ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 2.7.2008 
SEK(2008) 2194 lõplik 
  
KOMISJONI ARVAMUS 
ülemäärase eelarvepuudujäägi olemas olu kohta Ühendkuningriigis 
(komisjoni esitatud) 
 
ET 2   ET KOMISJONI ARVAMUS 
ülemäärase eelarvepuudujäägi olemas olu kohta Ühendkuningriigis 
ÜLDISED ASJAOLUD 
1. Asutamislepingu artiklis 104 sätestatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus, et 
tagada, et liikmesriigid väldivad valits emissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi 
tekkimist või korrigeerivad tekkinud puudujäägi. Ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetlust täpsustatakse nõukogu määr uses (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta1, mis on 
üks osa stabiilsuse ja kasvu paktist. Olenemata sellest, et suuremat osa sätetest kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes samamo odi kui teiste riikide suhtes, kes ei 
osale euroalas, on teatavaid Ühendkuningriigi ga seotud sätteid käsitleva protokolli 
artiklis 5 sätestatud, et asutamislepingu artikli 104 lõike 1 kohast  kohustust vältida 
ülemäärast valitsemissektori eelarvepuuduj ääki ei kohaldata Ühendkuningriigi 
suhtes, välja arvatud juhul, kui riik ühin eb majandus- ja rahaliidu kolmanda etapiga
2. 
Selle asemel peab Ühendkuningriik majandus- ja rahaliidu teises etapis vastavalt 
asutamislepingu artikli 116 lõikele 4 üritama vältida ülemääraseid eelarvepuudujääke. Ülemäärase eelarve puudujäägi menetlust kohaldatakse 
Ühendkuningriigi suhtes majandusaast a põhjal (aprillist märtsini). 
2. Asutamislepingu artikli 104 lõike 2 kohaselt peab komisjon jälgima 
eelarvedistsipliini täitmist, võttes aluseks kaks kriteeriumi: a) kas kavandatud või tegeliku valitsemissektori eelarve puudujäägi suhe sisemajanduse koguprodukti 
(SKPsse) ületab kontrollväärtuse 3 % (välja ar vatud juhul, kui see suhe on oluliselt ja 
pidevalt vähenenud ning jõudnud kontrollv äärtuse lähedasele tasemele; või 
kontrollväärtuse ületamine on ainult erandlik  ja ajutine ning suhe on kontrollväärtuse 
lähedane); ja b) kas valitsemissektori võla suhe sisemajand use koguprodukti ületab 
kontrollväärtuse 60 % (välja arvatud juhul , kui see suhe väheneb piisavalt ning 
läheneb kontrollväärtusel e rahuldava kiirusega). 
3. Artikli 104 lõikes 3 on sätestatud, et juhul, kui liikmesriik ei vasta ühele või 
kummalegi kriteeriumile, peab komisjon koostama ettekande. Ettekandes tuleb 
„arvesse võtta ka seda, kas eelarvepuudujääk  ületab riigi investeerimiskulutusi, 
samuti kõiki muid asjassepuutuvaid tegurei d, kaasa arvatud liikmesriigi keskpika 
perioodi majandus- ja eelarveseisundit”, mida on täiendavalt täpsustatud eespool 
nimetatud määruse artikli 2 lõikes 3. Määr uses on täpsustatud ka, et lisaks sellele 
tuleb ettekandes pöörata asjakohast tähelepanu „kõikidele teistele teguritele, mis on 
asjaomase liikmesriigi arvates olulised, et  põhjalikult ja kvalitatiivselt hinnata 
kontrollväärtuse ületamist, ning mida liikmesriik on komisjonile ja nõukogule 
esitanud”.  
                                                
 
1 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, 
lk 5). Arvesse on võetud ka majandus- ja rahanduskomitee arvamust dokumendist „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus - ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, 
mille majandus- ja rahandusministrite nõukogu kiitis heaks 11. oktoobril 2005.  
2 http://eur-lex.europa.eu/Lex UriServ/LexUriServ.do?uri= CELEX:12006E/PRO/25:EN:HTML  
 
