EUROOPA KOMISJON Brüssel,30.9.2020 SWD(2020) 316 final KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 2020. aasta aruanne õigusriigi kohta





Peatükk õigusriigi olukorra kohta Ungaris Lisatud dokumendile: KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 2020. aasta aruanne õigusriigi kohta

Õigusriigi olukord Euroopa Liidus {COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Lühikokkuvõte Viimastel aastatel on ELi institutsioonid juhtinud murekohana tähelepanu Ungari kohtute sõltumatuse küsimusele, muu hulgas Euroopa Parlamendi algatatud Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõike 1 kohases menetluses. Euroopa poolaasta raames tehtud üleskutsele tugevdada kohtute sõltumatust ei ole veel vastatud. Eelkõige on sõltumatul riiklikul kohtunõukojal probleeme kohtute haldamise eest vastutava riikliku kohtuameti juhi volituste tasakaalustamisel. Muret tekitavad ka arengusuundumused Ungari kõrgeimas kohtus (Kúria), eelkõige tema otsus kuulutada ebaseaduslikuks Euroopa Kohtule esitatud eelotsusetaotlus. Uute eeskirjadega lubatakse väljaspool tavamenetlust nimetada kõrgeimasse kohtusse parlamendi valitud konstitutsioonikohtu liikmeid ja lõdvendatakse kõrgeima kohtu esimehe sobivuskriteeriume. Mis puudutab kohtusüsteemi tõhusust ja kvaliteeti, siis menetluste kestuse seisukohast toimib süsteem hästi ja on väga digitaliseeritud. Korruptsioonivastase võitluse institutsioonilises raamistikus osalevad mitmesugused asutused. Korruptsiooni soodustavad puudulikud sõltumatud kontrollimehhanismid ning poliitika ja riigi teatavate äriühingute tihe omavaheline seotus. Tõsiste süüdistuste korral puudub süstemaatiliselt otsustav tegevus kõrgete ametnike või nende lähikondlastega seotud korruptsioonijuhtumite uurimiseks ja neis süüdistuste esitamiseks. Seda küsimust on tõstatatud Euroopa poolaasta raames ja riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) poolt, kuna ei ole võetud kohustust täita ühenduse soovitusi. Varade ja huvide deklaratsioonide kontrolli saaks parandada, kui kehtestada süstemaatilised kontrollid ja sõltumatu järelevalve. Lobitöö reguleerimine on jätkuvalt puudulik ning korruptsiooni ennetamise poliitikas on keskendutud riigi haldus- ja õiguskaitseasutuste eetikale. Korruptsioonivastase võitluse raamistikku nõrgendab veelgi kodanikujärelevalve võimaluste kahanemine, mille põhjuseks on meediavabaduse piiramine, kodanikuühiskonna organisatsioonide suhtes vaenulik keskkond ning pidevad uued probleemid läbipaistvust ja avaliku teabe kättesaadavust käsitlevate õigusnormide kohaldamisel. Meedianõukogu sõltumatus ja tegevuse tulemuslikkus on ohustatud. Meediaomandi läbipaistvus ei ole täielikult tagatud. Meedia koondumine Kesk-Euroopa Pressi ja Meedia Sihtasutuse (KESMA) konglomeraadi alla suurendas ohtu meedia mitmekesisusele. Valitsusmeelsetele kanalitele suunatud riigi reklaamide märkimisväärne hulk on võimaldanud valitsusel avaldada meediale kaudset poliitilist mõju. Sõltumatud meediakanalid puutuvad süstemaatiliselt kokku takistuste ja hirmutamisega, murelikuks teeb ka selliste kanalite majandusliku ülevõtmise suundumus. Muret tekitavad õigusloomeprotsessi läbipaistvus ja kvaliteet, sest avalike konsultatsioonide ja mõjuhinnangute kasutamine on vähenenud. Ametiasutuste uus võimalus vaidlustada lõplikke kohtuotsuseid konstitutsioonikohtus toob kaasa õiguskindlusega seotud küsimusi. Lisaks mõjutavad kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi sõltumatute institutsioonide nõrgenemine ja suurenenud surve kodanikuühiskonnale. Euroopa Kohus leidis, et välisriikidest rahastatavate kodanikuühiskonna organisatsioonide läbipaistvust käsitlevad õigusaktid on vastuolus ELi õigusega. Kohtuotsuse täitmiseks vajalike seadusandlike meetmete koostamine on pooleli.



I.Kohtusüsteem Ungari kohtusüsteemi ülesehitus on ümber kujundatud alates 2011. aastast tehtud põhiseaduse muudatuste ja regulaarsete kohtureformidega. Viimane reform võeti vastu 2019. aasta detsembris. Ungari kohtusüsteem on neljatasandiline. Esimesel astmel tegutseb 113 kohut ning 20 regionaalset kohut vaatavad läbi esimese astme kohtute otsuste peale esitatud apellatsioonkaebusi ja teevad teatavatel juhtudel otsuseid esimesel astmel. Viis apellatsioonikohut teevad otsuseid regionaalsete kohtute otsuste peale esitatud apellatsioonkaebuste kohta. Ungari kõrgeima kohtu (Kúria) põhiülesanne on tagada õiguse ühetaoline kohaldamine. Riikliku kohtuameti juht on põhiseadusega ettenähtud ja parlamendi valitav ametiisik, kelle ülesanne on kohtute keskne haldamine. Riiklik kohtunõukoda on sõltumatu asutus, mis teeb põhiseaduse alusel järelevalvet riikliku kohtuameti juhi üle ja osaleb kohtute haldamises. Kohtunikud nimetab ametisse Vabariigi President riikliku kohtuameti juhi ettepanekul kohalike kohtunõukodade (kuhu kuuluvad kolleegide valitud kohtunikud) koostatud kandidaatide pingerea alusel. Riikliku kohtuameti juht ei saa sellest pingereast ilma riikliku kohtunõukoja eelneva nõusolekuta kõrvale kalduda. Konstitutsioonikohus, mis ei ole kohtusüsteemi osa, kontrollib õigusaktide ja kohtuotsuste vastavust põhiseadusele. Prokuratuur on sõltumatu institutsioon, kellel on õigus kuritegusid uurida ja neis süüdistusi esitada. Ungari advokatuur ja piirkondlikud advokatuurid on omavalitsuslikel põhimõtetel tegutsevad avalik-õiguslikud asutused, kes esindavad õiguselukutse esindajate huve, kehtestavad kutsenõudeid ja tagavad nende täitmise, muu hulgas distsiplinaarmeetmete abil. Sõltumatus Riiklikul kohtunõukojal on probleeme riikliku kohtuameti juhi volituste tasakaalustamisel. Riikliku kohtuameti uue juhi valimine võib luua võimaluse tihedamaks koostööks. Riikliku kohtuameti juhi valib parlament ja tal on kohtusüsteemi haldamisel ulatuslikud õigused. Riikliku kohtuameti juht tegutseb riikliku kohtunõukoja järelevalve all. Riikliku kohtunõukoja suhtes kehtib aga mitu struktuurset piirangut, mis ei võimalda tal riikliku kohtuameti juhi tegevuse üle tulemuslikku järelevalvet teha. Eelkõige ei ole tal õigust, et temaga konsulteeritakse seoses kohtusüsteemi mõjutavate seadusandlike ettepanekutega. Tal on piiratud roll nii kohtunike kui ka kohtute esimeeste ja teiste kohtu juhtide ametisse nimetamisel. Peale selle on riikliku kohtunõukoja vahendid piiratud ja ta sõltub eelarvest väljamaksete tegemisel riikliku kohtuameti juhist. Kuna riikliku kohtuameti juhi üle puudub tõhus kontroll, suureneb kohtusüsteemi haldamisel meelevaldsete otsuste tegemise tõenäosus. Eelkõige kritiseeris riiklik kohtunõukoda eelmist riikliku kohtuameti juhti seoses seaduse rikkumisega kohtute esimeeste valimise menetluste tühistamisel ja omavoliliselt kohtute esimeeste kohusetäitjate ametisse nimetamisel ilma riikliku kohtunõukoja heakskiiduta. Selle olukorra tulemusel taotles riiklik kohtunõukoda parlamendilt ametlikult riikliku kohtuameti juhi tagandamist. Pädev parlamendikomisjon vaatas taotluse läbi ja 2019. aasta juunis lükkas parlament selle tagasi. Riikliku kohtunõukoja piiratud volitustele ja vajadusele neid tugevdada on juhtinud tähelepanu Euroopa Nõukogu, Euroopa Komisjon ja sidusrühmad. 9. juulil 2019 esitas nõukogu Ungarile Euroopa poolaasta raames soovituse tugevdada kohtute sõltumatust, märkides, et riiklikul kohtunõukojal on järjest suuremaid probleeme riikliku kohtuameti juhi volituste tasakaalustamisel. Sellest ajast saadik ei ole nende struktuursete küsimustega tegelemiseks võetud mingeid seadusandlikke meetmeid. Riiklik kohtunõukoda avaldas heameelt riikliku kohtuameti uue juhi valimise üle 2019. aasta detsembris, mis võib luua võimaluse tihedamaks koostööks riikliku kohtunõukojaga, samal ajal kui volituste õiguskindlat tasakaalustamist on võimalik saavutada ainult kohtunõukoja volituste seadusandliku tugevdamise teel. Kohtute tajutav sõltumatus on üldsuse hulgas keskmine ja ettevõtjate seas väga väike, kuigi viimased andmed näitavad paranemist. Üldsus tajub kohtute ja kohtunike sõltumatust keskmisena (48 % vastas „võrdlemisi või väga suur“), kuid äriühingud tajuvad seda väga väikesena (26 % vastas „võrdlemisi või väga suur“) . 