EUROOPA KONTROLLIKOJA EELARVEAASTA 2013 RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

2014/C 323/02

SISUKORD

Raamatupidamise aastaaruande kinnitamine

Välisaudiitori aruanne

Raamatupidamise aastaaruanne ja selgitavad lisad

Bilanss 31. detsembri 2013 seisuga

Tulemiaruanne

Rahavoogude aruanne

Netovara muutuste aruanne

Arvestuspõhimõtted ja finantsaruannete lisad

Teave eelarveaasta 2013 eelarve kohta

Välisaudiitori kinnitav aruanne

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE KINNITAMINE

Euroopa Kontrollikoja 2013. aasta lõpliku raamatupidamise aastaaruande kinnitamine

Euroopa Kontrollikoja 2013. aasta raamatupidamise aastaaruanne on koostatud vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse IX jaotisele, komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele ning minu vastu võetud raamatupidamispõhimõtetele ja -meetoditele.

Olen teadlik oma kohustusest koostada ja esitada Euroopa Kontrollikoja raamatupidamise aastaaruanne kooskõlas finantsmääruse artikliga 68.

Olen saanud eelarvevahendite käsutajalt kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Kontrollikoja varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava raamatupidamise aastaaruande koostamiseks, ning kinnituse selle teabe usaldusväärsuse kohta.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha raamatupidamise aastaaruande kinnitamiseks, on mul piisav kindlus selle kohta, et käesolev raamatupidamise aastaaruanne kajastab kõigis olulistes aspektides õiglaselt Euroopa Kontrollikoja finantsolukorda ning finantstulemusi ja rahavoogusid.

Oleme seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane auditiarvamuse avaldamiseks.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure, mis on kavandatud tõendusmaterjali saamiseks finantsaruannetes esitatud summade ja andmete kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis hõlmab ka hinnangu andmist finantsaruannetes pettuse või vigade tõttu esineva olulise väärkajastamise riski kohta. Riskihinnangute koostamisel võtab audiitor arvesse asutuses toimivat sisekontrollisüsteemi seoses finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega, et kavandada asjaoludele vastavad auditiprotseduurid. Audiitori eesmärk ei ole avaldada arvamust asutuse sisekontrollisüsteemi mõjukuse kohta. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti finantsaruannete üldist esituslaadi.

Meie kohustuseks on läbiviidud auditi põhjal esitada arvamus nimetatud finantsaruannete kohta. Viisime auditi läbi kooskõlas Luksemburgis kehtivate Commission de Surveillance du Secteur Financier’ vastu võetud rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega. Nimetatud standardites nõutakse eetikanõuete järgimist ning audititöö kavandamist ja läbiviimist viisil, mis tagab piisava kindluse, et finantsaruanded ei sisalda olulisel määral väärkajastamisi.

FINANTSARUANDED JA NENDE SELGITUSED

Bilanss 31. detsembri 2013 seisuga

(eurodes) Lisa 31. detsember 2013 31. detsember 2012 Põhivara Immateriaalne põhivara 3.1 4 1 48 978 2 2 71 343 Materiaalne põhivara 3.2 9 5 6 10 315 9 5 4 37 237 Nõuded 25 25 9 9 7 59 318 9 7 7 08 605 Käibevara Nõuded 3.3 3 89 149 1 5 87 108 Raha ja raha ekvivalendid 3.4 1 2 4 79 808 2 3 6 25 043 1 2 8 68 957 2 5 2 12 151 Varad kokku 11 2 6 28 275 12 2 9 20 756 Pikaajalised kohustused Töötajate hüvitised 3.5 6 6 3 74 932 5 8 9 35 308 Muud pikaajalised kohustused 3.6 1 75 000 1 75 000 6 6 5 49 932 5 9 1 10 308 Lühiajalised kohustused Eraldised 3.7 1 0 52 207 3 0 66 916 Võlgnevused 3.8 1 4 2 80 819 2 3 7 02 306 1 5 3 33 026 2 6 7 69 222 Kohustused kokku 8 1 8 82 958 8 5 8 79 530 Netovarad 3 0 7 45 317 3 7 0 41 227 Akumuleeritud tulem/(negatiivne tulem) 3 7 0 41 226 3 9 4 60 724 Eelarveaasta tulem (6 2 95 909) (2 4 19 498) Netovarad 3 0 7 45 317 3 7 0 41 226

Selgitused on käesolevate finantsaruannete lahutamatu osa.

