Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „ELi noortetest“

(omaalgatuslik arvamus)

(2022/C 486/07)

Raportöör: Katrīna LEITĀNE

Täiskogu otsus 24.2.2022 Õiguslik alus kodukorra artikli 32 lõige 2 omaalgatuslik arvamus Vastutav sektsioon tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon Vastuvõtmine sektsioonis 6.9.2022 Vastuvõtmine täiskogus 21.9.2022 Täiskogu istungjärk nr 572 Hääletuse tulemus (poolt/vastu/erapooletuid) 158/0/5

1. Järeldused ja soovitused

1.1. Poliitiline osalus on iga toimiva demokraatia alus. ELi peamine eelis noorte eurooplaste jaoks on demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte järgimine ( 1 ) . Oluline on tagada, et noortel oleks sõnaõigus selliste otsuste tegemisel, mis mõjutavad nende tulevikku, sest isegi kaudne mõju võib noori ja tulevasi põlvkondi siiski tugevasti mõjutada. Poliitikameetmed, mis ei ole otseselt suunatud noortele või mida ei peeta traditsioonilise noortepoliitika osaks, võivad noorte elu siiski tugevasti mõjutada. Oluline on tagada tõhusad mehhanismid, mis täiendavad olemasolevaid osalusmehhanisme ning on kooskõlas demokraatlike põhimõtetega ja kohandatud noorte vajadustele. See võib aidata poliitikat paremini ja tõhusamalt kujundada.

1.2. Komitee leiab, et haridus on üks tõhusamaid viise noorteni jõudmiseks ja nende teavitamiseks kõigist võimalikest osalusvormidest ja väärtustest, mida esindab Euroopa projekt. Olemasolevad formaalset ja mitteformaalset haridust toetavad programmid, nagu Erasmus+ ja Euroopa solidaarsuskorpus, on edukalt parandanud noorte seisukohti demokraatliku osalemise ning Euroopa Liidu väärtuste ja põhimõtete kohta.

1.3. Komitee juhib tähelepanu selgele vajadusele kaasata noored nende jaoks kõige sobivamal viisil sisuliselt osalema poliitika kujundamises. Seejärel tuleb järelevalve, hindamise ja mõjuhinnangu abil tagada, et noorte seisukohti on võetud poliitiliste otsuste tegemisel arvesse. Osalemine kogu poliitikakujundamise protsessis loob usaldust noorte hulgas ja laiemaltki, andes noortele selles protsessis asjakohase ja olulise rolli. Need protsessid peaksid hõlmama nähtavat ja läbipaistvat teavitamist noorte kaasamise tulemustest. See element on väga oluline, et suurendada usaldust noorte ja poliitikakujundamise vahel ( 2 ) . Lisaks on väga oluline sotsiaalne kaasatus ja erinevate vajadustega rühmadeni jõudmine.

1.4. Komitee nõustub, et kodanikuühiskonna organisatsioonidel võib olla otsustav roll noorte kaasamisel ühiskondlikesse väljakutsetesse ning seega nende osalemisel poliitika kujundamises ja demokraatlikus protsessis. Sellised organisatsioonid võivad toimida sildade ja tugivõrgustikena, et aidata noortel suhelda ametlike avaliku sektori asutustega ja võimaldada neil saada aktiivseks kodanikuks. Komitee toetab neid organisatsioone ja noori kodanikke tegutsemisel ning kutsub üles võtma meetmeid, mis võimaldaksid neil seda teha.

1.5. Komitee julgustab ELi institutsioone ja liikmesriike rakendama meetmeid ja mehhanisme, mis tagavad noorteperspektiivi arvessevõtmise igas poliitikavaldkonnas, luues ühtlasi noortele võimaluse anda oma järjepidev ja asjatundlik panus nende ees seisvate probleemide lahendamisse. Need struktuurid peaksid hõlmama ka läbipaistvaid ja nähtavaid järel- ja seiremehhanisme ning täiendama olemasolevaid noorte osalusvahendeid, ilma et seetõttu väheneks rahastamine. Noorte sisukaks osalemiseks poliitika kujundamises tuleks teha kättesaadavaks sobivad vahendid.

