ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 13.10.2004 
KOM(2004) 675 lõplik 
  
VALGE RAAMAT 
määruse 4056/86 läbivaatamis e kohta, millega kohaldatakse EÜ konkurentsieeskirju 
meretranspordi suhtes 
(komisjoni esitatud) 
     
{SEΚ(2004) 1254}
 
ET 2   ET 1. SISSEJUHATUS  
1.1. Valge raamatu eesmärk 
1. Käesoleva valge raamatu eesmärk on esitada edasised sammud ühenduse tegevuseks 
meretranspordi konkurentsi valdkonnas. Enne kõike analüüsitakse valges raamatus, 
kas säilitada, muuta või tunnistada keht etuks praegu kohaldatavad määruse 4056/86 
sätted. Seejärel analüüsita kse käesolevas dokumendis, kas on asjakohane asendada 
määruses 4056/86 kirjeldatud liinilaevandus konverentside suhtes  praegu kehtivad 
grupierandid muude ühenduse vahenditega (nä iteks muu grupierandi või suunistega), 
mis (lisaks juba olemasolevatele koost öövormidele nagu konsortsiumid ja liidud) 
hõlmaksid uut ettevõtlusalast koostööraamistikku liinilaevandusettevõtjate vahel, kes tegelevad Euroopa Liitu ja  Euroopa Liidust välja kul geva kaubavahetusega. 
1.2. Nõukogu määrus 4056/86 
2. Nõukogu määrusel 4056/86, millega kohaldatak se asutamislepingu artikleid 81 ja 82 
meretranspordi suhtes,
1 (edaspidi „määrus 4056/86“) o li algselt kaks ülesannet. 
Esiteks sisaldas see menetlussätteid, millega  komisjonile määrati kindlaks praktilised 
vahendid faktide tõhusaks kogumiseks ni ng EÜ konkurentsieeskirjade jõustamiseks 
meretranspordi valdkonnas. Teiseks si saldab see mõningaid sisulisi sätteid 
meretranspordi valdkonna kohta. Kõnealuste st sisulistest sätetest on olulisim 
liinilaevanduskonverentside grupierand asutamislepingu artikli 81 lõikes 1 sätestatud teatavat liiki kokkulepete, otsuste ja  kooskõlastatud tegevuse keelust. 
Määruse 4056/86 esimene eesmärk on aegunud,  sest 1. maist 2004 hakati kohaldama 
nõukogu määrust 1/2003, millega tunnista ti kehtetuks määruse 4056/86 menet-
lussätted ning millega sätestati (t eatud konkreetsete eranditega) ühine 
konkurentsieeskirjade rakendamine praktili selt kõikides valdkondades, sealhulgas 
meretranspordi valdkonnas.
2 Määruses 4056/86 sisalduvaid  sisulisi sätteid ei ole 
siiski tänaseni muudetud. Pärast konkur entsialast erimenetlusrežiimi lõppu 
meretranspordis on järgmiseks loogiliseks sammuks uurida, kas järelejäänud konkurentsialased sisulised erisätted on pr aegustes turuoludes endiselt õigustatud. 
1.3. Läbivaatamine 
3. Läbivaatamist tuleks käsitleda üldises ELi kontekstis. Lissaboni Euroopa Ülemkogu 
palus märtsis 2003
3 komisjonil „kiirendada libera liseerimist sellistes valdkondades 
nagu gaas, elekter, postiteenused ja trans port”. Lisaks on läbivaatamisel toetutud ka 
aprillis 2002 avaldatud Majanduskoostöö ja  Arengu Organisatsiooni (OECD) 
sekretariaadi aruandele, milles soovita takse kaaluda monopolivastase erandi 
kaotamist hindade kindlaksmääramise ja hinnaarutelude suhtes.4 
4. Läbivaatamisel on peamiseks küsimus eks praegune liinilaevakonverentside 
grupierand teatavate piiravate tegevuste s uhtes, eriti hindade kindlaksmääramise ja 
pakkumise reguleerimise suhtes. Läbivaatamine hõlmab siiski ka mõningaid muid määruse 4056/86 sätteid, nagu teatavate merendus teenuste [kabotaaži (s.t siseriiklike 
merendusteenuste) ja tramplaeva nduse (plaaniväliste) teenuste] 
konkurentsirakenduseeskirjadest väljajätmist , tehnilisi kokkuleppeid käsitlevaid 
sätteid ning vastuolusid seadustes. 
