[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 23.12.2008

KOM(2008) 879 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

VÄLISTEENISTUSE ARENDAMINE JA TUGEVDAMINE: 2008. AASTAKS KAVANDATUD MEETMETE RAKENDAMINE

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

VÄLISTEENISTUSE ARENDAMINE JA TUGEVDAMINE:2008. AASTAKS KAVANDATUD MEETMETE RAKENDAMINE

1. SISSEJUHATUS

10. mail 2007 vastu võetud teatises[1] välisteenistuse arendamise ja tugevdamise kohta 2008. aastal teatas komisjon otsusest avada 2007. aastal delegatsioonid Aserbaidžaanis, Montenegros, Ida-Timoris ja Aafrika Liidu juures ning kontorid riikides, kus juba töötavad delegatsioonid (Juba ja Astana), samuti kujundada ümber piirkondlikud delegatsioonid Armeenias ja Cabo Verdes. Kõik nimetatud meetmed on ellu viidud.

2008. aastaks kavandati 10. mai 2007. aasta teatisega samuti hulk meetmeid, mille rakendamine sõltus kasutada olevatest vahenditest: alalise esinduse avamine Euroopa Nõukogu juures Strasbourgis, delegatsiooni avamine Usbekistanis ning piirkondlike delegatsioonide ümberkujundamine Kõrgõzstanis, Tadžikistanis, Nepalis, Togos, Libeerias, Djiboutis ja Jeemenis täieõiguslikeks delegatsioonideks.

Tänu 2008. aasta eelarves välisteenistusele eraldatud vahenditele ja 2008. aasta juunis vastu võetud ja praegu käimas olevale kavale, mis hõlmab 96 ametikoha ümberpaigutamist välisteenistuses, on nüüdsest võimalik kavandatud meetmed ellu viia.

Samuti tehakse ettepanek parandada haldusraamistikku teenistuskohtades, kus on lisaks delegatsioonidele vaja komisjoni kohalolekut, et tagada pikemas perspektiivis tema tegevuse järelevalve. Seoses sellega on kavas luua uued teenistuskohad Belize'is, Komooridel, Kongos (Goma), Mongoolias, Myanmaris/Birmas, Panamas ja Samoas.

2. VÄLISTEENISTUSVÕRGU ARENDAMINE

2. 1. Delegatsioonide avamine

Praegu kasutada olevate või 2009. aastal oodatavate vahendite põhjal on kinnitatud kahe uue teenistuskoha avamine: üheks neist on delegatsioon Usbekistanis ja teiseks alaline esindus Euroopa Nõukogu juures Strasbourgis. Kõnealuseid meetmeid kavandati juba komisjoni 6. juuni 2005. aasta teatisega, kuid vahendite puudumise tõttu ei olnud neid seni võimalik ellu viia.

Delegatsiooni avamist Usbekistanis põhjendab Euroopa Liidu kasvav huvi Kesk-Aasia vastu. Usbekistan asub Kesk-Aasia südames ja on eelkõige oma rahvaarvu tõttu üks piirkonna kõige olulisemaid riike. Usbekistani ametiasutustelt saadud positiivsed märgid, sealhulgas inimõiguste küsimuses, annavad tunnistust Euroopa Liidu ja Usbekistani vaheliste suhete tugevnemisest. Euroopa Liidu kohalolek ergutaks riiki tehtud edusamme jätkama ja võimaldaks samas paremini selgitada ELi huve.

Esinduse avamine Euroopa Nõukogu juures on ennekõike loogiliseks jätkuks Euroopa Liidu ja Euroopa Nõukogu vaheliste suhete tihenemisele. Selles valdkonnas kasvab aina keerukate juhtumite arv, mis kuuluvad osaliselt mõlema organisatsiooni pädevusse ja nõuavad pidevalt lahendamist. Lisaks on Euroopa Nõukogu üks institutsioone, kus kujunevad suhted Venemaa Föderatsiooni, Balkani riikide ja muude naaberriikidega. Samuti tuleb võtta arvesse Euroopa Liidu ja Euroopa Nõukogu vahelisi uusi tihedamaid suhteid, mis kinnitati poliitilisel tasandil 2007. aasta mai vastastikuse mõistmise memorandumiga, millega luuakse „uus raamistik koostöö ja poliitilise dialoogi tugevdamiseks”.

