palun märkige, kas see on kulude eelarveridasid mõjutav sihtotstarbeline tulu

Selle punkti täitmisel tuleks kasutada haldusalaste eelarveandmete tabelit, mis on esitatud õigusaktile lisatava finantsselgituse lisas (sisekorraeeskirjade V lisa), ja laadida see üles DECIDE võrku talitustevahelise konsulteerimise eesmärgil.

–◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

Ühendkuningriigi korrakohane väljaastumine liidust on nii liidu kui ka Ühendkuningriigi huvides, tagades eelkõige õiguskindluse kodanike ja ettevõtjate jaoks mõlemal pool Inglise kanalit. Väljaastumisleping on vajalik selleks, et leevendada mis tahes negatiivset mõju Euroopa majandusele ja liidu eelarvele, kaitsta Ühendkuningriigis elavate ja töötavate Euroopa kodanike õigusi ning kaitsta rahu ja leppimise eesmärki Iirimaa saarel, nagu on sätestatud suure reede kokkuleppes.

Väljaastumislepingu ainus mõju eelarvele on seotud asjaoluga, et luuakse liidu ja Ühendkuningriigi esindajatest koosnev ühiskomitee. Ühiskomitee jälgib ja hõlbustab väljaastumislepingu rakendamist ja kohaldamist, otsustab erikomiteede ülesannete üle ja teeb järelevalvet nende töö üle ning teeb lepingus muudatusi lepinguga ette nähtud juhtudel. Lepinguga on ühiskomiteele ette nähtud ka roll vaidluste lahendamisel ja seda on käsitletud väljaastumislepingu kuuenda osa III jaotises.

8)Lepingu artikli 185 teise lõiguga on ette nähtud, et vajalike sisemenetluste lõpuleviimist käsitleva kirjaliku teate esitamisel võib liit liikmesriigi kohta, kes on esitanud põhjused, mis on seotud selle liikmesriigi siseriikliku õiguse aluspõhimõtetega, deklareerida, et lisaks raamotsuses 2002/584/JSK osutatud Euroopa vahistamismääruse täitmatajätmise alustele võivad selle liikmesriigi vahistamismäärusi täitvad õigusasutused üleminekuperioodi jooksul keelduda oma kodanike loovutamisest Ühendkuningriigile Euroopa vahistamismääruse alusel. Seega on asjakohane määrata kindlaks ajavahemik, mille jooksul saavad seda võimalust kasutada soovivad liikmesriigid komisjonile ja nõukogu peasekretariaadile sellest teatada.

7)Lepinguga on ette nähtud üleminekuperiood, mille jooksul – olenemata Ühendkuningriigi liidust väljaastumise kõigist tagajärgedest seoses Ühendkuningriigi osalemisega liidu institutsioonides, organites ja asutustes – on liidu õigus, kaasa arvatud rahvusvahelised lepingud, kohaldatav Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis. Seepärast peaks komisjon teatama liidu ja Euratomi nimel nende lepingute teistele osalistele, et üleminekuperioodil käsitatakse Ühendkuningriiki nende lepingute kohaldamisel liikmesriigina.

5)Kuna läbirääkimised on lõppenud, tuleks lepingule liidu nimel alla kirjutada, tingimusel et viiakse lõpule menetlused, mis on vajalikud selle sõlmimiseks hilisemal kuupäeval.

3)Läbirääkimisi on peetud vastavalt Euroopa Ülemkogu 29. aprilli ja 15. detsembri 2017. aasta ja 23. märtsi 2018. aasta suunistele ning nende üldeesmärk on olnud tagada Ühendkuningriigi korrakohane väljaastumine liidust ja Euratomist.

Kahepoolsed läbirääkimised Hispaania ja Ühendkuningriigi vahel on nüüd lõppenud. Väljaastumislepingule on lisatud protokoll, milles viidatakse neile kahepoolsetele läbirääkimistele. See protokoll kujutab ennast paketti, mis sisaldab Hispaania ja Ühendkuningriigi vahelisi, Gibraltariga seotud kahepoolseid vastastikuse mõistmise memorandumeid. Selles käsitletakse kahepoolset koostööd kodanike õiguste, tubaka ja muude toodete, keskkonna ning politsei- ja tolliküsimuste valdkonnas ning see sisaldab kahepoolset kokkulepet maksustamise ja finantshuvide kaitse kohta. Kodanike õiguste valdkonnas on protokolliga loodud alus pädevate asutuste vahelisele halduskoostööle väljaastumislepingu rakendamiseks Gibraltari piirkonnas elavate inimeste ja eelkõige piirialatöötajate suhtes. Lennutranspordi valdkonna õiguse küsimuses on kehtestatud võimalus kohaldada juhul, kui Hispaania ja Ühendkuningriik jõuavad kokkuleppele Gibraltari lennujaama kasutamise suhtes, Gibraltari suhtes üleminekuperioodil liidu õigusakte, mida seal varem ei ole kohaldatud. Eelarve- ja finantshuvide kaitse küsimustes on protokolliga loodud alus pädevate asutuste vahelisele halduskoostööle täieliku läbipaistvuse saavutamiseks maksuküsimustes, võideldes pettuste, smugeldamise ja rahapesu vastu. Ühendkuningriik kohustub ka tagama, et Gibraltaril järgitakse selle valdkonna rahvusvahelisi standardeid. Tubakatoodete valdkonnas kohustub Ühendkuningriik ratifitseerima seoses Gibraltariga teatavad konventsioonid ja kehtestama enne 30. juunit 2020 sigarettide jälgitavus- ja turvameetmete süsteemi. Seoses alkoholi ja mootorikütusega kohustub Ühendkuningriik tagama, et Gibraltaril kehtestatakse maksusüsteem, mis aitab pettusi ära hoida. Protokolliga on loodud alus pädevate asutuste vahelisele halduskoostööle ka keskkonnakaitse ja kalanduse ning politsei- ja tolliküsimustes tehtava koostöö valdkonnas. Protokolli kohaldamise üle järelevalve tegemiseks on loodud erikomitee.

Lõpuks sisaldab väljaastumisleping Gibraltari protokolli, milles käsitletakse konkreetseid probleeme, mida Ühendkuningriigi liidust väljaastumine võib seoses Gibraltariga kaasa tuua. Euroopa Ülemkogu 29. aprilli 2017. aasta suunistes on märgitud, et „ükski ELi ja Ühendkuningriigi vaheline leping [ei või] kohalduda Gibraltari territooriumi suhtes, kui Hispaania Kuningriigi ja Ühendkuningriigi vahel ei ole kokkulepet“. Seda on veel kord meelde tuletatud nõukogu 29. jaanuari 2018. aasta täiendavates läbirääkimisjuhistes ja Euroopa Ülemkogu 14. märtsi 2018. aasta suunistes. Euroopa Ülemkogu 25. novembri 2018. aasta kohtumise protokolli kantud avaldustesse on lisatud järgnev Euroopa Ülemkogu ja komisjoni deklaratsioon: “Pärast Ühendkuningriigi liidust lahkumist ei kuulu Gibraltar liidu ja Ühendkuningriigi vahel sõlmitavate kokkulepete territoriaalsesse kohaldamisalasse. See ei välista siiski võimalust sõlmida liidu ja Ühendkuningriigi vahel Gibraltari kohta eraldi kokkuleppeid. Ilma et see piiraks liidu pädevust ja võttes täielikult arvesse liidu liikmesriikide territoriaalset terviklikkust, nagu on tagatud Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 2, on selliste eraldi kokkulepete puhul vajalik Hispaania Kuningriigi eelnev nõusolek.“ Lisaks sellele on Euroopa Ülemkogu ja komisjon esitanud tõlgendava deklaratsiooni, mis puudutab väljaastumislepingu artiklit 184 ja tulevaste kokkulepete territoriaalset kohaldamisala.

Väljaastumisleping sisaldab ka Küprosel asuvaid Ühendkuningriigi suveräänseid baasipiirkondi käsitlevat protokolli („suveräänseid baasipiirkondi käsitlev protokoll“). Kuna liidu ja Küprosel asuvate suveräänsete baasipiirkondade suhteid tuleb käsitleda Küprose Vabariigi liidu liikmesuse kontekstis, tuleks suveräänseid baasipiirkondi käsitleva protokolliga kehtestada asjakohased mehhanismid, mille abil saavutada pärast Ühendkuningriigi liidust väljaastumist eesmärgid, mis on sätestatud Küprose Vabariigi liiduga ühinemist käsitleva akti protokollis nr 3. Nagu 19. juuni 2018. aasta ühisavalduses rõhutatud, kohustuvad liit ja Ühendkuningriik kehtestama suveräänsete baasipiirkondade jaoks sobiva korra, eelkõige selleks, et kaitsta pärast Ühendkuningriigi liidust väljaastumist nende küproslaste huve, kes elavad ja töötavad suveräänsetes baasipiirkondades, võttes täielikult arvesse Küprose Vabariigi asutamislepingus sätestatud õigusi ja kohustusi. Liit ja Ühendkuningriik on leppinud selleks kokku väljaastumislepingule lisatud protokollis sisalduvad tingimused. Protokolli eesmärk on tagada, et liidu õiguse kohaldamine Küprose ühinemisakti protokollis nr 3 märgitud valdkondades jätkuks suveräänsetes baasipiirkondades katkematult ja ilma, et lõpeksid eelkõige ligikaudu 11 000 Küprose tsiviilisiku õigused, kes elavad ja töötavad suveräänsetes baasipiirkondades. See kehtib mitme poliitikavaldkonna kohta, nagu maksustamine, kaubavahetus, põllumajandus, kalandus ning veterinaar- ja fütosanitaareeskirjad. Protokolli järgi vastutab liidu õiguse rakendamise ja täitmise tagamise eest enamikus hõlmatud valdkondades, välja arvatud julgeoleku- ja sõjaliste küsimuste valdkonnas, Küprose Vabariik.

Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokoll ning selle kümme lisa sisaldavad sätteid, mis on vajalikud nn kaitsemeetmel põhineva lahenduse saavutamiseks, et vältida ranget piirikontrolli Iirimaa ja Põhja-Iirimaa vahel. Protokolli kohaldatakse seni, kuni see asendatakse kas täielikult või osaliselt järgneva lepinguga. Protokolliga nähakse ette ELi ja Ühendkuningriigi ühtse tolliterritooriumi loomine. Niimoodi on võimalik vältida liidu ja Ühendkuningriigi vahel tariife ja kvoote või päritolureeglite kontrolle. Samuti nähakse protokolliga ette meetmed, millega tagada liidule ja Ühendkuningriigile võrdsed tingimused. Lisaks sellele tagatakse protokolliga, et Põhja-Iirimaa suhtes kohaldatakse jätkuvalt liidu tolliseadustikku, sätestades muu hulgas toodete ELis vabasse ringlusse laskmise tingimused. Sellega tagatakse, et Põhja-Iirimaa ettevõtjatele ei kehtiks piirangud, kui nad soovivad lasta oma tooteid ELi ühtsele turule. Protokolliga nähakse ka ette, et Ühendkuningriigil tuleb seoses Põhja-Iirimaaga järgida endiselt teatavaid ELi ühtse turuga seotud õigusnorme, mis on hädavajalikud range piirikontrolli vältimiseks: kaupu käsitlevad õigusnormid, sanitaar- ja fütosanitaareeskirjad, põllumajandusliku tootmise eeskirjad, käibemaksu- ja aktsiisinormid ning riigiabieeskirjad. Samuti on protokollis sätted, millega säilitatakse ühtne elektrienergiaturg Iirimaa saarel. Protokolli kohaselt jätkatakse ühise reisipiirkonna ning sellega kaasnevate õiguste ja privileegide kohaldamist Iirimaa ja Ühendkuningriigi vahel kooskõlas liidu õigusega, eelkõige seoses ELi kodanike vaba liikumisega. Samuti jätkatakse vastavalt protokollile põhja-lõuna koostööd, sealhulgas keskkonna-, tervishoiu-, põllumajandus-, transpordi-, haridus- ja turismivaldkonnas, kuid ka energeetika-, telekommunikatsiooni, ringhäälingu, sisevetekalanduse, õigus- ja julgeoleku- ning kõrghariduse ja spordi valdkonnas.

Kuues osa („Institutsioonilised ja lõppsätted“) sisaldab sätteid lepingu ühetaolise tõlgendamise ja kohaldamise, ühiskomitee loomise ja vaidluste lahendamise mehhanismi kohta. Lisaks sisaldab see osa poolte kohustust teha kõik endast olenev, et jõuda enne üleminekuperioodi lõppu kokkuleppele oma tulevaste suhete reguleerimises ning lõpuks on esitatud sätted lepingu jõustumise kohta.

Viiendas osas („Finantssätted“) on sätestatud finantsarvelduse üksikasjalikud reeglid, sealhulgas üksikasjalikud reeglid finantsarvelduse komponentide ning selle väärtuse väljaarvutamise ja maksete tegemise korra kohta. Samuti on selles osas sätestatud kord, mille alusel jätkub Ühendkuningriigi osalus kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku programmides kuni nende lõppemiseni.

Neljandas osas („Üleminek“) on sätestatud üleminekuperiood, mille jooksul kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes mõningate eranditega kogu liidu õigustikku. Ülemineku ajal ei ole Ühendkuningriik enam liidu institutsioonides esindatud ega osale liidu otsuste ettevalmistamisel ega otsuste tegemisel. Lisaks on neljanda osaga kehtestatud üleminekukord, mida kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes seoses rahvusvaheliste lepingutega, mille on sõlminud liit, liidu nimel liikmesriigid või liit ja liikmesriigid ühiselt. Kooskõlas artikliga 129 on neist lepingutest tulenevad kohustused Ühendkuningriigi suhtes siduvad. Artiklis 130 on ette nähtud konsultatsioonimehhanism Ühendkuningriigi üleminekuperioodi kalapüügivõimaluste kindlaksmääramiseks. Artikliga 131 tagatakse kõigi liidu institutsioonide täispädevus Ühendkuningriigi suhtes, sealhulgas Euroopa Liidu Kohtu pädevus. Artikliga 132 nähakse ette võimalus võtta vastu ühekordne otsus pikendada üleminekuperioodi kuni ühe või kahe aasta võrra.

