[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 30.5.2008

KOM(2008) 328 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE JA REGIOONIDE KOMITEELE

tööhõive valdkonda stimuleerivate ühenduse meetmete lõpparuande kohta (tööhõivet stimuleerivate ühenduse meetmete programm 2002–2006) {SEC(2008)1939}

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE JA REGIOONIDE KOMITEELE

tööhõive valdkonda stimuleerivate ühenduse meetmete lõpparuande kohta (tööhõivet stimuleerivate ühenduse meetmete programm 2002–2006)

LÜHENDID

IDELE | Identification, Dissemination and Exchange of good practice in the field of LED and promoting better governance – heade tavade kindlaksmääramine, levitamine ja vahetamine kohaliku tööhõive edendamise valdkonnas ning hea valitsemistava edendamine |

LEED | OECD programm: Local Employment and Economic Development programme – kohaliku tööhõive ja majanduse arengu programm |

MISEP | Mutual Information System on Employment Policies in Europe – vastastikune teabevahetamissüsteem tööhõivepoliitika alal |

SYSDEM | Community System of Documentation on Employment – ühenduse tööhõivealase dokumentatsiooni süsteem |

1. SISSEJUHATUS

2002. aastal loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni otsusega 1145/2002/EÜ[1] ajavahemikuks 2002–2006 ühenduse programm tööhõive valdkonda stimuleerivate ühenduse meetmete toetamiseks (tööhõivet stimuleerivate ühenduse meetmete programm).

Tööhõivet stimuleerivaid ühenduse meetmeid käsitleva otsuse artikli 13 kohaselt esitati kõnealuse programmi raames aastatel 2002–2004[2] tehtud toimingute kohta 19. mail 2005. aastal Euroopa Parlamendile, nõukogule, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele vahearuanne[3]. Samas artiklis on ette nähtud programmi meetmeid käsitlev lõpparuanne, millesse komisjon lisab „ teabe toimingute ühendusepoolse rahastamise kohta ning järjepidevuse ja vastastikuse täiendavuse kohta seoses muude asjaomaste programmide, tegevuste ja algatustega, ja asjaomaste hindamiste tulemused ”.

Tööhõivet stimuleerivate ühenduse meetmete programmi eesmärk on olnud liikmesriikide hulgas tööhõive- ja tööturu valdkonda käsitleva analüüsi-, uurimis- ja koostööprogrammi (1998–2000) raames varem algatatud toimingute jätkamine ja edasiarendamine. Kõnealune programm loodi nõukogu 23. veebruari 1998. aasta otsusega 98/171/EÜ[4]. Lisaks on see toiminud aastatel 2007–2013 rakendatava programmi PROGRESS[5] tööhõive valdkonna eelkäijana. Kolme eespool nimetatud programmi/valdkonna üldine eesmärk on olnud või hakkab olema Euroopa tööhõivestrateegia[6] toetamine ja rakendamine. Need programmi toimingud peaksid lisaks aitama saavutada Euroopa Ülemkogu Lissaboni kohtumisel sätestatud uusi strateegilisi eesmärke, mis võimaldavad ühendusel taastada täistööhõiveks vajalikud tingimused.

2. TOIMINGUD

Kogu perioodi vältel on rahastatud üle 150 projekti, mille täpne arv sõltub sellest, kuidas võetakse arvesse pakkumiskutseid, mille raames ühe pakkumiskutse kohta anti toetust mitmele projektile, ja programmide juurde kuuluvaid toiminguid, nagu näiteks vastastikuse õppe programm ja programm IDELE,[7] mille raames korraldati igal aastal mitu ekspertide kohtumist ja temaatilist seminari.

Toimingud võib rühmitada pealkirjade alla, mis enamasti kajastavad tööhõivet stimuleerivaid ühenduse meetmeid käsitlevas otsuses määratletud eesmärke:

1. Statistiline töö ja näitajate väljatöötamise toetamine

2. Analüüs ja uurimistöö

2.1 Suundumuste ja probleemide analüüs, sealhulgas tulevikku käsitlevad teemad

2.2 Strateegia hindamine

3. Parimate tavade vahetamine ja liikmesriikide vahel kõikidel tasanditel toimuv koostöö ning teadlikkuse suurendamine3.1 Parimate tavade vahetamine ja koostöö liikmesriikide vahel3.2 Teave ja teadlikkuse suurendamine

4. Aasta 2006: Euroopa töötajate liikuvuse aasta

5. Kohaliku tööhõive edendamise meetmed

6. Tööhõivet stimuleerivate ühenduse meetmete programmi hindamine

Neid toiminguid tehes on komisjon taganud:

- et need sisaldavad jõupingutusi soolise võrdõiguslikkuse põhimõtte süvalaiendamiseks;

- et neis võetakse arvesse tööd rahvusvahelistes organisatsioonides;

- et erilist tähelepanu pööratakse inimestele, kes on tööturul ebasoodsas seisundis.

Toimingud põhinesid eesmärgil tagada kõrgel tasemel teadlikkus Euroopa tööhõivestrateegia kohta. Kui vaadelda Euroopa tööhõivestrateegia peamise tähtsusega punkte viimaste aastate jooksul, on Euroopa tööhõivestrateegiale olnud heaks toetuseks programmi olulised, poliitikakavaga hästi kooskõlastatud toimingud. Seda aitasid tagada programmi üldsuunised, milles sätestati mitmeks aastaks suunitlused, mille ajakohastamisel võeti arvesse tööhõivesuuniste läbivaatamist aastal 2003[8] ja 2005[9]. Lisaks on programmiga toetatud Euroopa tööhõivestrateegia hindamist ja kord aastas toimuvat tööhõivesuuniste läbivaatamist.

