Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS keskkonna ja kliimameetmete programmi (LIFE) kehtestamise kohta /* KOM/2011/0874 lõplik - 2011/0428 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Komisjoni teatises mitmeaastase finantsraamistiku kohta aastateks 2014–2020 (edaspidi „mitmeaastast finantsraamistikku käsitlev teatis”)[1] on esitatud Euroopa 2020. aasta strateegia[2] elluviimise eelarveraamistik ja põhisuunad. Oma ettepanekus otsustas komisjon käsitleda keskkonda ja kliimameetmeid kõigi peamiste vahendite ja sekkumiste lahutamatu osana. Selline läbiv arvessevõtmine tähendab, et keskkonna- ja kliimaeesmärgid peavad kajastuma kõigis peamistes vahendites, „et aidata arendada vähese CO2-heitega, ressursitõhusat ja kliimamuutustele vastupanuvõimelist majandust, mis suurendab Euroopa konkurentsivõimet ning milles luuakse rohkem keskkonnahoidlikke töökohti, tugevdatakse energiajulgeolekut ja edendatakse tervishoidu”. Kuid liidu peamised rahastamisvahendid ei hõlma kõiki keskkonna ja kliimaga seotud vajadusi. Keskkonna- ja kliimaalaste õigusaktide rakendamine on liidu liikmesriikide lõikes ebaühtlane ja ebapiisav, mis viib keskkonna- ja kliimaprobleemide süvenemiseni. Selline olukord nõuab õigusaktide rakendamise uusi ja tõhusamaid viise, aga ka parimate tavade väljatöötamist ja levitamist kogu liidus, et liikmesriigid ja sidusrühmad saaksid üksteiselt õppida. Komisjon teeb seetõttu lisaks läbivale arvessevõtmisele ettepaneku jätkata programmi LIFE elluviimist, mida praegu reguleerib LIFE+-määrus[3]. Läbiva arvessevõtmise ühendamine kindla vahendiga suurendab liidu sekkumise sidusust ja lisandväärtust. Eraldi vahend võimaldab komisjonil esmatähtsaid eesmärke paremini määratleda, rakendamist otse jälgida ning tagada, et olemasolevaid ressursse kasutatakse tulemuslikult keskkonna- ja kliimakaitse huvides. Selline lähenemisviis annab komisjonile võimaluse valida kogu liidust parimaid projekte ja seeläbi ületada kooskõlastamisega seotud tõrked. Peale selle on keskkonnaressursid olemuslikult avalikud hüved ja need on liidus ebaühtlaselt jaotunud. Kohustus neid ressursse säilitada ja edendada nõuab solidaarsuse ja vastutuse jagamise põhimõtete järjepidevat kohaldamist. Elupaikade direktiivi[4] artikkel 8 seostab kaitsemeetmete rakendamise sõnaselgelt liidupoolse kaasrahastamisega. Programm LIFE etendab olulist rolli solidaarsemal tegutsemisel ja vastutuse paremal jagamisel keskkonna ja kliimaga seotud ühiste hüvede säilitamiseks liidus. Spetsiaalne keskkonna ja kliimameetmete rahastamisprogramm: · tagab liikmesriikide eraldi võetavate meetmetega võrreldes tulemuslikuma sekkumise, koondades suuremal hulgal ressursse ja teadmisi ning soodustades partnerluste tekkimist, mida vastasel juhul oleks keeruline moodustada; · tagab platvormi selleks, et töötada välja ja vahetada parimaid tavasid ja teadmisi, parandada keskkonna- ja kliimaalase õigustiku rakendamist, ergutada ja kiirendada muudatusi rakendamises ning võimaldada liikmesriikidel ja sidusrühmadel üksteiselt õppida ja nimetatud ülesandeid tõhusamalt täita; · tekitab liidu ja liikmesriikide rahaliste vahendite koostoime, võimaldades viia kooskõlla keskkonna- ja kliimaeesmärkide püüdlemisel võetavad meetmed ning võimendades avaliku sektori ja erasektori lisavahendeid. See suurendab liidu sekkumise sidusust ja tõhusust ning aitab kaasa õigustiku ühtlasemale rakendamisele; · suurendab keskkonna- ja kliimameetmete nähtavust, tuues liidu kodanikele lähemale ning näidates liidu pühendumust keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamisele, kasvatades nii nende eesmärkide tähtsust. Mitmed hinnangud[5] kinnitavad, et programm LIFE on liidu keskkonnapoliitika ja keskkonnaalaste õigusaktide rakendamiseks edukas vahend, mis annab märkimisväärset lisandväärtust. Samas on neis hinnangutes ka esile toodud, et programmi poliitika mõju piirab strateegilise rõhuasetuse puudumine. Osaliselt oli selle põhjus puhtalt alt üles lähenemisviis projektide valimisel, mis ei võimaldanud komisjonil suunata nõudlust liidu keskkonna- ja kliimapoliitiliste vajaduste põhjal. Järelikult on vaja selgemalt keskenduda tegevustele ja sektoritele, mille puhul programmil LIFE võib olla oluline mõju. Eelseisvate uute ülesannetega toimetulemiseks ja Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide ja sihtide saavutamiseks tuleb programmis teha muudatusi. Kliimamuutuste vastu võitlemine ja liidu muutmine kliimamuutustega seotud ohtudele vastupidavamaks kuuluvad suurimate liidu ees seisvate ülesannete hulka ning kiiresti tuleb võtta meetmeid, mida kajastab Euroopa 2020. aasta strateegia. Komisjon mõistab seda ülesannet ja on mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevas teatises märkinud, et kavatseb suurendada liidu üldeelarve kliimameetmetega seonduvate kulude osatähtsust vähemalt 20 %-le, haarates sellesse eri poliitikavaldkondi. Ka keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE) peaks sellele eesmärgile kaasa aitama. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Käesoleva määruse alus on mõjuhinnangus[6] käsitletud valikuvõimaluste ulatuslik analüüs ja laialdane konsulteerimine sidusrühmadega. Eelkõige on läbi viidud järgmised uuringud ja konsultatsioonid: – programmi LIFE järelhindamine (1996–2006)[7] ja programmi LIFE+ vahehindamine (2007–2009)[8]; – väliskonsultantidelt tellitud uuringud, nimelt: „LIFE+-määruse ülevaatamise mõjuhinnang ja eelhindamine”[9] ja „Kliimamuutus tulevases mitmeaastases finantsraamistikus”[10]; – avatud konsulteerimine internetis veebisaidil „Sinu hääl Euroopas”[11]; – Regioonide Komitee läbi viidud konsulteerimine[12]; – konsulteerimine LIFE+-komitee liikmetega ja liikmesriikide keskkonnaatašeedega ning sidusrühmade erikohtumine.[13] Konsultatsioonide tulemusena leiti, et üldiselt toimib programm LIFE keskkonnakaitse ja lisandväärtuse seisukohalt hästi. Sidusrühmad toetavad programmi jätkamist, samuti mitmesuguseid sekkumisi ja komisjoni ettepanekuid, sealhulgas ettepanekut uut tüüpi projektide ehk integreeritud projektide kohta. Kuigi sidusrühmad toetavad mõtet, et programmi LIFE puhul tuleb suurendada rõhuasetust keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamisele ning nende lõimimisele teistesse poliitikavaldkondadesse, ei toeta nad programmiga hõlmatud teemavaldkondade piiramist. Toetades küll üldjoontes ideed liikuda puhtalt alt-üles lähenemisviisi juurest rohkem ülalt-alla lähenemisviisi poole, on sidusrühmad samuti vastu aastaste ja lõplike prioriteetide kehtestamisele. Peamine põhjus seisneb selles, et prioriteetsed valdkonnad peaksid olema suhteliselt stabiilsed, võimaldamaks potentsiaalsetel taotlejatel taotlusi kavandada, ette valmistada ja esitada. Seetõttu keskenduti mõjuhinnangus hindamiste käigus saadud ja kontrollikoja[14] antud soovitustele, mille eesmärk on suurendada programmi LIFE tulemuslikkust ja lisandväärtust, võttes samas arvesse sidusrühmade peamisi muresid ja ettepanekuid. Prioriteetsete valdkondade kehtestamise valikuvõimalustega, mida mõjuhinnangus analüüsitakse, püütakse leida tasakaal potentsiaalsetele taotlejatele vajaliku stabiilsuse ja liidu poliitilistele vajadustele parema keskendumise vajaduse vahel. Analüüsiti kolme stsenaariumi. Esimese stsenaariumi puhul säilib olemasolev olukord, s.t puhas alt üles lähenemisviis, mida osaliselt kohandatakse eraldatavate vahendite keskendamisega kliimameetmetele. Teine stsenaarium näeb iga liiki projektide puhul ette paindliku ülalt alla lähenemisviisi, mille puhul komisjon töötab välja mitmeaastased tööprogrammid, määratledes temaatilised prioriteedid, mis on seotud kindlate eesmärkide saavutamisega, ja suunab nõudlust temaatiliste prioriteetide käsitlemiseks eri komponentide raames. Arvestades integreeritud projektide olemust, keskendutakse nende puhul kuni eesmärkide saavutamiseni üksnes teatavatele valdkondadele. Kolmanda stsenaariumi järgi kombineeritakse integreeritud projektide puhul kasutatav ülalt alla lähenemisviis ja kõigi muud liiki projektide puhul kasutatav alt üles lähenemisviis. Selle valiku puhul piiraks komisjon kõigepealt integreeritud projektide temaatilist rõhuasetust keskkonna allprogrammi neljale valdkonnale kuni eesmärkide saavutamiseni, kusjuures taotlejad võivad esitada taotlusi muud liiki projektide kohta kõigis keskkonnasektorites. Eelistatud valik on paindlik ülalt alla lähenemisviis. Mõjuhinnangus analüüsiti valikuvõimalusi valdkondade puhul, millele integreeritud projektide raames tuleks keskenduda, ning jõuti järeldusele, et Natura 2000, vesi, jäätmed ja õhk on valdkonnad, kus edu saavutamise võimalused on parimad ja kus oleks võimalik saada suuremat keskkonnakasu. Ka sidusrühmad, eriti piirkondlikud valitsusasutused, osutasid neile valdkondadele. Kuna kliimameetmete allprogramm loodi alles äsja, saab kliimamuutustega kohanemise ja kliimamuutuste leevendamisega seotud integreeritud projekte hakata ellu viima järk-järgult, 2–3 aasta jooksul programmiperioodi algusest. Samuti analüüsiti mõjuhinnangus, kas senine tava eraldada projekti vahenditest 50 % looduse ja bioloogilise mitmekesisuse valdkonnale on endiselt asjakohane, ning jõuti järeldusele, et on. Tegelikult pidasid kõik sidusrühmad bioloogilist mitmekesisust programmi LIFE kõige tähtsamaks prioriteediks. Mõjuhinnangus hinnati ka projektide geograafilise jaotamise võimalusi, sealhulgas riiklike eraldiste võimalust (sarnaselt LIFE+-määrusele). Kaaluti kolme võimalust: ainult väärtuspõhine süsteem, mille puhul valimisel ei lähtuta mingitest geograafilistest kriteeriumidest; komisjoni poolt solidaarsuse ja vastutuse jagamise põhimõtete alusel tagatud geograafilisel tasakaalul põhinev süsteem ning integreeritud projektide puhul riiklike eraldiste süsteem. Eelistatud valik on integreeritud projektide geograafilise tasakaalu tagamine. Suurt rõhku pandi ka lihtsustamisele, tuginedes programmi LIFE+ raames tehtud muudatustele, näiteks e-taotluste kasutamisele. Täiendava lihtsustamise võimalustena toodi välja integreeritud projektide valimise kaheastmeline protsess, ühekordsete ja kindlasummaliste maksete suurem kasutamine ning teatavate kulude abikõlbmatus. Tagamaks, et selline lihtsustamine ei sea abisaajaid ebasoodsasse olukorda, uuriti mõjuhinnangus kaasrahastamise määra suurendamise võimalust. Lihtsustamismeetmete seas analüüsiti ka võimalusi delegeerida enamik juhtimisülesandeid olemasolevale täitevasutusele, sealhulgas võimalust, et täitevasutusele delegeeritakse kõik ülesanded, ja kombineeritud varianti. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Liidu keskkonnapoliitika eesmärgid on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) XX jaotises. Keskkonna- ja kliimalaste õigusaktide tavalisim õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikkel 192, mis annab Euroopa Parlamendile ja nõukogule õiguse otsustada, milliseid meetmeid liit peab võtma, et saavutada ELi toimimise lepingu artiklis 191 sätestatud keskkonnaeesmärgid. Lissaboni leping suurendas rõhuasetust kliimameetmetele, sätestades, et võitlus kliimamuutuste vastu on selgelt üks keskkonnaeesmärke. ELi toimimise lepingu artikkel 11 sätestab kohustuse integreerida keskkonnakaitse nõuded liidu poliitika ja tegevuse määratlemisse ja rakendamisse, pidades eelkõige silmas säästva arengu edendamist. Lisaks seostab elupaikade direktiivi artikkel 8 kaitsemeetmete rakendamise sõnaselgelt liidupoolse kaasrahastamisega. Käesolev ettepanek uue LIFE-määruse kohta näeb ette programmi LIFE, millel on kaks allprogrammi: keskkonna allprogramm ja kliimameetmete allprogramm. Kliimameetmete allprogrammi loomisega antakse suurem kaal programmi LIFE+ keskkonnapoliitika ja juhtimistava osa endisele temaatilisele valdkonnale „Kliimamuutused”. Keskkonna- ja kliimaeesmärkide vahelise koostoime potentsiaal on suur, sest projektid võivad teenida mitut eesmärki. Näiteks võivad metsade kaitsega seotud projektid olla kasulikud kliimamuutuste leevendamise ja bioloogilise mitmekesisuse seisukohalt, aidates kaasa metsade uuendamisele ja seeläbi ka süsiniku neeldumisele. Lammide taastamise projektid võivad hõlbustada kliimamuutustega kohanemist ja kliimamuutustele vastupanuvõimelisema ühiskonna saavutamist. Programmi LIFE eesmärk on aidata kaasa keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamisele ning nende lõimimisele teistesse poliitikavaldkondadesse ja liikmesriikide tegevusse. Erilist rõhku pannakse paremale juhtimisele, sest see on lahutamatult seotud parema rakendamisega. Oluline muudatus, mille eesmärk on parandada programmi LIFE tõhusust ja tekitada tihedamad seosed liidu poliitiliste prioriteetidega, on üleminek puhtalt alt üles lähenemisviisilt paindlikule ülalt-alla lähenemisviisile. Komisjon koostab liikmesriikidega konsulteerides tööprogrammid, mis kehtivad vähemalt kaks aastat. Tööprogrammides nähakse ette näiteks prioriteedid, vahendite jaotus eri rahastamisliikide vahel ja asjaomase perioodi eesmärgid. Tööprogrammides esitatud prioriteetide loetelu ei ole ammendav; see annab taotlejatele võimaluse esitada projektitaotlusi ka teistes valdkondades, lisada uusi ideid ja reageerida uutele probleemidele. Komisjoni abistab keskkonna- ja kliimameetmete programmi LIFE komitee, millel on kaks tegevussuunda ning erinevad eesistujad ja erinev koosseis, sõltuvalt sellest, kas käsitletavad küsimused on seotud keskkonna allprogrammiga või kliimameetmete allprogrammiga. Muud programmiga LIFE seotud konkreetsed küsimused, näiteks täpsemad projektide valimisel kohaldatavad abikõlblikkuse kriteeriumid, integreeritud projektide geograafilise tasakaalu tagamise kriteeriumid ja konkreetsete valdkondlike prioriteetide suhtes kohaldatavad tulemusnäitajad, otsustab komisjon delegeeritud õigusaktide kaudu. Teine oluline muudatus on uut tüüpi projektide – integreeritud projektide – loomine. Nende eesmärk on parandada keskkonna- ja kliimapoliitika rakendamist ning nende lõimimist muudesse poliitikavaldkondadesse, tagades eelkõige liidu muude rahaliste vahendite ning riiklike ja erasektori vahendite kooskõlastatud kasutuselevõtu keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamiseks. Integreeritud projektid on suure territoriaalse ulatusega (hõlmates üht või mitut piirkonda või tervet riiki ning mitut valdkonda) ning need on suunatud keskkonna ja kliimaga seotud tegevuskavade ja strateegiate rakendamisele, mis on nõutavad keskkonna- või kliimaalaste õigusaktide kohaselt või liidu teiste õigusaktide alusel või mille on välja töötanud liikmesriikide ametiasutused. Keskkonna allprogrammi alusel rakendatavad integreeritud projektid keskenduvad ennekõike linnudirektiiviga[15], elupaikade direktiiviga, vee raamdirektiiviga[16] ning jäätmeid ja õhukvaliteeti käsitlevate õigusaktidega seotud kavade ja programmide elluviimisele. Nende integreeritud projektidega peaks olema võimalik saavutada tulemusi ka teistes poliitikavaldkondades, eelkõige seoses merestrateegia raamdirektiiviga[17]. Kliimameetmete allprogrammi puhul võivad integreeritud projektid olla suunatud kliimamuutuste leevendamise ja kliimamuutustega kohanemise strateegiate ja tegevuskavade rakendamisele. Kui võimalik, tuleb integreeritud projektide puhul seada eesmärgiks liidu muude rahastamisallikate kasutusele võtmine, kasutades ära koostoimet ja tagades sidususe liidu mitmesuguste rahastamisprogrammide vahel. Projektidega esitatakse vastutavatele ametiasutustele näiteid selle kohta, kuidas on võimalik eri rahastamisvahendeid kooskõlastada, et saavutada liidu keskkonna- ja kliimaalaste õigusaktide parem rakendamine. Liidu tasandil saaks programmi LIFE ja liidu teiste rahastamisprogrammide vahelise kooskõla luua ühise strateegilise raamistiku kaudu. Käesolevas määruses sätestatakse ka iga prioriteetse valdkonna puhul rahastatavate tegevuste selgem määratlus. Keskkonna allprogramm hõlmab kolme prioriteetset valdkonda, mille raames suunatakse põhitähelepanu rakendamisele ja lõimimisele. Prioriteetses valdkonnas „Bioloogiline mitmekesisus” hakatakse toetama parimate tavade väljatöötamist bioloogilise mitmekesisusega seotud laiemate probleemide lahendamiseks; tähelepanu keskpunkti jääb Natura 2000. Prioriteetses valdkonnas „Keskkond ja ressursitõhusus” nihkub põhitähelepanu liidu keskkonnapoliitika ja keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisele ning välja jäetakse turuletoomisele suunatud uuendustegevus, sest seda hõlmab paremini Horisont 2020[18]. Seoses suurema tähelepanu pööramisega parema juhtimise edendamisele asendatakse LIFE+ varasem osa „Teave ja teabevahetus” prioriteetse valdkonnaga „Juhtimine ja teave”, mille raames lisaks teadlikkuse tõstmise kampaaniatele edendatakse aktiivsemalt otsuste tegemiseks vajalike teadmiste levitamist ning parema ja tulemuslikuma järgimise parimate tavade väljatöötamist. 2050. aastani kavandatud edenemiskavas[19] tõdeti, et kliimamuutuste leevendamise uute lähenemisviiside katsetamine on jätkuvalt vajalik vähese CO2-heitega majanduse saavutamiseks. Liidu ühe valdkondadevahelise prioriteedina tuleb tagada ka kohanemine kliimamuutustega. Veel tuleb edendada juhtimist ja tõsta teadlikkust, et saavutada konstruktiivseid tulemusi ja tagada sidusrühmade kaasatus. Seetõttu tuleks kliimameetmete allprogrammi raames toetada jõupingutusi, millega antakse panus järgmises kolmes prioriteetses valdkonnas: kliimamuutuste leevendamine, kliimamuutustega kohanemine ning kliimaalane juhtimine ja teave. Programmi LIFE peamine eesmärk on kutsuda poliitika väljatöötamises ja rakendamises esile muutusi keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamiseks lahenduste ja parimate tavade pakkumise ja levitamise kaudu. Seetõttu pakutakse programmi raames kaasrahastamise võimalusi keskkonna ja kliima seisukohalt selgelt kasulikele projektidele ning laiendatakse olemasolevaid alusteadmisi. Komisjon tagab programmi LIFE ja liidu teiste vahendite koostoime; näiteks võib ta kasutada teadus- ja uuendustulemusi, mis on saavutatud Horisont 2020 raames ning teadusuuringute ja uuendustegevuse eelmiste raamprogrammide alusel. Programm LIFE peaks hõlmama programmi eesmärkide ja prioriteetide saavutamiseks vajaliku rahastamise kõiki liike. Just projektide rahastamiseks antavad meetmetoetused on peamine rahastamise vorm. Võimalikud on ka tegevustoetused vabaühendustele ja teistele liidule huvi pakkuvatele üksustele, mis tegutsevad peamiselt keskkonna või kliima valdkonnas. Programmi LIFE raames võib kasutada rahastamisvahendeid[20]. Samuti peaks komisjon julgustama meetmetoetuste rakendamisel keskkonnasäästlike riigihangete kasutamist. Programmi LIFE territoriaalset ulatust suurendatakse paindlikuma lähenemisviisiga keskkonna- ja kliimameetmete rahastamisele väljaspool liitu: esiteks, lubades erandjuhtudel ja eritingimustel ametlikult tegevust väljaspool liitu ja riikides, mis osalevad programmis väljastpoolt ELi, ning teiseks, andes õigusliku aluse koostööks keskkonna- ja kliimapoliitika seisukohalt huvipakkuvate rahvusvaheliste organisatsioonidega, mida liidu välistegevus ei pruugi hõlmata (nt rahvusvahelised uuringud). Lihtsustamise eesmärgil võetakse programmi LIFE raames kasutusele lihtsamad menetlused. On oluline, et liikmesriigid osaleksid programmi LIFE prioriteetide kehtestamisel, tagamaks eelkõige, et need prioriteedid kajastavad piisavalt erinevusi liikmesriikide vahel ning aitavad tulemuslikult kaasa keskkonna- ja kliimapoliitika parandamisele ja kiiremale rakendamisele. Lisaks jätkatakse programmi LIFE raames IT-süsteemide täiustamist, et kiirendada ja lihtsustada elektroonilist taotluste esitamist. Et veelgi hõlbustada väikeste sidusrühmade, näiteks VKEde või vabaühenduste osalemist, pööratakse erilist tähelepanu sellele, et taotlusvormid oleksid selged, kergesti loetavad ja ühtsed, et tähtajad jätaksid piisavalt aega taotluste esitamiseks, et taotluste ettevalmistamisel antaks abi, et projektitaotluste tagasilükkamise või heakskiitmise tähtajad oleksid avalikult teada ning et tagasilükkamise korral esitataks selged põhjendused. Taotluse hindamisel analüüsitakse projekti sotsiaalmajanduslikku mõju. Samuti suurendatakse kindlasummaliste ja ühekordsete maksete kasutamist, et lihtsustada taotlemist ja aruandlust, ning lihtsustatakse aruandlusnõudeid integreeritud projektide puhul. Integreeritud projektide puhul võiks kasutusele võtta kaheastmelise valikumenetluse. Aruandlus ja ümberkavandamine võiksid põhineda kaheaastasel tsüklil ning maksegraafikut võiks kohandada nii, et tagada projektile järkjärgulisem rahavoog. Teatavaid kulusid, mis on järelevalve ja aruandluse seisukohalt osutunud koormavateks, ei loeta samuti enam abikõlblikeks (nt käibemaks) ning teised kulud, näiteks personalikulud, mis on seotud alaliste töötajatega, keda ei ole spetsiaalselt projekti elluviimiseks palgatud, võidakse välistada või nende abikõlblikkust piirata, samas säilitades mehhanismi, mis võimaldab sellistel töötajatel jätkuvalt projekti tegevusele kaasa aidata. Et see ei seaks abisaajaid ebasoodsasse olukorda ja et meetmetoetuste kaudu rahastatavad projektid saaksid samas ulatuses toetust nagu LIFE+-määruse alusel, tuleks kaasrahastamise määra tõsta praeguselt 50 %-lt 70 %-ni ja erijuhtudel 80 %-ni, tagades praegusega võrreldes samasuguse võimendava mõju. Kõrgemat, 80 %-list määra kohaldataks integreeritud projektidele, et korvata alaliste töötajate suurt panust, mida need projektid eeldavad, sest alaliste töötajatega seotud kulusid ei või käsitada abikõlbliku kuluna. Samuti kohaldataks kõrgemat kaasrahastamismäära ka eriprojektidele, millega toetatakse konkreetseid vajadusi liidu poliitika või õigusaktide väljatöötamise järele, arvestades nende projektide strateegilist väärtust ja et tagada atraktiivne kaasrahastamise määr. Lisaks sellele peaks programm LIFE jääma tsentraalselt hallatavaks, et tagada võimalikult tihedad poliitilised seosed, sekkumise kvaliteet, usaldusväärne finantsjuhtimine ja stabiilsed ressursid ning et programmi raames ellu viidud projektide tulemusi võetaks arvesse liidu poliitika kujundamisel. Euroopa Parlament, liikmesriigid ja sidusrühmad peavad seda oluliseks. Samas võiks praegust haldamist parandada, delegeerides paljud ülesanded olemasolevale täitevasutusele. Arvestades programmi LIFE omadusi ja selleks, et suurendada koostoimet liidu teiste rahastamisprogrammidega, uurib komisjon võimalust delegeerida valiku- ja järelevalveülesanded suurel määral Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutusele, samas kui programmi juhtimine jääks komisjoni kohustuseks. Kuna artiklis 3 osutatud kavandatavate meetmete eesmärke ei ole nende olemuse tõttu võimalik liikmesriikide tasandil piisaval määral saavutada ning need oleksid tegevuse ulatuse ja toime tõttu paremini saavutatavad liidu tasandil, siis võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. 4. MÕJU EELARVELE Mitmeaastast finantsraamistikku (2014–2020) käsitleva teatise kohaselt on programmi LIFE kogu rahastamispakett jooksevhindades 3 618 miljonit eurot[21]. Keskkonna allprogrammile eraldatakse sellest summast 2 713,5 miljonit eurot, kusjuures pool meetmetoetuste kaudu rahastatavatele projektidele ette nähtud vahenditest eraldatakse looduse ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse toetuseks. Kliimameetmete allprogrammile eraldatakse 904,5 miljonit eurot. 