EUROOPA KOMISJON Brüssel,18.9.2022 COM(2022) 485 final 2022/0295(NLE) Ettepanek: NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS, mis käsitleb meetmeid liidu eelarve kaitsmiseks õigusriigi põhimõtete rikkumise eest Ungaris



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määruse (EL, Euratom) 2020/2092 (mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks) (edaspidi „tingimuslikkuse määrus“) artikli 4 lõikes 1 on sätestatud, et kui artikli 6 kohaselt tehakse kindlaks, et liikmesriigis esineb õigusriigi põhimõtete rikkumisi, mis piisavalt otseselt mõjutavad või tekitavad tõsise riski, et mõjutavad liidu eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist või liidu finantshuvide kaitset, võetakse asjakohaseid meetmeid. (2)Tingimuslikkuse määruse artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et kui komisjon leiab, et tal on mõistlik alus pidada artikli 4 tingimused täidetuks, saadab ta asjaomasele liikmesriigile kirjaliku teate, milles on esitatud tema järelduse aluseks olevad faktilised asjaolud ja konkreetsed põhjused, välja arvatud juhul, kui ta leiab, et muud liidu õigusaktides sätestatud menetlused võimaldaksid liidu eelarvet tulemuslikumalt kaitsta. (3)Tingimuslikkuse määruse artikli 6 lõige 9 näeb ette, et kui komisjon leiab, et artikli 4 tingimused on täidetud ja et liikmesriigi poolt lõike 5 kohaselt ette pandud parandusmeetmed ei anna piisavat vastust komisjoni teates esitatud järeldustele, esitab ta ühe kuu jooksul alates liikmesriigi märkuste saamisest või juhul, kui märkusi ei tehtud, põhjendamatu viivituseta ja igal juhul ühe kuu jooksul pärast ettenähtud tähtaja saabumist, nõukogule ettepaneku asjakohaseid meetmeid käsitleva rakendusotsuse kohta. (4)24. novembril 2021 saatis komisjon vastavalt tingimuslikkuse määruse artikli 6 lõikele 4 Ungarile teabenõude (edaspidi „teabenõue“), millele Ungari ametiasutused vastasid 27. jaanuaril 2022. (5)27. aprillil 2022 saatis komisjon Ungarile tingimuslikkuse määruse artikli 6 lõike 1 kohase kirjaliku teate (edaspidi „teade“). Teates esitati komisjoni järeldused, mis puudutavad Ungari riigihankesüsteemiga seotud probleeme, nende seas süsteemseid rikkumisi, puudusi ja nõrkusi riigihankemenetlustes; ühe pakkujaga menetluste suurt osakaalu ja vähest konkurentsi hankemenetlustes; raamlepingute kasutamisega seotud probleeme; huvide konfliktide avastamise, ärahoidmise ja kõrvaldamisega seotud probleeme ning küsimusi, mis on seotud liidu rahaliste vahendite kasutamisega avalikes huvides tegutsevate usaldushalduste poolt. Need probleemid ja nende kordumine aja jooksul viitavad sellele, et Ungari ametiasutused ei ole süsteemselt võimelised, ei suuda või ei taha riigihankevaldkonnas ja seoses huvide konfliktidega ära hoida otsuseid, mis on vastuolus kohaldatava õigusega, ning seega ka piisavalt võidelda korruptsiooniriskide vastu. Need rikkumised kujutavad endast selliste õigusriigi põhimõtete rikkumist, mille hulka kuuluvad eeskätt õiguskindluse põhimõte ja täidesaatva võimu omavoli keelu põhimõte, ning tekitavad küsimusi võimude lahususe kohta. Lisaks esitati teates järeldused süütegude uurimise ja süüdistuste esitamise ning korruptsioonivastase raamistiku kohta: täiendavad probleemid puudutavad väidetavate kuritegude uurimise ja nende eest süüdistuste esitamise vähest tulemuslikkust, prokuratuuri töö korraldust ning toimiva ja tulemusliku korruptsioonivastase raamistiku puudumist. Ka need rikkumised kujutavad endast selliste õigusriigi põhimõtete rikkumist, nagu eeskätt õiguskindluse põhimõte, täidesaatva võimu omavoli keelu põhimõte ja tõhusa õiguskaitse põhimõte. Nagu teates märgitud, kahjustavad need rikkumised või võivad tõsiselt kahjustada liidu finantshuve ja muud liidu õigusaktides sätestatud menetlused ei võimaldaks neid kaitsta tulemuslikumalt kui tingimuslikkuse määrus. Koos teatega saatis komisjon Ungarile ka taotluse esitada teabenõude vastuses teatav teave ja andmed komisjoni järelduste aluseks olnud faktiliste asjaolude ja põhjuste kohta. Lisaks esitati küsimusi seoses võimalike seotud probleemidega, mis puudutavad kohtuvõimu sõltumatust. Teatega andis komisjon Ungari ametiasutustele märkuste esitamiseks aega kaks kuud. (6)Ungari vastas teatele 27. juunil 2022 (edaspidi „esimene vastus“). 30. juuni ja 5. juuli 2022 kirjadega saatis Ungari justiitsminister esimesele vastusele täienduseks lisateavet. Lisaks saatis Ungari 19. juulil 2022 veel ühe kirja, milles pakkus välja hulga parandusmeetmeid teates kirjeldatud probleemide lahendamiseks; kuna see kiri saabus menetluse hilises etapis, vaid vähe aega enne seda, kui komisjon pidi vastu võtma otsuse menetlusega edasi liikuda, ei saanud seda esimese vastuse hindamisel arvesse võtta. Komisjon võttis arvesse kogu lisakirjadega saadetud asjakohast teavet tingimuslikkuse määruses sätestatud menetluse järgmises etapis, kooskõlas liikmesriikidega lojaalse koostöö tegemise põhimõttega. (7)Komisjon asus seisukohale, et esimene vastus ning 30. juunil ja 5. juulil 2022 saadetud lisakirjad ei sisalda tingimuslikkuse määruse järgi piisavalt asjakohaseid parandusmeetmeid. (8)Tingimuslikkuse määruse artikli 6 lõike 7 järgi saatis komisjon 20. juulil 2022 Ungarile kirja (edaspidi „kavatsusavaldus“), milles teavitas liikmesriiki tingimuslikkuse määruse artikli 6 lõike 6 alusel läbiviidud hindamise tulemustest ja meetmetest, mille kohta komisjon kavatses nõukogule ettepaneku teha sama määruse artikli 6 lõike 9 kohaselt, kuna puudusid piisavad parandusmeetmed. Kooskõlas tingimuslikkuse määruse artikli 6 lõikega 7 tehti Ungarile seetõttu ettepanek esitada ühe kuu jooksul oma märkused, eelkõige kavandatavate meetmete proportsionaalsuse kohta. (9)Ungari vastas kavatsusavaldusele 22. augustil 2022 (edaspidi „teine vastus“), tingimuslikkuse määruse artikli 6 lõikes 7 sätestatud ühekuulise tähtaja jooksul. (10)Teises vastuses kordas Ungari esimeses vastuses esitatud väiteid ja kritiseeris menetluse läbiviimise viisi. Ungari vaidlustas kavatsusavalduses kavandatud meetmete proportsionaalsuse. Samal ajal tegi Ungari ettepaneku 17 parandusmeetme kohta. Ettepanekule eelnesid tehnilised arutelud komisjoni talituste ja Ungari ametiasutuste vahel kooskõlas liikmesriikidega lojaalse koostöö tegemise põhimõttega. 13. septembril 2022 saatis Ungari komisjonile kirja, mis sisaldas selgitusi ja täiendavaid kohustusi, mille Ungari nõustus kavandatud parandusmeetmete raames võtma (edaspidi „septembri kiri“). 2.Probleemid, mis viitavad õigusriigi põhimõtete rikkumisele 2.1. Õigusnormide süsteemne rikkumine, puudused ja nõrkused riigihankevaldkonnas 2.1.1.Komisjoni järeldused (11)Komisjon märkis teates ja kinnitas kavatsusavalduses, et Ungari riigihankemenetlustes esineb õigusnormide süsteemseid rikkumisi, puudusi ja nõrkusi. Rikkumisi leiti komisjoni talituste järjestikuste auditite tulemusel programmitöö perioodide 2007–2013 ja 2014–2020 kohta, samuti leiti neid Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlustega, mille järel esitati Ungarile finantssoovitused märkimisväärsete summade sissenõudmise kohta. Tuginedes muu hulgas asjaolule, et õigusnormide rikkumine on süsteemset laadi ja rikkumised toimusid pikema aja jooksul, ning määratud finantskorrektsioonide mahule, leidis komisjon, et tal on mõistlik alus pidada tingimuslikkuse määruse artikli 4 tingimused täidetuks. (12)Lisaks viitavad kättesaadavad andmed sellele, et ebatavaliselt suur osa lepingutest on sõlmitud riigihankemenetlustega, kus osaleb ainult üks pakkuja, lepinguid sõlmitakse konkreetsete äriühingutega, kes on järk-järgult omandanud suure turuosa, ning et raamlepingute sõlmimisel esinevad tõsised puudused. Komisjon leidis, et need asjaolud annavad tunnistust läbipaistvuse ja konkurentsiga seotud ilmsest riskist, mis kahjustab asjaomastes menetlustes kasutatavate liidu rahaliste vahendite usaldusväärset finantsjuhtimist, aga ka, teatavatel tingimustel, suurenenud korruptsiooni- ja huvide konflikti riskist. (13)Peale selle osutas komisjon tõsistele puudustele, mille komisjoni talitused on tuvastanud riigihangete vallas teatavates raamlepingutes, ning leidis, et tulevikus sõlmitavate raamlepingutega seoses on tõsiseid probleeme. 2.1.2.Ungari esitatud märkused

(14)Ungari esitas ülevaate oma õigusnormidest ja tavadest riigihankevaldkonnas. Ungari märkis, et on seisukohal, et Ungari riigihankesüsteem on toimiv ja kooskõlas Euroopa Liidu riigihankedirektiividega. Sellega seoses viitas Ungari 2015. aasta CXLIII seaduse (riigihangete kohta) (mida muudeti pärast komisjoni talituste auditeid) teatavatele sätetele ja riigihankesüsteemi mõningatele osadele ja meetmetele, mida Ungari on viimastel aastatel võtnud konkurentsi edendamiseks ja läbipaistvuse suurendamiseks. Selle põhjal väitis Ungari, et Ungari riigihanketavad on nüüd kooskõlas Euroopa Liidu nõuetega riigihankealaste õigusnormide rikkumiste ennetamise ja avastamise vallas. (15)Komisjoni osutatud õigusnormide rikkumiste kohta väitis Ungari, et asjaomased finantskorrektsioonid on ainult osaliselt seotud riigihankesüsteemi nõrkustega, et auditite käigus tuvastatud puudused ei ole süsteemset laadi ja et nende tagajärjel ei katkenud ega peatunud maksete tegemine. (16)Lisaks väitis Ungari, et kuna tingimuslikkuse määrust kohaldatakse alles alates 1. jaanuarist 2021, siis ei saa enne seda kuupäeva tuvastatud väidetavaid rikkumisi lugeda õigusriigi põhimõtete rikkumiseks selle määruse kohaselt. Peale selle väitis Ungari, et selleks, et kindlaks teha, kas komisjoni talituste auditite käigus tuvastatud süsteemsed puudused ja õigusnormide rikkumised kujutavad endast õigusriigi põhimõtete rikkumist tingimuslikkuse määruse artikli 2 punkti a tähenduses koostoimes määruse artikli 4 lõike 2 punktiga a, tuleb samuti kindlaks teha, et asjaomaste asutuste või organite otsuste suhtes ei saa teha tõhusat kohtulikku kontrolli. (17)Ungari väitel näitab asjaolu, et liidu rahaliste vahendite puhul on ühe pakkujaga riigihankemenetluste osakaal väiksem kui riiklike rahaliste vahendite puhul, seda, et Ungari kontrollisüsteem on liidu vahendite kontekstis suuteline tulemuslikult kõrvaldama tegurid, mis põhjustavad riigihankevaldkonnas konkurentsi vähenemist. (18)Samuti seab Ungari kahtluse alla selle metoodika ja andmestiku õigsuse ja usaldusväärsuse, mida on kasutatud komisjoni poolt teates ja kavatsusavalduses nimetatud uuringutes, mis käsitlevad konkurentsi tihedust riigihankevaldkonnas ning sõlmitud lepingute koondumist väikese arvu äriühingute kätte. (19)Raamlepingute kohta väitis Ungari, et tagatud konkurentsi tase on kõrge. Lepingu tegelikuks sõlmimiseks toimub pakkumismenetlus kahes etapis: esiteks konkureerivad pakkujad raamlepingus osalemise õiguse pärast ja seejärel, kui pärast konkursi taasavamist sõlmitakse konkreetsed lepingud, tuleb ettevõtjate vahel uuesti mängu turukonkurents. Ungari väitel ei ole keskvalitsuse tasandil vastu võetud ühtegi otsust, mis nõuaks, et praeguse mitmeaastase finantsraamistiku perioodil tuleks kohaldada raamlepinguid. 