Kolmas osa („Väljaastumisega seotud sätted“) sisaldab sätteid, milles käsitletakse Ühendkuningriigi liidust lahutamisega seonduvaid muid küsimusi. Kolmas osa koosneb 13 jaotisest: I jaotis („Turule lastud kaubad“), II jaotis („Pooleliolevad tollimenetlused“), III jaotis („Pooleliolevad käibemaksu- ja aktsiisiküsimused“), IV jaotis („Intellektuaalomand“), V jaotis („Pooleliolev politseikoostöö ja õigusalane koostöö kriminaalasjades“), VI jaotis („Pooleliolev õigusalane koostöö tsiviil- ja kaubandusasjades“), VII jaotis („Andmed ja teave, mida on töödeldud või mis on saadud enne üleminekuperioodi lõppu või käesoleva lepingu alusel“), VIII jaotis („Pooleliolevad riigihanke- ja muud samalaadsed menetlused“), IX jaotis („Euratomiga seotud küsimused“), X jaotis („Liidu kohtu- ja haldusmenetlused“), XI jaotis („Halduskoostöömenetlused liikmesriikide ja Ühendkuningriigi vahel“), XII jaotis („Privileegid ja immuniteedid“) ning XIII jaotis („Muud liidu institutsioonide, organite ja asutustega seotud küsimused“).

Teises osas („Kodanike õigused“) on sätted, mille eesmärk on kindlustada Ühendkuningriigi väljaastumisest mõjutatud ELi ja Ühendkuningriigi kodanike ja nende pereliikmete staatus ja neile ELi õigusest tulenevad õigused. Teine osa koosneb neljast jaotisest: I jaotis („Üldsätted“), II jaotis („Õigused ja kohustused“), III jaotis („Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimine“) ja IV jaotis („Muud sätted“).

Väljaastumislepingu ettepaneku eelnõu, mille on koostanud komisjon, sisaldab 185 artiklit, mis on jaotatud kuude ossa (mis omakorda jagunevad jaotisteks ja peatükkideks), ning lepingule on lisatud ka kolm protokolli ja üheksa lisa.

Kuna väljaastumislepinguga tagatakse, et liit ja Ühendkuningriik täidavad mõlemad Ühendkuningriigi liidu liikmeksolemise kogu perioodist tulenevad finantskohustused, on väljaastumislepingu mõju liidu eelarvele seotud peamiselt liidu ja Ühendkuningriigi esindajatest koosneva ühiskomitee loomisega. Ühiskomitee ülesanne on muu hulgas jälgida ja lihtsustada väljaastumislepingu rakendamist ja kohaldamist. Ühiskomitee tuleb ühe poole taotlusel kokku vähemalt üks kord aastas. Lisaks võib tekkida kulusid seoses võimaliku vahekohtumenetluse algatamisega lepingus sätestatud vaidluste lahendamise menetluse raames. Juhul kui üleminekuperioodi pikendatakse, tasub Ühendkuningriik liidu eelarvesse selle uue perioodi eest osamaksu, mida käsitatakse üldtuluna. Käesolevale ettepanekule lisatud finantsselgituses on esitatud täiendavad üksikasjad hinnangulise finantsmõju kohta, mida ettepanek liidu eelarvele avaldab.

Väljaastumislepingus käsitletakse kõiki Ühendkuningriigi liidust lahutamisega seonduvaid küsimusi ning selles on selgelt sätestatud ülemineku tingimused ja üleminekuperioodi kestus. Seega on väljaastumisleping asjakohane ja proportsionaalne eesmärgiga tagada Ühendkuningriigi korrakohane väljaastumine liidust.

Ühendkuningriik on teatanud oma kavatsusest Euroopa Liidust välja astuda. Seetõttu on väljaastumislepingu allkirjastamise ja sõlmimise õiguslik alus Euroopa Liidu lepingu artikkel 50. Tuletame meelde, et vastavalt Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euroopa Liidu lepingu artiklit 50 ka Euroopa Aatomienergiaühenduse suhtes.

Need õigused, vabadused ja põhimõtted säilivad liidus pärast Ühendkuningriigi väljaastumist täies ulatuses ja neid kaitstakse täiel määral. Lisaks tagatakse väljaastumislepinguga, et viiteid liidu õiguse sätetele ja liidu õiguse mõistetele tõlgendatakse ja kohaldatakse alati liidus kohaldatavaid tõlgendamismeetodeid ja tõlgendamise üldpõhimõtteid järgides ning kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga. Eriti oluline on see lepingu selle osa puhul, milles käsitletakse kodanike õigusi, sest see osa põhineb täielikult liidu õigusel.

Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 6 tunnustab liit õigusi, vabadusi ja põhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, millel on aluslepingutega võrreldes samaväärne õigusjõud. Veelgi enam, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga tagatud ja liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest tulenevad põhiõigused on liidu õiguse üldpõhimõtted.

Väljaastumislepingus võetakse täielikult arvesse aluslepinguid ning sellega säilitatakse liidu õiguskorra terviklikkus ja autonoomia, aga ka ühtse turu ja tolliliidu terviklikkus. Sellega edendatakse liidu väärtusi, eesmärke ja huve ning tagatakse liidu poliitika ja meetmete kooskõlas, tõhusus ja järjepidevus. Väljaastumislepingu mõju ning selle rakendamise ja kohaldamisega seotud meetodid ja põhimõtted on sätestatud selle artiklis 4, millega on ette nähtud, et väljaastumislepingu sätted ja selle lepingu alusel kohaldatavad liidu õiguse sätted toovad Ühendkuningriigis kaasa samad õiguslikud tagajärjed kui liidus ja selle liikmesriikides.

Lepingu liidu ja Ühendkuningriigi tulevaste suhete kohta saab sõlmida alles siis, kui Ühendkuningriigist on saanud kolmas riik. Samas on Euroopa Liidu lepingu artiklis 50 sätestatud nõue võtta lepingus, milles sätestatakse riigi väljaastumise kord, arvesse selle riigi ja liidu tulevaste suhete raamistikku. Ühendkuningriigiga jõuti artikli 50 alusel peetavate läbirääkimiste käigus tulevaste suhete raamistikust üldisele arusaamisele poliitilises deklaratsioonis, millega kehtestatakse Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi tulevaste suhete raamistik ning mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 25. novembril 2018.

Läbirääkimised lõpetati ja nende tulemused parafeeriti pealäbirääkijate tasandil 14. novembril 2018. Tekst on õiguskeeleliselt toimetatud ja tegemist on sama tekstiga, mis esitatakse allkirjastamiseks.

Läbirääkimisi on peetud vastavalt Euroopa Ülemkogu suunistele ja nõukogu läbirääkimisjuhistele ning nende käigus on nõuetekohaselt arvesse võetud Euroopa Parlamendi 5. aprilli, 3. oktoobri ja 13. detsembri 2017. aasta ning 14. märtsi 2018. aasta resolutsiooni.

EUROOPA KOMISJON Brüssel,5.12.2018 COM(2018) 833 final LISA

järgmise dokumendi juurde: Ettepanek: Nõukogu otsus

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel allkirjastamise kohta





PREAMBUL EUROOPA LIIT JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS NING SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK, ARVESTADES, et 29. märtsil 2017 teatas Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik („Ühendkuningriik“) oma kavatsusest Ühendkuningriigis toimunud rahvahääletuse tulemuse ja riigi suveräänse otsuse kohaselt Euroopa Liidust („liit“) ja Euroopa Aatomienergiaühendusest („Euratom“) välja astuda vastavalt Euroopa Liidu lepingu („ELi leping“) artiklile 50, mida kohaldatakse Euratomi suhtes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu („Euratomi asutamisleping“) artikli 106a kohaselt, SOOVIDES kehtestada Ühendkuningriigi liidust ja Euratomist väljaastumise korra, võttes seejuures arvesse nende edasiste suhete raamistikku, ARVESTADES Euroopa Ülemkogu 29. aprilli ja 15. detsembri 2017. aasta ning 23. märtsi 2018. aasta suuniseid, millest juhindudes sõlmib liit lepingu, milles on sätestatud kord, mille alusel astub Ühendkuningriik välja liidust ja Euratomist,

MEENUTADES, et ELi lepingu artikli 50 kohaselt, koostoimes Euratomi asutamislepingu artikliga 106a ja võttes arvesse käesolevas lepingus sätestatud korda, lõpeb liidu ja Euratomi õiguse tervikuna kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast, RÕHUTADES, et käesoleva lepingu eesmärk on tagada Ühendkuningriigi korrakohane väljaastumine liidust ja Euratomist, TUNNISTADES, et vaja on ette näha liidu kodanike ja Ühendkuningriigi kodanike ning nende pereliikmete vastastikune kaitse, kui nad on kasutanud vaba liikumise õigust enne käesolevas lepingus sätestatud kuupäeva, ning tagada, et nende käesolevast lepingust tulenevad õigused on kohtulikult kaitstavad ja tuginevad mittediskrimineerimise põhimõttele; tunnistades ka seda, et sotsiaalkindlustusperioodidest tulenevad õigused peaksid olema kaitstud,

PÜÜDES TAGADA korrakohast väljaastumist, nähes ette mitmesugused väljaastumisega seotud sätted, mille eesmärk on vältida segadust ja tagada õiguskindlus nii kodanike ja majandustegevuses osalejate kui ka kohtu- ja haldusasutuste jaoks liidus ja Ühendkuningriigis, ning mitte välistades võimalust, et asjakohased väljaastumisega seotud sätted asendatakse edasisi suhteid käsitleva(te) lepingu(te)ga,

ARVESTADES, et nii liidu kui ka Ühendkuningriigi huvides on kindlaks määrata ülemineku- või rakendusperiood, mille jooksul – olenemata Ühendkuningriigi liidust väljaastumise kõigist tagajärgedest seoses Ühendkuningriigi osalemisega liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning eeskätt asjaoluga, et kõigi liidu institutsioonide, organite ja asutuste nende liikmete volitused, kes on ametisse nimetatud, määratud või valitud seoses Ühendkuningriigi liikmesusega liidus, lõpevad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval – peaks liidu õigus, kaasa arvatud rahvusvahelised lepingud, olema kohaldatav Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis ning omama üldreeglina sama mõju nagu liikmesriikide puhul, selleks et vältida segadust ajavahemikul, mil toimuvad läbirääkimised edasisi suhteid käsitleva(te) lepingu(te) üle, TUNNISTADES, et isegi juhul, kui liidu õigus on üleminekuperioodi jooksul kohaldatav Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis, tähendab Ühendkuningriigi kui liidust väljaastunud riigi eripära seda, et Ühendkuningriigi jaoks on oluline, et ta saaks astuda samme uute, tema enda rahvusvaheliste kokkulepete ettevalmistamiseks ja sõlmimiseks, sealhulgas valdkondades, mis kuuluvad liidu ainupädevusse, tingimusel et sellised kokkulepped ei jõustu ega kohaldu nimetatud perioodi jooksul, välja arvatud juhul, kui liit on andnud selleks loa, MEENUTADES, et liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud Ühendkuningriigi liidu liikmeksolemise jooksul võetud vastastikuste kohustuste täitmises ühtse finantsarvelduse kaudu,

ARVESTADES, et käesoleva lepingu õige tõlgendamise ja kohaldamise ning käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmise tagamiseks on väga oluline kehtestada sätted, millega kindlustatakse lepingu üldine haldamine, eriti vaidluste lahendamist ja jõustamist käsitlevad siduvad õigusnormid, mis austavad täielikult liidu ja Ühendkuningriigi õiguskorda ning Ühendkuningriigi staatust kolmanda riigina, TUNNISTADES, et Ühendkuningriigi korrakohaseks väljaastumiseks liidust on vaja käesoleva lepingu juurde kuuluvate eraldi protokollidega sõlmida jätkusuutlikud kokkulepped, mis käsitlevad Iirimaa / Põhja-Iirimaa erilist olukorda ning Küprosel asuvate suveräänsete baasipiirkondade erilist olukorda, TUNNISTADES samuti, et Ühendkuningriigi korrakohaseks väljaastumiseks liidust on vaja käesoleva lepingu juurde kuuluva eraldi protokolliga kehtestada Gibraltari suhtes erikord, mida kohaldatakse eelkõige üleminekuperioodi jooksul, RÕHUTADES, et käesoleva lepingu aluseks on liidu ja Ühendkuningriigi hüvede, õiguste ja kohustuste üldine tasakaal, MÄRKIDES, et paralleelselt käesoleva lepinguga on pooled koostanud poliitilise deklaratsiooni, millega kehtestatakse Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi tulevaste suhete raamistik, ARVESTADES, et nii Ühendkuningriik kui ka liit peavad astuma kõik sammud, mis on vajalikud selleks, et alustada pärast 29. märtsi 2019 võimalikult kiiresti ametlikke läbirääkimisi ühe või mitme kokkuleppe üle, millega reguleeritakse nende tulevasi suhteid eesmärgiga võimaluste piires tagada, et nimetatud kokkuleppeid hakatakse kohaldama pärast üleminekuperioodi lõppemist,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

ESIMENE OSA ÜHISSÄTTED ARTIKKEL 1 Eesmärk Käesolevas lepingus on sätestatud kord, mille alusel astub Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik („Ühendkuningriik“) välja Euroopa Liidust („liit“) ja Euroopa Aatomienergiaühendusest („Euratom“).

ARTIKKEL 2 Mõisted Käesolevas lepingus on kasutatud järgmisi mõisteid:

a) „liidu õigus“ – i) Euroopa Liidu leping („ELi leping“), Euroopa Liidu toimimise leping („ELi toimimise leping“) ja muudetud või täiendatud Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping („Euratomi asutamisleping“) ning ühinemislepingud ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta, edaspidi koos „aluslepingud“; ii) liidu õiguse üldpõhimõtted; iii) liidu institutsioonide, organite või asutuste vastuvõetud õigusaktid; iv) rahvusvahelised lepingud, milles liit on osaline, ja rahvusvahelised lepingud, mille on liidu nimel sõlminud liikmesriigid;

v) lepingud liikmesriikide vahel, mille need on sõlminud liidu liikmesriikidena; vi) Euroopa Ülemkogus või Euroopa Liidu Nõukogus („nõukogu“) kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate aktid; vii) aluslepingud vastu võtnud valitsustevaheliste konverentside kontekstis esitatud deklaratsioonid; b) „liikmesriigid“ – Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Iirimaa, Kreeka Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Horvaatia Vabariik, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik ja Rootsi Kuningriik; c) „liidu kodanik“ – iga isik, kellel on mõne liikmesriigi kodakondsus;



d) „Ühendkuningriigi kodanik“ – Ühendkuningriigi kodanik, nagu on määratletud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse 31. detsembri 1982. aasta uues deklaratsioonis mõiste „kodanikud“ määratluse kohta ning Lissaboni lepingu vastu võtnud valitsustevahelise konverentsi lõppaktile lisatud deklaratsioonis nr 63; e) „üleminekuperiood“ – artiklis 126 sätestatud ajavahemik; f) „päev“ – kalendripäev, kui käesolevas lepingus või selle alusel kohaldatavas liidu õiguses ei ole sätestatud teisiti. ARTIKKEL 3 Territoriaalne kohaldamisala 1. Kui käesolevas lepingus või selle alusel kohaldatavas liidu õiguses ei ole sätestatud teisiti, käsitatakse käesolevas lepingus esitatud mis tahes viidet Ühendkuningriigile või selle territooriumile viitena: a) Ühendkuningriigile;

b) Gibraltarile määral, mil selle suhtes on enne käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva kohaldatud liidu õigust; c) Kanalisaartele ja Mani saarele määral, mil nende suhtes on enne käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva kohaldatud liidu õigust;

d) Küprosel asuvatele suveräänsetele baasipiirkondadele Akrotiri ja Dhekelia määral, mil see on vajalik, et tagada selle korra rakendamine, mis on esitatud Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise tingimusi käsitlevale aktile lisatud protokollis Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi suveräänsete baasipiirkondade kohta Küprosel; e) ELi toimimise lepingu II lisas loetletud ülemeremaadele ja -territooriumidele, millel on Ühendkuningriigiga erisuhted, kui käesoleva lepingu sätetes osutatakse ülemeremaade ja -territooriumide liiduga assotsieerimise erikorrale.

