ET Euroopa Liidu Teataja C 202/8

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2010/C 202/05

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„TEKOVSKÝ SALÁMOVÝ SYR”

EÜ nr: SK-PGI-0005-0693-14.04.2008

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus:

„Tekovský salámový syr”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Slovaki Vabariik

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik (II lisa alusel):

Klass 1.3. Juust

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

„Tekovský salámový syr” on naturaalne, poolkõva, laagerdatud ja täisrasvane juust, mis võib olla suitsutatud või suitsutamata. Juust on silindrikujuline, pikkusega 30–32 cm ja läbimõõduga 9–9,5 cm. Selle valmistamiseks kalgendatakse kuumtöödeldud piim ja kalgend vormitakse traditsionaalselt silindrikujuliseks. Pärast pressimist eraldatakse juustukerad üksteisest ning neid töödeldakse ja kontrollitakse käsitsi. Suitsujuustu saamiseks suitsutatakse juust pärast soola lisamist ja kuivatamist.

Juustu iseloomulikud organoleptilised omadused tulenevadki selle silinderjast kujust, mis meenutab salaamit – sellest tuleb ka juustu nimi. Juust on pehme ja elastne, aukudeta või väikeste aukudega, mis on näha lõigatud juustul. Juustule annab selle iseloomuliku kerge hapupiima maitse suhteliselt lühike valmimisaeg.

„Tekovský salámový syr” juustu turustatakse toidukilesse pakendatuna. Üksikud pakendatud juustutükid on mõnevõrra erineva kaaluga.

Omadused

Värvus : kreemjasvalge kuni kollakas, suitsujuust on kuldkollane. Konsistents : pehme ja elastne, lõikepind on tiheda tekstuuriga ja aukudeta või väikeste aukudega. Lõhn ja maitse : hapukas, piimamaitseline, kergelt aromaatne, vähesoolane ja suitsujuust on suitsutatud maitse ja aroomiga. Koostis : kuivainesisaldus : 53,5–58,5 % massist; rasvasisaldus kuivaines : 43,0–47,5 % massist; söögisoola sisaldus : kuni 2,5 % massist. Mikrobioloogilised omadused : „Tekovský salámový syr” on valmistatud pastöriseeritud piimast, millele on lisatud Lactococcus või Streptococcus perekonna puhast piimhappekultuuri.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

„Tekovský salámový syr” on valmistatud pastöriseeritud lehmapiimast, millele on lisatud piimhappekultuuri. Piima kvaliteeti kontrollitakse meiereis korrapäraselt ja selle kohta hoitakse alles dokumendid. Kontrollitakse inhibeerivate ainete sisaldust, temperatuuri, happesust, rasvasisaldust, mahukaalu ja rasvata kuivainete sisaldust.

Akrediteeritud laboratooriumides tehakse kindlaks mikroorganismide koguarv ja somaatiliste rakkude arv.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Toote kvaliteet ei sõltu toorpiima päritolust.

Kogu tootmine toimub määratletud geograafilises piirkonnas, kusjuures eriline on 4. tootmisetapp.

Tootmine

1. etapp : toores lehmapiim pastöriseeritakse temperatuuril 73–79 °C. 2. etapp : laabi lisamisel, kalgendi lõikamisel ja kõvaks muutmisel ning juustutera valmistamisel järgitakse tavapärast naturaalse poolkõva juustu tootmise meetodit. 3. etapp : vadaku ja juustutera segu pannakse juustuvormidesse ning seda pressitakse ligikaudu 80 minutit, kuni juust on nii kõva kui soovitud. 4. etapp : selleks et juustu kvaliteeti ja kuju oleks hõlpsam tagada, töödeldakse pressitud juustu edasi käsitsi: a) vormidesse asetatud salaamikujuline juust lõigatakse juppideks ja eraldatakse need üksteisest; b) juust võetakse vormist välja ja otstest eemaldatakse ülearused osad; c) vastavalt vormitud ja kontrollitud juust asetatakse soolamisalustele. 5. etapp : soola lisamiseks asetatakse juust 24 tunniks soolvette, mis sisaldab 16–18 °Be NaCl ning mille happesus (pH) on 4,6–5,3 ja temperatuur 12–18 °C. 6. etapp : juustu kuivatatakse umbes 13 °C temperatuuril ligikaudu 24 tundi. 7. etapp : suitsujuustu saamiseks: suitsutatakse juustu õhu sundringlusega suitsutuskambris saepuru põletamisest tuleneva otsese külmsuitsuga temperatuuril 30–35 °C, kuni juust on kuldkollane. 8. etapp : juust jäetakse alustele 8–12 °C temperatuuril ja kuni 90 %-se suhtelise õhuniiskusega vähemalt kaheks nädalaks valmima. 9. etapp : juust pakendatakse toidukilesse. Pakendil on värviline märgis toote nimetusega „Tekovský salámový syr” või suitsujuustu puhul „Tekovský salámový syr údený”.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

Kõik tootjad, kes valmistavad „Tekovský salámový syr” juustu käesoleva spetsifikaadi kohaselt, võivad toote märgistamisel, reklaamimisel või turustamisel kasutada nimetust „Tekovský salámový syr”.

