KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 2010. aasta aruanne ühiste tehnoloogiaalgatuste raames asutatud ühisettevõtete edusammude kohta /* COM/2012/0190 final */





KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 2010. aasta aruanne ühiste tehnoloogiaalgatuste raames asutatud ühisettevõtete edusammude kohta 1. Sissejuhatus Ühised tehnoloogiaalgatused on uudne võimalus luua Euroopas avaliku ja erasektori partnerlussuhteid tööstusuuringute valdkonnas. Need ühisalgatused loodi 2007.–2008. aastal seitsmenda raamprogrammi[1]kohaste katseprojektidena viies strateegilises valdkonnas: lennundus ja lennutransport (algatus Clean Sky), rahvatervis (innovatiivsete ravimite algatus), vesiniku- ja kütuseelementide tehnoloogia (vesiniku- ja kütuseelementide algatus), manussüsteemid (algatus ARTEMIS) ja nanoelektroonika (algatus ENIAC)[2] . Ühised tehnoloogiaalgatused, mille raames tööstuse, teadusringkondade ja ELi esindajad määravad kindlaks ühised teadusuuringute tegevuskavad ja investeerivad suuremahulisse rahvusvahelisse teadustegevusse, võimaldavad Euroopal (eriti majandussurutise ajal) parandada konkurentsvõimet tippteaduse, avatuse ja innovatsiooni abil. Ühiste tehnoloogiaalgatuste raames asutatud ühisettevõtete (edaspidi „ühisettevõtted”) edusamme käsitlev aastaaruanne on koostatud vastavalt eri tehnoloogiaalgatuste loomist käsitlevate nõukogu määruste artikli 11 lõikele 1, milles on sätestatud, et „komisjon esitab nõukogule ja Euroopa Parlamendile igal aastal aruande ühisettevõtte [ühise tehnoloogiaalgatuse nimi] edusammude kohta. Aruanne sisaldab rakendamise üksikasju, sealhulgas esitatud projektitaotluste arv, rahastamiseks valitud projektitaotluste arv, osalejate liik, sealhulgas VKEd, ja riigipõhiseid statistilisi andmeid.” Õiguslikus aluses on sätestatud ka nõue lisada vajaduse korral teavet selle kohta, millised on tehnoloogia hindamisvahendiga saadud hindamistulemused, mille alusel määratakse kindlaks ühisettevõtte Clean Sky üldiste tulemuste keskkonnamõju ja kasu[3]. Kuna esimene hindamine pidi toimuma 2011. aasta lõpus, esitatakse käesolevas aruandes ülevaade tehnoloogia hindamisvahendi konstrueerimiseks ja arendamiseks 2010. aastal tehtud ettevalmistustööst. Käesolev aruanne on teine eraldiseisev dokument, milles esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule teavet ühisettevõtete asutamisjärgsete edusammude kohta. Ühisalgatuste 2008. aasta tegevust on kirjeldatud Euroopa Liidu teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse 2008. aasta aruandes[4] ning aruandega kaasnevas komisjoni talituste töödokumendis[5]. Hiljem otsustati aruande ulatust muuta ning käsitleda ühisettevõtete tegevust komisjoni üldisest teadus- ja arendustegevusest eraldi. Ühisettevõtete 2009. aasta tegevust käsitlev esimene eraldiseisev aruanne[6] kinnitati 2011. aasta septembris. Komisjoni talitused on teinud suuri jõupingutusi, et esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesolevas aruandes käsitletavate ühisettevõtete tegevuse tulemused õigel ajal. Käesolev 2010. aasta aruanne ühiste tehnoloogiaalgatuste raames asutatud ühisettevõtete kohta koostati pärast ühisettevõtete esimest vahehindamist, mis on ette nähtud nõukogu asjaomase määruse artikli 11 lõikega 2. Aruandes võetakse arvesse vahehindamise aruannetes sisalduvaid ekspertide soovitusi ja komisjoni vastust[7] ning konkreetset tegevust, mida ühisettevõtted kavandavad nendest soovitustest lähtuvalt. Ka võetakse selles arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust, mis on esitatud ühisettevõtete raamatupidamise aastaaruannetes, mis hõlmavad 31. detsembril 2010 lõppenud eelarveaastat[8]. Aruande alguses tutvustatakse ühisettevõtteid lühidalt, esitatakse kokkuvõte nende peamistest saavutustest 2010. aastal ja käsitletakse täiustamist vajavaid valdkondi. Sellega kaasneb komisjoni talituste töödokument, mis sisaldab peamiselt ühisettevõtete teadustegevuse statistikat kõnealuse aasta kohta kooskõlas nõukogu asjaomase määruse artikli 11 lõikega 1. 