2011/0428 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS keskkonna ja kliimameetmete programmi (LIFE) kehtestamise kohta (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 192, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[22], võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[23], toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt, ning arvestades järgmist: (1) Liidu keskkonna- ja kliimapoliitika ning vastavad õigusaktid on keskkonna seisundit suurel määral parandanud. Kuid endiselt on lahendamata olulised keskkonna- ja kliimaprobleemid, millel võivad olla Euroopa jaoks märkimisväärsed tagajärjed, kui need jäetakse tähelepanuta. (2) Selliste keskkonna- ja kliimaprobleemide lahendamist tuleb nende ulatust ja keerukust arvestades ennekõike rahastada liidu peamiste rahastamisprogrammide kaudu. Mõistes kliimamuutustest tulenevaid probleeme, on komisjon oma teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”[24] (edaspidi „mitmeaastast finantsraamistikku käsitlev teatis”) märkinud, et kavatseb suurendada liidu üldeelarve kliimaga seonduvate kulude osatähtsust vähemalt 20 %-le, haarates sellesse eri poliitikavaldkondi. Käesolev määrus peaks sellele eesmärgile kaasa aitama. (3) Kõnealuste liidu rahastamisprogrammidega ei saa hõlmata kõiki keskkonna- ja kliimameetmetega seotud konkreetseid vajadusi. Keskkonna- ja kliimameetmete jaoks on vaja spetsiifilisi lähenemisviise, et tegeleda selliste küsimustega nagu eesmärkide ebaühtlane lõimimine liikmesriikide tegevusse, õigusaktide ebaühtlane ja ebapiisav rakendamine liikmesriikides ning poliitika eesmärkide ebapiisav levitamine ja propageerimine. On asjakohane jätkata programmi LIFE, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 614/2007 keskkonna rahastamisvahendi (LIFE+)[25] kohta ja vastu võtta uus määrus. Seetõttu tuleks käesoleva määrusega luua keskkonna ja kliimameetmete spetsiaalne rahastamisprogramm (edaspidi „programm LIFE”). (4) Keskkonnaressursid on liidus ebaühtlaselt jaotunud, kuid neist tulenevad hüved puudutavad kogu liitu ja on tunnetavad liidus tervikuna. Liidu kohustus neid ressursse säilitada nõuab solidaarsuse ja vastutuse jagamise põhimõtete järjepidevat kohaldamist, mis tähendab seda, et mõningaid liidu keskkonna- ja kliimaprobleeme on võimalik paremini käsitleda piirkondlikul või kohalikul tasandil. Programm LIFE etendab olulist rolli solidaarsemal tegutsemisel ja vastutuse paremal jagamisel keskkonna ja kliimaga seotud ühiste hüvede säilitamiseks liidus. (5) Oma omaduste ja ulatuse tõttu ei saa programm LIFE lahendada kõiki keskkonna- ja kliimaprobleeme. Pigem peaks selle eesmärk seisnema poliitika väljatöötamises ja rakendamises muutuste esilekutsumises keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamiseks lahenduste ja parimate tavade pakkumise ja levitamise kaudu. (6) Käesoleva määrusega sätestatakse kogu programmi LIFE kehtivuse ajaks rahastamispakett kogusummas 3 618 miljonit eurot,[26] mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus eelarvepädeva institutsiooni jaoks peamine lähtealus komisjoni 29. juuni 2011. aasta ettepaneku („Institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta”)[27] punkti 17 tähenduses. (7) Vastavalt Euroopa Ülemkogu Luxembourgi (detsembris 1997) ja Thessaloniki (juunis 2003) kohtumiste järeldustele tuleks kandidaatriikidel ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevatel Lääne-Balkani riikidel ja samuti riikidel, mille suhtes kohaldatakse Euroopa naabruspoliitikat, lubada osaleda liidu programmides kooskõlas kõnealuste riikidega sõlmitud asjaomastes kahepoolsetes lepingutes sätestatud tingimustega. (8) Et liidus keskkonna- ja kliimameetmetega seoses tehtavad investeeringud annaks tulemusi, tuleb mõningaid tegevusi ellu viia väljaspool liidu piire. Sellised investeeringud ei pruugi alati olla rahastatavad liidu välistegevuse vahendite alusel. Sekkumised riikides, mis otseselt programmis LIFE ei osale, ning nendes riikides asuvate juriidiliste isikute osalemine programmi LIFE raames rahastatavas tegevuses peaksid erandkorras olema võimalikud, kui on täidetud teatavad tingimused. (9) Käesolevas määruses tuleks ette näha ka raamistik koostööks asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega ja selliste organisatsioonide toetamiseks, et täita keskkonna- ja kliimapoliitikaga seotud vajadusi, mida liidu välistegevuse vahendid ei hõlma (näiteks teatavad uuringud). (10) Keskkonna- ja kliimanõuded tuleks lõimida liidu poliitikavaldkondadesse ja tegevusse. Seetõttu peaks programm LIFE täiendama liidu teisi rahastamisprogramme, sealhulgas Euroopa Regionaalarengu Fondi,[28] Euroopa Sotsiaalfondi,[29] Ühtekuuluvusfondi,[30] Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi,[31] Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi,[32] Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi[33] ning programmi Horisont 2020[34]. Komisjon ja liikmesriigid peaksid tagama sellise vastastikuse täiendavuse kõikidel tasanditel. Liidu tasandil tuleks vastastikuse täiendavuse tagamiseks seada sisse struktureeritud koostöö programmi LIFE ning ühise strateegilise raamistikuga[35] hõlmatud ühiselt hallatavate liidu rahastamisprogrammide vahel, eelkõige selleks, et edendada selliste tegevuste rahastamist, mis täiendavad integreeritud projekte või millega toetatakse programmi LIFE raames välja töötatud lahenduste, meetodite ja lähenemisviiside kasutamist. Programmi LIFE raames tuleks ka julgustada Horisont 2020 keskkonna- ja kliimaalase teadus- ja uuendustegevuse tulemuste kasutuselevõttu. Sellega seoses tuleks programmi raames pakkuda kaasrahastamise võimalust keskkonna ja kliima seisukohalt selgelt kasulikele projektidele, et tagada koostoime. Topeltrahastamise vältimiseks on vajalik kooskõlastamine. (11) Liidu peamisteks ülesanneteks jäävad bioloogilise mitmekesisuse vähenemise suundumuse peatamine ja ümberpööramine, ressursitõhususe suurendamine ning keskkonna ja tervisega seotud küsimuste käsitlemine. Need ülesanded nõuavad suuremaid jõupingutusi liidu tasandil, et pakkuda lahendusi ja parimaid tavasid, mis aitavad saavutada komisjoni teatises „Euroopa 2020. aastal: aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (edaspidi „Euroopa 2020. aasta strateegia”)[36] seatud eesmärgid. Keskkonnaeesmärkide saavutamiseks on vaja ka paremat juhtimist, eelkõige teadlikkuse tõstmise ja sidusrühmade kaasamise kaudu. Seetõttu tuleks keskkonna allprogrammi jaoks määratleda kolm prioriteetset tegevusvaldkonda: keskkond ja ressursitõhusus, bioloogiline mitmekesisus ning keskkonnaalane juhtimine ja teave. Programmi LIFE kaudu rahastatavate projektide kaudu peaks olema võimalik aidata kaasa enam kui ühe prioriteetse valdkonna erieesmärkide saavutamisele ning neis peaks saama osaleda enam kui üks liikmesriik. (12) Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ressursitõhusa Euroopa tegevuskava”[37] (edaspidi „ressursitõhusa Euroopa tegevuskava”) on sätestatud vahe-eesmärgid ja meetmed, mis on vajalikud selleks, et suunata liit teele, mis viib ressursitõhusa ja jätkusuutliku majanduskasvuni. Seetõttu tuleks keskkonna ja ressursitõhususe prioriteetses valdkonnas toetada liidu keskkonnapoliitika tulemuslikku rakendamist avalikus ja erasektoris, eelkõige ressursitõhusa Euroopa tegevuskavaga hõlmatud keskkonnasektorite puhul, hõlbustades uute lahenduste ja parimate tavade väljatöötamist ja jagamist. Samas tuleks sellest valdkonnast välja jätta need ökoinnovatsiooniga seotud tegevused, mis kattuvad programmiga Horisont 2020. (13) Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Meie elukindlustus, meie looduskapital: ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia aastani 2020”[38] (edaspidi „liidu bioloogilise mitmekesisuse strateegia 2020”) on esitatud bioloogilise mitmekesisuse vähenemise suundumuse peatamise ja ümberpööramise eesmärgid. Nende eesmärkide hulka kuulub muu hulgas nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta[39] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta[40] täielik rakendamine, aga ka ökosüsteemide ja nende teenuste säilitamine ja taastamine. Programm LIFE peaks nende eesmärkide saavutamisele kaasa aitama. Seetõttu tuleks bioloogilise mitmekesisuse prioriteetses valdkonnas keskenduda nõukogu direktiiviga 92/43/EMÜ loodud Natura 2000 võrgustiku rakendamisele ja haldamisele, eelkõige seoses tähtsusjärjestatud tegevuskavadega, mis on ette nähtud nimetatud direktiivi artiklis 8, bioloogilise mitmekesisusega seotud parimate tavade väljatöötamisele ja levitamisele, direktiividele 2009/147/EÜ ja 92/43/EMÜ, aga ka bioloogilise mitmekesisusega seotud laiematele probleemidele, mis on määratletud liidu bioloogilise mitmekesisuse strateegias 2020. (14) Metsadel on keskkonna ja kliima seisukohalt tähtis roll, näiteks seoses bioloogilise mitmekesisuse, vee, mulla ning kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemisega. Metsad ja muld aitavad kliimat reguleerida, neelates atmosfäärist süsinikdioksiidi (CO2) ja talletades tohutul hulgal süsinikku. Selle rolli optimeerimiseks tuleb esitada asjakohaseid, ühilduvaid andmeid ja teavet. Käesolev määrus peaks seetõttu moodustama ka raamistiku metsade ja mullaga seotud koostoimeliste keskkonna- ja kliimameetmete toetamiseks. Teised suurema koostoime valdkonnad on veepuudus ja põud, samuti üleujutusriskide ohjamine. (15) Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Konkurentsivõimeline vähese CO2‑heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava”[41] (edaspidi „2050. aastani kavandatud edenemiskava”) tõdeti, et kliimamuutuste leevendamise uute lähenemisviiside katsetamine on jätkuvalt vajalik vähese CO2-heitega majanduse saavutamiseks. Liidu ühe valdkondadevahelise prioriteedina tuleb tagada ka kohanemine kliimamuutustega. Peale selle tuleb edendada juhtimist ja tõsta teadlikkust, et saavutada konstruktiivseid tulemusi ja tagada sidusrühmade kaasatus. Seetõttu tuleks kliimameetmete allprogrammi raames toetada jõupingutusi, millega antakse panus järgmises kolmes prioriteetses valdkonnas: kliimamuutuste leevendamine, kliimamuutustega kohanemine ning kliimaalane juhtimine ja teave. Programmi LIFE kaudu rahastatavate projektide kaudu peaks olema võimalik aidata kaasa enam kui ühe prioriteetse valdkonna erieesmärkide saavutamisele ning neis peaks saama osaleda enam kui üks liikmesriik. (16) Kliimamuutuste leevendamise prioriteetses valdkonnas tuleks aidata kaasa liidu kliimapoliitika ja kliimaalaste õigusaktide väljatöötamisele ja rakendamisele, eelkõige seoses kasvuhoonegaaside heiteseire ja aruandlusega, maakasutust, maakasutuse muutust ja metsandust käsitleva poliitikaga, heitkogustega kauplemise süsteemiga, liikmesriikide jõupingutustega kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, süsiniku kogumise ja säilitamisega, taastuvenergiaga, energiatõhususega, transpordi ja kütustega, osoonikihi kaitsega ja fluoritud gaasidega. (17) Euroopas ja mujal maailmas on juba näha kliimamuutuste esimesi tagajärgi, näiteks üleujutusi ja põuda põhjustavaid äärmuslikke ilmastikutingimusi ning temperatuuri ja merevee taseme tõusu. Seega tuleks kliimamuutustega kohanemise prioriteetses valdkonnas aidata kaasa kirjeldatud tagajärgedega kohanemisele elanike seas, majandussektorites ja piirkondades, et konkreetsete kohanemismeetmete ja strateegiate abil tagada liidu suurem vastupidavus. Selles valdkonnas võetavad meetmed peaksid täiendama kodanikukaitse rahastamisvahendi raames abikõlblikke meetmeid. (18) Keskkonna- ja kliimaalaste õigusaktide ja poliitika täielik rakendamine on lahutamatult seotud parema juhtimise saavutamisega, sidusrühmade kaasatuse suurendamisega ja teabe levitamisega. Seega tuleks juhtimise ja teabe prioriteetses valdkonnas mõlema allprogrammi raames toetada platvormide arendamist ja parimate tavade jagamist, et tagada parem täitmine ja jõustamine ning saavutada üldsuse ja sidusrühmade toetus liidu poliitikale, mille raames tehakse keskkonna- ja kliimaalaseid jõupingutusi. Eelkõige peaksid need toetama alusteadmiste levitamise, teadlikkuse tõstmise, üldsuse osalemise, teabele juurdepääsu andmise ja keskkonnaküsimustes õiguskaitse kättesaadavuse parandamist. (19) Käesoleva määruse raames tuleks toetust anda vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust[42]. Programmi LIFE alusel rahastatavad projektid peaksid vastama abikõlblikkuse kriteeriumidele, et tagada liidu rahaliste vahendite parim võimalik kasutamine ja Euroopa tasandi lisandväärtus. Soodustada tuleks valdkonnaülese mõjuga projekte. Samuti peaks komisjon edendama ja julgustama keskkonnahoidlike riigihangete kasutamist, eriti projektide rakendamisel. (20) Selleks et kindlustada kõigile siseturul tegutsevatele ettevõtjatele võrdsed võimalused ja vältida põhjendamatuid konkurentsimoonutusi, peaksid LIFE-programmi alusel eraldatavad rahalised vahendid vajaduse korral olema suunatud turutõrgete kaotamisele. Kui rahastamise näol on tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes, siis tuleks see