Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õiguste kollektiivse teostamise ning muusikateoste internetiõiguste multiterritoriaalse litsentsimise kohta siseturul /* COM/2012/0372 final - 2012/0180 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST 1.1. Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesoleva direktiivi ettepaneku eesmärk on luua asjakohane õigusraamistik selliste õiguste kollektiivseks teostamiseks, mida haldavad kollektiivse esindamise organisatsioonid õiguste omajate nimel; selleks sätestatakse direktiivis eeskirjad, millega tagatakse kõikide kollektiivse esindamise organisatsioonide parem juhtimine ja suurem läbipaistvus ning edendatakse ja lihtsustatakse muusikateoste autorite õiguste multiterritoriaalset litsentsimist, mida teostavad autoreid esindavad kollektiivse esindamise organisatsioonid. Asjaomaselt autoriõiguse või sellega kaasneva õiguse omajalt taotletakse litsentsi sellise teenuse osutamise korral, mis hõlmab autori kaitstud teose (näiteks laulu, muusikateose või muu kaitstud materjali, nagu fonogramm või esitus) kasutamist. Kõnealuseid teenuseid – näiteks filmi näitamine kinos või muusika esitamine kontserdisaalis – võib osutada internetiväliselt, kuid järjest enam ka internetis. Litsentsi taotletakse kõikidelt eri õiguste omajatelt (autorid, esitajad, tootjad). Mõnes sektoris annavad litsentse kõige sagedamini otse õiguste omajad (nt filmitootjad); teistes sektorites on väga oluline roll õiguste kollektiivsel teostamisel, eriti muusikateoste autorite õiguste puhul. Eelkõige kollektiivsest teostamisest sõltuvad ka teatavad kasutusviisid, näiteks esitajate ja plaaditootjate õigus tasule seoses fonogrammide ringhäälingus edastamise ja avaliku esitamisega. Õiguste omajad usaldavad oma õigused kollektiivse esindamise organisatsioonile, kes teostab õigusi nende nimel. Nimetatud organisatsioonid osutavad õiguste omajatele ja kasutajatele ka teenuseid, mis hõlmavad litsentside andmist kasutajatele, õigustest saadava tulu haldamist, õiguste omajatele tasu väljamaksmist ja õiguste teostamise tagamist. Kollektiivse esindamise organisatsioonidel on väga oluline roll, eelkõige olukorras, kus iga autoriga eraldi peetavad läbirääkimised oleksid ebaotstarbekad ja tooksid kaasa liiga kõrged tehingukulud. Organisatsioonidel on võtmeroll ka kultuuriliste väljendusviiside mitmekesisuse kaitsmisel ja edendamisel, sest nad võimaldavad turule pääseda ka kõige väiksemal ja vähem populaarsel repertuaaril. Meetmete võtmist peetakse vajalikuks kahes valdkonnas. Esiteks on õiguste kollektiivset teostamist kõigis sektorites vaja kohandada seoses liikmetele ja kasutajatele osutatava teenuse tõhususe, täpsuse, läbipaistvuse ja aruandekohuslusega. Liiga aeglane moderniseerimine pärsib tarbijatele ja teenuseosutajatele suunatud uute pakkumiste kättesaadavust, sest uuenduslike teenuste väljatöötamine eriti internetikeskkonnas on takistatud. Selleks et tagada siseturul selliste teenuste piisav osutamine, milles kasutatakse autoriõiguse ja sellega kaasnevate õigustega kaitstud teoseid või muud materjali, peaks kollektiivse esindamise organisatsioone suunama, et nad kohandaksid oma töömeetodeid nii, et need tooksid kasu autoritele, teenuseosutajatele, tarbijatele ja Euroopa majandusele tervikuna. Kuna kõnealused organisatsioonid litsentsivad õigusi sise- või välismaiste õigusteomajate nimel, on nende toimimisel põhjapanev mõju nimetatud õiguste kasutamisele kogu siseturul. Teatavate organisatsioonide toimimise puhul on muret tekitanud nende läbipaistvus, juhtimine ja õiguste omajate nimel kogutud õigustest saadava tulu käitlemine. Eelkõige on väljendatud muret seoses teatavate organisatsioonide aruandluskohuslusega oma liikmete ees üldiselt ja täpsemalt seoses nende rahaliste vahendite haldamisega. Paljud kollektiivse esindamise organisatsioonid peavad ühtse turu tegelikkuse ja vajadustega kohanemiseks veel pingutama. Teiseks on ühtse turu areng internetipõhise kultuurisisu osas toonud kaasa nõudmised muutuste järele autoriõiguse litsentsimisel, eelkõige muusikateoste autorite õiguste litsentsimisel, sest internetipõhiste muusikateenuste osutajatel on raske saada koondrepertuaari jaoks rohkem kui ühe liikmesriigi territooriumi hõlmavaid litsentse. Ehkki internetipõhiste muusikateenuste territoriaalne killustatus tuleneb mitmest tegurist, sealhulgas teenuseosutajate ärilistest valikutest, ei tohiks alahinnata raskusi multiterritoriaalsete litsentside saamisel. Selline olukord põhjustab ELi teenusteturu killustumist, piirates seega internetipõhiste muusikateenuste osutamist internetipõhiste teenuste osutajate poolt, ning selle tulemusena ei ole autorite muusikateoseid litsentsitud või nende eest piisavalt tasu makstud sellises ulatuses, nagu seda oleks võidud teha. Samuti takistab kõnealune killustatus tarbijatel muusikarepertuaari märkimisväärsest mitmekesisusest võimalikult laialdaselt osa saamast. Kui teistes valdkondades ei ole õiguste kollektiivne teostamine tekitanud mingeid lahendamist vajavaid probleeme, siis muusikateoste autorite õiguste kollektiivse teostamise puhul tuleb probleemidega tegeleda. Kõnealusele olukorrale lahenduse leidmine on väga oluline, et ergutada ELis muusika seaduslikku pakkumist internetis. Seetõttu on käesoleva ettepaneku eesmärgid järgmised: a) parandada kollektiivse esindamise organisatsioonide juhtimis- ja läbipaistvusstandardeid nii, et õiguste omajad saaksid organisatsioone tõhusamalt kontrollida, ja selleks, et aidata organisatsioonidel suurendada õiguste teostamise tõhusust, ning b) muuta muusikateoste autorite õiguste multiterritoriaalne litsentsimine, mis on vajalik internetipõhiste teenuste osutamiseks, kollektiivse esindamise organisatsioonide jaoks lihtsamaks. 1.2. Üldine taust Käesolev ettepanek esitatakse osana Euroopa digitaalarengu tegevuskavast[1] ning Euroopa 2020. aasta strateegiast, mis on suunatud arukale, jätkusuutlikule ja kaasavale majanduskasvule[2]. Komisjon nimetas intellektuaalomandit ühtse turu aktis[3] valdkonnaks, kus tuleb võtta meetmeid, ja rõhutas, et internetiajastul peaks õiguste kollektiivsel teostamisel olema võimalik areneda piiriülesemate, võimaluse korral üleeuroopaliste, mitme liikmesriigi territooriumi hõlmavate litsentsimismudelite suunas. Teatises „Intellektuaalomandiõiguse ühtne turg”[4] teatas komisjon, et esitab ettepaneku autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kollektiivse teostamise õigusraamistiku kohta. Komisjon toonitas kõnealuse õigusakti ettepaneku tähtsust ka „Euroopa tarbijakaitse tegevuskavas”[5]. ELi toimimise lepingu artikli 167 kohaselt peab liit võtma oma tegevuses arvesse kultuuriaspekte eriti selleks, et respekteerida ja edendada oma kultuuride mitmekesisust. Tehnoloogia, digitaalsetele ärimudelitele omane kiire areng ja internetitarbijate kasvav iseseisvus – kõik see nõuab pidevat hindamist, kas praeguste autoriõiguse-eeskirjadega on seatud õiged stiimulid ja kas need võimaldavad õiguste omajatel, õiguste kasutajatel ja tarbijatel kasutada tänapäevase tehnoloogia võimalusi. Käesolevat ettepanekut ei tuleks käsitleda eraldi, vaid osana komisjoni esitatud või vajaduse korral esitatavatest meetmetest, millega lihtsustatakse õiguste litsentsimist ja üldisemalt juurdepääsu atraktiivsele digitaalsele infosisule eelkõige piiriüleses kontekstis. Lisaks kollektiivse esindamise organisatsioonide toimimise käsitlemisele käesolevas ettepanekus kaalub komisjon ka muude meetmete vajalikkust, et lihtsustada litsentsimist üldiselt kas õiguste omajate poolt, nende poolt, kellele õigused on üle antud, või kollektiivse esindamise organisatsioonide poolt. Samuti kaalub komisjon õiguste territoriaalsuse küsimust ja selle mõju teatava infosisu või teatavate teenuste litsentsimisele. Samuti teostab komisjon seoses Euroopa digitaalarengu tegevuskavaga, komisjoni teatistega „Intellektuaalomandiõiguse ühtne turg” ja „Ühtne raamistik usalduse loomiseks digitaalse ühtse turu vastu seoses e-kaubanduse ja internetipõhiste teenustega”[6] ning järelmeetmetega rohelisele raamatule audiovisuaalteoste internetis levitamise kohta Euroopa Liidus[7] põhjalikku õigus- ja majandusanalüüsi autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste reguleerimisala ja toimimise kohta seoses interneti teel edastamisega ühtsel turul, sealhulgas selle kohta, kas autoriõiguse praeguseid erandeid ja piiranguid, mis on sätestatud direktiivis 2001/29/EÜ (autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas),[8] tuleks ajakohastada või ELi tasandil täiendavalt ühtlustada. 1.3. Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Ehkki teatavad autoriõigusealased kehtivad direktiivid[9] sisaldavad viiteid õiguste teostamisele kollektiivse esindamise organisatsioonide poolt, ei käsitleta üheski neist organisatsioonide kui selliste töömeetodeid. Komisjoni soovituses 2005/737/EÜ, mis käsitleb seaduslike sidusmuusikateenuste autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ühist piiriülest haldamist,[10] kutsuti liikmesriike üles edendama regulatiivset keskkonda, mis oleks sobiv autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teostamiseks, mis on vajalik seaduslike internetipõhiste muusikateenuste osutamiseks, ning parandama kollektiivse esindamise organisatsioonide juhtimis- ja läbipaistvusstandardeid. Kuna tegemist oli soovitusega, ei olnud see siduv ja selle vabatahtlik rakendamine ei ole olnud rahuldav. 1.4. Kooskõla muude tegevuspõhimõtetega Käesolev ettepanek täiendab 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ (teenuste kohta siseturul),[11] mille eesmärk on luua õigusraamistik, millega tagada asutamisvabadus ja teenuste vaba liikumine liikmesriikide vahel. Direktiivi 2006/123/EÜ kohaldatakse kollektiivse esindamise organisatsioonide kui kollektiivse teostamise teenuste osutajate suhtes. Käesolev ettepanek on oluline autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitsmisel. Võtmetähtsusega rahvusvahelised lepingud selles valdkonnas on Berni kirjandus- ja kunstiteoste kaitse konventsioon, teose esitaja, fonogrammitootja ja ringhäälinguorganisatsiooni kaitse Rooma konventsioon, Maailma Kaubandusorganisatsiooni intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping, Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni autoriõiguse leping ja Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni esituse ja fonogrammide leping. Intellektuaalomandi tähtsust rõhutatakse ka Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsioonis, mis laiendab Euroopa Liidu kohustusi rahvusvahelisele tasandile. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED 2.1 Üldsusega konsulteerimine Ettepanek põhineb ulatuslikul dialoogil ja konsulteerimisel huvitatud isikutega, sealhulgas autorid, kirjastajad, esitajad, tootjad, kollektiivse esindamise organisatsioonid, kommertskasutajad, tarbijad ja riigiasutused. Ettepanekus võetakse arvesse arvamusi, mida väljendati teemal „Internetipõhine infosisu” peetud üldsusega konsulteerimisel,[12] mille eesmärk oli ärgitada mõtlema ja arutlema Euroopa võimalike lahenduste üle probleemidele, mis tulenevad infosisu digitaalsest „dematerialiseerumisest”, sealhulgas õiguste hankimise lihtsamate ja kiiremate mehhanismide ja selle üle, kuidas tagada samas õiguste omajate õiglane ja piisav tasustamine. Konsulteerimisel keskenduti konkreetsemalt kollektiivse esindamise organisatsioonide juhtimisele ja läbipaistvusele ning internetipõhiste muusikateenuste jaoks vajalike õiguste piiriülesele teostamisele. Mitu vastajat leidis, et õiguste hankimist ja litsentsimist hõlbustaks eri muusikarepertuaaride koondamine. Mitu autoriühingut, kirjastajat ja kommertskasutajat pooldas kollektiivse esindamise organisatsioonide juhtimise ja läbipaistvuse täiendavat läbimõtlemist. Tarbijate ühendused toetasid üldiselt õiguslikku algatust (näiteks siduva õigusakti näol). 2010. aastal konsulteeris komisjon kollektiivse esindamise organisatsioonidega ja internetipõhiste muusikateenuste osutajatega. Ta korraldas ka avaliku arutelu,[13] mille teemaks oli õiguste kollektiivne teostamine ELis ja milles osales ligi 300 sidusrühma. Nimetatud konsultatsioonid kinnitasid varem kindlaks tehtud puudujääke õiguste kollektiivses teostamises ja vajadust parandada kollektiivse esindamise organisatsioonide juhtimis- ja läbipaistvusstandardeid ning vajadust luua raamistik muusikateoste internetiõiguste litsentsimise hõlbustamiseks. 2.2 Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. 