ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
G.

arvestades, et need künnised on liikmesriigiti suuresti erinevad ja isik, kes on ühes liikmesriigis tunnistatud tasuta õigusabi vajajaks, võib selleks teises liikmesriigis mitte kvalifitseeruda, ning arvestades, et direktiivi artikli 5 lõikes 4 seda probleemi teataval määral ka tunnistatakse;
—

võttes arvesse Venemaa põhiseadust, eriti selle artiklit 118, milles on sätestatud, et õigust mõistavad Venemaa Föderatsioonis ainult kohtud, ning artiklit 120, milles on sätestatud, et kohtunikud on erapooletud ja alluvad ainult Venemaa põhiseadusele ning föderaalseadustele,
40.

toonitab, et tuleb edendada kõigi tarbijate õigust avada põhimaksekonto ning anda neile selget ja asjakohast teavet investeerimistoodete kohta, nagu on muu hulgas kavandatud ettepanekus võtta vastu määrus investeerimistoodete põhiteabe dokumentide kohta (COM(2012)0352); rõhutab, et finantsturgude reguleerimiseks on vaja rangeid eeskirju; toonitab, et praegune majandus- ja finantskriis nõrgendab paljude tarbijate positsiooni, muutes nad järjest haavatavamaks, ning et tööga seotud ebakindluse suurenemine ja töötuse määra kasv ning ostujõu vähenemine suurendavad ebavõrdsust; palub, et komisjon võtaks selliseid uusi suundumusi arvesse poliitikameetmete kujundamisel;
22.

rõhutab vajadust teha piirkondlikku koostööd, et tugevdada kogu piirkonna stabiilsust ja julgeolekut; toonitab, et piirkondlikus raamistikus on vaja teha suuremat koostööd Venemaa, Pakistani, Kesk-Aasia riikide, India ja Iraaniga, et lahendada probleemid, mis seonduvad julgeolekuküsimuste, piiriülese inim- ja salakaubanduse ning ebaseadusliku uimastitootmise ja -kaubanduse tõkestamisega;
B.

arvestades, et tema eelvangistust on kaks korda pikendatud, ilmse püüdega hoida teda eelseisvate valimiste ajal trellide taga; arvestades, et hiljutiste teadete kohaselt on Ilgar Mammadov paigutatud üksikkongi, mis on tõstatanud mure, et teda tahetakse isoleerida;
3.

mõistab hukka asjaolu, et endiselt langeb maailmas palju ajakirjanikke ränga väärkohtlemise või mõrva ohvriks või saab haavata, ning et sageli jäävad need kuriteod karistamata; rõhutab seetõttu, et tähtis on võidelda karistamatuse vastu; rõhutab, et võimud ei saa ähvardamist ja vägivalda kõrvaldada ega tagada ajakirjanike julgeolekut, ilma et poliitiline võim, õigusasutused ning politseijõud astuksid otsustavaid samme nende vastu, kes ründavad ajakirjanikke ja nende tööd; juhib tähelepanu sellele, et karistamatus mõjutab lisaks ajakirjandusvabadusele ka ajakirjanike igapäevatööd, sest see loob hirmu ja enesetsensuuri õhkkonna; on veendunud, et EL peaks võtma karmima hoiaku riikide suhtes, kus niisugused kuriteod pidevalt karistamata jäävad, ning kutsub kõiki riike üles ajakirjanike julgeolekut tagama;
135.

väljendab murelikkust asjaolu pärast, et terve rida nn uusi kuritegusid – näiteks ebaseaduslik jäätme- ja kunstiäri, kaitsealuste liikidega kaubitsemine ning kaupade võltsimine – ei kuulu vaatamata sellele, et need on kuritegelike organisatsioonide jaoks väga kasumlik tegevus, millel on eriti negatiivsed tagajärjed ühiskonnale ja keskkonnale ning mis on laia riikidevahelise ulatusega, nn eurokuritegude hulka; on seisukohal, et selliseid kuritegusid tuleks Euroopa valikutes asjakohaselt arvesse võtta, ning teeb seega ettepaneku, et nõukogu võtaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 sätestatud eesõiguste alusel vastu otsuse, et määratleda veel teisi kuritegevuse liike, sealhulgas eespool loetletuid;
A.