2020. aastal see mitme aasta jooksul täheldatud negatiivne suundumus aga muutus ja mõlemad näitajad paranesid. Kúria kuulutas ebaseaduslikuks eelotsusetaotluse esitamise Euroopa Kohtule. Peaprokuröri ettepanekul tegi Kúria 10. septembril 2019 otsuse, milles leidis, et esimese astme kohtu kohtuniku poolt Euroopa Kohtule saadetud eelotsusetaotlus oli ebaseaduslik, sest esitatud küsimused ei olnud kõnealuse juhtumi puhul asjakohased. Kúria otsus oli deklaratiivne ja sellega ei tühistatud otsust juhtum Euroopa Kohtule suunata. Sellest hoolimata algatas Pealinna Budapesti kohtu (Fővárosi Törvényszék) esimehe kohusetäitja 2019. aasta oktoobris eelotsusetaotluse esitanud kohtuniku suhtes distsiplinaarmenetluse, viidates sõnaselgelt Kúria otsusele. 2019. aasta novembris võttis kohtu esimees oma ettepaneku tagasi. Asjaolu, et Kúria saab erakorralise õiguskaitsevahendi raames läbi vaadata eelotsusetaotluse vajalikkuse, võib piirata riigi kohtute võimalust liidu õiguse tõlgendamiseks küsimusi Euroopa Kohtule suunata. Väljavaade, et nende suhtes algatatakse distsiplinaarmenetlus, võib heidutada kohtunikke eelotsusetaotlusi esitamast. Meedia loob kohtunikest ja advokaatidest negatiivse kuvandi. Mitmes alates 2020. aasta jaanuarist avaldatud pressiteates on valitsus ja valitsusmeelsed meediakanalid kritiseerinud teatavaid kohtuotsuseid, sealhulgas neid, millega süüdimõistetuid tingimisi vangistusest vabastatakse ning määratakse hüvitis roma lastele segregatsiooni eest koolides ja kinnipidamistingimuste kohta kaebuse esitanud kinnipeetavatele. 2020. aasta veebruaris teatas valitsus oma kavatsusest korraldada nendes õiguslikes küsimustes üleriigiline konsultatsioon. Advokatuur, kohtunike ühing ja teised sidusrühmad väljendasid muret valitsuse narratiivi pärast, väites, et see võib kahjustada avalikkuse usaldust ja kindlustunnet õigussüsteemi suhtes. Lõpuks loobuti konsultatsiooni korraldamisest. 2019. aasta septembris väljendas Euroopa Nõukogu ministrite komitee Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtuotsuse Baka vs. Ungari täitmise kontekstis muret seoses „pärssiva mõjuga“ kohtunike ja kohtute esimeeste väljendusvabadusele. Kehtestatud on uued erinormid kohtunike määramiseks Kúriasse. Kohtunike ametikohtade arv Kúrias ei ole kindlaks määratud seadusega, vaid selle otsustab riikliku kohtuameti juht. Tavamenetluse kohaselt määrab Kúria kohtunikud selle esimees pärast konkursi korraldamist, lähtudes Kúria pädeva kolleegiumi arvamusest ning Kúria kohtunõukoja koostatud kandidaatide hinnangust ja pingereast. 2019. aasta detsembris vastuvõetud koondõigusaktiga lubatakse parlamendi valitud konstitutsioonikohtu liikmetel taotleda enda kohtunikuks määramist ilma konkursi läbimata. Olles saanud kohtunikuks, võivad konstitutsioonikohtu liikmed taotleda Kúriasse määramist pärast oma ametiaja lõppu, ilma et nad peaksid järgima tavapärast ametisse nimetamise menetlust. Selle tulemusel võib parlamendi poolt konstitutsioonikohtusse valimine, milles ei osale suures osas kohtunikest moodustatud kogu, iseenesest tuua kaasa Kúria kohtunikuks nimetamise, kui asjaomane kohtunik seda taotleb. Need seadusandlikud muudatused on de facto suurendanud parlamendi rolli Kúria kohtunike määramisel. Peale selle valib parlament Kúria esimehe Vabariigi Presidendi ettepaneku põhjal kohtunike (mitte tingimata Kúria kohtunike) hulgast, kellel on vähemalt viie aasta pikkune kohtunikuna töötamise kogemus. 1. jaanuaril 2020 muudeti ka Kúria esimehe valimise reegleid, nii et nüüd võib võtta kohtunikuna töötamise kogemuse arvutamisel arvesse konstitutsioonikohtus või rahvusvahelises kohtus vanemõigusnõunikuna töötamise aega. Selline sobivuskriteeriumide laiendamine paisutab nende kandidaatide ringi, kelle võib Kúria esimeheks valida, mis omakorda suurendab Vabariigi Presidendi kaalutlusõigust selles küsimuses. Koondõigusaktiga tehti kohtusüsteemis struktuursed muudatused eesmärgiga tagada, et halduskohtud töötaksid kiiremini ja prognoositavamalt. Esimese astme haldus- ja töökohtud on likvideeritud. Alates 1. aprillist 2020 toimuvad esimese astme kohtu istungid haldusasjades kaheksas määratud regionaalses kohtus ja otsuse kõikide tavapäraste või erakorraliste õiguskaitsevahendite kohta teeb Kúria. Loobutud on eraldi halduskohtute süsteemi kavandatud loomisest. Kohtunike palgad on alates 2020. aasta jaanuarist tõusnud ja kehtestatud on lisatasude süsteem. Koondõigusakti alusel tõstetakse kohtunike palku kolmeaastase perioodi jooksul 60 %. Kohtunike suurem töötasu on positiivne areng, sest Ungari kohtunike palgad olid ELi madalaimate hulgas. Palgatõus aitab kohtute sõltumatust suurendada. Väljendatud on aga muret selle üle, et kohtuid haldavad ametiasutused saavad määrata kohtunikele lisatasusid omal äranägemisel, tuginemata objektiivsetele ja läbipaistvatele kriteeriumidele. Euroopa Nõukogu leiab, et vältida tuleks süsteeme, millega seatakse kohtunike põhitöötasu sõltuvusse tulemustest, sest need võivad tekitada probleeme seoses kohtunike sõltumatusega. Sellise süsteemi mõju kohtute sõltumatusele on käsitletud Euroopa Kohtule eelotsuse tegemiseks suunatud küsimuses. Kuigi prokuratuuri korralduses on hulga aspektidega tegeletud, tekitavad mõned küsimused siiski veel muret. 2019. aasta novembris valis parlament peaprokuröri kahekolmandikulise häälteenamusega üheksa-aastaseks ametiajaks tagasi. Prokuratuur on korraldatud rangelt hierarhilise struktuurina. Prokuratuuri sõltumatus on küll sätestatud õigusaktides, ent teatavate õigusraamistiku elementide tõttu esitas GRECO soovituse vaadata läbi peaprokuröri ametisse nimetamise eeskirjad, et kaitsta seda ametikohta poliitilise mõjutamise eest. Ühtlasi soovitas GRECO kehtestada ranged kriteeriumid, millest juhinduda otsustes prokuröre kohtuasjade menetlemisest eemaldada ja millega selliseid otsuseid põhjendada, ning kutsus üles distsiplinaarmenetluste tegemist läbi vaatama. Kuigi enamiku GRECO soovitustega on tegeletud, oleks veel täitmata soovituste rakendamisel positiivne mõju ka korruptsioonivastase võitluse raamistikule. Kvaliteet Õigussüsteemi digiteerimise tase on üldiselt kõrge. Ungari on väga kõrgel kohal elektrooniliste vahendite kättesaadavuse osas, eriti mis puudutab üldsuse veebipõhist juurdepääsu avaldatud kohtuotsustele. Samuti on riik kõrgel kohal seoses masinloetavate kohtuotsuste koostamise korraga, kuigi otsuseid ei vormistata standardi järgi, mis võimaldaks nende masinloetavust. Ungaril on väga head tulemused ka vaidluste kohtuvälise lahendamise meetodite kasutamise propageerimises ja edendamises. Kohtulõivud on aga jätkuvalt suured ja muret tekitab tasuta õigusabi süsteemi kaasatud isikute ring. COVID-19 pandeemiale reageerimiseks võetud valitsuse meetmed mõjutasid kohtute toimimist. 14. märtsil 2020 andis valitsus riikliku kohtuameti juhi, Kúria esimehe ja peaprokuröri ettepanekul määrusega korralduse peatada määramata ajaks Ungari kohtute tegevus, v.a teatavad kiireloomulised kohtuasjad. 30. märtsil 2020 kaotas määrus aga kehtivuse. 31. märtsil 2020 kehtestas valitsus menetlusõiguse muudatused, mille eesmärk on hõlbustada kohtusüsteemi toimimist „ohuolukorras“.

