[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 13.2.2007

SEK(2007) 188 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2006–2010

(esitanud komisjon)

SELETUSKIRI

üldine taust

1. juulil 1998 jõustunud stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil muuta valitsussektori rahalised vahendid usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning uute töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva kasvu tingimuste tugevdamise vahend. Pakti reformimisel 2005. aastal tunnistati selle kasulikkust eelarvedistsipliini kehtestamisel, kuid püüti tugevdada selle tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] mis moodustab osa stabiilsuse ja kasvu paktist, on sätestatud, et liikmesriigid peavad nõukogule ja komisjonile esitama stabiilsus- või lähenemisprogrammid ning nende iga-aastased ajakohastatud versioonid (ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) stabiilsusprogrammid ja ühisraha veel mitte kasutavad liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) lähenemisprogrammid). Portugal esitas esimese stabiilsusprogrammi 1998. aasta detsembris. Määruse kohaselt esitas nõukogu 8. veebruaril 1999 komisjoni soovituse alusel ning pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega programmi kohta oma arvamuse. Sama menetluse kohaselt peab komisjon ajakohastatud stabiilsus- ja lähenemisprogramme hindama ning majandus- ja rahanduskomitee neid kontrollima, samas kui nõukogul on samuti õigus neid kontrollida.

Ajakohastatud programmi hindamise taust

Komisjon on kontrollinud Portugali 15. detsembril 2006 esitatud viimast ajakohastatud stabiilsusprogrammi ning vastu võtnud soovituse nõukogu sellekohase arvamuse kohta (vt allpool hinnangus käsitletud põhipunktid).

Asjaolud, mille põhjal on hinnatud eelarvestrateegiat ajakohastatud stabiilsusprogrammis, on kokkuvõtlikult järgmised:

1. viimase kümne aasta majandus- ja eelarvenäitajad;

2. riigi seisund stabiilsuse ja kasvu pakti korrigeerivate sätete alusel (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus);

3. kõige ajakohastatum hinnang riigi seisundile stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavate sätete alusel (stabiilsusprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni kohta esitatud nõukogu arvamuse kokkuvõte); ning

4. komisjoni hinnang 2006. aasta oktoobri riiklikule reformikavale.

Viimaste aastate majandus- ja eelarvenäitajad

Pärast kiire majanduskasvu perioodi, mis peegeldas dünaamilist sisenõudlust ja tootluse hoogsat kasvu 1990. aastate teisel poolel enne euro kasutuselevõttu, jäi lähenemisprotsess seoses majanduskasvu aeglustumisega pärast 2000. aastat seisma. Selle tingis vähene edu majanduse põhivaldkondades. Esiteks näib, et pakkumise poole kohandamisest ei ole piisanud, et järelejõudmisprotsessi olulisel määral toetada. Samal ajal on olulised sektorid ikka veel globaliseerumise väljakutsetega kohanemas. Teiseks, kuna tulud ei ole kasvanud nii kiiresti kui kulud, on võlatase kõrge ning väliskaubanduse puudujääk on peamiselt kaubavahetuse puudujäägi tõttu olnud suur. Kolmandaks on riigi rahandus olnud nõrk peamiselt sellepärast, et „heal ajal“ ei ole kasutatud võimalust konsolideerimiseks ning majanduse langusajal on puudujääk oluliselt kasvanud.

Portugali ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus

Nõukogu võttis 20. septembril 2005. aastal EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 6 kohaselt vastu otsuse, et Portugalil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Samal ajal võttis nõukogu vastu Portugalile adresseeritud EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohase soovituse korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2008. aastaks. Eelkõige soovitas nõukogu Portugalil panna piir riigi eelarveseisundi halvenemisele 2005. aastal ning tagada struktuurse puudujäägi korrigeerimine ligikaudu 1,5% ulatuses SKTst 2006. aastal, millele pidi nii 2007. kui ka 2008. aastal järgnema puudujäägi täiendav vähenemine vähemalt 0,75% ulatuses SKTst.

Pärast kuuekuulise tähtaja lõppemist, mille nõukogu määras Portugali valitsusele 2006. aasta eelarvepuudujäägi suhtes püstitatud eesmärgi saavutamiseks vajalike tõhusate meetmete võtmiseks, hindas komisjon Portugali ametiasutuste vastavat tegevust. Komisjon tegi oma 22. juuni 2006. aasta teatises järgmised järeldused: tollal kättesaadavate andmete põhjal võis järeldada, et Portugal oli võtnud nõuetekohased meetmed ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks nõukogu määratud tähtaja jooksul ning et Portugali ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses edasisi meetmeid ei ole vaja. Nõukogu toetas seda hinnangut oma 11. juuli 2006. aasta istungil.

