ET Euroopa Liidu Teataja C 110/1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Turism ja kultuur: kaks majanduskasvu tõukejõudu”

(2006/C 110/01)

14. juulil 2005 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt oma kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse teemal:“Turism ja kultuur: kaks majanduskasvu tõukejõudu”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsiooni arvamus võeti vastu 21. veebruaril 2006. Raportöör oli hr Pesci.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 425. istungjärgul 15. märtsil 2006 vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 135, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 3.

1. Sissejuhatus

1.1 Turismi panus ELi majandusse on märkimisväärne, moodustades 5,5 % SKTst (kuigi erinevates liikmesriikides jääb see näitaja 3 ja 8 protsendi vahele) ja andes tööd umbes üheksale miljonile inimesele rohkem kui kahes miljonis ettevõttes. Lisaks sellele on turism võimsaks liikumapanevaks jõuks teistele majanduselu sektoritele, nagu tööstus (eelkõige moetööstusharud), transport, põllumajandus- ja toiduainesektor, kaubandus ning teenustesektor.

1.2 Individuaal- ja pereturismi osakaal Euroopas on üle 80 %, ülejäänud osa moodustab ettevõtete arendatav äriturism. Euroopa pered kulutavad umbes ühe kaheksandiku oma väljaminekutest turismiga seotud tarbimisele.

1.3 Euroopa on jätkuvalt maailma kõige populaarsem turismisihtkoht. Pidevalt kasvab Euroopa Liitu külastavate Venemaalt, Hiinast ja Indiast pärit turistide arv, sest kiire majandusareng annab üha rohkemale osale rahvastikust võimaluse seda liiki tarbimiseks.

1.4 Vaatamata neile julgustavatele faktidele mõjutab uute tärkava majandusega riikide tugev konkurents Euroopa turismisektorit iga aastaga üha enam. Käesoleva omaalgatusliku arvamuse eesmärk on juhtida Euroopa institutsioonide tähelepanu sellele, kuidas kultuur saaks olla turismi tõukejõuks Euroopas, ning kutsuda neid üles edendama ja kaitsma Euroopa kultuuripärandit. Vastandina tööstussektorile ei saa pärandit ümber paigutada ega taastoota, ning see võiks olla meie trumbiks maailma teiste piirkondade pakutava konkurentsi ees.

1.5 Käesoleva arvamuse ettevalmistamise käigus peeti mitmeid kohtumisi Euroopa Komisjoni turismi ja kultuuri valdkonnaga seotud peadirektoraatide juhtide ning Euroopa Parlamendi esindajatega. Lisaks toimus 18. novembril 2005 Paestumis, Itaalia ühes paeluvaimas arheoloogilises paigas, avalik kuulamine, millel osalesid paljude avalike asutuste, rahvusvaheliste organisatsioonide (UNESCO), kultuuriseltside ja erasektori turismiettevõtete esindajad. Kuulamine toimus Vahemere piirkonna kaheksanda arheoloogilise turismimessi raames, mistõttu said osa võtta ka Vahemere lõunakalda riikide esindajad.

2. Lissaboni agenda uus algus

2.1 Euroopa Ülemkogul 2005. aasta märtsis kutsuti komisjoni, nõukogu ja liikmesriike üles taaskäivitama Lissaboni strateegia kasvu ja tööhõive alal ning osalema aktiivselt selle eesmärkide elluviimisel. Kindlasti saavad nii turism kui ka kultuur anda olulise panuse majanduskasvu ja tööhõive edendamisse. Tõepoolest, majanduskasvu seisukohalt tundub turism lähiaastatel olevat üks kiiremini arenevaid majandusharusid: aastateks 2006–2013 prognoositav keskmine aastane kasvumäär on 3,1 %. Ka tööhõive poole pealt on turism tööstusharu, millel on head eeldused anda märkimisväärne panus töötuse vastu võitlemisse, kuna annab tööd paljudele naistele, aidates niiviisi saavutada Lissaboni strateegia eesmärke: suurendada töötavate naiste osakaalu (1). Kuigi Euroopa turism lähema 25 aasta jooksul tõenäoliselt kahekordistub, jääb selle kasvumäär alla maailma keskmisele. Eriti märgatav on mahajäämus tärkava majandusega riikide osade piirkondadega võrreldes. Tarvis on asjakohaseid algatusi kõigilt institutsioonidelt, kui ELi turismisektor soovib veelgi laieneda ja saada taas kiireimalt kasvavaks turismisektoriks maailmas.

3. Kultuuriturism

3.1 Üheks kiiremini arenevaks turismisektori haruks on kultuuriturism — turism, mis on seotud kunsti, looduse, kunstipärandiga linnade, suure ajalooliste väärtusega piirkondade ning kohalike traditsioonidega. Käesolev arvamus ei analüüsi kõiki kultuuriga seotud küsimusi, vaid püüab hinnata selle võimalikku panust turismi arengusse.