2. Ühisettevõtete lühitutvustus Ühisalgatused on loodud ühisettevõtete vormis vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 187 (Euroopa Ühenduse asutamislepingu endine artikkel 171), milles on sätestatud, et „liit võib asutada ühisettevõtteid või luua muid struktuure, mis on vajalikud liidu uurimisprogrammide, tehnoloogia arengu- või tutvustamisprogrammide edukaks elluviimiseks”. Need asutati ELi finantsmääruse[9] artikli 185 kohaste ühenduse asutustena. Selleks et toetada põhivaldkondi, kus teaduse ja tehnika areng aitab suurendada Euroopa konkurentsivõimet ja tõsta elukvaliteeti, kuid mille puhul raamprogrammi tavapärased vahendid ei ole piisavad,[10] võeti kasutusele seitsmenda raamprogrammiga uudsed vahendid, nimelt ühisettevõtted. Kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eriprogrammiga „Koostöö” asutati 2007.–2008. aastal viis ühisettevõtet, mille tegevus lõpeb 31. detsembril 2017. (1) Lennunduse ja lennutranspordi ühisettevõte (Clean Sky), mille eesmärk on suurendada Euroopa lennutööstuse konkurentsivõimet ning samal ajal vähendada heidet ja müra; asutatud nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 71/2008. (2) Innovatiivsete ravimite algatuse ühisettevõte (IMI), mille eesmärk on toetada patsientide jaoks paremate ja ohutumate ravimite väljaarendamist; asutatud nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrusega 73/2008. (3) Vesiniku- ja kütuseelementide tehnoloogia ühisettevõte (FCH), mille eesmärk on kiirendada vesiniku- ja kütuseelementide tehnoloogia arendamist ja kasutuselevõtmist; asutatud nõukogu 30. mai 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 521/2008. (4) Manussüsteemide ühisettevõte (ARTEMIS), mille eesmärk on aidata Euroopa tööstusel konsolideerida ja tugevdada maailmas juhtpositsiooni manussüsteemide valdkonnas; asutatud nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 74/2008. (5) 2020. aasta nanoelektroonikatehnoloogia valdkonna ühisettevõte (ENIAC), mille eesmärk on saavutada järgmise põlvkonna nanoelektrooniliste osade jaoks vajalik miniaturiseerimise väga kõrge tase; asutatud nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 72/2008. Oma eesmärkide saavutamiseks valivad ühisettevõtted projektid välja igal aastal korraldatavate avatud ja konkurentsile suunatud projektikonkurssidel, mis koosnevad ühe- või kaheetapilisest projektide esitamise ning hindamise protsessist. Rahastatakse koostööprojekte ning koordineerimis- ja toetusmeetmeid. Ühisettevõtte Clean Sky korraldatavad projektikonkursid on spetsiifilisemad ja tulenevalt nende ulatusest kestavad lühemat aega ning oodatavad kõrgtehnoloogiatulemused peaksid olema kõrgema valmidusastmega. Seega avaldab Clean Sky mitu projektikonkursi kutset aastas. Enne ühisettevõtetele autonoomia andmist oli Euroopa Komisjon ühe asutajaliikmena vastutav ühisettevõtete esialgse toimimise eest. Kui ühisettevõtted lõid oma õigus- ja finantsraamistiku ja näitasid, et on suutelised oma eelarvet täitma, andis komisjon neile autonoomia. ARTEMIS, IMI ja Clean Sky said ametikult autonoomseks 2009. aasta oktoobris-novembris, seejärel ENIAC 2010. aasta mais ja FHC 2010. aasta novembris. Seega oli 2010. aasta enamiku ühisettevõtete jaoks esimene täisaasta, mil nad tegutsesid autonoomselt. 