ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 11.6.2008 
SEK(2008) 2014 lõplik 
  
KOMISJONI ARUANNE 
Ühendkuningriik 
 
Asutamislepingu artikli 104 lõike 3 kohaselt koostatud aruanne 
 
(komisjoni esitatud) 
 
{SEK(2008) 2016} 
ET 2   ET KOMISJONI ARUANNE 
Ühendkuningriik 
 
Asutamislepingu artikli 104 lõike 3 kohaselt koostatud aruanne 
 
1. S ISSEJUHATUS  
Käesolevas aruandes hinnatakse Ühendkuningr iigi eelarve varasemaid ja praegusi 
suundumusi ning vaadatakse läbi lühi- ja pikaajalised väljav aated üldiste majandustingimuste 
ja valitsuse poliitika valgus es. Aruanne on koostatud asutam islepingu artikli 104 lõike 3 
kohaselt ja järgneb Ühendkuningriigi te adaandele kontrollv äärtust ületava kavandatud  
eelarvepuudujäägi kohta. 
Asutamislepingu artiklis 104 on sätestatud  ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus. 
Nimetatud menetlust täpsustatakse stabiilsus e ja kasvu pakti osaks olevas nõukogu määruses 
(EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rake ndamise kiirendamise ja 
selgitamise kohta)1. Vaatamata sellele, et eespool nimetatud norme kohaldatakse 
Ühendkuningriigi suhtes sama moodi kui teiste r iikide suhtes, kes ei osale euroalas, tuleks 
meenutada, et teatavaid Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga seotud sätteid 
käsitleva protokolli artiklis 5 on sätestatud, et asutamislepingu artikli 104 lõikes 1 kehtestatud 
kohustust vältida ülemäärast valitsemi ssektori eelarvepuudujääki ei kohaldata 
Ühendkuningriigi suhtes, välja arvatud juhul, kui riik ühineb majandus- ja rahaliidu kolmanda 
etapiga. Selle asemel nõutakse majandus - ja rahaliidu teise etapiga ühinenud 
Ühendkuningriigilt vastavalt asutamis lepingu artikli 116 lõikele 4 seda , et riik „üritaks vältida 
ülemäärast eelarvepuudujääki”. 
Asutamislepingu artikli 104 lõike 2 kohaselt p eab komisjon kontrollima eelarvedistsipliini 
järgimist kahe kriteeriumi alusel: a) kas kavandatud või tegeliku  valitsemissektori 
eelarvepuudujäägi suhe sisemajanduse kogutoodangu sse (SKTsse) ületab kontrollväärtuse 3% 
(välja arvatud juhul, kui see puudujäägi suhe on oluliselt ja pidevalt vähenenud ning jõudnud 
kontrollväärtuse lähedasele tasemele; või kont rollväärtuse ületamine on ainult erandlik ja 
ajutine ning suhe on kontrollväärtuse lähedane ); ja b) kas valitsemissektori võla suhe 
sisemajanduse kogutoodangusse ületab 60% kontroll väärtuse (välja arva tud juhul, kui see 
suhe väheneb piisavalt ning läheneb kontro llväärtusele rahuldava kiirusega).  
Artikli 104 lõikes 3 on sätestatud, et juhul kui liikmesriik ei vasta ühele või kummalegi 
kriteeriumile, peab komisjon koostama aruande. Aruandes tuleb „võtta arvesse ka seda, kas 
eelarvepuudujääk [Termin on muutunud. Uus termin on „valitsemissektori 
eelarvepuudujääk”] ületab riigi investeerimiskulutused, samuti kõiki muid asjassepuutuvaid 
tegureid, kaasa arvatud liikmesriigi keskmise pikkusega perioodi majandus- ja eelarveseisund”.  
                                                
 
1 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, 
lk 5). Aruandes võetakse arvesse ka dokumenti „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille majandus- ja 
rahandusministrite nõukogu 11. oktoobril 2005 heaks kiitis ja mis on kättesaadav aadressil: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm
. 
ET 3   ET Eelmine ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlu s Ühendkuningriigi suhtes (kolmas menetlus2) 
tühistati 2007. aasta ok toobris. Nimetatud menetluse algata s komisjon 2005. aasta septembris 
asutamislepingu artikli 104 lõike 3 kohase arua nde vastuvõtmisega pära st augustis 2005 välja 
antud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatist, milles teatati 3,2% suurusest valitsemissektori eelarve puudujäägist majandusaastal 2004/2005
3. 2006. aasta jaanuaris 
otsustas nõukogu komisjoni soov ituse põhjal, et Ühendkuningrii gil on artikli 104 lõike 6 
kohane ülemäärane eelarvepuudujääk4. Tuginedes samuti komisjoni soovitusele, esitas 
nõukogu samal ajal artikli 104 lõike 7 kohaselt Ühendkuningriig ile soovitused likvideerida 
ülemäärane valitsemissektori eelarvepuuduj ääk hiljemalt 2006./2007. majandusaasta lõpuks. 
12. septembril 2007 võttis komisjon vastu soovituse menetluse tühistava nõukogu otsuse kohta. 9. oktoobril 2007 otsustas  nõukogu tühistada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 
vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 12. 
Ühendkuningriigi poolt märtsis 2008
5 ülemäärase eelarvepuuduj äägi menetluse raames 
esitatud andmete kohaselt eeldati, et valits emissektori eelarvepuudujääk küündib 2008./2009. 
majandusaastal 3,2 %ni, mis ületab kontrollväärtu st 3 % SKTst, samas kui valitsemissektori 
koguvõla suuruseks hinnati 43,0 %, mis jääb alla  kontrollväärtuse 60 % SKTst, aga näitab 
siiski kasvutendentsi; nimetatud näitajad on  samad, mis avaldati Ühendkuningriigi 2008. aasta 
märtsi eelarves. Teatisele järgnes 13. ma il poliitika teadaanne üksikisiku tulumaksu 
vähendamise kohta 2008./2009. majandusaastal, kuna maksuvähenduse rahastamiseks võeti 
täiendavat laenu (vt 2. jagu), on kavandatud va litsemissektori eelarvepuudujääk ja võla suhe 
teatises näidatust suuremad. 
Tabel 1 : Valitsemissektori eelarvepuudujääk ja võlga 
 2004/05 2005/06 2006/07 2007/08 2008/09 2009/10 
 