 
ET 3   ET 5. Määruse 4056/86 vastuvõtmisele jär gnenud 18 aasta jooksul on olukord 
liinilaevandusturul muutunud. Eelkõige on ol uliselt kasvanud selliste lastivedajate 
tähtsus, kes pakuvad liiniteenuseid konvere ntsiväliselt (sõltumatud ettevõtjad) 
enamikul marsruutidest Euroopa Liitu ja Euroopa Liidust välja. Lisaks on rohkem 
sellised lastivedajatevahe lisi koostöövorme (v.a hindade kindlaksmääramine) nagu 
konsortsiumid ja liidud. Oluliselt on kasvanud konfidentsiaal sete üksikkokkulepete 
arv lastivedajate ja lastisaatjate vahel, nagu näiteks teenuste osutamise üksiklepingute arv. Sellise asjaolude arengu korral tekib küsimus, kas liinilaevanduskonverentside grupierand hindade kindlaksmääramise ja mahtude reguleerimise suhtes on asutamislepingu artik li 81 lõike 3 alusel endiselt õigustatud. 
6. Liikmesriikidega on kokku lepitud,
5 et kõnealune läbivaatamine koosneb kolmest 
etapist: 1) faktide kogumine, 2) komisjoni  dokumendi koostamine ja 3) ettepanek 
õigusakti kohta. Läbivaatamine algas märtsis 2003, kui avaldati nõuandev dokument 
(edaspidi „2003. aasta nõuandev dokument“), mille leiab järgmiselt veebisaidilt: 
http://europa.eu.int/comm/competition/ antitrust/legislation/maritime/en.pdf . 
Liinilaevandusteenuste osutajatelt (las tivedajad), veoteenuste kasutajatelt 
(lastisaatjad ja ekspediitorid), liikmesriikidelt, ta rbijakaitseühingutelt ja teistelt saadi 
kokku 36 ettepanekut. Vastuste koostamisse  kaasati rühm majandusteadlasi 
Erasmuse Ülikoolist Rotterdamis. N õuandvale dokumendile ja Erasmuse 
lõpparuandele koostatud vastused on avalda tud ka komisjoni veebisaidil. Pärast 
2003. aasta detsembris toimunud avalikku ar utelu on konkurents i peadirektoraat 
koostanud arutelu tulemustest ja nende es ialgsest analüüsist aruteludokumendi 
(edaspidi „aruteludokument“). See aruteludokum ent oli aluseks liikmesriikide vahel 
2004. aasta maikuus toimunud nõupidamisel ning kõnealune dokument on avaldatud 
ka järgmisel veebisaidil: http://europa.e u.int/comm/competition/antitrust/others/ . 
1.4. Küsimused 
7. Määruse 4056/86 läbivaatamisel tekivad peamiselt järgmised küsimused:  
(a) Kas liinilaevanduskonverentside grupi erand prahihindade kindlaksmääramise 
ning pakkumise ja turu reguleerim ise suhtes on praegustes turuoludes 
asutamislepingu artikli 81 lõike 3 alusel endise lt õigustatud? 
(b) Kui mitte, siis kas oleks vajalik ja asjakohane võtta vastu muid ühenduse 
meetmeid (näiteks muu grupierand või suunised), mis hõlmaksid (lisaks juba olemas olevatele koostöövormidele na gu konsortsiumid ja liidud) uut 
ettevõtlusalast koostööraamistikku liinilaevandusettevõtjate vahel, kes tegelevad Euroopa Liitu ja  Euroopa Liidust välja kul geva kaubavahetusega? 
(c) Kas trampteenuste ja kabot aaži väljajätmine määruse 1/2003 
konkurentsirakenduseeskirjadest on endiselt õigustatud? 
(d) Kas on olemas mõjuv põhjus säilita da määruses 4056/86 konkreetne erand 
puhtalt tehniliste kokkulepete suhtes? 
(e) Kas on olemas mõjuv põhj us kollisiooninormi säilit amiseks määruses 4056/86? 
 
ET 4   ET 2. LIINILAEVANDUSKONVERENTSIDE GRUPIERAND  
8. Määrusega 4056/86 on teatavate tingimuste ja kohustuste täitmisel sätestatud nn 
grupierand ühe või mitme liinilaevanduskonve rentsi (vastavalt määratlusele 
määruse 4056/86 artikli 1 lõike 3 punktis b) kõikide või osa liik mete kokkulepete, 
otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes, kui nende eesmärk on veohindade ja 
-tingimused kindlaksmääramine ning mis lis aks hõlmavad ühte või mitut järgmist 
koostöövormi: 
– laevade sõiduplaanide, väljumis kuupäevade või vahepeatuste kuu-
päevade kooskõlastamine; 
– sõitude või vahepeatuste sageduse määramine;  
– sõitude või vahepeatuste k ooskõlastamine või jaotamine 
konverentsiliikmete vahel; 
– iga liikme poolt pakutava veomahu reguleerimine; 
– lasti või tulude jaotamine liikmete vahel. 
