EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 20.7.2011 
SEK(2011) 953 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
lisatud dokumendile: 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV, 
mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja 
investeerimisühingute usaldat avusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/87/EÜ, milles käsitletakse 
finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja 
investeerimisühingute täiendavat järelevalvet 
{KOM(2011) 453 lõplik} 
{SEK(2011) 952 lõplik}  
 
ET 2   ET 1. SISSEJUHATUS  
Komisjon kavandas 9. detsembri 2010. aasta teatises1 ELi õigusakti, et ühtlustada ja 
tugevdada sanktsioone finantssektoris.  
Euroopa Komisjon teatas 4. märtsi 2009. aasta teatises,2 et kavatseb i) finantskriisi kontekstis 
uurida äriühingu üldjuhtimise eeskirju ja tavasid fi nantseerimisasutustes ja ii) vajaduse korral 
esitada soovitusi või panna et te reguleerivad meetmed.  
Käesolevas mõjuhinnangus analüüsitakse m eetmeid, mida võib võ tta kapitalinõuete 
direktiiviga reguleeritavas valdkonnas. See on ka pitalinõuete direktiivi (CRD IV) muutmise 
mõjuhinnangu täiendus. 
2. PROBLEEMI MÄÄRATLUS  
Sanktsioonid  
Kehtivad riiklikud sanktsioonid, mida kohaldatak se kapitalinõuete direktiivi sätete rikkumise 
korral, on erinevad ega taga alati tõhusat j õustamist. Mõnel riiklikul ametiasutusel puuduvad 
teatavad olulised sanktsioonide kehtestami se volitused ning sanktsioone ei avaldata 
korrapäraselt. Rahaliste halduskaristuste (tra hvid) määr on mõnes liikmesriigis liiga madal, 
mistõttu ei mõju need piisavalt heidutaval t, samuti ei saa sanktsioone kehtestada nii 
krediidiasutuste kui ka rikkumiste eest va stutavate isikute suhtes. Kehtestatavate 
sanktsioonide taseme määramisel ei võta  mõned riiklikud ametiasutused arvesse 
sanktsioonide proportsionaalsuse  ja heidutava mõju seis ukohast olulisi kriteeriume. 
Lisaks kohaldatakse tegelikult sanktsioone er i liikmesriikides (sealhulgas riikides, mille 
pangandussektor on samas suurusjärgus) erineva lt. Mõnes liikmesriigis on viimastel aastatel 
kehtestatud väga vähe sanktsi oone või ei ole seda tehtud ül dse, mis annab tunnistust ELi 
eeskirjade ebapiisavast jõustamisest. 
See võib põhjustada ELi eeskirjade eiramist, konkurentsimoonutusi sisetu rul ja negatiivset 
mõju finantsjärelevalvele, pä rssides seega pangandusturu nõuetekohast toimimist, mis võib 
kahjustada hoiustajate ja  investorite kaitset ning usaldust finantssektoris.  
Äriühingu üldjuhtimine  
2010. aasta juunis avaldas komisjon rohelise raamatu seoses äriühingu üldjuhtimisega 
finantseerimisasutustes ja  tasustamispoliitikaga,3 ning sellele lisatud komisjoni talituste 
töödokumendi,4 milles analüüsiti finantsteenuste  sektoris kohaldatava äriühingu 
üldjuhtimiskorra puudusi, mille tõi esile finantskriis  ja mis soodustasid liigset riskide võtmist.  
Juhatuste teostatava riskijärelevalve puudulikkus   
                                                 
1 KOM(2010) 716 (lõplik). 
2 KOM(2009) 114 (lõplik) 
3 KOM(2010) 284 (lõplik).  
4 Komisjoni talituste töödokument - Äriühingu üldjuhtimine finantseerimisasutustes: praeguse 
finantskriisi õppetunnid, parimad tavad, SEK(2010)0669 (lõplik). 
 
