[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 31.3.2008

KOM(2008) 160 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1177/2003 rakendamise kohta

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1177/2003 rakendamise kohta

1. SISSEJUHATUS

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2003. aasta määruse nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) projekti kohta) artikli 16 alusel esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule kõnealuse määruse kohaselt tehtud töö aruande hiljemalt 31. detsembril 2007.

Käesolev aruanne käsitleb liikmesriikide, kandidaatriikide, EFTA riikide ning komisjoni edusamme eespool nimetatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ja sellega seotud komisjoni määruste sätete kohaldamisel.

2. PÕHIPUNKTID

3. SILC: võrdlusandmed tulu ja vaesuse analüüsimiseks Euroopa Liidu tasandil

Pärast 16. juuni 2003. aasta määruse nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) projekti kohta) vastu võtmist on saavutatud märgatavat edu.

EU-SILC käivitati aastatel 2003–2005 järk-järgult kõikides Euroopa Liidu liikmesriikides ja sellest on saanud allikas, mille andmete põhjal analüüsitakse sotsiaalset kaasamist ja tulu jaotumist Euroopa Liidu tasandil. Aastal 2005 muutusid kättesaadavaks kõigi 25 liikmesriigi, Norra ja Islandi läbilõikelised andmed. Nende andmete põhjal on välja töötatud ühised näitajad avatud koordineerimismeetodisse kuuluva sotsiaalse kaitse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse protsessi (ühendamine, sotsiaalne kaasamine, pensionid ning tervishoid ja kauakestev hooldus) kohta, mida hõlmab sotsiaalset kaasamist ja sotsiaalset kaitset käsitleva projekti aruanne.

EU-SILC käivitati 2003. aastal kuues liikmesriigis (Belgia, Taani, Kreeka, Iirimaa, Luksemburg ja Austria) ja Norras suulise kokkuleppe alusel.

2004. aastal käivitati EU-SILC Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse nr 1177/2003 alusel kaheteistkümnes EL 15 liikmesriigis (Saksamaa, Madalmaad ja Ühendkuningriik jäid käivitamisega ühe aasta võrra maha) ning Eestis, Islandis ja Norras. 2005. aastal oli EU-SILC töös juba kõigis Euroopa Liidu 25 liikmesriigis ning Islandil ja Norras. Bulgaaria, Türgi ja Rumeenia käivitasid EU-SILCi aastal 2006, Šveits järgis sama eeskuju 2007. aastal. Edaspidi käivitatakse EU-SILC tõenäoliselt endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis ja Horvaatias.

Kohe algusest peale on SILC muutunud kõikides riikides iga-aastaseks projektiks.

4. Õigusraamistik

Ka projekti õigusraamistik on teinud läbi arengu. Lisaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele on statistikaprogrammi komitee heaks kiitnud viis komisjoni rakendusmäärust: valimi võtmise ja jälgimise määrus, mõistete määrus, esmaste (iga-aastaste) sihtmuutujate määrus, välitöö aspektide ja arvestamise menetluste määrus ning kvaliteedi aruannete määrus, millest esimesed neli on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas 17. novembril 2003 ja viimane 9. jaanuaril 2004. Lisaks eelnevale on igal aastal avaldatud komisjoni määrus teiseste sihtmuutujate loeteluga, s.o EU-SILCi moodulitega, kusjuures iga nelja aasta või pikema ajavahemiku tagant võib moodulit korrata. Komisjoni määrused, mis käsitlevad vaesuse ülekandumist ühelt põlvkonnalt teisele (2005. aasta moodul, nr° 16/2004, 6. jaanuar 2004), sotsiaalelus osalemist (2006. aasta moodul, nr°13/2005, 6. jaanuar 2005), elamistingimusi (2007. aasta moodul, nr° 315/2006, 22. veebruar 2006) ning ülemäärast võlgnevust ja majanduslikku tõrjutust (2008. aasta moodul, nr° 215/2007, 28. veebruar 2007) on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas .

5. Euroopa Liidu rahastamisvahendid

Projekti Euroopa Liidu poolne iga-aastane rahastamine on tagatud toetuslepingutega, mis sõlmitakse riikide statistikaametitega. Esimesel neljal aastal, mil koguti SILCi andmeid, said projekti läbiviimiseks Euroopa Liidult raha nii kõik liikmesriigid kui ka Norra ja Island (Eestis algas neli aastat kestev rahastamine mitte esimesest, vaid teisest andmete kogumise aastast). Kahes uues liikmesriigis, mis ühinesid 2007. aastal (Bulgaaria ja Rumeenia), alustas Euroopa Liit projekti rahastamist 2006. aastal.

Kokku rahastas EL andmekogumist 2004. aastal 6,5 miljoni euro ulatuses ja aastatel 2005–2007 11 miljoni euro ulatuses

6. SILCi andmete kogumine ja levitamine

Üldiselt on SILCi andmete kogumine kulgenud edukalt. Eurostatil on koos riikide statistikaametite võrguga läinud korda koguda, kontrollida ja avaldada kõnealused andmed mõistliku aja jooksul. Kuid kogutud andmete võrdlusaasta ja viimaste kättesaadavate majandusandmete vahel on märkimisväärne kaheaastane vahe.

EU-SILCi läbilõikeliste andmete osas on Eurostati juba saadetud kahe aasta andmevood (aastate 2004 ja 2005 kohta). Kolmanda andmevooga (2006. aasta kohta) parasjagu tegeldakse. Kui SILC-2004 haaras 15 riiki (kaheteistkümnele vanale EL 15 liikmesriigile lisaks Eesti, Norra ja Island), siis 2005. aasta uuringutes osalesid 27 riiki (kõik 25 Euroopa Liidu riiki, Norra ja Island). Kõik vaatlusalused riigid saatsid 2004. aasta andmed Eurostati õigel ajal (osa riike oktoobri lõpus, osa novembri lõpus). 2005. aasta andmete puhul jäid kaks riiki (Sloveenia ja Ühendkuningriik) läbilõikeandmete kokkuvõtete tegemisega mõni kuu hiljaks.

Eurostat avaldas need andmed oma veebilehel nii koondtabelitena kui ka anonüümsete mikroandmefailidena, millele on rangelt piiratud juurdepääs uurijatel. Malta oli mikroandmete avaldamise vastu. Üksikandmed on muudetud anonüümseks sel teel, et tunnused, mille kaudu võiks kaudselt leibkondasid või üksikisikuid kindlaks teha, on eemaldatud või kodeeritud. Anonüümsete läbilõikeandmetega mikroandmefailid avaldati SILC-2004 ja SILC-2005 kohta vastavalt 2006. ja 2007. aasta juunis. Viieteistkümnest riigist, kus 2004. aastal SILC käivitati (kaksteist EL 15 riiki ning Eesti, Norra ja Island), neljateistkümne kohta avaldati 2004. aasta andmed (Island jäi kõrvale). 2005. aasta kohta avaldati 27 osavõtnud riigist (kõik 25 liikmesriiki, välja arvatud Malta, ning Norra ja Island) andmed 26 kohta.

EU-SILCi uuringu andmete kogumist kestevosa 4-aastaste individuaalsete trajektooride kohta ei saa enne 2010. aastat täies mahus teha. Praeguseks on saadaval kestevuuringu andmed vaid 2004./2005. aasta SILCi kohta. Needki piirnevad 13 riigiga, sest osas riikides käivitus SILC alles 2005. aastal ja mõnes riigis oli probleeme SILCi kestevosa andmete kinnitamisega.

Viivitusi tuli ette ka kestevandmete avaldamisega, sest 2004./2005. aasta andmete kestevosa andmebaasile ei olnud enne 2007. aasta oktoobrit juurdepääsu.