3.2 Kõnealuses spetsiifilises turismiharus on Euroopa Liit eriti soodsas olukorras, sest siin on kultuuriväärtuste kontsentratsioon suurem kui kus iganes mujal maailmas. UNESCO maailmapärandi nimekirja kantud 137 riigis leiduvast 800 kultuuri- ja looduspärandist 300 asuvad ELi 25 liikmesriigis. See arv suureneb 331ni (2), kui võetakse arvesse ka neli kandidaatriiki (Bulgaaria, Horvaatia, Rumeenia, Türgi). Euroopa Kultuuriturismi Võrgustiku teisel aastakonverentsil ilmnes väga tähelepanuväärne asjaolu: Hiinast ja Indiast pärit turistid saabuvad Euroopasse just huvi tõttu, mida nende riikide elanikud Euroopa kultuuri- ja arhitektuuripärandi vastu tunnevad. Seepärast peavad EL ja liikmesriigid investeerima oma arvuka kultuuripärandi säilitamisse ja edendama kultuuriturismi.

3.3 Peale majandusliku tulu on kultuuriturismil võtmeroll sotsiaalsete ja kodanikuväärtuste arendamisel, Euroopa integratsiooni ning rahvaste ja kultuuridevahelise dialoogi jõutamisel. Euroopa identiteedi arenguks on vaja põhjapanevaid teadmisi riikide, kultuuritraditsioonide ja kultuuriliste erinevuste kohta — vaid niiviisi saame kildudest tervikliku pildi kokku panna. Praegu, mil Euroopas valitseb identiteedikriis, aitaks Euroopa kultuuriväärtuste edendamine levitada optimismi ja usku Euroopa Liidu tulevikku (3).

3.4 Lisaks peab EL nüüdsel, paljukultuurilisuse jaoks raskel, ajal võtma endale kohustuse edendada kultuurilist ja religioosset dialoogi teiste rahvaste vahel, kaasates sellesse kultuuriturismi. ELi otsus kuulutada aasta 2008 kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastaks on seetõttu väga asjakohane.

3.5 Kultuuriturismi arendamine, Euroopa kunstipärandi ajaloolise ja sotsiaalse aspekti rõhutamine ning keskkonnapärandi esiletõstmine annab iga riigi kodanikule võimaluse saada tõese pildi Euroopa kultuuriloost.

4. Euroopa institutsioonide praegused kohustused

4.1 Euroopa Liit on juba mõnda aega tegelenud turismi ja kultuuripärandi edendamise ning kaitsega, kuigi ta ei ole õigusliku aluse puudumise tõttu saanud kunagi turismiga seotud tegevusi otse rahastada. Nüüd on sellele lõpuks põhisseaduse lepingu eelnõus loodud õiguslik alus, kuigi leping ise on kahjuks veel ratifitseerimata. Senine lähenemine turismipotentsiaali kasutamise optimeerimisele Euroopa Liidus on olnud peamiselt horisontaalne: mõnikord on turismi edendamiseks kasutatud struktuurifonde, mõnikord on saadud kasu teiste sektoritega (nt keskkond või teadusuuringud) seotud projektide viljastavat mõjust. See kõik on positiivne, kuid valitseb oht, et ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi (turismi üksus) raskused tõhusa koostöö saavutamises teiste peadirektoraatidega, mis otseselt või kaudselt on seotud turismiga, võib muuta Euroopa seda sektorit puudutavate erinevate algatuste võimaliku kasuliku mõju olematuks.

4.2 Struktuurifondide kaudu eraldas EL aastatel 2000–2006 turismisektoriga otseselt või kaudselt seotud projektidele umbes 7 miljardit eurot ning kultuuriprojektidele (programmid Interreg III, Leader+ ja Urban) umbes 2 miljardit eurot. Seega rahastati turismi ja kultuuri kokku 9 miljardi euro suuruses summas, kuid raha kasutamine ei pruugi olla asjakohane, kuna nende kahe struktuurifondi kaudu rahastatava sektori juhtimise koordineerimine jätab soovida.

4.3 ELi kultuuripärandi edendamise algatustest on eriti edukaks osutunud Euroopa kultuuripealinna projekt. Kultuuri peadirektoraadi hiljuti läbiviidud uurimuses (4) seisab, et kõnealune programm on konkreetsel aastal suurendanud turismi keskmiselt 12 % linnades, millele on omistatud Euroopa kultuuripealinna tiitel, ning ka järgmisel aastal on turistidevood endisesse kultuuripealinna varasemate aastate keskmisest tasemest suuremad. Sama uurimus näitab, et sündmusest tingitud majanduskasvu potentsiaal on märgatav, kuid seda peaks paremini ära kasutama. Sellest tulenevalt on kultuuri peadirektoraat koostanud uue ettepaneku, et toetada uute ja selgemate valikukriteeriumite vastuvõtmist kultuuripealinnaks kandideerivate linnade kohta, õhutada nendevahelist konkurentsi ja võistlusvaimu, rõhutada kultuuriprogrammide jätkusuutlikkust ja neile Euroopa mõõtme andmist ning edendada kultuurisündmuste korraldamise heade tavade levitamist. Ettepanekus taotletakse Euroopa kultuuripealinnale ELi poolt antava toetuse (hetkel 500 000 eurot) kolmekordistamist.

