EUROOPA KOMISJON Brüssel,8.12.2022 COM(2022) 707 final 2022/0413(CNS) Ettepanek: NÕUKOGU DIREKTIIV millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta {SEC(2022) 438 final} - {SWD(2022) 400 final} - {SWD(2022) 401 final} - {SWD(2022) 402 final}



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Õiglane maksustamine on üks Euroopa sotsiaalse turumajanduse alustalasid. See on ka üks põhisammastest, millele toetub komisjoni pühendumine inimeste hüvanguks toimivale majandusele. Õiglane maksusüsteem peaks põhinema maksueeskirjadel, mis tagavad, et kõik maksavad õiglase osa maksudest, samal ajal tehes maksumaksjatele – nii ettevõtjatele kui ka üksikisikutele – eeskirjade järgimise lihtsaks. COVID-19 pandeemia ja Venemaa Ukraina vastu suunatud agressioonisõjast tulenevad tagajärjed suurendavad riigi rahanduse kaitsmise tungivat vajadust. Liikmesriikidel on vaja piisavat maksutulu, et rahastada oma märkimisväärseid jõupingutusi kriiside negatiivse majandusliku mõju ohjamiseks, tagades samal ajal kõige haavatavamate rühmade kaitse. Sellega seoses on õiglase maksustamise tagamine maksupettuste, maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise ennetamise teel muutunud tähtsamaks kui kunagi varem. Maksupettuste, maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise paremaks ennetamiseks ELis on äärmiselt oluline tugevdada halduskoostööd ja teabevahetust maksuküsimustes. Konkreetsemalt ähvardab alternatiivsete makse- ja investeerimisvahendite – nagu krüptovara ja e-raha – esilekerkimine kahjustada viimastel aastatel maksustamise läbipaistvuse valdkonnas saavutatud edu ja toob kaasa märkimisväärse maksudest kõrvalehoidmise ohu. Seepärast kohustus komisjon teatises õiglase ja lihtsa maksustamise tegevuskava kohta, millega toetatakse majanduse taastamise strateegiat, ajakohastama maksustamisalase halduskoostöö direktiivi, et laiendada selle kohaldamisala arenevale majandusele ja tugevdada halduskoostöö raamistikku. Komisjoni töö toetamiseks võttis nõukogu (majandus- ja rahandusküsimused) 27. novembril 2020 vastu nõukogu järeldused majanduse taastamise ajal toimuva õiglase ja tõhusa maksustamise kohta, digiüleminekuga seotud maksustamisprobleemide kohta ja hea maksuhaldustava kohta ELis ja mujal. Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu maksuküsimusi käsitlevas aruandes Euroopa Ülemkogule, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 1. detsembril 2021, märgitakse, et eeldatavasti esitab komisjon 2022. aastal seadusandliku ettepaneku maksustamisalast halduskoostööd käsitleva direktiivi 2011/16/EL täiendavaks läbivaatamiseks seoses krüptovarasid ja maksualaseid eelotsuseid käsitleva teabevahetusega jõukate üksikisikute osas. Euroopa Parlament võttis 10. märtsil 2022 vastu resolutsiooni soovitustega komisjonile õiglase ja lihtsama maksustamise kohta, millega toetatakse majanduse taastamise strateegiat, milles ta kiidab heaks tegevuskava ja toetab selle põhjalikku rakendamist ning kutsub komisjoni konkreetselt üles lisama automaatse teabevahetuse kohaldamisalasse lisakategooriaid tulu ja vara, näiteks krüptovara jaoks. Seda ettepanekut tuleks käsitleda ka OECD paralleelselt tehtava töö kontekstis, et kokku leppida krüptovaraga seotud maksustamisalase teabevahetuse standardis ja laiendada ühise aruandlusstandardi kohaldamisala e-rahale, mille tagajärjel saavutati 2022. aasta augustis kokkulepe ja mida G20 pidas 2022. aasta novembris G20 juhtide Bali deklaratsioonis kiiduväärseks. Viimastel aastatel on EL keskendunud oma jõupingutustes maksupettuste, maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise vastasele võitlusele ning läbipaistvuse suurendamisele. Maksustamisalase halduskoostöö direktiivi mitme muudatuse abil on tehtud olulisi edusamme, eelkõige teabevahetuse valdkonnas. Euroopa Kontrollikoja aruandes ja Euroopa Parlamendi resolutsioonis juhiti siiski tähelepanu mõningatele puudustele ja vajadusele parandada direktiivi mitmes valdkonnas, mis on seotud teabevahetuse ja halduskoostöö kõikide vormidega. Raamistiku kõige probleemsemad aspektid olid eelkõige e-raha ja keskpanga digivääringuid käsitlevate erisätete puudumine, piiriülesed eelotsused varakatele üksikisikutele ja ebaselged vastavusmeetmed. Euroopa Kontrollikoja aruandes märgitakse, et „krüptorahad on teabevahetuse kohaldamisalast välja jäetud. Kui maksumaksja hoiab raha elektroonilistes krüptorahades, ei ole sellistele klientidele portfelliteenuseid osutav platvorm või muu elektroonilise teenuse osutaja kohustatud deklareerima maksuhaldurile kõnealuseid summasid või saadud tulu. Seetõttu jääb sellistes elektroonilistes instrumentides hoitav raha suures osas maksustamata.“ Järelikult on olemas selge vajadus parandada olemasolevat teabevahetuse ja halduskoostöö ELi raamistikku. Lisaks kehtivate eeskirjade karmistamisele on ELis vaja laiendada halduskoostööd uutele valdkondadele. Selle eesmärk on lahendada probleeme, mis tulenevad krüptovara üha suurenevast kasutusest investeerimise eesmärgil. See aitab ELi maksuhalduritel makse paremini ja tõhusamalt koguda ning pidada sammu uute suundumustega, eelkõige võttes arvesse krüptovara maksustamise süsteemide erinevusi liikmesriikide lõikes. Krüptovara iseärasuste tõttu on maksuhalduritel väga keeruline maksustatavaid sündmusi jälgida ja tuvastada. Probleemi süvendab eelkõige see, kui kauplemine toimub teises riigis asuvate krüptovarateenuse osutajate või krüptovaraettevõtjate kaudu või kui kauplemine toimub otse teises jurisdiktsioonis asuvate üksikisikute või ettevõtete vahel. Krüptovarainvesteeringute kaudu saadava tulu aruandluse puudumine toob kaasa liikmesriikide maksutulu vähenemise. Samuti annab see krüptovara kasutajatele eelise võrreldes nendega, kes krüptovarasse ei investeeri. Seda õiguslikku lünka kõrvaldamata ei ole võimalik õiglase maksustamise eesmärki saavutada. Nende probleemide lahendamiseks esitas komisjon käesoleva ettepaneku, mis põhineb OECD krüptovara aruandlusraamistikul. Viimases on täpsustatud hoolsusmeetmeid, aruandlusnõudeid ja muid eeskirju aruandvate krüptovarateenuse osutajate tarbeks. Ettepaneku ja OECD krüptovara aruandlusraamistiku peamine erinevus seisneb selles, et ELi turul tegutsevaid krüptovaraettevõtjaid reguleeritakse määrusega XXX. Venemaa vastu suunatud sanktsioonide jõustamiseks vajalike meetmete rakendamistingimuste parandamiseks on samuti vaja hästitoimivat ja koordineeritud aruandlust ja teabevahetust. See toob esile selliste sätete kehtestamise olulisuse ja suurendab selliste sätete kehtestamise pakilist vajadust, mille abil tagatakse, et nii krüptovara omamise kui ka krüptovaratehingutega seotud teavet esitatakse ja vahetatakse liikmesriikide vahel. Käesoleva ettepanekuga nähakse ette ka direktiivi kehtivate sätete tugevdamine, et võtta arvesse ühtsel turul ja rahvusvahelisel tasandil täheldatud suundumusi. See peaks tagama tõhusa aruandluse ja teabevahetuse, muu hulgas kajastades ühisesse aruandlusstandardisse viimati tehtud täiendusi, sealhulgas e-raha ja keskpanga digivääringuid käsitlevate sätete lõimimist, luues selge ja ühtlustatud raamistiku vastavusmeetmete jaoks või laiendades piiriüleste eelotsuste kohaldamisala varakatele üksikisikutele. •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Kavandatud õigusaktis käsitletakse maksustamise läbipaistvuse üldist poliitilist prioriteeti, mis on eeltingimus selleks, et tõhusalt võidelda maksupettuste, maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise vastu. Maksustamisalase halduskoostöö direktiivi, millega loodi liikmesriikide pädevate asutuste vaheline maksustamisalase halduskoostöö raamistik, on mitmel korral muudetud järgmiste seadusandlike algatustega:

–nõukogu 9. detsembri 2014. aasta direktiiv 2014/107/EL (nn teine maksustamisalase halduskoostöö direktiiv) finantskontosid käsitleva automaatse teabevahetuse kohta liikmesriikide vahel, mis põhineb OECD ühisel aruandlusstandardil, millega nähakse ette automaatne teabevahetus mitteresidentide finantskontode kohta; –nõukogu 8. detsembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2376 (nn kolmas maksustamisalase halduskoostöö direktiiv), mis käsitleb kohustuslikku automaatset teabevahetust piiriüleste maksualaste eelotsuste puhul; –nõukogu 25. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/881 (nn neljas maksustamisalase halduskoostöö direktiiv), mis käsitleb kohustuslikku automaatset teabevahetust riigipõhiste aruannete kohta maksuhaldurite vahel; –nõukogu 6. detsembri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2258 (nn viies maksustamisalase halduskoostöö direktiiv), mis käsitleb maksuhaldurite juurdepääsu rahapesuvastasele teabele; –nõukogu 25. mai 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/822 (nn kuues maksustamisalase halduskoostöö direktiiv), mis käsitleb kohustuslikku automaatset teabevahetust maksustamise valdkonnas aruantavate piiriüleste skeemide puhul, ning –nõukogu 22. märtsi 2021. aasta direktiiv (EL) 2021/514 (nn seitsmes maksustamisalase halduskoostöö direktiiv), millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta seoses digiplatvormide müüjatega. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Maksustamisalase halduskoostöö direktiivi kehtivad sätted on seotud isikuandmete kaitse üldmäärusega mitmel sellisel juhul, kus isikuandmed on asjakohased. Samal ajal sisaldab direktiiv konkreetseid sätteid andmekaitse kohta ja sellega seotud kaitsemeetmeid. Kavandatud muudatuste puhul järgitakse neid kaitsemeetmeid ja võetakse neid jätkuvalt arvesse. Asjakohaste IT- ja menetlusmeetmetega tagatakse isikuandmete kaitse kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega. Andmevahetus toimub turvalise elektroonilise süsteemi kaudu, millega krüpteeritakse ja dekrüpteeritakse andmeid, ning kõik maksuhaldurid peaksid andma sellele teabele juurdepääsu üksnes volitatud riigiametnikele. Kaasvastutavate töötlejatena peavad liikmesriigid tagama andmete säilitamise vastavalt isikuandmete kaitse üldmääruses nõutud turvameetmetele ja tähtaegadele. Komisjoni tegevus on suunatud mitmele krüptovaraturuga seotud poliitikavaldkonnale, sealhulgas kavandatud seadusandlik algatus, mis hõlmab krüptovarateenuse osutajaid ja krüptovaraettevõtjaid. Kavandatud seadusandlik algatus ei mõjuta teisi samal ajal käimasolevaid komisjoni projekte, kuna see on konkreetselt suunatud teatavate maksudega seotud küsimuste lahendamisele. Ettepanek põhineb krüptovaraturge käsitleva määruse (määrus XXX) ja rahaülekandeid käsitleva määruse sätetel, eelkõige selles osas, mis puudutab nendes ELi õigusaktides sätestatud määratluste kasutamist ja tuginemist nimetatud õigusaktidega kehtestatud loanõuetele. Rahaülekandeid käsitleva määrusega tagatakse, et kohustatud isikud täidavad rahapesuvastase võitluse ja terrorismi rahastamise tõkestamise eesmärgil teataval määral hoolsuskohustust, kuid selles ei ole ette nähtud üksikasjalikku kirjeldust aruandlusest ja automaatsest teabevahetusest, mis on vajalik otsese maksustamise eesmärgil. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Otsese maksustamise valdkonnas on seadusandlike algatuste õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 115. Kuigi artiklis 115 puudub selge viide otsesele maksustamisele, viidatakse selles neid liikmesriikide õigusakte ühtlustavatele direktiividele, mis mõjutavad otseselt ühtse turu rajamist või toimimist. Selleks et see tingimus oleks täidetud, on vaja, et otsese maksustamise valdkonnas kavandatud ELi õigusaktide eesmärk oleks kõrvaldada olemasolevad ebakõlad ühtse turu toimimises. Peale selle, kuna maksustamisalase halduskoostöö direktiivi alusel vahetatavat teavet võib kasutada ka käibemaksu ja muude kaudsete maksude valdkonnas, on õigusliku alusena nimetatud ka Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113. Kuna kavandatud seadusandliku algatusega muudetakse direktiivi, jääb õiguslik alus loomulikult samaks. Tegelikult ei kaldu kavandatud eeskirjad, mille eesmärk on parandada teabevahetuse ja halduskoostöö kehtivat raamistikku, kõrvale direktiivi reguleerimisesemest. Eelkõige luuakse kavandatud muudatustega selge ja ühtlustatud raamistik vastavusmeetmete jaoks, lõimitakse e-raha käsitlevad sätted kehtiva raamistikuga ja laiendatakse piiriüleste eelotsuste kohaldamisala varakatele üksikisikutele. Nende sätete ühtset kohaldamist on võimalik saavutada üksnes liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise teel. Lisaks kehtivale raamistikule esitatakse ettepanekus aruandvatele krüptovarateenuse osutajatele aruandluseeskirjad, et lahendada maksustamise valdkonnas esinevad probleemid, mis tulenevad krüptovara kasutusest investeeringu või vahetusvahendina. Aruandvad krüptovarateenuse osutajad võimaldavad krüptovara kasutajatel kasutada nende teenuseid, jättes samas potentsiaalselt teatamata nende residentsuse liikmesriigis saadava tulu. Selle tagajärjel jääb liikmesriikidele tulu deklareerimata ja nad jäävad maksutulust ilma. Selline olukord loob samuti ebaausa maksukonkurentsi tingimused krüptovarasse investeerivate üksikisikute ja ettevõtjate suhtes, mis moonutab ühtse turu toimimist. Sellest järeldub, et niisugust olukorda on võimalik lahendada ainult ühtse lähenemisviisi kaudu, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 115. •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Ettepanekus järgitakse täielikult Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtet. Ettepanekus käsitletakse maksustamisalast halduskoostööd. See hõlmab teatavaid muudatusi eeskirjades, et parandada liikmesriikide maksuhaldurite vahelise piiriülese koostööga seotud kehtivate sätete toimimist. Ettepanek hõlmab ka automaatse teabevahetuse kohaldamisala laiendamist krüptovarateenuse osutajatele ja krüptovaraettevõtjatele, pannes neile kohustuse anda aru krüptovara kasutajate saadava tulu kohta. Maksuhalduritel puudub teave krüptovara kasutusest saadava tulu ja võimalike maksualaste tagajärgede jälgimiseks. Teisisõnu ei ole maksuhalduritel krüptovara kohta piisavalt teavet, kuigi krüptovaraturg on viimastel aastatel olulisemaks muutunud. Enamikus liikmesriikides on juba olemas õigusaktid või vähemalt haldussuunised krüptovarainvesteeringute kaudu saadava tulu maksustamiseks. Siiski puudub neil sageli vajalik teave, mis võimaldaks neil seda teha. Õiguskindlust ja -selgust on võimalik tagada üksnes siis, kui riiklike meetmete ebatõhusust käsitletakse kõikide liikmesriikide suhtes kohaldatavate ühtsete eeskirjade abil. Ühtne turg vajab tugevat mehhanismi, mis võimaldab neid lünki käsitleda ühtsel viisil ja kõrvaldada olemasolevad moonutused, tagades, et maksuhaldurid saavad õigel ajal asjakohast teavet. Kogu ELi hõlmav ühtlustatud aruandlusraamistik näib hädavajalik, kui arvestada aruandvate krüptovarateenuse osutajate pakutavate teenuste valdavalt piiriülest mõõdet. Võttes arvesse, et krüptovarainvesteeringute kaudu saadava tulu aruandekohustuse peamine eesmärk on teavitada maksuhaldureid piiriülestest krüptovaratehingutest, on probleemile ühtse lähenemisviisi tagamiseks vaja, et selline algatus hõlmaks meetmeid ELi tasandil. Seetõttu on ELil tuvastatud probleemide lahendamiseks ning teabevahetuse ja halduskoostöö süsteemi tõhususe ja täielikkuse tagamiseks üksikute liikmesriikidega võrreldes paremad võimalused. Esiteks tagab kavandatud direktiiv eeskirjade ühtse kohaldamise kogu ELis. Teiseks rakendatakse kõikide kohaldamisalasse kuuluvate aruandvate krüptovarateenuse osutajate suhtes samu aruandlusnõudeid. Kolmandaks kaasneb aruandlusega teabevahetus, mis võimaldab maksuhalduritel saada põhjalikku teavet krüptovarainvesteeringute kaudu saadava tulu kohta.

