ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.3

EMSK on ka korduvalt rõhutanud, et teadmistepõhise ühiskonna uuenduste ja edu olulisim allikas on inimesed oma teadmiste ja oskustega (9). Euroopa peab leidma võimalused nii oma potentsiaali kasvatamiseks kvalifitseeritud inimeste, teadus- ja uurimistegevuse ning tehnoloogia baasil kui ka selle teostamiseks turul nõutavate uute toodete ja teenuste ning tööhõive kaudu. See eeldab kõigi elanikkonnakihtide osalemist hariduselus, head erialast väljaõpet ja sujuvamat siirdumist kõrgemalt hariduselt tööturule. Ühiskondlik kliima peab arenema suunas, kus haridus on iseenesestmõistetav ja kõrgem haridus ei ole enam üksikute privileeg. OECD-uurimused on mitmel korral toonud välja paljude liikmesriikide haridus- ja koolitussüsteemide puudused (10). Akadeemilise personali nappus osutub ühtaegu nii majanduslikuks kitsaskohaks kui ka hariduse kättesaadavuse takistuseks. Tegutsemisvajadus välja- ja täiendõppe poliitikas on hilinenud. Kuhu jäävad vajalikud investeeringud, — et oluliselt langetada koolidest väljalangemise määra, tõsta kõrgkoolide lõpetajate osakaalu ja tagada elukestva õppe võimalus kõigile; — et tagada sujuvam siirdumine kõrgemalt ja ülikoolihariduselt tööturule, eriti VKEdesse; — et olulise ennetava tööhõivepoliitilise meetmena tagada kvaliteetne alg- ja kutseharidus, mis võimaldaks noortele sujuva sisenemise tööturule ja jätkusuutliku püsimise turul; — et anda võimalikult paljudele töötajatele võimalus täiendkoolituseks, näiteks võimaldades neile ühe nädala õppepuhkust aastas?
4.16

Eriti probleemsed on määrusega (EÜ) nr 853/2004 hakklihale kohaldatavad uued temperatuuri- ja kontrollinõuded, arvestades, et hakklihal on oluline majanduslik tähtsus mikroettevõtetele ja väikese suurusega lihatöötlejatele. Vähemalt Saksamaal kuulusid kõnealused ettevõtted “vaid”“registreeritud ettevõtete” alla ning seetõttu pidid nad kinni pidama hakklihale kohaldatavatest riikilikest eeskirjadest (nõutav temepratuur: +4 oC). Kuna edaspidi jäävad alles vaid ühenduse tasandil tunnustatud ettevõtted, peavad ka käsitöönduslikud lihatöötlemisettevõtted kinni pidama uue määruse rangematest temperatuurinõuetest (2 oC) (7). Kui ettevõtted valmistavad värsket hakkliha ja seda tootmise päeval turustavad (nagu nõudsid senised eeskirjad), ei tõsta madalam temperatuur hügieenitaset. Kuna vanade seadmete ümberseadistamine madalamatele temperatuuridele ei ole lihtne, ning tarvis on täiendavaid sulatusseadmeid, peavad ettevõtted investeerima uutesse jahutusseadmetesse. Käsitöönduslike ettevõtete konkurentsivõime osas on problemaatiline see, et uue määrusega on lubatud hakkliha valmistamine külmutatud lihast. See soodustab veel enam dumpinghindasid.
2.2.3

Ühisettevõtete peaaegu täielikku kadumist uuest ühisest kalanduspoliitikast illustreerib tõsiasi, et viimane komisjoni tellitud aruanne, mis sisaldab põhjalikke andmeid kõnealuse teema kohta, pärineb 2001. aastast ning selles ei eristata ühisettevõtetele määratud laevu (17). Sellele eelnes veel üks spetsiifiline aruanne — 16. juuni 2000. aasta aruanne teemal “Ühisettevõtete uuring kalandussektori struktuuritoetuste kontekstis”. Need uuringud osutavad sellele, et praegu on 300 ühisettevõtet, millele kuulub kokku 600 laeva. Need ettevõtted on jäänud väljapoole ühenduse kalastuseeskirjade raamistikku, s.t õiguslikku vaakumisse. Nendest saavad lihtsalt välisettevõtted, millesse on kaasatud ELi partnerid, kes kohustuvad seadma esikohale ELi varustamist ja edastama korrapäraselt teavet. Nimetatud ettevõtete ainsaks kaitseks on kahepoolsed lepingud lähteliikmesriigi ja abisaaja kolmanda riigi vahel investeeringute vastastikuseks kaitsmiseks.
1.11