     KOM 2008. 
aasta 
eelarveb KOM  2008. 
aasta 
eelarv
eb  
Valitsemissektori eelarve 
seisund 
Valitsemissektori koguvõlg  3,5 
 
39,7 3,1 
 
41,7 2,6 
 
42,5 2,9 
 
43,2 3,3 
 
46,2 3,2 
 
45,2 3,3 
 
47,5 2,8 
 
46,1 
Märkus : 
a Protsent SKTst . 
b Märtsis 2008 teatatud prognoosid on samad,  mis avaldati 2008. aasta eelarves . 
Allikas : Eurostat, komisjoni talituste 2008. aas ta kevadprognoosid ja 2008. aasta eelarve.  
                                                 
2 Esimene Ühendkuningriigi ülemäärase eelarvepuuduj äägi menetlus tühistati 1998. aastal. Pärast 
eelarvepuudujäägi jõudmist 2002./2003. majandusaasta l 3,2%ni algatas komisjon 2004. aasta aprillis 
teise ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse ja koost as asutamislepingu artikli 104 lõikele 3 vastava 
aruande. Võttes aluseks eelduse, et ülemäärane eela rvepuudujääk langeb järgmisel aastal uuesti alla 
alampiiri, järeldasid komisjon ning majandus- ja rahanduskomitee, et Ühendkuningriigil ei ole 
asutamislepingu kohaselt ül emäärast eelarvepuudujääki. 
3 Ühendkuningriigi eelarveaasta algab aprillis ja lõ peb märtsis. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust 
kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes riigi eelarveaasta põhja l (määruse nr 1467/97 lisa).  
4 Kõik Ühendkuningriigi ülemäärast eelarvepuuduj ääki käsitlevad dokumendid on kättesaadavad 
veebilehel: 
 http://ec.europa.eu/economy_finance/netsta rtsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2   
5 Nõukogu määruse (EÜ) nr 3605/93 kohaselt peavad liikmesriigid esitama komisjonile kaks korda aastas 
aruande oma valitsemissektori eelarve kavandatud ja tegeliku puudujäägi ning valitsemissektori võla 
taseme kohta. Viimased andmed Ühendkuningriigi kohta on kättesaadavad veebilehel: 
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_p ageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal . 
ET 4   ET Majandusaasta 2008/2009 puhul teatatud eelarv epuudujääk on esmapilgul usutav tõend 
Ühendkuningriigis ülemäärase eelarvepuudujäägi kavandamise kohta asutamislepingu ning 
stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses, samas kui teatisele järgnenud poliitika teadaanne kinnitab seda. Seetõttu otsu stas komisjon käesoleva arua nde vastuvõtmisega algatada 
Ühendkuningriigi suhtes ülemäärase eelarvepuuduj äägi menetluse. Käesoleva aruande 2. jaos 
vaadeldakse eelarvepuudujäägi kriteeriumi ning 3. jaos võla kriteeriumi. 4. jaos käsitletakse 
riiklikke investeeringuid  ja muid asjakohaseid tegureid. Aruande järeldusi toetav tehniline 
analüüs on esitatud üksikasjalikumas komisjoni  talituste töödokumendis, mis on avaldatud 
koos käesoleva aruandega
6. Mõlemas dokumendis võetakse arvesse komisjoni talituste 
28. aprillil avaldatud 2008. aasta kevadprognoose.  
2. EELARVEPUUDUJÄÄGI KRITEERIUM   
2008. aasta märtsi teatises eeldati, et 2008./ 2009. aastal küündib valitsemissektori 
eelarvepuudujääk 3,2 %ni SKTst. 
• Kuigi kavandatud eelarvepuudujääk ületab 3 % SKTst, on see asutamislepingus sätestatud 
kontrollväärtuse lähedane . 
• Kavandatud eelarvepuudujääk, mis ületab kontr ollväärtust 3 % SKTst, ei ole erandlik . 
Eelkõige: 
i) see ei ole ebatavalise sündmuse tulemus as utamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti 
tähenduses;  
ii) see ei ole põhjustatud tõsisest majanduslanguses t asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu 
pakti tähenduses. SKT kasv 2006. ja 2007. aastal oli potentsiaalsest kasvumäärast suurem, 
aastakasv oli vastavalt 2,9 % ja 3,0 %. 2008. ja 2009. aasta puhul võib komisjoni talituste 
2008. aasta kevadprognoosi pida da ajakohastatud hinnanguk s Ühendkuningriigi majanduslike 
väljavaadete kohta. Selle prognoosi kohaselt ae glustub Ühendkuningriigi majanduskasv ja 
aastane kasvumäär potentsiaalse st väiksemaks sisenõudluse vähenemise tõttu, mis on tingitud 
ebasoodsatest laenutingimustest, mille põhjusek s on rahaturgude ebastabiilsus, eluasemeturu 
nõrgenemine ja tegelikult kasutada jäävat sissetulekuosa vähendav s uurem inflatsioon. 2008. 
aasta kevadprognoos on tavapäraste laenuturu ti ngimuste – sh majapidamiste tagatisega ja 
tagatiseta laenude tingimuste, mis kevadpr ognoosi kohaselt 2009. aastal muutuvad – juurde 
tagasi pöördumise kiiruse suhtes Ühendkuni ngriigi eelarveprognoosist ettevaatlikum. 
Eeldatav koguekspordi suurenemine ei saa täie likult korvata sisenõudlus e vähenemist. Sellest 
hoolimata eeldatakse, et SKT kvartalikasv jääb positiivseks ning SKT aastakasv on 2008. aastal 1,7 % ja 2009. aastal 1,6 %. Nimetatud kasvumäärad on samad, mis on keskmised määrad 2008. aasta aprillile eelnenud kolme kuu sõltumatute prognooside puhul, mille koondas UK Treasury (Ühendkuningriigi rahandusministeerium)
7. Kevadprognoosi kohaselt 
on SKT kasv 2008./2009. eelarveaastal 1,4 % ja 2009./2010. eelarveaastal 1,8 %.  
• Kavandatud eelarvepuudujääk üle kontrollv äärtuse 3% SKTst ei ole ajutine  
asutamislepingu ning stabiilsuse ja kas vu pakti tähenduses. 2009./2010. majandusaastaks 
prognoositi komisjoni talituste 2008. aasta kevadp rognoosis – eeldades, et valitsus järgib 
2008. aasta eelarves väljakuulutatud mittet süklilisi esmaseid eelarvekavasid – 
eelarvepuudujäägi püsimist tasemel 3,3 % SKTst nõrga majanduse tõttu, mille tulud hakkavad aeglaselt kasvama. Märkimisväärse  kontrastina on 2008. aasta märtsi prognoosis 
                                                