•Proportsionaalsus Ettepanekuga parandatakse maksustamisalase halduskoostöö direktiivi kehtivaid sätteid ja laiendatakse automaatse teabevahetuse kohaldamisala teatavale konkreetsele teabele, mida esitavad aruandvad krüptovarateenuse osutajad. Parandused ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik teabevahetuse ja laiemalt halduskoostöö eesmärgi saavutamiseks. Võttes arvesse asjaolu, et tuvastatud moonutused ühtse turu toimimises ulatuvad enamasti ühe liikmesriigi piiridest kaugemale, on probleemide tõhusaks lahendamiseks vaja vähemalt ühiseid ELi eeskirju. Seega aitavad kavandatud eeskirjad kaasa direktiivi selgemale, ühtsemale ja tõhusamale kohaldamisele, mis toob kaasa paremad võimalused direktiivi eesmärkide saavutamiseks. Kavandatav aruandvate krüptovarateenuse osutajate kohustus anda aru oma kasutajate saadava tulu kohta on ka toimiv lahendus maksudest kõrvalehoidmise vastu, milles rakendatakse kolmanda ja kuuenda maksustamisalase halduskoostöö direktiivi puhul juba katsetatud teabevahetuse mehhanisme. Selle puhul võib väita, et kavandatud seadusandlik algatus on proportsionaalne vastus direktiivis tuvastatud lünkadele ja selle eesmärk on lahendada ka maksudest kõrvalehoidmise probleemi. •Vahendi valik Käesoleval ettepanekul on kaks õiguslikku alust: Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 113 ja 115, milles on sõnaselgelt sätestatud, et selle valdkonna õigusakte võib kehtestada üksnes direktiivi vormis õigusaktiga. Seepärast ei ole siduvate maksueeskirjade vastuvõtmisel lubatud kasutada ühtegi muud ELi õigusakti. Lisaks kujutab kavandatud direktiiv endast direktiivi seitsmendat muudatust; see on jätkuks nõukogu direktiividele 2014/107/EL, (EL) 2015/2376, (EL) 2016/881, (EL) 2016/2258, (EL) 2018/822 ja (EL) 2021/514. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll 2021. aastal uuris Euroopa Kontrollikoda, kuidas Euroopa Komisjon jälgib direktiivis 2011/16/EL sätestatud maksuteabe vahetamise süsteemi rakendamist ja toimimist ning kuidas liikmesriigid seda teavet kasutavad. Lisaks hindas Euroopa Parlament direktiivis 2011/16/EL ja selle hilisemates muudatustes sätestatud teabevahetuskohustuste rakendamist, mille eesmärk on võidelda maksustamisalase teabevahetuse soodustamise teel maksupettuste, maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimisega. Euroopa Kontrollikoja aruandes jõuti järeldusele, et süsteem on üldiselt hästi kasutusele võetud, kuid jõupingutusi on vaja suurendada järelevalve, andmete kvaliteedi tagamise ja saadud teabe kasutamise vallas. Euroopa Parlament väidab oma resolutsioonis, et vahetatav teave on piiratud kvaliteediga ja süsteemi tõhusust jälgitakse vähe. Samuti märkis ta, et praegu puudub ühine ELi raamistik süsteemi toimimise ja edusammude jälgimiseks ning ainult mõned liikmesriigid kontrollivad süstemaatiliselt vahetatavate andmete kvaliteeti. Lõpuks väljendas Euroopa Parlament toetust uutele õigusaktidele, mis tugevdaksid ja täiustaksid veelgi direktiivi, tagades samas kehtivate eeskirjade ja standardite põhjaliku rakendamise, kaasa arvatud rahapesuvastase võitluse valdkonnas. Nende kahe aruande põhjal esitatakse käesolevas seadusandlikus ettepanekus konkreetsed algatused halduskoostöö toimimise parandamiseks. •Konsulteerimine sidusrühmadega 10. märtsil 2021 algatas komisjon avaliku konsultatsiooni, et koguda tagasisidet selle kohta, milliseid edasisi ELi meetmeid rakendada maksustamise valdkonna teabevahetuse raamistiku tugevdamiseks. Esitati hulk küsimusi ja sidusrühmad andsid toetavat tagasisidet kokku 33 vastuses. Peale selle korraldas komisjon 23. märtsil 2021 sihtkonsultatsiooni ettevõtlussektoriga, korraldades kohtumise krüptovara- ja e-raha teenuse osutajate ning digivaraühenduste esindajatega. Esindajad olid üksmeelel, et paljude erinevate riiklike aruandlusnõuete asemel on aruandvatelt krüptovarateenuse osutajatelt teabe kogumiseks vaja standarditud ELi õigusraamistikku. Lisaks pooldasid esindajad teise maksustamisalase halduskoostöö direktiiviga sarnast lahendust, mis võimaldaks esitada teavet üksnes selle liikmesriigi maksuhaldurile, kus aruandev krüptovarateenuse osutaja on registreeritud, mille tegevusluba tal on või mille resident ta on. Liikmesriikidega konsulteeriti küsimustiku ja erikohtumiste kaudu. 13. novembril 2020 ja 24. märtsil 2021 korraldasid komisjoni talitused IV töörühma kohtumise, kus liikmesriikidel oli võimalus arutada võimalikku ettepanekut direktiivi muutmiseks. Kohtumisel keskenduti krüptovarainvesteeringute kaudu saadavat tulu käsitleva teabe esitamisele ja vahetamisele. Üldiselt väljendati ulatuslikku toetust võimalikule ELi seadusandlikule algatusele, mille eesmärk on vahetada aruandvate krüptovarateenuse osutajate kaudu teavet krüptovara kasutajate saadava tulu kohta. Enamik liikmesriike toetas kohaldamisala vastavusseviimist OECD tasandil tehtava tööga. Üldiselt näib, et nii avalike kui ka sihtkonsultatsioonide tulemused ühtivad küsimustes, mida aruandvatele krüptovarateenuse osutajatele suunatud uued eeskirjad peaksid püüdma lahendada: krüptovaraga seotud osaluste ja tehingute aruandluse puudumine ning vajadus selgitada e-raha toodete lisamist aruandekohustuse ja liikmesriikidevahelise teabevahetuse kohaldamisalasse. •Mõjuhinnang Komisjon tegi asjakohaste poliitikavariantide mõju hindamise. Õiguskontrollikomitee esitas selle kohta 12. novembril 2021 positiivse arvamuse (SEC(2022) 438). Õiguskontrollikomitee esitas positiivse arvamuse koos reservatsioonidega, esitades mitu soovitust täiustuste tegemiseks, mida on arvesse võetud lõplikus mõjuhinnangus (SWD(2022) 401). Õiguskontrollikomitee esitas kommentaarid seadusandliku algatuse kohaldamisala kirjelduse võimalike täiustuste ning kõikide olemasolevate ja teostatavate poliitikavariantide kohta, võttes arvesse mõju väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Mõjuhinnang sõnastati ümber, et paremini määratleda seadusandliku algatuse kohaldamisala ja analüüsida põhjalikumalt erinevaid poliitikavariante, võttes arvesse krüptovarateenuse osutajatele tehtavat võimalikku erandit olenevalt nende suurusest. Võrreldes lähtestsenaariumiga hinnati erinevaid poliitikavariante tulemuslikkuse, tõhususe ja sidususe kriteeriumide alusel. Kõige kõrgemal analüüsitasandil tuleb valida praeguse olukorra või lähtestsenaariumi ning sellise stsenaariumi vahel, mille puhul komisjon rakendaks kas mitteregulatiivseid või regulatiivseid meetmeid. Mitteregulatiivsed meetmed seisneksid soovituse esitamises. Regulatiivsed meetmed hõlmavad seadusandlikku algatust kehtiva halduskoostöö raamistiku konkreetsete aspektide muutmiseks. Eri poliitikavariandid lähtusid erinevate aruandlusvormide koosmõjust (st tehingupõhine, koond- või hübriidaruandlus) ning võimalusest kehtestada ettevõtja suurusel (käibel) põhinev künnis. Eelistatud variant on hübriidaruandlus, mille puhul aruandvad krüptovarateenuse osutajad esitavad koondteabe krüptovara liikide ja tehingute liikide kaupa, sellega tagatakse, et maksuhaldurid suudavad saadavat teabehulka kasutada, et vajalikke riskianalüüse teha. Eelistatud variant ei sisalda aruandvate krüptovarateenuse osutajate suurusel põhinevat künnist, sest see võib põhjustada lünki.