kavandada kooskõlas riigiabi eeskirjadega, et vältida turumoonutusi, näiteks erarahastamise väljatõrjumist, ebaefektiivsete turustruktuuride loomist või ebatõhusate ettevõtete säilitamist, ja rahalisi vahendeid ei tohi kasutusele võtta enne, kui komisjon on selle Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 alusel heaks kiitnud, välja arvatud juhul, kui rahastamine on kooskõlas määrusega, mis on vastu võetud vastavalt nõukogu 7. mai 1998. aasta määrusele (EÜ) nr 994/98, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes[43]. (21) Selleks et parandada keskkonna- ja kliimapoliitika rakendamist ning suurendada keskkonna- ja kliimaeesmärkide lõimimist teistesse poliitikavaldkondadesse, tuleks programmi LIFE raames soodustada projekte, mis toetavad terviklikke lähenemisviise keskkonna- ja kliimaalaste õigusaktide ja poliitika rakendamisele. Keskkonna allprogrammi puhul peaksid need projektid ennekõike olema suunatud liidu 2020. aasta bioloogilise mitmekesisuse strateegia rakendamisele, pöörates erilist tähelepanu nõukogu direktiiviga 92/43/EMÜ loodud Natura 2000 võrgustiku tulemuslikule haldamisele ja tugevdamisele sama direktiivi artiklis 8 ette nähtud tähtsusjärjestatud tegevuskavade, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik,[44] ning jäätmeid ja õhku käsitlevate õigusaktide rakendamise kaudu. Kuigi need projektid keskenduvad kindlaksmääratud teemadele, on nende näol tegemist mitmeotstarbeliste rakendusmehhanismidega (olles suunatud näiteks keskkonnakasule ja suutlikkuse tõstmisele), võimaldades saavutada tulemusi ka teistes poliitikavaldkondades, eelkõige seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiviga 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv)[45]. Seda liiki projekte võiks kavandada teistes keskkonnavaldkondades. Kliimameetmete allprogrammi puhul peaksid need projektid olema ennekõike suunatud kliimamuutuste leevendamise ja kliimamuutustega kohanemise strateegiatele ja tegevuskavadele. Seda liiki projektide puhul tuleks toetada vaid teatavaid tegevusi ja meetmeid, samas kui projekti tegevusi toetavaid muid tegevusi peaks rahastama liidu teistest rahastamisprogrammidest, aga ka riiklikest, piirkondlikest ja erasektori rahalistest vahenditest. Programmi LIFE alusel eraldatavate rahaliste vahenditega tuleks kasutada ära koostoimet ja tagada sidusus liidu eri rahastamisallikate vahel, kindlustades strateegilise rõhuasetuse keskkonnale ja kliimale. (22) Liit on ühinenud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni konventsiooniga keskkonnateabe kättesaadavuse, üldsuse keskkonnaküsimuste otsustamisse kaasamise ning keskkonnaasjades kohtumenetluste algatamise kohta (edaspidi „Århusi konventsioon”). Seetõttu tuleks soodustada vabaühenduste tööd, kuna nemad toetavad tulemuslikult Århusi konventsiooni eesmärke, esindades poliitika kujundamise käigus liidu kodanike huve ja seisukohti, aitavad kaasa konventsiooni rakendamisele ning suurendavad teadlikkust keskkonna ja kliimaga seotud probleemidest ja nende probleemide lahendamiseks võetavatest poliitilistest meetmetest. Programmi LIFE raames on asjakohane toetada mitmesuguseid peamiselt keskkonna- ja/või kliimameetmete valdkonnas liidu huvides tegutsevaid vabaühendusi, võimaldades neile konkurentsivõimeliselt ja läbipaistvalt tegevustoetusi, et aidata neil anda tulemuslik panus liidu poliitikasse ning arendada ja tugevdada nende suutlikkust saada tõhusamateks partneriteks. (23) Selleks et täita oma rolli keskkonna- ja kliimapoliitika väljatöötamise ja rakendamise algatamisel, peaks komisjon kasutama programmi LIFE vahendeid selleks, et toetada liidu keskkonna- ja kliimapoliitika ja vastavate õigusaktide algatamist, rakendamist ja läbivat arvessevõtmist, sealhulgas teenuste ja kaupade hanked. Käesoleva määruse alusel teavitustegevuseks eraldatavad vahendid peavad hõlmama ka liidu poliitilisi prioriteete käsitlevat institutsioonide teavitustegevust[46]. (24) Praegu turul laenude, omakapitali ja riskikapitali nõudluse ja pakkumise vahel olevad käärid jäävad finantskriisi tõttu tõenäoliselt püsima ning seetõttu on asjakohane lubada rahastamisvahendite kasutamist toetamaks keskkonna- või kliimavaldkonnas võimalikku tulu toovaid projekte. Programmi LIFE kaudu toetatavaid rahastamisvahendeid tuleks kasutada turu konkreetsete vajaduste täitmiseks kulutasuval viisil kooskõlas programmi eesmärkidega ja nendega ei tohiks tõrjuda välja erarahastamist. Rahastamisvahendeid võib kombineerida liidu eelarvest antavate toetustega, sealhulgas käesoleva määruse alusel antavate toetustega. (25) Varasemate vahenditega seoses saadud kogemustest ilmneb vajadus kavandada tegevus mitmeks aastaks ning suunata jõupingutused konkreetsetele keskkonna- ja kliimapoliitika prioriteetidele ja tegevusvaldkondadele. Programmi LIFE eesmärkide ja sihtide saavutamiseks peaksid sellised mitmeaastased tööprogrammid olema paindlikud, nähes samas ette prioriteetsete valdkondade piisava stabiilsuse võimaldamaks potentsiaalsetel taotlejatel taotlusi kavandada, ette valmistada ja esitada. Seega peaksid mitmeaastased tööprogrammid kehtima vähemalt kaks aastat ja neis loetletud prioriteedid ei peaks moodustama ammendava loetelu. (26) Programmi LIFE lihtsustamist ning taotlejate ja abisaajate halduskoormuse vähendamist silmas pidades tuleks rohkem kasutada kindlasummalisi ja ühekordseid makseid ning rahastamine peaks keskenduma konkreetsematele kululiikidele. Abikõlbmatute kulude korvamiseks ja programmiga LIFE antavate toetuste tulemusliku taseme tagamiseks peaks kaasrahastamise määr üldiselt olema 70 % ja erijuhtudel 80 %. (27) Programmi LIFE ja selle allprogramme tuleks vastavate näitajate alusel korrapäraselt kontrollida ja hinnata, et oleks võimalik teha kohandusi. Et saada tõendusmaterjale kaasneva kasu kohta, mida kumbki allprogramm võib tuua kliimameetmete ja bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas, ning esitada teavet kulutuste suuruse kohta, tuleks programmi LIFE järelevalve raames jälgida kliimameetmete ja bioloogilise mitmekesisusega seotud kulutusi vastavalt mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevale teatisele. Jälgimisel tuleks lähtuda lihtsast metoodikast, mille kohaselt kulutused liigitatakse ühte järgmisest kolmest kategooriast: ainult kliima/bioloogilise mitmekesisusega seotud (arvestuslik osakaal 100 %), suurel määral kliima/bioloogilise mitmekesisusega seotud (arvestuslik osakaal 40 %), ei ole kliima/bioloogilise mitmekesisusega seotud (arvestuslik osakaal 0 %). See metoodika ei tohiks välistada vajaduse korral täpsema metoodika kasutamist. (28) Liidu finantshuve tuleks kogu kulutsükli kestel kaitsta proportsionaalsete meetmete abil, sealhulgas eeskirjade eiramise ennetamise, avastamise ja uurimise, kaotsi läinud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud rahaliste vahendite tagasimaksmise nõudmise ning vajaduse korral karistuste abil. (29) Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused seoses mitmeaastaste tööprogrammide vastuvõtmisega, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[47]. (30) Et tagada liidu rahaliste vahendite parim võimalik kasutamine ja Euroopa tasandi lisandväärtus, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 alusel vastu õigusakte seoses projektide valimisel kohaldatavate abikõlblikkuse kriteeriumide, integreeritud projektide geograafilise tasakaalu tagamise kriteeriumide ja valdkondlike prioriteetide suhtes kohaldatavate tulemusnäitajate määratlemiseks. Eriti oluline on, et komisjon viiks ettevalmistustöö käigus läbi vajalikud konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning sobiva edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. (31) Määrus (EÜ) nr 614/2007 tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada. (32) Selleks et tagada tõhus üleminek programmi LIFE ja nende meetmete vahel, mis on vastu võetud määruse (EÜ) nr 614/2007 kohaselt, on vaja jätkata nimetatud määruse alusel rahastatud tegevuste järelevalvet, auditeerimist ja kvaliteedi hindamist pärast nimetatud määruse kehtivuse lõppu. (33) Programmi LIFE lisandväärtus tuleneb lähenemisviisi ja rõhuasetuse eripärast, tänu millele programmi alusel ellu viidav tegevus on eriti hästi kohandatud keskkonna ja kliimaga seotud vajadustele. Liikmesriikide eraldi võetavate meetmetega võrreldes võib programm kaasa aidata keskkonnapoliitika tulemuslikumale rakendamisele, ühendades suuremal hulgal ressursse ja teadmisi. Samuti annab programm platvormi selleks, et töötada välja ja vahetada parimaid tavasid ja teadmisi, parandada õigustiku rakendamist, ergutada ja kiirendada muudatusi rakendamises, suurendada suutlikkust, toetada erasektorit, eriti VKEsid, väikesemahuliste tehnoloogiate ja lahenduste katsetamisel ning võimaldada liikmesriikidel ja sidusrühmadel üksteiselt õppida. Lisaks tekitab programm LIFE liidu ja liikmesriikide rahaliste vahendite koostoime, samal ajal võimendades erasektori lisavahendeid ning seeläbi suurendades liidu sekkumise sidusust ja edendades õigustiku ühtlasemat rakendamist. (34) Kuna kavandatavate meetmete eesmärke, mis seisnevad liidu keskkonna- ja kliimapoliitika ja vastavate õigusaktide rakendamisele ja väljatöötamisele kaasaaitamises, sealhulgas keskkonna- ja kliimaeesmärkide lõimimises muudesse poliitikavaldkondadesse ning parema juhtimise edendamises, ei ole võimalik liikmesriikide tasandil piisaval määral saavutada ning need oleksid tegevuse ulatuse ja toime tõttu paremini saavutatavad liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I JAOTIS Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE) Artikkel 1 Kehtestamine Käesoleva määrusega kehtestatakse ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 keskkonna ja kliimameetmete programm (edaspidi „programm LIFE”). Artikkel 2 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (a) „katseprojektid” – projektid, mille raames kasutatakse tehnikat või meetodit, mida ei ole varem või mujal kasutatud või katsetatud, ning mis pakuvad olemasolevate parimate tavadega võrreldes potentsiaalseid keskkonna või kliimaga seotud eeliseid; (b) „näidisprojektid” – projektid, mille raames võetakse kasutusele, katsetatakse, hinnatakse ja levitatakse meetmeid, metoodikaid või lähenemisviise, mis on projekti kontekstis, näiteks geograafilises, ökoloogilises, sotsiaalmajanduslikus kontekstis, uued või tundmatud ja mida võiks sarnastes olukordades kasutada mujalgi; (c) „parimaid tavasid esindavad projektid” – projektid, mille raames kasutatakse asjakohaseid, kulutasuvaid ja nüüdisaegseid tehnikaid, meetodeid ja lähenemisviise, võttes arvesse projekti konkreetset konteksti; (d) „integreeritud projektid” – suure territoriaalse ulatusega projektid, mis hõlmavad üht või mitut piirkonda või tervet riiki ning mille raames rakendatakse püsivalt keskkonna- või kliimastrateegiaid või keskkonna- või kliimaalaseid tegevuskavasid, mis on nõutavad keskkonna- või kliimaalaste õigusaktide kohaselt või liidu teiste õigusaktide alusel või mille on välja töötanud liikmesriikide ametiasutused; (e) „tehnilise abi projektid” – projektid, mille eesmärk on toetada punktis d osutatud integreeritud projektide ettevalmistamist; (f) „ettevalmistusprojektid” – projektid, millega toetatakse liidu keskkonna- või kliimapoliitika ja vastavate õigusaktide rakendamise ja väljatöötamise konkreetseid vajadusi. Artikkel 3 Eesmärgid ja näitajad 1. Programm LIFE on suunatud eelkõige järgmiste üldeesmärkide saavutamisele: (a) aidata kaasa ressursitõhusa, vähese CO2-heitega ja kliimamuutustele vastupanuvõimelise majanduse saavutamisele, keskkonna kaitsmisele ja keskkonna kvaliteedi parandamisele ning bioloogilise mitmekesisuse vähenemise suundumuse peatamisele ja ümberpööramisele; (b) parandada liidu keskkonna- ja kliimapoliitika ning vastavate õigusaktide väljatöötamist, rakendamist ja jõustamist, ergutada ja edendada keskkonna- ja kliimaeesmärkide läbivat arvessevõtmist liidu muudes poliitikavaldkondades ja avaliku ja erasektori tegevuses ning nendesse lõimimist, sealhulgas nende suutlikkuse suurendamise kaudu; (c) toetada paremat keskkonna- ja kliimavaldkonna juhtimist kõikidel tasanditel. Seejuures aitab programm LIFE kaasa säästvale arengule ning Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide ja sihtide saavutamisele. 