ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 11.11.2005 
KOM(2005) 566 lõplik 
2005/0223 (COD)   
Ettepanek 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS 
andmete esitamise kohta seoses kalastussaaduste lossimisega liikmesriikides 
(komisjoni esitatud) 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
(1) ETTEPANEKU TAUST  
 • Ettepaneku põhjused ja eesmärgid 
Kehtivad ühenduse õigusaktid, mis põhi nevad nõukogu määrusel  (EMÜ) nr 1382/91 
andmete esitamise kohta seoses kalastussaaduste lossimisega liikmesriikides, kohustavad liikmesriike esitama komisjonile  kord kuust andmed nende sadamates 
lossitavate kalastussaaduste  koguse ja väärtuse kohta. Liikmesriikide asutuste 
andmekogumismeetodite ja nende andmete komisjoni talituste poolse kasutamise 
analüüsimisel ilmnes, et on võimalik teha  parandusi, mis vähendaksid liikmesriikide 
töökoormust ja suurendaksid andmete kasulikkust. 
 
 • Üldine taust 
Ühenduse õigusaktides sätestatud kalandusstatistika eesmärk on kõiki liikmesriike 
hõlmavate ühtlustatud kuuandmete esitamin e kalapüügitoodete lossimise kohta lisaks 
andmetele piiratuma tootevaliku kohta va litud sadamates vastavalt nõukogu määrusele 
(EÜ) nr 104/2000 kalandus- ja akvakult uuritooteturu ühise korralduse kohta. 
 • Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid 
Ettepanek on kavandatud kehtivate ühe nduse õigusaktide täiendamiseks ja 
asendamiseks, seepärast tuleks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1382/91 kehtetuks 
tunnistada. 
 • Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega 
Ei kohaldata. 
(2) KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE  
 • Konsulteerimine huvitatud isik utega 
 Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtva ldkonnad ja vastajate üldiseloomustus  
Liikmesriikide kalandusstatistikutele esitati käesoleva ettepaneku tehnilisi elemente 
sisaldav töödokument, mis läbi arutati.  
 Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine  
Pärast mõnede redaktsiooniliste muudatust e tegemist kiitsid kalandusstatistikud 
töödokumendi ühehäälselt heaks.  
 • Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine 
 Asjaomased teadus-/erialavaldkonnad  
Eurostati kalandusstatistika töörühma koos olekutel esindasid liikmesriike kehtivaid 
ET 3   ET õigusakte tundvad ja riik ide kalandusstatis tika kogumis- ja koostamissüsteemides 
pädevad eksperdid. 
 Kasutatud metoodika  
Ekspertide vaheline avameelne arutelu kalandusstatistika töörühma koosolekutel. 
 Peamised organisatsioonid/eks perdid, kellega konsulteeriti  
Eksperdid olid ministeeriumidest, kelle haldusalas kalandusvaldkond vastavas riigis 
on, ja/või liikmesriikide statistikaasutustest. 
 Saadud ja kasutatud nõuannete kokkuvõte  
Pöördumatute tagajärgedega tõsise ohu võimalikku olemasolu ei nimetatud. 
 Käesoleva ettepanekuga lihts ustatakse kehtivaid õigusa kte, seepärast riske ei 
määratletud. 
 Vahendid ekspertide nõuannete aval ikult kättesaadavaks tegemiseks  
Ekspertide arutelu tulemused on es itatud kalandusstatistika töörühma 
koosolekuprotokollides. 
 • Mõju hindamine 
Käesoleva ettepanekuga lihtsus tatakse kehtivaid õigusakte, seepärast ei peetud mõju 
hindamist vajalikuks. 
Kuna ettepanekuga muudetakse ja lihtsustata kse kehtivaid õigusakte, siis ei loeta 
teavitamiskampaaniat ega raha lisi soodustusi asjakohaseks. 