Alates 2004. aastast keskenduti kõige suurema osa toimingute puhul vastastikusele õppele ja muudele projektidele, millega edendati liikmesriikide vahel koostööd ja heade tavade vahetamist. Need toimingud võeti vastastikuse õppe programmi,[10] et paremini saavutada tööhõivet stimuleerivate ühenduse meetmete programmi eesmärke. Tööhõive komitees toimunud arutelude põhjal jäänud üldise mulje järgi on vastastikuse õppe programm stimuleerinud heade tavade tõhusat edastamist ning eriti tuleb tunnustada uute liikmesriikide ja kandidaatriikide osalust. Sarnaselt on kohaliku arengu strateegiate valdkonna toimingud ja riigi tööturuasutuste moderniseerimise uuenduslikud meetmed aidanud levitada liikmesriikide seas häid tööturu tavasid. Üldiselt muutus laienemise mõõde tööhõivet stimuleerivate ühenduse meetmete programmi toimingute puhul paremini nähtavaks viimaste aastate jooksul.

Nõukogu päevakorda võetud poliitikaküsimusi on lisaks piisavalt kajastatud uuringute ja vaatluste temaatikas. Tööhõivet stimuleerivate ühenduse meetmete programmi uuringute otsest seost poliitikaga on muu hulgas kajastatud paljudes analüütiliste ja poliitiliste dokumentide viidetes, sealhulgas riiklikes tegevuskavades (mis on nüüd integreeritud Lissaboni strateegia riiklikesse reformikavadesse). Eelkõige uute liikmesriikide jaoks osutusid need uuringud poliitiliste reformide võimalikuks ajendiks.

Lisaks oli programmi abil võimalik süvendada riiklike tööhõiveametite koostööd ühiste probleemide ja vahendite osas, nagu näiteks Euroopa riiklike tööhõiveametite teostatav vabade töökohtade seire (European PES Vacancy Monitor). See ainus näide ei kajasta üksinda siiski riiklike tööhõiveametite koostöö ulatust, millele on lisaks kaasa aidanud tööhõivet stimuleerivate ühenduse meetmete programmi uuringud (nt saadava kasu ja aktiivse tööturupoliitika kohta), nende põhitegevus ning nende osalemine Euroopa Tööhõive Seirekeskuses.

Võimalus suhelda ja teha koostööd liikmesriikide ekspertidega, nii vastastikuse õppe programmi kui ka eesistujariigi korraldatud konverentside, Euroopa Tööhõive Seirekeskuse, MISEP[11] ja riiklike tööhõiveametite kaudu, on veel üks tööhõive stimuleerivate meetmete programmiga võimaldatud koostöö aspekt.

Programmi rakendamisel teostas komisjon väga mitmesuguseid toiminguid,[12] mis vaadatakse läbi käesolevale teatisele lisatud komisjoni talituste töödokumendis[13]. „Tööhõivet stimuleerivate ühenduse meetmete programmi peamiste toimingute ülevaade”.

2.1 Statistiline töö ja näitajate väljatöötamine

Euroopa tööhõivestrateegia puhul kasutatavaid näitajaid töötati välja kogu programmi vältel. Sellega panustati eelkõige Euroopa tööhõivestrateegia järelevalvesse Lissaboni raamistikus, milles on kehtestatud kvantitatiivsed eesmärgid. Enamiku tööturu valdkonnaga seotud statistilisest tööst tegi Eurostat. Rahalist toetust anti riiklikele statistikaasutustele ja muudele valitsusasutustele nii ELis kui ka osalevates EFTA/EMÜ riikides ning ühinevates ja kandidaatriikides.

See võimaldas täita kaht peamist eesmärki: parandada tööturustatistika kvaliteeti olemasolevate andmepankade ja vaatluste arendamise kaudu ning teha andmed kättesaadavaks valdkondades, kus neid varem ei olnud. Töötati välja uus tööhõivega seotud statistika, nagu näiteks vabade töökohtade statistika muutuste seireks nõudluses tööjõu järele ning tööjõu suhtes kehtivate maksumäärade mõõtmised[14].

Lisaks tuleks märkida, et pikaajalises väljavaates on EList saanud juhtiv andmevarustaja.

2.2 Analüüs ja uurimistöö

2.2.1 Suundumuste ja probleemide analüüs, sealhulgas tulevikku käsitlevad teemad

Analüüsis keskenduti tingimustele, millega saab luua rohkem ja paremaid töökohti, ja ELi tööhõivevõimaluste hindamisele. Tulevikku käsitlevad analüüsid ja uuringud tehti Euroopa tööturu toimimise mõistmise edendamiseks ja Euroopa tööhõivestrateegia pikaajalise arengu toetamiseks, tehes eelnevalt kindlaks uued teemad ja probleemid. Käsitleti järgmisi teemasid: aktiivne tööturu poliitika ning töö tasuvaks tegemine; tervis ja kvaliteet tööl, oskused ja inimkapital; ebasoodsas olukorras rühmad; laienemine; restruktureerimine; ränne; äridünaamika ja tööhõive näitajad.