2. Programmi LIFE toimimist hinnatakse eelkõige järgmiste näitajate alusel: (a) lõike 1 punktis a osutatud eesmärgi puhul hinnatakse keskkonna ja kliima paranemist, mis on seostatav programmiga. Bioloogilise mitmekesisuse vähenemise suundumuse peatamisele ja ümberpööramisele kaasaaitamise eesmärgi puhul hinnatakse programmist tulenevat keskkonna paranemist taastatud või sobivalt majandatava Natura 2000 võrgustiku osakaalu alusel, taastatud ökosüsteemi teenuste pinna alusel ning tähelepanu alla võetud ja paranenud kaitsestaatusega elupaikade ja liikide arvu ja tüübi alusel; (b) lõike 1 punktis b osutatud eesmärkide puhul, mis on seotud väljatöötamise ja rakendamisega, hinnatakse selliste välja töötatud või ellu viidud sekkumiste arvu, millega liidu keskkonna- või kliimapoliitika ja vastavate õigusaktide alusel rakendatakse kavasid, programme või strateegiaid, ning kopeerimiseks või ülekandmiseks sobilike sekkumiste arvu; (c) lõike 1 punktis b osutatud lõimimise ja läbiva arvessevõtmisega seotud eesmärkide puhul hinnatakse selliste sekkumiste arvu, millega saavutatakse koostoime või mida võetakse läbivalt arvesse liidu teistes rahastamisprogrammides või mis lõimitakse avaliku või erasektori tegevusse; (d) lõike 1 punktis c osutatud eesmärgi puhul hinnatakse selliste sekkumiste arvu, mille eesmärk on tagada parem juhtimine, teabe levitamine ning teadlikkus keskkonna- ja kliimaküsimustest. Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 30 tulemusnäitajate kohta, mida kohaldatakse artiklis 24 osutatud mitmeaastastes tööprogrammides määratletud valdkondlike prioriteetide suhtes. 3. Lõikes 1 osutatud eesmärkide saavutamiseks viiakse ellu järgmisi allprogramme (edaspidi „allprogrammid”): (e) keskkonna allprogramm; (f) kliimameetmete allprogramm. Artikkel 4 Eelarve 4. Programmi LIFE rakendamise rahastamispakett moodustab 3 618 000 000 eurot[48]. 5. Eelarve jaotus allprogrammidele on järgmine: (g) lõikes 1 osutatud kogu rahastamispaketist eraldatakse 2 713 500 000 eurot keskkonna allprogrammile; (h) lõikes 1 osutatud kogu rahastamispaketist eraldatakse 904 500 000 eurot kliimameetmete allprogrammile. Artikkel 5 Kolmandate riikide osalemine programmis LIFE Programmis LIFE võivad osaleda järgmised riigid: (a) Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingu osalisteks olevad Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riigid; (b) kandidaatriigid, võimalikud kandidaatriigid ning liiduga ühinevad riigid; (c) Euroopa Liidu naabruspoliitikaga hõlmatud riigid; (d) riigid, mis on saanud Euroopa Keskkonnaameti liikmeks vastavalt nõukogu 29. aprilli 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 933/1999, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1210/90 Euroopa Keskkonnaagentuuri ning Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta[49]. Osalemine peab vastama tingimustele, mis on sätestatud vastavates kahepoolsetes või mitmepoolsetes lepingutes, millega nähakse ette liidu programmides osalemise üldpõhimõtted. Artikkel 6 Tegevus väljaspool liitu 6. Ilma et see piiraks artikli 5 kohaldamist, võib programmi LIFE raames rahastada tegevust väljaspool liitu, kui see on hädavajalik liidu keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamiseks või liikmesriikides ellu viidava tegevuse tulemuslikkuse tagamiseks. 7. Väljaspool liitu asutatud juriidiline isik võib osaleda artiklis 18 osutatud projektides tingimusel, et projekti koordineeriv abisaaja asub liidus ja väljaspool liitu ellu viidav tegevus vastab lõikes 1 sätestatud nõuetele. Artikkel 7 Rahvusvaheline koostöö Programmi LIFE rakendamisel peab olema võimalik teha koostööd asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega ning nende organisatsioonide asutuste ja organitega, kui see on vajalik artiklis 3 osutatud eesmärkide saavutamiseks. Artikkel 8 Vastastikune täiendavus 1. Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et programmi LIFE alusel antav toetus oleks kooskõlas liidu poliitika ja prioriteetidega ning täiendaks liidu teisi vahendeid. 2. Programmi LIFE alusel rahastatav tegevus peab olema kooskõlas liidu ja liikmesriikide õigusega, sealhulgas liidu riigiabi eeskirjadega. Programmi LIFE alusel toimuvast rahastamisest, mille näol on tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes, peavad liikmesriigid teatama komisjonile ja rahalisi vahendeid ei tohi kasutusele võtta enne, kui komisjon on rahastamise Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 alusel heaks kiitnud, välja arvatud juhul, kui rahastamine on kooskõlas määrusega, mis on vastu võetud vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 994/98. 3. Komisjon ja liikmesriigid tagavad vastavalt oma sellekohastele kohustustele programmi LIFE kooskõla Euroopa Regionaalarengu Fondiga, Euroopa Sotsiaalfondiga, Ühtekuuluvusfondiga, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondiga ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondiga, et tekitada koostoime, eriti artikli 18 punktis d osutatud integreeritud projektide puhul, ning et toetada programmi LIFE raames välja töötatud lahenduste, meetodite ja lähenemisviiside kasutamist. Liidu tasandil toimub kooskõlastamine määruse (EL) nr .... (ühise strateegilise raamistiku määrus) artiklis 10 osutatud ühise strateegilise raamistiku põhjal. 4. Komisjon tagab samuti kooskõla ja koostoime ning väldib kattuvust programmi LIFE ning liidu muude tegevuspõhimõtete ja vahendite, eelkõige Horisont 2020 ja liidu välistegevuse alla kuuluvate tegevuspõhimõtete ja vahendite vahel. II JAOTIS ALLPROGRAMMID 1. PEATÜKK Keskkonna allprogramm Artikkel 9 Keskkonna allprogrammi kindlaksmääratud prioriteetsed valdkonnad 1. Keskkonna allprogramm hõlmab kolme prioriteetset valdkonda: – keskkond ja ressursitõhusus, – bioloogiline mitmekesisus, – keskkonnaalane juhtimine ja teave. 2. Vähemalt 50 % keskkonna allprogrammi raames meetmetoetuste kaudu rahastatavatele projektidele ette nähtud eelarvevahenditest eraldatakse projektidele, mis toetavad looduskaitset ja bioloogilise mitmekesisuse kaitset. Artikkel 10 Keskkonna ja ressursitõhususe prioriteetse valdkonna erieesmärgid Keskkonna allprogrammi keskkonna ja ressursitõhususe prioriteetse valdkonna erieesmärgid on eelkõige alljärgnevad: (a) töötada välja, katsetada ja tutvustada kopeerimiseks, ülekandmiseks või läbivaks arvessevõtmiseks sobilikke poliitika- või juhtimiskäsitusi, parimaid tavasid ja keskkonnaprobleemide lahendusi, sealhulgas keskkonna ja tervise vahelise seose vallas, ning selleks, et toetada ressursitõhususega seotud poliitikat ja õigusakte, kaasa arvatud ressursitõhusa Euroopa tegevuskava; (b) toetada terviklike lähenemisviiside kasutamist, väljatöötamist, katsetamist ja tutvustamist liidu keskkonnapoliitika ja keskkonnaalaste õigusaktide alusel kavade ja programmide rakendamiseks, eelkõige sellistes valdkondades nagu vesi, jäätmed ja õhk; (c) parandada alusteadmisi liidu keskkonnapoliitika ja keskkonnaalaste õigusaktide väljatöötamiseks, hindamiseks, järelevalveks ja kontrollimiseks ning liidus ja väljaspool liitu keskkonda mõjutavate tegurite, survete ja vastumeetmete hindamiseks ja jälgimiseks. Artikkel 11 Bioloogilise mitmekesisuse prioriteetse valdkonna erieesmärgid Keskkonna allprogrammi bioloogilise mitmekesisuse prioriteetse valdkonna erieesmärgid on eelkõige alljärgnevad: (a) aidata bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas kaasa liidu poliitika ja õigusaktide, sealhulgas liidu 2020. aasta bioloogilise mitmekesisuse strateegia, direktiivi 2009/147/EÜ ja direktiivi 92/43/EMÜ rakendamisele, eelkõige lähenemisviiside, parimate tavade ja lahenduste kasutamise, väljatöötamise, katsetamise ja tutvustamise teel; (b) toetada direktiivi 92/43/EMÜ artikli 3 alusel loodud Natura 2000 võrgustiku edasist arendamist, rakendamist ja haldamist, eelkõige direktiivi 92/43/EMÜ artiklis 8 osutatud tähtsusjärjestatud tegevuskavade rakendamiseks terviklike lähenemisviiside kasutamist, väljatöötamist, katsetamist ja tutvustamist; (c) parandada alusteadmisi liidu bioloogilise mitmekesisuse poliitika ja bioloogilist mitmekesisust käsitlevate õigusaktide väljatöötamiseks, hindamiseks, järelevalveks ja kontrollimiseks ning liidus ja väljaspool liitu bioloogilist mitmekesisust mõjutavate tegurite, survete ja vastumeetmete hindamiseks ja jälgimiseks. Artikkel 12 Keskkonnaalase juhtimise ja teabe prioriteetse valdkonna erieesmärgid Keskkonna allprogrammi keskkonnaalase juhtimise ja teabe prioriteetse valdkonna erieesmärgid on eelkõige alljärgnevad: (a) toetada teadlikkuse tõstmist keskkonnaküsimustes, sealhulgas saavutada üldsuse ja sidusrühmade toetus liidu poliitika kujundamisele keskkonnavaldkonnas, ja edendada säästvat arengut toetavat haridust; (b) toetada keskkonnavaldkonnas teabe edastamist, haldamist ja levitamist ning soodustada teadmiste jagamist edukate keskkonnaga seotud lahenduste ja tavade kohta, muu hulgas sidusrühmade vahelise koostöö platvormide arendamise ja koolituse kaudu; (c) edendada ja toetada liidu keskkonnaalaste õigusaktide tulemuslikumat täitmist ja jõustamist, eelkõige parimate tavade ja poliitiliste lähenemisviiside väljatöötamise ja levitamise edendamise teel; (d) edendada paremat keskkonnaalast juhtimist, laiendades sidusrühmade, sealhulgas vabaühenduste osalemist poliitikaalastes konsultatsioonides ja poliitika rakendamises. 2. PEATÜKK Kliimameetmete allprogramm Artikkel 13 Kliimameetmete allprogrammi kindlaks määratud prioriteetsed valdkonnad Kliimameetmete allprogramm hõlmab kolme prioriteetset valdkonda: – kliimamuutuste leevendamine, – kliimamuutustega kohanemine, – kliimaalane juhtimine ja teave. Artikkel 14 Kliimamuutuste leevendamise prioriteetse valdkonna erieesmärgid Et aidata kaasa kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisele, on kliimamuutuste leevendamise prioriteetse valdkonna erieesmärgid eelkõige alljärgnevad: (a) aidata kaasa kliimamuutuste leevendamist käsitleva liidu poliitika ja vastavate õigusaktide rakendamisele ja väljatöötamisele, sealhulgas läbivale arvessevõtmisele teistes poliitikavaldkondades, eelkõige kliimamuutuste leevendamisega seotud poliitiliste või juhtimisalaste lähenemisviiside, parimate tavade ja lahenduste väljatöötamise, katsetamise ja tutvustamise teel; (b) parandada tulemuslike leevendusmeetmete väljatöötamiseks, hindamiseks, järelevalveks, kontrollimiseks ja rakendamiseks alusteadmisi ning suurendada suutlikkust neid teadmisi praktikas kasutada; (c) hõlbustada terviklike lähenemisviiside väljatöötamist ja rakendamist, näiteks seoses leevendamist käsitlevate strateegiate ja tegevuskavadega, kohalikul, piirkondlikul või riiklikul tasandil; (d) aidata kaasa kopeerimiseks, ülekandmiseks või läbivaks arvessevõtmiseks sobilike uuenduslike leevendamistehnoloogiate, -süsteemide, -meetodite ja -vahendite väljatöötamisele ja tutvustamisele. Artikkel 15 Kliimamuutustega kohanemise prioriteetse valdkonna erieesmärgid Et aidata kaasa jõupingutustele, mis suurendavad vastupanuvõimet kliimamuutustele, on kliimamuutustega kohanemise prioriteetse valdkonna erieesmärgid eelkõige alljärgnevad: (a) aidata kaasa kliimamuutustega kohanemist käsitleva liidu poliitika ja vastavate õigusaktide väljatöötamisele ja rakendamisele, sealhulgas läbivale arvessevõtmisele teistes poliitikavaldkondades, eelkõige kliimamuutustega kohanemisega seotud poliitiliste või juhtimisalaste lähenemisviiside, parimate tavade ja lahenduste väljatöötamise, katsetamise ja tutvustamise teel; (b) parandada tulemuslike kohanemismeetmete väljatöötamiseks, hindamiseks, järelevalveks, kontrollimiseks ja rakendamiseks alusteadmisi ning suurendada suutlikkust neid teadmisi praktikas kasutada; (c) hõlbustada terviklike lähenemisviiside väljatöötamist ja rakendamist, näiteks seoses kohanemist käsitlevate strateegiate ja tegevuskavadega, kohalikul, piirkondlikul või riiklikul tasandil; (d) aidata kaasa kopeerimiseks, ülekandmiseks või läbivaks arvessevõtmiseks sobilike uuenduslike kohanemistehnoloogiate, -süsteemide, -meetodite ja -vahendite väljatöötamisele ja tutvustamisele. Artikkel 16 Kliimaalase juhtimise ja teabe prioriteetse valdkonna erieesmärgid Kliimaalase juhtimise ja teabe prioriteetse valdkonna erieesmärgid on eelkõige alljärgnevad: (a) toetada teadlikkuse tõstmist kliimaküsimustes, sealhulgas saavutada üldsuse ja sidusrühmade toetus liidu poliitika kujundamisele kliimavaldkonnas, ja edendada säästvat arengut toetavat haridust; (b) toetada kliimavaldkonnas teabe edastamist, haldamist ja levitamist ning soodustada teadmiste jagamist edukate kliimaga seotud lahenduste ja tavade kohta, muu hulgas sidusrühmadevahelise koostöö platvormide arendamise ja koolituse kaudu; (c) edendada ja toetada liidu kliimaalaste õigusaktide tulemuslikumat täitmist ja jõustamist, eelkõige parimate tavade ja poliitiliste lähenemisviiside väljatöötamise ja levitamise edendamise teel; (d) edendada paremat kliimaalast juhtimist, laiendades sidusrühmade, sealhulgas vabaühenduste osalemist poliitikaalastes konsultatsioonides ja poliitika rakendamises. III JAOTIS ÜHISED RAKENDUSSÄTTED 1. PEATÜKK Rahastamine Artikkel 17 Rahastamise liigid 1. Liidupoolse rahastamise õiguslikud vormid võivad olla järgmised: (a) toetused; (b) riigihankelepingud; (c) osalemine rahastamisvahendites vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üldsätetele rahastamisvahendite kohta ja täpsematele tegevusalastele nõuetele, mis sätestatakse liidu eriõigusaktides; (d) muud liiki toetus, mis on vajalik artiklis 3 osutatud eesmärkide saavutamiseks. 