 
6 Asutamiselepingu artikli 104 lõike 3 kohaselt koostatud Ühendkuningriiki käsitlevale aruandele lisatud 
komisjoni talituste tehniline dokument [ECFIN/G1/2008/REP 52966]. 
7 HM Treasury  (2008). Ühendkuningriigi majanduse prognoosid – sõltumatute prognooside võrdlus, mai 
2008: ( http://www.hm-treasury.gov.uk/media/0/C/200805forcomp.pdf ). 
ET 5   ET 2009./2010. majandusaasta eelarvepuudujääk 2,8 % SKTst valitsuse suurema optimismi 
tõttu, mis põhineb majanduskasvu varasemal ja tugevamal taastumisel, kui on eeldatud komisjoni talituste kevadprognoosis: kasv 2008./2009. majandusaastal 1¾ %, millele järgneb tõus 2½ % majandusaastal 2009/2010.  
Tabel 2
: Makromajanduse ja eelarve muutuseda 
  2004/05 2005/06 2006/07 2007/08 2008/09 2009/10 
 
    KOM  2008.aa
sta 
eelarve  KOM  2008.a
asta 
eelarve  
SKT reaalkasv (%)b 3,3 1,8 2,9 3,0 1,7 2,0 1,6 2½ 
Potentsiaalne SKT (muutus %des)
b, c 2,7 2,7 2,8 2,7 2,4 2 ½ 2,3 2 ½ 
SKT lõhe (% potentsiaalsest 
SKTst)b,c 0,7 -0,1 0,0 0,4 -0,3 -0,6 -1,0 -0,6 
Valitsemissektori eelarve seisund
 3,5 3,1 2,6 2,9 3,3 3,2 3,3 2,8 
Esmane eelarveseisund  -1,4 -1,0 -0,4 -0,7 -1,1 -1,2 -1,2 -0,8 
Ühekordsed ja muud ajutised 
meetmed  - 0,3 - - - - - - 
Valitsemissektori kapitali 
kogumahutus põhivarasse  1,8 0,6 1,8 1,9 2,0 2,0 1,9 2,0 
Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal
c,d -3,7 -3,0 -2,7 -3,0 -3,1 -2,9 -2,9 -2,6 
Tsükliliselt kohandatud tasakaal
 -1,7 -0,9 -0,6 -0,8 -0,9 -0,9 -0,8 -0,6 
Struktuurne tasakaald,e -3,7 -3,3 -2,7 -3,0 -3,1 -2,9 -2,9 -2,6 
Struktuurne esmane tasakaal  -1,7 -1,2 -0,6 -0,8 -0,9 -0,9 -0,8 -0,6 
Märkused : 
a Protsent SKTst . 
bKalendriaasta alusel . Kalendriaastal põhinevad andmed, 2004./2005. majandusaastat käsitlevas  lahtris esitatud arvud käivad 
kalendriaasta 2004 kohta.  
c 2008. aasta eelarve potentsiaalse SKT kas vu, SKT lõhe ja tsüklilisel t kohandatud tasakaalu andmed on esitatud komisjoni 
talituste poolt ümberarvutatuna eelarves sisalduva teabe põhjal . 
d2008. aasta eelarveprognoosi tsükliliselt kohandatud ja struktuurse  tasakaalu väärtus (ümberarvutatuna komisjoni talituste 
poolt ) on 2007./2008. majandusaastal 2,8 % SKTst . 
e Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a üh ekordsed ja muud ajutised meetmed . 
Allikas : Eurostat ja komisjoni ta lituste 2008. aasta kevadprognoos.  
Komisjoni 2008. aasta kevadine eelarveprognoos (ja 2008. aasta eelarve ar uanne) siiski eelnes 
valitsuse 23. aprilli teadaandele selle kohta, et valitsus kaalub mõningate hüvitiste maksmist 
mõnedele isikutele, keda mõjutas negatiivse lt 10 % tulumaksu alammäära 2008. aasta aprillis 
tühistamine (mis on üks 2007. aasta eelarves väljakuulutatud meetme test). 2008. aasta 13. 
mail väljakuulutatud algne meede on üksik isiku tulumaksu vähendamine 2008./2009. 
majandusaastal, mille rahastamiseks võetakse lisalaenu, mis suurendab eelarvepuudujääki 2008./2009. majandusaastal 0,2 % võrra SKTst, mille  tõttu suureneb komisjoni talituste 
prognoositav 2008./2009. majandusaasta  eelarvepuudujääk 3,5 %ni SKTst. Valitsus kuulutas 
oma teadaandes välja järgmiste aastate eesmärgi „ jätkata väikese sissetulekuga inimeste 
toetamist samal tasemel ”
8. Teadaandes ei võta valitsus endale kohustust jätkuvalt 
majandusaastal 2009/2010 maksta täielikult laenus t rahastatavat hüvitist, mida võimaldatakse 
2008./2009. majandusaastal (millega pakub võimaluse maksumeetmete ja kulude suurenemise 
                                                 
