[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 10.11.2010

KOM(2010) 634 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

ELi ja Aafrika suhete tugevdamise kohtaPoolteist miljardit inimest, 80 riiki ja kaks maailmajagu, kuid vaid üks tulevik

1. Euroopa ja Aafrika partnerluse kohandamine uute oludega

1. 2010. aasta novembri lõpul toimub kolmas ELi ja Aafrika tippkohtumine, millel kohtuvad 80 riigipead ja valitsusjuhti. See on hea võimalus tugevdada ELi ja Aafrika riikide suhteid ning parandada 80 riigi pooleteist miljardi elaniku tulevikuväljavaateid. Tippkohtumisel on kavas ka kohandada ELi ja Aafrika partnerlust vastavalt nendele suurtele muutustele, mis on toimunud Euroopas, Aafrikas ja terves maailmas pärast eelmist ELi ja Aafrika tippkohtumist ning Aafrika ja ELi ühisstrateegia vastuvõtmist 2007. aastal[1].

2. Lissaboni lepingu sõlmimine ja Euroopa Komisjoniga tihedat koostööd tegeva Euroopa välisteenistuse loomine võimaldab Euroopal paremini seostada tegevust välispoliitika ja majanduse valdkonnas, mis omakorda aitab suurendada ELi Aafrika-poliitika ja muude poliitikavaldkondade sidusust. See võimaldab partneritel paremini kooskõlastada omi seisukohti ja edastada maailmale ühesuguseid sõnumeid.

3. Aafrikas on küll tehtud suuri edusamme rahu, stabiilsuse ja demokraatia teel, kuid kuna paljudes paikades on endiselt vaesust, halba valitsemistava, konflikte ja inimõiguste rikkumist, on edu aeglane ja ebaühtlane. Sellest hoolimata on Aafrika kinnitanud, et kavatseb võtta oma saatuse oma kätesse, vähendada sõltuvust välisabist ja osaleda üleilmsete probleemide lahendamisel. Süvenenud on piirkondlik ja tervet maailmajagu hõlmav poliitiline ja majanduslik integratsioon ning üha tähtsamaks muutub Aafrika Liidu roll, mis võimaldab Aafrikal esineda terve maailma ees üha rohkem ühehäälselt.

4. Aafrika majanduskasv aastail 2006–2008 oli muljetavaldav 6 %. Aastal 2009 vähenes kasv rohkem kui poole võrra muu hulgas üleilmse majandus- ja finantskriisi, toormehindade ja -ekspordi kõikumise ning rahaülekannete ja välismaiste otseinvesteeringute vähenemise tõttu. Prognooside kohaselt aga hakkab Aafrika majandus peatselt taas kiiresti kasvama.

5. ELis ja Aafrikas elab kokku veerand maailma ja üle kolmandiku ÜRO liikmesriikide elanikest. Euroopa ja Aafrika on väga aktiivselt edendanud rahvusvahelise regulatiivraamistiku arendamist ja osaluse laiendamist rahvusvahelistes institutsioonides. Euroopa on toetanud seisukohta, et G8 ja G20 peavad pöörduma Aafrika poole ja teda paremini kuulama. EL on toetanud ka rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide ümberkujundamist, mille tulemusel on Aafrika saanud maailmapanga nõukogus ühe koha juurde.

6. EL on Aafrika peamine poliitiline liitlane ning tema usaldusväärne kaubandus- ja arengupartner. Lissabonis 2007. aastal toimunud ELi ja Aafrika tippkohtumisel otsustasid pooled rajada oma suhetele uue võrdse ja strateegilise aluse. Nüüd tuleb neil asuda seda mõtet ellu viima – muu hulgas Aafrika ja ELi ühisstrateegia rakendamise kaudu. Aafrikas kinnitavad kanda ka uued maailmajõud ning tugevneb lõunapoolsete riikide omavaheline koostöö. Need on uued suundumused, mis ergutavad Aafrika ja ELi omavahelisi suhteid edasi arendama, pidades silmas poolte tugevaid külgi ja suhetest tulenevat lisaväärtust ning vajadust parandada koordineerimist ja lähtuda vastastikuse kasu saamise eesmärgist.