Seoses aruandvate krüptovarateenuse osutajatega näitab mõjuhinnang, et ELi tasandi regulatiivne poliitikavariant on kindlaksmääratud poliitika elluviimiseks kõige asjakohasem. Praeguse olukorra säilitamine või lähtestsenaarium osutusid kõige vähem tulemuslikuks, tõhusaks ja sidusaks. Erinevalt lähtestsenaariumist tagaks ELi kohustuslik ühine aruandlusstandard, et kõikidel liidu maksuhalduritel on juurdepääs sama liiki andmetele. Teisisõnu seaksid ELi regulatiivsed meetmed kõik maksuhaldurid võrdsesse olukorda, kui neil on vaja pääseda ligi teabele, mis on kogutud kindlaksmääratud maksustamiseesmärgil. Sellega nähakse ette ka automaatne teabevahetus ELi tasandil, mis põhineb ühistel standarditel ja spetsifikaatidel. Kui see on rakendatud, on see ainus stsenaarium, mille puhul saavad krüptovara kasutajate liikmesriigi maksuhaldurid kontrollida, et kasutajad on oma krüptovarainvesteeringute kaudu saadava kapitalikasumi kohta esitanud täpsed andmed, ilma et selleks oleks vaja sihtotstarbelisi ja aeganõudvaid taotlusi ja päringuid. Lisaks tagaksid ELi kohustuslikud ühised aruandlusnõuded, et krüptovarateenuse osutajad ei pea maksualase aruandekohustuse vallas tulema toime riikide killustatud lahendustega. Majanduslik mõju Saadav kasu Kohustus teatada krüptovarainvesteeringute kaudu saadavast tulust ja sellise teabe vahetamine aitab liikmesriikidel saada täielikku teavet, mis on vajalik tasumisele kuuluva maksutulu kogumiseks. Hinnanguliselt võib täiendav maksutulu ulatuda 2,4 miljardi euroni. Ühised aruandluseeskirjad aitavad samuti luua krüptovarateenuse osutajatele võrdsed tingimused. Krüptovarainvestorite saadava tulu läbipaistvus looks võrdsemad tingimused traditsioonilisema varaga. Ühtsel ELi kohustuslikul vahendil võib olla ka positiivne sotsiaalne mõju ja see võib aidata luua positiivset arvamust õiglasest maksustamisest ning soodustada koormuse õiglast jaotamist maksumaksjate vahel. Kuna andmete piiratud esitamist esineb kõigil tegevusaladel, siis eeldatakse, et mida laiem on eeskirjade kohaldamisala, seda rohkem peetakse maksustamist õiglaseks. Sama põhjendus kehtib ka koormuse õiglasest jagamisest saadava kasu kohta – mida laiem on algatuse kohaldamisala, seda paremini saavad liikmesriigid tagada tasumisele kuuluvate maksude tõhusa kogumise. Laiema kohaldamisalaga aruandekohustuse puhul on ELi meetmetest tulenev eelarveline kasu palju suurem. Kulud Rakendamise ja kogu ELi hõlmava automaatse aruandlusega kaasnevad ühekordsed kulud on hinnanguliselt ligikaudu 300 miljonit eurot kõikide aruandvate krüptovarateenuse osutajate ja maksuhaldurite kohta ning korduvkulud on ligikaudu 25 miljonit eurot aastas. Ühekordsed ja korduvkulud tulenevad peamiselt IT-süsteemide arendamisest ja toimimisest. Maksuhalduritele kaasnevad ka täitmiskulud. Kulutõhususe huvides julgustatakse liikmesriike võimaldama digitaalset aruandlust ja tagama võimalikult suures ulatuses süsteemide koostalitlusvõimet aruandvate krüptovarateenuse osutajate ja maksuhaldurite vahel, sealhulgas andmetasandil. •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Ettepaneku eesmärk on minimeerida aruandvate krüptovarateenuse osutajate, maksumaksjate ja maksuhaldurite regulatiivset koormust. Kooskõlas põhimõttega „üks sisse, üks välja“ saavad aruandvad krüptovarateenuse osutajad kasu ühtsetest aruandlusnõuetest kogu ELis, selle asemel et nende suhtes kohaldataks igas liikmesriigis mitut standardit. Eelistatud poliitikavariant on proportsionaalne võimalus tuvastatud probleemi lahendamiseks, sest see ei lähe aluslepingute eesmärgi – tagada paremini toimiv ja moonutusteta ühtne turg – saavutamiseks vajalikust kaugemale. Ühised eeskirjad piirduvad siiski krüptovarainvesteeringute kaudu saadava tulu aruandluse tarbeks minimaalselt vajaliku ühise raamistiku loomisega. Mõned näited on järgmised: i) eeskirjadega tagatakse, et ei toimuks topeltaruandlust (st aruandluse ühtne kontaktpunkt), ii) automaatne teabevahetus piirdub asjaomaste liikmesriikidega ning iii) karistuste määramine nõuete täitmata jätmise eest jääb liikmesriikide suveräänse kontrolli alla. Lisaks ei lähe ühtlustamine kaugemale selle tagamisest, et pädevaid asutusi teavitatakse teenitud tulust. Seejärel peavad liikmesriigid otsustama tasumisele kuuluva maksu üle vastavalt siseriiklikele õigusaktidele. •Põhiõigused Käesolevas kavandatud direktiivis järgitakse põhiõigusi ja peetakse eelkõige kinni Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtetest. Eelkõige määratletakse maksuhalduritele edastatavad andmeelemendid selliselt, et need hõlmaksid ainult minimaalseid andmeid, mis on vajalikud nõuetele mittevastava aruandluse või teatamata jätmise tuvastamiseks, kooskõlas isikuandmete kaitse üldmääruses sätestatud kohustustega, eelkõige võimalikult väheste andmete kogumise põhimõttega. 4.MÕJU EELARVELE Vt finantsselgitus. 5.ETTEPANEKU SÄTETE ÜKSIKASJALIK SELGITUS Ettepanekus esitatakse teabevahetust ja halduskoostööd käsitlevate kehtivate sätete muudatused. Samuti laiendatakse sellega direktiivi kohaldamisala automaatsele teabevahetusele seoses teabega, mida esitavad aruandvad krüptovarateenuse osutajad. Hoolsusmeetmeid käsitlevad eeskirjad, aruandlusnõuded ja aruandvate krüptovarateenuse osutajate suhtes kohaldatavad muud eeskirjad põhinevad OECD krüptovara aruandlusraamistikul. i)Automaatne teabevahetus •Tulu ja kapitali kategooriad Artikli 8 lõikes 1 on sätestatud tulu kategooriad, mille suhtes kohaldatakse kohustuslikku automaatset teabevahetust liikmesriikide vahel. Muu kui hoidmiskonto kaudu saadud dividenditulu lisatakse tulu ja kapitali kategooriatele, mille suhtes juba rakendatakse teabevahetust. Muudatusega kohustatakse samuti liikmesriike vahetama teiste liikmesriikidega kogu kättesaadavat teavet kõikide tulu ja kapitali kategooriate kohta 2026. aasta jaanuaris või pärast seda algavate maksustamisperioodide osas kooskõlas artikli 8 lõikega 3. •Piiriülesed eelotsused varakate üksikisikute kohta Artiklis 8a on sätestatud eeskirjad piiriüleste eelotsuste ja siirdehinna eelkokkulepete automaatseks vahetamiseks muude isikute kui füüsiliste isikute puhul. Seda sätet laiendatakse varakatele üksikisikutele, kellel on vähemalt 1 000 000 euro väärtuses rahalist või investeeritavat vara või valitsetavaid varasid, välja arvatud selle üksikisiku peamine isiklik eluase. Muudatusega kohustatakse liikmesriike vahetama teiste liikmesriikidega teavet varakate üksikisikute piiriüleste eelotsuste kohta, mis on tehtud või mida on muudetud või uuendatud ajavahemikul 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2025. Selline teabevahetus toimub tingimusel, et need eelotsused kehtivad endiselt 1. jaanuaril 2026.

•Aruandvate krüptovarateenuse osutajate esitatav teave Artiklis 8ad on sätestatud sellise kohustusliku automaatse teabevahetuse kohaldamisala ja tingimused, mille puhul aruandvad krüptovarateenuse osutajad esitavad andmed pädevatele asutustele. Üksikasjalikud eeskirjad kohustuste kohta, mida aruandvatel krüptovarateenuse osutajatel tuleb täita, on sätestatud VI lisas, mis kehtestatakse III lisaga. Esimese sammuna näevad eeskirjad ette aruandva krüptovarateenuse osutaja kohustuse koguda ja kontrollida teavet kooskõlas ettepanekus sätestatud hoolsusmeetmetega. Teise sammuna peavad aruandvad krüptovarateenuse osutajad esitama asjakohasele pädevale asutusele teabe krüptovara kasutajate kohta, st nende kohta, kes kasutavad teenuse osutajat krüptovaraga kauplemiseks ja selle teise krüptovara vastu vahetamiseks. Kolmas samm on see, et selle liikmesriigi pädev asutus, kes on aruandvalt krüptovarateenuse osutajalt teavet saanud, edastab esitatud teabe selle liikmesriigi pädevale asutusele, mille resident aruandlusega hõlmatud krüptovara kasutaja on. Kohaldamisala V lisa IV jaos on esitatud mõisted, millega määratakse kindlaks aruandluseeskirjade kohaldamisala. –Kes peab täitma aruandekohustust? Eeskirjad sisaldavad krüptovarateenuse osutaja, krüptovaraettevõtja ja aruandva krüptovarateenuse osutaja määratlusi. Krüptovarateenuse osutaja on juriidiline isik või ettevõtja, kelle tegevusala või majandustegevus seisneb ühe või mitme krüptovarateenuse professionaalsel tasemel osutamises kolmandatele isikutele ja kellele on liikmesriik andnud tegevusloa, et osutada krüptovarateenuseid kooskõlas määrusega XXX. See mõiste on seotud määrusega XXX, et tagada ühtne määratlus. Lisaks on krüptovarateenuse osutajatel lubatud ELis tegutseda üleeuroopalise tegevusloa andmise alusel ja nad on kantud ESMA hallatavasse registrisse. Krüptovaraettevõtja on füüsiline isik, juriidiline isik või ettevõtja, kelle tegevusala või majandustegevus seisneb ühe või mitme krüptovarateenuse professionaalsel tasemel osutamises kolmandatele isikutele, kuid kes ei kuulu määruse XXX kohaldamisalasse. Aruandev krüptovarateenuse osutaja on krüptovarateenuse osutaja ja krüptovaraettevõtja, kes osutab üht või mitut krüptovarateenust, mis võimaldab aruandlusega hõlmatud kasutajatel vahetustehinguid teha. Aruandva krüptovarateenuse osutaja määratlus hõlmab määruses XXX määratletud krüptovarateenuse osutajaid ja krüptovaraettevõtjaid, kes ei kuulu määruse XXX kohaldamisalasse (nt ELi residentidest mittearuandvate krüptovara kasutajatega krüptovaraettevõtjad, krüptovaraettevõtjad, kes kauplevad mitteasendatava varaga jne) ega vasta seega kõnealuse määruse alusel tegevusloa saamiseks vajalikele tingimustele. Krüptovarateenuse osutajad saavad määruse XXX kohase tegevusloa juriidilise isiku liikmesriigis ja seega esitavad nad andmeid selles liikmesriigis. Seevastu krüptovaraettevõtjate hõlmamiseks sätestatakse ettepaneku artikli 8ad lõikes 7 kohustused ühtse registreerimise kohta nende valitud liikmesriigis. Aruandluse esitamine toimub selles liikmesriigis. Registreerimisprotsessi üksikasjad on sätestatud VI lisa V jao punktis F. Selleks et tagada ühetaolised tingimused kavandatud eeskirjade rakendamiseks ning täpsemalt aruandva krüptovarateenuse osutaja registreerimiseks ja tuvastamiseks, antakse artikli 8ad lõike 11 kolmanda lõiguga komisjonile rakendamisvolitused standardvormi vastuvõtmiseks. Neid volitusi tuleb teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011. Vastavalt artikli 8ad lõikele 12 peaksid liikmesriigis end registreerima ainult krüptovaraettevõtjad, kes ei kuulu määruse XXX kohaldamisalasse. ELis juba määruse XXX kohaselt tegevusloa saanud krüptovarateenuse osutaja vabastataks ühtsest registreerimisnõudest. Kuna krüptovaraettevõtjad võivad olla kolmanda riigi residendid, nähakse ettepanekuga ette vabastus käesolevas direktiivis sätestatud ühtsest registreerimis- ja aruandekohustusest, mis sõltub vastavate aruandlus- ja teabevahetusmehhanismide kindlaksmääramisest seoses liiduväliste jurisdiktsioonide ja liikmesriikidega. See mehhanism sarnaneb direktiivis 2021/514 (seitsmes maksustamisalase halduskoostöö direktiiv) ette nähtud mehhanismiga ning selle eesmärk on samuti tagada võrdsed tingimused ja vältida olukorda, kus teenuse osutajad valivad meelepärase kohtualluvuse. Direktiivi kohaselt peavad Euroopa Liidu ja kolmandate riikide krüptovaraettevõtjad esitama aruandeid ulatuses, mille puhul sellistel kolmandate riikide ettevõtjatel on liidu residentidest aruandlusega hõlmatud kasutajad. See on oluline, et tagada kõikidele aruandvatele krüptovarateenuse osutajatele võrdsed tingimused ja vältida ebaõiglast konkurentsi. Kolmandate riikide krüptovaraettevõtjad võib ühtsest registreerimis- ja aruandekohustusest vabastada juhul, kui on olemas asjakohane kord, et tagada vastava teabe vahetamine liiduvälise jurisdiktsiooni ja liikmesriikide vahel. Komisjon kehtestab asjakohase korra vastavalt artiklis 8ad sätestatud kriteeriumidele ja korrale. Vastava korra tuvastamise korral antakse vabastus registreerimis- ja aruandekohustusest ning selle puudumise korral jääb kehtima direktiivis sätestatud registreerimis- ja aruandekohustus. –Millistest tehingutest tuleb aru anda? Aruandlusega hõlmatud tehingud on aruandlusega hõlmatud krüptovara vahetustehingud ja ülekanded. Nii riigisisesed kui ka piiriülesed tehingud kuuluvad ettepaneku kohaldamisalasse ja koondatakse aruandlusega hõlmatud krüptovara liikide kaupa. –Kelle tehingutest tuleb aru anda? Krüptovara kasutaja on üksikisik või ettevõte, kes on aruandlusega hõlmatud tehingute tegemise eesmärgil aruandva krüptovarateenuse osutaja klient. Üksikisikut või ettevõtet, kes ei ole finantsasutus ega aruandev krüptovarateenuse osutaja, kes tegutseb krüptovara kasutajana teise üksikisiku või ettevõtte eest või nimel tema agendi, kontohalduri, esindaja, allkirjaõigusliku isiku, investeerimisnõustaja või vahendajana, ei käsitata krüptovara kasutajana ning krüptovara kasutajaks loetakse sellist teist üksikisikut või ettevõtet.