ET 3   ET 4. Ühendkuningriigi ametiasutuste 2008. aasta märtsis esitatud ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse andmete ja kom isjoni talituste 2008. aasta kevade 
majandusprognoosi põhjal võttis komisjon 11. juunil 2008 vastu artikli 104 lõike 3 
kohase ettekande Üh endkuningriigi kohta3. 
5. Seejärel sõnastas majandus- ja rahanduskomitee 25. juunil 2008 kooskõlas artikli 104 
lõikega 4 oma arvamuse komisjoni ettekande kohta.  
6. Asutamislepingu artikli 104 lõikega 5 nõutak se, et komisjon adresseeriks arvamuse 
nõukogule juhul, kui ta arvab, et  liikmesriigis on ülem äärane eelarvepuudujääk või 
see võib tekkida. Selleks et jõuda otsuse le, kas liikmesriigi s on või võib tekkida 
ülemäärane eelarvepuudujääk, tuleb komisjoni  arvates arvesse võtta: i) komisjoni 
artikli 104 lõike 3 kohase ettekande järel dusi ja ii) majandus- ja rahanduskomitee 
arvamust selle ettekande kohta. Ne nde elementide põhjal koostas komisjon 
Ühendkuningriiki kohta mitu tähelepanekut. 
TÄHELEPANEKUD ÜHENDKUNINGRIIGI KOHTA 7. 1990. aastate lõpus tegi Ühendkuningriik ee larve tasakaalusta miseks tõsiseid 
jõupingutusi, mille tulemusena valitsemi ssektori eelarve tasakaal paranes: 1996.–
1997. majandusaasta puudujääk 3,8 % SKPst asendus 1999.–2000. majandusaastal 
1,3 % ülejäägiga. Ka valitsuse koguvõl g kahanes 1996.–1997. majandusaasta 50 %-lt 
SKPst 2002.–2003. majandusaasta madalale 36,8 %-le. Seejärel muutus valitsuse 
eelarvepoliitika vabamaks, peamiselt tänu se lgele poliitilisele eesmärgile oluliselt 
suurendada kulutusi avalikel e teenustele. Selle tulemuse na muutus Ühendkuningriigi 
valitsemissektori eelarve tasakaal 1990. aastate lõpu eel arveülejäägist 2003.–2004. 
majandusaastal puudujäägiks 3,2 % SKPst ja 2004.–2005. majandusaastal puudujäägiks 3,5 % SKPst. Kuna SKP lõhe  jäi kogu selle ajavahemiku jooksul 
positiivseks, tähendas see majandusaastatel 1999–2000 kuni 2004–2005 kõrvalekaldumist struktuursest tasakaal ust 4¾ protsendip unkti võrra SKPst
4. Neil 
aastatel suurenes valitsemissektori kulude  suhe SKPsse umbes 4½ protsendipunkti, 
küündides 43,2 %ni, ning valitsemissektor i kapitali kogumahutus põhivarasse 
suurenes 1,3 %-lt SKPst 1,8 %-le SKPst. 21. septembril 2005 algatas komisjon artikli 
104 lõikes 3 sätestatud ettekande koosta misega Ühendkuningriigi suhtes ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse ja 24. j aanuaril 2006 otsustas komisjon, et 
Ühendkuningriigil on ülemäärane eela rvepuudujääk. 2005. –2006. ja 2006.–2007. 
majandusaastal eelarveseisund paranes, kusjuures viimasel aastal langes valitsemissektori eelarve puudujääk 2,6 %ni SKPst. Võttes arvesse 2006.–2007. 
majandusaasta eelarvepuudujääki ja 2007. aasta kevadprognoosi, võttis komisjon 12. septembril 2007 vastu soovituse nõukogu otsu se kohta ülemäärase  eelarvepuudujäägi 
menetluse tühistamiseks Ühendkuningriigi  suhtes. 9. oktoobril 2007 otsustas 
majandus- ja rahandusministrite nõukogu tühistada ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetluse vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 12. 
8. 2007.–2008. majandusaastal Ühendkuningriigi eelarveseisund halvenes tulude 
väikese kasvu tõttu, mille põhjuseks olid eelkõige eelnevatel  aastatel ettevõtte 
tulumaksu suuremate tagastamiste puhul tehtud enammaksed ning nafta- ja 
gaasitootmisega seotud tegevustest saad avate tulude vähenemine. 2007.–2008. aasta 
                                                
 
3 Kõik Ühendkuningriigi ülemäärast eelarvepuuduj ääki käsitlevad dokumendid on kättesaadavad 
veebisaidil  
 http://ec.europa.eu/economy_finance/netsta rtsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2  
4 SKP lõhe hindamisel on komisjoni ta litused kasutanud ühist metoodikat. 
 
