuursete šokkide tingimustes, pöörates eritähelepanu koolitusele. Mehhanism peaks tagama töötajate tõhusa täiendus- ja ümberõppe ning hõlbustama töötajate vabatahtlikku liikuvust äriühingute sees ja nende vahel, et täita riigipõhist soovitust säilitada tööhõive.

(15)Kava hõlmab õigusreforme, mille eesmärk on vähendada ajutiste lepingute kasutamist era- ja avalikus sektoris, muu hulgas lihtsustades lepinguvalikut ning muutes tähtajatud lepingud üldkasutatavaks. Aktiivse tööturupoliitika valdkonna reformid ja investeeringud peaksid seadma esikohale haavatavad rühmad, eelkõige noorte töötuse vastu võitlemise tegevuskava ja värbamisstiimulite ratsionaliseerimise kaudu. Neid meetmeid tuleks toetada riiklike tööturuasutuste digiteerimisega, et pakkuda tööotsijatele ja üleminekuetapis olevatele töötajatele tõhusamat tuge.

(13)Soovitusi, mis on seotud pandeemiale eelarvepoliitika meetmetega viivitamata reageerimisega, võib pidada Hispaania kava kohaldamisalast välja jäävaks, olenemata asjaolust, et liikmesriik reageeris üldiselt asjakohaselt ja piisavalt vajadusele toetada viivitamata majandust eelarvevahenditega aastatel 2020 ja 2021 kooskõlas üldise vabastusklausli sätetega. Lisaks ei ole soovitus teha piisavalt edusamme keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamisel 2020. aastal enam asjakohane, seda nii vastava eelarveperioodi lõppemise kui ka stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise tõttu 2020. aasta märtsis pandeemiakriisi kontekstis.

(12)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa punktile 2.2 peaks taaste- ja vastupidavuskava aitama eeldatavasti tõhusalt lahendada kõiki probleeme või suurt osa probleemidest (hinne A), mis on kindlaks määratud asjakohastes riigipõhistes soovitustes, sealhulgas nende eelarveaspektides, ja määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt Hispaaniale esitatud soovitustes, või probleeme, mis on kindlaks tehtud muudes asjakohastes dokumentides, mille komisjon on Euroopa poolaasta raames ametlikult vastu võtnud.

(11)Mitu kava komponenti peaksid toetama tervishoiu, majandusliku, sotsiaalse ja institutsioonilise vastupidavuse sammast. Näiteks on tervishoiusüsteemi tugevdamise ja avaliku halduse ajakohastamise komponentide eesmärk tugevdada nende kahe valdkonna vastupidavust, maksusüsteemi ajakohastamise reformidega aga püütakse parandada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust, muu hulgas tõhusama maksupettuste ennetamise ja tulemuslikuma kulude juhtimise kaudu. Muude meetmete abil suurendatakse riigi suutlikkust säilitada oma looduskapitali ja reageerida loodusõnnetustele. Järgmise põlvkonna poliitika sammast toetatakse, rakendades meetmeid haridussüsteemi (nt alushariduse ja lapsehoiu ning kutsehariduse ja -õppega seotud võimaluste pakkumise laiendamine), digioskuste (näiteks meetmed, mille eesmärk on vähendada digilõhet, keskendudes haavatavatele õpilastele) ja tööturu (näiteks uus noorte töötuse vastu võitlemise tegevuskava) valdkonnas. Samuti nähakse sellega ette perekonna mitmekesisust käsitleva seaduse heakskiitmine, mis hõlmab peretoetuste läbivaatamist laste vaesuse vähendamise eesmärgil.

(10)Enamik kava komponente toetab eelduste kohaselt aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu sammast, rakendades mitmesuguseid meetmeid, mille eesmärk on tugevdada konkurentsivõimet ja tootlikkust ning edendada teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni. Aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu valdkonnas hõlmavad asjakohased komponendid tööstuspoliitikat, VKEde toetamist, turismisektori toetamist ning teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni toetamist. Kava 30 komponendist 18 toetavad eelduste kohaselt konkreetselt sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse sammast, rakendades meetmeid, millega edendatakse piirkondadevahelist säästvat liikuvust, haridusvõimalusi maapiirkondades digivahendite abil, investeeringuid sotsiaalelamumajandusse, ajakohastatakse ja tugevdatakse sotsiaalteenuste ja kaasamise poliitikat ning ajakohastatakse aktiivset tööturupoliitikat. Meetmed, mille eesmärk on laiendada tähtajatute lepingute kasutamist tööturul või saavutada õiglasem maksustamine, avaldavad eeldatavasti positiivset mõju sotsiaalsele ühtekuuluvusele. Selleks et tugineda määruse artiklis 3 osutatud territoriaalse ühtekuuluvuse sambale, tuleks rahastu rakendamisel taotleda eri piirkondade arengutaseme ühtlustamist ning mahajäämuse vähendamist kõige ebasoodsamates piirkondades. Taaste- ja vastupidavusrahastust Kanaari saarte arengusse panustamine nõuab eritähelepanu kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 349, kuna tegemist on ELi äärepoolseima piirkonnaga, mille suhtes kohaldatakse püsivaid piiranguid ja erimeetmeid.

(9)Rohe- ja digipööre koos sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse ning soolise tasakaaluga on kava peamised valdkondadevahelised tegevussuunad ning neid toetavad asjakohased reformid ja investeeringud. Kava keskkonnasäästlikkust käsitlevad komponendid hõlmavad muu hulgas asjakohaseid meetmeid, millega toetatakse säästvat liikuvust, hoonete renoveerimist, elurikkust (sealhulgas põllumajandusliku toidutööstuse ja kalandussüsteemide ümberkorraldamist ning ökosüsteemide kaitset, mille puhul integreeritakse kliimamuutustega kohanemine), ringmajandust, veemajandust ja jäätmekäitlust, energia- ja transporditaristuid ning taastuvenergia, sealhulgas taastuvallikatest toodetud vesiniku kasutamist. Rohepöördele pööratakse tähelepanu kogu kava ulatuses alates sellistest valdkondadest nagu maksusüsteemi ajakohastamine (mis hõlmab keskkonnahoidliku maksustamise meetmeid) kuni meetmeteni, millega toetatakse rohepöördeks vajalike oskuste ja töökohtade loomist. Kui vaadelda digisammast, siis hõlmab taaste- ja vastupidavuskava mitut komponenti, mis peaksid otseselt kaasa aitama riigi digipöördele ning millel on kestev mõju. Olulised investeeringud peaksid toetama digitaristuid (sealhulgas ühenduvus, küberturvalisus ja 5G), tööstussektori (sealhulgas VKEde) digiteerimis- ja ajakohastamisprotsessi, avaliku halduse, sealhulgas õigus- ja tervishoiusüsteemide digiteerimist ning digioskuste omandamist (sealhulgas formaalhariduse, kutsehariduse ja -õppe ning elukestva õppe tasandil).

(7)Liikmesriikide taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on kogu ELi hõlmav investeeringuprojektide ja reformide elluviimise kooskõlastatud jõupingutus. Tänu nende reformide ja investeeringute kooskõlastatud ja üheaegsele rakendamisele ning piiriüleste projektide rakendamisele tugevdavad need reformid ja investeeringud üksteist vastastikku ning tagavad positiivseid ülekanduvaid mõjusid kogu liidus. Seega tuleneb ligikaudu kolmandik rahastu mõjust liikmesriikide kasvule ja töökohtade loomisele teiste liikmesriikide tegevuste ülekandemõjust.

(5)30. aprillil 2021 esitas Hispaania määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõike 1 kohaselt komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. See esitati pärast konsultatsioone, mis viidi läbi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna organisatsioonide, noorteorganisatsioonide ja muude asjaomaste sidusrühmadega kooskõlas riikliku õigusraamistikuga. Taaste- ja vastupidavuskavade riiklik omalus on aluseks nende edukale rakendamisele ja kestvale mõjule riiklikul tasandil ning usaldusväärsusele Euroopa tasandil. Kõnealuse määruse artikli 19 kohaselt on komisjon hinnanud taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ning sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega.

(3)2. juunil 2021 avaldas komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Hispaania kohta põhjaliku analüüsi. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Hispaanias esineb makromajanduslik tasakaalustamatus, eelkõige seoses nii valitsemis- kui ka erasektori suure välis- ja sisevõlaga kaasneva haavatavusega kõrge tööpuuduse määra kontekstis, ning et sellel on piiriülene tähtsus.

(2)9. juulil 2019 ja 20. juulil 2020 esitas nõukogu Euroopa poolaasta raames Hispaaniale oma soovitused. Täpsemalt soovitas nõukogu riigi rahanduse valdkonnas tagada pensionisüsteemi kestlikkuse, tugevdada eelarve- ja riigihankeraamistikke kõigil valitsemistasanditel, võtta kõik vajalikud meetmed, et pandeemiale tõhusalt reageerida, ning tugevdada tervishoiusüsteemi vastupidavust ja suutlikkust, toetada majandust ja selle taastumist ning kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskmises perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada võla kestlikkus, suurendades ühtlasi investeeringuid. Tööhõive valdkonnas soovitas nõukogu soodustada üleminekut tähtajatutele töölepingutele, toetada tööhõivet töökohtade säilitamise korra, tõhusate värbamisstiimulite ja oskuste arendamise kaudu ning tugevdada tööturu- ja sotsiaalteenuste suutlikkust ning töötuskaitset, eelkõige seoses ebatüüpiliste töölepingutega töötajatega. Hariduse ja oskuste valdkonnas soovitas nõukogu parandada juurdepääsu digiõppele, vähendada haridussüsteemist varakult lahkumist, parandada haridustulemusi ning suurendada haridus- ja ettevõtlussektori vahelist koostööd, et parandada tööturu vajadustele vastavate oskuste ja kvalifikatsiooniga tööjõu pakkumist, eelkõige info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas. Sotsiaalpoliitika valdkonnas soovitas nõukogu parandada perekondade toetamist, tegeleda miinimumsissetuleku tagamise kavade puuduliku katvuse probleemiga ja vähendada riikliku töötusabi killustatust. Investeeringute valdkonnas soovitas nõukogu Hispaanial kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist, edendada erasektori investeeringuid ning keskenduda investeeringute tegemisel rohe- ja digipöördele, eelkõige teadusuuringute ja innovatsiooni edendamisele, puhtale ja tõhusale energiatootmisele ja -kasutusele, energiataristule ja selle sidumisele ülejäänud liiduga, raudtee-kaubaveo taristule, veemajandusele ja jäätmekäitlusele ning säästvale transpordile. Ettevõtluskliima valdkonnas soovitas nõukogu edendada turu ühtsuse seaduse rakendamist ning tagada meetmete tõhus rakendamine, et pakkuda likviidsust väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) ning füüsilisest isikust ettevõtjatele, sealhulgas maksetega viivitamist vältides. Avaliku halduse valdkonnas soovitas nõukogu Hispaanial parandada eri valitsemistasandite vahelist koordineerimist. Olles taaste- ja vastupidavuskava esitamise ajal hinnanud nende riigipõhiste soovituste rakendamisel tehtud edusamme, leiab komisjon, et seoses soovitustega võtta kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed eesmärgiga pandeemiale tõhusalt reageerida ning majandust ja selle taastumist toetada, on tehtud olulisi edusamme.