7. Aastatuhande arengueesmärkide saavutamine jääb Aafrika ja ELi ühisstrateegia keskmesse, kuid Aafrikat tuleb toetada poliitika ja majanduse juhtimise tõhustamisel ning regulatiiv-, eelarve- ja ärikeskkonna parandamisel, et Aafrika suudaks hakata ise oma ressursse jätkusuutlikult kasutama. Selles küsimuses on oluline kaasata erasektor ja saavutada, et arenguabi andmine aitaks omakorda suurendada investeerimist. ELi 2020. aasta strateegia annab uusi ideid Aafrikaga suhete kujundamiseks. Selles raamistikus toimub poliitilistele eesmärkidele vastav tegevus. Strateegia suunab Aafrika ja ELi suhteid järgmise aastakümne jooksul.

8. Euroopal ja Aafrikal tuleb tugineda ühisstrateegia saavutustele[2] ning suurendada selle mõju üleilmsel, maailmajao ja piirkondlikul tasandil. Viimase kolme aasta kogemused näitavad, et ühisstrateegia kõiki võimalusi ei ole veel suudetud kasutada ning et seda tuleb praeguste ja tulevaste eesmärkide täitmiseks paremini suunata. Üleilmsete probleemide ühiseks lahendamiseks tuleb suhteid laiendada institutsioonidest väljapoole ja ületada senine killustatud arengukeskne lähenemisviis. Pooled peavad tegutsema sidusalt ja kasutusele võtma tulemusliku koostöö kanalid. Aafrikal tuleb paremini rakendada subsidiaarsuspõhimõtet ning kõrvaldada ülesannete kattuvus ja vastandlikud eesmärgid. Euroopas vähendavad avalikkuse tähelepanu ja poliitilist kandepinda riikide omavaheline konkureerimine, algatuste koordineerimatus ning kasutatavate vahendite kooskõlastamatus.

2. ELi ja Aafrika ühiste eesmärkide täitmiseks tuleb tööd teha üheskoos

(9) ELi ja Aafrika partnerlus on ELi ainuke maailmajagude vaheline partnerlus. See ei ole abiandja ja abisaaja suhe, vaid ühistel huvidel põhinev ehtne ja igakülgne partnerlus, mille eesmärk on tuua kasu mõlemale poolele.

(10) ELi ja Aafrika suhete lisaväärtus peitub selles, et need on poliitilised ja hõlmavad paljusid valdkondi ning suhete raames on võimalik teha koostööd üleilmsete probleemide lahendamiseks ja avalike hüvede loomiseks ajajärgul, mil kiire üleilmastumise taustal tuleb mitmepoolse diplomaatia abil leida kooskõlastatud poliitilisi lahendusi. Euroopal ja Aafrikal on peamistes valdkondades ühised väärtused ja huvid ning konkreetsete tulemuste saavutamiseks tuleb neil teostada oma visioonid.

(11) Aastatuhande arengueesmärkide saavutamine. Käesoleva aasta septembris toimunud ÜRO Peaassamblee täiskogu kõrgetasemelisel istungil kinnitati taas, et aastatuhande arengueesmärgid on võimalik saavutada, kui kõikidel partneritel on piisavalt poliitilist tahet ning nad kohandavad oma poliitikat ja eraldavad vajalikud vahendid. Erilist tähelepanu kavatsetakse pöörata eesmärkidele, mille saavutamine on enim takerdunud, riikidele (peamiselt Aafrika riikidele), kus edusammud on kõige väiksemad, ning rahvastele, kes on kõige kaitsetumad ja tõrjutumad. Eesmärkide saavutamisele aitavad ka tulevikus kaasa aastatuhande arengueesmärkide alased partnerlused ja hiljuti tehtud ühe miljardi euro suurune aastatuhande arengueesmärkide alane algatus, millega tugevdatakse arengut riikides, kus eesmärkide saavutamisel on edu olnud suurim, ning aidatakse riike, kes vajavad abi kõige rohkem. Nimetatud algatuste ja partnerluse eesmärk on toetada Aafrika oma algatuste raames poliitiliste reformide elluviimist ja võtta kasutusele ühiselt kokkulepitud prioriteetsetes valdkondades edu saavutamiseks vajalikud vahendid.

