SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Euroopa Liit tegutseb selle nimel, et saavutada solidaarsusel ja õiglasel vastutuse jagamisel põhinev integreeritud, jätkusuutlik ja terviklik ELi rändepoliitika, mis toimiks tõhusalt nii rahuajal kui ka kriisiolukorras. Euroopa rände tegevuskava pani aluse komisjoni järjepidevale tööle nii pakiliste kui ka pikaajaliste probleemide lahendamisel seoses rändevoogude tõhusa ja kõikehõlmava juhtimisega.

Kolmandate riikide kodanike või kodakondsuseta isikute ümberasustamine on üks võimalusi, mida on võimalik pakkuda rahvusvahelist kaitset vajavatele põgenikele, et võimaldada neil siseneda liikmesriikidesse seaduslikult ja turvaliselt ning saada kaitset nii kaua, kui neil seda vaja on. See on ka vahend rahvusvahelise solidaarsuse ja vastutuse jagamisel nende kolmandate riikidega, kuhu või mille siseselt on ümber asunud hulgaliselt rahvusvahelist kaitset vajavaid inimesi, ning samuti rände- ja kriisijuhtimise vahend.

Ümberasustamine on lahutamatu osa laiemast eesmärgist tagada, et kaitset on võimalik pakkuda neile, kes seda vajavad, vähendades samal ajal ebaseaduslikke ja ohtlikke viise, mida sellise kaitse saamiseks kasutatakse, takistades inimkaubandusvõrgustikel selle eest tulu saada, ning näidata üles solidaarsust riikidega neis piirkondades, kuhu või mille siseselt on ümber asunud hulgaliselt rahvusvahelist kaitset vajavaid inimesi, aidates leevendada survet nendele riikidele.

ÜRO pagulaste ülemvoliniku hinnangul ületab kogu maailmas ümberasustamist vajavate inimeste arv 2017. aastal 1,19 miljonit, samas kui kogu maailmas asustati 2015. aastal ümber üksnes orienteeruvalt 80 000 inimest. ÜRO pagulaste ülemvolinik on viimastel aastatel julgustanud liitu ja selle liikmesriike suurendama oma panust põgenike vastuvõtmisel muu hulgas jätkusuutlike ümberasustamisprogrammide kaudu, kiites heaks 2012. aasta kampaania, mida juhivad Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon (IOM) ja viis pagulaste kaitse valdkonnas tegevat valitsusvälist organisatsiooni ning mille eesmärk on asustada 2020. aastani igal aastal ümber 20 000 inimest.

Nagu komisjon teatas 6. aprilli 2016. aasta teatises „Euroopa ühise varjupaigasüsteemi reformimine ja seaduslike võimaluste parandamine Euroopasse jõudmiseks“, on komisjoni eesmärk luua olemasolevatele kogemustele tuginedes struktureeritum, ühtlustatum ja püsivam raamistik ümberasustamisele kogu liidus. Selline raamistik, millest peaks tulevikus liidus ümberasustamise alaste jõupingutuste tegemisel juhinduma , on vajalik, kuna tugevama ja ühtsema liidu lähenemisviisi puudumine ümberasustamisele takistab liidu suutlikkust saavutada oma poliitilisi eesmärke. Kuigi ümberasustamisega on tegeldud ELis aastaid, on seni olnud kõik algatused kas siseriiklike ja mitmepoolsete programmide koostoime tulemus või neid on korraldatud üksnes juhtumipõhiselt.

Euroopa Pagulasfondi (ERF) ning Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi (AMIF) raames on liidu tasandil kokku lepitud mitmes ümberasustamisega seotud aspektis, eesmärgiga anda sihtotstarbelisi rahalisi toetusi, eeskätt ühiste ümberasustamisprioriteetide kehtestamise kaudu. Seda täiendas liikmesriikide vaheline praktiline koostöö, sealhulgas Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO) ja Euroopa Ümberasustamisvõrgustiku kaudu.

Tuginedes praegu kehtivatele ümberasustamise ja humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmisega seotud algatustele ELis ning ka siseriiklike ümberasustamisprogrammide läbiviimisel saadud kogemusele, on käesoleva seadusandliku ettepaneku eesmärk kehtestada liidu ümberasustamisraamistik, et lihtsustada liidu ümberasustamispoliitikat ning sätestada ühtse korraga ühine ja ühtlustatud lähenemisviis. See vähendaks siseriiklike ümberasustamistavade erinevusi ja suurendaks liidu väljavaateid saavutada oma poliitilised eesmärgid ka ülemaailmselt. Liit peaks suutma rääkida rahvusvahelistel foorumitel ühel häälel, andma ühise lubaduse aidata kaasa ülemaailmsetele ümberasustamisalgatustele ning muutma nii ELi jõupingutused nähtavamateks, et veenda oma rahvusvahelisi partnereid võtma enda kanda oma osa vastutusest, suurendades samal ajal järkjärgult liikmesriikide ühiseid jõupingutusi ümberasustamise valdkonnas.