2.3 Mõju hindamine Mõjuhinnangus on analüüsitud kaht valikuvõimaluste rühma, mida käsitleda: a) küsimused, mis on seotud teatavate kollektiivse esindamise organisatsioonide kohaldatavate juhtimis- ja läbipaistvusstandardite puudulikkusega, mille tagajärjeks on sageli puudused organisatsioonide finantsjuhtimises; b) küsimused, mis tulenevad teatavate autoreid esindavate kollektiivse esindamise organisatsioonide puudulikust valmisolekust anda multiterritoriaalseid internetilitsentse, arvestades seda laadi tegevusega seotud nõudeid ja tajutavat õiguslikku ebakindlust, mis muudab muusikateoste repertuaari koondamise raskemaks. Kollektiivse esindamise organisatsioonide juhtimise ja läbipaistvusega seotud poliitikavalikud on järgmised. – Praeguse olukorra säilitamine (A1), toetudes turu- ja vastastikusele survele (sealhulgas iseregulatsioon), ei lahendaks piiriülesusega seotud probleeme (nt litsentsitasude liikumise kontrollimine). – Kehtivate ELi õigusaktide täitmise parema tagamisega (A2) ja suurema kooskõlaga õigusaktide põhimõtete kohaldamisel riiklikul tasandil ei ühtlustataks kollektiivse esindamise organisatsioonide toimimistingimusi. Lahendamata jääksid praeguste põhimõtete reguleerimisalast väljapoole jäävad probleemid. – Praeguste põhimõtete kodifitseerimine (A3) aitaks kajastada õigusaktides põhimõtteid, mis tulenevad Euroopa Kohtu kohtupraktikast, komisjoni monopolivastastest otsustest ja soovitusest 2005/737/EÜ, kuid sellega ei käsitletaks viimasel ajal kindlaks tehtud probleeme seoses finantsläbipaistvuse ja õiguste omajate poolse kontrolliga. – Juhtimis- ja läbipaistvusraamistikuga (A4) kodifitseeritaks praegused põhimõtted ning tagataks üksikasjalikum juhtimis- ja läbipaistvusalaste eeskirjade raamistik, millega laiendataks võimalusi kontrollida kollektiivse esindamise organisatsioone. Eesmärgiga lahendada probleemid muusikateoste autorite õiguste kollektiivsel litsentsimisel, mis on vajalik teoste internetis kasutamiseks, analüüsiti järgmisi poliitikavalikuid. – Praeguse olukorra säilitamise (B1) korral jääks siseturg killustatuks, sest internetipõhiste teenuste jaoks vajalik õiguste litsentsimine oleks jätkuvalt keerukas ja koormav. – Euroopa litsentsimispass (B2) edendaks muusikateoste vabatahtlikku repertuaariks koondamist teoste internetis kasutamiseks ELi tasandil ja õiguste litsentsimist multiterritoriaalse litsentsimise taristu abil. Sellega sätestataks ühiseeskirjad kõikidele kollektiivsetele litsentsiandjatele kogu ELis ja tekitataks organisatsioonidele konkurentsisurve tõhusamate litsentsimistavade väljatöötamiseks. – Paralleelne otselitsentsimine (B3) võimaldaks õiguste omajatel anda kasutajatele otselitsentse, ilma et nad peaksid oma õigused kollektiivse esindamise organisatsioonilt tagasi võtma. See soodustaks organisatsioonidevahelist konkurentsi, kuid sellega ei kehtestataks litsentsiandjatele ühiseid miinimumeeskirju ega antaks tingimata tõuget repertuaari koondamiseks. – Laiendatud kollektiivne litsentsimine ja päritoluriigi põhimõte (B4) looksid eelduse, et igal kollektiivse esindamise organisatsioonil on volitus anda teoste internetis kasutamiseks nn üldlitsentse, mis hõlmavad kogu repertuaari, tingimusel, et organisatsioon on nö esindav. Selle valikuvõimalusega ei antaks kollektiivse esindamise organisatsioonidele ühtki stiimulit oma tegevuse tõhustamiseks ega lihtsustataks ka õiguste multiterritoriaalset litsentsimist (tulenevalt kollektiivsest teostamisest loobumisest, mis põhjustab sageli repertuaari killustumise). – Keskportaal (B5) võimaldaks kollektiivse esindamise organisatsioonidel koondada oma repertuaar multiterritoriaalse litsentsimise jaoks ühe tehingu abil, mida koordineeritakse portaali kaudu. See valikuvõimalus tekitab tõsiseid mureküsimusi seoses konkurentsiõigusele vastavusega. Pärast iga lähenemisviisi eeliste ja puuduste hoolikat kaalumist otsustati valikuvõimaluste A4 ja B2 kasuks. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG 3.1. Õiguslik alus Kuna ettepanek hõlbustab teenuste vaba osutamist, tugineb see ELi toimimise lepingu artikli 50 lõike 2 punktile g ning artiklitele 53 ja 62. Oluliste juhtimis- ja läbipaistvusstandardite kasutuselevõtt kollektiivse esindamise organisatsioonides kaitseks liikmete ja kasutajate huve ning lihtsustaks ja soodustaks seega ka õiguste kollektiivse teostamise teenuste piiriülest osutamist, eelkõige seetõttu, et kõnealused organisatsioonid teostavad tavaliselt teistest liikmesriikidest pärit õiguste omajate õigusi (sealhulgas nn esindamislepingute alusel, mida kollektiivse esindamise organisatsioonid on traditsiooniliselt sõlminud teiste liikmesriikide kollektiivse esindamise organisatsioonidega) ja haldavad piiriüleseid litsentsitasuvooge. Lisaks sellele lihtsustab õiguste kollektiivse teostamise suhtes kohaldatavate eeskirjade killustatuse probleemi lahendamine kõikide nende teenuste vaba liikumist, mis sõltuvad autoriõiguse ja sellega kaasnevate õigustega kaitstud infosisust. Eelkõige hõlbustab selliste meetmete võtmine, millega lihtsustatakse internetipõhiste teenuste osutajatel multiterritoriaalsete litsentside andmist, oluliselt muusikateoste internetis levitamist ja neile juurdepääsu. 3.2. Subsidiaarsus ja proportsionaalsus ELi meetmed on vajalikud subsidiaarsuse põhimõtte (ELi toimimise lepingu artikli 5 lõige 3) alusel, sest õigusraamistik on osutunud probleemide lahendamisel ebapiisavaks nii riiklikul kui ka ELi tasandil. Liit on juba kehtestanud õigusakte, millega ühtlustatakse õiguste omajate peamisi õigusi, mida teostavad kollektiivse esindamise organisatsioonid,[14] ja nõutakse seda, et nimetatud õiguste teostamine siseturul peab toimuma piiriüleselt ning võrreldaval, tõhusal ja läbipaistval viisil. Pealegi ei suuda liikmesriigid esitatud meetmete eesmärke täielikult saavutada ja võttes arvesse probleemide riikidevahelist olemust, on neid eesmärke seega võimalik paremini saavutada ELi tasandil. – Seoses juhtimise ja läbipaistvusega tuleb märkida, et oluline osa kollektiivse esindamise organisatsioonide kogutud litsentsitasudest saadakse välismaisest repertuaarist. Probleem, mida kogevad liikmed, kellel puudub ülevaade ennast esindava organisatsiooni tegevusest, on teravam välismaalastest õigusteomajate puhul. Kuna nad ei ole asjaomaste kollektiivse esindamise organisatsioonide liikmed, on neil vähe teavet neid esindava organisatsiooni nimel tegutsevate organisatsioonide otsustusprotsessi kohta, rääkimata selle mõjutamisest. Õiguste omajate huvide kaitseks ELis on vaja, et kõik litsentsitasuvood ning eelkõige piiriülesed vood oleksid läbipaistvad ja arvele võetud. On ebatõenäoline, et liikmesriigid tagavad tulevikus läbipaistvuse, mida õiguste omajad vajavad oma õiguste piiriüleseks teostamiseks. ELi tasandil sekkumine on ainus viis tagada õiguste teostamine ning eelkõige litsentsitasude ühesugune kogumine ja jaotamine kogu ELis. – Muusikateoste multiterritoriaalne litsentsimine nende internetis kasutamiseks on oma olemuselt piiriülene. Seega saab eeskirju, mille eesmärk on tagada multiterritoriaalse litsentsimise sujuv toimimine, paremini kehtestada ELi tasandil, sest liikmesriikidel puudub pädevus koostada eeskirju, millega sidusalt reguleerida kollektiivse esindamise organisatsioonide piiriülest tegevust. Ettepanekus järgitakse proportsionaalsuse põhimõtet (ELi lepingu artikli 5 lõige 4) ning selles ei minda kaugemale püstitatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust. Kavandatud juhtimis- ja läbipaistvuseeskirjadega kodifitseeritakse suurel määral Euroopa Kohtu kehtiv kohtupraktika komisjoni poolt monopolivastase võitluse valdkonnas tehtud otsuste kontekstis[15]. Eeskirjades võetakse arvesse ka kollektiivse esindamise organisatsioonide suurust ja need võimaldavad liikmesriikidel mitte seada kõige väiksematele organisatsioonidele teatavaid kohustusi, mis võivad olla ebaproportsionaalsed. Muusikateoste internetis kasutamiseks vajaliku multiterritoriaalse litsentsimise eeskirjad piirduvad autorite õigustega ja need kujutavad endast miinimumpõhimõtteid, mida on vaja selleks, et muuta tõhus ja tänapäevane litsentsimissüsteem digitaalajastul töökõlblikuks, ning selleks, et tagada repertuaari, sealhulgas niši- ja vähem tuntud muusikateoste koondamine. Selleks on antud vajalikud tagatised: näiteks on kollektiivse esindamise organisatsioonil võimalus valida, kas anda oma repertuaari osas multiterritoriaalseid litsentse ise või lasta seda teha teistel organisatsioonidel; ka autor ei ole kinnistatud organisatsiooni juurde, kes ei soovi multiterritoriaalseid litsentse otse anda ega lasta seda ka teisel organisatsioonil enda nimel teha. 3.3. Vahendi valik Komisjon teeb ettepaneku direktiivi kohta. See on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 50 lõike 2 punktiga g ning artiklitega 53 ja 62. Direktiiv võimaldab ka vajalikku paindlikkust nimetatud eesmärkide saavutamise vahendite osas ja selles võetakse arvesse asjaolu, et liikmesriikidel on erinevad lähenemisviisid kollektiivse esindamise organisatsioonide õiguslikule vormile ja nende organisatsioonide järelevalvele. 3.4. Ettepaneku selgitus 3.4.1. Reguleerimisala ja mõisted I jaotis sisaldab üldsätteid reguleerimiseseme (artikkel 1), reguleerimisala (artikkel 2) ja mõistete kohta (artikkel 3). Käesolevat direktiivi kohaldatakse: i) autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teostamise suhtes kollektiivse esindamise organisatsioonide poolt, sõltumata valdkonnast, milles organisatsioonid tegutsevad (II jaotis),[16] ning ii) muusikateoste internetiõiguste multiterritoriaalse litsentsimise suhtes kollektiivse esindamise organisatsioonide poolt (III jaotis). I ja II jaotist kohaldatakse ka nende organisatsioonide suhtes, kes tegelevad multiterritoriaalse litsentsimisega III jaotise alusel. 3.4.2. Kollektiivse esindamise organisatsioonid II jaotises kehtestatakse töökorraldus- ja läbipaistvuseeskirjad, mida kohaldatakse igat liiki kollektiivse esindamise organisatsioonide suhtes. 1. peatükis sätestatakse kollektiivse esindamise organisatsioonide liikmesuse eeskirjad. Artiklis 4 sätestatakse teatavad nõudmised, mida tuleks kohaldada kollektiivse esindamise organisatsioonide ja õiguste omajate vahelistes suhetes. Artikliga 5 tagatakse, et õiguste omajad võivad anda enda valitud kollektiivse esindamise organisatsioonile volituse õigusi teostada, ning et neil on võimalik nimetatud volitus osaliselt või täielikult tagasi võtta. Kõnealused organisatsioonid peaksid oma liikmesuse ja osalemise alastes eeskirjades lähtuma organisatsiooni sees objektiivsete kriteeriumide põhjal tehtavatest otsustest (artikkel 6). Artiklis 7 sätestatakse liikmete üldkoosoleku miinimumpädevused. Artiklis 8 esitatakse kollektiivse esindamise organisatsioonidele nõue kehtestada järelevalvefunktsioon, mis võimaldab nende liikmetel jälgida ja kontrollida organisatsiooni tegevust seoses õiguste teostamisega, ning võetakse samas arvesse liikmesriikide erinevat institutsioonilist korda. Artiklis 9 sätestatakse teatavad kohustused, millega tagatakse organisatsioonide arukas ja usaldusväärne juhtimine. 2. peatükis sätestatakse kollektiivse esindamise organisatsioonide finantsjuhtimise eeskirjad: – esindatavate õiguste kasutamiselt kogutud tulu tuleb eraldada organisatsiooni oma varadest ja seda peab haldama rangete tingimuste alusel (artikkel 10); – kollektiivse esindamise organisatsioon peab oma lepingutes õiguste omajatega täpsustama kohaldatavad mahaarvamised ning tagama liikmetele ja õiguste omajatele õiglase juurdepääsu kõigile sotsiaal-, kultuuri- või haridusteenustele, kui neid rahastatakse mahaarvamistest (artikkel 11); – kollektiivse esindamise organisatsioonid peavad maksma õiguste omajate saadaolevad summad välja täpselt ja viivituseta ning tegema jõupingutusi õiguste omajate kindlakstegemiseks (artikkel 12). 3. peatükis kehtestatakse kollektiivse esindamise organisatsioonidele mittediskrimineerimise nõue juhuks, kui nad teostavad õigusi teise organisatsiooni nimel esindamislepingu alusel (artikkel 13). Teise organisatsiooni saadaolevate summade suhtes ei ole võimalik mahaarvamisi teha ilma tema sõnaselge nõusolekuta ja väljamaksed teistele organisatsioonidele tuleks teha täpselt (artikkel 14). 4. peatüki kohaselt peavad kollektiivse esindamise organisatsioonid ja kasutajad pidama läbirääkimisi heas usus. Tariifid peaksid põhinema objektiivsetel kriteeriumidel ning kajastama kaubeldavate õiguste ja organisatsiooni poolt tegelikult osutatud teenuse väärtust (artikkel 15). 