4.4 Kooskõlas eesmärgiga edendada turismi ja kultuuri potentsiaali nii palju kui võimalik kiitis Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjon 2005. aasta detsembri alguses esmakordselt heaks ühe miljardi euro eraldamise Euroopa tippsihtkohti reklaamiva projekti arendamisele.

4.5 Lisaks on komisjoni ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi juurde loodud säästva turismi rühm (Toursim Sustainability Group), kuhu kuuluvad institutsioone ja erinevaid ettevõtjaid esindavad eksperdid, kelle ülesandeks on säästvat turismi käsitlevate ettepanekute väljatöötamine komisjonile eesmärgiga koostada hiljemalt 2007. aastaks Euroopa turismi Agenda 21. EMSK toetab komisjoni ja Euroopa Parlamendi seisukohta, et säästev turism on ainus turismi liik, mida tuleks edendada.

4.6 Komisjoni volinik Günter Verheugen tegi 20. oktoobril 2005 Maltal toimunud neljandal Euroopa turismifoorumil muuhulgas teatavaks Euroopa turismiportaali käivitamise 2006. aasta alguses. Portaal võimaldab liikuda riiklike turismiorganisatsiooni kodulehtedele, tutvustades niiviisi tõhusamalt Euroopa turismisihtkohti maailmale.

4.7 Komisjoni ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat algatas äsja uurimuse kultuuri- ja spordiürituste mõjust turismindusega tegelevatele VKEdele ning hariduse ja kultuuri peadirektoraat algatas uurimuse Euroopa kultuurimajanduse kohta.

5. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee panus

5.1 Mõistes turismisektori olulisust Euroopa jaoks, on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee juba mõnda aega aktiivselt tegelenud turismiga seotud valdkondadega, nagu turismipoliitika laienenud ELis, turismi panus taandarenguga piirkondade sotsiaalsesse ja majanduslikku taastumisse, turism ning koostöö avaliku ja erasektori vahel, turism ja sport jne. (5)

5.2 Punktis 4.7 viidatud kahe dokumendi ja punktis 5.1 viidatud arvamuste täienduseks soovitakse käesolevas arvamuses sõnastada Euroopa tasandi turismipoliitika tulevikusuunised.

6. Avalikkuse kultuuriteadlikkuse tõstmine

6.1 Kultuuriväärtuste edendamine peab olema esmajoones suunatud antud piirkonnas elavatele inimestele, kes peavad paremini mõistma kohaliku ajaloo-, kunsti- ja keskkonnapärandi rikkalikkust. (6) Kohalikku pärandit tundes saavad inimesed anda olulise panuse piirkonna säilitamisse ja edendamisse, toetades sel viisil ametiasutuste tööd.

6.2 Laialdase kultuuriteadlikkuse tõstmiseks tuleb koolides juurutada programme, milles noortele tutvustatakse kohalikku ajaloo-, kunsti- ja keskkonnapärandit, ning tutvustada algatusi, milles noortele antakse juhtiv roll. (7)

7. Kultuuriturismi harud

7.1 Kui kultuuriturismi soovitakse tõhusalt edendada ja äratada ka kultuurisse ükskõikselt suhtuvate turistide huvi, tuleb erinevaid harusid analüüsida ja arendada ning välja selgitada edasise arengu suunad ja võimalused. Kultuuriturismi peamised harud on kunstipärand, näitused, üritused ja muud sündmused, toidu-, veini- ja maaturism, filmiturism ning kultuuri teemapargid.

7.2 Kunstipärand

7.2.1 Kõige iseloomulikum kultuuriturismi haru on nn füüsiline kunstipärand, st ajaloolised kesklinnad, muuseumid ja arheoloogilised paigad. Kõnealuse haru prioriteet on õhutada suuremat kooskõlastamist kultuurivarade ja turismirajatiste haldamise vahel, julgustades turiste seda pärandit agaramalt “kasutama”. Kaaluda tuleks “kultuuriturismi süsteemi” kooskõlastatud ja ühetaolist haldamist: võiks näiteks püüda sisse viia üksikute kunsti- ja keskkonnaväärtuste — olgu need siis riigi- või eraomanduses — tervikliku haldamise, aidata kaasa lahtiolekuaegade ja hinnapoliitika kujundamisele, mis tagaks võimalikult laialdase juurdepääsu ning suurendaks sissetulekuid, aidates seega katta halduskulusid. Lisaks tuleb kultuuripärandit elavdada, näiteks korraldades muuseumides, lossides ja kindlustes ajutisi näitusi, mille peamiseks eesmärgiks on kaasaegse kunsti edendamine.

7.2.2 Huvitavateks toimivateks kavadeks on näiteks mitmetes Euroopa linnades pakutavad “turistipassid”, mis lisaks transporditeenuse kasutamise õigusele annavad juurdepääsu muuseumidele ja arheoloogilistele paikadele.