(12) Rahu ja julgeoleku kindlustamine . See on seni edukaim Aafrika ja ELi ühisstrateegiast tulenev partnerlus. Häid tulemusi on saavutatud probleemide lahendamiseks tehtavas koostöös, geograafiliste probleemide ning Aafrika demokraatia ja põhiseadusvastaste muutuste probleemide lahendamisel ning Aafrika rahu- ja julgeolekustruktuuri arendamisel. Aafrika ja EL teevad ka edaspidi koostööd seniste peaeesmärkide saavutamiseks, kuid koostööd tuleb veelgi süvendada, näiteks ÜRO süsteemis esitatavate ühisseisukohtade sõnastamise teel. Väga oluline on jätkata ühist võitlust selliste üleilmsete julgeolekuohtudega nagu terrorism ja rahvusvaheline organiseeritud kuritegevus (sealhulgas ebaseaduslik kaubandus, eeskätt inim- ja uimastikaubandus) ning piraatlus. Kriisiohjamise ja -ennetamise valdkonnas peaksid maailmajaod koos looma kõiki kriisi etappe (varasest hoiatusest kuni taastamistöödeni) hõlmava pideva konsulteerimise süsteemi. Koostöös ÜROga tuleks neil üheskoos parandada Aafrika Liidu, piirkondlike majandusühenduste ja piirkondike konfliktiennetusmehhanismide rahalist olukorda ning nende suutlikkust kavandada, käivitada ja juhtida rahuoperatsioone.

(13) Igal tasandil poliitilise ja majandusliku demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste ning hea valitsemistava edendamine . EL on pühendunud inimõiguste kaitsmisele ja inimõiguste kaitse jääb ka ELi ja Aafrika suhete alusprintsiibiks, mis sätestatakse pooltevahelistes lepingutes. Kõikide valitsemisvaldkondade tegevuskavade elluviimisele tuleks senisest rohkem kaasata kodanikuühiskonna organisatsioone ja erasektorit, kuna see soodustab kaasava ja säästva majanduskasvu saavutamiseks vajalike tingimuste loomist. Selleks tuleb kasutada uut Aafrika ja ELi valitsemistava alase dialoogi platvormi. Süvendada tuleb hea majandus- ja üleilmse valitsemistava alast koostööd, kasutades loodusvarasid ja tulusid läbipaistvamalt ja säästlikumalt, ning edendades võitlust pettuse, korruptsiooni ja kapitali ebaseadusliku väljaviimisega. Pooltel tuleb ümber kujundada mitmepoolne demokraatliku valitsemistava ja inimõiguste süsteem ning asjaomased rahvusvahelised organisatsioonid.

(14) Mitmepoolsete institutsioonide legitiimsuse ja tõhususe suurendamine . Mõlemal maailmajaol tuleb välja töötada ühtne ettekujutus sellest, kuidas nad saavad teineteist toetada ühiste huvide edendamisel, mil viisil nad saaksid rahvusvahelisel areenil rohkem sõnaõigust ning kuidas nad saaksid teha koostööd käimasolevatel ja tulevikus toimuvatel rahvusvahelistel läbirääkimistel nii, et saavutada tulemusi, mis on kooskõlas nende poliitiliste ja strateegiliste prioriteetidega. EL toetab ka edaspidi poliitilisi algatusi, mis võimaldavad Aafrikal saavutada kaalukamat rolli tähtsamates rahvusvahelistes organisatsioonides ja institutsioonides ning olulisimatel foorumitel (ÜRO, rahvusvahelised finantsinstitutsioonid, G8 ja G20, Maailma Kaubandusorganisatsioon, Maailma Terviseorganisatsioon) pärast nende ümberkorraldamist. EL kaasab oma Aafrika partnereid tegevusse, mille eesmärk on võtta ÜRO peaassambleel vastu resolutsioon, millega Lissaboni lepingu alusel nimetatud ELi esindajatel võimaldatakse täieõiguslikult osaleda ÜRO peaassamblee töös.