Tulemiaruanne

(eurodes) Lisa 2013 2012 Komisjonilt teistele institutsioonidele tehtud siirded 4.1 11 2 8 00 000 11 7 7 95 049 Tulu haldustegevusest 4.2 1 7 3 09 843 1 9 3 04 343 Muu tegevustulu 4.3 30 268 45 439 Tegevustulu kokku 4.4 13 0 1 40 111 13 7 1 44 831 Personalikulu 4.5 (9 9 3 47 366) (10 3 4 41 065) Varadega seotud kulu 3.1 – 3.2: & 4.6. (5 9 88 272) (3 3 51 126) Muud halduskulu 4.7 (1 9 7 88 770) (2 3 5 43 939) Tegevuskulu 4.8 (12 695) (18 586) Tegevuskulu kokku (12 5 1 37 103) (13 0 3 54 716) Tegevustulem/negatiivne tulem 5 0 03 008 6 7 90 115 Finantstulu 4.9 646 59 336 Finantskulu 4.10 (20 020) (20 025) Pensionikohustuste muutused (- kulu, + tulu) 3.5 & 4.11. (1 1 2 79 543) (9 2 48 924) Põhitegevuse väline tulem/(negatiivne tulem) (1 1 2 98 917) (9 2 09 613) Eelarveaasta tulem (6 2 95 909) (2 4 19 498)

Rahavoogude aruanne

(eurodes) 2013 2012 Eelarveaasta tulem (6 2 95 909) (2 4 19 498) Põhitegevus – korrigeerimised Kulum (immateriaalne põhivara) 1 97 753 2 09 828 Kulum (materiaalne põhivara) 5 7 61 980 3 1 39 253 Eraldiste muutus (2 0 14 710) 2 1 68 917 Saadaolevate summade muutus 1 1 97 959 (1 1 63 164) Võlakohustuste muutus (9 4 21 487) 1 2 8 43 333 Netorahavoog põhitegevusest (1 0 5 74 414) 1 4 7 78 669 Rahavoog investeerimistegevusest Materiaalse ja immateriaalse põhivara soetamine (-) (8 0 38 985) (4 4 5 35 664) Materiaalsest ja immateriaalsest põhivarast laekunud tulu (+) 28 540 2 043 Netorahavoog investeerimistegevusest (8 0 10 445) (4 4 5 33 621) Töötajate hüvitised – muutus 7 4 39 624 5 2 70 865 Raha ja raha ekvivalentide netomuutus (1 1 1 45 235) (2 4 4 84 087) Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguses 2 3 6 25 043 4 8 1 09 130 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpus 1 2 4 79 808 2 3 6 25 043

Selgitused on käesolevate finantsaruannete lahutamatu osa.

Netovara muutuste aruanne

(eurodes) Netovarad 2013 2012 Saldo aasta alguse seisuga 3 7 0 41 226 3 9 4 60 724 Eelarveaasta tulem (6 2 95 909) (2 4 19 498) Saldo aasta lõpu seisuga 3 0 7 45 317 3 7 0 41 226

Selgitused on käesolevate finantsaruannete lahutamatu osa.

Raamatupidamispõhimõtted ja finantsaruannete lisad

1. Üldosa

Euroopa Kontrollikoda (edaspidi ka „kontrollikoda”) loodi 22. juuli 1975. aasta Brüsseli lepinguga ja alustas tööd 1977. aasta oktoobris asukohaga Luxembourgis.

