Ettepanek: NÕUKOGU DIREKTIIV, millega määratakse kindlaks nõuded elanikkonna tervise kaitsmiseks olmevees olevate radioaktiivsete ainete eest /* COM/2012/0147 final - 2012/0074 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. Ettepaneku põhjendus Vesi on ühenduse keskkonnaõiguses üks kõige põhjalikumalt reguleeritud valdkondi. Euroopa veepoliitikale pandi alus 1970. aastatel poliitiliste kavade, aga ka siduvate õigusaktide vastuvõtmisega. Nõukogu võttis 3. novembril 1998 vastu direktiivi 98/83/EÜ olmevee kvaliteedi kohta. Uus direktiiv tuli liikmesriikide õigusesse üle võtta 2000. aasta lõpuks ning selle järgimiseni tuli jõuda 2003. aasta lõpuks. Joogivee saastumine radioaktiivsete ainetega võib toimuda radioaktiivsuse vabanemisega õnnetusjuhtumi korral või sobimatu kõrvaldamismeetodi kasutamise tulemusel. Seda tüüpi saastusest ohustatud veesüsteemide puhul kasutatakse laialdast radioaktiivse saastuse seiret, et oleks võimalik tagada vee ohutus joomise korral. Euroopas on palju piirkondi, milles looduslikud radioaktiivsed ühendid võivad tekitada probleeme paikkonna geoloogilise või hüdroloogilise eripära tõttu. Seni ei ole nõukogu direktiivi 98/83/EÜ kohaseid nõudeid triitiumi ja kumulatiivse doosi seire kohta rakendatud, kuna oodatakse II lisa (järelevalve) ja III lisa (parameetrite analüüsi spetsifikatsioonid) muudatuste vastuvõtmist. Tehnilised nõuded elanikkonna tervise kaitsmiseks olmevees olevate radioaktiivsete ainete eest võeti lõplikult vastu rohkem kui viis aastat tagasi pärast nõupidamist eksperdirühmaga vastavalt Euratomi lepingu artiklile 31, joogivee direktiivi kohaselt moodustatud komiteega ning Euratomi lepingu artiklite 35–36 kohaselt liikmesriikide esindajatest moodustatud komiteega. Radioaktiivsuse ja triitiumiga seotud indikaatorparameetrid, mis on sätestatud I lisa C osas, ning direktiivi 98/83/EÜ II lisas esitatud sellekohased järelevalvet (seiret) käsitlevad sätted kuuluvad tegelikult Euratomi lepingu artiklis 30 sätestatud põhinormide hulka. Seepärast on kohane viia radioaktiivsustaseme seire nõuded Euratomi lepingu kohasesse eraldi õigusakti, et säilitada radioaktiivsuse eest kaitsmist käsitlevate õigusaktide ühtlus, kooskõla ja täielikkus ühenduse tasandil. Seepärast võttis komisjon 27. juunil 2011 vastavalt Euratomi lepingu artiklile 31 vastu ettepanekueelnõu, milles esitatakse elanikkonna tervisekaitse nõuded, mis on seotud olmevees olevate radioaktiivsete ainetega. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis 27. oktoobril 2011 komisjoni ettepanekueelnõu kohta vastu arvamuse ning kutsus muuhulgas üles võtma radooni kõnealuse direktiivi reguleerimisalasse. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee osutas komisjoni soovitusele 2001/928/Euratom, milles käsitletakse kaitset radoongaasi sattumise eest joogivette. Radoongaas jäeti direktiivi reguleerimisalast 1998. aastal välja, arvestades tõsiasja, et radoon on ohtlik pigem sissehingamisel, mitte veega allaneelamisel. Euratomi direktiivi ettepanekus keskenduti õigusliku aluse muutmisele, ilma tehnilisi muudatusi tegemata, kuid komisjon nõustus Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitusega ja on nüüd näinud ette radoongaasi lisamise direktiivi. Radoongaasi eriomaduste arvestamiseks on see lisatud eraldi indikaatornäitajana, samas kui radooni pika poolestusajaga lagunemissaadused on võetud arvesse direktiivis 98/83/EÜ kohase üldise soovitusliku annuse hindamisel. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitas samuti võimalikult suures ulatuses üle võtta direktiivi 98/83/EÜ sätteid, et poliitika oleks sidus. See eeldaks muu hulgas pudelivee hõlmamist. Komisjon nõustub soovitusega, kuid peab arvesse võtma ka tõsiasja, et pärast EÜ 1998. aasta direktiivi vastuvõtmist on üldise toiduohutuse raames vastu võetud konkreetseid õigusakte pudelites müüdava vee seire kohta. Seepärast on komisjoni uues ettepanekus direktiivi reguleerimisalaga ühest küljest hõlmatud pudelivesi ja teisest küljest on viidatud määruses (EÜ) nr 852/2004 esitatud seirekriteeriumidele. Võttes arvesse õigusteooria ja -praktika üldpõhimõtet, mille kohaselt konkreetset küsimust käsitlev õigusakt on suurema õigusjõuga kui üksnes üldküsimusi käsitlev õigusakt (lex specialis derogat legi generali), on Euratomi lepingu kohase direktiivi sätted ülimuslikud direktiivi 98/83/EÜ sätete suhtes joogivees olevate radioaktiivsete ainete puhul. Teisel etapil teeb komisjon ettepaneku jätta soovituslik triitiumi ja kumulatiivne doos välja direktiivi 98/83/EÜ I lisa C osa indikaatorparameetrite hulgast ja tühistada kõik viited nimetatud parameetrite väärtustele. 2. Subsidiaarsus ja proportsionaalsus • Õiguslik alus Käesoleva direktiivi sätted on seotud töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitse põhinormidega. Vastavalt sellele on õiguslikuks aluseks valitud Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping, eriti selle artiklid 31 ja 32. • Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse ettepaneku selles osas, mis ei kuulu ühenduse ainupädevusse. Kuna ühendusel on Euratomi lepingu II jaotise 3. peatüki valdkonnas seadusandlikud volitused, mis on oma laadilt ainuõiguslikud, ei kohaldata nende suhtes subsidiaarsuse põhimõtet. • Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. Ettepanekus on esitatud ühtlustatud miinimumnormid radooni, triitiumi ja kumulatiivse doosi seire kohta ning direktiivis 98/83/EÜ radioaktiivsuse kohta esitatud nõuded on kohandatud teaduse ja tehnika viimasel ajal toimunud arengule. • Vahendi valik Kui ühenduse kohustuseks on kehtestada kiirguskaitse ühtlustatud eeskirjad, et saavutada töötajate ja elanikkonna kõrge tervisekaitsetase, jääb liikmesriigi ülesandeks need eeskirjad oma riigisisestesse õigusaktidesse üle võtta ja neid rakendada. Kõige kohasem on seepärast direktiiv, kuna sellega luuakse ühine lähenemisviis, mille alusel määratakse teaduse ja tehnika arengut arvestades kindlaks olmevee kvaliteedi seires kasutatavad radioaktiivsuse parameetrid. Selle tulemusel määratakse kindlaks ühtlustatud nõuded elanikkonna tervise kaitsmiseks olmevees olevate radioaktiivsete ainete eest. 3. Mõju eelarvele Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. 2012/0074 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU DIREKTIIV, millega määratakse kindlaks nõuded elanikkonna tervise kaitsmiseks olmevees olevate radioaktiivsete ainete eest EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 31 ja 32, võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1] mis on koostatud pärast arvamuse saamist asjatundjate rühmalt, kelle teadus- ja tehnikakomitee on Euratomi asutamislepingu artikli 31 kohaselt nimetanud liikmesriikide teadlaste seast, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[2], olles konsulteerinud Euroopa Parlamendiga[3] ning arvestades järgmist: (1) Vee joomine on üks võimalusi, kuidas radioaktiivsed ained