3. Peamised saavutused 2010. aastal Pärast ühisettevõtete üsna aeglast tegevuse alustamist, mis oli teataval määral tingitud ühenduse asutuse[11] suhtes kohaldatava õigusliku ja reguleeriva raamistiku piirangutest, näitasid viis ühisettevõtet 2010. aastal, et uus avaliku ja erasektori teaduspartnerlusel põhinev ärimudel tõotab saada edukaks. Selleks et ühisettevõtete algatatud ja käimasolev tegevus oleks üldiselt tõhus ja annaks kvaliteetseid tulemusi, korraldati see ümber lähtuvalt 2010. aastal (ühisettevõtte FCH puhul 2011. aasta aprillis) tehtud esimese vahehindamise järeldustest. 3.1. Põhitegevus Aastal 2010 keskendusid viis ühisettevõtet oma projektikonkursside juhtimisele, nad viisid lõpule läbirääkimised, allkirjastasid toetuslepingud ja käivitasid 2008. ja 2009. aasta konkurssidel väljavalitud projekte ning algatasid 2010. aasta projektikonkursid, hindasid projekte ja valisid võiduprojektid ning mõned ühisettevõtted alustasid läbirääkimisi. Ühisettevõtted valmistasid ka ette 2011. aasta projektikonkursse: nad määrasid kindlaks järgmiste projektikonkursside teemad, tuginedes varasemate projektikonkursside käigus saadud kogemustele ja erinevate sidusrühmadega peetud konsultatsioonide tulemustele. Kõigil ühisettevõtetel õnnestus oma projektikonkurssidega äratada huvi Euroopast ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikidest pärit suures hulgas eri osalejates. Üldiselt võttis projektikonkurssidest osa suur hulk VKEsid. Siiski esines teatavaid takistusi, mida ühisettevõtted pidid ületama, et veelgi suurendada VKEde kaasatust oma teadustegevusse. Esialgsed tähelepanekud näitavad, et käimasolevate projektide raames suudetakse keskenduda ühisettevõtete teadusuuringute tegevuskavas esitatud prioriteetidele ja need täiendavad seitsmenda raamprogrammi sama valdkonna tegevust ilma seda dubleerimata. See on saavutatud korrapäraste kontrollidega. Samal ajal oli käimasolevate projektide tehniline edu kooskõlas erinevate tööstuslike rakendusstrateegiatega rahuldav. Üksikasjalik teave ühisettevõtete 2010. aasta teadustegevuse, taotlejate liikide, VKEde osaluse, riigipõhise statistika ja projektikonkursside rahalise toetuse kohta on esitatud käesoleva aruandega kaasnevas komisjoni talituste töödokumendis. Aastal 2010 hakkas enamik ühisettevõtteid läbi vaatama strateegilisi dokumente ja ajakohastama teadusprioriteete, millele projektikonkursside teemad tuginevad, et kajastada teaduse arengut ja eri tööstusharude vajaduste muutust. Clean Sky viis ellu oma tehnilises ettepanekus[12] algselt esitatud keskkonnaeesmärkide hindamise. Selle ümberhindamise tulemus kinnitas suures ulatuses algatuse Clean Sky esialgsete eesmärkide olulisust. Integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade tööprogrammid ja vastavate projektikonkursside teemad vaadati ka kõnealustest ajakohastatud elementidest lähtuvalt läbi. IMI võttis arvesse tööstusharu sidusrühmade soovitusi, mis on esitatud ka esimese vahehindamise aruandes ja mis komisjon on heaks kiitnud ning mille kohaselt tuleks käivitada mitu suurt projekti ja järgida nn mõtle-suurelt-lähenemisviisi projektikonkursside teemade sõnastamisel. FCH viis ellu konkreetseid meetmeid, et ületada võrdväärse panuse ja rahastamismääradega seotud takistusi, mis on suurimad tegevuseesmärkidega seotud riskifaktorid. ARTEMIS alustas tööd ja ENIAC töötas välja teadusuuringute tegevuskavade uued versioonid, et pidada sammu kõnealuse valdkonna uute suundumustega ja kiire arenguga. 3.2. Ühisettevõte Clean Sky tehnoloogia hindamisvahend Tehnoloogia hindamisvahend on ühisettevõtte Clean Sky tegevuses kesksel kohal ja seda kasutatakse ühisettevõtte toetusel arendatud tehnoloogialahenduste keskkonnamõju hindamiseks. Tehnoloogia hindamisvahendiga heastati 2009. aastal esinenud viivitused ja 2010. aastal olid kõik tööpaketid töös. Tehnoloogia hindamisvahendiga tehtava esimese hindamise käigus kavatseti modelleerida lennutranspordisüsteem kahte stsenaariumi (koos Clean Sky osalusega ja ilma) võrreldes. See kavandati 2011. aasta lõpuks. Hindamistulemused esitatakse komisjoni järgmises aruandes. 