1.6. Noorte osalemine poliitikas ja otsustusprotsessides võib toetada paremat õigusloomet ja poliitikat, sest sel moel kaardistatakse ja mõistetakse praegusi ja tulevasi suundumusi, mis mõjutavad noorte ja tulevaste põlvkondade elu. See võib lihtsustada ka ettepaneku autori ülesannet, sest ta võib saada kvalitatiivset sisendit teiseste andmete täiendamiseks.

1.7. Komitee soovib rõhutada, et kuigi ELi noortetest põhineb ELi noortestrateegia ( 3 ) ja Euroopa noorteaasta põhieesmärkidel, toonitatakse mõlemas noorteküsimuste süvalaiendamise olulisust poliitikakujundamises, mis nõuab valdkondadevahelist lähenemisviisi. See on ka üks meetmetest, mis on esitatud Euroopa tuleviku konverentsi lõpptulemuste aruandes ( 4 ) , mida on toetanud kõik konverentsi täiskogu hääleõigusega osapooled ja kodanikud. Selleks et saavutada pikaajaline mõju ja jätta jälg, mis ulatuks Euroopa noorteaastast kaugemale, peavad noored olema võimelised muutusi juhtima ja paremat tulevikku looma.

1.8. Komitee tunnustab viidet ELi noortetestile Euroopa Komisjoni teatises Euroopa tuleviku konverentsi tulemuste kohta ( 5 ) . Komitee rõhutab siiski, et komisjoni ettepanek ei ole kooskõlas algse ettepaneku eesmärkide ja vahenditega ning selles puudub noorteorganisatsioonide ja ekspertide sisukas kaasamine, noorte integreerimine kõikidesse poliitikavaldkondadesse ning selles ei võeta arvesse poliitika pikaajalist mõju tulevastele põlvkondadele. Komitee leiab, et ELi noortetest peaks kuuluma parema õigusloome vahendite hulka kui eraldi vahend, sest tulevased põlvkonnad ja noored väärivad erilist tähelepanu.

1.9. Komitee kutsub üles tegema institutsioonide vahel tihedamat koostööd selliste olemasolevate edukate algatuste kooskõlastamisel nagu ELi noortedialoog, „Sinu Euroopa, Sinu arvamus“ ja Euroopa noorteüritus ning siduma need kooskõlas ELi noortestrateegiaga tulevaste algatustega, nagu ELi noortetest. Lisaks esitab komitee loetelu ettepanekutest, mis käsitlevad noorte osalemist komitees, ning kavatseb lisada oma töösse ELi noortetestide kontseptsiooni.

2. Üldised märkused

2.1. Noorte roll Euroopa projekti ülesehitamisel

2.1.1. Noored on Euroopa projekti mootor ning nende loovus, energia ja entusiasm on selle kestlikkuse liikumapanev jõud. Käesolev 2022. aasta on kuulutatud Euroopa noorteaastaks ning Euroopa Komisjoni president Ursula von der Leyen on öelnud: „Euroopa vajab kõiki noori“ ja „Euroopa Liidu hing ja ideed peavad neid kõnetama“ ( 6 )

2.1.2. ELi projekti ei ole võimalik praeguses demokraatlikus keskkonnas tõhusalt ja vajalikul määral ellu viia, kui demokraatlikes traditsioonides ja geopoliitilises kontekstis ei tunnustata noorte poliitikas osalemise diskursust ( 7 ) . Meie euroopaliku eluviisi edendamise valdkonna asepresident Margaritis Schinas on öelnud: „Euroopa noorteaasta peaks tooma paradigma muutuse ka selles osas, kuidas me kaasame noori poliitikasse ja otsuste tegemisse“. Peamine põhjendus on võimaldada noortele juurdepääsu sisulistele osalusvõimalustele ja võimestada ( 8 ) neid asjaomaseid võimalusi kasutama.