9. Kõnealusest määrusest, varasematest komisjoni otsustest ning Euroopa Kohtu 
pretsedendiõigusest tuleneb, et määrus 4056/86 sisaldab „täiesti erandlikku” 
grupierandit,6 sest sellega tehakse piiramata ajaks erand hindade 
kindlaksmääramisele ja veomahtude reguleerimisele, mida tavaliselt käsitletakse karmide piirangutena,
7 ning ei sisalda ühtegi turuos a künnist. Kõnealust määrust on 
tõepoolest võimalik seletada ai nult selle ajaloolises kontekstis. 
10. Liinilaevanduskonverentsid on püüdnud kõnealust grupierandit tõlgendada üldiselt. 
Eelkõige on liinilaevanduskonverentsid olnud arvamusel, et see grupierand hõlmab veomahu kasutamata jätmise kokkuleppeid
8 ja hindade kindlaksmääramist 
siseveeteedel.9 Ei komisjon ega ka Euroopa Kohus ei ole sellega siiski nõustunud. 
On tõsi, et kõnealune grupierand kaldub kõrvale asutamislepingu artikli 81 lõikest 1 
ning seepärast tuleks seda tõlgendada kitsalt.10 Asutamislepingu teiste sätetega 
taotletavaid eesmärke saab võtta arvesse ai nult siis, kui need vastavad artikli 81 
lõike 3 kõigile neljale tingimusele.11 
2.1. Hindamine 
11. EL konkurentsieeskirjade väljatöötam ine on põhinenud  ideel, et 
konkurentsitingimustes pakutakse tarb ijale parimaid teenuseid kõige 
taskukohasemate hindadega. Sel põhjusel läht utakse asutamislepingus seisukohast, et 
konkurentsi ei tohi moonutada ja iga erand se llest reeglist peab olema õigustatud. 
Kokkulepete suhtes, mis piiravad konkuren tsi asutamislepingu artikli 81 lõike 1 
tähenduses (nagu hindade kindlaksmääramise ja veomahu reguleerimise kokkulepped), võiks teha erandi üksnes j uhul, kui need vast avad asutamislepingu 
artikli 81 lõikes 3 sätestat ud kõigile neljale tingimusele
: 
1) kokkulepe peab aitama parandada ka upade tootmist või turustamist või 
edendada tehnilist või majanduslikku progressi (tõhusus), 
 
ET 5   ET 2) tarbijad peavad saama õiglase os a sellest tulenevast kasust (kasu 
edasiandmine), 
3) piirangud peavad olema hädavajalikud nende eesmärkide saavutamiseks 
(hädavajalikkus), ja lõpuks 
4) kokkulepe ei tohi anda pooltele  võimalust kõrvaldada konkurentsi 
kõnealuste toodete olulise osa suhtes  (konkurentsi kõrvaldamise keeld).  
12. Asutamislepingu artikli 81 lõike 3 rake ndamine eri liiki kokkulepete suhtes 
grupierandi regulatsiooni abil  põhineb eeldusel, et selle reguleerimisalasse jäävad 
piiravad kokkulepped vastavad asutamislepi ngu artikli 81 lõikes 3 sätestatud kõigile 
neljale tingimusele. 
13. Liinilaevanduskonverentside grupierandit on  õigustatud määruse 4056/86 preambuli 
kaheksandas põhjenduses, kus kokkuvõtlikul t leitakse, et konverentsid loovad 
tasakaalu, tagades usaldusväärse teeninduse,  mida ei ole võimalik saavutada vähem 
piiravate vahenditega. Selles suhtes mä rkis esimese astme kohus, et „nõukogu ei 
väitnud (ega saanudki väita), nagu olek s tasakaal olulisem kui konkurents”.12 
14. Tuleks märkida, et määruse 4056/86 preambuli kaheksandas põhjenduses esitatud 
õigustus ei põhine komisjoni kogemustel artikli 81 lõike 3 rakendamisel liinilaevanduskonverentside suhtes.
13 Peamine küsimus, mida läbivaatamise käigus 
uuritakse on, kas praeguse turuolukorra ju ures võiks määruses 4056/86 sisalduv 
õigustus liinilaevanduskonverentside hinda de kindlaksmääramiseks ja pakkumise 
reguleerimiseks (endiselt) kehtida, arvestad es . Kui mitte, siis ei oleks kõnealusele 
grupierandile enam juriidilist õigustust ning tuleks seega vastavalt kas tühistada või muuta. Selleks on pooli kut sutud esitama tõendeid. 
15. Nagu lisas on üksikasjalikumalt selgitatud, ilm nes arutelust, et kõnealused neli ku-
mulatiivset tingimust, mis peaksid õi gustama liinilaevanduskonverentside 
grupierandit hindade kindlaksmääramise ning pakkumise ja turu reguleerimise 
suhtes, ei ole enam täidetud. Puuduvad igasugused kindlad majanduslikud tõendid 
selle kohta, et asjaolud, millega õigustat i kõnealust grupierandit selle vastuvõtmise 
ajal 1986. aastal, on praegustes turuoludes ning asutamislepingu artikli 81 lõike 3 
põhjal endiselt õigustatud. 
