Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2020/C 321/10)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„LIPTOVSKÉ DROBY“

ELi nr: PGI-SK-02370 – 31.10.2017

KPN ( ) KGT (X)

1. Nimetus

„Liptovské droby“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Slovakkia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.8. Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Liptovské droby“ on traditsioonilistel meetoditel valmistatud ainulaadne vorstisort. Toote eripäraks on naturaalses sea- või veisesooles olev kõrnete ja vürtsidega kartulitäidis. „Liptovské droby“ on kiiresti riknev toode.

Toode on ümmarguse läbilõike ja kõvera silindri kujuga. Toote läbimõõt on 30–50 mm, pikkus 100–250 mm, kaal 100–300 g. Kui toode on soovitud pikkuseni täidetud, kinnitatakse selle ots puidust tikuga. Kest ümbritseb tihedalt õrna tekstuuriga täidist, mis on valmistatud riivitud kartulist, jahvatatud kõrnetest, sibulast ja vürtsidest. 1 kg toodet sisaldab kartuleid (75–85 %), kõrneid (8–10 %), searasva (5 %) ja soola (kuni 1,7 %).

Toode on pehme konsistentsiga. Selle pind on sile, kergelt niiske ja puhas. Pinnavärvus on helehall ja viilud hallikaskollased. Tootel on kartuli ja vürtside lõhn ja maitse.

Toodet „Liptovské droby“ müüakse keedetuna. Vahetult enne tarbimist kuumtöödeldakse toodet küpsetamise teel.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toor- ja koostisained:

— kartul;

— sea seljapekk (värske või külmutatud);

— searasv;

— sibul;

— majoraan;

— must pipar;

— sool;

— küüslauk;

— sea- või veisesooled;

— durumnisujahu.

3.4. Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kogu tootmisprotsess toimub eranditult määratletud geograafilises piirkonnas järgmiste etappidena:

— kestade leotamine ja pesemine 24 tundi enne kasutamist;

— koorimata kartulite pesemine;

— kartulite koorimine, puhastamine ja pesemine;

— sibulaviilude praadimine searasvas;

— kartulid riivitakse peeneks;

— sea seljarasv tükeldatakse ja seejärel praetakse kõrnete saamiseks;

— kõrned, praetud sibul ja küüslauk riivitakse peeneks;

— maitsestamine;

— põhjalik segamine;

— durumnisujahu lisamine, segamine;

— kestade täitmine vorstimassiga;

— kestade kinnitamine;

— aeglane keetmine – toode „Liptovské droby“ pannakse vette, mille temperatuur on umbes 90 °C. Keedetakse aeglaselt, pidevalt segades, kuni „Liptovské droby“ tõuseb pinnale. Seejärel võetakse toode veest välja;

— „Liptovské droby“ jahutamine.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Liptovi piirkond asub Slovakkia põhjaosas, Žilina maakonna kaguosas, Liptovi orus, mida ümbritsevad idas Kõrg-Tatra mäestik, lõunas Lääne-Tatra ja Choči mäed ning läänes Suur-Fatra mäestik. Geograafiliselt on Liptov kompaktne piirkond, mis koosneb Liptovský Mikuláši ja Ružomberoki ringkondadest.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Piirkonna mullastiku- ja kliimatingimused ning ka selle traditsioonid ja ajalugu moodustavad kohalike tootjate oskusteabest ja toote mainest inspireeritud geograafilise nimetuse „Liptovské droby“ registreerimise taotlemise tausta.

Liptovi org on üks Slovakkia kõrgeimal asetsevaid orge. Selle põhi on täidetud tertsiaari kivimite, Kesk-Karpaatide paleogeeni setete, samuti Váhi jõe äärde ladestunud hilisema aleuriidiga, valdavalt kruusa ja liivaga. Liptovi pinnas on poolkõva ja kliima on külmem. Need tingimused ei soodusta teraviljakasvatust, kuid on sobivad kartuli jaoks. Liptovis hakati kartulit kasvatama umbes 1750. aastal. Kartulikasvatuse populariseerimisele aitas kaasa katastroofiline ikaldus aastatel 1771–1773. 19. sajandi alguses hakkas kartulikasvatus Slovakkia põhjapoolsetes osades hoogustuma.

Hiljem muutus kartul elanike toidulaual üheks peamiseks koostisosaks ja pälvis hüüdnime „meie teine leib“. Liptovi määratletud geograafiline piirkond on alati olnud Slovakkias oluline kartulikasvatuspiirkond, olles samal ajal loomakasvatuse – eelkõige seakasvatuse – osas isemajandav. Majanduslikel põhjustel oli Liptovi elanike jaoks oluline rupsi optimaalselt kasutada.