2.1.3. Eurobaromeetri küsitluste ( 9 ) kohaselt usaldavad Euroopa Liitu vähem kui pooled (47 %) eurooplastest ja vaid 44 % näeb ELi positiivsena. Euroopa projekti tulevik sõltub suurel määral sellest, kui tugev on noorte seotus Euroopa väärtustega ja nende valmisolek Euroopa identiteeti omaks pidada. Ülioluline on kaasata noored aktiivselt poliitilistesse ja otsustusprotsessidesse, sest nende tulevik sõltub tänastest otsustest. Seepärast tuleks kasutusele võtta osalusvahendid, et tagada noorte arvamuse arvessevõtmine. Kõigil tasanditel tuleb tugevdada ühiskondlikus ja demokraatlikus elus osalemist, et tagada Euroopa tulevane heaolu, tunnistades, et demokraatlik küpsus ( 10 ) mõjutab noorte poliitikas osalemise mustreid ELis.

2.1.4. ELi algatus kutsuda kokku Euroopa tuleviku konverents aitas kaasa kodanikega peetava osalusdialoogi edendamisele kogu liidus. Edasiste sammudena on kavas parandada olemasolevate noorte osalusmehhanismide tõhusust ja töötada välja uusi mehhanisme. Nagu on soovitatud Euroopa tuleviku konverentsi lõpptulemustes, võiks see hõlmata seadusandlusalast noortetesti ( 11 ) koos mõju hindamise ja konsulteerimise mehhanismiga, millesse on kaasatud noorte esindajad ( 12 )

2.1.5. Noortetest toimib poliitika kujundamisel tulevikusuundade strateegilise analüüsimise meetodina. Tulevikusuundade strateegiline analüüs on väärtuslik kontseptsioon, mida Euroopa Komisjon kavatseb rakendada poliitikakujundamise protsessis. Kuna see tugineb sellistele põhimõtetele nagu tulevikuseire, megatrendide analüüs, stsenaariumide kavandamine ja visioonide loomine, tuleb vältimatult võtta selles raamistikus arvesse noorte ja tulevaste põlvkondade perspektiivi. Kuigi tulevikusuundade analüüsi protsessis tunnistatakse, et tulevik ei ole ette kindlaks määratud, kogutakse selle käigus teavet võimalike stsenaariumide kohta ja selle eesmärk on valmistuda tekkivateks probleemideks. Põlvkondadevaheline dialoog võib hõlmata väärtuslikke vahendeid, mis tagavad, et kavandatud poliitikas võetakse neid suundumusi ja tulevikustsenaariume arvesse. Noorte ja tulevaste põlvkondade perspektiivi arvestava analüüsi tegemine võib kaasa aidata ja peaks kaasa aitama paremale ja paremini kohandatud poliitikale, mis suudab toime tulla tulevaste põlvkondade probleemidega.

2.1.6. Selleks et luua parem poliitika, mis on valmis tulevasteks väljakutseteks, tuleb selles tunnustada ja kaitsta noorte ja tulevaste põlvkondade õigusi, tagades, et sel puudub negatiivne mõju konkreetsetele põlvkondadele ja sotsiaalsetele rühmadele. Neid rühmi eiratakse praegu sageli või käsitletakse neid teiste rühmade osana, mis ei kajasta tegelikku olukorda. Selle tulemusena ei lahenda poliitika asjakohaselt probleeme ning aitab kaasa usalduse vähenemisele ja suhete katkestamisele ametlike institutsioonidega.

2.2. Vajadus noorte sisuka osaluse järele

2.2.1. Sisukas kaasamine tähendab võimu jagamist, võimet teha otsuseid teiste sidusrühmade osalusel läbipaistvatel tingimustel, mis on kõigile asjaosalistele teada. Hästikavandatud aruandlusprotsessid tagavad kõigi sidusrühmade usalduse poliitiliste osalusprotsesside vastu ning eri osalejate selgesõnalised kohustused tuleks kõikidele sidusrühmadele teatavaks teha.

