C 152/1

ET

Komisjoni teatis ohtlikkuse hindamise tulemuste ja ohu vähendamise strateegia kohta järgmiste ainete puhul: kroomtrioksiid, ammooniumdikromaat, kaaliumdikromaat

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 152/01)

Nõukogu 23. märtsi 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 793/93 olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta (1) on ette nähtud andmete teatamine, erinimekirja kandmine, ohtlikkuse hindamine ja vajaduse korral strateegia väljatöötamine sellistest ainetest tingitud ohu vähendamiseks.

Määruse (EMÜ) nr 793/93 raames on järgmised ühendid loetud eritähelepanu vajavateks ühenditeks, mida tuleb hinnata vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 143/97 (2), milles käsitletakse määruse (EMÜ) nr 793/93 kohaselt eritähelepanu vajavate ainete kolmandat nimekirja:

Kõnealuse määrusega referendiks määratud liikmesriik on lõpetanud asjaomastest ainetest inimesele ja keskkonnale tuleneva ohu hindamise vastavalt komisjoni 28. juuni 1994. aasta määrusele (EÜ) nr 1488/94, milles kehtestatakse registreeritud kemikaalide poolt inimesele ja keskkonnale põhjustatava ohtlikkuse hindamise põhimõtted (3), ja on vastavalt määrusele (EMÜ) nr 793/93 soovitanud strateegia ohu vähendamiseks.

Toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomiteega (SCTEE) on konsulteeritud ja komitee on esitanud arvamuse referendi läbiviidud ohuhindamise kohta. Kõnealune arvamus on avaldatud teaduskomitee veebilehel.

Määruse (EMÜ) nr 793/93 artikli 11 lõikega 2 on nähtud ette, et ohuhindamise tulemused ja ohu vähendamiseks soovitatud strateegia kinnitatakse ühenduse tasandil ja avaldatakse komisjoni poolt. Käesolevas teatises ja komisjoni asjaomases soovituses 2008/455/EÜ (4) on esitatud ohuhindamise tulemused (5) ja strateegia eespool nimetatud ainetest tingitud ohu vähendamiseks.

Käesolevas teatises esitatud ohuhindamise tulemused ja ohu vähendamise strateegia on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 793/93 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega.

(1) EÜT L 84, 5.4.1993, lk 1.

(2) EÜT L 25, 28.1.1997, lk 13.

(3) EÜT L 161, 29.6.1994, lk 3.

(4) ELT L 158, 18.6.2008.

(5) Põhjaliku ohuhindamisettekande ja selle kokkuvõtte võib leida Euroopa Kemikaalide Büroo veebilehelt:

http://ecb.jrc.it/existing-substances/

LISA

1. OSA

CASi nr: 1333-82-0 Einecsi nr: 215-607-8 Molekulivalem: CrO3 Einecsi nimetus: Kroomtrioksiid IUPACi nimetus: Kroomtrioksiid Referent: Ühendkuningriik Liigitus (1): O; R9 Kantserogeenne, kategooria 1; R45 Mutageenne, kategooria 2; R46 Reproduktiivtoksiline, kategooria 3; R62 T+; R26 T; R24/25-48/23 C; R35 R42/43 N; R50-53

Ohuhinnang põhineb Euroopa Ühenduses toodetud või sinna imporditud viie omavahel seotud kroom (VI) ühendi, nimelt kroomtrioksiidi, ammooniumdikromaadi, kaaliumdikromaadi, naatriumkromaadi ja naatriumdikromaadi, elutsükliga seotud praegusel kasutusel, mida kirjeldatakse referentliikmesriigi poolt komisjonile esitatud ohuhindamisettekandes (2).

Kättesaadava teabe põhjal on ohu hindamisel leitud, et Euroopa Ühenduses kasutatakse kõnealust viit kroom (VI) ühendit peamiselt lähteainena muude kroom (VI) ja kroom (III) ühendite tootmiseks, puidukonservantides, metallitöötlemistoodetes, vaha ja vitamiini K tootmises, pigmentides ja katalüsaatorites.

Lisaks kasutatakse kõnealust ainet puuvilla värvimisel, fotograafias, korrosioonitõrjevahendina jahutusvees ja aktiivsöe valmistamisel.

