ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 9.10.2008 
SEK(2008)2572 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Mõjuhinnang dokumendile: 
Ettepaneku eelnõu: 
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU DIREKTIIV, 
 
millega muudetakse direktiivi 2000/46/EÜ elek tronrahaasutuste asutamise ja tegevuse 
kohta ning usaldatavusnormatiivide tä itmise üle peetava järelevalve kohta 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE  
 
{KOM(2008)627 lõplik} 
{SEK(2008)2573} 
ET 2   ET 1. SISSEJUHATUS  
Direktiiv 2000/46/EÜ (elektronrahaasutus te asutamise ja tegevuse kohta ning 
usaldatavusnormatiivide täitmise üle peetava järelevalve kohta, edaspidi „elektronraha 
direktiiv”)1 võeti vastu seoses uute ettemaksuga elektrooniliste maksetoodete 
väljatöötamisega ja selle eesmärk oli luua selge õiguslik raamistik, et tugevdada ühtset turgu ja edendada konkurentsi ning samas tagada usaldatavusnormatiivide täitmise üle peetava järelevalve asjakohane tase.  
Elektronraha direktiivis on määratletud elektr onraha järgmiselt: välj aandja vastu esitatud 
nõude vormis rahaline väärtus i) mida hoitakse elektronseadmel; ii) mis antakse välja sellise 
vahendite summa vastu, mille väärtus ei ole väik sem kui välja antud rahaline väärtus; iii) 
mida tunnustavad maksevahendina lisaks  väljaandjale ka teised ettevõtjad. 
Elektronraha direktiivi eesmärk on avada turg elektronraha väljaandmisele, luues 
elektronrahaasutused, mille suht es kohaldatakse krediidiasutus te suhtes kohaldatavast korrast 
leebemat järelevalvekorda.  
2. M
ENETLUSKÜSIMUSED JA KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA  
Vastavalt elektronraha direktiiv i läbivaatamisklauslile (arti kkel 11) alustas komisjon 2005. 
aasta jaanuaris direktiivi koha ldamise hindamist. Hindamisuur ingu alusel võttis komisjon 
2006. aasta juulis vastu talitust e töödokumendi elektronraha dire ktiivi läbivaatamise kohta. 
Aruande kohaselt tuleb läbi vaadata kehtiv dire ktiiv, mille mõned sätted näivad takistavat 
elektronrahaturu arengut. Samuti soovitati ar uandes oodata enne täiendavate meetmete 
võtmist makseteenuste direkt iivi vastuvõtmist, et võimaldada lõpule viia makseteenuste 
direktiivi käsitlevad keerulised läbirääkimised.  
Käesoleva mõjuhinnangu koostamisel peeti mi tmeid konsultatsioone. Sealhulgas korraldati 
korrapäraseid arutelusid liikmesriikide , Euroopa Keskpanga, finantsasutuste, 
tarbijaorganisatsioonide ja mobiilsideoperaatoritega, eelkõige olemasolevate jaemaksetealase nõuandekomiteede PSGEG
2 ja PSMG3 kaudu 2007. ja 2008. aastal. Lisaks korraldati 25. 
jaanuaril 2008 erikohtumine elektronrahasektor i esindajatega ja 30. aprillil 2008 kahepoolne 
erikohtumine Euroopa Keskpanga esindajate ga. 2008. aasta veebruaris loodi mõjuhinnangu 
arutamiseks talitustevaheline töörühm, milles osalevad peasekretariaat, konkurentsi peadirektoraat, infoühiskonna ja meedia pead irektoraat ning majandus- ja rahandusküsimuste 
peadirektoraat.  
                                                
 
1 EÜT L 275, 27.10.2000, lk 39. 
2 Maksesüsteemidega tegelev valitsuste ekspertrühm (PSGEG) on nõuandev organ, kuhu kuuluvad 
Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikide valitsuste  eksperdid, kes on asjatundlikud maksete 
valdkonnas, tavaliselt liikmesriikide rahandusministe eriumitest ja riikide keskpankadest, samuti 
vaatlejana Euroopa Keskpanga liikmete esindaja, ja mille eesmärk on anda komisjonile nõu ja juhiseid. 