ET 3   ET Paljudel juhtudel ei suutnud või ei s oovinud juhatused se kkuda tegevjuhtkonna 
strateegilistesse otsust esse. See oli sageli tingitud ebap iisavast ajalisest pühendumusest ja 
juhatuse puudulikest tehnilistest teadmistest. Mõnel juhul pärssis juhatuse objektiivsust 
juhtkonna suur osakaal juhatuses ja  asjaolu, et juhatuste koosseis ei  ole piisavalt mitmekesine.  
Lisaks ei tegelenud juhatused piisavalt üldise riskistrateegiaga ja seetõttu ei kontrollitud 
tegevjuhtkonna strateegilist riskide juhtimist, kasutati liigsete riskide võtmist soosivaid stiimuleid ja jäeti rakendamata tõhusat riskijuhtimist tagavad süsteemid. Samuti ei arutanud juhatused piisavalt riskidega seotud küsim usi, kuna võrreldes muude küsimustega (nt 
kasvustrateegia) ei peetud riskijuhtimist olulis eks. Riskidega seotud aruandlus ei ole alati 
olnud õigeaegne ja kõikehõlmav, mis on eelkõige tingitud sellest , et riskijuhtimisfunktsiooni 
täitja ei olnud otseselt ar uandluskohuslane juhatuse ees. 
Paljudel juhtudel ei ole riskijuhtimisfu nktsiooni täitjal oln ud piisavalt kaalu 
otsustusprotsessis. 
Põhimõtete mittesiduv olemus – äriühingu üldjuhtimise ebapiisav järelevalve Äriühingu üldjuhtimise enamiku põhimõte te mittesiduv olemus tingis seda, et 
krediidiasutused kõnealuseid põhimõtteid piisava lt ei järginud, jättes rakendamise peamiselt 
iseregulatsiooni ja aktsionäride poolse väliskontrolli hooleks. Kriisi tulemusel ilmsiks tulnud 
puudused osutasid, et kõnealused mehhanismid tegelikult ei toimi. Äriühingu üldjuhtimise 
selge raamistiku ja kindlaksmääratud järele valvekorra puudumise tõttu ei saanud 
järelevalveasutused nõuetekoha selt jälgida ega kontrollida se da, kuidas krediidiasutused 
rakendavad äriühingu üldjuhtimise standardeid.  
3. S
UBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
Riiklike sanktsioonide ühtlustamine on vajalik he idutava mõju suurendamiseks ja võrdsete 
tingimuste tagamiseks, et tagada kapitalinõue te direktiivi ühtne kohaldamine ning täielik 
koostöö ja vastastikune usaldus pangandus järelevalveasutuste vahel kogu ELis. 
Olemasolevate sanktsioonide kehtestamise volit uste parem kohaldamine riiklike ametiasutuste 
poolt ei oleks sellise ühtlusta mise saavutamiseks piisav. 
Selleks et tõhusalt kõrvaldad a äriühingu üldjuhtimise puudused krediidiasutustes on 
esmatähtis on ette näha ühtne ja järjepidev lähenemisviis ELi tasandil. Tulenevalt integreeritud kapitaliturgudest ja Euroopa finant ssektori omavahelisest sõltuvusest võivad eri 
liikmesriikides kehtivad erinevad eeskirjad põhj ustada õiguslikku arbitraaži, mis võib pärssida 
siseturu nõuetekohast toimimist või luua  toimimist takistavaid uusi tõkkeid.  
4. E
ESMÄRGID  
Ettepaneku eesmärk on tagada pangandusturu nõuetekohane toimimine ja taastada usaldus 
pangandussektoris järgmisel viisil: 
• tõhusad, proportsionaalsed ja heidutavad sanktsioonid, mis tagavad kapitalinõuete 
direktiivi eeskirjade parema täitmise; 
• võrdsete tingimuste tagamine, mis vähendab õigusliku arbitraaži võimalusi; 
 
