ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 18.10.2004 
KOM(2004) 674 lõplik 
  
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PA RLAMENDILE JA NÕUKOGULE 
Euroopa standardimise tähtsusest Euroop a poliitika ja seadusandluse raames 
{SEC(2004) 1251} 
 
ET 2   ET KOMISJONI TEATIS EUROOPA PA RLAMENDILE JA NÕUKOGULE 
Euroopa standardimise tähtsusest Euroop a poliitika ja seadusandluse raames 
(EMPs kohaldatav tekst) 
1. K OMMENTEERITUD KOKKUVÕTE  
Standardimine kuulub lahutamat ult nõukogu ja komisjoni po liitikasse „parema regu-
leerimise” rakendamiseks, ettevõtete konkur entsivõime tugevdamiseks ning kaubandus-
tõkete kõrvaldamiseks ra hvusvahelisel tasandil. Seda kinnitasid Euroopa Parlament 
1999. aastal1 ning nõukogu nii oma 28. oktoobri 1999. aasta resolutsioonis2 kui ka 1. märtsi 
2002. aasta järeldustes3 standardimise tähtsuse k ohta Euroopas. Samal ajal kutsus nõukogu 
komisjoni uuesti läbi vaatama Euroopa standa rdimispoliitika eesmärke, ulatust ja selle-
ga seotud vajadusi.  Komisjon on kutse vastu võtnud, analüüsinud praegust olukorda ning 
teinud kindlaks peamised valdkonnad, milles Eu roopa standardimissüsteemi ning standardi-
mispoliitikas kasutatavaid vahendeid saaks ja tuleks veelgi täiustada. Selle analüüsi tulemused on koondatud kahte dokumenti. Esimene neist on käesolev teatis, mis toonitab standardimise olulisust EL poliitika toetamisel. Teine – kom isjoni ametnike töödokument „Euroopa standar-
dimise ülesannete kohta” – analüüsib väljakut seid, mis seisavad Euroopa standardimise ees 
pidevalt muutuvas majandusolukorras, ning annab soovitusi, kuidas nende väljakutsetega kõi-
ge paremini toime tulla. 
Läbivaatamisel ilmnes, et praegune Euroopa standardimissüsteem, mille põhiraamid on 
seatud direktiiviga 98/34,
4 on andnud eeldatud tulemused. Euroopa standardimine on 
osutunud edukaks vahendiks ühtse kaubatu ru lõplikul väljakujundamisel.  
Sellest hoolimata leidub võimalusi täiustus teks, mis mõjutavad kõiki Euroopa standar-
dimise osalisi alates Euroopa Komisjonis t endast, Euroopa standardiorganisatsiooni-
dest, iga riigi standardiorganisatsioonidest, riigiasutustest, ärie ttevõtjatest kuni stan-
dardimisest huvitatud valitsusväliste organisatsioonideni.  
– Euroopa standardimine on andnud olulise panuse ühtset turgu käsitlevate õi-
gusaktide toimimisse.  Alates 1998. aastast on välja töötatud ja rakendatud li-
gikaudu 20 uut seadusandlikku akti ja pr ojekti, milles standarditel on toetav 
roll. Need on seotud ennekõike info- ja  sidetehnoloogia, keskkonna- ja tarbija-
kaitsega. See annab põhjust uskuda, et uue  lähenemisviisi abil või sealt veelgi 
edasi liikudes on standardite kasutamist õi gusaktide toena võimalik edasi 
laiendada Euroopa seadusandluse uutesse valdkondadesse.  Seoses endale 
                                                 
1 Resolutsioon, mis käsitleb komisjoni aruannet nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Tõhusus ja vastutus 
Euroopa standardimises uue lähenemisviisi alusel”, EÜT C 150, 28.5.1999. 
2 Nõukogu 28. oktoobri 1999. aasta resolutsioon „standardimise tähtsuse kohta Euroopas” (OJ C141 of 
2000 05-19 ) 
3 Nõukogu 1. märtsi 2002. aasta järeldused standardimise kohta (OJ C66 of 2002-03-15 ) 
4 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/34, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskir-
jadest ning infoteenustest teatamise kord, EÜT L 204, 21.7.1998, muudetud Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu direktiiviga 98/48, EÜT L 217, 5.8.1998. 
 