2.2.2. Noorte usaldus avalike institutsioonide vastu ei ole pärast ülemaailmset finantskriisi 2000ndate aastate lõpus ( 13 ) paranenud ning nende arusaam poliitilise mõju omamisest ja esindatusest otsuste tegemisel ei ole muutunud. Noored võivad demokraatlikus elus osaleda mitmesuguses vormis. Siiski peetakse kohalikel, riiklikel või Euroopa Parlamendi valimistel hääletamist kõige tõhusamaks viisiks, kuidas oma hääl poliitikakujundajatele kuuldavaks teha (39 %), ( 14 ) samas kui seda liiki demokraatlikku osalust usaldavate noorte osakaal on endiselt väga väike. Samas on nende jaoks, kes tõenäoliselt poliitikast eemale jäävad, põhjuseks sisuka kaasamise ja usalduse puudumine ning tunne, et kui nende panust arvesse ei võeta, ei ole mõtet osaleda. Üks peamisi takistusi noorte osalemisel on uskumus, et poliitikakujundajad „ei võta kuulda selliseid inimesi nagu mina“ ( 15 ) . Seepärast on ülioluline edendada usaldust ning tugevdada noorte ja avalike institutsioonide dialoogi, et tagada ühiskonna valmisolek ja vastupanuvõime tulevaste šokkidega toimetulekuks ( 16 )

2.2.3. Enamus (70 %) ( 17 ) noortest tunneb, et ELi kui tervikut mõjutavate oluliste otsuste, õigusaktide ja poliitika vallas ei saa nad eriti palju või ei saa üldse kaasa rääkida. 24,8 % ( 18 ) noortest tunneb, et neil puudub igasugune mõju selle üle, millised teemad avalikesse või poliitilistesse debattidesse jõuavad, ja veel 40,8 % väidab, et neil ei ole erilist mõju. Lisaks leiab 2/3 vastanutest, et poliitikute suurem teadlikkus noorte muredest aitaks noortel avalikku poliitikat rohkem mõjutada, ja üle 50 % vastanutest leiab, et sellele aitaks kaasa ka noorteorganisatsioonide suurem roll poliitikas.

2.2.4. Noored on muutnud oma osalemisviise ning nad eelistavad nüüd mitteinstitutsionaalseid ja eelkõige valimistega mitteseotud poliitilise kaasamise vorme ( 19 ) . Uuringud on üha enam näidanud, et see on seotud usalduse vähenemisega avaliku sektori asutuste vastu ja rahulolematusega esindusdemokraatia toimimise suhtes. Noorte ebatraditsiooniline poliitiline osalus on muutunud üha sujuvamaks, individuaalsemaks ja isikupärasemaks: nad eelistavad konkreetsetes küsimustes ja teemadel osalemist ning otsest aktivismi ja protestimist individuaalsete elustiilivalikute kontekstis ( 20 ) . Üldiselt on noored poliitiliselt väga motiveeritud. Arutelus noorte osalemise üle on poliitilise osaluse ekspertide tähelepanu kese liikunud küsimuselt, kas noored soovivad osaleda, küsimusele, kus ja kuidas nad otsustavad oma poliitilisi vaateid väljendada ( 21 ) . Arvestades erinevaid viise, kuidas noored nüüd poliitikat ja meetmeid mõjutada püüavad, on selge, et demokraatlike institutsioonide raamistikus tuleb arvesse võtta poliitikas osalemise ebatraditsioonilist olemust, osaluspõhist otsustamist, tõhustatud teabevahetus- ja läbipaistvusmehhanisme. Poliitika kujundamist avalik-õiguslikes asutustes tuleks vastavalt kohandada ja kavandada see nii, et poliitiliste otsuste tegemisel oleks tagatud kõigi noorterühmadeni jõudmine ja nende kaasamine. Osalusmehhanismid peaksid tegelikult olema kaasavad ja neist tuleks teavitada nii, et need jõuaksid võimalikult mitmekesise avalikkuse ja nendeni, kes on raskesti ligipääsetavad.