Ettepaneku eesmärk on eelkõige: kehtestada ühine lähenemisviis rahvusvahelist kaitset vajavate kolmandate riikide kodanike turvalisele ja seaduslikule saabumisele liitu, kaitstes neid selliselt ka ärakasutamise eest rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise võrgustike poolt ning Euroopasse jõuda püüdmisel oma elu ohtuseadmise eest; aidata vähendada omal algatusel saabumiste survet liikmesriikide varjupaigasüsteemidele; võimaldada kaitsekohustuse jagamist riikidega, kuhu või mille siseselt suur hulk rahvusvahelist kaitset vajavaid inimesi on ümber asunud, ning aidata leevendada survet nendele riikidele; anda ühine liidu panus ülemaailmsetesse jõupingutustesse ümberasustamise valdkonnas.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

Ettepanek on kooskõlas järgmiste ELi tasandil ette võetud ümberasustamise ja humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmisega seotud algatustega ning täiendab neid.

Nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad võtsid 20. juulil 2015. aastal vastu järeldused koos assotsieerunud riikidega 22 504 selgelt rahvusvahelist kaitset vajava isiku ümberasustamise kohta mitmepoolsete ja riigi tasandi kavade abil, tuginedes komisjoni soovitusele Euroopa ümberasustamiskava kohta, mille kohaselt tuleb ümber asustada 20 000 inimest. Komisjon esitab korrapäraselt aruandeid nimetatud järelduste rakendamise kohta, eelkõige aruannete kaudu ümberpaigutamise ja ümberasustamise kohta.

Komisjon võttis 15. oktoobril 2015. aastal vastu soovituse vabatahtliku humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise kava kohta Türgiga eesmärgiga jagada Türgiga solidaarsust ja vastutust nende inimeste kaitsmisel, kes on konflikti tõttu Süüriast Türki põgenenud, mille paljud aspektid moodustasid osa ELi ja Türgi 18. märtsi 2016. aasta avalduse rakendamisest. ELi ja Türgi avalduses lepiti kokku, et iga süürlase kohta, kes Kreeka saartelt Türki tagasi saadetakse, asustatakse teine süürlane ümber Türgist ELi, võttes arvesse ÜRO haavatavuskriteeriume.

Komisjon esitas 21. märtsil 2016. aastal ettepaneku võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust (EL) 2015/1601, mis kehtestab rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks. Nimetatud ettepanek võimaldab liikmesriikidel kasutada 54 000 kohta, mis nähti algselt ette süürlaste vastuvõtmiseks Türgist ümberasustamise, humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise või teiste seaduslike võimaluste abil. Liikmesriigid saaksid seega lahutada ümberpaigutatavate taotlejate arvust Türgist nende territooriumile ümberasustatud süürlaste arvu. Lisaks sellele on vaja täita 20. juuli 2015. aasta ümberasustamisalastes järeldustes sätestatud kohustusi.

Kavandatud määrus on Euroopa ühise varjupaigasüsteemi oluline osa ning on täielikult kooskõlas selle reformimise seadusandlike ettepanekute esimese paketiga, mis esitati 4. mail 2016. aastal ning mis sisaldab ettepanekut sõnastada ümber Dublini III määrus , sõnastada ümber Eurodac-süsteemi määrus ja ettepanekut luua Euroopa Liidu Varjupaigaamet, ning seadusandlike ettepanekute teise paketiga, mis sisaldab varjupaigamenetlusi, vastuvõtmise tingimusi ja miinimumnõudeid käsitlevate direktiivide reformimist.

Dublini III määruse reformimise ettepanekus sätestatud õiglane mehhanism kajastub nende rahvusvahelist kaitset vajavate inimeste arvus, kelle liikmesriigid on tegelikult ümber asustanud. Korrigeeriva jaotusmehhanismi arvutamisel lisatakse ümberasustatud inimeste arv rahvusvahelise kaitse taotluste arvule. See kinnitab, kui olulised on jõupingutused rakendamaks seaduslikku ja turvalist teed Euroopasse.

Et tagada kooskõla varjupaigaalase liidu õigustikuga, tuleb ümberasustamiseks välja valitud inimestele anda rahvusvaheline kaitse. Vastavalt sellele tuleb varjupaigaalases liidu õigustikus sisalduvaid rahvusvahelist kaitset käsitlevaid sätteid kohaldada siis, kui ümberasustatud isikud on liikmesriikide territooriumil. Lisaks oleks asjakohane muuta määrust xxxx/xx/EL [uuestisõnastatud Eurodac-süsteemi käsitlev määrus] tagamaks, et liikmesriigid võivad säilitada andmeid ümberasustatud isikute kohta Eurodac-süsteemis, kus neid käsitatakse rahvusvahelise kaitse taotlejatena, kuigi nad ei ole esitanud liikmesriikides taotlust rahvusvahelise kaitse saamiseks. See võimaldaks liikmesriikidel jälgida ümberasustatud isikute teisest rännet ümberasustamise sihtliikmesriigist teistesse liikmesriikidesse.