5. peatükis (läbipaistvus ja aruandlus) nõutakse kollektiivse esindamise organisatsioonidelt järgmist avalikustamise taset: – õiguste omajate teavitamine kogutud ja väljamakstud summadest, nõutud haldustasudest ja muudest tehtud mahaarvamistest (artikkel 16); – teiste kollektiivse esindamise organisatsioonide teavitamine õiguste teostamisest esindamislepingute alusel (artikkel 17); – õiguste omajatele, teistele organisatsioonidele ja kasutajatele teabe andmine taotluse alusel (artikkel 18); – organisatsiooni töökorralduse ja toimimisega seotud teabe avalikustamine (artikkel 19); – iga-aastase läbipaistvusaruande, sealhulgas juhtimispõhimõtete ja nende rakendamise, finantsaruannete jms avaldamine (artikkel 20). 3.4.3. Muusikateoste internetiõiguste multiterritoriaalne litsentsimine autorite kollektiivse esindamise organisatsioonide poolt III jaotises esitatakse tingimused, mida autorite kollektiivse esindamise organisatsioonid peavad täitma muusikateoste internetiõiguste multiterritoriaalse litsentsimise teenuste osutamisel (artikkel 21): – suutlikkus töödelda tõhusalt ja läbipaistvalt kõnealuste litsentside kasutamiseks vajalikke andmeid (nt oma muusikarepertuaari kindlaksmääramine, selle kasutamise jälgimine), kasutades ajatundlikku ja usaldusväärset andmebaasi, mis sisaldab vajalikke andmeid (artikkel 22); – läbipaistvus esindatava internetipõhise muusikarepertuaari osas (artikkel 23); – õiguste omajatele ja teistele organisatsioonidele asjaomaste andmete parandamise ja nende täpsuse tagamise võimaldamine (artikkel 24); – järelevalve litsentsidega kaetud teoste tegeliku kasutuse üle ning suutlikkus käidelda kasutusaruandeid ja arveid. Tuleb kehtestada menetlus, mis võimaldab kasutajal vaidlustada arvete täpsust (nt topeltarvete vältimiseks). Võimaluse korral tuleks kasutada asjakohaseid valdkonnastandardeid (artikkel 25); – tasude viivitamatu väljamaksmine õiguste omajatele ja teistele kollektiivse esindamise organisatsioonidele ning nende teavitamine kasutatud teostest ja nende õigustega seotud finantsandmetest (nt kogutud summad, tehtud mahaarvamised) (artikkel 26). Kollektiivse esindamise organisatsioon võib otsustada mitte anda multiterritoriaalseid litsentse muusikateoste internetiõigustele, kuid jätkata riigisiseste litsentside andmist seoses enda repertuaariga ja/või teiste organisatsioonide repertuaariga vastastikuste lepingute alusel. Kuid selleks, et tagada võimalus repertuaari hõlpsalt koondada, millest on kasu muusikateenuste osutajatel, kes soovivad pakkuda võimalikult täielikku teenust kogu Euroopas, ning kultuurilisel mitmekesisusel ja tarbijatel üldiselt, kohaldatakse konkreetseid abinõusid, millega tagatakse, et multiterritoriaalne litsentsimine on võimalik kõikide organisatsioonide repertuaari puhul: – üks kollektiivse esindamise organisatsioon võib teiselt multiterritoriaalseid litsentse andvalt organisatsioonilt multiterritoriaalsete litsentside saamiseks taotleda oma repertuaari esindamist mittediskrimineerival ja ainuõiguseta alusel (artikkel 28). Taotluse saanud organisatsioon ei tohi keelduda, kui ta juba esindab ühe või mitme kollektiivse esindamise organisatsiooni repertuaari samal eesmärgil (artikkel 29); – õiguste omajad võivad pärast üleminekuperioodi lõppemist anda litsentse oma internetiõiguste osas (kas otse või vahendaja kaudu) juhul, kui nende kollektiivse esindamise organisatsioon ei anna multiterritoriaalseid litsentse ja kui ta ei sõlmi üht eespool nimetatud lepingutest (artikkel 30). Organisatsioonil on õigus tellida allhanke korras teenuseid seoses tema poolt antavate multiterritoriaalsete litsentsidega, ilma et see piiraks tema kohustusi õiguste omajate, internetipõhiste teenuste osutajate või teiste kollektiivse esindamise organisatsioonide ees (artikkel 27). III jaotist tuleb kohaldada ka selles käsitletud kollektiivse esindamise organisatsioonide tütarettevõtjate suhtes (artikkel 31). Saavutamaks paindlikkust, mida on vaja selleks, et soodustada litsentside andmist uuenduslike internetipõhiste teenuste jaoks (nt teenused, mis on olnud üldsusele kättesaadavad vähem kui kolm aastat), võivad kollektiivse esindamise organisatsioonid anda kõnealuseid litsentse ilma, et nad peaksid neid kasutama eeskujuna teiste litsentside tingimuste kindlaksmääramiseks (artikkel 32). Kollektiivse esindamise organisatsioonid ei pea III jaotist erandkorras järgima juhul, kui nad annavad multiterritoriaalseid litsentse ringhäälinguettevõtjatele, kes kasutavad internetis oma raadio- või televisiooniprogramme, mis sisaldavad muusikateoseid (artikkel 33). 3.4.4. Täitemeetmed IV jaotise kohaselt peavad kollektiivse esindamise organisatsioonid tagama oma liikmetele ja õiguste omajatele juurdepääsu kaebuste esitamise ja vaidluste lahendamise menetlustele (artikkel 34). Samuti peaksid kättesaadavad olema mehhanismid, mille abil lahendada kasutajate ja kollektiivse esindamise organisatsioonide vahelisi vaidlusi litsentsimistingimuste üle (artikkel 35). Kollektiivse esindamise organisatsioonide ja kasutajate, õiguste omajate või teiste organisatsioonide vahelised vaidlused seoses multiterritoriaalse litsentsimisega tuleks aga lahendada alternatiivse sõltumatu ja erapooletu vaidluste lahendamise mehhanismi abil (artikkel 36). Liikmesriigid määravad asjakohased pädevad asutused, kellel on volitus järgmiseks (artikkel 39): a) kaebuste esitamise menetluste haldamine (artikkel 37); b) tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistuste haldamine (artikkel 38) ning c) III jaotise kohaldamise jälgimine (artikkel 40). Artikli 39 kohaselt ei pea liikmesriigid siiski asutama sõltumatuid järelevalveasutusi, mis tegelevad spetsiaalselt kollektiivse esindamise organisatsioonide järelevalvega. 3.4.5 Põhiõigused ja konkreetsed põhjendused Ettepanekuga nähakse ette tõhusad tagatised Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhiõiguste kohaldamiseks. Kollektiivse esindamise organisatsioonidelt seoses juhtimisega nõutavad tagatised ja muusikateoste internetiõiguste multiterritoriaalsete litsentside andmise tingimused piiraksid praeguse olukorraga võrreldes kollektiivse esindamise organisatsioonide ettevõtlusvabadust, nagu see on määratletud hartas. Selliste piirangute puhul võetaks siiski arvesse tingimusi, mis on sätestatud hartas, kus on öeldud, et asjaomaste vabaduste teostamist võib teatavatel asjaoludel piirata. Kõnealused piirangud on vajalikud liikmete, õiguste omajate ja kasutajate huvide kaitseks ning selleks, et seada minimaalsed kvaliteedistandardid kollektiivse esindamise organisatsioonidele, kes teostavad oma vabadust osutada siseturul multiterritoriaalse litsentsimise teenust, mis on vajalik muusikateoste internetis kasutamiseks. Tulenevalt ettepaneku keerukusest ja reguleerimisalast peavad liikmesriigid esitama siseriiklike õigusaktide ja direktiivi sätete vahelise vastavustabeli. 4. MÕJU EELARVELE Ettepanek ei mõjuta Euroopa Liidu eelarvet. 2012/0180 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õiguste kollektiivse teostamise ning muusikateoste internetiõiguste multiterritoriaalse litsentsimise kohta siseturul (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 50 lõike 2 punkti g, artikleid 53 ja 62, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, pärast õigusakti eelnõu esitamist riikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[17], olles konsulteerinud Euroopa andmekaitseinspektoriga, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste valdkonnas vastu võetud direktiivid juba tagavad kõrgetasemelise kaitse õiguste omajatele ja seega ka raamistikule, milles kõnealuste õigustega kaitstud infosisu kasutamine saab toimuda. Nimetatud direktiivid aitavad arendada ja säilitada loovust. Konkurentsimoonutusteta siseturul soodustab innovatsiooni ja intellektuaalse loomingu kaitsmine ka uuenduslikesse teenustesse ja toodetesse investeerimist. (2) Autoriõiguse ja sellega kaasnevate õigustega kaitstud infosisu ning seotud teenuste, sealhulgas raamatute, audiovisuaaltoodangu ja salvestatud muusika levitamine eeldavad õiguste litsentsimist autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste omajate, näiteks autorite, esitajate, tootjate ja kirjastajate poolt. Tavaliselt on õiguste omajatel võimalus valida oma õiguste individuaalse või kollektiivse teostamise vahel. Autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teostamine hõlmab litsentside andmist kasutajatele, litsentsisaajate kontrollimist ja õiguste kasutuse järelevalvet, autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste rakendamist, õiguste kasutamisest saadava tulu kogumist ja õiguste omajatele nende saadaolevate summade jaotamist. Kollektiivse esindamise organisatsioonid võimaldavad õiguste omajatel saada tasu kasutuse eest, mida õiguste omajatel endil ei ole võimalik kontrollida ega mõjutada, sealhulgas kasutuse eest välismaistel turgudel. Lisaks sellele on organisatsioonidel tähtis ühiskondlik ja kultuuriline roll kultuuriliste väljendusviiside mitmekesisuse edendajatena, sest nad võimaldavad turule pääseda ka kõige väiksemal ja vähem populaarsel repertuaaril. ELi toimimise lepingu artikli 167 kohaselt peab liit võtma oma tegevuses arvesse eri kultuuriaspekte eriti selleks, et respekteerida ja edendada oma kultuuride mitmekesisust. (3) Liidus asutatud kollektiivse esindamise organisatsioonid peavad teenuseosutajatena täitma siseriiklikke nõudeid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivile 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul,[18] mille eesmärk on luua õigusraamistik, et tagada asutamisvabadus ja teenuste vaba liikumine liikmesriikide vahel. See eeldab, et kollektiivse esindamise organisatsioonidel peaks olema vabadus osutada oma teenuseid piiriüleselt, esindada teistes liikmesriikides elavaid või seal asutatud õiguste omajaid või anda litsentse teistes liikmesriikides elavatele või seal asutatud kasutajatele. (4) Kollektiivse esindamise organisatsioonide toimimise alaste riiklike eeskirjade vahel on märkimisväärseid erinevusi, eelkõige seoses organisatsioonide läbipaistvusega ning aruandluskohuslusega oma liikmete ja õiguste omajate ees. Lisaks raskustele, millega välismaised õiguste omajad oma õiguste teostamisel kokku puutuvad, ja kogutud tulude liiga sageli puudulikule finantshaldusele põhjustavad kollektiivse esindamise organisatsioonide toimimisega seotud probleemid autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste ebatõhusat kasutust siseturul ning see toob ühtviisi kahju nii kollektiivse esindamise organisatsioonide liikmetele, õiguste omajatele kui ka kasutajatele. Nimetatud tegevusraskusi ei teki sõltumatutel õiguste teostamise teenuse osutajatel, kes tegutsevad õiguste omajate esindajatena, teostades nende õigusi ärilistel alustel, ja kelle suhtes õiguste omajad ei teosta liikmeõigusi. (5) Vajadust kollektiivse esindamise organisatsioonide toimimist parandada on teadvustatud ka varem. Komisjoni 18. mai 2005. aasta soovituses 2005/737/EÜ, mis käsitleb seaduslike sidusmuusikateenuste autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ühist piiriülest haldamist,[19] on esitatud mitu põhimõtet, nagu õiguste omajate vabadus valida kollektiivse esindamise organisatsiooni, eri liiki õiguste omajate võrdne kohtlemine ja kasutustasude õiglane jaotamine. Selles soovitatakse kollektiivse esindamise organisatsioonidel anda kasutajatele enne läbirääkimisi piisavalt teavet tariifide ja repertuaari kohta. Samuti sisaldab see soovitusi seoses aruandluskohuslusega, õiguste omajate esindatusega kollektiivse esindamise organisatsioonide otsustusorganites ja vaidluste lahendamisega. Komisjoni soovitus 2005/737/EÜ on siiski mittesiduv dokument, mille reguleerimisala on piiratud. Seetõttu on seda järgitud ebaühtlaselt. (6) Kollektiivse esindamise organisatsioonide liikmete, õiguste omajate ja kolmandate isikute huvide kaitseks on vajalik, et liikmesriikide seadused, millega reguleeritakse autoriõiguse teostamist ja muusikateoste internetiõiguste multiterritoriaalset litsentsimist, oleksid kooskõlastatud, et kogu liidus oleksid võrdväärsed tagatised. Vastavalt sellele põhineb direktiiv ELi toimimise lepingu artikli 50 lõike 2 punktil g. (7) Direktiivi eesmärk peaks olema kooskõlastada liikmesriikide eeskirju, milles käsitletakse kollektiivse esindamise organisatsioonide juurdepääsu autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teostamisele, nende