Aruandes „Tööhõive Euroopas“, mis on kord aastas komisjoni koostatav peamine viitedokument, esitati ELi tööturu suundumuste ja -poliitika kvantitatiivne analüüs. Lisaks esitati selles tähtsat materjali ühise tööhõivet käsitleva aastaaruande toetuseks ja Euroopa tööhõivestrateegia vahepealsed läbivaatamised ning samuti loodi sellega alus analüütiliste küsimustega seotud tööks ja näitajate väljatöötamiseks[15].

2.2.2 Strateegia hindamine

Alates 2002. aastast on käivitatud mitu projekti, millega toetatakse Euroopa tööhõivestrateegia hindamist ja läbivaatamist, ning 2005. aastast tööhõivesuuniste ja riiklike reformikavade vahehindamine. Need projektid valiti välja pärast pakkumiskutseid, mis käsitlesid Euroopa tööhõivestrateegias kasutatud tööhõivemeetmete mõju ja liikmesriikides kasutatavate riiklike hindamistavade arengut. Näiteks teostasid Belgia, Prantsusmaa ja Portugal kõnealuses ajavahemikus oma tööhõivemeetmete täieulatusliku hindamise. Seda korraldati sageli riigiüleselt, mis näitas, et tööhõivet stimuleerivate ühenduse meetmete programm on saavutanud oma eesmärgi, mis on kvaliteetse tööhõive koordineeritud poliitika edendamine ELi tasandil.

Kaks nimetatud Euroopa Tööhõive Seirekeskuse[16] võrgustikku, MISEP ja SYSDEM[17] panustasid samuti Euroopa tööhõivestrateegia arengusse teabe ja võrdlevate uuringutega tööhõivepoliitika ja tööturu suundumuste kohta Euroopa Tööhõive Seirekeskuse liikmesriikides; ELi liikmesriikides, kandidaatriikides ja EFTA/EMÜ riikides. Lisaks hinnati seda poliitikat. Euroopa Tööhõive Seirekeskuse poolaasta läbivaatamises jätkati tegelemist prioriteetsete teemadega, mis käsitlesid näiteks vanemaid töötajaid, immigrante, töökoha kvaliteeti, deklareerimata tööd, noorte inimeste tööhõivet ja kaitstud paindlikkust. SYSDEMist oli suur abi ka riiklike tegevuskavade (nüüd riiklikud reformikavad) aastahindamiste puhul.

2.3 Heade tavade vahetamine ja liikmesriikide vahel kõikidel tasanditel toimuv koostöö ning teadlikkuse suurendamine

2.3.1 Parimate tavade vahetamine ja koostöö liikmesriikide vahel

2004. aastal käivitatud vastastikuse õppe programm, mille eesmärk oli optimeerida heade tavadega seotud kogemuste vahetamist, rajaneb 1999. aasta vastastikuse eksperthinnangu programmil, keskendudes prioriteetsetele teemadele ning kujundades osalemistingimusi ja oma korraldust nii, et võimaldada tõhusamat ja laiemat teabe levitamist. See hõlmab ka sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna intensiivsemat osalemist õppeprotsessis. Vastastikuse õppe programmiga luuakse liikmesriikides, kandidaatriikides ja EFTA/EMÜ riikides sidusrühmadele võimalus esitleda oma riigi näiteid heade tavade kohta ELi tasandil.

2.3.1.1 Riiklike tööhõiveametitega seotud projektid[18]

Tööhõivet stimuleerivate ühenduse meetmete programmi raames tehti ka kindlaks parimad tavad, edendati ja vahetati neid riiklike tööhõiveametite vahel EMÜ riikides ja kandidaatriikides. Selle tulemuseks oli tööotsijatele ja tööandjatele osutatavate teenuste kvaliteedi paranemine ja kvalifikatsiooniga seotud kitsaskohtade puhul lahenduste leidmine Euroopa tööturgudel. Seda arvestades avaldati pakkumiskutsed riiklike tööhõiveametite ajakohastamiseks, et nad saaksid asjakohaselt täita oma osa Euroopa tööhõivestrateegias. Ka lõi uute liikmesriikide ühinemine võimaluse ühisteks sünergilisteks projektideks ning pärast ühinemist avaldati aastatel 2004, 2005 ja 2006 pakkumiskutsed riigiüleste uuenduslikku laadi algatuste toetamiseks.

Riiklike tööhõiveametite juhtide kohtumistega (eesistujariigi üritused ja kaks kohtumist aastas) jätkati 10 aasta pikkust tava, mis aitab koordineerida tööhõive teenuste toimimist ja ajakohastamist. Kohtumised korraldati eesmärgiga arutada ja rakendada riiklike tööhõiveametite tähtsaid meetmeid, näiteks teenuste mudeleid, mis olid loodud pikaajalise tööpuuduse vältimiseks ja selleks, et lahendada tööturu nõudlusega seotud konkreetseid küsimusi.

Hulk koolitusi oli määratud aastatel 2002 ja 2003 riiklike tööhõiveametite juhtkonnale nendes kandidaatriikides, kes said liikmesriikideks 2004. aastal, ning aastal 2006 Rumeenias, Bulgaarias, Horvaatias ja Türgis.