3. M
UUD KOOSTÖÖVORMID LIINILAEVANDUSES  
3.1. Sissejuhatus 
16. Konverentsid ei ole liinilaevandus es ainuke organiseerumisvorm. 
Liinilaevandusteenuseid võivad osutada ka konsortsiumid ja liidud. Konsortsiumide 
tegevuse suhtes on seatud grupierandeid vastavalt asutamislepingu artikli 81 
lõikele 3 teatavate tingimuste ja kohustuste alusel, mis on sätestatud 
määruses 823/2000. Samuti võivad lastivedajad  otsustada ühinemise kasuks, mida 
tuleb hinnata kehtivate (siseriiklike või EÜ) ettevõtjate ühinemise kontrolli eeskirjade alusel. 
 
ET 6   ET 3.2. Arutelukokkulepped 
17. Muuks liinilaevanduse koostöövormiks, mida veel ei kasutata Euroopa Liitu ja 
Euroopa Liidust välja kulgeva kauba nduse suhtes, oleksid näiteks nn 
arutelukokkulepped. Arutelukokkuleppeid  kasutatakse eelkõige Ameerika 
Ühendriikide kaubanduses ni ng Austraaliasse ja Austraaliast välja kulgeva 
kaubanduse suhtes.14 Arutelukokkulepe on üks raamlepingute liik, mille kohaselt nii 
konverentsi kuuluvad kui ka kon verentsivälised lastivedaj ad võivad paindlikult 
kooskõlastada oma tegevust turukonkurentsis  seoses prahihindade ja muude 
teenusetingimustega. Sellised lepingud võivad olla erineva reguleerimisala ja sisuga. Harilikult on arutelukokkulepped seot ud tundliku äriteabe vahetamisega 
konkurentide vahel ning seetõttu tuleks  nendes kinni pidada Euroopa Kohtu 
pretsedentidest, mis käsitlevad teabevahetust. Pealegi toetudes Ameerika Ühendriikide kogemusele võib öelda, et  arutelukokkulepetele omane paindlikkus 
muudab need kokkulepped huvipakkuvaks ka tavaliselt sõltumatutele 
liiniettevõtjatele. Sellega seoses võivad  arutelukokkulepped olla konkurentsipoliitika 
tähenduses halvemad kui konverentsid, se st nende tulemusel võib kaduda tõhus 
väliskonkurents konverentside suhtes. 
18. Sellest hoolimata on mõeldavad muud l aevaomanikevahelise koostöövormid, mis 
oleksid kooskõlas EÜ konkurentsiõigusega. 
3.3. ELAA ettepanek 
19. Euroopa Liinilaevanduse Ühing (ELAA) on esitanud komisjonile ettepaneku uue 
„reguleeriva struktuuri” kohta Euroopa Li itu ja Euroopa Lii dust välja kulgeva 
kaubavahetusega seotud li inilaevandusteenuste jaoks,
15 mis ELAA arvates võiks 
asendada määrust 4056/86.16 Komisjon on seda ettepanekut arvestanud ja soovib 
rõhutada, et see ei ole komisjoniga peet ud läbirääkimiste ega komisjoniga sõlmitud 
kokkulepete tulemus. Ettepanek kajastab  vaid ELAA arvamust selle kohta, 
missugune võiks tema arvates olla asjakohane ettevõtlusalane koostööraamistik liinilaevanduses. Kokkuvõtlikult on ELAA ettepanek järgmine:
17 
– veomahtude kasutamist ja turu suurus t käsitlevate koondandmete vahetamine ja 
arutelu liiniettevõtjate vahel kaubandusharude lõikes ning piirkonniti/vöönditi 
(ühekuulise hilinemisega saadud andmete põhjal); 
– kaupadega seotud muutuste kohta teabe va hetamine, nende arutelu ja hindamine 
kaubandusharude lõikes (ühekuulise hilinemisega saadud koondandmete põhjal); 
– pakkumist ja nõudlust käsitlevate koon dandmete arutelu ja hindamine 
kaubandusharude/kaubaliikide lõikes; avaldatakse nõudlusprognoosid kaubandusharude ja ka ubaliikide lõikes; 
– liiniettevõtjad arvutada oma turuosa ka ubandusharude, piirkondade ja sadamate 
lõikes (ühekuulise hilinemise ga saadud koondandmete põhjal); 
– hinnaindeks, mis on liigendatud seadmetüüpide (nt külmveolaevad, 
kuivveolaevad) ja/või kaubandusharude lõikes (ühekuulise hilinemisega saadud koondandmete põhjal). See t eave avalikustatakse; 
 
ET 7   ET – hinnalisad ja lisamaksud vastavalt avalikele ja läbipaistvatele valemitele, mille 
üksikasjade suhtes peet akse nõu lastisaatjatega. 