Alates projekti täismahulisest järgust (2010. aastast) hakatakse igal aastal avaldama kahte liiki andmeid:

- läbilõikeosa anonüümne andmebaas EU-SILCi kõige värskema andmevooga;

- kestevosa anonüümne andmebaas, mis sisaldab individuaalseid trajektoore maksimaalselt nelja aasta ulatuses.

- EUI-SILCi sisu

EU-SILC on mitmemõõtmeline vahend, mis koondab tähelepanu tulule, kuid hõlmab ka eluaset, tööd, tervishoidu, demograafiat ja haridust ning annab seega võimaluse uurida sotsiaalset tõrjutust eri lähtekohtadest.

See sisaldab esmaseid (iga-aastased) ja teiseseid sihttunnuseid (moodulid).

Esmased sihttunnused käsitlevad andmeid leibkonna või üksikisiku kohta (kui isik on 16 aastat või vanem) ja neid rühmitatakse valdkonniti.

- Leibkonna tasandil vaadeldakse viit valdkonda: 1) põhiandmed, 2) tulu, 3) eluase, 4) sotsiaalne tõrjutus, 5) töötamine;

- üksikisiku tasandil on valitud viis valdkonda: 1) põhiandmed/demograafilised andmed, 2) tulu, 3) haridus, 4) töötamine, 5) tervis. Alla 12-aastaste laste puhul kogutakse andmeid lastehoiu kohta.

Teisesed sihttunnused (moodulid) on kehtestatud alates 2005. aastast aasta kaupa ja neid kasutatakse ainult läbilõikeuuringute puhul. Esimesed EU-SILCi moodulid käsitlevad järgmisi teemasid:

2005: vaesuse ülekandumine ühelt põlvkonnalt teisele;

2006: osalemine sotsiaalelus;

2007: elamistingimused;

2008: ülemäärane võlgnevus ja majanduslik tõrjutus;

2009: materiaalne puudus.

7. Kogumisüksus

EU-SILC hõlmab ainult tavaleibkondade liikmeid. Kollektiivsetes leibkondades ja institutsioonides elavad isikud ei kuulu sihtrühma. Mõju, mis johtub sellest, et valimist on välja jäetud institutsioonides elavad vanurid ja vaegurid ning teised tundlikud rühmad, kaasa arvatud kodutud, on riigiti erinev. Ka need tundlikud rühmad, mille liikmed elavad tavaleibkondades, võivad jääda vähem esindatuks, kuna nendeni on raske jõuda. Selliste rühmade jaoks on vaja andmete kogumise erimeetodeid, mis ei kuulu EU-SILCi raamesse.

EU-SILCis on lubatud kaks viisi üksikisikute ja leibkondade tunnuste väärtuste kogumiseks. Enamikus riikides (nn mitte-registririigid) antakse väljavalitud leibkondade vähemalt 16-aastastele liikmetele täitmiseks isiklikud küsimustikud. Registririikides (DK, FI, IS, NL, NO, SE, SI) antakse ainult ühele leibkonna esindajale isiklik küsimustik ning andmed leibkondade ja tulu kohta võetakse kas vastavatest registritest või saadakse need leibkonna esindajalt.

8. Valimi võtmine

Kõik riigid koguvad andmeid sihtrühma tõenäosuslikust representatiivsest valimist. Erand on Saksamaa, kus EU-SILCi käivitamisel võeti kasutusele olemasolev kvootvalim. Vastavalt määrusele nr°1177/2003 jäetakse mittetõenäosuslik kvootvalim järk-järgult kõrvale.

Et igal aastal oleks võimalik esitada kestevosa ja läbilõikeosa andmeid, nii et kestevosa hõlmaks vähemalt nelja aastat, soovitab Eurostat kasutada rotatsioonimeetodit. Selleks jagatakse valim neljaks alamvalimiks, nn rotatsioonirühmaks, nii et iga rühm on omakorda kogu elanikkonna representatiivne valim. Igal aastal vahetatakse üks rühm välja ja teiste rühmade liikmeid jälgitakse. Enamik 27 Euroopa Liidu riigist on Eurostati väljapakutud rotatsioonimeetodi heaks kiitnud. Norras ja Prantsusmaal kasutatakse rotatsiooni üle pikema ajavahemiku – vastavalt üle 8 ja 9 aasta.