Kui aruandev krüptovarateenuse osutaja vahendab krüptovaramaksete tegemist kaupleja jaoks või nimel, tuleb klienti, kes on kaupleja teine tehingupool, käsitada krüptovara kasutajana. Sellisel juhul peab aruandev krüptovarateenuse osutaja kontrollima kliendi isikusamasust kooskõlas rahapesuvastase võitluse riigisiseste eeskirjadega. Aruandlusega hõlmatud kasutaja on krüptovara kasutaja, kes on liikmesriigi resident ja aruandlusega hõlmatud isik. Selle alt jäetakse välja järgmised isikud: a) ettevõte, mille aktsiatega kaubeldakse korrapäraselt ühel või mitmel väljakujunenud väärtpaberiturul, b) ettevõte, mis on alapunktis a kirjeldatud ettevõttega seotud üksus, c) valitsusüksus, d) rahvusvaheline organisatsioon, e) keskpank või f) finantsasutus, mis ei ole IV jao E osa punkti 5 alapunktis b kirjeldatud investeerimisüksus. Aru tuleb anda üksnes aruandlusega hõlmatud kasutaja tehingutest. Hoolsusmeetmed Aruandev krüptovarateenuse osutaja rakendab VI lisa III jaos sätestatud hoolsusmeetmeid, et määrata kindlaks aruandlusega hõlmatud kasutajad. Hoolsusmeetmeid kohaldatakse nii eraisikust kui ka ettevõttest krüptovara kasutajate suhtes, keda käsitatakse aruandlusega hõlmatud kasutajatena. Sellised aruandlusega hõlmatud kasutajad tuvastatakse nende esitatava kinnituse teel, mis võimaldab aruandval krüptovarateenuse osutajal näiteks kindlaks määrata krüptovara kasutajate residentsuse(d). Selle protsessi käigus võidakse koguda kliendi suhtes rakendatavate hoolsusmeetmete kohaseid lisadokumente. III jao punktis A on sätestatud konkreetne teave üksikisikust krüptovara kasutaja kohta, mida aruandev krüptovarateenuse osutaja peab koguma. III jao punktis B on sätestatud konkreetne teave ettevõttest krüptovara kasutaja kohta, mida aruandev krüptovarateenuse osutaja peab koguma. Neid meetmeid rakendatakse selleks, et määrata kindlaks, kas ettevõttest krüptovara kasutaja on aruandlusega hõlmatud kasutaja või ettevõte (v.a väljajäetud isik), mille alla kuulub üks või mitu kontrollitavat isikut, keda käsitatakse aruantava isikuna. III jao punktis C on sätestatud eeskirjad üksikisikust krüptovara kasutajate ja ettevõttest krüptovara kasutajate esitatavate kinnitustega seotud nõuete kohta. III jao punktis D on sätestatud hoolsuskohustuse üldnõuded. Aruandva krüptovarateenuse osutaja esitatav aruandlus pädevale asutusele Kogutud ja kontrollitud teave tuleb esitada hiljemalt aruandlusega hõlmatud tehingu asjakohasele kalendriaastale või muule asjakohasele aruandeperioodile järgneva aasta 31. jaanuaril. Aruandluse esitamine peab toimuma üksnes ühes liikmesriigis (st soovikohases liikmesriigis, kus toimus ühtne registreerimine, või tegevusloa andnud liikmesriigis). Aruandval krüptovarateenuse osutajal tuleb esitada aruanne liikmesriigis, kus ta on saanud määruse XXX kohase tegevusloa. Aruandval krüptovarateenuse osutajal, kellel puudub määruse XXX kohane tegevusluba, tuleb esitada aruanne liikmesriigis, kus ta on registreeritud kooskõlas artikli 8ad lõikega 11. Kooskõlas muudetud artikli 25 lõikega 3 peab aruandev krüptovarateenuse osutaja teavitama iga asjaomast isikut sellest, et selle isikuga seotud teavet kogutakse ja see teave esitatakse pädevatele asutustele vastavalt käesoleva kavandatud direktiivi nõuetele. Aruandev krüptovarateenuse osutaja peab esitama ka kogu teabe, mida vastutavad töötlejad on kohustatud isikuandmete kaitse üldmääruse kohaselt esitama. Aruandev krüptovarateenuse osutaja peab esitama igale isikule kogu teabe hiljemalt enne teabega seotud aruandluse esitamist. See ei piira andmesubjekti isikuandmete kaitse üldmäärusest tulenevaid õigusi. Automaatne teabevahetus pädevate asutuste vahel Aruandva krüptovarateenuse osutaja esitatav teave tuleb edastada nende liikmesriikide pädevatele maksuhalduritele, mille maksuresident on aruandev krüptovarateenuse osutaja või kus ta on saanud tegevusloa või on registreeritud, ning seda tuleb teha kahe kuu jooksul pärast selle kalendriaasta lõppu, mille suhtes kehtivad aruandvatele krüptovarateenuse osutajatele kohaldatavad aruandlusnõuded. Artikli 8ad lõikes 3 on sätestatud, millist teavet tuleb liikmesriikide pädevatele maksuhalduritele esitada. Aruandev krüptovarateenuse osutaja esitab teabe oma tegevusloa, maksuresidentsuse või registreerimise kohta liikmesriigi pädevale asutusele hiljemalt aruandlusega hõlmatud tehingu asjakohasele kalendriaastale või muule asjakohasele aruandeperioodile järgneva aasta 31. jaanuaril. Selline õigeaegne teabevahetus tagab maksuhalduritele täieliku teabe, mis võimaldab koostada iga-aastaseid eeltäidetud maksuotsuseid. Automaatne teabevahetus toimub elektrooniliselt ELi ühise teabevõrgu (edaspidi „CCN-võrk“) kaudu, kasutades komisjoni välja töötatud XML skeemi. See on ühine teabevõrk, mida kasutatakse käesoleva direktiivi kohaseks automaatseks teabevahetuseks. Käesoleva ettepaneku kohaseks automaatseks teabevahetuseks edastatakse teave komisjoni välja töötatud keskregistrile, mida selle jaoks juba piiriüleste eelotsuste ja piiriüleste skeemide puhul kasutatakse. Vahetustehingute tõhus rakendamine ja teostamise takistamine Kui krüptovara kasutaja ei esita III jaos nõutud teavet pärast aruandva krüptovarateenuse osutaja algsele taotlusele järgnenud kaht meeldetuletust, kuid mitte enne 60 päeva möödumist, tuleb aruandvatel krüptovarateenuse osutajatel takistada krüptovara kasutaja vahetustehingute teostamist (vt V jao punkt A).

ii) Halduskoostöö •Karistused ja muud vastavusmeetmed Artikkel 25a „Karistused ja muud vastavusmeetmed“ Tõhusad karistused mittevastavuse eest riiklikul tasandil Karistusi käsitlevat artiklit 25a muudetakse, märkides konkreetselt, et liikmesriigid peavad kehtestama eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse direktiivi kohaselt vastu võetud siseriiklike sätete rikkumise korral ning seoses artikli 8 lõikega 3a ning artiklitega 8aa, 8ab, 8ac ja 8ad. Direktiivis sätestatud karistused ja muud vastavusmeetmed peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Minimaalset rahalist karistust kohaldatakse juhul, kui andmeid ei esitata pärast kahte kehtivat halduslikku meeldetuletust või kui esitatud teave sisaldab mittetäielikke, ebaõigeid või valeandmeid, mis moodustavad rohkem kui 25 % esitatavast teabest. iii) Muud sätted •Teabe kasutamine Artiklit 16 muudetakse uue lõikega 7, milles nõutakse, et liikmesriigid kehtestaksid tõhusa mehhanismi, et tagada artiklite 8–8ad kohase aruandluse ja automaatse teabevahetuse kaudu saadud teabe kasutamine. Artikli 16 lõiget 2 muudetakse tagamaks, et olukordades, kus ELi tasandil on sõlmitud kokkulepe kasutada sellist teavet sanktsioonide rakendamiseks rahvusvahelises kontekstis, saab maksustamisalase halduskoostöö direktiivi alusel esitatud ja vahetatud teavet kasutada muudel eesmärkidel kui otsese maksustamise eesmärgil. Need olukorrad on eelkõige sellised, kus vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 215 on vastu võetud piiravaid meetmeid käsitlevad otsused. Direktiivi 2011/16/EL alusel vahetatav teave võib olla väga oluline piiravate meetmete rikkumise või neist kõrvalehoidmise tuvastamiseks. Samamoodi on sanktsioonide võimalik rikkumine maksustamise seisukohast oluline, sest piiravate meetmete vältimine tähendab enamikul juhtudel ka maksustamise vältimist seoses nende varadega. Võttes arvesse tõenäolist koostoimet ja tihedat seost kahe valdkonna vahel, on asjakohane lubada andmete edasist kasutamist. •Aruandlus Artikli 27 lõige 2 asendatakse sättega, mis kohustab liikmesriike direktiivi kohaselt oma jurisdiktsiooni piires jälgima ja hindama halduskoostöö tõhusust seoses maksupettuste, maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise vastase võitlusega. Direktiivi hindamiseks peavad liikmesriigid igal aastal edastama komisjonile oma hindamise tulemused. Selle muudatuse tulemusena jäetakse IV lisast välja piiriüleste skeemide tunnuste iga kahe aasta järel tehtav hindamine. ·Maksukohustuslasena registreerimise numbreid käsitleva teabe esitamine Lisatakse artikkel 27c, et lisada säte, millega nõutakse liikmesriikidelt, et nad tagaksid, et artikli 8 lõikes 1, artikli 8 lõikes 3a, artikli 8a lõikes 6, artikli 8aa lõikes 3, artikli 8ab lõikes 14, artikli 8ac lõikes 2 ja artikli 8ad lõikes 3 osutatud teabe edastamisel oleks hõlmatud aruandlusega hõlmatud üksikisikute või ettevõtete residentsuse liikmesriigi väljastatud maksukohustuslasena registreerimise numbrid. Maksukohustuslasena registreerimise number tuleb esitada isegi juhul, kui see ei ole nende artiklitega konkreetselt ette nähtud. ·Direktiivi 2014/107/EL sätete läbivaatamine Kuna nõukogu direktiiviga 2014/107/EL (teine maksustamisalase halduskoostöö direktiiv) rakendatakse ELis OECD ühist aruandlusstandardit, võetakse käesolevas ettepanekus arvesse ühise aruandlusstandardi muudatusi, milles lepiti kokku ühise aruandluse läbivaatamise käigus 26. augustil 2022. Nende muudatustega laiendatakse ühise aruandlusstandardi kohaldamisala e-raha toodetele ja keskpanga digivääringutele. Lepiti kokku täiendavates muudatustes, et veelgi täiustada hoolsusmeetmeid ja aruandlustulemusi, suurendamaks maksuhaldurite jaoks ühise aruandlusstandardi teabe kasutatavust ja vähendamaks võimaluse korral finantsasutuste koormust. ·Identimisteenused Võetakse kasutusele identimisteenused, et lihtsustada ja standardida teenuse osutajate ja maksumaksjate tuvastamist. See võimaldab liikmesriikidel soovi korral tuvastamise eesmärgil kasutada neid teenuseid, ilma et see mõjutaks mingil viisil selliste liikmesriikidega vahetatava teabe liikumist ja kvaliteeti, kes neid identimisteenuseid ei kasuta. ·Teabevahetuse kasutamine muudel eesmärkidel Üldiselt on direktiiviga ette nähtud võimalus kasutada vahetatavat teavet muul kui otsesel ja kaudsel maksustamise eesmärgil selles ulatuses, mille andmeid esitav liikmesriik on sellise teabe lubatud kasutusotstarbe loendis märkinud. Ettepanekuga kaotatakse vajadus konsulteerida andmeid esitava liikmesriigiga juhul, kui teabe kasutus on hõlmatud andmeid esitava liikmesriigi koostatud loendiga. Peale selle on ettepanekus asjakohaselt täpsustatud, et liikmesriikide vahel edastatavat teavet võib kasutada ka tollimaksude hindamise, haldamise ja jõustamise ning rahapesuvastase võitluse ja terrorismi rahastamise tõkestamise eesmärgil. ·Direktiivi kohaldamise kuupäev

Maksustamisalase halduskoostöö direktiivi kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2026. Direktiivis on sätestatud kaks erandit. Identimisteenust käsitlevaid sätteid kohaldatakse alates 2025. aasta jaanuarist. Maksukohustuslasena registreerimise numbri kontrollimist käsitlevaid sätteid kohaldatakse alles alates 2027. aasta jaanuarist. 2022/0413 (CNS) Ettepanek: NÕUKOGU DIREKTIIV millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 113 ja 115, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Maksupettus, maksudest kõrvalehoidmine ja maksustamise vältimine on liidu ja kogu maailma jaoks suur probleem. Teabevahetus on selliste tavade vastases võitluses keskse tähtsusega. (2)Euroopa Parlament on rõhutanud õiglase maksustamise ning maksupettuste, maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise vastase võitluse poliitilist tähtsust, sealhulgas tihedama halduskoostöö ja teabevahetuse kaudu liikmesriikide vahel. (3)Euroopa Ülemkogu kiitis 1. detsembril 2021 heaks nõukogu (majandus- ja rahandusküsimused) aruande, milles palutakse Euroopa Komisjonil esitada 2022. aastal seadusandlik ettepanek, mis sisaldab nõukogu direktiivi 2011/16/EL täiendavaid muudatusi, mis puudutavad teabevahetust krüptovara kohta ja maksualaseid eelotsuseid jõukate üksikisikute suhtes. (4)Euroopa Kontrollikoda avaldas aruande, milles uuriti direktiivi õigusraamistikku ja rakendamist. Aruandes jõutakse järeldusele, et direktiivi 2011/16/EL üldine raamistik on kindel, kuid selle mõningaid sätteid tuleb tugevdada, et tagada teabevahetuse täieliku potentsiaali ärakasutamine ja automaatse teabevahetuse tõhususe mõõtmine. Lisaks järeldatakse aruandes, et direktiivi kohaldamisala tuleks laiendada, et see hõlmaks täiendavaid vara- ja tulukategooriaid, näiteks krüptovara. (5)Krüptovaraturg on viimase kümne aasta jooksul muutunud olulisemaks ning selle kapitaliseeritus on märkimisväärselt ja kiiresti kasvanud. Krüptovara on väärtuse või õiguse digitaalne esitus, mida saab üle kanda ja salvestada elektrooniliselt, kasutades hajusraamatu tehnoloogiat või muud sarnast tehnoloogiat. (6)Liikmesriigid on kehtestanud krüptovaratehingutest saadud maksutulu käsitlevad õigusnormid ja suunised, kuigi need on liikmesriigiti erinevad. Krüptovara detsentraliseeritud olemus raskendab aga liikmesriikide maksuhalduritel maksukuulekuse tagamist.

