Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kogusummade erinevus on tingitud asjaolust, et teatavate komisjoni poolt otseselt rakendatavate meetmete puhul kasutatakse liigendatud assigneeringuid. Need meetmed on peamiselt seotud põllumajandustoodete müügiedenduse ja operatiivse tehnilise abiga.

13. novembril 2020 avaldas komisjon 2021. aasta eelarveprojekti kirjaliku muutmisettepaneku nr 1, millega suurendati kulukohustuste vajadusi eelarveprojektiga võrreldes 222,2 miljoni euro võrra. Need lisavajadused kaeti aga osaliselt sihtotstarbelise tulu suurendamisega 33,3 miljoni euro võrra, mis eeldatavasti on 2021. aastal kättesaadav. Selle tulemusena suurenesid kirjalikus muutmisettepanekus EAGFi jaoks taotletud kulukohustuste assigneeringud eelarveprojektiga võrreldes 188,9 miljoni euro võrra.

Märkus. Käesolevale aruandele on lisatud komisjoni talituste üksikasjalik töödokument. Komisjoni talituste töödokumendi terviktekst (inglise keeles) ja sellele lisatud tabelid (inglise keeles) on kättesaadavad ka põllumajanduse peadirektoraadi Euroopa veebisaidil ( http://ec.europa.eu/agriculture/cap-funding/financial-reports/eagf/index_en.htm ).

Igakuiste maksetega, mis tehakse liikmesriikidele nende esitatavate igakuiste kuluaruannete alusel, hüvitatakse juba tehtud netokulud (pärast tulude mahaarvamist). Kulude ja tulude igakuist kirjendamist kontrollitakse ja parandatakse kõnealuste aruannete alusel. Lisaks muutuvad need maksed lõplikuks pärast seda, kui komisjon on neid raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames kontrollinud.

Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 18 lõikes 1 on sätestatud, et „komisjon [teeb] igakuised maksed akrediteeritud makseasutuste poolt kantud kulude hüvitamiseks võrdluskuu jooksul“. Igakuised maksed kantakse liikmesriikidele üle hiljemalt tehtud kulude järgse teise kuu kolmandal tööpäeval.

Automaatselt 2022. aastasse üle kantav summa, mis on seotud üksnes liigendamata assigneeringutega, on 0,4 miljonit eurot.

Enamik EAGFi kulude assigneeringuid, mida komisjon on teinud seoses otsese eelarve täitmisega, on liigendatud assigneeringud.

Eelarves nähti ette assigneeringuid 1 026,0 miljoni euro ulatuses, et katta kõigi selle sektori meetmete hinnangulised vajadused. Tehti 3,8 miljoni euro suurune ümberpaigutus, et katta kogu eelarve täitmine summas 1 029,8 miljonit eurot. COVID-19ga seotud meetmetele kulutati veinisektoris kokku 72,6 miljonit eurot (erakorraline destilleerimine: 42,81 miljonit eurot, erakorraline ladustamine: 20,99 miljonit eurot, saagikindlustus: 8,79 miljonit eurot).

Oliiviõlikavadele nähti eelarves ette 43,0 miljonit eurot assigneeringuid. Selle eelarvepunkti kulud olid kokku 57,6 miljonit eurot. Vahe (14,6 miljonit eurot) on sama artikli muudest eelarvepunktidest ümber paigutatud. Ülekasutamine on tingitud eeskätt suuremast arvust ettemaksetaotlustest ja tasumata maksetest, mille üks liikmesriik on deklareerinud pärast siseriikliku kohtu otsust eelmise aasta tööprogrammi rakendamise kohta.

2021. eelarveaasta oli ühise põllumajanduspoliitika 2013. aasta reformi rakendamise kuues aasta. Selle eelarveartikli kogukulud olid 37 878,8 miljonit eurot. See hõlmab finantsdistsipliini kohaldamisest tulenenud põllumajandustootjatele otsetoetuste hüvitamiseks makstud 428,3 miljonit eurot, mida rahastati 2020. aastast üle kantud 475,0 miljonist eurost (üksikasjad on esitatud punktis 3.2.2.11). Ülejäänud makseid (37 450,5 miljonit eurot) rahastati heakskiidetud assigneeringutest (36 781,4 miljonit eurot) ja sihtotstarbelisest tulust (669,1 miljonit eurot). Viimati nimetatud summat kasutati peamiselt põhitoetuskavaga seotud kulude osaliseks katmiseks (üksikasjad on esitatud punktis 3.2.2.4). Kasutamata assigneeringud olid kokku 693,9 miljonit eurot, millest 686,4 miljonit eurot kanti üle 2022. eelarveaastasse ja mille liikmesriigid peavad toetusesaajatele tagasi maksma. See hõlmas 487,6 miljonit eurot kasutamata kriisireservi.

Eelarvestatud 9 miljonit eurot on 25,3 miljoni euro võrra ületatud. Vahe on sama artikli raames ümber paigutatud. See puudutab peamiselt oliiviõliga eraladustamiseks antavat toetust, mis võeti vastu 2019. aastal ja mille puhul liikmesriigid deklareerisid 2021. eelarveaastal tasumata maksed kogusummas 28,1 miljonit eurot.

Puuvilla eritoetuse vajadused olid eelarves hinnanguliselt 242,0 miljonit eurot. Kulud olid 240,8 miljonit eurot ehk 99,5 % eelarves ettenähtud summast.