satuvad inimese kehasse. Vastavalt nõukogu 13. mai 1996. aasta direktiivile 96/29/Euratom, millega sätestatakse põhilised ohutusnormid töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest,[4] tuleb võtta meetmed, et kogu elanikkonna kokkupuude kiirgusega, mis on tingitud ioniseeriva kiirguse ohuga seotud tegevusest, oleks võimalikult vähene. (2) Arvestades olmevee kvaliteedi suurt tähtsust inimese tervise jaoks, on vaja kehtestada ühenduse tasandil kvaliteedinormid, mida saab kasutada indikaatorina, ning näha ette järelevalve selle üle, kuidas osutatud normidest kinni peetakse. (3) Indikaatorparameetrid on juba esitatud nõukogu 3. novembri 1998. aasta direktiivi 98/83/EÜ (olmevee kvaliteedi kohta)[5] I lisa C osas, milles on käsitletud radioaktiivseid aineid; sama direktiivi II lisas on esitatud järelevalvet käsitlevad sätted. Osutatud parameetrid kuuluvad aga Euratomi lepingu artiklis 30 määratletud põhinormide reguleerimisalasse. (4) Seepärast tuleks olmevee radioaktiivsustaseme seire nõuded võtta vastu eraldi õigusaktiga, et tagada Euratomi lepingu kohaste radioaktiivsuse eest kaitsmist käsitlevate õigusaktide ühtlus, kooskõla ja täielikkus ühenduse tasandil. (5) Euratomi lepingu kohaselt vastuvõetud käesoleva direktiivi sätted, milles käsitletakse joogivee saastamist radioaktiivsete ainetega, peaksid olema ülimuslikud direktiivi 98/83/EÜ sätete suhtes. (6) Indikaatorfunktsiooniga parameetrile mittevastavuse korral peaks asjaomane liikmesriik hindama, kas mittevastavus kujutab ohtu inimeste tervisele, ja võtma vajaduse korral meetmed vee kvaliteedi taastamiseks. (7) Tarbijaid tuleks olmevee kvaliteedist tõeselt ja nõuetekohaselt teavitada. (8) Käesoleva direktiivi reguleerimisalast on vaja välja jätta looduslikud mineraalveed ja raviotstarbelised veed, kuna sellist tüüpi vete kohta on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiiviga 2009/54/EÜ (loodusliku mineraalvee kasutamise ja turustamise kohta)[6] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiviga 2001/83/EÜ (inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta)[7] kehtestatud eraldi eeskirjad. Pudelisse või mahutisse villitud ja müümiseks ettenähtud muu kui loodusliku mineraalvee seire, mille eesmärk on kontrollida radioaktiivsete ainete sisalduse vastavust direktiivis ettenähtud näitajatele, peaks toimuma määruse (EÜ) nr 852/2004[8] nõuete kohaselt vastavalt ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemi (HACCP) põhimõtetele. (9) Iga liikmesriik peaks kehtestama seirekavad, et jälgida olmevee vastavust käesoleva direktiivi nõuetele. (10) Olmevee kvaliteedi analüüsimiseks kasutatavad meetodid peaksid tagama saadud tulemuste usaldusväärsuse ja võrreldavuse. (11) Komisjoni 20. detsembri 2001. aasta soovituses 2001/928/Euratom (elanikkonna kaitsmise kohta joogivee kaudu radooniga kokkupuute eest)[9] on käsitletud joogiveevarude radioloogilist kvaliteeti seoses radooniga ja selle lagunemissaadustega, millel on pikk poolestusaeg, ja on kohane hõlmata osutatud radionukliidid käesoleva direktiivi reguleerimisalaga, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1 Reguleerimisese Käesoleva direktiiviga määratakse kindlaks ühtlustatud nõuded elanikkonna tervise kaitsmiseks olmevees olevate radioaktiivsete ainete eest. Selles on sätestatud radioaktiivsete ainete seire parameetrite väärtused, sagedus ja meetodid. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas direktiivis kasutatakse nõukogu direktiivi 98/83/EÜ artiklis 2 esitatud mõisteid. Artikkel 3 Reguleerimisala Käesolevat direktiivi kohaldatakse olmevee suhtes, arvestades direktiivi 98/83/EÜ artikli 3 lõikes 1 osutatud ja vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 3 lõikele 2 sätestatud erandeid. Artikkel 4 Üldised kohustused Ilma et see piiraks direktiivi 96/29/Euratom artikli 6 lõike 3 punkti a sätete kohaldamist, võtab liikmesriik kõik vajalikud meetmed, et kehtestada asjakohane olmevee kvaliteedi seire kava, millega tagab, et olmevesi vastab käesoleva direktiivi kohaselt sätestatud parameetrite väärtustele. Artikkel 5 Parameetrite väärtused Liikmesriik sätestab olmevees olevate radioaktiivsete ainete seireks kasutatavate parameetrite väärtused vastavalt I lisale; pudelisse või mahutisse villitud ja müümiseks ettenähtud vee seire ei piira määruse (EÜ) nr 852/2004 nõuete kohaste ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemi (HACCP) põhimõtete rakendamist. Artikkel 6 Seire Liikmesriik tagab olmevee kvaliteedi korrapärase seire vastavalt II lisale ja kontrollib, et radioaktiivsete ainete kontsentratsioon olmevees ei ületaks artikli 5 kohaselt kindlaksmääratud parameetrite väärtusi. Artikkel 7 Proovivõtukohad Liikmesriik võib võtta proove järgmistes kohtades: (a) jaotusvõrgust saadava vee puhul – veevarustustsoonis või puhastusjaamas, kui on võimalik tõendada, et selline proovivõtmine annab asjaomaste parameetrite jaoks samad või kõrgemad mõõdetavad väärtused; (b) paakautost antava vee puhul – kohas, kus see paakautost väljub; (c) müügiks pudelisse või mahutisse villitud vee puhul – kohas, kus vesi pudelisse või mahutisse villitakse; (d) toiduainetetööstuse ettevõttes kasutatava vee puhul – kohas, kus ettevõttes vett kasutatakse. Artikkel 8 Proovide võtmine ja analüüsimine 1. Kogu aasta jooksul tarbitava vee kvaliteeti esindavad proovid võetakse ja analüüsitakse vastavalt III lisas esitatud meetoditele. 2. Liikmesriik tagab, et kõikidel olmevee proove analüüsivatel laboritel on analüüside kvaliteedi kontrollimise süsteem. Liikmesriik tagab, et süsteemi kontrollib pisteliselt sõltumatu kontrollija, kelle pädev asutus on selleks kinnitanud. Artikkel 9 Parandusmeetmed ja tarbijate teavitamine 1. Liikmesriik tagab, et artikli 5 kohaselt kehtestatud parameetrite väärtustele mittevastavust uuritakse viivitamata, et teha kindlaks selle põhjus. 2. Artikli 5 kohaselt kehtestatud parameetrite väärtustele mittevastavuse korral hindab liikmesriik, kas selline mittevastavus seab ohtu elanike tervise. Sellise ohu korral võtab liikmesriik meetmed vee kvaliteedi taastamiseks. 3. Kui ohtu inimeste tervisele ei saa pidada tühiseks, tagab liikmesriik tarbijate teavitamise. Artikkel 10 Ülevõtmine 1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt [üks aasta pärast artiklis 11 osutatud kuupäeva – täpsustada kuupäev, mille sisestab OPOCE]. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile. Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid. 2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti. Artikkel 11 Jõustumine Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Artikkel 12 Adressaadid Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja I LISA Olmevees esineva radooni, triitiumi ja muude radioaktiivsete ühendite kumulatiivse doosi parameetri väärtused Radioaktiivsus Parameeter || Parameetri väärtus || Ühik || Märkused Radoon || 100 || Bq/l || Triitium || 100 || Bq/l || Kumulatiivne doos || 0,10 || mSv/aasta || (märkus 1) Märkus 1: välja arvatud triitium, kaalium-40, radoon ja radooni lühikese poolestusajaga lagunemissaadused. II LISA Radioaktiivsete ainete seire 1. Üldpõhimõtted ja seire sagedus Liikmesriik ei pea kontrollima joogivee triitiumisisaldust või radioaktiivsust kumulatiivse doosi määramiseks, kui ta on muu seirega teinud kindlaks, et triitiumi kontsentratsioon või väljaarvutatav kumulatiivne doos on palju väiksem kui parameetri väärtus. Joogivee radoonisisalduse seiret ei nõuta, kui liikmesriik on muu seire alusel kindlaks teinud, et radooni kontsentratsioon on palju väiksem kui parameetri väärtus. Neil juhtudel põhjendab ta komisjonile oma otsust, lisades muu seire tulemused. 2. Radoon ja triitium Radooni ja triitiumi seiret joogivees tehakse siis, kui valgalal asub radooni- või triitiumiallikas ja kui muude seirekavade või uuringutega ei ole võimalik näidata, et radooni või triitiumi tase on kaugel allpool selle parameetri väärtust 100 Bq/l. Kui nõutakse radooni või triitiumi seiret, tehakse seda auditeerimise sagedusega. 3. Kumulatiivne doos Kumulatiivse doosi seiret joogivees tehakse siis, kui valgalal asub tehislik või tugevdatud looduslik radioaktiivsuse allikas ja kui muude seirekavade või uuringutega ei ole võimalik näidata, et kumulatiivse doosi tase on kaugel allpool selle parameetri väärtust 0,1 mSv/aasta. Kui nõutakse tehislike radionukliidide taseme seiret, tehakse seda tabelis näidatud sagedusega. Kui nõutakse looduslike radionukliidide taseme seiret, määrab liikmesriik seire sageduse, arvestades kogu asjakohast teavet looduslike radionukliidide sisalduse ajalise muutumise kohta eri veetüüpides. Eeldatavat muutumist arvestades võib seire sagedus olla ühest kontrollmõõtmisest kuni auditeerimise sageduseni. Kui looduslikku radioaktiivsust on vaja ainult üks kord kontrollida, tuleb kontrollimist korrata vähemalt siis, kui vee tarnimises toimub muutus, mis võib mõjutada radionukliidide kontsentratsiooni joogivees. Kui radioaktiivsustaseme parameetri väärtusest allapoole jäämise tagamiseks kasutatakse joogiveest radionukliidide eemaldamise meetodeid, tehakse seiret auditeerimise sagedusega. Kui käesoleva punkti esimeses lõigus ettenähtud seirekavade või uuringute asemel kasutatakse käesoleva direktiivi sätete järgimise tõendamiseks muude seirekavade või uuringute tulemusi, põhjendab liikmesriik komisjonile oma otsust, lisades kõnealuste muude seirekavade või uuringute asjaomased tulemused. 4. Auditeerimise sagedus on esitatud järgmises tabelis. TABEL Auditeerimise sagedus jaotusvõrgu kaudu antava olmevee seire puhul Veevarustustsoonis ühe päeva jooksul jaotatava või toodetava vee ruumala (märkused 1 ja 2) m³ || Proovide arv aastas (märkus 3) ≤ 100 || (märkus 4) > 100 ≤ 1 000 || 1 > 1 000 ≤ 10 000 || 1 + 1 proov koguruumala iga 3 300 m³/päev või selle osa kohta > 10 000 ≤ 100 000 || 3 + 1 proov koguruumala iga 10 000 m³/päev või selle osa kohta > 100 000 || 10 + 1 proov koguruumala iga 25 000 m³/päev või selle osa kohta Märkus 1: veevarustustsoon on geograafiliselt kindlaksmääratud piirkond, kus olmevesi võetakse ühest või mitmest allikast ning mille piires võib vee kvaliteeti lugeda ligikaudu ühetaoliseks. Märkus 2: mahud arvutatakse kalendriaasta keskmistena. Liikmesriik võib miinimumsageduse kindlaksmääramiseks vee hulga asemel kasutada veevarustustsooni elanike arvu, eeldades veetarbimiseks 200 l ööpäevas inimese kohta. Märkus 3: võimaluste piires peaks proovide arv jagunema aja ja koha lõikes võrdselt. Märkus 4: sageduse otsustab asjaomane liikmesriik. III LISA Proovivõtu- ja analüüsimeetodid 1. Kumulatiivse doosi nõude täitmise sõeluuring Liikmesriigid võivad kasutada sõeluuringumeetodeid summaarse alfaradioaktiivsuse ja summaarse beetaradioaktiivsuse määramiseks, et kontrollida, kas kumulatiivne doos, v.a triitium, kaalium-40, radoon ja radooni lühikese poolestusajaga lagunemissaadused, jääb allapoole kumulatiivse doosi parameetri väärtust. Kui summaarne alfaradioaktiivsus ja summaarne beetaradioaktiivsus on nõrgemad kui vastavalt 0,1 Bq/l ja 1,0 Bq/l, võib liikmesriik eeldada, et kumulatiivne doos on väiksem kui parameetri väärtus 0,1 mSv/aasta, ning radioloogilisi uuringuid ei ole vaja teha, kui muudest teabeallikatest ei ole teada, et veevärgivees võib olla teatavaid konkreetseid radionukliide, mis võivad suurendada kumulatiivse doosi väärtuseni üle 0,1 mSv/aasta. Kui summaarse alfaradioaktiivsuse tase on kõrgem kui 0,1 Bq/l või summaarse beetaradioaktiivsuse tase on kõrgem kui 1,0 Bq/l, on vaja määrata konkreetsed radionukliidid. Liikmesriik määrab mõõdetavad radionukliidid, võttes arvesse kogu asjakohast teavet radioaktiivsuse võimalike allikate kohta. Kuna triitiumi suurenenud kontsentratsioon võib viidata muude tehislike radionukliidide sisaldusele, tuleks triitium, summaarne alfaradioaktiivsus ja summaarne beetaradioaktiivsus määrata samast proovist. Eespool käsitletud summaarse alfaradioaktiivsuse ja summaarse beetaradioaktiivsuse sõeluuringute asemel võib liikmesriik otsustada, et kasutab muid usaldusväärseid radionukliidide sõeluuringumeetodeid, mis näitavad joogivee radioaktiivsust. Kui üks osutatud aktiivsuskontsentratsioonidest on üle 20 % suurem kui võrdlusväärtus või kui triitiumi kontsentratsioon ületab triitiumi parameetri väärtust 100 Bq/l, on vaja määrata täiendavad radionukliidid. Liikmesriik määrab mõõdetavad radionukliidid, võttes arvesse kogu asjakohast teavet radioaktiivsuse võimalike allikate kohta. 2. Kumulatiivse doosi arvutamine Kumulatiivne doos on ühe aasta jooksul allaneelatav tegelik doos, mis saadakse kõigist veevärgivees avastatud tehislikest ja looduslikest radionukliididest, v.a triitium, kaalium-40, radoon ja radooni lühikese poolestusajaga lagunemissaadused. Kumulatiivne doos arvutatakse radionukliidide kontsentratsioonide alusel ja täiskasvanute kohta direktiivi 96/29/Euratom III lisa tabelis A esitatud doosikoefitsientide või hilisema teabe alusel, mida tunnustab liikmesriigi pädev asutus. Kui järgmine võrratus kehtib, võib liikmesriik eeldada, et kumulatiivne doos on väiksem kui parameetri väärtus 0,1 mSv/aasta, ning täiendavaid uuringuid ei ole vaja teha. (1) kus: Ci(obs) = radionukliidi i mõõdetud kontsentratsioon; Ci(ref) = radionukliidi i võrdluskontsentratsioon; n = leitud radionukliidide arv. Kui võrratus ei kehti, käsitatakse parameetrite väärtusi ettenähtust suuremana vaid siis, kui radionukliidide aktiivsuskontsentratsioon püsib sarnasel tasemel pidevalt kogu aasta jooksul. Liikmesriik määrab, kui palju on vaja võtta proove, et mõõdetud väärtusi võiks pidada keskmise aktiivsuskontsentratsiooni iseloomulikeks väärtusteks kogu aasta vältel. Joogivee radioaktiivsuse võrdluskontsentratsioonid1 Päritolu || Nukliid || Võrdluskontsentratsioon Looduslik || U-2382 || 3,0 Bq/l U-2342 || 2,8 Bq/l Ra-226 || 0,5 Bq/l Ra-228 || 0,2 Bq/l Pb-210 || 0,2 Bq/l Po-210 || 0,1 