2.3. Riigiabi eeskirjade ja suuniste ajakohastamine, et need toetaksid uute probleemide lahendamist

2.2. Konkurentsi- ja ühinemiseeskirjade ning -suuniste ajakohastamine, et need sobiksid uute probleemide lahendamiseks

Nagu on nähtud ette komisjoni teatises „Konkurentsipoliitika, mis toetab uute probleemide lahendamist“, tegeleb komisjon seni kõige ulatuslikuma ELi konkurentsipoliitika läbivaatamisega, mis hõlmab üle 20 eeskirjakogumi ning mille eesmärk on tagada, et ELi konkurentsipoliitika vahendid on tulevikukindlad, toetavad ELi rohe- ja digipööret, taastumisprotsessi ja reageerimist majanduslikele suundumustele ning suurendavad ühtse turu vastupidavust.

Komisjon jätkas tööd selle nimel, et muuta turud kodanikele ja igas suuruses ettevõtjatele paremini toimivaks, tagades digi- ja muudes sektorites ELi konkurentsieeskirjade jõustamise kartellidevastase tegevuse, ühinemiskontrolli ja riigiabi kontrollimise valdkonnas, võttes seejuures arvesse iga turu eripära. Seda ellu viies tegi komisjon tihedat koostööd liikmesriikide konkurentsiasutustega ELi kohtute järelevalve all.

Juhtiva asepresidendi Vestageri eestvedamisel oli konkurentsipoliitika 2021. aastal kriisile reageerimisel jätkuvalt tähtsal kohal ELis, näidates selgelt selle suutlikkust reageerida kiiresti majanduses toimuvatele äkilistele muutustele. Riigiabi ajutine raamistik majanduse toetamiseks praeguse COVID-19 puhangu kontekstis võimaldas liikmesriikidel anda vajalikku ja proportsionaalset toetust tavaolukorras elujõulistele ettevõtjatele, kes pandeemia tõttu ohtu sattusid. Samuti nägi komisjon ette riigiabi ajutise raamistiku kohaste pandeemiaga seotud kriisimeetmete järkjärgulise lõpetamise, millega kaasnevad meetmed erainvesteeringute kaasamiseks ja suurendamiseks. Komisjon võtab jälle kasutusele riigiabipoliitika paindlikud töövahendid, et vähendada negatiivset sotsiaalset ja majanduslikku mõju ELile, mille põhjustas Venemaa sissetung Ukrainasse. See võimaldab liikmesriikidel viia miinimumini negatiivse majandusliku mõju, moonutamata ELis konkurentsi rohkem kui rangelt vajalik.

Tugev ja vastupidav ühtne turg toetab ettevõtlust kõikides etappides, võimaldab igas suuruses ettevõtjatel võimalikult palju ära kasutada ühtse turu mastaapi ja kasutada selle suurust konkurentsieelisena, et konkureerida paremini globaliseerunud majanduses. Lisaks sellele, et ELi konkurentsipoliitika jõustamist tuleb tulemuslikult ja järjepidevalt tagada, peab see olema ka piisavalt paindlik, et tulla toime praeguste ja tulevaste probleemidega.

Komisjon jõudis järeldusele, et käibepõhised pädevuslikud künnised koos üleandmismehhanismiga osutusid ELi ühtsel turul asjaomaste tehingute avastamisel üldiselt mõjusaks. Siiski on hiljutised turusuundumused toonud kaasa järk-järgult suureneval arvul selliste ettevõtete omandamist, kellel on või võib tulevikus olla otsustav konkurentsiga seotud osa hoolimata sellest, et nende käive ühinemise ajal on väike või puudub üldse. Hindamises jõuti järeldusele, et teatavatel juhtudel ei vaadanud konkurentsile potentsiaalset negatiivset mõju avaldavaid tehinguid läbi ei komisjon ega ükski liikmesriik. See hõlmas eelkõige konkurentsipotentsiaaliga tekkimisjärgus ettevõtete ja uuenduslike ettevõtete omandamisi, muu hulgas digi-, farmaatsia-, biotehnoloogia- ja teatavates muudes tööstussektorites. Sihtettevõtte väärtus ei vastanud alati piisavalt tehingu võimalikule konkurentsivastasele mõjule.