Euroopa Kontrollikoja missioon

Euroopa Kontrollikoda on asutamislepingu alusel loodud ELi institutsioon, mille ülesandeks on auditeerida ELi rahalisi vahendeid. ELi välisaudiitorina aitab kontrollikoda parandada ELi finantsjuhtimist ja on Euroopa Liidu kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsja.

Kontrollikoda hindab osutatavate audititeenuste abil ELi rahaliste vahendite kogumist ja kasutamist. Kontrollikoda kontrollib, kas finantstehingud on nõuetekohaselt kajastatud ja esitatud ning kas nende läbiviimine ja juhtimine on toimunud seaduslikult ja korrektselt, et tagada tehingute säästlikkus, tõhusus ja mõjukus. Kontrollikoda esitab oma audititulemused arusaadavates, asjakohastes ja objektiivsetes aruannetes. Kontrollikoda esitab ka oma arvamuse finantsjuhtimist käsitlevate teemade kohta.

Kontrollikoda edendab aruandekohustuse täitmist ja läbipaistvust ning aitab Euroopa Parlamendil ja nõukogul teostada kontrolli ELi eelarve täitmise üle, eriti ELi eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse ajal. Kontrollikoda on võtnud endale eesmärgiks olla tõhus asutus, mis tegutseb avaliku sektori auditi ja halduse esirinnas.

Kontrollikoja eelarveaasta kestab 1. jaanuarist 31. detsembrini.

2. Õiguslik alus ja raamatupidamiseeskirjad

2.1. Koostamise alused

Kontrollikoja raamatupidamise aastaaruande koostamine vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) (1) (edaspidi „finantsmäärus”) sätetele ja komisjoni delegeeritud määrusele (EL) nr 1268/2012 (2), mis käsitleb finantsmääruse kohaldamise eeskirju.

2.2. Raamatupidamispõhimõtted

Finantsmääruse artikli 144 kohaselt esitatakse finantsaruannetes teave, sealhulgas raamatupidamispõhimõtete kohta, sellisel viisil, et see on asjakohane, usaldusväärne, võrreldav ja selgesti arusaadav. Eelarvearuanded peavad vastama finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtetele. Need peavad andma eelarve tulu- ja kulutoimingutest õige ja õiglase ülevaate.

Finantsaruanded koostatakse kooskõlas Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirjadega (EL raamatupidamiseeskirjad), mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. Raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja pärast konsulteerimist teiste institutsioonidega.

2.3. Välisvääringus esitatud saldode ja tehingute hindamine

Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Kasum või kahjum vahetuskursi muutustest, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas fikseeritud rahaliste varade ja kohustuste vahetuskursside ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus, kajastatakse tulemiaruandes.

Välisvaluutas fikseeritud rahaliste varade ja kohustuste eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud vahetuskursside alusel.

2.4. Immateriaalne põhivara

Omandatud tarkvaralitsentsid on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud akumuleeritud kulum ja väärtuse langus. Varad amortiseeritakse lineaarselt nelja aasta jooksul. Organisatsioonisiseselt loodud immateriaalne põhivara kapitaliseeritakse, kui see vastab ELi raamatupidamiseeskirjades sätestatud tingimustele. Kapitaliseerida võib kõiki varaga seotud otseseid kulusid, mis on tehtud vara loomiseks, tootmiseks ja juhtkonna ette nähtud tööseisundisse viimiseks. Teadusuuringute kulud, kapitaliseerimata arenduskulud ja hoolduskulud kajastatakse kuludena.

2.5. Materiaalne põhivara

Materiaalne põhivara on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud akumuleeritud kulum ja väärtuse langus. Soetusmaksumus sisaldab vara soetamiseks või ehitamiseks tehtud otseseid kulusid.