(1)COVID-19 puhangul on olnud häiriv mõju Hispaania majandusele. 2019. aastal oli Hispaania sisemajanduse koguprodukt elaniku kohta (SKP elaniku kohta) 84,8 % ELi keskmisest. Komisjoni 2021. aasta kevadprognoosi kohaselt vähenes Hispaania reaalne SKP 2020. aastal 10,8 % ning peaks 2020. ja 2021. aastal kumulatiivselt vähenema 5,6 %. Keskpika perioodi majandustulemusi mõjutavad pikemaajalised tegurid on muu hulgas kõrge tööpuuduse määr ja ajutiste lepingutega töötajate suur osakaal; suur välis-, era- ja valitsemissektori võlg; struktuuriliselt aeglane tootlikkuse kasv ning puudulikud investeeringud.

EUROOPA KOMISJON Brüssel,16.6.2021 COM(2021) 322 final LISA

järgmise dokumendi juurde: Ettepanek: Nõukogu rakendusotsus Hispaania taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta {SWD(2021) 147 final}



LISA

1. JAGU. TAASTE- JA VASTUPIDAVUSKAVAGA ETTE NÄHTUD REFORMID JA INVESTEERINGUD 1.Reformide ja investeeringute kirjeldus A. KOMPONENT 1: SÄÄSTVA, OHUTU JA ÜHENDATUD LIIKUVUSE ŠOKIKAVA LINNA- JA SUURLINNAKESKKONNAS See Hispaania taaste- ja vastupidavuskava komponent käsitleb õhukvaliteediga seotud probleeme, mis mõjutavad peamiselt suurlinnapiirkondi ja põhjustasid 2018. aastal Hispaanias üle 20 000 enneaegse surma. Selle komponendi reformide ja investeeringute üldeesmärk on liikuda puhta, ohutu ja aruka linnalise liikumiskeskkonna suunas. Selle rahastamisvahendi erieesmärgid on järgmised: ·kiirendada vähese heitega piirkondade rakendamist kõigis omavalitsusüksustes, kus on üle 50 000 elaniku, ja provintside pealinnades, ning elektripõhise liikuvuse hõlvamist; ·edendada aktiivset liikuvust ja muid meetmeid eraautode kasutamise vähendamiseks; ·ühistranspordisektori digitaalne ja kestlik ümberkujundamine kui tõeline alternatiiv erasõidukite kasutamisele; ·lähiraudteeteenuste kvaliteedi ja usaldusväärsuse parandamine, et suurendada nende tõhusat kasutamist suurlinnades erasõiduki kahjuks; ·optimeerida liikluskorraldust ja hõlbustada otsuste tegemist, et edendada puhtamat liikuvust. See komponent käsitleb riigipõhiseid soovitusi avaliku ja erasektori investeeringute edendamise ja rohelisele majandusele ülemineku soodustamise kohta (riigipõhine soovitus 32020), innovatsiooni ja energiatõhususse investeerimise edendamise kohta (riigipõhine soovitus 3/2019) ning valitsustevahelise koostöö tugevdamise kohta (riigipõhine soovitus 4/2019). Eeldatakse, et ükski selle komponendi meede ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskavas sätestatud meetmete kirjeldust ja leevendavaid meetmeid kooskõlas tehnilise juhendiga „ei kahjusta oluliselt“ (2021/C58/01). A.1. Tagastamatu rahalise toetusega seotud reformide ja investeeringute kirjeldus Reform 1 (C1.R1) – elektrisõidukite infrastruktuuri laadimise ja hoogustamise kasutuselevõtu kava Selle meetme eesmärk on tugevdada toimivat ja reguleerivat raamistikku, mis hõlbustab laadimistaristu kasutuselevõttu, et edendada elektrisõidukite kasutamist. Reform seisneb järgmise reguleeriva raamistiku vastuvõtmises, mille eesmärk on kõrvaldada laadimispunktide levikut praegu takistavad tõkked: -Kuninglik dekreet, millega reguleeritakse üldkasutatavaid laadimisteenuseid ning tagatakse paigaldatud punktide nõuetekohane ja usaldusväärne toimimine; -23. juuni 2020. aasta kuninglik dekreetseadus 23/2020, millega aidatakse kiirendada laadimistaristu töötlemist, deklareerides, et üle 250 kW võimsusega laadimisrajatised on avalikes huvides;

-Määrus TMA/178/2020, millega vähendatakse kütusetanklates elektrilaadimisrajatiste heakskiitmise ja kasutuselevõtuga seotud halduskoormust; -Muudetud tehniline ehitusseadustik, millega suurendatakse elektrisõidukite laadimistaristu minimaalset hulka nii elamu- kui ka teenindusparklates, ületades hoonete energiatõhususe direktiivi miinimumnõudeid; ning -Madalpinge elektrotehnikat käsitlev muudetud eeskiri, mis sisaldab kohustust laadida taristut parklates, mis ei ole hoonega seotud. Reform viiakse lõpule 30. juuniks 2022. Reform 2 (C1.R2) – Transpordi liikuvuse ja rahastamise seadus Selle seadusega rakendatava meetme eesmärk on luua õigusraamistik, mis on aluseks Hispaania uuendatud liikuvuspoliitikale, mis põhineb paremal jätkusuutlikkusel ja digitaalsel mõõtmel. Seadusega nähakse ette vähemalt: ·riigi teede kasutamisemaksemehhanismi loomine, mis võetakse kasutusele alates 2024. aastast põhimõtte „saastaja maksab“ alusel. Sellise meetme eesmärk on võtta arvesse maanteetranspordi väliskulusid, luues seega stiimuleid tõhususe suurendamiseks selles sektoris ja vähendades kasvuhoonegaaside heitkoguseid. ·mitu kohustust ja metoodilist juhendit, mida kohaldatakse teatava suurusega omavalitsuste ja ettevõtete suhtes, et stimuleerida vastavalt säästva linnalise liikumiskeskkonna kava ja säästva tööalase liikuvuse kavade rakendamist; ·mehhanismi loomine taristu planeerimise rangemaks muutmiseks kooskõlas sõltumatu maksuhalduri (Autoridad Independiente de Responsabilidad Fiscal, AIReF) soovitustega, võttes arvesse jätkusuutlikkusega seotud kaalutlusi ja sotsiaalset kulude-tulude analüüsi; ·riigi omavalitsusüksustes linnatranspordi prognoositava rahastamise süsteemi loomine, mis põhineb riiklike vahendite ühtsetel jaotuskriteeriumidel; ·regulatiivse katsetuskeskkonna kasutuselevõtt, mis hõlbustab uuendusi liikuvus- ja transpordisektoris ning nende turule sisenemist; ·juhtimise parandamine kooskõlas AIReFi soovitustega, kehtestades: i) riiklik liikuvussüsteem, et edendada koordineerimist ja koostööd kolme territoriaalse haldusasutuse vahel, kes vastutavad transpordi ja liikuvuse eest; ii) transpordi ja liikuvuse kõrgem nõukogu kui organ, mis nõustab, arutab ja kaasab tootmissektoreid, akadeemilisi ringkondi ja kodanikuühiskonda transpordi- ja liikuvuspoliitika määratlemisse; ning iii) integreeritud transpordi ja liikuvuse teabeplatvorm, et integreerida erinevatelt haldusasutustelt ja välistelt allikatelt saadud teave transpordi ja liikuvuse kohta. See võimaldab haldusasutustel optimeerida avaliku poliitika kujundamist ja parandada nende suutlikkust reageerida kriisidele ja hädaolukordadele. Meede avaldatakse ametlikus väljaandes 31. detsembriks 2023. Investeering 1 (C1.I1) – vähesaastavad piirkonnad ning linna- ja suurlinnatranspordi ümberkujundamine Selle meetme eesmärk on edendada transporditeenuste kestlikku ja digitaalset ümberkujundamist, et aidata vähendada erasõidukite kasutamist linnakeskkonnas 2030. aastaks 35 % võrra. Meede hõlmab ka stiimuleid transporditeenuseid osutavate ettevõtete üleminekuks puhtamatele reisijate- ja kaubaveolaevastikele. Seda investeeringut rakendavad kohalikud omavalitsused, autonoomsed piirkonnad ning transpordi-, liikuvus- ja linnade tegevuskava ministeerium (MITMA). Investeerimisprojektid, mida autonoomsed piirkonnad kavatsevad ellu viia, võivad olla seotud: a) ühistranspordiparkide ümberkujundamine keskkonnasõbralike sõidukite direktiivi eesmärkide saavutamiseks ja kooskõlas tehniliste suunistega „ei kahjusta oluliselt“ (2021/C58/01); b) vähese heitega piirkondade (LEZ) rakendamine ja haldamine; c) ühistranspordi digiteerimine, selle haldusjuhtimine ja selle kättesaadavuse parandamine; meetmed ühistranspordi ja aktiivse liikuvuse, sealhulgas jalgrattataristu ja jalakäijate sõiduradade prioriteediks seadmiseks; e) stimuleerida uute heitevabade tehnoloogiate kasutuselevõttu Hispaanias transpordisektoris; f) heidutavad parkimiskohad, mis asuvad väljaspool neid omavalitsusüksusi ja provintsi pealinnu, et vähendada linnakeskusesse sisenevat liiklust, ning g) raudteetranspordisüsteemi laiendamine või uuendamine (nt metrood või raudteed); h) digiteerimisprojektid, mis täiendavad meetmeid, millega toetatakse säästvat liikuvust, sealhulgas reaalajas teabesüsteemid ühistransporditeenuste kohta, liikuvus kui teenus, projektid, millega parandatakse mitmeliigilist või teenustevahelist piletimüüki, projektid, millega toetatakse liiklust ja liikuvuse haldamist ning teabe analüüsi, et suurendada transpordisüsteemi tõhusust, ning i) mis tahes muud projektid, mis: i. aitavad kaasa õhukvaliteedi parandamisele, eriti linnapiirkondades ii. stimuleerivad eratranspordi kasutamise vähendamist linna- ja suurlinnapiirkondades iii. stimuleerivad ühistranspordi kasutamist või iv. stiimuleid aktiivseks ja tervislikuks liikuvuseks. Kohalike omavalitsuste projektid hõlmavad näiteks järgmist: a) ühistranspordiparkide ümberkujundamine keskkonnasõbralike sõidukite direktiivi eesmärkide saavutamiseks ja kooskõlas tehniliste suunistega „ei kahjusta oluliselt“ (2021/C58/01); b) vähese heitega piirkondade (LEZ) rakendamine ja haldamine; c) ühistranspordi digiteerimine, selle haldusjuhtimine ja selle kättesaadavuse parandamine; ning d) meetmed ühistranspordi ja aktiivse liikuvuse stimuleerimiseks ja prioriteediks seadmiseks Kõnealust abi antakse üle 50 000 elanikuga omavalitsustele ja provintside pealinnadele ning teatavatel tingimustel võib seda anda ka 20 000–50 000 elanikuga omavalitsustele. Investeerimisprojektid, mida MITMA kavatseb ellu viia, on seotud tema vastutusalasse kuuluvate linnateede liikluse inimlikumaks muutmise ja korraldamisega. Investeeringud aitavad edendada jalakäijate ja jalgratturite liikuvust ning muid uusi liikuvuse vorme (elektritõukerattad) või vähendada autoruume ja sõidukite kiirust, et vähendada nii õhusaastet kui ka müra.