3.4. Esialgsed märkused ELAA ettepaneku kohta 
20. Komisjon tervitab lastivedajate valmis olekut mõelda liinilaevanduse tulevase 
organiseerumise muudele viisidele kui  praegune konverentsisüsteem. Õieti on 
kõnealuses majandusharus tegutsejad andnud ise mõista, et teatavad lastivedajad ei 
ole alati nii huvitatud mitte tegevusest, mille suhtes kehtivad määrusest 4056/86 tulenevad vabastused (ennekõike hindade kindlaksmääramine ning pakkumise ja turu 
reguleerimine), vaid hoopis sellega kaasnevast arutelust. On ütlematagi selge, et mis 
tahes esitatava liiniettevõtjatevahelis e uue koostööraamistiku puhul tuleb hoolikalt 
kontrollida, kas see vastab EÜ konkurentsieeskirjadele. 
21. Komisjon on igati teadlik, et konverentsi  kuuluvad lastivedajad on harjunud 
tegevusega, mis EÜ konkuren tsieeskirjade järgi oleks muudes majandussektorites 
harilikult keelatud. See konverentsi kuuluvate  lastivedajad eesõigustatud seisund 
võib neist mõne jaoks muuta keerukaks kohanemise olukorraga, milles nad peavad 
kinni pidama tavalistest EÜ konkurentsieeskirjadest nagu teised majandusharud. 
Sellepärast on ka arusaadav, et ärilises t seisukohast võivad lastivedajad püüda 
praeguse režiimi „järkjärgulise hajumise” või  vähemalt alternatiivse režiimi suunas, 
mis oleks lähedane praegusele režiimile ja vastaks kõige paremini nende tajutavale 
eriseisundile. Ei tohiks siis ki unustada, et liinilaevandus e jätkuvat erikohtlemist EÜ 
konkurentsieeskirjades, võrreldes muude kapitalimahukate majandusharudega, kus 
on suured püsikulud ja kõikuv nõudlus (näi teks õhutransport), tuleks veenvalt 
põhjendada. Lisaks tuleb arvestada mis tahes alternatiivse süsteemi mõjuga 
liinilaevandusele üldiselt ; arvesse tuleb võtta mitte ainult konverentsi kuuluvate 
lastivedajate, vaid ka nende konkurenti de (sõltumatud ettevõtjad), klientide 
(lastisaatjad) ja lõpptarbijate huve. ELAA on  rõhutanud, et tema ettepanek on kasulik 
kogu liinilaevandusele, mitte üksi lastivedajatel e, vaid ka nende klientidele. Sellest 
lähtudes tervitab komisjon kõikide huvitat ud poolte, eriti lastisaatjate, Euroopa 
Lastisaatjate Nõukoguga (ESC) sarnaste ühi ngute ja üksik-las tisaatjate seisukohti 
kõnealuse ettepaneku eri aspektide suhtes. 
3.5. Järeldus 
22. Kui tunnistada kehtetuks liinilaev anduse praegune grupierand hindade 
kindlaksmääramise ning veomahtude regulee rimise suhtes, muudaks see Euroopa 
Liitu ja Euroopa Liidust välja kulgeva kaubandusega seotud liinilaevanduskonverentsid sellisena, nagu need on määratletud määruses 4056/86, 
sisuliselt kokkusobimatuks as utamislepingu artikliga 81.
18 Küsimus on selles, millist 
ühenduse õigusakti oleks vaja suuniste a ndmiseks artikli 81 kohaldatavuse kohta 
muude liinilaevanduse koostöövormide suhtes . Loomulikult sõltub vajadus sellise 
õigusakti järele ning selle akti liik paljuski sellest, milline on esildatud koostööraamistiku sisu. Eriti oluline on, kas see piirab konkurentsi asutamislepingu 
artikli 81 lõike 1 tähenduses, ja kui, siis kas võib asutamislepingu artikli 81 lõikes 3 
nimetatud tingimused vabastuse andmiseks lugeda täidetuks. 
23. Komisjon kutsub kolmandaid isikuid üles esitama seisukohti seoses vajadusega 
õigusakti järele, millega võiks luua uue vormi laevakompaniidevaheliseks ettevõtlusalaseks koostööraamistikuks, ni ng seoses sellise akti võimaliku vormiga. 
 
ET 8   ET 4. KABOTAAŽ JA TRAMPTEENUSED  
24. Vastavalt määruse 1/2003 artikli 32 punktid ele a ja b ei hõlma ühenduse konkurentsi 
rakenduseeskirjad praegu rahvusvahelisi trampteenuseid, mi s on määratletud 
määruse 4056/86 artikli 1 lõike 3 punktis a, ni ng mereveoteenuseid eranditult ühe ja 
sama liikmesriigi sadamate vahel (kabotaaž), nagu on viidatud määruse 4056/86 artikli 1 lõikes 2.