(15) Võitlus kliimamuutuse ja keskkonnaseisundi halvenemisega , tunnistades seejuures bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste tähtsust. Kopenhaageni konverentsi järgsel ajal õiguslikult siduva kokkuleppeni jõudmist silmas pidades kujuneb ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni läbirääkimiste ühisseisukoht eeskätt just ELi ja Aafrika dialoogi käigus ning Cancunis ja mujal esitatavate seisukohtade lähendamise tulemusel. Seejuures kuulub eriti tähtis roll Aafrika Liidule ja selle liikmesriikidele, piirkondlikele majandusühendustele ning Aafrika arengu uuele partnerlusele (NEPAD). Kliimamuutuse alane partnerlus jääb endiselt selleks aluseks, millele toetudes viiakse koostoimes muude partnerlustega ellu ühiseid suuralgatusi, nagu ülemaailmset kliimamuutuse liitu, CLIMDEV Africa’t, Sahara suurt rohelist müüri ning Saheli algatust. Edendatakse ka selliseid algatusi nagu loodusvarade säästva kasutamise alane dialoog, metsandusse alaste õigusaktide vastuvõtmine ja projektide algatamine ning suurõnnetuste tekkimise ohu vähendamisele suunatud ühispoliitika väljatöötamine.

3. ELI JA AAFRIKA TULEVIKUVISIOON

(16) ELi ja Aafrika ühisstrateegia põhineb edukal tegevuskaval, mille täitmist tuleb jätkata. Pidades silmas maailmajagude ees seisvate probleemide ulatust, peab partnerlust aga edasi arendama.

(17) Kestva arengu nimel tuleb pöörata rohkem tähelepanu sellele, kuidas kasutada arengukoostööd kaasava ja säästva majanduskasvu saavutamiseks vajalike tingimuste loomiseks. ELi ja Aafrika kolmanda tippkohtumise üldteema on majanduskasv, investeerimine ja töökohtade loomine. Maailmajagude koostöö ja pikaajalised eesmärgid on kavas keskendada just neile valdkondadele. Nimetatud teema on hästi kooskõlas ELi 2020. aasta strateegias sätestatud prioriteetide ning ELi arengupoliitika mõju suurendamist käsitleva rohelise raamatuga, mis avaldatakse käesoleva teatisega samal ajal.

(18) Selleks et avada kõik ELi ja Aafrika partnerluse võimalused ning saavutada tulemusi kaasava ja säästva majanduskasvu valdkonnas, tuleb järgmise kümne aasta jooksul muu hulgas teha niisugust suure mõjuga koostööd, mis aitab suurendada investeerimist. Rohelises raamatus väidab komisjon, et ELil tuleb koos riikide ja riikide piirkondlike rühmitustega uurida võimalust töötada välja uue kaasava ja säästva majanduskasvu ühisstrateegiaid ning kaasata nende elluviimisse erasektori sidusrühmi ja kodaniku ühiskonna organisatsioone. See mõte on ELi ja Aafrika partnerluse puhul väga asjakohane.

(19) Kaasava majanduskasvu eesmärk peaks olema kooskõlas ELi ja Aafrika seniste algatustega, mille eesmärk on saavutada laiapõhjaline ja tasakaalustatud majanduskasv ning stimuleerida investeerimist selleks, et vähendada vaesust ja ebavõrdsust.

- Sotsiaalsel ühtekuuluvusel põhineva ning suure tööhõivega majanduste loomisel toetatakse algatusi, millega parandatakse elanikkonna kõige kaitsetumate kihtide sotsiaalset kindlustatust, pannakse alus varimajandust käsitlevale ja kõikidel tasanditel toimuvale dialoogile, parandatakse tööturu korraldamist ning toetatakse tööjõu ja sotsiaalkaitse raamistike ühtlustamist Aafrika piirkondades.

- Erasektori arendamise ning majanduskavu ja tööhõive edendamiseks on oluline parandada ka infrastruktuuri ja teenuseid . Majanduskasvu toetamise ja kõikide majandussektorite arengu nimel on oluline parandada peamiste transpordi-, tervise-, kommunikatsiooni- ja finantsteenuste kättesaadavust. ELi ja Aafrika infrastruktuuripartnerlus moodustab Aafrika infrastruktuuri lünkade täitmise strateegilise raamistiku. Asjakohases tegevuses osaleb ka uuenduslik infrastruktuuri sihtfond, mis annab nii toetusi kui ka laene. EL aitab täita eeskätt energeetika, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, veevarustuse ja transpordi infrastruktuuri tühikuid, samal ajal tugevdades erasektorit, mis on peamine majanduskasvu saavutamise allikas ja infrastruktuuri investeerija. Toetatakse ka üleriigilisi ja piirkondlikke regulatiiv- ja õigusraamistiku arendamise algatusi, mille eesmärk on parandada investeerimiskeskkonda ja turgude toimimist.