Tõhusus Tsiviil- ja haldusasjade lahendamine on tõhus. 2020. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabeli kohaselt on Ungari tulemused esimesel astmel haldusasjade lahendamiseks kuluva eeldatava aja ja pooleliolevate haldusasjade arvu osas väga head . Samuti on Ungaril head tulemused seoses tsiviil- ja kaubandusvaidluste lahendamiseks kuluva eeldatava ajaga. 2018. aastal jõustusid uued tsiviilkohtumenetluse, halduskohtumenetluse ja kriminaalmenetluse seadustikud. Need uued eeskirjad võivad hõlbustada tsiviil- ja kriminaalasjade menetlemist ja haldusotsuste kohtulikku läbivaatamist mõistliku aja jooksul. Jätkuvalt puuduvad tõhusad õiguskaitsevahendid ülemäära pikkade menetluste puhul. Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuse Gazsó vs. Ungari täitmine on endiselt pooleli ja Euroopa Nõukogu ministrite komitee teeb Ungari üle jätkuvalt põhjalikku järelevalvet. II.Korruptsioonivastase võitluse raamistik Korruptsiooni ennetamise, uurimise ja selles süüdistuste esitamise pädevus jaguneb mitme erineva spetsialiseerunud ametiasutuse vahel. Korruptsioonivastast tegevust koordineerib Ungaris riigi julgeolekuteenistus (NVSZ) siseministri järelevalve all. Avalikus sektoris esineva korruptsiooni uurimise ja selles süüdistuste esitamise ainupädevus on keskpeaprokuratuuri uurimisbüroo uurimisosakonnal ja viiel regionaalsel bürool. Prokuratuuri toetavad politsei ja riigi julgeolekuteenistuse uurimisüksused. Riigikontrolli pädevuses on avaliku sektori vahendite finantsjuhtimine ja erakondade auditeerimine. Transparency Internationali koostatava korruptsiooni tajumise indeksi viimaste andmete järgi on Ungari tulemus 44 punkti 100st ning ta on ELis 19. ja maailmas 70. kohal. 87 % Ungari vastanutest usub, et korruptsioon on laialt levinud (ELi keskmine 71 %), ja 32 % usub, et korruptsioon mõjutab nende igapäevaelu (ELi keskmine 26 %). 80 % ettevõtjaid tajub, et korruptsioon on laialt levinud (ELi keskmine 63 %), ja 48 % ettevõtjaid usub, et korruptsioon takistab äritegevust (ELi keskmine 37 %). 39 % inimestest leiab, et tehtud on piisaval hulgal hoiatava mõjuga süüdimõistvaid kohtuotsuseid , mis sunnib inimesi korruptiivsest tegevusest hoiduma (ELi keskmine 36 %), samal ajal kui 19 % ettevõtjaid usub, et inimesed ja ettevõtjad, kes on tabatud kõrgele ametiisikule altkäemaksu andmiselt, saavad piisava karistuse (ELi keskmine 31 %). Üldjoontes on olemas korruptsioonivastane kriminaalõigusraamistik. Karistusseadustik sisaldab korruptsiooni ja seotud rikkumiste asjakohaseid määratlusi ja sellega on kriminaliseeritud altkäemaksu ning mõjuvõimuga kauplemise, omastamise, avaliku sektori vahendite omastamise ja avaliku võimu kuritarvitamise eri vormid. 2020. aasta aprillis esitati parlamendis seaduseelnõu, mille eesmärk on täita OECD altkäemaksuga võitlemise töörühma soovitusi, nimelt muuta „välisriigi ametiisiku“ määratlust ja selgitada, et see hõlmab välisriigi avaliku sektori ettevõtete ametnikke. Korruptsioonivastase võitluse pädevus jaguneb mitme eri asutuse vahel. Korruptsioonivastaste poliitikameetmete koordineerimise eest vastutab siseministri haldusalas tegutsev riigi julgeolekuteenistus. Pärast kriminaalmenetluse seadustiku reformi on alates 2019. aasta veebruarist ainupädevus avalikus sektoris esineva korruptsiooni uurimises ja selles süüdistuste esitamises keskpeaprokuratuuri uurimisbüroo uurimisosakonnal ja viiel regionaalsel bürool. Osakond uurib keerulisi korruptsioonijuhtumeid, mille panid toime või milles osalesid isikud, kellel on puutumatus, välisriigi ametiisikud, Vabariigi President, peaminister, valitsuse liikmed ja riiklike julgeolekuasutuste kõrged ametnikud. Prokuratuuri toetavad politsei ja riigi julgeolekuteenistuse uurimisüksused. Korruptsioonivastaste poliitikameetmete rakendamises on oma roll ka riigikontrollil, nimelt institutsioonide rahaliste vahendite ja erakondade rahastamise kontrolliga seotud ülesannete täitmise kaudu. Ühtlasi korraldab riigikontroll regulaarseid riigi eetikat käsitlevaid uuringuid. Kuigi suurkorruptsiooni juhtumites on mõned süüdistused esitatud, piirduvad need väga väikese arvuga. Oma 2018. aasta aruandes avaldas peaprokuratuur korruptsioonikuritegude statistika aastate 2016–2018 kohta. Nende andmete kohaselt on korruptsiooniga seotud kuritegude registreeritud menetluste arv kasvanud: 2016. aastal oli see 984, 2017. aastal 1123 ja 2018. aastal 2046. Süüdimõistetud isikute arv on aga jäänud peaaegu samaks: 2018. aastal oli see 250, 2017. aastal 254 ja 2016. aastal 351. Peaprokuratuuri andmetel on enamik korruptsiooni puudutavaid kohtuasju seotud ametiisikutega, tavaliselt maksu- ja tolliametnikega. Asjaolu, et puudus otsustav tegevus korruptsiooniga seotud kõrgete ametnike või nende lähikondlaste vastutusele võtmisel, on käsitletud Euroopa poolaasta kontekstis. Kuigi prokuratuur on algatanud mõned korruptsiooniga seotud uurimised valitsevat erakonda esindavate parlamendiliikmete suhtes, ei ole kõrgetele valitsusametnikele viimastel aastatel süüdistusi esitatud. Korruptsiooni ennetamise meetmed on Ungaris olnud suunatud riigi ametiasutuste ja õiguskaitseasutuste eetikale. Pärast eelmise korruptsioonivastase kava lõppemist 2018. aastal võttis valitsus juunis 2020 vastu uue kaheaastast ajavahemikku (2020–2022) käsitleva kava. Sarnaselt varasematele strateegilistele programmidele on ka selle strateegia fookuses eetika avalikus halduses ning see sisaldab e-halduse ja automatiseeritud otsuste tegemise tugevdamisega seotud meetmeid korruptsiooni ennetamiseks. Peale selle on strateegia eesmärk muuta uurimised tõhusamaks, hinnata korruptsiooniohtu ja õigusraamistikku ning kehtestada avalikes haldusasutustes sisekontrollid ja tugevdada eetikameetmeid. Eetikaraamistikuga on antud keskne roll ametiasutuste eetikanõunikele. Strateegiline korruptsioonivastane raamistik ei hõlma aga meetmeid muudes korruptsiooni ennetamise seisukohast asjakohastes valdkondades, nagu erakondade rahastamine, vara deklareerimine ning lobitöö ja nn pöördukse efekti reguleerimine. Samuti ei ole käsitletud riske seoses klientelismi, favoritismi ja onupojapoliitikaga avaliku halduse kõrgel tasemel või poliitikute ja ettevõtjate suhetes. Riigikontrolli 2019. aasta eetikauuringu kohaselt arvutati kõige kõrgem korruptsiooniriski tase valitsusasutuste (50 %), kohalike haldusasutuste (51 %) ja kõrgharidusasutuste (50 %) puhul. Aastatel 2015–2019 lõpetati Ungaris liikmesriikidest kõige rohkem OLAFi juurdlusi (43) finantssoovitusega. Varade ja huvide deklaratsioonide kontrolli saaks parandada, kui kehtestada süstemaatilised kontrollid ja sõltumatu järelevalve. Ungaris on olemas laiaulatuslik vara deklareerimise süsteem. Selle kohaselt peavad parlamendiliikmed, valitsusametnikud ja ametiisikud deklareerima oma varad ja huvid. Valitsuse liikmete, nagu ka kõrgemate ametnike ja parlamendiliikmete varade ja huvide deklaratsioonid on kättesaadavad internetis . Sellest hoolimata ei ole kontrollid süstemaatilised, vaid põhinevad kahtlustest teatamisel. Kontrollimine on ametiisiku tööandja või parlamendiliikmete ja kõrgetasemeliste valitsusametnike puhul puutumatuse ja volituste kontrollimisega tegeleva parlamendikomisjoni ülesanne. Jõukuse põhjendamatu suurenemisega seotud kahtluste tagajärjel võib riiklik maksu- ja tolliamet viia läbi kontrollimenetluse. Maksuamet saab sellise menetluse algatada ainult juhul, kui uurimisasutused on ühtlasi algatanud kriminaaluurimise; see piirab sõltumatu kontrolli võimalusi. GRECO on esitanud parlamendiliikmete eetikanõuete, huvide konflikti ja varade deklareerimise tõhusa järelevalve ja asjaomaste nõuete täitmise tagamise küsimuses soovitusi, mille rakendamine on pooleli. Lobitöö reguleerimine on Ungaris ebatäielik ja puuduvad õigusnormid nn pöördukse efekti tõhusaks reguleerimiseks. 2010. aasta spetsiaalne lobitööd reguleeriv õigusakt on läbi vaadatud ja ametiisikutele on tehtud kohustuslikuks avalikustada kontaktid lobistidega. Ametiisikud on kohustatud oma ülemust kirjalikult teavitama, kui kohtumine lobisti(de)ga võib seada ohtu organisatsiooni eetikanõuete täitmise. Ülemus võib kohtumise ära keelata või seada selle toimumise tingimuseks kolmanda isiku juuresviibimise. Kohaldatava määrusega on aga reguleeritud ainult mõned valitsusametnike ja lobistide vaheliste kohtumiste aspektid. Eelkõige ei ole sellega ette nähtud lobistide kohustuslikku registreerimist või kohustust avalikustada kontaktid lobistidega või teavitada neist sõltumatut kontrolliasutust, samuti ei nõuta sellega ametnikelt selliste kontaktide toimumiseks loa küsimist ja nende kohta aru andmist. GRECO juhtis tähelepanu vajadusele tõhustada eetikanorme ja võtta vastu parlamendiliikmete käitumisjuhend ning tagada eetikanõuete ja huvide konflikti tõhus järelevalve ja vastavate nõuete täitmine. Ungaris ei ole nn pöördukse efekti välistamist eraldi reguleeritud. Kuigi nii tööseadustik kui ka ametiisikuid käsitlev eriseadus sisaldavad konfidentsiaalsusklausleid, ei ole neis sätestatud mingit ooteaega. Ungaris on kehtestatud spetsiaalne õigusakt rikkumisest teatajate kaitseks. Rikkumisest teatajate kaitse seadusega on ette nähtud rikkumisest teatajate anonüümsus ja võimalus esitada kaebusi elektrooniliselt, kasutades sihtotstarbelist teatamiskanalit, mida haldab ombudsman (põhiõiguste volinik) (vt jagu „Muud kontrolli- ja tasakaalustussüsteemiga seotud institutsioonilised küsimused“ allpool). Ombudsmanil on aga tema büroole esitatud teadetega seoses vaid piiratud pädevus. Praktikas on ombudsmani põhiülesanne edastada teated pädevatele asutustele. Selliseid teateid ei edastata automaatselt õiguskaitseasutustele, selle asemel viib asjaomase asutuse eetikanõunik kõigepealt läbi haldusuurimise. Eetikanõunikud annavad aru otse oma asutuse juhile. Taotluse korral või ametikohustustest tulenevalt võib ombudsman aga kontrollida, kas ametiasutus on kaebuse korral nõuetekohaselt järelmeetmeid võtnud. Teabe avalikustamist üldsuse huvides uurivad asjaomased asutused ja nende vastus, mis sisaldab uurimise tulemusi, laaditakse üles elektroonilisse registrisse. Jätkuvalt tekitab Ungaris muret erakondade rahastamine. GRECO märkis, et kuigi erakondade registrid on läbipaistvad, on erakondade sissetulekuallikad ja valimiskampaania kestus ebaselged. Samuti on vaja kehtestada järelevalvemehhanismid seoses erakondadele riigi toetuse andmisega. III.Meedia mitmekesisus Ungaris on meediavabaduse ja meedia mitmekesisuse kaitse ette nähtud põhiseadusega ning valdkondlike õigusaktidega (meediaseadus ja ajakirjandusvabaduse seadus). Ajakirjandusvabaduse seaduses on sätestatud, et ajakirjandusvabadus hõlmab sõltumatust riigist ning kõikidest organisatsioonidest ja huvirühmadest. Avalikule teabele juurdepääsu õigust tunnustatakse põhiseaduses ja seda on kajastatud teabevabaduse seaduses. Meediaseadusega on loodud riiklik meedia- ja telekommunikatsiooniamet (meediaamet), mille otsuseid tegev organ on meedianõukogu. Meedianõukogul on küll piisavad ressursid, kuid meedianõukogu sõltumatus ja tõhusus on ohustatud. Meedianõukogusse kuuluvad esimees ja neli parlamendi valitud liiget. Liikmekandidaatide esitamise reeglid on kavandatud viisil, mis soodustab poliitilist konsensust meedianõukogu liikmete määramisel. 2020. aasta meedia mitmekesisuse seire raames osutatakse asjaolule, et praktikas ei ole need reeglid takistanud valitseval erakonnal määrata kõiki viit meedianõukogu liiget. Seire kohaselt on risk meedianõukogu sõltumatusele ja tõhususele keskmine (53 %). Ungari peatoimetajate foorum (Főszerkesztők Fóruma) on sektorit esindav vabaühendus, mis asutati 2012. aastal. See koondab vabatahtlikkuse alusel kõikide Ungari suuremate elektroonilise, trüki- ja veebimeedia väljaannete toimetajaid. Foorumi peamised eesmärgid on eetika suurem osakaal ajakirjandusalases hariduses, suuniste koostamine, eetilise ajakirjanduse parima tava edendamine ja usalduse suurendamine meedia vastu ning meedia enesereguleerimise korra sõnastamine. 2015. aastal kehtestas foorum sellised ajakirjanduse eetikanormid ja väärtused nagu erapooletus ja põhjalikkus ning teabe hankimise ja käsitlemise eeskirjad. Foorum taotleb kvaliteetse ajakirjanduse edendamist eelkõige ajakirjanikele antavate auhindade kaudu. Ungaris esineb suur risk seoses meediaturu mitmekesisusega. Valitsuse määrusega vabastati üle 470 valitsusmeelse meediakanali ühinemine meediakonglomeraati KESMA 2018. aasta novembris konkurentsiameti ja meediaameti kontrollist, kuulutades selle „riikliku strateegilise tähtsusega ühinemiseks“ ning takistades seeläbi ametiasutustel seda kontrollida. 