3.3. Haldustegevus Pärast viie ühisalgatuse töömahukat, kuid edukat loomist ja käivitamist arendasid ARTEMIS, IMI ja Clean Sky järkjärgult välja õigus- ja finantsraamistiku ning 2009. aasta lõpuks andis komisjon neile ühisettevõtetele autonoomia. Seega 2010. aasta oli esimene aasta, mil need ühisettevõtted tegutsesid iseseisvalt. ENIAC ja FCH keskendusid ka 2010. aastal oma juhtimis- ja sisekontrollisüsteemide lõplikule väljaarendamisele ning riskijuhtimiskorra väljatöötamisele. Seejärel täitsid ühisettevõtted autonoomiakriteeriumid ning komisjon andis neile haldusliku ja tegevusalase autonoomia. Ühisettevõtete üks peamine ülesanne 2010. aastal oli töötada välja sisemised süsteemid ja kord, et toetada edukat teadustegevust. Clean Sky raames kasutatava korra analüüsimise ja kirjeldamise tulemusel valmis kvaliteedi käsiraamat ning finantskorra käsiraamat. Ühisalgatuse IMI organisatsiooniline struktuur vaadati läbi, et viia see paremini vastavusse sidusrühmade ootustega. Ka teistes ühisettevõtetes toimus sarnane läbivaatamine ja tegevuse ajakohastamine. Seoses sellega oli oluline peamiste tulemusnäitajate väljatöötamine. 2010. aasta lõpuks oli viiest ühisettevõttest kõigest kaks (FCH ja ENIAC) rakendanud kvantitatiivseid näitajaid. Clean Sky, IMI ja ARTEMIS olid kõnelused näitajad konstrueerinud, kuid nende lõplikult peaks need välja töötatama järgmisel aastal. Peale selle pidid ühisettevõtted autonoomse asutusena määrama kindlaks oma siseauditi tegemise korra. Clean Sky, IMI ja FCH lõid vahendid siseauditi tegemiseks ja määrasid siseaudiitorid. ARTEMIS ja ENIAC otsustasid siseauditi tegemiseks kasutada Euroopa Komisjoni siseauditi talitust. Enamiku ühisettevõtete olulised töökohad täideti juba enne 2010. aastat ning ülejäänud töökohtade täitmine oli lõppjärgus. Ühisettevõtted värbasid töötajaid 2010. aastal kooskõlas personalipoliitika kavaga. On oluline märkida, et aasta lõpuks viisid ühisettevõtted koostöös Euroopa Komisjoniga lõpule ühishanke uue kontori asukoha leidmiseks. 2011. aasta jaanuaris koliti uutesse ruumidesse White Atriumi hoones Brüsselis. Kommunikatsioonivaldkonnas võtsid Clean Sky ja ENIAC vastu kommunikatsiooni- ja teabelevistrateegia, mis on lisatud teiste ühisettevõtete tööprogrammi 2011. aasta prioriteedina. Kõnealusel aastal tegelesid ühisettevõtted üldiselt oma tegevuse tutvustamisega huvitatud isikutele ja suhtlesid sidusrühmadega, milleks korraldati erinevaid üritusi, nt teabepäevi, töötubasid, kohtumisi ja konverentse. Suheldakse meediaga, on avaldatud mitmeid pressiteateid peamiste uurimisteemade kohta. Ka täiustasid ühisettevõtted oma visuaalset identiteeti ja uuendasid veebisaite, mida kasutatakse projektikonkursside väljakuulutamiseks, teabe vahetamiseks ja asjaomase tööstusharu uusimate arengutendentside kohta teabe andmiseks. Koostöö kolmandate isikutega oli oluline selleks, et ühisettevõtteid tunnustataks maailmas. FCH näiteks tegi head rahvusvahelist koostööd USA, Jaapani ja Korea Vabariigiga. Clean Sky säilitas tihedad sidemed ühisettevõttega SESAR, kes investeerib lennujuhtimistehnoloogiasse vastavalt ühtse taeva algatusele, mida haldab Euroopa Komisjon. ARTEMIS tõhustas koostööd ARTEMIS-IA töörühmaga ja EUREKA klasterprogrammiga ITEA-2. 