Osal füüsilisest isikust ettevõtjatel on oma tasustamis- ja töötingimuste üle vähe mõjuvõimu. Kollektiivläbirääkimised võivad olla kasulikud paremate tingimuste saavutamiseks, kuid teatavaid füüsilisest isikust ettevõtjaid võib käsitada ettevõtjana ning seetõttu võib ELi konkurentsieeskirju kohaldada ka kollektiivläbirääkimiste suhtes. Selleks konsulteeris komisjon 2021. aasta jaanuaris eri poliitikavariantide teemal kõigi sidusrühmadega, kõigepealt esialgse mõjuhinnangu kaudu ja seejärel 2021. aasta märtsis, kasutades üksikasjalikku küsimustikku. Komisjon avaldas 9. detsembril 2021 konsulteerimiseks suuniste eelnõu ELi konkurentsiõiguse kohaldamise kohta füüsilistest isikutest ettevõtjate töötingimusi käsitlevate kollektiivlepingute suhtes. Komisjon hindab sidusrühmade arvamusi, et avaldada 2022. aastal suuniste lõplik versioon.

Komisjon jõudis järeldusele, et turu mõistet käsitleva teatise põhimõtted, mis rajanevad ELi kohtute praktikal, on jätkuvalt asjakohased. Sellegipoolest ei pruugi need täielikult kajastada hiljutisi suundumusi turu mõiste kasutamises, näiteks seoses digipöördega. Valdkonnad, kus turu mõistet käsitlev teatis ei pruugi olla täielikult ajakohane: i) SSNIP-testi (small significant non-transitory increase in price – väike, aga märkimisväärne mitteajutine hinnatõus) kasutamine ja eesmärk asjaomaste turgude määratlemisel; ii) digiturud, eelkõige seoses nullhinnaga turustatavate toodete või teenustega ning digiökosüsteemidega; iii) globaliseerumise ja impordist tingitud konkurentsi tingimustes olevate geograafiliste turgude hindamine; iv) turu määratlemise kvantitatiivsed meetodid; v) turuosade arvutamine ning vi) hinnaväline konkurents (sealhulgas innovatsioon).

Hindamine näitas, et horisontaalseid kokkuleppeid käsitlevad eeskirjad on ettevõtjatele jätkuvalt kasulikud vahendid. Ometi tuvastati hindamise käigus mitu valdkonda, kus eeskirju ei ole piisavalt kohandatud digipöörde ega kestliku arengu eesmärkidega. Ettevõtjad peavad horisontaalsete grupierandi määruste teatavaid sätteid jäikadeks ja keerulisteks ning teisi ebaselgeks ja raskesti tõlgendatavaks. Täpsemalt ei pruugi teadus- ja arenduskokkuleppeid käsitlevas grupierandi määruses esitatud erandi kohaldamise tingimused olla konkurentsi soodustavate teadus- ja arendustegevuse kokkulepete sõlmimiseks enam optimaalsed ning spetsialiseerumiskokkuleppeid käsitleva grupierandi määruse kohaldamisala võib olla liiga kitsas. Horisontaalsete grupierandi määruste ja suuniste teatavaid sätteid peetakse ka ebaselgeks või liiga rangeks. Ühtlasi antakse horisontaalsetes suunistes vähe juhiseid seoses horisontaalsetes kokkulepetes käsitletavate hiljutiste turusuundumustega, nagu digipööre, vastupidavus ja kestliku arengu eesmärgid (näiteks ei taga need piisavat õiguskindlust, et ise hinnata kestliku arengu kokkuleppeid ja andmete jagamise/koondamise kokkuleppeid).