Mõnes riigis on langetatud otsus teistsuguse uuringustruktuuri kasuks. Luksemburg on otsustanud valida puhta kestevuuringu, mida täiendatakse igal aastal uue valimiga, et tagada läbilõikeosa representatiivsus. Rootsis tehakse kahte liiki uuringuid: läbilõikeuuringuid ja puhtaid kestevuuringuid. Soomes kasutatakse modifitseeritud rotatsiooniskeemi: kaheaastasele rotatsioonile lisaks uuritakse kahte alamvalimit veel kaks aastat, et luua nelja-aastaseid uuringutrajektoore.

Haldusregistrite andmeid kasutavad sellised riigid, kus osa SILCi jaoks vajalikke andmeid on kättesaadavad. Niinimetatud „registririikides” (DK, FI, IS, NL, NO, SE, SI) saadaksegi osa demograafilistest ja suurem osa tuluandmetest haldusregistritest. Muud üksikisikute andmed hangitakse tavaliselt telefoniküsitluste teel. Kõikides riikides peale Saksamaa ja Iirimaa kogutakse täielik teave leibkondade uuringutel ja leibkondade liikmetega tehtud külastusintervjuudel. Iirimaal võeti nende leibkondade andmed, kes on andnud selleks nõusoleku (ligikaudu 25 % leibkondadest), haldusregistritest. Saksamaal tehakse uuringuid kirja teel ja inimesed täidavad küsimustikke iseseisvalt.

9. Valimimaht

Nagu allpool esitatud tabelist näha, suutsid peaaegu kõik SILC-2005-s osalenud riigid läbilõikeosa andmete kogumisel täita minimaalse efektiivse valimi mahu nõude vastavalt määrusele nr 1177/2003. Ainsaks erandiks jäid Tšehhi Vabariik, Madalmaad ja Portugal.

Tuleb märkida, et Tšehhi Vabariigile tehti erand ja lubati esimesel andmete kogumise aastal piirduda väksema valimi mahuga.

Tegelik efektiivne leibkondade valimimaht (põhineb tegelikul valimil)[1] | Minimaalne efektiivne leibkondade valimimaht (esitatud määruses) |

Belgia | 4939 | 4750 |

Küpros | 3533 | 3250 |

Tšehhi Vabariik | 3687 | 4750 |

Taani | 5957 | 4250 |

Eesti | 3970 | 3500 |

Saksamaa | - | 8250 |

Kreeka | 4283 | 4750 |

Hispaania | 9088 | 6500 |

Prantsusmaa | 8787 | 7250 |

Ungari | 5328 | 4750 |

Island | 2958 | 2250 |

Iirimaa | 4680 | 3750 |

Itaalia | 15625 | 7250 |

Läti | 3284 | 3750 |

Leedu | 4353 | 4000 |

Luksemburg | - | 3250 |

Malta | 3459 | 3000 |

Madalmaad | 3931 | 5000 |

Norra | 5991 | 3750 |

Austria | 4476 | 4500 |

Poola | 13183 | 6000 |

Portugal | 2817 | 4500 |

Soome | 8020 | 4000 |

Slovakkia | 5147 | 4250 |

Sloveenia | 7892 | 3750 |

Rootsi | 6133 | 4500 |

Ühendkuningriik | - | 7500 |

Kestevosa kohta saab praegu anda hinnangu vaid nende 15 riigi osas, kes osalesid SILCis juba 2004. aastal ja kelle kohta on olemas nii 2004. kui ka 2005. aasta kestevosa andmed (Saksamaa, Madalmaad ja Ühendkuningriik hilinesid uuringu käivitamisega ühe aasta), ja lisaks neile Eesti, Islandi ja Norra kohta. Nagu näha tabelist ei täitnud Belgia ja Iirimaa kahe esimese aasta kestevosa andmed minimaalse mahu nõuet.