Niipea kui esinduse asutamise otsus on heaks kiidetud ja selleks vajalikud lepingud alla kirjutatud, viivad komisjoni talitused kõnealused meetmed võimalikult kiiresti ellu.

2. 2. Piirkondlike delegatsioonide ümberkujundamine

Djibouti, Jeemeni, Kõrgõzstani, Libeeria, Nepali, Tadžikistani ja Togo piirkondlikud delegatsioonid on kavas kujundada ümber täieõiguslikeks delegatsioonideks.

Kõrgõzstani ja Tadžikistani piirkondlike delegatsioonide ümberkujundamine on seotud Euroopa Liidu kohustustega, mis on sätestatud nõukogu poolt 2007. aasta juunis vastu võetud strateegias Kesk-Aasiaga loodava uue partnerluse kohta.

Djibouti piirkondliku delegatsiooni staatuse muutmine on seotud komisjoni uue strateegiaga Somaali poolsaarel. Uus strateegia tuleneb vajadusest tihedamate suhete järele, sest eri majanduslike, kultuuriliste ja usuliste mõjutuste strateegilises ristumiskohas asuv Djibouti kujutab endast stabiilset sidepunkti kõnealuse piirkonnaga ning tema kaudu on omakorda võimalik luua suhted piirkonna kõikide muude jõududega ja pidada nendega dialoogi.

Kuna komisjoni delegatsioon on üks väheseid esindusi Libeerias , on tema eesmärk lisaks kodusõja puhkemisele eelnenud olukorra taastamisele esindada Euroopa Liitu, kes on Ameerika Ühendriikide järel suuruselt teine rahastaja. Komisjoni kohaloleku tugevdamine on samuti hädavajalik, võttes arvesse Libeeria ametiasutuste ees võetud kohustusi, hallatavate abisummade suurust ja vajadust olla kõnealuses riigis poliitiliselt esindatud, sest Aafrika mandri massiteabevahendid tunnevad Libeeria vastu suurt huvi.

Ettepanek kujundada ümber praegu New Dehlis asuva delegatsiooni alluvuses tegutsev piirkondlik delegatsioon Nepalis seondub riigis toimuva rahuprotsessiga. Rahuprotsess mõjutab oluliselt nii Nepali ja Euroopa Liidu vahelisi poliitilisi suhteid kui ka komisjoni tegevust arengukoostöö ja humanitaarabi valdkonnas.

Lisaks ülesannete täitmisele, mis tulenevad Togoga tehtava koostöö taastamisest nõukogu 13. novembri 2006. aasta otsuse tulemusena, vajatakse komisjoni suuremat kohalolekut eelkõige suhete normaliseerimiseks kõnealuse riigiga pärast 20 aastat kestnud kriisi, mille jooksul komisjon on edendanud ja jälginud demokratiseerimist, reforme ja valitsemistava parandamist. Komisjon osaleb aktiivselt nimetatud protsessis ja selleks, et täita pärast Cotonou lepingu artikliga 96 ette nähtud menetluse lõpetamist oma järelevalverolli, peab delegatsioon olema täieõiguslik. Kõnealused meetmed aitavad olulisel määral kaasa allpiirkonna poliitilisele stabiilsusele.

Jeemeni delegatsiooni täieõiguslikuks muutmise otsust põhjendavad tihedad suhted kõnealuse riigiga, eriti valitsemistava ja demokratiseerimise valdkonnas, ning ELi jätkuv poliitiline toetus Jeemenile. Arvestades Jeemeni stabiilsuse olulisust piirkondliku julgeoleku (Pärsia laht ja Somaali poolsaar) ja terrorismivastase võitluse seisukohast, jätkub ELi toetus ka järgmistel aastatel ja tema kohalolek peab suurenema.