7.2.3 “Kultuuritsoonid” sobivad eriti väiksematele kunstipärandikeskustele, koondades mitme sarnase piirkonna nii riiklikest kui ka eravahenditest toetatavad turismi- ja kultuuriteenused ühise nimetaja alla, turustades neid koos. Peale selle arvab EMSK, et piirkondlikele turismiorganisatsioonidele tuleks kasuks koostöö, muuhulgas ka piiriülese koostöö tegemine kultuuritsoonide loomisel ja arendamisel.

7.2.4 Erinevates riikides võiks lisaks luua kultuuripaikade võrgustikke (8) või ringreise, mis võiksid hõlmata näiteks ajaloolist huvi pakkuvaid kindlusi ja losse, arheoloogilisi paiku (nt Magna Graecia linnade võrk Lõuna-Itaalias) (9) või teatud liiki muuseumide võrgustikke, nagu “ettevõtlusmuuseumid”, või üleeuroopalisi marsruute (10), nagu Via Francigena. Kõnealuseid võrgustikke ja marsruute peaks saama tuvastada ühe märgi abil, need tuleks kohaselt tähistada ning koos turustada. Võimalusel peaksid ka turistide vastuvõturajatised olema ühesugused.

7.3 Näitused, üritused ja muud sündmused

7.3.1 Teiseks oluliseks kultuuriturismi haruks on üritused: väljapanekud, näitused, festivalid ja muud erilised sündmused. Viimasel 10–15 aastal on kultuurisündmused muutunud võimsaks turismi edendavaks jõuks. Üha rohkem huvilisi, eelkõige noori, reisib selleks, et külastada tähtsamaid näitusi, kontserte ja festivale ning osaleda eriüritustel nagu “Valged ööd”, mis koguvad populaarsust paljudes linnades, sh Pariisis, Versailles's, Brüsselis, Roomas, Viinis ja Varssavis.

7.3.2 Selle valdkonna edendamiseks tuleb rajada või ümber ehitada näitustele ja festivalidele juurdepääsuks vajalikud infrastruktuurid; samuti kavandada turustus- ja teabekampaaniate läbiviimist. Euroopa Liit saaks kaasa aidata ühtse kultuuriürituste kalendrikoostamisele, et edendada koostööd riikide ja kultuuriasutuste vahel ning hoogustada algatusi riikides, millel on selles valdkonnas vähem kogemusi ja lühiajalisemad traditsioonid, eelkõige kümnes uues liikmesriigis.

7.4 Toidu- ja veinitraditsioonid ning maaturism

7.4.1 Kolmas suurem kultuuriturismi haru on seotud toidu- ja veinitavadega erinevates riikides: tegu on “materiaalse kultuuri” osaga, mis on viimastel aastatel populaarsust võitnud ning pannud aluse tõelisele tüüpilisi kohalikke tooteid edendavale kultuuri- ja majandusliikumisele (11).

7.4.2 Siinkohal tuleks innustada selliste “toidu- ja veinimatkade” korraldamist, mis hõlmaksid ka kunsti- ja kultuuriväärtusi, ja koostada terviklikke toidu- ja veinidegusteerimist ning maaelu kogemist pakkuvaid kultuurikülastuste pakette, ühendades sel viisil kunstiajaloo teatud piirkonnale tüüpiliste toidu- ja venitavade tundmaõppimisega.

7.4.3 Euroopa Liit võiks olla Euroopa toidu- ja veinimarsruutide ning maaturismi teejuht, keskendudes eelkõige piiriülestele marsruutidele, milles on ühendatud kahe või enama riigi traditsioonid. See aitaks esile tuua paljude traditsioonide ja erinevuste aluseks olevaid ühiseid juuri.

7.5 Filmiturism

7.5.1 Neljas kultuuriturismi haru, mis on kujunemas märkimisväärseks turistide ligimeelitajaks, seondub filmide ja teleseriaalide tootmisega. Paljudes piirkondades on tõusnud turistide arv, sest üha rohkem inimesi soovib külastada edukate filmide ja teleseriaalide võttekohti. Näiteks Alnwicki lossi Northumberlandis (Põhja-Inglismaal), kus toimusid J. K. Rowlingu Harry Potteri raamatutel põhinevate filmide võtted, suundusid üleöö tohutud turistide vood (tuues sisse 13 miljonit eurot aastas), muutes selle üheks külastatuimaks sihtkohaks Ühendkuningriigis. Samamoodi juhtus Itaalias Piedmontis Agliè lossiga, milles filmiti sarja Elisa di Rivombrosa: keskmine külastajate arv nädalas suurenes 100 inimeselt 3500ni. Lisaks mõjutab kuulsus ka alles tootmisetapis olevaid filme: väike inglise linnake Lincoln võtab juba praegu vastu hulgaliselt turiste — seal toimuvad nimelt Dan Browni bestselleril “Da Vinci kood” põhineva filmi võtted –, lisaks on Pariisi ilmunud reisikorraldajad, kelle pakutava retke käigus külastatakse vaid Browni romaani toimumiskohti.