ET 4   ET • pangateenuste pakkujate tõhus järelevalve; 
• tõhus äriühingu üldjuhtimine krediidiasutustes, mis peaks aitama piirata liigsete 
riskide võtmist. 
Selleks tuleb teha järgmist:  
• tugevdada ja ühtlustada õigusraamistikku, mi s käsitleb sanktsioone ja rikkumiste 
avastamist hõlbustavaid mehhanisme;  
• tugevdada äriühingu üldjuhtimise raamistikku; 
– suurendada juhatuste teostatava  riskijärelevalve tulemuslikkust; 
– parandada riskijuhtimisfunktsiooni staatust; ja 
– tagada, et järelevalveasutused jälgivad tulemuslikult riskijuhtimist.  
5. POLIITIKAVALIKUD , MÕJUANALÜÜS JA VÕRDLUS  
5.1. Sanktsioonidega seotud valikuvõimalused  
5.1.1.  Asjakohaste halduskaristustega seotud valikuvõimalused  
Valikuvõimalused  
1: ELi tasandil ei võeta meetmeid  
2. Ühised eeskirjad halduskari stuste laadi ja taseme kohta  
3. Ühised miinimumeeskirjad halduskaristuste laadi kohta  
4. Ühised miinimumeeskirjad haldustrahvide taseme (min imaalne ja maksimaalne) kohta   
5. Ühised miinimumeeskirjad halduska ristuste maksimaal se taseme kohta   
6. Ühised eeskirjad tegurite kohta, mida tuleb võtta arve sse sanktsioonide kohaldamisel  
7. Ühised miinimumeeskirjad tegur ite kohta, mida tuleb võtta arve sse sanktsioonide kohaldamisel   
Valikuvõimaluse 1 puhul jäävad tuvastat ud probleemid püsima: kuigi Euroopa 
Pangandusjärelevalve saaks edenda da riiklike sanktsioonide edasis t ühtlustamist, ei oleks see 
ilma ELi kehtiva raamistikuta eriti tõhus.  
Valikuvõimalused 2 ja 6 aitaksid kõrvaldada mis tahes erinevused sanktsioonide laadis, 
tasemes ja sanktsioonide kohaldamise kriteerium ides ning seepärast oleks see võrdsete 
tingimuste tagamise ja piiriülese järele valve hõlbustamise seisukohast kõige tõhusam. 
Valikuvõimalused 3, 4, 5 ja 7 oleksid vähem tulemuslikumad, kuid võimaldaksid kohandada 
sanktsioone vastavalt eri riikli ke õigussüsteemide eripärale. Valikuvõimalus 4 oleks trahvide 
taseme erinevuse vähendamisel ja heidutava mõ ju tagamisel tulemuslikum kui valikuvõimalus 
5, kuid valikuvõimalus 5 tagaks paremini proportsionaalsuse. 
 
ET 5   ET Ka valikuvõimalused 2,3 ja 4 oleksid tulemu slikud heidutava mõju tagamiseks. Samas 
võimaldaks valikuvõimalus 3 ette näha täie ndavat laadi sanktsioone, mis võib suurendada 
heidutavat mõju mõnes liikmesriigis. Valikuvõima lus 5 oleks vähem tulemuslikum tagamaks, 
et tegelikult kohaldataks piis avalt kõrgeid trahve, kui ta gaks paremini trahvide 
proportsionaalsuse. Valikuvõimalusi 6 ja 7 võib  pidada sama tulemuslikuks, kuna need 
hõlmavad samasid tegureid, kuid valikuvõimalus 7 aitaks paremini tagada tegelikult 
kohaldatavate sanktsioonide asja kohasuse, kuna see ei takistak s pädevatel asutustel võtta 
arvesse muid tegureid. 
Valikuvõimalused 2 ja 7 on vähem tõhusad riiklik es õigusaktides teha tulevate muudatuste 
seisukohast ning valikuvõimalus 5 on tõhusam valikuvõimalusest 4. 
5.1.2.  Valikuvõimalused, mis on seotud haldus karistuste kohaldamisega üksikisikute 
suhtes  
Valikuvõimalused 
1: ELi tasandil ei võeta meetmeid  
2. Üldkohustus näha ette halduskaristuste kohaldamine nii üksikisikute kui ka krediidiasutuste suhtes   
3. Ühised miinimumeeskirjad, mis käsitlevad halduskaristuste  kohaldamist üksikisikute ja/või krediidiasutuste suhtes   
Valikuvõimalus 3 oleks võrdsete ti ngimuste tagamise ja piiriüle se järelevalve parandamise 
seisukohast tulemuslikum kui valikuvõimalus 2, kui d heidutava mõju osas on nende erinevus 
minimaalne. Valikuvõimalus 3 on valikuvõimalus est 2 oluliselt vähem tõhusam, kuna selle 
kohaselt tuleks teha rohkem m uudatusi riiklikes õigusaktides ja liikmesriigid võivad olla 
sunnitud muutma üldist vastutuskorda. 
5.1.3.  Sanktsioonide avaldamisega seotud valikuvõimalused 
Valikuvõimalused  
1. Meetmeid ei võeta  
2. Üldreeglina sanktsioonid avaldatakse  
3. Otsuse sanktsioonide avalda mise kohta teevad pädevad asutused  
Valikuvõimalus 2 oleks sanktsioonide heidut ava mõju suurendamise seisukohast palju 
tulemuslikum kui valikuvõimalus 3. Valikuvõima lus 3 on pisut tõhusam kui valikuvõimalus 
2. 
5.1.4.  Sanktsioonide tegeliku kohaldamisega seotud valikuvõimalused 
Valikuvõimalused  
1: ELi tasandil ei võeta meetmeid  
2. Väärkäitumisest teatamise sisemenetlused krediidiasutustes  
3. Liikmesriigid loovad süsteemid väärkäitumise st teatavate isikute toetuseks ja kaitseks  
4. Üksikasjalikud ELi nõuded väärkä itumisest teatamise programmide kohta  
 