juhtimismeetodeid ja järelevalveraamistikku, ning direktiiv põhineb ka aluslepingu artikli 53 lõikel 1. Lisaks sellele tugineb direktiiv ka aluslepingu artiklile 62, sest tegemist on sektoriga, mille teenuseid pakutakse kogu liidus. (8) Selleks et tagada, et autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste omajad saaksid juhul, kui nende õigusi teostatakse kollektiivselt, siseturust täielikku kasu, ja selleks, et nende vabadust oma õigusi teostada ei kahjustataks, tuleb kollektiivse esindamise organisatsioonide asutamisdokumentides sätestada vajalikud tagatised. Lisaks sellele ei tohiks kollektiivse esindamise organisatsioonid õiguste omajaid vastavalt direktiivile 2006/123/EÜ õiguste teostamise teenuste osutamisel otseselt ega kaudselt diskrimineerida nende kodakondsuse, elukoha või asutamiskoha alusel. (9) Vabadus kollektiivse teostamise teenuseid piiriüleselt osutada ja tarbida eeldab, et õiguste omajad saavad vabalt valida kollektiivse esindamise organisatsiooni, kes teostab nende õigusi, näiteks avaliku esitamise või ringhäälinguõigust, või õiguste kategooriaid, nagu interaktiivne edastamine üldsusele, tingimusel, et kollektiivse esindamise organisatsioon juba teostab kõnealuseid õigusi või õiguste kategooriaid. See tähendab, et õiguste omajad saavad oma õigusi või õiguste kategooriaid kollektiivse esindamise organisatsioonidelt hõlpsalt tagasi võtta ja need kas osaliselt või täielikult teise kollektiivse esindamise organisatsiooni või üksuse hoolde anda või talle üle kanda, sõltumata kollektiivse esindamise organisatsiooni või õiguste omaja elukoha- või kodakondsusjärgsest liikmesriigist. Ka kollektiivse esindamise organisatsioonid, kes haldavad eri liiki teoseid ja muud materjali, nagu kirjandus-, muusika- või fotograafiateosed, peaksid eri liiki teoste ja muu materjali haldamisel õiguse omajatele sellist paindlikkust võimaldama. Kollektiivse esindamise organisatsioonid peaksid õiguste omajaid kõnealusest valikuvõimalusest teavitama ja võimaldama neil seda võimalikult hõlpsalt teostada. Käesoleva direktiiviga ei tohiks piirata õiguste omajate võimalusi oma õigusi, sealhulgas mittekaubandusliku kasutuse eesmärgil, ise teostada. (10) Kollektiivse esindamise organisatsiooni liikmesus peaks põhinema objektiivsetel ja mittediskrimineerivatel kriteeriumidel, sealhulgas kirjastajate puhul, kellel on õiguste kasutamise lepingu alusel õigus saada osa kollektiivse esindamise organisatsiooni teostatavatest õigustest saadavast tulust ning koguda kõnealust tulu kollektiivse esindamise organisatsioonilt. (11) Kollektiivse esindamise organisatsioonidelt eeldatakse, et nad tegutsevad oma liikmete parimates huvides. Seetõttu on oluline näha ette süsteemid, mis võimaldavad kollektiivse esindamise organisatsioonide liikmetel teostada oma liikmeõigusi organisatsioonide otsustusprotsessides osalemise kaudu. Eri kategooria liikmete esindatus otsustusprotsessis peaks olema õiglane ja tasakaalus. Kollektiivse esindamise organisatsiooni liikmete üldkoosoleku korraldamise sätestamata jätmine võib vähendada kõnealuse üldkoosoleku eeskirjade tõhusust. Seega on vaja tagada, et üldkoosolek kutsutakse kokku korrapäraselt vähemalt kord aastas ja et kollektiivse esindamise organisatsiooni kõige olulisemad otsused tehakse üldkoosolekul. (12) Kollektiivse esindamise organisatsioonide liikmetel peaks olema lubatud üldkoosolekul osaleda ja hääletada; nimetatud õiguste teostamise suhtes võib kohaldada üksnes õiglasi ja proportsionaalseid kitsendusi. Hääletamisõiguse teostamise peaks tegema lihtsaks. (13) Liikmed peaksid saama osaleda kollektiivse esindamise organisatsioonide haldamise järelevalves. Selleks peaksid kollektiivse esindamise organisatsioonid kehtestama oma organisatsioonilisele struktuurile kohase järelevalvefunktsiooni ja võimaldama liikmetel olla esindatud organis, kes kõnealust funktsiooni täidab. Selleks et vältida väiksemate kollektiivse esindamise organisatsioonide liigset koormamist, ja selleks, et muuta käesolevast direktiivist tulenevad kohustused proportsionaalseks, peaksid liikmesriigid juhul, kui nad peavad seda vajalikuks, saama jätta väikseimad kollektiivse esindamise organisatsioonid kõrvale kohustusest korraldada kõnealune järelevalvefunktsioon. (14) Usaldusväärse juhtimise eesmärgil peab kollektiivse esindamise organisatsiooni kõrgem juhtkond olema sõltumatu. Juhatajatel ja tegevjuhtidel peaks olema kohustus kollektiivse esindamise organisatsioonile kord aastas teatada, kas nende endi ja organisatsiooni huvide vahel esineb konflikte. (15) Kollektiivse esindamise organisatsioonid koguvad, haldavad ja jaotavad tulu, mida saadakse õiguste omajate poolt nende hoolde antud õiguste kasutamisest. Kõnealune tulu kuulub lõppkokkuvõttes maksmisele õiguste omajatele, kes võivad olla asjaomase või mõne teise organisatsiooni liikmed. Seetõttu on oluline, et kollektiivse esindamise organisatsioonid oleksid kõnealuse tulu kogumisel, haldamisel ja jaotamisel äärmiselt hoolikad. Täpne jaotamine on võimalik üksnes siis, kui kollektiivse esindamise organisatsioonid peavad nõuetekohast arvestust liikmesuse, litsentside ning teoste ja muu materjali kasutuse üle. Vajaduse korral peaksid andmeid esitama ka õiguste omajad ja kasutajad ning kollektiivse esindamise organisatsioonid peaksid neid kontrollima. Kogutud ja õiguste omajate saadaolevaid summasid tuleks hallata eraldi kõigist kollektiivse esindamise organisatsiooni enda varadest ning juhul, kui need summad investeeritakse enne nende jaotamist õiguste omajatele, peaks see toimuma kooskõlas kollektiivse esindamise organisatsiooni üldkoosolekul vastu võetud investeerimispõhimõtetega. Selleks et säilitada õiguste omajate õiguste kõrgetasemeline kaitse, ja tagamaks, et mis tahes tulu, mis võib tuleneda nende õiguste kasutamisest, kasvatatakse õiguste omajate kasuks, peaks kollektiivse esindamise organisatsioon haldama tehtud ja hoitavaid investeeringuid kooskõlas kriteeriumidega, mille kohaselt oleks tal kohustus toimida mõistlikult ja samas võimalus otsustada kõige turvalisema ja tõhusama investeerimispoliitika üle. See võimaldaks kollektiivse esindamise organisatsioonil valida selline varade paigutus, mis sobib õigustest saadud investeeritud tulu riskimäära täpse olemuse ja kestusega ning mis ei kahjusta asjatult õiguste omajatele väljamakstavat õigustest saadavat tulu. Lisaks sellele tuleb õiguste omajate saadaolevate summade nõuetekohase ja tõhusa jaotamise tagamiseks nõuda, et kollektiivse esindamise organisatsioonid võtaksid hoolikaid ja heauskseid arukaid meetmeid asjaomaste õiguste omajate isiku ja asukoha kindlakstegemiseks. Samuti on vajalik sätestada, et kollektiivse esindamise organisatsioonide liikmed kiidaksid heaks eeskirjad selliste olukordade kohta, kus õiguste omajate tuvastamata või leidmata jäämisel ei ole võimalik kogutud summasid jaotada. (16) Kuna õiguste omajatel on õigus saada tasu oma õiguste kasutamise eest, on oluline, et kõikide mahaarvamiste üle, mis ei ole haldustasud või riigi õigusaktidega nõutavad mahaarvamised, otsustaksid kollektiivse esindamise organisatsioonide liikmed ja et kõnealuste organisatsioonide tegevus oleks õiguste omajate suhtes nimetatud mahaarvamist käsitlevate eeskirjade osas läbipaistev. Kõigil kõnealustel õiguste omajatel peaks olema mittediskrimineerival viisil juurdepääs kõigile nimetatud mahaarvamistega rahastatavatele sotsiaal-, kultuuri- või haridusteenustele. Käesolev direktiiv ei tohiks siiski mõjutada liikmesriikide õigust nendes küsimustes, mida direktiiviga ei reguleerita. (17) Kollektiivse esindamise organisatsioonid võivad teostada õigusi ja koguda nende kasutamisest saadavat tulu („õigustest saadav tulu”) teiste organisatsioonidega sõlmitud esindamislepingute alusel. Selleks et oleks kaitstud teiste kollektiivse esindamise organisatsioonide liikmete õigused, ei tohiks organisatsioon teha vahet esindamislepingute alusel teostatavate õiguste ja õiguste omajate nimel otse teostatavate õiguste vahel. Samuti ei tohiks kollektiivse esindamise organisatsioonil lubada kohaldada mahaarvamisi sellise õigustest saadava tulu suhtes, mis on kogutud teise kollektiivse esindamise organisatsiooni nimel, ilma teise organisatsiooni sõnaselge nõusolekuta. (18) Litsentsimisel on eriti olulised õiglased tingimused, millega tagatakse, et kasutajad saavad taotleda litsentsi seoses teoste ja muu kaitstud materjaliga, mille õigusi kollektiivse esindamise organisatsioon esindab, ja kindlustatakse tasu väljamaksmine õiguste omajatele. Seetõttu peaksid kollektiivse esindamise organisatsioonid ja kasutajad pidama litsentsimisalaseid läbirääkimisi heas usus ning kohaldama objektiivsete kriteeriumide alusel kindlaks määratud tariife. (19) Selleks et tõsta õiguste omajate, kasutajate ja teiste kollektiivse esindamise organisatsioonide usaldust kollektiivse esindamise organisatsioonide osutatavate õiguste teostamise teenuste vastu, tuleks igalt kollektiivse esindamise organisatsioonilt nõuda läbipaistvusalaste erimeetmete kehtestamist. Iga kollektiivse esindamise organisatsioon peaks seega õiguste omajaid teavitama neile makstud summadest ja vastavatest mahaarvamistest. Samuti tuleks organisatsioonidelt nõuda piisava teabe, sealhulgas finantsteabe esitamist teistele kollektiivse esindamise organisatsioonidele, kelle õigusi nad esindamislepingute alusel teostavad. Iga kollektiivse esindamise organisatsioon peaks avalikustama ka piisavalt teavet tagamaks, et õiguste omajad, kasutajad ja teised kollektiivse esindamise organisatsioonid mõistavad nende struktuuri ja tegevuspõhimõtteid. Kollektiivse esindamise organisatsioonid peaksid õiguste omajatele, kasutajatele ja teistele kollektiivse esindamise organisatsioonidele avalikustama eelkõige oma repertuaari ulatuse ning eeskirjad tasude, mahaarvamiste ja tariifide kohta. (20) Selleks et tagada õiguste omajatele võimalus jälgida oma kollektiivse esindamise organisatsioonide tegevust ja nende vastavat tegevust võrrelda, peaksid kollektiivse esindamise organisatsioonid igal aastal avaldama läbipaistvusaruande, mis hõlmab võrreldavat kontrollitud finantsteavet asjaomase kollektiivse esindamise organisatsiooni kohta. Samuti peaksid kollektiivse esindamise organisatsioonid igal aastal avaldama eriaruande sotsiaal-, kultuuri- ja haridusteenuste jaoks määratud summade kasutamise kohta. Selleks et vältida väiksemate kollektiivse esindamise organisatsioonide liigset koormamist, ja selleks, et muuta käesolevast direktiivist tulenevad kohustused proportsionaalseks, peaks liikmesriikidel juhul, kui nad peavad seda vajalikuks, olema võimalik jätta väikseimad kollektiivse esindamise organisatsioonid kõrvale teatavatest läbipaistvusega seotud kohustusest. (21) Teenuseosutajad, kes osutavad muusikateoseid kasutavaid internetipõhiseid teenuseid, näiteks muusikateenuseid, mis võimaldavad tarbijatel muusikat alla laadida või kuulata seda voogedastuse abil, ning muid teenuseid, millega antakse juurdepääs filmidele või mängudele, milles muusika on oluline element, peavad kõigepealt omandama õiguse muusikateoseid kasutada. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivis 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas[20] nõutakse muusikateoste internetis kasutamise korral iga õiguse kohta litsentsi. Kõnealused õigused on muusikateoste reprodutseerimise ainuõigus ja üldsusele edastamise ainuõigus, mis hõlmab õigust teha teosed üldsusele kättesaadavaks. Neid õigusi võivad teostada õiguste omajad, näiteks autorid või muusikakirjastajad ise, või kollektiivse esindamise organisatsioonid, kes osutavad õiguste omajatele õiguste kollektiivse teostamise teenuseid. Autorite reprodutseerimis- ja üldsusele edastamise õigust võivad teostada eri kollektiivse esindamise organisatsioonid. Lisaks sellele on juhtumeid, kus ühele teosele on õigused mitmel õiguste omajal, kes on andnud volituse litsentsida vastavat osa teose õigustest eri kollektiivse esindamise organisatsioonidele. Kasutajad, kes soovivad osutada internetipõhist teenust, millega pakutakse tarbijatele laialdast muusikavalikut, peaksid koguma õigused teosele kokku mitmelt õiguse omajalt ja kollektiivse esindamise organisatsioonilt. (22) Samal ajal kui internetis ei tunta piire, on internetipõhiste muusikateenuste turg ELis ikka veel killustunud ja ühtset turgu ei ole veel täielikult saavutatud. Õiguste kollektiivse teostamise keerukus ja sellega seotud raskused Euroopas on paljudel juhtudel süvendanud Euroopa digitaalse turu killustatust internetipõhiste muusikateenuste osas. Selline olukord on täielikus vastuolus tarbijate kiiresti kasvava nõudlusega digitaalse infosisu ja sellega seotud uuenduslike teenuste kättesaadavuse järele, kaasa arvatud piiriüleselt. (23) Komisjoni soovituse 2005/737/EÜ eesmärk oli edendada uut regulatiivset keskkonda, mis oleks paremini kohandatud autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teostamisega seaduslike internetipõhiste muusikateenuste osutamiseks liidu tasandil. Soovituses tõdeti, et muusikateoste internetis kasutamise ajastul vajavad kommertskasutajad litsentsimispoliitikat, mis oleks vastavuses internetikeskkonna kõikjaleulatuvusega ja hõlmaks mitme riigi territooriumi. Soovitus ei ole aga oma vabatahtlikkuse tõttu olnud piisav, et ergutada muusikateoste internetiõiguste multiterritoriaalse litsentsimise üldist levikut ja leida vastus multiterritoriaalse litsentsimise erinõudmistele. (24) Internetipõhises muusikasektoris, kus on jätkuvalt normiks autorite õiguste kollektiivne teostamine territooriumi alusel, on äärmiselt oluline luua tingimused, mis aitaksid kollektiivse esindamise organisatsioonidel jõuda kõige tõhusamate litsentsimistavadeni järjest piiriülesemas kontekstis. Seetõttu on asjakohane sätestada eeskirjad, millega kooskõlastatakse põhitingimusi, mille alusel annavad kollektiivse esindamise organisatsioonid multiterritoriaalseid kollektiivlitsentse muusikateoste autorite internetiõigustele. Kõnealuste sätetega tuleks tagada kollektiivse esindamise organisatsioonide osutatavate piiriüleste teenuste vajalik miinimumkvaliteet, eelkõige esindatava repertuaari läbipaistvuse ja õiguste kasutusega seotud rahavoogude täpsuse osas. Samuti tuleks nende abil kavandada raamistik, millega hõlbustada muusikarepertuaari vabatahtlikku koondamist, vähendades sellega nende litsentside arvu, mida kasutajal on vaja multiterritoriaalse teenuse käigus hoidmiseks. Kõnealused sätted peaksid kollektiivse esindamise organisatsioonil võimaldama esitada teisele kollektiivse esindamise organisatsioonile taotlus, et see esindaks tema repertuaari mitme riigi territooriumil, kui ta ei suuda nõudeid ise täita. Juhul kui taotluse saanud organisatsioon koondab repertuaari ja pakub või annab multiterritoriaalseid litsentse, peaks tal olema kohustus taotluse esitanud organisatsiooni volitus vastu võtta. Seaduslike internetipõhiste muusikateenuste väljatöötamine kogu liidus peaks kaasa aitama ka piraatlusevastasele võitlusele. (25) Tõhusa ja läbipaistva litsentsimisprotsessi, litsentsitud õiguste kasutuse hilisema järelevalve ja teenuseosutajatele kasutusega seotud arvete esitamise ning õiguste omajatele kuuluvate summade jaotamise juures on eriti oluline täpse ja kõikehõlmava teabe kättesaadavus muusikateoste, õiguste omajate ja õiguste kohta, mida iga kollektiivse esindamise organisatsioon on volitatud asjaomases liikmesriigis esindama. Seepärast peaksid muusikateostele multiterritoriaalseid litsentse andvad kollektiivse esindamise organisatsioonid suutma selliseid üksikasjalikke andmeid kiiresti ja täpselt töödelda. See nõuab selliste pidevalt ajakohastatavate andmebaaside kasutamist, mis sisaldavad andmeid multiterritoriaalsel alusel litsentsitud õiguste omamise kohta ja andmeid, mis võimaldavad teha kindlaks teoseid, õigusi, õiguste omajaid ja liikmesriike, mida või keda kollektiivse esindamise organisatsioon on volitatud esindama. Kõnealused andmebaasid peaksid aitama viia teoste alast teavet kokku teabega fonogrammide või mis tahes muu fikseeringu kohta, milles teos on lisatud. Samuti on oluline tagada, et tulevastel litsentsisaajatel ja õiguste omajatel on juurdepääs teabele, mida nad vajavad asjaomaste kollektiivse esindamise organisatsioonide esindatava repertuaari kindlakstegemiseks, ilma et see piiraks ühtki meedet, mida kõnealustel organisatsioonidel on õigus võtta andmete täpsuse ja tervikluse kaitseks, nende taaskasutamise kontrollimiseks ning isikuandmete ja tundliku äriteabe kaitseks. (26) Selleks et tagada kollektiivse esindamise organisatsioonide töödeldavate muusikarepertuaariga seotud andmete võimalikult suur täpsus, tuleks kõnealustelt organisatsioonidelt, kes annavad muusikateostele multiterritoriaalseid litsentse, nõuda andmebaaside pidevat ja viivitamatut ajakohastamist. Nad peaksid kehtestama hõlpsalt ligipääsetava menetluse, mille abil õiguste omajad ja teised kollektiivse esindamise organisatsioonid, kelle repertuaari nad esindavad, saaksid neid teavitada mis tahes ebatäpsustest, mida kollektiivse esindamise organisatsioonide andmebaasid võivad sisaldada seoses teostega, mida nad omavad või kontrollivad, sealhulgas täielikud või osalised õigused, ning liikmesriikidega, mille piires nad on volitanud asjaomaseid kollektiivse esindamise organisatsioone tegutsema. Samuti peaksid nad olema võimelised elektrooniliselt töötlema teoste registreeringuid ja õiguste teostamise volitusi. Võttes arvesse andmete kiireks ja tõhusaks töötlemiseks vajaliku teabe automatiseerimise olulisust, peaksid kollektiivse esindamise organisatsioonid võimaldama elektrooniliste vahendite kasutamist kõnealuse teabe struktureeritud edastamiseks õiguste omajate poolt. Kollektiivse esindamise organisatsioonid peaksid võimaluste piires tagama, et kõnealuste elektrooniliste vahendite puhul võetakse arvesse asjaomaseid valdkonnastandardeid või rahvusvahelisel või liidu tasandil välja kujunenud tavasid. (27) Digitaaltehnoloogia võimaldab kollektiivse esindamise organisatsioonidel automatiseeritud viisil jälgida litsentsitud muusikateoste kasutamist litsentsisaajate poolt ja lihtsustab arveldamist. Kollektiivse esindamise organisatsioonide ja kasutajate vahelise teabevahetuse tõhustamiseks on olulised muusika kasutamist, müügiaruandlust ja arveldamist käsitlevad valdkonnastandardid. Litsentside kasutamise jälgimisel tuleks austada põhiõigusi, täpsemalt õigust era- ja perekonnaelu austamisele ning andmekaitsele. Tagamaks, et kõnealune tõhustamine toob kaasa kiirema finantshalduse ja lõppkokkuvõttes varasemad väljamaksed õiguste omajatele, tuleks kollektiivse esindamise organisatsioonidelt nõuda arvete viivitamatut esitamist teenuseosutajatele ja õiguste omajate saadaolevate summade kohest jaotamist. Kõnealuse nõude tõhususeks on vajalik, et litsentsisaajad teeksid kõik võimaliku, et esitada kollektiivse esindamise organisatsioonidele teoste kasutuse kohta täpsed ja õigeaegsed aruanded. Kollektiivse esindamise organisatsioonidelt ei tohiks nõuda, et nad peavad kasutajatelt vastu võtma kasutajate endi vormingus aruandeid, kui on olemas üldkasutatavad valdkonnastandardid. (28) Selleks et multiterritoriaalseid kollektiivlitsentse andvad kollektiivse esindamise organisatsioonid saaksid osutada kvaliteetseid õiguste teostamise teenuseid, on neil vaja juurde pääseda suurele andmehulgale ja seda käidelda ning neil peab olema suur tehniline suutlikkus. Kollektiivse esindamise organisatsioone ei tohiks takistada tellimast allhanke korras teenuseid, mis on seotud muusikateoste internetiõiguste multiterritoriaalsete litsentside andmisega, tingimusel, et see ei mõjuta nende vastutust õiguste omajate, internetipõhiste teenuste osutajate või teiste kollektiivse esindamise organisatsioonide ees ning et täidetakse andmekaitsekohustusi, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta)[21] artiklis 17. Haldussuutlikkuse jagamine või koondamine peaks aitama kollektiivse esindamise organisatsioonidel parandada õiguste teostamise teenuseid ja tõhustada investeeringuid andmehaldusvahenditesse. (29) Eri muusikarepertuaaride koondamine multiterritoriaalse litsentsimise jaoks lihtsustab litsentsimisprotsessi ning suurendab sellega, et kogu repertuaar tehakse multiterritoriaalse litsentsimise eesmärgil turul kättesaadavaks, kultuurilist mitmekesisust ja aitab vähendada nende tehingute arvu, mida internetipõhise teenuse osutaja peab kõnealuse teenuse osutamiseks tegema. Repertuaaride koondamine peaks lihtsustama uute internetipõhiste teenuste väljatöötamist ja tooma kaasa ka tarbijatele suunatavate tehingukulude vähenemise. Seepärast tuleks kollektiivse esindamise organisatsioone, kes ei soovi või ei saa multiterritoriaalseid litsentse oma muusikarepertuaari puhul otse anda, innustada andma teistele kollektiivse esindamise organisatsioonidele vabatahtlikult volitus hallata nende repertuaari mittediskrimineerivatel tingimustel. Volitamistaotluse esitamise korral tuleks taotluse saanud kollektiivse esindamise organisatsioonilt nõuda volituse vastuvõtmist, eeldusel et see organisatsioon koondab repertuaari ja pakub või annab multiterritoriaalseid litsentse. Lisaks sellele piiraks multiterritoriaalsete litsentside alaste lepingute ainuõiguslikkus multiterritoriaalseid litsentse taotlevatele kasutajatele pakutavaid valikuid ning samuti valikuid, mis on kättesaadavad kollektiivse esindamise organisatsioonidele, kes otsivad oma repertuaari haldamiseks multiterritoriaalseid teenuseid. Seetõttu tuleks kõik esindamislepingud multiterritoriaalset litsentsimist pakkuvate kollektiivse esindamise organisatsioonide vahel sõlmida ainuõiguseta. (30) Õiguste omajate jaoks on eriti oluline, et tingimused, mille alusel kollektiivse esindamise organisatsioonid teostavad internetiõigusi, mille esindamiseks neid on volitatud, oleksid läbipaistvad. Kollektiivse esindamise organisatsioonid peaksid seega andma õiguste omajatele piisavalt teavet selliste lepingute peamiste tingimuste kohta, millega volitatakse teisi kollektiivse esindamise organisatsioone esindama nende muusika internetiõigusi multiterritoriaalse litsentsimise eesmärgil. (31) Samuti on oluline nõuda kõigilt multiterritoriaalseid litsentse pakkuvatelt või andvatelt kollektiivse esindamise organisatsioonidelt, et nad nõustuksid esindama kõikide seda otse mitte teha otsustanud kollektiivse esindamise organisatsioonide repertuaari. Tagamaks, et kõnealune nõue ei ole ebaproportsionaalne ega lähe vajalikust kaugemale, tuleks esindamistaotluse saanud kollektiivse esindamise organisatsioonilt nõuda üksnes seda, et ta nõustuks esindamisega, kui taotlus piirdub internetiõigusega või internetiõiguse kategooriatega, mida ta esindab. Lisaks sellele tuleks kõnealust nõuet kohaldada üksnes repertuaari koondavate kollektiivse esindamise organisatsioonide suhtes ja see ei peaks laienema kollektiivse esindamise organisatsioonidele, kes annavad multiterritoriaalseid litsentse üksnes enda repertuaari osas. Samuti ei peaks nõuet kohaldama selliste kollektiivse esindamise organisatsioonide suhtes, kes üksnes koondavad õigusi samadele teostele selleks, et ühiselt litsentsida nii kõnealuste teoste reprodutseerimise kui ka üldsusele edastamise õigusi. Ükski leping, millega kollektiivse esindamise organisatsioon volitab teist kollektiivse esindamise organisatsiooni või organisatsioone andma multiterritoriaalseid litsentse oma muusikarepertuaari kasutamiseks internetis, ei tohiks takistada seda, et kollektiivse esindamise organisatsioon jätkab oma asukohaliikmesriigi territooriumiga piirduvate litsentside andmist seoses oma repertuaariga ja muu repertuaariga, mida ta on volitatud asjaomases liikmesriigis esindama. (32) Kollektiivse esindamise organisatsioonide poolset multiterritoriaalset litsentsimist käsitlevate eeskirjade eesmärkidele ja tõhususele oleks suureks ohuks, kui õiguste omajad ei saaks teostada oma õigusi multiterritoriaalsete litsentside andmise kaudu seetõttu, et kollektiivse esindamise organisatsioon, kellele nad oma õigused on andnud, ei anna ega paku multiterritoriaalseid litsentse ega soovi selleks volitada ka teist kollektiivse esindamise organisatsiooni. Seepärast on sellistes olukordades oluline, et õiguste omajad saaksid teostada õigust anda internetipõhiste teenuste osutajatele vajaminevaid multiterritoriaalseid litsentse välja ise või teise osalise / teiste osaliste kaudu, ilma et nad peaksid oma õiguseid kollektiivse esindamise organisatsioonilt tagasi võtma. (33) Internetituru huvides peab teabe kättesaadavuse, andmekäitluse, arveldamise ja maksesuutlikkusega seotud põhikohustusi kohaldama ka kõikide kollektiivse esindamise organisatsiooni tervikuna või osaliselt omatavate üksuste suhtes, kes pakuvad või annavad multiterritoriaalseid litsentse seoses muusikateoste internetiõigustega. (34) Digitaalkeskkonnas peavad kollektiivse esindamise organisatsioonid oma repertuaari korrapäraselt litsentsima seoses täiesti uute kasutusvormide ja