OHU HINDAMINE

A. Inimeste tervis

TÖÖTAJAID

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selline järeldus on tehtud kõigi kokkupuuteviiside kohta järgmistel põhjustel:

— aine võib põhjustada hingamisteede ärritust;

— aine võib põhjustada silmade ja naha ärritust;

— lühiajalisel suures kontsentratsioonis sissehingamisel võib aine põhjustada ägedat mürgistust;

— aine võib sensibiliseerida nahka;

— aine võib põhjustada kutseastmat;

— aine korduval sissehingamisel võib avalduda paljunemisvõimet kahjustav mürgisus (viljakust kahjustav ja arenguhäireid põhjustav mürgisus);

— aine võib avaldada mutageenset ja kantserogeenset toimet.

Ainet ei ole kroom (VI) ühendite korduval sissehingamisel hingamisteedele ja neerudele avalduva mõju suhtes piisavalt uuritud; konkreetselt ei ole teada täheldatava kahjuliku toimeta annust ega annuse ja mõju vahelist seost iseloomustavaid näitajaid. Kuid kuna kõnealune aine on tunnistatud künniseta kantserogeeniks, tuleb selle puhul tavaliselt kasutada ettevaatusmeetmeid, mis täiendavast teabest ei sõltu.

TARBIJAID

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse, et

— kuivast vaskkroomarsenaadiga töödeldud puidust valmistatud mänguväljakuehitiste kaudu võib nii täiskasvanute kui ka laste nahk puutuda kokku kõnealuse ainega ja sel viisil võib avalduda selle mutageenne ja kantserogeenne toime, kuna kõnealustel toimetel ei ole kindlaks tehtud inimese tervisele ohu tekkimise alampiiri. Ohuhinnangu kohaselt on oht siiski juba praegu väike. Seda tuleb arvestada olemasolevate kontrollimeetmete piisavuse ning edasiste ohu vähendamise erimeetmete teostatavuse ja rakendatavuse kaalumisel;

vaskkroomarsenaadiga töödeldud märja puidu puhul ei ole ohtu tarbija jaoks korralikult uuritud. Ühendkuningriigis on tingimusena kahjuritõrjemääruste (1986) kohase kinnituse saamiseks keelatud vaskkroomarsenaadiga töödeldud puidu tarnimine enne puidu täielikku kuivamist. Sarnased piirangud võivad olla jõus ka teistes liikmesriikides. Kuid kui mõnes liikmesriigis selliseid ettevaatusmeetmeid ei rakendata, siis on võimalikud kõik asjaomased kahjulikud mõjud inimese tervisele.

KESKKONNA KAUDU INIMESI

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse, et

— mutageensuse ja kantserogeensuse puhul ei ole kindlaks tehtud inimese tervisele ohu tekkimise alampiiri. Ohuhinnangu kohaselt on oht siiski juba praegu väike. Seda tuleb arvestada olemasolevate kontrollimeetmete piisavuse ning edasiste ohu vähendamise erimeetmete teostatavuse ja rakendatavuse kaalumisel.

INIMESTE TERVIST (füüsikaliste ja keemiliste omaduste kaudu)

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus:

et praegu ei ole vaja lisateavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse, et

— ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

B. Keskkond

VÄLISÕHKU

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja lisateavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse, et

— ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

VEEÖKOSÜSTEEMI ja MAISMAAÖKOSÜSTEEMI

ähvardava ohu hindamisel tehti järgmised järeldused:

1. On vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid. Sellises järelduses arvestatakse järgmist: — setete puhul tekitab muret kokkupuude kõnealuse ainega, mille põhjuseks on aine enda, värvipigmendi ja kroomoksiidi tootmine, parkimissoolad, puidusäilitusvahendite valmistamine ja kasutamine, töödeldud puidu kasutamine, metallitöötlemisvahendite valmistamine ja metallide töötlemine. Teavet või katseid on vaja selleks, et — määrata mürgisus setetes elavate organismide jaoks. Ent keskkonnale mõjuva ohu piiramise strateegia ja komisjoni asjaomase soovituse 2008/455/EÜ (3) rakendamine peaks kõrvaldama vajaduse täiendava teabe järele. — tuleb karta ka kaudset mõju mitmes keskkonnaosas, mida kokkupuude kõnealuse ainega avaldab kiskjatele karploomadel põhineva toiduahela kaudu ja mille põhjuseks on värvipigmendi ja kroomoksiidi tootmine, parkimissoolad, puidusäilitusvahendite valmistamine, töödeldud puidu kasutamine, metallitöötlemisvahendite valmistamine ja metallide töötlemine. Teavet või katseid on vaja selleks, — et uurida täiendavalt kroomi imendumist muudesse elusolenditesse peale kalade, iseloomustada kroomi olekut elusolendites ja analüüsida muudes vormides oleva kroomi mürgisust elusolenditele, kes tarbivad kroomi sisaldavaid saakloomi. Ent keskkonnale mõjuva ohu piiramise strateegia ja asjaomase soovituse 2008/455/EÜ rakendamine peaks kõrvaldama vajaduse täiendava teabe järele.

2. Ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse, — et vee- ja maismaaökosüsteemi setete puhul tekitab muret kokkupuude kõnealuse ainega, mille põhjuseks on aine enda (ainult veekeskkond, üks tootmiskoht), värvipigmendi ja kroomoksiidi tootmine, parkimissoolad, puidusäilitusvahendite valmistamine ja kasutamine, töödeldud puidu kasutamine, metallitöötlemisvahendite valmistamine ja metallide töötlemine.

REOVEEPUHASTI MIKROORGANISME

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse, et

— reoveepuhastusjaamade töö seisukohast tekitab muret kokkupuude kõnealuse ainega, mille põhjuseks on värvipigmendi ja kroomoksiidi tootmine, parkimissoolad, puidusäilitusvahendite valmistamine, töödeldud puidu kasutamine, metallitöötlemisvahendite valmistamine ja metallide töötlemine.

OHU VÄHENDAMISE STRATEEGIA

TÖÖTAJATE puhul

Kohaldatakse ühenduses praegu kehtivaid töötajate kaitse alaseid õigusakte, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/37/EÜ (4) (nn kantserogeenide ja mutageenide direktiiv), mis üldise arvamuse kohaselt loovad sobiva raamistiku kõnealustest ainetest lähtuva ohu vajalikuks piiramiseks.

Selles raamistikus soovitatakse:

— kehtestada ühenduse tasandil kas direktiivi 98/24/EÜ (5) või 2004/37/EÜ alusel, vastavalt vajadusele, kroom (VI) ühenditele piirnorm töökeskkonnas;

— kehtestada ühenduse tasandil direktiivi 98/24/EÜ (5) alusel kroom (VI) ühenditele bioloogiline piirnorm.

TARBIJATE ja KESKKONNA KAUDU KOKKUPUUTUVATE INIMESTE puhul

tarbijaid ja keskkonna kaudu inimesi ohustavate mõjurite eest kaitsvaid olemasolevaid õiguslikke meetmeid, eelkõige nõukogu direktiivide 98/8/EÜ (nn biotsiidide direktiiv) ning 76/769/EMÜ (6) (nn turustamise ja kasutamise direktiiv) sätteid kantserogeensete, mutageensete ja reproduktiivtoksiliste ainete kohta, peetakse tarbijate jaoks väljaselgitatud ohtudega tegelemisel piisavateks.

KESKKONNA puhul

soovitatakse järgmist:

— kaaluda vee raamdirektiivi läbivaatamisel kroomi lisamist eritähelepanu vajavate ainete loetellu (direktiivi 2000/60/EÜ (7) X lisa);

— kaaluda reoveesetete ja pinnase kroom (VI) sisalduse piirnormide ning aastase heitekoguse lisamist direktiivi 86/278/EMÜ (8), milles on käsitletud reoveesetteid.

— Lubade andmise ja järelevalve hõlbustamiseks nõukogu direktiivi 2008/1/EÜ (9) alusel tuleks kroom (VI) ühendid võtta parima võimaliku tehnika suuniste väljatöötamise kavasse.

Üldise arvamuse kohaselt loovad ühenduses praegu kehtivad biotsiididealased õigusaktid (direktiiv 98/8/EÜ (10)) sobiva raamistiku kroom (VI) ühendeid sisaldavate puidukonservantide kasutamise ning selliselt töödeldud puidu liikmesriigis kasutamisega seotud ohtude vajalikuks piiramiseks.