(7)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega XXX (mis käsitleb krüptovaraturge, edaspidi „määrus XXX“) on laiendatud liidu regulatsiooni krüptovaradega seotud küsimustele, mida seni ei ole liidu finantsteenuste alaste õigusaktidega reguleeritud, ning selliste krüptovaradega seotud teenuste osutajatele (edaspidi „krüptovarateenuse osutajad“). Määruses XXX on sätestatud mõisted, mida kasutatakse käesolevas direktiivis. Käesolevas direktiivis võetakse arvesse ka määruse XXX kohast krüptovarateenuse osutajatele tegevusloa andmise nõuet, et minimeerida krüptovarateenuse osutajate halduskoormust. Krüptovaradele omane piiriülene olemus nõuab tugevat rahvusvahelist halduskoostööd, et tagada tõhus reguleerimine. (8)Liidu rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistikuga laiendatakse selliste kohustatud ettevõtete ringi, kelle suhtes kohaldatakse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise õigusnorme, määrusega XXX reguleeritud krüptovarateenuse osutajatele. Lisaks laiendatakse määrusega XXX makseteenuse pakkujate kohustust lisada rahaülekannetele teave maksja ja saaja kohta ka krüptovarateenuse osutajatele, et tagada krüptovaraülekannete jälgitavus rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse eesmärgil. (9)Rahvusvahelisel tasandil on Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) krüptoaruandluse raamistiku eesmärk suurendada krüptovara ja selle aruandluse maksustamisalast läbipaistvust. Liidu õigusnormides tuleks võtta arvesse OECD välja töötatud raamistikku, et suurendada teabevahetuse tõhusust ja vähendada halduskoormust. (10)Nõukogu direktiivis 2011/16/EL on sätestatud finantsvahendajate kohustus esitada finantskontode teave maksuhalduritele, kes peavad seejärel seda teavet teiste asjaomaste liikmesriikidega vahetama. Enamiku krüptovarade kohta ei pea kõnealuse direktiivi kohaselt siiski aru andma, sest need ei ole hoiusekontodel ega finantsvarades hoitav raha. Lisaks ei ole krüptovarateenuse osutajad ja krüptovaraettevõtjad enamikul juhtudel direktiivis 2011/16/EL sätestatud finantsasutuste määratlusega hõlmatud. (11)Selleks et lahendada uusi probleeme, mis tulenevad alternatiivsete makse- ja investeerimisvahendite kasvavast kasutamisest, mis toob kaasa uusi maksudest kõrvalehoidmise ohte ja mida direktiiv 2011/16/EL veel ei hõlma, peaksid aruandlus- ja teabevahetuseeskirjad hõlmama krüptovara ja nende kasutajaid. (12)Siseturu nõuetekohase toimimise tagamiseks peaks aruandlus olema tõhus, lihtne ja selgelt määratletud. Krüptovarasse investeerimise ajal aset leidvate maksustatavate sündmuste tuvastamine on keeruline. Aruandvatel krüptovarateenuse osutajatel on parimad võimalused koguda ja kontrollida oma kasutajate kohta vajalikku teavet. Valdkonna halduskoormus tuleks viia miinimumini, et valdkond saaks oma potentsiaali liidus täielikult ära kasutada. (13)Automaatne teabevahetus maksuhaldurite vahel on äärmiselt oluline, et anda neile vajalikku teavet, mis võimaldab neil tasumisele kuuluvaid tulumaksusummasid õigesti hinnata. Aruandekohustus peaks hõlmama nii piiriüleseid kui ka riigisiseseid tehinguid, et tagada aruandlusreeglite tõhusus, siseturu nõuetekohane toimimine, võrdsed võimalused ja mittediskrimineerimise põhimõtte järgimine. (14)Direktiivi kohaldatakse määrusega XXX reguleeritud ja selle alusel tegevusloa saanud krüptovarateenuse osutajate suhtes ning krüptovaraettevõtjate suhtes, kes ei ole selle määrusel alusel reguleeritud ja tegevusluba saanud. Mõlemale viidatakse kui aruandvatele krüptovarateenuse osutajatele, kuna nad peavad käesoleva direktiivi kohaselt aru andma. Üldine arusaam sellest, mis on krüptovara, on väga lai ja hõlmab ka neid krüptovarasid, mis on emiteeritud detsentraliseeritult, samuti stabiilseid krüptovarasid ja teatavaid mitteasendatavaid varasid. Krüptovarast, mida kasutatakse maksete tegemiseks või investeerimiseks, tuleb anda aru käesoleva direktiivi alusel. Seepärast peaksid aruandvad krüptovarateenuse osutajad iga juhtumi puhul eraldi kaaluma, kas krüptovara saab kasutada maksete ja investeeringute tegemiseks, võttes arvesse määruses XXX sätestatud erandeid, eelkõige seoses piiratud võrgu ja teatavate kasutustokenitega. (15)Selleks et maksuhaldurid saaksid analüüsida saadud teavet ja kasutada seda kooskõlas siseriiklike õigusnormidega, näiteks teabe vastavusse viimiseks ning varade ja kapitali kasvutulu hindamiseks, on asjakohane näha ette aruandlus ja teabevahetus krüptovara iga alajaotise kohta, milles asjaomane krüptovara kasutaja on tehinguid sooritanud. (16)Selleks et tagada pädevate asutuste vahelist automaatset teabevahetust käsitlevate sätete ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu praktiline korraldus, mis on vajalik aruandvate krüptovarateenuse osutajate esitatud teabe kohustusliku automaatse vahetamise rakendamiseks, sealhulgas teabevahetuse tüüpvorm. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011. (17)Määrusega XXX hõlmatud krüptovarateenuse osutajad võivad tegutseda liidus tegevusloa andmise korra kaudu, kui nad on saanud liikmesriigis tegevusloa. Selleks peab ESMA-l olema tegevusloa saanud krüptovarateenuse osutajate register. Lisaks peab ESMA musta nimekirja krüptovarateenuseid osutavatest ettevõtjatest, kellel peab olema määruse XXX kohaselt tegevusluba. (18)Krüptovaraettevõtjatelt, kes ei kuulu kõnealuse määruse kohaldamisalasse, kuid kes on käesoleva direktiivi kohaselt kohustatud esitama teavet ELis elavate krüptovara kasutajate kohta, tuleks nõuda, et nad registreeriksid end ühes liikmesriigis ja annaksid selles liikmesriigis aru, et täita oma aruandekohustusi. (19)Selleks et edendada selles valdkonnas halduskoostööd liiduväliste jurisdiktsioonidega, peaks liiduvälises jurisdiktsioonis asuvatel krüptovaraettevõtjatel, kes osutavad teenuseid ELi krüptovara kasutajatele, näiteks mitteasendatavate varade teenuse osutajatel või kliendi enda ainuisikulisel algatusel teenuseid osutavatel ettevõtjatel, olema võimalik esitada liiduvälise jurisdiktsiooni maksuhalduritele teavet liidus asuvate krüptovara kasutajate kohta üksnes tingimusel, kui esitatud teave vastab käesolevas direktiivis sätestatud teabele ning kui liiduvälise jurisdiktsiooni ja liikmesriigi vahel toimub tõhus teabevahetus. Määruse XXX kohaselt tegevusloa saanud krüptovarateenuse osutajad võidakse vabastada sellise teabe esitamisest liikmesriikides, kus neil on tegevusluba, kui samaväärne aruandlus toimub liiduvälises jurisdiktsioonis ja kui on olemas kehtiv tingimustele vastavate pädevate asutuste kokkulepe. Eritingimustele vastav liiduväline jurisdiktsioon edastaks sellise teabe omakorda nende liikmesriikide maksuhalduritele, kus krüptovara kasutajad on residendid. Asjakohasel juhul tuleks seda mehhanismi kasutada, et vältida vastava teabe mitmekordset esitamist ja edastamist. (20)Selleks et tagada käesoleva direktiivi ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et määrata kindlaks, kas teave, mida on vaja vahetada vastavalt liikmesriigi ja liiduvälise jurisdiktsiooni pädevate asutuste vahelisele kokkuleppele, vastab käesolevas direktiivis sätestatule. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011. Täpsemalt peaks komisjon rakendusaktidega kindlaks määrama, kas teave, mida on vaja vahetada vastavalt liikmesriigi ja liiduvälise jurisdiktsiooni pädevate asutuste vahelisele kokkuleppele, vastab selles direktiivis sätestatule. Arvestades, et otsese maksustamise alast halduskoostööd käsitlevate kokkulepete sõlmimine liiduväliste jurisdiktsioonidega jääb liikmesriikide pädevusse, võib komisjoni tegevuse käivitada ka liikmesriigi taotluse korral. Selleks on vaja, et vastavuse saaks kindlaks määrata liikmesriigi taotluse korral ka enne sellise kokkuleppe kavandatavat sõlmimist. Kui sellise teabe vahetamine põhineb mitmepoolsel pädevate asutuste kokkuleppel, tuleks vastavuse kohta teha otsus seoses kogu sellise pädevate asutuste kokkuleppega hõlmatud asjakohase raamistikuga. Siiski peaks jääma võimalus teha vastavuse kohta otsus, mis puudutab asjakohasel juhul kahepoolset pädevate asutuste kokkulepet. (21)Niivõrd kui krüptovaradega seotud aruandluse ja automaatse teabevahetuse rahvusvaheline standard, OECD krüptovarade aruandluse raamistik, on miinimumstandard või samaväärne standard, millega kehtestatakse jurisdiktsioonide poolt selle rakendamise minimaalne ulatus ja sisu, ei tohiks nõuda, et komisjon määraks rakendusaktiga kindlaks käesoleva direktiivi ja OECD krüptovarade aruandluse raamistiku vastavuse, tingimusel et liiduväliste jurisdiktsioonide ja kõigi liikmesriikide vahel on olemas tõhus tingimustele vastavate pädevate asutuste kokkulepe. (22)Kuigi G20 kiitis heaks OECD krüptovarade aruandluse raamistiku ja soovitas seda rakendada, ei ole veel tehtud otsust selle kohta, kas seda võiks pidada miinimumstandardiks või samaväärseks standardiks. Kuni selle otsuse tegemiseni sisaldab ettepanek kahte erinevat lähenemisviisi vastavuse kindlaksmääramiseks. (23)Käesolev direktiiv ei asenda määrusest XXX tulenevaid laiemaid kohustusi. (24)Selleks et soodustada lähenemist ja edendada järjepidevat järelevalvet seoses määrusega XXX, peaksid riikide pädevad asutused tegema koostööd teiste riiklike pädevate asutuste või institutsioonidega ning jagama asjakohast teavet. (25)Käesolevas direktiivis sätestatud registreerimis- ja aruandekohustuse kaotamist, mis sõltub samaväärsete aruandluse ja teabevahetuse mehhanismide kindlaksmääramisest seoses liiduväliste jurisdiktsioonide ja liikmesriikidega, tuleks mõista üksnes maksustamise valdkonnas kohaldatavana, eriti käesoleva direktiivi kohaldamisel, ning seda ei tohiks käsitada alusena vastavuse tunnustamiseks muudes ELi õiguse valdkondades. (26)Väga oluline on tugevdada direktiivi 2011/16/EL sätteid, mis käsitlevad esitatavat või vahetatavat teavet, et kohaneda eri turgude uute arengusuundadega ja seega tõhusalt võidelda kindlaks tehtud maksupettuse, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmise juhtumite vastu. Need sätted peaksid kajastama siseturul ja rahvusvahelisel tasandil täheldatud muutusi, mis viivad tõhusa aruandluse ja teabevahetuseni. Sellest tulenevalt sisaldab direktiiv muu hulgas OECD ühise aruandlusstandardi viimaseid täiendusi, e-raha ja keskpanga digiraha käsitlevate sätete integreerimist, selget ja ühtlustatud vastavusmeetmete raamistikku ning piiriüleste eelotsuste kohaldamisala laiendamist varakatele üksikisikutele.