ärimudelitega. Sellistel juhtudel ja selleks, et edendada võimalikult kiiresti kõnealuste litsentside väljatöötamist soodustavat keskkonda, peaksid kollektiivse esindamise organisatsioonid olema piisavalt paindlikud, et anda individuaalseid ja uuenduslikke litsentse, ilma et tekiks oht kasutada neid eeskujuna teist liiki litsentsidega seotud tingimuste kindlaksmääramisel. (35) Ringhäälinguorganisatsioonid toetuvad oma televisiooni- ja raadioprogrammides, mis sisaldavad muusikateoseid, üldiselt kohaliku kollektiivse esindamise organisatsiooni litsentsile. Kõnealune litsents piirdub sageli vaid ringhäälingutegevusega. Selliste televisiooni- ja raadioprogrammide internetis kättesaadavaks tegemine eeldaks muusikateoste internetiõiguste litsentsi. Selleks et hõlbustada muusikateoste internetiõiguste litsentsimist televisiooni- ja raadioprogrammide samaaegse või viivitusega edastamise eesmärgil, on vaja sätestada erand eeskirjadest, mida muusikateoste multiterritoriaalsel litsentsimisel nende internetis kasutamiseks muidu kohaldataks. Kõnealune erand peaks piirduma sellega, mis on vajalik internetis juurdepääsu võimaldamiseks televisiooni- ja raadioprogrammidele ning materjalile, millel on selge alluvusseos originaalsaatega, mis on toodetud näiteks kõnealuse televisiooni- või raadioprogrammi täiendamise, eelvaatamise või uuestivaatamise eesmärgil. Erand ei peaks toimima nii, et see moonutab konkurentsi teiste teenustega, mis annavad tarbijatele internetis juurdepääsu üksikutele muusika- või audiovisuaalteostele, või nii, et see viib piiravate tavadeni, nagu turu või klientide jagamine, millega rikutaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 101 ja 102. (36) Tuleb tagada käesoleva direktiivi alusel vastu võetud siseriiklike õigusaktide tõhus täitmine. Kollektiivse esindamise organisatsioonid peaksid oma liikmetele pakkuma erimenetlusi kaebuste käsitlemiseks ja vaidluste lahendamiseks. Need menetlused peaksid olema kättesaadavad ka teistele õiguste omajatele, keda kollektiivse esindamise organisatsioon esindab. Samuti tuleb tagada, et liikmesriikidel oleks sõltumatud, erapooletud ja tõhusad vaidluste lahendamise asutused, mis on võimelised lahendama kollektiivse esindamise organisatsioonide ja kasutajate vahelisi ärivaidlusi kehtivate või kavandatavate litsentsimistingimuste üle ning litsentsi andmisest keeldumise korral. Lisaks sellele vähendaks see, kui sõltumatud ja erapooletud asutused ei lahendaks kiiresti ja tõhusalt kollektiivse esindamise organisatsioonide ja nende vastaspoole vahelisi vaidlusi, muusikateoste internetiõiguste multiterritoriaalse litsentsimise eeskirjade tõhusust. Seetõttu on asjakohane sätestada hõlpsalt kättesaadav, tõhus ja erapooletu kohtuväline menetlus, lahendamaks konflikte ühelt poolt kollektiivse esindamise organisatsioonide ja teiselt poolt internetipõhiste muusikateenuste osutajate, õiguste omajate või teiste kollektiivse esindamise organisatsioonide vahel, ilma et see piiraks õigust pöörduda kohtusse. (37) Lisaks sellele peaksid liikmesriigid kehtestama asjakohased menetlused, mille abil saaks esitada kaebusi õigusakte mittetäitvate kollektiivse esindamise organisatsioonide vastu ning tagada vajaduse korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistuste määramine. Liikmesriigid peaksid kindlaks määrama, millised asutused vastutavad kaebuste esitamise menetluse ja karistuste haldamise eest. Selleks et tagada multiterritoriaalse litsentsimise nõuete täitmine, tuleks ette näha erisätted nende nõuete rakendamise jälgimiseks. Liikmesriikide pädevad asutused ja Euroopa Komisjon peaksid sel eesmärgil koostööd tegema. (38) On oluline, et kollektiivse esindamise organisatsioonid austaksid õigust eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele kõigi õiguste omajate, liikmete, kasutajate ja muude isikute puhul, kelle isikuandmeid nad töötlevad. Direktiiviga 95/46/EÜ reguleeritakse isikuandmete töötlemist liikmesriikides käesoleva direktiiviga samas kontekstis ja liikmesriikide pädevate asutuste, eelkõige liikmesriikide määratud sõltumatute riigiasutuste järelevalve all. Õiguste omajatele tuleks anda asjakohast teavet nende andmete töötlemise, andmete saajate, andmete andmebaasis säilitamise ajapiirangute ja selle kohta, kuidas nad saavad teostada õigust oma isikuandmetega tutvuda, neid parandada või need kustutada kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ artiklitega 10 ja 11. Eelkõige tuleks isikuandmetena kõnealuse direktiivi artikli 2 punkti a tähenduses käsitleda kordumatuid tunnuseid, mis võimaldavad isikut kaudselt tuvastada. (39) Vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artikli 12 punktile b, millega antakse igale andmesubjektile õigus nõuda ebaõigete või ebatäielike andmete parandamist, kustutamist või sulgemist, tagatakse selle direktiiviga ka õiguste omajate või teiste kollektiivse esindamise organisatsioonidega seotud ebatäieliku teabe asjatu viivituseta parandamine seoses multiterritoriaalsete litsentsidega. (40) Täitemeetmeid käsitlevad sätted ei tohiks piirata liikmesriikide selliste sõltumatute riigiasutuste pädevust, mille liikmesriigid on asutanud vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artiklile 28 selleks, et teostada järelevalvet kõnealuse direktiivi kohaselt vastuvõetud sätete järgimise üle. (41) Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste harta põhimõtteid. Direktiivi nõue, mille kohaselt tuleks liikmetele, õiguste omajatele, kasutajatele ja kollektiivse esindamise organisatsioonidele tagada vaidluste lahendamise mehhanismid, ei tohiks takistada osapooltel kasutamast kohtusse pöördumise õigust, mis on tagatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga. (42) Kuna käesoleva direktiivi eesmärki – parandada kollektiivse esindamise organisatsioonide liikmete võimalust kontrollida kõnealuste organisatsioonide tegevust, tagada kollektiivse esindamise organisatsioonide piisav läbipaistvus ja parandada autorite õiguste multiterritoriaalset litsentsimist muusikateoste internetis kasutamiseks – ei ole liikmesriikidel võimalik piisavalt saavutada ja eesmärki saab seega selle ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, nagu on ette nähtud Euroopa Liidu lepingu artiklis 5. Samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. (43) Käesoleva direktiivi sätted ei mõjuta konkurentsieeskirjade ja muu asjaomase õiguse kohaldamist muudes valdkondades, mis hõlmavad konfidentsiaalsust, ärisaladusi, dokumentidele juurdepääsu, lepinguõigust ning kollisiooni ja kohtualluvusega seotud rahvusvahelist eraõigust. (44) Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi komponentide ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: I jaotis Üldsätted Artikkel 1 Reguleerimisese Käesolevas direktiivis sätestatakse nõuded, mis on vajalikud selleks, et tagada autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste nõuetekohane teostamine kollektiivse esindamise organisatsioonide poolt. Samuti sätestatakse direktiivis nõuded kollektiivse esindamise organisatsioonidele seoses muusikateoste autorite õiguste multiterritoriaalse litsentsimisega, mida on vaja teoste internetis kasutamiseks. Artikkel 2 Reguleerimisala I, II ja IV jaotist, välja arvatud artiklit 36 ja 40, kohaldatakse kõikide ELis asutatud kollektiivse esindamise organisatsioonide suhtes. III jaotist ning IV jaotise artikleid 36 ja 40 kohaldatakse üksnes nende kollektiivse esindamise organisatsioonide suhtes, kes teostavad muusikateoste autorite õigusi teoste internetis kasutamiseks multiterritoriaalsel alusel. Artikkel 3 Mõisted Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „kollektiivse esindamise organisatsioon” – organisatsioon, kelle volitused tulenevad seadusest või määramisest, litsentsist või mis tahes muust lepingulisest korrast ja on antud rohkem kui ühe õiguste omaja poolt, ning kelle ainus või peamine eesmärk on teostada autoriõigust või autoriõigusega kaasnevaid õigusi ja kelle omanikud või kontrollijad on tema liikmed; b) „õiguste omaja” – füüsiline isik või selline juriidiline isik, kes ei ole kollektiivse esindamise organisatsioon, kes omab autoriõigust või sellega kaasnevat õigust või kellel on õiguste kasutamise lepingu alusel õigus osale tulust, mis saadakse kollektiivse esindamise organisatsiooni teostatavatest õigustest; c) „kollektiivse esindamise organisatsiooni liige” – õiguste omaja või õiguste omajaid otseselt esindav üksus, sealhulgas teised kollektiivse esindamise organisatsioonid ja õiguste omajate ühendused, kes täidavad kollektiivse esindamise organisatsiooni liikmesuse nõudeid; d) „põhikiri” – kollektiivse esindamise organisatsiooni asutamisleping, põhikiri, asutamiseeskirjad või asutamisdokument; e) „juhataja” – kollektiivse esindamise organisatsiooni iga üksik tegevjuht, haldusnõukogu, juhatuse või nõukogu liige; f) „õigustest saadav tulu” – tulu, mida kollektiivse esindamise organisatsioon kogub õiguste omajate nimel ja mida saadakse kas ainuõigusest, õigusest tasule või õigusest hüvitisele; g) „haldustasu” – tasu, mida kollektiivse esindamise organisatsioon võtab selleks, et katta autoriõiguse või sellega kaasnevate õiguste teostamise teenuste kulud; h) „esindamisleping” – kollektiivse esindamise organisatsioonide vaheline leping, millega üks kollektiivse esindamise organisatsioon volitab teist kollektiivse esindamise organisatsiooni esindama oma repertuaariga seotud õigusi, kaasa arvatud artiklite 28 ja 29 alusel sõlmitud leping; i) „kasutaja” – füüsiline või juriidiline isik, kes teostab toiminguid, mille jaoks on vaja õiguste omajate luba või millega seoses tuleb õiguste omajatele maksta tasu või hüvitist, ja kes ei toimi tarbijana; j) „repertuaar” – teosed või muu kaitstud materjal, millega seotud õigusi teostab kollektiivse esindamise organisatsioon; k) „multiterritoriaalne litsents” – litsents, mis hõlmab rohkem kui ühe liikmesriigi territooriumi; l) „muusikateoste internetis kasutamise õigused” (edaspidi „muusikateoste internetiõigused”) – kõik direktiivi 2001/29/EÜ artiklites 2 ja 3 sätestatud ning internetipõhise muusikateenuse osutamiseks vajalikud õigused muusikateosele; m) „internetipõhine muusikateenus” – selline infoühiskonna teenus direktiivi 98/34/EÜ artikli 1 lõike 2 tähenduses, mis eeldab muusikateoste litsentsimist. II jaotis Kollektiivse esindamise organisatsioonid 1. peatükk Kollektiivse esindamise organisatsioonide liikmesus ja töökorraldus Artikkel 4 Üldpõhimõtted Liikmesriigid tagavad, et kollektiivse esindamise organisatsioonid tegutsevad oma liikmete parimates huvides ega sea õiguste omajatele, kelle õigusi nad teostavad, kohustusi, mis ei ole nimetatud õiguste omajate õiguste ja huvide kaitsmiseks objektiivselt vajalikud. Artikkel 5 Õiguste omajate õigused 1. Liikmesriigid tagavad, et õiguste omajatel on lõigetes 2–7 sätestatud õigused ja et need õigused kajastuvad kollektiivse esindamise organisatsiooni põhikirjas või liikmesuse tingimustes. 2. Õiguste omajatel on õigus volitada enda valitud kollektiivse esindamise organisatsiooni, et see teostaks õigusi, õiguste kategooriaid või haldaks eri liiki teoseid ja muud nende valitud materjali nende valitud liikmesriigis, sõltumata kollektiivse esindamise organisatsiooni või õiguste omaja asukohaliikmesriigist, asukohast või kodakondsusest. 3. Õiguste omajatel on õigus lõpetada õiguste ja õiguste kategooriate teostamise või eri liiki teoste ja muu materjali haldamise volitus, mis on antud kollektiivse esindamise organisatsioonile, või võtta kollektiivse esindamise organisatsioonilt tagasi mis tahes õigus, õiguste kategooria või teoseliik ja enda valitud muu materjal enda valitud liikmesriigis tingimusel, et nad teavitavad sellest mõistliku aja, s.t hiljemalt kuue jooksul. Kollektiivse esindamise organisatsioon võib otsustada, et kõnealune lõpetamine või tagasivõtmine jõustub üksnes majandusaasta keskel ja lõpus sõltuvalt sellest, kumb aeg on teavitamisaja lõppemisele lähemal. 4. Kui õiguste omajal on saada tasusid kasutamise eest, mis toimus enne volituste lõpetamise või õiguste tagasivõtmise jõustumist, või litsentsi alusel, mis anti enne kõnealuse lõpetamise või tagasivõtmise jõustumist, säilivad artiklite 12, 16, 18 ja 34 kohased õiguste omaja õigused seoses nimetatud kasutamisega. 5. Kollektiivse esindamise organisatsioonid ei piira lõigetes 3 ja 4 sätestatud õiguste teostamist nõudega anda lõpetamisele või tagasivõtmisele kuuluvate õiguste või õiguste kategooriate teostamine ning eri liiki teoste ja muu materjali haldamine üle teisele kollektiivse esindamise organisatsioonile. 