2.1.3.Komisjoni hinnang (20)Kuigi Ungari on teinud oma õigusaktides ja riigihankesüsteemi haldamises mõningaid muudatusi, ei ole need muudatused kättesaadavate andmete põhjal riigihankemenetluste tulemusi praktikas paremaks muutnud. Vaatamata viimastel aastatel võetud meetmetele ei ole saavutatud piisavat läbipaistvust ning seetõttu ei saa teha tulemuslikku ja tõhusat väliskontrolli, mis on üks läbipaistvuse eesmärke. (21)Vastupidiselt Ungari väidetele olid perioodi 2014–2020 kohta taotletud finantskorrektsioonid peamiselt seotud süsteemsete puudustega riigihangete haldamises ja see on dokumenteeritud ka asjaomaste auditite tulemustega. Need finantskorrektsioonid olid sel perioodil kõigi liidu liikmesriikide seas suurimad ja seda asjaolu Ungari ei vaidlustanud. Peale selle käsitlesid need auditid ka juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimist, et tagada riigihanke-eeskirjade järgimine. Seega puudutasid need süsteemseid probleeme. Komisjon ei saa nõustuda Ungari väitega, et kuna makseid ei katkestatud ega peatatud, tähendab see, et komisjon ei võtnud tõsise puuduse olemasolu arvesse. Tuleb meeles pidada, et isegi esimene delegeeritud määruses sätestatud kindla määraga finantskorrektsioon, milleks on 5 % kuludest, võib olla seotud tõsise puudusega. Tõsist puudust juhtimis- ja kontrollisüsteemis ei määratleta üksnes kvantitatiivsete künniste alusel, vaid samuti ja konkreetselt selle juhtumi puhul seoses kohaldatavates normides sätestatud oluliste põhinõuete või nõuete kombinatsiooni rikkumisega, millel võib olla süsteemne mõju. (22)Mis puudutab tingimuslikkuse määruse ajalist kohaldamisala, siis õigusriigi põhimõtete süsteemseid rikkumisi, mis tehti kindlaks enne 1. jaanuari 2021, ei ole kõrvaldatud ning need korduvad ja jätkuvad ka pärast seda kuupäeva; seepärast võivad need kuuluda tingimuslikkuse määruse kohaldamisalasse, võttes arvesse rikkumiste süsteemset ja korduvat või jätkuvat laadi ning jätkuvat tõsist ohtu, mida need endast kujutavad liidu eelarve usaldusväärsele finantsjuhtimisele ja liidu finantshuvide kaitsele ka pärast 1. jaanuari 2021. (23)Komisjon ei saa nõustuda Ungari väitega, et süsteemsed puudused ja õigusnormide rikkumised kujutavad endast õigusriigi põhimõtete rikkumist tingimuslikkuse määruse tähenduses ainult juhul, kui asjaomaste asutuste või organite otsuste suhtes ei saa teha tõhusat kohtulikku kontrolli. Tingimuslikkuse määruses on selgelt öeldud, et komisjoni poolt kindlaks tehtud süsteemsed puudused ja õigusnormide rikkumised, mis viitavad õigusriigi põhimõtete rikkumisele, on eraldiseisvad ja kuuluvad tingimuslikkuse määruse kohaldamisalasse. Seega ei ole tingimuslikkuse määruse kohaselt vaja olukorras, mis viitab õigusriigi põhimõtete rikkumisele, võtta arvesse mingeid lisatingimusi. (24)Samuti ei saa komisjon nõustuda Ungari väitega, et kuna liidu rahaliste vahendite puhul näib ühe pakkujaga riigihankemenetluste osakaal olevat väiksem kui riiklike rahaliste vahendite puhul, siis järeldub sellest, et Ungari kontrollisüsteem on liidu vahendite kontekstis suuteline tulemuslikult kõrvaldama tegurid, mis põhjustavad riigihankevaldkonnas konkurentsi vähenemist. Tõsiasi, et ühe pakkujaga menetluste määr on liidu rahaliste vahenditega seotud hangete puhul madalam kui riiklike rahaliste vahenditega seotud hangete puhul ei tähenda iseenesest, et liidu vahenditega hangete kontroll toimib nõuetekohaselt. Seda on tõdetud ka nõukogu soovituses, milles käsitletakse Ungari 2022. aasta riiklikku reformikava, kus on kinnitatud, et nimetatud probleemid ei ole veel lahendatud. (25)Ungari ei ole esitanud tõendeid hankesüsteemi hiljutise paranemise kohta (seoses läbipaistvuse, konkurentsi tugevuse, huvide konfliktide kontrollimisega). Komisjonile kättesaadavad andmed ei näita mitte ainult lepingute koondumise suurenemist riigihangetes, vaid ka seda, et suuremad võiduvõimalused on äriühingutel, millel on poliitilised sidemed Ungari valitseva partei liikmetega (edaspidi „poliitiliste sidemetega ettevõtted“). Komisjoni eelarve peadirektoraat tellis uuringu, milles esitati statistiline empiiriline analüüs enam kui 270 000 Ungari riigihankelepingu kohta aastatel 2005–2021. Uuringust selgub, et aastatel 2005–2010 oli poliitiliste sidemetega äriühingute puhul riigihankelepingute (nii riigi kui ka ELi rahastatud) sõlmimise tõenäosus 1,5–2,1 korda suurem kui tõenäosus, et edukaks osutuvad poliitiliste sidemeteta ettevõtjad. Aastatel 2011–2021 suurenes see erinevus märkimisväärselt. Kui võtta arvesse üksnes ELi rahastatud lepinguid ajavahemikul pärast 2011. aastat, siis tõenäosus, et eduka pakkumise teeb poliitiliste sidemetega ettevõte ületas 3,3–4,4 korda tõenäosuse, et selle teeb poliitiliste sidemeteta äriühing. Kui võtta samal ajavahemikul arvesse nii riigi kui ELi rahastatud lepinguid, siis poliitiliste sidemetega äriühingute puhul oli riigihankelepingute sõlmimise tõenäosus 2,5–3 korda suurem kui tõenäosus, et edukaks osutuvad poliitiliste sidemeteta ettevõtjad. Uuringus jõuti järeldusele, et mõningate poliitilise sidemetega ettevõtete otsesed või kaudsed poliitilised sidemed on otsustavaks teguriks, mis suurendab tõenäosust, et nad on hankemenetlustes edukad, võrreldes ettevõtjatega, kellel ei ole poliitilisi sidemeid, ning tänu millele sõlmivad poliitiliste sidemetega ettevõtted suurema kogumaksumusega lepinguid. Lisaks selgub uuringust, et selle teguri mõju seda suurem, mida tihedamad on ettevõtja suhted valitseva parteiga. Mõningatel juhtudel on ajavahemikul pärast 2011. aastat poliitiliste sidemetega äriühingute puhul riigihankelepingute sõlmimise tõenäosus kuni 130 % suurem kui tõenäosus, et edukaks osutuvad poliitiliste sidemeteta ettevõtjad. Nende andmete põhjal ilmneb pidev kasvutendents ja need kajastavad ka 2021. aastat. Neid tähelepanekuid toetasid teatavate hankeandmete kontrolli tulemused, mis puudutasid mõne poliitiliste sidemetega äriühinguga sõlmitud lepinguid. Lisaks koguti meediast ja sidusrühmadelt andmeid turismi-, kommunikatsiooni- ja spordisektori kohta ning need osutasid samale suundumusele. (26)Raamlepingute kohta märgib komisjon, et raamlepingute olemusest tuleneb, et kui selline leping on allkirjastatud, siis äriühingud, mis ei osalenud algses lepinguni viinud protsessis, ei saa pakkumusi teha. Seega, võttes arvesse komisjoni talituste auditites tuvastatud märkimisväärseid õigusnormide rikkumisi riigihankemenetluste läbiviimisel selliste lepingute sõlmimiseks ning sellistes sektorites, nagu näiteks IT-sektor, kavandatud raamlepingutega hõlmatud märkimisväärseid summasid ja nende pikka kestust, on väga tõenäoline, et kõik liidu rahaliste vahenditega seotud lepingud asjaomases sektoris aastatel 2021–2027 sõlmitakse ainult teatavate äriühingutega, mis on koondunud teatavatesse kõigis eri lepingutes osalevatesse konsortsiumitesse. 2.2.Huvide konfliktide avastamine, ärahoidmine ja kõrvaldamine ning avalikes huvides tegutsevate usaldushaldustega seotud probleemid 2.2.1.Komisjoni järeldused (27)Komisjon väljendas muret seoses Ungari suutlikkusega parandada liidu vahendite kasutamisega seotud huvide konfliktide kontrolli spetsiaalsete IT-vahendite abil, nagu näiteks Arachne (st ühtne andmekaeve- ja riskihindamisvahend, mille komisjon annab liikmesriikide käsutusse), võttes arvesse nende vahendite funktsioone ja Ungari ametiasutuste poolt analüüsimiseks üles laaditud andmeid. (28)Samuti väljendas komisjon muret selle üle, et avalikes huvides tegutsevad usaldushaldused ei kuulu ELi riigihankedirektiivide alusel kehtestatud normide kohaldamisalasse. Lisaks tõi komisjon välja huvide konfliktide ja avalikes huvides tegutsevate usaldushalduste läbipaistvusega seotud probleemid, kaasa arvatud õigusliku erandi, mille järgi ei kehti usaldushalduste juhtorganite liikmete suhtes huvide konfliktide nõuded, ja asjaolu, et huvide konflikte reguleerivad normid ei kehti parlamendiliikmete, ministeeriumide kantslerite (államtitkár) ja teiste valitsusametnike suhtes, kes võivad samal ajal tegutseda usaldushalduse juhtorgani liikmena. 2.2.2.Ungari esitatud märkused (29)Mis puudutab huvide konfliktide kontrolli, siis Ungari ei esitanud komisjoni nõutud teavet, vaid märkis, et saadab korrapäraselt andmeid Arachnesse ja kasutab seda mõningal määral, tuletades samas meelde, et Arachne kasutamine ei ole ELi õiguse kohaselt kohustuslik. Seades Arachne kasulikkuse kahtluse alla ja väites, et Ungari enda IT-süsteem (FAIR EUPR) on tõhusam, viitas Ungari riigi taaste- ja vastupidavuskava (edaspidi „taastekava“) üle peetavate läbirääkimiste käigus võetud kohustusele hakata Arachnet laialdaselt kasutama.

(30)Riigihanke-eeskirjade kohaldatavuse kohta avalikes huvides tegutsevate usaldushalduste suhtes väitis Ungari, et see mure on pelgalt teoreetiline, kuna neid usaldushaldusi juba käsitatakse riigihangete puhul avaliku sektori hankijatena vastavalt praegu kohaldatavatele normidele (eelkõige Ungari riigihangete seadusele). Usaldushalduste juhtorganite liikmete huvide konfliktidega seotud nõuete kohta väitis Ungari, et komisjoni mure on vaid hüpoteetiline ja märkis selgelt, et usaldushalduste juhatuste liikmed on huvide konflikte käsitlevate normide kohaldamisalast sõnaselgelt välja jäetud. Lisaks juhtis ta tähelepanu mitmetele välistamisnormidele ja huvide konflikte käsitlevatele normidele, mis väidetavalt sisalduvad kõigi nende üksuste põhikirjades. 2.2.3.Komisjoni hinnang (31)Vastuseks Ungari poolt Arachne kohta esitatud väidetele märgib komisjon, et 2016. aasta ennetava süsteemiauditi järelmeetmena jõudsid komisjoni talitused järeldusele, et Ungari IT-süsteemi FAIR EUPR funktsioone ei saa pidada samaväärseteks Arachnega funktsioonidega ning et Ungari ametiasutuste üles laaditud andmed ei sisalda teatavaid andmekategooriaid, mis on vajalikud riskitesti funktsioonide jaoks. (32)Komisjon leiab, et isegi juhul, kui avalikes huvides tegutsevaid usaldushaldusi saaks käsitada hankijatena, sest nad vastavad direktiivi 2014/24/EL artikli 2 lõike 1 punkti 4 nõuetele, ei tähenda see, et neid käsitatakse hankijatena kõikidel juhtudel. Juhtorganite liikmete ametisse nimetamise eeskirjade puhul võib tekkida ebakindlus seoses direktiivis sätestatud riikliku kontrolli kriteeriumiga, sest 50 % riigipoolse rahastamise suhtes kohaldatav künnis ei pruugi alati kehtida. Seetõttu ei käsitata avalikes huvides tegutsevaid usaldushaldusi kõikidel juhtudel hankijatena riigihankedirektiivide tähenduses. (33)Mis puudutab avalikes huvides tegutsevate usaldushalduste huvide konfliktide ja läbipaistvuse küsimusi, siis ei esitanud Ungari ühtegi väidet usaldushalduste juhtorganite liikmete sõnaselge õigusliku erandi kohta huvide konfliktidega seotud nõuetest. Lisaks ei esitanud Ungari üksikasjalikumat teavet nende põhikirjade kohta (nt kui need sätted lisatakse seadusega kõigi avalikes huvides tegutsevate usaldushalduste põhikirjadesse) ega tõendeid võimaliku huvide konflikti kontrolli kohta, mida viiakse läbi avalikes huvides tegutsevate usaldushalduste juhtorganite liikmete suhtes, nagu konkreetselt nõutud. Komisjon märgib sellega seoses, et selliste eraõiguslike üksuste asutamisega, mis said riigilt märkimisväärseid avaliku sektori varasid, võib kaasneda avaliku kontrolli puudumine nende üksuste toimimise ja juhtimise üle. Eelkõige näib, et pärast asutajaõiguste üleandmist pädevalt ministeeriumilt juhtorganite liikmetele kaotab riik igasuguse kontrolli nende usaldushalduste üle. Lisaks on komisjon õigusriigi olukorda käsitlevas 2022. aasta aruandes märkinud, et huvide konflikte käsitlevaid norme ei kohaldata parlamendiliikmete, ministeeriumide kantslerite ja teiste valitsusametnike suhtes, kes töötavad samal ajal avalikes huvides tegutsevate usaldushalduste juhtorganite liikmetena, hoolimata asjaolust, et neid üksusi rahastatakse märkimisväärses ulatuses riiklikest vahenditest, ning see tõsiasi suurendab korruptsiooniohtu. 3.Rikkumiste uurimise, süüdistuse esitamise ja korruptsioonivastase raamistikuga seotud täiendavad põhjused 3.1.Uurimine ja süüdistuse esitamine 3.1.1.Komisjoni järeldused (34)Teates ja kavatsusavalduses juhiti tähelepanu suurele ohule, et väheneb liidu rahaliste vahenditega seotud juhtumite uurimise ja nendes süüdistuse esitamise tulemuslikkus, kuna volitused on koondunud peaprokuratuuri kätte, prokuratuuri töökorraldus on rangelt hierarhiline, puudub nõue põhjendada kohtuasjade jaotamist või ümberjaotamist, puuduvad eeskirjad, mis hoiaksid ära meelevaldsete otsuste tegemise, mis võivad takistada tulemuslikku uurimist ja süüdistuse esitamist, ning ei vaadata kohtulikult läbi uurimisasutuste ega prokuratuuri otsuseid asja mitte menetleda. Sellega seoses viitas komisjon õigusriigi olukorda käsitleva 2021. aasta aruande peatükile õigusriigi olukorra kohta Ungaris ja juhtis tähelepanu Euroopa Nõukogu riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) poolt alates 2015. aastast esitatud soovitustele prokuröride kohta ning asjaolule, et puuduvad tõhusad õiguskaitsevahendid prokuratuuri otsuste vastu mitte uurida ega esitada süüdistusi väidetava avalikku huvi kahjustava kuritegeliku tegevuse, sealhulgas ELi finantshuve kahjustava korruptsiooni ja pettuse ning avaliku sektori vahendite omastamise korral. (35)Kuna Ungari teeb Euroopa Prokuratuuriga ainult kahepoolset koostööd ega ole osalev liikmesriik, on OLAF ainus liidu uurimisorgan, kes on pädev uurima väidetavaid pettusi, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. 