Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2022/C 466/11)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Pouilly-Fumé / Blanc Fumé de Pouilly“

PDO-FR-A0824-AM01

Teate esitamise kuupäev: 23.9.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Ametlik geograafiline kood

Geograafilise piirkonna ja vahetus läheduses asuva piirkonna kommuunid on viidud kooskõlla ametliku geograafilise koodiga.

Piirkonna ulatus jääb samaks.

Muudetud on koonddokumendi punkte 6 ja 9.

2. Lõikamine

Spetsifikaadis on sätestatud, et viinapuud lõigatakse enne fenoloogilist etappi, mis vastab 2–3 lehele või 9. etapile Eichhorni ja Lorenzi skaalal.

Muudatusettepaneku eesmärk on muuta kontroll selgemaks. Tagasilõikamise aja määratlemine võimaldab ettevõtjatel teha selgeks, mida täpselt oodata, ning viia kontrolle läbi parimates võimalikes tingimustes.

Muudetud on koonddokumendi punkti 5.

3. Toestamine

Spetsifikaadis on täpsustatud, et toestamine toimub enne fenoloogilist etappi, mis vastab viinamarjakobara tihenemisele või 32. etapile Eichhorni ja Lorenzi skaalal. Toestamise meetod on täpsustatud:

„— Sellel on vähemalt kaks tõstvat ja üks kandev tross tavalise Guyot’ ning Royat’ nöörpuu meetodil lõigatud viinapuude puhul või kaks tõstvat trossi lehtri- või lehvikukujuliselt lõigatud viinapuude puhul.

— Tõstvad trossid paigaldatakse viinamarjakobaratest kõrgemale.

— Toestatud lehestiku kõrgus peab võrduma vähemalt 0,6-kordse ridadevahelise kaugusega, kusjuures toestatud lehestiku kõrgust mõõdetakse painutamistrossist 0,10 m allpool asuvast punktist taimestiku kõrguseni.“

Muudatusettepaneku eesmärk on muuta kontroll selgemaks. Ettevõtjatel on üha raskem värvata viinamarjaistandustesse alalisi palgatöötajaid ning kasutatakse teenuseosutajaid, kes ei pruugi olla viinamarjakasvatuse asjatundjad. Tootespetsifikaadis esitatud täpsustused toestamise kohta on ühtaegu hariva ja ootusi selgitava eesmärgiga. Samuti võimaldab see teave sätestada tootmistingimused, mis tagavad kvaliteetsete viinamarjade kasvatamise, et garanteerida tooraine kvaliteet.

Koonddokumenti ei muudeta.

4. Agroökoloogilised sätted

Lisatakse, et tootja pöörab erilist tähelepanu erosiooniprobleemidele.

Ilmastikuga seotud ohud (näiteks tugevad vihmasajud) võivad paiguti põhjustada erosiooni või lõhesid viinamarjaistanduste järsul nõlval. See täiendus võimaldab tõsta tootjate teadlikkust sellest ohust ja hõlbustab samal ajal järelevalvet selle ohu eiramise korral.

Lisatakse järgmised agroökoloogilised sätted:

„— Keelatud on igasugune aluspinnase, pealiskihi või kontrollitud päritolunimetuse tootmiseks ette nähtud maatüki mulla terviklikkust ja püsivust tagavate mis tahes tegurite oluline muutmine, välja arvatud tavapärane sügavkünd. – Maatükke ümbritsev püsihaljastus on kohustuslik (põllupeenrad ja maatükkidevahelised alad, kuhu ei istutata ning mida ei harita). Seda kohustust ei kohaldata põllupeenarde korrastamise juhul, mis on eelkõige põhjustatud erosioonist või erandlikest ilmastikutingimustest.

— Maatüki keemiline umbrohutõrje on keelatud vähemalt 25 %-l ridadevahelisel maal.

— Maatüki keemiline umbrohutõrje on keelatud valmimisele vastava fenoloogilise etapi ehk Eichhorni ja Lorenzi skaalal 36. etapi ning saagikoristusele järgneva aasta 1. veebruari vahel.“

Need muudatused tehakse selleks, et keskkonda paremini arvesse võtta.