4. Edasised väljavaated ja ülesanded Ühisettevõtete esimesed vahehindamised tehti kavakohaselt 2010. aasta lõpuks (ühisettevõtte FCH puhul aprillis 2011) ning need hõlmasid töö kvaliteeti ja tõhusust ning seatud eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Üldine hindamistulemus on positiivne, mis kinnitab, et väljavaated ühisettevõtete eesmärkide saavutamiseks on head. Kuna ühisettevõtted said alles hiljuti täieliku autonoomia, on vaja paariaastast konsolideerimisperioodi, enne kui tegelikku kasu on võimalik hinnata. Sellest hoolimata peetakse väga oluliseks sektoriülest koostööd peamise strateegia kindlaksmääramisel. Näiteks seoses ühisettevõttega FCH, kes tegutseb valdkonnas, kus on väga spetsiifilised turulepääsutõkked, on tööstuspartnerid aidanud väga tõhusalt hinnata turupotentsiaali võrreldes võistlevate tehnoloogialahendustega. Rahaliste vahendite stabiilne eraldamine on samuti toetanud tööstusharu, eriti VKEde võetavaid kohustusi, samal ajal kui raamprogrammi rahalised vahendid oleksid võinud minna konkureerivate tehnoloogialahenduste arendamisse. 2011. aastal pidid viis ühisettevõtet võtma seoses käimasoleva tegevusega järelmeetmeid ja algatama rea uusi projekte ning valmistama ette ja käivitama uued projektikonkursid. Projektikonkursside teemad tuli kindlaks määrata teadusuuringute läbivaadatud tegevuskavade alusel, võttes arvesse turujõude ja tehnoloogia kiiret arengut asjaomastes tööstusharudes. Nagu Euroopa Kontrollikoda ja eksperdid esimese vahehindamise aruannetes soovitasid, pidanuks sellised ühisettevõtted nagu Clean Sky, kel esines tegevuse alustamisel viivitusi, selle kiiresti tasa tegema, et saavutada oma eesmärgid ettenähtud ajaks. See oleks aidanud ka lühendada abisaajatele maksete tegemiseks kuluvat aega ja parandada eelarve täitmist, mille tase oli ühisettevõtete seas 2010. aastal üldiselt madal. Ühisettevõtted pidid veelgi soodustama tööstusharu ja teadusringkondade ning eelkõige VKEde laialdasemat osalemist teadustegevuses. Neil tuli kõrvaldada VKEde osalemist takistavad võimalikud tegurid. IMI lisas oma tegevuskavasse mitterahaliste panuste ja kaudsete kulude arvutamise meetodi väljaarendamise. FCH on juba alustanud tööd selleks, et suurendada rahastamismäärasid, mis olid seitsmenda raamprogrammi kohastest määradest tunduvalt madalamad. Ühisettevõtetel Clean Sky, ARTEMIS ja ENIAC tuli jätkuvalt tagada VKEde suur huvi osaleda nende käivitatavatel projektikonkurssidel. Halduslikust seisukohast pidid ühisettevõtted pärast käivitusperioodi ja autonoomia saamisele eelnevat ettevalmistusperioodi oma tööd konsolideerima, mis oli jätkusuutlikkuse ja edu eeltingimus. Kuigi avaliku ja erasektori viie kõnealuse partnerluse käivitamine iseenesest oli märkimisväärne saavutus, pidid ühisettevõtted arendama edasi oma sisemise kontrolli korda ja kehtestama vajaduse korral täiendavad kontrollimehhanismid. Sellele osutati ka Euroopa Kontrollikoja aruannetes, milles märgiti, et 2010. aasta lõpuks ei olnud ükski ühisettevõte sisemisi kontrolle ja finantsteabe süsteeme täielikult rakendanud ja/või ei olnud veel valideerinud neid toetavaid äriprotsesse, nagu on nõutav ühisettevõtete finantseeskirjadega. Peale selle pidid kõik ühisettevõtted 2011. aastal rakendama peamised tulemusnäitajad, et algatuste tulemused ei oleks ebaühtlased ega killustunud. Tulemusnäitajate eesmärk ei ole mitte ainult hinnata tulemuste kvaliteeti ja seda perioodiliselt jälgida, et maksimeerida teadusprogrammide mõju, vaid need võimaldavad ka jälgimist usaldusväärse jälgimis- ja hindamissüsteemi abil. Oluline samm selles suunas pidi 2011. aastal olema siseauditi kavade rakendamine või vastuvõtmine, kui seda ei ole veel tehtud, ning korrapäraste eelkontrollide ja järelauditite tegemine. Peale selle, nagu Euroopa Kontrollikoda märkis, pidid ühisettevõtted komisjoni siseauditi talituse rolli oma finantseeskirjades selgelt kindlaks määrama. Seoses IT-küsimuste ja logistikaga pidid kõik ühisettevõtted täiendavalt kaaluma formaalse IT-poliitika ja -korra kehtestamist, et tagada IT-kavandamise ja -jälgimise tsükli nõuetekohane