1.SISSEJUHATUS

Maksustamine on ELi jaoks kesksel kohal tugevama, konkurentsivõimelisema ja ausama majanduse ülesehitamisel ning samas on sellel ka selgelt sotsiaalne aspekt. Euroopa vajab oma siseturule sobivat ning majanduskasvu ja konkurentsivõimet soodustavat maksusüsteemi, mis meelitab ligi investeeringuid, aitab luua töökohti, soodustab innovatsiooni ja toetab Euroopa sotsiaalmudelit. Maksustamine peaks tagama avaliku sektori investeeringute ja majanduskasvu soodustava poliitika stabiilse rahastamise. Tänu sellele peaks kõikidele ettevõtjatele tagatama võrdsed tingimused, õiguskindlus ja minimaalsed takistused piiriülesel tegutsemisel. See peaks olema üks osa kodanikele kindlustunnet pakkuvast üldisemast maksusüsteemist, kuna põhineb ausatel ning ühiskonna sotsiaal-majanduslikke vajadusi rahuldavatel tingimustel. Seepärast peetakse ELi maksustamisprioriteetide seadmisel silmas just neid sihte.

2.KIIRELOOMULISI VAJADUSI RAHULDAVAD KOHESED MEETMED: ÄRIÜHINGUTE MAKSUSTAMISE REFORM

Komisjon on välja töötanud jõulise tegevuskava, mille eesmärk on muuta äriühingute maksustamine õiglasemaks ja tulemuslikumaks ning mis samal ajal on paremini kohandatud tänapäeva majanduse vajadustele ja mille abil on võimalik kiiremini reageerida selles valdkonnas esile kerkivatele probleemidele. Tegevuskava rakendatakse kiiresti ja mõned olulised vahe-eesmärgid on juba saavutatud. Nüüdseks on tehtud algust äriühingute õiglast ja tõhusat maksustamist käsitlevas komisjoni tegevuskavas välja kuulutatud kõikide algatustega ja liikmesriigid on juba vastu võtnud palju uusi ettepanekuid. Komisjon püüab ka laiendada oma tegevust väljapoole tegevuskava kohaldamisala. Nagu on märgitud teatises läbipaistvuse suurendamiseks ning maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise vastu võitlemiseks võetavate lisameetmete kohta, mis avaldati pärast nn Panama paberitega seotud paljastusi, ollakse valmis võimalikele probleemidele kiiresti ja tõhusalt reageerima. Selleks et tagada aus konkurents kõikidele ELi ettevõtjatele, on komisjon korraldanud ka riigiabialaseid uurimisi, et teha kindlaks, kas mõni liikmesriik on teinud maksusoodustusi teatavatele konkreetsetele hargmaistele ettevõtjatele .

Komisjoni esimene ülesanne oli muuta maksustamine läbipaistvamaks, mis on kõikide edasiste reformide aluspõhimõte. Liikmesriigid saavutasid 12 kuu jooksul kokkuleppe seoses ettepanekutega, milles keskendutakse maksualaseid eelotsuseid käsitleva teabe automaatsele vahetamisele ja hargmaiste ettevõtjate maksustamisteabe riigipõhisele aruandlusele . Tegemist on maksuhaldurite uue ja enneolematu läbipaistva koostööga äriühingute maksustamise alal. Komisjon tegi ka ettepaneku võtta kasutusele avalik riigipõhine aruandlus hargmaiste ettevõtjate kohta, et anda kodanikele parem ülevaade äriühingute tulumaksu alastest tavadest. See praegu nõukogus ja Euroopa Parlamendis arutlusel olev ettepanek peaks aitama taastada üldsuse usaldust äriühingute maksustamise vastu ja luua olukorra, kus ettevõtjad ei pea toime tulema eri riikide kõikvõimalike avalikustamiseeskirjadega. Enne selle aasta lõppu peaks veel jõutama kokkuleppele seoses ettepanekuga võimaldada maksuhalduritele juurdepääs riikide rahapesuvastast võitlust käsitlevale teabele . Euroopa Parlament ja nõukogu on ka asunud välja töötama oma seisukohti seoses neljanda rahapesuvastase direktiivi kavandatud muudatustega ja nad peaksid kiiresti tegutsema, et kolmepoolsed läbirääkimised saaksid alata 2017. aasta algul. Lisaks on komisjon hakanud uurima kõige sobivamaid võimalusi, kuidas rakendada tegelikke tulusaajaid käsitleva teabe automaatset vahetamist Euroopa tasandil ja kuidas suurendada kontrolli agressiivse maksuplaneerimise võimaldajate ja edendajate üle. Tänu läbipaistvamale maksustamisele Euroopas on võimalik välja selgitada agressiivsed maksuplaneerijad ja kahjulikud maksutavad ning stabiliseerida avatusel ja usaldusel põhinevat äriühingute maksustamist.