19, 20 
25. Nagu lisas on üksikasjalikumalt selgitatud, ei ole toodud välja ühtegi usutavat 
kaalutlust, miks kõnealused teenused peaksid olema reguleeritud soodsamalt, 
teistsuguste rakenduseeskirjadega kui need, mida nõukogu on otsustanud kohaldada 
kõikide muude majandussektorite suhtes. Samuti ei ole selgitatud, milliseid kahjulikke õiguslikke tagajärgi võivad se llised protseduurim uutused põhjustada kogu 
majandusharule. Sellest tulenevalt teeb komisjon ettepaneku hõlmata kabotaaž ja trampteenused määruses 1/2003 üldiste sse rakenduseeskirja desse. Et aidata 
trampteenuste osutajatel õigesti hinnata oma „puulilepinguid”, kaalub komisjon siiski 
suuniste väljaandmist kujul, mis alles tuleb kindlaks määrata. 
5. T
EHNILISED KOKKULEPPED  
26. Määruse 4056/86 artikliga 2 lubatakse me reveoteenuste osutajatel sõlmida kokku-
leppeid, mille ainus eesmärk on saavutada areng ja koostöö tehnika alal. Sellised 
kokkulepped ei jää asutamislepingu artikli 81 lõike 1 reguleerimisalasse. See säte 
hõlmab teatavaid juhtumeid, nagu laevade ja seadmete standardid ja liigid ning 
sõiduplaanide kooskõlastamine sidusliinidel. 
27. Nagu lisas on üksikasjalikumalt selgitatud, on see tehnilisi kokku leppeid käsitlev 
konkreetne erand vaid selgitava iseloom uga, mida on kinnitanud ka Euroopa Kohus, 
ning käesolevas valges raamatus tehakse ettepanek see säte kehtetuks tunnistada 
samamoodi, nagu nõukogu on varem käesoleval aastal tunnistanud selle kehtetuks 
õhutranspordi sektori suhtes. 
6. KOLLISIOON  
28. Määruse 4056/86 artiklis 9 on sätestatud kor d, mida tuleks järgida, kui kõnealuse 
määruse kohaldamine võib sattuda vastuol lu kolmanda riigi õigusega. Sel juhul 
peaks komisjon konsulteerima kolmandate riikide asjaomaste asutustega ning vajaduse korral pöörduma nõukogu poole, et saad a luba läbirääkimiste alustamiseks. 
Nagu ilmneb, lisati see säte määrusesse 4056/86 põhjendusel, et rahvusvahelise 
meretranspordi laadi silmas pidades võe ti arvesse asjaolu, et määruse 4056/86 
kohaldamine võib esile kutsuda vastuolu teat avate kolmandate riikide seaduste ja 
eeskirjadega ning osutuda ühenduse tä htsaid kaubandus- ja laevandushuve 
kahjustavaks (määruse 4056/86 preambuli viieteis tkümnes põhjendus ). 
29. Nagu lisas on üksikasjalikumalt selgitat ud, ei ole möödunud aja j ooksul vastuolusid 
tekkinud ja nende tekkimine on eb atõenäoline isegi siis, kui 
liinilaevanduskonverentside grupierand täielikult kehtetuks tunnistatakse. Sellest tulenevalt näib, et ei ilmne ühtegi õi gustust kõnealuse sätte säilitamiseks. 
 
ET 9   ET 7. JÄRELDUSED  
30. Eespool käsitletu põhjal on järeldused kõneal ustes erinevates küsimustes järgmised: 
(a) Kas liinilaevanduskonverentside gr upierand hindade kindlaksmääramise 
ning pakkumise ja turu reguleerimis e suhtes on praegustes turuoludes 
asutamislepingu artikli 81 lõike 3 alusel jätkuvalt õigustatud? Puuduvad 
kindlad majanduslikud tõendid selle kohta, et asjaolud, millega põhjendati kõnealust grupierandit se lle vastuvõtmisel 1986. aastal, on 
praegustes turuoludes ning asutamisle pingu artikli 81 lõik es 3 sisalduva 
nelja kumulatiivse tingimuse alus el jätkuvalt õi gustatud. Sellest 
tulenevalt kaalub komisjon ettepaneku tegemist praeguse liinilaevanduskonverentside grupierandi kehtetuks tunnistamiseks. 