2.3.2 Teave ja teadlikkuse suurendamine

Analüüsi-, uurimis- ja koostööprogrammiga võrreldes oli suurem rõhk vajadusel rakendada aktiivset ja läbipaistvat teabepoliitikat, et suurendada kõikjal Euroopa Liidus kodanike teadlikkust Euroopa tööhõivestrateegiast ja sellest, mil viisil see neid võib mõjutada. Laialdast tunnustust on leidnud tõik, et kõikide sidusrühmade (sotsiaalpartnerid, kodanikuühiskond) pühendumine Euroopa tööhõivestrateegiale kõigil tasanditel nõuab läbipaistvust ja avalikkuse teavitamist.

Tööhõivet stimuleerivate ühenduse meetmete programmiga toetatud algatuste, sealhulgas uuringute nähtavust parandati terve programmiperioodi jooksul. Tulemuste avaldamiseks kasutatavad meetodid olid erinevad, nt paber- ja/või elektroonilised väljaanded tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi veebilehel (EUROPA), seminarid, õpikojad ja konverentsid, meedia jne. Peamised poliitilised järeldused lisati tähtsatesse poliitilistesse dokumentidesse, sealhulgas ühisesse tööhõivearuandesse ja koondaruandesse.

Alates 2003. aastast võeti käiku pakkumiskutsed, et edendada ühiseid teabemeetmeid Euroopa tööhõivestrateegia levitamiseks ja teadlikkuse suurendamiseks. Selliste algatuste eesmärk on anda üldist teavet Euroopa tööhõivestrateegia kohta (eesmärgid ja põhimõtted, saavutatud tulemused, rakendamine ja seire, asjaomaste asutuste vastavad rollid) ning samal ajal osutada selgelt Euroopa konteksti ning riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi tööhõivepoliitika koostoimele. Uuriti konkreetseid sihtrühmi (nt piirkondlike ja kohalike ametivõimude kogud, sotsiaalpartnerid, kodanikuühiskond) ja konkreetseid teemasid (nt võrdsed võimalused, pikaajalise töötuse vältimine ja pikaajaliste töötute aktiveerimine, liikuvus, elukestev õpe, töökoha kvaliteet, aktiivsena vananemine, kaasavad tööturud, sisseränne, tööhõives osalemine ja töötamise tasuvaks muutmine) eesmärgiga edendada teadmisi ja mõistmist, et teha lihtsamaks võimalike sidusrühmade kaasamine.

Lisaks aidati algatustega kaasa Euroopa tööhõivestrateegia peamiste eesmärkide ja poliitiliste prioriteetide ning ELi tasandil tööhõive poliitika koordineerimisest tuleneva lisandväärtuse paremale mõistmisele.

Analüüsitöö peamised tulemused esitati Euroopa tööhõive aruandes (mida alates 2006. aastast täiendab kord aastas peetav tutvustamiskonverents) ja Euroopa Tööhõive Seirekeskuse väljaannetes. Mõlemat väljaannet levitatakse laialdaselt nii ELis kui ka väljaspool seda.

Korraldati palju seminare, õpikodasid, konverentse ja muid tähtsaid üritusi tööhõivet stimuleerivate ühenduse meetmete programmi toimingute tulemuste paremaks tutvustamiseks. Näiteks toimus see nii prioriteetsete teemade kohta tehtud uuringute puhul.

Teavitamismeetmed olid määratud Euroopa Parlamendile, tööhõivet stimuleerivate ühenduse meetmete programmi komitee ning tööhõivekomitee ja selle rühmade liikmetele ja vaatlejatele, muudele keskset osa etendavatele osalejatele, nagu näiteks sotsiaalpartnerid, eksperdid ja need, kes on seotud muude ühenduse tegevuskavade rakendamisega, aidates nii tagada järjepidevust ja täiendavust muude oluliste programmide, tegevuste ja algatuste puhul.

2.4 2006: Euroopa töötajate liikuvuse aasta

Euroopa töötajate liikuvuse aasta 2006 raames algatati mitmesuguseid meetmeid, millega toetati kõnealusel aastal täidetavaid eesmärke, st:

- suurendada teadlikkust töötajate õigustest (töötajate vaba liikumine) ja pakutavatest võimalustest ning liikuvuse hõlbustamiseks kättesaadavatest vahenditest, eelkõige EURES (Euroopa tööturuasutuste süsteem), riiklike tööhõiveametite osa selles jne;

- vahetada kogemusi ja häid tavasid liikuvuse küsimustes;

- konsolideerida ELis teadmiste baasi nii tööalase kui ka geograafilise liikuvuse osas, esitades statistilised andmed liikuvuse kohta ELis ja väljaspool.

Korraldati 2000 teadlikkust käsitlevat üritust, millesse kaasati kõik liikuvuse valdkonna osalised. Edukamad nende seas olid 230 Euroopa linnas toimunud 200 000 osavõtjaga Euroopa töömessid, kus tööandjatel, töötajatel ja tööotsijatel oli võimalus üksteisega otse kontakti võtta.

2.5 Kohaliku tööhõive areng

Toetati uute töökohtade potentsiaali kohalikul tasandil, sealhulgas ühiskondlikus sektoris, ning kõiki asjaomaseid pooli õhutati tegema koostööd. Kohaliku tööhõive arenguanalüüs tehti selleks, et parandada teadmisi edukate kohalike arengualgatuste kohta ja edendada uuendustegevust ning töötada välja analüüsi- ja metoodilised vahendid ühenduse kohaliku mõõtme ja riikliku tööhõivepoliitika tugevdamiseks.