arvestades, et Aadria mere ja Joonia mere (11) ääres asub seitse riiki, kellest neli on ELi liikmesriigid (Itaalia, Kreeka, Horvaatia ja Sloveenia), üks on kandidaatriik (Montenegro) ja kaks on potentsiaalsed kandidaatriigid (Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina);
7.

tuletab meelde, et ELi sisejulgeoleku üks suurimaid ohte on organiseeritud kuritegevus, sh maffia; märgib rahuloluga, et liikmesriigid ja komisjon on organiseeritud ja rasket rahvusvahelist kuritegevust käsitleva ELi poliitikatsükli raames edusamme teinud, ning nõuab liikmesriikidelt uute kohustuste võtmist ja piisavate vahendite eraldamist; on seisukohal, et tuleb edendada ühiseid õigusnorme ja töövahendeid, nagu konfiskeerimine, Euroopa uurimismäärus ja ühised uurimisrühmad; peab vajalikuks tugevdada õigusalast ja politseikoostööd liikmesriikide ja ELi vahel ning kolmandate riikidega, täites seejuures seadusi ja EL rahvusvahelisi kohustusi põhivabaduste ja -õiguste, õigusriigi põhimõtete ning isikuandmete ja ELi kodanike ja elanike eraelu puutumatuse vallas, ning nõuab, et Euroopa Parlamendil oleks keskne roll sisejulgeolekupoliitika hindamisel ja kindlaksmääramisel, sest sellel on suur mõju kõigi ELis elavate isikute põhiõigustele; rõhutab seepärast, et on vaja tagada kõnesoleva poliitikavaldkonna kuulumine ELi ainsa otsestel valimistel valitud institutsiooni pädevusse, et ta saaks vaadata läbi ELi vabadusel, julgeolekul ja õigusel rajaneva alaga seotud poliitika ning teostada selle üle demokraatlikku järelevalvet;;
C.

arvestades, et edusammud soolise palgaerinevuse vähendamisel on äärmiselt visad tulema ning et mõnedes liikmesriikides on erinevus isegi suurenenud; arvestades, et hoolimata märkimisväärsest hulgast õigusaktidest, mis on kehtinud peaaegu 40 aastat, ning võetud meetmetest ja vahenditest, mida on palgaerinevust vähendamiseks kulutatud (erinevus ELi tasandil oli 2006. aastal 17,7 %, 2007. aastal 17,6 %, 2008. aastal 17,4 %, 2009. aastal 16,9 % ja 2010. aastal 16,4 %), on palgaerinevus jätkuvalt probleemiks ning on praegu ELis 16,2 %; arvestades, et sama ja võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte rakendamine on soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks ülimalt oluline; arvestades, et soolise palgaerinevuse negatiivne mõju ulatub naiste pensioniikka ja naiste pension on keskmiselt 39 % madalam kui meestel;
56.

tuletab meelde, et hoonete loomulik renoveerimistsükkel on 40 aastat ja et selles sektoris on energia säästmistehnoloogiad hästi arenenud, mille tulemusel on enamik tõkkeid, mis takistavad energia säästmise potentsiaali täielikku ärakasutamist, mittetehnilist laadi; juhib tähelepanu asjaolule, et energiatõhususe renoveerimisprojektide laadi tõttu – kuna need on sageli vähem nähtavad, väiksemad ja keerulisemad koondada – on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidel nende tõkete ületamiseks vajaliku rahastamise pakkumisel otsustav roll;
67.

tuletab meelde, et diskrimineerimisvastasel poliitikal on keskne roll sotsiaalse kaasatuse edendamisel ning palub komisjonil teha ettepanek ELi homofoobia ja diskrimineerimise vastase võitluse tegevuskava kohta; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et töötatakse välja ja rakendatakse tulemuslikult liikmesriikides romade integreerimist käsitlevad riiklikud strateegiad ning et diskrimineerimine mõistetakse hukka ja vastav küsimus tõstatatakse kolmandate riikidega peetavates dialoogides, ja et samuti lisatakse diskrimineerimise vastane võitlus koostööprogrammidesse;
—

võttes arvesse komisjoni töödokumenti „On the Implementation of objective 6 of the European Commission’s policy orientations on road safety 2011-2020 – First milestone towards an injury strategy” (Euroopa Komisjoni 2011–2020. aasta liiklusohutuse poliitikasuuniste 6. eesmärgi rakendamine – esimene vahe-eesmärk kahjustrateegia suunas) (SWD(2013)0094),
D.