2. 3. Delegatsioonidest eraldi seisvad teenistuskohad

Kogemused näitavad, et riikides, kus delegatsioon asub pealinnas või kus (enam) ei ole delegatsiooni, tuleb komisjoni tegevuse lihtsustamiseks luua delegatsioonidest eraldi seisvad teenistuskohad, välja arvatud ECHO kontorite puhul, mille juhtimise eest vastutab humanitaarabi peadirektoraat ise.

Komisjoni personali ja infrastruktuuri kohalolek kõnealustes teenistuskohtades nõuab eelnevat poliitilist otsust ja selget õiguslikku alust, mis võimaldaks nimetatud vahendeid paremini hallata. Võttes arvesse asjaolu, et selliste meetmete rakendamise poliitiline kontekst võib olla erinev, tehakse ettepanek eristada uute teenistuskohtade loomist ühelt poolt riikides, kus komisjon on juba esindatud delegatsiooniga, ning teiselt poolt riikides, kus komisjonil ei ole veel delegatsiooni. Kummalgi juhul on eeltingimuseks nõusoleku saamine asjaomaselt riigilt ning komisjoni teenistuskoha avamise tingimuste kindlaksmääramine; esimesel juhul kasutatakse selleks suulist nooti / lepingut ja teisel juhul asjaomast kirjavahetust.

2.3.1. Uute teenistuskohtade loomine riikides, kus on juba delegatsioon

Tehakse ettepanek luua Kinshasa delegatsiooni alluvuses tegutsev uus teenistuskoht Gomas (Kongo Demokraatlik Vabariik). See looks paremad tingimused Euroopa Liidu edasiseks osalemiseks Ida-Aafrika järvede piirkonna kriisi ohjamisel, mis on otsustava tähtsusega, ning võimaldaks tal eelkõige täita vahendaja ja vaatleja rolli Goma ja Nairobi protsessis. Komisjon täiendaks sel viisil muid rahvusvahelisi jõude, eelkõige Euroopa Liidu eriesindajat, kellel on Gomas alaline kontor, EJKP missioone (EUPOL/EUSEC) ja teatavaid liikmesriike, kes on järginud ELi soovitust tagada oma kohalolek Gomas. Lisaks poliitiliste protsesside jälgimisele hõlbustaks komisjoni kohalolek Gomas märkimisväärselt Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas rakendatavate ühenduse programmide juhtimist.

Kongo ametiasutustelt tuleb saada nõusolek, kus on täpsustatud, et delegatsiooni asutamist käsitleva lepinguga ette nähtud privileege ja immuniteete kohaldatakse ka kõnealuse teenistuskoha liikmete suhtes.

Teenistuskoha avamine ei too kokkuvõttes välisteenistuse jaoks kaasa lisakulusid, sest selleks vajalikud vahendid saadakse olemasolevate või 2009. aastaks kavandatud vahendite ümberpaigutamise teel.

2.3.2. Uute teenistuskohtade loomine riikides, kus ei ole veel delegatsiooni

EÜ töötajate tegevuse jätkamiseks teatavates riikides tuleb luua selge õiguslik alus. Seda on vaja selleks, et vastuvõtjariigiga kirjavahetuse teel kokku lepitavate eri ülesannetega töötajatel oleks võimalik elada lähetuse ajal kohapeal ja teha oma tööd kõige paremates tingimustes. Kõnealuse kirjavahetusega, mis toimub välissuhete eest vastutava voliniku ja vastuvõtjariigi pädevate ametiasutuste vahel, tuleb ette näha kohaldatavad immuniteedid.

Seoses sellega on kavas avada teenistuskoht Panamas , kus on praegu akrediteeritud Nicaraguas tegutseva delegatsiooni juht. 2003. aasta aprillis avati riigis kontaktasutus, mis vastutab koostööprojektide järelevalve eest. Kontaktasutus tegutseb Costa Rica piirkondliku delegatsiooni alluvuses, mis allub omakorda Nicaragua delegatsioonile. Kontaktasutuse tegevuse jätkamist põhjendab 2007.–2013. aastaks ette nähtud koostöösummade oluline suurenemine. Samadel põhjustel on kavas luua teenistuskoht Samoas , et tagada olemasoleva kontori kaudu kohapeal projektide piisav järelevalve (praegu on seal akrediteeritud Fidžis tegutseva delegatsiooni juht).

