Osalejad teatasid, et nad on pärit järgmistest riikidest: 44 Hispaaniast, 38 Saksamaalt, 18 Prantsusmaalt, 14 Belgiast ja Itaaliast, 8 Madalmaadest, 7 Rootsist, 5 Austriast, Portugalist ja Poolast, 4 Kreekast, 2 Tšehhi Vabariigist, Taanist, Eestist, Iirimaalt, Ungarist ja Maltalt ning 1 Bulgaariast, Soomest, Leedust, Rumeeniast ja Sloveeniast. Väljastpoolt ELi pärit vastajate puhul nimetas 3 päritoluriigiks Norrat, 2 Šveitsi ja Türgit, 1 Brasiiliat, Hiinat, Iisraeli ja Ühendkuningriiki.

Avaliku konsultatsiooni küsimustikule vastas kokku 190 osalejat, kellest enamik olid ettevõtjad/äriorganisatsioonid (55) ja ELi kodanikud (52). Ülejäänud vastajad esindasid akadeemilisi asutusi / teadusasutusi (23), ettevõtjate ühendusi (21), avaliku sektori asutusi (13), valitsusväliseid organisatsioone (8), tarbijaorganisatsioone (3), ELi mittekuuluva riigi kodanikke (2), ametiühinguid (1) ja teisi (12). Peale selle teatas 12 vastajat, et nad esindavad energiakogukonda, ja 49 märkis, et nad esindavad hajutatud väikesemahulise päikeseenergia tootmise omanikku (omanikke).

Küsimustiku esimeses osas nimetas suurim arv osalejaid (45) fotoelektriliste projektide kõige olulisemaks takistuseks lubade andmise menetlust, millele järgnesid võrguühendusega seotud küsimused (43) ja õigusraamistik (42). Teisest küljest leidis suurim arv osalejaid, et üldsuse heakskiidu puudumine on kõige vähem oluline takistus (32). Kontsentreeritud päikeseenergia projektide puhul pidas suurim arv osalejaid (51) kõige olulisemaks takistuseks õigusraamistikku.

Mitu vastajat märkis, et salvestussüsteemid on parim lahendus taastuvenergia tootmise haldamisel suurema paindlikkuse võimaldamiseks ja öise energia pakkumiseks (40). Mõned osalejad mainisid vajadust edendada muid päikeseenergia tehnoloogiaid, nagu kontsentreeritud päikeseenergia (10) ja päikese soojusenergia (15), mitte ainult päikesepaneele. Üks peamisi tuvastatud probleeme oli vajalike teadmiste, oskuste ja pädevusega tööjõu arendamine (7).

Põllumajandussaaduste esmatootjatelt (sealhulgas põllumajandustootjatelt ja põllumajandusühistutelt) küsiti, kas nad on investeerinud või kavatsevad investeerida oma põllumajandusettevõttes päikeseenergiasse. 22 vastajast 10 vastasid positiivselt ja enamik neist (6) andis teada, et see oli netoarveldamise/netomõõtmise süsteemi osa. Enamik neist, kes ei olnud investeerinud ja/või ei kavatsenud investeerida (kokku 12), nimetas oma otsuse peamise põhjusena rahastamise puudumist (6).

Et julgustada avaliku sektori asutusi paigaldama päikeseenergiaseadmeid hoonetesse või maa peale, mida nad omavad või rendivad, valis suurim arv vastajaid (83) kõige sobivamaks vahendiks eesmärkide seadmise üldkasutatavates hoonetes olevate taastuvenergiapaigaldiste kohta, neile järgnesid need, kes eelistasid õiguslikke volitusi (69). Umbes 60 vastajat ei vastanud sellele küsimusele täielikult.

Osalejad kaalusid ka selliste tegurite tähtsust, mis takistavad väikeste päikeseenergiarajatiste kasutuselevõttu eramutes. Suurim arv osalejaid (41) osutas ülejääva toodetud elektri müügi puudumisele (või selle eest saadavale vähesele tasule). Kortermajadesse paigaldamise puhul valis suurim arv osalejaid (41) kõige olulisemaks negatiivseks teguriks õigusliku ja üldise toetusraamistiku, millele järgnes otsuste tegemise õigusraamistik ühisomandis olevate hoonete puhul, kus on ühisomandis olevad katused ja fassaadid (38). Umbes 40 vastajat ei vastanud nendele kahele küsimusele täielikult. Peale selle nõustus enamik vastajaid, et netomõõtmise/netoarveldamise skeemi puudumisel puuduksid stiimulid väikeste paigaldiste jaoks ning suurim arv vastajaid (32 umbes 100 osalejast, kes vastasid sellele küsimusele) osutas kõige olulisema negatiivse tegurina rakendatavatele võrgutasudele ja -lõivudele.