(3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG  
 • Kavandatud meetmete kokkuvõte 
Käesoleva määruse eesmärk on sätestada ühtlu statud andmete esitamine liikmesriikide 
poolt nende territooriumil loss itavate kalastussaaduste koguse ja väärtuse kohta ning 
võimaldada sellega kalastussaaduste turu an alüüsimist ja kalanduse olukorra üldisemat 
majandusanalüüsi. Kehtivate õigusaktideg a võrreldes on määruses kolm peamist 
erinevust. Esiteks tuleb kuuandmete asemel esitada aastaandmed. Leiti, et kuni kuue kuu jooksul pärast vaatluskuud esitatava d kuuandmed on igapäevase turukorralduse 
seisukohalt piiratud, samal aj al kui aastaandmed võimald avad turgu analüüsida nii 
keskpikas kui pikaajalises perspektiivis ning vähendada riikide asutuste töökoormust 
seoses andmete esitamisega. Teiseks nõutak se andmete esitamist lossimise eest 
vastutavate kalalaevade lipur iigi (või rii kkondsuse) järgi. Erinev alt praegu kehtivast 
korrast, mille puhul andmed esitatakse EL kala laevade, EFTA riik ide kalalaevade ja 
muude kalalaevade suurte rühmade koht a, võimaldab nimetatud nõue andmete 
detailsemat analüüsimist, samas oluliselt suurendamata riikide asutuste töökoormust, 
kes juba koguvad sama üksikasjalikke andmeid. Juhul, kui kalandussektori 
ülesehituslikud tunnusjoone d põhjustaks riigi asut ustele raskusi, mis ei ole võrreldavad 
selle sektori tähtsusega, võimaldatakse määrusega suuremat paindlikkust lossitud 
ET 4   ET kogusaagi hindamiseks valikumeetodi kasutamise l. Riikide asutused võivad kasutada 
andmete kogumiseks vajalikul määral valik umeetodeid, kui seda põhjendatakse ja 
esitatakse metoodikaaruandes selle tule musel kogutud andmete kva liteedi analüüs.  
 • Õiguslik alus 
Artikliga 285 luuakse ühenduse statistik ale õiguslik alus. Nõukogu võib vastavalt 
kaasotsustamisemenetlusele kehtestada meetmeid ühenduse tegevuse seisukohalt 
olulise statistika koostamiseks . Nimetatud artikliga sätestatakse ühenduse statistika 
koostamist käsitlevad nõuded ning vastavus erapooletuse, usaldata vuse, objektiivsuse, 
teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja statist ilise konfidentsiaal suse standarditele. 
 • Subsidiaarsuse põhimõte 
Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse j uhul, kui ettepane k ei kuulu ühenduse 
ainupädevusse. 
 Liikmesriikidel ei ole võimalik ettepaneku eesmärke piisaval määral täita järgmis(t)el 
põhjus(t)el. 
 Liikmesriikide enda meetmed on ebapii savad, et tagada võrreldava statistika 
kättesaadavus, mida on vaja ühenduse õiglase ja tõhusa kalandus- ja 
vesiviljelustoodeteturu  ühise korralduspoliitika arendamiseks ja järelevalveks. 
Kõnealuse sektori kasvav olulisus tä hendab seda, et liikmesriigid vajavad 
usaldusväärset ja võrreldavat statistik at. Ühenduse tasandil kooskõlastamata ja 
ühtlustamata liikmesriikide meetmed ei ole piisavalt tõhusad selle vajaduse rahuldamiseks. Vastavalt EÜ asutamislepi ngu artiklis 5 sätestat ud subsidiaarsuse 
põhimõttele ei ole liikmesriikidel üksi te gutsedes võimalik piisaval määral täita 
kavandatava meetme eesmärki, st esitada ühe nduse ühtlustatud statistika koostamiseks 
süstemaatiliselt andmeid kalastussaaduste lossimise kohta, ning seega on eesmärk kergemini saavutatav ühenduse tasandil. 
 Kogemused on näidanud, et liikmesriigid kasutavad a ndmete kogumiseks lossimise 
koguste ja väärtuste kohta erinevaid mõisteid ja määratlusi, mille tagajärjel andmed ei 
ole EL tasandil võrreldavad ja  nende kasu on kalastuss aaduste turu korraldamisel 
oluliselt väiksem. 
 Ühenduse meetmetega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmis(t)el 
põhjus(t)el.  
 Määruses on sätestatud andmete kooskõlas tamine ja ühtlustamine ELi tasandil ning 
liikmesriikide asutuste aruannete esitamine andmete kogumisel kasutatud metoodika kohta. Alalise põllumajandusstatistika kom itee kalandusstatistika töörühm vaatab 
kõnealused aruanded läbi sisu ja esita tud andmete kvaliteedi seisukohalt. Kui 
kõnealused aruanded heaks kiidetakse, võiva d riikide asutused kasutada andmete 
kogumisel meetodeid, mis on nende terr itooriumi kalandusstruktuuri puhul 
asjakohased. 
