ET Euroopa Liidu Teataja C 77/21

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine

2013/C 77/08

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

„PUZZONE DI MOENA”/„SPRETZ TZAORÌ”

EÜ nr: IT-PDO-0005-0950-08.02.2012

KGT ( ) KPN ( X )

1. Nimetus:

„Puzzone di Moena”/„Spretz Tzaorì”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Itaalia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 1.3. Juust

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Kaitstud päritolunimetusega juust „Puzzone di Moena”/„Spretz Tzaorì” on tõugude Bruna, Frisona, Pezzata Rossa, Grigio Alpina, Rendena, Pinzgau isenditelt ja nende ristanditelt saadud piimast valmistatud juust. Tootmisel võib kasutada ühe või mitme tõu isenditelt saadud piima.

Juust on silindrikujuline, madalate, kergelt kumerate või tasaste äärtega ja sirgete või kergelt kaarjate külgedega; koorik on sile või kergelt krobeline, libe, ookerkollase, hele- või punakaspruuni värvusega. Juustu sisu on poolkeedetud, poolkõva, pehme, elastne, heleda kollakasvalge värvusega ja hajusalt asetsevate väikeste või keskmise suurusega aukudega. Alpiaasadel karjatatavatelt loomadelt saadud piimast valmistatud juustu sisu on keskmiste või suurte aukudega (silmakesed) ja esilekerkiva kollase värvusega.

Maitse on iseloomulikult tugev, intensiivne, õrnalt ja meeldivalt soolane ja/või terav, vaevumärgatava mõrkja järelmaitsega. Lõhn on intensiivne, läbitungiv, õrnalt ammoniaagi lõhnaga.

Juustukera läbimõõt on 34–42 cm, kõrgus 9–12 cm ja kaal 9–13 kg.

Juustu võib toota kogu aasta vältel.

Rasva osakaal kuivaines peab olema üle 45 %; niiskusesisaldus jääb vahemikku 34–44 %, mõõdetuna pärast vähemalt 90 päeva. Lühim laagerdumise aeg on 90 päeva. Pärast 150 päevast laagerdumist võib kasutada tähistust stagionato (laagerdunud).

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

Kahel järjestikusel lüpsikorral saadud lehma toorpiim, mis on piima pinnale eraldunud rasvakihi tõttu vahel osaliselt kooritud. Juustu „Puzzone di Moena”/„Spretz Tzaorì” valmistamiseks võib kasutada alpiaasadel karjatatavatelt loomadelt saadud piima.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Vähemalt 60 % kaitstud päritolunimetusega juustu „Puzzone di Moena”/„Spretz Tzaorì” valmistamiseks kõige paremini sobivat piima andvate lakteerivate lehmade söödast (püsirohumaa hein ja/või niidetud või otse karjamaal söödud rohi) peab pärinema punktis 4 määratletud tootmispiirkonnast.

Lubatud ei ole kasutada sellistel lehmadelt saadud piima, keda söödetakse mis tahes liiki siloga ja/või „segudega” ja/või ühe söödakorra ehk unifeed-meetodil.

Lehmade söödaratsioon võib sisaldada ka liht- või segasööta koguses, mis tagab piima tootmiseks vajaliku tasakaalustatud söötmise.

Lisaks kehtivate õigusaktidega keelatud toodetele ei või lihtsööt sisaldada järgmisi tooteid:

— rapsikook, viinamarjaseemned või tsitrusviljade seemned;

— köögi- ja puuviljade tööstuslikul töötlemisel saadud kuivatatud kõrvalsaadused;

— suhkrutööstuse kõrvalsaadused;

— käärimistööstuse kuivatatud kõrvalsaadused;

— kuivatatud köögi-ja puuviljad.

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Kogu tootmisprotsess (veiste karjatamine, piima tootmine ja töötlemine, soolamine, juustu töötlemine ja laagerdamine) peab toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

Juustul on kaitstud päritolunimetuse (KPN) märge D.O.P. „Puzzone di Moena”, mis asetseb mitmes kohas juustu külgedel ning on trükitud märgisele. See märge peab olema esitatud suuremalt kui mis tahes muu tootele märgitud sõna.

Juustul peab olema pitser, mis näitab tootja numbrit või koodi ja partiid.

Juustu võib müüa tervete kerade või tükkidena; turustamisel peab igal juhul tervetel keradel ja eri liiki pakenditel olema KPNi märge D.O.P. „Puzzone di Moena/Spretz Tzaorì” või üks neist kahest eraldi – „Puzzone di Moena” DOP (KPN) või „Spretz Tzaorì” DOP, tootja number või kood, partii ja valmimisastme tähistus stagionato (laagerdunud) ja/või di malga (alpiaasadel karjatatavate loomade piimast); viimast tähistust võib kasutada vaid juhul, kui kogu juustuvalmistamiseks kasutatud piim pärineb eranditult vaid alpiaasadel karjatatavatelt veistelt.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Juustu „Puzzone di Moena”/„Spretz Tzaorì” tootmispiirkond hõlmab järgmiste kommuunide territooriumi: Trento provintsis asuvad Campitello di Fassa, Canal San Bovo, Canazei, Capriana, Carano, Castello Molina di Fiemme, Cavalese, Daiano, Fiera di Primiero, Imer, Mazzin, Mezzano, Moena, Panchià, Pozza di Fassa, Predazzo, Sagron Mis, Siror, Soraga, Tesero, Tonadico, Transacqua, Valfloriana, Varena, Vigo di Fassa ja Ziano di Fiemme; Bolzano provintsis asuvad Anterivo ja Trodena.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Geograafiline keskkond, kus kaitstud päritolunimetusega juustu „Puzzone di Moena”/„Spretz Tzaorì” toodetakse, on mägine. Määratletud geograafiline piirkond koosneb kolmest territooriumist: Fiemme org, Fassa org ja Primiero — Vanoi.