arvestades, et komisjoni jaoks tõhusaim viis näidata, et ta suhtub läbipaistvuse ning usaldusväärse finantsjuhtimise osas võetud kohustustesse tõsiselt, on teha kõik endast olenev, et toetada meetmeid finantsjuhtimise kvaliteedi parandamiseks, et saada Euroopa Kontrollikojalt positiivne kinnitav avaldus (DAS (3));
6.

märgib, et liikmesriikidel tuleb oma eelarvet konsolideerida; on siiski seisukohal, et järgmise mitmeaastase finantsraamistiku üldine tase, mille on kindlaks määranud Euroopa Ülemkogu, ei vasta ELi poliitilistele eesmärkidele ja vajadusele tagada strateegia „Euroopa 2020” tulemuslik rakendamine; on mures asjaolu pärast, et niisugune ressursside tase ei pruugi olla piisav selleks, et anda ELile vahendid, mis on vajalikud praegusest kriisist kooskõlastatud viisil taastumiseks ning sellest tugevamana väljumiseks; peab kahetsusväärseks asjaolu, et liikmesriigid alahindavad jätkuvalt ELi eelarve rolli majanduse juhtimises ja eelarvealases kooskõlastamises kogu ELis ning selle panust nendesse; kardab lisaks, et mitmeaastase finantsraamistiku sedavõrd madalad ülemmäärad vähendavad märkimisväärselt Euroopa Parlamendi manööverdamisruumi iga-aastases eelarvemenetluses;
48.

märgib, et Venemaa Föderatsioon ei täida lepingut, milles käsitletakse Siberi õhuruumi läbivate lendude eest nõutavate tasude järk-järgulist kaotamist ning mis sõlmiti 2011. aastal Venemaa WTOga liitumise raames; on seisukohal, et kuna liidu lennundusettevõtjad peavad taluma kõnealuste ebaseaduslike transiiditasude näol pikaajalist diskrimineerimist, peaks liit võtma samaväärseid meetmeid ning keelama või piirama Venemaa Föderatsiooni lennundusettevõtjate jaoks liidu õhuruumi kasutamist või üldisemalt kehtestama selle kasutamisega seoses mis tahes meetmed, et motiveerida Venemaad kaotama kõnealused tasud, mis on ka ebaseaduslikud, kuna nendega rikutakse rahvusvahelisi lepinguid (Chicago konventsioon); kutsub seetõttu komisjoni ja nõukogu üles uurima võimalikke meetmeid vastastikkuse tagamiseks Venemaa Föderatsiooni ja liidu õhuruumi kasutamise küsimuses;
D.

arvestades, et ühise seisukoha artiklis 10 on selgelt sedastatud, et liikmesriigid võivad vajadusel arvesse võtta ka kavandatava ekspordi mõju nende majanduslikele, sotsiaalsetele, kaubanduslikele ja tööstuslikele huvidele, ning arvestades, et need tegurid ei tohi mõjutada kaheksa kriteeriumi kohaldamist;
64.

võtab teadmiseks, et 2011. aasta aruandes uuritud ühinemiseelsete vahenditega seotud avastatud eeskirjade eiramiste hulk ja nende finantsmõju on vähenenud; tunneb heameelt asjaolu üle, et ühinemiseelse abi osana alusetult makstud ELi vahendite sissenõudmismäär on märkimisväärselt paranenud, kuid märgib, et see on siiski ainult 60 %; tunnistab samal ajal, et toetusesaajate vahel esineb teatatud eiramisjuhtumite lõikes märkimisväärseid erinevusi, mis on peamiselt seotud eiramisjuhtumite haldamise süsteemi vastuvõtmise ja rakendamise staadiumiga; kutsub seetõttu komisjoni üles jätkama eiramisjuhtumite haldamise süsteemi rakendamise tähelepanelikku jälgimist kõigis rahastamisvahendist tulu saavates riikides; toetab komisjoni poolt Horvaatiale esitatud nõudmist, mis seisneb eelkõige eiramisjuhtumite haldamise süsteemi täielikus rakendamises, st nõudmist, mida ei ole antud koolitusest ja toetusest hoolimata veel täidetud, ning toetab oma nõudmist, mis on suunatud endisele Jugoslaavia Makedoonia vabariigile ja mis seisneb kõnealuse süsteemi rakendamises; märgib, et 2011. aastal teatatud juhtumite alusel on sisse nõutud 26 miljonit eurot;
F.

