[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 16.2.2005

SEK(2005) 233 lõplik

Soovitus

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Sloveenia ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2007

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1] on sätestatud, et liikmesriigid, kes ei ole võtnud kasutusele ühisraha, peavad esitama nõukogule ja komisjonile lähenemisprogrammid. Vastavalt selle määruse artiklile 9 peab nõukogu kontrollima iga lähenemisprogrammi komisjoni ja asutamislepingu artikli 114 alusel moodustatud komitee (majandus- ja rahanduskomitee) koostatud hinnangute alusel. Olles programmi kontrollinud, peab nõukogu esitama arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Selle määruse kohaselt peavad liikmesriigid esitama igal aastal ajakohastatud lähenemisprogrammi, mida võib nõukogu samuti kontrollida sama menetluse kohaselt.

Kümme riiki, kes ühinesid ELiga 1. mail 2004, ei osale ühisrahas. Nad kohustusid esitama lähenemisprogrammid 15. maiks 2004 ja esimese ajakohastatud programmi 2004. aasta lõpuks.

Sloveenia esitas esimese lähenemisprogrammi aastateks 2004–2007 14. mail 2004 ja nõukogu andis sellele hinnangu 5. juulil 2004. Sloveenia esitas ajakohastatud lähenemisprogrammi 10. jaanuaril 2005. Komisjoni talitused andsid ajakohastatud programmile tehnilise hinnangu, arvestades komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognooside tulemusi ning võttes arvesse tegevusjuhendit,[2] potentsiaalse tootmismahu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat, 2003.–2005. aasta majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi ning põhimõtteid, mis on sätestatud komisjoni 27. novembri 2002. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile eelarvepoliitika kooskõlastamise tõhustamise kohta[3]. Hinnangu alusel võib tõdeda järgmist:

- Sloveenia esitas 10. jaanuaril 2005 esimese ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2004–2007. Taotleti ajapikendust kuue nädala võrra, sest valitsus vahetus pärast 2004. aasta oktoobris toimunud parlamendivalimisi. Programm vastab osaliselt andmenõuetele, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Eelkõige ei vasta valitsuse kontod veel täielikult ESA 95 standarditele, sest „muude“ tulude ja kulude osakaal protsendina SKTst on suur. Seepärast palutakse Sloveenial viia andmed nõuetega vastavusse.

- Ajakohastatud lähenemisprogrammi aluseks olevat makromajanduslikku stsenaariumi on tehtud 2004. aasta lähenemisprogrammiga võrreldes paremaks, võttes arvesse soodsaid siseriiklikke ja rahvusvahelisi arenguid. Uut stsenaariumi, mis on enam-vähem vastavuses komisjoni talituste 2004. aasta sügisprognoosidega kuni 2006. aastani, võib pidada usutavaks. SKT reaalkasv, mis on veidi alla 4% kogu programmiperioodi jooksul, lubab eeldada, et majandus jääb paindlikuks. Prognoositud kasvumäärad on lähedased potentsiaalsele kasvule, mis komisjoni talitused on programmi alusel ühiselt kokkulepitud metoodikat kasutades välja arvutanud. Inflatsiooniks prognoositakse alla 3% (mõõdetud tarbijahinnaindeksis), mis näitab suhteliselt soodsaid lootusi edasiste hinnaarengute osas. Komisjoni talitused suhtuvad struktuursetest ebakohtadest tingitud deflatsiooniprotsessi ettevaatlikumalt, seda eelkõige suletud sektoris, mille inflatsioon on ELi keskmisest oluliselt kõrgem.

- Deflatsiooniprotsess peatus 2004. aasta mais, kui THHI-inflatsiooni aastane kasvumäär hüppas tagasi peaaegu 4%ni, olles langenud jaanuarist märtsini 3,5%ni. Vastavalt ametiasutustele kasvas inflatsioon peamiselt kõrgemate naftahindade ja tubakaaktsiisi tõttu. Aastainflatsioon naases 3,4%ni oktoobris ja novembris tõusis taas 3,8%ni kõrgemate toidu- ja küttehindade tõttu. Madalama inflatsiooni taustal langesid lühiajalised intressimäärad 6%lt 4%ni ning pikaajalised intressimäärad langesid üle 5%lt alla 4%ni. Sloveenia ühines 28. juunil 2004 vahetuskursimehhanismiga ERM II ja kohaldab harilikke kõikumispiire ±15% keskkursist 239,64 Sloveenia tolarit euro kohta. See lõpetas pikaajalise pideva odavnemise euro suhtes (kiirusel ligikaudu 3–5% aastas) ning pärast seda on tolar olnud väga stabiilne. Uus valitsus, mis astus ametisse 3. detsembril 2004, on kinnitanud, et tema peamisi eesmärke on minna üle eurole 2007. aasta alguses.