2. OSA

CASi nr: 7789-09-5 Einecsi nr: 232-143-1 Molekulivalem: (NH4)2Cr2O7 Einecsi nimetus: Ammooniumdikromaat IUPACi nimetus: Ammooniumdikromaat Referent: Ühendkuningriik Liigitus (11): E; R2 Kantserogeenne, kategooria 2; R45 Mutageenne, kategooria 2; R46 Reproduktiivtoksiline, kategooria 2; R60-61 T+; R26 T; R25-48/23 C; R34 Xn; R21 R42/43 N; R50-53

Ohuhinnang põhineb Euroopa Ühenduses toodetud või sinna imporditud viie omavahel seotud kroom (VI) ühendi, nimelt kroomtrioksiidi, ammooniumdikromaadi, kaaliumdikromaadi, naatriumkromaadi ja naatriumdikromaadi, elutsükliga seotud praegusel kasutusel, mida kirjeldatakse referentliikmesriigi poolt komisjonile esitatud ohuhindamisettekandes (2).

Kättesaadava teabe põhjal on ohu hindamisel leitud, et Euroopa Ühenduses kasutatakse kõnealust viit kroom (VI) ühendit peamiselt lähteainena muude kroom (VI) ja kroom (III) ühendite tootmiseks, puidukonservantides, metalli töötlemiseks, vaha ja vitamiini K tootmises, pigmentides ja katalüsaatorites.

Lisaks kasutatakse kõnealust ainet puuvilla värvimisel, fotograafias, korrosioonitõrjevahendina jahutusvees ja aktiivsöe valmistamisel.

OHU HINDAMINE

A. Inimeste tervis

TÖÖTAJAID

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selline järeldus on tehtud kõigi kokkupuuteviiside kohta järgmistel põhjustel:

— aine võib põhjustada hingamisteede ärritust;

— aine võib põhjustada silmade ja naha ärritust;

— lühiajalisel suures kontsentratsioonis sissehingamisel võib aine põhjustada ägedat mürgistust;

— aine võib sensibiliseerida nahka;

— aine võib põhjustada kutseastmat;

— aine korduval sissehingamisel võib avalduda paljunemisvõimet kahjustav mürgisus (viljakust kahjustav ja arenguhäireid põhjustav mürgisus);

— aine võib avaldada mutageenset ja kantserogeenset toimet.

Ainet ei ole kroom (VI) ühendite korduval sissehingamisel hingamisteedele ja neerudele avalduva mõju suhtes piisavalt uuritud; konkreetselt ei ole teada täheldatava kahjuliku toimeta annust ega annuse ja mõju vahelist seost iseloomustavaid näitajaid. Kuid kuna kõnealune aine on tunnistatud künniseta kantserogeeniks, tuleb selle puhul tavaliselt kasutada ettevaatusmeetmeid, mis täiendavast teabest ei sõltu.

TARBIJAID

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse, et

— kuivast vaskkroomarsenaadiga töödeldud puidust valmistatud mänguväljakuehitiste kaudu võib nii täiskasvanute kui ka laste nahk puutuda kokku kõnealuse ainega ja sel viisil võib avalduda selle mutageenne ja kantserogeenne toime, kuna kõnealustel toimetel ei ole kindlaks tehtud inimese tervisele ohu tekkimise alampiiri. Ohuhinnangu kohaselt on oht siiski juba praegu väike. Seda tuleb arvestada olemasolevate kontrollimeetmete piisavuse ning edasiste ohu vähendamise erimeetmete teostatavuse ja rakendatavuse kaalumisel;

vaskkroomarsenaadiga töödeldud märja puidu puhul ei ole ohtu tarbija jaoks korralikult uuritud. Ühendkuningriigis on tingimusena kahjuritõrjemääruste (1986) kohase kinnituse saamiseks keelatud vaskkroomarsenaadiga töödeldud puidu tarnimine enne puidu täielikku kuivamist. Sarnased piirangud võivad olla ka teistes liikmesriikides. Kuid kui mõnes liikmesriigis selliseid ettevaatusmeetmeid ei rakendata, siis on võimalikud kõik asjaomased kahjulikud mõjud inimese tervisele.

KESKKONNA KAUDU INIMESI

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse, et

— mutageensuse ja kantserogeensuse puhul ei ole kindlaks tehtud inimese tervisele ohu tekkimise alampiiri. Ohuhinnangu kohaselt on oht siiski juba praegu väike. Seda tuleb arvestada olemasolevate kontrollimeetmete piisavuse ning edasiste ohu vähendamise erimeetmete teostatavuse ja rakendatavuse kaalumisel.

