Lühikokkuvõte Madalmaade kohtusüsteemi iseloomustab kohtute tajutava sõltumatuse kõrge tase ja eriline tähelepanu õigusemõistmise kvaliteedi tugevdamisele. Käimas või arutlusel on mitu algatust, mille eesmärk on kohtute sõltumatust veelgi tugevdada, muu hulgas seoses kohtuasjade jaotamise meetodiga ning kohtute haldamise nõukoja ja kõrgeima kohtu liikmete ametisse nimetamise korraga. Kohtusüsteemi kvaliteedi valdkonnas viiakse praegu ellu mitut väikesemahulist projekti, mille eesmärk on parandada juurdepääsu õigusemõistmisele, ja neid projekte rakendatakse laiemas ulatuses. Kavandatakse ka õigusabisüsteemi reformi, mis tekitab arutelusid õigustöötajate seas. Peale selle iseloomustab kohtusüsteemi tõhususe ühtlaselt kõrge tase. Uuringute kohaselt peetakse Madalmaid üheks kõige vähem korrumpeerunud riigiks ELis ja maailmas. Avalikus halduses on juurdunud tugev usaldusväärsuse kultuur. Korruptsiooniga võitlemiseks on olemas õigus- ja institutsiooniline raamistik ning praegu viiakse ellu mitut algatust, et korruptsiooni avastamise, uurimise ja vastutusele võtmise raamistikku, eriti finantssektoris, veelgi tugevdada. Praegu on käimas rikkumisest teatajate kaitse seaduse hindamine, mille tulemusena võidakse rikkumisest teatajate kaitse ameti volitused läbi vaadata. Usaldusväärsuse raamistikus esineb teatavaid puudusi, eelkõige seoses kõrgema astme juhi ülesandeid täitvate isikute ja õiguskaitseasutustega, ning mõningat muret on väljendatud seoses lobitööga, nn pöördukse efekti ja erakondade rahastamise läbipaistvusega, kuigi nende puuduste parandamiseks võetakse teatavaid meetmeid. Mis puudutab meedia mitmekesisust, siis on Madalmaadel tugevad traditsioonid ning tugev õigus- ja institutsiooniline raamistik. Meediaomandi läbipaistvuse tagamisel täidab olulist rolli sõltumatu audiovisuaalmeediat reguleeriv asutus. Ametiasutused aitavad edendada sõltumatut ajakirjandust eelkõige sellega, et eraldavad toetusi ajakirjanduse edendamise fondile. Ajakirjanike kaitse raamistik on üldiselt tugev. Ajakirjandusnõukogul, mis on iseregulatsiooni mehhanism, on õigus avaldada arvamusi ajakirjandustavasid käsitlevate kaebuste kohta. Meediatöötajad, sealhulgas ajakirjanikud, fotograafid ja karikaturistid, saavad internetis ja mujal aeg-ajalt ähvardusi. Ajakirjanike kaitse on viimastel aastatel esiplaanile tõusnud ning selle tulemus on tihedam koostöö ajakirjanike ühenduste, politsei ja prokuratuuri vahel. Hea näide on hiljutine algatus „PersVeilig“, mis aitab ajakirjanikel ähvardustest teada anda ja nendega toime tulla. Kontrolli- ja tasakaalustussüsteem on hästi sisse töötatud ning õigusaktide kehtestamise protsess on kaasav. Mõju hindamise raamistik ja sidusrühmade kaasamine aitavad kaasa õigusloomeprotsessi – sealhulgas põhiseaduslikkuse kontrolli – kvaliteedile ja läbipaistvusele. Põhiõiguste kaitsmisele aitavad kaasa paljud sõltumatud asutused, sealhulgas inimõiguste kolleegium ja riiklik ombudsman. Valitsusel on kodanikuühiskonnaga dialoogi pidamise ja kodanikele teabe kättesaadavaks tegemise poliitika. Dünaamilise õigusriigikultuuri edendamisele aitavad kaasa parlamendis korrapäraselt toimuvad arutelud, samuti eri ametiasutuste algatused ja arutelud õigusriigi teemadel.