2. Kui käesolevas lepingus või selle alusel kohaldatavas liidu õiguses ei ole sätestatud teisiti, käsitatakse käesolevas lepingus esitatavat mis tahes viidet liikmesriikidele või nende territooriumile viitena, mis hõlmab liikmesriikide selliseid territooriumeid, mille suhtes kohaldatakse aluslepinguid, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 355. ARTIKKEL 4 Meetodid ja põhimõtted, mis on seotud käesoleva lepingu mõju

ning selle rakendamise ja kohaldamisega 1. Käesoleva lepingu sätted ja käesoleva lepingu alusel kohaldatavad liidu õiguse sätted toovad Ühendkuningriigile ja Ühendkuningriigis kaasa samad õiguslikud tagajärjed kui liidus ja selle liikmesriikides. Sellest tulenevalt on juriidilistel ja füüsilistel isikutel eelkõige võimalik tugineda vahetult sellistele käesolevas lepingus sisalduvatele või selles osutatavatele sätetele, mis vastavad liidu õiguse kohase vahetu õigusmõju tingimustele. 2. Ühendkuningriik tagab siseriiklike esmaste õigusnormidega lõike 1 järgimise; see puudutab ka nõuet, mille järgi peavad kohtu- ja haldusasutustel olema volitused jätta kohaldamata käesoleva lepingu sätete või käesoleva lepingu alusel kohaldatavate liidu õigusnormidega vastuolus olevad või kokkusobimatud siseriiklikud sätted.

3. Käesolevas lepingus sisalduvaid liidu õigusele või selle mõistetele või sätetele viitavaid sätteid tõlgendatakse ja kohaldatakse kooskõlas liidu õiguse meetodite ja üldpõhimõtetega. 4. Liidu õigusele või selle mõistetele või sätetele viitavaid sätteid käesolevas lepingus tõlgendatakse nende rakendamisel ja kohaldamisel kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu asjaomase praktikaga kohtuasjades, milles on tehtud otsus enne üleminekuperioodi lõppu.

5. Käesoleva lepingu tõlgendamisel ja kohaldamisel võtavad Ühendkuningriigi kohtu- ja haldusasutused nõuetekohaselt arvesse Euroopa Liidu Kohtu asjaomast praktikat kohtuasjades, milles on tehtud otsus pärast üleminekuperioodi lõppu. ARTIKKEL 5 Hea usu põhimõte Liit ja Ühendkuningriik abistavad üksteist käesolevast lepingust tulenevate ülesannete täitmisel täielikus vastastikuses austuses ja heas usus.

Nad võtavad kõik asjakohased üld- või erimeetmed, et tagada käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmine, ning hoiduvad kõigist meetmetest, mis võiksid kahjustada käesoleva lepingu eesmärkide saavutamist. Käesoleva artikliga ei piirata liidu õiguse, eelkõige lojaalse koostöö põhimõtte kohaldamist käesoleva lepingu alusel. ARTIKKEL 6 Viited liidu õigusele 1. Kui käesolevas lepingus, välja arvatud selle neljandas ja viiendas osas, ei ole sätestatud teisiti, käsitatakse kõiki käesoleva lepingu viiteid liidu õigusele viidetena üleminekuperioodi viimasel päeval kohaldatavale liidu õigusele, sealhulgas muudetud või asendatud õigusaktidele.

2. Käesoleva lepingu viiteid liidu õigusaktidele või nende sätetele käsitatakse vajaduse korral viidetena, mis hõlmavad liidu õigust või selle sätteid, mida kohaldatakse viidatud õigusakti alusel edasi ka juhul, kui see/need on kõnealuse õigusaktiga asendatud.

3. Käesolevas lepingus käsitatakse viiteid käesoleva lepingu alusel kohaldatavatele liidu õiguse sätetele viidetena, mis hõlmavad ka selliseid liidu asjaomaseid õigusakte, millega on neid sätteid täiendatud või millega neid sätteid rakendatakse. ARTIKKEL 7 Viited liidule ja liikmesriikidele 1. Käesolevas lepingus käsitatakse kõiki käesoleva lepingu alusel kohaldatava liidu õiguse sätetes esitatud viiteid liikmesriikidele ja liikmesriikide pädevatele asutustele viidetena, mis hõlmavad ka Ühendkuningriiki ja selle pädevaid asutusi, välja arvatud juhul, kui neis sätetes käsitletakse: a) liidu institutsioonide, organite ja asutuste liikmete nimetamist, ametisse määramist või valimist, samuti osalemist otsustusprotsessis ja institutsioonide koosolekutel; b) osalemist otsustusprotsessis ning liidu organite ja asutuste juhtimises;

c) osalemist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 artikli 3 lõikes 2 osutatud komitee, komisjoni eksperdirühmade või muude samalaadsete üksuste koosolekutel või liidu organite ja asutuste eksperdirühmade või muude samalaadsete üksuste koosolekutel, kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti. 2. Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, käsitatakse kõiki viiteid liidule viidetena, mis hõlmavad ka Euratomi.

ARTIKKEL 8 Juurdepääs võrkudele, infosüsteemidele ja andmebaasidele Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, kaotab Ühendkuningriik üleminekuperioodi lõppedes õiguse pääseda juurde mis tahes võrkudele, infosüsteemidele ja andmebaasidele, mis on loodud liidu õiguse alusel. Ühendkuningriik peab võtma asjakohased meetmed tagamaks, et ta ei kasuta pärast selle õiguse kaotamist kõnealuseid võrke, infosüsteeme ja andmebaase.

TEINE OSA KODANIKE ÕIGUSED I JAOTIS ÜLDSÄTTED ARTIKKEL 9

Mõisted Käesolevas osas ja ilma et see piiraks III jaotise kohaldamist, kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „pereliikmed“ – käesoleva lepingu artiklis 10 sätestatud isikulisse kohaldamisalasse kuuluvad järgmised isikud sõltumata nende kodakondsusest: i) liidu kodanike pereliikmed või Ühendkuningriigi kodanike pereliikmed vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/38/EÜ artikli 2 punktis 2 esitatud määratlusele;

ii) direktiivi 2004/38/EÜ artikli 3 punktis 2 määratlemata isikud, kelle kohalolek on liidu kodanike või Ühendkuningriigi kodanike jaoks vajalik selleks, et kõnealuseid liidu või Ühendkuningriigi kodanikke ei jäetaks ilma käesoleva osa kohaselt antavast elamisõigusest; b) „piirialatöötajad“ – liidu kodanikud või Ühendkuningriigi kodanikud, kes tegelevad kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 45 või 49 majandustegevusega ühes või mitmes riigis, mille elanikud nad ei ole; c) „vastuvõttev riik“ – i) liidu kodanike ja nende pereliikmete jaoks Ühendkuningriik, juhul kui nad kasutavad seal kooskõlas liidu õigusega oma elamisõigust enne üleminekuperioodi lõppu ja kui nad jäävad sinna elama ka üleminekuperioodi möödudes; ii) Ühendkuningriigi kodanike ja nende pereliikmete jaoks see liikmesriik, kus nad kasutavad kooskõlas liidu õigusega oma elamisõigust enne üleminekuperioodi lõppu ja kuhu nad jäävad elama ka üleminekuperioodi möödudes;

d) „töökohariik“ –

i) liidu kodanike jaoks Ühendkuningriik, kui nad tegelevad seal piirialatöötajatena majandustegevusega enne üleminekuperioodi lõppu ja kui nad jätkavad sellega ka pärast üleminekuperioodi; ii) Ühendkuningriigi kodanike jaoks see liikmesriik, kus nad tegelevad piirialatöötajatena majandustegevusega enne üleminekuperioodi lõppu ja kus nad jätkavad sellega ka pärast üleminekuperioodi; e) „isikuhooldusõigus“ – isikuhooldusõigus nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/2003 artikli 2 punkti 9 tähenduses, sealhulgas isikuhooldusõigus, mis on omandatud kohtuotsuse, seaduse või õigusliku toimega kokkuleppe alusel.

ARTIKKEL 10 Isikuline kohaldamisala 1. Ilma et see piiraks III jaotise kohaldamist, kohaldatakse käesolevat osa järgmiste isikute suhtes: a) liidu kodanikud, kes kasutavad kooskõlas liidu õigusega oma elamisõigust Ühendkuningriigis enne üleminekuperioodi lõppu ja kes jäävad sinna elama ka üleminekuperioodi möödudes; b) Ühendkuningriigi kodanikud, kes kasutavad kooskõlas liidu õigusega oma elamisõigust mõnes liikmesriigis enne üleminekuperioodi lõppu ja kes jäävad sinna elama ka üleminekuperioodi möödudes; c) liidu kodanikud, kes kasutavad kooskõlas liidu õigusega oma õigust piirialatöötajana Ühendkuningriigis enne üleminekuperioodi lõppu ja kes jätkavad selle õiguse kasutamist ka üleminekuperioodi möödudes; d) Ühendkuningriigi kodanikud, kes kasutavad kooskõlas liidu õigusega oma õigust piirialatöötajana ühes või mitmes liikmesriigis enne üleminekuperioodi lõppu ja kes jätkavad seda ka üleminekuperioodi möödudes;



e) punktides a–d osutatud isikute pereliikmed, kes vastavad ühele järgmistest tingimustest: i) nad elavad vastuvõtvas riigis kooskõlas liidu õigusega enne üleminekuperioodi lõppu ja jäävad sinna elama ka üleminekuperioodi möödudes; ii) nad on otseses suguluses punktides a–d osutatud isikuga ja elasid enne üleminekuperioodi lõppu väljaspool vastuvõtvat riiki, eeldusel et nad vastavad direktiivi 2004/38/EÜ artikli 2 punktis 2 sätestatud tingimustele siis, kui nad taotlevad käesoleva osa alusel elamisõigust käesoleva lõike punktides a–d osutatud isikuga ühinemiseks; iii) nad on sündinud punktides a–d osutatud isikutele või on nende isikute poolt seaduslikult adopteeritud pärast üleminekuperioodi lõppu kas vastuvõtvas riigis või väljaspool, ning ajal, mil nad taotlevad käesoleva osa alusel elamisõigust käesoleva lõike punktides a–d osutatud isikuga ühinemiseks, vastavad nad direktiivi 2004/38/EÜ artikli 2 punkti 2 alapunktis c sätestatud tingimustele ning ühele järgmistest tingimustest: – nende mõlemad vanemad on punktides a–d osutatud isikud;

– nende üks vanem on punktides a–d osutatud isik ja teine vanem on vastuvõtva riigi kodanik või – nende üks vanem on punktides a–d osutatud isik, kellel on lapse isikuhoolduse ainu- või jagatud õigus kooskõlas liikmesriigi või Ühendkuningriigi perekonnaõiguse kohaldatavate normide ja rahvusvahelise eraõiguse kohaldatavate normidega, mille alusel tunnustatakse liikmesriigis või Ühendkuningriigis kolmanda riigi õiguse alusel antud isikuhooldusõigust, pidades eelkõige silmas lapse parimaid huve, ja ilma et see piiraks selliste rahvusvahelise eraõiguse normide tavapärast kohaldamist; f) pereliikmed, kes elavad direktiivi 2004/38/EÜ artiklite 12 ja 13, artikli 16 lõike 2 ning artiklite 17 ja 18 alusel vastuvõtvas riigis enne üleminekuperioodi lõppu ja jäävad sinna elama ka üleminekuperioodi möödudes.

2. Isikutele, kes kuuluvad direktiivi 2004/38/EÜ artikli 3 lõike 2 punktide a ja b kohaldamisalasse ja kelle elamist vastuvõtvas riigis on kõnealune riik vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 3 lõikele 2 enne üleminekuperioodi lõppu kooskõlas oma õigusaktidega hõlbustanud, tuleb käesoleva osa alusel jätta nende elamisõigus vastuvõtvas riigis, eeldusel et nad jäävad sinna elama ka edaspidi. 3. Lõiget 2 kohaldatakse ka nende isikute suhtes, kes kuuluvad direktiivi 2004/38/EÜ artikli 3 lõike 2 punktide a ja b kohaldamisalasse, kes on enne üleminekuperioodi lõppu taotlenud riiki sisenemise ja seal elamise hõlbustamist ning kelle elamist vastuvõttev riik kooskõlas oma õigusaktidega seejärel hõlbustab.

4. Ilma et see piiraks mis tahes elamisõigust, mis võib olla asjaomastel isikutel endil, peab vastuvõttev riik kooskõlas oma õigusaktide ja direktiivi 2004/38/EÜ artikli 3 lõike 2 punktiga b hõlbustama riiki sisenemist ja seal elamist ka partnerile, kellega käesoleva artikli lõike 1 punktides a–d osutatud isikul on püsiv ja nõuetekohaselt tõendatud suhe, juhul kui see partner on enne üleminekuperioodi lõppu elanud väljaspool vastuvõtvat riiki ning eeldusel, et suhe on olnud püsiv enne üleminekuperioodi lõppu ja jätkub ka ajal, mil partner taotleb elamisõigust käesoleva osa alusel. 5. Lõigetes 3 ja 4 osutatud juhtudel peab vastuvõttev riik põhjalikult kontrollima asjaomaste isikute isiklikku olukorda ning põhjendama iga sellistele isikutele antud sisenemis- või elamiskeeldu.

ARTIKKEL 11 Elamisperioodi katkematus Artiklite 9 ja 10 kohaldamisel silmas peetava elamisperioodi katkematust ei mõjuta artikli 15 lõikes 2 osutatud eemalviibimised. Direktiivi 2004/38/EÜ alusel enne üleminekuperioodi lõppu omandatud alalist elamisõigust ei peeta kaotatuks, kui isik on viibinud vastuvõtvast riigist eemal artikli 15 lõikes 3 täpsustatud ajavahemiku jooksul. ARTIKKEL 12 Mittediskrimineerimine Käesoleva osa kohaldamisala piires ja ilma et see piiraks selles esitatud mis tahes erisätete kohaldamist, on vastuvõtvas riigis ja töökohariigis keelatud käesoleva lepingu artiklis 10 osutatud isikute igasugune diskrimineerimine nende kodakondsuse alusel ELi toimimise lepingu artikli 18 esimese lõigu tähenduses.