Stiimulid transpordiettevõtete reisijate- ja kaubaveolaevastike ümberkujundamiseks hõlmavad järgmisi abimeetmeid: a) saastevabade ja vähese heitega sõiduautode ja kaubaveokite soetamiseks antav abi; b) abi alternatiivkütuseid (elektri-, veeldatud maagaasi, surumaagaasi ja biometaani) kasutavate tarbesõidukite tankimistaristu kasutuselevõtuks; c) abi ettevõtjatele haagiste ja poolhaagiste soetamiseks või kohandamiseks ühendvedudega; ja d) abi ettevõtjatele vanade sõidukite lammutamiseks. Eeldatakse, et kõnealune meede ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse meetme kirjeldust ning taaste- ja vastupidavuskavas sätestatud leevendavaid meetmeid kooskõlas DNSH tehniliste suunistega (2021/C58/01). Eelkõige hõlmab abiliini a toetus üksnes elektribusse ja madala põrandaga vesinikubusse (M2- ja M3-kategooria bussid, tavaliselt linna- ja linnalähiliini bussid); kõrge põrandaga busse, sealhulgas LNG/CNG-, hübriid-, elektri- ja vesinikkütusega bussid (M2- ja M3-kategooria, tavaliselt linnadevahelised bussid), mis vastavad EURO VI-E (M2- ja M3-kategooria, tavaliselt linnadevahelised bussid) nõuetele; ning biokütuseid, vedelaid biokütuseid ja biomasskütuseid kasutavad heitevabu, vähese heitega ja veeldatud maagaasil/surumaagaasil töötavaid veoautosid . Abimeetme b puhul peab tarbesõidukite tankimistaristu vastama biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste suhtes kohaldatavatele tingimustele . Valikukriteeriumidega tagatakse, et vähemalt 310 000 000 euroga panustatakse kliimamuutuste eesmärkide saavutamisse 100 %-lise kliimakoefitsiendiga ja vähemalt 2 195 000 000 euroga 40 %-lise kliimakoefitsiendiga vastavalt taaste- ja vastupidavusrahastu määruse (EL) 2021/241 VI lisale. Käesoleva meetme kohased investeeringud tehakse 31. detsembriks 2025. Investeering 2 (C1.I2) – ergutuskava laadimispunktide paigaldamiseks, elektri- ja kütuseelemendiga sõidukite ostmiseks ning innovatsiooniks elektromobiilsuse, laadimise ja keskkonnahoidliku vesiniku valdkonnas Selle meetme eesmärk on toetada vastavust Hispaania transpordisektori alternatiivse energia riikliku raamistikuga, kiirendada riikliku integreeritud energia- ja kliimakava rakendamist ning toetada territoriaalset ühtekuuluvust liikuvuse elektrifitseerimise kaudu maapiirkondades. Investeering on esitatud eri abikavades, mis stimuleerivad elektrisõidukite ja kütuseelemendiga sõidukite kasutuselevõttu, julgustades samal ajal individuaalseid innovatsiooniprojekte, mis on seotud elektritranspordi, väärtusahela ja sõidukipargi uuendamisega laiemalt, sealhulgas keskkonnahoidliku vesinikutehnoloogia kasutamisega. Investeering hõlmab ka üldkasutatavate laadimisjaamade paigaldamist elamurajoonidesse ja riiklikku teedevõrku. Toetusprogrammide jaotamiseks pakkumiskutsetes kasutatavad valikukriteeriumid hõlmavad järgmist: i) keskkonnamõju vähendamine, ii) tehniline ja majanduslik elujõulisus, iii) tehnoloogilise arengu ja innovatsiooni tase, iv) korratavus ja skaleeritavus, v) projektiga seotud töökohtade loomine, otsene ja kaudne mõju väärtusahelale ning vi) koostoime muude sektoritega, peamiselt tööstusega. Investeering tehakse 31. augustiks 2025. Investeering 3 (C1.I3) – meetmed raudteetransporditeenuste kvaliteedi ja usaldusväärsuse parandamiseks Selle meetme eesmärk on parandada avaliku lühimaaraudteevõrgu (nn Cercanías) atraktiivsust ja juurdepääsetavust, et sellest saaks linnapiirkondades liikuvuse selgroog ja see asendaks erasõidukite kasutamist suurlinnapiirkondades. Projekte viivad ellu ADIF (raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja) ja RENFE (avaliku teenindamise kohustusega raudteeteenuste osutaja). ADIF teeb taristuinvesteeringuid Cercaníase raudteedesse, sealhulgas uuendab rööbasteed, uuendab jaamu ning täiustab elektrifitseerimis- ja signalisatsioonisüsteemi. Lisaks vastutab RENFE investeeringute rakendamise eest, et ajakohastada avalikku raudteetransporti. Investeeringud hõlmavad peamiselt viit mõõdet: a) turvasüsteemide digiteerimine jaamades; b) reisijate infosüsteemid; c) juurdepääsukontrolli parandamine; d) isemüügiautomaatide kohandamine uutele tehnoloogiatele; a e) rajatiste sisustamine Cercaníase võrgu jaamades. Selle meetme alla kuuluvate projektide rakendamine lõpeb 30. juunil 2026. A.2. Tagastamatu rahalise toetuse eesmärgid, sihid, näitajad ning seire ja rakendamise ajakava Vt tabel allpool. Kõigi näitajate lähtetaseme kuupäev on 1. veebruar 2020, välja arvatud juhul, kui meetme kirjelduses on märgitud teisiti. Tabelis esitatud summad ei sisalda käibemaksu. Järjekorranumber Seotud meede (reform või investeering) Eesmärk / siht Nimi Kvalitatiivsed näitajad

(eesmärkide puhul) Kvantitatiivsed näitajad

(sihtide puhul) Lõpuleviimise soovituslik ajakava Iga eesmärgi ja sihi kirjeldus Mõõtühik Lähtetase Eesmärk Kvartal Aasta 1 C1.R1 E Määrus TMA/178/2020 ja kuninglik dekreetseadus 23/2020 Määrus ja kuninglik dekreetseadus, milles on märgitud nende jõustumine 4. kv 2020 Jõustub i) määrus TMA/178/2020, millega vähendatakse halduskoormust seoses elektrilaadimisrajatiste paigaldamisega tanklatesse ja määratakse kindlaks taristu kõrvaldamiseks vajalik aeg; ii) 23. juuni kuninglik dekreetseadus 23/2020, millega kuulutatakse üldkasutatavaks üle 250 kW võimsusega laadimistaristu, et kiirendada seda tüüpi seadmete kasutuselevõttu. 2 C1.R1 E Muudatused tehnilises ehituskoodeksis (kinnitamisel), madalpinge elektrotehnika eeskirjas (maksimaalselt) ja kuningliku dekreedi heakskiitmine üldkasutatavate laadimisteenuste reguleerimiseks Seadustiku, määruse ja kuningliku dekreedi sätted, milles on märgitud nende jõustumine 2. kv 2022 Järgmise jõustumine:

I) tehniliste hoonete koodeksi muudatused, millega nähakse ette a) kohustus paigaldada laadimispunktid 100 %-le uutest parkimiskohtadest eluhoonetes ja 20 %-le uutest parkimiskohtadest ärihoonetes ja muudes hoonetes, b) kohustus paigaldada üks laadimispunkt iga 40 uue parkimiskoha kohta (ja üks iga 20 parkimiskoha kohta riigi üldhalduse hoonetes) ning c) kohustus paigaldada varem olemas olnud üle 20 parkimiskohaga parkimiskohad, et kohandada need eespool nimetatud nõuetega (st ühe laadimispunkti paigaldamine iga 40 parkimiskoha kohta) 2023. aastaks; ii) madalpinge elektrotehnika määruse muudatused (maksimaalselt), et lisada kohustused hoonega mitteseotud parklate infrastruktuuri laadimiseks; iii) kuninglik dekreet, millega reguleeritakse riiklikke laadimisteenuseid, sealhulgas teenuse osutamises osalevate isikute (laadimispunktide käitajad, elektromobiilsusteenuse osutajad) suhteid, ning kehtestatakse nende õigused ja kohustused. 3 C1.R2 E Säästva liikuvuse ja transpordi rahastamise seaduse vastuvõtmine Seaduse säte, mis viitab seaduse jõustumisele 4. kv 2023 Säästvat liikuvust ja transporti käsitleva seaduse vastuvõtmine, millega parandatakse ühistranspordipoliitika kavandamist, koordineerimist ja tõhusust, toetatakse transpordi digiteerimist ja ühistranspordi kasutamist ning luuakse rahastamissüsteem keskkonnakulusid arvestavate avalike infrastruktuuride säilitamiseks ja hooldamiseks 4 C1.I1 S Eelarve, mille omavalitsused kulutavad säästva liikuvuse edendamisele suunatud ostudele või mille nad on eraldanud Miljonit eurot 0 400 4. kv 2022 Projekti või toetuste andmise avaldamine Euroopa Liidu Teatajas või riigihangete platvormil või omavalitsuste ostudega seotud kulutuste tegemine, mis aitab edendada säästvat liikuvust provintsis üle 50 000 elanikuga omavalitsustes ja pealinnades ning mida võib teatavatel tingimustel eraldada ka 20 000–50 000 elanikuga omavalitsustele. Projektidega toetatakse järgmisi juhtumeid: a) ühistranspordiparkide ümberkujundamine keskkonnasõbralike sõidukite direktiivi eesmärkide saavutamiseks ja kooskõlas tehniliste suunistega „ei kahjusta oluliselt“ (2021/C58/01); b) vähese heitega piirkondade (LEZ) rakendamine ja haldamine; a) ühistranspordi digiteerimine, selle haldusjuhtimine ja selle kättesaadavuse parandamine;

Valikukriteeriumid peavad tagama, et 1500000000 euro suurusest lõplikust kogueelarvest aitab vähemalt 310 000 000 eurot kaasa kliimamuutustega seotud eesmärkide saavutamisele 100 %-lise kliimakoefitsiendiga ja vähemalt 1 190 000 000 eurot 40 %-lise kliimakoefitsiendiga vastavalt taaste- ja vastupidavusrahastut käsitleva määruse (EL) 2021/241 VI lisale. 5 C1.I1 S Eelarve, mille autonoomsed piirkonnad kulutavad ostudele või mille nad on eraldanud vähemalt 900 miljoni euro ulatuses ja mille eesmärk on edendada säästvat liikuvust Miljonit eurot 0 900 4. kv 2023 Projekti või toetuste andmise avaldamine Euroopa Liidu Teatajas või riigihangete platvormil või autonoomsete piirkondade ostudega seotud kulude kandmine. Autonoomsete piirkondade antud projektid ja toetused ning ostud:

1) aitavad edendada säästvat liikuvust, andes eraettevõtetele toetusi a) vanade raskeveokite lammutamiseks, b) oma raskete reisijate- ja kaubaveokite uuendamiseks keskkonnasõbralikumate sõidukitega, c) oma haagiste või poolhaagiste ostmiseks või kohandamiseks ühendvedude jaoks või d) laadimispunktide ja tanklate paigaldamiseks alternatiivkütustega (elektri-, veeldatud maagaasi, surumaagaasi ja biometaaniga); Toetusi tuleks anda vastavalt tehnilisele juhendile „ei kahjusta oluliselt“ (2021/C58/01);

või

2) aitavad edendada säästvat liikuvust provintsis üle 50 000 elanikuga omavalitsustes ja pealinnades, toetades näiteks a) ühistranspordiparkide ümberkujundamist, et saavutada keskkonnasõbralike sõidukite direktiivi eesmärgid, ning järgides tehnilisi suuniseid „ei kahjusta oluliselt“ (2021/C58/01); b) vähese heitega piirkondade (LEZ) rakendamine ja haldamine; c) ühistranspordi digiteerimine, selle haldusjuhtimine ja selle kättesaadavuse parandamine; meetmed ühistranspordi ja aktiivse liikuvuse, sealhulgas jalgrattataristu ja jalakäijate sõiduradade prioriteediks seadmiseks; e) stimuleerida uute heitevabade tehnoloogiate kasutuselevõttu Hispaanias transpordisektoris; f) parkimine heidutuseesmärgil väljaspool neid omavalitsusüksusi ja provintsi pealinnu, et vähendada linnakeskusesse saabuvat liiklust; g) raudteetranspordisüsteemi, näiteks metroode või raudteede laiendamine või ajakohastamine; h) digiteerimisprojektid, mis täiendavad jätkusuutliku liikuvuse toetamise meetmeid, sealhulgas reaalajas teabesüsteemid ühistransporditeenuste kohta, liikuvus kui teenus, projektid ühendvedude või teenustevahelise piletimüügi parandamiseks, liiklust ja liikuvuse haldamist toetavad projektid ning teabeanalüüs, et suurendada transpordisüsteemi tõhusust, ja i) muud projektid, mis: i. aidata kaasa õhukvaliteedi parandamisele, eriti linnapiirkondades ii. stimuleerida eratranspordi kasutamise vähendamist linna- ja suurlinnapiirkondades iii. Stimuleerida ühistranspordi või iv kasutamist. Stiimulid aktiivseks ja tervislikuks liikuvuseks.

Valikukriteeriumidega tagatakse, et vähemalt 900 000 000 eurot aitab kaasa kliimamuutustega seotud eesmärkide saavutamisele 40 %-lise kliimakoefitsiendiga vastavalt taaste- ja vastupidavusrahastu määruse (EL) 2021/241 VI lisale. 6 C1.I1 S Lõpuleviidud projektid säästva liikuvuse edendamiseks, sealhulgas linna- ja suurlinnapiirkondades Arv 0 25 4. kv 2023 Lõpetatud on vähemalt 25 projekti säästva liikuvuse edendamiseks 150 linna- ja suurlinnapiirkonnas, kus elab üle 50 000 elaniku, ning teatavatel tingimustel 20 000–50 000 elanikuga linnapiirkondades. Säästvat liikuvust edendavad projektid on järgmised: Projektidega toetatakse järgmisi juhtumeid: a) ühistranspordiparkide ümberkujundamine keskkonnasõbralike sõidukite direktiivi eesmärkide saavutamiseks ja kooskõlas tehniliste suunistega „ära tekita olulist kahju“ (2021/C58/01); b) vähese heitega piirkondade (LEZ) rakendamine ja haldamine; c) ühistranspordi digiteerimine, selle haldusjuhtimine ja selle kättesaadavuse parandamine; meetmed ühistranspordi ja aktiivse liikuvuse stimuleerimiseks ja prioriteediks seadmiseks. Projekt on kindlaksmääratud, omavahel seotud ja kooskõlastatud tegevuste kogum, mida viiakse ellu ühise eesmärgiga teatava aja ja eelarve piires ning mille jaoks taotletakse toetust. Üks omavalitsus võib välja töötada rohkem kui ühe projekti. Säästva liikuvuse edendamise projektid linna- ja suurlinnapiirkondades, mille on välja töötanud autonoomsed piirkonnad. See hõlmab investeeringus C1.I1 täpsustatud tüpoloogiaid a–i. Linna- ja suurlinnapiirkonnad on üle 50 000 elanikuga vallad, provintside pealinnad ja teatavatel tingimustel üle 20 000 elanikuga vallad. Iga autonoomne piirkond võib välja töötada rohkem kui ühe projekti. Projektid, millega toetatakse eraettevõtteid a) vanade raskeveokite lammutamisel, b) raskete reisi- ja kaubaveokite uuendamisel keskkonnasõbralikumate sõidukitega, c) oma haagiste või poolhaagiste ostmisel või kohandamisel ühendvedudeks või d) tanklate paigaldamisel alternatiivkütustega (elektri-, veeldatud maagaasi, surumaagaasi ja biometaaniga). Vähemalt 8500 raskesõidukit või tanklat tuleb subsideerida, et leida, et üks säästvat liikuvust edendav projekt on lõpule viidud. Toetusi tuleks anda vastavalt tehnilisele juhendile „ei kahjusta oluliselt“ (2021/C58/01). 7 C1.I1 S Eelarve, mille omavalitsused kulutavad säästva liikuvuse edendamisele suunatud ostudele või mille nad on eraldanud Miljonit eurot 400 1 500 4. kv 2024 Projekti või toetuste andmise avaldamine Euroopa Liidu Teatajas või riigihangete platvormil või omavalitsuste ostudega seotud kulutuste tegemine, mis aitab edendada säästvat liikuvust provintsis üle 50 000 elanikuga omavalitsustes ja pealinnades ning mida võib teatavatel tingimustel eraldada ka 20 000–50 000 elanikuga omavalitsustele. Projektidega toetatakse järgmisi juhtumeid: a) ühistranspordiparkide ümberkujundamine keskkonnasõbralike sõidukite direktiivi eesmärkide saavutamiseks ja kooskõlas tehniliste suunistega „ei kahjusta oluliselt“ (2021/C58/01); b) vähese heitega piirkondade (LEZ) rakendamine ja haldamine; c) ühistranspordi digiteerimine, selle haldusjuhtimine ja selle kättesaadavuse parandamine; d) kollektiivse transpordi ja aktiivse liikuvuse stimuleerimise ja prioriseerimise meetmed