Läbivaatamisel olevate horisontaalset koostööd käsitlevate ELi konkurentsieeskirjade eesmärk on lihtsustada ettevõtjate majanduslikult soovitavat koostööd, ilma et see avaldaks kahjulikku mõju konkurentsipoliitikale. Komisjon avaldas 2021. aasta mais koos horisontaalsete suunistega teadus- ja arenduskokkuleppeid käsitleva grupierandi määruse ning spetsialiseerumiskokkuleppeid käsitleva grupierandi määruse (üheskoos „horisontaalsed grupierandi määrused“) hindamise tulemused. 2021. aasta juulis algatas komisjon avaliku konsultatsiooni eeskirjade läbivaatamise poliitikavariantide üle . Kuna mõlemad määrused kaotavad kehtivuse 31. detsembril 2022, kavatseb komisjon selleks kuupäevaks kehtestada uued eeskirjad.

Kõigis ELi majandussektorites on levinud vertikaalsed kokkulepped, näiteks kokkulepped kaubatarnijate või teenuseosutajate ja turustajate vahel. Komisjon algatas 2021. aasta juulis avaliku konsultatsiooni muudetud vertikaalsete kokkulepete grupierandi määruse eelnõu ja vertikaalsete suuniste kohta. Praeguse läbivaatamise eesmärk on täpsustada ja lihtsustada teatavaid norme ja täita tuvastatud õiguslüngad juhtudel, kus praegused eeskirjad ei pruugi selliste turusuundumuste nagu veebimüügi kasvu ja uut liiki platvormide tekke tõttu enam eesmärgipärased olla. Komisjon kavatseb kehtestada uued eeskirjad 31. maiks 2022, kui praegused eeskirjad aeguvad.

Tähtsaimate konkurentsi- ja ühinemiseeskirjade praeguse läbivaatamise eesmärk on hinnata kehtivaid eeskirju ja neid vajadust mööda kohandada, käies kaasas turusuundumustega, sealhulgas e-kaubanduse ja veebiplatvormide kasvuga, mis on ümber kujundanud ettevõtjate tegevuse. Komisjon hindab ka seda, kas turuosalistel on vaja täiendavaid suuniseid.

2.2. Konkurentsi- ja ühinemiseeskirjade ning -suuniste ajakohastamine, et need sobiksid uute probleemide lahendamiseks

Komisjon esitas 2020. aasta detsembris kaks seadusandlikku ettepanekut, nimelt digiteenuste õigusakti ja digiturgude õigusakti kohta, mis on osa ELi digistrateegiast ja mille abil võideldakse süsteemsete digivaldkonna murekohtadega, nagu küberohtude levik, vaenukõne, desinformatsioon, piiratud konkurents ja õiglus digiturgudel. Digiturgude õigusaktis on esitatud mitu otsekohalduvat kohustust ettevõtjatele, kes tegutsevad ühtsel turul ettevõtjate ja tarbijate jaoks suure mõjuga pääsuvalitsejatena. Digiturgude õigusakt oli 2021. aastal jätkuvalt üks peamisi seadusandlikke prioriteete, mida näitab kaasseadusandjate vastavate volituste vastuvõtmine 2021. aasta novembris ja detsembris.

Komisjon võttis 2021. aasta märtsis vastu teatise, milles esitati suunised selle kohta, kuidas kohaldada liikmesriikide ja komisjoni vahel üleandmismehhanismi vastavalt ühinemismääruse artiklile 22 eritingimustel, kui käibepõhised künnised ei kajasta sihtettevõtja konkurentsipotentsiaali ja kus tehingust ei tule riikliku õiguse kohaselt teatada ühelegi liikmesriigile. Komisjon kavatseb ühinemismääruse artikli 22 alusel soodustada ja vastu võtta rohkem üleandmistaotlusi.