2.2.5. Noorte juhitavatel organisatsioonidel on asjatundlikkus ja teadmised noorte probleemidega seotud paljude teemade kohta. Nende kaasamine poliitikakujundamisse toob kaasa sidusamad ja kohandatud normid ja eeskirjad. Seda toetab ka asjaolu, et üha enam noori ühineb nende organisatsioonidega ( 22 )

2.2.6. Noorte sisukas kaasamine on ülioluline. Noorte osalust tuleb parandada, tegeledes eelkõige järgmiste probleemidega: noorte demokraatliku esindatuse puudumine ja noorteperspektiivi puudumine väljaspool traditsioonilist noortepoliitika valdkonda. Noored soovivad olla kaasatud nende elu mõjutava poliitika kujundamisse. Põlvkondadevaheline õiglus ( 23 ) on viis, kuidas vananevas ühiskonnas saaks parandada põlvkondadevahelist ebavõrdsust.

2.2.7. Olemasolevad noorte mõju analüüsi vahendid, nagu vahend #31 parema õigusloome vahendite paketis, ei näe ette ei noorteküsimuste peavoolustamist ega noorteorganisatsioonide ja asjaomases valdkonnas asjatundlike noorte – kes suudaksid esitada probleemide süstemaatilise ülevaate noorte seisukohast – kaasamist. Veelgi enam, olemasolevate väljaannete põhjal rakendatakse selliseid vahendeid harvemini, kui ettepanekute asjakohasus ja olulisus eeldaks.

3. Konkreetsed märkused

3.1. ELi noortetest

3.1.1. Ettepanek põhineb kolmel sambal: konsulteerimine, mõju hindamine ja leevendusmeetmed ( 24 ) . See loob raamistiku poliitika tulemuslikkuse ja tõhususe parandamiseks, mis põhineb noorte suuremal osalusel ja noorte integreerimisel poliitika kujundamisse, võttes samal ajal arvesse ka haavatavaid noorterühmi, nagu puuetega noored, NEET-noored ( 25 ) , äärealadel elavad noored jne. ELi noortetesti eri komponentidega luuakse ühtne struktuur selliste kvaliteetsete ja paremate poliitikameetmete väljatöötamiseks, millega käsitletakse tulevaste põlvkondade ees seisvaid võimalikke probleeme.

3.1.2. ELi noortetesti esimene samm on teha kindlaks kõigi tulevaste poliitikaettepanekute eelnõude asjakohasus ja mõju noortele ja tulevastele põlvkondadele. See aitab kindlaks teha, kas asjaomase tulevase poliitika suhtes tuleks läbi viia täielik noortetest. Kontrollnimekirja vahendi abil teevad hindajad kindlaks, kas ettepaneku eelnõu on tõepoolest noorte jaoks asjakohane, ning selgitavad välja ettepaneku otsese ja kaudse mõju noortele ja tulevastele põlvkondadele. Kui selline otsus tehakse, jätkatakse noortetestiga täieliku konsulteerimise, mõju hindamise ja leevendusmeetmete etapis. Kontrollnimekirja näitajad tuginevad noorte vajadustele ja ideedele, et tagada nende seisukohast asjakohaste ettepanekute arvessevõtmine.