Lisaks võib lühemas perspektiivis osutuda vajalikuks alaline kohalolek Belize'is , Komooridel ja Myanmaris/Birmas , et tagada abi tõhus haldamine ja jälgida lähemalt poliitilist olukorda (praegu on nendes riikides akrediteeritud vastavalt Jamaicas, Mauritiuses ja Tais tegutsevate delegatsioonide juhid).

Praegu tuleb kõnealustes riikides toimuvate projektide järelevalveks lähetada pädevate delegatsioonide töötajaid. Kuna kõnealused lähetused on kas pikaajalised või siis lühiajalised, kuid väga sagedased, ei võimalda need vajalikke ülesandeid rahuldavalt täita; samuti on lähetusi vahel raske korraldada. Alalise kohaloleku puudumine tekitab täiendavaid rakendusviivitusi, eriti projektide puhul, mis nõuavad eelkontrolli, ning suurendab abisaaja riigi puudulikust haldussuutlikkusest tingitud riski juhul, kui riik on seotud ühenduse vahendite tegevusliku ja finantsjuhtimisega. Seepärast tehakse nüüd ettepanek kiita heaks uute teenistuskohtade loomine eespool nimetatud riikides. Meede viiakse ellu niipea, kui on võimalik paigutada ümber olemasolevad vahendid.

Samuti tehakse ettepanek luua olemasolevaid vahendeid kasutades uus teenistuskoht Mongoolias (praegu on seal akrediteeritud Hiinas tegutseva delegatsiooni juht), et parandada raskendatud juurdepääsust tingituna projektide järelevalvet kohalikul tasandil. Kuni 2004. aasta septembrini vastutas järelevalve eest TACISe büroo. Pärast seda, kui Mongoolias rakendatavad TACISe meetmed viidi üle Aasia ja Ladina-Ameerika (ALA) rahastu alla, büroo suleti ja praegu teostatakse järelmeetmeid teenuslepingu alusel.

3. INIMRESSURSID JA EELARVELISED VAHENDID

Välisteenistuse juhtivkomitee otsustas 18. jaanuari 2008. aasta kohtumisel eraldada 2008. aastaks ette nähtud ressurssidest 18 ametniku kohta välisteenistusvõrgu arendamiseks kõnealusel aastal, pöörates esmatähelepanu esinduste avamisele Euroopa Nõukogu juures ja Usbekistanis ning Jeemeni, Libeeria ja Togo delegatsioonide ümberkujundamisele. Lisaks nähti 17. juunil 2008 vastu võetud kavaga ette 16 ametniku koha ümberpaigutamine, et oleks võimalik kujundada ümber Djibouti, Kõrgõzstani, Nepali ja Tadžikistani delegatsioonid.

Seega tehakse ettepanek eraldada 34 kasutada olevat ametniku kohta (2008. aasta ressurssidest saadud 18 kohta ja ümberpaigutuse teel saadud 16 kohta) ning vajalik arv lepinguliste ja kohalike töötajate kohti vastavalt allpool esitatud tabelile. Kõnealune jaotus avatavate ja ümberkujundatavate delegatsioonide vahel ei piira töötajate arvu hilisemat muutmist, eriti lepinguliste ja kohalike töötajate puhul, kelle rahastamisel tuleb vajadusel lähtuda endistel BA ridadel kasutada olevatest assigneeringutest / abi rakendamise raames ette nähtud Euroopa Arengufondi (EAF) assigneeringutest.

Eespool punktis 2 nimetatud ja tegelikkuses põhiliselt 2009. aastal ellu viidavate mitmesuguste meetmetega seotud kulud kaetakse üldiselt inimressursside ümberpaigutamise ja 2008. aastaks kasutada olevate / 2009. aastaks juba ette nähtud rahaliste vahendite ümberjagamise teel, kasutades uute infrastruktuuri-, personali- ja muude kulude katmiseks ratsionaalsemalt olemasolevaid vahendeid.