3.1.2.Ungari esitatud märkused (36)Ungari vaidlustas komisjoni viite GRECO soovitustele, mida pole veel ellu viidud, ning võrdles GRECO viimastele kättesaadavatele andmetele tuginedes Ungari rakendamismäära teiste liikmesriikide omaga. (37)Ungari rõhutas ka, et ta ei ole kohustatud osalema Euroopa Prokuratuuri töös, ning toonitas, et ta on sõlminud Euroopa Prokuratuuriga koostöölepingu ning et Euroopa peaprokurör ütles ühes intervjuus, et Ungari prokuratuur on vastanud kõigile Euroopa Prokuratuuri taotlustele. Ungari väitis, et liikmesriikides, kes osalevad Euroopa Prokuratuuri asutamisel tõhustatud koostöös, on Euroopa Prokuratuur asutus, kes tegutseb iseseisvalt ning on sõltumatu riiklikest uurimisasutustest ja prokuratuurist. Seetõttu ei tegele riiklikud õiguskaitseasutused Euroopa Prokuratuuri pädevusse kuuluvate küsimustega. Seevastu koostööl OLAFiga võib tõepoolest olla tõhusust suurendav mõju, sest OLAF teeb koostööd riigi ametiasutustega ja täiendab nende suutlikkust. Lisaks rõhutas Ungari, et peale tema ei ole veel neli ELi liikmesriiki Euroopa Prokuratuuri liikmed ning et nende riikide prokuratuuride tõhusus ei ole komisjoni jaoks probleem. (38)Seoses i) peaprokuröri võimalusega anda prokuröridele otseseid või kaudseid juhiseid ning määrata prokuröridele kohtuasju või neid kohtuasjade menetlemisest eemaldada ning ii) kriteeriumidega kohtuasjade üleandmiseks alluvate prokuröride vahel viitas Ungari siseriikliku õiguse asjakohastele sätetele ja väitis, et prokuratuuri hierarhiline struktuur ei saa iseenesest olla õigusriigi küsimus, ning vaidlustas komisjoni väite, et selline struktuur võib mõjutada kriminaalasjade lahendamise tulemuslikkust. Ungari teatas ka, et praeguse peaprokuröri ametiaja jooksul ei ole ta prokuröre kohtuasjade menetlemisest eemaldanud. Lisaks viitas Ungari liidu võimalusele kasutada ohvri õigusi liidu finantshuve kahjustava pettusega seotud kriminaalmenetluses ning võimalusele esitada kaebus uurimisasutuse tegevuse kohta või tegutseda ase-erasüüdistajana. Samuti Ungari märkis, et kui menetlus on algatatud pärast OLAFilt õigusliku soovituse edastamist, saadab Ungari prokuratuur 11. veebruaril 2022 OLAFiga sõlmitud koostöökokkuleppe alusel OLAFile alati kriminaalmenetluse lõpetamise otsuse. Ungari lisas, et kui liit ei vaidlusta asjaomast otsust või ei tegutse ase-erasüüdistajana, näitab see, et ta nõustub nimetatud otsusega või et tal ei ole otsusele vastuväiteid. 3.1.3.Komisjoni hinnang (39)Komisjon esitas uurimise ja süüdistuse esitamise põhjused seoses teiste kõnealuses asjas tõstatatud küsimustega, eelkõige õigusnormide rikkumise, puuduste ja nõrkustega riigihangetes, ning seega ei põhine need üksnes GRECO soovitustes osutatud probleemidel. Teiste liikmesriikide tulemustega võrreldes ei osuta Ungari tulemused GRECO asjaomaste soovituste täitmisel komisjoni tõstatatud probleemide lahendamisele. Komisjon märgib sellega seoses veel, et tingimuslikkuse määruse kohaselt hinnatakse iga juhtumit, tõendite valikut ja ulatust eraldi, võttes arvesse kõiki asjakohaseid asjaolusid. Kuigi GRECO viimases hinnangus asjakohaste soovituste rakendamise ulatuse kohta Ungari poolt märgiti, et olukord on veidi paranenud, ei ole mitmeid prokuröride korruptsiooni ennetamisega seotud asjakohaseid soovitusi endiselt rakendatud või on seda tehtud ainult osaliselt. (40)Vastupidi sellele, mida näib väitvat Ungari oma teises vastuses, ei märkinud komisjon, et Ungari on kohustatud Euroopa Prokuratuuriga ühinema. Komisjon on ka täielikult teadlik Ungari ja Euroopa Prokuratuuri kahepoolsest koostööst ning väljendab heameelt Ungari vastuste üle Euroopa Prokuratuuri taotlustele kooskõlas tema lojaalse koostöö kohustusega. Samas, kuna Ungari ei osale Euroopa Prokuratuuri töös, on Ungari prokuratuur ainus asutus, kes viib läbi kriminaaluurimisi liidu finantshuve kahjustavate kuritegude korral. Võttes arvesse muret seoses Ungari prokuratuuri tulemusliku toimimisega, on asjaolu, et Ungari ei osale Euroopa Prokuratuuri töös, oluline. Nagu teates märgitud, on OLAF Ungaris ainus liidu uurimisorgan, kes on pädev uurima väidetavat pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Olenemata sellest, kas liikmesriik osaleb Euroopa Prokuratuuri töös või mitte, on oluline, et riigi prokuratuur tegutseb tulemuslikult ja on sõltumatu, et riigis on usaldusväärne korruptsioonivastane raamistik ja OLAFiga tehakse tulemuslikku koostööd. (41)Komisjon võttis teadmiseks Ungari esitatud märkused prokuratuuri kohta ja teabe, mis kinnitas prokuratuuri ranget hierarhilist struktuuri ning kirjeldas prokuröri kohtuasja menetlemisest eemaldamise ja kohtuasja ühelt prokurörilt teisele üleandmise nõudeid ning distsiplinaarmenetluse eeskirju. Ungari ei andnud täielikke vastuseid prokuratuuri korralduse ja toimimise kohta, sealhulgas menetluste kohta, mis on seotud OLAFi õiguslike soovitustega komisjoni tõstatatud probleemide kõrvaldamiseks. Seega on endiselt probleeme süsteemsete küsimustega, mis puudutavad uurimisasutuste ja prokuratuuri tegelikku nõuetekohast toimimist liidu eelarve täitmise või liidu finantshuvide kaitsega seotud kuritegude või liidu õiguse rikkumiste uurimisel ja isikute vastutusele võtmisel nende eest, kuna prokuratuuri kaalutlusõigust võimendab selle rangelt hierarhiline struktuur. Komisjon on seisukohal, et peaprokuröri ulatuslikud volitused koos kontrolli ja tasakaalumeetmete puudumisega prokuratuuris võivad mõjutada prokuratuuri tulemuslikku toimimist, mis omakorda mõjutab liidu finantshuvide kaitset. (42)Komisjon ei nõustu Ungari väitega, et otsuse vaidlustamata jätmine või ase-erasüüdistajana mitte tegutsemine tähendaks nõustumist menetluse lõpetamise otsusega või sellele otsusele vastuväidete puudumist. Väide ei võta arvesse otsuseid mitte uurida kuritegusid, mis on olulised liidu finantshuvide kaitsmiseks, või lõpetada selliste kuritegude uurimine, vaid selle eesmärk on ka anda vastutus süüdistuse esitamise eest üle liidule, mis on vastuolus liidu ja liikmesriikide vahelise vastutuse jaotusega, mida on sõnaselgelt väljendatud Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 325. Samuti ei saa OLAFiga sõlmitud halduskoostöö kokkuleppe alusel menetluse lõpetamise otsuse edastamist mõista nii, et see viitab nõusolekule menetluse lõpetamise otsusega või vastuväidete puudumisele. (43)Sellega seoses juhib komisjon tähelepanu oma hinnangule, mille nõukogu kiitis heaks 2022. aasta Euroopa poolaasta raames ja mille kohaselt „[t]õsiste süüdistuste korral puudub süstemaatiliselt otsustav tegevus kõrgete ametnike või nende lähikondlastega seotud korruptsioonijuhtumite uurimiseks ja nende eest süüdistuste esitamiseks“. „Uurimiste lõpetamise otsustega seotud vastutus on jätkuvalt muret tekitav, kuna puuduvad tõhusad õiguskaitsevahendid, et vaidlustada prokuratuuri otsused mitte esitada süüdistusi väidetavate kuritegude eest“ ja see on probleem, mille tõttu soovitatakse „[t]ugevdada korruptsioonivastast raamistikku, sealhulgas prokuratuuri jõupingutuste [...] abil“. Lisaks märgib komisjon, et seoses õigusriigi olukorda käsitleva 2022. aasta aruandega Ungari kohta on Ungaril soovitatud parandada oma tulemusi suurkorruptsioonijuhtumite uurimisel, nende eest süüdistuste esitamisel ja neis kohtuotsuste tegemisel.

3.2. Korruptsioonivastane raamistik 3.2.1.Komisjoni järeldused (44)Komisjon märkis, et korruptsioonivastane strateegia või laiem raamistik (sealhulgas näiteks huvide konflikte, tegelikke tulusaajaid, lobitööd ja varade deklareerimist käsitlevad normid) ei sisalda sätteid ega tegevusi, mis on seotud selliste kuritegude tulemusliku ennetamise ja ohjamisega, mis võivad mõjutada liidu eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist või liidu finantshuvide kaitset. Samuti osutas ta jätkuvale murele seoses suurkorruptsiooni ennetamise ja kõrvaldamisega ning märkis, et Ungari ametiasutused ei ole esitanud teavet meetmete kohta, mida on võetud nende summade tagasinõudmiseks, mida mõjutasid õigusnormide rikkumised, mille tõttu projektide rahastamine liidu vahenditest lõpetati, ega esitanud andmeid tagasinõutud summade kohta. Sellega seoses juhtis komisjon tähelepanu ka siseriiklikes õigusaktides sätestatud piirangutele, mis puudutavad koostööd ettevõtjate vastuseisu korral ja mis mõjutaksid OLAFiga tehtava koostöö tulemuslikkust. 3.2.2.Ungari esitatud märkused (45)Ungari seadis kahtluse alla komisjoni viite korruptsioonitaju indeksile (CPI), mis koos muude näitajatega viitab sellele, et Ungari on korruptsiooni ennetamisel, avastamisel ja kõrvaldamisel viimaste liikmesriikide hulgas. Ungari viitas sellega seoses Teadusuuringute Ühiskeskuse 2018. aastal avaldatud analüüsile, milles kutsuti olema ettevaatlik korruptsioonitaju indeksi tulemuste tõlgendamisel. Ungari viitas ka 2020. aasta juunis avaldatud Eurobaromeetri uuringule nr 502 korruptsiooni tajumise kohta (näitajat ei ole teates tsiteeritud), mis näitab, et Ungari on parem kaheksast liikmesriigist. Lisaks mainis Ungari Eurojusti 2022. aasta mai aruannet, milles kinnitatakse, et Ungari on korruptsioonijuhtumitesse sekkumise poolest keskmiste hulgas. (46)Seoses korruptsioonivastase raamistikuga viitas Ungari korruptsiooni ennetamise strateegiale aastateks 2020–2022 ja vaidlustas komisjoni järelduse, et (peaaegu poolte) meetmete rakendamise tähtaega on pikendatud. Ungari sõnul on põhjuseks see, et COVID-19 pandeemia muutis võimatuks koolituste, konsultatsioonide või teadusuuringute läbiviimise kohapeal ning seetõttu pikendati nende meetmete rakendamist kuni 30. juunini 2023. Lisaks märkis Ungari, et konkreetsed sekkumismeetmed ja korruptsioonivastase strateegia (aastateks 2020–2022) ajakava lisati valitsuse 19. juuni 2020. aasta otsusesse nr 1328/2020. (47)Ungari vaidlustas ka selle, et haldusasutuste teated õigusnormide võimalikest rikkumisest, millest teavitasid vihjeandjad, on kriminaaluurimises vähem tähtsad, märkides, et riiklikul julgeolekuteenistusel (Nemzeti Védelmi Szolgálat, NVSZ) ei ole uurimisvolitusi, vaid ta kontrollib, kas väited on õiged, ja algatab asjakohased järelmeetmed. Ta vaidlustas ka komisjoni järelduse, et riiklik maksu- ja tolliamet (Nemzeti Adó- és Vámhivatal) võib algatada menetluse ainult siis, kui uurimisasutused on algatanud ka kriminaaluurimise ja viidanud asjakohastele siseriiklikele sätetele. (48)Varadeklaratsioonide kohta märkis Ungari, et Ungari Rahvuskogu liikmete ja kõrgemate riigiametnike vara deklareerimise süsteem kujutab endast Euroopa Parlamendi poolt hea rahvusvahelise tavana kasutatava süsteemi ülevõtmist. (49)Kuigi Ungari väitis esialgu, et ELi ja liikmesriikide õigusaktides ei ole suurkorruptsiooni mõistet konkreetselt määratletud, viitas ta teises vastuses teabele, mille ta esitas õigusriigi olukorda käsitleva 2022. aasta aruande raames võitluse kohta suurkorruptsiooni vastu. Lisaks vaidlustas ta liidu õiguses sätestatud korruptsiooni mõiste kohaldamisala. 3.2.3.Komisjoni hinnang (50)Tuleb märkida, et i) komisjon viitas selgelt, et korruptsioonitaju indeksit võeti arvesse täiendava näitajana, ii) Ungari ise tunnistas, et ta oli 2021. aastal korruptsioonitaju indeksi poolest halvimate hulgas (tagantpoolt teine liikmesriik), ning iii) korruptsioonitaju indeksi arvutamise metoodikat muudeti vahetult pärast Teadusuuringute Ühiskeskuse analüüsi, et järgida komisjoni soovitusi. Eurobaromeetri eriuuringul põhineva Ungari väite kohta märgib komisjon, et korruptsiooni käsitlev Eurobaromeetri eriuuring nr 523, mis avaldati 13. juulil 2022, näitab, et 91 % Ungari vastajatest peab korruptsiooni oma riigis laialt levinuks; see näitaja ületab kaugelt ELi keskmist, mis on 68 %. Lisaks on märke selle kohta, et üha rohkem inimesi leiab, et ettevõtete ja poliitikute vahel esineb korruptsioon, kusjuures 74 % inimestest vastas, et ainus viis ettevõtluses edu saavutamiseks on omada poliitilisi sidemeid. Seoses viitega Eurojusti aruandele tuletab komisjon meelde, et Eurojust registreerib ainult piiriüleseid juhtumeid; seega kajastab aruanne muu hulgas konkreetses liikmesriigis registreeritud korruptsiooniolukorda ja riiklike ametiasutuste tulemuslikkust võitluses korruptsiooniga ilma piiriülese elemendita. (51)Seoses väidetega, mis esitati korruptsioonivastase strateegia raames võetud meetmete kohta, on 2022. aasta Euroopa poolaasta raames esitatud riigiaruandes märgitud, et „[k]ui neid oleks rakendatud, oleksid need meetmed aidanud tõhusamalt avastada korruptsiooni avaliku sektori asutustes ja riigi omandis olevates ettevõtetes ning selle eest süüdistusi esitada“. Seda küsimust on käsitletud ka 2022. aasta õigusriigi olukorra aruandes Ungari kohta. Lisaks leiab komisjon, et COVID-19 pandeemia ei oleks takistanud mitme meetme elluviimist, mille rakendamistähtaega on pikendatud 2023. aastani. (52)Komisjon märgib, et ennetusvahendite „suhteliselt väiksema rolli“ kohta kriminaaluurimises saadi Ungari prokuratuurilt asjakohast teavet nii 2021. kui ka 2022. aasta õigusriigi olukorda käsitlevate komisjoni aruannete ettevalmistamisel. Prokuratuur on seisukohal, et tõendite kogumisel selleks, et algatada korruptsioonijuhtumite uurimist ja kohtulikku menetlust, on riiklik julgeolekuteenistus peamine ja asendamatu allikas. Samas kontekstis märkisid Ungari ametiasutused ise, et korruptsioonikuritegudega seotud kriminaalmenetlusi algatatakse peamiselt uurimisasutuste kriminaaluurimise alusel, kusjuures enamiku uuritud juhtumeid avastab riiklik julgeolekuteenistus (salajase jälgimise teel). Teabel, mis saadakse tänu korruptsiooni avastamise abivahenditele (nagu varade deklaratsioonid, vihjeandjate teated ja registrid), on korruptsioonijuhtumite uurimises suhteliselt väike roll. (53)Riikliku maksu- ja tolliameti küsimuses märgib komisjon, et ka Ungari ise tunnistab, et selliseid kontrolle saab teha ainult juhul, kui uurimisasutus kahtlustab kuritegusid – mis kinnitab teates esitatud järeldusi. (54)Lisaks on oluline märkida, et järelevalvefunktsiooni täitvates riigiasutustes on toimunud poliitilisi ametissenimetamisi, mis tekitavad küsimusi nende asutuste erapooletuse kohta korruptsiooni avastamisel. Korruptsiooni soodustab ka sõltumatute kontrollimehhanismide puudulikkus ning tihedad sidemed poliitikute ja teatavate riiklike äriühingute vahel. (55)Argumentide kohta, mille Ungari on esitanud varade deklareerimise teemal, märgib komisjon, et parlamendiliikmete ja muude suure riskiga ametnike käitumisjuhendite, huvide konfliktide ja varade deklareerimise reeglite tulemusliku ja läbipaistva järelevalve, kontrolli ja täitmise tagamisega on endiselt probleeme. 