II JAOTIS ÕIGUSED JA KOHUSTUSED 1. PEATÜKK ELAMISEGA SEOTUD ÕIGUSED, ELAMISLOAD ARTIKKEL 13 Elamisõigus 1. Liidu kodanikel ja Ühendkuningriigi kodanikel on õigus elada vastuvõtvas riigis selliste piirangutega ja sellistel tingimustel, mis on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklites 21, 45 või 49 ning direktiivi 2004/38/EÜ artikli 6 lõikes 1, artikli 7 lõike 1 punktides a, b või c, artikli 7 lõikes 3, artiklis 14, artikli 16 lõikes 1 või artikli 17 lõikes 1.

2. Pereliikmetel, kes on kas liidu või Ühendkuningriigi kodanikud, on õigus elada vastuvõtvas riigis vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 21 ning direktiivi 2004/38/EÜ artikli 6 lõikele 1, artikli 7 lõike 1 punktile d, artikli 12 lõikele 1 või 3, artikli 13 lõikele 1, artiklile 14, artikli 16 lõikele 1 või artikli 17 lõigetele 3 ja 4, võttes arvesse kõnealustes sätetes esitatud piiranguid ja tingimusi.

3. Pereliikmetel, kes ei ole liidu ega Ühendkuningriigi kodanikud, on õigus elada vastuvõtvas riigis vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 21 ning direktiivi 2004/38/EÜ artikli 6 lõikele 2, artikli 7 lõikele 2, artikli 12 lõikele 2 või 3, artikli 13 lõikele 2, artiklile 14, artikli 16 lõikele 2, artikli 17 lõigetele 3 või 4 või artiklile 18, võttes arvesse kõnealustes sätetes esitatud piiranguid ja tingimusi. 4. Vastuvõttev riik ei tohi kehtestada lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud isikute elamisõiguse omandamisele, säilitamisele või kaotamisele ühtegi muud piirangut või tingimust peale nende, mis on esitatud käesolevas jaotises. Käesolevas jaotises esitatud piirangute ja tingimuste kohaldamisel ei ole muud kaalutlusõigust peale selle, mis räägib asjaomase isiku kasuks.

ARTIKKEL 14 Lahkumis- ja sisenemisõigus 1. Liidu kodanikel, Ühendkuningriigi kodanikel, nende pereliikmetel ja teistel isikutel, kes elavad vastuvõtva riigi territooriumil käesolevas jaotises sätestatud tingimustel, on õigus kooskõlas direktiivi 2004/38/EÜ artikli 4 lõikega 1 ja artikli 5 lõike 1 esimese lõiguga vastuvõtvast riigist lahkuda ja sinna siseneda, kusjuures liidu ja Ühendkuningriigi kodanikel peab selleks olema kehtiv pass või riiklik isikutunnistus ning nende pereliikmetel või teistel isikutel, kes ei ole liidu või Ühendkuningriigi kodanikud, peab olema kehtiv pass. Viis aastat pärast üleminekuperioodi lõppu võib vastuvõttev riik otsustada mitte enam aktsepteerida oma territooriumile sisenemiseks või sealt väljumiseks riiklikke isikutunnistusi, millel puudub Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni biomeetrilise tuvastamise standarditele vastav kiip. 2. Isikutelt, kellel on kehtiv dokument, mis on välja antud vastavalt artiklile 18 või 26, ei nõuta väljasõidu- ega sissesõiduviisat ega muud samalaadset ametlikku dokumenti.

3. Juhul kui vastuvõttev riik nõuab pereliikmetelt, kes ühinevad liidu või Ühendkuningriigi kodanikuga pärast üleminekuperioodi lõppu, sissesõiduviisat, annab vastuvõttev riik neile isikutele kõik võimalused vajalike viisade omandamiseks. Sellised viisad tuleb väljastada tasuta ja võimalikult kiiresti kiirendatud menetluse korras. ARTIKKEL 15

Alaline elamisõigus 1. Liidu kodanikel, Ühendkuningriigi kodanikel ja nende pereliikmetel, kes on kooskõlas liidu õigusega elanud vastuvõtvas riigis seaduslikult järjest viieaastase ajavahemiku või direktiivi 2004/38/EÜ artiklis 17 sätestatud ajavahemiku jooksul, on õigus elada vastuvõtvas riigis alaliselt direktiivi 2004/38/EÜ artiklites 16, 17 ja 18 sätestatud tingimustel. Alalise elamisõiguse omandamiseks vajaliku elamisperioodi arvestamisel võetaks arvesse liidu õiguse kohase seadusliku elamise või töötamise ajavahemikke enne ja pärast üleminekuperioodi lõppu. 2. Elamisperioodi katkematus alalise elamisõiguse omandamise eesmärgil määratakse kindlaks kooskõlas direktiivi 2004/38/EÜ artikli 16 lõikega 3 ja artikliga 21.

3. Kui alaline elamisõigus on omandatud, kaotatakse see üksnes juhul, kui viibitakse vastuvõtvast riigist eemal kauem kui viis järjestikust aastat. ARTIKKEL 16 Ajavahemike liitmine Liidu kodanikel, Ühendkuningriigi kodanikel ja nende pereliikmetel, kes on enne üleminekuperioodi lõppu elanud direktiivi 2004/38/EÜ artiklis 7 sätestatud tingimustel vastuvõtvas riigis seaduslikult vähem kui viis aastat, on õigus omandada käesoleva lepingu artiklis 15 sätestatud tingimustel alaline elamisõigus selleks vajaliku elamisperioodi täitudes. Alalise elamisõiguse omandamiseks vajaliku elamisperioodi arvestamisel võetaks arvesse liidu õiguse kohase seadusliku elamise või töötamise ajavahemikke enne ja pärast üleminekuperioodi lõppu.

ARTIKKEL 17 Staatus ja selle muutumine

1. Liidu kodanike, Ühendkuningriigi kodanike ja nende pereliikmete õigust tugineda vahetult lepingu käesolevale osale ei mõjuta nende staatuse – nt üliõpilane, töötaja, füüsilisest isikust ettevõtja või majanduslikult mitteaktiivne isik – muutumine. Isikuid, kellel on üleminekuperioodi lõpus elamisõigus liidu kodaniku või Ühendkuningriigi kodaniku pereliikmena, ei käsitata artikli 10 lõike 1 punktides a–d osutatud isikutena. 2. Käesoleva jaotisega sellistele liidu kodanike või Ühendkuningriigi kodanike pereliikmetele ette nähtud õigused, kes on enne üleminekuperioodi lõppu nende kodanike ülalpeetavad, säilivad ka siis, kui nad ei kuulu enam ülalpeetavate hulka.

ARTIKKEL 18 Elamislubade väljaandmine 1. Vastuvõttev riik võib nõuda liidu kodanikelt, Ühendkuningriigi kodanikelt, nende pereliikmetelt ja teistelt isikutelt, kes elavad tema territooriumil käesolevas jaotises sätestatud tingimustel, et nad taotleksid uut elaniku staatust, millega antakse neile õigused käesoleva jaotise alusel, ja sellist staatust tõendavat dokumenti, mis võidakse väljastada digitaalsel kujul. Elaniku staatust taotletakse järgmistel tingimustel: a) taotlemismenetluse eesmärk peab olema kontrollida, kas taotlejal on käesolevas jaotises sätestatud elamisõigus. Kui taotlejal on selline õigus, on tal õigus saada elaniku staatus ja seda tõendav dokument; b) taotluse esitamise tähtaeg ei tohi olla vastuvõtvas riigis enne üleminekuperioodi lõppu elanud isikute jaoks lühem kui kuus kuud pärast üleminekuperioodi lõppu. Nende isikute puhul, kellel on käesoleva jaotise kohaselt õigus asuda vastuvõtvasse riiki elama pärast üleminekuperioodi lõppu, peab taotluse esitamise tähtaeg olema kas kolm kuud pärast nende saabumist või siis kohaldatakse esimeses lõigus osutatud tähtaega, olenevalt sellest, kumb on hilisem.

Elaniku staatuse taotlemise tõend antakse välja viivitamata;

c) punktis b osutatud taotluse esitamise tähtaega tuleb automaatselt ühe aasta võrra pikendada, kui liit on teatanud Ühendkuningriigile või kui Ühendkuningriik on teatanud liidule tehnilistest probleemidest, mis takistavad vastuvõtval riigil taotlust registreerida või punktis b osutatud tõendit väljastada. Vastuvõttev riik avaldab selle teate ning tagab, et asjaomastele isikutele edastatakse avalikult ja õigeaegselt asjakohane teave; d) juhul kui asjaomased isikud ei ole punktis b osutatud taotluse esitamise tähtajast kinni pidanud, hindavad pädevad asutused tähtaja möödalaskmise asjaolusid ja põhjusi, ning juhul kui nad peavad neid põhjusi mõjuvaks, määravad nad kõnealustele isikutele järgmise mõistliku tähtaja; e) vastuvõttev riik peab tagama, et taotlustega seotud haldusmenetlused on sujuvad, läbipaistvad ja lihtsad ning et välditakse üleliigset halduskoormust; f) taotlusvormid peavad olema lühikesed, lihtsad ja hõlpsasti kasutatavad ning peavad olema kooskõlas käesoleva lepinguga; taotlusi, mille perekonnad on esitanud üheaegselt, tuleb käsitleda koos;

g) staatust tõendav dokument tuleb välja anda tasuta või sellise tasu eest, mille suurus ei ületa vastuvõtva riigi kodanikele samalaadsete dokumentide väljaandmise eest kehtestatud tasu suurust; h) isikutel, kellel on enne üleminekuperioodi lõppu alalise elukoha tõend, mis on välja antud direktiivi 2004/38/EÜ artikli 19 või 20 alusel, või kohalik kehtiv sisserändedokument, millega on neile antud vastuvõtvas riigis alaline elamisõigus, on õigus vahetada see dokument käesoleva lõike punktis b osutatud ajavahemiku jooksul ja taotluse alusel uue elamisloa vastu, tingimusel et eelnevalt kontrollitakse nende isikusamasust ning tehakse kuritegeliku tausta ja julgeolekukontroll kooskõlas käesoleva lõike punktiga p ja saadakse kinnitus selle kohta, et nad elavad endiselt vastuvõtvas riigis; selliste uute elamislubade väljaandmine on tasuta; i) taotlejate isikusamasuse kontrollimiseks peavad liidu kodanikud või Ühendkuningriigi kodanikud esitama kehtiva passi või riikliku isikutunnistuse ning nende pereliikmed ja teised isikud, kes ei ole liidu või Ühendkuningriigi kodanikud, kehtiva passi; selliseid isikut tõendavaid dokumente aktsepteeritakse nende kehtivuse alusel ja ühtegi muud kriteeriumi nende aktsepteerimiseks arvesse ei võeta. Juhul kui vastuvõtva riigi pädev asutus hoiab isikut tõendavat dokumenti taotlemismenetluse ajal enda käes, peab ta selle vastava nõude korral viivitamata tagastama ka juhul, kui ta ei ole taotluse kohta veel otsust teinud;

j) tõendavatest dokumentidest, mis ei ole isikut tõendavad dokumendid, näiteks perekonnaseisudokumentidest võib esitada ka koopia. Tõendavate dokumentide originaale võib nõuda ainult erijuhtudel, kui esitatud tõendavate dokumentide ehtsuse suhtes on tekkinud põhjendatud kahtlus; k) vastuvõttev riik võib nõuda liidu kodanikelt ja Ühendkuningriigi kodanikelt lisaks käesoleva lõike punktis i osutatud isikut tõendavatele dokumentidele ainult järgmisi tõendavaid dokumente, millele on osutatud direktiivi 2004/38/EÜ artikli 8 lõikes 3: i) kui nad elavad vastuvõtvas riigis töötajana või füüsilisest isikust ettevõtjana vastavalt direktiivi 2004/38/EÜ artikli 7 lõike 1 punktile a, siis tööandja kinnitus töölevõtmise kohta või töökoha tõend või tõend selle kohta, et nad on füüsilisest isikust ettevõtjad;

ii) kui nad elavad vastuvõtvas riigis majanduslikult mitteaktiivsete isikutena vastavalt direktiivi 2004/38/EÜ artikli 7 lõike 1 punktile b, siis tõendid selle kohta, et neil on enda ja oma pereliikmete jaoks piisavalt vahendeid, et mitte koormata oma elamisperioodi ajal vastuvõtva riigi sotsiaalabisüsteemi, ja et neil on vastuvõtva riigi üldine ravikindlustus; või

iii) kui nad elavad vastuvõtvas riigis üliõpilasena vastavalt direktiivi 2004/38/EÜ artikli 7 lõike 1 punktile c, siis tõend selle kohta, et nad on kantud mõne sellise õppeasutuse nimekirja, mis on vastuvõtvas riigis akrediteeritud või mida rahastatakse selle riigi õigusaktide või haldustavade põhjal, tõend selle kohta, et neil on üldine ravikindlustus, ning avaldus või mõni muu samalaadne tõend selle kohta, et neil on enda ja oma pereliikmete jaoks piisavalt vahendeid, et mitte koormata oma elamisperioodi ajal vastuvõtva riigi sotsiaalabisüsteemi. Vastuvõttev riik ei või nõuda, et sellises avalduses osutataks vahendite konkreetsele summale. Piisavaid vahendeid käsitleva tingimuse suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/38/EÜ artikli 8 lõiget 4; l) vastuvõttev riik võib nõuda käesoleva lepingu artikli 10 lõike 1 punkti e alapunkti i või artikli 10 lõike 2 või lõike 3 kohaldamisalasse kuuluvatelt ja vastuvõtvas riigis kooskõlas direktiivi 2004/38/EÜ artikli 7 lõike 1 punktiga d või artikli 7 lõikega 2 elavatelt pereliikmetelt lisaks käesoleva lõike punktis i osutatud isikut tõendavate dokumentide esitamisele ainult järgmiste tõendavate dokumentide esitamist, millele on osutatud direktiivi 2004/38/EÜ artikli 8 lõikes 5 või artikli 10 lõikes 2: i) dokument, mis tõendab perekondlikke sidemeid või registreeritud partnerlust;