Delegatsiooni avamiseks või ümberkujundamiseks ette nähtud inimressursid |

Delegatsioon | Rubriik 5 | Endised BA read / EAFi assigneeringud |

AD | AST | AC | AL | AC | AL |

Euroopa Nõukogu | 1 | 1 |

Usbekistan | 3 | 2 | 1 | 3 | 1 | 1 |

Djibouti (ümberkujundamine) | 2 | 2 | 2 | 2 |

Kõrgõzstan (ümberkujundamine) | 2 | 2 | 2 | 2 |

Libeeria (ümberkujundamine) | 2 | 2 | 2 | 2 |

Nepal (ümberkujundamine) | 2 | 2 | 2 | 2 |

Tadžikistan (ümberkujundamine) | 2 | 2 | 2 | 2 |

Togo (ümberkujundamine) | 2 | 2 | 2 | 2 |

Jeemen (ümberkujundamine) | 2 | 2 | 2 | 2 |

KOKKU | 18 | 16 | 2 | 3 | 15 | 15 |

Vajalikud eelarvelised vahendid on esitatud allpool tabelis, milles on eristatud ühelt poolt asutamiskulud (ühekordne kulu, mis on otseselt seotud kavandatud delegatsioonide avamise ja ümberkujundamisega) ning teiselt poolt iga-aastased kulud (korduvkulu, mis on seotud uute või ümberkujundatud delegatsioonide toimimisega vastavalt nende uuele ülesehitusele).

Delegatsiooni avamiseks ette nähtud eelarvevahendid |

Delegatsioon | Asutamiskulud | Iga-aastased kulud |

Euroopa Nõukogu | 309 990 eurot | 629 810 eurot |

Usbekistan | 667 245 eurot | 2 033 870 eurot |

Djibouti (ümberkujundamine) | 595 160 eurot | 1 600 910 eurot |

Kõrgõzstan (ümberkujundamine) | 595 160 eurot | 1 600 910 eurot |

Libeeria (ümberkujundamine) | 558 660 eurot | 1 597 310 eurot |

Nepal (ümberkujundamine) | 595 160 eurot | 1 600 910 eurot |

Tadžikistan (ümberkujundamine) | 595 160 eurot | 1 600 910 eurot |

Togo (ümberkujundamine) | 558 660 eurot | 1 597 310 eurot |

Jeemen (ümberkujundamine) | 558 660 eurot | 1 597 310 eurot |

KOKKU | 5 033 855 eurot | 13 859 250 eurot |

FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU NIMETUS:

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE – VÄLISTEENISTUSE ARENDAMINE JA TUGEVDAMINE: 2008. AASTAKS KAVANDATUD MEETMETE RAKENDAMINE

2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK

VÄLISSUHTED - Välisteenistus

3. EELARVEREAD

3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised BA read)), sh järgmised nimetused:

XX.010102 : Komisjoni esindustes alaliselt töötava personaliga seotud kulud

XX.010202 : Komisjoni esinduste koosseisuvälised töötajad

XX.010212 : Komisjoni esinduste muud juhtimiskulud

XX.010302 : Komisjoni esinduste hooned ja nendega seotud kulud

19.010401 : Arengu- ja majanduskoostöö vahend (DCI) – Halduskorralduskulud

21.010410 : Euroopa Arengufond – Halduskorralduskulud

3.2. Meetme ja finantsmõju kestus:

Käesolevas teatises kavandatud laiendamist alustatakse 2008. aasta lõpus. Kuna tegemist on uute delegatsioonide avamise, olemasolevate delegatsioonide ümberkujundamise ja uute teenistuskohtade avamisega, ei ole meetme jaoks kindlat tähtaega määratud.