Toote märgisel peab olema järgmine teave:

— nimetus „Tekovský salámový syr” väljapaistval kohal;

— sõnad „kaitstud geograafiline tähis” või nende lühend „KGT” ja vastav ELi sümbol.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Nimega Tekov tähistatakse ajalooliselt piirkonda, mis asub praeguste Nitra ja Banská Bystrica halduspiirkondade vahel.

„Tekovský salámový syr” juustu toodetakse Tekovi piirkonnas, mis ulatub Slovakkia edelaosa Jur nad Hronom, Dolná Seč ja Žemliare valdade laiadest viljakatest tasandikest kuni põhjas asuva Štiavnica mäestiku jalamini. Tekovi idapiiril on mitu valda, alates Uhliskást kuni Demandiceni ning Jabloňovcest kuni Krškanyni.

Tekov koosneb tasandikualadest, kus on vähe tööstusettevõtteid, kuid kus toodetakse palju piima, millest on hakatud salaamikujulist juustu valmistama. Piirkonna nimi on saanud selle juustu nimetuse „Tekovský salámový syr” osaks. Selle juustu tootmine oli väga tähtis pärast Teist maailmasõda, kuna see andis naistele tööd ja võimaldas piirkonna elanikel elatist teenida. Piirkonna nime kasutatakse selle toote tähistamiseks nii kaubanduses kui ka igapäevakeeles tänapäevani. Praegu kutsutakse kõnealust piirkonda Tekoviks vaid mitteametlikult, kuigi seda nime kasutavad paljud ja tunnevad kõik.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Tekov koosneb peamiselt tasandikualadest, kuigi selle põhjaosa on mägisem. Piirkond on hästi tuntud mitte üksnes viinamarjakasvatuse, vaid ka loomakasvatuse poolest – see on üks suurimaid alasid Slovakkias, kus toodetakse piima juustu valmistamiseks.

Piima hakati selles piirkonnas juustuks töötlema 1905. aastal, mil Bátovce linnas asutati Slovakkia üks esimesi meiereiühistuid.

Poolkõva salaamikujulist juustu hakati aga tootma mõnevõrra hiljem, 1949. aastal Tekovské Lužany meiereis. Pärast selle meierei sulgemist toodeti kirjeldatud juustu Šahys ja hiljem Levices asuvas meiereis, kus seda toodetakse seniajani. „Tekovský salámový syr” juustu toodeti ja toodetakse praegugi määratletud geograafilises piirkonnas ning väga olulised on tootjate erilised ja ainulaadsed oskused. Tootmismeetod ning juustu eriline kuju ja kvaliteet on püsinud samana tänu varasemate põlvkondade oskustele ja kogemustele.

5.2. Toote eripära:

„Tekovský salámový syr” juustu omapära seisneb selle ebatavalises kujus. Osa tootmisest (juustutera valmistamine ja juustu pressimine) põhineb tavapärasel naturaalse poolkõva juustu tootmise meetodil, ülejäänud tootmisel kasutatakse aga tootjate erioskusi. Pärast pressimist, kui juust on alles soe, võetakse see käsitsi ettevaatlikult vormist välja ja asetatakse käsivarrele, et juustu kuju ei kahjustuks. Samal ajal kontrollitakse visuaalselt juustu kuju ja pressimisel vormist väljatunginud osa eemaldatakse käsitsi, et säiliks tavapärane ümar kuju. Seejärel asetatakse juust käsitsi ettevaatlikult soolamisalustele.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Kaitstud geograafilise tähise registreerimistaotlus põhineb „Tekovský salámový syr” juustu erikujul, st salaami kuju järgi antud nimetusel, mis on juustu puhul ebatavaline.

Tekov asub Slovakkia edelaosa ülekaalukalt tasandike piirkonnas. Piirkond on tuntud lehmapiima suure toodangu poolest. Käesoleval ajal töödeldakse enamik toodetud piimast naturaalse poolkõva „Tekovský salámový syr” juustu valmistamiseks.

„Salaamikujuline juust on Dobrá Niva piima- ja juustutööstuse omaniku Jozef Soci ning juustumeistrite Rudo Pudelka ja Štefan Slančíki poolt väljatöötatud eritoode. Puidust vormid on tehtud Štefan Ľuptáki ratassepa töökojas. Samas töökojas on tehtud ka salaamikujulise juustu küpsemiseks vajalikud pöögipuidust silindrid. Pressid ja metallist tööriistad on tehtud lukussepp Karol Mozoli töökojas, mis asus Jozef Soci piima- ja juustutööstuse kõrval. Salaamikujulise juustu tootmisprotsess käivitati 1921. aastal.” (Ján Keresteš, Ján Selecký et al. – Mliekarstvo a syrárstvo na strednom Slovensku (Kesk-Slovakkia piima- ja juustutööstused), 2003, lk 87).

