Euroopa Parlamendi resolutsioon,

10. mai 2011,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2009. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, IV jagu – Euroopa Kohus

EUROOPA PARLAMENT,

võttes arvesse Euroopa Liidu 2009. aasta üldeelarvet [1];

võttes arvesse Euroopa Liidu eelarveaasta 2009 lõplikku majandusaasta aruannet (SEK(2010) 963 – C7-0214/2010) [2];

võttes arvesse Euroopa Kohtu aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele 2009. aastal tehtud siseauditite kohta;

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2009 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega [3];

võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja avaldust, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust [4];

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 10 ja artikleid 274, 275 ja 276 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõiget 10 ja artikleid 317, 318 ja 319;

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, [5] eriti selle artikleid 50, 86, 145, 146 ja 147;

võttes arvesse kodukorra artiklit 77 ja VI lisa;

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0137/2011),

1. märgib, et 2009. aastal oli Euroopa Kohtu käsutuses kulukohustuste assigneeringutena kokku 318000000 eurot (2008. aastal oli see summa 297000000 eurot) ning assigneeringute kasutusmäär 98,50 % ületas teiste institutsioonide keskmise (97,69 %);

2. märgib, et 2009. aasta kohta aastaaruannet koostades hindas kontrollikoda põhjalikult Euroopa Kohtu, Euroopa Ombudsmani ja Euroopa Andmekaitseinspektori järelevalve- ja kontrollisüsteeme ning uuris seejuures muu hulgas personali- ja muude halduskuludega seotud makseid sisaldavate tehingute täiendavat valimit;

3. märgib, et kontrollikoja poolt Euroopa Kohtus tehtud põhjalik hindamine oli seotud juhuslikult valitud 54 tehinguga, mis hõlmavad erinevaid Euroopa Kohtu tegevusi ja osakondi, moodustades tema aastaeelarves väga olulise osa, ning et hindamistulemused olid valdavalt positiivsed;

4. märgib, et kontrollikoda osutas oma aastaaruandes sellele, et Euroopa Kohus ei pööranud tähelepanu raamlepingu aegumisele ning tellis teenuseid 102000 euro eest ilma konkursiga hankemenetlusi korraldamata; tuletab samuti meelde 2008. aastat, mil kontrollikoja tähelepanekutes seoses teenuste osutamiseks sõlmitud lepinguga rõhutati asjaomase hankemenetluse läbiviimisel rakendatud sisekontrollisüsteemi puudusi ning finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade [6] rikkumist;

5. võtab teadmiseks Euroopa Kohtu vastuse ja põhjendused; toetab siiski kontrollikoja ettepanekut, et hankemenetlusi tuleks paremini ette valmistada ja koordineerida;

6. märgib, et lisaks märkustele eespool nimetatud lepingu kohta, mis sõlmiti teenuste osutamiseks, ei esitanud kontrollikoda oma aastaaruandes ühtegi muud tähelepanekut Euroopa Kohtu kohta;

7. tunneb heameelt kontrollikoja tähelepaneku üle, et Euroopa Kohtu töötasu ja toetuste haldamise ning maksmise kontrollimise ja järelevalve süsteemid võimaldavad üldjoontes võimalikud eksimused ja rikkumised kindlaks teha;

8. võtab rahuloluga teadmiseks Euroopa Kohtu siseauditi üksuse tõhusa toimimise ja selle, et asjaomane üksus kontrollib varasematel aastatel tehtud auditite käigus antud soovituste põhjal võetud meetmeid ning et tema soovitused viidi nõuetekohaselt ellu; märgib, et 2009. aastal tehti kaks auditit: siseaudit suulise tõlke korralduse ja välistõlkidega seotud kulude kohta ning siseaudit kunstiteoste kohta; pidades silmas suulise tõlke valdkonnaga seotud eriprobleeme, palub Euroopa Kohtul võetud meetmeid jätkata;