(b) Kui mitte, siis kas komisjon teeks ettepaneku asendada kõnealune 
grupierand muu liinilaevandusteenuseid käsitleva õigusaktiga, mis oleks 
kohaldatav Euroopa Liitu ja Euroopa Liidust välja kulgeva 
kaubavahetuse suhtes? Komisjon hindab kõnealuses majandusharus 
tegutsejatelt saadud asjakohaseid soovitu si ning osaliste märkusi, et võtta 
asjakohases õigusaktis seis ukoht seoses teistsuguse 
liinilaevandusettevõtjate vahelise koostööraamistikuga. ELAA on juba esitanud konkreetseid ideid sellise r aamistiku kohta. Enne nende ideede 
suhtes seisukoha võtmist sooviks komisjon kutsuda huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma märkusi ning välja pakkuma alternatiivseid võimalusi. 
(c) Kas trampteenuste ja kabotaaži (s .t siseriiklike merendusteenuste) 
väljajätmine määruse 1/2003 konkur entsirakenduseeskirjadest on 
jätkuvalt õigustatud? Ei ole esile tõstetud ühtegi usutavat kaalutlust, miks 
kõnealused teenused peaksid olema re guleeritud soodsamalt, teistsuguste 
rakenduseeskirjadega kui need, mida nõukogu on otsustanud kohaldada kõikide muude majandussektorite s uhtes. Samuti ei ole selgitatud, 
millised kahjulikke õiguslikke tagajärgi võivad sellised protseduurimuutused põhjustada kogu majandusharu jaoks. Sellest 
tulenevalt teeb komisjon ettepaneku hõlmata kabotaaž ja trampteenused 
määruse 1/2003 reguleerimisalasse. Komisjon annab trampteenuste sektori tarvis mõningad suunised k onkurentsieeskirjade rakendamiseks 
selles sektoris. 
(d) Kas on olemas mõjuv põhjus säilitada  konkreetne erand  puhtalt tehniliste 
kokkulepete suhtes? Nagu Euroopa Kohus on kinnitanud, on 
määruse 4056/86 artiklis 2 sisalduv tehni lisi kokkuleppeid käsitlev säte 
kõigest deklaratiivne ning komi sjon kaalub ettepaneku tegemist 
kõnealuse sätte kehtetuks tunnist amiseks samamoodi, nagu nõukogu on 
varem käesoleval aastal tunnistanud selle kehtetuks õhutranspordi sektori 
suhtes. 
(e) Kas on olemas mõjuv põhjus ko llisiooninormi säilitamiseks 
määruses 4056/86? Siiani ei ole vastuolusid tekkinud ning näib, et ei 
ilmne ühtegi õigustust määruse 4056/ 86 artikli 9 säilitamiseks. Enne 
selles suhtes seisukoha võtmist sooviks komisjon siiski kutsuda huvitatud 
 
ET 10   ET pooli, eriti oma rahvusvahelisi partne reid avaldama oma seisukohti selle 
säilitamise kohta. 
8. KAVANDATAVAD MEETMED  
31. Eespool avaldatud järelduste st lähtudes teeb komisj on järgmised ettepanekud: 
– kaaluda praegu kohaldatavate määr use 4056/86 sisuliste sätete, eriti 
liinilaevanduskonverentside grupierandi ni ng tehnilisi kokkuleppeid käsitleva 
erandi kehtetuks tunnistamist; 
– uurida, millist liiki õigusakti oleks tarvis määruse 4056/86 asendamiseks, ning 
teha selles küsimuses asjakohane ette panek, arvestades ka EL liinilaevanduse 
konkurentsiseisundit ülemaailmses kontekstis; 
– hoolikalt vaadata läbi käesolevas valges  raamatus kirjeldatud ELAA ettepanek, 
arvestades huvitatud kolmandatelt isi kutelt saadud märkusi, ning muid 
ettepanekuid, mis võivad laekuda kõneal uses majandusharus tegutsejatelt või 
teistelt huvitatud isikutelt; 
– teha ettepanek määruse 1/2003 muutmiseks, et jätta selle reguleerimisalast välja 
praegune erand tramp- ja kabotaažiteenuste suhtes; 
– uurida hoolikalt, kas on põhjusi kollisiooninormi säilitamiseks. 
9. KUTSE MÄRKUSTE  ESITAMISEKS  
32. Komisjon kutsub liikmesriike, kõiki instit utsioone ja huvitat ud isikuid esitama 
asjakohaseid märkuseid kahe kuu jooksul  alates käesoleva valge raamatu 
avaldamisest järgmistel aadressidel: 
posti teel aadressil: 
Directorate-General for Competition 
European Commission Unit D2 (transport) 
White Paper on Maritime Review 
Rue Joseph II 70, 2/237 1049 Bruxelles 
elektronposti teel järgmisel aadressil: 
COMP-D2-REVIEW4056@cec.eu.int  
Lisa: Tausta käsitlev dokument 
 
ET 11   ET  
                                                 
1 Nõukogu 22. detsembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 4056/86, millega nähakse ette üksikasjalikud 
eeskirjad asutamislepingu artiklite 85 ja 86 rakendami seks meretranspordis, EÜT L 378, 31.12.1986, 
lk 24, muudetud nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrusega 1/2003 (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1). 