8 Vt rahandusministri teadaande punkt 35:  
http://www.hm-
treasury.gov.uk/newsroom_and _speeches/speeches/statemen t/Speech_statement_130508.cfm  
ET 6   ET korvamiseks). Sellest hoolimata kujutab see e ndast märkimisväärset ohtu, et eelarvepuudujääk 
2009./2010. majandusaastal liigselt paisub, eelarv epuudujääk suureneks võrreldes 2008. aasta 
märtsi eelarvekavaga, samasugust mõju avaldaks  see tingimusel, et muud tingimused püsivad 
muutumatuna, ka kevadprognoosile.  
Kokkuvõttes on kavandatud eelarvepuudujääk kontro llväärtuse 3 % SKTst lähedane, kuid 
kavandatud kontrollväärtuse ületamine ei ole erandlik ega ajutine asutamislepingu ning 
stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Käesol evas analüüsis leitakse, et asutamislepingu 
eelarvepuudujäägi kriteerium ei ole täidetud.  
3. VÕLA KRITEERIUM  
Ühendkuningriigi valitsemissektor i koguvõla suhe jääb keskpika perioodi jooksul oluliselt 
alla kontrollväärtuse 60% SKTst, kuigi pr ognoositakse selle suuren emist majandusaastani 
2009/2010. 2008. aasta kevadprognoosis hinnatakse koguvõla kasvu 2007./2008. 
majandusaasta lõpuks 43,2 %le SKTst ning prog noositakse edaspidist kasvu 46,2 %ni SKTst 
majandusaastal 2008/2009 ja 47½ %ni majandus aastal 2009/2010 (vt tabe l 1); prognoosid on 
pärast 13. mai teadaannet pisut suuremad. Valitsem issektori võlg suureneb kiiremini osaliselt 
esmasest tasakaalust kõrvalekaldumise tõ ttu. Prognoositud võla suhte suurenemine 
2008./2009. majandusaastal kolme protsendi võrra võ rreldes eelmise aastaga kajastab samuti 
korrigeerimise mõju, mis tuleneb SKT väiksema st reaalkasvust ja SKP deflaatorist ning 
valitsuse otserahastamise raames (vt 4.4. jagu) Bank of England ’i laenu, mis on järk-järgult 
kasvanud alates 2007. aasta septembrist, eeldatavalt Northern Rock ’i panka ülekandmise tõttu 
tekkinud varude muutusest, mis moodustab peaaega 1% SKTst. 
Käesolevas analüüsis leitakse, et as utamislepingu võla kriteerium on täidetud. 
4. ASJAOMASED TEGURID  
Asutamislepingu artikli 104 lõikega 3 nähakse e tte, et komisjon võtab aruandes „arvesse ka 
seda, kas eelarvepuudujääk [Termin on m uutunud. Uus termin on: „valitsemissektori 
eelarvepuudujääk”] ületab riigi investeerimiskulutusi, samuti kõiki muid asjassepuutuvaid 
tegureid, sealhulgas liikmesriigi keskpika pe rioodi majandus- ja eelarveseisundit”. Neid 
tegureid selgitatakse lähemalt nõukogu määruse (E Ü) nr 1467/97 artikli 2 lõikes 3, milles 
samuti sätestatakse, et tuleb pöörata „asjakohast tähelepanu kõiki dele teistele teguritele, mis 
on asjaomase liikmesriigi arvates olulised, et  põhjalikult ja kval itatiivselt hinnata 
kontrollväärtuse ületamist, ning mida liikme sriik on komisjonile ja  nõukogule esitanud“.  
Eelnevalt mainitud sätteid silmas  pidades vaadeldakse järgmises neljas alajaos: (1) keskpika 
perioodi majandusseisundit; (2) keskpika peri oodi eelarveseisundit (sealhulgas riiklikke 
investeeringuid); (3) Muud liik mesriigi esitatud tegurid; ja (4 ) muud tegurid, mida komisjon 
peab oluliseks.  
4.1. Keskpika perioodi majandusseisund 
Tsüklilised tingimused ja potentsiaalne majanduskasv   
Kui 2006. ja 2007. aastal kasvas Ühendkuningriigi ma jandus potentsiaalist pisut kiiremini, 
siis 2008. ja 2009. aasta kohta arvatakse 2008. aasta prognoosis, et  Ühendkuningriigi 
majandust tabab potentsiaalse kasvuga võrreldes aeglasema majanduskasvuga periood. Kasvu 
aeglustumise põhjuseks on eelkõige ulatuslik si senõudluse vähenemine, ehkki sellega kaasneb 
välisnõudluse suurenemine Inglise naela vä ärtuse suure languse tõttu. Viimane aitab 
korrigeerida Ühendkuningriigi jooksevkonto puudujääki, mis küündis 2007. aastal 4,2 %ni 
SKTst. Potentsiaalse majanduskasvu hindami se puhul pisut alla 2½ % tekib SKT kasvu 
ET 7   ET eeldatava suuruse tõttu 1,7 % 2008. aastal ja 1,6 % 2009. aasta l prognoositava ajavahemiku 