Põllupeenarde rohukate oli tootespetsifikaadis kirjas. Sõnastust on muudetud tootespetsifikaatide ühtlustamiseks.

Herbitsiidide kasutamise piiramiseks on lisatud kaks sätet: umbrohutõrje täielik keelustamine minimaalsel osal ridadevahelisest maast, millele ei ole tehtud keemilist umbrohutõrjet, ning keemilise umbrohutõrje keeld sügisel või talvel.

Koonddokumenti ei muudeta.

5. Niisutamine

Niisutuskeeld jäetakse välja.

Niisutamine on endiselt keelatud 1. maist kuni saagikoristuseni.

Koonddokumenti ei muudeta.

6. Analüütilised standardid

Täpsustatud on, et lahtiselt või villimise etapis turustamiseks valmis partiide lenduvate hapete sisaldus ei ületa 14,5 grammi liitri kohta.

See sisaldus toetub mitmeaastase uuringu tulemustele kaitstud päritolunimetusega veinide väärtuste kohta. See tagab toodetud veinide kvaliteedi ja kaitstud päritolunimetuse iseloomulikud omadused.

Turustamiseks valmis või pakendatud kujul veinide SO2 üldsisaldus ei ületa 150 mg liitri kohta.

Selle sätte eesmärk on vähendada sisendite hulka, säilitades samal ajal veinide kvaliteedi.

Muudetakse koonddokumendi punkti 4.

7. Vaatide termoregulatsioon

Kehtestatakse nõue, et veinivalmistusmahutitel, mille maht on üle 30 hl, peab olema termoregulatsiooni süsteem.

Selle nõude kehtestamine võimaldab kinnistada valgete veinide termoregulatsiooniga seotud kvaliteeditavad ja -praktikad.

Koonddokumenti ei muudeta.

8. Keelatud seadmed

Kvaliteedi tagamiseks on keelatud järgmised seadmed:

— kettide ja rõngastega horisontaalpressid;

— automaatselt tühjenevad tsentrifugaalse rootorpumbaga viinamarjakoristuskonteinerid.

Kaitstud päritolunimetuse jaoks on juba kasutusel kvaliteetsemad seadmed. Muudetud tootespetsifikaadiga tagatakse nende kasutusviiside järgimine.

Koonddokumenti ei muudeta.

9. Kääritusmahutite mahutavus

Kääritusmahutite mahutavust suurendatakse 1,4-lt 1,6-kordsele põhisaagise alusel toodetud veini mahule.

See säte võimaldab reguleerida turgu ja väljastamisaegu, et piirata hindade alandamise ohtu, eelkõige enne saagikoristust.

Koonddokumenti ei muudeta.

10. Veini liikumine volitatud ladustajate vahel

Välja jäetakse 1. peatüki IX osa punkti 4 alapunkt b, milles käsitletakse veinide tunnustatud ladustajate vahel ringlusse laskmise kuupäeva.

Koonddokumenti ei muudeta.

11. Deklareerimiskohustus

Lisatakse tootmisest loobumise deklaratsioon ning deklaratsioon surnud ja puuduvate taimede kohta.

Mõlemad deklaratsioonid hõlbustavad tootmistingimuste kontrollimist.

Taotluse deklaratsiooni kättesaamise viimane kuupäev lükatakse 25. novembrilt 10. detsembrile.

Seega on taotluse deklaratsiooni kättesaamise lõppkuupäev sama kui saagideklaratsiooni esitamise kuupäev.

Koonddokumenti ei muudeta.

12. Peamised kontrollitavad punktid

3. peatükk vaadati läbi, et viia peamiste kontrollitavate punktide sõnastus vastavusse Loire'i jõe oru piirkonna tootespetsifikaatidega.

Koonddokumenti ei muudeta.

13. Viide kontrolliasutusele

Kontrolliasutuse viite sõnastus on läbi vaadatud, et ühtlustada see teiste nimetuste tootespetsifikaatide sõnastusega. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Koonddokumenti ei muudeta.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Pouilly-Fumé

Blanc Fumé de Pouilly

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

LÜHIKIRJELDUS

Tegemist on valgete vaiksete veinidega, mille omadused on järgmised: – minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,5 % – lahtiselt või pakendamata kujul müügiks valmis saadetiste puhul: fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on kuni 4 g/l. – pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti; lenduvate hapete sisaldus ei ületa 14,5 milliekvivalenti liitri kohta; SO2 üldsisaldus ei ületa 150 mg liitri kohta.