3.2.2.8.Punkt 08 02 05 09: vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetuskava

Selle eelarvepunkti vajadused olid hinnanguliselt 4 019,0 miljonit eurot. Kulud olid 4 015,0 miljonit eurot ehk 99,9 % vajadustest.

3.2.2.9.Punkt 08 02 05 10: väikepõllumajandustootjate kava

Väikepõllumajandustootjate kava vajadused olid eelarves hinnanguliselt 707,1 miljonit eurot. Kulud olid 726,3 miljonit eurot ehk 102,7 % vajadustest. Täiendavad vajadused summas 19,2 miljonit eurot kaeti peamiselt sihtotstarbelisest tulust.

3.2.2.10. Punkt 08 02 05 11: põllumajandussektori kriisireserv

Kõnealuse artikli assigneeringud on ette nähtud selleks, et katta selliste meetmete kulusid, mida tuleb võtta, et tulla toime põllumajanduslikku tootmist või turustamist mõjutavate suurte kriisidega. Kriisireserv luuakse, kohaldades iga aasta alguses finantsdistsipliini mehhanismi kaudu otsetoetuste vähendamist vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklitele 25 ja 26 ning määruse (EL) nr 1307/2013 artiklile 8. 2021. aastal 487,6 miljoni euro suurust kriisireservi ei kasutatud ja see summa kanti üle 2022. aastasse, et maksta see abisaajatele tagasi.

3.2.2.11. Punkt 08 02 05 12: otsetoetuste hüvitamine assigneeringutest, mis kanti üle tulenevalt finantsdistsipliini kohaldamisest

Eelarvepädevad institutsioonid selle artikli jaoks assigneeringuid ei eraldanud. See artikkel võeti kasutusele selleks, et koguda kasutamata kriisireservi kulukohustustega sidumata heakskiidetud assigneeringuid, et rahastada selliste otsetoetuste hüvitamist, mille suhtes kohaldati finantsdistsipliini .

Kui see on asjakohane, nähakse komisjoni rakendusmäärusega igal aastal ette summad, mille iga liikmesriik peab põllumajandustootjatele tagasi maksma, ning määratakse kooskõlas määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 12 lõike 2 sissejuhatava lausega kindlaks, et sellise tagasimaksmisega seotud kulud on liidu rahastamise jaoks kõlblikud üksnes juhul, kui summad on toetusesaajatele makstud enne selle eelarveaasta 16. oktoobrit, kuhu assigneeringud üle kantakse. 475,0 miljonist eurost, mis vastab 2020. aastal kohaldatud finantsdistsipliinile ja mis kanti tagasimaksmise eesmärgil üle 2021. aasta eelarvesse, maksid liikmesriigid tagasi 428,3 miljonit eurot. 41,4 miljonit eurot maksti Ühendkuningriigile eraldi tagasi. Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2021/2091 on 2021. eelarveaastaks kehtestatud tagasimakse summaks 686,4 miljonit eurot (EL 27 puhul).

2021. eelarveaastal kohaldati finantsdistsipliini nii 487,6 miljoni euro suuruse kriisireservi moodustamiseks kui ka selleks, et tagada, et EAGFi netosaldo ei oleks üle kulutatud. Seetõttu määrati selle summa märkimisväärselt suuremaks kui kriisireserv.

3.2.3.Artikkel 08 02 06: poliitiline strateegia, koordineerimine ja audit

3.2.3.1Punkt 08 02 06 01: liikmesriikide kasuks tehtavad finantskorrektsioonid pärast raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja heakskiitmist

See punkt hõlmab liikmesriikide kasuks tehtavate võimalike raamatupidamis- ja vastavuskorrektsioonide rahastamise kulusid.

Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise ning raamatupidamisarvestuse vastavuse kontrolli tulemusel liikmesriikide kasuks tehtud korrektsioonid olid 228,3 miljonit eurot ehk 4,8 miljonit eurot väiksemad kui eelarves ette nähtud 233,1 miljonit eurot.

3.2.3.2Punkt 08 02 06 02: vaidluste lahendamine

Selle punkti assigneeringud on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mille eest võib komisjoni kohtu otsusega vastutusele võtta, sealhulgas kahjunõuete ja intressidega seotud kulud. Kasutati ära 0,3 miljonit eurot, samas kui 2021. aasta eelarves ei olnud assigneeringuid ette nähtud. Vajadus oli kaetud ümberpaigutamisega.

3.2.3.3.Punkt 08 02 06 03: EAGF – operatiivne tehniline abi

Sellest punktist rahastatakse muu hulgas meetmeid põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu (FADN), IT-süsteemide, põllumajandusuuringute ümberkorraldamise, messide ja trükiste raames, mille eesmärk on suurendada üldsuse teadlikkust ÜPPst, sealhulgas üldsuse teavitamise meetmeid, ning kulusid, mis on seotud satelliitfotode ostmisega, et aidata liikmesriikidel kontrollida ja jälgida abitaotlusi. Kulukohustuste assigneeringud olid kokku 63,3 miljonit eurot, samas kui eelarves nähti assigneeringuteks ette 74,2 miljonit eurot. Erinevus eelarves ettenähtud summast (10,9 miljonit eurot) paigutati osaliselt ümber väljapoole artiklit, osaliselt jäi see eelarverida kasutamata.

3.2.4.Artikkel 08 02 99: varasemate programmide ja meetmete lõpuleviimine