Varasemale programmile nõukogu arvamuses antud hinnang

Nõukogu võttis 14. märtsil 2006 vastu arvamuse Portugali stabiilsusprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni kohta, mis hõlmas ajavahemikku 2005–2009. Nõukogu märkis selles, et „programmi eelarvestrateegia on üldiselt piisav, et parandada ülemäärane puudujääk 2008. aastaks, juhul kui täielikult rakendatakse programmis esitatud meetmed, mis peavad olema tugevdatud aastateks 2007 ja kauem, et võtta arvesse ohte eelarve-eesmärkidele“. Nõukogu kutsus Portugali üles:

„i) võtma vastu ja rakendama rangelt programmis kavandatud struktuursed meetmed, et tagada ülemäärase puudujäägi parandamine 2008. aastaks usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil; tagama jätkuv kohandamine programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamiseks, kuni ülemäärane eelarvepuudujääk on vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile parandatud; ning looma varu, et saada hakkama võimaliku prognoositust väiksema majanduskasvu mõjuga eelarvele;

ii) kavandatud meetmed otsustavalt jõustama, et kulusid kontrollida; parandama eelarvemenetlust kõigil valitsemissektori tasanditel, soovitavalt kasutades laialdasemalt siduvaid kulude ülemmäärasid ja tugevdades kulude ja tulude järelevalve-, kontrolli- ja aruandemehhanisme, mida programmis ka mainitud on;

iii) parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, eelkõige viies ellu programmis juba kavandatud meetmed ja teostades uusi reforme pensioni- ja tervishoiuvallas;

iv) tagama valitsemissektori koguvõla suhte kindla vähenemise, kindlustades selle, et võla suhe peegeldaks nii edusamme valitsemissektori puudujäägi vähendamisel kui ka prognoositud erastamistulusid, ning hinnates hoolikalt ulatuslike riiklike investeerimisprojektide (sealhulgas erasektoriga koostöös teostatavate projektide) mõju võlale.“

Komisjoni hinnang 2006. aasta oktoobri riiklikule reformikavale

Portugali riikliku reformikava rakendamise aruanne esitati majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia raames 20. oktoobril 2006. Portugali riiklikus reformikavas on määratud kindlaks peamised ülesanded/prioriteedid: eelarve konsolideerimise tõhustamine, avaliku halduse reformimine, teaduse ja tehnika arengu soodustamine ning elanikkonna kvalifitseerituse parandamine.

Komisjoni hinnang sellele kavale (võetud vastu 2006. aasta detsembris iga-aastase arenguaruande[2] osana) näitas, et Portugal on olnud oma riikliku reformikava rakendamisel edukas eriti makro- ja mikromajanduse valdkonnas. Edusamme on tehtud ka tööpoliitika vallas, eriti hariduse ja koolituse reformimisel, kuid samas ei ole veel põhjalikult tegeldud tööturu kohanemisvõime ning nn flexicurity (paindlikkus ja turvalisus) valdkonnaga. Kava eesmärkide saavutamiseks on kõigis poliitikavaldkondades vaja teha veelgi suuremaid jõupingutusi, arvestades nende kiiduväärset ambitsioonikust ning Portugali lähtekohta.

Arvestades väljaselgitatud plusse ja miinuseid, soovitati Portugalil võtta meetmeid järgmistes valdkondades: eelarve konsolideerimine, avalik haldus, haridus ja kutseõpe ning töökaitse ja tööturu segmenteerumine.