2.3. Riigiabi eeskirjade ja suuniste ajakohastamine, et need toetaksid uute probleemide lahendamist

Komisjon jätkas 2021. aastal kehtivate riigiabi eeskirjade ja suuniste hindamist ja läbivaatamist, et veelgi soodustada COVID-19 pandeemiast taastumisel rohe- ja digipööret ning toetada ühtse turu vastupidavust. Komisjon jätkas turusuundumuste jälgimist ja on valmis veelgi kohandama oma poliitikavahendeid, et EL suudaks uutele kriisidele kiiresti reageerida.

Riigiabi ajutise raamistiku kohandamine

Komisjon konsulteeris hiljuti liikmesriikidega seoses ettepanekuga pikendada kuni 30. juunini 2022 riigiabi ajutist raamistikku, et toetada majandust praeguse COVID-19 puhangu kontekstis, ning esitas kava pandeemiaga seotud kriisimeetmete järkjärguliseks lõpetamiseks. Komisjon võttis 2021. aasta novembris vastu ajutise raamistiku kuuenda muudatuse. Riigiabi ajutise raamistiku praeguste meetmete kehtivuse pikendamisega kuni 30. juunini 2022 hoitakse ära äkilised tagajärjed, sest välditakse ettevõtjatelt suunatud avaliku sektori toetuse järsku äravõtmist ajal, kui liikmesriikide majandust kahjustavad suured häired ei ole veel kõrvaldatud. Komisjon jälgib jätkuvalt ELi potentsiaalselt kahjustavaid suundumusi, sealhulgas sotsiaalset ja majanduslikku mõju, mida avaldab ELile Venemaa sissetung Ukrainasse, et tegutseda kiiresti ja vajaduse korral kohandada oma poliitikavahendeid. Lisaks võttis komisjon kasutusele kaks uut vahendit erainvesteeringute kaasamiseks ja suurendamiseks, et pandeemiast taastumine oleks kiirem ja rohelisem ning põhineks rohkem digilahendustel. Komisjon kehtestas kuni 31. detsembrini 2022 kestlikuks taastumiseks investeeringutoetuse ja kuni 31. detsembrini 2023 maksevõime toetuse, võimaldades liikmesriikidel võimendada eravahendeid ja teha need kättesaadavaks investeerimiseks VKEdesse, sealhulgas iduettevõtjatesse ja keskmise turukapitalisatsiooniga väikeettevõtjatesse.

Võeti vastu kliima-, keskkonnakaitse- ja energiaalase riigiabi suunised

Komisjon jätkas riigiabi eeskirjade läbivaatamist, et need täidaksid oma eesmärki ja oleksid kooskõlas ELi kliimaeesmärkidega. 2021. aasta juunis alustas Euroopa Komisjon avalikku konsultatsiooni, kutsudes kõiki huvitatud pooli esitama märkusi kavandatava energia- ja keskkonnaalase riigiabi suuniste läbivaatamise kohta. 2021. aasta detsembris toetas komisjon uusi kliima-, energia- ja keskkonnaalase riigiabi suuniseid. Läbivaatamisel laiendatakse suuniste ulatust, et hõlmata uusi majandusvaldkondi, nagu keskkonnahoidlik liikuvus ja tööstuse CO2-heite vähendamine. Samuti tagatakse sellega paindlik raamistik, võimaldades toetada kogu tehnoloogiat, mis aitab Euroopa rohelist kokkulepet ellu viia. Suuniste ulatuse laiendamisega kaasnevad kaitsemeetmed, mis tagavad, et riigiabi suunatakse tõhusalt sinna, kus seda on vaja,, ning millega nõutakse, et liikmesriigid konsulteeriksid suuremahuliste riigiabi meetmete kavandamisel sidusrühmadega. Kliima-, energia- ja keskkonnaalase riigiabi suunistega toetatakse ELi jõupingutusi CO2-heite vähendamise, ringmajanduse, elurikkuse, keskkonnahoidliku või heiteta liikuvuse ja hoonete energiatõhususe valdkonnas, et täita ELi 2030. ja 2050. aasta kliima- ja energiaeesmärgid. Suunised jõustusid 2022. aasta jaanuarisMuudetud eeskirjade alusel loetakse varasemast suuremat hulka riigiabi siseturuga kokkusobivaks.