2 Nõukogu 16. detsembri 2003. aasta määrus 1/2003 (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1). 
3 SN 100/1/100. 
4 OECD sekretariaadi 2002. aasta aprilli aruanne „Liinilaevanduse konkurentsipoliitika”, lk 74–80, 
dokumendi leiab järgmiselt veebisaidilt: http ://www.oecd.org/dataoecd/13/46/2553902.pdf.  
5 Ajutine nõuandekomitee, 25. märts 2002. 
6 Vt nt otsust kohtuasjas T-86/95: Companie Générale Maritime , EKL 2002, II-1011, punktid 254, 393 ja 
484.  
7  Rangeteks piiranguteks peetakse enamasti asutamislepingu artikli 81 lõike 1 reguleerimisalasse 
kuuluvaid konkurentsipiiranguid, mis üldiselt ei ole kooskõlas asutamislepingu artikli 81 lõikes 3 
erandil saamiseks sätestatud tingimustega. 
8 Vt  TAA, EATA, läbivaadatud TACA 14. novembri 2002. aasta otsused (EÜT L 26, 31.1.2003, lk 53) 
ja komisjoni pressiteade, 14.11.2002, IP/02/1677. 
9 Vt TAA, FEFC, TACA, läbivaadatud TACA 14. novembri 2002. aasta otsused (EÜT L 26, 31.1.2003, 
lk 53) ja komisjoni pressiteade, 14.11.2002, IP/02/1677. 
10 Otsus ühendatud kohtuasjades T-191/98 ja T-212/98 kuni T-214/98 TACA  EKL 2003 – kohtulahendites 
seni avaldamata, punkt 568. 
11 Vt viidet, otsus kohtuasjas T-17/93: Matra, EKL 1994, II-595, punkt 139; otsus kohtuasjas 26/76: 
Metro (I), EKL 1977, 1875, punkt 43. 
12 Otsus kohtuasjas T-395/94: TAA, EKL 2002, II-00875, punkt 261. 
13 Vrd nt määrusega 823/2000 konsortsiumide kohta (EÜT L 100, 20.4.2000, lk 24), 
määrusega 1400/2002 mootorsõidukite kohta (EÜT L 203, 1.8.2002, lk 30) ja määrusega 2790/1999 
vertikaalkokkulepete kohta (EÜT L 336, 29.12.1999,  lk 21), milles komisjon viitab selgesõnaliselt 
asjaomases sektoris omandatud kogemustele, mille põhjal ta on saanud määratleda kokkuleppeliigid, 
mida võib tavaliselt lugeda asutamislepingu artikli 81 lõikes 3 sätestatud tingimustele vastavaks.  
14 Olukorda nendes jurisdiktsioonides on täpsem alt kirjeldatud käesoleva valge raamatu lisas. 
15 ELAA oma ettepanekus määratleb liinilaevandusteenuseid kui „sadamate vahel teataval marsruudil või 
teatavatel marsruutidel vastavalt väljakuulutatud sõiduplaanidele ja -kuupäevadele toimuvat korrapärast 
kaubavedu, mida iga transpordikasutaja saab kas võ i ebakorrapäraselt tasu eest kasutada, ning sellega 
seotud lisategevust” (vrd määruse 823/2000 artikli 2 lõige 2). 
16 ELAA lõplik ettepanek, 6. august 2004, leiab järgmiselt veebisaidilt: 
http://europa.eu.int/comm/competition/antitrust/others/ maritime/elaa_proposal/elaa_proposal_6_august
_2004_en.pdf. 
17 ELAA ettepanekut on üksikasjalikumalt kirjeldatud lisas. 
 
ET 12   ET                                                                                                                                                          
18 Vähemalt need liinilaevanduskonverentsid, mis kujutavad endast kahest või enamast 
laevandusettevõtjast koosnevat rühma, mis osutab liiniteenuseid ühesuguste või ühiste prahihindadega 
(vrd liinilaevanduskonverentsi määratlust määruse 4056/86 artikli 1 lõike 3 punktis  b).  
19 Alates 1. maist 2004 asendas määrus 1/2003  määruse 4056/86 menetlussätted. Kabotaaži ja 
trampteenuste väljajätmisel määruse 4056/86 reguleerimisalast ei ole alates 1. maist 2004 tegelikult 
mingit praktilist tähendust. 
20 Arusaamatuste vältimiseks: materiaalõiguslikud konkurentsieeskirjad (EÜ asutamislepingu artiklid 81 
ja 82) on kohaldatavad ka nende teenuste suhtes. Erand piirdub konkurentsi rakenduseeskirjadega , 
teisisõnu: määrus 1/2003 ei ole kohaldat av trampteenuste eg a kabotaaži suhtes.