ii) registreerimistunnistus või kui riigis registreerimissüsteem puudub, siis muu dokument, mis tõendab, et nendega koos elav liidu kodanik või Ühendkuningriigi kodanik elab ka tegelikult vastuvõtvas riigis; iii) liidu kodaniku või Ühendkuningriigi kodaniku või tema abikaasa või registreeritud partneri alla 21aastaste või ülalpeetavate otsejoones alanejate sugulaste või ülalpeetavate otsejoones ülenejate sugulaste puhul dokumentaalsed tõendid selle kohta, et direktiivi 2004/38/EÜ artikli 2 lõike 2 punktis c või d sätestatud tingimused on täidetud; iv) käesoleva lepingu artikli 10 lõikes 2 või 3 osutatud isikute puhul vastuvõtva riigi asjaomase asutuse välja antud dokument kooskõlas direktiivi 2004/38/EÜ artikli 3 lõikega 2. Piisavaid vahendeid käsitleva tingimuse suhtes kohaldatakse liidu kodanikest või Ühendkuningriigi kodanikest pereliikmete puhul direktiivi 2004/38/EÜ artikli 8 lõiget 4;

m) vastuvõttev riik võib nõuda käesoleva lepingu artikli 10 lõike 1 punkti e alapunkti ii või artikli 10 lõike 4 kohaldamisalasse kuuluvatelt pereliikmetelt lisaks käesoleva lõike punktis i osutatud isikut tõendavate dokumentide esitamisele ainult järgmiste tõendavate dokumentide esitamist, millele on osutatud direktiivi 2004/38/EÜ artikli 8 lõikes 5 ja artikli 10 lõikes 2:

i) dokument, mis tõendab perekondlikke sidemeid või registreeritud partnerlust; ii) registreerimistunnistus või kui riigis registreerimissüsteem puudub, siis muu dokument, mis tõendab, et liidu kodanik või Ühendkuningriigi kodanik, kellega nad vastuvõtvas riigis ühinevad, elab vastuvõtvas riigis; iii) abikaasade või registreeritud partnerite puhul dokument, mis tõendab perekondlikke sidemeid või registreeritud partnerlust enne üleminekuperioodi lõppu; iv) liidu kodaniku või Ühendkuningriigi kodaniku või tema abikaasa või registreeritud partneri alla 21aastaste või ülalpeetavate otsejoones alanejate sugulaste või ülalpeetavate otsejoones ülenejate sugulaste puhul dokumentaalsed tõendid selle kohta, et nad olid liidu kodaniku või Ühendkuningriigi kodanikuga suguluses enne üleminekuperioodi lõppu ning et direktiivi 2004/38/EÜ artikli 2 lõike 2 punktis c või d sätestatud vanuse või ülalpeetavuse tingimused on täidetud;

v) käesoleva lepingu artikli 10 lõikes 4 osutatud isikute puhul tõendid nende püsiva suhte kohta liidu kodaniku või Ühendkuningriigi kodanikuga enne üleminekuperioodi lõppu ja selle jätkumise kohta pärast üleminekuperioodi lõppu; n) punktides k, l ja m sätestamata juhtudel ei tohi vastuvõttev riik nõuda taotlejatelt tõendavaid dokumente, mis ei ole tingimata vajalikud ega proportsionaalsed tõendamaks, et käesolevas jaotises sätestatud elamisõiguse tingimused on täidetud; o) vastuvõtva riigi pädevad asutused peavad aitama taotlejatel tõendada nende tingimustele vastavust ja vältida nende taotlustes vigu või puudusi; nad annavad taotlejatele võimaluse esitada täiendavaid tõendeid ning parandada võimalikke ebatäpsusi, vigu või puudusi; p) taotlejate suhtes võib teha korrapäraseid kuritegeliku tausta ja julgeolekukontrolle, mille ainus eesmärk on teha kindlaks, kas nende suhtes tuleb kohaldada käesoleva lepingu artiklis 20 sätestatud piiranguid. Selleks võib taotlejatelt nõuda, et nad annaksid taotluse esitamise ajal teada varasematest süüdimõistvatest kohtuotsustest, mis on karistusregistris nende kohta registreeritud kooskõlas süüdimõistva otsuse teinud riigi õigusega. Kui ta peab seda oluliseks, võib vastuvõttev riik teistele riikidele taotleja varasemate karistusregistri kannete kohta päringuid esitades kohaldada direktiivi 2004/38/EÜ artikli 27 lõiget 3;

q) uus elamisluba peab sisaldama märget, et see on välja antud kooskõlas käesoleva lepinguga; r) taotlejal peab olema võimalik algatada vastuvõtvas riigis kohtulik ja vajaduse korral halduslik kaebemenetlus, kui tema elaniku staatuse taotlus on tagasi lükatud. Kaebemenetlus võimaldab kontrollida, kas tagasilükkamisotsus ning faktid ja asjaolud, millel see otsus põhineb, on õiguspärased. Sellise kaebemenetlusega tagatakse, et otsus ei ole ebaproportsionaalne.

2. Käesoleva artikli lõike 1 punktis b osutatud ajavahemikul ja punktis c osutatud võimaliku üheaastase pikenduse ajal loetakse liidu kodanikele, Ühendkuningriigi kodanikele, nende pereliikmetele ja teistele vastuvõtvas riigis elavatele isikutele kohaldatavateks kõik käesoleva osaga ette nähtud õigused, vastavalt artiklis 20 sätestatud tingimustele ja võttes arvesse artiklis 20 sätestatud piiranguid. 3. Selle ajani, kui pädevad asutused on teinud lõpliku otsuse lõikes 1 osutatud mis tahes taotluse kohta ja kui kohtuliku kaebemenetluse raames on tehtud lõplik kohtuotsus taotluse tagasilükkamise kohta pädevate haldusasutuste poolt, loetakse taotlejale kohaldatavaks kõik käesoleva osaga ette nähtud õigused, sealhulgas artikkel 21 tagatiste ja edasikaebamise õiguse kohta, võttes arvesse artikli 20 lõikes 4 sätestatud tingimusi.

4. Juhul kui vastuvõttev riik on otsustanud mitte nõuda liidu kodanikelt, Ühendkuningriigi kodanikelt, nende pereliikmetelt ja teistelt isikutelt, kes elavad tema territooriumil käesolevas jaotises sätestatud tingimustel, lõikes 1 osutatud uue elaniku staatuse taotlemist seadusliku elamisõiguse tingimusena, on käesoleva jaotise alusel elamisõigust saama õigustatud isikutel õigus saada kooskõlas direktiivis 2004/38/EÜ sätestatud tingimustega elamisluba, mis võidakse väljastada digitaalsel kujul ja mis sisaldab märget, et see on välja antud kooskõlas käesoleva lepinguga. ARTIKKEL 19 Elamislubade väljaandmine üleminekuperioodil 1. Üleminekuperioodil võib vastuvõttev riik lubada artikli 18 lõigetes 1 ja 4 osutatud elaniku staatuse taotluste ja elamisloa taotluste vabatahtlikku esitamist alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast. 2. Selliste taotluste heakskiitmise või tagasilükkamise otsused tuleb teha kooskõlas artikli 18 lõigetega 1 ja 4. Artikli 18 lõike 1 alusel tehtud otsustel puudub kuni üleminekuperioodi lõppemiseni õiguslik mõju.

3. Juhul kui artikli 18 lõike 1 alusel esitatud taotlus on enne üleminekuperioodi lõppu heaks kiidetud, võib vastuvõttev riik võtta elaniku staatust võimaldava otsuse enne üleminekuperioodi lõppu tagasi ainult direktiivi 2004/38/EÜ VI peatükis ja artiklis 35 sätestatud põhjustel. 4. Juhul kui taotlus on enne üleminekuperioodi lõppu tagasi lükatud, võib taotleja esitada uue taotluse igal ajal enne artikli 18 lõike 1 punktis b sätestatud ajavahemiku lõppu.

5. Ilma et see piiraks lõike 4 kohaldamist, on taotlejal juurdepääs artikli 18 lõike 1 punktis r osutatud kaebemenetlustele alates kuupäevast, kui tehakse käesoleva artikli lõikes 2 osutatud otsus taotluse tagasilükkamise kohta. ARTIKKEL 20 Elamis- ja sisenemisõiguse piirangud 1. Liidu kodanike või Ühendkuningriigi kodanike, nende pereliikmete ja käesoleva jaotise alusel oma õigusi kasutavate teiste isikute käitumist enne üleminekuperioodi lõppu hinnatakse direktiivi 2004/38/EÜ VI peatüki alusel.

2. Liidu kodanike või Ühendkuningriigi kodanike, nende pereliikmete ja käesoleva jaotise alusel oma õigusi kasutavate teiste isikute käitumine pärast üleminekuperioodi lõppu võib anda vastuvõtvale riigile põhjust keelduda kooskõlas siseriiklike õigusnormidega elamisõiguse andmisest või töökohariigile põhjust keelduda kooskõlas siseriiklike õigusnormidega sisenemisõiguse andmisest. 3. Kooskõlas direktiivi 2004/38/EÜ artikliga 35 võib vastuvõttev riik või töökohariik õiguste kuritarvitamise või pettuse korral vastu võtta vajalikud meetmed käesolevast jaotisest tulenevate õiguste lõpetamiseks, kehtetuks tunnistamiseks või nende andmisest keeldumiseks. Selliste meetmete suhtes peab saama kohaldada käesoleva lepingu artikliga 21 ette nähtud menetluslikke tagatisi. 4. Vastuvõttev riik või töökohariik võib isikud, kes on esitanud pettust või kuritarvitust kätkeva taotluse, oma territooriumilt välja saata direktiivis 2004/38/EÜ, eelkõige selle artiklites 31 ja 35 sätestatud tingimustel ka enne seda, kui kohtuliku kaebemenetluse raames on sellise taotluse tagasilükkamise otsuse kohta tehtud lõplik kohtuotsus. ARTIKKEL 21 Tagatised ja edasikaebamise õigus

Direktiivi 2004/38/EÜ artiklis 15 ja VI peatükis sätestatud tagatisi kohaldatakse vastuvõtva riigi kõikide selliste otsuste suhtes, millega piiratakse käesoleva lepingu artiklis 10 osutatud isikute elamisõigust.

ARTIKKEL 22 Seonduvad õigused Kooskõlas direktiivi 2004/38/EÜ artikliga 23 on liidu kodaniku või Ühendkuningriigi kodaniku pereliikmetel, kellel on vastuvõtvas riigis või töökohariigis elamisõigus või alaline elamisõigus, sõltumata nende kodakondsusest õigus selles riigis tööle asuda või tegutseda füüsilisest isikust ettevõtjana. ARTIKKEL 23 Võrdne kohtlemine 1. Kooskõlas direktiivi 2004/38/EÜ artikliga 24 ning võttes arvesse käesolevas jaotises ja käesoleva osa I ja IV jaotises esitatud erisätteid, koheldakse kõiki liidu kodanikke või Ühendkuningriigi kodanikke, kes elavad käesoleva lepingu alusel vastuvõtva riigi territooriumil, käesoleva osa kohaldamisala piires võrdselt kõnealuse riigi kodanikega. Seda õigust laiendatakse nendele liidu kodaniku või Ühendkuningriigi kodaniku pereliikmetele, kellel on elamisõigus või alaline elamisõigus.

2. Erandina lõikest 1 ei ole vastuvõttev riik kohustatud tagama õigust sotsiaalabile direktiivi 2004/38/EÜ artiklis 6 või artikli 14 lõike 4 punktis b osutatud elamisperioodidel, samuti pole ta kohustatud enne alalise elamisõiguse omandamist kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 15 andma stipendiumide või õppelaenudena toimetulekutoetust õpinguteks, sealhulgas tööalaseks koolituseks, muudele isikutele kui töötajatele, füüsilisest isikust ettevõtjatele, sellise staatuse säilitanud isikutele või nende pereliikmetele.

2. PEATÜKK

TÖÖTAJATE JA FÜÜSILISEST ISIKUST ETTEVÕTJATE ÕIGUSED ARTIKKEL 24 Töötajate õigused 1. Töötajatel on vastuvõtvas riigis ja piirialatöötajatel on töökohariigis või -riikides ELi toimimise lepingu artikliga 45 tagatud ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 492/2011 antud õigused, võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 45 lõigetes 3 ja 4 sätestatud piiranguid. Need õigused on: a) õigus mittediskrimineerimisele kodakondsuse põhjal nii töölevõtmisel, töö tasustamisel kui ka muude töötingimuste kindlaksmääramisel; b) õigus asuda tööle ja töötada kooskõlas vastuvõtva riigi või töökohariigi kodanike suhtes kohaldatavate õigusnormidega; c) õigus saada vastuvõtva riigi või töökohariigi tööhõivetalituste abi selle riigi kodanikega samadel alustel;

d) õigus võrdsele kohtlemisele seoses tööhõive- ja töötingimuste, eelkõige seoses töötasu ja vallandamise, ning töötuks jäämise korral tööle ennistamise või uue töökoha leidmisega; e) õigus sotsiaalsetele soodustustele ja maksusoodustustele;

f) kollektiivsed õigused; g) eluasemega seotud õigused ja soodustused, mis on asjaomase riigi kodanikest töötajatel; h) õigus sellele, et nende lapsi, kes elavad selle riigi territooriumil, kus asub töötaja töökoht, võetakse vastuvõtva riigi või töökohariigi üldhariduskooli, õpipoisiõppesse ja kutseõppe kursustele samadel tingimustel kui asjaomase riigi kodanikke. 2. Juhul kui vastuvõtvast riigist lahkunud töötaja ülalpeetav otsejoones alaneja sugulane käib selles riigis koolis, on ülalpeetava peamisel hooldajal õigus jääda sellesse riiki kuni ülalpeetava täisealiseks saamiseni ning ka pärast seda, juhul kui ülalpeetav vajab oma õpingute jätkamiseks ja lõpetamiseks endiselt hooldaja kohalolekut ja abi.

3. Piirialatöötajatel on õigus oma töökohariiki siseneda ja sealt väljuda vastavalt käesoleva lepingu artiklile 14 ning nad säilitavad oma töötajaõigused selles riigis, kui nende puhul eksisteerib üks direktiivi 2004/38/EÜ artikli 7 lõike 3 punktides a, b, c ja d sätestatud asjaoludest, isegi kui nad ei asu elama töökohariiki. ARTIKKEL 25 Füüsilisest isikust ettevõtjate õigused 1. Füüsilisest isikust ettevõtjatel on vastuvõtvas riigis ja füüsilisest isikust ettevõtjatest piirialatöötajatel on töökohariigis või -riikides ELi toimimise lepingu artiklitega 49 ja 55 tagatud õigused, võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklites 51 ja 52 sätestatud piiranguid. Need õigused on: a) õigus alustada ja jätkata tegutsemist füüsilisest isikust ettevõtjana ning asutada ja juhtida ettevõtjaid tingimustel, mille on oma kodanike jaoks sätestanud vastuvõttev riik, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 49; b) õigused, mis on sätestatud käesoleva lepingu artikli 24 lõike 1 punktides c–h.

2. Füüsilisest isikust ettevõtjate ülalpeetavate otsejoones alanejate sugulaste suhtes kohaldatakse artikli 24 lõiget 2. 3. Füüsilisest isikust ettevõtjatest piirialatöötajate suhtes kohaldatakse artikli 24 lõiget 3.