arvestades, et eriti on tõstatunud küsimus, kas ELi õigusaktidega on kooskõlas Ühendkuningriigi luureasutuse Valitsusside Peakorter (Government Communications Headquarters – GCHQ) tegevus, kes programmi „Tempora” raames on otseselt jälginud merealuste kaablite kaudu toimuvat Atlandi-ülest elektronsidet; arvestades, et teadete kohaselt kasutavad ka teised liikmesriigid juurdepääsu riikidevahelisele elektronsidele ilma korralise volituseta, vaid erikohtute korralduse alusel, jagavad andmeid teiste riikidega (Rootsi) ja võivad oma jälgimisvõimet suurendada (Madalmaad, Saksamaa); arvestades, et mõnedes liikmesriikides on väljendatud muret seoses salateenistuste pealtkuulamisvolitustega (Poola);
13.

on arvamusel, et õnnetuste tagajärgedel on kahjulik mõju ELi vahendite eraldamisele; nõuab, et seoses ümberplaneerimisega liikmesriikides kohaldataks vajalikku paindlikkust, et toetada mahajäänud piirkondade taastamist ning kõige sobivamate projektide valikut;
G.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta on ELi institutsioonidele ja liikmesriikidele (välja arvatud need liikmesriigid, kes on selle järgimisest loobunud) ELi õiguse rakendamisel seaduslikult siduv, ja arvestades, et harta tulemuslikku rakendamist käsitlevas komisjoni strateegias on sõnaselgelt öeldud, et hartat kohaldatakse ELi välistegevuses;
45.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et Euroopas on ikka veel ulatuslikke kehva internetitaristuga alasid, ning tuletab komisjonile meelde, et nutitelevisiooni potentsiaali ärakasutamiseks on ülioluline tarbijate juurdepääs kiirele internetile;
12.

kutsub komisjoni tungivalt üles koostama algpakkumist, mis sarnaneks tema viimasele GATSi loendi pakkumisele, ning võtma turulepääsu kohustuste läbirääkimistel sihiks järgmised eesmärgid: — tagada võrdsemad võimalused, vähendades GATSi kohustuste tasakaalustamatust lepinguosaliste, valdkondade ja tarneviiside vahel; — edendada ELi aktiivseid huve, eelkõige äriteenuste, ITK-teenuste, finants- ja õigusteenuste, e-kaubanduse, mere- ja õhutransporditeenuste, keskkonnateenuste, turismi ja ehituse valdkonnas; kaitsta ELi huve kolmandate riikide turgudel, lisades TISA-le GATSi lepingus sisalduva ettevaatuserandi, mis võimaldab osalevatel riikidel reguleerida usaldusväärsuse eesmärgil finantsturge ja -tooteid; nõuda GATSi lepingus sisalduva finantsteenuste ettevaatuserandi lisamist TISA-le, et võimaldada lepinguosalistel võtta meetmeid usaldusväärsuse eesmärgil, olenemata muudest TISA sätetest; — kaitsta Euroopa jaoks tundlikke küsimusi avalike teenuste ja üldhuviteenuste puhul (nagu on määratletud ELi aluslepingutes) üldhariduse, rahvatervise, veevarustuse ja jäätmekäitluse valdkonnas ning jätkuvalt mitte võtta (nagu GATSi ja kahepoolsete vabakaubanduslepingute puhul) kohustusi audiovisuaal- või kultuuriteenuste valdkonnas; — kaitsta ELi huve kolmandate riikide turgudel, lisades TISA-le GATSi lepingus sisalduva ettevaatuserandi, mis võimaldab osalevatel riikidel reguleerida usaldusväärsuse eesmärgil finantsturge ja -tooteid; nõuda GATSi lepingus sisalduva finantsteenuste ettevaatuserandi lisamist TISA-le, et võimaldada lepinguosalistel võtta meetmeid usaldusväärsuse eesmärgil, olenemata muudest TISA sätetest; — suhtuda ettevaatlikult 4. tarneviisis vahetatud ettepanekutesse, pidades meeles, et ELil on aktiivne huvi kvalifitseeritud tööjõu vastu ning et EL peaks eelkõige TISA raames uuesti kinnitama, et füüsiliste isikute ajutine liikumine teenuste osutamiseks 4. tarneviisis peab toimuma vastavalt riiklikele töö- ja sotsiaalsetele õigustele ja kollektiivlepingutele, ja et nagu GATSi raameski, ei takistata ühtegi osalist meetmete kohaldamisel, millega reguleeritakse füüsiliste isikute sisenemist nende territooriumile, kui sellised meetmed ei tühista osaliste kohustustest tulenevaid kasusid; — jääda erapooletuks küsimuses, kas kohustustega hõlmatud ettevõtjate omandivorm on avalik-õiguslik või eraõiguslik; — tagada see, et mis tahes andmevoogude liberaliseerimine on täielikult kooskõlas eraelu puutumatust ja andmekaitset käsitleva ELi õigustikuga;
A.