Hilisemad kulud võetakse vara bilansilises väärtuses arvesse või kajastatakse eraldi varana vaid juhul, kui on tõenäoline, et varaga seotud tulevane majanduslik kasu või teenusepotentsiaal läheb kontrollikojale ja selle kulusid saab usaldusväärselt mõõta. Parandus- ja hooldustööde kulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes selle arvestusperioodi all, mil vastavad kulud kanti. Kuna kontrollikoda ei võta laene materiaalse põhivara soetamiseks, siis laenukulusid soetamisega ei kaasne.

Maad ja kunstiteoseid ei amortiseerita, kuna nende kasutusiga loetakse igaveseks. Pooleliolevaid ehitisi ei amortiseerita, kuna need varad ei ole veel kasutatavad. Muude varade amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt jaotatakse nende kulud jääkmaksumusele nende eeldatava kasuliku kasutusea peale järgmiselt:

Hooned 25 aastat või eeldatav kasutusiga Seadmed, masinad ja tööriistad 4,8 aastat Sisustus ja sõidukid 4, 8, 10 aastat Arvutiriistvara 4 aastat Üüritud hoonete sisustus üürilepingu kestus Muud seadmed ja sisustus 4, 6, 8 aastat

2.6. Töötajate hüvitised

Vastavalt nõukogu 18. oktoobri 1977. aasta määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77 (mis käsitleb Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste tasude kindlaksmääramist) (3) artiklile 19 kirjendatakse selle pensionikava kohaselt maksmisele kuuluvad summad ELi eelarves ja liikmesriigid tagavad ühiselt nende maksmise.

Tulevaste pensionimaksete kohustus kirjendatakse ja esitatakse kooskõlas EL raamatupidamiseeskirjaga nr 12 „Töötajate hüvitised”. Kohustuse arvutamise metoodikas võetakse arvesse pensionikava tunnuseid vastavalt raamatupidamisstandardi IPSAS 25 määratlusele.

Kindlustusmatemaatilised kulukohustused määratakse kindlaks jooksvalt, võttes arvesse nii hüvitisi, mis on lubatud töötajatele ajal, mil nad on tööealised, kui ka prognoositavat palgatõusu. Nimetatud kohustuse arvutamiseks kasutatavat kindlustusmatemaatilise hindamise meetodit tuntakse proportsionaalse osa krediteerimise meetodi nime all.

Kohustusest arvestatakse maha tulevastele pensionimaksetele kohaldatavate maksude prognoositav summa, kuna nimetatud maksud laekuvad ELi eelarvesse tuludena.

Pensionikohustused arvutatakse igal aastal ümber aruandluskuupäeval. Tulemiaruandes koosnevad aasta pensionikulud aasta jooksul makstud pensionidest ja aasta lõpus tehtud pensionikohustuste korrigeerimisest (maksud maha arvatud). Kindlustusmatemaatiline tulu ja kulu esitatakse tulemiaruandes.

Kontrollikojal puuduvad praegu pensionikavale eraldatud varad, mis oleks mõeldud pensionikohustuste rahastamiseks.

2.7. Eraldised

Eraldisi tehakse, kui kontrollikojal on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus, ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Eraldisi ei tehta tulevase tegevuskahjumi katmiseks. Eraldisena kajastatud summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suured kulud on eeldatavasti vajalikud olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandluskuupäeval.

2.8. Kulude kajastamine

Vastavalt EÜ raamatupidamiseeskirjadele kajastatakse tehinguid ja sündmusi finantsaruannetes sellel perioodil, millega need seonduvad. Arvestusperioodi lõpus kajastatakse kumuleerunud kulud perioodi ülekandekohustuse prognoositud summa alusel. Kumuleerunud kulud arvutatakse üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et finantsaruanded annaksid õige ja õiglase ülevaate.