ET 3   ET võetud ülesandega saavutada parem regul eerimine edendab komisjon ka edas-
pidi standardite laialdasemat kasutami st õigusaktide toetuseks. Euroopa stan-
dardimisel võib olla oluline osa Euroopa ettevõtete konkurentsivõime tu-
gevdamisel. See tähendab, et vabatahtlik Euroopa standardimissüsteem aren-
dab oma tegevust lisaks ühtsele kaubaturu le ka kõikides teistes valdkondades, 
mis on olulised siseturu nõuetekohaseks toimimiseks – näiteks teenuste, info- 
ja sidetehnoloogia, tarbija- ja  keskkonnakaitse valdkonnas. 
– Sellega seoses tuleb Euroopa standardimistege vuses siiski asjakohaselt 
reageerida turuvajadustele , ennekõike tööstuse vajadustele. Komisjon on 
teadlik mõningast kriitikast standardite väljatöötamise tõhususe ja kiiruse suh-
tes eriti nendes uutes tehnoloogiavaldkonda des – näiteks info- ja sidetehnoloo-
gias –, kus on vaja standardeid operat iivselt arendada, et rahuldada kiiresti 
muutuvast turuolukorrast tulenevaid nõude id. Tööstusfoorumite  ja -konsortsiu-
mide välja arendatud spetsifikaatide tä htsus kasvab, eelkõige rahvusvahelisel 
tasandil. Komisjoni arvates on olemas tohutud võimalused Euroopa stan-
dardimissüsteemi ja selle mehhanismid e mõju ja tõhususe parandamiseks, 
et rahuldada turu ja ettevõtete vaja dusi pidevalt muutuvates tingimustes. 
Arvestades, et Euroopa standardimine on sõltumatu ja ettevõtlusest lähtuv, kut-
sutakse Euroopa standardiorganisatsioone koos teiste asjaosalistega kontrolli-
ma, kas nende töömeetodid, töökord ja põhimõtted kajastavad piisavalt nende asjaosaliste vajadust reageerida pa remini praegustele turunõuetele. 
– Et lisada standardimisele väärtust EL poliitikavaldkondade raames, peab Eu-
roopa Liit standardimise mõju tagamiseks põhjalikult üle vaatama oma insti-
tutsioonilise raamistiku. See hõlmab õigusliku aluse loomist Euroopa stan-
dardimise rahastamiseks ning standardeid käsitleva osa läbivaatamist direktii-
vis 98/34, millega nähakse ette standardites t ja tehnilistest eeskirjadest teatami-
se kord. 
– Koostöös Euroopa standardiorganisatsi oonidega julgustab komisjon ka edaspi-
di rahvusvaheliste standa rdite väljatöötamist asjaomastes rahvusvahelistes 
standardiorganites ja ede ndab nende standardite kasutamist. Alati kui võimalik, 
peavad Euroopa standardiorganisatsiooni d rahvusvaheliste standardite olemas-
olu korral need üle võtma alus eks ühenduse õigusaktidele. 
– Komisjon usub, et Euroopa standardimissüsteem ja selle saavutused võik-
sid olla ka paremini  märgatavad väljaspool Euroopa Liitu , pidades silmas 
Euroopa harmoneerimismudeli eeliste tu tvustamist ennekõi ke EL uutele naab-
ritele pärast laienemist. Komisjon on om a hiljutises teatises „Euroopa naabrus-
poliitika kohta”
5 selgesõnaliselt esile tõstnud vastavushindamise ja standar-
dimise tähtsust selles kontekstis. Lisaks  sellele saaks Euroopa standardiorgani-
satsioonide, nende siseriiklike liikmete , komisjoni ja liikmesriikide vahelise 
koostöö kaudu tekitada rohkem sünergia t Euroopa standardimise nähtavamaks 
muutmisel väljaspool Euroopat.6 
                                                 
5 KOM (2004) 373 lõplik. 
6 Vt komisjoni ametnike töödokument „Euroopa standardimise ülesannete kohta” 
http://europa.eu.int/comm/enterprise/standards_policy/index.htm  (avaldatakse edaspidi). 
 