INIMESTE TERVIST (füüsikaliste ja keemiliste omaduste kaudu)

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja lisateavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse, et

— ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

B. Keskkond

VÄLISÕHKU

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja lisateavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse, et

— ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

VEEÖKOSÜSTEEMI ja MAISMAAÖKOSÜSTEEMI

ähvardava ohu hindamisel tehti järgmised järeldused:

1. On vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid. Sellises järelduses arvestatakse järgmist: — setete puhul tekitab muret kokkupuude kõnealuse ainega, mille põhjuseks on aine enda, värvipigmendi ja kroomoksiidi tootmine, parkimissoolad, puidusäilitusvahendite valmistamine ja kasutamine, töödeldud puidu kasutamine, metallitöötlemisvahendite valmistamine ja metallide töötlemine. Teavet või katseid on vaja selleks, et — määrata mürgisus setetes elavate organismide jaoks. Ent keskkonnale mõjuva ohu piiramise strateegia ja asjaomase soovituse 2008/455/EÜ (3) rakendamine peaks kõrvaldama vajaduse täiendava teabe järele. — Tuleb karta ka kaudset mõju mitmes keskkonnaosas, mida kokkupuude kõnealuse ainega avaldab kiskjatele karploomadel põhineva toiduahela kaudu ja mille põhjuseks on värvipigmendi ja kroomoksiidi tootmine, parkimissoolad, puidusäilitusvahendite valmistamine, töödeldud puidu kasutamine, metallitöötlemisvahendite valmistamine ja metallide töötlemine. Teavet või katseid on vaja selleks, et — uurida täiendavalt kroomi imendumist muudesse elusolenditesse peale kalade, iseloomustada kroomi olekut elusolendites ja analüüsida muudes vormides oleva kroomi mürgisust elusolenditele, kes tarbivad kroomi sisaldavaid saakloomi. Ent keskkonnale mõjuva ohu piiramise strateegia ja asjaomase soovituse 2008/455/EÜ rakendamine peaks kõrvaldama vajaduse täiendava teabe järele.

2. Ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse, et — vee- ja maismaaökosüsteemi setete puhul tekitab muret kokkupuude kõnealuse ainega, mille põhjuseks on aine enda (ainult veekeskkond, üks tootmiskoht), värvipigmendi ja kroomoksiidi tootmine, parkimissoolad, puidusäilitusvahendite valmistamine ja kasutamine, töödeldud puidu kasutamine, metallitöötlemisvahendite valmistamine ja metallide töötlemine.

REOVEEPUHASTI MIKROORGANISME

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse, et

— reoveepuhastusjaamade töö seisukohast tekitab muret kokkupuude kõnealuse ainega, mille põhjuseks on värvipigmendi ja kroomoksiidi tootmine, parkimissoolad, puidusäilitusvahendite valmistamine, töödeldud puidu kasutamine, metallitöötlemisvahendite valmistamine ja metallide töötlemine.

OHU VÄHENDAMISE STRATEEGIA

TÖÖTAJATE puhul

Kohaldatakse ühenduses praegu kehtivaid töötajate kaitse alaseid õigusakte, eelkõige direktiivi 2004/37/EÜ (nn kantserogeenide ja mutageenide direktiiv), mis üldise arvamuse kohaselt loovad sobiva raamistiku kõnealustest ainetest lähtuva ohu vajalikuks piiramiseks.

Selles raamistikus soovitatakse:

— kehtestada ühenduse tasandil kas direktiivi 98/24/EÜ või 2004/37/EÜ alusel, vastavalt vajadusele, kroom (VI) ühenditele piirnorm töökeskkonnas;

— kehtestada ühenduse tasandil direktiivi 98/24/EÜ alusel kroom (VI) ühenditele bioloogiline piirnorm.

TARBIJATE ja KESKKONNA KAUDU KOKKUPUUTUVATE INIMESTE puhul

tarbijaid ja keskkonna kaudu inimesi ohustavate mõjurite eest kaitsvaid olemasolevaid õiguslikke meetmeid, eelkõige direktiivide 98/8/EÜ (nn biotsiidide direktiiv) ning 76/769/EMÜ (nn turustamise ja kasutamise direktiiv) sätteid kantserogeensete, mutageensete ja reproduktiivtoksiliste ainete kohta, peetakse tarbijate jaoks väljaselgitatud ohtudega tegelemisel piisavateks.