7.5.2 Vastavalt 2005. aasta augustis Ühendkuningriigis läbiviidud uurimusele tunnistab 27 % täiskasvanutest ja vähemalt 45 % 16–24-aastastest noortest, et kinos või televiisoris nähtud filmid mõjutavad nende puhkusepaiga valikut. Seepärast jälgib Ühendkuningriigi turismi edendav VisitBritain hoolega, kus toimuvad filmivõtted, ja avaldab oma kodulehel väga üksikasjalikke kaarte (movie map), millel on toodud kõik uued filmivõtete kohad, kuidas sinna pääseda ja milliseid turismiteenuseid kohapeal pakutakse.

7.6 Kultuuri teemapargid

7.6.1 Kultuuriturismi viies haru võiks olla seotud ajaloo- ja kunstiteemaliste parkide loomisega — see täiendaks muuseume, ajaloolisi kesklinnasid ja arheoloogilisi paiku. Pargid võiks rajada tuntud turismiobjektide lähedusse ning need aitaksid külastajatel paremini mõista neid ümbritsevat ajastut (12). Sarnaseid parke võiks luua Euroopa peamistesse kultuurikeskustesse (13) ja Euroopa Liit võiks kõnealuse infotainment (teabe ja meelelahutuse) infrastruktuuri ülesehitamist edendada, pakkudes turistidele lisameelelahutust.

8. Uue tehnoloogia kasutamine

8.1 Uue info- ja sidetehnoloogia panus kultuuripärandi kasutamisse turismis on märkimisväärne: kodulehtede ning satelliit- ja digitaaltelevisioonikanalite loomine, audio- ja videoklippide kasutamine viimase põlvkonna mobiiltelefonides, mälestiste ning ajaloo- ja kunstiväärtusega paikade taastamine tehistõelisuse abil (14).

8.2 Kõnealuses valdkonnas saaks uusi tehnoloogiaid kasutada selleks, et edendada säästvat turismi ning kaitsta kõige populaarsemaid kunstipärandi paiku, mida ohustab massiturismi tagajärjel hävimine: infotehnoloogia annaks uusi võimalusi turistide voogude kavandamiseks, jälgimiseks ja liigitamiseks, samas saaks automaatselt juhtida keskkonnategureid (nt muuseumiruumide niiskus), mis võivad kahjustada kunstiteoseid. Samuti võiks süsteem, mis pakub interneti teel reserveerimist ja külastusaegade kokkuleppimist, tuua kasu paikadele, mis saavad korraga vastu võtta vaid piiratud arvul turiste.

8.3 Lisaks saab kaasaegne tehnoloogia aidata märkimisväärselt kaasa arhitektuuriliste tõkete kõrvaldamisele, mis liigagi sageli on takistuseks puuetega inimestele. Seda ei tohi arvesse võtmata jätta.

8.4 Euroopa Liit sätestab oma seitsmendas teadusuuringute ja uuendustegevuse raamprogrammis, et teadustegevuse tulemusi saab kasutada turismisektori hüvanguks ja kultuuripärandile juurdepääsu hõlbustamiseks ning asjakohased algatused peaksid võtma praktilise kuju: selleks tuleks koostada nimekiri olemasolevatest tehnoloogiatest ja ülevaade ühenduse tasandi parimatest meetoditest, mis oleksid abiks riikide ettevõtjatele.

8.5 Tehnoloogia kasutamine on oluline kultuuriturismi sihtkohtade turustamisel nii Euroopa Liidus kui väljaspool. Sellega seoses oleks mõttekas uurida erinevate riikide käimasolevaid algatusi. Euroopa Liit võiks Euroopa turismiportaali täiendada satelliittelevisiooni kanaliga, mis reklaamiks Euroopa turismi muudes maailmajagudes.

9. Kultuuripärandi haldamine ja töötajate koolitamine

9.1 Kultuuripärandi tõhusa kasutamise süsteem turismi otstarbel tõstatab küsimuse kultuurivarade haldamise kohta. Osa varadest on riigi või kohalike omavalitsuste omandis, osa kuulub religioossetele või mittetulundusorganisatsioonidele või on eraomandis. Olukord on eriti keeruline mitmetes uutes liikmesriikides, kus möödunud kümnenditel toimunud sundriigistamine on tekitanud ebakindlustunde omandiküsimuses ning halvendanud suure osa kultuuripärandi säilitamist märgatavalt.

9.2 Seepärast tuleks rakendada haldusmudeleid, mis lisaks kunsti- ja kultuuripärandi olemasolevate omandistruktuuride austamisele ning suurimate võimalike kaitse- ja säilitusmeetmete kindlustamisele tagaks üksikute kultuuriturismi rajatiste koordineeritud haldamise ning ergutaks riigi- ja erainvesteeringute kooskasutamist, muuhulgas sobivate maksusoodustuste kaudu.