3 Maksesüsteemide tururühm (PSMG) on nõuandev organ, kuhu kuuluvad maksete valdkonnas 
kompetentsed turu asjatundjad, tavaliselt pankadest , äriühingutest, jaemüügiettevõtetest ja huvitatud 
sidusrühmi (nt VKE-d ja tarbijad) esindavatest ühingutest, ja mille eesmärk on anda komisjonile nõu ja 
juhiseid. 
ET 3   ET 3. PROBLEEMI KIRJELDUS  
Hindamise ja konsulteerimise käigus määratle tud probleemid võib jaga da kahte põhirühma. 
Esimene põhiprobleem on seotud elektroonilise raha ebaselge määratlusega ja direktiivi 
ebaselge reguleerimisalaga , mis suurendab õiguslikku ebakindl ust ja takistab turu arengut. 
Teine on seotud mittesobiva õigusliku raamistikuga . See hõlmab järelevalvekorda, 
erandeid, passi väljastamise korda, samu ti rahapesuvastaste eeskirjade kohaldamist 
elektronrahateenuste suhtes. Sell ine üldine õiguslik ebajärjeki ndlus suureneb veelgi pärast 
makseteenuste direktiivi sätete rakenda mist (2009. aasta novembriks), kuna mõned 
makseasutuste suhtes kohaldatava järeleva lvekorra nõuded ei ole kooskõlas praegu 
elektronrahaasutuste suht es kohaldatavate nõuetega. 
Kõnealused probleemid on takistanud Euroopa elektronrahaturu arengut  nii väljaantud 
elektronraha mahu kui ka turuosaliste hulga os as, pidades silmas, et 2007. aasta augustis oli 
väljaantud elektronraha maht 1 miljard eurot võ rreldes 637 miljardi euro väärtuses ringluses 
oleva sularahaga. 
3.1. Õiguskindluse puudumine ja direktiivi rakendusala takistavad turu arengut 
Läbivaatamise käigus väljendasid sidusrühmad mu ret asjaolu üle, et ol emasolev direktiiv ei 
võimalda elektronraha ebamäärase määratluse ja  direktiivi ebaselge reguleerimisala tõttu 
õiguskindlust. 
3.1.1.  Elektronraha määratlus on ebaselge 
Elektronraha määratluse kohaselt tuleb elektr onraha „hoida elektronseadmel”. Seepärast on 
kõnealune määratlus piiratud ühte laadi elektron rahaga (peamiselt kaardipõhine elektronraha) 
ja see ei hõlma mitmeid turul saadaoleva id ettemaksuga tooteid (nt „serveripõhine” 
elektronraha). Olemasolev määratlus tõstatab küsimusi ka juhul, kui salvestatud väärtus on 
väiksem väljaandjale tegelikult makstud summast, mistõttu sellised tooted ei vasta põhimõtteliselt elektronraha määratlusele.  
3.1.2.  Elektronraha direktiivi rakendus ala takistab uute turuletul ijate sisenemist turule  
Direktiivi kohaldamisel mobiilsideoperaator ite ja elektrooniliste maksekviitungite 
väljaandjate suhtes, on oluline mõju turuosal iste hulgale ja ringlus es oleva elektronraha 
mahule, kuna kõnealustel ettevõtjatel võima ldatakse välja töötada uusi teenuseid. 
Konsulteeritud sidusrühmade kohaselt takistab praegune ebaselgus kõnealuse kahe turu 
arengut.  
3.1.3.  Elektronrahaasutuste tegevusala on liiga kitsalt määratletud 
Elektronrahaasutuste te gevus on piiratud vastavalt elektronra ha direktiivi artikli 1 lõikele 4 
elektronraha väljaandmise ja sellega tihedalt seotud teenustega. Kõnealune säte erineb 
makseteenuste direktiivis sätestatud mitte-ainuõiguslikkuse põhimõttest, mille kohaselt makseasutus võib pakkuda makseteenusega mitt eseotud teenuseid (n t jaekaubandus- või 
sideteenused). Elektronraha direktiivi kohaselt peavad „hübriidasutused”, nagu 
sideoperaatorid ja jaemüügiette võtted, jagama oma tegevuse kahe eri juriidilise isiku vahel, 
mis võib olla kulukas ja ebatõhus. 