lõpuks negatiivne SKT lõhe suurusega ligi 1 %  SKTst. Selline SKT lõhe profiil tähendab 
majanduse langusaega aastatel 2008 ja 2009, kuid ei põhjusta tõsist majanduslangust.  
Hiljutised struktuurireformid 
Viimaste aastate suhteliselt suurest majanduskas vust ja väga paindlikust töö-, kapitali- ja 
kaubaturust hoolimata tundub, et Ühendkuningriigi väljakutse on siiani tootlikkus. 2006. 
aastal oli Ühendkuningriigi SK T töötunni kohta euroala ke skmisest 4 % väiksem. 
Ühendkuningriik on siiski sellele lähenenud, t ööjõu tootlikkuse keskmine kasv aastas oli 
2001.–2006. aastal 2,1 %, võrdluseks euroala 1,0 %. Struktuuripoliitiliste meetmete puhul 
keskenduti oskuste, uurimis- ja arendustegevuse ning innovatsiooni, teadus baasi, õigusaktide, 
konkurentsiseisundi ja ava liku teenistuse tootlikkuse paranda misele kooskõlas prioriteetidega, 
mis on seatud majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva  Lissaboni strateegia ga seoses koostatud 
Ühendkuningriigi riiklikus refo rmikavas, sh reformikava 2007. aasta rakendusaruandes. 2007. 
aasta kõikehõlmava kuluaruande kohaselt pr ognoositakse, et Ühendkuningriigi kulutused 
teadusele püsivad järgmise kolme aasta jook sul stabiilsena, moodustades ligikaudu 0,4 % 
SKTst. Kui reform täielikult rakendatakse, on  selle pikaajaline mõju majanduskasvule (ja 
seega ka eelarveseisundile) on tõenäoliselt positiivne. 
4.2. Keskpika perioodi eelarveseisund 
Struktuurne puudujääk ja eelarve tasakaal ustamine majanduslik ult soodsal ajal 
Peale märkimisväärseid saavutusi eelarve tasakaalustamisel 1990. aastate lõpus lõdvenes 
eelarvepoliitika 2000. aastate alguses peamiselt tänu selgele poliitilisel e eesmärgile oluliselt 
suurendada kulutusi avalikel e teenustele. Selle tulemuse na muutus Ühendkuningriigi 
valitsemissektori eelarve tasakaal 1990. aastate lõpu eelarveülejäägist 2004./2005. 
majandusaastal üldpuudujäägiks 3,5 % SKTst, ee tähendab kõrvalekaldumist struktuursest 
tasakaalust majandusaastatel 19 99/2000 kuni 2004/2005 4½ % võrra SKTst9. 
Majandusaastatel 2005/2006 ja 2006/2007 aitas ettevõt te tulumaksu laekumise suur kasv, 
mille põhjuseks oli eluasemeturu tugevnemisest  ning ühinemistest ja omandamistest tingitud 
finantssektori maksude suurenenud laekumin e, kaasa üld- ja st ruktuurse puudujäägi 
prognooside paranemise. Üldine eelarveseis und 2007./2008. majandusaastal siiski halvenes, 
vaatamata majanduslikult soodsale ajale. 2007./2008. majandusaasta tsüklisoodumusliku 
fiskaalpoliitika tulemusena on selle aasta  struktuurne eelarve puudujääk suurenenud 
hinnanguliselt ¼% võrra 3%ni SKTst. Tulevikuk s ennustasid komisjoni talitused 2008. aasta 
kevadprognoosis, et eelarveseisund nõrgene b majandusaastal 2008/2009 veelgi ning 
majanduse jahtumine avaldub tulude aeglase mas kasvus. 2008. aasta mais valitsuse 
väljakuulutatud maksukoormuse leevendus viit ab siiski sellele, et üldpuudujääk saavutab 
nüüd prognoosi kohaselt 3,5% SKTst ning struktuur ne puudujääk suureneb ¼% võrra. 2008. 
aasta kevadprognoosis hinnati 2009./2010. ma jandusaasta struktuurseks puudujäägiks 
ligikaudu 3% SKTst, see on ⅓% vähem kui hiljutises prognoosis 2008./2009. majandusaasta 
struktuurse puudujäägi kohta. Viimane asjaolu os aliselt peegeldab oma äranägemise järgi 
võetavate meetmete – sh 2008. aasta eela rves väljakuulutatud kõrgemate alkoholi ja 
mootorsõiduki maksude – koosmõju ning valitse missektori kulude jätkuvalt aeglast kasvu. 
Valitsuse kohustus jätkata kindlaks määramata tasemel hüvitiste maksmist väikese sissetulekuga leibkondadele ka pärast majandus aastat 2008/2009 kujutab endast siiski suurt 
ohtu, et struktuurne eelarvepuudujääk ei vähene 2009./2010. majandusaastal piisavalt.  
Riiklikud investeeringud   
                                                