ARTIKKEL 26 Piirialatöötajate õigusi tõendava dokumendi väljaandmine Töökohariik võib nõuda, et liidu kodanikud ja Ühendkuningriigi kodanikud, kellel on käesoleva jaotise alusel piirialatöötajate õigused, taotleksid dokumenti, millega tõendatakse, et neil on käesoleva jaotise alusel sellised õigused. Asjaomastel liidu kodanikel ja Ühendkuningriigi kodanikel on õigus saada selline dokument.

3. PEATÜKK KUTSEKVALIFIKATSIOON ARTIKKEL 27

Tunnustatud kutsekvalifikatsioon 1. Kui liidu kodanike või Ühendkuningriigi kodanike ja nende pereliikmete kutsekvalifikatsiooni, nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ artikli 3 lõike 1 punktis b, on nende vastuvõtvas riigis või töökohariigis tunnustatud enne üleminekuperioodi lõppu, kehtib see, sealhulgas õigus töötada oma kutsealal selle riigi kodanikega võrdsetel tingimustel, asjaomases riigis edasi, kui kutsekvalifikatsiooni tunnustamine toimus mõne järgneva sätte kohaselt: a) direktiivi 2005/36/EÜ III jaotis seoses kutsekvalifikatsiooni tunnustamisega asutamisvabaduse kasutamise kontekstis, kui selline tunnustamine on toimunud haridust tõendavate dokumentide tunnustamise üldsüsteemi, töökogemuse tunnustamise süsteemi või koolituse miinimumnõuete kooskõlastamise alusel tunnustamise süsteemi raames;

b) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/5/EÜ artikli 10 lõiked 1 ja 3 seoses vastuvõtvas riigis või töökohariigis advokaadi kutsealal tegutsema hakkamisega; c) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ artikkel 14 seoses teise liikmesriigi vannutatud audiitorite tunnustamisega; d) nõukogu direktiiv 74/556/EMÜ seoses selliste vajalike teadmiste ja oskuste aktsepteerimisega, mida on füüsilisest isikust ettevõtjatel ja vahendajatel tarvis tegevuse alustamiseks toksiliste toodetega kauplemise ja nende turustamise valdkonnas või toksiliste ainete erialast kasutamist hõlmavates valdkondades ning sellise tegevuse jätkamiseks.

2. Kutsekvalifikatsiooni tunnustamine käesoleva artikli lõike 1 punkti a kohaldamisel hõlmab: a) kutsekvalifikatsiooni tunnustamist direktiivi 2005/36/EÜ artikli 3 lõike 3 alusel; b) otsuseid, millega antakse osaline õigus tegutseda konkreetsel kutsealal vastavalt direktiivi 2005/36/EÜ artiklile 4f; c) kutsekvalifikatsiooni tunnustamist tegevuse alustamise eesmärgil vastavalt direktiivi 2005/36/EÜ artiklile 4d.



ARTIKKEL 28 Pooleliolevad kutsekvalifikatsiooni tunnustamise menetlused Direktiivi 2005/36/EÜ artiklit 4, artiklit 4d kutsekvalifikatsiooni tunnustamise kohta tegevuse alustamise eesmärgil, artiklit 4f ja III jaotist, direktiivi 98/5/EÜ artikli 10 lõikeid 1, 3 ja 4, direktiivi 2006/43/EÜ artiklit 14 ja direktiivi 74/556/EMÜ kohaldatakse liidu kodanike või Ühendkuningriigi kodanike poolt enne üleminekuperioodi lõppu esitatud kõigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise taotluste kontrollimise suhtes vastuvõtva riigi või töökohariigi pädeva asutuse poolt ning kõigi selliste taotluste kohta tehtud otsuste suhtes. Kohaldatakse ka direktiivi 2005/36/EÜ artikleid 4a, 4b ja 4e määral, mis on vajalik selliste menetluste lõpuleviimiseks, mille raames käsitletakse kutsekvalifikatsiooni tunnustamist tegevuse alustamise eesmärgil kõnealuse direktiivi artikli 4d alusel.

ARTIKKEL 29 Halduskoostöö kutsekvalifikatsiooni tunnustamisel 1. Artiklis 28 osutatud pooleliolevate menetluste asjus peavad Ühendkuningriik ja liikmesriik tegema koostööd eesmärgiga lihtsustada artikli 28 kohaldamist. Selline koostöö võib hõlmata teabe vahetamist, sealhulgas sellise teabe vahetamist, mis käsitleb võetud distsiplinaarmeetmeid või määratud kriminaalkaristusi või muid kaalukaid ja erilisi asjaolusid, mis võivad mõjutada artiklis 28 osutatud direktiivide kohaldamisalasse jääva tegevusega tegelemist. 2. Erandina artiklist 8 on Ühendkuningriigil õigus kasutada ajavahemikul, mille pikkus ei ületa üheksat kuud pärast üleminekuperioodi lõppu, artiklis 28 osutatud taotluste menetlemiseks siseturu infosüsteemi, kui need taotlused käsitlevad kutsekvalifikatsiooni tunnustamist tegevuse alustamise eesmärgil vastavalt direktiivi 2005/36/EÜ artiklile 4d.

III JAOTIS

SOTSIAALKINDLUSTUSSÜSTEEMIDE KOORDINEERIMINE ARTIKKEL 30 Hõlmatud isikud 1. Käesolevat jaotist kohaldatakse järgmiste isikute suhtes: a) liidu kodanikud, kelle suhtes kohaldatakse üleminekuperioodi lõpus Ühendkuningriigi õigusnorme, samuti nende pereliikmed ja nende ülalpidamisel olnud isikud; b) Ühendkuningriigi kodanikud, kelle suhtes kohaldatakse üleminekuperioodi lõpus mõne liikmesriigi õigusnorme, samuti nende pereliikmed ja nende ülalpidamisel olnud isikud; c) üleminekuperioodi lõpus Ühendkuningriigis elavad liidu kodanikud, kelle suhtes kohaldatakse mõne liikmesriigi õigusnorme, samuti nende pereliikmed ja nende ülalpidamisel olnud isikud;

d) üleminekuperioodi lõpus mõnes liikmesriigis elavad Ühendkuningriigi kodanikud, kelle suhtes kohaldatakse Ühendkuningriigi õigusnorme, samuti nende pereliikmed ja nende ülalpidamisel olnud isikud; e) punktides a–d nimetamata isikud, kes on:

i) liidu kodanikud, kes tegelevad üleminekuperioodi lõpus Ühendkuningriigis majandustegevusega töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana ja kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 II jaotise alusel mõne liikmesriigi õigusnorme, samuti nende pereliikmed ja nende ülalpidamisel olnud isikud, või ii) Ühendkuningriigi kodanikud, kes tegelevad üleminekuperioodi lõpus ühes või mitmes liikmesriigis majandustegevusega töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana ja kelle suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 II jaotise alusel Ühendkuningriigi õigusnorme, samuti nende pereliikmed ja nende ülalpidamisel olnud isikud, f) mõnes liikmesriigis või Ühendkuningriigis elavad kodakondsuseta isikud ja pagulased, kes on mõnes punktides a–e kirjeldatud olukorras, samuti nende pereliikmed ja nende ülalpidamisel olnud isikud;

g) kolmandate riikide kodanikud ning nende pereliikmed ja nende ülalpidamisel olnud isikud, kes on mõnes punktides a–e kirjeldatud olukorras, eeldusel et nad vastavad nõukogu määruses (EÜ) nr 859/2003 sätestatud tingimustele. 2. Lõikes 1 viidatud isikud on kaetud seni, kui nad on katkematult ühes nimetatud lõikes sätestatud olukorras, mis hõlmab korraga nii konkreetset liikmesriiki kui ka Ühendkuningriiki. 3. Käesolevat jaotist kohaldatakse ka selliste isikute suhtes, kes ei kuulu või kes enam ei kuulu käesoleva artikli lõike 1 punktide a–e alla, kuid kuuluvad käesoleva lepingu artikli 10 alla, samuti nende pereliikmete ja nende ülalpidamisel olnud isikute suhtes. 4. Lõikes 3 osutatud isikud on kaetud seni, kuni neil säilib õigus elada vastuvõtvas riigis käesoleva lepingu artikli 13 alusel või õigus töötada oma töökohariigis käesoleva lepingu artikli 24 või 25 alusel. 5. Kui käesolev artikkel viitab pereliikmetele ja ülalpidamisel olnud isikutele, on need isikud käesoleva jaotise alusel kaetud ainult niivõrd, kuivõrd nende õigused ja kohustused pereliikmete või ülalpidamisel olnud isikutena tulenevad määrusest (EÜ) nr 883/2004.

ARTIKKEL 31 Sotsiaalkindlustuse koordineerimise eeskirjad

1. Käesoleva jaotisega hõlmatud isikute suhtes kohaldatakse ELi toimimise lepingu artiklis 48, määruses (EÜ) nr 883/2004 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 987/2009 sätestatud õigusnorme ja eesmärke. Liit ja Ühendkuningriik peavad võtma nõuetekohaselt arvesse määrusega (EÜ) nr 883/2004 loodud Euroopa Komisjoni juures tegutseva sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni („halduskomisjon“) otsuseid ja soovitusi, mis on loetletud käesoleva lepingu I lisa I osas. 2. Erandina käesoleva lepingu artiklist 9 kasutatakse käesoleva jaotise kohaldamisel määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklis 1 esitatud mõisteid.

3. Seoses määruses (EÜ) nr 859/2003 sätestatud tingimustele vastavate kolmandate riikide kodanike ning nende pereliikmete või nende ülalpidamisel olnud isikutega, kes kuuluvad käesoleva jaotise kohaldamisalasse, käsitatakse käesolevas jaotises esitatud viiteid määrusele (EÜ) nr 883/2004 ja määrusele (EÜ) nr 987/2009 vastavalt viidetena nõukogu määrusele (EMÜ) nr 1408/71 ja nõukogu määrusele (EMÜ) nr 574/72. Viiteid määruse (EÜ) nr 883/2004 ja määruse (EÜ) nr 987/2009 erisätetele käsitatakse viidetena määruse (EMÜ) nr 1408/71 ja määruse (EMÜ) nr 574/72 vastavatele sätetele.

ARTIKKEL 32 Hõlmatud eriolukorrad 1. Käesolevas artiklis sätestatud ulatuses kehtivad selliste isikute suhtes, kes ei ole või enam ei ole artikli 30 alusel kindlustatud, järgmistes olukordades järgmised reeglid: a) käesoleva jaotise alusel on kindlustus-, töötamis- või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioodidele või elamisperioodidele tuginemise ja nende liitmise, sealhulgas sellistest perioodidest kooskõlas määrusega (EÜ) nr 883/2004 tulenevatele õigustele ja kohustustele tuginemise eesmärgil kindlustatud järgmised isikud: i) liidu kodanikud, samuti liikmesriikides elavad kodakondsuseta isikud ja pagulased ning määruse (EÜ) nr 859/2003 tingimustele vastavad kolmandate riikide kodanikud, kelle suhtes on enne üleminekuperioodi lõppu kohaldatud Ühendkuningriigi õigusnorme, ning samuti nende pereliikmed ja nende ülalpidamisel olnud isikud;

ii) Ühendkuningriigi kodanikud, samuti Ühendkuningriigis elavad kodakondsuseta isikud ja pagulased ning määruse (EÜ) nr 859/2003 tingimustele vastavad kolmandate riikide kodanikud, kelle suhtes on enne üleminekuperioodi lõppu kohaldatud mõne liikmesriigi õigusnorme, ning samuti nende pereliikmed ja nende ülalpidamisel olnud isikud;

perioodide liitmisel võetakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 883/2004 arvesse nii enne kui ka pärast üleminekuperioodi lõppu tekkinud perioode; b) nende isikute suhtes, kes on enne üleminekuperioodi lõppu taotlenud vastavalt määrusele (EÜ) nr 883/2004 luba saada ravikuur, jätkatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklites 20 ja 27 sätestatud õigusnormide kohaldamist kuni ravikuuri lõpuni. Vastavat hüvitiste maksmise menetlust jätkatakse ka pärast ravikuuri lõppu. Sellistel isikutel ja nende saatjatel on õigus ravikuuri saamise riiki siseneda ja sealt väljuda kooskõlas artikliga 14 mutatis mutandis; c) nende isikute suhtes, kes on hõlmatud määrusega (EÜ) nr 883/2004 ja kes viibivad üleminekuperioodi lõpus mõnes liikmesriigis või Ühendkuningriigis, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklites 19 ja 27 sätestatud õigusnorme kuni nende viibimise lõpuni. Vastavat hüvitiste maksmise menetlust jätkatakse ka pärast viibimise või ravi lõppu;

d) määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklites 67, 68 ja 69 sätestatud õigusnormide kohaldamist jätkatakse seni, kui tingimused on täidetud, perehüvitiste suhtes, millele on üleminekuperioodi lõpus õigus järgmistel isikutel: i) liidu kodanikud, liikmesriikides elavad kodakondsuseta isikud ja pagulased ning määruse (EÜ) nr 859/2003 tingimustele vastavad ja mõnes liikmesriigis elavad kolmandate riikide kodanikud, kelle suhtes kohaldatakse üleminekuperioodi lõpus mõne liikmesriigi õigusnorme ja kelle pereliikmed elavad üleminekuperioodi lõpus Ühendkuningriigis; ii) Ühendkuningriigi kodanikud, Ühendkuningriigis elavad kodakondsuseta isikud ja pagulased ning määruse (EÜ) nr 859/2003 tingimustele vastavad ja Ühendkuningriigis elavad kolmandate riikide kodanikud, kelle suhtes kohaldatakse üleminekuperioodi lõpus Ühendkuningriigi õigusnorme ja kelle pereliikmed elavad üleminekuperioodi lõpus mõnes liikmesriigis; e) käesoleva lõike punkti d alapunktides i ja ii osutatud olukordades jätkatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 ja määruse (EÜ) nr 987/2009 vastavate sätete kohaldamist nende isikute suhtes, kellel on üleminekuperioodi lõpus määruse (EÜ) nr 883/2004 alusel pereliikme õigused, näiteks tuletatud õigused mitterahalistele haigushüvitistele, seni, kui kõnealuste sätetega ette nähtud tingimused on täidetud.

2. Käesoleva artikli lõike 1 punkti a alusel hüvitisi saavate isikute suhtes kohaldatakse seoses haigushüvitistega määruse (EÜ) nr 883/2004 III jaotise 1. peatükki. Käesolevat lõiget kohaldatakse mutatis mutandis seoses perehüvitistega, mis põhinevad määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklitel 67, 68 ja 69.