2022. aasta juulis parlamendiliikmete varade deklareerimise reeglitesse tehtud muudatustega ei ole püütudki neid probleeme lahendada. Uute reeglite tulemusena muutuvad varade deklareerimise nõuded veelgi leebemaks võrreldes varasemate, kuni 31. juulini 2022 kehtinud nõuetega, kuna parlamendiliikmetel ei ole enam kohustust oma varade kohta aru anda. Et hinnata varade deklareerimise süsteemi tulemuslikkust, tuleks arvesse võtta üldist olukorda, milles sellist süsteemi kohaldatakse. Nagu on selgitatud nii teates, kavatsusavalduses kui ka siin eespool, tekitab Ungari olukord muret ja nõuab seetõttu terviklikumat varade deklareerimise süsteemi. (56)Teises vastuses viitas Ungari pooleliolevatele uurimistele suurkorruptsioonijuhtumites, mida ta mainis 2022. aasta õigusriigi olukorra aruande kontekstis. See näitab, et sisuliselt sai ta aru nii suurkorruptsiooni mõistest kui ka sellest, mille poolest see erineb pisikorruptsioonist, olenemata ELi või siseriiklikus õiguses esitatud korruptsioonikuritegude mõiste määratlusest. Kuigi komisjon väljendas esitatud teabe üle heameelt, ei piisa saadud teabest siiski selleks, et tõendada häid tulemusi kõrgete ametnike ja nende lähiringi kuuluvate inimestega seotud korruptsioonisüüdistuste uurimisel, mis on endiselt tõsine probleem. Seega ei saa teha järeldust, et Ungari on suurkorruptsiooni ennetamise ja kõrvaldamise asjus tõstatatud probleemid lahendanud. 4.Järeldus: komisjon hinnang õigusriigi põhimõtete rikkumise kohta (57)Eespool toodut arvesse võttes leiab komisjon, et küsimused, mis toodi esile teates ja mida korrati kavatsusavalduses, on endiselt aktuaalsed ja kujutavad endast õigusriigi põhimõtete süsteemset rikkumist tingimuslikkuse määruse artikli 2 punkti a tähenduses, eelkõige õiguskindluse põhimõtte ja täidesaatva võimu omavoli keelu põhimõtte rikkumist vastavalt tingimuslikkuse määruse artikli 4 lõikele 1, arvestades selle määruse artikli 3 punkti b. Need küsimused on seotud mitme olukorraga, mida on loetletud kõnealuse määruse artikli 4 lõikes 2, eelkõige: ·a) selliste avaliku sektori asutuste nõuetekohane toimimine, kes täidavad liidu eelarvet, [...] eelkõige avalike hangete [...] kontekstis;

·b) finantskontrolli, seiret ning auditit tegevate asutuste nõuetekohane toimimine ning tulemuslike ja läbipaistvate finantsjuhtimis- ja aruandlussüsteemide nõuetekohane toimimine; ·e) selliste kelmuste ja pettuste [...], korruptsioonijuhtude või muude liidu õiguse rikkumiste [uurimine] ja nende eest süüdistuse [esitamine], mis on seotud liidu eelarve täitmise või liidu finantshuvide kaitsmisega; ·h) muu olukord [...] seoses liidu eelarve usaldusväärse finantsjuhtimise või liidu finantshuvide kaitsmisega, mis käesoleval juhul väljendub alalõpmatus suutmatuses tagada, et riigihangete õigusraamistik ja tavad hoiaksid liidu vahendite haldamisel ära korruptsiooni ja muude rikkumiste ohu. 5.Muud menetlused ei võimalda liidu eelarvet tulemuslikumalt kaitsta 5.1. Komisjoni algne hinnang (58)Komisjon leiab, et ükski muu liidu õigusest tulenev menetlus ei võimaldaks tal liidu eelarvet tulemuslikumalt kaitsta kui tingimuslikkuse määruses sätestatud menetlus. Tuvastatud puudused, nõrkused, toimimispiirid ja riskid on laialt levinud ja omavahel läbi põimunud. Selle tulemusena ei saa muud menetlused olla tulemuslikumad kui tingimuslikkuse määruses sätestatud menetlus. Nõrkuste ja tõsiste rikkumiste tõttu on Ungarile üle kümne aasta antud soovitusi ja tehtud korrektsioone, eelkõige riigihangete valdkonnas. Ehkki iga kord, kui komisjon tuvastas riigihanke-eeskirjade või kohaldatava õiguse rikkumisi, astus ta liidu eelarve kaitseks samme, lähtudes liidu õigusaktides sätestatud korrast, esines Ungaris riigihangete valdkonnas aasta aasta järel ja programmiperiood programmiperioodi järel ikkagi jätkuvalt puudusi ja nõrkusi, mis mõjutasid liidu eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist ja liidu finantshuvide kaitset. (59)Komisjoni talituste korraldatud auditite ennetav lähenemisviis näitas ühelt poolt, et Ungari ei ole suutnud tagada liidu eelarve täitmise ja järelevalve eest vastutavate ametiasutuste tõhusat toimimist, ning teiselt poolt, et komisjon peab liidu eelarve kaitseks pidevalt, ulatuslikult ja tulevikku vaatavalt meetmeid võtma. (60)Mis puudutab äsjaseid reforme avalikes huvides tegutsevate usaldushalduste alal, siis muudes liidu õigusaktides sätestatud menetluste tagasiulatuv iseloom koos tõsise riskiga, et liidu vahendeid võidakse sihtotstarbeliselt eraldada ja välja maksta ilma huvide konflikti kontrollimata ja viisil, mis ei pruugi olla kooskõlas riigihanke-eeskirjadega, muudab tingimuslikkuse määruses kehtestatud menetluse kõige tulemuslikumaks liidu eelarve kaitse vahendiks. (61)Isegi kui oleks võimalik kasutada muid vahendeid, mis on ette nähtud valdkondlike õigusnormide alusel, nagu komisjoni talituste korraldatavad auditid, mille käigus võidakse tuvastada õigusnormide rikkumisi, mida Ungari ametivõimud ei ole ära hoidnud, avastanud ega kõrvaldanud, on need meetmed üldjuhul seotud kuludega, mis on komisjonile juba deklareeritud. Ka finantskorrektsioonid ei ole sel juhul piisavad parandusmeetmed, sest need ei ole põhimõtteliselt ennetavat laadi ega pruugi alati olla seotud süsteemsete probleemidega. (62)Isegi komisjoni ennetav lähenemisviis, näiteks komisjoni talituste korraldatavad ennetavad auditid, piirduks üksnes konkreetsete fondidega, mis on seotud kohaldatavate valdkondlike eeskirjadega. Peale selle ei võimaldaks niisugune lähenemisviis komisjonil eelarvet tulemuslikumalt või piisavalt tulemuslikult kaitsta, kuna see keskenduks konkreetsetele programmidele, käsitlemata kõiki tuvastatud nõrkusi. (63)Neid nõrkusi võimendavad omakorda juhtumite uurimise ja isikute vastutusele võtmisega seotud probleemid ning korruptsioonivastase raamistiku piirid. Need probleemid ja piirid on eriti asjakohased juhul, kui OLAFi uuritavad projektid eemaldatakse liidu rahastatavate projektide hulgast, sest see tähendab üldiselt, et nõrkuse algpõhjusega ei tegelda ja see kordub. (64)Praktikas viivad need asjaolud järeldusele, et rikkumised võivad ühtlasi puudutada olulist osa sellistest toimingutest, mida ei ole uuritud ega auditeeritud, kuna juhul, kui rikkumised ka avastatakse, asendatakse liidu vahendid riiklike vahenditega, mis jõuavad tõenäoliselt oma ettenähtud saajateni, ilma et see tooks toimepandud haldus- või kriminaalõigusrikkumiste eest tingimata kaasa konkreetseid tagajärgi, ning see võimaldab rikkumisi jätkata või korrata muude toimingute puhul, mida ei uurita ega auditeerita, ning mitte kehtestada mõjusaid ja hoiatavaid meetmeid, nagu on nõutud ELi toimimise lepingu artikli 325 lõikes 1. (65)Samamoodi võiksid kelmuste ja pettuste, korruptsiooni või muude asjakohaste liidu õiguse rikkumiste või liidu finantshuve kahjustavate kuritegude nõuetekohast uurimist põhimõtteliselt parandada kokkulepped, tegevuskavad ja muud vahendid. Kuna aga puuduvad tõendid nende tulemusliku rakendamise kohta, ei saa järeldada, et sellised vahendid pakuksid kaitset tõsiste riskide eest, mis ähvardavad liidu eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist ja liidu finantshuve. (66)Kokkuvõttes puudutavad komisjoni kahtlused Ungari puhul mitut liidu eelarve täitmise põhivaldkonda ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete järgimist ning kujutavad endast kumulatiivselt tõsist ohtu liidu finantshuvidele. Liidu eelarve täitmises on Ungaris tõepoolest küsimusi, mida struktuuriliste, õiguslike või praktiliste piiride tõttu või asjaolude tõttu, mis takistavad kelmuste, pettuste ja muude rikkumiste avastamist, uurimist ja kõrvaldamist, ilmselt nõuetekohaselt ei uurita; see kujutab endast üldist olukorda, mis võib otseselt ja tõsiselt mõjutada liidu finantshuve. Sellega seoses on kindlaks tehtud probleemid nii levinud ja nii tõsised, et üldised finantsriskid liidu eelarvele ja liidu finantshuvidele ületavad riske, mida saab käsitleda muudes valdkondlikes õigusaktides sätestatud menetluste kohaselt. Seetõttu leiab komisjon, et kuna need küsimused on nii keerukad ja omavahel läbi põimunud, ei võimalda ükski muu liidu õigusaktides sätestatud menetlus tal liidu eelarvet tulemuslikumalt kaitsta. 5.2. Ungari esitatud märkused (67)Ungari väitis, et määrus nr 1060/2021 (ühissätete määrus) sisaldab selliseid meetmeid nagu maksetähtaegade arvestamise katkestamine, maksete peatamine ja finantskorrektsioonid, mis on liidu eelarve kaitsmiseks tulemuslikud ja sobivad. Samuti viitas Ungari muudele komisjoni käsutuses olevatele vahenditele, millega tagada liidu finantshuvide kaitse partnerluslepingu vastuvõtmise, struktuurifondide programmide ning taaste- ja vastupidavusrahastu kontekstis. Peale selle väitis Ungari, et riigihanke-eeskirjade ning nende tõlgendamise ja praktilise kohaldamise vallas saab komisjon sekkuda ka rikkumismenetluse kaudu. 5.3. Komisjoni hinnang (68)Komisjon ei nõustu Ungari väitega, et muud liidu meetmed võiksid liidu eelarvet paremini kaitsta. Määruses 1060/2021 (ühissätete määrus) sätestatud finantsmeetmete kohaldamise kohta märgib komisjon, et need meetmed piirduvad määratluse kohaselt sellise kohaldamisala ja selliste kriteeriumidega, mis sisalduvad kõnealuses valdkondlikus määruses ning mis ei võimalda niisugust üldist ennetavat ja süsteemset kaitset, mida võimaldab tingimuslikkuse määrus. Tingimuslikkuse määruse üldise ennetava mõõtme olulisust on kinnitanud ka Euroopa Kohus. Ühissätete määruses sätestatud eeltingimuste täitmise ja järelevalve kohta märgib komisjon esmalt, et kuigi ühissätete määruse artikli 15 kohaselt on mõne eeltingimuse täitmata jätmise ainus tagajärg see, et komisjon ei hüvita deklareeritud kulusid, annab tingimuslikkuse määrus liidu eelarve kaitsmiseks rohkem võimalusi, sealhulgas ühe või mitme programmi heakskiitmise peatamine ning jagatud eelarvetäitmise raames võetud kulukohustuste peatamine. Vastupidiselt ühissätete määruse artiklis 15 sätestatud menetlusele hõlmab see ka eelmakseid. Lisaks on eeltingimused, mis võivad käesoleval juhul tähtsust omada – eelkõige „Tõhusad riigihanketuru seiremehhanismid“ ja „Põhiõiguste harta tõhus kohaldamine ja rakendamine“ –, oma ulatuselt teistsugused ja kitsendavamad kui tingimuslikkuse määruses sätestatu. (69)Mis puutub riigihanke-eeskirjade kohaldamist ja tõlgendamist käsitlevatesse rikkumismenetlustesse, siis on tingimuslikkuse määruse põhjenduses 17 selgitatud, et tingimuslikkuse määruse artikli 6 lõikes 1 osutatud „õigusaktid“ tähendavad finantsõigusakte ja sektoripõhiseid õigusakte. Rikkumismenetlusi, mis ei põhine seadusandlikul aktil, vaid otseselt esmastel õigusaktidel (ELi toimimise lepingu artiklil 258), ei saa pidada tingimuslikkuse määruse artikli 6 lõike 1 tähenduses asjakohasteks. (70)Taaste- ja vastupidavusrahastu puhul sisaldab määrus (EL) 2021/241 liidu finantshuvide kaitsega seotud sätteid, mida liikmesriik peab rahastu raames võetavate meetmete rakendamisel järgima. Lisaks jääb määruse (EL) 2021/241 artikli 22 lõike 1 kohaselt esmane vastutus liidu ja siseriikliku õiguse järgimise eest nende meetmete rakendamisel liikmesriikidele, samas kui komisjon võib võtta tagantjärele parandusmeetmeid liidu finantshuve mõjutavate pettuste ja kelmuste, korruptsiooni ja huvide konfliktide korral, mida liikmesriik ei ole kõrvaldanud, või kõnealuse määruse artikli 22 lõike 5 kohase laenu- või rahastamislepingust tuleneva kohustuse tõsise rikkumise korral. Veelgi olulisem on, et Ungari taastekava ei ole veel vastu võetud ning selle sisu ja suutlikkus kaitsta liidu finantshuve sõltub tegelikest meetmetest, mis selles sisalduvad, aga ka sellest, kuidas Ungari neid meetmeid rakendab.