Dobrá Niva piima- ja juustutööstus purustati Teise maailmasõja ajal täielikult ning tootmist enam ei jätkatud. Pärast 1948. aastat, kui Tšehhoslovakkia Sotsialistlikus Vabariigis natsionaliseeriti era- ja ühistulised ettevõtted, loodi uued piimatootmisettevõtted, millest igaüks oli spetsialiseerunud konkreetsele tooterühmale. Kõnealuse tootmiskorra kohaselt viidi salaamikujulise juustu tootmine Tekovské Lužany'sse.

„Poolkõva salaamikujulise juustu tootmine algas pärast Teist maailmasõda 1949. aastal Tekovské Lužany meiereis,” anti teada 23. juuni 2008. aasta ajalehe „Hospodárske noviny” Slovakkia algupäraste toodete rubriigis.

Ajaloolistest dokumentidest nähtub, et salaamikujulist juustu valmistati esialgu Tekovské Lužany piirkonnas ajavahemikul 1949–1953, seejärel lähedases Šahy meiereis, kus seda toodeti kuni 1996. aastani. Pärast Šahy tootmisüksuse sulgemist viidi salaamikujulise juustu tootmine üle Levice piimatööstusse „Levické mliekarne”, kus hakati valmistama kahte eri sorti juustu: suitsutatud ja suitsutamata. Tootmise üleviimine ei avaldanud kahjulikku mõju juustu kvaliteedile; säilis juustu erakordne kvaliteet, millest annab tunnistust 1996. aasta riigisisesel piimatoodete konkursil saavutatud esimene koht.

Toodet on pidevalt toodetud üksnes määratletud geograafilises piirkonnas. Kõik kolm meiereid – Tekovské Lužany, Šahy ja piimatööstus „Levické mliekarne” – asuvad määratletud geograafilises piirkonnas Tekovis. Praegu toodetakse juustu üksnes Levice piimatööstuses „Levické mliekarne”.

Märkimist väärib asjaolu, et hoolimata tootmiskoha ja tööstuse asukoha mitmetest muudatustest on üksnes väheste muutustega traditsiooniline tootmisprotsess säilinud tänapäevani. „Tekovský salámový syr” juustu kvaliteet on säilinud; sellest annavad tunnistust ka 2003. ja 2006 aasta riigisisesel piimatoodete konkurssidel (Mliekarenský výrobok roka) saadud auhinnad.

Tekovi piirkond on Slovakkia piimatootmises ja piimakvaliteedi poolest endiselt juhtpositsioonil. Tootjad näevad vaeva, et oma toodete kõrget kvaliteeti säilitada. „Tekovský salámový syr” juustu mainest ja traditsioonist on juttu ka perioodiliste väljaannete artiklites.

„Mitte üksnes Slovakkia, vaid ka Tšehhi Vabariigi ja isegi Brüsseli tarbijad hindavad vääriliselt seda juustu … selle ainulaadne maitse on aidanud Slovakkia ja Tekovi piirkonna teha tuntuks ka välismaal …”, teatati 21. mai 2007. aasta ajalehes „Nitrianske noviny”.

„Tekovský salámový syr” juust on erakordse mainega nii Slovakkias kui ka välismaal, millest annavad tunnistust saadud mõjukad auhinnad. Sellel juustul on täita oluline osa tähtsatel piirkondlikel ja riiklikel sündmustel (nt maailma piimapäeva tähistamine ja üritus „Pohronské dni”), IMFM 2006 spetsialiseeritud rahvusvahelistel üritustel ning mitmetel vastuvõttudel ja näitustel nii Slovakkias kui ka välismaal (Poznańis, Moskvas ja Londonis).

„Selle juustu ainulaadsuse pant on aastatepikkune samal viisil toimunud valmistamine. Juust on Levice piimatööstuses „Levické mliekarne” alguse saanud tootmistraditsiooni järgi käsitsi valmistatud„ (21. mai 2007. aasta ajaleht ”Nitrianske noviny”).

„Tekovský salámový syr” juustu muudavad ainulaadseks selle toote juustu jaoks ebatavaline kuju ning asjaolu, et seda valmistatakse endiselt traditsiose tootmismeetodi järgi, mis hõlmab ülikorrektset töötlemist ja juustu vormimise jooksul käsitsi kontrollimist.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

http://www.upv.sk/pdf/speciftekov_ek2.pdf

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.