ARTIKKEL 33 Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi kodanikud 1. Liidu kodanike suhtes kohaldatavaid käesoleva jaotise sätteid kohaldatakse Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kodanike suhtes, eeldusel et: a) Island, Liechtensteini Vürstiriik, Norra Kuningriik ja Šveitsi Konföderatsioon on olenevalt asjaoludest sõlminud Ühendkuningriigiga vastavad lepingud, mida kohaldatakse liidu kodanike suhtes, ja nimetatud riigid kohaldavad neid; ning b) Island, Liechtensteini Vürstiriik, Norra Kuningriik ja Šveitsi Konföderatsioon on olenevalt asjaoludest sõlminud liiduga vastavad lepingud, mida kohaldatakse Ühendkuningriigi kodanike suhtes, ja nimetatud riigid kohaldavad neid.

2. Pärast seda, kui Ühendkuningriik ja liit on teatanud käesoleva artikli lõikes 1 osutatud lepingute jõustumise kuupäeva, määrab artikliga 164 loodud ühiskomitee („ühiskomitee“) kindlaks kuupäeva, millest alates käesoleva jaotise sätteid kohaldatakse olenevalt asjaoludest Islandi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kodanike suhtes. ARTIKKEL 34 Halduskoostöö 1. Erandina artiklist 7 ja artikli 128 lõikest 1 on Ühendkuningriigil alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast halduskomisjonis vaatleja staatus. Juhul kui päevakorras on käesoleva jaotisega seotud küsimusi, mis puudutavad Ühendkuningriiki, võib Ühendkuningriik saata oma esindaja, kes osaleb halduskomisjoni ning määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklites 73 ja 74 osutatud asutuste koosolekutel nõuandvas pädevuses, kui arutlusele tulevad sellised küsimused.

2. Erandina artiklist 8 osaleb Ühendkuningriik sotsiaalkindlustusteabe elektroonilises vahetamises (Electronic Exchange of Social Security Information – EESSI) ja kannab seotud kulud.

ARTIKKEL 35 Tagasimaksmine, sissenõudmine ja tasaarvestus Määruste (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 sätteid tagasimaksmise, sissenõudmise ja tasaarvestuse kohta kohaldatakse jätkuvalt selliste sündmuste suhtes, mis puudutavad isikuid, kes ei ole artikli 30 alusel kindlustatud, ja mis: a) leiavad aset enne üleminekuperioodi lõppu või b) leiavad aset pärast üleminekuperioodi lõppu ja puudutavad isikuid, kes olid sündmuse toimudes kindlustatud artikli 30 või 32 alusel.

ARTIKKEL 36 Õiguse areng ja liidu õigusaktidesse tehtavad kohandused 1. Juhul kui määrust (EÜ) nr 883/2004 ja määrust (EÜ) nr 987/2009 pärast üleminekuperioodi lõppu muudetakse või kui need asendatakse, käsitatakse käesolevas lepingus esitatud viiteid kõnealustele määrustele viidetena nende määruste muudetud või asendatud tekstile kooskõlas käesoleva lepingu I lisa II osas loetletud õigusaktidega.

Ühiskomitee vaatab käesoleva lepingu I lisa II osa läbi ja kohandab seda vastavalt igale määrusi (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 muutvale või asendavale õigusaktile niipea, kui liit on sellise õigusakti vastu võtnud. Selleks peab liit teavitama Ühendkuningriiki ühiskomitees võimalikult kiiresti igast vastuvõetud aktist, millega kõnealuseid määruseid muudetakse või need asendatakse. 2. Erandina lõike 1 teisest lõigust hindab ühiskomitee määruste (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 muutmis- või asendamisakti mõju, kui selle aktiga: a) muudetakse või asendatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 artikliga 3 hõlmatud küsimusi või

b) muudetakse ülekantavaks rahaline hüvitis, mida üleminekuperioodi lõpus ei saanud määruse (EÜ) nr 883/2004 alusel üle kanda, või sätestatakse, et enam ei saa üle kanda rahalist hüvitist, mis oli üleminekuperioodi lõpus ülekantav, või c) muudetakse piiramatu aja jooksul ülekantavaks rahaline hüvitis, mis oli üleminekuperioodi lõpus määruse (EÜ) nr 883/2004 alusel ülekantav ainult piiratud aja jooksul, või muudetakse piiratud aja jooksul ülekantavaks rahaline hüvitis, mis oli üleminekuperioodi lõpus kõnealuse määruse alusel ülekantav piiramatu aja jooksul. Hindamise käigus võtab ühiskomitee heas usus arvesse käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud muudatuste ulatust, samuti määruste (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 hea toimimise tähtsust liidu ja Ühendkuningriigi suhetes ning pädeva riigi olemasolu tähtsust üksikisikute jaoks määruse (EÜ) nr 883/2004 kohaldamisala ulatuses. Kui ühiskomitee teeb vastava otsuse kuue kuu jooksul pärast lõike 1 kohase teabe saamist liidult, ei kohandata käesoleva lepingu I lisa II osa vastavalt käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud aktile.

Käesoleva lõike kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „ülekantav“ – määruse (EÜ) nr 883/2004 alusel makstavat hüvitist saab maksta sellisele isikule või seoses sellise isikuga, kes elab liikmesriigis või Ühendkuningriigis, kui hüvitise maksmise eest vastutav asutus ei asu samas riigis; fraasi „ei saa üle kanda“ tõlgendatakse vastavalt eelnevale määratlusele ning b) „ülekantav piiramatu aja jooksul“ – ülekantav seni, kui õiguste aluseks olevad tingimused on täidetud.

3. Määrusi (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 tuleb käesoleva lepingu kohaldamisel käsitada käesoleva lepingu I lisa III osas loetletud kohandusi sisaldavatena. Ühendkuningriik peab teatama liidule ühiskomitees võimalikult kiiresti pärast selliste siseriiklike sätete muudatuste vastuvõtmist, mis on käesoleva lepingu I lisa III osa seisukohalt olulised. 4. Halduskomisjoni otsuseid ja soovitusi tuleb käesoleva lepingu kohaldamisel käsitada I lisa I osas loetletud otsuseid ja soovitusi sisaldavatena. Ühiskomitee muudab I lisa I osa, et lisada sellesse kõik halduskomisjoni uued otsused ja soovitused. Selleks peab liit teavitama Ühendkuningriiki ühiskomitees igast halduskomisjoni tehtud otsusest ja soovitusest võimalikult kiiresti pärast selle vastuvõtmist. Selliseid muudatusi teeb ühiskomitee liidu või Ühendkuningriigi ettepanekul.

IV JAOTIS MUUD SÄTTED ARTIKKEL 37 Teavitamine Liikmesriigid ja Ühendkuningriik levitavad käesoleva osaga hõlmatud isikute õigusi ja kohustusi käsitlevat teavet, eelkõige vastavalt vajadusele riigi või kohaliku tasandi meedia vahendusel korraldatavate teavituskampaaniate ja muude sidevahendite kaudu. ARTIKKEL 38 Soodsamad sätted

1. Käesolev osa ei mõjuta vastuvõtvas riigis või töökohariigis kohaldatavaid selliseid õigus- ja haldusnorme, mis on asjaomaste isikute jaoks soodsamad. Käesolevat lõiget ei kohaldata III jaotise suhtes.

2. Artikkel 12 ja artikli 23 lõige 1 ei piira Ühendkuningriigi ja Iirimaa vahelist ühise reisipiirkonna korra kohaldamist seoses sellest asjaomastele isikutele tuleneda võiva soodsama kohtlemisega. ARTIKKEL 39 Eluaegne kaitse Käesoleva osaga hõlmatud isikud saavad kasutada käesoleva osa asjaomaste jaotistega ette nähtud õigusi kogu oma eluajal, välja arvatud juhul, kui nad ei vasta enam nendes jaotistes sätestatud tingimustele.

KOLMAS OSA VÄLJAASTUMISEGA SEOTUD SÄTTED I JAOTIS

TURULE LASTUD KAUBAD ARTIKKEL 40 Mõisted Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „turul kättesaadavaks tegemine“ – kauba tasu eest või tasuta tarnimine turule kaubandustegevuse käigus kas turustamiseks, tarbimiseks või kasutamiseks; b) „turule laskmine“ – kauba esmakordne kättesaadavaks tegemine liidu või Ühendkuningriigi turul;

c) „kauba tarnimine selle turustamiseks, tarbimiseks või kasutamiseks“ – olemasolevast ja selgelt tuvastatavast kaubast saab pärast tootmisfaasi kahe või enama juriidilise või füüsilise isiku vahel sõlmitava sellise kirjaliku või suulise kokkuleppe ese, millega antakse üle asjaomase kauba omandiõigus, mõni muu asjaõigus või valdus, või sellise pakkumise ese, millega tehakse juriidilis(t)ele või füüsilis(t)ele isiku(te)le ettepanek taoline kokkulepe sõlmida; d) „kasutuselevõtt“ – kauba esmakordne kasutamine liidus või Ühendkuningriigis lõppkasutaja poolt selleks ettenähtud eesmärgil või laevavarustuse paigaldamine laeva pardale; e) „turujärelevalve“ – turujärelevalveasutuste tegevus ja meetmed selle tagamiseks, et kaup vastaks kohaldatavatele nõuetele ega ohustaks inimeste tervist, ohutust ega muid avaliku huvi kaitsega seotud aspekte; f) „turujärelevalveasutus“ – liikmesriigi või Ühendkuningriigi asutus, kes vastutab oma territooriumil turujärelevalve eest;



g) „kaupade turustamise tingimused“ – nõuded kaupade omaduste, näiteks kvaliteeditaseme, kasutusotstarbe, ohutuse või mõõtmete, sealhulgas nende koostise või terminite, tähiste, katsetamise ja katsetusmeetodite, pakendamise, märgistamise, etikettimise ning nende kaupadega seotud vastavushindamismenetluste suhtes; see mõiste hõlmab ka nõudeid tootmismeetodite ja -protsesside suhtes, kui need mõjutavad toote omadusi; h) „vastavushindamisasutus“ – asutus, kes teeb vastavushindamistoiminguid, sealhulgas kalibreerib, katsetab, sertifitseerib ja kontrollib; i) „teavitatud asutus“ – vastavushindamisasutus, kes on volitatud kolmanda isikuna täitma vastavushindamisülesandeid kaupade turustamise tingimuste ühtlustamist käsitleva liidu õiguse alusel; j) „loomsed saadused“ – loomsed saadused, loomsed kõrvalsaadused ja loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooted, nagu on vastavalt osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/429 artikli 4 punktides 29, 30 ja 31, loomne sööt ning loomseid saadusi sisaldav toit ja sööt.

ARTIKKEL 41 Turule lastud kaupade ringluse jätkumine 1. Kõiki enne üleminekuperioodi lõppu seaduslikult liidu või Ühendkuningriigi turule lastud kaupu võib: a) liidu või Ühendkuningriigi turul uuesti kättesaadavaks teha ja need võivad kõnealuse kahe turu vahel ringelda, kuni need jõuavad lõppkasutajani; b) võtta kasutusele liidu või Ühendkuningriigi turul, kui see on ette nähtud liidu õiguse kohaldatavate sätetega.

2. Lõikes 1 osutatud kaupade suhtes kohaldatakse ELi toimimise lepingu artiklites 34 ja 35 sätestatud nõudeid ja asjaomast liidu õigust, millega reguleeritakse kaupade turustamist, sealhulgas asjaomastele kaupadele kohaldatavaid kaupade turustamise tingimusi. 3. Lõiget 1 kohaldatakse kõigi olemasolevate ja selgelt tuvastatavate kaupade suhtes ELi toimimise lepingu kolmanda osa II jaotise tähenduses, välja arvatud liidu turult Ühendkuningriigi turule või vastupidi liikuvate järgmiste kaupade suhtes: a) elusloomad ja loomne paljundusmaterjal; b) loomsed saadused.

4. Elusloomade ja loomse paljundusmaterjali liikumise suhtes liikmesriigist Ühendkuningriiki või vastupidi kohaldatakse II lisas loetletud liidu õiguse sätteid, eeldusel et sellise liikumise alguskuupäev oli enne üleminekuperioodi lõppu. 5. Käesoleva artikliga ei piirata Ühendkuningriigi, liikmesriigi või liidu võimalust võtta meetmeid, millega keelatakse või piiratakse tema turul lõikes 1 osutatud kauba või selliste kaupade kategooriate kättesaadavaks tegemine, kui see on liidu õiguse alusel lubatud ja sellisel määral, mis on liidu õiguse alusel lubatud. 6. Käesoleva jaotisega ei piirata müügitingimusi, intellektuaalomandit, tollimenetlusi, tariife ja makse käsitlevate õigusnormide kohaldamist. ARTIKKEL 42 Turule laskmise tõendamine Kui ettevõtja tugineb konkreetse kauba osas artikli 41 lõikele 1, on tal kohustus mis tahes asjaomase dokumendi abil tõendada, et kaup lasti liidu või Ühendkuningriigi turule enne üleminekuperioodi lõppu.



ARTIKKEL 43 Turujärelevalve 1. Liikmesriikide turujärelevalveasutused ja Ühendkuningriigi turujärelevalveasutused peavad viivitamata vahetama olulist teavet, mille nad on saanud oma turujärelevalvetegevuse käigus artikli 41 lõikes 1 osutatud kaupade kohta. Eelkõige peavad nad edastama üksteisele ja Euroopa Komisjonile teabe nende kaupade kohta juhul, kui neist lähtub tõsine oht, ning teabe nõuetele mittevastavate kaupade suhtes võetud meetmete kohta, sealhulgas olulise teabe, mis on nende kaupade kohta saadud liidu või Ühendkuningriigi õiguse alusel loodud võrgustikest, infosüsteemidest ja andmebaasidest. 2. Liikmesriigid ja Ühendkuningriik peavad nende territooriumil asutatud vastavushindamisasutusele viivitamata edastama Ühendkuningriigi või liikmesriikide turujärelevalveasutuste taotluse, milles käsitletakse selle asutuse kui teavitatud asutuse poolt enne üleminekuperioodi lõppu tehtavat vastavushindamist. Liikmesriigid ja Ühendkuningriik peavad tagama, et nende vastavushindamisasutus käsitleb iga sellist taotlust viivitamata.

ARTIKKEL 44 Pooleliolevate menetlustega seotud toimikute ja dokumentide edastamine Ühendkuningriik peab viivitamata edastama liikmesriigi pädevale asutusele, kes on selleks määratud kohaldatava liidu õigusega ettenähtud menetluste kohaselt, kõik olulised toimikud või dokumendid, mis on seotud käesoleva lepingu jõustumise eelsel kuupäeval pooleli olevate hindamiste, heakskiitmiste ja lubade andmistega, mida menetleb Ühendkuningriigi pädev asutus kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 528/2012, määrusega (EÜ) nr 1107/2009, direktiiviga 2001/83/EÜ ja direktiiviga 2001/82/EÜ.