Liptovi elanikud olid harjunud elus püsimiseks tuginema kohalikele toiduallikatele, millest üheks on kartul. Kartuleid söödi põhitoidukorrana või koos mitmesuguste kõrvalroogadega.

Tootest „Liptovské droby“ sai populaarne delikatess kartulipudru, pelmeenide ja kartulitainast kookide kõrval. Toodet „Liptovské droby“ hakati valmistama riivitud toorest kartulist, mida oli mulla koostise, kliimatingimuste ja kasvatamise lihtsuse tõttu Liptovis kerge kasvatada.

Kartuli- ja loomakasvatust soodustavad looduslikud ning mullastiku- ja kliimatingimused kujundasid piirkonna üldilme ja iseloomu. Lisaks põllumajandustöödele tegelesid kohalikud elanikud lähteaine töötlemise ja müügiga.

Varaseim kirjalik viide sellele tootele – näide selle ajaloost ja traditsioonist – leiti 1944. aastast pärit Žela Inovecká koostatud raamatust „Slovenská ľudová kuchárka pre každý stôl“ („Slovakkia rahvustoidud igale lauale“), millest on tehtud mitu kordustrükki.

Tuntud etnograafi Iveta Zuskinová raamatus „Kuchyňa starých materí z Liptova“ („Liptovi vanaemade kodused road“), mille avaldas 2013. aastal Liptovský Hrádokis asuv Spoločnosť priateľov múzea liptovskej dediny (Liptovi Külamuuseumi Sõprade Selts), on kirjutatud järgmist: „Liptovi populaarne ja iseloomulik roog oli droby, mida valmistati eeskätt sügisese lambatapu ajal, kui oli käepärast rikkalikult sooli ja rasva. Samal ajal võeti üles ka värske kartul ...“.

Zuskinová teise raamatu „Liptov v ľudovej kultúre“ („Liptov rahvakultuuris“) – mille selts avaldas 2014. aastal – peatükis „Čo sa varievalo a jedávalo“ („Traditsiooniline toiduvalmistamine ja toit“) on järgmine teave: „Toote „Liptovské droby“ täidise valmistamiseks ja teatavate keedetud roogade paksendamiseks kasutati riivitud tooreid kartuleid; keedeti ka pelmeene“. Sama raamatu peatükis „Tradičné jedlá“ („Traditsiooniline toit“) selgitab Zuskinová: „sõna droby tähendab kartulivorste“.

Toote „Liptovské droby“ nimetus tuleneb Liptovi piirkonna nimest ning see piirkond on ajalooliselt seotud toote põhikoostisosaks oleva kartuli kasvatamise ja töötlemisega. Nimetuse teine pool on sõna droby, millega tähistatakse kohalikus murdes söödavat rupsi, eeskätt sooli. Sea- või veisesooles (droby = kest) olev ainulaadne kartulitäidis on kohalikus murdes tuntud kui „Liptovské droby“. See nimetus on alates 19. sajandi esimesest poolest olnud piirkonnas pidevalt kasutusel.

Toodet „Liptovské droby“ muudest samalaadsetest toodetest eristav tunnus on vorsti koostisosa asendamine kartuliga. Ehkki toote kuju sarnaneb vorsti omaga, on selle täidise põhikoostisosa kartul, mis moodustab 75–85 % toote kaalust. Kartulitäidise valmistamiseks lisatakse riivitud tooretele kartulitele järk-järgult kõik muud koostisosad; durumnisujahu lisatakse siduva ainena. See, kui palju durumnisujahu kasutatakse, sõltub kartulite veesisaldusest; õiget kogust suudavad hinnata üksnes kogenud valmistajad – tootelt ei tohi puududa iseloomulik kartulilõhn. Samamoodi läheb vaja kogemusi küpsetusaja hindamiseks, et vältida kesta lõhkemist ja täidise lekkimist, ning toote hilisemaks jahutamiseks. Toodet „Liptovské droby“ toodetakse üksnes kindlaksmääratud territooriumil. Toote „Liptovské droby“ tootmisprotsessi ei saa võrrelda millegi muuga, sest turul pole ühtegi muud toodet, mis kannaks nimetust droby või kasutaks geograafilist nimetust koos mõistega droby. Sellest võib vaid järeldada seda, et „Liptovské droby“ on eriline ja ainulaadne toode.