25. juuni 2020. aasta otsusega lükkas konstitutsioonikohus tagasi veerandi parlamendiliikmete esitatud taotluse, millega valitsuse määrus vaidlustati. Konstitutsioonikohus leidis, et valitsusel on ainuõigus määrata kindlaks „riikliku strateegilise tähtsusega“ küsimused ning mitte miskit ühinemises ei saa käsitada ohuna meediavabadusele riigis. Meedia mitmekesisuse ja meediavabaduse keskuse ad hoc aruandes järeldati, et „KESMA loomine rohkem kui 470 […] eri meediakanali ühinemise teel süvendab üldist ohtu“ meedia mitmekesisusele Ungaris seoses mitme olulise näitajaga, mida meedia mitmekesisuse seire raames analüüsitakse, sealhulgas ajakirjanike töötingimused, meedia horisontaalse ja eri meediavaldkondi hõlmava omandi koondumine ning riigi reklaamide jaotamine. Analüüsides neid arengusuundi, võttes arvesse meediaameti sõltumatust poliitilisest ja/või majanduslikust mõjutamisest ja valitsuse õigust meediaamet kõrvale lükata, leiti aruandes konkreetsemalt, et „sellise olulise asutuse nagu KESMA […] täielik vabastamine Ungari meediaameti kontrollist kujutab endast täiendavat riskielementi“ meedia mitmekesisusele Ungaris. Nii Ungari ja Euroopa meediavabaduse organisatsioonid kui ka kodanikuühiskond on avaldanud sügavat muret pärast Ungari enim loetuma uudistemeedia saidi Index.hu peatoimetaja vallandamist 22. juulil 2020, pärast mida lahkusid ametist peaaegu kõik selle saidi ajakirjanikud. Tähelepanu juhiti ka sellele, et Index.hu puhul võib toimuda samasugune allesjäänud sõltumatute uudistemeedia saitide majanduslik ülevõtmine valitsusmeelsete ettevõtjate poolt, nagu varem täheldati uudistemeedia kanali Origo puhul. Meediaomandi läbipaistvus ei ole reguleeritud valdkondlike õigusaktidega. Lineaarsete meediateenuste pakkujad peavad teavitama meediaametit oma (või oma emaettevõtja) otsesest või kaudsest omandist meediateenuse osutajates. Meediaseadus sisaldab üksikasjalikke õigusnorme meediaturu koondumise vältimiseks. 2020. aasta meedia mitmekesisuse seires leitakse, et meediaomandi läbipaistvuse olukord on seotud suure riskiga (75 %).

Riigi reklaamid võimaldavad valitsusel avaldada meediale kaudset poliitilist survet. Meedia mitmekesisuse seire kohaselt ja peamiste sidusrühmade väitel on oht meediavabadusele ja meedia mitmekesisusele Ungaris suurim poliitilise sõltumatuse valdkonnas (82 %). Meedia mitmekesisuse seire raames leiti, et kuigi otsene poliitiline mõjutamine ja kontroll ei ole laialt levinud, on üldteada, et meediale avaldatakse kaudset mõju. Seoses valitsusmeelse meediaga peetakse selle protsessi haripunktiks eespool nimetatud KESMA konglomeraati. Olukorda on veelgi halvendanud riigi reklaamide levitamise läbipaistvuse ja seda valdkonda reguleerivate õigusaktide puudumine, mille tulemusel määrati 2020. aasta meedia mitmekesisuse seires selle näitaja kohta kõrgeim võimalik riskitase (97 %). 2020. aasta meedia mitmekesisuse seires on esile toodud asjaolu, et 2019. aastal oli valitsusmeelsetele kanalitele suunatud riigi reklaamide osakaal ajakirjandusturul 75 %, televisiooniturul 95 %, veebiuudiste turul 90 % ja raadioturul 90 %. Takistatud on üldsuse juurdepääs teabele. 2020. aasta meedia mitmekesisuse seires on selle valdkonna riskitase määratud madalaks ja juhitud tähelepanu asjaolule, et kuigi kohaldatavad õigusaktid on selged ning kohtud pigem annavad ajakirjanikele ja üldsusele juurdepääsu teabele, ei ole praktikas sageli võimalik täita kohtuotsuseid, millega avalik-õiguslike asutuste eitavad otsused ümber lükatakse . 2016. aastal soovitas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni eriraportöör inimõiguste kaitsjate küsimuses Ungaril teabevabadust ja andmekaitset käsitlevad õigusnormid läbi vaadata, et tagada vaba ja kontrollimata juurdepääs avalikku huvi pakkuvale teabele . See küsimus tõstatati ka Euroopa poolaasta 2020 raames esitatud riigipõhises soovituses . Teabevabaduse seadusega on ette nähtud, et kõik „avalikke ülesandeid täitvad organid“ peavad taotluse korral võimaldama juurdepääsu nende kontrollitavatele avalikku huvi pakkuvatele andmetele, võttes arvesse kõnealuses seaduses sätestatud erandeid . Kuigi teabevabaduse seadus on püsinud suhteliselt muutumatuna, on jätkatud valdkondlike õigusaktide järkjärgulist muutmist, kahjustades üldist läbipaistvus- ja teabe kättesaadavuse raamistikku . 2013. aastal muutis Ungari teabevabaduse seadust, et vältida „kuritahtlikke“ teabepäringuid. 2016. aastal andis valitsus välja määruse, millega antakse avalik-õiguslikele asutustele õigus nõuda avalikule teabele juurdepääsu saamise taotlustega seotud kulude hüvitamist, juhul kui taotlusele vastamine toob ametiasutuse jaoks kaasa lisatööd. Seoses ajakirjanike juurdepääsuga avalikele üritustele teatati 2020. aasta meedia mitmekesisuse seire raames, et ajakirjanike juurdepääsu avalikele üritustele takistatakse üha rohkem. Sõltumatute meediakanalite tegevust takistatakse ja neid hirmutatakse süstemaatiliselt. Mérték Media Monitori teatel kontrollib valitsusmeelne meedia tulude põhjal ligikaudu 80 % uudistemeedia turust ja poliitilise sisu kajastusest . Sõltumatu meedia väikesele turuosale lisandub sõltumatute ajakirjanike ja meediakanalite tegevuse süstemaatiline takistamine ja nende hirmutamine. Ungari kodanikuvabaduste liidu (TASZ) 2019. aastal ja COVID-19 pandeemia ajal 2020. aastal läbiviidud uuringus osutatakse „sõltumatu meedia töö süstemaatilisele takistamisele“, muu hulgas ajakirjanike teabepäringute eiramise, ajakirjanike füüsilise juurdepääsu piiramise ning allikate vastu usaldamatuse tekitamise ja nende häbimärgistamise ja hirmutamise teel. Ajakirjanike ja teiste meediatöötajate füüsilise ründamise kohta teateid ei ole. Ungaris on laimamise eest ette nähtud karistuste seas ka vangistus. 2019. aastal avaldas Euroopa Nõukogu ajakirjanduse kaitse ja ajakirjanike turvalisuse edendamise platvorm Ungari kohta kaks hoiatusteadet seoses ajakirjanike tegevuse piiramisega parlamendis ja kahe Index.hu ajakirjaniku vastu suunatud laimukampaaniaga valitsusmeelses meedias, paremäärmuslikus meedias ja Budapestis levitatud plakatitel, mida üldiselt peeti antisemiitlikuks. Samal aastal avaldas valitsusmeelne nädalakiri loetelu rohkem kui 200 isikust, nende seas mitu ajakirjanikku, kes sildistati George Sorose „palgasõduriteks“. 