2. Komisjon rakendab käesolevat määrust kooskõlas määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002. 3. Käesoleva määruse alusel toimuv rahastamine, mille näol on tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes, peab olema kooskõlas asjaomaste liidu riigiabi eeskirjadega. Artikkel 18 Projektid Meetmetoetustega võib rahastada alljärgnevaid projekte: (a) katseprojektid, (b) näidisprojektid, (c) parimaid tavasid esindavad projektid, (d) integreeritud projektid peamiselt looduse, vee, jäätmete, õhu, kliimamuutuste leevendamise ja kliimamuutustega kohanemise valdkonnas, (e) tehnilise abi projektid, (f) ettevalmistusprojektid, (g) teavitus-, teadlikkuse tõstmise ja levitamisprojektid, (h) muud projektid, mis on vajalikud artiklis 3 osutatud eesmärkide saavutamiseks. Artikkel 19 Projektide abikõlblikkuse kriteeriumid 1. Artiklis 18 osutatud projektid peavad vastama järgmistele abikõlblikkuse kriteeriumidele: (a) projekt on liidu huvides, aidates märkimisväärselt kaasa mõne artiklis 3 sätestatud programmi LIFE eesmärgi saavutamisele; (b) projekt on kulutasuv ning tehniliselt ja rahaliselt sidus; (c) projekti kavandatud rakendamine on mõistlik. Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 30 seoses lõike 1 punktis a osutatud kriteeriumi kohaldamise tingimustega, et kohandada seda kriteeriumi konkreetsetele artiklites 9 ja 3 määratletud prioriteetsetele valdkondadele. 2. Võimalusel peavad programmi LIFE alusel rahastatavad projektid tekitama koostoimet eri eesmärkide vahel ja edendama keskkonnasäästlike riigihangete kasutamist. 3. Artikli 18 punktis d osutatud integreeritud projektidesse tuleb vajaduse korral kaasata sidusrühmad ning need peavad võimalusel edendama kooskõla liidu teiste rahastamisallikatega ja nende allikate kasutusele võtmist. Komisjon tagab integreeritud projektide rahastamise otsustamisel geograafilise tasakaalu vastavalt ülesannete jagamise ja solidaarsuse põhimõtetele. Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 30, et vajaduse korral määrata kindlaks geograafilise tasakaalu kriteeriumid, mida kohaldatakse artikli 18 punktis d osutatud teemavaldkondade suhtes. 4. Komisjon pöörab erilist tähelepanu riikidevahelistele projektidele, kui riikidevaheline koostöö on oluline keskkonnakaitse- ja kliimaeesmärkide saavutamise seisukohalt, ning püüab tagada, et vähemalt 15 % projektidele ette nähtud eelarvelistest vahenditest eraldatakse riikidevahelistele projektidele. Artikkel 20 Kaasrahastamise määrad ja projektikulude abikõlblikkus 1. Artiklis 18 osutatud projektide kaasrahastamise määr on kuni 70 % abikõlblikest kuludest. Erandkorras on artikli 18 punktides d ja f osutatud projektide kaasrahastamise määr kuni 80 % abikõlblikest kuludest. 2. Artiklis 18 osutatud projektide puhul ei käsitata käibemaksu abikõlbliku kuluna. Maa ostmisega seotud kulusid käsitatakse abikõlblike kuludena artiklis 18 osutatud projektide liidupoolsel rahastamisel tingimusel, et – ost aitab kaasa direktiivi 92/43/EMÜ artikliga 3 loodud Natura 2000 võrgustiku parendamisele, hooldamisele ja terviklikkuse taastamisele; – maaost on ainuke või kõige kulutasuvam viis soovitud kaitse-eesmärgi saavutamiseks; – ostetud maa reserveeritakse pikaajaliseks kasutuseks, mis on kooskõlas artiklites 11, 14 või 15 sätestatud eesmärkidega; – asjaomane liikmesriik tagab üleandmise teel või muul viisil sellise maa pikaajalise kasutuse looduskaitse eesmärkidel. Artikkel 21 Tegevustoetused 1. Tegevustoetustega rahastatakse selliste mittetulundusüksuste teatavaid tegevus- ja halduskulusid, mis toimivad Euroopa üldistes huvides, tegutsevad peamiselt keskkonna- ja/või kliimameetmete valdkonnas ning osalevad liidu poliitika ja õigusaktide väljatöötamises, rakendamises ja jõustamises. 2. Lõikes 1 osutatud tegevustoetuste liidupoolse kaasrahastamise määr on kuni 70 % abikõlblikest kuludest. Artikkel 22 Muud liiki tegevus Programmi LIFE raames võib rahastada komisjoni rakendatavaid meetmeid, millega toetatakse liidu keskkonna- ja kliimapoliitika ja vastavate õigusaktide algatamist, rakendamist ja läbivat arvessevõtmist artiklis 3 osutatud eesmärkide saavutamiseks. Sellised meetmed võivad hõlmata järgmist: (a) teave ja teavitamine, sealhulgas teadlikkuse tõstmise kampaaniad. Käesoleva määruse alusel teavitustegevuseks eraldatavad rahalised vahendid hõlmavad ka liidu poliitilisi prioriteete käsitlevat institutsioonide teavitustegevust; (b) uuringud, ülevaated, mudelite ja stsenaariumide väljatöötamine; (c) projektide, poliitika, programmide ja õigusaktide ettevalmistamine, rakendamine, järelevalve, kontroll ja hindamine; (d) seminarid, konverentsid ja koosolekud; (e) võrgustike loomine ja parimate tavade platvormid; (f) muu tegevus, mis on vajalik artiklis 3 osutatud eesmärkide saavutamiseks. Artikkel 23 Abisaajad Programmi LIFE raames võib rahastada avaliku või erasektori asutusi. 2. PEATÜKK Rakendusmeetmed Artikkel 24 Mitmeaastased tööprogrammid 3. Komisjon võtab programmi LIFE jaoks vastu mitmeaastased tööprogrammid. Sellised rakendusaktid võetakse vastu artikli 29 lõikes 2 viidatud kontrollimenetluse kohaselt. 4. Mitmeaastase tööprogrammi kestus on vähemalt kaks aastat ning selles esitatakse kooskõlas artiklis 3 sätestatud eesmärkidega alljärgnev: (a) mitmeaastase tööprogrammi kestus; (b) iga allprogrammi puhul rahaliste vahendite jaotus prioriteetsete valdkondade vahel ja eri rahastamisliikide vahel; (c) mitmeaastase tööprogrammiga hõlmatud ajavahemiku vältel rahastatavate projektide temaatilised prioriteedid; (d) iga prioriteetse valdkonna ja projektitüübi kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed tulemused, näitajad ja eesmärgid mitmeaastase tööprogrammiga hõlmatud ajavahemikuks; (e) projektide valimise ja toetuste määramise kriteeriumid; (f) mitmeaastase tööprogrammiga hõlmatud ajavahemiku vältel välja kuulutatavate projektikonkursside suunavad ajakavad. 5. Komisjon vaatab vajaduse korral mitmeaastased tööprogrammid läbi artikli 29 lõikes 2 viidatud korras. Artikkel 25 Rakendamise meetodid Artiklis 3 osutatud eesmärkide saavutamiseks rakendab komisjon meetmeid vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 53 sätestatud eelarve täitmisviisidele, eelkõige täites eelarvet kas tsentraliseeritult vahetult või kaudselt või siis ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega. Artikkel 26 Haldus- ja tehniline abi Programmi LIFE rahaliste vahenditega võib katta ka vajalikke kulutusi seoses ettevalmistustööde, järelevalve, kontrolli, auditeerimise, teavitustegevuse ja hindamisega, mis on otseselt vajalikud programmi LIFE haldamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks. Artikkel 27 Järelevalve ja hindamine 1. Komisjon kontrollib korrapäraselt programmi LIFE ja selle allprogrammide rakendamist, sealhulgas kliimaga ja bioloogilise mitmekesisusega seotud kulutuste summat, ning teavitab neist. Samuti uurib komisjon programmi LIFE ja liidu teiste, täiendavate programmide vahelist koostoimet ning eelkõige programmi LIFE allprogrammide vahelist koostoimet. 2. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: (a) hiljemalt 30. septembriks 2017 välise vahehindamise aruande programmi LIFE (ja selle allprogrammide) kohta, mis hõlmab programmi rakendamise kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid aspekte, kliimaga ja bioloogilise mitmekesisusega seotud kulutuste summat, programmi LIFE ja liidu teiste asjakohaste programmide vastastikust täiendavust, kõigi meetmete eesmärkide saavutamist (võimalusel tulemuste ja mõju näol), vahendite kasutamise tõhusust ning programmi Euroopa tasandi lisandväärtust, pidades silmas otsust meetmete pikendamise, muutmise või peatamise kohta. Hindamise käigus käsitletakse ka lihtsustamise ulatust, sisemist ja välist sidusust, kõikide eesmärkide jätkuvat asjakohasust ning meetmete panust aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu kui liidu prioriteedi saavutamisse. Arvesse võetakse eelmise programmi pikaajalise mõju hindamise tulemusi. Komisjon lisab aruandele omapoolsed märkused, muu hulgas selle kohta, kuidas tuleb vahehindamise tulemusi arvesse võtta programmi LIFE rakendamisel ja eelkõige mitmeaastaste tööprogrammide koostamisel; (b) hiljemalt 31. detsembriks 2023 välise sõltumatu järelhindamise aruande, mis hõlmab programmi LIFE ja selle allprogrammide rakendamist ja tulemusi, sealhulgas kliimaga ja bioloogilise mitmekesisusega seotud kulutuste summat, seda, mil määral programm LIFE tervikuna ja kumbki allprogramm on saavutanud oma eesmärgid, ning programmi LIFE panust Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide ja sihtide saavutamisse. 3. Komisjon teeb käesoleva artikli alusel läbi viidud hindamiste tulemused avalikkusele kättesaadavaks. Artikkel 28 Liidu finantshuvide kaitse 1. Komisjon võtab asjakohaseid meetmeid tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve, kohaldades pettust, korruptsiooni ja muud ebaseaduslikku tegevust ennetavaid meetmeid, viies läbi tulemuslikke kontrollimisi, nõudes eeskirjade eiramise avastamise korral alusetult makstud summade tagasimaksmist ning kohaldades vajaduse korral tulemuslikke, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi. 2. Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus dokumentide ja kohapealsete kontrollide põhjal kontrollida kõiki abisaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, kes on programmi alusel saanud liidu rahalisi vahendeid. Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud korras viia läbi kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi ettevõtjate juures, kes on kõnealuse rahastamisega otseselt või kaudselt seotud, et teha kindlaks, kas toetuslepingu, toetuse määramise otsuse või liidupoolset rahastamist käsitleva lepinguga seoses on esinenud pettust, korruptsiooni või Euroopa Liidu finantshuve kahjustavat muud ebaseaduslikku tegevust. Ilma et see piiraks esimese ja teise lõigu kohaldamist, annavad koostöö kolmandate riikidega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ning toetuslepingud, toetuse määramise otsused ja lepingud, mis tulenevad käesoleva määruse rakendamisest, komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile otseselt õiguse nimetatud kontrollide, kohapealsete kontrollide ja inspekteerimiste läbiviimiseks. 3. Rahalise abi saaja hoiab viie aasta jooksul pärast projektiga seotud viimast väljamakset komisjoni jaoks alles kõik projektiga seotud kulutusi tõendavad dokumendid. IV JAOTIS LÕPPSÄTTED Artikkel 29 Komiteemenetlus 4. Komisjoni abistab keskkonna ja kliimameetmete programmi LIFE komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. 