Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89) artikli 17 lõike 6 kohase taotluse avaldamine

(2019/C 241/10)

Siinse dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 artiklile 27 (1).

TEHNILISE TOIMIKU PEAMISED SPETSIFIKAADID

„NORSK VODKA“/„NORWEGIAN VODKA“

Toimiku nr: PGI-NO-02240 – 25.11.2016

1. Registreeritav geograafiline tähis

„Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“

2. Piiritusjoogi kategooria

Viin (määruse (EÜ) nr 110/2008 II lisa 15. kategooria)

3. Piiritusjoogi kirjeldus

Peamised füüsikalised omadused

Norra viin on neutraalse maitsega ja vastab nõuetele, mis on kirjas määruses (EÜ) nr 110/2008, mis on inkorporeeritud Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse ning rakendatud Norra 11. oktoobri 2006. aasta määrusega nr 1148 piiritus- ja maitsestatud alkohoolsete jookide kohta (§ 2).

Viin on selge, läbipaistev ja värvitu.

Peamised keemilised omadused

Lõpptoote kuivainesisaldus ei tohi olla üle 1 g/l, et oleks tagatud selle puhtus ja eripära. Etanoolisisaldus peab olema vähemalt 37,5 mahuprotsenti.

Etanool saadakse kartulist või teraviljast ning meski valmistamine, kääritamine ja destilleerimine peab toimuma Norras. Saadud destillaadis võib olla ühe hektoliitri 100 protsendilise etanooli kohta kuni 3 g metanooli, et viin saaks võimalikult puhas. See on 7 g rangem nõue, kui sätestatud määruse (EÜ) nr 110/2008 I lisas (10 g).

Peamised organoleptilised omadused

„Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“ on neutraalsete lõhna- ja maitseomadustega puhas viin. See on tähtis, sest lõpptoote kvaliteedi seisukohalt on kõige olulisemad puhta destillaadi omadused. Norra viina maitse on neutraalne ning selles on tooraine maitsenoote vähe, mistõttu sobib see ideaalselt eri kokteilidesse ja seda võib tänu puhtale maitsele nautida ka lahjendamata kujul.

Eriomadused (võrreldes sama kategooria muude piiritusjookidega)

„Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“ on neutraalsete lõhna ja puhta maitsega. Puhtad organoleptilised omadused tulenevad tootmisprotsessist ning Norra viinatootjate lõhna- ja maitsefilosoofiast.

4. Asjaomane geograafiline piirkond

Toodet „Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“ toodetakse Norra Kuningriigi piirides. Etanooli destilleerimine ja viina tootmine toimub Norras. Ent veega lahjendamine pärast destilleerimist ja villimine võib toimuda väljaspool Norra Kuningriiki.

5. Piiritusjoogi valmistamise meetod

Toote „Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“ tootmisel on kolm etappi: kääritamine, destilleerimine ja destillatsioonijärgne töötlemine. Ajaloolistel põhjustel võib tooraine importida välismaalt. Ent kirjeldatud kolm tootmisetappi peavad toimuma piiritletud alal (v.a veega lahjendamine destilleerimisele järgneva töötlemise käigus ja villimine – neid toiminguid võib teha väljaspool seda ala).

Kääritamine

Toote „Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“ toorained on kartul või teravili. Teravilja kasutamise korral segatakse tooraine kuuma veega, et sellest vabaneks tärklis. Kartulite kasutamise korral aga need keedetakse, et teha tärklis ensüümidele kättesaadavaks. Lisatakse looduslikud ensüümid (odralinnas või muud tärklist lagundavad ensüümid) ning tekib magus vedelik (meski). Ensüümid lagundavad meskis oleva tärklise suhkruteks ja meski jahutatakse maha. Meskile lisatakse pärmi, et algaks käärimine, mille tulemusena muudetakse vedelikus olevad suhkrud etanooliks, muudeks alkoholideks ja lenduvateks aromaatseteks ühenditeks. Pärmi kasutamine iseenesliku käärimise asemel annab puhta maitsega alkoholi, kus ei ole liiga palju lenduvaid aromaatseid ühendeid, mistõttu on lõpptoode puhtama maitsega.

Destilleerimine

Seejärel destilleeritakse kääritatud vedelik kolonndestillaatoris kas partiide kaupa või pidevprotsessi käigus. Kolonndestillaatoris läbib meski mitu plaati. Kolonni allosas viiakse meski keemistemperatuurini ja saadud aur läbib aukudega plaadid, mis eemaldavad sellest alkoholid ja lenduvad aromaatsed ühendid. Kolonni ülemises osas alkoholiaur kondenseeritakse. Saadud piirituse minimaalne etanoolisisaldus on 96,0 mahuprotsenti (ühe hektoliitri 100 protsendilise etanooli kohta võib selles olla kuni 3 g metanooli.) Kolonndestilleerimine eemaldab lenduvad aromaatsed ühendid, annab lõpptootele puhta, pehme maitse ja lõhna ning väldib terava järelmaitse tekkimist.

Destilleerimisele järgnev töötlemine

Puhas viina destillaat lahjendatakse veega, et selle alkoholisisaldus oleks 37,5–60,0 mahuprotsenti. Viinale võidakse pehmema maitse saavutamiseks lisada ka suhkrut, aga mitte rohkem kui 1 g kuivainet liitri kohta. Enne villimist võidakse viina veel töödelda (nt aktiivsöega filtrida), aga ainult selleks, et säilitada selle neutraalne iseloom.