(71)Eespool öeldut arvesse võttes leiab komisjon, et ükski muu liidu õigusest tulenev menetlus ei võimaldaks tal kaitsta liidu eelarvet tulemuslikumalt kui tingimuslikkuse määruses sätestatud menetlus. 6.Ungari esitatud üldised märkused (72)Lisaks argumentidele, mille Ungari esitas komisjoni tõstatatud konkreetsete küsimuste kohta, esitas Ungari ka üldisi märkusi, milles ta vaidlustas mitu menetluse elementi. Eelkõige väitis ta, et komisjoni poolt Ungari suhtes menetluse algatamine ei põhinenud piisavatel faktilistel või õiguslikel alustel, ning vaidlustas eelkõige komisjoni kasutatud allikate usaldusväärsuse. Samuti väitis ta, et komisjon ei taganud liikmesriikide vahel diskrimineerimisest hoidumist ja võrdset kohtlemist, viidates sellega eelkõige teiste liikmesriikide tulemustele ühtse turu tulemustabelis ja Euroopa poolaasta raames antud soovitustele riigihangete raamistiku tugevdamise, korruptsioonivastaste raamistike loomise ja prokuratuuri sõltumatuse tagamise kohta. Peale selle väitis ta, et komisjon ei võtnud nõuetekohaselt arvesse Ungari õigussüsteemi eripära, mis näeb õigusriigi põhimõtete rakendamisel ette teatava kaalutlusruumi. Lisaks väitis ta, et selles kontekstis tuleks kohaldada õigust kaitsele kriminaalmenetluses ja konkurentsimenetluses ning et komisjon ei ole neid õigusi austanud. (73)Oma teises vastuses kritiseeris Ungari, et 20. juuli kavatsusavaldus oli saadetud, ilma et oleks arvesse võetud komisjonile 19. juulil esitatud 14 parandusmeedet. Neist 12 meetme puhul võttis Ungari kohustuse need tingimusteta ja tähtajatult säilitada. Seega, väitis ta, oleks komisjon pidanud enne selle kirja saatmist neid kohustusi oma hinnangus arvesse võtma, eelkõige ka seetõttu, et tingimuslikkuse määruses ette nähtud ühekuuline tähtaeg kirja saatmiseks on soovituslik. Veel leidis ta, et kavandatud meetmed, mis olid seotud tema kavandatava taastekava esialgsete vahe-eesmärkidega, oleks tulnud heaks kiita parandusmeetmetena, ning väitis, et ei tingimuslikkuse määrus ega selle kohaldamise suunised ei nõua konkreetset vormi, milles parandusmeetmeid tuleks menetluse käigus välja pakkuda. Selle põhjal väitis ta, et komisjon on tõsiselt rikkunud komisjoni ja liikmesriigi vahelise lojaalse koostöö põhimõtet ning ka objektiivse, erapooletu ja õiglase hindamise nõuet, mis on sätestatud tingimuslikkuse määruses. Komisjoni märkused (74)Komisjon leiab, et Ungari esitatud argumendid on alusetud, kuna komisjon viis läbi põhjaliku kvalitatiivse hindamise, mis oli objektiivne, erapooletu, õiglane ja liikmesriikide võrdõiguslikkust austav. Komisjon võttis nõuetekohaselt arvesse mitmest kättesaadavast allikast pärit teavet, et asjakohaseid õigusriigi põhimõtete rikkumisi tuvastada, ristkontrollida ja hinnata kooskõlas tingimuslikkuse määrusega, nagu seda on tõlgendanud Euroopa Liidu Kohus, sealhulgas teavet, mille Ungari esitas oma vastuses teabenõudele. Sellega seoses rõhutab komisjon, et iga juhtumit ning selle tõendite valikut ja ulatust hinnatakse asja sisu põhjal, võttes arvesse kõiki asjakohaseid olusid. Kuigi on tõsi, et üksikuid näitajaid vaadates võivad teised liikmesriigid teatud aspektides mõnel juhul olla kehvemad kui Ungari, on komisjoni hinnang põhjalik kvalitatiivne hinnang, milles võetakse arvesse asjakohast õiguslikku ja institutsioonilist konteksti ning kogutakse kokku mitmest allikast pärit teave, näitajad ja tähelepanekud, et saada Ungari olukorrast ülevaade, mis on täielikum, kui saanuks üksikute näitajate põhjal. (75)Teates ja kavatsusavalduses selgitati, et asjaolu, et probleemid on püsinud enam kui kümme aastat, näitab, et liidu rahaliste vahendite usaldusväärne finantsjuhtimine on endiselt ohus, millega rikutakse liidu õigust, ning et Ungari ametiasutused ei ole senini suutnud neid rikkumisi ära hoida või kõrvaldada ning liidu finantshuve tulemuslikult kaitsta. Sellest lähtudes leidis komisjon, et kui küsimuse tulemuslikuks lahendamiseks kiiremas korras täiendavaid meetmeid ei võeta, ei ole alust eeldada, et olukord märkimisväärselt paraneks. (76)Viimasena olgu märgitud, et komisjon austas nõuetekohaselt Ungari õigust kaitsele kooskõlas tingimuslikkuse määruse nõuete ja liidu õiguse põhimõtetega: ta esitas selgelt oma murekohad ja menetluse algatamise põhjused, andis Ungarile võimaluse esitada menetluse igas etapis märkusi ning võttis Ungari esitatud märkusi ja esimeses ja teises vastuses välja pakutud parandusmeetmeid nõuetekohaselt arvesse. (77)Mis puutub Ungari poolt 19. juulil 2022 välja pakutud meetmetesse või tegevustesse, siis on Ungari esitatud väited mitmel põhjusel alusetud. Esiteks ei pakutud parandusmeetmeid välja koos märkustega teatekirja kohta ega selles teatekirjas esitatud tähtaja jooksul, nagu on sätestatud tingimuslikkuse määruse artikli 6 lõigetes 5 ja 9, vaid hiljem. Teiseks ei tähenda asjaolu, et tingimuslikkuse määruse artikli 6 lõikes 6 sätestatud tähtaeg on soovituslik, seda, et komisjon oleks kohustatud seda tarbetult pikendama. Selline pikendamine on võimalik, kui seda õigustab vajadus analüüsida märkusi ja parandusmeetmete piisavust, need aga tuleb esitada õigeaegselt. Oma kavatsusavalduses palus komisjon Ungaril esitada kavandatud parandusmeetmete kohta võimalikult varakult täiendavaid üksikasju nii nende laadi kui ka mitmesuguste nende edendamiseks kasutatavate vahendite kohta. Eelkõige parandusmeetme kohta, mis puudutas prokuratuuri otsuste kohtuliku kontrolli muutmist, mida arutati taastekava raames, märkis komisjon selgelt, et tal on mitu reservatsiooni tehniliste aspektide suhtes, mis võivad kahjustada selle tulemuslikkust. Seega ei olnud komisjonil selles etapis mingit põhjust kavatsusavalduse saatmisega viivitada. Ning viimasena olgu märgitud, et need parandusmeetmed on nüüd täielikult asendatud teises vastuses ametlikult esitatud meetmetega, sealhulgas septembri kirjas esitatud täiendavate kohustustega. (78)Lisaks selgitas komisjon oma kavatsusavalduses üheselt mõistetavalt, et selleks, et parandusmeetmeid, sealhulgas vajaduse korral õigusakti eelnõusid, saaks pidada tingimuslikkuse määruse kohaldamisel piisavaks, tuleks need tingimuslikkuse määruse kohase menetluse raames esitada tingimusteta ning nende sisu ja rakendamise ajakava peaks olema piisavalt täpne ning need ei tohiks olla ajaliselt piiratud. Paljudel juhtudel sisaldas esimene vastus viiteid Ungari taastekava kavandis kaalutud ettepanekutele. Pelgalt viiteid taastekava kavandi vahe-eesmärkidele ei saa käsitada tingimuslikkuse määruse menetluse raames selle artikli 6 lõike 5 kohaselt esitatud parandusmeetmetena. Samal ajal ei olnud komisjonil võimalik hinnata, kas need oleksid teates esitatud järeldustele reageerimiseks piisavad, et neid oma kavatsusavalduses välja pakutud meetmetes arvesse võtta. 7.Ungari esitatud parandusmeetmed ja nende piisavuse analüüs tingimuslikkuse määruse alusel 7.1. Ungari esitatud parandusmeetmed (79)Tingimuslikkuse määruse artikli 6 lõikes 6 on sätestatud, et „[o]tsustades selle üle, kas esitada ettepanek asjakohaste meetmete võtmise rakendusotsuse kohta, võtab komisjon arvesse asjaomase liikmesriigi esitatud teavet ja tehtud märkusi ning ette pandud parandusmeetmete piisavust.“ (80)Oma esimeses vastuses ning 30. juuni ja 5. juuli 2022. aasta lisakirjades ei esitanud Ungari tingimuslikkuse määruse järgi piisavalt asjakohaseid parandusmeetmeid. (81)19. juulil 2022 saatis Ungari veel ühe kirja, milles pakkus välja hulga parandusmeetmeid teates kirjeldatud probleemide lahendamiseks, ent kuna see kiri saabus alles menetluse hilises etapis, ei saanud seda esimese vastuse hindamisel arvesse võtta. (82)Teises vastuses esitas Ungari mitu parandusmeedet, täiendades neid septembri kirjas esitatud täiendavate kohustustega, väites, et need lahendavad piisavalt kõik komisjoni teates tõstatatud probleemid. Need parandusmeetmed on järgmised: i. liidu vahendite rakendamisega seotud ebaseadusliku tegevuse ja õigusnormide rikkumiste ennetamise, avastamise ja kõrvaldamise tugevdamine äsja loodud ametialase aususe ameti kaudu; ii. korruptsioonivastane rakkerühm; iii. korruptsioonivastase raamistiku tugevdamine; iv. selle tagamine, et liidu toetuse kasutamine avalikes huvides tegutsevate usaldushalduste poolt oleks läbipaistev;

v. erimenetluse kehtestamine teatavate kuritegude puhul, mis on seotud avaliku võimu teostamise või riigivara haldamisega; vi. auditi- ja kontrollimehhanismide tugevdamine, et tagada ELi toetuse nõuetekohane kasutamine; vii. liidu vahenditest rahastatavate ühe pakkujaga hankemenetluste osakaalu vähendamine; viii. riigieelarvest rahastatavate ühe pakkujaga hankemenetluste osakaalu vähendamine; ix. ühe pakkujaga menetlustest teatamise vahendi väljatöötamine, et jälgida ühe pakkujaga lõppenud riigihankeid ja anda neist teada; x. läbipaistvuse suurendamiseks elektroonilise riigihangete süsteemi väljatöötamine; xi. tulemusraamistiku väljatöötamine, et hinnata riigihangete tõhusust ja kulutasuvust; xii. tegevuskava vastuvõtmine, et suurendada konkurentsi riigihangete valdkonnas; xiii. mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele riigihanketavasid tutvustava koolituse pakkumine; xiv. mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele riigihangetes osalemisega kaasnevate kulude hüvitamiseks ette nähtud toetuskava loomine; xv. ARACHNE kasutamine; xvi. koostöö tugevdamine OLAFiga ning xvii. sellise seadusandliku akti vastuvõtmine, millega tagatakse avaliku sektori kulutuste suurem läbipaistvus. 7.2.Komisjoni hinnang parandusmeetmetele (83)Komisjonil on hea meel, et Ungari esitas parandusmeetmed, mille abil lahendada teates tõstatatud probleeme, mis puudutavad süsteemset õigusnormide rikkumist, puudusi ja nõrkusi riigihangetes, huvide konflikti ohtu ning murekohti seoses avalikes huvides tegutsevate usaldushaldustega, samuti rikkumiste uurimist ja isikutele süüdistuse esitamist puudutavate täiendavate põhjustega ja korruptsioonivastase raamistikuga. Üldiselt on Ungari võtnud kohustuse (nagu on märgitud tema teises vastuses) säilitada parandusmeetmed (ja nendega seotud õigusaktid) tingimusteta ja ajaliste piiranguteta ning tagada nendes sätestatud normide nõuetekohane täitmine. (84)Mis puudutab kavandatud parandusmeetmete hindamist, siis leiab komisjon, et kuna Ungaris tuvastatud konkreetsed probleemid on seotud nii õigusraamistiku kui ka suures osas tavaga, ei saa nõuetekohaselt hinnata seda, kas meetmetega saavutatakse eesmärk lõpetada õigusriigi põhimõtete rikkumine ja/või sellega seotud riskid liidu eelarve usaldusväärsele finantsjuhtimisele ja liidu finantshuvidele, teadmata kõiki konkreetsete meetmete üksikasju ja mitte enne seda, kui teatavad põhielemendid on tegelikult rakendatud. Ungari peab paljude eespool nimetatud kavandatud parandusmeetmete puhul täpsustama mitmeid üksikasju ja läbima olulised etapid kuni 19. novembrini 2022 (mil peaks alustama tööd ametialase aususe amet), nagu on märgitud Ungari poolt 22. augustil esitatud parandusmeetmete ajakavas. 7.2.1.Hinnang parandusmeetme kaupa i. Ametialase aususe amet (85)Ungari valitsus on võtnud kohustuse luua ametialase aususe amet, et parandada liidu rahalise toetuse rakendamisega seotud pettuste, huvide konfliktide ja korruptsiooni ning ebaseadusliku tegevuse ja õigusnormide rikkumise ennetamist, avastamist ja kõrvaldamist. (86)Tegemist on põhiparandusmeetmega, mille eesmärk on tegeleda eespool nimetatud probleemide ja täiendavate põhjustega (vt 2. ja 3. osa). Kavandatav parandusmeede sisaldab erinorme ametialase aususe ameti nõukogu ametisse nimetamise ja nn kvalifitseerimiskomisjoni kaasamise kohta, mille eesmärk on tagada, et ametialase aususe amet ja selle nõukogu liikmed on täiesti sõltumatud: kandidaadid valitakse välja pärast avalikku kandideerimiskutset, lähtudes kandidaatide ametialastest oskustest, kvalifikatsioonist, ulatuslikust ja vaieldamatust kogemusest ja mainest – sealhulgas rahvusvahelisel tasandil – riigihangete ja korruptsioonivastase võitlusega seotud õigus- ja finantsküsimustes ning nende tõendatud pädevusest sellistes valdkondades. Nõukogu liikmed nimetatakse ametisse alles pärast kvalifitseerimiskomisjoni siduvat arvamust. Nii kvalifitseerimiskomisjoni kui ka nõukogu liikmete suhtes kohaldatakse rangeid huvide konflikti norme. Ametialase aususe ametile antakse ka ulatuslikud volitused, sealhulgas järgmised: õigus anda avaliku sektori hankijatele korraldus hankemenetlus peatada (kuni kaheks kuuks); õigus taotleda, et haldusjuurdlusorgan viiks läbi uurimise; õigus soovitada, et konkreetsed ettevõtjad jäetaks liidupoolsest rahastamisest teatava ajavahemiku jooksul kõrvale; õigus anda asjaomastele riiklikele asutustele või organitele korraldus täita oma järelevalve- või kontrolliülesandeid, eelkõige kontrollida liidu vahendite haldamisega seotud huvide konflikti deklaratsioone ja kahtlusi; õigus taotleda juurdepääsu kõigile asjakohastele toimikutele, sealhulgas neile, mis puudutavad käimasolevaid või tulevasi riigihankemenetlusi; õigus soovitada, et avaliku sektori hankijad kasutaksid konkreetse hanke või hankemenetluste kategooria puhul konkreetset menetlust; õigus algatada asjaomastes riiklikes asutustes või organites menetlusi, et tuvastada võimalik ebaseaduslik tegevus või õigusnormide rikkumine; õigus kontrollida varadeklaratsioone; õigus taotleda ametiasutuste kõigi selliste riigihankemenetlustega seotud otsuste kohtulikku kontrolli, mis hõlmavad liidu toetust ja mille suhtes võidakse kohaldada kohtulikku kontrolli, jne. Samuti koostab amet oma tegevuse kohta aastaaruanded, mis sisaldavad muu hulgas lepingute koondumise analüüsi, raamlepingute kasutamise tava hinnangut, analüüsi selle kohta, kuidas olemasolev kontrollisüsteem aitab tuvastada ja tulemuslikult ennetada korruptsiooni, pettuse ja huvide konflikti ohtu (ning seda, kuidas selliseid juhtumeid avastada ja käsitleda) ning soovitusi tuvastatud küsimuste kohta. Aastaaruanne avaldatakse ja valitsus on kohustatud kirjalikult selgitama, mida ta ametialase aususe ameti järelduste alusel ette võtab. Kavandatud parandusmeede sisaldab ka üksikasjalikku ajakava koos erinevate rakendamisetappidega, sealhulgas konsulteerimist komisjoni ja OECDga õigusakti eelnõu(de) üle, millega luuakse ametialase aususe amet ja mis sisaldab täiendavaid vajalikke üksikasju eespool nimetatud elementide kohta. Ametialase aususe ameti tegevuse algus, mis on selle parandusmeetme peamine rakendamisetapp, nagu on esitatud lisas, on planeeritud 19. novembrile 2022.