I.Kohtusüsteem

Õigussüsteemi iseloomustab kohtusüsteem, mis koosneb üheteistkümnest ringkonnakohtust, neljast üldisest apellatsioonikohtust, kahest erikohtust, riiginõukogust ja kõrgeimast kohust. Peamine roll kohtute sõltumatuse tagamisel on sõltumatul kohtute haldamise nõukojal ja tema ülesanne on parandada kohtusüsteemi kvaliteeti, sealhulgas eraldada kohtutele rahalisi vahendeid . Riiklik kohtunike valimiskomisjon valib kohtunikukandidaadid ja seejärel nimetab täitevorgan nad justiitsministri ettepanekul eluks ajaks ametisse . Prokuratuur on justiitsministeeriumist eraldi, kuid kuulub ministri poliitilise vastutuse alla. Advokatuur on loodud seadusega. See on valitsusest sõltumatu ja seda rahastatakse ainult advokaatide iga-aastaste sissemaksetega .

Sõltumatus

Kohtute tajutav sõltumatuse tase on väga kõrge ja jätkuvalt tehakse jõupingutusi kohtute sõltumatuse tugevdamiseks. Kohtute tajutava sõltumatuse taset on viimastel aastatel peetud ühtlaselt väga kõrgeks nii elanikkonna seas (77 % peab seda võrdlemisi või väga kõrgeks) kui ka ettevõtjate seas (81 % hindab seda võrdlemisi või väga kõrgeks) . Olgugi et kohtute tajutav sõltumatuse tase on nii kõrge, on esitatud uusi algatusi, et kohtute tavapäraselt tugevat sõltumatust veelgi edendada. Need kajastavad sõltumatute nõuandvate organite ja kohtutega peetava dialoogi erilist rolli.

2020. aasta alguses võeti vastu uus kohtuasjade jaotamise juhend. Uue kohtuasjade jaotamise juhendi võttis vastu kohtute haldamise nõukoda, konsulteerides kohtute, prokuratuuri ja advokatuuriga, ning selle eesmärk on suurendada kohtuasjade jaotamise läbipaistvust. Kui jurisdiktsiooni jagunemine kohtute vahel on sätestatud seaduses, siis kohtuasjade jaotamine ei ole. Juhendis nähakse ette, et põhimõtteliselt jaotatakse kohtuasjad kohtunike vahel juhuvaliku alusel ja kõik erandid sellest reeglist avalikustatakse kohtuadministratsioonide koostatud haldusmäärustes . Ka on juhendis märgitud, et igast juhtumi teisele kohtunikule üleandmisest teatatakse menetluspooltele koos üleandmise põhjuste selgitamisega. Kohtuadministratsioonid töötavad uue kohtuasjade jaotamise juhendi põhjal välja üksikasjalikumad eeskirjad iga jurisdiktsiooni kohta.

Valitsus on teatanud plaanidest muuta kõrgeima kohtu kohtunike ametisse nimetamise korda. Järgides 2018. aasta sõltumatu riikliku komisjoni soovitusi, teatas valitsus põhiseaduse läbivaatamise ettevalmistamisest, et muuta kõrgeima kohtu kohtunike ametisse nimetamise korda. Praegu koostab kõrgeima kohtu kohtunike komitee kuue kandidaadiga nimekirja ja esitab selle Madalmaade Parlamendi Teisele Kojale, kes valib välja ja reastab kolm kandidaati ning kutsub järjekorras esimese isiku vestlusele. Seejärel esitab justiitsminister valitud kandidaadi, et täitevvõim ta ametisse nimetaks . Riiklik komisjon soovitas luua komitee, kuhu kuuluvad Madalmaade Parlamendi Teise Koja nimetatud parlamendiliige, kõrgeima kohtu esimehe nimetatud kõrgeima kohtu liige ning parlamendi teise koja ja kõrgeima kohtu ühiselt nimetatud ekspert . See komitee vastutaks kõrgeima kohtu uute kohtunike ametisse nimetamise eest, mis on praegu Madalmaade Parlamendi Teise Koja eesõigus. Kandidaat esitataks ametisse nimetamiseks täitevvõimule, kelle jaoks kandidatuur on siduv. Selle soovituse rakendamiseks on valitsus koostanud põhiseaduse muutmise ideekavandi. Ettepanek avaldati 2019. aasta detsembrist kuni 2020. aasta märtsini toimunud veebipõhiseks konsultatsiooniks sidusrühmadega. Kavandatud reformi eesmärk on veelgi piirata täidesaatva ja seadusandliku võimu rolli kõrgeima kohtu kohtunike ametisse nimetamisel, mis on kooskõlas Euroopa Nõukogu soovitustega .