arvestades, et Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklis 19 on sätestatud, et „Lepinguosalised kohustuvad jätkama jõupingutusi, et põllumajandustoodetega kauplemist järkjärguliselt liberaliseerida”;
50.

tervitab e-raamatute turu kasvu Euroopas ja on seisukohal, et see on nii tarbijatele kui ka ettevõtetele võrdselt kasutoov; rõhutab, et on tähtis tagada, et tarbijatel ei oleks mingeid takistusi, kui nad soovivad osta e-raamatuid üle territoriaalpiiride, -platvormide ja seadmete; rõhutab, et on tähtis tagada erinevate e-raamatute seadmete ja süsteemide ristkasutatavus;
46.

on seisukohal, et tuleks teha jõupingutusi tagamaks, et olemasolevaid rahvusvahelisi õiguslikke instrumente, eriti Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsiooni küberruumis jõustatakse; on seepärast seisukohal, et praegu puudub vajadus luua uusi rahvusvahelise tasandi instrumente; väljendab aga heameelt rahvusvahelise koostöö üle küberruumi käitumisnormide väljatöötamisel, mis toetab küberruumis õigusriigi põhimõtete järgimist; on seisukohal, et tuleks kaaluda olemasolevate õiguslike instrumentide ajakohastamist, et võtta arvesse tehnoloogia arengut; on seisukohal, et jurisdiktsiooniga seotud küsimused nõuavad põhjalikku arutelu õiguskoostöö ning süüdistuse esitamise üle rahvusvahelistes kriminaalasjades;
C.

arvestades, et fossiilkütuste kasutamine energiaallikana on suurendanud CO2 taset atmosfääris ning süvendanud sellega ülemaailmset kliimamuutust; arvestades, et Euroopa Liit on määranud taastuvenergia tootmise eesmärgid aastaks 2020 ning töötab praegu välja kliima- ja energiapoliitika raamistikku aastaks 2030; arvestades, et väikesemahulist energiatootmist (mikrotootmist) käsitlevad sätted on ka praegu olemas, kuid need on laiali eri seadusandlikes ja muudes kui seadusandlikes algatustes, nagu taastuvenergia direktiiv ja energiatõhususe direktiiv;
I.

arvestades, et vägivald põhjustab uuesti inimeste ümberasumist, ning arvestades, et ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo hinnangul on kolmandik elanikkonnast oma kodust lahkunud ja kannatab alatoitluse all, 1,6 miljonit inimest vajab hädasti abi ja neist 200 000 arstiabi, 484 000 inimest kannatab tõsist toidunappust, 206 000 inimest on ümber asunud ja neist 60 000 on leidnud varjupaiga naaberriikides; arvestades, et 650 000 last ei käi enam koolis, sest relvarühmitused on koolid hõivanud, ning arvestades, et relvajõud ja -rühmitused on 3500 last sõduriks värvanud;
69.