3. Bilansi selgitused

PÕHIVARA

3.1. Immateriaalne põhivara

Immateriaalse põhivara muutused 2013. aastal:

(eurodes) Bilansiline brutoväärtus seisuga 1. jaanuar 2013 Soetused Bilansiline brutoväärtus seisuga 31. detsember 2013 Akumuleeritud kulum ja väärtuse vähenemine seisuga 31. detsember 2013 Bilansiline netoväärtus seisuga 31. detsember 2013 Arvutitarkvara 1 4 03 346 1 49 047 1 5 52 393 (1 2 64 183) 2 88 210 Pooleliolev immateriaalne põhivara 1 9 34 427 1 9 26 341 3 8 60 768 3 8 60 768 Kokku 3 3 37 773 2 0 75 388 5 4 13 161 (1 2 64 183) 4 1 48 978

2013. aastal ei kajastatud teadusuuringute kulusid.

3.2. Materiaalne põhivara

Materiaalse põhivara muutused 2013. aastal:

(eurodes) Bilansiline brutoväärtus seisuga 1. jaanuar 2013 Soetused Võõrandamised Ülekanded Bilansiline brutoväärtus seisuga 31. detsember 2013 Akumuleeritud kulum ja väärtuse vähenemine seisuga 31. detsember 2013 Bilansiline netoväärtus seisuga 31. detsember 2013 Maa 7 76 631 7 76 631 7 76 631 Hooned 12 2 8 59 988 6 658 12 2 8 66 646 (3 7 1 78 783) 8 5 6 87 863 Masinad ja seadmed 6 52 847 1 05 224 (5 368) 7 52 703 (3 38 700) 4 14 003 Arvutiriistvara 4 7 30 767 1 2 39 504 (1 1 71 654) 4 7 98 617 (3 2 06 316) 1 5 92 301 Sisustus ja sõidukid 4 4 46 526 3 98 659 (2 59 961) 4 5 85 224 (1 6 90 621) 2 8 94 603 Muud seadmed ja sisustus 1 8 91 828 68 569 (1 42 385) 1 8 18 012 (1 7 22 180) 95 832 Pooleliolev põhivara 4 099 4 1 44 983 — 4 1 49 082 4 1 49 082 Kokku 13 5 3 62 686 5 9 63 597 (1 5 79 368) — 13 9 7 46 915 (4 4 1 36 600) 9 5 6 10 315

KÄIBEVARA

3.3. Nõuded

(eurodes) 31. detsember 2013 31. detsember 2012 Lühiajalised nõuded, peamiselt seoses töötajate riiklike pensioniõiguste ülekandmisega 2 768 2 030 Muud nõuded, peamiselt seoses palkade ja lähetuskulude ettemaksetega 1 89 485 2 00 942 Ettemakstud tasud hoonete üüri- ja IT lepingute eest 1 95 197 1 3 82 757 ELi üksustelt saadolevad summad 1 699 1 379 Kokku 3 89 149 1 5 87 108

3.4. Raha ja raha ekvivalendid

(eurodes) 31. detsember 2013 31. detsember 2012 Sularaha 1 000 1 000 Arvelduskonto 3 32 783 2 6 27 191 Usalduskonto 1 2 1 46 025 2 0 9 96 852 Kokku 1 2 4 79 808 2 3 6 25 043

27. jaanuaril 2010 sõlmisid Euroopa Kontrollikoda ja Banque et Caisse d’epargne de l’Etat (Luxembourg) usaldusarve lepingu. Usaldusarve võimaldab Euroopa Kontrollikojal hallata eelarvepädevate institutsioonide poolt hoone K3 ehituseks eraldatud vahendeid (vt punkt 5.3).

Euroopa Kontrollikoda kasutab nimetatud usaldusarvet üksnes kindlatel tingimustel, mis on sätestatud pangaga Banque et Caisse d’Epargne de l’Etat (Luxembourg) sõlmitud lepingus.

Usaldusarvelt saab teha makseid ainult ehituse projektijuhtimist teostava konsortsiumi ühele pangaarvele. Seda pangaarvet kasutab projektijuht üksnes ehitusettevõtjate esitatud arvete tasumiseks.