Praegu käib arutelu kohtute haldamise nõukoja ja kohtute haldusnõukogude liikmete ametisse nimetamise korra üle. Kohtute haldamise nõukojal on kohtute sõltumatuse tagamisel oluline roll. Jätkuvad arutelud selle üle, kas kohtunikel peaks olema suurem mõju kohtute haldusnõukogude liikmete ja kohtute haldamise nõukoja liikmete ametisse nimetamise protsessile . Loodi töörühm, kuhu kuuluvad nõukoda ja kohtunike ühendus, et arutada kohtute haldusnõukogudesse liikmete nimetamist ja kohtunike protsessi kaasamist. Mis puudutab nõukoda, siis on õiguskaitseminister kuulutanud välja õigusakti, millega muudetakse nõukoja liikmete ametisse nimetamise korda . Praegu koostavad minister ja kohtute haldamise nõukoda vaba ametikoha täitmiseks ühiselt kuni kuuest isikust koosneva nimekirja . See nimekiri esitatakse soovituskomiteele, kes koostab kuni kolmest isikust koosneva nimekirja ja esitab selle ministrile, kes nimetab seejärel nõukoja uue liikme kandidaadi, kelle täidesaatev võim määrab ametisse kuueks aastaks . Väljakuulutatud õigusaktiga piirataks ministri rolli ametisse nimetamise menetluses, nii et minister ei nimetaks enam komitee liiget ametisse ega osaleks kuuest isikust koosneva nimekirja koostamises . Ka kutsuti parlamendi ettepanekus valitsust üles taotlema riiginõukogu arvamust õigusraamistiku võimalike puuduste kohta seoses kohtute haldamise nõukoja liikmete ja kohtute haldusnõukogude liikmete ametisse nimetamisega ning andma sellest parlamendikojale aru. Veebruaris 2020 küsis minister riiginõukogult selles küsimuses nõu. Selle arutelu eesmärk on veelgi piirata täidesaatva või seadusandliku võimu mõju kohtute haldamise nõukoja liikmete ametisse nimetamisele, mis on kooskõlas Euroopa Nõukogu soovitustega .

Justiitsministri õigusega anda prokuratuurile konkreetseid juhiseid kaasnevad kaitsemeetmed ja praktikas seda ei kasutata. Kuigi prokuratuur ei kuulu ministeeriumi koosseisu, jääb see justiitsministri poliitilisse vastutusalasse . Prokuratuur teavitab ministrit olulistest juhtumitest korrapäraselt ja tal on õigus anda juhiseid konkreetse juhtumi menetlemiseks või seda mitte teha. Meelevaldse sekkumise võimaluse piiramiseks on kehtestatud spetsiaalsed õiguslikud tagatised: ministril on kohustus teavitada peaprokuröride nõukogu ja juhtumi toimikusse lisataks kirjalik juhis koos nõukogu seisukohtadega. Süüdistuse esitamata jätmise juhisest, kui see ei ole vastuolus riigi huvidega, tuleks teavitada ka Madalamaade Parlamendi Teist Koda ja Esimest Koda, lisades nõukogu seisukohad. Nagu Madalmaade ametiasutused on teatanud, ei ole selliseid juhtumeid praktikas aastakümneid ette tulnud. Need kaitsemeetmed koos asjaoluga, et justiitsminister ei kasuta eesõigust prokuröridele üksikjuhtumites juhiseid anda, näivad leevendavat võimalikku ohtu prokuratuuri sõltumatusele . Järgides Euroopa Liidu Kohtu hiljutist kohtupraktikat Euroopa vahistamismääruse kohta, muutsid Madalmaad selle juhiste andmise õiguse olemasolu tõttu 2019. aastal oma selliste vahistamismääruste väljaandmise menetlust .