juhib tähelepanu energiaturu välisele mõõtmele, mille eesmärk on lihtsustada kõikide liikmesriikide jaoks mitmekesistele energiaallikatele juurdepääsu saamist; palub, et komisjon kasutaks kooskõlas Euroopa välisteenistusega oma välispoliitika vahendeid energia siseturu normide ja eeskirjade edendamiseks suhetes kolmandate riikidega ja eeskätt ELi naabruskonnaga; nõuab tungivalt, et komisjon kahepoolsetes dialoogides asjaomaste kolmandate riikidega lahendaks küsimuse, mis puudutab selgeid eeskirju piiriülestes elektri- ja gaasivõrguühendustes tekkiva ülekoormuse juhtimise ja kolmandate osapoolte juurdepääsu kohta ülekandevõrkudele; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks meetmeid, et ennetada kolmandate riikide ettevõtete konkurentsivastast tegevust, mis võib põhjustada konkurentsi vähenemist ja hinnatõusu või kahjustada energiavarustuse kindlust; palub komisjonil tema suhetes välispartneritega tagada, et ELi ettevõtetel oleks kogu maailmas oma konkurentidega võrdsed tingimused; nõuab tungivalt. et komisjon tugevdaks tuumaohutuse alast koostööd ELi naaberriikidega; kutsub komisjoni üles teavitama kõigist teguritest, mis tekitavad veel raskusi kolmanda energiapaketi rakendamisel, ning lisama selged arvnäitajad selle kohta, kuidas need tegurid mõjutavad tarbijahindu;
C.

arvestades, et Süüria valitsus nõustus 25. augustil 2013 ehk neli päeva pärast keemiarünnaku toimumist sellega, et ÜRO inspektorid külastavad nimetatud ala; arvestades, et ÜRO peasekretär Ban Ki-moon nõudis tungivalt, et uurimisrühm avaldaks oma tulemused võimalikult kiiresti; arvestades siiski, et ÜRO uurimismissiooni mandaat piirdub sellega, et teha kindlaks, kas keemiarelvi kasutati või mitte, ning missiooni eesmärk ei ole välja selgitada, kes on rünnaku toimepanijad;
17.

tunnustab Euroopa ombudsmanide võrgustiku tähtsat rolli ja rõhutab, kui kasulik on tõhus koostöö Euroopa kodanike hüvanguks; märgib, et 60 % ombudsmani poolt 2012. aastal töödeldud kaebustest langes mõne võrgustiku liikme pädevusalasse; tuletab meelde, et petitsioonikomisjon on võrgustiku täieõiguslik liige; märgib, et 2012. aastal edastas ombudsman petitsioonikomisjonile 63 kaebust; õnnitleb Euroopa ombudsmani võrgustiku eduka koordineerimise puhul; leiab, et see on ombudsmani tegevuse oluline funktsioon ning et võrgustikusisest koostööd tuleks süvendada, et parandada ELi õiguse siseriiklikku haldamist; soovitab võrgustiku laiendamist, et kaasatud oleksid ka asjaomased riigiasutused; leiab, et ombudsmani osalemine Euroopa ja rahvusvahelistes ombudsmanide ühingutes peaks jätkuma ja seda tuleks tugevdada;
E.

arvestades, et pärast Bahreini sõltumatu uurimiskomisjoni (BICI) aruande ilmumist pühendusid Bahreini ametivõimud käimasolevatele reformidele; arvestades, et on saavutatud edu õigussüsteemi ja õiguskaitsesüsteemi ümberkorraldamisel, ebaõiglaselt vallandatud töötajate tööle ennistamisel ja spetsiaalse kohtuüksuse moodustamisel väärkohtlemise süüdistuste uurimiseks, samuti politseireformide läbiviimisel; arvestades, et BICI soovituste rakendamine on üldiselt jätkuvalt aeglane;
38.

juhib tähelepanu asjaolule, et piraatluse tõttu on Adeni laht täna üks kõige ohtlikumaid merepiirkondi maailmas; tuletab meelde, et piraatlus on organiseeritud kuritegevuse vorm, mis nõuab kompleksset ja terviklikku erilähenemist piraatluse ning sotsiaalse, poliitilise ja majandusliku juhtimise vaheliste põhjuslike seoste käsitlemisel, nagu ilmneb eriti selgelt Aafrika Sarve ja Somaalia puhul; märgib, et lunaraha liikumise jälgimine, kuritegelike võrgustike lammutamine ja kuritegude toimepanijate vastutusele võtmine on piraatlusvastases võitluses samuti äärmiselt olulised ning need võivad õnnestuda üksnes liikmesriikide asutuste, Europoli ja Interpoli koostöö tulemusel; märgib, et siin on ka väga selge seos julgeolekualase välispoliitika ja riiklike seaduste jõustamise vahel;
20.