(27)Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/110/EL määratletud e-raha tooteid kasutatakse liidus sageli ning tehingute maht ja koguväärtus kasvab pidevalt. E-raha tooted ei ole aga direktiiviga 2011/16/EL sõnaselgelt hõlmatud. Liikmesriigid kasutavad e-raha suhtes erinevaid lähenemisviise. Seetõttu ei ole seotud tooted alati hõlmatud direktiivis 2011/16/EL sätestatud olemasolevate tulu- ja kapitalikategooriatega. Seepärast tuleks kehtestada eeskirjad, millega tagatakse, et e-raha ja e-raha tokenite suhtes kohaldatakse määruse XXX kohast aruandekohustust. (28)Maksudest kõrvalehoidmist, maksustamise vältimist ja maksupettusi võimaldavate lünkade kõrvaldamiseks tuleks liikmesriikidelt nõuda, et nad vahetaksid teavet muu kui hoidmiskonto kaudu saadud dividenditulu kohta. Seega tuleks muu kui hoidmiskonto kaudu saadud dividenditulu lisada tulukategooriatesse, mille suhtes kehtib kohustuslik automaatne teabevahetus. (29)Maksukohustuslasena registreerimise number on liikmesriikide jaoks väga oluline, et viia saadud teave vastavusse riiklikes andmebaasides olevate andmetega. See suurendab liikmesriikide suutlikkust teha kindlaks asjaomased maksumaksjad ja õigesti hinnata nendega seotud makse. Seepärast on oluline, et liikmesriigid nõuaksid maksukohustuslasena registreerimise numbri märkimist finantskontodega seotud teabevahetuse, piiriüleste eelotsuste ja siirdehindade eelkokkulepete, riikide lõikes esitatavate aruannete, aruantavate piiriüleste skeemide ja digiplatvormidel tegutsevaid müüjaid puudutava teabe kontekstis. (30)Varakaid üksikisikuid käsitlevate eelotsuste mittevahetamine tähendab, et maksuhaldurid ei pruugi olla nendest otsustest teadlikud. See olukord võib luua võimalusi maksupettusteks, maksudest kõrvalehoidmiseks ja maksustamise vältimiseks. Seetõttu peaks piiriüleste eelotsuste ja siirdehindade eelkokkulepete automaatne vahetamine laienema olukordadele, kus piiriülene eelotsus puudutab varakate üksikisikute maksuküsimusi. (31)Selleks et saada kasu varakate üksikisikute piiriüleste eelotsuste kohustuslikust automaatsest vahetamisest, tuleks seda laiendada sellistele piiriülestele eelotsustele, mis tehti või mida muudeti või uuendati ajavahemikul 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2025 ja mis kehtivad endiselt 1. jaanuaril 2026. (32)Mitu liikmesriiki peaksid võtma kasutusele identimisteenused kui teenuseosutajate ja maksumaksjate lihtsustatud ja standarditud identimisvahendid. Liikmesriikidel, kes soovivad kasutada seda vormingut identimiseks, peaks olema lubatud seda teha, tingimusel et see ei mõjuta teabe liikumist ja kvaliteeti teistes liikmesriikides, kes selliseid identimisteenuseid ei kasuta. (33)On oluline, et direktiivi 2011/16/EL alusel edastatavat teavet kasutataks põhimõtteliselt kõnealuse direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate maksude määramiseks, haldamiseks ja kogumiseks. Kuigi seni ei olnud see välistatud, tekitas ebaselge raamistik teabe kasutamisel ebakindlust. Võttes arvesse maksupettuse, maksudest kõrvalehoidmise, maksustamise vältimise ja rahapesu tõkestamise vahelisi seoseid ning rakendamise koostoimet, on asjakohane selgitada, et liikmesriikide vahel edastatavat teavet võib kasutada ka tollimaksude kehtestamiseks, haldamiseks ja kogumiseks ning rahapesu ja terrorismi rahastamise vastaseks võitluseks. (34)Direktiiviga 2011/16/EL on ette nähtud võimalus kasutada vahetatud teavet muul eesmärgil kui otsese või kaudse maksustamise eesmärgil, kui teavet esitav liikmesriik on märkinud sellise teabe kasutamiseks lubatud eesmärgi loendis. Sellise kasutamise kord on siiski koormav, sest enne kui teavet vastu võttev liikmesriik saab teavet kasutada muudel eesmärkidel, tuleb konsulteerida teavet esitava liikmesriigiga. Sellise konsulteerimise nõude kaotamine peaks leevendama halduskoormust ja võimaldama maksuhalduritel vajaduse korral kiiresti meetmeid võtta. Seetõttu ei tohiks temalt nõuda konsulteerimist teavet esitava liikmesriigiga, kui teabe kavandatud kasutus on hõlmatud teavet esitava liikmesriigi poolt eelnevalt koostatud loendiga. (35)Võttes arvesse muudetud direktiivi 2011/16/EL alusel kogutud ja vahetatud teabe hulka ja laadi, võib see olla kasulik ka muudes valdkondades peale maksustamise. Kuigi selle teabe kasutamine muudes valdkondades peaks üldjuhul piirduma valdkondadega, mille teavet esitav liikmesriik on käesoleva direktiivi sätete kohaselt heaks kiitnud, on vaja lubada teabe laiemat kasutamist olukordades, mida iseloomustatakse eriliste ja tõsistena ning mille puhul meetmete võtmine on liidu tasandil kokku lepitud. Sellisteks olukordadeks on eelkõige need, kus on tehtud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 215 kohased otsused piiravate meetmete kohta. Direktiivi 2011/16/EL alusel vahetatav teave võib olla väga oluline piiravate meetmete rikkumise või neist kõrvalehoidmise tuvastamiseks. Samamoodi on sanktsioonide võimalik rikkumine maksustamise seisukohast oluline, sest piiravate meetmete vältimine tähendab enamikul juhtudel ka maksustamise vältimist seoses nende varadega. Võttes arvesse tõenäolist koostoimet ja tihedat seost kahe valdkonna vahel, on asjakohane lubada andmete edasist kasutamist. (36)Selleks et ressursse võimalikult tõhusalt kasutada, teabevahetust hõlbustada ja vältida vajadust, et iga liikmesriik peab tegema samalaadseid muudatusi andmete salvestamiseks, tuleks luua kõikidele liikmesriikidele ja üksnes statistilistel eesmärkidel komisjonile juurdepääsetav keskregister, kuhu liikmesriigid laadiksid üles ja salvestaksid esitatud teavet, selle asemel et kõnealust teavet turvalise e-kirja teel vahetada. Sellise keskregistri loomiseks vajaliku praktilise korralduse peaks vastu võtma komisjon. (37)Tagamaks, et liikmesriigid saavad kasutada õiget maksukohustuslasena registreerimise numbrit, töötab komisjon välja ja annab liikmesriikidele vahendi, mis võimaldab neile maksumaksja või rikkumisest teataja poolt esitatud maksukohustuslasena registreerimise numbri õigsust elektrooniliselt ja automaatselt kontrollida. See IT-vahend peaks aitama suurendada maksuhaldurite teabe vastavusse viimise määrasid ja parandama vahetatava teabe kvaliteeti üldiselt. (38)Direktiivi 2011/16/EL kohase liikmesriikidevahelise teabevahetuse käigus saadud andmete minimaalne säilitamisaeg ei tohiks olla pikem kui vajalik, kuid igal juhul ei tohiks see olla lühem kui viis aastat. Liikmesriigid ei tohiks säilitada teavet kauem, kui on vaja käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks. (39)Selleks et tagada direktiivi 2011/16/EL järgimine, peaksid liikmesriigid kehtestama eeskirjad karistuste ja muude vastavusmeetmete kohta, mis peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Iga liikmesriik peaks kohaldama neid eeskirju kooskõlas oma siseriiklike õigusaktide ja käesoleva direktiivi sätetega. (40)Selleks et tagada kõigis liikmesriikides piisav tõhusus, tuleks kehtestada karistuste miinimumtasemed seoses kahe juhtumiga, mida peetakse raskeks: nimelt teatamata jätmine pärast kahte halduslikku meeldetuletust ja kui esitatud teave sisaldab mittetäielikke, ebaõigeid või valeandmeid, mis mõjutab oluliselt esitatud teabe terviklust ja usaldusväärsust. Mittetäielikud, ebaõiged või valeandmed mõjutavad oluliselt esitatud teabe terviklust ja usaldusväärsust, kui need moodustavad rohkem kui 25 % koguandmetest, mille maksumaksja või aruandekohustuslik üksus oleks pidanud nõuetekohaselt esitama kooskõlas VI lisa II jao punktis B nõutud teabega. Karistuste miinimumsummad ei tohiks takistada liikmesriike kohaldamast nende kahe rikkumise liigi suhtes rangemaid karistusi. Muud liiki rikkumiste puhul peavad liikmesriigid endiselt kohaldama tõhusaid, hoiatavaid ja proportsionaalseid karistusi. (41)Selleks et võtta arvesse võimalikke muutusi kaupade ja teenuste hindades, peaks komisjon hindama käesolevas direktiivis sätestatud karistusi iga viie aasta järel. (42)Selleks et ühtlustada ajakava direktiivi 2011/16/EL kohaldamise hindamise ja IV lisas esitatud tunnuste asjakohasuse iga kahe aasta tagant toimuva hindamise vahel, on protsessid ühtlustatud ja toimuvad iga viie aasta järel pärast 1. jaanuari 2023. (43)Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 artikliga 42. (44)Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Käesoleva direktiiviga püütakse igakülgselt tagada õigus isikuandmete kaitsele ja ettevõtlusvabadus. (45)Kuna direktiivi 2011/16/EL eesmärki, nimelt tõhus liikmesriikidevaheline halduskoostöö siseturu nõuetekohase toimimisega kooskõlas olevatel tingimustel, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda nõutava ühetaolisuse ja tõhususe tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Selles artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. (46)Direktiivi 2011/16/EL tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1 Direktiivi 2011/16/EL muudetakse järgmiselt. (1)Artiklit 3 muudetakse järgmiselt: (a)punkti 9 muudetakse järgmiselt: i)esimese lõigu punkt a asendatakse järgmisega: „a) artikli 8 lõike 1 ning artiklite 8a–8ad kohaldamisel eelnevalt määratletud teabe korrapärane edastamine eelnevalt kindlaksmääratud korrapäraste ajavahemike tagant teisele liikmesriigile ilma eelneva taotluseta. Artikli 8 lõike 1 kohaldamisel on viide kättesaadavale teabele seotud teavet edastava liikmesriigi maksutoimikus oleva teabega, mis on kättesaadav kooskõlas kõnealuses liikmesriigis teabe kogumist ja töötlemist käsitlevate menetlustega;“; ii)esimese lõigu punkt c asendatakse järgmisega: „c) kõikide käesoleva direktiivi sätete (välja arvatud artikli 8 lõiked 1 ja 3a ning artiklid 8a–8ad) kohaldamisel käesoleva punkti esimese lõigu alapunktides a ja b sätestatud eelnevalt määratletud teabe korrapärane edastamine.“; iii)teine lõik asendatakse järgmisega: „Artikli 8 lõigete 3a ja 7a, artikli 21 lõike 2 ja IV lisa kontekstis on kõigil mõistetel I lisas vastava määratluse kohane tähendus. Artikli 25 lõigete 3 ja 4 kontekstis on terminitel I või VI lisas vastava termini määratluses esitatud tähendus. Artikli 8aa ja III lisa kontekstis on kõigil mõistetel III lisas vastava määratluse kohane tähendus. Artikli 8ac ja V lisa kontekstis on terminitel V lisas vastava termini määratluses esitatud tähendus. Artikli 8ad ja VI lisa kontekstis on terminitel VI lisas vastava termini määratluses esitatud tähendus.“; (b)lisatakse järgmised punktid: „28) „varakas üksikisik“ – isik, kellel on kokku vähemalt 1 000 000 eurot finants- või investeeritavas varas või valitsetavas varas, välja arvatud selle isiku peamine isiklik eluase. Käesoleva direktiivi kohaldamisel käsitatakse üksikisikut varaka üksikisikuna, kui see miinimumkünnis on mis tahes ajal selle kalendriaasta jooksul, mille kohta teabevahetus toimub, saavutatud; 29) „vastavusmeetmed“ – mis tahes mitterahalised meetmed, mida liikmesriik võib kasutada aruandlusnõuete täitmata jätmisele reageerimiseks; 30) „teabe kasutamine“ – artiklite 8–8ad kohase aruandluse või teabevahetuse käigus saadud andmete hindamine käesoleva direktiivi kohaldamisalas; 31) „muu kui hoidmiskonto kaudu saadud dividenditulu“ – tulu dividendidest, mida ei maksta ega kanta hoidmiskontole; 32) „elukindlustustooted, mis ei ole hõlmatud muude teabevahetust käsitlevate liidu õigusaktidega ja muude sarnaste meetmetega“ – kindlustuslepingud, välja arvatud rahalise väärtusega kindlustuslepingud, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2014/107/EL kohast aruandlust, mille puhul makstakse kindlustusvõtja surma korral lepingujärgseid hüvitisi; 33) „päritoluliikmesriik“ – määruses XXX määratletud päritoluliikmesriik; 34) „hajusraamatu aadress“ – määruses XXX määratletud hajusraamatu aadress.“ (2)Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

(a)lõiget 1 muudetakse järgmiselt: i)esimene lõik asendatakse järgmisega: „Iga liikmesriigi pädev asutus edastab automaatse teabevahetuse teel iga teise liikmesriigi pädevale asutusele kogu teabe seoses kõnealuse teise liikmesriigi residentidega järgmiste konkreetsete tulu ja kapitali kategooriate kohta, nagu neid mõistetakse teavet edastava liikmesriigi siseriiklike õigusnormide alusel: (a)hüvitised töötajatele; (b)juhtide tasud; (c)elukindlustustooted, mis on hõlmamata muude teabevahetust käsitlevate liidu õigusaktidega ja muude sarnaste meetmetega; (d)pensionid; (e)kinnisomand ja kinnisvaratulu; (f)litsentsitasud; (g)muu kui hoidmiskonto kaudu saadud dividenditulu.“; ii)lisatakse järgmine lõik: „Maksustamisperioodide puhul, mis algavad 1. jaanuaril 2026 või hiljem, lisavad liikmesriigid esimeses lõigus osutatud teabe edastamisel residendi maksukohustuslasena registreerimise numbri, mille on väljastanud residentsuse liikmesriik.“; (b)lõikele 2 lisatakse järgmine lõik: „Liikmesriigid edastavad automaatse teabevahetuse teel mis tahes teise liikmesriigi pädevale asutusele teabe kõikide lõike 1 esimeses lõigus osutatud tulu ja kapitali kategooriate kohta, mis on seotud kõnealuse teise liikmesriigi residentidega. See teave hõlmab maksustamisperioode, mis algavad 1. jaanuaril 2026 või hiljem.“; (c)lõige 7a asendatakse järgmisega: „Liikmesriigid tagavad, et ettevõtted ja kontod, mida tuleb käsitada vastavalt mittearuandekohustuslike finantsasutustena ja väljaarvatud kontodena, vastavad kõigile I lisa VIII jao B jaotise punkti 1 alapunkti c ja VIII jao C jaotise punkti 17 alapunkti g nõuetele ja eelkõige nõudele, et finantsasutuse staatus mittearuandekohustusliku finantsasutusena ja konto staatus väljaarvatud kontona ei takista käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamist.“ (3)Artiklit 8a muudetakse järgmiselt: (a)lõikele 1 lisatakse järgmine lõik: „Selle liikmesriigi pädev asutus, kus tehti piiriülene eelotsus varaka üksikisiku kohta või kus sellist otsust muudeti või uuendati pärast 31. detsembrit 2023, edastab automaatse teabevahetuse teel asjakohase teabe kooskõlas artikli 21 kohaselt vastu võetud kohaldatava praktilise korraldusega ja käesoleva artikli lõikes 8 sätestatud piiranguid arvesse võttes kõikide teiste liikmesriikide pädevatele asutustele.“;

(b)lõiget 2 muudetakse järgmiselt: i)esimene lõik asendatakse järgmisega: „Liikmesriigi pädev asutus edastab kooskõlas artikli 21 kohaselt vastu võetud kohaldatava praktilise korraldusega ka teabe kõigi teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ja komisjonile, võttes arvesse käesoleva artikli lõikes 8 sätestatud piiranguid, piiriüleste eelotsuste ja siirdehindade eelkokkulepete kohta, mis on tehtud või mida on muudetud või pikendatud viie aasta jooksul enne 1. jaanuari 2017, ning varakaid üksikisikuid puudutavate piiriüleste eelotsuste kohta, mis on tehtud või mida on muudetud või uuendatud viie aasta jooksul enne 1. jaanuari 2026.“; ii)lisatakse järgmine lõik: „Kui piiriülesed eelotsused varakate üksikisikute kohta tehti või kui neid muudeti või uuendati ajavahemikul 1. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2025, edastatakse selline teave tingimusel, et need olid 1. jaanuaril 2026 endiselt kehtivad.“; (c)lõige 4 asendatakse järgmisega: „4. Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata juhul, kui piiriülene eelotsus puudutab ja hõlmab üksnes ühe või mitme füüsilise isiku maksuküsimusi, välja arvatud juhul, kui vähemalt üks neist füüsilistest isikutest on varakas üksikisik.“; (d)lõiget 6 muudetakse järgmiselt: i)punkt asendatakse järgmisega: „a) isiku andmed, välja arvatud füüsiline isik, kes ei ole varakas üksikisik, ja vajaduse korral isikute rühma andmed, kuhu ta kuulub;“; ii)punkt k asendatakse järgmisega: „k) viide muude liikmesriikide isikutele (v.a füüsiline isik, kes ei ole varakas üksikisik) (kui neid on), keda piiriülene eelotsus või siirdehinna eelkokkulepe tõenäoliselt mõjutab (märkides liikmesriigid, millega mõjutatud isikud on seotud);“. (4)Artikli 8ab lõike 14 punkt c asendatakse järgmisega: „c) aruantava piiriülese skeemi sisu kokkuvõte, sealhulgas viide nimele, mille all see on üldiselt tuntud (selle olemasolul), ning asjakohase skeemi või tehingu või tehingute kogumi kirjeldus ja muu teave, mis võiks aidata pädeval asutusel hinnata võimalikku maksuriski, ja ilma et see põhjustaks äri-, tööstus- või ametisaladuse või ärivõtte või sellise teabe avalikustamist, mille avaldamine oleks vastuolus avaliku korraga.“ (5)Artikli 8ac lõikele 2 lisatakse punkt m: „m) kui aruandev platvormihaldur tugineb müüja isiku ja residentsuse vahetule kinnitamisele liikmesriigi või liidu poolt kättesaadavaks tehtud identimisteenuse kaudu, et teha kindlaks müüja isik ja maksuresidentsus, nimi, identimisteenuse tunnus ja emiteerinud liikmesriik; sellistel juhtudel ei ole vaja edastada punktides c–g osutatud teavet.“ (6)Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 8ad

Aruandvate krüptovarateenuse osutajate esitatud teabe kohustusliku automaatse teabevahetuse ulatus ja tingimused 1. Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et nõuda aruandvatelt krüptovarateenuse osutajatelt VI lisa II ja III jaos sätestatud hoolsusmeetmete ja aruandlusnõuete täitmist. Iga liikmesriik tagab ka selliste meetmete tõhusa rakendamise ja järgimise kooskõlas VI lisa V jaoga. 2. Selle liikmesriigi pädev asutus, kus toimub käesoleva artikli lõikes 1 osutatud aruandlus, edastab automaatse teabevahetuse teel ja käesoleva artikli lõikes 5 sätestatud tähtaja jooksul käesoleva artikli lõikes 3 osutatud teabe kõigi teiste liikmesriikide pädevatele asutustele vastavalt artikli 21 kohaselt vastu võetud praktilisele korraldusele.