 Kuigi ühenduse statistika kogumist saab kõige paremini korra ldada komisjon, on 
liikmesriigid pädevad korraldama ja juhtima riigisiseseid statistikasüsteeme. Nõukogu 
17. veebruari 1997. aasta määrusega (E Ü) 322/97 ühenduse statistika kohta 
ET 5   ET sätestatakse, et ühenduse statistika peab m uuhulgas vastama erapoolet use ja statistilise 
konfidentsiaalsuse põhimõtetele. Erapoolet us tähendab, et statistika peab olema 
võimalikult kiiresti kättesaadav kõikidele kasutajatele. Andmed, mida liikmesriikide 
ametiasutused ja komisjon kasutavad ühenduse statistika koostamiseks, loetakse konfidentsiaalseiks juhul, kui need võimaldavad  statistiliste üksuste otsest või kaudset 
identifitseerimist ja seeläbi üksikandmete avalikustamist. Riikide asutused peavad 
esitama metoodikaaruande, mille vaatab lä bi kalandusstatistika töörühm, et hinnata 
riiklike andmekogumissüsteemide kvaliteeti. 
 Ühenduse kalastussaaduste turgu tuleb anal üüsida ELi tasandil,  kasutades selleks 
riikide ühtlustatud ja võrreldavaid andmeid.  
 Seetõttu on ettepanek subsid iaarsuse põhimõttega kooskõlas. 
 • Proportsionaalsuse põhimõte 
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõ ttega kooskõlas järgmistel põhjustel. 
 On ilmne, et kalanduse struktuur erineb liikme sriigiti oluliselt ning  sellest tulenevalt 
erinevad ka riikide ametia sutuste ülesanded andmete kogumisel kalastussaaduste 
lossimise koguste ja väärtuste kohta. Järe likult võivad riikide asutused kasutada 
andmete kogumisel meetodeid, mis on nende kalandusstruktuuri puhul 
asjakohased .ning vastavad selle sektori tähtsuse le. Vastavalt prop ortsionaalsuse 
põhimõttele ei lähe käesolev määrus nime tatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust 
kaugemale. 
 Liikmesriikide ametiasutuste finants- ja ha lduskoormus ei kasva praegusega võrreldes. 
Pigem peaks kuuandmete asemel aastaandmete esitamise nõue ja võimalus kasutada 
senisest enam valikumeetode id seda koormust vähendama. 
 • Õigusakti valik 
 Kavandatud õigusakt: määrus 
 Muud õigusaktid ei oleks asjakoha sed järgmis(t)el põhjus(t)el. 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu õigusakti õi ge kategooria valik sõltub õiguslikust 
eesmärgist. Euroopa tasandi teabevaj aduse puhul on olnud ühenduse statistika 
suundumus kasutada algaktina pigem määrust kui direktiivi. Määrus  on eelistatavam, 
sest sellega kehtestatakse samasugune õigus  kogu ühenduse sees ning liikmesriikidele 
ei jää võimalust kohaldada seda mittetäi elikult või valikuliselt; määrus on vahetult 
kohaldatav, mis tähendab, et seda ei pea r iiklikku õigusesse üle võtma. Vastupidiselt 
sellele on direktiivid, mille eesmärk on ühtlu stamine riiklikul tasandil, oma eesmärkide 
osas liikmesriikidele siduvad, kuid jätavad riikide asutustele võimaluse valida 
ühenduse tasandil kokku lepitud eesmärkide saavutamiseks kasutatava vormi ja meetodid; need peab üle võtma riiklikku õigusesse. Määruse kasutamine on kooskõlas 
muude statistikat käsitlevate õigusaktidega, mis on vastu võetud alates 1997. aastast.  
(4) MÕJU EELARVELE  
 Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. 
ET 6   ET (5) TÄIENDAV TEAVE  
 • Simulatsioon, katsejärk ja üleminekuperiood 
 Ettepaneku jaoks oli või on ette nähtud üleminekuperiood. 
 • Lihtsustamine  
 Ettepanekuga nähakse ette õigusnormide lihtsustamine. 