3.1.3. Järgmise sammuna eeldatakse vastavatelt hindajatelt sisukat konsulteerimist noortega seotud huvirühmadega, et tagada põhjaliku analüüsi jaoks vajalik süsteemne asjatundlikkus. Selle tegevuse põhjal püüavad hindajad selgitada välja noorte mured seoses testitava poliitikaeelnõu võimaliku mõjuga. See osaluskomponent peab olema läbipaistev ja kaasama paljusid noorte esindajaid, noorte juhitavaid organisatsioone ja asjakohaste teadmistega noori, et need annaksid oma panuse. Sel viisil saab tagada süstemaatilise lähenemisviisi poliitikaettepanekute eelnõudega käsitletavatele küsimustele. Noorteorganisatsioonide, noorte esindajate ja asjakohaste teadmistega noorte kaasamine võib anda mõjuhinnangule väga mitmekesise ja ainulaadse tausta. Sisukas kaasamine võimaldab hindajatel saada tervikliku ülevaate, mis põhineb nende noorte üldistel teadmistel ja asjatundlikkusel. Seda panust rakendades saab tagada mõjuanalüüsi piisava üksikasjalikkuse, tuvastamaks probleemid ja aspektid, mille puhul poliitika võib põhjustada häireid.

3.1.4. Protsessi vältel kogutavate andmete ja konsulteerimiste tulemuste põhjal on hindajatel võimalik koostada kontrollnimekirjas mainitud teemadest tulenevalt mõjuanalüüs ja samuti tulevikusuundade strateegiline analüüs tulevaste põlvkondade jaoks.

3.1.5. Kui tuvastatakse negatiivne mõju, peaks hindaja välja pakkuma leevendusmeetmed, mis peaksid peamiselt keskenduma haavatavas olukorras elavatele rühmadele ja ebasoodsas olukorras olevatele noortele. On soovitatav, et hindajad hõlmaksid konsulteerimisse ka küsimusi võimalike leevendusmeetmete kohta, mis võidakse analüüsi lisada. Lähiaastatel on soovitatav teha hindamine, et jälgida poliitika mõju ja seda, kuidas on leevendusmeetmetega käsitletud negatiivset mõju.

3.1.6. ELi noortetest ei tohiks asendada noorte sisukat kaasamist üldiselt ja peaks täiendama olemasolevaid osalusmehhanisme.

3.1.7. Ettepanek sündis Euroopa suurimate noortevõrgustikega peetud arutelude tulemusena ja pärast selle esitamist mainiti seda konkreetselt ka mitmes ELi noortedialoogi (ja selle eelkäija struktureeritud dialoogi) soovituses. Noored väljendasid kindlat soovi läbipaistva poliitikakujundamise menetluse järele, mis võimaldaks noortel panustada eelnõude koostamisse ja jälgida tulemusi.

3.1.8. Ettepanek on inspireeritud ka VKE-testist, mis on näide sobivast ELi tasandi mõju hindamise vahendist ning põhineb kolmel sambal: konsulteerimine, mõju hindamine ja leevendusmeetmed ( 26 ) . Lisaks peaks ELi noortetest sarnaselt VKE-testiga kuuluma parema õigusloome vahendite hulka kui eraldi vahend, et kooskõlas Euroopa Komisjoni presidendi teatisega rõhutada noorte rolli Euroopa tulevikus.

3.1.9. Ettepanek põhineb näidetel noortega seotud mõju hindamise vahendite kohta, mis on juba kasutusel mitmes liikmesriigis, näiteks Austrias, Saksamaal, Prantsusmaal ja Belgias Flandria piirkonnas ning ka väljaspool ELi, näiteks Uus-Meremaal ja Kanadas.

3.1.10. Kavandatav mõju hindamine annab lahenduse selle tagamiseks, et poliitika mõjus kajastuksid noorte vajadused ja ootused ning see ulatuks traditsioonilise noortepoliitika valdkonnast kaugemale. Üksnes väikest osa Euroopa Komisjoni ettepanekutest analüüsitakse noorte perspektiivist lähtuvalt. Märkimisväärne osa neist ettepanekutest mõjutab aga otseselt ja kaudselt noorte elukvaliteeti.