Võeti vastu teatis üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide kohta

Üleeuroopalist huvi pakkuvad tähtsad projektid toovad kokku ELi teadmised, oskusteabe, rahalised vahendid ja ettevõtjad, et ületada suured turutõrked, süsteemsed nõuete täitmata jätmised ja ühiskondlikud probleemid, mida ei oleks muul viisil võimalik lahendada. Need aitavad kaasa kestlikule majanduskasvule, töökohtade loomisele ja konkurentsivõimele ning tugevdavad ELi avatud strateegilist autonoomiat. Selleks et üleeuroopalist huvi pakkuvad tähtsad projektid ei moonutaks konkurentsi siseturul, on nende elluviimiseks vaja riigiabi eeskirjade kohaselt komisjoni heakskiitu. Üleeuroopalist huvi pakkuvad tähtsad projektid teevad võimalikuks murrangulise innovatsiooni kuni esmase tööstusliku kasutuselevõtuni ja väga tähtsad taristuinvesteeringud valdkondades, kus riiklik sekkumine on vajalik. Sellised projektid hoogustavad ELis ettevõtlust, soodustavad rohe- ja digipööret ning suurendavad ühtse turu vastupidavust. Pärast kavandatud muudetud teatise hindamist ja selleteemalist ulatuslikku konsultatsiooni kõigi huvitatud pooltega võttis komisjon 2021. aasta novembris vastu üleeuroopalist huvi pakkuvatele tähtsatele projektidele kohaldatavaid riigiabi eeskirju käsitleva muudetud teatise . Muudetud teatist kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2022.

Üleeuroopalist huvi pakkuvatele tähtsatele projektidele kohaldatavaid riigiabi eeskirju käsitlev teatis Ajakohastatud teatisega laiendatakse üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide kasutamist ELis ja läbipaistvust, sätestades, et tavapäraselt peab üleeuroopalist huvi pakkuv tähtis projekt hõlmama vähemalt nelja liikmesriiki. Samuti peavad üleeuroopalist huvi pakkuvad tähtsad projektid olema ülesehituselt läbipaistvad ja kaasavad. Muudetud teatisega soodustatakse VKEde osalemist üleeuroopalist huvi pakkuvates tähtsates projektides ja suurendatakse nende kaasamisest tulenevat kasu. Üleeuroopalist huvi pakkuvaid tähtsaid projekte käsitlevas 2021. aasta teatises viiakse selle eesmärgid kooskõlla ELi praeguste prioriteetidega. ELi keskkonnastrateegiate toetamiseks ja rohepöörde kiirendamiseks nõutakse üleeuroopalist huvi pakkuvaid tähtsaid projekte käsitlevas muudetud teatises, et liikmesriigid esitaksid tõendid selle kohta, et teavitatud projektid on kooskõlas olulise kahju ärahoidmise põhimõttega. Ühtlasi täpsustatakse teatises ELi ja riiklike vahendite kombineerimise kriteeriumid.

Avalik konsultatsioon teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi raamistiku kohta

Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi raamistik motiveerib tegelema riskantse teadus-, arendus- ja innovatsioonitegevusega, mida ilma avaliku sektori toetuseta ei tehtaks. Komisjon alustas 2021. aasta aprillis avalikku konsultatsiooni kehtiva riigiabi raamistiku lihtsustamiseks. Eesmärk on aidata liikmesriikidel toetada teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni, sealhulgas VKEde ja innovatsiooniklastrite jaoks, tagades samal ajal, et võimalikud konkurentsimoonutused hoitakse võimalikult väikesed, ning luues õiged stiimulid ELi rohe- ja digipöörde võimaldamiseks. Pärast avalikku konsultatsiooni ja selle käigus saadud teabe analüüsimist jätkab komisjon mõttetööd selle üle, kuidas teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni raamistikku ajakohastada ja see tulevikukindlaks muuta. Arvestades rohe- ja digipöörde ning ühtse turu vastupidavuse tähtsust hõlmab teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni raamistiku ajakohastamise arutelu näiteks selliseid valdkondi nagu testimis- ja katsetaristu ning murrangulise tehnoloogia väljatöötamine ja kasutuselevõtt. Komisjon arvab, et muudetud teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni raamistik võetakse vastu 2022. aastal.