2.6 Tööhõivet stimuleerivate ühenduse meetmete hindamine

Tööhõivet stimuleerivate ühenduse meetmete programmi käsitleva otsuse artikli 13 kohaselt tehti sõltumatu hindamine. Lepinguline töövõtja esitas 2005. aasta mais vahearuande, milles keskenduti tööhõivet stimuleerivate ühenduse meetmete projektiga rahastatud projektide tasandile. 2005. aasta detsembris esitatud ajakohastatud vahearuandes uuriti programmi- ja poliitika tasandit ning kaaluti läbivaadatud Lissaboni strateegia võimalikku mõju tööhõivet stimuleerivate ühenduse meetmete programmile. Lõpparuandes hinnatakse programmi üldisi tulemusi ja antakse soovitusi tulevaste ühenduse programmide kohta. Järelaruandes võetakse kõigi eelnenud hindamisaruannete tulemused kokku.

Peamine eesmärk oli hinnata järgmist:

- tööhõivet stimuleerivate ühenduse meetmete programmi panust Euroopa tööhõivestrateegia väljatöötamisse ja rakendamisse;

- programmi järjepidevust ja tulemuslikkust; ning

- saavutatud eesmärkide ulatust ja rakendamisprotsessis kindlaks tehtud takistusi.

Vaatamata hindajate positiivsetele üldtulemustele seoses eespool esitatuga, rõhutavad nad oma soovitustes vajadust lihtsustada finantshaldust ja menetlusi projekti rakendamise osas ja kutsuvad üles teostama usaldusväärsemat järelevalvet, kasutades uut infotehnoloogiat, näiteks andmepanku. Lisaks jõuti järeldusele, et on vaja aktiivsemat teavitamispoliitikat, sealhulgas projekti tulemuste paremat levitamist ning uuringute järelmeetmeid, vaatlusi ja teadusuuringuid. Seda oleks näiteks võimalik teha, kui tõsta ühe projekti raames nõuete taset ja anda vastutus liikmesriikide koostöö edendamise, levitamise ja järelmeetmete eest projekti tööettevõtjatele. Soovitustes märgitakse ka vajadust programmikomitee aktiivsema kaasamise järele.

3. ELi väliste riikide osalemine

Tööhõivet stimuleerivate ühenduse meetmete programmi käsitleva otsuse artikli 7 kohaselt oli programm oma toimingutega avatud EFTA/EMÜ riikidele (Island, Norra ja Liechtenstein) ning ühinevatele riikidele, kellest 2004. aasta mais sai 10 uut ELi liikmesriiki. Tookordsed kandidaatriigid Bulgaaria ja Rumeenia, samuti Türgi, ühinesid programmiga 2003. aastal ning Horvaatia 2006. aastal.

Et olla uute liikmesriikide ühinemiseks kõige asjakohasemal viisil ette valmistatud, abistas komisjon kandidaatriike nende poliitika kujundamisel Lissaboni strateegiale vastavaks. Euroopa tööhõive aruandes analüüsiti korrapäraselt tööturu suundumusi kandidaatriikides, loodi poliitiline dialoog ja koostati ühiselt kokkulepitud standardite alusel ühised hindamisdokumendid poliitika arengu kohta. Alates 2003. aastast on hakanud kõik kandidaatriigid järk-järgult osalema tööhõivet stimuleerivate ühenduse meetmete programmi toimingutes, sealjuures tööhõivet stimuleerivate ühenduse meetmete programmi kohtumistel ja teabekoosolekutel, seminaridel ja konverentsidel. Nende kaasamine tööhõivet stimuleerivate ühenduse meetmete programmi võimaldas õppida Euroopa tööhõivestrateegia toimimisest ja hindamisest liikmesriikides ja toetas ettevalmistusi Euroopa tööhõivestrateegia rakendamiseks Lissaboni tegevuskava raames. See võimaldas kiirendada uute liikmesriikide täielikku integreerimist Euroopa tööhõivestrateegiasse.

4. TÖÖHÕIVET STIMULEERIVATE ÜHENDUSE MEETMETE PROGRAMMI KOMITEE ROLL, SEOSED MUUDE KOMITEEDEGA, PROGRAMMID JA ORGANISATSIOONID

Tööhõivet stimuleerivate ühenduse meetmete programmi komitee, kes tegeles nii juhtimise kui ka nõustamisega, kohtus kaks korda aastas. Nad võtsid vastu toimingute rakendamise üldsuunised, aasta tööprogrammid, rahastamise jaotuse meetmete vahel ja rahalise toetuse valikukriteeriumid.

Hakati tegema koostööd ja kooskõlastama muude asjakohaste komiteedega – tööhõivekomiteega, et tagada tööhõivet stimuleerivate ühenduse meetmete programmi toimingute järjepidevus ja täiendavus muude ühenduse programmide ja algatustega. Kuna tööhõivet stimuleerivate ühenduse meetmete programmi toimingud olid laiaulatuslikumad, oli see kasulik tööhõive komiteele ja toeks tema tööle. Lisaks teavitati tööhõive komiteed korrapäraselt projekti tulemustest näiteks osalemise kaudu konverentsidel, seminaridel ja õpikodades. Tööhõivet stimuleerivate ühenduse meetmete programmi rakendamisel võeti arvesse ka majanduspoliitika komitee ja selle tööturu töörühma tööd.

Sellega seoses tuleks ka märkida, et ELi teadusuuringute raamprogrammiga toetatakse üksteist täiendavaid teadusuuringute projekte ja võrgustikke, mis on seotud paljude 2. jaos käsitletud teemadega. Nimetatud toimingud aitavad seega oluliselt kaasa ELi majanduskasvule, tööhõivele ja sotsiaalse ühtekuuluvuse poliitika eesmärkide saavutamisele.