9.3 Euroopa Liit võiks teostada uuringu Euroopa riikide haldussüsteemide kohta, et hinnata nende tõhusust ja innustada kogemuste levitamist teistes riikides, või sisse viia uuenduslikud maksu ja muud süsteemid, mis edendavad erasektori ja avaliku sektori haldusalast koostööd.

9.4 Haldusega on seotud kultuuripärandi paikades töötava personali koolitus: lisaks teadmistele kunstiajaloost peavad töötajatel olema ka juhtimis- ja turustamisoskused ning nad peavad suutma kasutada uusi tehnoloogiaid. Need aga, kes turistidega vahetult suhtlevad (hotelliomanikud, poepidajad, avalike teenuste osutajad jne), peavad lisaks oskama keeli ning olema läbinud erialaoskuste koolituse ning austama turistide kultuurilisi erinevusi. Ka siinkohal võiks Euroopa Liit uurida selle valdkonna kõige novaatorlikumaid koolituskogemusi, et kvaliteetturismi virgutamiseks edendada kogemuste vahetamist, võrdlemist ja toimivate meetodite levitamist.

10. Kultuuriturismi integreerimine teiste turismiharudega

10.1 Kultuuriturismi tõhus korraldamine võib kasu tuua ka teistele turismiharudele, nagu mere- ja mägiturism ning isegi äriturism ja eakatele mõeldud turism.

10.2 Kunstimarsruutide, näituste, kontsertide, festivalide ning toidu- ja veinidegusteerimispaikade olemasolu võiks innustada turiste valima konkreetse sihtkoha Euroopas ning aitaks seega neil kohtadel seista vastu arengumaade turismisihtkohtade pakutavale konkurentsile, kuna vaatamata suuremale loodusrikkusele ja odavamale hinnale ei suuda need võistelda Euroopaga olemasolevate kultuuriväärtuste osas.

10.3 Samamoodi on äriturismiga. Kui on võimalus kombineerida ärireisi kultuuriturismiga, võib juhtuda, et reis pikeneb paari päeva võrra — võibolla jääb selle sisse ka nädalavahetus — või muutub isegi perepuhkuseks koos abikaasa ja lastega.

10.4 Võttes arvesse asjaolu, et tänapäeval on keskmine eluiga pikem, vastaks kultuuriturism nende eakamate inimeste vajadustele, kes üha sagedamini otsustavad pühendada osa oma vabast ajast uute kultuuride tundmaõppimisele. See aitaks edendada turismi ka madalhooajal.

10.5 Pole kahtlust, et Euroopa Liit saab olla liikumapanevaks jõuks kultuuriturismi teiste turismiharude integreerimisel.

11. Lõppjäreldused ja ettepanekud

11.1 Arvestades sellega, et kultuur saab aidata kaasa turismi arengule, eelkõige tänu sellele, et turism on teiste majandusharude liikumapanevaks jõuks ning annab suure panuse Lissaboni strateegia majanduskasvu ja tööhõive eesmärkide saavutamisse, on käesoleva omaalgatusliku arvamuse eesmärgiks (nagu ka eespool mainitud) anda Euroopa institutsioonidele vajalikud vahendid kõnealuse sektori edendamiseks, sest vaatamata oma dünaamilisusele seisab see silmitsi väljapoole Euroopat jäävate riikide karmi konkurentsiga.

11.2 Teave ja terviklikud reklaamikampaaniad

11.2.1 Kui Euroopa kultuuriturismi soovitakse tõhusalt ära kasutada, on vaja Euroopat ja siinseid sihtkohti tutvustavaid efektiivseid teabe- ja terviklikke reklaamikampaaniaid. Samas tuleb edendada häid tavasid kaitse, kasutamise, juhtimise ja koolituse valdkondades. Euroopa turismiportaal oleks kahtlemata suureks abiks, eriti juhul kui: — liikmesriikide turismiametid sisestavad portaali regulaarselt sarnasel kujul konkreetset, praktilist teavet ja kaasajastavad seda pidevalt, — see sisaldab täpset teavet liikmesriikide ning kogu Euroopa kultuuriturismi võrkude ja marsruutide kohta ning tehakse neile reklaami, — seda saavad kasutada ka sektori ettevõtjad, et hoida ennast kursis kultuuriturismi süsteemide korraldamise parimate tavade, kultuuripärandi haldamise ja uute algatuste ning sündmustega, samuti kaasaegse personalikoolitusega, — see sisaldab teavet Euroopa tasandil toimuva kohta, nt Euroopa kultuurisündmuste ja näituste kalender, toidu- ja veiniturismi marsruudid ja maaturism, — tagatakse Euroopa turismiportaali ja kultuuriportaali vaheline kooskõlastatus ja sünergia.