ET 4   ET 2. U UTELE STANDARDITELE AVATUD POLIITIKAVALDKONNAD  
2.1 Uued õigusaktid ja seadusandlikud algatused Uue lähenemisviisi õigusakte toetav Euroop a standardimine on osutunud edukaks ja 
hädatarvilikuks vahendiks ühtse kauba turu lõplikul vä ljakujundamisel. Nõukogu kinni-
tas seda edu oma 1. märtsi 2002. aasta jä reldustes Euroopa standardimise kohta. Samas palus 
nõukogu komisjonil uurida, kas tuge, mida Euroopa standardid pakuvad Euroopa õi-
gusaktidele, oleks võimalik laiendada uute sse poliitikavaldkondadesse ka väljaspool üht-
set turgu käsitlevat seadusandlust.  
Seoses sellega tuleb rõhutada, et uus lähenemisv iis on ennast tõestanud  erilise seadusandlus-
mudelina, mille abil on võimalik sobivalt ühenda da nii avalikud huvid (rahva tervise ja ohutu-
se kaitsmine, tarbijakaitse ja keskkonnakaitse ) kui ka eraettevõtjate huvid koostada standar-
deid vastavalt asjakohas ele teaduse ja tehnika arengutasemele. See võimaldab paindlikumaid 
ja vormiliselt vähem rangeid õigusakte valdkonda des, kus muidu tuleks iga üksikasi seadus-
andlikus aktis endas ette näha. 
Komisjon on oma dokumendis „Ametlik vahearuanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile 
sammude kohta, mida on astutud pärast Euroopa  standardimist käsitlevate resolutsioonide 
vastuvõtmist nõukogus ja Euroopa Parlamendis 1999. aastal”, juba teatanud oma tegevusest 
standardite kasutamise laiendamiseks, et to etada komisjoni seadus andlust ja poliitikat.
7 Alates 
nõukogu 2002. aasta märtsi taotlusest seda lähenemisviisi jätkata ning seoses nii vajadusega 
lihtsustada õigusakte, pidades silmas tulevas t laienenud Euroopa Liitu, kui ka ettepane-
kutega acquis ´ ajakohastamiseks ja lihtsustamiseks8 on tehtud edusamme väga mitmesu-
gustes ühenduse seadusandlikes ja poliitilistes algatustes . Need valdkonnad on – eriti kooskõ-
las komisjoni parema reguleerimise poliitikaga9 – seotud info- ja side tehnoloogia, transpordi, 
tarbija- ja keskkonnakaitsega. 
Sellest tulenevalt on standardite kasutuse levõtu laiendamine ühenduse seadusandluse 
muudes valdkondades lisaks ühtsele turule vägagi soovitav, võttes loomulikult arvesse 
kõnealuste valdkondade eripärasid, kooskõla s komisjoni ettepaneku tega halduse ja pa-
rema reguleerimise kohta. 
2.2 Standardimine tööstuse konkurentsivõime toetuseks Euroopa standardimisest tõusev kasu on kaugelt suurem kui üksnes Euroopa seadus-
andluse toetamine. Vabatahtlike standardit e väljatöötamine asjaos aliste poolt võib pakkuda 
edasist väärtuskasvu ning tugevdada konkurentsivõimet.
10 Standardid on ammusest ajast ol-
nud turusüsteemi lahutamatu osa ning põhitähtis tegur riikide jõukuse edendamisel. Tugev-
dades konkurentsi ning võimaldades väiksemai d tootmis- ja müügik ulusid, toovad stan-
dardid kasu kogu majandusele. Standardid vähendavad erisus i, tagavad koostalitlusvõime, 
                                                 