Juba käimas olnud koostöö OECD, Rahvusvaheline Tööbüroo ja Maailmapangaga jätkus, nt ühiste uuringute, teabe ja eksperdiarvamuste kaudu ning korraldades ühiseid konverentse ja seminare väga mitmesugustel teemadel, sealhulgas inimkapital, migratsioon ja kohaliku tööhõive areng. OECD kohaliku tööhõive ja majanduse arengu programmi puhul jätkati koostööd ja kaasrahastamist[19]. Komisjon tagas ühenduse ka detsentraliseeritud asutustega, eelkõige Euroopa elu- ja töötingimuste parandamise fondiga Dublinis.

5. Järeldused

Kogu programmiperioodi vältel (2002–2006) aidati tööhõivet stimuleerivate ühenduse meetmete programmiga kaasa Euroopa Ülemkogu Lissaboni kohtumisel püstitatud strateegilise eesmärgi saavutamisele, milleks on võimaldada ühendusel taastada täistööhõive. Tööhõivet stimuleerivate ühenduse meetmete programmis on sellele viidatud.

Programmi rakendati selle peamiste eesmärkide kohaselt. Igale eesmärgile pöörati suurt tähelepanu, rakendades ühenduse meetmeid, millele on viidatud otsuse artiklis 4. Sel viisil aidati tööhõivet stimuleerivate ühenduse meetmete programmi toimingutega kaasa Euroopa tööhõivestrateegia väljatöötamisele, järelmeetmetele ja hindamisele. Lisaks keskenduti statistika ja näitajate parandamisele, analüüsiti ELi tööturgudega seotud arengu põhiküsimusi, hinnati poliitikat ja edendati parimate tavade vahetamist liikmesriikide vahel ning teadlikkuse suurendamist ELi kodanike hulgas. Kohaliku tööhõive arengu edendamise toimingutele osutati erilist tähelepanu. Tööhõivet stimuleerivate ühenduse meetmete programmi rakendamisel keskendus komisjon käegakatsutavate lühiajaliste tulemuste kõrval ka keskpikas ja pikas perspektiivis saavutatavatele tulemustele, et algatada jätkusuutlikke muudatusi. Keskenduti ka heale valitsemistavale, vastastikustele eksperdihinnangutele ning teabetoimingutele.

2004. aastal tervitas EL kümmet uut liikmesriiki. Nende järk-järguline osalemine tööhõivet stimuleerivate ühenduse meetmete programmis lihtsustas neil õppimist Euroopa tööhõivestrateegia hindamisest EL 15 riikides ja valmistas neid paremini ette täielikuks integreerimiseks Euroopa tööhõivestrateegiasse.

Toimingud põhinesid eesmärgil tagada Euroopa tööhõivestrateegia alase teadlikkuse kõrge tase kõikidel ELi geograafilistel tasanditel, nii et avalikkus ja huvirühmad, nagu näiteks poliitikud, sotsiaalpartnerid, kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused ning muud peamised osalised, sealhulgas kodanikuühiskond oleksid teadlikud oma võimalusest parandada majanduslikke ja sotsiaalseid väljavaateid ning neid julgustataks andma selleks oma panust. Analüüsi-, uurimis- ja koostööprogrammiga võrreldes oli suurem rõhk vajadusel rakendada aktiivset ja läbipaistvat teabepoliitikat, et suurendada kõikjal Euroopa Liidus kodanike teadlikkust Euroopa tööhõivestrateegia põhiaspektide kohta ja sellest, mil viisil see neid võib mõjutada.

EELARVE LISA

Nõukogu ja Euroopa Parlamendi eelarveeraldised 55 miljonit eurot + 5 miljonit eurot seoses 2004. aastal toimunud laienemisega Sellele 60 miljoni euro suurusele kogusummale lisati osalevate kandidaatriikide ja EFTA/EEA riikide osamaksed ning 2004. ja 2005. aasta kasutamata raha ülekanne 2006. aastale, mille tulemusena on kasutatavate vahendite kogusumma kogu programmiperioodiks 64 590 390 eurot.