ET 4   ET 3.1.4.  Tagastatavus 
Elektronraha direktiivi artiklis 3 on sätestatud, et elektronraha omanik võib selle kehtivusajal 
paluda väljaandjal see vastav alt nimiväärtusele müntide ja pangatähtedena tagastada või 
pangaarvele üle kanda ainult se lliste kulude eest, mis on nende  tehingute puhul hädavajalikud. 
Tagastatavuse säte lisati elektronr aha direktiivi tarbijakaitse kaal utlustel, tagamaks, et tarbijad 
saaksid oma raha tagasi igal ajal. Seoses ta gastatavuse nõudega võivad tekkida probleemid 
mobiilsideoperaatoritel ja elektroon iliste maksekviitung ite väljaandjatel. 
Mobiilsideoperaatoritel ei ole võimalik jaotada klientide ettemakstud summasid 
mobiilsideteenuste ja elektronraha vahel.  
3.2. Ebajärjekindel õiguslik raamistik 
Kuigi üldiselt on teada, et elektronraha di rektiiviga on mittepankadele antud võimalus 
siseneda elektronrahaturule, osutas läbivaat amisaruanne, et karmid  kapitalinõuded ning 
elektronraha direktiiviga ke htestatud teatavad piiran gud ja nõuded on takistanud 
elektronrahaturu arengut. Praegu riiklikesse  õigusaktidesse ülevõetava makseteenuste 
direktiivi vastuvõtmise tagajärjel suureneb õigu sliku raamistiku keerukus ja ebajärjekindlus, 
mistõttu kaovad võrdsed võimalused makseasutus te ja elektronrahaasutuste tegutsemiseks. 
3.2.1.  Järelevalvekord 
Usaldatavusnõuete eesmärk on taga da elektronrahaasutuste kinde l ja usaldusväärne tegevus. 
Läbivaatamise käigus selgus, et teatavad nõude d ei ole proportsionaalse d elektronrahaasutuste 
riskidega. See on veelgi ilmsem, kui pidada silmas järelevalvekorra kumulatiivset mõju. 
Järelevalvekorraga seotud probleemid on järgmised. 
• Paljude sidusrühmade arvates on kehtiv algkapitali nõue 1 miljon eurot  liiga suur ja 
ebaproportsionaalne võrreldes teenusega seotud  riskiga. Kõnealune suur algkapitali nõue 
on väiksemate ettevõtete jaoks peamine takistus elektronrahaasutuse tegevusloa taotlemisel. 
• Kuigi omavahendite nõude (2 %)  täitmine ei ole tegevusloa saanud 
elektronrahaasutustele valmistanud raskusi, on selle koosmõju muude elektronraha 
direktiivi aspektidega (nt algkapital, inve steerimispiirangud, tegevuspiirangud) viinud 
arusaamisele, et järele valvekord on liiga karm. 
• Investeerimispiirangud , mille kohaselt elektronrahaasutuste investeeringud peavad 
vastama vähemalt kasutuses olev a elektronrahaga seotud rahalist ele kohustustele. Panga- ja 
krediitkaardinõuded ei kuulu nõuetekohaste inve steeringute hulka. Tõ endid osutavad, et 
praeguste investeerimispiirangutega kaasnevad kasvufaasis olevatele ettevõtetele rangemad 
nõuded võrreldes kapitalinõuete direktiiviga reguleeritavate krediidiasutustega.  
3.2.2.  Mõnede sätete ebajärjekindel rakendamine 
3.2.2.1.  Erandite ebajärjekindel kohaldamine 
Elektronraha direktiivi kohaselt võivad liikmesriig id väikeste elektronrahaasutuste puhul teha 
erandeid mõnedest või kõigist tegevusloa andm iseks kehtestatud nõuetest, et lihtsustada uute 
turuosaliste turulesisenemist ja innovatsiooni, jättes täie ra ngusega kohaldamata kõnealuste 
asutuste suhtes tegevusloa andmise raamistikku.  Seda võimalust on l iikmesriigid kasutanud 
ET 5   ET ebajärjekindlalt ja neli liikmesriiki ei ole üldse kohaldanud erandeid. Praegune olukord võib 
põhjustada riigisisesei d konkurentsimoonutusi.  