- Ajakohastatud programmi eesmärk on saavutada selline eelarveolukord, mis oleks tasakaalu lähedal või väikese ülejäägiga, kuid mitte programmiperioodi jooksul. Järgmise nelja aasta jooksul väheneb puudujääk poole võrra, seda just selle perioodi lõpupoole. 2005. aastaks ei ole vähendamist ette nähtud – valitsemissektori puudujääk jääb seega samale tasemel kui 2004. aastal (2,1% SKTst) – kuid 2006. aastal peaks puudujääk vähenema 1,8%ni SKTst ning seejärel 1,1%ni 2007. aastal. Eelmise programmiga võrreldes on puudujäägisihid igal aastal 0,25% võrra (SKTst) suuremad, kajastades asjaolu, et hiljuti liigitati kaks eelarvevälist fondi ümber valitsemissektorisse. Eeldatakse, et 2007. aastaks on esmane tasakaal positiivne. Fiskaalne stabiliseerimine kavatsetakse saavutada peamiselt kulusuhte vähendamisega 2006. aastani. Märkimisväärne osa 2007. aastaks ette nähtud puudujäägi vähendamisest on siiski seotud ainult tulusuhte olulise suurenemisega, põhinedes eeldusel, et Sloveenia on ELi eelarvest netosaaja 0,8% ulatuses SKTst, kusjuures aastatel 2005–2006 on see eelduste kohaselt 0,4% SKTst. Üldiselt tundub, et stabiliseerimiskava ei ole eelarvesihtide seadmisel eriti ambitsioonikas, sest praeguses ajakohastatud programmis kinnitatakse enam-vähem eelmises programmis kavandatud kohandamist veidi soodsama makromajandusliku stsenaariumi taustal.

- Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat enam-vähem tasakaalustatud. Ühest küljest toetab usutav makromajanduslik stsenaarium puudujäägisihte. Pealegi võib valitsus keelduda täiendavate kulutuste tegemisest, et kindlustada puudujäägisihi saavutamine ebasoodsate tingimuste korral, nagu seda tehti 2004. aastal. Lisaks selle võib olla üle hinnatud käibemaksutulu aastane vähenemine 0,3% võrra SKTst, sest maksutuluprognoosid paistavad olevat igaks juhuks ettevaatlikud. Teisest küljest tekitavad muret mõned riigi rahanduse keskpika perioodi fiskaalprognooside aluseks olevad prognoosid. Eelkõige on 2007. aasta tulemus osaliselt seotud ELi uue finantsperspektiiviga aastateks 2007–2013, eeldades olulist tõusu eelarveliste vahendite netosissevoolu osas ELi eelarvest, mis kasvaks 0,8%ni SKTst, olles eelnenud aastal 0,4%. Lisaks sellele on olemas ülekulude oht, eelkõige seoses pensionikuludega, kui 2006. aastaks kavandatud praeguse pensionide indekseerimisvalemi muutmise tulemuseks on vähem ranged parameetrid.

- Programmi eelarvealased põhimõtted ei pruugi tagada selle riskianalüüsi alusel piisavat varu tavaliste tsükliliste kõikumiste korral kogu programmiperioodi jooksul, et ei ületataks 3% puudujäägiläve. Lisaks ei ole need piisavad selleks, et saavutada stabiilsuse ja kasvu pakti keskpika perioodi eesmärk, milleks on tasakaalulähedane eelarveseisund programmiperioodi jooksul.

- Valitsuse koguvõlg on suhteliselt väike ja jääb selleks kogu programmiperioodi jooksul. Prognoositakse, et 2004. aastal on võlg tõusnud 30,2%ni SKTst. Valitsus ennustab peamiselt varude muutuste kohandamise põhjal võla suhte täiendavat tõusu järgmisel kahel aastal, mis tipneb 30,9%ga 2006. aastal. Prognooside kohaselt langeb võlg 2007. aastaks alla 30% SKTst, jõudes 29,7%ni seoses eeldatava varude muutuste kohandamisega. Ametiasutused arvavad, et ei ole otseseid ohte võla jätkusuutlikkusele, mis oleksid seotud tingimuslike kohustustega. Lisaks sellele peetakse võlaportfelli tähtaegu ja vääringustruktuuri kohaseks, sest pikaajalised tagasimaksed jaotuvad ühtlaselt, kusjuures tolaris väljendatud võlgade osatähtsus kasvab ning välisvõlad on valdavalt väljendatud euros.