(87)Arvestades ameti olulisust uue põhielemendina kogu süsteemi juhtimises, siis juhul, kui seda meedet täpsustatakse nõuetekohaselt üksikasjalike normidega ja rakendatakse nii, nagu on kavandatud Ungari esitatud parandusmeetmes (sealhulgas septembri kirjas sisalduvad täiendavad kohustused), viisil, millega tagatakse, et ametil on kohapeal täielik sõltumatus ja reaalsed volitused seoses kõigi menetlustega, mis võivad tegelikult või potentsiaalselt mõjutada liidu eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist või liidu finantshuve, aitaks ametialase aususe amet suurendada põhimõtteliselt konkurentsi riigihankemenetlustes, hoiaks ära või vähendaks huvide konflikti ohtu ning parandaks üldiselt pettuste, korruptsiooni, huvide konfliktide ja muude liidu õiguse rikkumiste ennetamist, avastamist ja kõrvaldamist Ungari riigihankesüsteemis, mis muudaks liidu rahaliste vahendite kasutamise usaldusväärsemaks ja tõhusamaks. Ametialase aususe amet tugineb kohtuotsustega tuvastatud faktidele, ta saab pöörduda kohtusse ja tema enda otsused on allutatud kohtulikule kontrollile. Seepärast väljendab komisjon heameelt Ungari septembri kirjas võetud täiendava kohustuse üle, mille järgi kõik Ungari kohtud, kes menetlevad tsiviil-, haldus- ja kriminaalasju, sealhulgas neid, mis on olulised liidu finantshuvide kaitsmiseks, järgivad sõltumatuse ja erapooletuse nõudeid ja on kehtestatud seadusega kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõikega 1 ja asjakohase ELi acquis’ga. ii. Korruptsioonivastane rakkerühm (88)Ungari valitsus kohustus looma 1. detsembriks 2022 korruptsioonivastase rakkerühma, millel on järgmised ülesanded: a) analüüsida olemasolevaid korruptsioonivastaseid meetmeid ja koostada ettepanekud korruptsiooni avastamise, uurimise, selle eest vastutusele võtmise ja karistamise parandamise kohta; b) teha ettepanekuid meetmete kohta, mille eesmärk on parandada korruptsiooni ennetamist ja avastamist; c) koostada aastaaruanne, milles analüüsitakse korruptsiooni ja korruptiivsete tavadega seotud riske ja suundumusi ning teha selles ettepanekuid tulemuslike vastumeetmete ja parimate tavade kohta ja hinnata nende tulemuslikku rakendamist. Valitsus arutab aruannet ja selles sisalduvaid ettepanekuid kahe kuu jooksul ning kui ta ettepaneku kohta otsust ei tee, saadab ta rakkerühma esimehele oma otsuse üksikasjaliku põhjenduse. Rakkerühma õigusraamistik lisatakse ametialase aususe ameti loomist käsitlevale seadusele (vt eespool kirjeldatud parandusmeede i) ning ametialase aususe ameti esimees on rakkerühma esimees. Rakkerühma tegevusse kaasatakse asjaomased valitsusvälised osalejad, kes on tõendatavalt sõltumatud valitsusest, avaliku sektori asutustest, erakondadest ja ärihuvidest ning kes on aktiivsed korruptsioonivastase võitluse valdkonnas, ning tagatakse nende täielik, struktureeritud ja tulemuslik osalemine: selliste liikmete arv on 50 % rakkerühma liikmetest, lisaks esimees, ning neil on õigus koostada variaruanne. Kui 50 % esindatust ei ole võimalik saavutada, muudetakse selliste liikmete hääleõigust nii, et see annaks 50 % häältest, lisaks esimees. Rakkerühm peab oma esimese koosoleku enne 15. detsembrit 2022. Ta võtab vastu esimese aruande 2022. aasta kohta ja saadab selle valitsusele 15. märtsiks 2023. Valitsuse 15. juuli 2022. aasta otsusega 1337/2022 loodud korruptsioonivastase rakkerühma tegevus lõpetatakse ja valitsuse otsus tunnistatakse kehtetuks. Selle meetme põhielement on valitsuse otsus, millega tunnistatakse varasem otsus kehtetuks ning nähakse ette ametialase aususe ameti ja korruptsioonivastase rakkerühma loomise ajakava ja ülesanded. Samuti on selle parandusmeetme peamiseks rakendamisetapiks ameti loomist käsitleva seaduseelnõu esitamine 30. septembriks 2022 Ungari Rahvuskogule, nagu on esitatud lisas, sest sellega kehtestatakse rakkerühma õigusraamistik. (89)Komisjon märgib positiivse asjaoluna, et parandusmeetme eesmärk on tagada korruptsioonivastases võitluses tõeliselt aktiivsete valitsusväliste osalejate täielik, struktureeritud ja tulemuslik osalemine koos valitsuse esindajatega; see on komisjoni jaoks oluline element. Lisaks kohustub Ungari seaduseelnõu ettevalmistamisel pidama ulatuslikke ja sisulisi konsultatsioone riiklike ja rahvusvaheliste sidusrühmadega, sealhulgas komisjoniga. Kui seda parandusmeedet täpsustatakse nõuetekohaselt üksikasjalike normidega ja rakendatakse vastavalt, saaks selle abil põhimõtteliselt lahendada tõstatatud küsimused, mis puudutavad liidu finantshuvide kaitsega seotud õigusrikkumiste ebatõhusat uurimist ja nende eest süüdistuse esitamist või karistamist ning riigihankesüsteemi süsteemseid nõrkusi. iii. Korruptsioonivastase raamistiku tugevdamine (90)Selle parandusmeetmega (sealhulgas septembri kirjas esitatud täiendavad kohustused) kohustus Ungari valitsus võtma 30. septembriks 2022 vastu pettuse- ja korruptsioonivastased strateegiad, milles määratakse kindlaks liidu rahalise toetuse rakendamisega seotud üksuste ülesanded seoses pettuste, huvide konflikti ja korruptsiooni ennetamise, avastamise ja kõrvaldamisega. Strateegiad hõlmavad pettuste, huvide konfliktide ja korruptsiooniga seotud põhiriskide, -tegurite ja peamiste tavade hindamist. Ungari valitsus võtab samuti kohustuse võtta 30. juuniks 2023 vastu uus riiklik korruptsioonivastane strateegia ja tegevuskava, pöörates erilist tähelepanu suurkorruptsiooni vastase võitluse institutsioonilise ja normatiivse raamistiku tugevdamisele, suurendades avaliku sektori asutuste töö läbipaistvust, sealhulgas kõrgemal poliitilisel tasandil. Korruptsioonivastane rakkerühm osaleb riikliku korruptsioonivastase strateegia ja tegevuskava ettevalmistamises ning nende rakendamise järelevalves. Septembri kirjas võetud kohustuste kohaselt sisaldab tegevuskava erimeetmeid, mille eesmärk on kehtestada hiljemalt 1. oktoobriks 2023 tulemuslik, proportsionaalne ja hoiatav karistuste kord, sealhulgas haldus- ja kriminaalkaristused vara deklareerimise süsteemi kohaste kohustustega seotud tõsiste rikkumiste korral. Lisaks kohustub Ungari rakendama 30. juuniks 2023 täielikult kõik riikliku korruptsioonivastase strateegia (2020–2022) meetmed. Septembri kirjas võttis Ungari ka täiendavaid kohustusi seoses varadeklaratsioonide isikulise ja esemelise kohaldamisalaga. Ungari kohustus esitama Rahvuskogule õigusakti eelnõu (mis jõustub 1. novembril 2022), millega laiendatakse vara deklareerimise süsteemi isikulist kohaldamisala i) isikutele, kellele on 2018. aasta CXXV seaduse (valitsusasutuste halduse kohta) artiklite 183 ja 184 kohaselt usaldatud kõrgema tasandi poliitilised ülesanded, ja nende sugulastele, kes elavad koos asjaomase isikuga samas leibkonnas, ning ii) Ungari Rahvuskogu liikmetele ja nende sugulastele, kes elavad koos asjaomase isikuga samas leibkonnas. Esemelist kohaldamisala kohustus Ungari laiendama nii, et see hõlmaks lisaks tuludele ka varasid. Lisaks kohustus Ungari septembri kirjaga looma (31. märtsiks 2023) süsteemi, kuhu varadeklaratsioonid esitatakse elektrooniliselt digitaalkujul, et neid säilitada andmebaasis, milles saab teha otsinguid tasuta, ilma et oleks vaja end registreerida. Lisaks kohustus Ungari septembri kirjas pidama komisjoniga ulatuslikke konsultatsioone kõigi eespool nimetatud punktidega seotud õigusaktide eelnõude ettevalmistamisel. Ametialase aususe ametile tehakse ülesandeks vaadata läbi õigusraamistik ja varadeklaratsioonide süsteemi toimimine, sealhulgas selle ulatus ja kontrolliprotsessid, mis lisatakse aruandesse 31. detsembriks 2023. Selle parandusmeetme põhietapid, nagu on esitatud lisas, on tulemuslike pettuse- ja korruptsioonivastaste strateegiate vastuvõtmine 30. septembriks 2022 ning varadeklaratsioonide isikulise ja esemelise kohaldamisala laiendamist puudutavate normide vastuvõtmine Ungari Rahvuskogus, nagu on kirjeldatud parandusmeetmes ja septembri kirjas, jõustumisega 1. novembril 2022. (91)Komisjon leiab, et see parandusmeede, mida on täiendatud septembri kirjas võetud lisakohustustega, hõlmab mitmeid positiivseid elemente, nagu kohustus võtta vastu sellised pettuse- ja korruptsioonivastased strateegiad, mis hõlmavad ka kõiki liidu vahendite rakendamisega seotud asutusi, praeguse korruptsioonivastase strateegia (2020–2022) rakendamise seisu esitamine, varadeklaratsioonide isikulise ja esemelise kohaldamisala laiendamine, karistuste ja konkreetsete meetmete kehtestamine, et suurendada varadeklaratsioonide läbipaistvust. Sellega seoses peaks eespool nimetatud andmebaas olema üldsusele kättesaadav. Lisaks peaks ametialase aususe ametil olema õigus algatada kõikidel juhtudel ka omal algatusel varade kontrollimise protsess. Üldiselt leiab komisjon, et kui seda parandusmeedet täpsustatakse nõuetekohaselt üksikasjalike normidega ja rakendatakse vastavalt , saaks selle abil põhimõtteliselt lahendada tõstatatud probleemid, mis puudutavad liidu finantshuvide kaitsega seotud õigusrikkumiste ebatõhusat uurimist ja nende eest süüdistuse esitamist või karistamist ning riigihankesüsteemi süsteemseid nõrkusi. iv. Avalikes huvides tegutsevad usaldushaldused (92)Selle parandusmeetmega on Ungari valitsus võtnud 30. septembriks 2022 kohustuse a) võtta vastu muutmisakt, et tagada riigihanke-eeskirjade üldine kohaldamine avalikes huvides tegutsevate usaldushalduste ja nende asutatud või hallatavate juriidiliste isikute suhtes, b) võtta vastu muutmisakt, et tagada täielik vastavus finantsmääruse artiklile 61 ning juhiste ja tavade kooskõla komisjoni suunistega huvide konfliktide vältimise ja haldamise kohta finantsmääruse alusel, et parandada ja täpsustada avalikes huvides tegutsevate usaldushaldustega seotud huvide konflikti üldnorme. Selle parandusmeetme peamine rakendamisetapp, nagu on esitatud lisas, on mõlema eespool nimetatud muutmisakti vastuvõtmine 30. septembriks 2022. (93)Komisjon leiab, et kui Ungari pakutud parandusmeedet täpsustatakse nõuetekohaselt üksikasjalike normidega ja rakendatakse vastavalt, saaks sellega põhimõtteliselt lahendada tõstatatud probleemid, kuna see võimaldab riigihanke-eeskirjade üldist ja tingimusteta kohaldamist avalikes huvides tegutsevate usaldushalduste ja nende hallatavate üksuste suhtes (kõiki neid käsitatakse riigihanke-eeskirjade kohaldamisel avaliku sektori hankijatena) ning kuna parandusmeetmega kehtestatakse selliste üksuste ja nende juhtorganite liikmete jaoks selged huvide konflikte käsitlevad normid. v. Prokuratuuri otsuste kohtulik kontroll (94)Ungari valitsus on kohustunud muutma kriminaalmenetluse seadustikku, et kehtestada menetlus seoses erikuritegudega, mis on seotud avaliku võimu teostamise või riigivara haldamisega. Menetlusega nähakse ette prokuratuuri või uurimisasutuse otsuse kohtulik kontroll kuriteoteate alusel kriminaalmenetluse alustamata jätmise või kriminaalmenetluse lõpetamise korral (s.t kriminaalmenetluse lõpetamine ilma süüdistust esitamata). Olles prokuratuuri või uurimisasutuse otsuse läbi vaadanud, on eeluurimiskohtunikul õigus anda korraldus kriminaalmenetluse alustamiseks või jätkamiseks. Menetluse võib algatada igaüks; selle menetluse raames võivad avaldusi esitada füüsilised ja juriidilised isikud, välja arvatud riigiasutused. Menetlus võib lõpuks tuua kaasa ka võimaluse esitada süüdistus kohtus. (95)Komisjon märgib, et Ungari on lisanud parandusmeetmesse (ja septembri kirjaga võetud seonduvatesse täiendavatesse kohustustesse) mitu elementi, mis on seotud prokuratuuri otsuste uue kohtuliku kontrolli menetlusega, näiteks võivad selle menetluse algatada ka juriidilised isikud (st mitte ainult füüsilised isikud); kuriteost teatajale on tagatud menetluslik eelisseisund; viide asjaolule, et ainupädevus uue menetluse raames kohtuasju lahendada antakse erikohtule (st Buda esimese astme kohtule (Budai Központi Kerületi Bíróság); viide asjaolule, et kõik uue menetlusega seotud kohtud ja eeluurimiskohtunikud täidavad ELi lepingu artikli 19 ja asjaomase ELi acquis’ nõudeid, ning mõistlikud menetlustähtajad, millega tagatakse menetluse tulemuslikkus. Ungari on võtnud ka kohustuse konsulteerida põhjalikult komisjoniga õigusakti eelnõu teksti üle, mis esitatakse vastuvõtmiseks kooskõlas parandusmeetmega ja mis sisaldab täiendavaid olulisi üksikasju, mis on hindamise seisukohast olulised. Seaduseelnõus nõutaks eelkõige ka seda, et asja menetlev kohus ei otsustaks süüdistusakti põhjendatuse üle ilma tõendeid kaalumata. Ungari kohustub vaatama menetluse toimimise läbi hiljemalt 31. detsembriks 2023 ja võtma vajaduse korral vastu õigusraamistiku muudatused (pärast konsulteerimist Euroopa Komisjoniga) hiljemalt 30. juuniks 2024. Selle parandusmeetme peamised rakendamisetapid ja täiendavad