Muudetud lepingu reguleerimisese oleks osa liidu ühisest viisapoliitikast, mis käsitleb lühiajalist viibimist kuni 90 päeva 180päevase ajavahemiku jooksul. Seetõttu võib eeldada, et lepingu allkirjastamise ja sõlmimise otsuste materiaalõiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 77 lõike 2 punkt a.

Seda arengut arvesse võttes leiab Euroopa Komisjon, et Cabo Verde Vabariigiga sõlmitud lepingut on asjakohane kohandada.

Muudetud viisaeeskirjas on näiteks kehtestatud ühtne lähenemisviis, mis käsitleb mitmekordsete viisade andmist regulaarselt reisivatele, varem viisarežiimi mitte rikkunud isikutele ajavahemikuks, mida pikendatakse järk-järgult ühelt aastalt viie aastani, ning selles on nähtud ette võimalus loobuda viisatasu nõudmisest lastelt vanuses kuus kuni 18 aastat. Lisaks on sellega tõstetud üldine viisatasu 60 eurolt 80 eurole ja nähtud ette võimalus peatada nõukogu rakendusotsusega kolmanda riigi kodanike (ja/või sellest riigist pärit teatavate reisijakategooriate) suhtes teatavate lihtsustuste, nagu viisatasust loobumise, mitmekordsete viisade kehtivusaeg ja nõutavate täiendavate dokumentide arvu vähendamise kohaldamine juhul, kui selle riigi koostöö tagasivõtmise valdkonnas ei ole hinnangu kohaselt piisav.

Cabo Verde Vabariigi ja ELi vahel on üle 35 aasta olnud tihedad ja väga kasulikud suhted, mille aluseks on olnud eelkõige märkimisväärne ja püsiv arengukoostöö. Alates 2007. aasta novembrist arendatakse ELi ja Cabo Verde Vabariigi vahelisi suhteid ELi ja Cabo Verde Vabariigi eripartnerluse raames, mis kujutab endast võimalusterohket vahendit kahepoolsete suhete edendamiseks. Tegemist on ainulaadse partnerlusega Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühmas. Üks eripartnerluse eesmärke on liikuvuse ning ELi ja Cabo Verde Vabariigi kodanike vaheliste kontaktide edendamine, samuti ebaseadusliku sisserände valdkonnas tehtava koostöö parandamine. Selle partnerluse raames sõlmis Cabo Verde Vabariik 2008. aastal esimese Aafrika riigina ELiga liikuvuspartnerluse. Liikuvuspartnerluse eesmärk on tugevdada ELiga tehtavat koostööd sellistes valdkondades nagu ränne, piirihaldus ning ebaseadusliku rände ja inimkaubanduse vastane võitlus.

Liit on selles valdkonnas oma pädevust juba teostanud ja kehtestanud asjakohased normid, olles võtnud vastu viisaeeskirja, milles määratakse kindlaks lühiajaliste viisade andmise menetlused ja tingimused, mis on siduvad kõikidele Euroopa Liidu liikmesriikidele, kes rakendavad Schengeni acquis’d.

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

Lepingu rakendamise jälgimiseks loodud ühiskomitee on kokku kutsutud kolmel korral (5. oktoobril 2015, 19. oktoobril 2016 ja 27. novembril 2017) ning ühiskomitee on tunnistanud, et lepingu rakendamise tulemused on üldiselt positiivsed, kuid märkinud samas, et teatavaid viisamenetluse aspekte on võimalik veelgi parandada. Eelkõige on ühiskomitee soovitanud, et mõlemad lepinguosalised võtaksid põhjalikumaid tutvustavaid meetmeid teavitamaks taotlejaid nõuetekohaselt ja põhjalikult Schengeni viisa taotluse esitamise ja viisa saamise nõuetest ja võimalustest.

Cabo Verde Vabariigis asuvates liikmesriikide konsulaatides esitatud viisataotluste arv on alates lepingu jõustumisest pidevalt kasvanud. 2014. aastal esitati 14 694 viisataotlust. 2018. aastal suurenes see arv 20 158ni (+37,2 %). Ka antud viisade arv on suurenenud, kuigi vähemal määral: 11 370-lt 2014. aastal 13 343-le 2018. aastal (+17,3 %). Viisa andmisest keeldumise määr oli 2018. aastal 33,5 %.

