ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.

rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 esimesel aastal on ELSF olnud suure surve all, et loodusõnnetused on ettearvamatud ning kliimamuutuste tõttu nende arv ja raskusaste aja jooksul tõenäoliselt suurenevad ja need muutuvad kulukamaks; rõhutab seetõttu, et on üha rohkem mures selle pärast, et ELSFi kaudu ajavahemikul 2021–2027 kättesaadavad summad ei pruugi olla piisavad; on seisukohal, et solidaarsus- ja hädaabireservi üldise rahastussumma ja vahendite eraldamise korraga ei ole ELSFi optimaalne tõhusus tagatud, ning nõuab, et mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 järgmisel läbivaatamisel tehtaks solidaarsus- ja hädaabireservi puudutavates sätetes muudatusi;
tuletab meelde, et koondamistel on töötajatele ja kogu Baskimaa piirkonnale tõenäoliselt suur sotsiaalne mõju, sest Baskimaa töötute arv suurenes 2020. aasta märtsist augustini 25 % ( 12 ) , pikaajaline töötus moodustas 2021. aasta mais 55,6 % kogu töötusest (3,6 % võrra rohkem kui 2021. aasta jaanuaris) ning põhiharidusega või sellest madalama haridusega töötute osakaal oli 60,8 %; tuletab samuti meelde, et naiste ja meeste palgaerinevus on 22,6 % ja ajutise tööhõive määr on Baskimaa piirkonnas 25,8 %, mis on 11,6 % kõrgem kui liidu keskmine, mis on 14,2 %;
A.

arvestades, et paranduseelarve projekti nr 6/2021 eesmärk on näha ette lisaassigneeringud, et kiirendada ülemaailmset vaktsineerimist, katta liidu elanikkonnakaitse mehhanismi kasutamisest ja kalandusalastest välislepingutest tulenevad kulud ning teha mõningaid kohandusi kuludes ja tuludes;
B.

arvestades, et komisjoni hinnangul on vaja 325 miljonit eurot, et laiendada hädaolukorra sotsiaalse turvavõrgu (ESSN) juhtprogrammi, mille raames tehakse igakuiseid rahaülekandeid rohkem kui 1,8 miljonile pagulasele, 2022. aasta märtsist 2023. aasta alguseni, mil programm läheb üle arenguabile; arvestades, et komisjon teeb ettepaneku rahastada see toetus nii, et 2021. aastal kasutatakse rubriigi 6 allesjäänud varu ning ülejäänud summa saadakse 2021. ja 2022. aasta humanitaarabi vahenditest.
B.

arvestades, et peamised nõukogu otsusega (EL, Euratom) 2020/2053 tehtud muudatused on järgmised: omavahendite ülemmäärasid on suurendatud, liikmesriikide tollimaksude sissenõudmiskulusid on suurendatud (25 % nõukogu otsuse 2014/335/EL, Euratom (6) kohase 20 % asemel), kehtestatud on ühtne ja ilma eranditeta käibemaksupõhiste omavahendite sissenõudmismäär ning käibemaksubaasi määratlust on lihtsustatud, kehtestatud on uus ringlusse võtmata plastpakendijäätmetel põhinev omavahend ning Taani, Saksamaa, Madalmaade, Austria ja Rootsi kogurahvatulul põhinevate omavahendite brutomaksete vähendust on muudetud;
C.

arvestades, et 2021. aasta paranduseelarve projekti nr 1/2021 eesmärk on lisada liidu 2021. aasta eelarvesse jooksevhindades 4 244 832 000 euro ulatuses (4 000 000 000 eurot 2018. aasta hindades) nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringuid, et katta reservi rakendamisest tulenevad eelmaksevajadused 2021. aastal;
2.

kordab oma seisukohta, et kõiki liidu eelarves olevaid vahendeid ja kasutamata raha, sealhulgas eelarveülejääki, tuleks kasutada selleks, et suunata finantsabi kiiresti COVID-19 pandeemia poolt kõige enam mõjutatutele; kutsub sellega seoses liikmesriike üles eraldama 2020. aasta eelarveülejäägist tulenev kogurahvatulul põhinevate osamaksete eeldatav kärbe täielikult COVID-19 pandeemia mõjuga toimetuleku ning liidu taastumise ja vastupanuvõimega seotud meetmete eelarvesse, et tagada rahaliste vahendite optimaalne jaotamine;
6.