Tegelik efektiivne leibkondade valimimaht (põhineb tegelikul valimil)(1) | Minimaalne efektiivne leibkondade valimimaht (esitatud määruses) |

Belgia | 2851 | 3500 |

Eesti | 3091 | 2750 |

Taani | 3250 |

Kreeka | 3456 | 3500 |

Hispaania | 6394 | 5000 |

Prantsusmaa | 6757 | 5500 |

Island | 1908 | 1700 |

Iirimaa | 2118 | 2750 |

Itaalia | 11145 | 5500 |

Luksemburg | 2500 |

Norra | 3656 | 2750 |

Austria | 3089 | 3250 |

Portugal | 3250 |

Soome | 3312 | 3000 |

Rootsi | 4866 | 3500 |

10. Aruanded ja uuringud

Kooskõlas määrusega nr 1177/2003 esitasid kõik 15 riiki, kes käivitasid SILCi 2004. aastal, vahe- ja lõpparuande kvaliteedi kohta vastavalt enne 2005. detsembri ja enne 2006. aasta detsembri lõppu. Riikidest laekunud vahe- ja lõpparuannete põhjal koostas Eurostat 2006. aasta juuniks Euroopa Liidu ühtse kvaliteediaruande; seda sai teha seetõttu, et esimesel andmete kogumise aastal ei olnud veel kestevosa andmeid ning vahe- ja lõpparuande vahel oli väga väike erinevus.

SILC-2005 kohta sai Eurostat kõigist 27 riigist kvaliteedi vahearuanded 2006. aasta detsembri lõpus ning koostas selle kohta koondi, mis on viimistlemisjärgus (pisut hilinenult).

Praegu on käsil kvaliteedi lõpparuannete koostamine 2005. aasta kohta.

Vahearuandes on osad, mis käsitlevad selliseid aspekte nagu täpsus (valikudisain, valikuvead ja valikust mittetingitud vead, andmete kogumise meetod, küsitluse kestus), võrreldavus (põhimõisted ja määratlused, tuluosad) ja seostatavus.

Lõpparuandes käsitletakse asjakohasust, täpsust (valikudisain, valikuvead ja valikust mittetingitud vead, andmete kogumise meetod, asendamismenetlus, kaudne üür, ametiautod), võrreldavust (põhimõisted ja määratlused, tuluosad, jälgimise eeskirjad), õigeaegsus ja korrektsus, kättesaadavus ja selgus ning seostatus.

Komisjon on kasutanud mitmeid meetmeid, et hinnata SILCi andmete kvaliteeti ja eriti nende võrreldavust:

- On tehtud metodoloogilisi uuringuid võrreldavuse tähtsamate aspektide uurimiseks Euroopa Liidu ja riikide tasandil. Avaldati riigihanke pakkumise kutse, et hõlmata järgmisi küsimusi: leibkonna mõiste määratlemise mõju, haldusregistri andmete ja uuringuandmete võrreldavus, andmete kogumise meetod, negatiivse tulu erinev käsitlemine, valimiga seotud küsimused. Riikide statistikaametitele pakuti toetusi riiklike andmekogude kasutamise võrreldavuse mõju metodoloogilisteks uuringuteks (nt registriandmete ja uuringuandmete võrdlev uuring; kaudse üüri erinevate hindamismeetodite mõju uuring; rahvamajanduse arvepidamise andmete ja muude uuringuandmete seostatavuse analüüs; kadude uuring);

- moodustati metodoloogia töörühm, mis töötas järgmiste küsimustega: asendamismeetodid, ühekordsete maksete käsitlemine, kaudne üür, pensionisüsteemi osa tulus;

- Eurostat korraldas 6.–8. novembrini 2006 Helsingis koos Soome statistikakeskusega SILCi-teemalise konverentsi, kus käsitleti kõiki projekti aspekte ja koostati tegevuskava;

- Eurostat arvutab süstemaatiliselt tulupõhiste näitajate standardvigasid esimesel aastal, mil need andmed on saadaval.