2020. aastal avaldas platvorm neli hoiatusteadet, mis käsitlesid äriajakirja Forbes Hungary levitamise keeldu, valitsuse juhiseid riigimeedia töötajatele, mille kohaselt tuleb enne mitmel teemal kirjutamist luba taotleda, õigusliku ja muu ähvardamise ja hirmutamise kampaaniat karikaturisti Gábor Pápai vastu pärast väidetavalt teotava karikatuuri avaldamist ning seaduseelnõu (millest sai 30. märtsil 2020 seadus), mille kohaselt sai COVID-19 kohta „väärinfo“ levitamisest seaduserikkumine, mille eest kehtestati kuni viieaastane vanglakaristus. Ungari esitas mitme nimetatud hoiatusteate kohta üksikasjaliku vastuse. Pandeemiaga seotud väärinfo esitamise või levitamise kriminaliseerimise kohta on Euroopa Komisjon märkinud, et see tekitab muret seoses õiguskindlusega ja võib avaldada pärssivat mõju väljendusvabadusele. IV.Muud kontrolli- ja tasakaalustussüsteemiga seotud institutsioonilised küsimused Ungari on ühekojalise parlamendiga (Rahvuskogu) parlamentaarne vabariik. Parlament võtab muu hulgas vastu Ungari põhiseaduse ja muudab seda, kehtestab õigusakte ning valib peaministri ja kahekolmandikulise häälteenamusega riigi kõige olulisemad ametiisikud. Parlament valib Vabariigi Presidendi. On mitu institutsiooni, mille ülesanne on tasakaalustada seadusandliku ja täidesaatva võimu volitusi, sealhulgas konstitutsioonikohus, riigikontroll ja ombudsman (põhiõiguste volinik). Lisaks valitsusele, Vabariigi Presidendile ja igale parlamendikomisjonile võivad seaduseelnõusid esitada kõik parlamendiliikmed. Vähenenud on avalike konsultatsioonide ja mõjuhinnangute kasutamine. Ungari õigusega on ette nähtud nii avalike konsultatsioonide kui ka kohustuslike mõju eel- ja järelhinnangute läbiviimine. Praktikas on konsultatsioonid ja mõjuhinnangud pigem vormilised või sümboolsed. Euroopa poolaasta kontekstis on väljendatud muret seoses sotsiaalpartnerite kaasamise ning poliitika kujundamise kvaliteedi ja prognoositavusega. Konsultatsioonid ja mõjuhinnangud on jäetud korduvalt läbi viimata, kohaldades seadusandlikke eri menetlusi, näiteks kiirmenetlust või individuaalsete parlamendiliikmete esitatud seaduseelnõusid, sest konsultatsioonide ja mõjuhinnangute läbiviimise nõue kehtib ainult valitsuse esitatud seaduseelnõude suhtes. 11. märtsil 2020 kuulutas valitsus COVID-19 pandeemiale reageerimiseks välja „ohuolukorra“. Selle kestus ei olnud eelnevalt kindlaks määratud ja valitsusel oli kaalutlusõigus seda jätkata või see lõpetada. 30. märtsil 2020 võttis parlament vastu uue seaduse, millega võimaldati valitsusel peatada määrusega mis tahes seaduse kohaldamine. Erakorralised volitused näisid olevat ulatuslikud, võttes arvesse selge ajalise piirangu puudumise ja laialt määratletud volituste kombineeritud mõju. Neid volitusi kasutades võetud teatavate eriolukorra meetmete vajalikkus ja proportsionaalsus tekitas küsimusi ning need takistasid äritegevust ja kahjustasid õiguskeskkonna stabiilsust. Seda küsimust käsitleti ka Euroopa poolaasta 2020 raames esitatud riigipõhises soovituses, milles nõukogu soovitas Ungaril „[t]agada, et erakorralised meetmed on rangelt proportsionaalsed, ajaliselt piiratud, kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega ning ei takista äritegevust ega kahjusta õiguskeskkonna stabiilsust“. 18. juunil 2020 lõpetas valitsus ohuolukorra ja kuulutas välja „rahvatervisealase hädaolukorra“ kuni 18. detsembrini 2020. Mõne erakorralise meetme kohaldatavust laiendati väljapoole ohuolukorda. Mõned erakorralised meetmed on konstitutsioonikohtus vaidlustatud. 2020. aasta juulis lükkas konstitutsioonikohus tagasi ettepaneku vaadata läbi ohuolukorras kehtestatud erakorraline meede, tuginedes asjaolule, et maksu- ja eelarveküsimused ei ole tema pädevuses. 2019. aasta detsembris kehtestati koondõigusaktiga uued õigusnormid põhiseaduslikkuse järelevalve menetluse kohta. Selle õigusreformi tulemusel võivad haldusasutused vaidlustada konstitutsioonikohtus juba jõustunud kohtuotsuse, kui sellega rikutakse nende põhiseadusest tulenevaid õigusi ja piiratakse nende volitusi. Selline menetluskord tõstatab küsimusi seoses õiguskindluse põhimõttega. Kuigi põhiõiguste volinikule oli antud akrediteering „A“, lükkus tema uus akrediteerimine edasi. 2019. aasta oktoobris leidis ÜRO akrediteerimise allkomitee, et mitmele soovitusele ja murele reageerimiseks võetud meetmete kohta ei esitatud piisavat teavet. Allkomitee oli seisukohal, et valikumenetlus ei olnud piisavalt laiaulatuslik ja läbipaistev ning et voliniku esitatud teave ei tõendanud piisavaid jõupingutusi kõikide inimõigustealaste küsimuste käsitlemisel, samuti ei väljendanud tema sõnavõtud kõikide inimõiguste edendamist ja kaitset. See teema tõstatati eelkõige seoses voliniku seisukohaga välisriikidest rahastatavaid organisatsioone käsitleva seaduse kohta (vt allpool). Ühtlasi soovitas allkomitee toetada institutsiooni piisava rahastamise tagamist. Alates 2020. aasta maist on voliniku büroo töötajate staatust ja töötasu käsitleva uue seadusega ette nähtud 30 % suurune keskmine palgatõus. Peale selle võttis volinik 2020. aastal üle politsei vastu suunatud kaebuste lahendamise sõltumatu komisjoni kohustused. Väljendatud on muret mitme asutuse sõltumatuse ja suutlikkuse pärast tasakaalustada valitsuse volitusi. Kodanikuühiskonnale avaldatakse jätkuvalt survet, eriti kui tema hoiak on valitsuse suhtes kriitiline. 2020. aasta juunis leidis Euroopa Kohus, et 2017. aasta juunis vastu võetud Ungari õigusakt välisriikidest rahastatavate kodanikuühiskonna organisatsioonide kohta on vastuolus nii kapitali vaba liikumise põhimõtte kui ka põhiõiguste hartas sätestatud õigusega ühinemisvabadusele, õigusega eraelu kaitsele ja õigusega isikuandmete kaitsele. Euroopa Kohtu otsuse täitmiseks vajalike seadusandlike meetmete koostamine on pooleli. 2019. aasta novembris pöördus komisjon Ungari vastu Euroopa Kohtusse seoses õigusaktiga (millele valitsus oli andnud nimetuse „Peatage Soros“), millega kriminaliseeriti sellise abi korraldamine, mida pakub varjupaika taotleda soovijatele mis tahes isik mõne riikliku, rahvusvahelise või valitsusvälise organisatsiooni nimel. 2018. aasta juunis avaldasid Veneetsia komisjon ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE ODIHR) ühisarvamuse, milles järeldati, et uuritud sätetega rikutakse ühinemis- ja väljendusvabadust ning et need tuleks kehtetuks tunnistada. Veneetsia komisjon ja OSCE ODIHR kritiseerisid ka teist seadust, millega kehtestati spetsiaalne 25 % sisserändemaks, mida kohaldatakse sellistele organisatsioonidele antava rahalise toetuse suhtes, kelle „tegevus hõlbustab sisserännet“. Peale selle takistab konstruktiivset koostööd kodanikuühiskonna organisatsioonidega valitsuse ja valitsusmeelse meedia vaenulik retoorika. Kodanikuühiskonna tegutsemisruumile Ungaris on antud hinnang „takistatud“. On oluline, et kohaldatavas õigusraamistikus ning poliitilises ja avalik-õiguslikus keskkonnas võetakse arvesse Euroopa Nõukogu soovitusi kodanikuühiskonna tegevusruumi kaitse ja edendamise kohta.



