ET Euroopa Liidu Teataja C 70/3

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine

(2016/C 70/03)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„CONWY MUSSELS”

EL nr: UK-PDO-0005-01304 – 27.1.2015

KGT ( ) KPN ( X )

1. Nimetus(ed)

„Conwy Mussels”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Ühendkuningriik

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.7. Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetusega „Conwy Mussels” (Conwy rannakarbid) tähistatakse Põhja-Walesi Conwy jõe estuaari karbikudukaridel looduslikult kasvavat söödavat rannakarpi (Mytilus edulis). Looduslikult kasvavat Conwy söödavat rannakarpi tehistingimustes ei kasvatata. Määratletud geograafilises piirkonnas korjatakse neid traditsioonilist käsitsi rehitsemise meetodit kasutades 1. septembrist kuni 30. aprillini kestval korjamise hooajal.

Conwy rannakarpidel on tume tugev musta või pruunika värvusega kest, mis on ovaalse kujuga ja ühest otsast terav; selle välispind on tavaliselt sile või on neile kinnitunud vääneljalgsed, olenevalt piirkonnast, kus neid rehitsedes korjatakse. Näiteks mõnes jõepõhja kasvukohas on rannakarbid kaetud mudaga, mis takistab vääneljalgsete kinnitumist nende kestale. Estuaari liivases või kivises osas elavate rannakarpide kestal leidub sageli vääneljalgsed, kes saavad sinna hõlpsasti kinnituda.

Rannakarpide pikkus võib olla 4,5–10 cm. Arengurühma Conwy Mussel Development Group kokkuleppe kohaselt korjatakse vähemalt 4,5 cm pikkusega ja seega vähemalt 2-aastaseid rannakarpe (köie küljes kasvatatud ja koguriga korjatavad rannakarbid on nooremad).

Conwy rannakarbid on suured ja lopsakad, suure lihasisalduse ning suure liha-kesta suhtarvuga. Conwy rannakarbid on lihakad ja mahlased ning hästi tuntud oma hõlpsasti mälutava, lopsaka tekstuuri ja rikkaliku soolase maitse poolest. Värskelt korjatud Conwy rannakarbid peaksid olema lõhnata.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Conwy rannakarbid peavad kasvama Conwy jõe estuaari kindlaksmääratud aladel ning neid tuleb seal korjata rannakarpide korjamise hooaja jooksul Walesi põlise traditsiooni kohaselt käsitsi rehitsedes. Rannakarpide korjamise hooaeg on 1. septembrist kuni 30. aprillini.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kõiki Conwy rannakarpe tuleb puhastada vastavalt ELi määrustele. Kõiki Conwy rannakarpe sisaldavaid kotte säilitatakse puhastamiskohas kuni müümiseni jahutatult temperatuuril 1–5 °C. Conwy rannakarpide säilivusaeg on 5 päeva.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kindlaksmääratud ala – ala, kus on lubatud korjata Conwy rannakarpe. Seda luba kohaldatakse Conwy lahe ja estuaari selle osa suhtes, mis jääb kevadiste loodete aegse tõusuvee märgist allapoole ning asub alljärgnevalt esitatud punktide A, B ja C vaheliste joonte ja Conwy jõe praeguse raudteesilla (ristkoordinaadid N 53° 280,278, W 003° 823,611) ning Conwy kai vahel.

Laiuskraad Pikkuskraad A 53 20,341′N 003 52,790′W B 53 17,461′N 003 54,949′W C 53 16,672′N 003 53,760′W

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Conwy rannakarpe käsitlev kaitstud päritolunimetuse taotlus põhineb ainulaadsel tootel, millel on järgmised erilised omadused:

1) seos Conwy estuaari ja ainulaadse keskkonnaga, kus Conwy rannakarp elutseb ning veedab kogu elu enne korjamist;

2) seos traditsioonilise käsitsi rehitsemisega – üksnes määratletud piirkonnas rannakarpide korjamise traditsiooniline meetod, mis on põlvest põlve edasi antud oskus.