Kuna varem kasvatati kariloomi peamiselt müügiks või lihatoodete, eriti vorstide tootmiseks, soovis elanikkonna vaesem kiht valmistada sarnase välimusega toite. Vorstides sisalduv liha asendati kartulitega, mis oli kergemini kättesaadav täidis. Sarnaselt vorstidele maitsestati uut toodet sibula, küüslaugu, musta pipra, majoraani ja soolaga. Liha lõhn ja maitse asendati sea seljapeki ja searasvaga. Seejärel pandi see täidis kesta sisse, mis kinnitati puidust tikuga.

Kõige rohkem kasutatakse määratletud piirkonnast pärit kartuleid. Ent varude ammendumisel, eriti suvel, võib toodet valmistada ka muudest piirkondadest pärit koostisosadest. Suvisel turismihooajal suureneb nõudlus piirkondlike eriroogade järele. Kohapeal valmistatud toote „Liptovské droby“ tarbimine, mõnikord koos muude lihapõhiste piirkondlike eriroogadega, on külastajatele kulinaarne kogemus ning hoogustab märkimisväärselt piirkondlikku arengut.

Koostisosana kasutatud kartulite päritolu ei mõjuta toote omadusi. Need tulenevad hoopis tootmisviisist ja liha asemel kartulitäidise kasutamisest. Kuna Liptovi eelistatud põllukultuuriks oli kartul ja kartulitooted on piirkonnaga tihedalt seotud, sai toote „Liptovské droby“ eristavaks tunnuseks kartulitäidis.

Eelistatud koostisosa on kohapeal kasvanud kartul: „Kasutatakse ainult kohalikke koostisosi ja varasemast tuntud tootmismeetodeid“ (http://www.teraz.sk/import/agro-zaujem-o-tradicne-liptovske-dr/220506-clanok.html). Ainult erandjuhtudel (nt kehva saagi korral) võib kasutada muust geograafilisest piirkonnast pärit kartuleid.

Toote ja määratletud geograafilise piirkonna vaheline seos seisneb nende inimeste leidlikkuses, kes suutsid lihavorsti täidise koostisosad asendada selles piirkonnas rikkalikult saadaoleva kartuliga ja valmistada täidiseid, mis sisaldavad kõigi koostisosade ja vürtside (peenelt riivitud kartulid, jahvatatud kõrned koos praetud sibula ja ürtidega, nt majoraaniga) tasakaalustatud segu.

Toodet „Liptovské droby“ valmistavate inimeste oskused arenesid põlvest põlve edasi antavate teadmiste ja kogemuste tulemusena, mis kajastub lõpptoote kvaliteedis. Toodet „Liptovské droby“ eristab teistest toodetest ainulaadne kartulitäidis.

Tootmisprotsessi keerukate etappidega (nt kartulitäidise valmistamine või kestade täitmine) tulevad toime üksnes kogenud isikud. Toore kartuli riivimine, täidise õige konsistentsi tagamine, kartulite ja durumnisujahu õige vahekorra (mis sõltub kartuli veesisaldusest) leidmine ning sellega seotud küpsetusaja hindamine ning toote järgnev jahutamine on ülesanded, mille puhul on ajaloolise arengu käigus omandatud õiged oskused ja kogemused hädavajalikud.

Toote „Liptovské droby“ ja määratletud geograafilise piirkonna vaheline seos kajastub ka reisibüroode esitatud teabes. Veebisaidil https://www.exclusive-travel.cz/slovenska-republika/informace on rubriigis „GASTRONOMY“ (gastronoomia) järgmine teave: „Kuigi igal piirkonnal on oma eriroad, on kogu riigis populaarsed lambajuustuga kartulipelmeenid, millele on lisatud praetud peekonit ja mõnikord hapukoort. Muude traditsiooniliste delikatesside hulka kuuluvad bramborové šišky (kartulirullid), „Liptovské droby“…“.

Pikka aega on „Liptovské droby“ olnud Liptovi elanike lemmikdelikatess igasugustel erisündmustel, nagu laatadel ja pidustustel. Tänapäeval on see delikatess sama populaarne nagu varem. Liptovský Mikuláši linn korraldab igal aastal Švábkafesti festivali (Liptovi piirkonnas tähendab švábka kõnekeeles kartulit). Švábkafesti on Liptovi piirkonnas korraldatud mitu aastat, et elus hoida mitte ainult kartulikasvatuse, vaid ka kõigi kartulist valmistatud toodete, sh toote „Liptovské droby“ traditsiooni.