- Väljaanded

Lisaks uurijatele kättesaadavatele mikroandmefailidele ja Eurostati veebilehel avaldatud koondtabelitele koostas Eurostat 2005. aasta septembris väikesemahulise väljaande (sarjas „ Statistics in Focus ”), milles on esitatud läbilõikenäitajad, mida tavaliselt kasutatakse avatud koordineerimismeetodis sotsiaalse kaasamise vaatlemisel. See väljaanne, mille pealkiri on „ Income, poverty and social exclusion in the EU25 ” („Tulu, vaesus ja sotsiaalne tõrjutus EL 25-s”), kasutab SILC-2004 andmeid. Praegu koostatakse Eurostatis uut väljaannet SILC-2005 andmete põhjal.

EU-SILCile viidatakse nüüd kui tähtsaimale sotsiaalse ühtekuuluvuse alasele allikmaterjalile juba üldisemates uurimustes, nagu näiteks sotsiaalset kaasamist ja sotsiaalset kaitset käsitleva projekti aruanne, aastaaruanded, aruanne „ Measuring progress towards a more sustainable Europe - 2007 monitoring report of the EU sustainable development strategy ” (ja varasemad jätkusuutliku arengustrateegia aruanded), Eurostati aastaraamat, „ Social situation Report ”, taskuformaadis väljaantud raamat „ Key figures on Europe ” ja „ Panorama on men and women in the European Union ”.

SILCi andmete levitamist tuleb veel parandada. Näiteks oleks vaja ette valmistada kahte tüüpi analüüsid (ja koostada vastavad väljaanded): statistikaalane monograafia (koos statistilise analüüsiga) ja sari lühemaid statistilisi analüüse, mis oleksid samas formaadis kui Eurostati sari „ Statistics in Focus ”.

11. KOKKUVÕTE

Pärast määruse nr 1177/2003 vastuvõtmist on SILC muutunud tähtsaks statistika allikmaterjaliks tulude jaotumise, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse analüüsimisel Euroopa Liidu tasandil, ning neid andmeid on kasutatud seoses struktuursete näitajatega ja avatud koordineerimismeetodis. Õigusraamistik on välja töötatud ja iga riigi jaoks on esimeseks neljaks andmete kogumise aastaks tagatud asjakohane rahastamine. Läbilõikeliste andmete kogumine ja edastamine tabelite ja mikroandmefailidena SILCi uurijatele kulgeb ootuspäraselt, kuigi õigeaegsuse osas on veel arenguruumi. EU-SILCi kestevosa uuring on alles algjärgus ja saavutab täismahu alles 2010. aastal. Käesoleval ajal on kestevosa andmed saadaval üksnes 13 riigi kohta. Märkimisväärne investeering on tehtud SILCi andmete kvaliteedi hindamisse kvaliteedi aruannete ja metodoloogiliste uuringutena. Nii metodoloogia töörühmas kui ka Helsingis peetud SILCi konverentsil, mis toimus 2006. aasta novembris, käsitleti põhjalikult mitmeid kvaliteediga seotud küsimusi. Lõpuks tuleb nentida, et kuigi on koostatud mitmeid väljaandeid, tuleb edaspidi veel tegeleda SILCi andmete levitamise küsimusega.

[1] Tegelik efektiivne valimimaht on tegeliku valimimahu ja disainiefekti jagatis. Käesoleva tabeli jaoks on Eurostat disainiefekti määranud esimese andmevoo kohta (aasta 2004 või 2005). Saksamaa ja Ühendkuningriigi kohta seda teavet veel ei ole. Luksemburgi kohta on eraldi arvutused, mis ei ole otseselt võrreldavad. Kõrvalekalde alla 10–15 % määrusega ettenähtud väärtustest võib lugeda lubatud piires olevaks vastavalt Eurostati määratud disainiefekti täpsusele. Poolpaksus kirjas esitatud arvud jäävad lubatud piirist allapoole.