7 Üksikasjalikuma teabe saamiseks vt  KOM (2001) 527 lõplik, lk 9 jj. 
8 KOM (2003) 71. 
9 Komisjoni aruanne Euroopa halduse kohta, detsember 2002, KOM (2002) 705 lõplik. Parema regulee-
rimise poliitikast tulenevalt on komisjon võtnud endale ülesande oluliste seadusandlike projektide mõju 
süsteemsemalt hinnata. Selles suhtes tuleb kaaluda alternatiive ja vähem ranget lahendust. Vabatahtlike-
le standarditele tuginemine on üks vahendeid. 
10 Näiteks vastavalt Austria standardiinstituudi (ON) avaldatud uurimusele ( Der Nutzen der Normung für 
Unternehmen und Volkswirtscaft , lk 20) oli Austrias standardimisest tulenev kasu 1,74 miljardit eurot, 
samas kui kulud olid 43 miljonit eurot. Seega oli kasu 40 korda suurem kui kulud. 
 
ET 5   ET säilitavad kvaliteedi ja annavad teavet. Ühe suur ema riikliku standardiorg anisatsiooni avalda-
tud hiljutises uurimuses on väid etud, et Euroopas suurendab standardimine sisemajanduse ko-
gutoodangu väärtust ligikaudu 1% võrra.11 Samuti on seal märgitud, et standardimistegevusest 
tulenev väärtuskasv on vähemalt sama oluline kui see, mille moodustavad patendid. See kin-
nitab, miks standardimine on Euroopa poliitikas niivõrd oluline. Komisjon  on nendest fakti-
dest teadlik ning on sel põhjusel standardite kasutamise ette näinud mitmesugustes do-
kumentides, mis on se otud tema poliitikaga.  
2.2.1 Kaupade ja teenuste siseturu täiustamine 
Komisjon on oma siseturustrateegias 2003–200612 välja töötanud kümnepunktilise kava si-
seturu toimimise parendamiseks. Prioriteetsed valdkonnad on kaupade vaba liikumise tõ-
hustamine ning teenuste vaba liikumise tegelik saavutamine.  
Euroopa Liidu turumajanduses on teenusesektoritel  (nt äriteenused, transport, energeetika, 
telekommunikatsioon, turism ja meelelahutuste enused) kogutööhõives suur osatähtsus (70% 
kogutööhõivest annavad turuteenused).13 Ometi on vabatahtlikud standardid teenuste 
valdkonnas jäänud märkimisväärselt maha sell e valdkonna majanduslikust tähtsusest ja 
potentsiaalist .14 Euroopa standardeid on tunnustatud kui ühte meedet, millega saab laiendada 
EL-sisest teenusekaubandust ja edendada konkurentsivõimet. Sellepärast on komisjon palu-
nud Euroopa standardiorganisatsioo nidel välja töötada programmi, et koos teiste asjaosaliste-
ga kindlaks teha Euroopa standardimise prio riteetsed valdkonnad ning algatada dünaamiline 
standardite kasutuselevõ tmine Euroopa tasandil. 
Olgugi, et on olemas juba märkimisväärne hul k ühiseid standardeid, märgib komisjon siiski 
kahetsusega, et sertifitseerimissüsteemid ja riikide kvaliteedimärgid on endiselt ebaühtlased. 
Tootjad, kes soovivad oma tootei d Euroopa Liidus turustada, tunnevad sel põhjusel sageli ko-
hustust näidata oma toote vastavust asjakohase riikliku sertifitseerimismärgi abil. Eriti suur 
samm edasi oleks Euroopa ühismärgisüsteemile t uginemine, et luua vaba tahtlik alus vabataht-
like standardite järgimiseks. Euroopa standardiorganisatsioone, nende liikmeid eri riiki-
des, liikmesriike ja teisi as jaosalisi kutsutakse otsima la hendusi lähenemisviisi täiustami-
seks selles valdkonnas.  
2.2.2 Innovatsioon Standarditel on oluline osa ka i nnovatsioonis, kus need mõjuta vad otsuseid äriinvesteeringu-
teks uurimis- ja arendustegevusse. Uusimate tehniliste teadmiste allikana laiendavad standar-did majanduse käsutuses olevat teadmistebaas i ning võivad uusi tehnol oogiaid ja uuringutu-
lemusi harmooniliselt integreerida uute toodete ja teenuste väljakujundamisse ja arendusse. 
Turuvahendina aitavad standardid äris luua ühist kaubanduskeelt. Selle silmapaistev näide 
on GSM ( Global System for Mobile Communications – ülemaailmne mobiilsidesüsteem), 
mis pani aluse rahvusvahelisele mobiilsideturule ning on ajendanud paljude mobiilsideraken-
duste väljaarendamist. Euroopa ja rahvusvaheli sed standardid pakuvad samasugust toetust 
uuele satelliitnavigatsiooni infrastruktuurile „Ga lileo” nii selle käivitamisel kui ka selle kasu-
                                                