ET 6   ET Valikuvõimalused 2, 3 ja 4 on kõik tulemuslik ud rikkumiste parema tuvastamise seisukohast 
ja peaksid tagama jõustamise kõrge taseme kõigis liikmesriikides. Valikuvõimalust 4 peetakse selles osas pisut tulemuslikumaks. Kõik kol m valikuvõimalust mõjutavad põhiõigusi (era- ja 
perekonnaelu austamine, isikuandmete kaitse, süütuse presumptsioon ja kaitseõigus), kuid 
nende mõju saab leevendada. Võttes arvesse seatud eesmärkid e olulisust, on nende mõju 
vajalik ja proportsionaalne. 
Valikuvõimalused 2 ja 3 on sama tõhusad riik likes õigusaktides tehtavate muudatuste 
seisukohast. Valikuvõimalust 4 peetakse ebatõhus aks, kuna sellega kaasneksid suuremad 
muudatused, tõenäoliselt ka liik mesriikides, kus on juba ette nähtud väärkäitumisest teatamise 
mehhanismid. Ka nõuete järgimise kulud võivad olla kõrgemad kui valikuvõimaluste 2 ja 3 puhul, kuna liikmesriikidel on vähem paindlikkust.  
5.2. Äriühingu üldjuhtimisega seotud valikuvõimalused 
Valikuvõimalused  
1. ELi tasandil ei võeta meetmeid  
2. Parandatakse olemasoleva ELi raamistiku rakendamist  
3. Edendatakse ja arendatakse kapitalinõuete direktiivi raamistikku  
Võrreldes valikuvõimalustega 1 ja 2 on vali kuvõimalus 3 kõige tulemuslikum põhieesmärgi 
saavutamise seisukohast. Valikuvõimaluse 1 korra l jääb õigusraamistik lahtiseks, nõudeid 
võidakse täita ebapii savalt ja püsima jääb õiguskindl usetus. Valikuvõimaluse 2 puhul 
tuginetakse turudistsipliinile ja sellele, et  järelevalveasutused paremini kontrollivad 
olemasolevate põhimõtete rakendamist. Samas ei ole järelevalveasutustel selget õigusraamistikku, mille alusel teostada järeleva lvet, ning iseregulatsiooni l on teatavad piirid. 
Valikuvõimalusega 3 minnakse kaugemale olemas olevast äriühingu üldjuhtimise raamistikust 
ja see hõlmaks täiendavate ja tugevdatud sätete väljatöötami st. See hõlmaks meetmeid, et 
parandada juhatuste teostatava riskij ärelevalve tulemuslikkust, parandada 
riskijuhtimisfunktsiooni täitva isiku posits iooni ja sõltumatust ning tagada tõhus 
järelevalveasutuste poolne riskijuhtimise kontroll.  Kõnealuse uue nõude koha selt nähakse ette 
miinimumstandardid, mis tagavad krediidias utustele ja järelevalveasutustele selge 
võrdlusaluse, mille alusel arendada ja  hinnata äriühingu üldjuhtimise struktuure.  
5.3. Eelistatud poliitikavalikud ja -vahendid  
Kõige parem viis ettepaneku eesmärkide saavut amiseks on kombineerida järgmisi vastastikku 
tugevdavaid valikuvõimalusi: 
Sanktsioonidega seotud valikuvõimalused  
• Ühised miinimumeeskirjad pädevate asutuste  käsutuses olevate ha lduskaristuste laadi 
kohta. 
• Ühised miinimumeeskirjad rahaliste hal duskaristuste maksimaalse taseme kohta. 
• Loetelu põhiteguritest, mida tuleb arvesse  võtta halduskaristuste määramisel. 
 