– üldhappesus vastab liidu õigusaktidega kindlaksmääratud väärtustele. Tegemist on kuivade valgete vaiksete veinidega, mille värvus varieerub kahvatukollasest kuldseni. Aromaatsel paletil võivad olla puuviljased, tsitrusvilju meenutavad nüansid, valgetele lilledele omased lillenüansid, sordiomased ja mineraalsed nüansid. Nendes veinides väljendub komplekssus, peenus, rikkalikkus ja värskus.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

5.1. Veinivalmistuse eritavad

1. Veinivalmistuse eritavad

Saagi termiline töötlemine temperatuuril üle 40 °C on keelatud, kui sellele järgneb vedelate ja tahkete faaside kohene eraldamine; Puutükkide kasutamine on keelatud. Pärast rikastamist ei tohi veinide üldalkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti. Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul järgida liidu tasandil ning maaelu ja merekalanduse seadustikuga (code rural et de la pêche maritime) kehtestatud kohustusi.

2. Viljelustavad

Kasvatusviisid

a) – Istutustihedus: viinapuude minimaalne istutustihedus on 6 000 puud hektari kohta. Viinapuude ridade vahekaugus võib olla kuni 1,30 meetrit ning viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas peab olema vahemikus 0,80–1,20 meetrit.

b) – Tagasilõikamise eeskirjad: viinapuud lõigatakse enne fenoloogilist etappi, mis vastab 2–3 lehe moodustumise staadiumile või Eichhorni ja Lorenzi skaala 9. etapile, kasutades järgmisi meetodeid: – kas üheõlalise Guyot’ vormi meetodil kuni 10 pungaga taime kohta, millest kuni kaheksa punga on tüvel ning üks või kaks võrset on kuni kahe pungaga; – või võrsete lühikeseks lõikamise meetodil (Royat’ nöörpuu vorm) kuni 14 pungaga taime kohta, ühe või kahe õlaga, millel on kuni kahe pungaga võrsed. Nöörpuu vormi kasutamisaeg on maksimaalselt neli aastat. Selle perioodi jooksul on lubatud kasutada ühe- või kaheõlalist Guyot’ vormi, jättes igale tüvele kuni kaheksa punga. Royat’ nöörpuu vormiga viinamarjaistanduse ala noorendamise korral ei tohi aastas noorendada rohkem kui 20 % olemasolevatest viinapuudest.

5.2. Maksimaalne saagikus

1. 75 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja töötlemine ning veini valmistamine toimub La Nièvre'i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Garchy, Mesves-sur-Loire, Pouilly-sur-Loire, Saint-Andelain, Saint-Laurent-l'Abbaye, Saint-Martin-sur-Nohain, Tracy-sur-Loire (2020. aasta ametliku geograafilise koodi alusel koostatud nimekiri).

7. Veiniviinamarjasordid

’Sauvignon B' – 'Sauvignon blanc'

8. Seos(t)e kirjeldus

8.1.

a) – Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus. Geograafiline piirkond asub umbes 20 kilomeetri suurusel alal piki Loire’i jõe paremat kallast ning piirneb Pariisi vesikonna kaguosaga. Geograafilise piirkonna haripunktis on kõrgust 270 meetrit, st see asub enam kui 100 meetri kõrgusel oru kohal ning seal on väga kontrastne maastik, mida iseloomustavad sügavad paralleelsed ning üldiselt kirde- ja edelasuunalised Alam-Loire’i orgu avanevad nõod. Viinamarjaistandused on koondunud seitsmesse kommuuni ümber Saint-Andelaini künka, mis on geograafilise piirkonna kõrgeim punkt. Istandused laiuvad mitmesugustel geoloogilistel aluspõhjakivimitel ning viinamarjade korjamiseks piiritletud ja valitud maatükid on osa sellest mitmekesisusest. Peamiselt on tegemist järgmisega: – geograafilise piirkonna keskosas, Pouilly-sur-Loire'i ja Saint-Andelaini kommuunides saavad kokku settelised Kimmeridge'i lubjakivimullad ehk „valged mullad“: need on kõige levinumad viinamarjakasvatusmullad; – Oxfordi lubjakivi on muutnud pinnase väga kiviseks, kohapeal on nende muldade nimi caillotes: need on geograafilise piirkonna kirdeosas väga levinud; – ränikivi – rohkem või vähem savikad jäägid, mis tekkisid kriidiajastu võimsa erosioonilise faasi tulemusena ning mida esineb peamiselt Saint-Andelaini kommuuni territooriumil; – rohkem või vähem savikad ränimullad, mida esineb peamiselt geograafilise piirkonna läänepoolses otsas Tracy-sur-Loire'i kommuuni territooriumil. Geograafilist piirkonda mõjutab vähene ookeaniline kliima. Aasta keskmine sademete hulk on 600 mm ja Loire'i jõel on juhtiv roll termoregulaatorina, kuna ta tõmbab risti asetsevate orgude külmi õhuvoogusid enda poole.

b) – Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus. Piirkonnas on märke viinamarjakasvatuse sünnist 5. sajandil: seda väidet toetab siinne galloromaani valdus Pauliacum (Pauluse valdus). 680. aastal pärandas piiskop Vigile oma Pouilly valduse ja viinamarjakasvatuse Notre-Dame-d’Auxerre’i kloostrile. Selleaegne Rooma tee läbib geograafilist piirkonda, andes samuti märku iidsest kaubandustegevusest. Tolleaegne viinamarjaistanduste jõuline kasv sai teoks tänu kloostrite vennaskondadele, eelkõige Charité-sur-Loire'i benediktlastele. Ühel Loire'i jõe äärsel nõlval annab selle laienemisperioodi kohta tunnistust umbes nelja hektari suurune maatükk „Loge aux Moines“ („Munkade Loož“). Alates 16. sajandist hõlbustasid Loire'i jõgi ja selle laevad veinide turustamist ning Loire'i ja Seine'i jõgesid ühendava Briare'i kanali avamine 1642. aastal suunas kaubavahetuse Pariisi. Roueni laatadelt ostetud Pouilly veinid jõudsid seejärel ka Inglismaale. 17. sajandi lõpus loodi Saint-Vincenti viinamarjakasvatajate ühendused. Kogu 18. sajandi jooksul saadeti Pouilly veini Montargis'sse, Fontainebleausse, Pariisi ja Versailles'sse. 2 000 hektaril laiuvasse viinamarjaistandustesse istutati erinevaid viinamarjasorte: 'Melon B', 'Meslier Saint-François B', 'Sauvignon B', 'Chasselas B'. 19. sajandi teist poolt iseloomustab suure osa veinitootmise katkemine, kuna hakati enam tootma lauaviinamarju ('Chasselas B'), mida viidi raudteed pidi Pariisi kehvasti varustatud turule kuni 1890. aasta viinapuutäidest põhjustatud kriisini. 20. sajandi alguses sai istanduses viinamarjasordist „Sauvignon B“, mille kohalik nimetus on küpsetele viinamarjadele ilmuva hallika kihi tõttu „blanc fumé“ (suitsuvalge), kiiresti peamine viinamarjasort. 1923. aasta kohtuotsusega otsustati viinamarjasordist 'Sauvignon B' valmistatud veinide nimetuseks kinnitada ametlikult „Pouilly-Fumé“. Tootjad hakkasid tegema koostööd ning 1948. aastal rajati Pouilly veiniühistu ning seejärel veinitootjate ühing Confrérie des Baillis, mille eesmärk oli Pouilly veinide tutvustamine. Sellest ajast alates turustatakse suur osa toodangust siseturul ja seda eksporditakse rohkem kui 90 riiki. 2009. aastal oli toodang ligikaudu 59 000 hektoliitrit 1 220 hektari kohta, seejuures on need viinamarjaistandused peamiselt pereettevõtted.

8.2.