ET 4   ET eelarvepuudujääk tõusis hinnanguliselt 2,9 %n i SKPst nii komisj oni talituste 2008. 
aasta kevadprognoosis kui ka Ühendkuningr iigi poolt 2008. aasta märtsis esitatud 
andmetes5. Eelarvepoliitika oli 2007.–2008. majandus aastal hinnangute kohaselt taas 
tsüklisoodumuslik ja struktuurne puudujääk kahanes endiselt soodsas majanduslikus 
olukorras ¼ % SKPst6. 
9. Ühendkuningriigi poolt märtsis 2008 ülem äärase eelarve puudujäägi menetluse 
raames esitatud andmete7 kohaselt eeldati, et Ühendkuningriigi valitsemissektori 
eelarvepuudujääk küündib 2008.–2009. majandusaas tal 3,2 %ni SKPst, mis ületab 
kontrollväärtust 3 % SKPst; see näitaja on sama, mis avaldati Ühendkuningriigi 
2008. aasta märtsi eelarves, kus esitati ka ee larvekava, mis osutab valitsemissektori 
eelarvepuudujäägile 2,8 % SKPst 2009.–2010. ma jandusaastal. Seejärel 13. mail 
avaldatud poliitika teadandes vähe ndatakse üksikisiku tulumaksu 2008.–2009. 
majandusaastal 0,2 % SKPst võrra, mille rahastamiseks võeti täiendavat laenu. Kui muud näitajad jäävad samaks, on kavandat ud valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja 
võla suhted teadaandes näidatust suurem ad, ning seetõttu on ka struktuurne 
puudujääk 0,2 % võrra suurem
8. Teadaandes esitatud 2008.–2009. majandusaasta 
puudujääk on esmapilgul usutav tõ end Ühendkuningriigis ülemäärase 
eelarvepuudujäägi esinemise kohta asutamisle pingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti 
tähenduses, hiljutist teadaannet poliitika kohta aga tuleb pidada täiendavaks tõendiks. 
Seetõttu võttis komisjon 11. juunil 2008 vast u asutamislepingu artikli 104 lõikele 3 
vastava ettekande, milles hinnati as utamislepingu eelarvepuudujäägi ja võla 
kriteeriumide täitmist. 
10. Ettekandes leiti, et kuig i eelarvepuudujääk ületas as utamislepingu kontrollväärtust 
(3 % SKPst), oli 2008.–2009. majandusaas taks kavandatud puudujääk 2008. aasta 
märtsis teatatu kohaselt kontrollväärtuse lähedane. Kontrollväärtust 3 % SKPst 
                                                 
5 Ühendkuningriigi poolt 2008. aasta märtsis esitatud andmed osutavad üldisele valitsemissektori 
puudujäägile 2,8 % SKPst 2007.–2008. majand usaastal. Ühendkuningriigi esitatud andmeid 
valitsemissektori võetud netolaenude kohta on komisjoni talitused siiski suurendanud 1,0 miljardi 
naelsterlingi võrra, et säilitada universaalse  mobiilsidesüsteemi (UMTS) valdkonnas 
tegutsemislitsentside väljastamiselt saadud tulu kirjendamise järjepidevus. See tõstab puudujäägi 2007.–
2008. majandusaastal 2,9 %ni SKPst. 
6 Avaliku sektori rahakasutuse esialgsed andmed 2008. aasta mai kohta, mis avaldati 19. juunil 2008 ja 
rahvamajanduse arvepidamise andmed, mis avaldati 27. juunil 2008, osutavad üldisele valitsemissektori 
puudujäägile 2,8 % SKPst ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse alusel, mis on 0,1 protsendipunkti 
vähem kui 2008. aasta eelarves ja kevadprognoosis kavandatud. Eeldatust pisut paremate tulemuste põhjuseks oli peamiselt varem avaldatud keskvalitsuse jooksvate kulutuste arvnäitajate väiksemaks 
parandamine, mis tingimusel, et muud näitajad jäävad samaks, tähendab ka, et 2007.–2008. 
majandusaastal on struktuurne puudujääk 0,1 % võ rra madalam. Eeldusel et poliitikat ei muudeta, 
oletatakse 2008. aasta kevadprognoosis, et valitsus peab kinni 2008. aasta eelarve raames välja 
kuulutatud mittetsüklilistest esmastest eelarvekava dest, mis olid peaaegu samasugused nagu 2007. aasta 
kõikehõlmavas kuluaruandes. Ministeeriumide 2007.–2008. majandusaasta väiksemaid kulutusi ei kanta edasi 2008.–2009. ja 2009.–2010. majandusaasta ettenähtud kuludesse, kuna ministeeriumide kulude 
ülemmäärad nendeks aastateks sätestati 2007. aasta kõikehõlmavas kuluaruandes. Aasta lõpu paindliku 
skeemi alusel on ministeeriumidel lubatud kanda ühest aastast teise ministeeriumidele määratud eraldiste alakasutatud vahendid. 
7 Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 3605/93 peav ad liikmesriigid esitama komisjonile kaks korda 
aastas aruande oma valitsemissektori eelarve kavandatud ja tegeliku puudujäägi ning võlataseme kohta. 
Viimased andmed Ühendkuningriigi kohta on kättesaadavad veebisaidil: 
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_p ageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal . 
8 Ühendkuningriigi valitsuse 13. mai 2008. aasta teatises tulumaksu kohta väideti, et tulumaksu 
vähendamise kulud küündivad 2,7 miljardi naelsterlingini 2008.–2009. majandusaastal, mis komisjoni 
hinnangul moodustab 0,2 % SKPst. 
 