5. Käesolevale lõikele osutamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. Artikkel 30 Delegeeritud volituste kasutamine 1. Komisjonile antakse volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artikli 3 lõikes 2 ning artikli 19 lõigetes 1 ja 3 osutatud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise volitused antakse komisjonile määramata ajaks alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäevast]. 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõikes 2 ning artikli 19 lõigetes 1 ja 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaks määratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle üheaegselt teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 5. Delegeeritud õigusakt, mis on vastu võetud kooskõlas artikli 3 lõikega 2, artikli 19 lõikega 1 või artikli 19 lõikega 3, jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatamist või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. Artikkel 31 Kehtetuks tunnistamine Määrus (EÜ) nr 614/2007 tunnistatakse kehtetuks. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitletakse viidetena käesolevale määrusele. Artikkel 32 Üleminekumeetmed 1. Määruse (EÜ) nr 614/2007 alusel enne 31. detsembrit 2013 alustatud meetmete suhtes kohaldatakse nende lõpuleviimiseni nimetatud määrust ja need meetmed peavad vastama selles määruses määratletud tehnilistele sätetele. Artikli 29 lõikes 1 osutatud komitee asendab määrusega (EÜ) nr 614/2007 ette nähtud komitee alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. 2. Et tagada üleminek määruse (EÜ) nr 614/2007 alusel võetud meetmetelt programmile LIFE, võib programmi LIFE rahaliste vahenditega katta ka vajalikke kulutusi tehnilisele ja haldusabile, sealhulgas kohustuslikule järelevalvele, teavitamisele ja hindamisele, mis on nõutavad määruse (EÜ) nr 614/2007 kohaselt pärast nimetatud määruse kehtivuse lõppemist. 3. Rahastamispaketi arvelt eraldatavad summad, mis on vajalikud järelevalveks, teavitamiseks ja auditeerimiseks ajavahemikul pärast 31. detsembrit 2020, loetakse kinnitatuks ainult juhul, kui need on kooskõlas pärast 1. jaanuari 2021 kohaldatava finantsraamistikuga. 4. Assigneeringuid, mis vastavad määruse (EÜ) nr 614/2007 alusel alusetult makstud summade tagasimaksmisest tulenevale sihtotstarbelisele tulule, tuleb vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklile 18 kasutada programmi LIFE rahastamiseks. Artikkel 33 Jõustumine Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimell president eesistuja ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus keskkonna ja kliimameetmete programmi (LIFE) kehtestamise kohta” 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB)[50] struktuurile KESKKONNA- JA KLIIMAMEETMED 1.3. Ettepaneku/algatuse liik ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[51] X Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Mitmeaastane finantsraamistik 2014–2020 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Erieesmärk nr ... 1. Keskkond ja ressursitõhusus 2. Bioloogiline mitmekesisus 3. Keskkonnaalane juhtimine ja teave 4. Kliimamuutuste leevendamine 5. Kliimamuutustega kohanemine 6. Kliimaalane juhtimine ja teave Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile (2011. aasta liigenduse alusel) 07 03 – Liidu keskkonnapoliitika ja keskkonnaalaste õigusaktide väljatöötamine ja rakendamine 07 12 – Liidu poliitika ja õigusaktide rakendamine kliimameetmete valdkonnas 1.4.3.& 1.4.4 Oodatavad tulemused ja mõju ning tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. Eesmärk || Oodatav tulemus || Tulemusnäitaja || Oodatav mõju || Mõjunäitaja Mõlema allprogrammi erieesmärgid Parandada liidu keskkonna- ja kliimapoliitika ja vastavate õigusaktide väljatöötamist, rakendamist ja jõustamist (artikli 3 lõike 1 punkt b) · kopeerimiseks või ülekandmiseks sobilike lähenemisviiside, parimate tavade ja lahenduste väljatöötamise, katsetamise ja tutvustamise teel ning Artikli 10 punkt a, artikli 11 punkt a, artikli 12 punkt c, artikli 14 punktid a ja d, artikli 15 punktid a, ja d ja artikli 16 punkt c · parandades alusteadmisi, mis on vajalikud otsustajatele Artikli 10 punkt c, artikli 11 punkt c, artikli 12 punkt b, artikli 14 punkt b, artikli 15 punkt b, artikli 16 punkt b || Uute või ajakohastatud lähenemisviiside või parimate tavade kasutusele võtmine era- ja avalikus sektoris; 25 % projektidest/meetmetest/lähenemisviisidest kopeeritud või üle kantud || · Programmi LIFE alusel rahastatud ajakohastatud või uute lähenemisviiside, meetodite või lahenduste kopeerimise või ülekandmise osakaal · Integreeritud projektide lähenemisviise kopeerivate liikmesriikide/piirkondade arv || Keskkonna- ja kliimaküsimuste tulemuslik lõimimine era- ja avaliku sektori tegevusse || · Selliste programmi LIFE alusel välja töötatud uute või ajakohastatud lähenemisviiside osakaal, mida era- ja avalikus sektoris on süstemaatiliselt kasutatud või parendatud · Süstemaatiliselt terviklikke lähenemisviise kasutavate liikmesriikide/piirkondade arv ning programmi LIFE eeskujude põhjal terviklikke lähenemisviise kasutama hakanud liikmesriikide/piirkondade arv Paremad alusteadmised, mis on vajalikud otsustajatele || · Programmi LIFE raames välja töötatud või teostatud vahendite, lähenemisviiside või uuringute arv · Teostatud uuringutel põhinevate poliitika või õigusaktide kohta tehtud ettepanekute arv · Projektide tulemustel põhinevate poliitika või õigusaktide kohta tehtud ettepanekute arv || Poliitika kujundajate väljakujunenud tavad, mis on seostatavad programmiga LIFE ning põhinevad programmi raames välja töötatud ja katsetatud näitajatel või vahenditel || · Selliste programmiga seostatavate väljakujunenud tavade arv, mis põhinevad programmi LIFE eeskujude põhjal välja töötatud ja katsetatud näitajatel või vahenditel · ELi õigusaktide rikkumiste arvu vähenemine tänu programmi LIFE meetmetele Edendada keskkonna- ja kliimaeesmärkide läbivat arvessevõtmist liidu muudes poliitikavaldkondades ning avaliku ja erasektori tegevuses ning nendesse lõimimist, sealhulgas nende suutlikkuse suurendamise kaudu, eelkõige läbivaks arvessevõtmiseks sobilike terviklike lähenemisviiside, parimate tavade ja lahenduste kasutamise, väljatöötamise, katsetamise ja tutvustamise teel. Artikli 3 lõike 1 punkt b, artikli 10 punktid a ja b, artikli 11 punktid a ja b, artikli 12 punkt c, artikli 14 punktid a, c ja d, artikli 15 punktid a, c ja d, artikli 16 punkt c || Keskkonna- ja kliimalahenduste suurenenud üldrahastamine: · 25 % lähenemisviisidest on lõimitud riiklikesse/piirkondlikesse programmidesse; · keskkonna või kliimaga seotud meetmete rahastamiseks liidu teiste rahaliste vahendite kasutuselevõtu 25 %-line kasv võrreldes 2011. aasta tasemega. || · Selliste programmi LIFE kaudu rahastatud lähenemisviiside/projektide osakaal, mis lõimitakse riiklikesse/piirkondlikesse programmidesse; · Selliste integreeritud projekte täiendavate meetmete arv, mida rahastatakse liidu teistest rahalistest vahenditest. || Keskkonna- ja kliimaküsimuste tulemuslik lõimimine liidu teistesse poliitikavaldkondadesse || · Selliste mitut sektorit hõlmavate koostöö- ja või kooskõlastamisraamistike arv, mis on seotud keskkonna- või kliimameetmete rahastamisega ja välja töötatud programmi LIFE eeskujude põhjal või järgivad neid · Selliste programmi LIFE raames rahastatud lähenemisviiside või projektide arv, mida täiustatakse, laiendatakse või levitatakse liidu teiste rahaliste vahendite abil Toetada paremat keskkonna- ja kliimaalast juhtimist kõikidel tasanditel Artikli 3 lõike 1 punkt c, artiklid 12 ja 16 || Sidusrühmade ja kodanike suurem osalemine teadlikkuse tõstmise tegevustes || Teadlikkuse tõstmise tegevustes osalejate arv || Suurem teadlikkus keskkonna ja kliimaga seotud probleemidest ja lahendustest || Teadlikkus keskkonna ja kliimaga seotud probleemidest ja lahendustest vastavalt Eurobaromeetri uuringutele Kodanike ja vabaühenduste parem osalemine otsuste tegemisel || · Internetis toimuvas konsulteerimises osalevate kodanike arv · Õigusaktide muutmise ettepanekute arv, mille on esitanud programmist LIFE rahastatud vabaühendused || Programmi LIFE tulemusena välja kujunenud kanalid üldsuse kaasamiseks ning otsuste tegemisel kodanike ja vabaühenduste kvaliteetsema ja aktiivsema osalemise jätkuv tõusutrend || Keskkonna- või kliimapoliitika ja vastavate õigusaktidega seoses eri sidusrühmade esitatud ettepanekute järgimine Keskkonna ja ressursitõhususe prioriteetse valdkonna erieesmärgid (artikli 3 lõike 1 punkt a ja artikkel 10) Töötada välja, katsetada ja tutvustada kopeerimiseks, ülekandmiseks või läbivaks arvessevõtmiseks sobilikke poliitika- või juhtimiskäsitusi, parimaid tavasid ja keskkonnaprobleemide lahendusi, sealhulgas keskkonna ja tervise vahelise seose vallas ning selleks, et toetada ressursitõhususega seotud poliitikat ja õigusakte, kaasa arvatud ressursitõhusa Euroopa tegevuskava Artikli 10 punkt a || Liidu majanduse suurem ressursitõhusus || Selliste projektide arv, mille raames töötatakse välja, katsetatakse või tutvustatakse ressursitõhusamaid lähenemisviise, parimaid tavasid või lahendusi || Kindel liikumine ressursitõhusama majanduse suunas || Selliste välja kujunenud ressursitõhusate lähenemisviiside arv, mille puhul kasutatakse programmi LIFE raames tutvustatud tehnoloogiaid või meetodeid, ja saavutatud ressursitõhususe tase Toetada terviklike lähenemisviiside kasutamist, väljatöötamist, katsetamist ja tutvustamist liidu keskkonnapoliitika ja keskkonnaalaste õigusaktide alusel kavade ja programmide rakendamiseks, eelkõige sellistes valdkondades nagu vesi, jäätmed ja õhk Artikli 10 punkt b || 10 % valgalapiirkondade puhul on programmiperioodi lõpuks tagatud sobiv majandamine || · Vee raamdirektiivi rakendavate integreeritud projektide arv ja hõlmatud pindala ruutkilomeetrites · Selliste valgalapiirkondade arv, mille puhul on tagatud sobiv majandamine · Paranenud ökoloogilise seisundiga veekogude arv || Väljakujunenud ja laiendatud sobiv majandamine tähelepanu alla võetud sektorite puhul || · Jätkuvalt sobivalt majandatavate valgalapiirkondade arv ja tänu programmi LIFE eeskujudele uute sobivalt majandatavate valgalapiirkondade arv · Selliste tähelepanu alla võetud veekogude arv, mille ökoloogiline seisund on paranenud 12 % piirkondades on programmiperioodi lõpuks tagatud sobiv jäätmemajandus || Jäätmekavu ja -programme rakendavate integreeritud projektide arv, hõlmatud pindala hektarites ja hõlmatud elanike arv || Jätkuvalt sobiva jäätmemajandusega piirkondade arv ja selliste uute piirkondade arv, kus sobiv jäätmemajandus on tagatud tänu programmi LIFE eeskujudele 10 %-le ELi elanikkonnast on programmiperioodi lõpuks tagatud parem õhukvaliteet || Õhukvaliteedi direktiivi rakendavate integreeritud projektide arv ja hõlmatud elanike arv || Jätkuvalt kõrgete õhukvaliteedi standarditega linnade arv ja selliste linnade arv, kus õhukvaliteedi standardid on paranenud tänu programmi LIFE eeskujudele Bioloogilise mitmekesisuse prioriteetse valdkonna erieesmärgid (artikli 3 lõike 1 punkt b ja artikkel 11) Aidata bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas kaasa liidu poliitika ja õigusaktide, sealhulgas liidu 2020. aasta bioloogilise mitmekesisuse strateegia, direktiivi 2009/147/EÜ ja direktiivi 92/43/EMÜ rakendamisele, eelkõige parimate tavade ja lahenduste kasutamise, väljatöötamise, katsetamise ja tutvustamise teel Artikli 11 punkt a || 25 % projektide raames tähelepanu alla võetud elupaikade kaitsestaatus on programmiperioodi lõpuks paranenud || Selliste elupaikade arv ja liik, mis on tänu programmi LIFE meetmetele tähelepanu alla võetud ja mille kaitsestaatus on paranenud || LIFE-projektide raames tähelepanu alla võetud liigid ja elupaigad, mille puhul on saavutatud soodne kaitsestaatus || Selliste elupaikade ja liikide arv, mis on tähelepanu alla võetud ja mille puhul on saavutatud soodne kaitsestaatus tänu programmi LIFE eeskujudele või LIFEi raames võetud meetmete tulemusena 