Aruande jagu Projektiliik 2002 2003 2004 2005 2006 KOGUEELARVE/VAHENDID 5.000.000 10.486.434 14.804.096 16.337.600 17.962.260 2.1 Statistiline töö ja näitajate väljatöötamine: Volituste edasidelegeerimine EUROSTATile 1.262.376 1.665.745 1.324.343 4.541.636 1.082.119 Muu statistiline töö 333.602 449.734 49.284 KOKKU 2.1 Statistiline töö ja näitajate väljatöötamine 1.262.376 1.665.745 1.657.945 4.991.370 1.131.403 2.2 Analüüs ja uurimistöö: 2.2.1 Suundumuste ja probleemide analüüs, sealhulgas tulevikku käsitlevad küsimused: Uuringud ja vaatlused (sh konverentsid, seminarid ja õpikojad tulemuste esitamiseks) 418.249 1.142.924 1.112.625 1.067.837 1.667.995 3 uuringut Euroopa töötajate liikuvuse aasta – 2006 raames (sh seminarid tulemuste esitamiseks) 124.453 458.610 VAHESUMMA 2.2.1 Suundumuste ja probleemide analüüs, sealhulgas tulevikku käsitlevad teemad 418.249 1.142.924 1.112.625 1.192.290 2.126.605 2.2.2 Strateegia hindamine: Hindamisuuringud (sh riigi tööturuasutuste hindamisprojektid ja aktiivse tööturupoliitika tulemuslikkus/mõju) 99.800 261.600 189.650 441.778 Pakkumiskutse: hindamistava väljatöötamine: 6 projekti 2003–2005 557.398 Aruande jagu Projektiliik 2002 2003 2004 2005 2006 Pakkumiskutsed: Euroopa tööhõivestrateegia hindamist toetavad projektid (riiklikud hindamistavad) 2002–2003, 2005–2007 ja 2006–2008 190.000 519.620 610.414 Euroopa töötajate liikuvuse aasta – 2006 (sh Eurobaromeetri uuring, mis käsitles teadmisi õiguste ja vahendite kohta töötajate liikuvuse valdkonnas 2006. aastal ning aasta hindamine) 316.552 VAHESUMMA 2.2.2 Strateegia hindamine 289.800 557.398 261.600 709.270 1.368.744 KOKKU 2.2 Analüüsimine ja uurimistöö 708.049 1.700.322 1.374.225 1.901.560 3.495.349 2.3 Parimate tavade vahetamine, liikmesriikide koostöö ja teadlikkuse suurendamine: 2.3.1 Parimate tavade vahetamine ja koostöö liikmesriikide vahel: Peamised toimingud: Vastastikuse eksperthinnangu programm (sh uuringud aktiivse tööturupoliitika heade tavade kohta) / vastastikuse õppe programm (sh tugiteenused, ekspertide kohtumised ja temaatilised läbivaatamised) 2002–2006 283.970 1.433.440 765.739 891.642 982.116 Euroopa Tööhõive Seirekeskus (võrgustik) 2002–2006 1.018.480 1.797.182 1.160.545 988.208 938.208 Pakkumiskutsed: teadlikkuse suurendamine Euroopa tööhõive strateegia kohta: ühised teabemeetmed 2003–2005 430.974 Pakkumiskutsed: mõju hindamise projektide ja Euroopa tööhõivestrateegia kohta teadlikkuse suurendamise järelmeetmed (ühised teabemeetmed – tutvustamine) 2004–2006 1.228.181 Pakkumiskutsed: Euroopa tööhõivestrateegia vastastikuse õppe programmi järelmeetmed ja tutvustamistoimingud 2005–2007 1.122.747 526.275 Euroopa töötajate liikuvuse aasta – 2006 (konverentsid ja seminarid, sh lõppkonverents) 863.291 Aruande jagu Projektiliik 2002 2003 2004 2005 2006 Euroopa töötajate liikuvuse aasta – 2006 (sh pakkumiskutsed uuenduslikeks meetmeteks parimate tavade vahetamisel töötajate liikuvuse kohta ja liikuvust käsitlevad sotsiaalpartnerite algatused ning konverents) 183.446 2.019.273 Uuringud (sh heade tavade kindlakstegemine töötamisvõimaluste suurendamiseks ja vanemate töötajate tööhõive säilitamine; vananemine ja tööhõive) 199.550 Vahesumma Peamised toimingud 1.302.450 3.661.596 3.354.015 3.186.043 5.329.163 Riigi tööturuasutuste projektid: Seminarid (sh koolitusseminarid riigi tööturuasutuste juhtkonnale, riigi tööturuasutuste ja PRES seminar, kutsenõustamine riigi tööturuasutustes ning 12.–19. riikide tööturuasutuste juhtide kohtumine) 117.503 499.781 395.674 80.275 663.558 Pakkumiskutsed: riigi tööturuasutuste juhtimine ja struktuurimuutused, mis on seotud info- ja sidetehnoloogia arengutega 2004 Pakkumiskutse: tööturul pikaajalise töötusega seotud rühmade profiili kirjeldamise vahendid 2004 Pakkumiskutsed: riigi tööturuasutuste ajakohastamine (uuenduslikud riigiülesed projektid) 2004–2008 300.000 1.091.436 1.064.001 Uuring (sh seminar) (töötajate liikuvusega seotud hea tava järgimine ettevõtetes väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning riigi tööturuametite puhul) 250.000 Vahesumma Riigi tööturuasutuste projektid 117.503 499.781 695.674 1.171.711 1.977.559 VAHESUMMA 2.3.1 Parimate tavade vahetamine ja koostöö liikmesriikide vahel 1.419.953 4.161.377 4.049.689 4.357.754 7.306.722 |

Eesistujariigi konverentsid Kreeka, Itaalia, Iiri, Hollandi, Ühendkuningriigi, Austria, Soome ja Saksamaa eesistumise ajal | 799.152 | 569.753 | 476.238 | 736.856 | 872.400 |

Ühisseminarid OECD, Maailmapanga, Jaapani ja USA-ga | 84.405 | 308.464 |

MISEPi kohtumised 2005 ja 2006 | 56.711 | 188.530 |

Tööhõivekomitee seminaride toetamine (ekspertide kohtumised) | 145.345 | 160.903 |

Vahesumma Konverentsid | 799.152 | 654.158 | 476.238 | 1.247.376 | 1.221.833 |

Teavitamine, teadlikkuse suurendamine ja projektide levitamine: |

Tööhõive nädal 2002–2005 | 97.504 | 83.916 | 45.474 |

Avaldamise programm 2003–2006 (sh Euroopa tööhõive aruanne 2003–2006 ja aruande esimene tutvustamiskonverents) | 105.801 | 309.792 | 196.419 | 338.317 | 485.543 |