I lisa. Allikate loetelu tähestikulises järjekorras* * Õigusriigi olukorda käsitleva 2020. aasta aruandega seotud konsultatsiooni raames esitatud andmete loetelu on esitatud (komisjoni veebisaidil). Bertelsmann Stiftung, 2019, Sustainable Governance Indicators. https://www.sgi-network.org/2019/Governance/Executive_Capacity/Evidence-based_Instruments . Budapesti Instituut, korruptsiooniuuringute keskus, 2019, „Transparency and Integrity: the Online Presence of Hungarian Municipalities – Analysis of Urban Municiaplities’ websites in Hungary“. http://www.crcb.eu/?p=1799 . CIVICUS, „Monitor tracking civic space: Hungary“. https://monitor.civicus.org/country/hungary/ . Euroopa Ajakirjanike Liit, 2020, „Hungary media freedom crackdown: our letter to EU leaders“. https://europeanjournalists.org/blog/2020/07/28/hungary-media-freedom-crackdown-our-letter-to-eu-leaders/ . Euroopa Inimõiguste Kohtu 10. märtsi 2015. aasta otsus kohtuasjas Varga ja teised vs. Ungari, hagiavaldused nr 14097/12, 45135/12, 73712/12, 34001/13, 44055/13 ja 64586/13. Euroopa Kohtunike Ühing, 2019, aruanne „Report on the fact-finding mission of the EAJ to Hungary“, 3. mai 2019. https://www.iaj-uim.org/iuw/wp-content/uploads/2019/05/Report-on-the-fact-finding-mission-of-a-delegation-of-the-EAJ-to-Hungary.pdf . Euroopa kohtute haldamise nõukodade võrgustik ning Euroopa Advokatuuride ja Õigusliitude Nõukogu, 2019, „Independence and Accountability of the Judiciary – ENCJ/CCBE Survey among lawyers on the independence of judges, 2018–2019“. https://pgwrk-websitemedia.s3.eu-west-1.amazonaws.com/production/pwk-web-encj2017-p/Reports/ENCJ%20Survey%20on%20Independence%20Accountability%20of%20the%20Judiciary%20among%20lawyers%20%202019.pdf .

Euroopa kohtute haldamise nõukodade võrgustik, 2019, uuring „Independence and Accountability of the Judiciary – ENCJ Survey on the independence of judges, 2019“. https://pgwrk-websitemedia.s3.eu-west-1.amazonaws.com/production/pwk-web-encj2017-p/Reports/Data%20ENCJ%202019%20Survey%20on%20the%20Independence%20of%20judges.pdf . Euroopa Komisjon, 2020, „OLAFi 2019. aasta aruanne“. Euroopa Komisjon, 2020, „2020. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabel“. Euroopa Komisjon, „Country Report Hungary 2019“, SWD(2019) 1016 final. Euroopa Komisjon, „Country Report Hungary 2020“, SWD(2020) 516 final. Euroopa Liidu Kohtu 27. veebruari 2018. aasta otsus kohtuasjas C-64/16: Associação Sindical dos Juízes Portugueses. Euroopa Liidu Kohtu 7. veebruari 2019. aasta otsus kohtuasjas C-49/18: Carlos Escribano Vindel. Euroopa Liidu Kohtu 19. novembri 2019. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑585/18, C‑624/18 ja C‑625/18: AK. Euroopa Liidu Kohtu 18. juuni 2020. aasta otsus kohtuasjas C-78/18: komisjon vs. Ungari. Euroopa Liidu Kohus, menetluses olev kohtuasi C-564/19: IS. Euroopa Liidu Kohus, menetluses olev kohtuasi C-821/19. Euroopa Liidu Nõukogu, 2019, nõukogu 9. juuli 2019. aasta soovitus, milles käsitletakse Ungari 2019. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ungari 2019. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 301, 5.9.2019). Euroopa Liidu Nõukogu, 2020, nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitus, milles käsitletakse Ungari 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ungari 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 282/17, 26.8.2020). Euroopa Nõukogu inimõiguste volinik, 2018, „Commissioner calls on Hungary’s President to return to the Parliament the legislative package on administrative courts“ (14. detsembri 2018. aasta avaldus). https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/commissioner-calls-on-hungary-s-president-to-return-to-the-parliament-the-legislative-package-on-administrative-courts . Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku Dunja Mijatovići aruanne (2019) pärast tema külastust Ungarisse 4.–8. veebruaril 2019, Strasbourg, 21. mai 2019. https://rm.coe.int/report-on-the-visit-to-hungary-from-4-to-8-february-2019-by-dunja-mija/1680942f0d . Euroopa Nõukogu kohtute efektiivsust hindav komisjon (CEPEJ), 2018, „European judicial systems – Efficiency and quality of justice“, CEPEJ uuring nr 26, 2018. aasta väljaanne (2016. aasta andmed). https://rm.coe.int/rapport-avec-couv-18-09-2018-en/16808def9c . Euroopa Nõukogu ministrite komitee, 2010, ministrite komitee soovitus CM/Rec(2010)12 liikmesriikidele kohtunike kohta: kohtunike sõltumatus, nende töö tulemuslikkus ja nende vastutus. Euroopa Nõukogu ministrite komitee, 2018, ministrite komitee soovitus CM/Rec(2018)11 liikmesriikidele vajaduse kohta tugevdada kodanikuühiskonna tegevusruumi kaitset ja edendamist Euroopas. Euroopa Nõukogu ministrite komitee, 2019, 25. septembri 2019. aasta otsus CM/Del/Dec(2019)1355/H46-11. Euroopa Nõukogu ministrite komitee, 2020, vaheresolutsioon CM/ResDH(2020)180.

Euroopa Nõukogu, „Platform to promote the protection of journalism and safety of journalists – Hungary“. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/hungary . Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjon, 2010, aruanne „Report on the Independence of the Judicial System Part I: The Independence of Judges“, CDL-AD(2010)004. Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjon, 2012, arvamus „Hungary – Opinion on Act CLI of 2011 on the Constitutional Court of Hungary“, CDL-AD(2012)009. Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjon, 2012, arvamus „Hungary – Opinion on Act CLXII of 2011 on the Legal Status and Remuneration of Judges and Act CLXI of 2011 on the Organisation and Administration of Courts of Hungary“, CDL-AD(2012)001. Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjon, 2012, arvamus „Hungary – Opinion on Act CLXIII of 2011 on the Prosecution Service and Act CLXIV of 2011 on the Status of the Prosecutor General, Prosecutors and other Prosecution Employees and the Prosecution Career of Hungary“, CDL-AD(2012)008. Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjon, 2012, arvamus „Hungary – Opinion on the Cardinal Acts on the Judiciary that were amended following the adoption of Opinion CDL-AD(2012)001 on Hungary“, CDL-AD(2012)020. Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjon, 2015, arvamus „Hungary – Opinion on Media Legislation (Act CLXXXV on Media Services and on the Mass Media, Act CIV on the Freedom of the Press, and the Legislation on Taxation of Advertisement Revenues of Mass Media) of Hungary“, CDL-AD(2015)015. Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjon, 2017, arvamus „Poland – Opinion on the Draft Act amending the Act on the National Council of the Judiciary; on the Draft Act amending the Act on the Supreme Court, proposed by the President of Poland, and on the Act on the Organisation of Ordinary Courts“, CDL-AD(2017)031. Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjon, 2019, arvamus „Hungary – Opinion on the law on administrative courts and the law on the entry into force of the law on administrative courts and certain transitional rules“, CDL-AD(2019)004. Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjon, 2020, aruanne „Respect for democracy, human rights and the rule of law during states of emergency: reflections“, mille Veneetsia komisjon võttis teadmiseks 19. juunil 2020 kirjaliku menetluse teel, millega asendati 123. täiskogu istung, CDL-AD(2020)014. Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjon ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE ODIHR), 2018, ühisarvamus „Hungary – Joint Opinion on the Provisions of the so-called “Stop Soros” draft Legislative Package which directly affect NGOs (in particular Draft Article 353A of the Criminal Code on Facilitating Illegal Migration)“, CDL-AD(2018)013. Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjon ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE ODIHR), 2018, ühisarvamus „Hungary – Joint Opinion on Section 253 on the special immigration tax of Act XLI of 20 July 2018 amending certain tax laws and other related laws and on the immigration tax“, CDL-AD(2018)035-e. Eötvös Károly poliitikainstituut, 21. veebruar 2020, avaldus. http://www.ekint.org/alkotmanyossag/2020-02-21/csend-vagy-kialtas-hallgathatnak-e-a-birak-ha-megtamadjak-a-biroi-fuggetlenseget . GRECO, 2015, neljas hindamisvoor – hindamisaruanne Ungari kohta „Corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors“. GRECO, 2017, kolmas hindamisvoor – Ungarit käsitleva teise nõuetele vastavuse aruande teine lisa „Incriminations (ETS 173 and 191, GPC 2)“ – „Transparency of Party Funding“. GRECO, 2018, neljas hindamisvoor – nõuetele vastavuse vahearuanne Ungari kohta „Corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors“. GRECO, 2019, „Hungary: Insufficient progress and lack of transparency hamper fight against corruption“ (1. märts 2019). https://www.coe.int/en/web/portal/-/hungary-insufficient-progress-and-lack-of-transparency-hamper-fight-against-corruption . Human Rights Watch, 23. märts 2020, „Hungary’s Orban Uses Pandemic to Seize Unlimited Power“. https://www.hrw.org/news/2020/03/23/hungarys-orban-uses-pandemic-seize-unlimited-power . Index.hu, 24. juuli 2020, „Editorial board of Index and more than 70 staff members resign“. https://index.hu/english/2020/07/24/editorial_board_of_index_resigns . Kúria, 2018, „A “közérdekű adatok kiadásával kapcsolatos perek” bírósági gyakorlata tárgykörére felállított joggyakorlat-elemző csoport összefoglaló véleménye“ (3. detsember 2018). https://kuria-birosag.hu/sites/default/files/joggyak/osszefoglalo_velemeny_adatvedelem.pdf .

Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD), 2019, „Implementing the OECD Antibribery Convention. Phase 4 Report Hungary“. Meedia mitmekesisuse ja meediavabaduse keskus, 2019, „Assessing certain recent developments in the Hungarian media market through the prism of the Media Pluralism Monitor“. https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/79196553-5c39-11ea-8b81-01aa75ed71a1 . Meedia mitmekesisuse ja meediavabaduse keskus, 2019, „Decriminalisation of Defamation“. https://cmpf.eui.eu/wp-content/uploads/2019/01/decriminalisation-of-defamation_Infographic.pdf . Meedia mitmekesisuse ja meediavabaduse keskus, 2020, „Media Pluralism Monitor 2020“. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 . Mérték Media Monitor, 2019, „Fidesz-friendly media dominate everywhere“. https://mertek.eu/en/2019/05/02/fidesz-friendly-media-dominate-everywhere/https://mertek.eu/en/2019/05/02/fidesz-friendly-media-dominate-everywhere/ . Peaprokuratuur, 2019, „Criminality and Criminal Justice“. http://ugyeszseg.hu/pdf/statisztika/Criminality_and_CriminalJustice_2009_2018.pdf . Piirideta Reporterid, 2020, ajakirjandusvabaduse indeks. https://rsf.org/en/ranking . Piirideta Reporterid, 2020, „Hungary: Urgent EU response needed to leading independent news site’s demise“ (28. juuli 2020). https://rsf.org/en/news/hungary-urgent-eu-response-needed-leading-independent-news-sites-demise . Rahvusvaheline võrgustik International Press Institute, 2020, „Hungary seeks power to jail journalists for ‘false’ COVID-19 coverage“ (23. märts 2020). https://ipi.media/hungary-seeks-power-to-jail-journalists-for-false-covid-19-coverage/ . Rahvusvaheline võrgustik International Press Institute (IPI), Article 19, ajakirjanike kaitse komitee (CPJ), Euroopa Ajakirjandus- ja Meediavabaduse Keskus (ECPMF), Euroopa Ajakirjanike Liit (EFJ), Free Press Unlimited (FPU) ja Piirideta Reporterid (RSF), 2019, „Conclusions of the joint international press freedom mission to Hungary“ (3. detsember 2019). https://www.ecpmf.eu/fact-finding-mission-hungary-2019/ . Riiklik andmekaitse- ja teabevabadusamet, 2019, aruanne „Annual Report of the National Authority for Data Protection and Freedom of Information 2018“, riiklik andmekaitse- ja teabevabadusamet, Budapest. https://naih.hu/files/NAIH-Annual-report-2018-v190830.pdf . Teabevahetuse peadirektoraat, 2019, Eurobaromeetri kiiruuring nr 482 „Businesses’ attitudes towards corruption in the EU“. Teabevahetuse peadirektoraat, 2020, Eurobaromeetri eriuuring nr 502 „Corruption“. Transparency International, 2019, korruptsiooni tajumise indeks. Ungari advokatuur, 21. jaanuar 2020, presiidiumi avaldus. https://jogaszvilag.hu/napi/a-magyar-ugyvedi-kamara-visszautasitja-az-ugyvedeket-ert-tamadasokat/ . Ungari kodanikuvabaduste liit, 2020, uuring „Research on the obstruction of the work of journalists during the coronavirus pandemic in Hungary“ (15. aprill 2020). https://tasz.hu/a/files/coronavirus_press_research.pdf . Ungari Kohtunike Ühing (MABIE), 10. märts 2020, avaldus. http://mabie.hu/index.php/1526-a-birok-neveben . Ungari valitsus, 2020, Ungari poolt õigusriigi olukorda käsitleva 2020. aasta aruande jaoks esitatud teave. Virtuaalne riigikülastus Ungarisse seoses õigusriigi olukorda käsitleva 2020. aasta aruandega. Ühinenud Rahvaste Organisatsioon, 2019, riiklike inimõiguste institutsioonide üleilmne liit (GANHRI), akrediteerimise allkomitee, aruanne „Accreditation Report – October 2019“.

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni eriraportöör inimõiguste kaitsjate küsimuses, 2016, avaldus „End of mission statement by Special Rapporteur on the situation of human rights defenders, Visit to Hungary 8–16 February 2016“. https://www.ohchr.org/EN/NewsEvents/Pages/DisplayNews.aspx?NewsID=17048&LangID=E .



II lisa. Ungari riigikülastus Komisjoni talitused korraldasid 2020. aasta juunis virtuaalsed kohtumised järgmiste asutuste ja organisatsioonidega: ·Amnesty International Hungary ·Eötvös Károly poliitikainstituut ·K-Monitor ·Konstitutsioonikohtu kantselei ·Korruptsiooniuuringute keskus, Budapest ·Mérték Media Monitor ·Peatoimetajate foorum (Főszerkesztők Fóruma) ·Põhiõiguste voliniku büroo ·Rahvuskogu seadusandluse komisjon ·Riigikontroll ·Riiklik andmekaitse- ja teabevabadusamet ·Riiklik kohtuamet ·Riiklik kohtunõukoda ·Riiklik meedia- ja telekommunikatsiooniamet ·Transparency International Hungary

·Ungari advokatuur ·Ungari Helsingi komitee ·Ungari justiitsministeerium ·Ungari kodanikuvabaduste liit ·Ungari kõrgeim kohus (Kúria) ·Ungari prokuratuur ·Ungari siseministeerium * Komisjon arutas õigusriigi üldküsimusi ka mitmel kohtumisel järgmiste organisatsioonidega: ·Amnesty International ·Euroopa kodanikuvabaduste liit ·Civil Society Europe ·Euroopa kirikute konverents (Conference of European Churches) ·EuroCommerce ·Euroopa mittetulundusõiguse keskus (European Center for Not-for-Profit Law) ·Euroopa ajakirjandus- ja meediavabaduse keskus (European Centre for Press and Media Freedom) ·Euroopa kodanike foorum (European Civic Forum) ·Free Press Unlimited ·Front Line Defenders ·ILGA Euroopa organisatsioon