25 % projektide raames tähelepanu alla võetud liikide kaitsestaatus on programmiperioodi lõpuks paranenud || Selliste liikide arv ja tüüp, mis on tänu programmi LIFE meetmetele tähelepanu alla võetud ja mille kaitsestaatus on paranenud 3 % ökosüsteemi teenustest on programmiperioodi lõpuks taastatud || Programmi LIFE tulemusena taastatud ökosüsteemi teenuste tüüp ja pindala hektarites || Ökosüsteemi teenuste väljakujunenud ja edasine taastamine || Programmi LIFE eeskujude põhjal taastatud ökosüsteemi teenuste pindala hektarites Toetada Natura 2000 võrgustiku edasist arendamist, rakendamist ja haldamist, eelkõige tähtsusjärjestatud tegevuskavade rakendamiseks terviklike lähenemisviiside kasutamist, väljatöötamist, katsetamist ja tutvustamist Artikli 11 punkt b || 15 % Natura 2000 võrgustiku puhul on programmiperioodi lõpuks tagatud sobiv majandamine || · Tähtsusjärjestatud tegevuskavasid rakendavate integreeritud projektide arv ja hõlmatud Natura 2000 alad hektarites · Selliste Natura 2000 alade arv, mille puhul on tagatud sobiv majandamine || Natura 2000 võrgustiku väljakujunenud ja laiendatud sobiv majandamine || Jätkuvalt sobivalt majandatavate Natura 2000 alade arv ja tänu programmi LIFE eeskujudele uute sobivalt majandatavate Natura 2000 alade arv Kliimamuutuste leevendamise prioriteetse valdkonna erieesmärgid (artikli 3 lõike 1 punkt a ja artikkel 14) Hõlbustada terviklike lähenemisviiside väljatöötamist ja rakendamist, näiteks seoses leevendamist käsitlevate strateegiate ja tegevuskavadega, kohalikul, piirkondlikul või riiklikul tasandil Artikli 14 punkt c || Kliimamuutuste leevendamist käsitlevate strateegiate või tegevuskavade sagenenud väljatöötamine ja rakendamine || Selliste programmi LIFE raames välja töötatud või rakendatud strateegiate või tegevuskavade arv ja hõlmavus, mis käsitlevad kliimamuutuste leevendamist || Kliimamuutuste leevendamist käsitlevate küsimuste tulemuslik lõimimine avaliku ja erasektori tegevusse ning era- ja avaliku sektori püsiv ja jätkuvalt paranev suutlikkus ja tegevus || Selliste välja töötatud ja rakendatud strateegiate või tegevuskavade geograafiline ulatus ja/või majanduslik väärtus, mis käsitlevad kliimamuutuste leevendamist Aidata kaasa kopeerimiseks, ülekandmiseks või läbivaks arvessevõtmiseks sobilike uuenduslike leevendamistehnoloogiate, -süsteemide, -meetodite ja -vahendite väljatöötamisele ja tutvustamisele Artikli 14 punkt d || Suurem hulk uuenduslikke tehnoloogiaid, süsteeme ja vahendeid ja/või parimaid tavasid esindavaid muid lahendusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks || Selliste programmi LIFE raames tutvustatud uuenduslike poliitiliste lähenemisviiside, tehnoloogiate, süsteemide, vahendite ja/või muude parimaid tavasid esindavate lahenduste arv, mis aitavad kaasa kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisele || Kindel liikumine vähese CO2-heitega majanduse suunas || Programmi LIFE eeskujude põhjal välja töötatud ja kasutusele võetud uute tehnoloogiate, süsteemide, vahendite ja/või muude parimaid tavasid esindavate lähenemisviiside abil vähendatud kasvuhoonegaaside hulk tonnides Kliimamuutustega kohanemise prioriteetse valdkonna erieesmärgid (artikli 3 lõike 1 punkt a ja artikkel 15) Hõlbustada terviklike lähenemisviiside väljatöötamist ja rakendamist, näiteks seoses kohanemist käsitlevate strateegiate ja tegevuskavadega, kohalikul, piirkondlikul või riiklikul tasandil Artikli 15 punkt c || Kliimamuutustega kohanemist käsitlevate strateegiate või tegevuskavade sagenenud väljatöötamine ja rakendamine || Selliste välja töötatud või rakendatud strateegiate või tegevuskavade arv ja hõlmavus, mis käsitlevad kliimamuutustega kohanemist || Kliimamuutustele vastupanuvõimet käsitlevate küsimuste tulemuslik lõimimine avaliku ja erasektori tegevusse ning era- ja avaliku sektori püsiv ja jätkuvalt paranev suutlikkus ja tegevus || Selliste strateegiate või tegevuskavade geograafiline ulatus ja/või majanduslik väärtus, mis käsitlevad kliimamuutustega kohanemist ning on välja töötatud ja rakendatud programmi LIFE eeskujude põhjal Aidata kaasa kopeerimiseks, ülekandmiseks või läbivaks arvessevõtmiseks sobilike uuenduslike kohanemiste, tehnoloogiate, süsteemide, meetodite ja vahendite väljatöötamisele ja tutvustamisele Artikli 15 punkt d || Suurem hulk uuenduslikke poliitilisi lähenemisviise, tehnoloogiaid, süsteeme ja vahendeid ja/või parimaid tavasid esindavaid muid lahendusi kliimamuutustele vastupanuvõime suurendamiseks || Selliste tutvustatud uuenduslike poliitiliste lähenemisviiside, tehnoloogiate, süsteemide, vahendite ja/või muude parimaid tavasid esindavate lahenduste arv, mis aitavad suurendada vastupanuvõimet kliimamuutustele || Kindel liikumine kliimamuutustele vastupanuvõimelisema majanduse suunas || Programmi LIFE eeskujude põhjal välja töötatud ja kasutusele võetud tutvustatud uute tehnoloogiate, süsteemide, vahendite ja/või muude parimaid tavasid esindavate lähenemisviiside abil saavutatud vastupanuvõime kliimamuutustele, mis on seostatav programmiga, sektorite kaupa. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Aidata kaasa ELi keskkonna- ja kliimapoliitika ning vastavate õigusaktide rakendamisele, ajakohastamisele ja väljatöötamisele, sealhulgas keskkonna- ja kliimaküsimuste lõimimisele muudesse poliitikavaldkondadesse, andes nii panuse säästvasse arengusse ning Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide ja sihtide saavutamisse. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisandväärtus Programmi LIFE ELi tasandi lisandväärtus tuleneb lähenemisviisi ja rõhuasetuse eripärast, tänu millele programmi alusel ellu viidav tegevus on eriti hästi kohandatud keskkonna ja kliimaga seotud vajadustele; tegemist on ainsa vahendiga, mille rahalised vahendid on spetsiaalselt ette nähtud keskkonnakaitse ja kliimameetmete toetamiseks. · Toimides ELi õigusaktide ja poliitika rakendamiseks tavade ja teadmiste vahetamise ELi platvormina, võimaldab programm LIFE eri osalejatel kogu EList õppida üksteise kogemustest, et konkreetseid keskkonnaprobleeme tulemuslikumalt ja tõhusamalt lahendada. LIFE soodustab partnerluste tekkimist, mida vastasel juhul oleks keeruline moodustada, ning tagab liikmesriikide eraldi võetavate meetmetega võrreldes tulemuslikuma sekkumise, koondades suuremal hulgal ressursse ja erialaseid teadmisi. · Abistades liikmesriike, kus asub ELi väärtuslikem loodusvara või mis peavad tulema toime piiriüleste või riikidevaheliste keskkonna- ja kliimaprobleemidega, võimaldab programm LIFE tegutseda solidaarsemalt ja jagada paremini vastutust ELi ühiste keskkonnahüvede säilitamisel. · Programm toimib katalüsaatorina, ärgitades meetmeid võtma, võimaldades teha konkreetses valdkonnas vajalikke ühekordseid investeeringuid, kaotada esialgsed tõkked ELi keskkonna- ja kliimapoliitika rakendamisel ning katsetada tulevikus tegevusulatuse suurendamise uusi viise. · Programm LIFE aitab kaasa lünkade täitmisele ja välismõjudest ülesaamisele, tõstab teadlikkust ning näitab keskkonnakaitse ja kliimameetmete kasulikkust, tagades projektitulemuste jätkusuutlikkuse ja laiendamise. · Programm LIFE aitab liikmesriikidel ja sidusrühmadel kiirendada ja parandada ELi õigusaktide rakendamist, tekitades ELi ja liikmesriikide rahaliste vahendite koostoime ning võimendades avaliku ja erasektori lisavahendeid. · ELi sekkumise suurem sidusus: spetsiaalne keskkonna- ja kliimameetmetele pühendatud vahend võimaldab komisjonil esmatähtsaid eesmärke paremini määratleda ning tagada, et ressursse kasutatakse tulemuslikult keskkonnakaitse ja kliimameetmete huvides, valides kogu EList välja parimad projektid. ELi õigusaktide ühtsem rakendamine saavutatakse tänu parimate tavade (näiteks väljatöötatud ja nüüd laialdaselt kasutatavate metoodikate, majandamiskavade jms) levitamisele. · Lünkade täitmine ja tulemuslikum tsentraliseeritud sekkumine: spetsiaalne vahend on paindlikum ja võimaldab rahastada projekte, mida muidu teiste vahendite kaudu rahastada ei saaks (nt projektid, mida viivad ellu abisaajad, kes teiste rahaliste vahendite puhul abikõlblikud ei ole). · Spetsiaalne vahend suurendab ELi keskkonna- ja kliimameetmete nähtavust, tuues ELi kodanikele lähemale ning näidates ELi pühendumust keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamisele, kasvatades nii nende eesmärkide tähtsust. · Lahendused eelseisvatele ELile huvi pakkuvatele keskkonnaprobleemidele: sidusrühmad puutuvad sageli kokku keskkonnaprobleemidega, millele ei ole veel lahendusi leitud ja millega kaasnevad suuremad kulud, kui nendega ei hakata varakult tegelema. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Programmile LIFE antud hinnangud kinnitavad, et see programm on ELi keskkonnapoliitika rakendamiseks edukas ja vajalik vahend, mis annab märkimisväärset ELi tasandi lisandväärtust ja on piisavalt hästi toiminud ning andnud märkimisväärse panuse ELi keskkonnapoliitika ja keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisse. Meetmetoetused (mis moodustavad 78 % assigneeringutest; 2013. aastal 300 miljonit eurot) on etendanud olulist rolli elupaikade direktiivi ja linnudirektiivi rakendamisel ning uute lähenemisviiside ja tehnoloogiate katsetamisel. Samuti on kinnitust leidnud, et meetmetoetused võivad toimida katalüsaatorina mõningate kõige rangemate direktiivide rakendamisel, valmistades pinda ette jätkuvaks haldamiseks teiste rahaliste vahendite abil. LIFE+ on ka suurendanud teadlikkust keskkonna- ja kliimaprobleemidest, parandanud kodanike juurdepääsu asjakohasele teabele ning loonud koostööplatvormid ja partnerlused parimate tavade vahetamiseks. Vabaühendustele antud tegevustoetused on soodustanud vabaühenduste kaasamist ELi keskkonna- ja kliimapoliitika ning vastavate õigusaktide väljatöötamisse ja rakendamisse, nagu nõuab Århusi konventsioon. LIFE+ vahehindamise tulemusena jõuti ka järeldusele, et LIFE+-määrusega tehtud muudatused (kolme liiki toetuste viimine ühe õigusliku aluse alla, loodusele pühendatud osa laiendamine, et võtta arvesse laiemaid bioloogilise mitmekesisusega seotud küsimusi, keskkonnale pühendatud osa laiendamine, et viia see kooskõlla kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi prioriteetidega, ning teabele ja teabevahetusele pühendatud uue osa loomine) on suurendanud programmi võimalusi pakkuda ELi tasandi lisandväärtust ja tagada seos ELi poliitiliste eesmärkidega. Hindamiste käigus tehti kindlaks valdkonnad, kus programmi LIFE+ tuleks parandada, et kasutada ära kogu ELi tasandi lisandväärtuse potentsiaal: · täpsem rõhuasetus ja konkreetsemad prioriteedid: alt üles lähenemisviis ja abikõlblike tegevusvaldkondade lai valik ei võimalda komisjonil kuigivõrd ergutada nõudlust kõige prioriteetsemates valdkondades, eriti programmi LIFE keskkonnapoliitika ja juhtimistava osas (see valdkond hõlmab ka kliimameetmeid); · projektide tulemuste parem kasutamine ja oskusteabe siire: kuigi teabevahetus ja võrgustike loomine on LIFE-projektide puhul kohustuslik, tuleks siiski tõhustada parimate tavade jagamist ja liidu õigustiku rakendamiseks suutlikkuse suurendamist; · tugevam koostoime ELi teiste rahaliste vahenditega: LIFE+ raames katsetati paljusid põllumajanduse keskkonnameetmeid ja hiljem lisati need liikmesriikide maaelu arengu programmidesse; arenguruumi on aga veelgi; · väljaspool ELi tegutsemise rahastamise piirangute kaotamine: need piirangud on vähendanud programmi tulemuslikkust mõningate ELi keskkonnaeesmärkide saavutamisel. Euroopa Kontrollikoda tõdes 2009. aastal avaldatud eriaruandes, et LIFE on hästi juhitud programm ja seda on aastate jooksul pidevalt parandatud. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Järel-, vahe- ja eelhindamise tulemusena jõuti järeldusele, et LIFE+ puudumisel saaks vaid väga väikest osa projektidest rahastada liidu muudest rahalistest vahenditest (ennekõike konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ja 7. raamprogrammi alusel). LIFE+ mõningate valdkondade, näiteks teabe ja teabevahetuse puhul, alternatiivsed rahastamisallikad sisuliselt puuduvad. Samas näib aga, et turule orienteer