juhib tähelepanu sellele, et enamik koondatud töötajatest on jõudnud oma töökarjääri teise poolde, on madala kvalifikatsiooniga ja oskavad sageli halvasti saksa keelt; rõhutab ühtlasi, et nagu taotluses selgitatud, on suur hulk toetusesaajaid rändetaustaga mehed ning nende edukat tööturule naasmist võiksid hõlbustada nende leibkonna teised liikmed, kelle saksa keele oskus on endiste töötajate omast sageli palju parem;
E.

arvestades, et taotlus tugineb EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohastele sekkumiskriteeriumidele, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõttes koondatud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kelle on koondanud nimetatud ettevõtte tarnijad või tootmisahela järgmise etapi tootjad, ja/või füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on oma tegevuse lõpetanud;
5.

märgib, et Madalmaad on otsustanud koondatud töötajatele EGFi kaudu sissetulekutoetust mitte pakkuda; võtab teadmiseks, et Madalmaade valitsus on käivitanud üldise palgatoetuse kõigile ettevõtetele, mille käivet COVID-19 kriis on mõjutanud rohkem kui 20 %, ning et KLM Group on taotlenud NOW-toetust (Noodmaatregel Overbrugging voorWerkgelegenheid); võtab teadmiseks, et KLMi kontsern on esitanud taotluse kogu NOW toetusega hõlmatud perioodiks ja on juba saanud ettemakseid summas 683 miljonit eurot ning peaks saama lisaks 488 miljonit eurot;
14.

toetab kindlalt ideed, et EGFi raames tuleks 2021.–2027. aastal näidata jätkuvalt üles solidaarsust, kuid nihutada rõhuasetus restruktureerimise põhjuselt selle mõjule; väljendab heameelt asjaolu üle, et uute reeglite kohaselt on tulevikus ka süsinikuheite vähendamine põhjus, mille alusel taotlejad võivad toetust saada;
6.

juhib tähelepanu sellele, et kliimamuutuste tõttu muutuvad loodusõnnetused üha rängemaks ja korduvamaks; rõhutab, et kliimamuutuste tõttu ohustavad loodusõnnetused kõige enam teatavaid piirkondi, näiteks saari ja rannikualasid; rõhutab, et fond on üksnes leevendav vahend ja kliimamuutused nõuavad eelkõige ennetavat poliitikat, et vältida kliimamuutuste tulevasi tagajärgi, nagu näevad ette Pariisi kokkulepe ja Euroopa roheline kokkulepe; kordab, kui oluline on investeerida kliimamuutuste leevendamisse ja nendega kohanemisse eriti haavatavates piirkondades ning tagada mõjus koostoime fondi ja asjaomaste liidu rahastamisprogrammide vahel;
A.

arvestades, et komisjoni ettepanekul on kaks peamist eesmärki: esiteks eraldada COVID-19 pandeemia ennetamiseks, selleks valmisolekuks ja sellele reageerimiseks, ohutuks taasavamiseks ning COVID-19 pandeemiale reageerimisega seotud edasiste Euroopa algatuste võimaliku mõjuga toimetulemiseks lisaraha; teiseks teha tehnilisi muudatusi, mis tulenevad poliitilistest kokkulepetest, mis on valdkondlike õiguslike aluste kohta sõlmitud pärast seda, kui 2020. aasta detsembris võeti vastu mitmeaastane finantsraamistik, ning teha kohandusi seoses välistegevuse tagatise eraldistega; ühtlasi teeb komisjon ettepaneku kanda 47 981 598 euro suurune summa Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (ELSF) 2020. aasta kasutamata eraldisest otse ELSFi tegevuskulude reale ning teha muid kohandusi ja tehnilisi ajakohastamisi;
L.