ET 5   ET ületav eelarvepuudujääk ei olnud er andlik. Eelarvepuudujääk ei olnud 
Ühendkuningriigi ametiasutuste kontrolli alt väljas oleva ebatavalise sündmuse 
tulemus ega olnud põhjustatud tõsisest maja nduslangusest. Komisjoni talituste 2008. 
aasta kevadprognoosi hinnangu kohaselt on Ühendkuningriigi majanduskasv 2008. ja 
2009. aastal aeglane ja aasta kasvumäär j ääb kasvupotentsiaalile alla. SKP kasv 
kvartalis peaks aga jääma positiivseks ja SKP aasta kasv peaks küündima 2008. aastal 1,7 %ni ning 2009. aastal 1,6 %ni. Komisjoni talitused eeldavad, et 
eelarvepuudujääk 2009.–2010. majandusaastal on jätkuvalt üle 3 %, kuna nõrgast 
majandusest tingitult on ka tulude kasv aeglasem. 13. mai 2008. aasta teadaandes ei võta valitsus endale kohustust ma ksta 2009.–2010. majandusaastal jätkuvalt 
samasugust hüvitist, mida pakuti 2008.–2009. majandusaastal
9. Sellest hoolimata 
kujutab see endast märkimisväär set ohtu, et eelarvepuudujääk 2009.–2010. 
majandusaastal võrreldes 2008. aasta märtsi eelarvekavaga liigselt paisub, samasugust mõju avaldaks see ka keva dprognoosile, tingimusel et muud näitajad 
jäävad samaks. 
11. Valitsemissektori võla suhe jääb alla kontrollväärtuse 60 % (märtsi ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse andmete kohaselt oli 2007.–2008. majandusaastal see 
suhe 43 % SKPst
10), kuid 2009.–2010. majandusaastaks on ennustatud 
tõusutendentsi. Asutamislepi ngu võlakriteerium on täidetud. 
12. Kooskõlas asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu paktiga analüüsis komisjon oma 
ettekandes ka muid asjakohaseid tegureid. Stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt võib kõnealuseid tegureid arvestada menetluses, mille abil võetakse vastu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta, ainult juhul, kui on täielikult 
täidetud topelttingimus: eelarvepuudujääk  on kontrollväärtuse lähedane ja 
kontrollväärtuse ületamine on ajutine. K äesoleval juhul pole see topelttingimus 
täidetud. 
13. 25. juunil 2008 avaldas majandus- ja raha nduskomitee kooskõlas artikli 104 lõikega 
4 oma arvamuse; see arvamus langeb kokku komisjoni ettekandes esitatud hinnanguga ja kinnitab, et kont rollväärtuse ületamist ei saa lugeda erandlikuks ja 
ajutiseks. 
JÄRELDUS 14. Ühendkuningriigi eelarveseisund i jälgimise ja eriti artik li 104 lõikes 2 sätestatud 
kriteeriumidele vastavuse kontrollimise tulemusel on komisjon koostanud ettekande vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõ ikele 3. Arvestades oma ettekannet ning 
majandus- ja rahanduskomitee arvamust, on komisjon arvamusel, et Ühendkuningriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk. 
                                                
 
9 Järgnevad poliitika teadaanded peaks esitatama 2008. aasta sügise eelarve ettevalmistusaruandes.  
10 Kasutatud on kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste (FISIM) suhtes kohandatud SKPd.