 Kehtivad ühenduse õigusaktid kohustavad liikmesriike esitama komisjonile 
kuuandmed nende sadamates lossitavate kala stussaaduste koguse ja väärtuse kohta. 
Liikmesriikide asutuste andmekogumismeetodite  ja nende andmete komisjoni talituste 
poolse kasutamise analüüsimisel ilmnes, et on võimalik teha parandusi, mis vähendaksid liikmesriikide töökoormust ja suurendaksid andmete kasulikkust. Määrus erineb kehtivatest õigusak tidest. Esiteks tuleb kuua ndmete asemel esitada 
aastaandmed. Teiseks nõutakse andmete esitamist lossimise eest vastutavate kalalaevade lipuriigi (või riikkondsuse) järgi.  Erinevalt praegu kehtivast korrast, mille 
puhul andmed esitatakse EL kalalaevade, EFTA riikide kalalaevade ja muude 
kalalaevade suurte rühmade kohta, võimald ab nimetatud nõue andmete detailsemat 
analüüsimist, samas oluliselt suurendamata  riikide asutuste töökoormust, kes juba 
koguvad sama üksikasjalikke andmeid. Lisaks võimaldab kavandatud määrus paindlikumalt kasutada valikumeetodeid kalastussaaduste lossimiste üldarvu 
hindamisel.  
 Ettepanek on osa komisjoni töö- ja s eadusandluskavast viite 2004/ESTAT/010 all. 
 • Kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistamine 
Ettepaneku vastuvõtmisele järgneb kehtiv ate õigusaktide kehtet uks tunnistamine. 
 • Euroopa majanduspiirkond 
Kavandatud õigusaktis käsitl etakse EMP küsimust, mistõttu peaks see kehtima 
Euroopa Majanduspiirkonna kohta. 
  
ET 7   ET  
2005/0223 (COD) 
Ettepanek 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS 
andmete esitamise kohta seoses kalastussaaduste lossimisega liikmesriikides 
 
(EMPs kohaldatav tekst) 
EUROOPA PARLAMENT JA EU ROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamisle pingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, 1 
tegutsedes asutamislepingu arti klis 251 sätestatud korras2 
ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu 21. mai 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 1382/91 (andmete esitamise kohta 
seoses kalastussaaduste lo ssimisega liikmesriikides)
3 kohustab liikmeriike esitama 
andmed nende territooriumile lossitavate kalastussaaduste koguse ja keskmise hinna kohta.  
(2) Kogemused on näidanud, et andmete esitam ine ühenduse õigusak tide kohasel t iga kuu 
asemel igal aastal ei kahjustaks kalastussaaduste turu analüüsimist ja muud majandusanalüüsi. 
(3) Analüüsimine oleksid paremad, kui andmed es itataks lossivate ka lalaevade lipuriikide 
kaupa.  
(4) Määrusega (EMÜ) nr 1382/91 kehtes tatakse andmete kogumisel lubatud 
valikumeetoditele piirang, mis koormab ülemää raselt riikide teat avaid ametiasutusi. 
Süsteemi täiustamiseks ja lihtsustamiseks tuleks määrus (EMÜ) nr 1382/91 asendada 
käesoleva määrusega.  
(5) Kuna kavandatud meetme eesmärki, milleks on ühise õigusliku raamistiku 
kehtestamine ühenduse statistika süstemaatiliseks koostamiseks liikmesriikides 
kalastussaaduste lossimise andmete alusel, ei ole riikide tasandil võimalik piisaval 
määral saavutada ning see on paremini teostatav ühenduse tasa ndil, võib ühendus 
                                                
 
1 ELT C [..], , [..] lk [..]. 
2 ELT C [..], , [..] lk [..]. 
3 EÜT L 133, 28.5.1991, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa parlamendi ja nõukogu määrusega 
(EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1) 
ET 8   ET vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele keht estada meetmeid, nagu see on sätestatud 
asutamislepingu artiklis 5. Nimetatud ar tiklis sätestatud pr oportsionaalsuse 
põhimõttele vastavalt piirdutakse käesolev as määruses üksnes nimetatud eesmärgi 
saavutamiseks vajalikuga. 