6. Liikmesriigid tagavad, et õiguste omaja annab sõnaselge nõusoleku eraldi iga õiguse või õiguste kategooria, eri liiki teose ja muu materjali kohta, mille teostamiseks või haldamiseks ta kollektiivse esindamise organisatsioonile volituse annab, ning et iga selline nõusolek on dokumentaalselt tõendatud. 7. Kollektiivse esindamise organisatsioon teavitab õiguste omajaid nende õigustest, mis tulenevad lõigetest 1–6, enne seda, kui ta taotleb omajate nõusolekut mis tahes õiguste või õiguste kategooriate teostamiseks ning eri liiki teoste ja muu materjali haldamiseks. Kollektiivse esindamise organisatsioonid teavitavad oma liikmeid nende õigustest, mis tulenevad lõigetest 1–6, kuue kuu jooksul käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäevast. Artikkel 6 Kollektiivse esindamise organisatsioonide liikmesuse eeskirjad 1. Liikmesriigid tagavad, et kollektiivse esindamise organisatsioonid täidavad lõigetes 2–5 sätestatud eeskirju. 2. Kollektiivse esindamise organisatsioonid võtavad õiguste omajad liikmeks tingimusel, et viimased täidavad liikmesuse nõudeid. Nad võivad liikmetaotluse tagasi lükata üksnes objektiivsete kriteeriumide alusel. Kõnealused kriteeriumid lisatakse kollektiivse esindamise organisatsiooni põhikirja või liikmesuse tingimustesse ja need tehakse üldsusele kättesaadavaks. 3. Kollektiivse esindamise organisatsiooni põhikirjas sätestatakse asjakohased ja tõhusad mehhanismid liikmete osalemiseks organisatsiooni otsustusprotsessis. Eri kategooria liikmete esindatus otsustusprotsessis peab olema õiglane ja tasakaalus. 4. Kollektiivse esindamise organisatsioonid lubavad oma liikmetel teavet edastada, sealhulgas liikmeõigusi teostada elektroonilisel teel. Elektrooniliste vahendite kasutamine ei sõltu liikme elu- või asukohast. 5. Kollektiivse esindamise organisatsioonid peavad liikmete kohta korrapäraselt ajakohastatavat arvestust, nii et liikmete isikut ja asukohta on võimalik nõuetekohaselt kindlaks teha. Artikkel 7 Kollektiivse esindamise organisatsiooni liikmete üldkoosolek 1. Liikmesriigid tagavad, et kollektiivse esindamise organisatsiooni liikmete üldkoosolek toimub vastavalt lõigetes 2–8 sätestatud eeskirjadele. 2. Kollektiivse esindamise organisatsiooni liikmete üldkoosolek kutsutakse kokku vähemalt kord aastas. 3. Üldkoosolek kiidab heaks kõik muudatused kollektiivse esindamise organisatsiooni põhikirjas ja liikmesuse tingimustes juhul, kui nimetatud tingimusi ei reguleerita põhikirjas. 4. Üldkoosolekul on pädevus teha otsuseid juhatajate ametissenimetamise või ametist vabastamise kohta ning kiita heaks nende töötasu ja muud hüvitised, nagu mitterahalised hüvitised, pensionimäär, õigus muudele tasudele ja õigus ülesütlemise hüvitisele. Üldkoosolek ei tee otsuseid juhatuse liikmete või tegevjuhi ametissenimetamise või ametist vabastamise kohta juhul, kui ametissenimetamise või ametist vabastamise pädevus on nõukogul. 5. Vastavalt II jaotise 2. peatüki sätetele teeb üldkoosolek otsuseid vähemalt järgmistes küsimustes: a) õiguste omajate saadaolevate summade jaotamise põhimõtted, välja arvatud juhul, kui üldkoosolek otsustab selle otsuse tegemise delegeerida järelevalvefunktsiooni täitvale organile; b) õiguste omajate selliste saadaolevate summade kasutus, mida ei saa jaotada vastavalt artikli 12 lõikele 2, välja arvatud juhul, kui üldkoosolek otsustab selle otsuse tegemise delegeerida järelevalvefunktsiooni täitvale organile; c) üldised investeerimispõhimõtted, sealhulgas laenude või laenutagatiste andmine seoses õigustest saadava tuluga; d) õigustest saadavast tulust tehtavate mahaarvamiste eeskirjad. 6. Üldkoosolek kontrollib kollektiivse esindamise organisatsiooni tegevust, tehes otsuseid vähemalt audiitori ametissenimetamise ja ametist vabastamise kohta ning kiites heaks iga-aastase läbipaistvusaruande ja audiitori aruande. 7. Kõik piirangud seoses kollektiivse esindamise organisatsiooni liikmete õigustega osaleda ja teostada hääletusõigust üldkoosolekul peavad olema õiglased ja proportsionaalsed ning need peavad põhinema järgmistel kriteeriumidel: a) liikmesuse kestus; b) liikmele konkreetse majandusperioodi jooksul väljamakstud või väljamakstavad summad. Kõnealused kriteeriumid lisatakse kollektiivse esindamise organisatsiooni põhikirja või liikmesuse tingimustesse ja need tehakse vastavalt artiklitele 17 ja 19 üldsusele kättesaadavaks. 8. Igal kollektiivse esindamise organisatsiooni liikmel on õigus määrata mis tahes teine füüsiline või juriidiline isik volitatud esindajaks üldkoosolekul tema nimel osalema ja hääletama. Artikkel 8 Järelevalvefunktsioon 1. Liikmesriigid tagavad, et kollektiivse esindamise organisatsioon kehtestab järelevalvefunktsiooni, mille eesmärk on pidevalt kontrollida kollektiivse esindamise organisatsioonis juhtimiskohustusi täitvate isikute tegevust ja ülesannete täitmist. Selleks et tagada kollektiivse esindamise organisatsiooni liikmete tõhusus osalemine, peavad nad olema kõnealust funktsiooni täitvas organis õiglaselt ja tasakaalustatult esindatud. 2. Järelevalvefunktsiooni täitev organ kohtub regulaarselt ja tal on vähemalt järgmised volitused: a) kiita heaks kollektiivse esindamise organisatsiooni poolne kinnisvara soetamine; b) kiita heaks tütarettevõtjate asutamine, muude üksuste soetamine, muude üksuste osakute või õiguste soetamine, ühinemised ja liitumised; c) kiita heaks laenude võtmine, laenude andmine ning laenutagatiste andmine. 3. Liikmesriigid võivad teha otsuse, et lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata sellise kollektiivse esindamise organisatsiooni suhtes, kes ei ületa oma bilansipäeval kahte kolmest järgmisest kriteeriumist: a) bilansimaht: 350 000 eurot; b) netokäive: 700 000 eurot; c) keskmine töötajate arv eelarveaasta jooksul: kümme. Artikkel 9 Kollektiivse esindamise organisatsiooni tegevust tegelikult juhtivate isikute kohustused 1. Liikmesriigid tagavad, et kollektiivse esindamise organisatsiooni tegevust tegelikult juhtivad isikud ja kõnealuse organisatsiooni juhatajad, välja arvatud järelevalvefunktsiooni täitvad juhatajad, juhivad kollektiivse esindamise organisatsiooni arukalt ja usaldusväärselt, rakendades selleks arukat juhtimis- ja raamatupidamiskorda ning sisekontrollimehhanisme. 2. Liikmesriigid tagavad, et kollektiivse esindamise organisatsiooni tegevust tegelikult juhtivad isikud ja kõnealuse organisatsiooni juhatajad, välja arvatud järelevalvefunktsiooni täitvad juhatajad, kavandavad menetlused nii, et välditakse huvide konflikti. Kollektiivse esindamise organisatsioonil on menetlused huvide konfliktide tuvastamiseks, haldamiseks, jälgimiseks ja avalikustamiseks, et nimetatud konfliktid ei kahjustaks organisatsiooni liikmete huve. Kõnealuste menetluste raames peab iga nimetatud isik ja juhataja esitama järelevalvefunktsiooni täitvale üksusele igal aastal eraldi aruande, mis sisaldab järgmist teavet: a) kõik kollektiivse esindamise organisatsiooniga seotud huvid; b) kollektiivse esindamise organisatsioonilt saadud mis tahes tasu, sealhulgas pensioniskeemid, mitterahalised hüvitised ja muud liiki hüvitised; c) mis tahes summad, mille kõnealune isik on kollektiivse esindamise organisatsioonilt saanud õiguste omajana; d) avaldus tegeliku või võimaliku konflikti kohta isiklike ja kollektiivse esindamise organisatsiooni huvide vahel või kollektiivse esindamise organisatsiooni ees võetud kohustuste ja mis tahes muu juriidilise või füüsilise isiku ees võetud kohustuste vahel. 2. peatükk Õigustest saadava tulu haldamine Artikkel 10 Õigustest saadava tulu kogumine ja kasutamine 1. Kollektiivse esindamise organisatsioonid peavad õigustest saadavat tulu koguma ja haldama hoolsalt. 2. Kollektiivse esindamise organisatsioon haldab ja hoiab õigustest saadavat tulu oma varadest tehtud investeeringutest, õiguste teostamise teenustest või muudest tegevustest saadavast võimalikust tulust eraldi. 3. Kui halduskulude mahaarvamine välja arvata, ei ole kollektiivse esindamise organisatsioonil lubatud kasutada õigustest saadavat tulu ega oma investeeringutest saadavat tulu enda huvides. 4. Kui kollektiivse esindamise organisatsioon investeerib õigustest saadava tulu ja oma investeeringutest saadava mis tahes tulu enne õiguste omajate saadaolevate summade jaotamist, peab ta seejuures järgima artikli 7 lõike 5 punktis c osutatud üldisi investeerimispõhimõtteid ja järgmisi eeskirju: a) varasid investeeritakse liikmete huvides; kui on tegemist võimaliku huvide konfliktiga, tagab kollektiivse esindamise organisatsioon, et investeering tehakse üksnes liikmete huve silmas pidades; b) varasid investeeritakse viisil, mis tagab portfelli kui terviku turvalisuse, kvaliteedi, likviidsuse ja tulususe; c) varad hajutatakse asjakohaselt, et vältida liigset sõltumist teatavast varast ning portfelli kui terviku riskide kuhjumist. Artikkel 11 Mahaarvamised 1. Liikmesriigid tagavad, et kollektiivse esindamise organisatsiooni ning selle liikmete ja õiguste omajate vahelist suhet käsitlevates lepingutes on sätestatud artikli 16 punktis e osutatud õigustest saadava tulu suhtes kohaldatavad mahaarvamised. 2. Liikmesriigid tagavad, et kui kollektiivse esindamise organisatsioon osutab õigustest saadavast tulust mahaarvatud summadega rahastatavaid sotsiaal-, kultuuri- või haridusteenuseid, on õiguste omajatel õigus järgmisele: a) sotsiaal-, kultuuri- või haridusteenustele õiglaste kriteeriumide alusel, mis hõlmavad eelkõige juurdepääsu kõnealustele teenustele ja nende ulatust; b) õiguste omajatel, kes on lõpetanud õiguste, õiguste kategooriate teostamise või eri liiki teoste ja muu materjali haldamise volituse või kes on võtnud kollektiivse esindamise organisatsioonilt tagasi mis tahes õiguse, õiguste kategooria või teoseliigi ja muu materjali, on jätkuvalt juurdepääs kõnealustele teenustele. Teenuste kättesaadavust ja ulatust käsitlevates kriteeriumides võidakse arvestada kõnealuste õiguste omajate õigustest saadava tulu suurust ja õiguste teostamisega seotud volituse kestust, eeldusel et kõnealuseid kriteeriume kohaldatakse ka selliste õiguste omajate suhtes, kes ei ole lõpetanud nimetatud volitust ega võtnud kollektiivse esindamise organisatsioonilt tagasi mis tahes õigust, õiguste kategooriat või teoseliiki ja muud materjali. Artikkel 12 Õiguste omajate saadaolevate summade jaotamine 1. Liikmesriigid tagavad, et kollektiivse esindamise organisatsioon jaotab ja maksab summad korrapäraselt ja hoolsalt välja kõigile õiguste omajatele, keda ta esindab. Kollektiivse esindamise organisatsioon jaotab ja maksab asjaomased summad välja hiljemalt 12 kuu möödudes selle eelarveaasta lõpust, mil õigustest saadav tulu koguti, välja arvatud juhul, kui kollektiivse esindamise organisatsioon ei saa nimetatud tähtajast kinni pidada objektiivsetel põhjustel, mis on seotud eelkõige kasutajate aruandluse, õiguste ja õiguste omajate kindlakstegemise või teoseid ja muud materjali käsitleva teabe ning õiguste omajate kokkuviimisega. Kollektiivse esindamise organisatsioon jaotab summad ja teeb väljamaksed täpselt, tagades eri liiki õiguste omajate võrdse kohtlemise. 2. Kui õiguste omajate saadaolevaid summasid ei ole võimalik jaotada, teeb kollektiivse esindamise organisatsioon viie aasta möödudes selle eelarveaasta lõpust, mil õigustest saadav tulu koguti, ja eeldusel, et ta on võtnud kõik vajalikud meetmed õiguste omajate isikute ja asukoha kindlakstegemiseks, artikli 7 lõike 5 punkti b kohaselt otsuse asjaomaste summade kasutamise kohta, ilma et see piiraks õiguste omaja õigust kollektiivse esindamise organisatsioonilt kõnealuseid summasid välja nõuda. 3. Lõikes 2 osutatud meetmed õiguste omajate isikute ja asukoha kindlakstegemiseks hõlmavad liikmesust käsitlevate andmete kontrollimist ning kollektiivse esindamise organisatsiooni liikmetele ja üldsusele avaldatavat loetelu teostest ja muust materjalist, mille ühe või mitme õiguste omaja isikut ega asukohta ei ole kindlaks tehtud. 3. peatükk Õiguste teostamine teiste kollektiivse esindamise organisatsioonide nimel Artikkel 13 Õiguste teostamine esindamislepingute alusel Liikmesriigid tagavad, et kollektiivse esindamise organisatsioon ei diskrimineeri oma liikmeid ega neid õiguste omajaid, kelle õigusi ta esindamislepingu alusel teostab, seda eelkõige tariifide, haldustasude ning õigustest saadava tulu kogumist ja õiguste omajate saadaolevate summade jaotamist käsitlevate tingimuste kohaldamisel. Artikkel 14 Mahaarvamised ja väljamaksed esindamislepingute puhul 1. Kollektiivse esindamise organisatsioon ei või õigustest saadava tulu suhtes, mis tuleneb õigustest, mida ta teostab teise kollektiivse esindamise organisatsiooniga sõlmitud esindamislepingu alusel, kohaldada muid mahaarvamisi kui haldustasud, välja arvatud juhul, kui teine kollektiivse esindamise organisatsioon annab kõnealusteks muudeks mahaarvamisteks selgesõnalise nõusoleku. 