Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandussektori partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta /* KOM/2011/0228 lõplik - NLE 2011/0097 */





[pic] | EUROOPA KOMISJON | Brüssel 27.4.2011 KOM(2011) 228 lõplik 2011/0097 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandussektori partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta SELETUSKIRI Vastavalt nõukogu poolt antud volitustele pidas Euroopa Komisjon[1] Cabo Verde Vabariigiga läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vahel 19. detsembril 2006 sõlmitud kalandussektori partnerluslepingu protokolli pikendamiseks. Kuna praegu kehtiv protokoll kaotab oma kehtivuse 31. augustil 2011, parafeeriti nende läbirääkimiste tulemusena 22. detsembril 2010. aastal uus protokoll, mis hõlmab kolmeaastast ajavahemikku alates 1. septembrist 2011. Käesolevat menetlust alustati paralleelselt menetlustega, mis hõlmavad nõukogu otsust protokolli ELi nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta ja nõukogu määrust, milles käsitletakse kalapüügivõimaluste jaotamist ELi liikmesriikide vahel. Komisjoni läbirääkimispositsioon rajanes muu hulgas ka välisekspertide teostatud järelhindamiste tulemustel. Lepingu protokolli peamine eesmärk on määrata kindlaks Euroopa Liidu laevadele eraldatavad kalapüügivõimalused vastavalt varude suurusele, samuti määrata täpselt kindlaks rahaline toetus, mida makstakse nii varudele juurdepääsu kui ka tegevusalapõhise toetusena. Partnerluslepingu eesmärk on tihendada koostööd Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahel, et luua mõlema lepinguosalise huvides partnerlusraamistik jätkusuutliku kalanduspoliitika ja kalavarude vastutustundliku kasutuse väljaarendamiseks Cabo Verde kalapüügipiirkonnas. Uues protokollis lähtutakse kahe lepinguosalise huvist tugevdada kalapüügisektoris koostööalast partnerlust, millega kaasneb ka vastavate finantsvahendite eraldamine. Sel eesmärgil on välja toodud ka vajadus sobiva pinna loomiseks investeeringute edendamiseks selles valdkonnas ja väikesemahulise kalapüügi väärtustamiseks. Protokolliga ettenähtud kogu rahaline toetus summas 1 305 000 eurot kogu perioodi vältel põhineb: a) võrdlustonnaažil 5 000 tonni aastas 74 laeva kohta ja on 325 000 eurot aastas ning b) Cabo Verde Vabariigile eraldataval kalandussektori arengupoliitika toetussummal suuruses kuni 110 000 eurot aastas. Toetus vastab riikliku kalanduspoliitika eesmärkidele. Kalapüügivõimaluste kohaselt lubatakse püüda 28 tuunipüügiseineril, 35 triivõngejadaga kalapüügilaeval ja 11 ritvõngedega kalapüügilaeval. Samas jäetakse võimalus neid kvoote aastapõhiste kalavarude hinnangute alusel vastavalt vajadusele kas suurendada või vähendada, millega kaasneb ka rahalise toetuse mahu täpne korrigeerimine. Sellest lähtuvalt teeb komisjon nõukogule ettepaneku võtta Euroopa Parlamendi nõusolekul uus protokoll oma otsusega vastu. 2011/0097 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandussektori partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a, võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2], võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[3] ning arvestades järgmist: 1. Nõukogu võttis 19. detsembril 2006 vastu nõukogu määruse (EÜ) nr 2027/2006 Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandussektori partnerluslepingu sõlmimise kohta[4]. 2. Euroopa Liit on pidanud Cabo Verde Vabariigiga läbirääkimisi uue protokolli üle, millega nähakse ette liidu laevade kalapüügivõimalused Cabo Verde suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes. 3. Nende läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 22. detsembril 2010. aastal uus protokoll. 4. Nõukogu [kuupäev] otsuse 2010/XXX[5] alusel kõnealune uus protokoll allkirjastati ning seda hakatakse ajutiselt kohaldama alates 1. septembrist 2011. 