Avalik konsultatsioon lairibaühendust käsitlevate riigiabi suuniste kohta

Lairibavõrkude kasutuselevõtmiseks antava riigiabi eeskirjad (lairibaühendust käsitlevad suunised) hõlbustavad lairibavõrkude kasutuselevõttu ja käibeleminekut ebapiisava ühenduvusega, näiteks äärepoolsetes ja hõredalt asustatud piirkondades. Suunised võimaldavad liikmesriikidel toetada ajakohast taristut, pakkudes lõppkasutajale kvaliteetseid ja taskukohaseid lairibateenuseid piirkondades, kuhu investeerimiseks on ettevõtjatel vähe stiimuleid.

Komisjon avaldas 2021. aasta juulis järeldused lairibaühendust käsitlevate suuniste hindamise kohta Nendes tõdeti, et üldiselt on toimivad praegu kehtivad eeskirjad hästi ja on eesmärgipärased, kuid et vaja oleks teatavaid muudatusi, et kohandada praeguseid eeskirju tehnoloogia hiljutise arenguga. Vaja on piisavaid investeeringuid, et täita ELi praegused poliitilised eesmärgid, eelkõige muuta EL 2025. aastaks gigabitiühiskonnaks ja täita 2030. aastaks digikompassi eesmärgid. Komisjon esitas 2021. aasta novembris avalikuks konsulteerimiseks lairibaühendust käsitlevate muudetud suuniste eelnõu. Avalik konsultatsioon kestis 11. veebruarini 2022. Kavandatud suuniste eesmärk on aidata liikmesriikidel hõlpsamini motiveerida kõrgjõudlusega lairibavõrkude, sealhulgas gigabiti- ja 5G-võrkude kasutuselevõtmist, piirates samas konkurentsimoonutusi.

ELi programmide toetamiseks laiendati üldise grupierandi määruse kohaldamisala

Komisjon võttis 2021. aasta juulis vastu üldise grupierandi määruse muudatused eesmärgiga suurendada uues mitmeaastases finantsraamistikus ELi rahastamiseeskirjade ja ELi riigiabi eeskirjade koostoimet. Nende muudatustega laiendatakse määruse kohaldamisala ja ühtlustatakse riigiabi eeskirju, mida kohaldatakse teatavate hiljuti vastu võetud ELi programmide alla kuuluva riikliku rahastamise suhtes.

Üldise grupierandi määruse muutmise korral võivad liikmesriigid otse anda riigiabi, mille riigiasutused on määranud ELi tasandil juhitavatest programmidest rahastatavatele projektidele, ilma et sellest peaks eelnevalt komisjoni teavitama. Küll aga peavad liikmesriigid teavitama komisjoni abimeetmetest pärast nende vastuvõtmist. Lisaks võimaldab ajakohastatud üldine grupierandi määrus liikmesriikidel anda riigiabi digi- ja rohepöörde jaoks. See võimaldab teatavat paindlikkust, et kiiresti toetada ettevõtjaid, kes vajavad abi ootamatutest välisšokkidest põhjustatud negatiivse majandusliku mõju tõttu. Ulatuslike riigiabi kategooriate väljajätmine eelneva teavitamise nõude alt lihtsustab nii mõndagi ja hõlbustab kiiret rakendamist liikmesriikide poolt.

Üldise grupierandi määruse läbivaatamine vastavalt rohelisele kokkuleppele