Sademeterohkus, eri aastaaegade tugevad ilmastikuerinevused, rohu- ja karjamaade kõrgus merepinnast (varieerub 600 meetrist üle merepinna kuni 2 000 meetrini mõnede mägikarjamaade puhul), peamiselt lubjakivist ja dolomiidist ning osaliselt kvartsist koosneva pinnase erinev keemiline koostis soodustavad mitmekülgse ja erilise taimestiku kasvu rohu- ja karjamaadel ning loovad eripärased tingimused, mis seovad juustu „Puzzone di Moena”/„Spretz Tzaorì” määratletud geograafilise piirkonnaga. Piirkonna erilise huvi all olev taimestik sisaldab endeemseid liike, mis on iidse päritoluga liigid, mida praegu kasvatatakse vaid väikestel piiratud aladel.

Selles mägikeskkonnas on isegi taludel (väikesed või keskmise suurusega pereettevõtted) oluline roll territooriumi kaitsmisel ja püsimajäämisel: hooldatakse rohu- ja karjamaasid ning kaitstakse ja väärtustatakse juustumeistrite iidseid meetodeid, sealhulgas kohalike tootjate poolt säilitatud ja kaitstud päritolunimetusega juustu „Puzzone di Moena”/„Spretz Tzaorì” tootmisel kasutatavat pesemist (lavaggio). Traditsiooniliselt näeb nimetatud meetod ette iga juustukera ümberkeeramist ja sooja, kergelt soolasesse vette kastmist sagedusega, mis juustu laagerdudes järjest väheneb.

5.2. Toote eripära:

Kaitstud päritolunimetusega „Puzzone di Moena”/„Spretz Tzaorì” tähistatakse poolkõva, pehme sisuga, pestud koorikuga lauajuustu, mis on äratuntav intensiivsete ja läbitungivate aroomide ning õrna ammoniaagi lõhna poolest. Kaitstud päritolunimetusega juustu „Puzzone di Moena”/„Spretz Tzaorì” intensiivset lõhna täiendab õrnalt soolane ja/või terav maitse kergelt mõrkja järelmaitsega. Lisaks on juustul „Puzzone di Moena”/„Spretz Tzaorì” niiske pinnaga koorik, mis juustu laagerdudes tumeneb, muutudes ookerkollasest hele- või punakaspruuniks.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Kaitstud päritolunimetusega juustu „Puzzone di Moena”/„Spretz Tzaorì” erilised lõhna- ja maitseomadused on seotud kasutatava toorpiima kõrge kvaliteediga. Sellisel piimal, mis on parema mikrobioloogilise koostisega kui kuumtöödeldud piim, on peamine osatähtsus „Puzzone di Moena”/„Spretz Tzaorì” intensiivsete lõhna- ja maitseomaduste kujunemisel.

„Puzzone di Moena”/„Spretz Tzaorì” tootmisel kasutatava piima kõrge kvaliteet tuleneb lakteerivatele lehmadele antava sööda kõrgest kvaliteedist, st silo söödana kasutamise keelamisest, ning seda mõjutab asjaolu, et lehmade sööda moodustavad rohi ja/või piirkonnas niidetud või otse piirkonna karjamaadel tarbitav hein, mis on rikas eriliste söödakultuuride poolest.

Lisaks rõhutatakse piirkonna tootjate panust, sest nad on aastate jooksul omandanud erilised teadmised ja oskused „Puzzone di Moena”/„Spretz Tzaorì” tootmise kohta ja vältinud kalgendamise ja laagerdumise etappides „Puzzone di Moena”/„Spretz Tzaorì” iseloomulikke lõhna- ja maitseomadusi ohustada võivat ebanormaalset käärimist.

Kaitstud päritolunimetusega juustu „Puzzone di Moena”/„Spretz Tzaorì” tootmismeetodit iseloomustab juustukerade pesemine sooja, vahel ka kergelt soolase veega. Seda meetodit kasutavad kohalikud tootjad juustukerade valmimise etapis ning tänu sellele tekib juustule niiske pinnaga koorik, mille värvus muutub ookerkollasest hele- või punakaspruuniks. Selline niiske pind soodustab juustukerade valmimise etapis erilist biokeemilist aktiivsust juustukera sees, mille tõttu tekib keemiline koostis, mis annab juustule „Puzzone di Moena”/„Spretz Tzaorì” selle iseloomulikud lõhna- ja maitseomadused.

Varasematel aegadel hinnati juustu „Puzzone di Moena”/„Spretz Tzaorì” selle tugeva, isegi terava, sageli soolase maitse ja lõhna tõttu vaestes mägiasulates, kuna ka väikestes kogustes kasutades lisas see maitset maarahva peamiselt polenta’l ja kartulitel põhinevale toidule.

1984. aastal pälvis „Puzzone di Moena”/„Spretz Tzaorì” Grenoble’is toimunud konkursil Concours International des Fromages de Montagne (rahvusvaheline mägijuustude konkurss) pronksmedali.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

Taotluse esitanud asutus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades kaitstud päritolunimetuse „Puzzone di Moena” tunnustamise ettepaneku 21. novembri 2011. aasta Itaalia Vabariigi Teatajas nr 271.

Spetsifikaadi terviktekst on kättesaadav järgmisel veebisaidil:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllu-, toidu- ja metsamajandusministeeriumi veebisaidil (http://www.politicheagricole.it), klõpsates „Qualità e sicurezza” („Kvaliteet ja ohutus”; ekraanil ülal paremal) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid”).

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta

(3) Vt joonealust märkust 2.