toimimine ning näha ette usaldusväärne riskijuhtimisvahend. Ka tuli Belgia ametiasutustega sõlmida asukohaleping, milles käsitletakse tööruume, privileege ja immuniteete ning muud Belgia antavat abi. Ühisettevõtted võtsid mõlemaid märkusi arvesse ja juba võetakse sellekohaseid meetmeid. Ühisettevõtete eesmärkide hulka oleks 2011. aastal pidanud kuuluma kommunikatsioonitegevuse laiendamine, kasutades aktiivsemat ja sihipärasemat lähenemisviisi, eriti selleks, et suurendada VKEde ja teaduskogukonna osalemist teadusprojektides. Nagu vahehindamise aruannetes soovitati, peaksid ühisettevõtted töötama välja ja rakendama selged kommunikatsiooni- ja teabevahetuskavad, looma oma eraldiseisva identiteedi ja looma rohkem sünergiat riiklike programmidega ning tegema rahvusvahelist koostööd ELi-väliste sidusrühmadega. Võttes arvesse, et käesolevas aruandes käsitletakse ühisettevõtete arengut nende esimesel autonoomse tegevuse aastal, mil ükski projekt ei ole veel lõpule viidud, tuleb tulevikuväljavaateid veel arutada. Viie ühisettevõtte senised saavutused näitavad, et tegemist on kaugeleulatuvate Euroopa algatustega, millest võib välja kujuneda uus avaliku ja erasektori partnerluse tunnustatud mudel. [1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013), ELT L 412, 30.12.2006, lk 1. [2] Käesolevas dokumendis ei käsitleta ühisettevõtet SESAR (ühtse Euroopa taeva lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi alased teadusuuringud), mis on seitsmendast raamprogrammist ja üleeuroopaliste võrkude raames rahastatav avaliku ja erasektori partnerlus, millel on spetsiifiline juhtimis- ja aruandluskord. [3] Sellele on osutatud ühisettevõtte Clean Sky põhikirja artikli 8 lõikes 1, nõukogu määrus (EÜ) nr 71/2008, 20. detsember 2007, millega asutatakse ühisettevõte Clean Sky, ELT L 30, 4.2.2008, lk 1. [4] Euroopa Liidu teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse 2008. aasta aruanne, KOM(2009) 558 (lõplik), Brüssel, 22.10.2009. [5] Komisjoni talituste töödokument, lisatud Euroopa Liidu teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse 2008. aasta aruandele, SEK (2009) 1380 (lõplik), Brüssel, 22.10.2009. [6] 2009. aasta aruanne ühiste tehnoloogiaalgatuste raames asutatud ühisettevõtete edusammude kohta, KOM(2011) 557 (lõplik), Brüssel, 14.9.2011. [7] Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ARTEMISe ja ENIACi ühiste tehnoloogiaalgatuste esimene vahehindamine”, KOM(2010) 752 (lõplik), Brüssel, 16.12.2010. Komisjoni talituste töödokument: [ühisettevõtete IMI, Clean Sky ja FCH] esimese vahehindamise aruanne, lisatud dokumendile: Euroopa Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Partnerlus teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas”, SEK(2011) 1072 (lõplik), Brüssel, 21.9.2011. [8] Aruanne ühisettevõtte [ühise tehnoloogialgatuse nimi] eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega, ELT C 368, 16.12.2011. [9] Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, 25. juuni 2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. [10] Komisjoni talituste töödokument Joint Technology Initiatives: Background, State-of-Play and Main Features, SEK(2007) 692, Brüssel, 15.5.2007. [11] Designing together the 'ideal house' for public-private partnerships in European research – ühiste tehnoloogiaalgatuste nn šerpade töörühma lõpparuanne, jaanuar 2010. [12] See hõlmas keskkonnaprognooside täpsustamist lähtuvalt tehnoloogilise hindamisvahendiga saadud esimese hindamise kohasest õhusõiduki kontseptsioonist, mille väljatöötamisega alustati 2010. aastal ja mis viiakse lõpule 2011. aastal. Hindamine oli seotud rakendatava tehnoloogia muudetud valikuga ja demonstratsioonisüsteemide kindlaksmääramisega programmi kahe esimese aasta jooksul.