 
9 SKT lõhe hindamisel on komisjoni ta litused kasutanud ühist metoodikat. 
ET 8   ET Valitsemissektori kapitali kogumahutus põhivarasse suurenes 1,2%lt 2000./2001. 
majandusaastal 1,9%ni 2007./2008. majandusaastal, mis peegeldab valitsuse poliitikat suurendada eelnenud aastatel suhteliselt madalal tasemel olnud riiklikke investeeringuid. 
Valitsemissektori eelarvepuudujääk on alates 2002./2003. majandusaastast siiski järjekindlalt 
ületanud põhivarasse tehtud koguinvesteeringute suhet SKT sse. Komisjoni talituste 
prognooside kohaselt ületab valitsemisse ktori eelarvepuudujäägi suhe põhivarasse 
koguinvesteeringute suhet kogu prognoosiperioodi j ooksul. Majandusaastateks 2007/2008 ja 
2008/2009 prognoositakse valitsemisse ktori investeeringute suht e suurenemist 0,1% võrra 
2,0%ni SKTst, samas kui üldpuudujääk suur eneb (13. mai teadaandele eelnenud prognoosi 
kohaselt) 0,4% võrra.  
Riigi rahanduse kvaliteet   
Viimastel aastatel kasvas üldiste valitsem issektori kulude suhe SKTsse üle 5% – 39%lt 
1999./2000. majandusaastal 44%ni 2006./2007. majandus aastal. Võrdluseks: ELi keskmine 
suhe oli nii 1999. aastal kui ka 2006. aastal ligikaudu 47%. Ühendkuningriigi suhte kasvu 
põhjus on valitsuse avalikele teenustele tehtav ate kulutuste suurendamise poliitika, mille 
puhul eelkõige keskendutakse eelnenud aastatel suhteliselt madalal tasemel olnud riiklike 
investeeringute suurendamisele. 2007. aasta kõik ehõlmavas kuluaruandes – mis avalikustati 
2007. aasta oktoobris koos 2007. aasta  eelarve eelaruandega – ke htestati ministeeriumide 
kulueelarved ning seati prio riteedid majandusaastateks  2008/2009, 2009/2010 ja 2010/2011. 
Kõikehõlmava kuluaruande perioodile järgnevat aeg a käsitlevates kulueela rvetes nähakse ette 
eelmiste kuluaruannetega võrreldes olulise lt väiksem kulude kasv. Riiklike kogukulutuste 
reaalkasv on prognooside kohaselt kõikehõlmava kuluaruande perioodi jooksul keskmiselt 
2,1% aastas, võrreldes keskmise kasvuga 4,0% ajavahemikku aprillist 1999 kuni märtsini 2008 hõlmavate kuluaruannete perioodidel. Mini steeriumide kulueelarvete toetamiseks ja 
prioriteetsetele valdkondadele vahendite eraldamise võimaldamiseks tutvustas valitsus 2007. aasta kõikehõlmavas kuluaruandes rea riikli ke kulutuste tulemuslikkuse ja tõhususe 
suurendamise algatusi, sh vahendite optimaalse kasutamise kava ja riigi rahanduse juhtimise 
tulemuslikkuse raamistik. Praegu on veel va ra hinnata, kas kehtestatud meetmed aitavad 
tegelikult kaasa riiklike kulutus te tõhususe suurenemisele. On oht, et mõned väljakuulutatud 
tõhususe suurendamise meetmed võivad kujutada endast üksnes kulude kokkuhoidu ning 
toovad kaasa avalike teenuste väiksema tootlikku se (kvaliteedi). Lisaks on eesmärke keeruline 
hinnata nende olemuse tõttu. 
Riigi rahanduse pikaaj aline jätkusuutlikkus  
Ühendkuningriigi rahanduse jätkusuutlikkuse ri skitase tundub olevat keskmine. Kuigi 
koguvõla suhe suureneb, on see praegu olulis elt alla asutamislepingus sätestatud 
kontrollväärtuse 60% SKTst. Elanikkonna vana nemise pikaajaline mõju Ühendkuningriigi 
eelarvele on ligilähedane ELi keskmisele, kus juures pensionikulud suurenevad mõnevõrra 
vähem kui ELis keskmiselt, mis on osaliselt põhj ustatud asjaolust, et Ühendkuningriik toetub 
rohkem erapensionisüsteemile  kui teised ELi riigid . 2007. aastal vastuvõetud 
pensionisüsteemi laiaulatusliku reformiga, mille eesmärk on leida lahendusi tulevikus ette tulla võiva ebapiisava pensioni probleemile, kaasneb tõenäoliselt vanusega seotud kulutuste 
suurenemine. Komisjoni analüüs, mis on koostatu d 2007. kalendriaasta eelarveseisundi alusel, 
näitab, et riigi rahanduse jätkusuutlikkus on ohu statud, hinnang on veelgi halvem, kui võtta 