ET 7   ET • Kohustus näha ette haldus karistuste kohaldamine nii üksikisikute kui ka 
krediidiasutuste suhtes. 
• Üldreeglina sanktsioonide avalikustamine 
• Väärkäitumisest teatamise sisemenetlused krediidiasutustes 
• Nõue, mille kohaselt loovad liikmesriigid sü steemid väärkäitumisest teatavate isikute 
kaitseks.   
Äriühingu üldjuhtimisega seotud valikuvõimalused  
Nõuda, et krediidiasutused avalikusta ksid juhatuse liikmete volituste arvu  
Nõuda, et juhatuse liikmed pühendaksid piisavalt aega oma ülesannete täitmiseks  Parandada juhatuse 
liikmete ajalist 
pühendumust  
Piirata volituste arvu, mis juhatuse liikmel võib korraga olla  
Nõuda, et avalikustatakse töölevõtmise poliitika ning ju hatuse liikmete tegelik asjatundlikkus ja oskused  
Täpsustatakse kriteeriumid, millele juhatuse liikmed pe avad individuaalselt ja kollektiivselt vastama seoses 
asjakohaste oskuste ja asjatundlikkusega  
Nõutakse, et juhatuse liikmeid tule b asjakohaselt vastu võtta ja koolitada  Parandada juhatuse 
liikmete asjatundlikkust  
Kohustuslik ametissemääramise komisjon  
Tasakaalustada 
juhtkonna suurt osakaalu 
juhatuses  Keelata juhatuse esimehe ja tegevjuhi  ametikoha ühendamine krediidiasutuses  
Nõuda mitmekesistamist käsitleva sisepoliitika avalikustamist  
Riiklikul ja Euroopa tasandil kohald atavate eri tavade võrdlusanalüüs  
Nõuda, et mitmekesisust käsitataks juhatuse koosseisu ühe kriteeriumina 
Nõuda, et krediidiasutused näeksi d ette mitmekesistamispoliitika  Rohkem mitmekesistada 
juhatuste koosseisu  
 
Parandada juhatuste 
vastutust riskistrateegia osas
 Nõuda avaldust riskijuhtimissü steemide adekvaatsuse kohta 
Nõuda riske käsitlevat dokumenti, milles kirjeldataks e krediidiasutuse riskidega seotud lähenemisviisi  
Nõuda sellise poliitika ja tavade avalikustamist, mis on seotud riskidega seotud küsimuste arutamise ja 
analüüsimisega juhatuste koosolekutel  
Nõuda, et juhatused pühendaksid piisav alt aega riskidega seotud küsimustele  Tagada, et juhatused 
pööraksid suuremat tähelepanu riskidega 
seotud küsimustele
 
Kohustuslik riskikomitee juhatuse tasandil  
Nõuda sellise poliitika ja tavade avalikustamist, mis on seotud juhatuse teavitamisega riskidest  Parandada juhatuse 
teavitamist riskidest  
Nõuda, et juhatused määravad kindlak s neile esitatava riskialase teabe sisu, vormi ja esitamise sageduse 
Nõuda, et riskijuhtimisfunktsiooni täite v isik annaks otseselt aru juhatusele  
Tõsta 
riskijuhtimisfunktsiooni täitva isiku positsiooni ja 
suurendada tema volitusi
 Nõuda riskijuhtimisfunktsiooni täitva isiku positsiooni ja volituste avalikustamist 
Nõuda sõltumatut riskijuhtimisfunktsiooni täitvat isikut  
Nõuda sõltumatut riskijuhti  
 
ET 8   ET Nõuda, et riskijuhil oleks asjakohane staatus ja volitused  
Nõuda, et riskijuhi töölt kõrvaldamise peab eelnevalt heak s kiitma juhatus  
Tagada, et 
järelevalveasutused jälgivad tulemuslikult 
riskijuhtimist
 Nõuda, et äriühingu üldjuhtimin e kuluks järelevalve alla 
Nõuda, et juhatuse liikmete sobivuse üle teostataks spetsiifilist järelevalvet 
Nõuda, et järelevalveasutused vaatavad läbi juhatu se koosolekute päevakorra  ja tõendavad dokumendid  
 