(6) Nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrus (E Ü) nr 322/97 ühenduse statistika kohta4 
on kalandusstatistika raamistikuks. Eelkõige nõutakse selles vast avust erapooletuse, 
usaldatavuse, objektiivsuse, teadusliku sõ ltumatuse, tasuvuse ja statistilise 
konfidentsiaalsuse standarditele. 
(7) Oluline on tagada käesoleva määruse ühtne kohaldamine ning näha sellel eesmärgil 
ette ühenduse menetlus rakendusmeetmete kindlaksmääramiseks asjakohase ajavahemiku jooksul ja vajalike tehniliste kohanduste tegemiseks. 
(8) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud  meetmed tuleb vastu võtta vastavalt 
nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/E Ü, millega kehtestatakse komisjoni 
rakendusvolituste kasutamise menetlused,
5 
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: 
Artikkel 1 
Mõisted  
Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid: 
(1) ühenduse kalalaevad – liikmesriigi lipu all sõitvad või ühenduses registreeritud 
kalalaevad;  
(2) EFTA kalalaevad – EFTA riigi lipu al l sõitvad või EFTA riigis registreeritud 
kalalaevad; 
(3) ühikuväärtus -  
a) väärtus esmamüügil om avääringus tonni kohta või 
b) nende toodete puhul, mida kohe ei m üüda, keskmine asjakohase meetodi abil 
määratud tonni hind omavääringus.  
Artikkel 2 
 Liikmesriikide kohustused 
1. Igal aastal esitavad kõik liikmesriigid komi sjonile andmed ühenduse ja EFTA riikide 
kalalaevadest nende territooriumile lossi tavate kalastussaaduste kohta (edaspidi 
„statistilised andmed“). 
                                                 
4 EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1. Määrust on muude tud määrusega (EÜ) nr  1882/2003 (ELT L 284, 
31.10.2003, lk 1). 
5 EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. 
ET 9   ET 2. Käesoleva määruse kohaldamisel tähenda vad aruandva liikmesriigi territooriumile 
lossitavad kalastussaadused: 
a) saadusi, mida lossitakse kalalaevad est või muudest kalalaevastiku alustest 
riigisisestes sadamates; 
b) saadusi, mida lossitakse arua ndvate liikmesriikide kalalaevadest 
ühendusevälistes sadamates ja mille suhtes kohaldatakse T2M vormi, mis on lisatud komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrusele (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakenduss ätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega 
kehtestatakse ühenduse tolliseadustik.  
Artikkel 3 
Statistika koostamine 
1. Statistilised andmed hõlmavad lo ssitud kogusaaki riigi territooriumil. 
2. Valikumeetodit võib kasutada juhul, kui  liikmesriigi teatava kalandussektori 
ülesehituslikud tunnusjoone d põhjustaks terviklike andmete kogumisel riigi 
asutustele raskusi, mis ei ole võrre ldavad selle sektori tähtsusega.  
Artikkel  4 
Andmed  
Stalistilised andmed esitatakse vaatlusaasta l lossitud toodete üldkogus e ja ühikuväärtuste 
kohta.  
Muutujad, mille kohta statistilised andmed tule b esitada, nende määratlused ja asjaomased 
nomenklatuurid on esitatud II, III ja IV lisas. 
Artikkel 5  
Statistiliste andmete esitamine 
Liikmesriigid esitavad komisjonile igal aastal statistilised andmed I lisas esitatud vormis ning 
II, III ja IV lisas sätestatud koode kasutades. 
Statistilised andmed esita takse kuue kuu jooksul alates  vaatlusaasta lõpust. 
Artikkel 6 
Metoodika 
1. Iga liikmesriik esitab 12 kuu jooksul alat es käesoleva määruse jõustumisest 
komisjonile üksikasjaliku metoodikaarua nde, milles kirjeldatakse andmete kogumise 
ja statistika koostamise viise. Aruanne sisaldab teavet valikumeetodi kohta ja 
tulemuste kvaliteedi hinnangut.  
2. Komisjon uurib aruannet ja esitab oma järeldused alalise põllumajandusstatistika 
komitee
 asjaomasele töörühmale.  
ET 10   ET 3. Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõigist  lõikes 1 sätestatud andmetes tehtud 
muudatustest kolme kuu jooksul pärast muudatuse tegemist. Liikmesriigid edastavad komisjonile ka teabe kõigi olu liste muudatuste kohta kasutatud 
andmekogumismeetodites. 