KESKKONNA puhul

soovitatakse järgmist:

— kaaluda vee raamdirektiivi läbivaatamisel kroom (VI) ühendite lisamist eritähelepanu vajavate ainete loetellu (direktiivi 2000/60/EÜ X lisa);

— kaaluda reoveesetete ja pinnase kroom (VI) ühendite sisalduse piirnormide ning aastase heitekoguse lisamist direktiivi 86/278/EMÜ, milles on käsitletud reoveesetteid;

— lubade andmise ja järelevalve hõlbustamiseks direktiivi 2008/1/EÜ alusel tuleks kroom (VI) ühendid võtta parima võimaliku tehnika suuniste väljatöötamise kavasse.

Üldise arvamuse kohaselt loovad ühenduses praegu kehtivad biotsiididealased õigusaktid (direktiiv 98/8/EÜ (10)) sobiva raamistiku kroom (VI) ühendeid sisaldavate puidukonservantide kasutamise ning selliselt töödeldud puidu liikmesriigis kasutamisega seotud ohtude vajalikuks piiramiseks.

3. OSA

CASi nr: 7778-50-9 Einecsi nr: 231-906-6 Molekulivalem: K2Cr2O7 Einecsi nimetus: Kaaliumdikromaat IUPACi nimetus: Kaaliumdikromaat Referent: Ühendkuningriik Liigitus (12): O; R8 Kantserogeenne, kategooria 2; R45 Mutageenne, kategooria 2; R46 Reproduktiivtoksiline, kategooria 2; R60-61 T+; R26 T; R25-48/23 C; R34 Xn; R21 R42/43 N; R50-53

Ohuhinnang põhineb Euroopa Ühenduses toodetud või sinna imporditud viie omavahel seotud kroom (VI) ühendi, nimelt kroomtrioksiidi, ammooniumdikromaadi, kaaliumdikromaadi, naatriumkromaadi ja naatriumdikromaadi, elutsükliga seotud praegusel kasutusel, mida kirjeldatakse referentliikmesriigi poolt komisjonile esitatud ohuhindamisettekandes (2).

Kättesaadava teabe põhjal on ohu hindamisel leitud, et Euroopa Ühenduses kasutatakse kõnealust viit kroom (VI) ühendit peamiselt lähteainena muude kroom (VI) ja kroom (III) ühendite tootmiseks, puidukonservantides, metalli töötlemiseks, vaha ja vitamiini K tootmises, pigmentides ja katalüsaatorites.

Lisaks kasutatakse kõnealust ainet puuvilla värvimisel, fotograafias, korrosioonitõrjevahendina jahutusvees ja aktiivsöe valmistamisel.

OHU HINDAMINE

A. Inimeste tervis

TÖÖTAJAID

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selline järeldus on tehtud kõigi kokkupuuteviiside kohta järgmistel põhjustel:

— aine võib põhjustada hingamisteede ärritust;

— aine võib põhjustada silmade ja naha ärritust;

— lühiajalisel suures kontsentratsioonis sissehingamisel võib aine põhjustada ägedat mürgistust;

— aine võib sensibiliseerida nahka;

— aine võib põhjustada kutseastmat;

— aine korduval sissehingamisel võib avalduda paljunemisvõimet kahjustav mürgisus (viljakust kahjustav ja arenguhäireid põhjustav mürgisus);

— aine võib avaldada mutageenset ja kantserogeenset toimet.

Ainet ei ole kroom (VI) ühendite korduval sissehingamisel hingamisteedele ja neerudele avalduva mõju suhtes piisavalt uuritud; konkreetselt ei ole teada täheldatava kahjuliku toimeta annust ega annuse ja mõju vahelist seost iseloomustavaid näitajaid. Kuid kuna kõnealune aine on tunnistatud künniseta kantserogeeniks, tuleb selle puhul tavaliselt kasutada ettevaatusmeetmeid, mis täiendavast teabest ei sõltu.