5.3.1.  Eelistatud valikuvõimaluste mõju: sanktsioonid 
Sanktsioonidega seotud valikuvõimalused peaksi d lihtsustama rikkumiste tuvastamist ja 
andma pädevatele asutustele volitused asjakoha ste sanktsioonide kohald amiseks. See peaks 
tagama, et krediidiasutused jõustavad paremi ni kapitalinõuete direktiiviga ette nähtud 
kohustusi, ja tooma seega kasu kõigile sidusrühmadele .  
Kõnealused valikuvõimalused ei põhjusta halduskoormust  finantseerimisasutustele ega 
mittefinantseerimisasutustele (sealhulgas VKEdele), välja arvatud krediidiasutuste piiratud halduskoormus, mis tuleneb kohustusest luua väärkäitumisest teatamise sisemenetlused.  
Prognoositakse positiivset sotsiaalset mõju , kuna tugevdatakse hoiusta jate ja investorite 
kaitset, ning ka krediidia sutuste töötajad, kes teatavad väär käitumisest, saavad kasu paremast 
kaitsest.  
Kõnealused valikuvõimalused on kooskõlas G20 kuuluvate peamiste jurisdiktsioonide ühise 
eesmärgiga tugevdada reguleerimist ja järeleva lvet finantssektoris ning neil peaks olema 
positiivne mõju ELi üldisele konkurentsivõimele . 
5.3.2.  Eelistatud valikuvõimaluste mõju: äriühingu üldjuhtimine 
Eelistatud poliitikavalikud äriühingu üldjuhtim ise parandamiseks aitavad vältida liigsete 
riskide võtmist krediidiasutustes  ja vähendada nende raskuste sse sattumise ohtu. See aitaks 
suurendada pangandussektori vastupanuvõimet ja parandada investorite usaldust. Seepärast 
peaks mõju krediidiasutustele ja kõigile sidusrühmadele  (hoiustajad, aktsionärid, 
võlausaldajad) olema positiivne.  
Makromajanduslikul tasandil aitaksid krediidia sutuste usaldusväärsed riskijuhtimissüsteemid 
vältida kriise tulevikus, suure ndada usaldust pangandussüsteemis ja tõhustada krediidiasutuste 
rahastamismehhanisme ning seeläbi kiirendada majanduskasvu .  
Juhatuse koosseisu mitmekesisust käsitlevat e meetmete kehtestamisel on tõenäoliselt 
positiivne mõju ELi soolise võrdõiguslikkuse poliitikale , aidates kõrvaldada nähtamatud 
tõkked ja hõlbustades naistel juurdepääsu juh tivatele ametikohtadele et tevõtetes; samuti võib 
sellel olla positiivne mõju naiste tööhõivele. 
Eelistatud valikuvõimalusega kaasneb täiendav halduskoormus  krediidiasutustele ja 
järelevalveasutustele. Samas peaksid kõneal used kulud olema piiratud ja üldeesmärgiga 
proportsionaalsed. Võimaliku regulatiivse k oormuse vähendamiseks tuleks kohaldada 
proportsionaalsuse põhimõtet, mille puhul võetaks e arvesse krediidiasutuste tegevuse mahtu 
ja keerukust.  
 
ET 9   ET 6. KONTROLLIMINE JA HINDAMINE  
Komisjon kui aluslepingu täitmise järelevalvaj a kontrollib, kuidas liik mesriigid rakendavad 
kapitalinõuete direktiivi m uudatused. Sanktsioonidega seoses kohaldatavate õiguslike 
meetmete tulemusi hinnatakse järgmiste põhinäitajate alusel: 
• tuvastatud rikkumiste arv ja kohaldatud sanktsioonide arv; 
• riiklike pädevate asutuste te gevus sanktsioonide kohaldamisel. 
Äriühingu üldjuhtimist käsitlevate uute sätetega kaasneva kasu tagamine võib võtta aega ja 
kõnealuste kasu määr sõltub sellest, kuida s krediidiasutused uusi nõudeid rakendavad. 
Komisjon kontrollib kapitalinõue te direktiivi asjakohaste sätete  kohaldamist EBA kaudu ning 
peab selleks põhjalikku ja pidevat dialoogi kõigi peamiste sidusrühmadega, sealhulgas 
turuosalistega (krediidiasutused, investorid). Samuti võib komisjon kasutada sidusrühmade läbiviidud uuringute tulemusi.