Bq/l Tehislik || C-14 || 240 Bq/l Sr-90 || 4,9 Bq/l Pu-239/Pu-240 || 0,6 Bq/l Am-241 || 0,7 Bq/l Co-60 || 40 Bq/l Cs-134 || 7,2 Bq/l Cs-137 || 11 Bq/l I-131 || 6,2 Bq/l 1. Käesolevas tabelis on esitatud levinumad looduslikud ja tehislikud radionukliidid. Muude radionukliidide võrdluskontsentratsiooni võib arvutada täiskasvanute kohta direktiivi 96/29/Euratom III lisa tabelis A esitatud doosikoefitsientide alusel või hilisema teabe alusel, mida tunnustab liikmesriigi pädev asutus, eeldades 730 liitri vee joomist aastas. 2. Üks milligramm looduslikku uraani sisaldab 12,3 Bq U-238 ja 12,3 Bq U-234. Käesolevas tabelis on arvestatud üksnes uraani radioloogilisi omadusi, mitte selle keemilist mürgisust. 3. Analüüsimeetodite tulemuslikkuse kriteeriumid Alljärgnevate radioaktiivsusparameetrite osas tähendavad täpsusnäitajad, et kasutatav analüüsimeetod peab võimaldama vähemalt mõõta parameetri väärtusele vastavat kontsentratsiooni ettenähtud avastamispiiri tasemel. Parameetrid || Avastamispiir (märkus 1) || Märkused Radoon || 10 Bq/l || Märkused 2, 3 Triitium || 10 Bq/l || Märkused 2, 3 Summaarne alfaradioaktiivsus Summaarne beetaradioaktiivsus || 0,04 Bq/l 0,4 Bq/l || Märkused 2, 4 Märkused 2, 4 U-238 || 0,02 Bq/l || Märkused 2, 6 U-234 || 0,02 Bq/l || Märkused 2, 6 Ra-226 || 0,04 Bq/l || Märkus 2 Ra-228 || 0,08 Bq/l || Märkused 2, 5 Pb-210 || 0,02 Bq/l || Märkus 2 Po-210 || 0,01 Bq/l || Märkus 2 C-14 || 20 Bq/l || Märkus 2 Sr-90 || 0,4 Bq/l || Märkus 2 Pu-239/Pu-240 || 0,04 Bq/l || Märkus 2 Am-241 || 0,06 Bq/l || Märkus 2 Co-60 || 0,5 Bq/l || Märkus 2 Cs-134 || 0,5 Bq/l || Märkus 2 Cs-137 || 0,5 Bq/l || Märkus 2 I-131 || 0,5 Bq/l || Märkus 2 Märkus 1: avastamispiir arvutatakse vastavalt dokumendile ISO 11929-7, Determination of the detection limit and decision thresholds for ionizing radiation measurements-Part 7: Fundamentals and general applications, with probabilities of errors of 1st and 2nd kind of 0.05 each (Ioniseeriva radioaktiivsuse mõõtmiste avastamispiiri ja otsustamise läviväärtuste määramine. 7. osa. Põhialused ja üldised rakendused, kui nii 1. tüüpi kui ka 2. tüüpi vea tõenäosus on 0,05). Märkus 2: määramisviga arvutatakse ja esitatakse täieliku standardveana või laiendatud standardveana, kasutades laiendustegurit 1,96 vastavalt dokumendile ISO Guide for the Expression of Uncertainty in Measurement (ISO suunised mõõtemääramatuse väljendamiseks) (ISO, Geneva 1993, corrected reprint Geneva, 1995). Märkus 3: radooni ja triitiumi avastamispiir on 10 % selle parameetrilisest väärtusest 100 Bq/l. Märkus 4: summaarse alfaradioaktiivsuse ja summaarse beetaradioaktiivsuse avastamispiir on 40 % vastavatest sõelumisväärtustest 0,1 ja 1,0 Bq/l. Märkus 5: selline avastamispiir kehtib ainult rutiinse sõelumise puhul; uue veeallika puhul, kui on võimalik, et Ra-228 sisaldus võib olla suurem kui 20 % võrdluskontsentratsioonist, peab esmakordse analüüsi tegemisel avastamispiir olema 0,02 Bq/l konkreetselt nukliidi Ra-228 sisalduse määramisel. Sama kehtib juhul, kui on vaja teha kordusanalüüs. Märkus 6: uraani jaoks esitatud avastamispiiri väärtus on nii madal selleks, et võtta arvesse uraani keemilist toksilisust. [1] ELT C , , lk. [2] ELT C , , lk. [3] ELT C , , lk. [4] EÜT L 159, 29.6.1996, lk 1. [5] EÜT L 330, 5.12.1998, lk 32. [6] ELT L 164, 26.6.2009, lk 45. [7] EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67. [8] ELT L 226, 25.6.2004, lk 3. [9] EÜT L 344, 28.12.2001, lk 85.