Artikkel 7  
Üleminekuaeg 
Artikli 9 lõikes 2 sätestatud korras võib liikmesriikidele käes oleva määruse rakendamiseks 
anda kuni kolmeaastane üleminekuaja alates määruse jõustumise kuupäevast. 
Artikkel 8 
Erandid  
1. Kui liikmesriigi konkretse ka landussektori statistika kaas aarvamine põhjustaks riigi 
asutustele raskusi, mis ei ol e võrreldavad selle sektori tä htsusega, võib artikli 9 lõikes 
2 sätestatud korras teha erandi, mille alusel liikmesriik võib kõnealuse sektori 
andmed esitatavatest riigi andmetest välja jätta. 
2. Liikmesriigid esitavad eranditaotluse  põhjendamiseks komisjonile aruande 
probleemide kohta, mis on tekkinud käesoleva määruse kohaldamisel tema territooriumile loss itud kogusaagi suhtes.  
Artikkel 9 
Komiteemenetlus 
1. Komisjoni abistab nõuk ogu otsuse 72/279/EMÜ
6artikli 1 alusel moodustatud alaline 
põllumajandusstatistika komitee. 
2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatak se otsuse 1999/468/EÜ artiklites sätestatud 
korralduskomitee menetlust, arvestades kõnealuse otsuse artikli 8 sätteid.  
Kõnealuse otsuse artikli 4 lõikes 3 sä testatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.  
3. Komitee võtab vastu oma töökorra. 
Artikkel 10 
Kehtetuks tunnistamine 
Käesolevaga tunnistatakse määrus  (EMÜ) nr 1382/91 kehtetuks. 
                                                 
6 EÜT L 179, 7.8.1972, lk 1. 
ET 11   ET Artikkel 11 
Jõustumine 
Käesolev määrus jõustub kahekümnenda l päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu 
Teatajas.  
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahe tult kohaldatav kõikide s liikmesriikides.  
Brüssel,  
Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel 
eesistuja eesistuja 
ET 12   ET I LISA  
Andmete esitamise vorm  
Andmefaili vorming 
Andmed esitatakse failina, kus iga salvestis sisaldab allpool esitatud välju. Väljad eraldatakse 
komaga („ , ”). 
Väli Märkused Lisa 
Vaatlusaasta 4 nu mbrikohta (nt 2003)  
Andmeid esitav riik kolmetäheline kood II lisa 
Liik või liigirühm rahvusvaheline kolmetäheline 
kood* - 
Lipuriik kolmetäheline kood II lisa 
Esitamisviis  III lisa 
Kavandatav kasutus  IV lisa 
Kogus lossitud tonnid (ümardatud 
ühe kümnendkohani)  
Ühikuväärtus omavääringus tonni kohta  
* Liikide rahvusvaheline kolmetähelist e koodide täielik loet elu on esitatud FAO 
ASFIS failis (http://www.fao.org/fi/s tatist/fisoft/asfis/asfis.asp ) 
Kogused lossimiskaaluga alla 50 kg märgitakse „0.0“.  
Käesoleva lisa tehniline kohandamine sätestatak se artikli 9 lõikes 2 kehtestatud korras. 
ET 13   ET II LISA  
Riikide koodid  
Riik Kood 
  
Austria AUT 
Belgia BEL 
Küpros CYP 
Tšehhi Vabariik CZE 
Saksamaa DEU 
Taani DNK 
Hispaania ESP 
Eesti EST 
Soome FIN 
Prantsusmaa FRA 
Ühendkuningriik GBR 
Kreeka GRC 
Ungari HUN 
Iirimaa IRL 
Itaalia ITA 
Leedu LTU 
Läti LVA 
Luksemburg LUX 
Malta MLT 
Madalmaad NLD 
Poola POL 
Portugal PRT 
Slovaki Vabariik SVK 
ET 14   ET Sloveenia SVN 
Rootsi SWE 
  
Island ISL 
Norra NOR 
  
muud OTH 
Käesoleva lisa tehniline kohandamine sätestatak se artikli 9 lõikes 2 kehtestatud korras. 