3.3. Eelarve tunnusjooned:

Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |

XX.010102 | Mitte-kohust. | Liigendamata | JAH | EI | EI | Nr 5 |

XX.010202 | Mitte-kohust. | Liigendamata | JAH | EI | EI | Nr 5 |

XX.010212 | Mitte-kohust. | Liigendamata | JAH | EI | EI | Nr 5 |

XX.010302 | Mitte-kohust. | Liigendamata | JAH | EI | EI | Nr 5 |

19.010401 | Mitte-kohust. | Liigendamata | JAH | EI | EI | Nr 4 |

21.010410 | Mitte-kohust. | Liigendamata | JAH | EI | EI | Nr 4 |

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1. Rahalised vahendid

4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kulu liik | Jao nr | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 jj | Kokku |

Tegevuskulud[2] |

Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a |

Maksete assigneeringud | b |

Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[3] |

Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) |

8.2.4. | c | 5,686 | 4,084 | 4,084 | 4,084 | 4,084 | 22,022 |

VÕRDLUSSUMMA KOKKU |

Kulukohustuste assigneeringud | a + c | 5,686 | 4,084 | 4,084 | 4,084 | 4,084 | 22,022 |

Maksete assigneeringud | b + c | 5,686 | 4,084 | 4,084 | 4,084 | 4,084 | 22,022 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[4] |

Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | 7,242 | 5,938 | 5,938 | 5,938 | 5,938 | 30,994 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e | 5,965 | 3,838 | 3,838 | 3,838 | 3,838 | 21,317 |

Meetme soovituslik finantskulu kokku |

Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a + c + d + e | 18,893 | 13,860 | 13,860 | 13,860 | 13,860 | 74,333 |

Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b + c + d + e | 18,893 | 13,860 | 13,860 | 13,860 | 13,860 | 74,333 |

:

4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga

( Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule

( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine

( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[5] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).

4.1.3. Finantsmõju tuludele

( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele

( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine: Ei kohaldata

4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1.

Aastane vajadus | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 jj |

Personal kokku | 69 | 69 | 69 | 69 | 69 |

5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus

2008. aastal rakendatavad meetmed on seotud uute delegatsioonide avamisega Usbekistanis ja Euroopa Nõukogu juures Strasbourgis ning Djibouti, Jeemeni, Kõrgõzstani, Libeeria, Nepali, Tadžikistani ja Togo piirkondlike delegatsioonide ümberkujundamisega täieõiguslikeks delegatsioonideks.

Lisakulud kaetakse olemasolevatest ja 2009. aastaks kavandatud assigneeringutest, seades meetmed tähtsuse järjekorda.

5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime

Võttes arvesse hiljutisi välispoliitilisi sündmusi ning selleks et tugevdada majandus- ja poliitilisi suhteid nimetatud riikide või organisatsioonidega, tuleb arendada välisteenistuse võrgustikku, avades delegatsioonid Usbekistanis ja Euroopa Nõukogu juures ning kujundades ümber Djiboutis, Jeemenis, Kõrgõzstanis, Libeerias, Nepalis, Tadžikistanis ja Togos juba tegutsevad piirkondlikud delegatsioonid.

5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames

Need meetmed peaksid komisjonil võimaldama asjaomastes riikides juhtida terviklikumalt oma tegevust.

5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)

( Tsentraliseeritud haldamine

( otse, haldajaks on komisjon

( kaudselt, haldamine on delegeeritud:

( täitevasutustele

( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185

( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele

( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös

( liikmesriikidega

( kolmandate riikidega

( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)

Asjakohased märkused:

6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

6.1. Järelevalvekord

Kohapeal delegatsioonis tehtavate maksete puhul järgitakse menetlusi, mis edasivolitustega eelarvevahendite käsutajad (delegatsioonide juhid) on kehtestanud raha liikumisele ning mille üle peakontori talitused teostavad järelkontrolli. Lisaks kuuluvad nimetatud delegatsioonid komisjoni delegatsioonide võrgustikku ning neid kontrollitakse delegatsioonide inspektsiooni ja välistalituse sisekontrolli osakonna kontrollkäikude raames.

6.2. Hindamine

6.2.1. Eelhindamine

Uute delegatsioonide avamise otsus on tingitud vajadustest, mis johtuvad komisjoni ja asjaomaste riikide vahelistest majandus- ja poliitiliste suhete arengust, ning see on tehtud tihedas koostöös kõigi asjaomaste talituste ja peadirektoraatidega.

6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)

Ei kohaldata

6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedus

Delegatsioonide võrgustikku tuleb korrapäraselt hinnata prioriteetide ja olemasolevate ressursside optimaalse kasutamise seisukohast. Võrgustiku ratsionaliseerimise või laiendamise otsus tehakse sõltuvalt majandus- ja poliitiliste suhete arengust asjaomaste riikidega ning olemasolevatest vahenditest.