9. väljendab heameelt asjaolu üle, et Euroopa Kohtu poolt lõpetatud kohtuasjade arv suurenes (377 otsust ja 165 korraldust; 2008. aastal olid vastavad arvud 333 ja 161), ning võtab teadmiseks, et eelotsuste kohtuasjade arv oli kõigi aegade suurim (302); märgib siiski, et 2009. aastal uute kohtuasjade arv (561) 2008. aastaga (592) võrreldes vähenes; märgib, et menetlusajad jäid peaaegu samaks, ja väljendab heameelt asjaolu üle, et 2009. aasta lõpuks oli pooleliolevate kohtuasjade arv (741) väiksem kui 2008. aasta lõpus (768);

10. märgib murega, et Üldkohtu poolt lõpetatud kohtuasjade arv 2009. aastal vähenes ja menetlusajad pikenesid ning hoolimata sellest, et uute kohtuasjade arv (568) oli 2009. aastal väiksem kui 2008. aastal (629), suurenes seetõttu jätkuvalt mahajäämus pooleliolevate kohtuasjade puhul (1178 kohtuasjalt 2008. aastal 1191 kohtuasjani 2009. aastal);

11. väljendab heameelt asjaolu üle, et Avaliku Teenistuse Kohtus lõpetati rohkem kohtuasju kui kunagi varem (155 kohtuasja) ja et menetluse keskmine kestus oli 15,1 kuud, samal ajal kui 2008. aastal oli see näitaja 17 kuud, mille tulemusena pooleliolevate kohtuasjade arv jätkab langemist (217 kohtuasjalt 2008. aastal 175 kohtuasjani 2009. aastal), samal ajal kui uute taotluste arv püsib peaaegu samana (2009. aastal 113, 2008. aastal 111);

12. väljendab heameelt praeguse viljaka koostöö üle teiste institutsioonide ja Euroopa Haldusjuhtimise Kooliga koolituse valdkonnas, samuti tulemusliku institutsioonidevahelise koostöö üle integreeritud juhtimissüsteemi arendamisel ja sisseseadmisel;

13. võtab teadmiseks Euroopa Kohtu töömeetodite moderniseerimise, eelkõige Euroopa Kohtu kantselei arvutiseerimise, millega 1952. aastal loodud paberregister asendati lõpuks elektroonilise registriga; nõuab tungivalt, et Euroopa Kohus annaks oma edasistes aastaaruannetes aru muude IT-arenduste (näiteks rakenduse e-curia) kasutuselevõtuga seotud edusammude kohta;

14. võtab teadmiseks Euroopa Kohtu raskused kvalifitseeritud konverentsitõlkide värbamisel ning piirangud ja vajaduse kasutada mitmesuguseid suulise tõlke tehnikaid, et kõik suulise tõlkega seotud taotlused kvaliteedi ja kvantiteedi osas rahuldada; pidades silmas seda, kui tähtis on suuline tõlge õigusalase töö nõuetekohaseks toimimiseks, palub Euroopa Kohtul anda asjaomasel teemal aru oma edasistes aastaaruannetes;

15. kiidab head institutsioonidevahelist koostööd kinnisvara, turvalisuse, keskkonnakaitse ja halduskorralduse alal; palub Euroopa Kohtul anda rohkem teavet analüüsitulemuste kohta, mis käsitlevad kinnisvaraga seotud täitmata vajadusi 2014. aastal, ning sellega seotud aruande kohta, samuti Euroopa Kohtu kinnisvarapoliitika kohta üldisemalt;

16. väljendab heameelt Euroopa Kohtus juurutatud tava üle lisada oma iga-aastasesse tegevusaruandesse peatükk ülevaatega aasta jooksul võetud järelmeetmetest, mille aluseks on Euroopa Parlamendi varasemad otsused eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta ja kontrollikoja aruanded.

[1] ELT L 69, 13.3.2009.

[2] ELT C 308, 12.11.2010, lk 1.

[3] ELT C 303, 9.11.2010, lk 1.

[4] ELT C 308, 12.11.2010, lk 129.

[5] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[6] Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1).

--------------------------------------------------