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

3.5. Töötajate hüvitised

Kohustuste arvutamise eest vastutab Eurostat, keda metoodika rakendamisel ja vastavate kindlustusmatemaatiliste eelduste määratlemisel aitab sõltumatu pädev ekspert.

Tulevased pensionimaksekohustused arvutatakse ilma neilt maksete tulevase tegemise ajal kinnipeetavate maksudeta (vt ka punkt 2.6).

(eurodes) 31. detsember 2013 31. detsember 2012 Brutosumma 8 1 9 44 360 7 2 8 04 580 Maksumäär (%) (4) 19,00 % 19,05 % Maksud 1 5 5 69 428 1 3 8 69 273 Summa ilma maksudeta 6 6 3 74 932 5 8 9 35 308 Liikmete pensionikohustuste netosumma 7 4 39 624 5 2 70 865

Liikmete pensionikava on kindlaksmääratud hüvitistega kava. Kindlaksmääratud hüvitised on:

— üleminekutoetus (makstakse kolme aasta vältel peale ametiaja lõppemist);

— vanaduspension;

— invaliidsuspension ja -toetus;

— toitjakaotuspension (makstakse pärast liikme surma, sõltumata sellest, kas see toimub enne või pärast pensionile jäämist).

Pensionikohustused arvutatakse järgmiste toetusesaajate kategooriate jaoks:

— ametisolevad liikmed;

— üleminekutoetust saavad ametist lahkunud liikmed;

— ametist lahkunud liikmed pärast üleminekuperioodi (edasilükatud pension);

— pensionile jäänud liikmed;

— püsivalt töövõimetud isikud;

— ajutiselt töövõimetud isikud;

— lesed;

— orvud.

Pensionikohustuste hindamiseks võetakse arvesse majanduslike ja demograafiliste aspektidega seotud muutujaid. Peamised eeldused on:

Kindlustusmatemaatiline eeldus 31. detsember 2012 31. detsember 2013 Abielus meeste ja naiste keskmine vanusevahe 3 aastat 3 aastat Meeste abiellumise tõenäosus 89 % 81 % Naiste abiellumise tõenäosus 24 % 49 % Perekonnaseis Perekonnaseis hindamiskuupäeval Perekonnaseis hindamiskuupäeval Orbude ja lahutatud abikaasade pensioni koefitsient 0 % 0 % Eeldatav pensioniiga 65 65 Prognoositav inflatsioonimäär kogu pensionikava kestel 1,7 % 1,5 % Nominaalne diskontomäär 3,3 % 3,3 % Tegelik diskontomäär 1,6 % 1,8 % Üldine palgatõus 0,0 % - 0,1 % Pensionide üldine ümberhindlusmäär 0,0 % - 0,1 % Individuaalne palgatõus Puudub (v.a uued ametissemääramised) Puudub (v.a uued ametissemääramised) Tervete inimeste suremustabel 2008 ICSLT (5) 2013 ICSLT (5) Puudega inimeste suremustabel Terve inimese näitaja (vanuses üle 3 aasta) Terve inimese näitaja (vanuses üle 3 aasta)

3.6. Muud kohustused

1 75 000 euro suurune summa kuulub lepingu kohaselt maksmisele hoone K9 üürilepingu lõpetamisel.

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

3.7. Eraldised

2012. aasta 11. jaanuaril otsustas komisjon esitada Euroopa Kohtusse hagi nõukogu otsuse kohta mitte heaks kiita ELi töötajate 2011. aasta palgakohandust. Vastavalt Euroopa Kohtu 19. novembri 2013. aasta otsusele kohtuasjas C-63/12 pidi komisjon esitama uue ettepaneku 2011. aasta palkade kohandamise kohta. 14 aprillil 2014 kiitis nõukogu heaks Euroopa Parlamendi seisukoha määruste eelnõude kohta, mille alusel kohandatakse ELi töötajate töötasusid ja pensione 0 % aasta 2011 ja 0,8 % aasta 2012 eest (makstav alates 1. juulist 2012).