2. Kollektiivse esindamise organisatsioon jaotab ja maksab teiste kollektiivse esindamise organisatsioonide saadaolevad summad välja korrapäraselt, hoolsalt ja täpselt. 4. peatükk Suhted kasutajatega Artikkel 15 Litsentsimine 1. Kollektiivse esindamise organisatsioonid ja kasutajad peavad õiguste litsentsimist käsitlevaid läbirääkimisi heas usus ning annavad oma vastavate teenuste kohta kogu vajaliku teabe. 2. Litsentsimistingimused eelkõige tariifide puhul põhinevad objektiivsetel kriteeriumidel. Ainuõiguste tariifid peavad peegeldama kaubeldavate õiguste majanduslikku väärtust ja kollektiivse esindamise organisatsiooni osutatava teenuse majanduslikku väärtust. Kui siseriiklikes õigusaktides ei ole sätestatud õiguste omajate tasuõiguse või hüvitisõiguse alusel saadaolevaid summasid, tugineb kollektiivse esindamise organisatsioon kõnealuste saadaolevate summade kindlaksmääramisel nimetatud kaubeldavate õiguste majanduslikule väärtusele. 3. Kollektiivse esindamise organisatsioonid lubavad kasutajatel edastada teavet elektroonilisel teel, sealhulgas anda vajaduse korral aru litsentsi kasutamise kohta. 5. peatükk Läbipaistvus ja aruandlus Artikkel 16 Õiguste omajatele nende õiguste teostamise kohta edastatav teave Liikmesriigid tagavad, et kollektiivse esindamise organisatsioon teeb igale tema esindatavale õiguste omajale vähemalt kord aastas elektrooniliselt kättesaadavaks järgmise teabe: a) mis tahes isikuandmed, mida õiguste omaja on lubanud kollektiivse esindamise organisatsioonil kasutada, muu hulgas õiguste omaja isiku ja asukoha kindlakstegemiseks; b) õigustest saadav tulu, mis on kogutud õiguste omaja nimel; c) õiguste omajale kuuluvad ning kollektiivse esindamise organisatsiooni poolt õiguste omajale asjaomasel ajavahemikul väljamakstavad summad teostatavate õiguste kategooriate ja kasutusliikide kaupa; d) ajavahemik, mille jooksul õiguste omaja saadaolevate summade aluseks olevaid õigusi kasutati; e) asjaomasel ajavahemikul mahaarvatud haldustasud; f) muud kui haldustasudega seotud mahaarvamised, sealhulgas võimalikud siseriiklike õigusaktidega sotsiaal-, kultuuri- või haridusteenuste osutamiseks nõutavad mahaarvamised asjaomasel ajavahemikul; g) õiguste omaja saadaolevad summad, mida ei ole asjaomase ajavahemiku kohta veel välja makstud; h) artiklite 34 ja 36 kohased kaebuste käsitlemise ja vaidluste lahendamise menetlused. Artikkel 17 Teistele kollektiivse esindamise organisatsioonidele antav teave õiguste teostamise kohta esindamislepingute alusel Liikmesriigid tagavad, et kollektiivse esindamise organisatsioon teeb kollektiivse esindamise organisatsioonile, kelle nimel ta teataval ajavahemikul esindamislepingu alusel õigusi teostab, vähemalt kord aastas elektrooniliselt kättesaadavaks järgmise teabe: a) õiguste omajate igas teostatavate õiguste kategoorias ja kasutusliigis saadaolevad ning kollektiivse esindamise organisatsiooni poolt tema teostatavate õiguste litsentsimise eest esindamislepingu alusel väljamakstavad summad; b) haldustasudega seotud ja muudel eesmärkidel tehtud mahaarvamised; c) teave esindamislepinguga hõlmatud repertuaari kuuluvate teostega seotud litsentside ja õigustest saadava tulu kohta; d) üldkoosolekul vastuvõetud otsused. Artikkel 18 Õiguste omajatele, liikmetele, teistele kollektiivse esindamise organisatsioonidele ja kasutajatele nende nõudmisel antav teave 1. Liikmesriigid tagavad, et kollektiivse esindamise organisatsioon teeb sellise õiguste omaja taotlusel, kelle õigusi ta esindab, sellise kollektiivse esindamise organisatsiooni taotlusel, kelle nimel ta õigusi esindamislepingu alusel teostab, ning mis tahes kasutaja taotlusel viivitamata elektrooniliselt kättesaadavaks järgmise teabe: a) standardne litsentsileping ja kohaldatavad tariifid; b) organisatsiooni hallatav repertuaar ja teostatavad õigused ning liikmesriigid, kus kõnealune teostamine toimub; c) loetelu organisatsiooni sõlmitud esindamislepingutest, sealhulgas teave teiste asjaomaste kollektiivse esindamise organisatsioonide, esindatava repertuaari ja lepingu territoriaalse kohaldamisala kohta. 2. Lisaks teeb kollektiivse esindamise organisatsioon õiguste omajate või teiste kollektiivse esindamise organisatsioonide taotlusel kättesaadavaks teabe teoste kohta, mille üht või mitut õiguste omajat ei ole kindlaks tehtud, sealhulgas teose pealkiri, autori nimi, kirjastaja nimi ja mis tahes muu kättesaadav asjaomane teave, mis võib olla vajalik õiguste omajate kindlakstegemiseks. Artikkel 19 Teabe avalikustamine 1. Liikmesriigid tagavad, et kollektiivse esindamise organisatsioon avalikustab järgmise teabe: a) põhikiri; b) liikmesuse tingimused ja õiguste teostamise volituse lõpetamise tingimused, kui need ei sisaldu põhikirjas; c) artiklis 9 osutatud isikute loetelu; d) õiguste omajate saadaolevate summade jaotamise eeskirjad; e) haldustasude eeskirjad; f) eeskirjad, mis hõlmavad õigustest saadavast tulust tehtavaid muid kui haldustasudega seotud mahaarvamisi, sealhulgas sotsiaal-, kultuuri- ja haridusteenustega seotud mahaarvamised; g) artiklite 34, 35 ja 36 kohased kaebuste käsitlemise ja vaidluste lahendamise menetlused. 2. Lõikes 1 osutatud teave avaldatakse kollektiivse esindamise organisatsiooni veebisaidil, kus see jääb avalikkusele kättesaadavaks. Kollektiivse esindamise organisatsioon tagab lõikes 1 osutatud teabe ajakohastamise. Artikkel 20 Iga-aastane läbipaistvusaruanne 1. Liikmesriigid tagavad, et riigisiseste õigusaktide kohasest õiguslikult vormist sõltumata koostab ja avaldab kollektiivse esindamise organisatsioon igal aastal hiljemalt kuus kuud pärast eelarveaasta lõppu läbipaistvusaruande, mis sisaldab ka eriaruannet. Iga-aastasele läbipaistvusaruandele peavad alla kirjutama kõik juhatajad. Iga-aastane läbipaistvusaruanne avaldatakse kollektiivse esindamise organisatsiooni veebisaidil ning see on nimetatud veebisaidil avalikkusele kättesaadav vähemalt viie aasta jooksul. 2. Iga-aastane läbipaistvusaruanne sisaldab vähemalt I lisas sätestatud teavet. 3. Lõikes 1 osutatud eriaruandes käsitletakse seoses sotsiaal-, kultuuri- ja haridusteenustega mahaarvatud summade kasutamist ning see sisaldab vähemalt I lisa punktis 3 sätestatud teavet. 4. Iga-aastases läbipaistvusaruandes esitatud raamatupidamisandmeid auditeerivad üks või mitu isikut, kes on seadusega volitatud aruandeid auditeerima vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiivile 2006/43/EÜ (mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit)[22]. Auditiaruanne koos kõigi märkustega esitatakse terviklikult iga-aastases läbipaistvusaruandes. Käesoleva lõike kohaldamisel peavad raamatupidamisandmed sisaldama I lisa punkti 1 alapunktis a osutatud finantsaruandeid ning I lisa punkti 1 alapunktides f ja g ning punktis 2 osutatud finantsteavet. 5. Liikmesriigid võivad teha otsuse, et I lisa punkti 1 alapunkte a, f ja g ei kohaldata sellise kollektiivse esindamise organisatsiooni suhtes, kes ei ületa oma bilansipäeval kahte kolmest järgmisest kriteeriumist: a) bilansimaht: 350 000 eurot; b) netokäive: 700 000 eurot; c) keskmine töötajate arv eelarveaasta jooksul: kümme. III jaotis Muusikateoste internetiõiguste multiterritoriaalne litsentsimine kollektiivse esindamise organisatsioonide poolt Artikkel 21 Multiterritoriaalne litsentsimine siseturul 1. Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumil asutatud kollektiivse esindamise organisatsioonid täidavad muusikateoste internetiõiguste multiterritoriaalsete litsentside andmisel käesolevas jaotises esitatud nõudeid. 2. Liikmesriigid tagavad, et artiklis 39 osutatud pädevatel asutustel on võimalik ka tegelikult kontrollida kollektiivse esindamise organisatsioonide vastavust kõnealustele nõuetele. Artikkel 22 Suutlikkus töödelda multiterritoriaalseid litsentse 1 Liikmesriigid tagavad, et kollektiivse esindamise organisatsioonil, kes annab muusikateoste internetiõiguste multiterritoriaalseid litsentse, on piisav suutlikkus töödelda elektrooniliselt tõhusal ja läbipaistval viisil selliste litsentside haldamiseks vajalikke andmeid, sealhulgas repertuaari kindlaksmääramiseks ja selle kasutamise jälgimiseks, kasutajatele arvete esitamiseks, õigustest saadava tulu kogumiseks ning õiguste omajate saadaolevate summade jaotamiseks. 2. Lõike 1 kohaldamisel peab kollektiivse esindamise organisatsioon vastama vähemalt järgmistele tingimustele: a) suutlikkus määrata täpselt kindlaks muusikateosed või nende osad, mille esindamiseks kollektiivse esindamise organisatsioonil on volitus; b) suutlikkus määrata täpselt kindlaks õigused või nende osad ning iga sellise muusikateose või selle osa õiguste omajad, mille esindamiseks kollektiivse esindamise organisatsioonil on volitus kõikides volitusega hõlmatud liikmesriikides; c) kordumatute tunnuste kasutamine õiguste omajate ja muusikateoste tuvastamiseks, võttes võimaluste piires arvesse vabatahtlikke standardeid või rahvusvahelisel või liidu tasandil väljakujunenud tavasid; d) punktis a osutatud teabe muutuste viivitamata arvessevõtmine; e) suutlikkus teha kindlaks ja kõrvaldada õigeaegselt ja tõhusalt vastuolud andmetes, mis on muusikateoste internetiõiguste multiterritoriaalseid litsentse andvate teiste kollektiivse esindamise organisatsioonide valduses. Artikkel 23 Multiterritoriaalset repertuaari käsitleva teabe läbipaistvus 1. Kollektiivse esindamise organisatsioon, kes annab muusikateoste internetiõiguste multiterritoriaalseid litsentse, annab internetipõhiste muusikateenuste osutajatele, õiguste omajatele ja teistele kollektiivse esindamise organisatsioonidele elektrooniliselt ajakohast teavet, mille abil on võimalik kindlaks teha tema esindatav internetipõhine muusikarepertuaar. Teave hõlmab esindatavaid muusikateoseid, esindatavaid õigusi või nende osi ja esindatavaid liikmesriike. 2. Kollektiivse esindamise organisatsioon võib võtta arukaid meetmeid andmete täpsuse ja tervikluse kaitseks, nende taaskasutamise kontrollimiseks ning isikuandmete ja tundliku äriteabe kaitseks. Artikkel 24 Multiterritoriaalset repertuaari käsitleva teabe täpsus 1. Kollektiivse esindamise organisatsioon, kes annab muusikateoste internetiõiguste multiterritoriaalseid litsentse, kehtestab menetlused, mis võimaldavad õiguste omajatel ja teistel kollektiivse esindamise organisatsioonidel vaidlustada artikli 22 lõikes 2 osutatud andmete sisu või artiklis 23 esitatud teabe, juhul kui kõnealused õiguste omajad ja kollektiivse esindamise organisatsioonid leiavad asjakohaste tõendite alusel, et nende muusikateoste internetiõigusi käsitlevad andmed või teave on ebatäpsed. Kui nimetatud väited on piisavalt põhjendatud, tagab kollektiivse esindamise organisatsioon, et kõnealused andmed või teave parandatakse viivitamata. 2. Kollektiivse esindamise organisatsioon annab õiguste omajatele, kelle muusikateosed sisalduvad tema muusikarepertuaaris, vahendid nende muusikateoseid või nimetatud teoseid hõlmavaid õigusi käsitleva teabe elektrooniliseks edastamiseks. Seejuures võtavad kollektiivse esindamise organisatsioon ja õiguste omajad võimaluste piires arvesse valdkonnastandardeid või rahvusvahelisel või liidu tasandil väljakujunenud teabevahetustavasid, millega võimaldatakse õiguste omajatel täpsustada muusikateost või selle osa, internetiõigusi tervikuna või üksikult ja liikmesriike, kelle või mille esindamiseks kollektiivse esindamise organisatsiooni volitatakse. Artikkel 25 Täpne ja õigeaegne aruandlus ning arveldamine 1. Kollektiivse esindamise organisatsioon kontrollib, kuidas kasutavad tema esindatavate muusikateoste või nende osade internetiõigusi need internetipõhiste muusikateenuste osutajad, kellele ta on andnud kõnealuste õiguste multiterritoriaalse litsentsi. 2. Kollektiivse esindamise organisatsioon annab internetipõhiste muusikateenuste osutajatele võimaluse esitada muusikateoste internetiõiguste tegeliku kasutamise aruanne elektrooniliselt. Kollektiivse esindamise organisatsioon võimaldab vähemalt ühe sellise aruandlusmeetodi kasutamist, milles võetakse arvesse kõnealuste andmet