arvesse elanikkonna vananemise pikaajalist mõju eelarvele. S uure esmase eelarveülejäägi 
saavutamine aitaks vähendada ohte riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. 
4.3. Muud liikmesriigi esitatud tegurid 
2008. aasta 20. mai kirjas loe tlesid Ühendkuningriigi asut used nõukogu määruse (EÜ) 
nr 1467/97 artikli 2 lõike 3 kohaselt mõningaid  asjakohaseid tegureid. Ametiasutused 
ET 9   ET märkisid, et 2008. aasta eelarves  sisalduvad valitsemissektor i finantsprognoosid põhinesid 
ettevaatlikel, sõltumatutel au diteeritud eeldustel, see lähene misviis oli mõeldud täiendava 
ettenägematute kulude reservi lisamiseks üldeel arvesse, et kaitsta seda ootamatute sündmuste 
vastu. Ametiasutused märgivad, et 2008. aas ta eelarves prognoosit ud eelarvepuudujäägi 
suurenemine kajastab automaatsetel stabilisaa torite ja mittediskretsionaarsete tegurite 
toimimist lühiajalise perioodi jooksul, olles üleilmsete finantsturgude erandlike häirete 
tagajärg. Kirjas märgitakse, et Ühendkuningr iigi prognoosid näitavad, et Ühendkuningriigi 
eelarvepuudujääk peaks 2009./2010. aastaks lange ma alla 3 % kontrollväärtuse, samas 
rõhutatakse ka 3 % kontrollväärtuse ületamis e erandlikku ajutist laadi. Ametiasutused 
rõhutavad veel järgmist: võlataset alla kontro llväärtuse, mis ametiasutuste arvates võimaldab 
paindlikkust jätkusuutlike inve steeringute puhul avalikesse tee nustesse; kulukohustusi riiklike 
kulutuste tõhususe ja tulemuslikkuse parand amiseks; kulueelarveid avalike teenuste 
parandamiseks; Olulisi kulukohustusi seoses ma janduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni 
strateegia rakendamisega, sealhulgas tea duskulusid, tehnoloogiaprogrammi ja kõrgema 
hariduse andmist ja ametliku arenguabi ja oks kavandatud kulukohustusi. Eespool toodud 
analüüs sisaldab asutuste esitatud asjaolusi d, v.a asutuste tähelepanekud Ühendkuningriigi 
rahvusvahelise abi andmise kohustuste kohta.  Viimases valdkonnas on Ühendkuningriigi 
asutustel kavas suurendada Üh endkuningriigi panust rahvusvaheli sse arengusse, seda eelkõige 
seoses ELi ühise kohustusega suurendada 2010. aastaks ametliku arenguabi keskmiselt 0,56%ni rahvamajanduse kogutulust. Ühendkuningrii k kavatseb selle taseme saavutada 
2010./2011. majandusaastal.  
2005. ja 2006. aastal oli kogu Ühendkuningriigi ametliku arenguabi suhe rahvamajanduse 
kogutulusse vastavalt 0,47% ja 0,51%. Nende kahe aasta ametliku arenguabi summad 
sisaldasid Nigeeria võlakoorma kerge ndamist, milles leppisid kokku Pariisi Klubi 
võlausaldajad. 2007. aastal langes ametliku are nguabi suhe RKTsse 0,36 %ni RKTst, mis 
tähendas väiksemat võlakoorma kergendamist.  
4.4. Muud tegurid, mida komisjon peab oluliseks 
Komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi s oletatakse, et 2007. aasta kõikehõlmava 
kuluaruande raames välja kuulutatud mittetsükl ilistest esmastest eelarvekavadest peetakse 
kinni. Kuue aasta jooksul alates majandus aastast 2002/2003 kuni maja ndusaastani 2007/2008 
siiski ületasid aastased kogukulud eelmises kuluaruandes algselt sätestatud kogukulusid. 
Sellest hoolimata näitavad viimased suundumu sed, et ülekulu on kuluaruande perioodi 
esimestel aastatel tavaliselt väiksem,  mis osutab, et 2008./2009. majandusaasta 
eelarvepuudujäägi prognoosis kavandatust suuremat e kulude oht on suhteliselt väike, kuid see 
oht suureneb 2009./2010. majandusaasta prognoosi puhul.  
Northern Rock ’i panga riigistamisel 22. veebruaril  2008, mille käigus on alates 2007. aasta 
septembrist kokku puututud rasketest kred iiditingimustest tulenevate tõsiste 
likviidsusprobleemidega, puudub seni otsene mõju valitsemissektori eelarvele. Seni ei ole 
siiski täiesti selge, kas Bank of England ’i poolt kõnealusele pangale  antud laenust, mis 2008. 