 
11 Standardimise majanduslik kasu, avaldanud DIN (Saksa Standardimisinstituut), 2000, ISBN 3-410-
1486-4. 
12 Komisjoni teatis „Siseturu strateegia – prio riteedid 2003–2006”, KOM (2003) 238 lõplik. 
13 Turuteenused hõlmavad kõiki teenused peale nende, mida osutavad ametivõimud. 
14 Sellega seoses vt „Standardid teenusesektorites” Fraunhoferi Instituudi süsteemi- ja innovatsiooniuuri-
mus, aprill 2003, lk 1, 2.  
 
ET 6   ET tamisel väga mitmesugustes rakendustes. „Ga lileoga” seotud seadmete ja teenuste sujuv 
jõudmine maailmaturule sõltub sellega seotud st andardite tunnustamisest kõige laiemal tasan-
dil. Normieelsed uuringud (uuri ngud standarditele teadusliku alus e loomiseks) täiustavad äri-
keskkonda, soodustades investeeringuid uurimis- ja arendustegevusse ning innovatsiooni. Sel-
lepärast on oluline tugevdada sidet uurimistege vuse ja standardimise vahel eesmärgiga saavu-
tada optimaalne kasu standardimisele. 
2.2.3 Standardimine ning info- ja sidetehnoloogia 
Standardid võivad olla abiks koosta litlusvõime loomisel ja tagamisel ning seega aidata 
vältida turgude killustumist. See on eriti olul ine kiiresti arenevatel turgudel, kus tehnoloogia 
pidevalt muutub, ennekõike info- ja sidetehnolo ogia vallas. Siin on turg viimase aastakümne 
jooksul põhjalikult ja jäädavalt muutunud. Selle turu liberaliseerimisega on kaasnenud sekto-
ritevaheline konkurents. Kunagine monoliitn e maailm on asendunud heterogeense tehnoloo-
giaarenguga. 
Aset on leidmas märkimisväärne suundumine riis tvaralt tarkvarale. See tähendab liikumist ta-
vapärastest standardimisvormidest kaugemale, l ühiajalise arendus- ja ka sutustsükliga toodete 
poole. See annab paralleel seid lähenemisviise standardite koostamiseks, et saavutada koosta-
litlusvõime, mis on põhinõue turu killustumise vä ltimiseks, ning eeldab standardite väljatöö-
tamise kiirenemist ja nende propageerimist. Telekommunikatsioon ja infotehnoloogia lähene-
vad teineteisele ning turud on muutunud globaalseks, millega kaasnevad uued turustruktuurid ja ülemaailmne tööstuspartnerlus. Selle tulemusel kasvab konsortsiumide ja foorumite tähtsus standardite väljatöötamisel, mis omakorda teki tab küsimusi nii Euroopa standardiorganisat-
sioonide rolli ja struktuuri kui  ka ametivõimude sekkumise kohta EL tasandil. Info- ja side-
tehnoloogia sektori seadusandl ust toetav standardimine tuleks uuesti läbi vaadata. 
Euroopa standardimispoliitika ning Euroopa standa rdiorganisatsioonid peavad neid fakte tun-
nistama ja tihedas koostöös teis te asjaosalistega, eelkõige töös tusega, kujundama ümber polii-
tika, protsessid ja organisatsioonistruktuuri d, et paremini reageerida muutunud turunõuetele. 
2.3 Standardimine ühiskonna vajaduste toetamiseks 
2.3.1 Keskkond Komisjon märkis oma teatises integreeritud tootepoliitika  kohta,
15 et standardid pakuvad 
häid võimalusi säästva arengu toetamiseks , hõlmates majanduslikke, ühiskondlikke ja 
keskkonnaalaseid aspekte. Samuti mainis komisj on standardeid kui üht vahendit, mille täius-
tamine võiks aidata luua raamistiku toodete pidevaks keskkonnaalaseks täiustamiseks kogu 
nende olelustsükli jooksul. Sellega kooskõlas on komisjon oma hiljutises teatises „Keskkon-
naaspektide integreerimine standardimisse”16 põhisõnumina tugevasti julgustanud kõiki 
standardimise asjaosalisi astuma jätkusuutlik ke samme eesmärgiga integreerida keskkonna-
kaitse standardimisse.17 
                                                 