11.3 Parimate tavade edendamine võistluste ja ergutussüsteemide abil

11.3.1 Euroopa Liit võiks oma programmides kasutada võistlusi ja ergutussüsteeme, et edendada parimaid tavasid kultuuriturismiteenuste juhtimisel, eelkõige Euroopa kultuuripealinnade programmi (15) ja tulevase Euroopa tippsihtkohtade programmi raames. Euroopa Liit võiks anda nõu ka neile linnadele ja piirkondadele, mis on otsustanud esitada taotluse kõnealuses kahes programmis osalemiseks, ning eraldada senisest suuremaid summasid, eelistades selleks ehk struktuurifondide assigneeringuid. Riiklikul tasandil oleks mõttekas õhutada tervet konkurentsi nende linnade ja kultuuriturismi sihtkohtade vahel, mis esitavad taotluse ülaltoodud kahes programmis osalemiseks, kohaldades Euroopa tasandil määratletud kriteeriume: juhtimissüsteemid, erasektori ja avaliku sektori koostöö, turismi- ja kultuuriteenuste koordineerimine, reklaami- ja teabekampaaniad jne Euroopa kultuuripealinnade puhul; ning säästvus, turismihooaja pikendamine, kitsaskohtade kõrvaldamine, juhtimissüsteemid, koostöö avaliku sektori ja erasektori vahel, teenuste integreerimine jne Euroopa tippsihtkohtade puhul.

11.4 Kultuuridevahelise dialoogi jõutamine

11.4.1 Kultuuridevahelise dialoogi jõutamine nii Euroopa Liidus (pidades esmajoones silmas nelja uue kandidaatriigi ühinemist) kui ka Euroopa Liidu ja maailma teiste piirkondade vahel peab samuti olema kultuuriturismi programmide prioriteet. Sellest vaatepunktist lähtuvalt on otsus kuulutada 2008. aasta kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastaks väga ajakohane. Siiski oleks hea juba enne 2008. aastat teha algust koolidele suunatud erinevate projektidega, laiendades rahvusvahelisi vahetusprogramme, nagu Erasmus, ka keskkooliõpilastele ning edendades mestimist erinevate riikide klasside vahel. Samuti võiks algatada kultuuridevahelist dialoogi jõutavaid eriprojekte eakatele. Siis saaks 2008. aastast olemasolevate algatuste näidisaasta, ajendades kavandama uusi algatusi.

11.5 Euroopa Turismiagentuuri loomine

11.5.1 Kuna Euroopa Liidul ei ole õigusliku aluse puudumise tõttu otseseid toimivad turismivahendid, võiks ta tegutseda juhtimisvaldkonna koostöö edendamise suunas, toetamaks sektori praegusi ja tulevasi projekte. Pidades silmas subsidiaarsuse põhimõtet, toetab EMSK ideed luua võimalikult peatselt Euroopa Turismiagentuur, mis võiks tegutseda Euroopa turismi seirekeskusena ja edastada ühendusele ning liikmesriikidele usaldusväärseid ja võrreldavaid andmeid turismi kohta. Seda on komitee väljendanud juba ühes varasemas omaalgatuslikus arvamuses teemal “Turism ja sport: Euroopa tulevased väljakutsed”.

11.6 Kultuuriturismi poliitika kooskõlastamise soodustamine

11.6.1 EMSK tervitab Maltal toimunud neljandal Euroopa turismifoorumil volinik Günter Verheugeni tehtud ettepanekuid ja hiljutist Euroopa Parlamendi resolutsiooni (16) usaldada ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadile ühenduse erinevate turismisektorit mõjutavate algatuste koordineerimine.

11.7 EMSK on nimetanud käesoleva arvamuse Paestumi deklaratsiooniks, meenutamaks selles kütkestavas Itaalia arheoloogilises paigas eelmise aasta novembris asetleidnud avalikku kuulamist.

Brüssel, 15. märts 2006 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Anne-Marie SIGMUND

(1) ECTN (Euroopa Kultuuriturismi Võrgustik) andmetel saavad kultuuriturismist otsest kasu kolm Lissaboni strateegia valdkonda: 8. valdkond – rohkem töökohti, 9. valdkond – tööjõud, 10. valdkond – haridus. ECTN loodi 2003. aastal eesmärgiga edendada kultuuriturismi erinevaid harusid. Tegu on Euroopa Liidu kaasrahastatava projektiga.

(2) UNESCO (ÜRO kultuuriorganisatsioon) pärandite jaotus 25-liikmelises Euroopa Liidus: Austrias 8, Belgias 10, Küprosel 3, Taanis 4, Eestis 2, Soomes 6, Prantsusmaal 30, Saksamaal 31, Kreekas 16, Iirimaal 2, Itaalias 42 (sh kaks asuvad Vatikanis), Lätis 2, Leedus 4, Luksemburgis 1, Maltal 3, Madalmaades 7, Poolas 12, Portugalis 13, Ühendkuningriigis 26, Tšehhi Vabariigis 12, Slovakkias 5, Sloveenias 1, Hispaanias 38, Rootsis 14, Ungaris 8.