TARBIJAID

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse, et

— et kuivast vaskkroomarsenaadiga töödeldud puidust valmistatud mänguväljakuehitiste kaudu võib nii täiskasvanute kui ka laste nahk puutuda kokku kõnealuse ainega ja sel viisil võib avalduda selle mutageenne ja kantserogeenne toime, kuna kõnealustel toimetel ei ole kindlaks tehtud inimese tervisele ohu tekkimise alampiiri. Ohuhinnangu kohaselt on oht siiski juba praegu väike. Seda tuleb arvestada olemasolevate kontrollimeetmete piisavuse ning edasiste ohu vähendamise erimeetmete teostatavuse ja rakendatavuse kaalumisel;

vaskkroomarsenaadiga töödeldud märja puidu puhul ei ole ohtu tarbija jaoks korralikult uuritud. Ühendkuningriigis on tingimusena kahjuritõrjemääruste (1986) kohase kinnituse saamiseks keelatud vaskkroomarsenaadiga töödeldud puidu tarnimine enne puidu täielikku kuivamist. Sarnased piirangud võivad olla ka teistes liikmesriikides. Kuid kui mõnes liikmesriigis selliseid ettevaatusmeetmeid ei rakendata, siis on võimalikud kõik asjaomased kahjulikud mõjud inimese tervisele.

KESKKONNA KAUDU INIMESI

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse, et

— mutageensuse ja kantserogeensuse puhul ei ole kindlaks tehtud inimese tervisele ohu tekkimise alampiiri. Ohuhinnangu kohaselt on oht siiski juba praegu väike. Seda tuleb arvestada olemasolevate kontrollimeetmete piisavuse ning edasiste ohu vähendamise erimeetmete teostatavuse ja rakendatavuse kaalumisel.

INIMESTE TERVIST (füüsikaliste ja keemiliste omaduste kaudu)

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja lisateavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse, et

— ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

B. Keskkond

VÄLISÕHKU

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et praegu ei ole vaja lisateavet ja/või lisakatseid ega täiendavaid ohu vähendamise meetmeid lisaks juba kohaldatavatele meetmetele. Selles järelduses arvestatakse, et

— ohuhinnangu kohaselt ohtu karta ei ole; kohaldatavaid ohu vähendamise meetmeid peetakse piisavateks.

VEEÖKOSÜSTEEMI ja MAISMAAÖKOSÜSTEEMI

ähvardava ohu hindamisel tehti järgmised järeldused:

1. On vaja täiendavat teavet ja/või lisakatseid. Sellises järelduses arvestatakse järgmist: — setete puhul tekitab muret kokkupuude kõnealuse ainega, mille põhjuseks on aine enda, värvipigmendi ja kroomoksiidi tootmine, parkimissoolad, puidusäilitusvahendite valmistamine ja kasutamine, töödeldud puidu kasutamine, metallitöötlemisvahendite valmistamine ja metallide töötlemine. Teavet või katseid on vaja selleks, et — määrata mürgisus setetes elavate organismide jaoks. Ent keskkonnale mõjuva ohu piiramise strateegia ja asjaomase soovituse 2008/455/EÜ (3) rakendamine peaks kõrvaldama vajaduse täiendava teabe järele. — tuleb karta ka kaudset mõju mitmes keskkonnaosas, mida kokkupuude kõnealuse ainega avaldab kiskjatele karploomadel põhineva toiduahela kaudu ja mille põhjuseks on värvipigmendi ja kroomoksiidi tootmine, parkimissoolad, puidusäilitusvahendite valmistamine, töödeldud puidu kasutamine, metallitöötlemisvahendite valmistamine ja metallide töötlemine. Teavet või katseid on vaja selleks, et — uurida täiendavalt kroomi imendumist muudesse elusolenditesse peale kalade, iseloomustada kroomi olekut elusolendites ja analüüsida muudes vormides oleva kroomi mürgisust elusolenditele, kes tarbivad kroomi sisaldavaid saakloomi. Ent keskkonnale mõjuva ohu piiramise strateegia ja asjaomase soovituse 2008/455/EÜ rakendamine peaks kõrvaldama vajaduse täiendava teabe järele.

2. Ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse, et — vee- ja maismaaökosüsteemi setete puhul tekitab muret kokkupuude kõnealuse ainega, mille põhjuseks on aine enda (ainult veekeskkond, üks tootmiskoht), värvipigmendi ja kroomoksiidi tootmine, parkimissoolad, puidusäilitusvahendite valmistamine ja kasutamine, töödeldud puidu kasutamine, metallitöötlemisvahendite valmistamine ja metallide töötlemine.