ARTIKKEL 45

Varasemate ravimitele lubade andmise menetlustega seotud teabe kättesaadavaks tegemine 1. Ühendkuningriik peab liikmesriigi või Euroopa Ravimiameti põhjendatud taotluse alusel tegema viivitamata kättesaadavaks konkreetse ravimi müügiloa toimiku, mille on enne üleminekuperioodi lõppu koostanud Ühendkuningriigi pädev asutus, kui see toimik on vajalik müügiloa taotluse hindamiseks kooskõlas direktiivi 2001/83/EÜ artiklitega 10 ja 10a või direktiivi 2001/82/EÜ artiklitega 13 ja 13a. 2. Liikmesriik peab Ühendkuningriigi põhjendatud taotluse alusel tegema viivitamata kättesaadavaks konkreetse ravimi müügiloa toimiku, mille on enne üleminekuperioodi lõppu koostanud selle liikmesriigi pädev asutus, kui see toimik on vajalik müügiloa taotluse hindamiseks Ühendkuningriigis kooskõlas Ühendkuningriigi õigusaktidest tulenevate nõuetega, sellises ulatuses, milles need nõuded dubleerivad direktiivi 2001/83/EÜ artiklites 10 ja 10a või direktiivi 2001/82/EÜ artiklite 13 ja 13a tingimusi.

ARTIKKEL 46 Ühendkuningriigis või mõnes liikmesriigis asutatud teavitatud asutuse käsutuses oleva teabe kättesaadavaks tegemine 1. Ühendkuningriik peab tagama, et Ühendkuningriigis asutatud vastavushindamisasutuse käsutuses olev teave, mille see asutus on saanud, tegutsedes enne üleminekuperioodi lõppu liidu õiguse alusel teavitatud asutusena, tehakse sertifikaadi omaniku taotlusel viivitamata kättesaadavaks liikmesriigis asutatud teavitatud asutusele, kellele sertifikaadi omanik on oma taotluses osutanud. 2. Liikmesriigid peavad tagama, et liikmesriigis asutatud teavitatud asutuse käsutuses olev teave, mille see asutus on saanud oma tegevuse raames enne üleminekuperioodi lõppu, tehakse sertifikaadi omaniku taotlusel viivitamata kättesaadavaks Ühendkuningriigis asutatud vastavushindamisasutusele, kellele sertifikaadi omanik on oma taotluses osutanud.

II JAOTIS POOLELIOLEVAD TOLLIMENETLUSED

ARTIKKEL 47 Kauba staatus liidu kaubana 1. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 kohaldatakse kõnealuse määruse artikli 5 punktis 23 osutatud liidu kauba suhtes juhul, kui selline kaup liigub Ühendkuningriigi tolliterritooriumilt liidu tolliterritooriumile või vastupidi, eeldusel et kauba liikumine algab enne üleminekuperioodi lõppu ja lõpeb pärast üleminekuperioodi lõppu. Kauba liikumist, mis algab enne üleminekuperioodi lõppu ja lõpeb pärast üleminekuperioodi lõppu, käsitatakse impordi ja ekspordi tegevuslubadega seotud liidu õiguse nõuete osas liidusisese liikumisena.

2. Lõike 1 kohaldamisel ei kohaldata määruse (EL) nr 952/2013 artikli 153 lõikes 1 viidatud eeldust, et kaubal on liidu kauba tollistaatus. Asjaomased isikud peavad tõendama sellise kauba liidu kauba tollistaatust ja seda, et lõikes 1 osutatud liikumine algas enne üleminekuperioodi lõppu, kauba iga liikumise korral, kasutades selleks komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklis 199 osutatud mis tahes vahendit. Liikumise alguse tõendamiseks tuleb esitada kauba veodokument. 3. Lõiget 2 ei kohaldata liidu kauba suhtes, mida veetakse õhuteed pidi ja mis on peale või ümber laaditud Ühendkuningriigi tolliterritooriumil asuvas lennujaamas liidu tolliterritooriumile saatmiseks või mis on peale või ümber laaditud mõnes liidu tolliterritooriumil asuvas lennujaamas Ühendkuningriigi tolliterritooriumile saatmiseks, kui sellise kauba vedu toimub ühel eelnimetatud tolliterritooriumidest väljaantud ühtse veodokumendi alusel, tingimusel et kauba liikumine õhuteed pidi algab enne üleminekuperioodi lõppu ja lõpeb pärast üleminekuperioodi lõppu.

4. Lõiget 2 ei kohaldata liidu kauba suhtes, mida veetakse meritsi Ühendkuningriigi tolliterritooriumil asuvate sadamate ja liidu tolliterritooriumil asuvate sadamate vahel regulaarlaevaliinil, millele on osutatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 120, tingimusel et: a) laevareis Ühendkuningriigi tolliterritooriumil asuvate sadamate ja liidu tolliterritooriumil asuvate sadamate vahel algab enne üleminekuperioodi lõppu ja lõpeb pärast üleminekuperioodi lõppu ning b) regulaarliinil sõitev laev peatub ühes või mitmes Ühendkuningriigi tolliterritooriumil asuvas sadamas või liidu tolliterritooriumil asuvas sadamas enne üleminekuperioodi lõppu. 5. Juhul kui regulaarliinil sõitev laev peatub lõike 4 punktis a osutatud laevareisi käigus ühes või mitmes Ühendkuningriigi tolliterritooriumil asuvas sadamas pärast üleminekuperioodi lõppu: a) ei muutu kauba liidu tollistaatus, kui see kaup on peale laaditud enne üleminekuperioodi lõppu ja on nendes sadamates ümber laaditud;



b) ei muutu nendes sadamates pärast üleminekuperioodi lõppu peale laaditud kauba liidu tollistaatus, kui seda on tõendatud vastavalt lõikele 2. ARTIKKEL 48 Sisenemise ülddeklaratsioon ja väljaveoeelne deklaratsioon 1. Sisenemise ülddeklaratsioonide suhtes, mis on esitatud esimesele sisenemistolliasutusele kooskõlas määruse (EL) nr 952/2013 IV jaotise I peatükiga enne üleminekuperioodi lõppu, kohaldatakse eespool nimetatud määrust ning nendel deklaratsioonidel on pärast üleminekuperioodi lõppu ühesugused õiguslikud tagajärjed nii liidu tolliterritooriumil kui ka Ühendkuningriigi tolliterritooriumil. 2. Väljaveoeelsete deklaratsioonide suhtes, mis on esitatud enne üleminekuperioodi lõppu kooskõlas määruse (EL) nr 952/2013 VIII jaotise I peatükiga, ja asjakohasel juhul kauba suhtes, mis on enne üleminekuperioodi lõppu vabastatud kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 194, kohaldatakse eespool nimetatud määrust. Nendel deklaratsioonidel on pärast üleminekuperioodi lõppu ühesugused õiguslikud tagajärjed nii liidu tolliterritooriumil kui ka Ühendkuningriigi tolliterritooriumil.

ARTIKKEL 49 Ajutise ladustamise või tolliprotseduuride lõpetamine 1. Liiduvälise kauba suhtes, mida ladustatakse üleminekuperioodi lõpus Ühendkuningriigi tolliterritooriumil ajutiselt vastavalt määruse (EL) nr 952/2013 artikli 5 punktile 17, ja kauba suhtes, mis on suunatud üleminekuperioodi lõpus Ühendkuningriigi tolliterritooriumil mõnele kõnealuse määruse artikli 5 punkti 16 kohasele tolliprotseduurile, kohaldatakse eespool nimetatud määrust kuni sellise ajutise ladustamise lõpuni, kuni üks spetsiaalsetest tolliprotseduuridest on lõpetatud, kuni kaup on vabaks ringluseks vabastatud või kuni see on territooriumilt välja viidud, eeldusel et see toimub küll pärast üleminekuperioodi lõppu, aga III lisas osutatud ajavahemikus. Määruse (EL) nr 952/2013 artikli 148 lõike 5 punkte b ja c ning artiklit 219 ei kohaldata kauba liikumise suhtes Ühendkuningriigi tolliterritooriumi ja liidu tolliterritooriumi vahel, kui see liikumine lõpeb pärast üleminekuperioodi lõppu.



2. Tollivõla suhtes, mis tekib pärast üleminekuperioodi lõppu seoses lõikes 1 osutatud ajutise ladustamise või tolliprotseduuri lõpetamisega, kohaldatakse määrust (EL) nr 952/2013, nõukogu otsust 2014/335/EL, Euratom, nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 608/2014 ja nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 609/2014. 3. Tariifikvoodi kasutamise taotluste suhtes, mille Ühendkuningriigi tolliterritooriumil asuvad tolliasutused on aktsepteerinud ja millega koos on Ühendkuningriigi territooriumil asuvad tolliasutused esitanud vajalikud lisadokumendid kooskõlas määruse (EL) 2015/2447 artikliga 50 enne üleminekuperioodi lõppu, kohaldatakse kõnealuse määruse II jaotise 1. peatüki 1. jagu, mida kohaldatakse ka taotluste tühistamise ja nende taotluste alusel eraldatud kasutamata jäänud koguste tagastamise suhtes.

ARTIKKEL 50 Juurdepääs asjaomastele võrkudele, infosüsteemidele ja andmebaasidele Erandina artiklist 8 ja määral, mis on rangelt vajalik käesolevast jaotisest tulenevate kohustuste täitmiseks, on Ühendkuningriigil juurdepääs IV lisas loetletud võrkudele, infosüsteemidele ja andmebaasidele. Ühendkuningriik hüvitab liidule selle juurdepääsu võimaldamisega seoses liidule tekkinud tegelikud kulud. Liit teatab Ühendkuningriigile nende kulude summa iga aasta 31. märtsiks kuni IV lisas osutatud perioodi lõpuni. Kui tegelike kulude teatatud summa erineb oluliselt parima prognoosi summast, mille liit teatas Ühendkuningriigile enne käesoleva lepingu allkirjastamist, tasub Ühendkuningriik liidule viivitamata parima prognoosi summa ning ühiskomitee otsustab, kuidas toimida tegelike kulude ja parima prognoosi summa vahega.

III JAOTIS POOLELIOLEVAD KÄIBEMAKSU- JA AKTSIISIKÜSIMUSED ARTIKKEL 51

Käibemaks 1. Ühendkuningriigi territooriumilt liikmesriigi territooriumile ja vastupidises suunas lähetatava või transporditava kauba suhtes kohaldatakse nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ, eeldusel et lähetamine või transport algab enne üleminekuperioodi lõppu ja lõpeb pärast üleminekuperioodi lõppu. 2. Viie aasta jooksul pärast üleminekuperioodi lõppu jätkatakse direktiivi 2006/112/EÜ kohaldamist maksukohustuslase õiguste ja kohustuste suhtes, mis on seotud Ühendkuningriigi ja liikmesriigi vahel enne üleminekuperioodi lõppu toimunud piiriülest elementi hõlmavate tehingutega ning lõikega 1 hõlmatud tehingutega.

3. Erandina lõikest 2 ja nõukogu direktiivi 2008/9/EÜ artiklist 15 tuleb käibemaksu tagastamise taotlused, juhul kui käibemaksu on tasunud Ühendkuningriigi jurisdiktsioonis asuv maksukohustuslane mõnes liikmesriigis või mõne liikmesriigi jurisdiktsioonis asuv maksukohustuslane Ühendkuningriigis, esitada kõnealuse direktiivi alusel hiljemalt 31. märtsiks 2021. 4. Erandina lõikest 2 ja nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 282/2011 artikli 61 lõikest 2 tuleb hiljemalt 31. detsembriks 2021 esitada selliste käibedeklaratsioonide muudatused, mis on esitatud kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ artikliga 364 või 369f kas Ühendkuningriigis seoses tarbimisliikmesriigis enne üleminekuperioodi lõppu osutatud teenustega või mõnes liikmesriigis seoses Ühendkuningriigis enne üleminekuperioodi lõppu osutatud teenustega.

ARTIKKEL 52 Aktsiisikaup Aktsiisikauba liikumise suhtes aktsiisi peatamise korra alusel Ühendkuningriigi territooriumilt liikmesriigi territooriumile ja vastupidises suunas ning aktsiisikauba liikumise suhtes pärast selle vabasse ringlusse lubamist kohaldatakse nõukogu direktiivi 2008/118/EÜ, eeldusel et see liikumine algab enne üleminekuperioodi lõppu ja lõpeb pärast üleminekuperioodi lõppu. ARTIKKEL 53

Juurdepääs asjaomastele võrkudele, infosüsteemidele ja andmebaasidele Erandina artiklist 8 ja määral, mis on rangelt vajalik käesolevast jaotisest tulenevate kohustuste täitmiseks, on Ühendkuningriigil juurdepääs IV lisas loetletud võrkudele, infosüsteemidele ja andmebaasidele. Ühendkuningriik hüvitab liidule selle juurdepääsu võimaldamisega seoses liidule tekkinud tegelikud kulud. Liit teatab Ühendkuningriigile nende kulude summa iga aasta 31. märtsiks kuni IV lisas osutatud perioodi lõpuni. Kui tegelike kulude teatatud summa erineb oluliselt parima prognoosi summast, mille liit teatas Ühendkuningriigile enne käesoleva lepingu allkirjastamist, tasub Ühendkuningriik liidule viivitamata parima prognoosi summa ning ühiskomitee otsustab, kuidas toimida tegelike kulude ja parima prognoosi summa vahega.

IV JAOTIS INTELLEKTUAALOMAND ARTIKKEL 54 Registreeritud või antud õiguste jätkuv kaitse Ühendkuningriigis 1. Enne üleminekuperioodi lõppu registreeritud või antud järgmiste intellektuaalomandiõiguste omajast saab Ühendkuningriigis ilma uue kontrollimiseta Ühendkuningriigi õiguse alusel võrdväärse registreeritud ja jõustatava intellektuaalomandiõiguse omaja: a) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 kohaselt registreeritud Euroopa Liidu kaubamärgi omajast saab sellise Ühendkuningriigi kaubamärgi omaja, mis sisaldab samalaadse kauba või samalaadsete teenuste puhul samasugust tähist;

b) nõukogu määruse (EÜ) nr 6/2002 kohaselt registreeritud ja asjakohasel juhul pärast viivitust avaldatud ühenduse disainilahenduse omajast saab Ühendkuningriigis registreeritud samasuguse disainilahenduse omaja;

c) nõukogu määruse (EÜ) nr 2100/94 kohaselt antud ühenduse sordikaitse omajast saab sama sordi puhul Ühendkuningriigi antava sordikaitse omaja.

2. Kui geograafiline tähis, päritolunimetus või garanteeritud traditsiooniline toode Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 tähenduses, geograafiline tähis, päritolunimetus või veini traditsiooniline nimetus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 tähenduses, geograafiline tähis Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 110/2008 tähenduses või geograafiline tähis Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 251/2014 tähenduses on üleminekuperioodi