(3) Europa Nostra (Üleeuroopaline Kultuuripärandi Föderatsioon, mis on tegeleb Euroopa kultuuripärandi edendamise ja kaitsega ning ühendab 40 Euroopa riiki ja üle 200 kultuuripärandi kaitse ja edendamisega seotud ühingut) usub, et Euroopa kultuuripärand on Euroopa identiteedi ja kodakondsuse arendamise ja levitamise võtmeks.

(4) Palmer/Rae Associates, International Cultural Advisors, “European Cities and Capitals of Culture” (“Euroopa linnad ja kultuuripealinnad”), Euroopa Komisjoni palvel läbiviidud uurimus; august 2004.

(5) EMSK tähelepanu on pälvinud järgmised turismiga seotud teemad: “Turismipoliitika laienenud Euroopa Liidus”, “Turismi panus taandarenguga piirkondade sotsiaalsesse ja majanduslikku taastumisse” ja “Turismipoliitika ning avaliku ja erasektori koostöö” (raportöör hr Mendoza Castro); ja “Turism ja sport: Euroopa tulevased väljakutsed” (raportöör hr Pesci).

(6) Märkimist väärib Belgias Antverpeni linnavalitsuse algatus, tänu millele on kõigil linnaelanikel muuseumidesse vaba sissepääs.

(7) Itaalias on kõnealuses valdkonnas tehtud mitmeid huvitavaid algatusi: Fondo Ambiente Italiano (Itaalia Keskkonnafond) toetab vähetuntud või tavaliselt avalikkusele suletud mälestise avamist avalikkusele iga aasta varakevadel ning kohalikel koolilastel palutakse “päevagiidina” üles astuda ja vaatamisväärsusi külastajatele tutvustada.

(8) Huvipakkuvaks näiteks on kindluslinnade võrgustik. Kenti krahvkond (Ühendkuningriik), Nord-Pas-de-Calais' departemang (Prantsusmaa) ja Lääne-Flandria provints (Belgia) on ühendanud 17 ajaloolist kohta võrgustikku, edendades niiviisi kõnealuse piirkonna ühist pärandit.

(9) Sellekohase ettepanekuga esinesid Paestumis 18. novembril 2005 toimunud avalikul kuulamisel Campania piirkonna ja Kreeka mitmete piirkondade turisminõunikud.

(10) Väga huvitavaid näiteid on palju:

— Euroopa tellisgootika tee on projekt, mis hõlmab seitset riiki (Rootsi, Taani, Saksamaa, Poola, Leedu, Läti ja Eesti), 26 linna ning kaht piirkonda;

— Euroopa juudi kultuuripärandi tee, millele Euroopa Nõukogu andis 5. detsembril 2005 Euroopa Nõukogu peamise kultuurimarsruudi diplomi.

(11) Iseloomulike toitude edendamise algatus on muuhulgas rahvusvaheline liikumine Slow Food, mille loojaks on Carlo Petrini ja kuhu hetkel kuulub 83 000 inimest. Liikumisel on kontorid Itaalias, Saksamaal, Šveitsis, USAs, Prantsusmaal, Jaapanis ja Ühendkuningriigis ning kohalikud rühmad 122 erinevas riigis. Aeglase toitumise liikumine on vastukaaluks maitse standardimise püüetele, kaitseb tarbija teavitamise vajadust ning toidu- ja kokandustraditsioonidega seotud kultuurilise identiteedi toetamist. Ühtedeks omapärastemaks kohaliku toidu edendamise marsruutideks Euroopas on linnaseviski rada Šotimaal (Malt Whisky Trail), mis on maailma ainus linnaseviskile pühendatud marsruut, samuti Trappist õlu marsruut Belgias ja Madalmaades ning austriringreisid Bretagne'is.

(12) Huvitavaks näiteks on “The Malta experience”, kus tunniajase filmi käigus tutvustatakse saare ajalugu selle algusaegadest peale ning rahvaid, kes seal on seal elanud, muutes niiviisi ka kõige väiksemale külastajale ajaloolise keskkonna arusaadavaks.

(13) Näiteks võiks Pompei juurde rajada virtuaalse antiik-Pompei pargi, mis annaks pildi vanade roomlaste igapäevaelust ja võibolla taasesitaks Vesuuvi purske, mis selle linna hävitas. Sarnase pargi võiks ehitada ka Waterloosse (Belgias), et anda turistidele parem arusaam ühest maailma ajaloo kuulsaimast lahingust.

(14) Luksemburgi eesistumise ajal aprillis 2005 aset leidnud seminaril “Kultuuriturism: Euroopa integratsiooni väljakutse” esitati mitmeid huvitavaid näiteid uute tehnoloogiate kohta, sealhulgas pihuarvutite kasutamine selleks, et anda turistidele pidevat teavet piirkonna kohta, kus ta parasjagu viibib (selline võimalus on Via Francigena palverännaku marsruudil).

(15) 2005. aastani toimis programm valitsustevaheliste kokkulepete alusel.

(16) Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa säästva turismi uutest võimalustest ja väljakutsetest.