Valikukriteeriumid peavad tagama, et vähemalt 310 000 000 eurot aitab kaasa kliimamuutustega seotud eesmärkide saavutamisele 100 %-lise kliimakoefitsiendiga ja vähemalt 1 190 000 000 eurot 40 %-lise kliimakoefitsiendiga vastavalt taaste- ja vastupidavusrahastu määruse (EL) 2021/241 VI lisale. (Lähtetase: 31. detsember 2022) 8 C1.I1 S Auhind projektide eest, millega parandatakse uusi liikuvuse vorme riigiteedel Miljonit eurot 0 105 4. kv 2024 Transpordi-, liikuvus- ja linnade tegevuskava ministeeriumi poolt Euroopa Liidu Teatajas või riigihangete platvormil vähemalt 105 miljoni euro suuruse auhinna andmine projektidele, millega parandatakse riigimaanteid linnapiirkondades. Projektid hõlmavad uute jalgrattateede ehitamist, jalakäijate alade laiendamist, parkimisalade vähendamist või raudteeületuskohtade ohutuse parandamist. 9 C1.I1 S Lõpuleviidud projektid säästva liikuvuse edendamiseks, sealhulgas linna- ja suurlinnapiirkondades Arv 25 280 4. kv 2025 Ellu on viidud vähemalt 280 projekti, et edendada säästvat liikuvust, sealhulgas linna- ja suurlinnapiirkondades, et aidata kaasa säästvale liikuvusele 150 linnapiirkonnas, kus elab üle 50 000 elaniku, ja teatavatel tingimustel 20 000–50 000 elanikuga linnapiirkondades. Säästvat liikuvust edendavad projektid on järgmised: Projektidega toetatakse järgmisi juhtumeid: a) ühistranspordiparkide ümberkujundamine keskkonnasõbralike sõidukite direktiivi eesmärkide saavutamiseks ja kooskõlas tehniliste suunistega „ära tekita olulist kahju“ (2021/C58/01); b) vähese heitega piirkondade (LEZ) rakendamine ja haldamine; c) ühistranspordi digiteerimine, selle haldusjuhtimine ja selle kättesaadavuse parandamine; meetmed ühistranspordi ja aktiivse liikuvuse stimuleerimiseks ja prioriteediks seadmiseks. Projekt on kindlaksmääratud, omavahel seotud ja kooskõlastatud tegevuste kogum, mida viiakse ellu ühise eesmärgiga teatava aja ja eelarve piires ning mille jaoks taotletakse toetust. Üks omavalitsus võib välja töötada rohkem kui ühe projekti. Säästva liikuvuse edendamise projektid linna- ja suurlinnapiirkondades, mille on välja töötanud autonoomsed piirkonnad. See hõlmab investeeringus C1.I1 täpsustatud tüpoloogiaid a–i. Linna- ja suurlinnapiirkonnad on määratletud kui üle 50 000 elanikuga vallad, provintsi pealinnad ja teatavatel tingimustel üle 20 000 elanikuga vallad. Iga autonoomne piirkond võib välja töötada rohkem kui ühe projekti. Projektid, millega toetatakse eraettevõtteid a) vanade raskeveokite lammutamisel, b) raskete reisi- ja kaubaveokite uuendamisel keskkonnasõbralikumate sõidukitega, c) oma haagiste või poolhaagiste ostmisel või kohandamisel ühendvedudeks või d) tanklate paigaldamisel alternatiivkütustega (elektri-, veeldatud maagaasi, surumaagaasi ja biometaaniga). Vähemalt 3000 raskesõidukit või tanklat või laadimispunkti või tanklat tuleb subsideerida, et leida, et üks säästvat liikuvust edendav projekt on lõpule viidud. Toetusi tuleks anda vastavalt tehnilisele juhendile „ei kahjusta oluliselt“ (2021/C58/01). 10 C1.I1 S Riigimaanteed linnapiirkondades on paranenud, et edendada uusi liikuvusvorme Arv 0 34 4. kv 2025 Vähemalt 34 linnapiirkonnas asuvat riiklikku teed, mida on parandatud uute jalgrattateede ehitamise, jalakäijate alade laiendamise, parkimisalade vähendamise või piiriületuste ohutuse parandamisega. (Lähtetase: 31. detsember 2023) 11 C1.I2 S Elektritransporti edendavate uuenduslike projektide auhind Miljonit eurot 0 250 2. kv 2023 Euroopa Liidu Teatajas avaldatakse vähemalt 250 miljoni euro suurune preemia projektikonkurssidele, millega toetatakse elektritransporti edendavaid uuenduslikke projekte. Toetusprogrammide jaotamiseks pakkumiskutsetes kasutatavad valikukriteeriumid hõlmavad järgmist: i) keskkonnamõju vähendamine, ii) tehniline ja majanduslik elujõulisus, iii) tehnoloogilise arengu ja innovatsiooni tase, iv) korratavus ja skaleeritavus, v) projektiga seotud töökohtade loomine, otsene ja kaudne mõju väärtusahelale ning vi) koostoime muude sektoritega, peamiselt tööstusega. 12 C1.I2 S Kasutusele võetud elektrisõidukid ja laadimispunktid Arv 0 238 000 4. kv 2023 Toetatud on vähemalt 238 000 elektrisõidukit (BEV, REEV, PHEV, FCEV) ja laadimispunkte 13 C1.I2 S Elektritransporti edendavate uuenduslike projektide lõpuleviimine Arv 0 85 4. kv 2025 Vähemalt 85 elektromobiilsust käsitlevate innovatsiooniprojektide toetusprogrammi (MOVES Singulares) raames rakendatud projekti lõpuleviimine. 14 C1.I3 S Lühikesed raudteeliinid (Cercanías) Arv (km) 0 200 4. kv 2023 Vähemalt 200 km lühimaa raudteeliine, mis on ümber ehitatud mis tahes allsüsteemi: Ümberehitatavate lühikeste raudteeliinide pikkust tuleks tõlgendada linna- või suurlinnapiirkondades, kus on rakendatud olulist sekkumist, mis ei ole vajalik, kuid mida ei ole vaja teha või parandada. Sekkumised võiksid hõlmata elektrifitseerimist, rööbastee uuendamist, signaalimis- ja ohutussüsteemide täiustamist ning jaamade täiustamist, mis lähevad kaugemale hooldusest ja remondist ning mida rakendatakse riigi territooriumil kõigis elanikkonnakeskustes, kus Cercanías Ferroviarias osutab teenuseid. 15 C1.I3 S Jaamad on digiüleminekuga paranenud Arv 0 420 4. kv 2023 Vähemalt 420 jaama on täiustatud kõigi või osade projektidega, mille RENFE on SPO käitajana välja töötanud ja mis on loetletud allpool:

• turvasüsteemide digiteerimine jaamades (nt arukas videoanalüüs, küberjulgeolek ja pettuste kontroll)

• reisijate infosüsteemid

• jaamadele juurdepääsu kontrolli parandamine

• piletimüügiautomaatide projektid

• rajatiste kohandamine 16 C1.I3 S Täiustatud „Cercanías“ jaamad Arv 0 20 4. kv 2023 ADIF parandas vähemalt 20 Cercaníase jaama peamiselt juurdepääsetavuse ja uute või renoveeritud raudteede osas 17 C1.I3 S Lühimaaraudteeliinide investeeringuteks eraldatud kumulatiivne eelarve Miljonites eurodes 0 1 619 4. kv 2024 Lähiraudteeliinide investeeringuteks eraldatud koondeelarve avaldamine ELTs: vähemalt: 1 619 000 000 EUROT. 18 C1.I3 S Ümberehitatud lühikesed raudteeliinid (Cercanías) Arv (km) 200 700 2. kv 2026 Vähemalt 700 km lühimaa raudteeliine, mis on ümber ehitatud mis tahes allsüsteemi: Ümberehitatavate lühikeste raudteeliinide pikkust tuleks tõlgendada linna- või suurlinnapiirkondades, kus on rakendatud olulist sekkumist, mis ei ole vajalik, kuid mida ei ole vaja teha või parandada. Sekkumine võiks hõlmata elektrifitseerimist, rööbastee uuendamist, signaalimis- ja ohutussüsteemide ning jaamaparanduste täiustamist, mis lähevad hooldusest ja remondist kaugemale ning mida rakendatakse riigi territooriumil kõigis elanikkonnakeskustes, kus Cercanías Ferroviarias osutab teenuseid. (Lähtetase: 31. detsember 2023) 19 C1.I3 S Jaamad on digiüleminekuga paranenud Arv 420 850 2. kv 2026 Vähemalt 850 jaama on täiustatud kõigi või osade projektidega, mille RENFE on SPO käitajana välja töötanud ja mis on loetletud allpool:

• turvasüsteemide digiteerimine jaamades (nt arukas videoanalüüs, küberjulgeolek ja pettuste kontroll)

• reisijate infosüsteemid

• jaamadele juurdepääsu kontrolli parandamine

• piletimüügiautomaatide projektid

• rajatiste kohandamine (Lähtetase: 31. detsember 2023) 20 C1.I3 S Täiustatud „Cercanías“ jaamad Arv 20 70 2. kv 2026 ADIF parandas vähemalt 70 Cercaníase jaama peamiselt juurdepääsetavuse ja uute või renoveeritud raudteede osas (Lähtetase: 31. detsember 2023)