Tööhõive töörühm; kõrgetasemeline rühm (8 kohtumist) 2003 | 54.500 |

Euroopa töötajate liikuvuse aasta – 2006 (üritused, väljaanded ning reklaami- ja teadlikkuse suurendamisega seotud materjal) | 372.538 | 951.320 |

Eurobaromeetri uuring eesmärgiga hinnata teadlikkust Euroopa tööhõivestrateegia / Euroopa Sotsiaalfondi kohta 2006 ning Euroopa Sotsiaalfond: 50 aastat tööhõivealgatuste toetamist | 675.012 |

Ekspertide kohtumised toimingu/uuringu tutvustamiseks (välisekspertide/kõnelejate osalus) | 187.322 |

Vahesumma Teavitamine, teadlikkuse suurendamine ja levitamisprojektid | 203.305 | 364.292 | 280.335 | 756.329 | 2.299.197 |

KOKKU 2.3 Parimate tavade vahetamine, liikmesriikide koostöö ja teadlikkuse suurendamine | 2.422.410 | 5.179.827 | 4.806.262 | 6.361.459 | 10.827.752 |

19 projektiettepaneku hindamine: Meetmed tööhõivega seotud kohaliku pühendumuse soodustamiseks | 192.800 |

OECD/LEED konventsioon: 2002–2003, 2004–2005 ja 2006–2007 | 266.500 | 500.000 | 660.000 |

IDELE (Heade tavade kindlaksmääramine kohaliku tööhõive edendamise valdkonnas ning hea valitsemistava edendamine) 2003–2005 | 400.000 | 400.000 | 400.000 |

Lendlehed kohaliku tööhõive arendamise kohta: Teatmik kohaliku tööhõive arengu strateegiate kohta 2004 ja kohaliku tööhõive arengu käsiraamat uute liikmesriikide jaoks 2006 | 45.000 | 300.000 |

Kohalikul tasandil osaliste võrgustamine (nn võrgustike võrgustik) 2005–2007 | 522.425 |

ELi ja USA ühisseminar kahepoolseks koostööks kohaliku tööhõive arengu valdkonnas 2005 | 76.537 |

KOKKU 2.5 Kohaliku tööhõive areng | 266.500 | 592.800 | 2.039.230 | 998.962 | 960.000 |

KOKKU 2.6 Programmi hindamine | 638.604 |

VAHENDITE KOGUSUMMA Nõukogu ja Euroopa Parlamendi otsus tööhõivet stimuleerivate ühenduse meetmete kohta (sealhulgas EFTA/EMÜ ja kandidaatriikide osamaksed ning 2004. ja 2005. aasta kasutamata vahendite ülekanne viimase aasta programmi 2006) | 5.000.000 | 10.486.434 | 14.804.096 | 16.337.600 | 17.962.260 |

[1] EÜT L 170, 29.6.2002 – Otsus 1145/2002/EÜ, 10 juuni 2002

[2] Vahearuandes sisalduv teave hõlmab kuni 30. novembrini 2004 ulatuvat ajavahemikku.

[3] SEK(2005) 677

[4] EÜT L 63, 4.3.1998, lk 26.

[5] http://ec.europa.eu/employment_social/progress/index_en.html

[6] Nagu otsustatud analüüsi-, uurimis- ja koostööprogrammi lõpparuandes - KOM(2004) 323 (lõplik)

[7] Heade tavade kindlaksmääramine, levitamine ja vahetamine kohaliku tööhõive edendamise valdkonnas ning hea valitsemistava edendamine http://ec.europa.eu/employment_social/local_employment/project_idele_en.htm

[8] ELT L 197/13, 5.8.2003

[9] ELT L 205/21, 6.8.2005

[10] http://ec.europa.eu/employment_social/employment_strategy/peer_en.htm

[11] MISEP (Mutual Information System on Employment Policies in Europe – vastastikune teabevahetamissüsteem tööhõivepoliitika alal), tööhõiveministeeriumite ja riiklike tööhõive ametite ametnike võrgustik (2 liiget Euroopa Tööhõive Seirekeskuse liikmesriigi kohta)

[12] Teavet lõpuleviidud projektide, sealhulgas uuringuaruannete kohta on võimalik leida järgmiselt veebilehelt: http://ec.europa.eu/employment_social/incentive_measures/activities_en.htm

[13] SEK(2008)…

[14] Selle projekti laiendamise käivitasid uuringu kujul komisjon ja OECD ühiselt 2005. aastal.

[15] Komisjonis korraldab muid analüüse majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat ja see avaldatakse väljaannetes: „EU Economy Annual Review” ja „European Economy, Economic Papers”.

[16] http://europa.eu.int/comm/employment_social/employment_analysis/observatory_en.htm

[17] SYSDEM (Community System of Documentation on Employment – ühenduse tööhõivealase dokumentatsiooni süsteem), sõltumatute tööturuekspertide võrgustik (üks liige Euroopa Tööhõive Seirekeskuse liikmesriigi kohta).

[18] http://ec.europa.eu/employment_social/employment_strategy/pub_empl_services_en.htm and http://ec.europa.eu/employment_social/incentive_measures/activities_en.htm

[19] http://www.oecd.org/department/0,2688,en_2649_34417_1_1_1_1_1,00.html