- Programmis muudetakse valitsuse struktuurireformi kava, milles keskendutakse majanduse konkurentsivõime tugevdamisele, soodustades ettevõtlust ja suurendades eelarves kulusid teadus- ja arendustööle. Praegu on see 1,5% SKTst, mis on kümne uue liikmesriigi hulgas suurim, ning riigipoolne rahastamine läheneb ELi keskmisele, kusjuures teadus- ja arendustöö meetmete konkreetseks sihiks on rakendusuuringute projektid ja oskusteabe siire erasektorisse. Selles on ka meetmeid majanduskasvu säilitamiseks, näiteks arendades haridust ja koolitust ning edendades töökohtade loomisele suunatud investeeringuid ja kõrvaldades struktuurse jäikuse tööturul. Lisaks sellele on välja töötatud mitmed meetmed selleks, et piirata kohustuslike kulude suurt osatähtsust, mis on fiskaalse paindlikkuse suurendamise võtmeks. Ajakohastatud programmis on ametiasutused püüdnud kvantifitseerida kavandatud reformide mõju peamiste fiskaalkoondnäitajate prognoosidele. Valitsemissektori kulude vähendamise ja restruktureerimise üldine mõju on prognooside kohaselt kokkuhoid, mis suureneb 2007. aastaks 0,4%lt SKTst 1,3%ni SKTst.

- Sloveenias tundub olevat teatav risk seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega, mille tähtis osa on vananeva elanikkonna eelarvekulude prognoos. Jätkuval pensionireformil on olnud positiivne mõju eelarvele, kuid pensionikulude prognoositav kasv pärast 2020. aastat on väga suur. Lisaks sellele oleks vaja olulist reformi tervishoiusüsteemis, vaatamata mõnele tervishoiusüsteemi ratsionaliseerimismeetmele 2004. aastal, sest see aitaks kaasa riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamisele.

***

Eespool esitatud hinnangu alusel oleks Sloveenial kohane

(i) kasutada kõiki võimalusi valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamise kiirendamiseks ja

(ii) võtta ette pensioni- ja tervishoiusüsteemide täiendavad reformid, et parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust.

Käesoleva hinnangu põhjal on komisjon võtnud vastu lisatud soovituse, et nõukogu võtaks vastu arvamuse Sloveenia ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, ja edastab selle nõukogule.

Soovitus

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Sloveenia ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2007

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[4] eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

1. [8. märtsil 2005] kontrollis nõukogu Sloveenia ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2007. Programm vastab osaliselt andmenõuetele, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Eelkõige ei vasta valitsuse kontod veel täielikult ESA 95 standarditele, sest „muude“ tulude ja kulude osakaal protsendina SKTst on suur. Seepärast palutakse Sloveenial viia andmed nõuetega vastavusse.

2. Praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab programmi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium usutavaid kasvuprognoose. Selles nähakse ette, et SKT reaalkasv, mis on 2004. aastal hinnanguliselt 4%, jätkuks umbes samal tasemel kogu programmiperioodi jooksul. Kuid inflatsiooniprognoos tundub olevat liiga madal.

3. Programmi aluseks oleva eelarvestrateegia eesmärk on saavutada usaldusväärne riigi rahandus, mis on määratletud tasakaalulähedase eelarveseisundina, kuid mitte programmiperioodi jooksul. Programmis nähakse ette valitsemissektori eelarvepuudujäägi järkjärguline vähendamine programmiperioodi jooksul, mis on kooskõlas pidava kuluosa vähendamisega protsendina SKTst. Pärast seda, kui tuluosa on püsivalt vähenenud kuni 2006. aastani, suureneb see taas programmiperioodi lõpus, arvestades ELi liikmelisusest tulenevat positiivset netomõju eelarvele. Vastavalt kohandamiskavale väheneb eelarvepuudujääk järgmise nelja aasta jooksul poole võrra, olles 2007. aastal veidi üle 1%. Eelmise programmiga võrreldes kinnitab ajakohastatud programm üldiselt kavandatud riigi rahanduse kohandamist veidi soodsama makromajandusliku stsenaariumi taustal.

4. Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat enam-vähem tasakaalustatud. Ühest küljest toetab usutav makromajanduslik stsenaarium puudujäägisihte. Pealegi võib valitsus keelduda täiendavate kulutuste tegemisest, et kindlustada puudujäägisihi saavutamine ebasoodsate tingimuste korral, nagu seda tehti 2004. aastal. Lisaks selle võib olla üle hinnatud käibemaksutulu aastane vähenemine 0,3% võrra SKTst, millega on arvestatud aastate 2005–2007 eelarves, tõlgendades maksutuluprognoosi liiga ettevaatlikult. Teisest küljest on 2007. aasta tulemus osaliselt seotud ELi uue finantsperspektiiviga aastateks 2007–2013, eeldades olulist tõusu eelarveliste vahendite netosissevoolu osas ELi eelarvest. Lisaks sellele on olemas ülekulude oht, eelkõige seoses pensionikuludega, kui 2006. aastaks kavandatud praeguse pensionide indekseerimisvalemi muutmise tulemuseks on vähem ranged parameetrid.

5. Programmi eelarvealased põhimõtted ei pruugi tagada selle riskianalüüsi alusel piisavat varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral kogu programmiperioodi jooksul, et ei ületataks 3% puudujäägiläve. Need ei ole ka piisavad selleks, et saavutada stabiilsuse ja kasvu pakti keskpika perioodi tasakaalulähedase eelarveseisundi eesmärk 2007. aastaks.

6. Valitsuse koguvõlg on suhteliselt väike: võla suhe on 2004. aastal jõudnud eeldatavasti 30,2%ni SKTsse, mis on oluliselt väiksem asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtusest, ning see jõuab 2007. aastaks 29,7%ni.

7. Sloveenias tundub olevat teatav risk seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega, mille tähtis osa on vananeva elanikkonna eelarvekulude prognoos. Jätkuval pensionireformil on olnud positiivne mõju eelarvele, kuid pensionikulude prognoositav kasv pärast 2020. aastat on väga suur. Lisaks sellele oleks vaja olulist reformi tervishoiusüsteemis, vaatamata mõnele tervishoiusüsteemi ratsionaliseerimismeetmele 2004. aastal, sest see aitaks kaasa riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamisele.

* * *

Eespool esitatud hinnangust lähtudes soovitab nõukogu Sloveenial:

(i) kasutada kõiki võimalusi valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamise kiirendamiseks;

(ii) võtta ette pensioni- ja tervishoiusüsteemide täiendavad reformid, et parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust.

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Reaalne SKT (muutus, %) | LP jaanuar 2005 | 4,0 | 3,8 | 3,9 | 4,0 |

KOM oktoober 2004 | 4,0 | 3,6 | 3,8 | puudub |

LP mai 2004 | 3,6 | 3,7 | 3,8 | 3,9 |

THHI inflatsioon (%) | LP jaanuar 20051 | 3,6 | 3,0 | 2,7 | 2,6 |

KOM oktoober 2004 | 3,9 | 3,4 | 3,0 | puudub |

LP mai 20041 | 3,3 | 3,0 | 2,7 | 2,6 |

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | LP jaanuar 2005 | -2,1 | -2,1 | -1,8 | -1,1 |

KOM oktoober 2004 | -2,3 | -2,2 | -1,9 | puudub |

LP mai 2004 | -1,9 | -1,8 | -1,5 | -0,9 |

Esmane tasakaal (% SKTst) | LP jaanuar 2005 | -0,3 | -0,4 | -0,2 | 0,4 |

KOM oktoober 2004 | -0,3 | -0,2 | -0,1 | puudub |

LP mai 2004 | -0,3 | -0,4 | -0,2 | 0,4 |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTsse) | LP jaanuar 2005 | 30,2 | 30,7 | 30,9 | 29,7 |

KOM oktoober 2004 | 30,9 | 30,8 | 30,6 | puudub |

LP mai 2004 | 29,1 | 29,5 | 29,4 | 28,4 |

Märkus: 1 Lähenemisprogrammi tarbijahinnaindeksi inflatsioon. Allikad: lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM). |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997. Kõik dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10.7.2001 jõustatud majandus- ja rahanduskomitee läbivaadatud arvamus stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.

[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[4] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.