Kvaliteet

Õigusabisüsteemi reform on kavas lõpule viia 2024. aastaks. Õigusabisüsteem on mitmetasandiline. Lisaks kodanikele kättesaadavale veebipõhisele teabele on olemas õigusabikeskused, kes pakuvad tasuta nõustamist („esmatasand“) ning võivad juhatada eraõigusnõustajate ja lepitajate juurde („teine tasand“), kellele õigusabinõukogu maksab fikseeritud tasu vastavalt juhtumi liigile. Kodanikud võivad taotleda subsideeritud õigusnõustajat või lepitajat ka otse. Tasuta õigusabi rahastatakse peamiselt riiklikest vahenditest ja õigus tasuta õigusabile on umbes 38 % kodanikel . Õigusabisüsteemi kavandatud reformiga plaanitakse kodanike teavitamist veelgi parandada ning õigusabikeskuste arvu suurendada. Reformi raames kavandatakse suurema tähelepanu pööramist kohtuvälistele lahendustele ning „teisel tasandil“ oleksid lubatud uued teenuseosutajad, kes ei ole õigusnõustajad või lepitajad. Kuigi reformi eesmärk on kohandada õigusabi kodanike vajadustega, võib sellise nõuandva organi loomine, kes saab kontrollida, millised juhtumid kvalifitseeruvad tasuta õigusabile, avaldada negatiivset mõju õigusemõistmise kättesaadavusele . Sidusrühmad, sealhulgas advokatuur ja kohtute assotsiatsioon, on kavandatavat reformi kritiseerinud, rõhutades, et tuleb tagada õigus õigusemõistmise kättesaadavusele . Lisaks on väljendatud mõningast muret õigusabisüsteemile eraldatavate rahaliste vahendite pärast .

Kohtusüsteemi digitaliseerimise parandamiseks saab veel palju ära teha. Kuigi veebis pakutakse üldsusele kohtusüsteemi kohta ulatuslikku teavet, on elektroonilised vahendid kohtuasjade algatamiseks, kohtukutse edastamiseks ja menetlusetappide jälgimiseks endiselt vaid osaliselt kättesaadavad . Olgugi et kõigi kohtuastmete otsustega on võimalik tutvuda veebis, on avaldamise määr endiselt üsna madal, kuigi ametiasutused plaanivad seda järgmise kolme aasta jooksul tõsta . Kohtud lõid 2018. aastal programmi õigusemõistmisele digitaalse juurdepääsu parandamiseks .

Praegu viiakse ellu mitut väikesemahulist projekti, mille eesmärk on parandada juurdepääsu õigusemõistmisele, ja neid projekte rakendatakse laiemas ulatuses. Ühiskondlikult tulemusliku õigusemõistmise programm koosneb paljudest projektidest, mille eesmärk on kohtusüsteemi kohandamine kodanike vajadustele. Arvukate kohalike katseprojektide käivitamise ja nende hilisema hindamisega on ühiskondlikult tulemusliku õigusemõistmise programmi eesmärk laiendada projekte, millega parandatakse juurdepääsu õigusemõistmisele ja kohtutele kõikjal Madalmaades. Näited sellistest projektidest on „naabruskonna kohtunik“, kes aitab lahendada vaidlusi varases etapis, ja „võlakohtunik“, kes käsitleb teatava võlgniku kõiki võlgu samaaegselt ühe võlgade ümberkorraldamise raames. Raamistiku pakkumisega arvukatele väikesemahulistele projektidele, mida katsetatakse, hinnatakse, ja võimalik, et laiendatakse, püüavad ametiasutused luua soodsa keskkonna õigusemõistmise kvaliteedi ja kättesaadavuse pidevaks parandamiseks.

COVID-19 pandeemia on mõjutanud kohtusüsteemi toimimist. Sidusrühmad on väljendanud muret õiglase kohtuliku arutamise õiguse ja õigusemõistmise kvaliteedi tõhusa tagamise pärast COVID-19 pandeemia ajal ning kohtuistungit ootavate kriminaalasjade arv on kriisi tõttu märkimisväärselt suurenenud. Sellega seoses on prokuratuur teatanud, konsulteerides kohtutega, kavatsusest kasutada rohkem oma volitusi, et teatavates kriminaalasjades ise otsustada . See võib mõjutada õigust õiglasele kohtumenetlusele, eriti kui kodanikke ei teavitata piisavalt . Teisest küljest suurenes COVID-19 pandeemia tulemusena digitaalsete töövahendite kasutamine menetlustes, sealhulgas otseülekanded ja veebipõhised kohtuistungid.

Tõhusus