Enamik vastanutest teatas, et nad ei osuta paindlikkusteenuseid kohalikule elektrisüsteemi võrguettevõtjale (122 vastajast 74). Takistuste kohta kohalikule võrguettevõtjale paindlikkusteenuste osutamisel (nt tarbimiskaja kaudu) nimetas kõige suurem arv vastajaid (51) kõige olulisemaks takistuseks kohalike turgude või vastastikuse kauplemise võimaluste puudumist, millele järgnes suurte elektriettevõtjate domineerimine turul (38).

Enamik vastanutest (102 kokku 117 vastusest) nõustus, et väikesemahulistel päikeseenergiatootjatel peaks olema lubatud müüa nii hulgi- kui ka jaeturgudel. Kõige rohkem vastajaid (51) osutas kohalike turgude ja vastastikuse kauplemise võimaluste puudumisele jms kui peamisele tõkkele, mis sellist turul osalemist takistab. Siiski ei hinnanud umbes 100 osalejat kõiki takistusi.

Nende vastajate arv, kes ei olnud oma kodu- või ärivajadusteks paigaldanud akut, oli suurem kui nende arv, kes olid seda teinud (79 vs 51). Aku paigaldamise peamine põhjus oli tarbimise parem vastavusse viimine päikeseenergia tootmisega (37) ja võrgusõltuvuse vähendamine (36); enamik neist, kes seda ei teinud, leidis, et see on lisandväärtuse jaoks liiga kulukas (39). Hajutatud fotoelektrilise süsteemi andmeside kohta võrgus leidis enamik vastanutest, et vaja on ühtset andmevormingut (106 vastajast 87), ning andmete genereerimise kohta, et see peaks olema elektriturgude ajavahemike lähedal või lähemal reaalajale (99 vastusest 78).

Väärtusahelaga seotud küsimustes leidis enamik vastajaid (121–150), et asjakohane oleks rakendada meetmeid, mis nõuavad suuremat läbipaistvust ja kvantitatiivsete nõuete kehtestamist (CO2 jalajälje, keskkonnasäästlikkuse ja töötingimuste kohta) ELis müüdavatele päikeseenergiatoodetele/-süsteemidele. Enamik vastanutest (151) leidis, et ELi päikeseenergiasektori sõltuvus imporditavatest toodetest/materjalidest tekitab haavatavust või riske päikeseenergia kasutuselevõtu kiirendamisel, ning paljud osalejad (142) pidasid tõenäoliseks, et tarneahelaga seotud probleemidel on keskpikas perspektiivis oluline mõju kulutõhusate päikeseenergialahenduste kättesaadavusele ELi turul.

Kui paluti valida välja peamised tegurid, mis takistavad ELi suutlikkust luua päikeseenergia väärtusahelaga seoses intellektuaalomandit ja innovatsiooni, valiti kõige sagedamini välja piiratud suuremahuline tootmine ELis (99). Seoses fotoelektriliste toodete tarneahela sektoritega, mis võivad kõige rohkem aidata suurendada ELi tööstuse konkurentsivõimet, osutasid vastajad peamiselt uudsetele tehnoloogiatele, nagu heterosiirded, perovskiidid või tandemelemendid (66), aga ka moodulite (56) ja elementide (55) tootmisele ning seadmete tootmisele (54). ELi päikeseenergia väärtusahela kestlikkust, konkurentsivõimet ja vastupanuvõimet toetavate meetmete seast valis suurim arv vastajaid (76) kõige suurema potentsiaaliga meetmeks juurdepääsu soodsatele rahastamistingimustele, millele järgnesid üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide algatamine päikeseenergiasektoris (69) ja suuremahuliste tootmisrajatiste arendamise toetamine, sealhulgas lubade kiirendatud andmise kaudu (64).