on seisukohal, et operatsioonide ühiste kulude mehhanismis Athena, mida on muudetud, ei võeta ikka veel asjakohaselt arvesse lahingugrupi põhimõtte iseärasusi, ning nõuab kiirreageerimisoperatsioonideks kavandatud ühiste kulude tunduvat suurendamist – kuni kulude täieliku katmiseni lahingugruppide kasutamise korral; on seisukohal, et vabatahtlikkuse ja rotatsiooni alusel tegevusvalmis seatavate lahingugruppide puhul on põhimõtte „kulud kannab see, kellel need tekivad” („costs lie where they fall”) rakendamine vastuolus koormuse õiglase jagamise põhimõttega;
12.

võtab teadmiseks Euroopa Komisjoni mitmekeelsuse programmid; on seisukohal, et projektide edendajatel peab olema võimalik kasutada pakutavaid võimalusi, ning arvestades, et ohustatud keelte kaitsmise nimel võitlevad kogukonnad on sageli arvuliselt väikesed, nõuab tungivalt, et komisjon ei peaks neid kogukondi hõlmavaid programme abikõlbmatuks põhjustel, et nad ei saa võtta suuri rahalisi kohustusi, et abisaajaid on vähe või et asjaomane piirkond on väike, komisjon peaks hoopis hõlbustama juurdepääsu neile programmidele ja neid tutvustama ning andma juhiseid abikõlblikkuse kohta; nõuab tungivalt, et liikmesriigid toimiksid nende väikeste ohustatud keelerühmade ja kogukondade vahendajate ja toetajatena Euroopa fondidest raha saamisel, samas tuletab meelde, et keelelise mitmekesisuse edendamiseks ette nähtud ELi vahendeid ei tohiks mujale suunata ega kasutada selliste meetmete toetuseks, mis kasutavad ohustatud keeli laiemate poliitiliste plaanide elluviimise vahendina;
52.

on arvamusel, et riigiabi tuleks anda kooskõlas riigiabi käsitlevate kehtivate Euroopa õigusaktidega, sealhulgas eeskirjadega, mis puudutavad teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni ning transpordisektori ja taristu rahastamist; on siiski arvamusel, et ELi riigiabieeskirjade puhul tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse ka teatavate piirkondade konkreetseid ebasoodsaid tingimusi;
33.

on veendunud, et varane sekkumine ja ennetav tööturupoliitika on tunnistus sellest, et mitme põlvkonna jooksul toimunud allakäigu sümptomitega tegelemise asemel asutakse riske tuvastama ja ohjama varases elujärgus, selleks et ära hoida töötuks jäämist ja lihtsustada taasintegreerumist; juhib erilist tähelepanu kõige rohkem kõrvale jäetud inimestele, kellel on kõige kõrgem risk jääda töötuks;
33.

rõhutab, et tänapäevane avalik haldus on oluline tegur, mis toetab töökohtade loomist, majanduskasvu ja konkurentsivõimet edendavate meetmete väljatöötamist ja elluviimist; toonitab, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate potentsiaali tuleks kasutada avaliku sektori muutmiseks tõhusamaks ja paremini toimivaks koos samaaegse halduskoormuse vähendamisega; märgib, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad võivad aidata reformida maksu- ja tervishoiusüsteemi, vähendada viivitusi tarnijatele tasumisel ja tõhustada kohtusüsteemi; leiab, et eelkõige tuleb põhjalikult ümber kujundada tervishoiuteenused, pakkudes patsientidele ja spetsialistidele kulutõhusamaid ja individuaalsemaid teenuseid;
F.

arvestades, et komisjon möönab, et ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegial aastateks 2007–2012 oli positiivne mõju kogu ELis ning et töötervishoiu ja -ohutuse valdkonnas on veel palju probleeme, millega tuleb tegeleda järgnevatel aastatel;