Hinnangus käsitletud põhipunktid Nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõike 1 (stabiilsusprogrammid) ja artikli 9 lõike 1 (lähenemisprogrammid) nõuete kohaselt käsitletakse hinnangus järgmisi punkte: kas programmi aluseks olevad majandusprognoosid on usutavad; kas liikmesriigi esitatud keskpika perioodi eelarve-eesmärk ning sellele suunatud kohandamiskava on asjakohased; kas kõnealuse kohandamiskava järgimiseks võetud ja/või kavandatud meetmed keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks kõnealusel ajavahemikul on piisavad; kas keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele suunatud kohandamiskava hindamisel on majanduse tõusuaegadel kohandamine suurem ja langusaegadel väiksem ning kas euroala ja vahetuskursimehhanismis (ERM II) osalevate liikmesriikide puhul on liikmesriik oma keskpika perioodi eesmärgi saavutamisel seadnud sihiks, et eelarve tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal paraneb (ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) 0,5% SKTst aastas; keskpika perioodi eesmärgile suunatud kohandamiskava kindlaksmääramisel (liikmesriikide puhul, kes ei ole seda veel saavutanud) või keskpika perioodi eesmärgist ajutise kõrvalekaldumise lubamisel (liikmesriikide puhul, kes on selle saavutanud) peamiste struktuurireformide rakendamine, millel on pikaajaline kokkuhoidu soodustav mõju (sh võimalikku majanduskasvu suurendades) ning seega tõestatav mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele (tingimusel, et säilitatakse asjakohane kindlusvaru kontrollväärtuse 3% SKTst suhtes ning et eelarveseisund peaks programmiperioodi jooksul taastuma keskpika perioodi eesmärgini), kusjuures eritähelepanu pööratakse pensionireformidele, millega kehtestatakse mitmesambaline süsteem, mis hõlmab kohustuslikku täielikult finantseeritavat pensionisammast; kas liikmesriigi majanduspoliitika on kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega. Programmi makromajanduslike prognooside usaldusväärsust hinnatakse komisjoni talituste koostatud 2006. aasta sügise majandusprognoosi põhjal, kasutades ka potentsiaalse SKT ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokku lepitud hindamismetoodikat. Majanduspoliitika üldsuunistele vastavust hinnatakse 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate riigi rahanduse valdkonnas vastuvõetud majanduspoliitika üldsuuniste alusel. Hinnangus vaadeldakse ka: võla suhte arengut ja riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse väljavaateid, millele tuleks stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise parandamise kohta esitatud nõukogu 20. märtsi 2005. aasta aruande kohaselt pöörata „eelarveseisundi järelevalves piisavat tähelepanu“. Komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta teatises sätestatakse lähenemisviis pikaajalise jätkusuutlikkuse hindamiseks;[3] majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia raames liikmesriikide esitatud riikliku reformikavaga integreerituse taset. Majandus- ja rahandusministrite nõukogu märkis Euroopa Ülemkogule 7. juunil 2005. aastal saadetud kaaskirjas majanduspoliitika üldsuuniste kohta aastateks 2005–2008, et riiklikud reformikavad peaksid olema kooskõlas stabiilsus- ja lähenemisprogrammidega; vastavust tegevusjuhendile,[4] milles on muu hulgas ette nähtud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide ühtne ülesehitus ja ühtsed andmetabelid. |

- Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2006-2010

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[5] eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

5. [27. veebruaril 2007] vaatas nõukogu läbi Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2006–2010.

6. Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et SKT kasvab reaalselt 2006. aasta 1,4% tasemelt 2007. aastal keskmiselt 1,8% tasemele ja 2008. aastal 2,4% tasemele ning ülejäänud programmiperioodil lõpuks aastakaupa 3% tasemele. Praeguse teabe põhjal hinnates näib, et see stsenaarium põhineb soodsatel kasvuprognoosidel eelkõige hilisemate aastate suhtes ning STK lõhe väheneb kiiresti. Programmis esitatud inflatsiooniprognoosid näivad realistlikud.

7. Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarvepuudujäägiks 2006. aastal veidi alla 4,6% SKTst, mis vastaks stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis seatud eesmärgile. Praeguse ajakohastatud versiooni kohaselt on nii valitsemissektori tulude kui ka kulude suhtes püstitatud eesmärgid valdavalt saavutatud. SKTst moodustab kumbki näitaja väiksema osa kui komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis.