Seisukohavõtud

Euroopa Komisjon sai mitmesugustelt organisatsioonidelt, sealhulgas avalikelt haldusasutustelt, ettevõtjatelt, jaotus- ja põhivõrguettevõtjatelt, erasektorilt ja kodanike ühendustelt jne 35 dokumenti, mis sisaldasid kokkuvõtteid või seisukohti päikeseenergia kohta. Selle kanali kaudu saadetud sõnumid kordasid suures osas küsimustiku kaudu saadud sõnumeid. Seega võetakse käesolevas osas kokku nendes dokumentides esitatud nõudmised, mida eespool esitatud kokkuvõte ei kajasta.

Üks aspekt, millele see kanal pakkus uusi perspektiive, oli päikeseenergia kasutuselevõtu sotsiaalne mõju energiaostuvõimetuse vastu võitlemisele, kollektiivselt omatarbeks toodetud energia tarbimise toetamisele, üürnike raskuste lahendamisele seoses taastuvenergia kättesaadavusega jne. Sidusrühmad pakkusid välja toetuskavad, mis on suunatud väikese sissetulekuga leibkondadele, kes ei saa endale lubada päikeseenergiaseadmete paigaldamiseks vajalikku alginvesteeringut, või mehhanismide loomise, mis pakuvad stiimuleid nii üürileandjatele kui ka üürnikele. Päikeseenergiaseadmete paigaldamise hõlbustamiseks kortermajades tegid nad ettepaneku vaadata läbi otsuste tegemise reeglid nendes hoonetes, et otsuseid saaks teha kiiremini ja lihtsamalt, näiteks lihthäälteenamuse alusel. Omatarbeks toodetud energia tarbimise edendamiseks tegid sidusrühmad ettepaneku tagada, et tootvad tarbijad saavad tarnijat vahetada, mis parandab konkurentsi selle elektri eest saadava tasu osas, mida nad elektrivõrku annavad; lisaks sellele nõudsid mõned, et see tasu oleks vähemalt sama kõrge kui elektri turuhind. Hajutatud tootmise kasutuselevõtu edendamiseks peeti vajalikuks ka väikeste rajatiste täielikku kaasamist elektriturgudele. Teised sidusrühmad juhtisid tähelepanu sellele, et mõnel juhul takistavad hoonete välimust käsitlevad kohalikud eeskirjad päikesekatuse kasutuselevõttu, ning palusid lihtsustada ja lühendada lubade andmist sellistes rajatistes. Samuti taotleti teatavate maksude kaotamist omatarbeks toodetud energia tarbimise ja jagamise korral ning võrgutariifide läbivaatamist, et soodustada päikeseenergia hajutatud kasutuselevõttu. Samuti rõhutati vajadust täielikult rakendada olemasolevaid ELi õigusakte taastuvenergiakogukondade kohta.

Samal ajal pakkusid paljud sidusrühmad välja lahendusi, mis soodustavad suuremahuliste rajatiste kasutuselevõttu, näiteks riikliku tasandi mehhanism sobivate piirkondade kindlakstegemiseks või paindlikkus keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisel, kasutades üldsuse huvidest lähtuvaid olemasolevaid erandeid. Samal ajal tegi suur hulk sidusrühmi ettepaneku käsitleda ruumi või pindade kahel otstarbel kasutamisega seotud takistusi terviklikult, hõlmates eri sektoreid (st ühelt poolt energeetika ja teiselt poolt ehitus, põllumajandus, taristu jne) käsitlevaid õigusakte.

Mõnede riikide valitsused ja elektriettevõtjad rõhutasid ka seda, et Euroopa Liit peaks austama liikmesriikide õigust otsustada oma energiapoliitika üle ja hoiduma selles sektoris täiendavate õigusaktide ettepanekute esitamisest. Samas rõhutasid kohalikud omavalitsused, et ELi äärepoolseimad piirkonnad sõltuvad eraldatud energiasüsteemidest, samal ajal kui ELi toimimise lepingu artikliga 349 kaitstakse nende energiasõltumatust. See tähendab vajadust arendada nii taastuvenergiapaigaldisi kui ka salvestamise lahendusi. Salvestamise kasutuselevõtuga seotud olemasolevaid takistusi rõhutasid ka teised sidusrühmad.