arvestades, et see on esimene kord, mil EGF võetakse COVID-19 kriisi tõttu kasutusele pärast seda, kui Euroopa Parlamendi 18. juuni 2020. aasta resolutsiooni (mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (EGF/2020/000 TA 2020 – Tehniline abi komisjoni algatusel)) (7) lisati märge, et EGFi saab kasutada alaliselt koondatud töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate toetamiseks COVID-19 põhjustatud ülemaailmse kriisi kontekstis, ilma et sellega muudetaks määrust (EL) nr 1309/2013;
H.

arvestades, et komisjon on märkinud, et tervisekriis tõi kaasa majanduskriisi, ning on esitanud majanduse taastekava ja rõhutanud EGFi rolli erakorralise vahendina (6);
5.

juhib tähelepanu sellele, et 34,9 % sihtrühma kuuluvatest toetusesaajatest on vanemad kui 54-aastased, 44,4 % on naised ja 50,4 % neist on põhiharidus või sellest madalam haridus; on arvamusel, et sihtrühma kuuluvate toetusesaajate vanuseprofiil ja haridustase tekitavad tööturule naasmisel konkreetseid probleeme, ning rõhutab seetõttu, kui oluline on tagada, et individuaalsete teenuste paketi rakendamisel võetakse nõuetekohaselt arvesse vanuse, haridustaseme ja nende kombinatsiooni eripära;
E.

arvestades, et nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093 artikli 8 lõikes 1 on sätestatud, et EGFi aastane maksimumsumma on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades), ning arvestades, et EGFi määruse artikli 11 lõikes 1 on sätestatud, et komisjoni algatusel võib tehniliseks abiks kasutada kuni 0,5 % sellest summast;
C.

arvestades, et käimasolev transpordisektori CO2 heite vähendamine avaldab eeldatavasti lennundussektorile mitmesugust mõju ning et liidul on oluline roll vajaliku solidaarsuse tagamisel, kasutades EGFist antavat rahalist toetust, mille eesmärk on aidata toetusesaajatel naasta kiiresti inimväärsele ja püsivale tööle oma algsel tegevusalal või väljaspool seda, vastates samal ajal keskkonnasäästlikuma ja digitaalsema Euroopa majanduse nõuetele kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppega;
12.

peab kahetsusväärseks, et puudub teave nõukogu meetmete kohta, mille eesmärk on eetilise kultuuri edendamine, ning juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Parlamendile ei ole sellesuunalistest algatustest teatatud; rõhutab, kui oluline on konkreetsete sammude tegemine heade tavade rakendamiseks, näiteks erikoolitused, käitumisjuhendid või ausust ja eetilisi väärtusi käsitlevad sisesuunised, spetsiaalne veebisait või korduma kippuvad küsimused eetikaprobleemide või rikkumisest teatajate kaitse kohta; tuletab meelde kontrollikoja 19. juuli 2019. aasta eriaruandes nr 13/2019 „Auditeeritud ELi institutsioonide eetikaraamistikud: on veel arenemisruumi“ esitatud väidet, et eetiline käitumine soodustab usaldusväärsemat finantsjuhtimist ja suurendab avalikkuse usaldust, mis on avaliku poliitika eduka elluviimise seisukohast möödapääsmatu, ning eelkõige väidet, et Euroopa Liidu institutsioonide ja organite töötajate ja liikmete ebaeetiline käitumine püüab suurt avalikku huvi ning vähendab usaldust ELi vastu;
30.