Otsusest tingituna tehti lühiajaline eraldis, mis moodustab 0,8 % palgamaksetest, millest on maha arvestatud maksud ja pensionieraldised.

3.8. Võlad

(eurodes) 31. detsember 2013 31. detsember 2012 Lühiajalised võlakohustused 14 393 4 45 830 Mitmesugused võlad seoses palkade ja töötajatega (10 212) 3 44 427 Viitvõlad 1 4 1 07 180 2 2 8 64 727 Võlad konsolideeritud ELi üksuste, peamiselt Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Parlamendi ees 1 69 458 47 322 Kokku 1 4 2 80 819 2 3 7 02 306

4. Tulemiaruande selgitused

4.1. „Komisjonilt teistele institutsioonidele tehtud siirded”: summa vastab kontrollikoja igakuistele komisjonile esitatud rahastamistaotlustele kontrollikoja pangakonto täiendamiseks.

4.2. „Tulu haldustegevusest”: koosneb peamiselt liikmete ja personali palgast maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete jaoks tehtud mahaarvamistest.

4.3. „Muud tegevustulud”: muu hulgas valuutakursside muutustest tulenev tulu.

4.4 Tulu valuutatehingutest ja mittevaluutatehingutest tekkis järgnevalt:

(eurodes) 2013 2012 Tulu valuutatehingutest 22 378 41 910 Tulu mittevaluutatehingutest 13 0 1 17 733 13 7 1 02 921 Tulu kokku 13 0 1 40 111 13 7 1 44 831

4.5. „Personalikulud” sisaldavad liikmete, koosseisuliste töötajate, lepinguliste töötajate ja ajutiste teenistujate palkasid. Endiste liikmete üleminekutoetused ning liikmete pensionidelt ja üleminekutoetustelt arvestatud maksud kuuluvad rubriiki „Pensionikohustuste muutused” (vt punkt 4.11).

4.6. „Varadega seotud kulud” hõlmavad materiaalse ja immateriaalse põhivara amortisatsiooni.

4.7. „Muude halduskulude” olulisimad kirjed olid:

— hoonete üürimine ja sellega seotud kulud;

— IT ja telekommunikatsioon;

— lähetuskulud;

— puhastus- ja turvateenused.

4.8. „Tegevuskulud” sisaldavad muu hulgas valuutakursside muutustest tulenevat kahjumit.

4.9. „Finantstulud” koosnevad kontrollikoja arveldus- ja usalduskontodelt teenitud pangaintressidest.

4.10. „Finantskulud” on kontrollikoja arveldus- ja usalduskontodelt võetud pangatasud.

4.11. Rubriiki „Pensionikohustuste muutused” kuuluvad kõik kontrollikoja liikmete pensionidega seotud kulud. Kahe aasta näitajate vaheline erinevus tuleneb asjaolust, et kulud hõlmavad aasta jooksul makstud pensione ja üleminekutoetusi ning aasta lõpus tehtud kõikide tulevaste pensionikohustuste kohandust.

(eurodes) 2013 2012 Muutused liikmete pensionikohustuste netosummas 7 4 39 624 5 2 70 865 Välja makstud vanaduspensionid 2 7 15 911 2 5 90 511 Välja makstud toitjakaotuspensionid 3 25 474 3 50 485 Välja makstud üleminekutoetused 1 5 37 185 1 7 85 937 Välja makstud invaliidsuspensionid — 23 809 Aasta jooksul tehtud pensionimaksete vahesumma 4 5 78 570 4 7 50 742 Paranduskoefitsient 1 62 071 1 63 476 Maksetelt arvestatud maksud (9 00 722) (9 36 159) Pensionikohustuste muutused kokku 1 1 2 79 543 9 2 48 924

5. Muu avalikustatav teave

5.1. Tingimuslikud varad

Tarnijad on andnud järgmised pangagarantiid lepinguliste kohustuste nõuetekohaseks täitmiseks:

(eurodes) 31. detsember 2013 detsember 2012 Reisibüroo 50 000 50 000 Hoone K1 renoveerimine 2 500 2 500 Hoone K3 projektijuhtimine 7 1 96 680 7 0 96 680 Kindlustusettevõte 1 361 1 361 Telekommunikatsioon 20 000 20 000 Kokku 7 2 70 541 7 1 70 541

5.2. Tulevase rahastamise kulukohustused

(eurodes) 31. detsember 2013 31. detsember 2012 Hoonete kasutusrent 5 60 000 2 5 79 580 IT-seadmete, autode ja muude seadmete kasutusrent 2 3 73 573 1 0 44 344 Vahesumma 2 9 33 573 3 6 23 924 Kasutamata assigneeringute ja kulukohustuste vahe – täitmata kulukohustused (RAL e. „Restant à liquider”) peale 2013. aasta viitvõlgade mahaarvamist 9 3 64 602 1 3 85 871 Kokku 1 2 2 98 175 5 0 09 795

Täitmata kulukohustused on eelarvelise raamatupidamisarvestuse element, mis kajastab täitmata kulukohustuste väärtust. Täitmata kulukohustuste väärtus on võetud kulukohustuste ja tehtud maksete vaheline erinevus, mis tekib kulukohustuste võtmise ja vastava makse tegemise vahele jääva ajavahemiku tõttu.

5.3. Kontrollikoja ehitusprojektid

1988. aastal kolis kontrollikoda oma peahoonesse (hoone K1) ning ostis hoone koos sellealuse maaga välja 1990. aastal. 1999. aastal sõlmis kontrollikoda Luksemburgi riigiga raamlepingu, millega anti kontrollikojale ühe euro eest teise maatüki kasutamise õigus 49 aastaks (ühekordse uuendamise võimalusega) lisahoone (hoone K2) ehitamiseks. Teise lisahoone (K3) puhul pidid Luksemburgi riik ja kontrollikoda siiski projekti elluviimise erinevast korraldusest tulenevalt sõlmima 22. veebruaril 2008 uue raamlepingu.

Luksemburgi riik müüs kahe laiendusega (K2 ja K3) seotud kaks maatükki kontrollikojale sümboolse ühe euro suuruse hinnaga.

Kui kontrollikoda peaks tulevikus kaaluma mõne oma hoone loovutamist kolmandale poolele, kes ei ole liidu asutus ega institutsioon, tagastab kontrollikoda maatüki riigi omandisse sümboolse ühe euro suuruse hinna eest; samuti on riigil võimalik osta kõnealune hoone sõltumatu eksperdi määratud hinnaga. Kui Luksemburgi riik seda õigust kasutada ei soovi, läheb maatüki kasutusõigus hoone ostjale.

Luksemburgis on kontorihoonete kasutusajaks 15 aastat, pärast mida tuleb need kehtivate tervise-, turva- ja keskkonnanõuete täitmiseks moderniseerida. Seetõttu tuli hoones K1 teostada ehitustöid tervisekaitse- ja turvanõuete täitmiseks. Tööd on lõpetatud ning 2010. aastal saadi lõplik ametlik heakskiit. Hoone K2 võeti kasutusele 2003. aasta novembris ning selle kasutusluba (autorisation d’exploitation) kehtib kuni aastani 2018.

Hoone K3 ehitustöid alustati märtsis 2010 ning hoone võeti kasutusele 15. novembril 2012.

5.4. Kohtuvaidlustest tulenevad võimalikud olulised kohustused (6)

Kohtuvaidlustest tulenevad olulised kohustused puuduvad.

(1) ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(2) ELT L 362, 31.12.2012, lk 1.

(3) EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1.

(4) Ümardatud.

(5) Rahvusvaheline riigiteenistujate suremustabel (ICSLT, International Civil Servants Life Table)

(6) EL raamatupidamiseeskiri nr 10 „Eraldised, tingimuslikud kohustused ja tingimuslikud varad”.