5. Seega tuleks kõnealune protokoll sõlmida, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandussektori partnerluslepingu protokoll kiidetakse liidu nimel heaks[6]. Artikkel 2 Nõukogu eesistuja määrab isikud, kes on volitatud liidu nimel esitama protokolli artiklis 16 sätestatud teatise, et väljendada liidu nõusolekut end protokolliga siduda[7]. Artikkel 3 Käesolev otsus jõustub alates otsuse ilmumise kuupäevast Euroopa Liidu Teatajas . Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomane poliitikavaldkond / asjaomased poliitikavaldkonnad 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline finantsmõju tuludele ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK Ettepaneku/algatuse nimetus Ettepanek: nõukogu otsus protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandussektori partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile[8] 11. – Merendus ja kalandus 11.03 – Rahvusvaheline kalandus ja mereõigus Ettepaneku/algatuse liik ( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[9] X Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ( Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet Eesmärk Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Vastavalt kahepoolsete kalandusalaste lepingute läbirääkimiste pidamiseks talle antud erakorralistele volitustele, on komisjon pidanud läbirääkimisi, sõlminud ja viinud ellu kalandusalaseid partnerluslepinguid, tagades partneritevahelise poliitilise dialoogi asjaomaste kolmandate riikide kalanduspoliitika valdkonnas. Läbirääkimiste pidamine ja kalanduskokkulepete sõlmimine kolmandate riikidega vastavad üldisele eesmärgile säilitada ja kaitsta Euroopa Liidu kalalaevade, sh ka ookeanilaevastiku traditsioonilist kalapüügitegevust ning arendada vastastikuseid suhteid partnerluse vaimus, selleks et soodustada kalavarude jätkusuutlikku kasutamist ELi vetest väljaspool, võttes samas arvesse keskkonna-, sotsiaal- ja majandusküsimusi. Kalandusalaste partnerluslepingutega tagatakse ka ühise kalanduspoliitika põhimõtete vastavus muudes ELi poliitikavaldkondades võetud kohustustega (kolmandate riikide kalavarude jätkusuutlik kasutamine, võitlus ebaseadusliku, deklareerimata ja reguleerimata kalapüügi vastu, partnerriikide integreerimine globaalmajandusse, samuti kalapüügi parem haldamine nii poliitilisel kui ka finantstasandil). Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Erieesmärk nr 1[10] Aidata kaasa jätkusuutlikule kalapüügile väljaspool ELi asuvates vetes, tagada Euroopa esindatus kaugpüügis ja kaitsta Euroopa kalandussektori ja tarbijate huve, pidades rannikuriikidega (kolmandad riigid) läbirääkimisi ja sõlmides kalandusvaldkonna partnerluslepinguid. Cabo Verdega sõlmitava uue protokolli erijuhtumi puhul on Euroopa tuunipüügiseinerite laevastiku väljapüügi taseme võrdlustonnaažiks kehtestatud 5 000 tonni aastas. Ühiku hinnaks on kehtestatud 100 eurot tonni kohta, millest 65 eurot makstakse ELi eelarvest ja 35 eurot maksavad ettevõtjad. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Merendus ja kalandus, rahvusvaheline kalandus ja mereõigus, rahvusvahelised kalanduskokkulepped (eelarverida 11.0301) Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. 1. ELi ning Cabo Verde vahelise kalandusprotokolli sõlmimine aitab säilitada ajavahemikus septembrist 2011 kuni augustini 2014 Cabo Verde vetes Euroopa laevade kalapüügivõimaluste praeguse taseme, eelkõige puudutab see tuunipüügilaevastikku. Protokoll aitab säilitada lepingutega hõlmatud kalapüügipiirkondade järjepidevust Lääne-Aafrika piirkonnas. 2. Rahalise toetuse (sektoripõhine toetus) ning partnerriigi tasemel vastuvõetud ühe- ja mitmeaastaste programmide elluviimise abil aitab protokoll ühtlasi kalavarusid tõhusamalt majandada ja säilitada. Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. Tegevuspõhise juhtimise raames kasutatakse lepingu täitmise tagamiseks järgmisi kontrollimeetmeid: – kalapüügivõimaluste aastase kasutamise taseme seire (aastas kasutatud kalapüügilubade protsendi suhe protokolliga pakutud võimaluste suhtesse); – püügiandmete kogumine ja analüüs ning lepingu kaubandusliku väärtuse analüüs (väljapüütud kogus tonnides ja selle aastane areng protokolliga kehtestatud võrdlustonnaaži suhtes); Üldise taseme kontekstis ELi ja kolmandate riikide vahel sõlmitud muude kalandusalaste partnerluslepingutega võib mitmeaastase analüüsi raames kasutada järgmisi näitajaid: – tööhõive parandamine ja lisandväärtus ELis; – ELi turu stabiliseerumise toetamine. Lisaks sellele on partnerlusdialoogi raames tehtud ettepanek kasutada järgmist seirenäitajat: – tehniliste kohtumiste ja ühiskomiteede hulk. Ettepaneku/algatuse põhjendus Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Euroopa Ühenduse ning Cabo Verde Vabariigi vahelise kalanduslepingu protokoll ajavahemikuks 2006–2011 lõppes 31. augustil 2011. Uus protokoll hõlmab ajavahemikku 1. septembrist 2011 kuni 31. augustini 2014. Paralleelselt käesoleva menetlusega on algatatud menetlus, et võtta vastu nõukogu otsus protokolli ajutiseks kohaldamiseks. Uus protokoll võimaldaks paremini korraldada Euroopa kalalaevastiku püügitegevust ja võimaldaks laevaomanikel jätkata alates 2011. aastast püügilitsentside taotlemist Cabo Verde majandusvööndis. Lisaks sellele on üks uue protokolli põhieesmärk tugevdada ELi ja Cabo Verde vahelist koostööd, täpsemalt edendada jätkusuutlikku ning kalavarusid mõistlikult kasutava kalanduspoliitika juurutamist Cabo Verde kalapüügipiirkonnas. Eelmise protokolli raames selleks eraldatud 60 000 euro suurune toetus kasutati täielikult ära ning see osutus liigagi väikeseks, arvestades valdkonna vajadusi, eelkõige kalandustegevuse järelevalvet ja kontrolli Cabo Verde kalapüügipiirkonnas. Et vajadustele paremini vastu tulla, eraldatakse uue protokolli raames kalandussektori toetuseks märksa suurem summa – 110 000 eurot. Uue protokolli põhiosised on järgmised. - Kalapüügivõimalused. Võrdlustonnaaž on 5 000 tonni aastas, kalapüügiloa saavad 28 tuunipüügiseinerit ja 35 triivõngejadaga kalapüügilaeva ja 11 ritvõngejadaga kalapüügilaeva. Kõnealuste kalapüügivõimaluste jaotamine huvitatud liikmesriikide vahel on nõukogu eraldiseisva määruse ettepaneku teema. - Aastase rahalise toetuse suurus: 435 000 eurot - Laevaomanike poolt makstavad ettemaksed ja tasud[11]: tuunipüügiseinerite ja triivõngejadaga kalapüügilaevade puhul 35 eurot Cabo Verde püügipiirkonnas püütud tonni tuunikala kohta ning ritvõngejadaga kalapüügilaevade puhul 25 eurot tonni kohta. Aastase ettemaksu suuruseks on kinnitatud 4 375 eurot tuunipüügiseinerilt, 3 150 eurot triivõngejadaga kalapüügilaeva ja 450 eurot ritvõngejadaga kalapüügilaevalt. Euroopa Liidu meetme lisaväärtus Uue protokolli seisukohast tähendaks ELi mittesekkumine seda, et asemele tuleksid eraõiguslikud lepingud, mis ei taga vähimalgi määral jätkusuutlikku püüki. Samuti loodab Euroopa Liit, et protokolli abil jätkab Cabo Verde tõhusat koostööd ELiga sellistes piirkondlikes ühendustes nagu Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon ja kalanduse alampiirkondlik komisjon. Protokolliga ettenähtud vahendid võimaldavad Cabo Verdel jätkata strateegilist planeerimist kalandusvaldkonnas poliitikasuundade elluviimiseks ning tugevdada oma võimekust võitluses ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügiga, parandades eelkõige oma majandusvööndis toimuva kalandustegevuse järelevalve- ja kontrollistruktuure. Lisaks loob kalandusleping uusi töökohti nii EList kui ka Cabo Verdest pärit meremeestele. Peale selle aitab kalandusleping kaasa majandustegevusele Cabo Verde sadamates, sest Euroopa laevaomanikud kasutavad neid sadamaid kala ümberlaadimiseks või oma laevade remontimiseks. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Aastatel 2006 kuni 2011 rakendatud protokolli hinnati põhjalikult. Sõltumatute konsultantide konsortsiumi kaasabil valmis hindamine oktoobris 2010 ning selle alusel käivitati uue protokolli läbirääkimised. Eelhindamises viidati mitmele punktile, mis kajastasid ELi huve. - Kalandusleping Cabo Verdega võib, arvestades Euroopa Liidu kalalaevastiku vajadusi, aidata toetada ELi tuunitööstuse elujõulisust Atlandi ookeanis. - Lepingu protokoll omab positiivset mõju Euroopa filiaalide elujõulisusele, pakkudes lepingust sõltuvale Euroopa Liidu kalalaevastikule ja filiaalidele stabiilset õiguslikku keskkonda ja keskpikka tegevusperspektiivi. Cabo Verde huvidest protokolli raames tõi hinnang esile järgmised tegurid. - Kalandusleping aitab tugevdada kalandussektori institutsioonilist suutlikkust, edendades teadusalast tegevust, seiret, kontrolli ja järelevalvet (SKJ), omades samas positiivset mõju ka väikesemahulise kalapüügi kujunemisele ja jätkusuutlikkusele. - Kalanduslepingul on suur mõju ka riigi eelarve ja poliitika stabiliseerimisele. Lisaks püütud kalakoguste otsesele kaubanduslikele väärtusele asjaomaste laevade jaoks peaks lepingust tulenema ka muud kasu, mis on loetletud alljärgnevalt: - garanteeritud töökohtade hulk kalalaevadel; - tööhõivet suurendav mõju (töökohti tekib juurde sadamates, laevatehastes, teenuseid pakkuvates ettevõtetes jne); - nende tööhõivevõimaluste loomine aladel, kus see muidu võimalikuks ei osutu; - panus kala tarnimisse ELi. Hindamisaruandest[12] selgub, et lepingu panus Euroopa Liidu kalalaevastiku tegevuse kindlustamisel tuunikalasektoris on väga oluline, olgugi et püüki on võimalik teostada vaid mõned kuud aastas. Uue lepingu puhul arvestatakse neid soovitusi, võimaldades püügilubade väljastamist eranditult vaid tuunikala püüdvatele kalalaevadele. Lisaks sellele on eelmise protokolliga võrreldes triivõngejadaga kalapüügilaevade kalapüügivõimalusi vähendatud 48-lt 35-le, võttes arvesse viimastel aastatel selle liigi puhul täheldatud ajaloolist kasutusmäära. Seinerite kategoorias saadaolevate püügilitsentside arvu suurendati 25-lt 28-le, et tasakaalustada olukorda, mille on tekitanud piraatluse tõttu teatava hulga ettevõtjate üleminek India ookeanist Atlandi ookeani. Viitetonnaažiks jäi endiselt 5 000 tonni aastas. Võttes arvesse Cabo Verde vajadusi kalandussektoris, suurendati varasema protokolliga võrreldes ka sektoripõhiseks toetuseks ettenähtud summat. Võrreldes eelmise protokolliga (2006–2011), suurendati aastase rahalise toetuse summat 50 000 euro võrra (+ 13%). Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Kalandusalaste partnerluslepingute raames eraldatavad summad moodustavad kolmandate riikide (partnerriikide) eelarve jaoks jooksva sissetuleku. Samas on kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise ja järelevalve üks tingimus, et osa eraldistest peab olema suunatud riigi sektorisisese poliitika raames toimuva tegevuse elluviimiseks. Need rahalised vahendid on vastavuses muude allikatega, mida rahastavad rahvusvahelised organisatsioonid, et viia ellu riiklikul tasandil kalandussektoris rakendatavaid projekte ja/või programme. Muud, tõenäoliselt Euroopa Arengufondi kaasrahastatavad tegevused võivad samuti olla vastavuses riigi sektorisisese poliitika aastase ja mitmeaastase kava raames kindlaksmääratud tegevustega: sellisel juhul tuleb teha allpool esitatud punktis 2.1 osutatud aastase elluviimise tulemuste üldine analüüs. Meetme kestus ja finantsmõju X Piiratud kestusega ettepanek/algatus X Ettepanek/algatus kehtib kolm aastat alates 1. septembrist 2011, st protokolli ajutise kohaldamise kuupäevast, vastavalt nõukogu otsusele protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde vahelise kalandussektori partnerlusepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta. X Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2011–2014 ( Piiramatu kestusega ettepanek/algatus - rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, - millele järgneb täieulatuslik rakendamine. Ettenähtud eelarve täitmise viisid[13] x Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt ( Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: - ( rakendusametitele - ( ühenduste asutatud asutustele[14] - ( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele - ( isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases põhiõigusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses ( Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ( Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega ( Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage) Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”. Märkused […] HALDUSMEETMED Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. Komisjon (merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat, koostöös Dakaris asuva kalandusatašeega ja Euroopa Liidu Cabo Verde delegatsiooniga) tagab protokolli elluviimise korrapärase järelevalve, eriti seoses ettevõtjatepoolse täitmise ja püügiandmetega. Lisaks sellele on kalandusalase partnerluslepinguga nähtud ette vähemalt üks ühiskomitee aastane kohtumine, kus komisjon ja huvitatud liikmesriigid kohtuvad kolmanda riigiga, et teha kokkuvõte lepingu ja selle protokolli elluviimisest. Sektoripõhise toetuse rakendamiseks on protokolliga ette nähtud, et kaks lepinguosalist annavad igal aastal hinnangu mitmeaastase sektoripõhise programmi elluviimise tulemustele. Protokolliga on ette nähtud sektoripõhiseks toetuseks määratud rahalise toetuse kohandamise võimalus juhul, kui hinnangust selgub, et rahastatavate eesmärkide elluviimine ei ole rahuldav. Haldus- ja kontrollisüsteemid Tuvastatud ohud Kalandusprotokolli rakendamisega kaasneb mitmeid ohte, näiteks: võimalus, et kalandussektorisisese poliitika rahastamiseks antavaid summasid ei kasutata eesmärgipäraselt (puudulik kavandamine). Ettenähtud kontrollimeetod(id) Eelmises punktis osutatud ohtude vältimiseks on ette nähtud ulatuslik dialoog sektori poliitika kavandamise ja rakendamise teemal. Kontrollimeetodite osa on ka punktis 2.1 osutatud tulemuste ühine analüüs. Lisaks sellele on protokolliga ette nähtud eriklausel protokolli peatamiseks teatavatel tingimustel või kindlaksmääratud olukorras. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. ELi poolt käesoleva lepingu raames eraldatava rahalise toetuse kasutamine on ainuüksi asjaomase kolmanda riigi vastutusel. Samas on komisjon võtnud eesmärgiks pideva poliitilise dialoogi algatamise ning koostöö, mis võimaldaks parandada lepinguga reguleeritavaid valdkondi ja tugevdada ELi osalust varude jätkusuutlikus majandamises. Kõikide komisjoni poolt kalanduslepingu raames makstavate summade osas kasutatakse komisjoni tavalisi eelarvelisi ja finantsmenetlusi. See võimaldab eeskätt täpselt välja selgitada kolmandate riikide pangakontod, kuhu ühenduse rahaline toetus makstakse. Protokolli erijuhtumi puhul, mis on kindlaks määratud artikli 2 lõikega 7, on ette nähtud, et rahaline toetus tuleb tervikuna maksta riigikassa arveldusarvele Cabo Verde ametiasutuste osutatud finantsasutuses. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja eelarveread, millele mõju avaldub - Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Eelarverida | Assigneeringute liik | Rahaline osalus | Nr [Nimetus……………………………………..] | Liigendatud/ liigendamata[15] | EFTA riigid[16] | Kandidaatriigid[17] | Kolmandad riigid | Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses | 2 | 11.0301 Rahvusvahelised kalanduskokkulepped | Liigendatud | EI | EI | EI | EI | - Uued eelarveread, mille loomist taotletakse (ei kohaldata) Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Eelarverida | Assigneeringute liik | Rahaline osalus | Nr [Nimetus……………………………………..] | Liigendatud/ liigendamata | EFTA riigid | Kandidaatriigid | Kolmandad riigid | Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses | […] | [XX.YY.YY.YY] […] | […] | JAH/EI | JAH/EI | JAH/EI | JAH/EI | Hinnanguline mõju kuludele Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (neli kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | 2 | Loodusressursside säilitamine ja haldamine | miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) ( Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) | xx 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) | 0,13 | 0,4 | 0,4 | 0,27 | XX 01 01 02 (delegatsioonides) | XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) | 0 | 0 | 0 | 0 | 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) | 0 | 0 | 0 | 0 | ( Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[28] | XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) | 0 | 0 | 0 | 0 | XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) | 0,03 | 0,1 | 0,1 | 0,07 | 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) | 11010404 (lepingulised töötajad, sektoripõhise toetuse rakendamise järelevalveatašee ) | 0.08 | 0,25 | 0,25 | 0,17 | KOKKU | 0,24 | 0,75 | 0,75 | 0,51 | - XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Töötajate hinnanguline arvestus Ametnikud ja ajutised töötajad | 1 merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi ametnik + üksuse juht (üksuse juhi abi + sekretär. Üldise hinnangu kohaselt 0,4 inimest aastas. Kulude arvestamine: 0,4 inimest aastas x 127 000 eurot aastas = 50 800 eurot | Koosseisuvälised töötajad | 1 delegatsiooni (Cabo Verde) lepinguline töötaja, kes tegeleb Cabo Verde ametiasutuste edastatud / välja antud kalapüügilubade järelevalvega. Üldise hinnangu kohaselt 0,1 inimest aastas. Kulude arvestamine: 0,1 inimest aastas x 64 000 eurot aastas = 6 400 eurot | Rubriigi 5 välised töötajad | 1 lepinguline töötaja, kelleks on Senegalis asuva delegatsiooni kalandusatašee, kes teostab järelevalvet sektoripõhiseks toetuse andmise üle. Üldise hinnangu kohaselt 0,25 inimest aastas. Kulude arvestamine: 0,25 inimest aastas x 64 000 eurot aastas = 16 000 eurot | Töötajate arvutamine aasta kohta kokku: 50 800 eurot + 6 400 eurot + 16 000 eurot = 73 200 eurot => 0,0732 miljonit eurot Ülesannete kirjeldus: - Läbirääkija abistamine kalanduslepingute ettevalmistamisel ja sõlmimisel: - osalemine kolmandate riikidega kalanduslepingu sõlmimiseks peetavatel läbirääkimistel; - hindamisraporti projektide ja läbirääkimiste strateegia ettevalmistamine volinikule; - komisjoni seisukoha esindamine ja kaitsmine nõukogu väliskalanduse töörühmas; - osalemine liikmesriikide kompromissläbirääkimistel lepingu lõpliku kuju osas. - Lepingute elluviimise järelevalve: - kalanduslepingute elluviimise kontrolli korraldamine; - kulukohustuste ja rahalise toetuse maksete, samuti täiendava eritoetuse maksete ettevalmistamine ja kontrollimine; - lepingute elluviimise aruandluse korrapärane teostamine; - lepingute hindamine: teaduslikud ja tehnilised küsimused; - nõukogu määruse ja eelnõude ettevalmistamine, samuti lepingu teksti redigeerimine; - vastuvõtmise korra algatamine ja järelevalve. - Tehniline tugi: - komisjoni seisukoha ettevalmistamine osalemiseks ühiskomitees. - Institutsioonidevahelised suhted: - komisjoni esindamine läbirääkimistel nõukogu, Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide ees; - vastuste kirjutamine Euroopa Parlamendis esitatavatele suulistele ja kirjalikele küsimustele. - Teenistustevaheline konsulteerimine ja koordineerimine: - koostöö tagamine teiste peadirektoraatidega lepingute läbirääkimisi ja lepingute järelevalvet puudutavates küsimustes; - teenistustevahelistele päringutele vastamine ja konsulteerimise korraldamine. - Hindamine: - mõju hindamise protsessis osalemine; - saavutatud eesmärkide ja hindamiskriteeriumide analüüsimine. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga - x Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga - ( Ettepanekuga kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjakohase rubriigi ümberplaneerimine Selgitage vajalikku ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele. […] - ( Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[31] Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. […] Kolmandate isikute rahaline osalus - X Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist - Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta N | Aasta N+1 | Aasta N+2 | Aasta N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) | Kokku | Aasta N | Aasta N+1 | Aasta N+2 | Aasta N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) | Artikkel …. | | | | | | | | | |Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab. […] Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutusmeetod. […] [1] Otsus nr 12600/10, 27. detsember 2010. [2] ELT C, …, lk. [3] ELT C, …, lk. [4] Nõukogu määrus (EÜ) nr 2027/2006, 19. detsember 2006, ELT L 414, 30.12.2006, lk 1. [5] ELT C, …, lk. [6] Protokolli tekst, samuti selle allkirjastamise otsus avaldati ELT-s. [7] Protokolli jõustumise kuupäeva avaldab Euroopa Liidu Teatajas nõukogu peasekretariaat. [8] ABM: Activity Based Management – ABB: Activity Based Budgeting [9] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b. [10] p.m.: 2010. aasta eelarverubriikides „tegevusaruanne” („activity statements”) on tegemist erieesmärgiga nr 2; vt viide http://www.cc.cec/budg/bud/proc/adopt/_doc/_pdf/2010/apb2010-working-documents-part1-11-mare.pdf [11] Laevaomanike poolt makstavad ettemaksed ja tasud ei mõjuta ELi eelarvet. [12] Protokolli 2006 kuni 2011 järelhindamine ja tulevase protokolli eelhindamine. [13] Eelarve haldamise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_fr.html [14] Määratletud finantsmääruse artiklis 185. [15] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. [16] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [17] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. [18] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [19] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [20] Rahaline toetus sisaldab: 5 000 tonni suurusele võrdlustonnaaÛ[21]ile vastav 325 000 euro suurune aastane toetus ja b) Cabo Verde Vabariigihaline toetus sisaldab: 5 000 tonni suurusele võrdlustonnaa˛ile vastav 325 000 euro suurune aastane toetus ja b) Cabo Verde Vabariigile eraldatav kalandussektori arengupoliitika toetus kuni 110 000 eurot aastas. Juhul kui aastane väljapüük on üle 5 000 tonni, suurendatakse aastast rahalist toetust 65 euro võrra iga täiendavalt püütud tonni kohta. ELi makstav aastane kogusumma ei tohi siiski ületada 650 000 eurot aastas (vt protokolli artikli 2 lõige 4). [22] Halduskulud jaotuvad nelja eelarveaasta peale, arvestades et protokoll hõlmab ajavahemikku septembrist 2011 kuni augustini 2014. Personalikulud ajavahemikuks 2011–2014 arvutatakse pro rata temporis põhimõttel. [23] Kohapealse kontrolliga seotud kulude hinnang. [24] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [25] Väljundid on tarnitavad kaubad ja teenused (nt: rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms). [26] Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele. [27] Aasta N on aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [28] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [29] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides. [30] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read). [31] Struktuurifondid, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond. [32] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24. [33] Traditsiooniliste omavahendite (tolli- ja suhkrumaksud) korral peab olema märgitud netosumma, s.t brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.