B. KOMPONENT 2: Hispaania linnade tegevuskava rakendamine: Linnade taaselustamise ja taastootmise kava Hispaania taaste- ja vastupidavuskava selles osas käsitletakse hoonete energiakasutust, nende CO2 heite vähendamist ning nende kvaliteedi ja mugavuse parandamist. Samuti käsitletakse selles sotsiaaleluasemeid, suurendatakse nende varu ning tagatakse õiglasem ja kaasavam taastumine. Lisaks püütakse selle komponendiga lahendada kütteostuvõimetusega seotud probleeme, toetades sotsiaalseid või taskukohaseid üürieluasemeid. Siia kuuluvad ka digiteerimisega seotud tegevused. Hispaania taaste- ja vastupidavuskava selle osaga toetatakse Hispaania riikliku energia- ja kliimakava rakendamist, milles nähakse 2030. aastaks ette 1 200 000 elamu renoveerimine ning aastas keskmiselt 300 000 elamu kütte- ja jahutussüsteemide renoveerimine. Sellega seoses teeb Hispaania ettepaneku: a)töötada välja ja rakendada reformimeetmed, sealhulgas Hispaania linnade tegevuskava, Hispaania pikaajaline renoveerimisstrateegia, eluasemeseadus, arhitektuurimaastiku parandamise seadus ja ühtsete kontaktpunktide loomine hoonete renoveerimiseks; b)renoveerida 2026. aastaks vähemalt 355 000 ainulaadset elamut vähemalt 510 000 renoveerimismeetme raames, vähemalt 600 hektarit linnapiirkondi, vähemalt 40 000 eluhoonet ja 690000 E² mitteeluhoonet, vähemalt 26 000 eluhoonet vähem kui 5 000 elanikuga omavalitsusüksustes ja linnapiirkondades ning vähemalt 1230000 E² üldkasutatavaid hooneid, saavutades keskmise primaarenergia säästu üle 30 %, sealhulgas renoveerides ja ajakohastades kütte- ja jahutussüsteeme;

c)ehitada vähemalt 20 000 uut eluaset sotsiaalpindade üürimiseks või taskukohaste hindadega, kusjuures primaarenergia nõudlus on vähemalt 20 % väiksem liginullenergiahoonete nõuetest; ning d)rakendada kohalikul tasandil vähemalt 100 katseprojekti, mis toetavad energiatõhusust ja Hispaania linnade tegevuskava rakendamist. Hispaania taaste- ja vastupidavuskava selle osaga toetatakse rohelist üleminekut (riigipõhine soovitus 3/2019) ja eelkõige energiatõhususe parandamist (riigipõhine soovitus 3 2020). Samuti toetatakse sellega peresid (riigipõhine soovitus 2-2019, riigipõhine soovitus 2-2020) ning aidatakse kiirendada küpsete avaliku sektori investeerimisprojektide rakendamist ja edendada erainvesteeringuid, et edendada majanduse elavdamist (riigipõhine soovitus 3-2020). Eeldatakse, et ükski selle komponendi meede ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskavas sätestatud meetmete kirjeldust ja leevendavaid meetmeid kooskõlas DNSH tehniliste suunistega (2021/C58/01). B.1. Tagastamatu rahalise toetusega seotud reformide ja investeeringute kirjeldus Reform 1 (C2.R1) – Hispaania linnade tegevuskava rakendamine (ja sellega seotud tegevuskava) Selle meetme eesmärk on koostada ja heaks kiita Hispaania linnade tegevuskava, mis on strateegiline ja mitteregulatiivne dokument, mis integreerib säästva arengu linnaarengu poliitikasse. Samuti on see töömeetod, mis suunab kõiki avaliku ja erasektori sidusrühmi saavutama oma konkreetses piirkonnas õiglast, õiglast ja säästvat arengut ning teenima kohalikke omavalitsusi, linnu ja külasid, olenemata nende rahvastiku suurusest, strateegilise, integreeritud ja tervikliku perspektiiviga vahendina, nagu on nõutud ELi linnade tegevuskavas ja Leipzigi uues hartas. Hispaania linnade tegevuskava sisaldab Hispaania linnade ja külade nõrkade külgede ja probleemide analüüsi, et saavutada keskkonnasäästlik, sotsiaalselt sidus ja majanduslikult teostatav linnaarendus. See hõlmab strateegilist raamistikku, mis keskendub järgmisele kümnele strateegilisele väljakutsele: demograafiline; keskkond; majanduslik ja sotsiaalne; praegune olukord seoses hoonetega; haavatavus kliimamuutuste kahjuliku mõju suhtes; (suur) sõltuvus turismist; ning reostusega seotud riskid. Linnade tegevuskava sisaldab ka konkreetset tegevuskava riiklikule haldusasutusele ja suuniseid, et toetada kohalikke üksusi nende kohalike tegevuskavade ettevalmistamisel vastavalt riigi üldvalitsuse soovitatud metoodikale, võttes kohustuse parandada avalikku ja erasektorit hõlmavat valitsemist. Investeeringud 6 täiendavad seda reformi, toetades vähemalt 100 kohaliku tegevuskava koostamist. Linnade tegevuskava osana ning selleks, et täita direktiivi (EL) 2018/844 hoonete energiatõhususe ja energiatõhususe kohta, kehtestab Hispaania pikaajalise renoveerimisstrateegia, et toetada riigi elamu- ja mitteeluhoonete renoveerimist. See hõlmab nii avaliku kui ka erasektori hooneid ning selle abil saavutatakse 2050. aastaks väga energiatõhusad ja vähese CO2 heitega hooned, hõlbustades olemasolevate hoonete kulutõhusat ümberehitamist liginullenergiahooneteks. Meetme rakendamine viiakse lõpule 30. juuniks 2020. Reform 2 (C2. R2) – Hispaania pikaajalise renoveerimisstrateegia ja sellega seotud tegevuskava ajakohastamine 2020. aastal Selle meetme eesmärk on pikaajalise renoveerimisstrateegia (ERESEE) rakendamine. See hõlmab meetmeid pikaajaliste renoveerimisstrateegiate tegevuskava strateegilise dokumendi ettevalmistamiseks, arutamiseks spetsiaalsetes töörühmades, heakskiitmiseks ja levitamiseks. Tegevuskava on kooskõlas ERESEEs sisalduvate meetmetega. ERESEE rakendamiseks luuakse mitu töörühma, et töötada välja selged soovitused linnade taastamise ja taaselustamise tegevuskava rakendamiseks. Töörühmade aruanded koos soovitustega avaldatakse. ERESEE III osas „Rakendamine“ sisaldab ERESEE meetmeid, mille hulgas on reformide kogum, mis on esitatud osana tegevuskavast, millega edendatakse linnade taastamist ja taaselustamist ning edendatakse rohe- ja digipööret. Tegevuskava on üles ehitatud üheteistkümnele teljele ja meetmele, mille eesmärk on parandada juhtimist, reguleerimist ja rahastamist. See tegevuskava lisatakse strateegiadokumenti kui peamine samm ERESEE rakendamise suunas. Kõige olulisemad meetmed on järgmised: ·renoveerida avaliku halduse hooneid (kooskõlas Hispaania taaste- ja vastupidavuskava komponendiga 11); ·parandamist vajavad fondivaldkonnad, sealhulgas renoveerimist soodustavad uued maksud nii elamu- kui ka teenindussektoris; ·edendada ja mobiliseerida erasektori rahalisi vahendeid; ·võidelda energiaostuvõimetuse vastu; ·võtta ehitussektoris kasutusele uus energiamudel, et ergutada taastuvenergia tarbimist hoonetes; ·aktiveerida ja koondada rehabilitatsiooninõudlus;

·parandada pakkumisepoolseid tingimusi, hoogustades rehabilitatsioonisektori moderniseerimist teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni, digiteerimise ning seire, oskuste ja koolituste tugevdamise kaudu; ·levitada teavet kodanikele ja ettevõtjatele ning vahetada häid tavasid haldusasutuste vahel; ning ·töötada välja statistika ja näitajad riiklikult rahastatavate meetmete jälgimiseks, et avaliku sektori poliitikat oleks võimalik nõuetekohaselt hinnata. See strateegiadokument võimaldab rakendada ERESEEt Hispaania linnade tegevuskava raames, integreerides eri haldusasutused (kesk-, piirkondlikud ja kohalikud). Meetme rakendamine viiakse lõpule 30. juuniks 2023. Reform 2 (C2.R3) – Eluasemeseadus Selle meetme eesmärk on rakendada eluasemeseadusega esimest laadi määrust Hispaanias, et käsitleda erinevaid avaliku sektori planeerimis-, kavandamis- ja koostöövahendeid, mis on juba olemas, et toetada õigust inimväärsele ja sobivale eluasemele. Selles käsitletakse nii avaliku kui ka erasektori olemasolevate elamute taastamist ja parandamist ning nende elukeskkondade taaselustamist ja uuendamist, kus need asuvad, et parandada elukvaliteeti. Seaduses käsitletakse üüripindade piisava, taskukohaste hindadega kättesaadavuse saavutamist. Õigusaktides käsitletakse erinevaid planeerimis-, kavandamis- ja koostöövahendeid, et tagada õigus inimväärsele ja piisavale eluasemele, sealhulgas ühe prioriteedina olemasolevate elamute taastamist ja parandamist ning nende elukeskkondade taaselustamist ja renoveerimist, kus need asuvad. Lisaks soodustatakse seadusega taskukohaste ja sotsiaaleluruumide pakkumise suurendamist, tagades vastavuse nõuetele, mis on praegu kehtestatud liginullenergiahoonetele vastavalt tehnilise ehitusseadustiku (CTE) energia säästmise põhidokumendile (DB-HE), ning välditakse meetmeid, mis võiksid keskpikas perspektiivis eluasemete pakkumist takistada. Reform viiakse lõpule 30. septembriks 2022. Reform nr 3 (C2.R4) – Arhitektuuri ja ehituskeskkonna kvaliteedi seadus ning uus riiklik arhitektuuristrateegia Seaduse eesmärk on kuulutada arhitektuuri ja hoonete kvaliteet avalikuks hüveks, parandada elukvaliteeti, edendada arhitektuuri sotsiaalseid juuri, edendada linnapiirkondade ja keskuste säästvat arengut, aidata kaasa majanduslikule ja sotsiaalsele arengule ning kaitsta ja kaitsta kultuuri- ja looduspärandit. Selleks käsitletakse seaduses mitmesuguseid algatusi ja meetmeid, mis on tihedalt seotud taastamis- ja taaselustamisprogrammidega Hispaania taaste- ja vastupidavuskava selles osas. Seadusega reguleeritakse eelkõige järgmist: i) asutustevahelised koostöömeetmed arhitektuuri-, inseneri- ja linnaplaneerimisprojektide ja -tööde hangete valdkonnas; ii) heade tavade levitamise ja toetamise, koolituse ning avaliku ja erasektori partnerluse vahendid; ning iii) rehabilitatsiooni edendamine terviklikust perspektiivist, nagu eespool kirjeldatud. Reform viiakse lõpule 30. septembriks 2022. Reform nr 4 (C2.R5) – Renoveerimisbürood (universaalteenistus) Selle meetme eesmärk on julgustada ja laiendada mõnes omavalitsusüksuses loodud kohalikke renoveerimisbüroosid, et aidata kodumajapidamisi ja omanike kogukondi väga keerukate elamute renoveerimise ülesannete täitmisel. Sel eesmärgil soodustatakse ja laiendatakse seda lähenemisviisi veelgi, luues protsessi, mis tagab tõhusa koostöö kesk-, piirkondlike ja/või kohalike omavalitsuste vahel. See hõlmab kogu avaliku sektori toetuse koordineerimise tugevdamist (kesk-, piirkondlikul või kohalikul tasandil). Renoveerimismeetmete tõhususe maksimeerimiseks kaasatakse neisse ühtsetesse kontaktpunktidesse kõik valitsustasandid. Reform viiakse lõpule 30. septembriks 2021. Reform nr 5 (C2.R5) – Renoveerimismeetmete parem rahastamine Meetme eesmärk on tegeleda renoveerimistegevuse alustamise ühe peamise takistusega, nimelt juurdepääsuga rahastamisele soodsatel tingimustel. Selleks et renoveerimislaen heaks kiidetaks, on aeg-ajalt vaja anda individuaalne isiklik laen igale üksikomanikule hoones. See on takistanud hoonete täielikku ja integreeritud renoveerimist.