7. PETTUSEVASTASED MEETMED

Rakendatakse ülesannete lahusust, kasutades ühenduse õigusaktides ette nähtud rahade liikumise menetlusi ning korrapärast järelkontrolli, mida teevad peakontori talitused.

8. ANDMED VAHENDITE KOHTA

8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi

Ei kohaldata

8.2. Halduskulud

8.2.1. Ametikohtade arv ja liigid

Ametikoha liik | Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal (täistööajale taandatud ametikohtade arv) |

2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 jj |

Ametnikud või ajutine personal[6] (XX 01 01 02 01) | A*/AD | 18 | 18 | 18 | 18 | 18 |

B*, C*/AST | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 |

Art XX 01 02 02 01 kohaselt rahastatav personal[7] | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 |

Muu personal,[8] keda rahastatakse järgmiste artiklite kohaselt: 19.010401 21.010410 (EAF) | 19 11 | 19 11 | 19 11 | 19 11 | 19 11 |

KOKKU | 69 | 69 | 69 | 69 | 69 |

8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus

Eesmärk on hallata ühenduse poliitilist esindamist asjaomastes riikides ja asjaomaste organisatsioonide juures.

8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)

Personali- ja haldusvajadused kaetakse vahendite piires, mis eraldatakse haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse raames, võttes arvesse olemasolevaid eelarvepiiranguid.

( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud

( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud: 18 ametniku ametikohta

( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus

( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused): ülejäänud vajalikud ametikohad

( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud

Personali- ja haldusvajadused kaetakse vahendite piires, mis eraldatakse haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse raames, võttes arvesse olemasolevaid eelarvepiiranguid.

8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Eelarverida (number ja nimetus) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 jj | KOKKU |

1. Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) |

Täitevasutused[9] |

Muu tehniline ja haldusabi |

sise- 19.010401 | 3,504 | 2,506 | 2,506 | 2,506 | 2,506 | 13,528 |

21.010410 (EAF) | 2,182 | 1,578 | 1,578 | 1,578 | 1,578 | 8,494 |

välis- |

Tehniline ja haldusabi kokku | 5,686 | 4,084 | 4,084 | 4,084 | 4,084 | 22,022 |

8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Ametikoha liik | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 jj | KOKKU |

Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | 6,929 | 5,695 | 5,695 | 5,695 | 5,695 | 29,709 |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustage eelarverida) | 0,313 | 0,243 | 0,243 | 0,243 | 0,243 | 1,285 |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 7,242 | 5,938 | 5,938 | 5,938 | 5,938 | 30,994 |

Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal |

Vt üksikasjalik lisa |

Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal |

Vt üksikasjalik lisa |

8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |

2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 jj | KOKKU |

XX 01 02 12 01 – Lähetused | 0,302 | 0,302 | 0,302 | 0,302 | 0,302 | 1,510 |

XX |

XX |

XX |

2. Muud halduskulud kokku (XX 01 02 12) | 0,302 | 0,302 | 0,302 | 0,302 | 0,302 | 1,510 |

3. Muud haldusliku iseloomuga kulud XX 01 03 02 01 – Soetamine, rentimine ja sellega seotud kulud XX 01 03 02 02 – Sisseseade, mööbel, varustus ja teenused | 2,814 2,849 | 2,521 1,015 | 2,521 1,015 | 2,521 1,015 | 2,521 1,015 | 12,898 6,909 |

Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummas VÄLJA) | 5,965 | 3,838 | 3,838 | 3,838 | 3,838 | 21,317 |

Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud |

[…] |

8.3 Üldmärkused

Eespool nimetatud meetmete elluviimine 2009. aastal kasutada olevatest vahenditest ei suurenda mitte mingil juhul järgmistel aastatel välisteenistuse iga-aastaseid üldkulusid.

[1] KOM(2007) 206 (lõplik).

[2] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.

[3] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.

[4] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.

[5] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.

[6] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[7] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[8] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.

[9] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.