REOVEEPUHASTI MIKROORGANISME

ähvardava ohu hindamisel tehti järeldus,

et ohu vähendamiseks on vaja erimeetmeid. Selles järelduses arvestatakse, et

— reoveepuhastusjaamade töö seisukohast tekitab muret kokkupuude kõnealuse ainega, mille põhjuseks on värvipigmendi ja kroomoksiidi tootmine, parkimissoolad, puidusäilitusvahendite valmistamine, töödeldud puidu kasutamine, metallitöötlemisvahendite valmistamine ja metallide töötlemine.

OHU VÄHENDAMISE STRATEEGIA

TÖÖTAJATE puhul

Kohaldatakse ühenduses praegu kehtivaid töötajate kaitse alaseid õigusakte, eelkõige direktiivi 2004/37/EÜ (nn kantserogeenide ja mutageenide direktiiv), mis üldise arvamuse kohaselt loovad sobiva raamistiku kõnealustest ainetest lähtuva ohu vajalikuks piiramiseks.

Selles raamistikus soovitatakse:

— kehtestada ühenduse tasandil kas direktiivi 98/24/EÜ või 2004/37/EÜ alusel, vastavalt vajadusele, kroom (VI) ühenditele piirnorm töökeskkonnas;

— kehtestada ühenduse tasandil direktiivi 98/24/EÜ alusel kroom (VI) ühenditele bioloogiline piirnorm.

TARBIJATE ja KESKKONNA KAUDU KOKKUPUUTUVATE INIMESTE puhul

tarbijaid ja keskkonna kaudu inimesi ohustavate mõjurite eest kaitsvaid olemasolevaid õiguslikke meetmeid, eelkõige direktiivide 98/8/EÜ (nn biotsiidide direktiiv) ning 76/769/EMÜ (nn turustamise ja kasutamise direktiiv) sätteid kantserogeensete, mutageensete ja reproduktiivtoksiliste ainete kohta, peetakse tarbijate jaoks väljaselgitatud ohtudega tegelemisel piisavateks.

KESKKONNA puhul

soovitatakse järgmist:

— kaaluda vee raamdirektiivi läbivaatamisel kroom (VI) ühendite lisamist eritähelepanu vajavate ainete loetellu (direktiivi 2000/60/EÜ X lisa);

— kaaluda reoveesetete ja pinnase kroom (VI) ühendite sisalduse piirnormide ning aastase heitekoguse lisamist direktiivi 86/278/EMÜ, milles on käsitletud reoveesetteid;

— lubade andmise ja järelevalve hõlbustamiseks direktiivi 2008/1/EÜ alusel tuleks kroom (VI) ühendid võtta parima võimaliku tehnika suuniste väljatöötamise kavasse.

Üldise arvamuse kohaselt loovad ühenduses praegu kehtivad biotsiididealased õigusaktid (direktiiv 98/8/EÜ (10)) sobiva raamistiku kroom (VI) ühendeid sisaldavate puidukonservantide kasutamise ning selliselt töödeldud puidu liikmesriigis kasutamisega seotud ohtude vajalikuks piiramiseks.

(1) Aine liigitus on kehtestatud komisjoni 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/73/EÜ, millega kohandatakse kahekümne üheksandat korda tehnika arenguga nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigusnormide ühtlustamise kohta (ELT L 152, 30.4.2004, lk 1, parandus: ELT L 216, 16.6.2004, lk 125).

(2) Põhjaliku ohuhindamisettekande ja selle kokkuvõtte võib leida Euroopa Kemikaalide Büroo veebilehelt:

http://ecb.jrc.it/existing-substances/

(3) ELT L 158, 18.6.2008.

(4) ELT L 158, 30.4.2004, lk 50.

(5) EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11.

(6) EÜT L 262, 27.9.1976, lk 201.

(7) EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.

(8) EÜT L 191, 15.7.1986, lk 23.

(9) ELT L 24, 29.1.2008, lk 8.

(10) EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

(11) Aine liigitus on kehtestatud komisjoni 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/73/EÜ, millega kohandatakse kahekümne üheksandat korda tehnika arenguga nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigusnormide ühtlustamise kohta (ELT L 152, 30.4.2004, lk 1, parandus: ELT L 216, 16.6.2004, lk 125).

(12) Aine liigitus on kehtestatud komisjoni 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/73/EÜ, millega kohandatakse kahekümne üheksandat korda tehnika arenguga nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigusnormide ühtlustamise kohta (ELT L 152, 30.4.2004, lk 1, parandus: ELT L 216, 16.6.2004, lk 125).