Selle probleemi lahendamiseks tehakse meetmega järgmist: ·luuakse uus Instituto de Crédito Oficial (ICO) tagatisliin, et osaliselt katta eraõiguslike finantseerimisasutuste poolt elamute renoveerimiseks antud laenude riski; ·edendatakse konkreetsete regulatiivsete sätete vastuvõtmist, sealhulgas horisontaalse omandiseaduse reformimist, et parandada omanike kogukondade juurdepääsu rahastamisele; ning ·julgustatakse finantsasutusi kasutama keskkonnahoidlikku rahastamist. Reform viiakse lõpule 30. septembriks 2022. Investeering 1 (C2.I1) – Rehabiliteerimisprogramm majanduslikuks ja sotsiaalseks taastumiseks elamurajoonides Meetme eesmärk on toetada elamute ja linnaosade energiatõhusat renoveerimist. Selle meetme raames võetavate meetmetega rakendatakse vähemalt 510 000 renoveerimismeedet vähemalt 355 000 üksikus elamus, saavutades keskmiselt primaarenergia nõudluse vähenemise vähemalt 30 %, mida tõendab energiamärgis. Toetatakse järgmisi meetmeid: a)Programm, millega toetatakse energia renoveerimist naabruskonna tasandil, pakkudes toetusi ja muud toetust keskmiselt 20 000 eurot eluaseme kohta. Programmiga renoveeritakse vähemalt 600 hektarit linnapiirkondi, saavutades keskmiselt primaarenergia nõudluse vähenemise vähemalt 30 %, mida tõendavad energiamärgised. Meetmed hõlmavad energiatõhususe parandamist, elektritranspordi taristu kasutuselevõttu, ehitistele juurdepääsu parandamist ja ohtlike ainete kõrvaldamist. Maksimaalselt 15 % meetmest eraldatakse linnaosade tasandil tehtavatele täiustustele, nagu välisvalgustuse, jalgrattateede, rohelise taristu ja äravoolusüsteemide parandamine, võttes arvesse naabruskonna sotsiaal-majanduslikke omadusi. b)Programm elamute energiatõhusamaks renoveerimise toetamiseks, andes toetusi keskmiselt 15 000 eurot eluaseme kohta. Toetuse tase on kõrgem meetmete puhul, mille primaarenergianõudlus väheneb rohkem, ja väikese sissetulekuga majapidamiste puhul. Meetmed hõlmavad energiatõhususe parandamist, elektritranspordi taristu kasutuselevõttu, ehitistele juurdepääsu parandamist ja ohtlike ainete kõrvaldamist. c)Terves reas tegevustes käsitletakse energiatõhusa renoveerimise stiimuleid. See hõlmab muu hulgas i) võimalust arvata renoveerimistööd üksikisiku tulumaksust maha, kui saavutatakse primaarenergia nõudluse vähendamine vähemalt 30 % võrra, ning ii) rahastamisraamistiku parandamist avaliku ja erasektori partnerluse soodustamise kaudu. Kuningliku dekreediga kehtestatakse tehnilised nõuded, et tagada vastavus primaarenergia nõudluse 30 % keskmisele vähenemisele. Üksikisiku tulumaksu muudatused kiidetakse heaks kuningliku dekreetseadusega ja nende eesmärk on määrata kindlaks maksusoodustused hoonete uuendamiseks, et saavutada energiatõhususe paranemine. Investeering tehakse 30. juuniks 2026. Investeering 2 (C2.I2) – programm sotsiaalkorterite ehitamiseks energiatõhusatesse hoonetesse Meetme eesmärk on ehitada vähemalt 20 000 uut eluaset sotsiaalse üürimise eesmärgil või taskukohase hinnaga, mis vastab energiatõhususe kriteeriumidele. Need ehitatakse eelkõige piirkondades, kus sotsiaalelamud on praegu ebapiisavad, ja riigi omandis olevale maale. Sotsiaalkorterite primaarenergianõudlus peab olema vähemalt 20 % väiksem liginullenergiahoonete nõuetest. Selleks kehtestatakse kuningliku dekreediga tehnilised nõuded primaarenergia nõudluse piiramiseks 80 %ni tehnilise ehitusseadustiku (CTE) energia säästmise alusdokumendi (DB-HE) jaotises HE 0 sätestatud piirmäärast. Investeering tehakse 30. juuniks 2026. Investeeringud 3 (C2.I3) – Hoonete energiaga rehabiliteerimise programm Meetme eesmärk on toetada vähemalt 40 000 eluhoone ja 690000 E² mitteeluhoonete energiatõhusamaks renoveerimist ning suurendada energiatõhusust ja integreerida taastuvenergiat. Programmiga toetatakse ainult taastuvenergiat, välja arvatud fossiilkütuseid, suurendatakse energiakogukondadele antava abi osatähtsust ja võimaldatakse renoveerimismeetmete eelrahastamist. Erimeetmed hõlmavad energiatõhususe parandamist soojusisolatsiooni abil, taastuvenergia kasutamist kütte- ja jahutussüsteemides ning valgustussüsteemi parandamist. Ette on nähtud abikõlblikkuskriteerium, mille kohaselt saavutatakse primaarenergia nõudluse vähendamine energiatõhususe sertifikaatidega keskmiselt vähemalt 30 % võrra. Investeering tehakse 30. juuniks 2026. Investeering 4 (C2.I4) – Regenereerimisprogramm ja demograafilised probleemid

Meetme eesmärk on toetada hoonete renoveerimist vähem kui 5000 elanikuga omavalitsustes ja linnapiirkondades. Meetmed hõlmavad hoonete energiatõhususe, üldkasutatavate seadmete ja taristu, taastuvenergia tootmise ja tarbimise, omatarbimise ja omanike kohalike energiakogukondade ning säästva liikuvuse (nt elektrisõidukite laadimisjaamad) parandamist. Võetakse kahte liiki meetmeid: a)Energiatõhususe puhul renoveeritakse elamuid vähemalt 26 000 korda, et saavutada primaarenergia nõudluse vähenemine keskmiselt vähemalt 30 %, mida tõendavad energiamärgised. b)Vähemalt 250 ainulaadset puhta energia projekti viiakse ellu võistupakkumiste või kohalike omavalitsuste investeeringute kaudu järgmistes valdkondades: i) taastuvatest energiaallikatest elektri-, soojus- ja jahutusenergia paigaldamine üldkasutatavatesse hoonetesse või taristusse (sealhulgas vähemalt 80 % omatarbeks toodetud energia tarbimine); ii) üldkasutatavate hoonete või taristute energiatõhusamaks renoveerimine (säästudes vähemalt 30 % primaarenergiast, mida tõendavad energiamärgised); iii) säästev liikuvus (ümbersuunamis- või elektritranspordi projektid); iv) valgustussaaste vähendamine tänavavalgustuse parandamise kaudu; ning v) kohalikud energiakogukonnad või muud kogukonna juhitud projektid nendes omavalitsusüksustes. Selleks avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas kohalikele omavalitsustele laienevad õiguslikud alused ja investeerimisabi taotlusvoor. Investeering tehakse 30. juuniks 2026. Investeering 5 (C2.I5) – avalike hoonete rehabiliteerimise programm Meetme eesmärk on toetada avaliku sektori hoonete, sealhulgas avaliku halduse, haridus-, sotsiaalhoolekande-, spordi-, tervishoiu-, kultuuri- või avalike teenuste energiatõhusamaks muutmist. Renoveeritakse vähemalt 1 230 000 E² üldkasutatavaid hooneid, saavutades primaarenergia nõudluse vähenemise keskmiselt vähemalt 30 %, mida tõendab energiamärgis. Meetmega toetatakse: i) vee, materjalide, jäätmekäitluse ja kliimamuutustega kohanemise parem kasutamine; ii) hoonete ligipääsetavuse parandamine; iii) ohtlike ainete eemaldamine ja siseõhu kvaliteedi parandamine; ning iv) hoonete säilitamine. Investeering tehakse 30. juuniks 2026. Investeeringud 6 (C2.I6) – Hispaania linnade tegevuskava kohalike tegevuskavade katseprojektide arendamise toetusprogramm Meetme eesmärk on toetada kohalikke omavalitsusi Hispaania linnade tegevuskava kümne strateegilise eesmärgi rakendamisel, kiites heaks vähemalt 100 kohalikku tegevuskava. Hispaania linnade tegevuskava kümme strateegilist eesmärki on järgmised: i) maakasutuse planeerimine ja ratsionaalsem kasutamine, selle säilitamine ja kaitsmine; ii) valglinnastumise vältimine ja olemasolevate linnade taaselustamine; iii) ennetada ja vähendada kliimamuutuste mõju ja vastupanuvõimet; iv) ressursside säästev kasutamine ja ringmajanduse edendamine; v) läheduse ja säästva liikuvuse edendamine; vi) sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamine ja võrdõiguslikkuse poole püüdlemine; vii) linnamajanduse edendamine ja soodustamine; viii) eluasemele juurdepääsu tagamine; ix) digitaalse innovatsiooni juhtimine ja edendamine; ning x) parandada osalus- ja juhtimisvahendeid. Meede on i) teistele kohalikele omavalitsustele eeskujuks ja juhiseks oma tegevuskavade väljatöötamisel; ii) rakendada Hispaania linnade tegevuskava kohaliku tasandi tegevuskavadega; ning iii) rakendada konkreetseid projekte osana kohalikest tegevuskavadest, et rõhutada Hispaania linnade tegevuskava potentsiaali. Toetust antakse võistupakkumise kaudu ning see hõlmab eelkõige strateegilise visiooniga läbivaid ja integreeritud projekte ning juhtimismudelit, mis tagab võimalikult laialdase osalemise. Selle meetme kohased investeeringud peavad olema lõpule viidud 31. detsembriks 2022. B.2. Tagastamatu rahalise toetuse järelevalve ja rakendamise vahe-eesmärgid, eesmärgid, näitajad ning ajakava Vt tabel allpool. Kõigi näitajate lähtetaseme kuupäev on 1. veebruar 2020, välja arvatud juhul, kui meetme kirjelduses on märgitud teisiti. Tabelis esitatud summad ei sisalda käibemaksu. Järjekorranumber Seotud meede (reform või investeering) Eesmärk / siht Nimi Kvalitatiivsed näitajad