peab kahetsusväärseks Frontexi kontrolli töörühma poolt esile toodud pikaajalist viivitust põhiõiguste ametniku ja põhiõiguste vaatlejate ametisse nimetamisel, eriti arvestades ameti tegevdirektori kabineti laiendamist; märgib, et ameti põhiõiguste ametnik astus ametisse 1. juunil 2021. aastal; rõhutab, et ameti ametikohtade loetelu kärbiti 2020. aastal 377 AD-kategooria ametikohalt 275 AD-kategooria ametikohani; tunnistab, et see on mõjutanud kogu personali struktuuri, sealhulgas 40 põhiõiguste vaatleja töölevõtmist; võtab teadmiseks ameti tegevdirektori märkused selle kohta, et 20 esimese põhiõiguste vaatleja töölevõtmine on lõpule viidud, kusjuures põhiõiguste vaatlejate koolitus algab 1. juunil 2021. aastal, ning et teises etapis tööle võetava 20 põhiõiguste vaatleja määramine on käimas; võtab lisaks teadmiseks märkuse selle kohta, et kõnealusest 20 põhiõiguste vaatlejast viis on ametisse nimetatud palgatasemel AD-7 ja viisteist palgatasemel AST-4; tuletab meelde, et Euroopa Parlament rõhutas finantsteenuste töörühma aruandes, et selline madalam palgatase võib mõjutada vaatlejate autoriteeti, sõltumatust ning juurdepääsu salastatud ja tundlikule teabele ning seega nende tõhusust; tuletab meelde, et amet pidi palkama kõik 40 põhiõiguste vaatlejat AD tasandil, et tagada parimate oskuste omandamine ja nõuetekohane operatsioonidele lähetamine; tuletab siiski meelde, et eri ametite töötajate paranduskoefitsiendid on endiselt madalad, ning tunnistab, et madalamad palgad võivad avaldada negatiivset mõju Euroopast pärit taotlejatele ja põhjustada raskusi värbamisel mõnesse ametisse; võtab teadmiseks, et finantsteenuste töörühm ei kiida heaks tarbetut viivitust põhiõiguste vaatlejate värbamisel, mille on põhjustanud tegevdirektor; kordab, et määruses (EL) 2019/1896 nähakse ette, et 5. detsembriks 2020 on ametisse tööle võetud vähemalt 40 põhiõiguste vaatlejat; väljendab sügavat muret, sest see kohustus on endiselt täitmata, ning nõuab, et amet nimetaks 20 ülejäänud põhiõiguste vaatlejat õigeaegselt, ilma edasiste viivitusteta ja AD palgaastmele, et tagada vajalik positsioon oma ülesannete sõltumatuks täitmiseks; tuletab eelkõige meelde Frontexi kontrolli töörühma märkust, et piiramatu ja etteteatamata juurdepääs asjakohastele kohtadele, varadele ja teabele on põhiõiguste vaatlejate jaoks ülioluline; rõhutab samuti, et liikmesriigid peavad tegema põhiõiguste ametnikuga täielikku koostööd, esitades tõendeid uuritavate juhtumite sisu kohta; rõhutab vajadust selgitada ameti märkust selle kohta, et kõnealused ülejäänud 20 põhiõiguste vaatlejat võetakse tööle kehtivast AD 7 reservnimekirjast pärast seda, kui AD 7 lisaametikohad on ametile eraldatud, kuigi komisjon mainis, et ametile on juba eraldatud piisavalt AD-ametikohti;
24.

märgib, et 2020. aastal jätkas amet tööohutuse ja töötervishoiu tulemuslikku tutvustamist ja edendamist; märgib, et vaatamata COVID-19 piirangutele suutis amet oma tööd aktiivselt tutvustada rohkem kui 300 üritusel; märgib, et amet andis töökohtadele mitmekeelsed (25 keeles) suunised, mis on ameti ajaloo üks kõige rohkem allalaaditud ja vaadatud väljaandeid, ning et välja töötati ja ameti veebisaidi kaudu edastati mitmesuguseid muid COVID-19 materjale; ergutab ametit jätkama tööd suuniste kallal, et aidata tööandjatel ja töötajatel kohaneda COVID-19 pandeemia arenguga;
12.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et asutus kirjutas 19. mail 2020 alla kohapeal toimuvate koolituskursuste korraldamise lepingule, mille maksimaalne hinnanguline maksumus on 1 050 000 eurot; võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et asutus allkirjastas lepingu vaatamata samal ajal puhkenud COVID-19 pandeemiale ja isiklikku kohalviibimist nõudvate ürituste suhtes kehtestatud piirangutele ning allkirjastas seejärel 2020. aasta augustis lepingu muudatuse, mis sisaldas uusi lepingupunkte, näiteks virtuaalseid koolituskursusi; märgib, et neile virtuaalkursustele kehtestatud fikseeritud hinnad olid kõrgemad kui esialgses lepingus kokku lepitud kohapealsete koolituskursuste hind, kusjuures muudatused kujutasid endast uusi lepingutingimusi, mis oleksid juhul, kui need oleksid olnud osa esialgsest hankemenetlusest, võinud huvi pakkuda täiendavatele pakkujatele ilma kohapeal toimuvate koolituskursuste põhjustatud geograafilise piiranguta ning konkurentsivõimelisemate hindadega; võtab teadmiseks kontrollikoja järelduse, et pakkumuse ulatust on märkimisväärselt laiendatud ja et lepingut on oluliselt muudetud, mis on vastuolus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL (3) artikli 72 lõike 4 punktidega a ja c, mistõttu kontrollikoda tunnistas lepingu muudatuse ja kõik 2020. aastal sellega seoses tehtud käibemaksueelsed maksed ebaseaduslikuks 3 850 EUR ulatuses; väljendab heameelt asutuse selles küsimuses võetud parandusmeetmete üle;
82.