3.2.2.2.  Passide väljaandmine 
Passide väljaandmise kord võimaldab elektronrah aasutustel täiendavate piiranguteta tegeleda 
piiriüleselt sama tegevusega, millega asutus tegeleb elektronrahaasutuse tegevusloa alusel päritoluliikmesriigis. Elektronraha direktiivi artiklis 2 on osutatud ka pitalinõuete direktiivi 
teatavatele artiklitele, millega nähakse ette teises liikmesriigis asutatavatele filiaalidele 
tegevusloa andmine ja sätestatakse lubatud te gevused. Mõned sidusrühmad on seisukohal, et 
mõnedes liikmesriikides kehtes tatud täiendavad nõuded suurenda vad keerukust ja takistavad 
elektronrahaasutustel asutada filiaale teistes liikmesriikides.  
3.2.2.3.  Rahapesuvastased eeskirjad 
Elektronraha direktiiv ei hõlma rahapesuvast aseid erisätteid. Raha pesuvastaseid eeskirju 
käsitleva direktiiviga 2005/60/EÜ  on kehtestatud kliendi suht es kohaldatav lihtsustatud 
nõuetekohane hoolsuse kord, mida kohaldatakse elektronraha suhtes. Kliendi seisukohalt on 
sellised „tunne oma klienti”  nõuded tülikad ja ebapraktilis ed. Ettevõtja seisukohalt võivad 
kõnealused nõuded ja nendega seotud kulud muuta sellist laadi teenuste pakkumise 
mittetasuvaks. 
4. E
ESMÄRGID  
Elektronraha direktiivi läbivaatamise üldeesmärk  on soodustada ühtse elektronrahateenuste 
turu teket Euroopas ning aidata kaasa uute, inn ovatiivsete ja turvalis te elektronrahateenuste 
väljatöötamisele ja rakendamisele. Samuti on eesmä rk tagada uutele turuosaliste juurdepääs 
turule, edendada tõelist ja tõhusat konkurentsi kõigi turuosalis te vahel ning seeläbi tuua olulist 
kasu kogu Euroopa majandusele.  
Üldeesmärgi saavutamiseks on seatud kaks rakenduslikku eesmärki : täpsustada 
elektronrahateenuste ja elektronrahaasutuste määratlus ja reguleerimisala ning tagada 
kooskõla makseteenuste direktiiviga, luues seeläbi võrdsed võimalused kõigile turuosalistele. 
Selle kaudu saavutatakse keskpikas perspekt iivis konkreetsed eesmärgid – suurendada kõigi 
teenuste pakkujate õiguskindlus t, luua ühtne õiguslik raam istik ning soodustada uute ja 
innovatiivsete teenuste arengut.  
5. POLIITIKAVALIKUD JA -INSTRUMENDID  
Elektronrahateenustega seotud probleemid e lahendamiseks ja seatud eesmärkide 
saavutamiseks on kaalutud paljusid lahendus i. Kaks põhiprobleemi (nagu on osutatud 3. 
peatükis) on seotud jä rgmiste küsimustega: 
1. elektronraha määratlus ja elektronraha direktiivi reguleerimisala (esimene 
põhiprobleem); 
2. õigusliku raamistiku puudulikkus (järeleval vekord, erandid ja rahapesuvastased 
eeskirjad). 
ET 6   ET Kaaludes eri poliitikavalikuid ja nende sobi vust poliitika eesmärkide saavutamiseks, on 
poliitikavalikud vastavalt võima likele algatustele rühmitatud eri pakettidesse. Hinnati 
järgmiseid pakette.  
• Pakett 1: Jätta elektronraha direkt iiv muutmata („jätkata muudatusteta” 
lähenemine)  
See on nn „lähtestsenaarium”. Selle valiku puhul ei esitata õigusakti ettepanekut.  