Kohalikke ja väliskülalisi meelitab ligi traditsiooniliste piirkondlike toodete (nt „Liptovské droby“) hea kvaliteet ja maine, mida ei levitata üksnes suusõnaliselt, vaid ka internetis ja muu meedia kaudu Slovakkias ja välismaal. Švábkafestil tehtud video (droby esitlus algab esimesest minutist):

https://www.visitliptov.sk/2017/09/14/fest-zemiakov-na-liptove/

Toote kvaliteeti ja suurepärast mainet tõendab toote reklaamimine restoranides traditsioonilise Slovakkia delikatessina või Liptovi piirkonna traditsioonilise eriroana ning selle pakkumine pulmapidudel.

Asjaolu, et toode „Liptovské droby“ on piirkonnaga lahutamatult seotud nõutud delikatess, tõendab Krajská organizácia cestovného ruchu ŽILINSKÝ TURISTICKÝ KRAJ (Žilina turismipiirkonna turismiamet) avaldatud väljaanne „Kuchyňa, zvyky a tradície našich predkov“ („Meie esivanemate köök, kombed ja traditsioonid“): „Maitsestatud kartulitäidisel põhinevad road (nt pelmeenid ja hapendatud tainast valmistatud koogid) on Liptovis jätkuvalt populaarsed. Samuti ei tohi me unustada toodet „Liptovské droby“, mis pole ainult kohalike elanike lemmikroog“.

http://www.zilinskazupa.sk/files/on-line-kniznica/kocr/kuchyna-zvyky-3.pdf

Toote heast mainest annab tunnistust ka selle kohalolek internetis, kus seda on esile tõstetud retseptides, tele- ja raadiosaadetes ning ajakirjandusartiklites, reisi- ja turismiveebisaitidel ning eri ürituste juures, nt Švábkafest ja Liptovi festival.

Radio Slovakia International (RSI) on alates 1993. aastast edastanud kuues võõrkeeles saateid Slovakkia kohta, kajastades mitmesuguseid teemasid ja üritusi. 13. oktoobril 2015 oli eetris tootele „Liptovské droby“ pühendatud hispaaniakeelne saade, kus räägiti järgmist: „Milan Velecký külastas Liptovit ja uuris inimestelt toote „Liptovské droby“ kohta. See on oivaline! (El redactor Milan Velecký visitó la región de Liptov y preguntó a la gente sobre los Liptovské droby. Es una exquisitez!)“.

https://esrsi.rtvs.sk/clanky/gastronomia/91062/liptovske-droby

Samuti tõendab toote head mainet see, et seda serveeritakse piirkondlikel pidustustel. Ajalehes „Relax“24. augustil 2017 avaldatud artiklis „Hrádocké hradné hry“ („Hrádoki lossi mängud“) on öeldud: „Hea toit kuulub lõbutsemise juurde. Liptovi köök põhineb piirkonnale iseloomulikel traditsioonilistel koostisosadel – nt kartulid ja lambapiim. Seetõttu on Liptovský Hrádokis alati olemas „Liptovské droby“ ...“.

http://www.dennikrelax.sk/Relax/Krasy-Slovenska/Hradocke-hradne-hry/

„Piirkondlikud toorained ja tooted on turismiga lahutamatult seotud. Ka Liptovil on oma iseloomulikud tooted. Meie eesmärk on tutvustada turistidele piirkondliku eripära abil oma identiteeti. On ohtralt asju, mida tasub külastamisel järele proovida. Lambapiimast valmistatud tooted, meie esmaklassilised liköörid või tõesti „Liptovské droby“, mille põhikoostisosa on kohalik kartul,“ ütles Liptovi piirkonna turismiameti juhataja Darina Bartková (http://www.teraz.sk/regiony/l-mikulas-svabkafest-ponukne-ochu/281215-clanok.html?mostViewedArticlesInSectionTab=2).

Lisaks kuulsale Pribylina vabaõhumuuseumile ning Ülem- ja Alam-Liptovi küladele (Štiavnička, Smrečany, Lisková, Bobrovec jt) võib toodet „Liptovské droby“ leida ka määratletud geograafilise piirkonna hotellides ja restoranides.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://www.indprop.gov.sk/swift_data/source/pdf/specifikacie_op_oz/SPECIFIKACIA%20Liptovske%20droby.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.