märgib, et arengukoostöö uue rahastamismehhanismiga, milleks on naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“, koondatakse kõik varasemad rahastamisvõimalused ühte rahastamisvahendisse ja liidu aastaeelarve osasse ning 2021–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku perioodi; tuletab meelde, et EAFide lisamine liidu eelarvesse oli parlamendi pikaajaline nõue ning et eelarve põhimõtteid, eelkõige eelarve ühtsuse ja aastasuse põhimõtteid on tugevdatud; märgib, et naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“ on praegu ELi välistegevuse peamine rahastamisvahend, millele on aastateks 2021–2027 eraldatud kokku 79,5 miljardit eurot (jooksevhindades); märgib, et naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“ lihtsustab liidu välisrahastamist ja hõlmab koostööd kõigi kolmandate riikidega, välja arvatud riigid, mis on seotud liidu ühinemiseelse abiga (Lääne-Balkani riigid), ja Türgi; märgib lisaks, et arengukulutused on seega täielikult Euroopa Parlamendi demokraatliku kontrolli all; tunneb heameelt ka asjaolu üle, et naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ raames saavad ÜMTd kasu liidu eelarve raames suurendatud rahalistest vahenditest;
19.

kutsub BERECi Bürood üles keskenduma oma teadusuuringute tulemuste levitamisele avalikkuses; märgib, et kõik BERECi Büroo tegevused kajastuvad tema ühtsetes programmdokumentides; märgib, et BERECi Büroo kommunikatsiooni ja nähtavuse tagamine on lisatud uude peakorterilepingusse, milles nähakse lähiaastateks ette konkreetsete tegevuste kavandamine ja palju tihedam koostöö BERECi Büroo ja vastuvõtva liikmesriigi (Läti) vahel;
9.

võtab teadmiseks, et ameti aastaaruande kohaselt suurenes koos ameti volituste suurenemisega viimastel aastatel ka ameti otsuste kohta esitatud kaebuste arv, mille tõttu on omakorda olnud vaja kasutada väga palju rohkem õigusabi, et ameti otsuseid kaitsta; kutsub ametit üles võtma oma organisatsioonilises struktuuris arvesse, et vaja on piisavat õigusabi, ja tagama vajaliku personali; väljendab sellega seoses heameelt, et assigneeringuid paigutati ümber 429 000 euro suuruse toetuse vormis, et toetada ameti enneolematut vajadust õigusabi järele ameti otsuste kaitsmisel; kutsub ametit üles võtma tulevaste eelarvete menetlemisel arvesse, et õigusabi võib vaja olla ka edaspidi;
7.