Samal ajal püüab komisjon tagada, et kõik ELis tegutsevad äriühingud maksaksid makse seal, kus tekivad kasum ja väärtus. Õiglase ja tulemusliku maksustamise seisukohalt on see põhimõte väga oluline, kuid seda on võimalik saavutada ühtsel turul üksnes ühiste koordineeritud meetmetega. Seepärast esildas komisjon maksustamise vältimise vastase uue direktiivi, milles on sätestatud kogu ELi jaoks õiguslikult siduvad kuritarvituse vastased meetmed, et kõrvaldada mõned maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise enim levinud viisid. Selle liikmesriikide poolt juulis 2016 vastu võetud õigusakti kohaselt võivad liikmesriigid kiiresti, koordineeritult ja ühtselt täita kohustusi, mis nad on võtnud maksubaasi kahanemist ja kasumi ümberpaigutamist käsitleva OECD/G20 projekti alusel. Läbi vaadatakse ka liikmesriikides kohaldatavad sooduskorrad ja siirdehindu käsitlevad eeskirjad, et tagada ELi ühine lähenemisviis uutele rahvusvahelistele normidele. See on äärmiselt tähtis ettevõtjatele reformide elluviimisel kindluse tagamiseks ja ühtsel turul tekkida võivate uute õiguslünkade vältimiseks.

Komisjon on ka esitanud meetmed, mille abil edendada head maksuhaldustava kogu maailmas ning tagada õiglased ja võrdsed võimalused ELi ja tema rahvusvaheliste partnerite jaoks. Liikmesriigid on heaks kiitnud tõhusa maksustamise alase uue välisstrateegia, mille komisjon esitas jaanuaris 2016 ja mille eesmärk on kaitsta liikmesriikide maksubaase väliste kahanemisriskide eest. Selle strateegia põhielement on uus ELi nimekirja kandmise menetlus, mille kaudu tegelda koostööd mittetegevate maksujurisdiktsioonidega ja innustada kõiki kolmandate riikide jurisdiktsioone järgima rahvusvahelisi hea haldustava norme. Selles nimekirja kandmise menetluses on esimesed sammud juba tehtud ja ELi ühisnimekiri peaks valmima 2017. aastal. Sellest saab liikmesriikide jaoks võimas vahend, mille abil suhelda riikidega, kes keelduvad maksuküsimustes ausalt tegutsemast. Samuti on läbi vaadatud ELi finantsmäärus, et vältida ELi rahaliste vahendite liikumist maksuparadiiside kaudu, ning praegu on käsil ELi ja kolmandate riikide vahel sõlmitud lepingutes sisalduvate head maksuhaldustava käsitlevate sätete karmistamine.

3.POSITIIVNE JA TULEVIKKU SUUNATUD TEGEVUSKAVA

Eespool esitatud algatused on äärmiselt olulised liikmesriikide maksubaasi kaitsmiseks, ettevõtjatele võrdsete võimaluste tagamiseks ning kõikide maksumaksjate õiglaseks ja tõhusaks maksustamiseks. Need hõlmavad praegu äriühingute maksustamise kõige pakilisemaid probleeme. Ent pikemas perspektiivis on vaja teha veelgi rohkem. Lühiajalised lahendused võivad varsti aeguda, kuna ärimudelid ja maksuplaneerimismeetodid arenevad kiiremini, kui on võimalik lahendusi välja töötada. Pealegi tekitab rahvusvaheliste, ELi või riikide maksueeskirjade jupi kaupa ajakohastamine segadust nii maksuhaldurite kui ka ettevõtjate jaoks, kes peavad end nende eeskirjadega kohandama. Töökohtade loomiseks ning majanduskasvu ja investeeringute soodustamiseks on vaja luua ettevõtjate jaoks soodne maksukeskkond, vähendada nõuete täitmise kulusid ja halduskoormust ning tagada maksukindlus. Maksukindluse tähtsust investeeringute ja majanduskasvu soodustamisel on tunnistanud G20 juhid ning see on kerkinud maailma tähelepanu keskmesse. Liikmesriigid peavad saavutama tasakaalu vajalike reformide elluviimise ning ettevõtjatele püsiva, selge ja prognoositava maksukeskkonna loomise vahel.

EL vajab äriühingute maksustamise raamistikku, mis on positiivne ja tulevikku suunatud. See peab olema majanduskasvu soodustav, tõhus ja õiglane ning praegu ja ka tulevikus igati toetama ELi üldisemaid poliitilisi prioriteete. Sellest tuleneval ongi komisjon teinud ettepaneku võtta uuesti arutluse alla äriühingu tulumaksu ühtne konsolideeritud maksubaas (Common Consolidated Corporate Tax Base (edaspidi „CCCTB“)). CCCTB abil on võimalik rahuldada Euroopa ettevõtjate ja kodanike kaks esmast nõudmist, s.o jätkusuutlik majanduskasv ja sotsiaalne õiglus, ning tugevdada ELi üldist majandus- ja sotsiaalküsimuste alast tegevuskava. Analüüs näitab, et CCCTB abil on võimalik suurendada investeeringuid ELis kuni 3,4 % ja majanduskasvu 1,2 %.