- Edendada koostööd oskuste, innovatsiooni ja ettevõtluse alal, kuna just selles peitub ainulaadne võimalus kiirendada Aafrika arengut ja saavutada konkreetseid tulemusi kõikides sotsiaalmajanduslikes valdkondades. Teadusuuringute ja tehnoloogia alal on peaeesmärk arendada info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat ning hakata Aafrikas pakkuma üldiselt kättesaadavaid e-teenuseid. Kosmose valdkonnas edendatakse algatust GMES ja Aafrika ning satelliitnavigatsiooni programme EGNOS ja Galileo. Kõrghariduse ja koolituse alal viiakse ellu Erasmus Munduse, Media Munduse, Edulink Nyerere, Aktiivsete noorte, Marie Curie ja haridusstruktuuride kohandamise programme, mis aitavad saavutada aruka ja kaasava majanduskasvu eesmärke. Edendatakse ka kultuurivaldkonna töötajate koostööd. Pan-Aafrika ülikooli asutamise käigus kaasab EL Euroopa Tehnoloogiainstituudi vahetama kogemusi selle kohta, kuidas omavahel paremini integreerida teadmuskolmnurga (haridus, äri ja teadus) osad.

- Rahvastikurände ja tööjõu liikuvuse valdkonnas on koostöö eesmärk saavutada, et ränne, sealhulgas korduvränne, oleks seaduslik ning kooskõlas kummagi maailmajao tööturu nõuete ja töö saamise võimalustega. Püütakse vähendada ebaseaduslikku rännet ja lahendada probleeme, mis on seotud kõige kaitsetumate elanikerühmadega, nagu põgenikud, varjupaigataotlejad ja saatjata alaealised. Veel üks eesmärk on senisest enam kaasata arengusse Aafrika kogukondi. Selleks kaasatakse Aafrika rahaülekannetega tegelev asutus, rände jälgimiskeskus, kogukondade kaasamise algatus ja inimkaubanduse vastu võitlemise algatus.

(20) Säästva arengu eesmärgi nimel tehtav töö peaks toetama ELi ja Aafrika algatusi muuta majandus tõhusamaks, keskkonda säästvamaks ja konkurentsivõimelisemaks.

- Stabiilsuse suurendamisele, majanduskasvule ja arengule aitab märkimisväärselt kaasa piirkondlik integratsioon . Paljudel Aafrika riikidel on sarnased ressursid, näiteks samad loodusvarad, mistõttu neil on ka ühesugused probleemid, näiteks infrastruktuuri puudumine ja madal tootlikkus põllumajanduses. Neil riikidel oleks kasu integreerimisest, mis pakuks sobiva raamistiku reformide elluviimiseks, koostöö süvendamiseks ja julgeoleku parandamiseks. Piirkondlik integratsioon võimaldaks Aafrika riikidel saavutada mastaabisäästu, parandada konkurentsivõimet ning saada rohkem kodu- ja välismaiseid investeeringuid. Erasektorit ja investeeringuid aitab elavdada ka kaubandus , mis võimaldab parandada investeerimiskeskkonda ning juurdepääsu turule ja selle sisenditele. Mujal maailmas on saadud häid kogemusi turu niisugusest kavakohasest avamisest, mis toimub vastavalt riiklikule majanduse avamise poliitikale ning mille puhul arvestatakse areneva majanduse vajaduste ja suutlikkusega. Kuna kaubanduskokkulepped pakuvad majandusele stabiilse regulatiivraamistiku, võivad need aidata parandada majanduse juhtimist. Seetõttu on EL eesmärk ka edaspidi süvendada pikaajalisi kaubandussuhteid Aafrikaga ning sõlmida riikidevahelisi majanduspartnerluslepinguid, et aidata tal saavutada jätkusuutlikku õitsengut ja heaolu.