3. Liikmesriigi pädev asutus edastab iga avaldatava krüptovara kasutaja kohta järgmise teabe: (a)iga avaldatava kasutaja nimi, aadress, residentsuse liikmesriik (liikmesriigid), maksukohustuslasena registreerimise number (numbrid) ja üksikisiku puhul sünniaeg ja -koht ning ettevõtte puhul, kelle kohta on pärast VI lisa III jaos sätestatud hoolsusmeetmete rakendamist kindlaks tehtud, et tal on üks või mitu avaldatavast isikust kontrollivat isikut, nimi, aadress, residentsuse liikmesriik (liikmesriigid) ja maksukohustuslasena registreerimise number (numbrid) ning iga avaldatava isiku nimi, aadress, residentsuse liikmesriik (liikmesriigid), maksukohustuslasena registreerimise number (numbrid) ning sünniaeg ja -koht, samuti roll(id), mille alusel iga avaldatav isik on ettevõtet kontrolliv isik; (b)aruandva krüptovarateenuse osutaja nimi, aadress, maksukohustuslasena registreerimise number ja lõikes 7 osutatud individuaalne identifitseerimisnumber (kui see on olemas) ning juriidilise isiku ülemaailmne tunnus; (c)iga avaldatava krüptovara kohta, millega seoses on avaldatav krüptovara kasutaja asjaomasel kalendriaastal või muul asjakohasel aruandlusperioodil teinud avaldatavaid tehinguid, kui see on asjakohane: (a)avaldatava krüptovara täielik nimi; (b)makstud brutosumma, ühikute koguarv ja avaldatavate tehingute arv usaldusrahas toimunud omandamiste osas; (c)saadud brutosumma, ühikute koguarv ja avaldatavate tehingute arv usaldusrahas toimunud võõrandamiste osas; (d)õiglane turuväärtus kokku, ühikute koguarv ja avaldatavate tehingute arv muus avaldatavas krüptovaras toimunud omandamiste osas; (e)õiglane turuväärtus kokku, ühikute koguarv ja avaldatavate tehingute arv muus avaldatavas krüptovaras toimunud võõrandamiste osas; (f)õiglane turuväärtus kokku, ühikute koguarv ja avaldatavate jaemakse tehingute arv; (g)õiglane turuväärtus kokku, ühikute koguarv ja avaldatavate tehingute arv, jaotatuna ülekandeliikide kaupa, kui see on aruandvale krüptovarateenuse osutajale teada, avaldatavale kasutajale tehtud ülekannete osas, mis ei ole hõlmatud alapunktidega b ja d; (h)õiglane turuväärtus kokku, ühikute koguarv ja avaldatavate tehingute arv, jaotatuna ülekandeliikide kaupa, kui see on aruandvale krüptovarateenuse osutajale teada, avaldatava kasutaja tehtud ülekannete osas, mis ei ole hõlmatud alapunktidega c, e ja f; ning (i)õiglane koguturuväärtus kokku ning aruandva krüptovarateenuse osutaja poolt XXX määruses hajusraamatu aadressidele, mis teadaolevalt ei ole seotud krüptovarateenuse osutaja või finantseerimisasutusega, tehtud ülekannete ühikute koguarv. Käesoleva punkti alapunktide b ja c kohaldamisel kajastatakse makstud või saadud summa selles usaldusrahas, milles see maksti või saadi. Kui summad maksti või saadi mitmes usaldusrahas, esitatakse summad ühes vääringus, konverteerides need iga avaldatava tehingu ajal viisil, mida aruandev krüptovarateenuse osutaja järjepidevalt kohaldab. Aruandev krüptovarateenuse osutaja võib tehingu(te) ajal kasutada mis tahes konverteerimismeetodit, et konverteerida sellised summad aruandva krüptovarateenuse osutaja poolt kindlaks määratud ühte usaldusrahasse. Käesoleva punkti alapunktide d–h kohaldamisel määratakse õiglane turuväärtus kindlaks ja esitatakse ühes usaldusrahas, mille väärtus määratakse kindlaks iga avaldatava tehingu ajal viisil, mida aruandev krüptovarateenuse osutaja järjepidevalt kohaldab. Esitatavas teabes täpsustatakse usaldusraha, milles iga summa esitatakse. 4. Käesoleva artikli lõikes 3 osutatud teabevahetuse hõlbustamiseks võtab komisjon artikli 20 lõikes 5 sätestatud tüüpvormi kehtestamise korra osana rakendusaktidega vastu vajaliku praktilise korralduse, sealhulgas käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud teabe edastamise standardimise meetmed. 5. Käesoleva artikli lõike 3 kohane teabe edastamine toimub artikli 20 lõikes 5 osutatud elektroonilist tüüpvormi kasutades kahe kuu jooksul pärast selle kalendriaasta lõppu, millega on seotud aruandva krüptovarateenuse osutaja aruandlusnõue. Esimene teave esitatakse asjaomase kalendriaasta või muu asjakohase aruandlusperioodi kohta alates 1. jaanuarist 2027. 6. Olenemata lõikest 3 ei ole vaja esitada teavet krüptovara kasutaja kohta, kui aruandev krüptovarateenuse osutaja on saanud piisava kindluse selle kohta, et teine aruandev krüptovarateenuse osutaja täidab selle krüptovara kasutaja suhtes kõiki käesolevas artiklis sätestatud aruandlusnõudeid. 7. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud aruandlusnõuete täitmiseks kehtestab iga liikmesriik vajalikud eeskirjad, et nõuda krüptovaraettevõtjalt registreerimist liidus. Registreerimisliikmesriigi pädev asutus annab sellisele aruandvale krüptovaraettevõtjale individuaalse identifitseerimisnumbri.

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad, mille kohaselt aruandev krüptovaraettevõtja võib otsustada registreeruda ühe liikmesriigi pädevas asutuses kooskõlas VI lisa V jao punktis F sätestatud nõuetega. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et nõuda, et krüptovaraettevõtjal, kelle registreering on tühistatud vastavalt VI lisa V jao punkti F alapunktile 7, lubatakse uuesti registreeruda üksnes juhul, kui ta esitab asjaomase liikmesriigi ametiasutustele tõendid artiklis 25a sätestatud karistuste järgimise kohta ja asjakohase kinnituse selle kohta, et ta kohustub täitma liidus aruandlusnõudeid, sealhulgas täitmata aruandlusnõudeid. 8. Lõiget 7 ei kohaldata krüptovarateenuse osutajate suhtes VI lisa IV jao punkti B alapunkti 1 tähenduses. 9. Komisjon kehtestab rakendusaktidega aruandvate krüptovaraettevõtjate registreerimiseks ja tuvastamiseks vajaliku praktilise ja tehnilise korra. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 26 lõikes 2 osutatud menetlusega. 10. Komisjon loob 31. detsembriks 2026 keskregistri, kuhu kantakse VI lisa V jao punkti F alapunkti 2 kohaselt esitatud ja edastatud teave. Keskregister on kättesaadav kõigi liikmesriikide pädevatele asutustele. Kui komisjon töötleb isikuandmeid käesoleva direktiivi kohaldamisel, käsitatakse seda isikuandmete töötlemisena vastutavate töötlejate nimel ja ta järgib volitatud töötlejatele määruses (EL) 2018/1725 sätestatud nõudeid. Töötlemine toimub lepingu alusel määruse (EL) 2016/679 artikli 28 lõike 3 ja määruse (EL) 2018/1725 artikli 29 lõike 3 tähenduses. 11. Komisjon määrab rakendusaktidega mis tahes liikmesriigi põhjendatud taotluse korral või omal algatusel kindlaks, kas teave, mida tuleb asjaomase liikmesriigi ja liiduvälise jurisdiktsiooni vahelise kokkuleppe kohaselt automaatselt vahetada, vastab VI lisa II jao punktis B täpsustatud teabele VI lisa IV jao punkti F alapunkti 5 tähenduses. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 26 lõikes 2 osutatud menetlusega. Esimeses lõigus osutatud meedet taotlev liikmesriik saadab komisjonile põhjendatud taotluse. Kui komisjon leiab, et tal pole taotluse hindamiseks kogu vajalikku teavet, võtab ta kahe kuu jooksul alates taotluse saamisest asjaomase liikmesriigiga ühendust ning täpsustab, millist lisateavet on vaja. Kui komisjon on saanud kogu teabe, teavitab ta sellest ühe kuu jooksul taotlevat liikmesriiki ning edastab asjakohase teabe artikli 26 lõikes 2 osutatud komiteele. Omal algatusel tegutsedes võtab komisjon esimeses lõigus osutatud rakendusakti vastu üksnes seoses liiduvälise jurisdiktsiooniga sõlmitud pädeva asutuse kokkuleppega, millega nõutakse automaatset teabevahetust üksikisiku või üksuse kohta, kes on aruandva krüptovarateenuse osutaja klient, et teha avaldatavaid tehinguid, mille on sõlminud liikmesriik. Selle kindlaks määramisel, kas teave on avaldatava tehingu puhul esimese lõigu tähenduses vastav, võtab komisjon igakülgselt arvesse, mil määral sellise teabe aluseks olev kord vastab VI lisas sätestatud korrale, eelkõige seoses järgmisega: i)aruandva krüptovarateenuse osutaja, avaldatava kasutaja, avaldatava tehingu määratlused; ii)avaldatavate kasutajate tuvastamiseks kohaldatavad meetmed; iii)aruandlusnõuded; iv)normid ja haldusmenetlused, mis tuleb liiduvälistes jurisdiktsioonides kehtestada, et tagada kõnealuses korras sätestatud hoolsusmeetmete ja aruandlusnõuete tõhus rakendamine ja täitmine. Käesolevas lõikes sätestatud menetlust kohaldatakse ka selleks, et teha kindlaks, et teave ei vasta enam VI lisa IV jao punkti F alapunktile 5. 12. Olenemata käesoleva artikli lõikest 11, kui krüptovaradega seotud aruandluse ja automaatse teabevahetuse rahvusvaheline standard on kindlaks määratud kui miinimumstandard või samaväärne standard, ei pea komisjon enam rakendusaktidega kindlaks määrama, kas teavet, mida tuleb automaatselt vahetada vastavalt käesoleva standardi rakendamisele, ning asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide ja liiduvälise jurisdiktsiooni vahelist pädevate asutuste kokkulepet veel nõutakse. Seda teavet käsitatakse käesoleva direktiivi kohaselt nõutava teabega vastavuses olevana, tingimusel et kõigi asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste ja liiduvälise jurisdiktsiooni vahel on olemas kehtiv tingimustele vastavate pädevate asutuste kokkulepe. Sel eesmärgil ei kohaldata enam käesoleva artikli ja käesoleva direktiivi VI lisa vastavaid sätteid.“ (7)Artiklit 16 muudetakse järgmiselt: (a)lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega: „Liikmesriikide vahel käesoleva direktiivi kohaselt mis tahes kujul edastatud teabe suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus ja kaitse, mis laieneb samalaadsele teabele seda saava liikmesriigi siseriiklike õigusaktide vastavate sätete kohaselt. Sellist teavet võib kasutada ainult seoses artiklis 2 osutatud makse, sealhulgas käibemaksu, muid kaudseid makse ja tollimakse, ning rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamist käsitlevate liikmesriikide siseriiklike õigusnormide hindamise, haldamise ja täitmise tagamisega.“; (b)lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2. Vastavalt käesolevale direktiivile teavet edastava liikmesriigi pädeva asutuse loal ja ainult siis, kui see on lubatud teavet ja dokumente saava pädeva asutuse liikmesriigi õigusaktidega, võib vastavalt käesolevale direktiivile saadud teavet ja dokumente kasutada muudel kui lõikes 1 nimetatud eesmärkidel. Iga liikmesriigi pädev asutus edastab kõikide teiste liikmesriikide pädevatele asutustele vastavalt oma riigisisesele õigusele loetelu teabest ja dokumentidest, mida võib kasutada muudeks kui lõikes 1 osutatud otstarveteks. Teavet saav pädev asutus võib kasutada saadud teavet ja dokumente ilma esimeses lõigus osutatud loata mis tahes eesmärgil, mille on loetlenud teavet edastav liikmesriik. Iga liikmesriigi pädev asutus teeb üldsusele kättesaadavaks loetelu teabest ja dokumentidest, mida võib kasutada muudeks kui lõikes 1 osutatud otstarveteks ja millele on osutatud lõikes 2. Teabe saav pädev asutus võib kasutada seda teavet ka ilma esimeses lõigus osutatud loata mis tahes eesmärgil, mis on hõlmatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 215 põhineva õigusaktiga, ning jagada seda sel eesmärgil asjaomases liikmesriigis piiravate meetmete eest vastutava pädeva asutusega. 3. Kui liikmesriigi pädev asutus leiab, et teise liikmesriigi pädevalt asutuselt saadud teave võiks lõikes 1 nimetatud eesmärkidel olla vajalik kolmanda liikmesriigi pädevale asutusele, võib ta teabe kõnealuse kolmanda liikmesriigi pädevale asutusele edastada, eeldusel et kõnealune edastamine on kooskõlas käesolevas direktiivis sätestatud eeskirjade ja menetlustega. Ta teavitab teabe päritolu liikmesriigi pädevat asutust oma kavatsusest jagada seda teavet kolmanda liikmesriigiga. Teabe päritolu liikmesriik võib sellise teabe jagamise vaidlustada 15 kalendripäeva jooksul alates kuupäevast, mil ta sai teavet jagada sooviva liikmesriigi teatise.“; (c)lisatakse lõige 7: „7. Iga liikmesriigi pädev asutus kehtestab tõhusa mehhanismi, et tagada artiklite 8–8ad kohase aruandluse või teabevahetuse käigus saadud andmete hindamine käesoleva direktiivi kohaldamisalas.“ (8)Artikli 20 lõige 5 asendatakse järgmisega: „5. Komisjon võtab liikmesriikide pädevate asutuste nimel tegutsedes artikli 26 lõikes 2 osutatud korras vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse elektroonilised standardvormid, sealhulgas keeleline korraldus, järgmistel juhtudel: a) automaatseks teabevahetuseks piiriüleste maksuotsuste ja siirdehindade eelkokkulepete kohta vastavalt artiklile 8a enne 1. jaanuari 2017; b) automaatseks teabevahetuseks aruantavate piiriüleste skeemide kohta vastavalt artiklile 8ab enne 30. juunit 2019; c) automaatseks teabevahetuseks avaldatavate krüptovarade kohta vastavalt artiklile 8ad enne 1. jaanuari 2026. Need tüüpvormid sisaldavad üksnes artikli 8a lõikes 6, artikli 8ab lõikes 14 ja artikli 8ad lõikes 3 loetletud vahetatava teabe elemente ja muid selliste elementidega seotud andmevälju, mis on vajalikud artiklite 8a, 8ab ja 8ad eesmärkide saavutamiseks. Esimeses lõigus osutatud keeleline korraldus ei või takistada liikmesriike edastamast artiklites 8a, 8ab ja 8ad osutatud teavet liidu mis tahes ametlikus keeles. Keelelise korraldusega võidakse siiski ette näha, et teabe peamised elemendid esitatakse ka mõnes muus liidu ametlikus keeles.“ (9)Artiklit 21 muudetakse järgmiselt: (a)lisatakse lõige 5a: „5a. Komisjon töötab liikmesriikide nimel tegutsedes 31. detsembriks 2025 välja liikmesriikide maksustamisalase halduskoostöö turvalise keskregistri, kuhu kantakse artikli 8ad lõigete 2 ja 3 alusel edastatav teave, et täita nimetatud lõigetes sätestatud automaatse teabevahetuse nõuet, ning tagab sellele registrile tehnilise ja logistilise toe. Registrisse kantud teabele on juurdepääs kõigi liikmesriikide pädevatel asutustel. Komisjonil on samuti juurdepääs kõnealuses registris sisalduvale teabele, et täita käesolevast direktiivist tulenevaid kohustusi, kuid artikli 8a lõikes 8, artikli 8ab lõikes 17 ja artikli 8ad lõikes 8 sätestatud piirangutega. Komisjon võtab vastu vajaliku praktilise korralduse kooskõlas artikli 26 lõikes 2 osutatud menetlusega. Enne sellise turvalise keskregistri töövalmiduse saavutamist toimub artikli 8a lõigetes 1 ja 2, artikli 8ab lõigetes 13, 14 ja 16 ning artikli 8ad lõigetes 2, 3 ja 8 sätestatud automaatne teabevahetus vastavalt käesoleva artikli lõikele 1 ja kooskõlas kohaldatava praktilise korraldusega.“; (b)lisatakse lõige 8:

„8. Komisjon töötab liikmesriikide nimel tegutsedes välja ja annab liikmesriikidele vahendi, mis võimaldab automaatse teabevahetuse eesmärgil elektrooniliselt ja automaatselt kontrollida aruandekohustusliku üksuse või maksumaksja esitatud maksukohustuslasena registreerimise numbri õigsust.“ (10)Artiklile 22 lisatakse lõiked 3 ja 4: „3. Liikmesriigid säilitavad artiklite 8–8ad kohase automaatse teabevahetuse teel saadud teavet mitte kauem kui vajalik, kuid igal juhul mitte vähem kui viis aastat alates teabe kättesaamise kuupäevast, et saavutada käesoleva direktiivi eesmärgid. 4. Liikmesriigid tagavad, et aruandekohustuslikul üksusel on lubatud saada elektrooniliselt kinnitus maksumaksja maksukohustuslasena registreerimise numbri teabe kehtivuse kohta mis tahes maksumaksja puhul, kelle suhtes kohaldatakse artiklite 8–8ad kohast teabevahetust. Maksukohustuslasena registreerimise numbri kinnitamist võib nõuda üksnes artikli 8 lõikes 1, artikli 8 lõikes 3a, artikli 8a lõikes 6, artikli 8aa lõikes 3, artikli 8ab lõikes 14, artikli 8ac lõikes 2 ja artikli 8ad lõike 3 punktis c osutatud andmete õigsuse kinnitamiseks.“ (11)Artikli 23 lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Liikmesriigid edastavad igal aastal komisjonile hinnangu artiklite 8–8ad kohase automaatse teabevahetuse tõhususe kohta ja tegelikult saavutatud tulemused. Komisjon kehtestab rakendusaktidega nimetatud iga-aastase hinnangu vormi ja edastamise tingimused. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 26 lõikes 2 osutatud menetlusega.“ (12)Artiklit 25 muudetakse järgmiselt: (a)lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Aruandvaid finantsasutusi, vahendajaid, aruandvaid platvormihaldureid, aruandvaid krüptovarateenuse osutajaid ja liikmesriikide pädevaid asutusi käsitatakse vastutavate töötlejatena, kes tegutsevad üksi või ühiselt. Kui komisjon töötleb isikuandmeid käesoleva direktiivi kohaldamisel, käsitatakse seda isikuandmete töötlemisena vastutavate töötlejate nimel ja ta järgib volitatud töötlejatele määruses (EL) 2018/1725 sätestatud nõudeid. Töötlemine toimub lepingu alusel määruse (EL) 2016/679 artikli 28 lõike 3 ja määruse (EL) 2018/1725 artikli 29 lõike 3 tähenduses.“; (b)lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega: „Olenemata lõikest 1 tagab iga liikmesriik, et iga tema jurisdiktsiooni alla kuuluv aruandev finantsasutus või vahendaja või aruandev platvormihaldur või aruandev krüptovarateenuse osutaja: (a)teatab igale asjaomasele üksikisikule, et temaga seotud teavet kogutakse ja edastatakse kooskõlas käesoleva direktiiviga, ning (b)annab igale asjaomasele üksikisikule kogu teabe, mida tal on vastutavalt töötlejalt õigus saada, piisavalt aegsasti, et see isik saaks kasutada oma andmekaitseõigusi, ja igal juhul enne teabe esitamist.“ (13)Artikkel 25a asendatakse järgmisega: „Artikkel 25a

Karistused ja muud vastavusmeetmed 1. Liikmesriigid kehtestavad normid karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi kohaselt vastu võetud siseriiklike sätete rikkumise korral seoses artikli 8 lõikega 3a ja artiklitega 8aa–8ad, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise ja täitmise tagamiseks. Sätestatud karistused ja vastavusmeetmed peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. 2. Liikmesriigid tagavad, et karistusi ja vastavusmeetmeid saab kohaldada juriidiliste isikute suhtes, kes ei järgi käesolevat direktiivi ülevõtvaid siseriiklikke õigusnorme, ning juhtorgani liikmete ja muude füüsiliste isikute suhtes, kes siseriikliku õiguse kohaselt vastutavad nõuete täitmata jätmise eest. Liikmesriigid tagavad, et juriidilisi isikuid saab vastutusele võtta, kui isik, kes tegutseb üksi või kõnealuse juriidilise isiku organi liikmena ja kellel on selles juriidilises isikus juhtiv positsioon, ei ole täitnud käesoleva direktiivi ülevõtmiseks vastu võetud siseriiklikke õigusnorme. Juriidilises isikus juhtivale kohale tuleb märkida mis tahes järgmine asjaolu: (a)õigus esindada juriidilist isikut; (b)õigus teha juriidilise isiku nimel otsuseid;

(c)õigus kontrollida juriidilist isikut. 3. Kui pärast kahte haldusmeeldetuletust ei esitata teavet või kui esitatud teave sisaldab mittetäielikke, ebaõigeid või valeandmeid, mis moodustavad rohkem kui 25 % teabest, mis oleks tulnud esitada vastavalt VI lisa II jao punktis B sätestatud teabele, tagavad liikmesriigid, et kohaldatavad karistused hõlmavad vähemalt järgmisi minimaalseid rahalisi karistusi: (a)artikli 8 lõike 3a täitmiseks vastu võetud siseriiklike sätete täitmata jätmise korral on minimaalne rahaline karistus vähemalt 50 000 eurot, kui aruandva finantsasutuse aastakäive on alla 6 miljoni euro, ja 150 000 eurot, kui käive on vähemalt 6 miljonit eurot; (b)artikli 8aa järgimiseks vastu võetud siseriiklike sätete täitmata jätmise korral on minimaalne rahaline karistus vähemalt 500 000 eurot; (c)artikli 8ab täitmiseks vastu võetud siseriiklike sätete täitmata jätmise korral on minimaalne rahaline karistus vähemalt 50 000 eurot, kui vahendaja või asjaomase maksumaksja aastakäive on alla 6 miljoni euro, ja 150 000 eurot, kui käive on vähemalt 6 miljonit eurot; minimaalne rahaline karistus on vähemalt 20 000 eurot, kui vahendaja või asjaomane maksumaksja on füüsiline isik; (d)artikli 8ac täitmiseks vastu võetud siseriiklike sätete täitmata jätmise korral on minimaalne rahaline karistus vähemalt 50 000 eurot, kui aruandva platvormihalduri aastakäive on alla 6 miljoni euro, ja 150 000 eurot, kui käive on vähemalt 6 miljonit eurot; minimaalne rahaline karistus on vähemalt 20 000 eurot, kui aruandev platvormihaldur on füüsiline isik; (e)artikli 8ad täitmiseks vastu võetud siseriiklike sätete täitmata jätmise korral on minimaalne rahaline karistus vähemalt 50 000 eurot, kui aruandva krüptovarateenuse osutaja aastakäive on alla 6 miljoni euro, ja 150 000 eurot, kui käive on vähemalt 6 miljonit eurot; minimaalne rahaline karistus on vähemalt 20 000 eurot, kui aruandev krüptovarateenuse osutaja on füüsiline isik. Komisjon hindab käesoleva lõike punktis d sätestatud summade asjakohasust artikli 27 lõikes 1 osutatud aruandes. Liikmesriigid, kelle rahaühik ei ole euro, kohaldavad vastavat väärtust omavääringus käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeval. Lõikes 3 kindlaks määratud minimaalsed rahalised karistused määratakse, ilma et see piiraks liikmesriikide õigust kehtestada teistsuguseid karistusi või muid vastavusmeetmeid muude kui käesolevas direktiivis määratletud siseriiklike sätete rikkumise eest. 4. Liikmesriigid märgivad, kas siseriiklikes õigusaktides sätestatud karistusi kohaldatakse üksikute rikkumiste korral või kumulatiivselt. Lõikes 3 sätestatud miinimumkaristusi kohaldatakse kumulatiivselt. 5. Liikmesriigid kehtestavad karistused käesoleva direktiivi I lisa I jaos ja VI lisa III jaos osutatud vale enesesertifitseerimise eest. 6. Karistuste ja muude vastavusmeetmete kehtestamisel teevad pädevad asutused vajaduse korral omavahel ja teiste asjaomaste pädevate asutustega tihedat koostööd ning koordineerivad vajaduse korral oma tegevust piiriüleste juhtumite käsitlemisel.“ (14)Artikli 27 lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Liikmesriigid jälgivad ja hindavad seoses oma jurisdiktsiooniga käesoleva direktiivi kohase halduskoostöö tõhusust maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise vastases võitluses ning edastavad oma hindamistulemused igal aastal komisjonile.“ (15)Lisatakse artikkel 27c: „Artikkel 27c

Maksukohustuslasena registreerimise numbri aruandlus 1. jaanuaril 2026 või pärast seda algavate maksustamisperioodide puhul tagavad liikmesriigid, et avaldatud üksikisikute või ettevõtete residentsuse liikmesriigi väljastatud maksukohustuslasena registreerimise number lisatakse artikli 8 lõigetes 1 ja 3a, artikli 8a lõikes 6, artikli 8aa lõikes 3, artikli 8ab lõikes 14, artikli 8ac lõikes 2 ja artikli 8ad lõikes 3 osutatud teabe edastamisel. Maksukohustuslasena registreerimise number esitatakse ka siis, kui see ei ole kõnealuste artiklitega konkreetselt nõutav. Liikmesriigid tagavad ka, et aruandekohustuslik üksus teatab avaldatud üksikisikute või üksuste maksukohustuslasena registreerimise numbri kohustuslikus korras, isegi kui seda ei nõuta I, III, V või VI lisaga.“ (16)I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi I lisale.

(17)V lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi II lisale. (18)Lisatakse VI lisa, mille tekst on sätestatud käesoleva direktiivi III lisas. Artikkel 2 1.Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2025. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile. Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigus- ja haldusnormide teksti viivitamata komisjonile. Nad kohaldavad neid norme alates 1. jaanuarist 2026. Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid. 2.Erandina käesoleva artikli lõikest 1 võtavad liikmesriigid vastu käesoleva direktiivi artikli 1 punkti 5 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid ja avaldavad need hiljemalt 1. jaanuariks 2024. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile. Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigus- ja haldusnormide teksti viivitamata komisjonile. Nad kohaldavad neid norme alates 1. jaanuarist 2025. Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juur