ET 15   ET  III LISA  
Esitamisviiside koodid  
A osa 
Loetelu  
Esitamisviis Kood 
Värske (määratlemata) 10 
Värske (terve) 11 
Värske (roogitud) 12 
Värske (sabad) 13 
Värske (filee) 14 
Värske (roogitud ja ilma peata) 16 
Värske (nülitud ja kuivatatud) 17 
Värske (elus) 18 
Värske (muu) 19 
Külmutatud (määratlemata) 20 
Külmutatud (terve) 21 
Külmutatud (roogitud) 22 
Külmutatud (sabad) 23 
Külmutatud (filee) 24 
Külmutatud (fileerimata) 25 
Külmutatud (roogitud ja ilma 
peata) 26 
Külmutatud (puhastatud) 27 
Külmutatud (puhastamata) 28 
Külmutatud (muu) 29 
Soolatud (määratlemata) 30 
Soolatud (terve) 31 
Soolatud (roogitud) 32 
ET 16   ET Soolatud (filee) 34 
Soolatud (roogitud ja ilma peata) 36 
Soolatud (muu) 39 
Suitsutatud 40 
Kuumtöödeldud 50 
Kuumtöödeldud (külmutatud ja 
pakitud) 60 
Kuivatatud (määratlemata) 70 
Kuivatatud (terve) 71 
Kuivatatud (roogitud) 72 
Kuivatatud (filee) 74 
Kuivatatud (roogitud ja ilma 
peata) 76 
Kuivatatud (muu) 79 
Terve (määratlemata) 91 
Sõrad 80 
Mari 85 
Esitamisviis teadmata 99 
B osa  
Märkused  
1. Filee  tähendab kala se lgrooga paralleelselt  lõigatud liharibasid, mis koosnevad kala 
paremast või vasakust küljest, tingimusel, et pea, sisikond, uimed (selja-, päraku-, 
saba-, kõhu-, rinna-) ja luud (selgrool ülid või selgroog, kõhuuime-, rinnauime-, 
bronhiaal- või jaluseluud, jn e) on eemaldatud ning ka la kaks külge ei puutu 
teineteisega näiteks se lga- või kõhtupidi kokku. 
2. Terve kala  on rookimata kala. 
3. Puhastatud kala  tähendab kalmaarlasi, mille haarmed, pea ja siseelundid on kehast 
eemaldatud. 
4. Külmutatud kala  on kala, mida on selle loomuli kku kvaliteeti säilitades külmutatud 
nii, et keskmist temp eratuuri vähendatakse -18 ˚ C või alla selle, ning mida pärast 
seda hoitakse -18 ˚ C või sellest madalamal temperatuuril. 
ET 17   ET 5. Värske kala  on kala, mida ei ole konserveerit ud, soolatud, suitsutatud, külmutatud 
ega muul viisil töödeldud, välja arvatud jahu tamine. Värske kala esitatakse tavaliselt 
tervelt või roogitult.  
6. Soolatud kala  on kala, sageli roogitud ja ilma peat a, mida säilitatakse soolas või 
soolvees.   
Käesoleva lisa tehniline kohandamine sätestatak se artikli 9 lõikes 2 kehtestatud korras. 
ET 18   ET  IV LISA  
Toodete kavandatud kasutuse koodid  
A osa  
Loetelu  
B osa  Märkused  
1.
 Inimtarbimiseks: Siia kuuluvad kõik saadused, mida esmamüügil müüakse 
inimtarbimiseks või mis lossitakse sellis e lepingu või kokkuleppe alusel, mis tagab 
kauba kasutamise inimtarbimiseks. Siia ei kuulu kogused, mis on mõeldud 
inimtarbimiseks, kuid mis esmamüügi aj al kõrvaldatakse toiduaineteturult 
turutingimustest või tervishoiueeskirjad est tulenevalt või muudel samalaadsetel 
põhjustel.  
2. Tööstuslikuks otstarbeks: Siia kuuluvad kõik saadused, mis on lossitud jahu, õli või 
loomasööda valmistamiseks, ning need al gselt inimtarbimiseks ettenähtud kogused, 
mida esmamüügil ei müüda inimtarbimiseks.  
Käesoleva lisa tehniline kohandamine sätestatak se artikli 9 lõikes 2 kehtestatud korras. Otstarve Kood 
 
Inimtarbimiseks 1 
Tööstuslikuks otstarbeks 2 
Turult kõrvaldatud 3 
Kalasööt 4 
Loomasööt 5 
Jäätmed 6 
Kavandatud kasutus teadmata 9