Cabo Verde Vabariigis viisasid andvad liikmesriigid (st Hispaania ja Portugal; Portugal esindab Praias asuvas ühises viisataotluskeskuses 19 liikmesriiki) kohtuvad korrapäraselt Praias kohaliku Schengeni koostöö rühma raames. Neid kohtumisi juhatab ELi delegatsioon Cabo Verde Vabariigis. Kohaliku Schengeni koostöö rühm on nõus, et nii lepingut kui ka viisaeeskirja kohaldatavaid sätteid rakendatakse üldiselt hästi. Samal ajal on Cabo Verde Vabariigi kodanike esitatud viisataotluste menetlemisel täheldatud arvukalt probleeme, nimelt seoses dokumentidega, mis tuleb esitada reisieesmärgi ja/või praegu kohaldatava lepingu kohaselt selliste taotlejate kategooriasse kuulumise tõendamiseks, kellel on õigus taotluse lihtsustatud menetlemisele. Nõukogu viisatöörühm arutas lepingu rakendamise olukorda viiel korral (26. oktoobril 2015, 27. oktoobril 2016, 11. detsembril 2017, 20. mail 2019 ja 10. juulil 2019). Viimasel kohtumisel teavitas komisjon liikmesriike ettevalmistavatest kõnelustest, mida ta oli pidanud Cabo Verde Vabariigi ametiasutustega lepingu ja selle kohaldamisala võimaliku muutmise üle.

4.MÕJU EELARVELE

Kavandataval muudetud lepingul puudub mõju ELi eelarvele.

5.MUU TEAVE

•Läbirääkimisjuhised

Viisatasu ja viisatasust loobumine

Muudes viisalihtsustuslepingutes, mille EL on kolmandate riikidega sõlminud, on üldine viisatasu 35 eurot. See summa oli esitatud eelmistes läbirääkimisjuhistes, võttes samal ajal arvesse viisaeeskirjas sätestatud viisatasu 60 eurot. Cabo Verde Vabariigiga sõlmitud leping ei sisalda sätet, millega nähakse ette üldise viisatasu vähendamine.

Kuna muudetud viisaeeskirjas on viisatasu tõstetud 60 eurolt 80 eurole, peavad kõnealust kõrgemat viisatasu maksma ka Cabo Verde Vabariigist pärit taotlejad.

Seega tehakse ettepanek alandada Cabo Verde Vabariigist pärit taotlejate makstavat viisatasu, sest ka kõikide muude ELiga viisalihtsustuslepingu sõlminud kolmandate riikide kodanikud maksavad madalamat viisatasu. Madalam viisatasu peaks siiski olema proportsionaalne muudetud viisatasuga. Seetõttu tehakse ettepanek määrata madalama viisatasu suuruseks pool lepinguosaliste siseriiklike õigusaktidega (ELis viisaeeskiri) ette nähtud summast. See lähenemisviis võimaldaks ELil kohandada viisatasu suurust, võttes arvesse muutuvaid asjaolusid.

Läbirääkimiste käigus tuleks kaaluda selliste täiendavate taotlejate kategooriate kaasamist, kelle puhul loobutakse viisatasust.

Pika kehtivusajaga mitmekordsed viisad

Muutmislepingus tuleb võtta arvesse muudetud viisaeeskirjaga kehtestatud muudatusi, mis puudutavad pika kehtivusajaga mitmekordsete viisade andmist.

Praegu kehtiva lepinguga antakse piiratud arvule regulaarselt reisivate isikute kategooriatele (nt riigi ja piirkondlike valitsuste liikmed, ametlike delegatsioonide alalised liikmed, ärimehed, lähedased perekonnaliikmed) võimalus saada viieaastase kehtivusajaga mitmekordne viisa ning samal ajal nähakse ette astmeline süsteem, et anda järk-järgult pikeneva kehtivusajaga mitmekordseid viisasid muudele regulaarselt reisivate isikute kategooriatele.

Muudetud viisaeeskirjas (artikli 24 lõige 2) on mitmekordse viisa saamiseks sätestatud aga teistsugune astmeline süsteem, mis ei piirdu teatavate kategooriatega.