aasta märtsi lõpuks moodustas 24,1 miljardit Inglise naela ehk 1,7% SKTst, oleks pidanud kohe teatama valitsemissekt ori võlana, sest seda an ti riigi nimel ja taga tisel. Praegu arutavad 
seda Ühendkuningriigi Riiklik Statistikaa met ja Eurostat. Vahepeal jäävad Bank of England ’i 
likviidsustoetus ning Ühe ndkuningriigi majandus- ja rahandusministeeriumi tagatised 
Northern Rock ’i panga teiste võlausaldajate (kokku ligikaudu 30 miljardit Inglise naela ehk 
2,0% SKTst) lisakohustuseks.  
ET 10   ET Mõnede avaliku ja erasektori partnerluslepingu te raamatupidamislikku käsitlemist arutavad 
praegu Eurostat ja Ühendkuningr iigi Riiklik Statistikaamet10. Komisjon on teadlik sellest, et 
Ühendkuningriigi asutused kavatsevad võtta rah vusvahelised raamatupidamisstandardid alates 
2009./2010. majandusaastast kasutusele valits usasutuste ja muude riigiasutuste 
raamatupidamise aastaaruannete koostamisel. Selle sammu tõttu võib osa praegustest bilansivälistest Private Finance Initiative ’i projektidest üle tulla avaliku sektori 
raamatupidamisse. Ümberklassifit seerimine ei mõjuta valitsem issektori eelarvet tingimata 
kahjulikult. Sellest hoolimata jääb võimalus, et raamatupidamisliku käsitluse muutused, sh 
igasugused muudatused, mis tehakse vastavalt Eurostati juhistele av aliku ja erasektori 
partnerluse valitsemissektori raamatupidami ses kajastamise kohta, võivad tuua kaasa 
valitsemissektori eelarvepuudujäägi väik ese suurenemise 2009./2010. majandusaasta 
prognoosis, see sõltub muu hulgas valitsemissektor i eelarvesse ülekanta vate bilansiväliste 
avaliku ja erasektori pa rtnerluste osakaalust. 
Nõukogu järeldas oma arvamuses lähenemisprogrammi
11 viimase ajakohastatud versiooni 
kohta, et programmis kinnitati Ühendkuningriigi eelarveseisundi olulist halvenemist, mis koos 
tõenäoliselt prognoositust halvemate makromaja nduslike tingimustega kujutab endast selget 
ohtu, et valitsemissektori eela rvepuudujääk ületab lähiajal kontrollväärtuse 3% SKTst. 
Seetõttu kutsus nõukogu Ühendkuningriiki üles rakendama meetmeid, mis on vajalikud 
tagamaks, et eelarvepuudujääk ei ületaks kontrollväärtust 3% SKTst.  
5. JÄRELDUSED  
2008. aasta märtsis teatatud Ühendkuningriigi  2008./2009. majandusaasta valitsemissektori 
kavandatav eelarvepuudujääk on 3,2% SKTst, mis ületab kontrollväärtust 3% SKTst, kuid 
jääb selle lähedale. 2008. aasta  mais valitsuse väljakuuluta tud maksukoormuse leevenduse 
tõttu eeldatavasti suureneb  eelarvepuudujääk 2008./2009. maja ndusaastal veel 0,2% võrra. 
Kavandatavat kontrollväärtuse ületamist ei sa a pidada erakordseks asutamislepingu ning 
stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Lisaks sell ele ei saa seda pidada ka ajutiseks. See kõik 
viitab sellele, et asutamislepingu eela rvepuudujäägi kriteerium ei ole täidetud. 
Valitsemissektori koguvõlg jääb oluliselt alla kontrollväärtuse 60% SKTst. Asutamislepingu 
võla kriteerium on täidetud. 
Kooskõlas asutamislepinguga uur iti käesolevas aruandes ka „as jakohaseid tegureid”. Võttes 
arvesse, et eelarvepuudujääk ei vasta läheduse ja ajutisuse t opelttingimusele, ei saa neid 
tegureid vastavalt Stabiilsuse ja Kasvu Pakt ile võtta arvesse ülem äärase eelarvepuudujäägi 
olemasolu käsitleva otsuse tegemisel. 
                                                 
10 Vt Eurostati ülemäärase eelarvepuudujäägiga seot ud Ühendkuningriiki hiljutise külaskäigu aruande 
6.6 jagu: 
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/doc s/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_ DS_GFS_9/FINDINGS%2
0FROM%20THE%20MISSION%20TO%20THE%20UK%20ON%2025-
26%20JANUARY%202007_WEBSITE.PDF   
11 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUri Serv.do?uri=OJ:C:2008:049:0025:0028:EN:PDF