• Pakett 2: Anda välja juhised elektronra ha määratluse ja reguleerimisala kohta  
Selle õiguslikult mittesiduva valiku puhul antaks e välja juhised, et täpsustada kehtivat 
elektronraha määratlust ja reguleerimisala. 
• Pakett 3: Viia kooskõlla makseteenuste di rektiiviga, kohaldades makseasutuse suhtes 
kohaldatavat järeleval vekorda ka elektronrahaasutuste suhtes  
Kõnealuse valiku puhul tuleb luua makseteenuste direktiiviga kooskõlas olev õiguslik 
raamistik, kohaldades makseasutuse suht es kohaldatavat järe levalvekorda ka 
elektronrahaasutuste suhtes. Seda võib teha m uutes elektronraha direktiivi või makseteenuste 
direktiivi. 
• Pakett 4: Viia kooskõlla makseteenuste di rektiiviga, kohaldades elektronrahaasutuste 
suhtes eri järelevalvekorda  
Pakett 4 sarnaneb paketiga 3, välja arvatud elektronrahaasutuste su htes kohaldatav eri 
järelevalvekord. Seda võib teha muutes elektronraha direktiivi või makseteenuste direktiivi. 
• Pakett 5: Tunnistada kehtet uks elektronraha direktiiv  
Kõnealuse paketi puhul tunnistatakse el ektronraha direktiiv kehtetuks.  
6. PAKETTIDE MÕJU  
Hinnates eri pakette, oleme seisukohal, et kõige  asjakohasem on viia elektronraha direktiiv 
kooskõlla makseteenuste direktiiviga ( paketid 3 ja 4 ). Mõlemal valikul peaks olema 
positiivne mõju elektronrahatu ru arengule, eelkõige seoses  käibeloleva elektronraha koguse 
(võimalik kasv kuni 10 miljardit eurot) ja asut uste arvuga (kuni 120 uut elektronrahaasutust). 
Neljanda paketi peamine eelis on elektronrahaasutus te riskidele vastava eri järelevalvekorra 
kohaldamine ja elektronrahaasutuste suhtes ko haldatavate aruandlusnõuete säilitamine, et 
tagada turujärelevalve ja järelevalve nõuete  järgimine. Kõnealuse poliitikavaliku puudus on 
seotud suurema halduskoormusega, mis on siiski  proportsionaalne s eatud eesmärgiga.  
Kolmanda paketi (kohaldada makseasutuste suht es kohaldatavat järelevalvekorda) eelis on 
seotud madalamate halduskuludega, kuna arua ndlust ei nõuta. Samas muudab kõnealuse 
poliitikavaliku rakendamine turujärelevalve k eerulisemaks. Kõnealun e järelevalvekord on 
maksete mahu kaudu kaudselt se otud elektronrahaasutuste ri skidega, kuna elektronraha 
kasutatakse maksetehingute teostamiseks. 
ET 7   ET Esimese poliitikavaliku (jätkata muudatusteta) ja teise poliitikavaliku (anda välja juhised) 
rakendamisel jääks õiguslik raamistik pärast makseteenuste direktiivi ülevõtmist 2009. aastal jätkuvalt keeruliseks ja takistaks turu edasis t arengut. Viies pakett (t unnistada elektronraha 
direktiiv kehtetuks) lihtsustaks õiguslikku r aamistikku, kuid samas suurendab see õiguslikku 
ebakindlust ja takistab uute elektronrahateenuste arengut.  
7. H
INDAMINE JA JÄRELEVALVE  
Esimese vahehindamise võib läbi viia makseteen uste direktiivi esimesel läbivaatamisel, kolm 
aastat pärast direktiivi ülevõtmist. Hiljemalt v iie aasta jooksul pärast direktiivi rakendamist 
esitavad komisjoni talitused seadusa ndliku algatuse kohta hindamisaruande.  
Seega viiakse läbi tulevase õigusakti täielik hi ndamine, et hinnata muu hulgas, kui tõhusalt ja 
tulemuslikult on saavutatud käesolevas mõjuhi nnangus esitatud eesmärgid, ning teha otsused 
võimalike uute meetmete või muudatuste kohta. Ko misjon kaalub ka direktiivi integreerimist 
makseteenuste direktiivi.