Tegemist on kuivade valgete veinidega, mille värvus varieerub kahvatukollasest kuldseni.

Aromaatsel paletil võivad olla puuviljased, tsitrusvilju meenutavad nüansid, valgetele lilledele omased lillenüansid, sordiomased ja mineraalsed nüansid. Nendes veinides väljendub komplekssus, peenus, rikkalikkus ja värskus. Mõõdukalt ookeaniline kliima, kaitstus läänetuulte eest ning lähedalasuv Loire'i jõgi, millel on oluline termoregulatsiooni roll, annavad sellele geograafilisele piirkonnale suurepärased kliimatingimused sordi 'Sauvignon B' kasvatamiseks.

Pehmed temperatuurid viinapuude kasvutsükli ajal tagavad viinamarjade korrapärase küpsemise, samas kui soojade päevade ja jahedate ööde vaheldumine kogu valmimisperioodi jooksul säilitab veinide värskuse ja arendab nende aroomi.

Sajandite jooksul põhjalikke muutusi üle elanud piirkond on siiski alati säilitanud oma viinamarjakasvatustraditsioonid. Nendes kõrge kvalitatiivse potentsiaaliga tingimustes, kus viinapuud on olnud viimaste aastasadade jooksul teiste põllukultuuride suhtes suuresti eelisolukorras, saab viinamarjakasvatus endiselt kogu tähelepanu.

Kasutusviisid on kinnistunud piiritletud kasvatusalal, kus asuvad vaid õhukese mullaga, pigem järskudel nõlvadel asuvad maatükid. Need asukohad nõuavad taimi ja nende tootmispotentsiaali optimaalset kasutamist, see tähendab kõrget istutustihedust, täpseid viljelusmeetodeid ja hoolikat tagasilõikamist. Selline tegutsemisviis tuleneb oma viinamarjakasvatustraditsioonidele ja -maastikule pühendunud kogukonna esivanemate oskusteabest. Seda pühendumust tõendab 17. sajandil loodud viinamarjakasvatajate ühenduste püsimajäämine tänini.

Oskusteave väljendub ka tootjate oskuses kasutada ära mitme põlvkonna kogemusepagasit, et tuua esile looduskeskkonna eripära ja rikkus: tugevad, tsitrusviljanüansiga veinid tulevad valgetest muldadest, elegantsed, valgete lillede noodiga veinid muldadest, mida kohapeal nimetatakse caillotes, ning värsked veinid ränikivimuldadest, kust need saavad mineraalse ja värske nüansi.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade pressimise ning veini valmistamise erandit, hõlmab järgmiste kommuunide territooriumi 2020. aasta ametliku geograafilise koodi alusel:

— Cheri departemang: Bannay, Bué, Crézancy-en-Sancerre, Jalognes, Menetou-Râtel, Ménétréol-sous-Sancerre, Montigny, Neuvy-Deux-Clochers, Saint-Satur, Sainte-Gemme-en-Sancerrois, Sancerre, Sury-en-Vaux, Thauvenay, Veaugues, Verdigny, Vinon;

— Loiret' departemang: Beaulieu-sur-Loire, Bonny-sur-Loire, Briare, Gien, Ousson-sur-Loire, Saint-Brisson-su-Loire, Thou;

— Nièvre'i departemang: Alligny-Cosne, Bulcy, Cosne-Cours-sur-Loire, La Celle-sur-Loire, Myennes, Neuvy-sur-Loire, Pougny, Saint-Loup, Saint-Père.

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kõik lisamärked esitatakse etiketil tähesuurusega, mille kõrgus, laius ja paksus moodustavad kuni poole kaitstud päritolunimetuse tähtede vastavatest mõõtmetest.

Tähed, mida kasutatakse geograafilise nimetuse „Val de Loire“ märkimiseks, ei tohi kõrguselt ega laiuselt olla suuremad kui kaks kolmandikku nende tähtede suurusest, mis moodustavad kaitstud päritolunimetuse nime.

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui:

— tegemist on katastrisse kantud kohaga;

— kõnealune piirkond on märgitud saagideklaratsioonile.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c8e782e2-9df9-46eb-b243-3eff89c512ec

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.