6. Seos geograafilise piirkonnaga või päritolu

Tootel „Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“ on konkreetse geograafilise piirkonnaga seotud maine ja eriomadused.

Maine

Norra piiritusetootmise dokumentaalsete tõendite kohaselt asutati Norra esimene viinavabrik 1531. aastal Bergenis. See linn oli Norra kalanduse kommertskeskus, kust said alguse Norra kauplemistraditsioonid ja gastronoomiline areng. Kuigi Norra kuulus tol ajal Taani Kuningriigi koosseisu, jäid Norra maapiirkondades piiritusetootmise traditsioonid endiseks. Kui Norras oli kartuli- või viljasaak karmi kliima tõttu nii suuruselt kui ka koguselt väike, imporditi need naaberriikidest. Sealt tuuakse toote „Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“ toorained praegugi.

19. sajandi keskel oli Norras kuni 9 000 viinakööki, millest enamik olid talude juures asuvad väiksemad viinaköögid. Norra piiritust peeti oluliseks tarbekaubaks ja ravimiks, mis hoidis külmas kliimas haigused eemal. Nii hakati Norras palju alkoholi tarbima ja valitsusel tekkis soov piirituse kahjulikku mõju vähendada. Seetõttu pandi seadusega paika Norra piiritusetootmisettevõtete toodangu miinimumkogus. Seepeale ühendasid talunikud jõud ning moodustasid tootmiskooperatiivid, mis investeerisid varasemast kvaliteetsematesse ja võimsamatesse destilleerimisseadmetesse. Selle tulemusena paranes piirituse kvaliteet ja Norra piiritus muutus organoleptiliselt puhtaks.

1916. aastal kehtestati Norras keeluaeg, mil piirituse tootmine ja tarbimine oli seadusevastane. Kui keeld 1927. aastal kaotati, jättis Norra valitsus Norra piiritusetootmise enda ainukontrolli alla – riigimonopol võttis üle kõik varasemate piiritusjookide retseptide, seadmete ja tootemarkidega seotud õigused. Tekkis Norra riigile kuuluv alkoholi tootmise ja müügi monopol „Vinmonopolet“. See määras tootes „Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“ kasutatava piirituse puhtusestandardi ja ehitas Norras toodetava piirituse rektifitseerimiseks/puhastamiseks oma tehase. 78 aastat kestnud tootmismonopol (aastani 2005) on mõjutanud märgatavalt Norra piiritusetootmise traditsioone – tootest „Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“ sai väga kvaliteetne, vähe metanooli ja lenduvaid aromaatseid ühendeid sisaldav piiritusjook, mida see on tänapäevani.

Viina päritolu tähtsust näitab see, et hiljuti on välismaised tootjad püüdnud väljaspool Norrat tehtud viina müüa „Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“ nime all. Kahel korral on avastatud, et geograafilise tähisega „Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“ toode on toodetud ja seda turustatakse väljaspool Norrat. See näitab selgelt, et toodet „Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“ hinnatakse ja väärtustatakse väga ning väljaspool Norrat tegutsevad tootjad tahavad selle kvaliteediga seotud mainest kasu lõigata.

Norra viinad on pälvinud auhindu erinevatelt üleilmsetelt võistlustelt: rahvusvaheline veinide ja piiritusjookide võistlus, maailma piiritusjookide võistlus San Franciscos ja rahvusvaheline piiritusjookide võistlus.

Eriomadused

Tootmisprotsess

Toorainete kääritamine pärmiga on puhta, vähese metanoolisisaldusega piirituse saamiseks väga oluline.

Partii kaupa või pidevtootmiseks kasutatavates destillaatorites on piirituse puhastamise plaatide kolonnid. Plaatide arv ja kuju on tootjati erinev, aga nende ühisomadus on see, et saadud piiritus on puhas ja sisaldab vähe metanooli.

Inimtegurid

Destilleerimiskolonnide käitamiseks on destilleerija pädevus väga tähtis. Destilleerija kasutab oma oskusteadmisi ja reguleerib destilleerimise kiirust, mõjutades nii lõpptoote puhtusastet.

Peale selle, et Norra viin ei tohi sisaldada üle 3 g metanooli ühe hektoliitri 100 protsendilise etanooli kohta ja üle 1 g/l kuivainet, on toote kvaliteedi seisukohalt tähtis ka segaja ainulaadsete retseptidega seotud pädevus.

7. Euroopa Liidu või riiklikud/piirkondlikud sätted

Põhinõuded on kirjas määruses (EÜ) nr 110/2008, mis on inkorporeeritud Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse ning rakendatud Norra 11. oktoobri 2006. aasta määrusega nr 1148 piiritus- ja maitsestatud alkohoolsete jookide kohta (§ 2).

Geograafiline tähis „Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“ on EMPs (EL ja EMP/EFTA riigid) kaitstud alates 1994. aastast, mil Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa XXVII peatükiga muudeti määruse (EMÜ) nr 1576/89 ja määruse (EÜ) nr 110/2008 sätteid.

Norra ja inglise keeles võib kasutada norra viina geograafilise tähisena kaht erinevat aga samaväärset kirjapilti: „Norsk Vodka“ ja „Norwegian Vodka“.

8. Taotleja

Norra Norra põllumajandus- ja toiduministeerium P.O. BOX 8007 Dep. 0030 Oslo NORRA

9. Geograafilise tähise täiend

—

10. Märgistamise erieeskirjad

—

(1) ELT L 130, 17.5.2019, lk 1.