8. Programmi keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on eelarve ulatusliku tasakaalustamatuse püsiv korrigeerimine, täpsemalt 2008. aastal valitsemissektori eelarvepuudujäägi viimine asutamislepingu kohasest 3%lisest kontrollväärtusest allapoole ning pärast seda eelarve konsolideerimisega jätkamine. Eelarve konsolideerimiseks on kogu programmiperioodil kavandatud ulatuslikke meetmeid: eelarvepuudujäägi puhul on eesmärgiks seatud järkjärguline vähendamine 4,6%lt SKTst 2006. aastal 0,4%ni SKTst 2010. aastal. Esmase eelarvetasakaalu puhul on kohandamiskava sarnane: ette on nähtud 2006. aasta 1,7%lise puudujäägi pööramine 2,5%liseks ülejäägiks 2010. aastal. Eelarvepuudujäägi vähendamiseks kavandatakse peamiselt piirata esmaseid kulusid, mille kogusuurus reaalarvestuses peaks programmiperioodil vähenema tänu struktuurset laadi korrigeerivatele meetmetele, mis on suunatud keskvalitsuse restruktureerimisele, töötajatele ja avalikule teenistusele ning samuti sotsiaalkindlustus- ja tervishoiukulude kontrollimisele. Programmiperioodi algusaastatel toetab eelarve konsolideerimist ka maksutulude suurenemine, mis tuleneb peamiselt mõne maksumäära tõusust ning maksusoodustuste vähenemisest. Programm kinnitab stabiilsusprogrammi 2005. aasta detsembris ajakohastatud versioonis kirjeldatud kavakohast kohandamist valdavalt samaks jäänud makromajandusliku stsenaariumi taustal.

9. Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) peaks kava kohaselt paranema, nii et puudujääk peaks vähenema 2006. aasta ligikaudu 3,5%lt SKTst ligikaudu 0,5%ni 2010. aastaks. Kava kohaselt peaks struktuurne eelarvepuudujääk programmiperioodil vähenema aastas keskmiselt ligikaudu 0,75% SKTst. Programmis on eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk struktuurne puudujääk 0,5% SKTst ning see tuleb programmi kohaselt saavutada aastaks 2010, s.o aasta varem kui programmi eelmises ajakohastatud versioonis. Kuna keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (eelarvepuudujääk hinnanguliselt ligikaudu 1,5% SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine võimaldama saavutada ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekkimise puhuks. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist majanduskasvu pikaajalises plaanis.

10. Eelarve tulemusi ohustavad tegurid, mis tulenevad eelkõige valitsemissektori kulutuste kärpimiseks võetavate meetmete mõjust. Portugali valitsus on keerulises makromajanduskeskkonnas rakendanud hiljuti otsustavaid meetmeid kulude kasvuga võitlemiseks, eelkõige avaliku halduse, tervishoiu ja sotsiaalhoolekande vallas, ning loonud uue õigusliku raamistiku, et parandada piirkondlike ja kohalike omavalitsuste eelarveseisundit. Muud, valitsussektoriga osaliselt seotud meetmed on veel ettevalmistamisel. Nendest meetmest loodetav eelarvekoormuse vähendamine on vaatamata sellele küllaltki ebakindel ja seda eelkõige 2008. aasta ja sellele järgnevate aastate puhul. Kuna eelarve konsolideerimine tugineb olulises osas kulude kahandamisele, sõltub eelarve-eesmärkide saavutamine ka eelarveraamistiku parandamise jätkuvast edukusest ning eelarve täitmise hindamis- ja kontrollimehhanismide rakendamisest. Nagu eespool osutatud, suureneb soodsa makromajandusliku stsenaariumi tõttu oht, et majandusaktiivsus ei taastu nii jõudsalt ning seega on sellest tulenev toetus riigi rahandusele tagasihoidlikum. Majandustegevusest saadavate maksutulude paindlikkusega seotud eeldused on üsna optimistlikud eelkõige 2007. aasta puhul ning need sõltuvad maksude kogumise edasisest paranemisest, kuid ülejäänud programmiperioodi puhul on need usutavad. Lisaks on riigi osalusega äriühingute tegevusega seotud eelarverisk keskpika perioodi korral.

11. Arvestades seda riskihinnangut, on programmi eelarvepoliitiline hoiak üldiselt kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisega aastaks 2008, nagu on soovitanud nõukogu, tingimusel et programmis ettenähtud meetmed rakendatakse täielikult ja tõhusalt ning prognoositust kesisema majanduskasvu korral neid tugevdatakse. Pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist on programmis eesmärgiks seatud eelarve kohandamine stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt. Arvestades aga ohte eelarve-eesmärkide saavutamisele, näib, et programmi eelarvepoliitiline hoiak ei taga piisavat kindlusvaru kaitseks 3%lise kontrollväärtuse ületamise eest, võttes arvesse makromajanduse tavapärast kõikumist kuni programmiperioodi lõpuni. Seega ei ole tõenäoline, et keskpika perioodi eelarve-eesmärk 2010. aastaks saavutatakse, nagu on programmiga ette nähtud. Seega võib olla, et pärast puudujäägi korrigeerimist tuleb eelarve keskpika perioodi eesmärgist lähtuvaks kohandamiseks meetmeid tugevdada, et need vastaks stabiilsuse ja kasvu paktile, milles on sätestatud, et euroala ja ERM II liikmesriikidel peab struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5% SKTst aastas ning et kohandamine peab olema suurem majanduse tõusuaegadel ning võib majanduse langusaegadel olla väiksem.