üksikasjad, nagu on esitatud lisas, on rakendusmääruse eelnõu teksti lõplik vormistamine ja vastuvõtmine (see on vajalik kontrollimenetluse kohaldamiseks) 31. oktoobriks 2022, seaduse eelkontrolli algatamine konstitutsioonikohtus ja kriminaalmenetluse seadustikku muutva uue seaduse jõustumine 15. novembriks 2022. (96)Komisjon on seisukohal, et Ungari esitatud parandusmeede sisaldab mitut elementi, mille eesmärk on tagada menetluse tulemuslikkus. Lisaks on Ungari kohustunud menetluse mõistliku aja jooksul läbi vaatama. See vajab siiski ülekinnitamist pärast seda, kui asjaomase õigusakti eelnõu üksikasjad on komisjonile esitatud ja komisjon on need läbi vaadanud. Kui seda parandusmeedet täpsustatakse nõuetekohaselt üksikasjalike normidega ja rakendatakse vastavalt, saaks selle abil põhimõtteliselt lahendada tõstatatud küsimused, mis puudutavad liidu finantshuvide kaitsega seotud õigusrikkumiste ebatõhusat uurimist ja nende eest süüdistuse esitamist või karistamist ning riigihankesüsteemi süsteemseid nõrkusi. vi. Liidu rahaliste vahendite rakendamiseks vajalike auditi- ja kontrollimehhanismide tugevdamine (97)Selle parandusmeetmega võttis Ungari valitsus kohustuse luua 31. augustiks 2022 töörühm, et töötada välja sätted, mis lisatakse asjakohastesse valitsuse dekreetidesse liidu toetuse rakendamise kohta (nt taasterahastu, jagatud eelarve täitmise alla kuuluvad fondid jne), mille eesmärk on tugevdada norme ja menetlusi, mis aitavad tulemuslikumalt ennetada, avastada ja kõrvaldada finantsmääruse artiklis 61 määratletud huvide konflikte ning suurendada korraldusasutuste ja vahendusasutuste menetlussuutlikkust, ning Ungari taastekava rakendamise eest vastutav riiklik asutus, et tugevdada riskijuhtimist ning pettuste, korruptsiooni ja topeltrahastamise ennetamist, avastamist ja kõrvaldamist, ning tingimusteta säilitada need sätted ja tagada nende täitmine määramata aja jooksul. Nende sätetega tagatakse ka tõhusa kontrollimehhanismi loomine huvide konflikti deklaratsioonide kehtivuse üle. Töörühm konsulteerib põhjalikult liidu rahalise toetuse eest vastutava komisjoniga, et saada neilt tagasisidet ja võtta seda arvesse asjakohastes valitsuse dekreetides. Lisaks võttis Ungari septembri kirjas kohustuse anda Ungari ELi rahaliste vahendite auditeerimise peadirektoraadile vajalikud rahalised ja inimressursid, mille täpsustab selle parandusmeetmega loodud töörühm, et tagada liidu toetuse nõuetekohane kasutamine, kaitsta selle sõltumatust ning võimaldada tal täita oma praeguseid ülesandeid ja lisaülesandeid, mis kavatsetakse talle anda mitme Ungari poolt 22. augustil 2022 esitatud parandusmeetmega. Selle parandusmeetme peamised rakendamisetapid on sätestatud lisas ja need on töörühma loomine 31. augustiks 2022, riigikantseleis siseauditi ja ametialase aususe direktoraadi loomine 30. septembriks 2022 ning asjaomastes valitsuse dekreetides (413/2021 ja 256/2021) tehtavate muudatuste vastuvõtmine 30. septembriks 2022. Ungari moodustas töörühma kooskõlas parandusmeetmes võetud kohustusega ning septembri teiseks nädalaks on töörühm kohtunud juba neli korda: 8., 9., 13. ja 16. septembril. (98)Kui seda parandusmeedet täpsustatakse nõuetekohaselt üksikasjalike normidega ja rakendatakse vastavalt, saaks selle abil (koos muude parandusmeetmetega) põhimõtteliselt lahendada riigihankesüsteemi süsteemsete puudustega seotud probleemid ning võimalike huvide konfliktide tulemusliku ennetamise, avastamise ja kõrvaldamisega seotud probleemid, kuna selle eesmärk on võtta vastu sätted, mis tugevdavad norme ja menetlusi, et tulemuslikumalt ennetada, avastada ja kõrvaldada huvide konflikte liidu vahendite kasutamisel, ning millega luuakse muu hulgas tulemuslik kontrollimehhanism huvide konflikti deklaratsioonide kehtivuse üle. vii. Ühe pakkujaga hankemenetluste vähendamine liidu rahaliste vahenditega seotud riigihangetes (99)Selle parandusmeetmega kohustus Ungari valitsus a) vähendama 31. detsembriks 2022 selliste ühe pakkujaga riigihankemenetluste osakaalu, mida rahastatakse ELi vahenditest ja mis lõpetatakse 2022. aastal, vähem kui 15 %-le, mõõdetuna kooskõlas siseturu tulemustabeli metoodikaga, b) täitma tingimusteta eespool nimetatud eesmärgi ja säilitama seda ilma ajalise piiranguta ning c) juhul, kui ühe pakkujaga hangete osakaal ületab asjaomasel kalendriaastal 15 %, võtma nelja kuu jooksul lisameetmeid, et hõlbustada ühe pakkujaga menetluste osakaalu vähendamist ja viia see tagasi allapoole 15 % künnist, ning teavitada ametialase aususe ametit ja komisjoni. Selle meetme peamine rakendamisetapp on lisa kohaselt Ungari ELi rahaliste vahendite auditeerimise peadirektoraadi esimese auditi tegemine siseturu tulemustabeli metoodikale vastavuse kohta ning üksikandmete esitamise kohta komisjonile ja vajaduse korral üldsusele, kaasa arvatud lähteväärtuste kohta 30. septembriks 2022. (100)Komisjonil on hea meel selle parandusmeetme üle, kuna selle selge eesmärk on suurendada läbipaistvust ja konkurentsi riigihangetes ning nõuetekohase rakendamise korral saab sellega põhimõtteliselt lahendada komisjoni poolt sellel teemal tõstatatud probleemid.

viii. Ühe pakkujaga hankemenetluste vähendamine riiklike rahaliste vahenditega seotud riigihangetes (101)Sarnaselt eespool kirjeldatud parandusmeetmega kohustus Ungari valitsus a) vähendama järk-järgult (kolmes etapis) 31. detsembriks 2024 selliste ühe pakkujaga riigihankemenetluste osakaalu, mida rahastatakse riigieelarvest ja mis lõpetatakse asjaomasel aastal, vähem kui 15 %-le, mõõdetuna kooskõlas siseturu tulemustabeli metoodikaga, b) täitma järgmistel aastatel tingimusteta eespool nimetatud eesmärgi ja säilitama seda ilma ajalise piiranguta ning c) juhul, kui ühe pakkujaga hangete osakaal ületab asjaomasel kalendriaastal 15 %, esitama nelja kuu jooksul ettepaneku lisameetmete kohta, et hõlbustada ühe pakkujaga menetluste osakaalu vähendamist ja viia see tagasi allapoole 15 % künnist, ning teavitada ametialase aususe ametit ja komisjoni. (102)Komisjon tervitab seda parandusmeedet (nagu ka eelmist), kuna selle selge eesmärk on suurendada läbipaistvust ja konkurentsi riigihangetes, tingimusel et seda rakendatakse nõuetekohaselt. ix. Ühe pakkujaga menetlustest teatamise vahend (103)Lisaks eespool kirjeldatud ühe pakkujaga menetluste vähendamisega seotud parandusmeetmetele võttis Ungari valitsus kohustuse töötada 30. septembriks 2022 välja uus järelevalve- ja teatamisvahend, et mõõta eraldi selliste hankemenetluste osakaalu, milles osaleb üks pakkumus, mida rahastatakse kas riiklikest vahenditest või ELi toetusest või mõlemast, ning kasutama seda tähtajatult. Riigihangete eest vastutav ministeerium koostab ühe pakkujaga menetlustest teatamise vahendi abil kogutud teabe põhjal kirjaliku aruande ja avaldab selle iga aasta 15. veebruariks elektroonilise riigihangete süsteemi (EPS) veebisaidil (EPSi veebisait on üldsusele kättesaadav tasuta ja ilma registreerimiseta). Selle parandusmeetme peamised rakendamisetapid, nagu on esitatud lisas, on elektroonilisest riigihangete süsteemist saadavatel andmetel põhineva uue järelevalve- ja teatamisvahendi väljatöötamine 30. septembriks 2022 ning samaks kuupäevaks ELi rahaliste vahendite auditeerimise peadirektoraadi auditi tulemusena saadav kinnitus, et ühe pakkujaga menetlustest teatamise vahend toimib täielikult ning selle funktsioonid kooskõlas siseturu tulemustabeli metoodikaga. (104)See parandusmeede on teretulnud ja komisjon hindab selle omadusi positiivselt. Kui see vahend töötatakse nõuetekohaselt välja ja seda rakendatakse vastavalt, muudab see põhimõtteliselt ühe pakkujaga hankemenetluste vähendamiseks võetavad parandusmeetmed tulemuslikumaks ja läbipaistvamaks. x. Elektrooniline riigihangete süsteem (EPS) (105)Ungari valitsus kohustus a) looma ja avaldama EPSi veebisaidil korrapäraselt ajakohastatava andmebaasi (vähemalt kord kvartalis), mis on üldsusele tasuta kättesaadav ja mis sisaldab struktureeritud kujul teavet kõigi lepingu sõlmimise teadete kohta riigihankemenetlustes (sealhulgas äriühingute registreerimisnumbrid ning konsortsiumide ja alltöövõtjate kõigi üksikliikmete nimed); see teave peab olema sobiv masintöötluseks (eelkõige võimaldades struktureeritud andmete otsinguid ja hankemenetlustega seotud andmete masseksporti); b) võtma kõik vajalikud meetmed EPSi väljatöötamiseks ja tagama uute funktsioonide täieliku toimimise 30. septembriks 2022; c) säilitama EPSi ja asjaomaseid funktsioone tingimusteta piiramata aja jooksul. Selle parandusmeetme peamine rakendamisetapp on lisa kohaselt elektroonilise riigihangete süsteemi uute funktsioonide täielik toimimine 30. septembriks 2022. (106)Komisjon on seisukohal, et kui see parandusmeede on nõuetekohaselt välja töötatud ja rakendatud, peaks see suurendama riigihankemenetluste läbipaistvust ja sellega peaks põhimõtteliselt saama lahendada probleemid, mille komisjon tõstatas seoses riigihankesüsteemi süsteemsete puudustega. xi. Tulemusraamistik (107)Selle parandusmeetmega võttis Ungari valitsus kohustuse töötada 30. septembriks 2022 välja tulemusraamistik, et hinnata riigihangete tulemuslikkust ja kulutasuvust. Parandusmeetmega nähakse ka ette, et Ungari valitsus kasutab tulemusraamistiku korrapäraselt ja avaldab selle tulemused tingimusteta ja piiramatu aja jooksul. Tulemusraamistik peab olema toimiv 30. novembriks 2022 ning sellesse peavad olema kaasatud sõltumatud valitsusvälised organisatsioonid ja riigihankeeksperdid, et hinnata riigihangete tulemuslikkust ja kulutasuvust Ungaris. Lisa kohaselt on selle meetme peamine rakendamisetapp nimetatud raamistiku väljatöötamine, sealhulgas valitsuse otsuse vastuvõtmine 30. septembriks 2022. (108)Koos muude riigihankesüsteemiga seotud parandusmeetmetega on selle parandusmeetme abil, kui seda täpsustatakse nõuetekohaselt üksikasjalike normidega ja rakendatakse vastavalt, võimalik põhimõtteliselt lahendada probleemid, mille komisjon tõstatas seoses riigihankesüsteemi süsteemsete puudustega. xii. Tegevuskava konkurentsi suurendamiseks hankemenetlustes (109)Ungari valitsus võttis kohustuse võtta 31. märtsiks 2023 vastu ulatuslik tegevuskava, mille eesmärk on suurendada konkurentsi riigihangetes ning määrata kindlaks selged ja nõudlikud tähtajad iga selles sätestatud meetme rakendamiseks. Parandusmeetmega nähakse ette ka tegevuskava iga-aastane läbivaatamine. Ühtlasi kohustus Ungari valitsus tegema tegevuskava ja selle läbivaatamise tulemused üldsusele viivitamata kättesaadavaks ning avaldama igal aastal tegevuskavas sisalduvate meetmete rakendamise seisu. (110)Komisjoni hindab positiivselt parandusmeedet, mille eesmärk on suurendada konkurentsi riigihangetes. Koos muude riigihankesüsteemiga seotud parandusmeetmetega saaks selle meetme abil, kui seda täpsustatakse nõuetekohaselt üksikasjalike normidega ja rakendatakse vastavalt, põhimõtteliselt lahendada probleemid, mille komisjon on seoses selle teemaga tõstatanud. xiii. Riigihanketeemaline koolitus mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (111)Selle parandusmeetme eesmärk on hõlbustada mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (eelkõige mikro- ja väikeettevõtjate) osalemist riigihangetes, pakkudes 31. märtsiks 2024 vähemalt 1 000 mikro-, väikesele ja keskmise suurusega ettevõtjale tasuta koolitust. Ungari valitsus kohustus pakkuma 30. juuniks 2026 sellist koolitust veel vähemalt 1 200 mikro-, väikesele ja keskmise suurusega ettevõtjale (seega kokku vähemalt 2 200 ettevõtjale) ning jälgima ja hindama koolituste mõjusust ja lisaväärtust. (112)Komisjon hindab positiivselt parandusmeedet, mille eesmärk on suurendada konkurentsi riigihangetes ning eelkõige soodustada mikro- ja väikeste ettevõtjate osalemist hankemenetlustes. Kui see parandusmeede on nõuetekohaselt rakendatud, võib see koos muude riigihankesüsteemiga seotud parandusmeetmetega põhimõtteliselt lahendada probleemid, mille komisjon on seoses selle teemaga tõstatanud. xiv. Toetuskava mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele riigihangetes osalemiseks (113)Lisaks eespool nimetatud koolitusmeetmele kohustus Ungari valitsus koostama ja käivitama 31. märtsiks 2023 toetuskava, millega pakutakse 30. juuniks 2026 vähemalt 1 800 rahastamiskõlblikule mikro-, väikesele ja keskmise suurusega ettevõtjale (keskendudes mikro- ja väikeettevõtjatele) objektiivsete, mittediskrimineerivate ja läbipaistvate valikukriteeriumide alusel kindlasummalist hüvitist nende riigihankemenetlustes osalemisega seotud kulude katmiseks, et hõlbustada nende osalemist riigihangetes ja vähendada osalemisega seotud takistusi. Vahehindamine tuleks teha 30. septembriks 2024 ja lõpphindamine toetusprogrammi lõpuks 31. juuliks 2026.