15 KOM (2003) 302. 
16 KOM (2004) 130 lõplik, 25. veebruar 2004. 
17 Komisjon on andnud mandaadi standardimiskava koostamiseks energiat tarbivate toodete ökodisaini 
valdkonnas; Euroopa standardimisorganisatsioonid on selle mandaadi vastu võtnud ning töö peaks vars-
ti algama. 
 
ET 7   ET 2.3.2 Üldine kättesaadavus 
Standardid on oluline vahend ühiskonna  ja majanduse paremaks sidumiseks . Euroopa ühis-
kond vananeb.  Selle tagajärjel on olemas kasvav turg  kaupade ja teenuste jaoks, mis vasta-
vad puuetega inimeste ja/või vanurite nõudmistele. Standardimisega saab  sellele väljakut-
sele vastata  ning sillutada teed uuenduslikele tehnoloogi atele, mis on kõigile kättesaadavad. 
See nõuab siiski suurt pühendum ist kõikidelt as jaosalistelt. 
2.3.3 Turvalisus 
Standardimisel peaks ka olema oluline osa te rrorismivastase võitlusega ja kuritegude ära-
hoidmisega seotud poliitikas eesmärgiga kaitsta  sihtmärkideks osutuda võivaid kodanikke, 
infrastruktuure ja teenuseid. 
3. S TANDARDIMISE ÜLEMAAILMNE MÕÕDE  
Euroopa Liidu peamised rahvusvahelised kohus tused selles valdkonnas on väljendatud WTO 
tehniliste kaubandustõkete lepingus . Selle lepinguga nõutakse alla kirjutanutelt muu hulgas, et 
tehnilisi eeskirju ja rahvusvahelisi standardeid tuleb arendada mittediskrimineerivalt ja looma-ta tarbetuid kaubandustõkkeid. Sa muti soovitab see tugineda tehni liste eeskirjade koostamisel 
rahvusvahelistele standarditele alati, kui see on võimalik. 
Koostöös Euroopa standardiorg anisatsioonidega edendab komi sjon rahvusvaheliste standardi-
te kasutamist. Selle raames osaleb ta äridialoogides nagu TABD
18 ja MEBF19, toetab Euroopa 
ja rahvusvaheliste standardiorg anisatsioonide vahelisi koostöö- ja partnerluslepinguid, eden-
dab standarditele avatud reguleerimismudeleid nagu ÜRO Euroopa Majanduskomisjon (UN/ECE) ning osutab  tehnilist abi. Nende meetmete eesmärk on  võimaldada turulepääs 
Euroopa tööstusele ning tugevdada selle konkurentsivõimet.  
Et olla selleks vajalikul  positsioonil ja nä idata Euroopa süsteemi tõhusust, vajab ühendus tu-
gevat standardisüsteemi, sealhulgas p iisavat infrastruktuuri Euroopa tasandil,  millega 
saaks tagada ühenduse poliitika toetamiseks rahvusva heliste standardite alusel väljatöötatud ja 
neist üle võetud Euroopa standa rdite ja selle poliitika omavah eline kooskõla. Paljudel võistle-
vatel siseriiklikel standarditel põhinev mitmetahuline süsteem ei suudaks seda ülesannet eales 
täita. Sellepärast palutakse liikmes riikidel, nende standardior ganisatsioonidel ja teistel 
asjaosalistel jätkuvalt toetad a tugevat ja ühtset Euroopa st andardisüsteemi. Samal ajal 
on vaja, et Euroopa tööstus ja  teised asjaosalised oleksi d täielikult kaasatud Euroopa 
standardimisse nii, et nad saaksid olla ed asiviiv jõud rahvusvahelise standardimise ta-
sandil.  
4. S
OOVITUSED EDASISTEKS SAMMUDEKS  
Nõupidamised liikmesriikidega ja standardimis e asjaosalistega on kinnitanud komisjoni sei-
sukohti standardimispoliitika suhtes. Samuti on need kinnitanud vajadust täiustusteks, mis 
nõuavad tervet rida järelmeetmeid, mida on üksikasjalikumalt selgitatud komisjoni amet-
                                                 