12. Valitsemissektori koguvõlg peaks hinnangute kohaselt 2006. aastal olema jõudnud 67,5%ni SKTst, mis ületab asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtuse. Programmi kohaselt peaks see suhtarv 2007. aastal suurenema ning ülejäänud programmiperioodil peaaegu 6 protsendipunkti võrra vähenema. Valitsemissektori koguvõla suhtarv sõltub eespool nimetatud eelarve-eesmärkidega seotud riskidest ja jätkuvast ebakindlusest varude muutuste korrigeerimise suhtes, mis on varasemal ajal kaldunud olema suur ja võlga suurendama. Riskihinnangut silmas pidades hakkaks valitsemissektori koguvõla suhtarv kontrollväärtuse suunas piisavalt vähenema programmiperioodi lõpus.

13. Portugal viis hiljuti ellu pensionireformid, mis olid suunatud riigi rahanduse jätkusuutlikkuse parandamisele. Programmis esitatud hinnangute põhjal võib oletada, et elanikkonna vananemisega seotud kulude üldine suurenemine tulevastel aastakümnetel osutub reformi tulemusel oluliselt aeglasemaks, kuid jääb siiski märkimisväärseks. Esmane eelarveseisund, mis on küll võrreldes 2005. aastaga paranenud, kujutab endast ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkusele isegi enne elanikkonna vananemise pikaajalise eelarvemõju arvessevõtmist. Lisaks sellele on koguvõla praegune tase kõrgem kui asutamislepingus sätestatud kontrollväärtus. Üldiselt on Portugali riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid suured. Kavakohane eelarve konsolideerimine koos elanikkonna vananemisega seotud kulude edasise kahandamisega aitaks selliseid riske vähendada.

14. Stabiilsusprogramm sisaldab 2006. aasta oktoobri riikliku reformikava rakendusaruande üldmõju kvaliteedihindamist keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Lisaks on selles korrapäraselt esitatud teavet riiklikus reformikavas kavandatud peamiste reformide otseste eelarvekulude või kokkuhoiu kohta ning selle eelarveprognoosides on konkreetselt arvesse võetud riiklikus reformikavas osutatud meetmete mõju riigi rahandusele. Stabiilsusprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformikavas ettenähtutega. Eelkõige käsitletakse mõlemas programmis avaliku halduse reformi ja eelarve konsolideerimisstrateegia vahelisi seoseid ning antakse täiendavat teavet mitmesuguste poliitikameetmete kohta.

15. Programmi eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega.

16. Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest.[6] Samas kaldub programm mõnes olulises punktis kõrvale tegevusjuhendis määratletud näidisstruktuurist.[7]

Üldiselt võib teha järelduse, et programm on suures osas kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisega 2008. aastaks, tingimusel et selles ette nähtud meetmed rakendatakse täielikult ja tõhusalt ning prognoositust kesisema majanduskasvu korral neid tugevdatakse. Pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist on programmis ette nähtud piisavalt kiire liikumine keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamise suunas, kuid eelarve-eesmärkidega on seotud teatavad riskid. Eespool kirjeldatud hinnangut silmas pidades ja ühtlasi arvestades EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohast 20. septembri 2005. aasta soovitust, kutsutakse Portugali üles:

i) viima järjekindlalt ellu programmis ette nähtud struktuurimeetmed, et korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2008. aastaks, ning olema valmis tugevdama meetmeid võimaliku prognoositust kesisemaks osutuva majanduskasvuga kaasneva eelarvemõju leevendamiseks;

ii) tegelema pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist eelarve kavandatud kohandamisega keskpika perioodi eesmärgi suunas, toetades seda vajaduse korral meetmete tugevdamisega, ning tagama, et võla ja SKT suhtarv väheneb vastavalt;

iii) viima lõpule käimasoleva avaliku halduse reformi; jätkama eelarveraamistiku tugevdamist, sealhulgas kõigil valitsemissektori tasanditel eelarve täitmise hindamine ja kontroll, et saavutada kavandatud kulukärped;

iv) võlataset ja prognoosidekohast elanikkonna vananemisest tingitud kulude suurenemist silmas pidades parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, saavutades keskpika perioodi eelarve-eesmärgi ning kindlustades ja võimaluse korral suurendades vastuvõetud pensionireformide eeliseid.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |

Reaalne SKT (muutus, %) | SP dets 2006 | 0,4 | 1,4 | 1,8 | 2,4 | 3,0 | 3,0 |

KOM nov 2006 | 0,4 | 1,2 | 1,5 | 1,7 | puudub | puudub |

SP dets 2005 | 0,5 | 1,1 | 1,8 | 2,4 | 3,0 | puudub |

THHI inflatsioon (%) | SP dets 20066 | 2,5 | 3,2 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | 2,1 |

KOM nov 2006 | 2,1 | 2,9 | 2,2 | 2,1 | puudub | puudub |

SP dets 20056 | 2,3 | 2.3 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | puudub |

SKT lõhe (% potentsiaalsest SKTst) | SP dets 20061 | -2,5 | -2,6 | -2,4 | -1,8 | -0,7 | 0,2 |

KOM nov 20065 | -2,0 | -2,0 | -1,8 | -1,5 | puudub | puudub |

SP dets 20051 | -2,3 | -2,7 | -2,5 | -1,8 | -0,7 | puudub |

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | SP dets 2006 | -6,0 | -4,6 | -3,7 | -2,6 | -1,5 | -0,4 |

KOM nov 2006 | -6,0 | -4,6 | -4,0 | -3,9 | puudub | puudub |

SP dets 2005 | -6,0 | -4,6 | -3,7 | -2,6 | -1,5 | puudub |

Esmane tasakaal (% SKTst) | SP dets 2006 | -3,3 | -1,7 | -0,7 | 0,4 | 1,5 | 2,5 |

KOM nov 2006 | -3,3 | -1,7 | -1,0 | -0,7 | puudub | puudub |

SP dets 2005 | -3,2 | -1,7 | -0,6 | 0,6 | 1,5 | puudub |

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | SP dets 20061 | -4,9 | -3,4 | -2,6 | -1,8 | -1,2 | -0,5 |

KOM nov 2006 | -5,1 | -3,7 | -3,2 | -3,2 | puudub | puudub |

SP dets 20051 | -5,0 | -3,4 | -2,6 | -1,8 | -1,2 | puudub |

Struktuurne tasakaal2 (% SKTst) | SP dets 20063 | -4,9 | -3,4 | -2,6 | -1,8 | -1,2 | -0,5 |

KOM nov 20064 | -5,1 | -3,7 | -3,2 | -3,2 | puudub | puudub |

SP dets 2005 | -5,0 | -3,4 | -2,6 | -1,8 | -1,2 | puudub |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | SP dets 2006 | 64,0 | 67,4 | 68,0 | 67,3 | 65,2 | 62,2 |

KOM nov 2006 | 64,0 | 67,4 | 69,4 | 70,7 | puudub | puudub |

SP dets 2005 | 65,5 | 68,7 | 69,3 | 68,4 | 66,2 | puudub |

Märkused : |

1 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel. |

2 Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistes ridades), v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. |

3 Programmis ei ole ette nähtud ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid. |

4 Komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosis ei ole ette nähtud ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid. |

5 Vastavalt prognoositud potentsiaalse kasvule, mis on hinnanguliselt 1,2% aastatel 2005–2007 ja 1,4% aastal 2008. |

6 Eratarbimise deflaator. |

Allikas: |

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (EÜT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik käesolevas tekstis viidatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Komisjoni teatis kevadisele Euroopa Ülemkogule – Majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia rakendamine – Tulemuste aasta, 12.12.2006, KOM(2006) 816.

[3] Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile – Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus, 12.10.2006, KOM(2006) 574 (lõplik), ning Euroopa Komisjoni majanduse ja rahanduse peadirektoraat (2006) – Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus, European Economy nr 4/2006.

[4] „Täpsustused stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise kohta ning suunised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide vormi ja sisu kohta”, mille on kinnitanud majandus- ja rahandusministrite nõukogu, 11.10.2005.

[5] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Käesolevas tekstis viidatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[6] Eelkõige ei ole esitatud andmeid THHI inflatsiooni ning riigiametnikele makstavate tasude kohta.

[7] Programmis on selle asemel viis osa: kommenteeritud kokkuvõte, makromajanduse ja eelarve seisund, makromajanduslikud ja eelarveprognoosid, riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus ning institutsioonid, protsessid ja eelarve-eeskirjad.