(eesmärkide puhul) Kvantitatiivsed näitajad

(sihtide puhul) Lõpuleviimise soovituslik ajakava Iga eesmärgi ja sihi kirjeldus Mõõtühik Lähtetase Eesmärk Kvartal Aasta 21 C2.R1 E Hispaania linnade tegevuskava ja Hispaania ehitussektori pikaajalise renoveerimisstrateegia jõustumine Avaldamine Euroopa Liidu Teatajas 2. kv 2020 Jõustub Hispaania linnade tegevuskava kui riiklik linnapoliitika, millega tagatakse linnade integreeritud ja terviklik strateegiline planeerimine, ning 2020. aastal ajakohastatakse Hispaania ehitussektori energiatõhususe renoveerimise pikaajalist strateegiat (ERESEE). ERESEE strateegia eesmärk on diagnoosida Hispaania hoonefondi ning kõrvaldada takistused ja luua uusi lähenemisviise hoonete renoveerimise laiendamiseks, soodustada sektorisse investeerimist, suurendada energiasäästu ja vähendada CO2-heidet kooskõlas kliimaeesmärkidega. 21a C2.R2 E Töörühmade soovituste avaldamine pikaajalise renoveerimisstrateegia rakendamiseks Hispaanias Töörühmade soovituste avaldamine 2. kv 2023 Töörühmade üksikasjalike soovituste avaldamine Hispaania ehitussektori pikaajalise renoveerimisstrateegia (ERESEE) 2020. aasta ajakohastatud versiooni rakendamiseks. ERESEE strateegia eesmärk on hinnata Hispaania hoonefondi ning kõrvaldada takistused ja luua uusi lähenemisviise hoonete renoveerimise laiendamiseks, edendada investeeringuid sellesse sektorisse, suurendada energiasäästu ja vähendada CO2-heidet kooskõlas kliimaeesmärkidega. ERESEE rakendamiseks luuakse mitu töörühma, et töötada välja selged soovitused linnade taastamise ja taaselustamise tegevuskava rakendamiseks. Üksikasjalikud soovitused sisaldavad tegevuskava ja metoodilisi suuniseid iga võetava meetme kohta, mis on suunatud igale osalejale (avalik haldus, sidusrühmad jne). 22 C2.R3 E Eluasemeseaduse jõustumine, sealhulgas meetmed, millega toetatakse eluasemete pakkumise suurendamist kooskõlas liginullenergiahoonetega Eluasemeseaduse jõustumisega seotud säte 3. kv 2022 Eluasemeseaduses käsitletakse erinevaid planeerimis-, programmeerimis- ja koostöövahendeid, et tagada inimväärse ja sobiva eluaseme õiguse nõuetekohane täitmine, sealhulgas ühe prioriteedina olemasolevate elamute taastamist ja parandamist ning nende elukeskkondade taaselustamist ja renoveerimist, kus need asuvad. Seadusega soodustatakse taskukohaste ja sotsiaaleluruumide pakkumise suurendamist, tagades vastavuse nõuetele, mis on praegu kehtestatud liginullenergiahoonetele vastavalt tehnilise ehitusseadustiku (CTE) energia säästmise põhidokumendile (DB-HE). 23 C2.R4 E Arhitektuuri kvaliteedi ja ehituskeskkonna seaduse jõustumine Arhitektuuri kvaliteedi ja ehituskeskkonna seaduse jõustumisel kehtiv säte 3. kv 2022 Arhitektuuri ja ehituskeskkonna kvaliteeti käsitleva seaduse vastuvõtmine, sealhulgas integreeritud lähenemisviis renoveerimisele, mis hoogustab liginullenergiahoonete kasvu mitte ainult uute hoonete, vaid ka olemasolevate hoonete puhul. Seaduses sätestatakse arhitektuuri ja tehiskeskkonna kvaliteedi põhimõte, kehtestades ühe peamise hindamiskriteeriumina keskkonnasäästlikkuse ja energiatõhususe eesmärkide saavutamisse antava panuse ning suunates pargi vajalikku taastamist rehabilitatsiooni integreeritud lähenemisviisi suunas. 24 C2.R5 E Kuninga dekreedi (renoveerimisametite kohta, edaspidi „universaalteenistus“) jõustumine Kuninga dekreedis renoveerimisbüroode kohta sisalduv säte jõustumise kohta 3. kv 2021 Kuningliku dekreedi vastuvõtmine, milles määratakse kindlaks renoveerimisbüroode (edaspidi „ühtsed kontaktpunktid“) tegevusulatus ja rahastamine. Korraldatakse valdkondlik elamumajanduskonverents ning avaliku teavitamise etapp ja muud õiguslikud menetlused viiakse lõpule enne kuningliku dekreedi lõplikku vormistamist. 25 C2.R6. E Horisontaalse varaseaduse muudatuste jõustumine, et hõlbustada rehabilitatsiooni rahastamist Horisontaalvaraseaduse jõustumisega seotud säte 3. kv 2022 21. juuli seaduse 49/1960 (horisontaalse omandi seadus) muudatused kaasomandi kohta, et edendada hoonete renoveerimist ja parandamist omanike kogukondades ning juurdepääsu rahastamisele. Muudatusettepaneku eesmärk on hõlbustada omanike kogukondade otsustamist hoonete renoveerimise üle, mis aitab kaasa energiatõhususe parandamisele, ja hõlbustada juurdepääsu pankadepoolsele rahastamisele. 26 C2.I1 E Uuendamisprogrammi rakendamise reguleerivat raamistikku käsitleva kuningliku dekreedi jõustumine; ja kuninglik dekreetseadus, millega reguleeritakse üksikisiku tulumaksusoodustusi programmi toetamiseks Kuninga dekreedi ja kuninga dekreetseaduste jõustumisega seotud säte 3. kv 2021 Kuningliku dekreedi vastuvõtmine, millega määratakse kindlaks uuendamisprogrammi rakendamise õiguslik raamistik; ning kuninglik dekreetseadus, millega reguleeritakse üksikisiku tulumaksusoodustusi programmi toetamiseks. Kuninglikus dekreedis, millega määratakse kindlaks reguleeriv raamistik, sätestatakse tehnilised nõuded, et tagada vastavus taastumatu primaarenergia tarbimise 30 % keskmisele vähenemisele. Enne kuninga dekreedi lõplikku valmimist korraldatakse elamumajanduse valdkondlik konverents ning viiakse lõpule üldsuse teavitamise etapp ja muud õiguslikud menetlused. 27 C2.I1 S Elamute renoveerimise meetmete lõpuleviimine, et vähendada primaarenergia nõudlust keskmiselt vähemalt 30 % (vähemalt 231 000 meedet vähemalt 160 000-s ainulaadses elamus) Arv 0 231 000 4. kv 2023 Vähemalt 231 000 elamu renoveerimise meedet vähemalt 160 000 üksikeluruumis, mis on lõpule viidud, saavutades keskmiselt vähemalt 30 % primaarenergia nõudluse vähenemise (kumulatiivne). Selle näitaja puhul peab eluaseme mõiste olema kooskõlas Eurostati määratlusega („eluase on tuba või tubade kogum, sealhulgas tarvikud, lobiüksused ja koridorid, püsihoones või hoone struktuuriliselt eraldatud osas, mis on hoone ehitamise, ümberehitamise või ümberehitamise teel määratud eluasemeks ühe kodumajapidamise poolt aastaringselt“) ning võib vajaduse korral hõlmata sotsiaal- või avalikke eluruume. Kasutatavad energiatõhususe parandamise näitajad akrediteeritakse asjakohase energiamärgise abil Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiivi 2010/31/EL (ehitiste energiatõhususe kohta) raames. Elamute taastamise meetmete arv määratakse kindlaks kõigi parandus- ja taastamismeetmete summana (piiritletud linnaosades, hoone või elamu tasandil), mis on võetud ühe abiliini (täielik rekonstrueerimine või ehituselemendid) või maksusoodustuse rakendamise kaudu. Taastumatu primaarenergia tarbimise keskmine säästmisprotsent 30 % miinimumväärtuse saavutamiseks saadakse taastamismeetmete kogumi kaalumisel taaste- ja vastupidavuskava alusel kohaldatava abi või rahastamise summaga. See näitaja hõlmab parandus- ja taastamismeetmeid kõigis omavalitsustes, olenemata nende suurusest. Saavutatud energiasäästust kinnipidamise põhjendamiseks nõutakse ja liidetakse lõpuleviidud tööde energiamärgised, et kin