märgib, et pärast SESAR 1 sulgemist tegi ühisettevõte kindlaks, et tema liikmetelt saadud ülemäärase rahalise toetuse summa on 30 959 396 eurot; märgib lisaks, et asutamisakti artikli 13 kohaselt võivad ühisettevõtte liikmed oodata ülemääraste maksete tagasimaksmist alles ühisettevõtte tegevuse lõpetamisel 31. detsembriks 2024; märgib, et tulenevalt komisjoni ja kontrollikoja soovitusest ning komisjoni positiivsest arvamusest kavandatava otsuse kohta võttis ühisettevõte 8. oktoobril 2020 vastu otsuse tagasimaksed varasemaks tuua; märgib eelkõige, et ühisettevõte tegi liidule 4. detsembril 2020 tagasimakse kahe eraldi maksekorraldusega, millest üks puudutas TEN-T programmile vastavat osa ja teine seitsmendale raamprogrammile vastavat osa; märgib, et muudele liikmetele peale liidu (välja arvatud AIRBUS ja DFS) saadeti 23. novembril 2020 haldusnõukogu poolt heaks kiidetud kahepoolsed lepingud, mille allkirjastamisel alustati maksete tegemisega, ning et Eurocontrolile tehti makse 9. detsembril 2020; märgib lisaks, et 2020. aasta lõpuks olid sooritatud kõik maksed peale kolme makse, summas 30 474 586 eurot (s.o 99 % 30 767 098 eurost); märgib järelmeetmete aruande põhjal, et 10. veebruari 2021. aasta seisuga oli SESAR 1 programmi ülemäärased rahalised sissemaksed kõigile asjaomastele ühisettevõtte SESAR 1 liikmetele tagasi makstud;
8.

märgib, et 30. aprillil 2019 otsustas Euroopa Andmekaitseinspektor (EDPS) algatada omaalgatusliku uurimise pärast seda, kui amet palus andmekaitseinspektorilt suuniseid suurandmete analüüsi kasutamise kohta ameti poolt strateegilise ja operatiivanalüüsi eesmärgil (EDPS juhtum 2019–0370); märgib lisaks, et kooskõlas määrusega (EL) 2016/794 (2) on Euroopa Andmekaitseinspektori ülesanne viia alates 1. maist 2017 läbi järelevalvet isikuandmete töötlemise seaduslikkuse üle ametis; märgib, et oma uurimise raames tegi andmekaitseinspektor ametile 2020. aasta septembris märkuse, pidades silmas ohtu andmesubjektidele, kuna suurte andmekogumite analüüsimisel puuduvad konkreetsed kaitsemeetmed, millega tagatakse võimalikult väheste andmete kogumine; märgib, et suurte andmemahtude jätkuv säilitamine, ilma et neile andmesubjekti kategooriat eraldamata, kui nende andmete võimaliku seose kuritegevusega saab kindlaks teha alles pärast analüüsi alustamist, võib ohustada üksikisikute õigust andmekaitsele; märgib, et andmekaitseinspektor on selles küsimuses pidanud ametiga dialoogi ning et amet on koostanud spetsiaalse tegevuskava; märgib, et tegevuskavas käsitleti andmekaitseinspektori muret seoses nõutava andmete läbivaatamisega üksikisikute suurtes kogustes andmete säilitamiseks, millel puudub tõendatud seos kuritegevusega, kuid rõhutab andmekaitseinspektori muret, et praegune õigusraamistik ei sisalda maksimaalset ajavahemikku, kui kaua amet võib selliseid andmeid töödelda; rõhutab, et see tähendab, et amet säilitas isikute kohta suures koguses andmeid, kuigi seost kuritegeliku tegevusega ei olnud tuvastatud, ning et amet säilitas neid andmeid vajalikust kauem, mis on vastuolus määruses (EL) 2016/794 sätestatud võimalikult väheste andmete kogumise ja andmete säilitamise piiramise põhimõtetega; võtab teadmiseks andmekaitseinspektori 3. jaanuari 2022. aasta otsuse, millega anti ametile 12 kuud aega jätkata selliste andmekogumite kustutamist, mis ei olnud selle otsuse päeval liigitatud, ja kuus kuud selliste uute andmekogumite kustutamiseks alates nende kättesaamise kuupäevast; märgib, et andmekaitseinspektori otsus mõjutab ameti võimet analüüsida keerukaid ja suuri andmekogusid, et toetada käimasolevaid kriminaaluurimisi ameti pädevusse kuuluvate kuritegude suhtes, kuna ameti toetus kestab sageli kauem kui kuus kuud ja amet peab alati järgima asjakohast liidu õigust;
33.