- Toormevaldkonnas saab teha vastastikku kasulikku koostööd, et saavutada toorme jätkusuutlik haldamine ja tarnimine. Kummalegi maailmajaole kasulikku koostööd tuleks laiendada erasektorile, näiteks vastavalt tooret käsitlevale komisjoni teatisele ning Aafrika Liidu Komisjoni 2050. aasta kaevandusvisioonile. Konkreetsed meetmed nähakse ette valitsemistava (s.h EITI), infrastruktuuri ja investeeringute ning geoloogiateadmiste ja -oskuste valdkonnas. Selleks et suurendada kasutamise ja tootmise jätkusuutlikkust, ressursi kasutamise tõhusust ja selle tootmise säästvust ning muuta ettevõtteid konkurentsivõimelisemaks, tuleb kaasata väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid. Pikaajalise säästva majanduskasvu ja konkurentsivõime toetamiseks tuleb kaaluda programmi SWITCH Africa loomist, kasutades ära Aafrika olemasolevaid algatusi, nagu säästva tarbimise ja tootmise programmide kümneaastane raamistik.

- Põllumajanduse valdkonnas jätkub ELi ja Aafrika koostöö Aafrika üldise põllumajandusarengu programmi raamistikus. Eriti tähtsaks peetakse, et väiketootjad hakkaksid tootma intensiivsemalt ning jätkusuutlikult, ökoloogiliselt säästvalt ning arvestaksid põllumajanduse erinevate ülesannetega. Koos Aafrika Liidu Komisjoniga kavatsetakse arutada geograafiliste tähiste ja orgaanilise põllunduse küsimusi. Kasvatada tuleks väärtuslikke põllukultuure. See suurendaks väiketootjate tootmise jätkusuutlikkust ning võimaldaks neil luua töökohti ja pakkuda sissetulekut maaelanikele. See tähendaks ühtlasi keskkonnateenuste osutamist ning kliimamuutusega kohanemisele ja selle tagajärgede leevendamisele kaasaaitamist. Sama lähenemisviisi tuleks kasutada ka kalanduse puhul. ELil tuleb toetada ka põllumajandusmaasse vastutustundliku investeerimise rahvusvaheliste põhimõtete väljatöötamist. Tal tuleb julgustada partnerriikide valitsusi, põllumajandustootjate organisatsioone ja muid sidusrühmi tegema teadlikke valikuid, millega tagatakse välisinvesteeringute jätkusuutlikkus. Eesmärk on tagada sellega riigile võimalikult palju sotsiaalseid, majanduslikke ja keskkonnaalaseid eeliseid. Jätkub ka ELi ja Aafrika koostöö lünkliku sanitaar- ja fütosanitaarraamistiku täiendamiseks. Rohkem tähelepanu tuleb pöörata ka vastutustundlikule kalandustavale ja kalanduse haldamisele ning ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata kalapüügi vastaste ning kalandustoodete täieliku jälgitavuse tagamise meetmete võtmisele.

- Mis puudutab säästvat energeetikat ja energia tõhusat kasutamist , siis käesoleva teatisega samal ajal avaldatavas rohelises raamatus esitatakse mõte, et EL ja arengumaad ja/või piirkondlikud rühmitused peaksid tegema olemasolevate partnerluste raames koostööd ning algatama ühisprogramme, mille raames hakatakse kõiki inimesi aja jooksul varustama säästvalt toodetud energiaga. EL paigutaks programmidesse arenguks ja kliimamuutusega võitlemiseks ettenähtud vahendeid, mida tuleb oluliselt täiendada muudest allikatest. Nende programmide raames töötasid ELi ja arengumaad, energeetikaettevõtjad ja ELi rahandusasutused välja investeeringukaitse-, maksu- ja piirkondliku energiatootmise reformide alase ühistegevuse ajakavad. Selleks tuleks kasutada ELi ja Aafrika olemasolevaid algatusi, nagu ELi ja Aafrika energiapartnerlus ning Aafrika ja ELi taastuvenergia koostööprogramm.

4. Järeldus: ELi ja Aafrika partnerluse tugevdamine

(21) Mitte kunagi varem ei ole muutused Aafrikas toimunud nii kiiresti. Meie ühine eesmärk eesseisval aastakümnel on liikuda ELi ja Aafrika tegeliku partnerluse poole, mis ei toetu ainult arengukoostööle, vaid mille raames antakse niisugust abi, mis aitab saavutada kaasavat ja säästvat majanduskasvu.