Conwy rannakarbid on Conwy jõe estuaari karbikudukaridel looduslikult kasvavad söödavad rannakarbid. Estuaar on Conwy rannakarpide ainulaadne looduslik elupaik, kus Conwy rannakarbid elutsevad kogu oma eluajal kuni korjamiseni. Planktoni leidumine ja selle segu, millest rannakarbid toituvad, sõltub Conwy jõe estuaari ilmastiku- ja bioloogilistest tingimustest ning vee toitainete ja mineraalide sisaldusest. Filtreerijad rannakarbid toituvad vees sisalduvast mikroskoopilisest planktonist. See ei tähenda seda, et Conwy jõe estuaaris oleks suurem hulk planktonit kui mujal, vaid et seal on olemas erilised tingimused – Conwy jõe estuaaris asuvad karbikudukarid, mis soodustavad Conwy rannakarpide toiduga varustamist.

— Jõgede estuaarides on suur (mageveest pärit) toitainesisaldus ja seega rohkem planktonit.

— Conwy jõe estuaar on sügav. Kuigi estuaari sügavus sõltub loodetest, on tänu piisavale sügavusele seal suur hulk vett, millest Conwy rannakarbid saavad toitumiseks hõlpsasti planktonit filtreerida.

— Conwy estuaari sügavuses on vesi üldiselt jahedam kui madalamas vees. Merest tingituna on estuaari vesi jahedam kui ülemjooksul orus voolava jõe vesi. Plankton eelistab üldiselt jahedamat vett.

— Conwy rannakarbid on alati vee all, mitte kunagi kaitsetult kuival. Tänu sellele on nad toitainetega pidevalt varustatud.

— Conwy rannakarbikarid on loodustekkelised ning asuvad alal, kus segunevad kvaliteetne soolane mere- ja mage jõevesi, mis soodustab eri planktonipopulatsioonide teket.

— Rannakarbikarid asuvad estuaari tugeva vooluga loodete vetes. Tänu tugevale veevoolule rannakarbikaride kohal saavad rannakarbid hõlpsasti toitaineid kätte ning toituvad kiiremini ja sagedamini.

— Kuna rannakarpe korjatakse karidelt säästvalt, ei toimu karpide ülekorjamist ega loomade tehistingimustes intensiivset pidamist ja nii on sellel alal ka vähem konkurentsi toitainevarude osas.

Tänu toidu kättesaadavusele on Conwy rannakarbid suured (pikkus 4,5–10 cm), suure lihasisalduse (45–55 %) ning suure liha-kesta suhtarvuga (3:5). Ka rannakarpide vanus ja säästev korjamismeetod ehk käsitsi rehitsemine soodustab nende suuremat kasvu, sest korjamise ajal on nad vähemalt kahe aasta vanused. Kõik alla 4,5 cm rannakarbid libisevad rehaharude vahelt lihtsalt välja.

Keskkonnaamet kontrollib regulaarselt Conwy jõe vee kvaliteeti. Euroopas üheks puhtamaks tunnistatud jõevett on aja jooksul mitmeid kordi spetsiaalselt ökoloogiliselt uuritud. Terve jõe ja selle valgala vee väga hea kvaliteedi põhjuseks on mitme teguri koosmõju.

— Piirkonnas puudub tööstus. Võrreldes suuremate linnadega on liiklusest ja tööstusest tekkiv ving minimaalne, seega on vee kvaliteet palju parem kui läbi suurlinnade voolavate jõgede vee kvaliteet.

— Põllumajanduslik tegevus jõekallastel on eelkõige keskkonnasõbralik – jõeäärsetel aladel on loodud puhvertsoonid, et intensiivpõllumajandusest jõuaks jõkke võimalikult vähe fosfaate ja nitraate. Lisaks sellele on Conwy jõe läheduses suured maa-alad, mida peamiselt kasutatakse metsamajanduslikult ning mis on ka omamoodi puhvertsoon ümbritsevalt alalt jõkke sattuvate saasteainete minimeerimiseks.