3.1.11. Tehakse ettepanek lisada ELi noortetest avalikult kättesaadavatesse parema õigusloome mõju hindamistesse ja avaldada see Euroopa Noorteportaalis. Ent tuleks veel edasi uurida, milline on kõige tõhusam viis. Teabevahetuse peadirektoraati julgustatakse siiski noortetesti aktiivselt edendama, et tagada selle nähtavus, ning peasekretariaat peaks toetama selle kasutuselevõttu eri peadirektoraatides. ELi noortetesti võiksid avaldada ka need institutsioonid, kes otsustavad seda rakendada, sealhulgas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee oma veebisaidil. Kui hindamine ja ettepaneku lõppversioon avaldada, saavad konsulteerimisse kaasatud noorte sidusrühmad jälgida, kuidas nende panust on arvesse võetud.

3.1.12 . ELi noortetest on kavandatud struktuurina, mida saab rakendada kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil koos Euroopa Liidu institutsioonidega.

3.1.13. ELi noortetest võib poliitikat parandada, kuid see peab põhinema ka sisukatel osalusmehhanismidel, sest kogukonna teadmistele tuginemine on vahend tõhususe tagamiseks ja olukorra parandamiseks.

3.2. Noorte osalemine komitees

3.2.1. Komitee tunnistab noorte kaasamise tähtsust Euroopa tuleviku kujundamisel ( 27 ) ja on seepärast loonud mitmeid edukaid algatusi, näiteks „Sinu Euroopa, Sinu arvamus“, noorte kliima ja kestlikkuse ümarlauad ning komitee ja Euroopa Parlamendi ühiselt korraldatud ELi noorte kliimatippkohtumine. Komitee arvamuse NAT/788 ( 28 ) järelmeetmena kaasas komitee esimest korda 2021. aastal COP26 raames oma ametlikku delegatsiooni noorte esindaja osalemaks COPi kohtumisel. Lisaks tunnustatakse Euroopa noorteaasta raames Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 2022. aasta kodanikuühiskonna auhinnaga tulemuslikke, innovaatilisi ja loomingulisi algatusi, mille eesmärk on luua parem tulevik Euroopa noorte jaoks ja nendega koos.

3.2.2. Komitee püüab võimendada noorte ja noorteorganisatsioonide hääle kuuldavaks tegemist struktureeritumate, sisukamate ja sihipärasemate noorte osalusmehhanismide kaudu, et suurendada noorte ja noorteorganisatsioonide sisemist kaasatust komitee töösse. Sellest tulenevalt peaks komitee rakendama järgmisi meetmeid: — kasutusele tuleks võtta läbipaistvad ja valdkondadevahelised koordineerimismehhanismid, et integreerida noorteperspektiiv komitee töösse ja õigusloomealasesse tegevusse; — võiks hakata kasutama noori eksperte, kellel on asjakohased teadmised oluliste arvamuste kohta; — Euroopa noorteaasta kontekstis tuleks omaalgatuslike arvamuste sügisvoorus kaasata noorteküsimused üldteemana; — tuleks pidada temaatilisi arutelusid Euroopa noorteorganisatsioonide ja rohujuuretasandi organisatsioonidega, et siduda tõhusamalt riiklikud ja Euroopa perspektiivid; — igal aastal võiks komitee uuringuteks (29) valida noortega seotud teemasid; — kõigis komitee koostatud arvamustes tuleks alati arvesse võtta ka põlvkondadevahelist perspektiivi (nagu tehakse soolise perspektiivi puhul); — tuleks luua elujõulisi suhteid teiste ELi institutsioonidega, et kaardistada noorte osalusmehhanismid ning tugevdada teabevahetustegevust noorte ja noorteorganisatsioonidega riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; — vastu tuleks võtta Euroopa noorteaasta koordineerimisrühma koostatav resolutsioon noorte kaasamise kohta komiteesse; — komitee veebisaidil tuleks luua vahekaart „Noorte kaasamine“, et tõsta esile varasemaid, praegusi ja tulevasi noortega seotud tegevusi, sealhulgas arvamused, avalikud arutelud, üritused jne; — komitees võiks luua alalise struktuuri tagamaks, et noorte kaasamise alane tegevus komitees ja koos teiste institutsioonidega jätkub ka pärast 2022. aastat.