18 Transatlantic Business Dialogue – Atlandi-ülene äridialoog. 
19 Mercosur-Europe Business Forum – Lõuna-Ameerika lõunaosa ühisturu ja Euroopa vaheline ärifoo-
rum. 
 
ET 8   ET nike töödokumendis „Euroopa st andardimise ülesannete kohta”.  Komisjon kasutab neid 
soovitusi allpool kirjeldatud tegevusteks. Komi sjon kutsub Euroopa stan dardiorganisatsioone, 
liikmesriike ja teisi asjaosalisi neid tegevusi järgima nende pädevusvaldkondades. Soovituste 
rakendamine võib viia edaspidiste sammudeni vastavalt tegevuskavale, mille töötab välja ko-misjon koos liikmesriikide ja asjaosalistega. 
Soovitused tegevusteks on järgmised. 
4.1. Jätkata Euroopa standardimise laialdas emat kasutamist Euroopa poliitikas ja 
seadusandluses. 
– Komisjon on veendunud, et standardite ka sutuselevõtu laiendamine Euroopa 
seadusandluse ja poliitika toetuseks muudes valdkondades lisaks ühtsele kau-
baturule oli edukas. Komisjon on võtnud e ndale ülesande jätkata seda lähene-
misviisi ja toetada oma poliitikas standardite laialdasemat kasutamist. 
– Sellega seoses on oluline suurendada liikmesriikides otsuste tegijate teadmisi 
eeliste kohta, mida pakub Euroopa standardimine ühenduse seadusandluse ja poliitika toetuseks.  
4.2. Tõhususe suurendamine, omavaheline koos kõla, Euroopa standardimise ja selle 
institutsioonilise raamistiku silmapaistvus 
– Tõhusus
: on hädavajalik, et Euroopa standa rdid töötataks välja mõistliku aja 
jooksul. Selle raames peavad Euroopa standardiorganisatsioonid (ESOd) ka 
edaspidi oluliselt parandama oma tegevus e tõhusust, et asja kohaselt reageerida 
tööstuse ja seadusandjate vajadustele. S ee viitab ka vajadus ele selliste protse-
duuride järele, mille abil saaks konsor tsiumide vajadusi ESOdega paremini 
kooskõlastada. ESOd peaksid täielikult ra kendama sünergiapotentsiaali, täius-
tades omavahelist koostööd ning tuge vdades ühist huvi pakkuvate küsimuste 
kooskõlastamise mehhanisme. 
– Info- ja sidetehnoloogia : komisjon püüab algatada koos  liikmesriikide ja asja-
osalistega strateegilise läbivaatuse uu rimaks, kuidas kõik standardimise osali-
sed saaksid paremini reageerida ühis konna ja turu vajadustele, pakkudes tõhu-
salt väljaarendatud spetsifik aate infotehnoloogia sektoris. 
– Kõikide asjaomaste poolte  (valitsusvälised organi satsioonid, keskkond, tarbi-
jad, väikesed ja keskmise suurusega e ttevõtted, ametivõimud, äriesindajad vas-
tavalt tehniliste kauba ndustõkete lepingu mõtte le) tõhus osalemine  ei ole veel 
piisavalt hästi tagatud Euroopa standard iorganisatsioonide ta sandil ega ka kõi-
kides liikmesriikides. Vaja on täiustusi. Suurendada tuleb jõupingutusi, et ette-
võtjad tunnustaksid standardimist kui strateegilist vahendit konkurentsivõime 
parendamiseks ning tehniliste õigusaktide ühetaoliseks kohaldamiseks sisetu-rul. Selles suhtes tuleb uuesti aktiveerida igaühe jõupingutused. 
– Institutsioonilise raamistiku tugevdamine
: standardimise mõju tagamiseks tuleb 
reformida institutsioonilist raamistikku. See hõlmab õigusliku aluse loomist Euroopa standardimise rahastamiseks ni ng direktiivi 98/34, millega nähakse et-
te standarditest ja tehnilistest eeskirj adest teatamise kord, standardite osa uuesti 
läbivaatamist. 
 