— Estuaari alal tegeletakse kalapüügiga vaid vähesel määral. Conwy estuaaris ei ole tiheda liiklusega sadamat ja suurte laevade liiklus on väga väike, mis tähendab seda, et inimtegevus rannakarbikarisid ei häiri. Estuaaris ei kasutata koguriga püüki ega toimu seal töönduslikku kalapüüki (ainult rannakarpide korjamine) seega ei ole inimtegevusel rannakarbikaridele negatiivset mõju.

Conwy estuaar suubub merre. Conwy rannakarp kasvab just selles keskkonnas, kus (umbes 800 m ulatuses) soolane merevesi seguneb looduslikult Conwy jõe mageveega. Vee pidev ringlus on tingitud estuaari sügavusest ning veevahetus igast tõusust ja mõõnast. Estuaari sügavus küll varieerub sõltuvalt loodetest, kuid suurim osa rannakarbikaridest on kogu aeg kaetud vähemalt 9–15 m veekihiga. Tänu soolase merevee ja ülemjooksul orus voolava Conwy jõe magevee segule ning asjaolule, et rannakarbid kasvavad kogu aeg sügavas vees (st ei ole mõõna ajal kuival), on rannakarbid erakordselt lihakad ja mahlase maitsega.

Conwy rannakarbi omaduste ja piirkonna vahel on seos, mis on tingitud kohalikust tavast kasutada rannakarpide korjamiseks kogu piirkonnas ainulaadset käsitsi rehitsemist, mis on põlvest põlve edasi antud oskus. Conwy rannakarpe korjatakse hooajaliselt alates 1. septembrist kuni 30. aprillini. Conwy rannakarpide korjajad kasutavad väikeseid ja madalapardalisi paate; sellist ühe mehe käitatavat paati („dory”) kasutatakse traditsiooniliselt rannakarpide korjamisel. Rannakarbikorjajad kasutatavad traditsioonilist meetodit, mis hõlmab oskusi ja teadmisi selle kohta, kuidas väikeses paadis pikema männipuidust tehtud käsirehaga estuaari põhjast rannakarpe koguda. Rannakarpide käsitsi korjamine nõuab kogemusi ja oskusi. Conwys on neli perekonda, kes kasutavad ülekaalukalt traditsioonilist püügiviisi. Seda põlvest põlve edasi andnud oskust on Conwy nelja pere kaks põlvkonda talletanud üle 150 aasta. Need on oskused, mida osatakse õigesti kasutada alles pärast 5–6 karbikorjamise hooaega. Käsitsi rehitsemise meetod on traditsiooniline, säästlik ja keskkonnasõbralik ning sellega tagatakse rannakarbikaride säilimine ka tulevaste põlvkondade jaoks. Korjatakse ainult suuremaid rannakarpe, sest alla 4,5 cm rannakarbid libisevad reha terasest harude vahelt välja ning kasvavad järgmiseks hooajaks korjamisküpseks. Lisaks on rannakarbikaride käsitsi rehitsemine säästev, mis võimaldab neil väljaspool korjamishooaega kiiremini taastuda.

Toote kvaliteedil põhinev nimetuse „Conwy Mussels” maine on kujunenud arengurühma Conwy Mussel Development Group tubli töö tulemusel. Conwy rannakarbid on tuntud ja kõrgelt hinnatud nii Ühendkuningriigi kui ka kogu maailma toiduainetööstuses. Paljud tuntud peakokad kasutavad toodet „Conwy Mussels”, mis on regulaarselt menüüs roogade nimeka koostisosana. Paljud mainekad restoranid ning põllumajandus- ja toiduainetööstuse ettevõtjad eelistavad just söödavaid rannakarpe „Conwy Mussels”.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://www.gov.uk/government/publications/protected-food-name-conwy-mussels-pdo

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.