väljendab heameelt asjaolu üle, et amet moodustas spetsiaalse meeskonna, et jälgida turvalogisid ja reageerida võimalikele küberturvalisuse intsidentidele, ning et amet viis läbi riskihindamise kõigi uute IKT-lahenduste kohta nii kohapeal kui ka väljaspool, ning et kõigi uute (kohapealsete) internetiga kokkupuutuvate süsteemide puhul tehti läbistustestid; märgib, et ametil on konkreetsed eeskirjad, mis on kooskõlas otsusega 2013/488/EL (6), ning ametil on lisaks ka rida põhimõtteid ja menetlusi salastamata teabe ja sellist teavet töötlevate seadmete kaitseks; väljendab heameelt meetmete üle, mida amet on võtnud seoses küberjulgeolekuga, eriti arvestades ameti töödeldavat tundlikku teavet, ning palub ametil säilitada küberohtude eest kaitse asjakohasel tasemel, võttes arvesse tuvastatud riske;
2.

peab kahetsusväärseks kontrollikoja tähelepanekut, mis on alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta; märgib, et kontrollikoda leidis, et eelmise tegevdirektori poolt töötajale antud ajutine volitus lõppes 31. detsembril 2019 ja et uus tegevdirektor andis sellele töötajale uue volituse 12. veebruaril 2020; märgib, et kontrollikoda leidis, et vahepealsel ajal kiitis see töötaja ameti eesmärkide saavutamiseks heaks eelarvelised kulukohustused summas 529 120 eurot ja maksed summas 914 100 eurot ilma kehtiva volituseta (3,5 % kõigist 2020. aastal kasutada olnud maksete assigneeringutest); väljendab heameelt kontrollikoja tähelepaneku üle, et pärast auditit on amet võtnud meetmeid tuvastatud riskide edaspidiseks leevendamiseks;
24.

võtab teadmiseks ameti tehtud sisekontrollisüsteemi iga-aastase hindamise ja järelduse, et kõik sisekontrolli põhimõtted ja viis sisekontrolli komponenti on nõuetekohaselt rakendatud ja üldiselt mõjusad, et vaja on vaid väikesi parandusi ning et märkimisväärsetest kontrollialastest puudustest ei ole teatatud; kutsub ametit üles võtma arvesse kontrollikoja tuvastatud puudusi, kuna need näivad osutavat sellele, et teatavaid sisekontrolli põhimõtteid on vaja tugevdada;
30.

märgib, et Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) algatas 2020. aastal uurimise, mis on seotud ametis aset leidnud välispettuse juhtumiga; märgib, et kõnealune uurimine algatati ameti enda taotluse alusel ning et amet on 2021. aasta alguses lõpule viidud uurimise järelduste põhjal alustanud juba OLAFi soovituste elluviimist;
11.

võtab murelikult teadmiseks kontrollikoja ülevaate nr 01/2021 „ELi esialgne panus rahvatervishoiu meetmetesse COVID-19 puhangule reageerimisel“ (edaspidi „kontrollikoja ülevaade“) järelduse, et keskusel oli keeruline tagada, et liikmesriikidelt saadud andmed oleksid õigeaegsed, kvaliteetsed ja täielikud; juhib siiski erilist tähelepanu kontrollikoja tähelepanekule, et liikmesriikide kasutatavad erinevad seire- ja testimisstrateegiad raskendavad võrdlemist ja hindamist ning et üldisemalt on liidu rahvatervisealane pädevus piiratud, mis tähendab, et keskuse tõhusus sõltub olulisel määral liikmesriikidest; märgib, et näiteks kulus peaaegu aasta COVID-19 puhangu algusest Euroopas, enne kui liikmesriigid hakkasid kasutama ühist tunnusvärvide süsteemi ja võtsid kohustuse esitada keskusele oma andmeid; märgib, et keskus reageeris kontrollikoja ülevaatele hoiatusega, et vaja on teha veel palju tööd, et luua põhjalik COVID-19 rahvastikupõhine seire, ning märgib, et pärast seda on keskus astunud samme kõnealuse küsimusega tegelemiseks;