Esimest korda tegi komisjon CCCTB kohta ettepaneku 2011. aastal eesmärgiga tõhustada ühtse turu toimimist ettevõtjate jaoks. Ettepanek oli kõrgete eesmärkidega ja jõuline ning selle ulatuse tõttu läbirääkimised nõukogus seiskusid. Samas toetasid Euroopa Parlament, ettevõtjad, sidusrühmad ja paljud liikmesriigid endiselt väga tugevalt CCCTB ideed, pidades silmas sellest saadavat mitmesugust kasu. Paari viimase aastaga on saanud ka selgeks, et CCCTB puhul on tegemist tunduvalt mahukama meetmega kui üksnes ühtset turgu tugevdav ettevõtjasõbralik maksusüsteem.

Seepärast teatas komisjon 2015. aasta juuni tegevuskavas, et see oluline projekt taaskäivitatakse kaheetapilisena, mida on parem hallata. Esimesel etapil keskendutakse ühtse maksubaasi tagamisele. Kui see on saavutatud, võetakse kasutusele keerulisem konsolideerimissüsteem. Paljud kõige olulisemad CCCTBga kaasnevad kasutegurid on seotud konsolideerimisega. Seepärast ei või seda teist etappi taaskäivitatud CCCTB puhul eirata ega kõrvale jätta. Käesoleva paketiga seotud töö jõuab lõpule alles siis, kui CCCTB on tervikuna paigas.

CCCTB taaskasutuselevõtt võimaldab ajakohastada algset ettepanekut ja kohandada seda üleilmses maksukeskkonnas esile kerkivatele uutele probleemidele. Kõige silmatorkavam muudatus on see, et CCCTB saab kohustuslikuks kõikidele finantsaruandluse eesmärgil konsolideeritud gruppidele, kus konsolideerimisgrupi tulu on üle 750 miljoni euro. See peaks aitama maksimeerida CCCTB kui maksustamise vältimise vastase vahendi mõju. Ühtlasi tähendab see, et ettevõtjad teavad, millest nad peavad kuritarvituste vastaste ELi eeskirjade puhul juhinduma ega pea tegema tarbetuid kohandusi. See aitab luua ELi ettevõtjatele paremini prognoositava keskkonna.

Komisjon on lisanud ettepanekusse ka kaks uut elementi, mis otseselt toetavad ELi üldisemat majandustegevuskava. Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni soodustamiseks tehakse teadus- ja arendustegevuse kui majanduskasvu põhiliste hoobade kulutustele erilisi maksusoodustusi. Väikeste ja uuendusmeelsete ettevõtjate toetamiseks tehakse tegevust alustavatele väikeettevõtjatele, kellel sidusettevõtjad puuduvad, veelgi suuremaid maksusoodustusi. CCCTB kaudu kõrvaldatakse ka konkurentsi moonutav sooduskohtlemine seoses võlgnevustasemega omavahendite suhtes ning aidatakse kaasa tugeva kapitaliturgude liidu tagamisele ja suurema finantsstabiilsuse saavutamisele ELIs.

4.KAASAEGNE, LIHTNE JA SELGE: SOODSAM JA TÕHUSAM MAKSUKESKKOND ETTEVÕTJATE JAOKS

Ettevõtjad vajavad oma tegevuse edendamiseks ühtsel turul lihtsat, stabiilset ja õiguskindlat keskkonda. Piiriülese tegutsemise korral peaksid maksutõkked olema minimaalsed ning ettevõtjaid ei tohiks koormata tarbetute haldusküsimuste ega kuludega. EL vajab äriühingute tulumaksu raamistikku, mis on kohandatud 21. sajandi ettevõtlusolukorrale, julgustab ettevõtjaid tegutsema, meelitab ligi investoreid ning soodustab kõikide ettevõtjate – nii suurte kui ka väikeste – tegevust.

4.1. Ühtne äriühingu tulumaksu süsteem ühtsel turul

CCCTB aitab maksude seisukohast oluliselt kaasa ühtse turu toimimisele. Piiriülestele ettevõtjatele tuleb kasuks, et maksustatavate tulude arvutamisel kasutatakse ELis pigem ühtset normistikku kui liikmesriikide väga erinevaid süsteeme. Nad saavad esitada ühtse maksudeklaratsiooni kõikide oma toimingute kohta ELis nn ühtse kontaktpunkti kaudu ja ajada asju vaid ühe liikmesriigiga, mitte mitme eri maksuhalduriga. Konsolideerimine tähendab ka seda, et ühes liikmesriigis kantud kahju on võimalik automaatselt maha arvata teises liikmesriigis saadud tulust ning seega koheldakse piiriüleseid ettevõtjaid samamoodi nagu puhtalt omamaiseid ettevõtjaid.

CCCTB taaskasutusele võtmiseks kavandatud direktiivis on komisjon säilitanud samasuguse jõulise konsolideerimiskorra nagu algses ettepanekuski. Ent kaheetapilise lähenemisviisi rakendamise korral pikeneb eesmärkide saavutamise aeg. Vastutasuks on komisjon teinud ettepaneku, et kuni konsolideerimises kokkuleppimiseni peaks ettevõtjate suhtes kehtima lihtne, kindel ja ajutine ühtse maksubaasi raames kohaldatav kahjumi mahaarvamise piiriülene süsteem.