ET 9   ET – Euroopa standardimise elujõulisus finantsaspektist . Euroopa standardimise ra-
hastamine peab sisuliselt põhinema selles  osalejate panustel. Arvestades stan-
dardimise tähtsust Euroop a poliitika toetamisel, võtab  komisjon endale kohus-
tuse kaasfinantseerida Euroopa standa rdimistegevust ja Euroopa infrastruktuu-
re. Liikmesriigid võtavad endale kaas vastutuse Euroopa standardimissüsteemi 
finantsilise elujõulisuse suhtes. CEN/CENELEC (Euroopa Standardimiskomi-
tee ja Euroopa Elektrotehnilise Standardimise Komitee) keskse infrastruktuuri rahastamine, mis on seni sõltunud üksnes EL panustest ning riikide standardi-organisatsioonide iga-aastas test sissemaksetest, tuleks uuesti läbi vaadata ees-
märgiga seada see laiemale alusele. Eur oopa huve esindavate tugevate tsentra-
liseeritud infrastruktuuride säilitamine  on hädavajalik. Komisjon teeb seadus-
andliku ettepaneku, millega nähakse ette õiguslik alus Euroopa standardimise kui Euroopa poliitika huve teeniva vahendi  rahaliseks toetamiseks seoses kõi-
kide nende tegevuste  ja vajadustega. 
4.3 Euroopa standardimine silmitsi globaliseerumisega 
– Ka edaspidi soodustab ko misjon rahvusvaheliste standardiorganisatsioonide 
(ISO, IEC, ITU) koostatud rahvusvahelis i standardeid ning toetab nende üle-
võtmist Euroopa Liidus. 
– Rahvusvaheliste standardite väljatöötamisel ja ülevõtmisel Euroopa standardi-
tesse Euroopa poliitika toetuseks peavad Euroopa standardiorganisatsioonid ta-
gama järjepidevuse nende standardite ja EL poliitika eesmärkide vahel. 
– Suurendada tuleb Euroopa standardimise rolli rahvusvahelises kontekstis ja Eu-
roopa standardimise saavutuste tutvustami st, et laiendada tu rulepääsu ja eden-
dada konkurentsivõimet. Euroopa tööstuselt ja teistelt osaliste lt tuleb paluda, et 
nad rahvusvahelise standardimise edasiv iiva jõuna kinnitaksid oma panust Eu-
roopa standardimisse. Samuti on asjakohane kinnitada koos liikmesriikidega 
(pidades silmas laienenud liitu) nende seotust Euroopa standardimisega. Eu-roopa Standardiorganisatsi ooni ja teisi asjaosalisi julgustatakse astuma konk-
reetseid samme oma tegevuse tutvustamiseks.