(114)Komisjon hindab positiivselt parandusmeedet, mille eesmärk on suurendada konkurentsi riigihangetes ning eelkõige soodustada mikro- ja väikeste ettevõtjate osalemist hankemenetlustes. Kui see parandusmeede on nõuetekohaselt rakendatud, võib see koos muude riigihankesüsteemiga seotud parandusmeetmetega põhimõtteliselt lahendada probleemid, mille komisjon on seoses selle teemaga tõstatanud. xv. Komisjoni riskihindamisvahendi Arachne kasutamise laiendamine (115)Selle parandusmeetme raames kohustus Ungari valitsus kohaldama menetlusi komisjoni poolt liikmesriikide käsutusse antud ühtse andmekaeve- ja riskihindamisvahendi Arachne kõigi funktsioonide süsteemseks ja laiendatud kasutamiseks liidu toetuse rakendamisel kõigi programmitöö perioodide jooksul, et tulemuslikult ennetada ja avastada huvide konflikti, pettust, korruptsiooni, topeltrahastamist ja muid õigusnormide rikkumisi. Ungari valitsus kohustus Arachne süsteemi tingimusteta ning täielikult ja tulemuslikult kohaldama määramata aja jooksul, tagades samal ajal kõigile asjaomastele auditeerimise või kontrolliga tegelevatele asutustele täieliku juurdepääsu Arachne süsteemi üles laaditud andmekogumitele. Lisa kohaselt on selle parandusmeetme peamine rakendamisetapp menetluste kohaldamine Arachne kõigi funktsioonide süsteemseks kasutamiseks liidu toetuse rakendamisel 30. septembriks 2022. Need menetlused tagavad, et kõik asjakohased andmed on üles laaditud, riskihindamise tulemusi võetakse arvesse ning asjaomastel auditeerimisasutustel on Arachnele täielik juurdepääs. (116)Lisaks ametialase aususe ameti loomisele (vt eespool) ning ELi vahendite kasutamise kontrolli ja auditi tugevdamise parandusmeetmele leiab komisjon, et mis puudutab muret Ungari suutlikkuse pärast parandada huvide konfliktide kontrolli seoses liidu vahendite kasutamisega, siis Ungari esitatud parandusmeede komisjoni poolt liikmesriikide käsutusse antud ühtse andmekaeve- ja riskihindamisvahendi Arachne kõigi funktsioonide laiendatud kasutamiseks liidu toetuse rakendamisel võib juhul, kui see on nõuetekohaselt välja töötatud ja rakendatud, põhimõtteliselt lahendada komisjoni tõstatatud probleemid. xvi. Koostöö tugevdamine OLAFiga (117)Ungari valitsus kohustus esitama Ungari Rahvuskogule seaduseelnõu riiklikku maksu- ja tolliametit (Nemzeti Adó- és Vámhivatal) käsitleva 2010. aasta CXXII seaduse muutmise kohta, mis võetakse vastu 30. septembriks 2022 ja millega määratakse riiklik maksu- ja tolliamet (Nemzeti Adó- és Vámhivatal, NAV) riiklikuks pädevaks asutuseks, kes abistab OLAFit kohapealsete kontrollide tegemisel Ungaris ja juhul, kui ettevõtja, kelle suhtes neid kontrolle tehakse, keeldub koostööst. Lisaks võttis valitsus kohustuse esitada Ungari Rahvuskogule seaduseelnõu 2004. aasta XXIX seaduse muutmise kohta, et kehtestada hoiatav rahaline karistus, mida kohaldatakse juhul, kui ettevõtja keeldub OLAFiga OLAFi kohapealse kontrolli ja inspekteerimise eesmärgil koostööd tegemast. Selle parandusmeetme peamine rakendamisetapp, nagu on esitatud lisas, on mõlema eespool nimetatud akti vastuvõtmine 30. septembriks 2022. (118)Mis puudutab OLAFiga tehtava koostöö tugevdamiseks kavandatud parandusmeedet, siis on komisjon seisukohal, et selle meetmega on võimalik kõrvaldada komisjoni tuvastatud puudused, kuna sellega määratakse pädev riiklik asutus, kes abistab OLAFit kohapealsete kontrollide tegemisel Ungaris ja juhul, kui kontrollitav ettevõtja keeldub koostööst. Uued normid, mille Ungari esitatud parandusmeetme kohaselt vastu võtab, hõlmavad ka hoiatavat rahalist karistust, mida kohaldatakse juhul, kui ettevõtja keeldub OLAFiga kohapealse kontrolli ja inspekteerimise eesmärgil koostööd tegemast. Kui võetud kohustusi täpsustatakse nõuetekohaselt üksikasjalike normidega ja rakendatakse vastavalt, leiab komisjon, et see küsimus on põhimõtteliselt lahendatud. xvii. Avaliku sektori kulutuste läbipaistvuse suurendamine (119)Selle parandusmeetmega kohustus Ungari valitsus a) esitama Rahvuskogule õigusakti, millega kehtestatakse kõigile avaliku sektori asutustele kohustus avaldada keskregistris ennetavalt eelnevalt kindlaks määratud teave avaliku sektori vahendite kasutamise kohta, ja tagada selle akti vastuvõtmine 31. oktoobriks 2022, b) esitama keskregistris teabe alltöövõtjate kohta ning c) säilitama eespool nimetatud õigusakti tingimusteta tähtajatu kehtivuse ja tagama selle täitmise (eelkõige selle, et avaliku sektori asutused laadivad kõik asjakohased andmed registrisse täielikult ja õigeaegselt). Täiendatud õigusakti eelnõu saadetakse komisjonile 30. septembriks 2022. Selle parandusmeetme peamised rakendamisetapid on lisa kohaselt järgmised: a) sellise täiendatud õigusakti eelnõu saatmine komisjonile 30. septembriks 2022, millega kehtestatakse kõigile avaliku sektori asutustele kohustus avaldada ennetavalt eelnevalt kindlaks määratud teavet avaliku sektori vahendite kasutamise kohta ja b) nimetatud õigusakti vastuvõtmine 31. oktoobriks 2022. (120)Komisjoni arvates aitab see parandusmeede (koos muude parandusmeetmetega) ka suurendada riigihangete läbipaistvust. Kui seda meedet täpsustatakse nõuetekohaselt üksikasjalike normidega ja rakendatakse vastavalt, saaks selle abil põhimõtteliselt lahendada probleemid, mille komisjon on seoses selle teemaga tõstatanud. 7.2.2.Hindamise järeldused (121)Komisjon peab tegema otsuse menetluse järgmise etapi kohta ühe kuu jooksul pärast liikmesriigi märkuste saamist. Komisjon tervitab Ungari ettepanekut, mis esitati küll hilinenult, ja leiab, et kavandatud parandusmeetmed koos, kui neid täpsustatakse nõuetekohaselt rakendusaktides ja -sätetes ja rakendatakse vastavalt, võimaldaksid olenevalt meetmete üksikasjadest põhimõtteliselt lahendada teates kirjeldatud probleemid, mis on seotud õigusnormide süsteemsete rikkumistega, riigihangete puuduste ja nõrkustega, huvide konflikti ohuga ja probleemidega seoses avalikes huvides tegutsevate usaldushaldustega, samuti uurimise, süüdistuse esitamise ja korruptsioonivastase raamistikuga seotud lisapõhjustega. (122)Siiski tuleb veel kindlaks määrata kavandatavate parandusmeetmete olulised üksikasjad, eelkõige see, kuidas meetmete põhielemendid kajastuvad tegelikes õigusaktides, ja neid üksikasju hinnata (näiteks tuleb tagada, et ametialase aususe ametil on varadeklaratsioonide kontrollimise õigus, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks). Teiseks ei eelda mitu Ungaris tuvastatud probleemi mitte ainult õigusraamistiku muutmist, vaid eelkõige muudatuste tegelikku konkreetset rakendamist, kuid seal võtab selgete tulemuste saavutamine rohkem aega. Kuna üksikasjade hindamine ja kõigi lisa tabelis 1 esitatud parandusmeetmete peamiste etappide rakendamine on alles käsil, püsib oht liidu eelarvele. Seepärast ei saa komisjon praeguses etapis, kui üksikasjad ei ole veel selged ja meetmete peamised etapid ei ole nõuetekohaselt, täielikult ja tulemuslikult rakendatud, järeldada, et need meetmed on piisavad, et kõrvaldada probleemid, mis on esitatud komisjoni 27. aprillil 2022 Ungarile saadetud teates, või et liidu eelarve on nendega kaitstud. (123)Komisjon jätkab olukorra jälgimist käimasoleva menetluse ja muude asjakohaste vahendite abil ning vahetab Ungari ametiasutustega teavet ka pärast käesoleva ettepaneku vastuvõtmist. Tuleb märkida, et mitmete Ungari kavandatud parandusmeetmete rakendamise tähtaeg on 19. november 2022. Komisjon teavitab nõukogu kõigist asjakohastest asjaoludest, mis võivad tema praegust hindamist mõjutada. (124)Tingimuslikkuse määruse artikli 6 lõike 10 kohaselt võtab nõukogu rakendusotsuse vastu ühe kuu jooksul, seda perioodi võib pikendada maksimaalselt kahe kuu võrra, mis annab võimaluse hinnata punktis 123 osutatud kohustuste täitmist. 8.Vastuvõtmiseks kavandatud meetmed ja nende proportsionaalsus (125)Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. See ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik ettepaneku eesmärkide saavutamiseks. (126)Tingimuslikkuse määruse kohaselt peavad nõukogule esitatavad meetmed olema proportsionaalsed õigusriigi põhimõtete tuvastatud rikkumiste tegeliku või potentsiaalse mõjuga liidu eelarve usaldusväärsele finantsjuhtimisele või liidu finantshuvidele kaitsele ning olema võimalikult suures ulatuses suunatud rikkumistest mõjutatud liidu tegevusele. Kavandatavate meetmete kindlaksmääramisel võtab komisjon arvesse kõiki asjakohaseid üksikasju, nagu õigusriigi põhimõtete rikkumise laad, kestus, raskusaste ja ulatus, ning asjaomase liikmesriigi poolt menetluse raames esitatud võimalike parandusmeetmete piisavust. 8.1.Meetmete proportsionaalsus – õigusriigi põhimõtete rikkumise võimalik mõju liidu eelarvele (127)Tuvastatud rikkumised on lahutamatult seotud protsessiga, mille alusel Ungari liidu vahendeid kasutab, kuna need rikkumised seisnevad selliste avaliku sektori asutuste ebakorrektses toimimises, kes teevad otsuseid liidu eelarvest rahastatavate lepingute sõlmimise üle. Seepärast peetakse nende võimalikku mõju liidu eelarve usaldusväärsele finantsjuhtimisele või liidu finantshuvide kaitsele eriti oluliseks. Kui tuvastatud rikkumistega kaasnevad piirangud ja takistused pettuste avastamisel, uurimisel ja kõrvaldamisel, mis tulenevad uurimise, süüdistuse esitamise ja korruptsioonivastase raamistikuga seotud täiendavatest põhjustest, võib sellist mõju pidada veelgi olulisemaks, kuna see võib mõjutada kõiki Ungari rakendatavaid liidu vahendeid.

(128)Mis puudutab rikkumiste laadi, siis leiab komisjon, et riigihangetega ja avalikes huvides tegutsevate usaldushalduste huvide konfliktidega seotud rikkumiste hindamine on viinud järelduseni, et need probleemid viitavad õigusriigi põhimõtte, eelkõige määruse (EL, Euratom) 2020/2092 artikli 3 punkti b rikkumistele, kuna ei suudeta ära hoida või korrigeerida avaliku sektori asutuste meelevaldseid või ebaseaduslikke otsuseid või määrata selliste otsuste eest karistusi ega tagada huvide konflikti puudumist. Kuna hinnatud rikkumised on oma olemuselt seotud avaliku sektori vahendite, sealhulgas liidu vahendite rakendamisega, avaldab nende l