(22) EL ja Aafrika leppisid Lissabonis kokku, et tegutsevad ühiselt ühiste väärtuste, tegevuskavade ja eesmärkide kohaselt. Seda silmas pidades tuleb mõlemal poolel suurendada jõupingutusi, et kooskõlastada omi lähenemisviise, teha konkreetset koostööd ning võimaluse korral ka ühtlustada ÜRO organites, rahvusvahelistes finantsinstitutsioonides ja olulisematel rahvusvahelistel läbirääkimistel esitatavaid seisukohti. EL kavatseb Aafrikas võtta senisest rohkem ennetavaid meetmeid ja eeldab, et Aafrika võtab selle pakkumise vastu konstruktiivselt ja vastastikkuse põhimõttest lähtudes.

(23) Eeltoodut arvestades tuleb mõlemal poolel lahendada poliitikaraamistike ja rahastamisvahendite killustatusest tulenevad probleemid, et parandada koostöö tulemuslikkust ja nähtavust. Selleks et muuta arengupoliitika sidusaks, tuleb ELil suurendada oma poliitikavaldkondade vahelist sünergiat. Parandada tuleb ka Saharast lõuna poole jäävate Aafrika riikide ja Vahemere piirkonna riikide suhtes teostatava poliitika vahelist koostoimet. ELi ja liikmesriikide vahendite kasutamise sidususe tugevdamiseks tuleb ELi ja liikmesriikide vahendeid kohandada ning uurida finantsraamistike (Euroopa Arengufond, Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahend, arengukoostöö vahend) pakutavaid võimalusi. Parandada tuleb partnerluse juhtimist ja tulemuslikkust, süvendades välispoliitilist ja poliitikavaldkondade vahelist dialoogi, luues tõhusa koostööstruktuuri, kaasates peamised sidusrühmad ning eraldades piisavalt vahendeid (muu hulgas järk-järgult luues tervet Aafrikat hõlmava rahaliste toetuste andmise programmi). Kõige olulisem on parandada liikmesriikidevahelist koordineerimist ning tõhustada koostööd Aafrika partnerite ja uute abiandjatega. Parandada tuleb ka avalikkuse teavitamist, et arendada kodanike teadlikkust ja suurendada partnerite vastutustunnet, mis omakorda suurendab ühistegevuse tuntust ja selle mõistmist kummaski maailmajaos.

(24) Heade tulemuste saavutamiseks eelistatakse tegevuskavas meetmeid, millel:

- on vastavalt ühisstrateegia lisaväärtuse saamise eesmärgile selge piirkondlik, ülemailmajaoline või üleilmne mõõde;

- on selge lisaväärtus ning mis on eesmärgipärased ja läbimõeldud, kooskõlas olemasolevate algatuste ja foorumitega ning täiendavad neid ning vastavad Aafrika strateegilistele peasuundadele, nende ülesehitusele ja struktuurile ning tegevuse mehhanismidele maailmajao ja piirkondlikul tasandil;

- on piisava hulga kummagi poole pädevate osalejate toetus, sealhulgas vajalikud inimressursid ning poliitilised ja rahalised vahendid.

(25) Järgmisel tippkohtumisel tuleb Euroopal ja Aafrikal töötada välja realistlik visioon sellest, milline on nende edaspidine koostöö, ning koostada tegevuskava, mis kajastab paradigma muutumist vastavalt juhtmõttele „partnerlus abi andmise asemel”. Neil tuleb koos Euroopa Investeerimispanga ja Aafrika Arengupangaga leida valdkonnad, kus projektid avaldavad kõige suuremat mõju. Pooltel tuleb ära kasutada niisuguseid kummalegi poolele soodsaid tingimusi, kus kattuvad Aafrika ja Euroopa poliitilised huvid ja majanduslikud prioriteedid. Selles peituvad määratud võimalused pooleteist miljardile inimesele.

[1] Aafrika ja ELi ühisstrateegia sisaldab kaheksat temaatilist partnerlust: rahu ja julgeolek; demokraatlik valitsemistava ja inimõigused; kaubandus, piirkondlik integratsioon ja infrastruktuur; aastatuhande arengueesmärgid; energeetika; kliimamuutus; ränne, liikuvus ja tööhõive ning teadus, infoühiskond ja kosmos.

[2] Vt http://www.africa-eu-partnership.org/.