3.2.3. Komitee uurib edasi ja kaalub võimalusi, kuidas rakendada ELi noortetesti kontseptsiooni oma töös, et töötada välja ühtne lähenemisviis noorte kaasamiseks komitees.

3.2.4. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles vastama asjakohasele omaalgatuslikule arvamusele ja ELi noortetesti ettepanekule ning arutama ühiselt elluviimist.

Brüssel, 21. september 2022 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Christa SCHWENG

(1) Kättesaadava teabe uuring „European Youth in 2021“.

(2) „Influencing and understanding political participation patterns of young people“, Euroopa Parlament, 2021.

(3) Euroopa Ülemkogu resolutsioon Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 kohta.

(4) Euroopa tuleviku konverents, aruanne konverentsi lõpptulemuse kohta, mai 2022.

(5) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX%3A52022DC0404&qid=1660827033223

(6) https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/et/speech_21_4701

(7) Deželan, T., Moxon, D., uuring „Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective“ , 2021.

(8) Barta, O., Boldt, G., Lavizzari, A., teadusuuring „Meaningful youth political participation in Europe: concepts, patterns and policy implications“, 2021.

(9) Eurobaromeeter nr 96 – talv 2021–2022.

(10) Kitanova, M., „Youth political participation in the EU: evidence from a cross-national analysis“, Journal of Youth Studies, kd 23, nr 7, 2020 (2018. aastal esitatud artikkel).

(11) https://www.youthforum.org/files/YFJ_EU_Youth_Test.pdf.

(12) Aruanne Euroopa tuleviku konverentsi lõpptulemuste kohta.

(13) „Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice. Fit for all generations? Highlights“.

(14) Eurobaromeetri noori ja demokraatiat käsitlev välkküsitlus, viidi läbi 22. veebruarist kuni 4. märtsini 2022.

(15) Euroopa Parlamendi noorteuuringu aruanne (Euroopa Parlament, september 2021).

(16) „Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice. Fit for all generations? Highlights“.

(17) Euroopa Parlamendi noorteuuringu aruanne (Euroopa Parlament, september 2021).

(18) Noorteuuringu aruanne (eesistujariikide kolmiku Saksamaa, Portugali ja Sloveenia raames, jaanuar 2022).

(19) Noorteuuringu aruanne (eesistujariikide kolmiku Saksamaa, Portugali ja Sloveenia raames, jaanuar 2022).

(20) Noorteuuringu aruanne (eesistujariikide kolmiku Saksamaa, Portugali ja Sloveenia raames, jaanuar 2022).

(21) Deželan, T., Moxon, D., uuring „Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective“, 2021.

(22) Eurobaromeetri uuring Euroopa noorteaasta kohta: noored eurooplased osalevad üha enam, Euroopa Komisjon, 2022.

(23) „Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice. Fit for all generations? Highlights“.

(24) https://www.youthforum.org/files/Concept-Note_final.pdf ja https://www.youthforum.org/files/YFJ_EU_Youth_Test.pdf.

(25) ELT C 152, 6.4.2022, lk 27.

(26) Parema õigusloome vahendid – VKE-test.

(27) SOC/706 „Euroopa noorteaasta 2022“, ELT C 152, 6.4.2022, lk 122 ja SOC/589 „Järgmine ELi noortestrateegia“, ELT C 62, 15.2.2019, lk 142.

(28) ELT C 429, 11.12.2020, lk 44.

(29) Käimas on komitee uuring noorte struktureeritud kaasamise kohta: kaardistatakse kohalikke, riiklikke, ELi ja rahvusvahelisi häid tavasid, et töötada välja vajalikud ja asjakohased mehhanismid, tagamaks noorte hääle kuuldavõtmine.