kõige enam arenenud Euroopa riikides ja eelkõige 15-liikmelises Euroopa Liidus on piirkondadeks jaotumise institutsionaalne, õiguslik ja rahanduslik süsteem välja arenenud aastakümnete jooksul koos tööstusliku arengu struktuuridega, mis suudavad kõige paremini vastata majanduskasvu ning ühenduse ja siseriikliku tasandi toetuste süsteemide muutuvatele tingimustele. Riikides, mis ühinesid Euroopa Liiduga 2004. aastal, on tähelepanu keskendunud pingutustele, mille eesmärk on mahajäämuse likvideerimine antud valdkondades ning jõuda järele teisele Euroopa Liidu liikmesriikidele. Kõnealuste jõupingutuste raames on tööstuspargid saanud ja saavad ka edaspidi erilise tähelepanu osaliseks. Need aitavad nimelt kaasa konkurentsivõime parandamisele, erinevuste vähendamisele territoriaalses arengus ja tööhõiveprobleemide lahendamisele. Olukorda iseloomustab ka see, et majanduslikud ja ühiskondlikud struktuurid, millel oli ülekaalukas roll Euroopa Liiduga ühinemisel, jäävad ikka teatud määral kaheseks: olemas on traditsioonilised institutsionaalsed, juhtimis- ja rahastamiselemendid — kuigi suures osas mandumas — kõrvuti selle haldus- ja juhtimissüsteemi üha määravamaks muutuvate elementidega, mis areneb alles lühikest aega. Kandidaatriikides tekkisid tööstuspargid kui uute majandus- ja tööstuspoliitika ning territoriaalse arengu eesmärkide väljendus.
3.7

rõhutab, et Euroopa Liit peab kontrollima, et liikmesriigid pakuvad transporditeenust, milles on tasakaalus nii kauba- kui reisijateveo valdkond, ning soovib, et teda teavitataks laialdase analüüsi algatamisest ja hoitaks sellega kursis ning et temaga konsulteeritaks lõppjärelduste osas.
8.1

Pärast Uruguay vooru on dumpinguvastaste juhtumite arv paljudes arengu- ja tärkavate majandustega riikides drastiliselt kasvanud. Kuna tollitariife on suures ulatuses alandatud, siis rakendatakse dumpinguvastaseid eeskirju üha enam protektsionistlikel eesmärkidel, nii nagu seda näitavad mõningad dumpinguvastased juhtumid Ameerika Ühendriikides ja mujal. Dumpinguvastase kontrolli peensusi ja meetodeid (näiteks kahjuhindamisi) kasutatakse tihti ära, et hoida välismaa ettevõtted eemal oma turgudelt. Reeglina on see vaid mõnede teatud ettevõtete huvides ning toimub üldiste huvide arvelt.
6.2.

EMSK toetab kavatsusi siduda põhjamõõde ELi ja Venemaa koostöö ja nelja ühisruumiga. EMSK hiljutise arvamuse “Kodanikuühiskonna panus ELi ja Venemaa vahelistesse suhetesse” (9) lõikes 3.2.5 on kirjas, et EL ja Venemaa peaksid tegema koostööd, et uuendada ka piirkondlikku koostööd põhjamõõtme raames, ning et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel on rahul, et kõnealust aspekti on nelja ühisruumi kavades nõuetekohaselt arvestatud, ning ergutab võtma täiendavaid meetmeid arendamaks piirkondlikku koostööd osana ELi ja Venemaa vahelistest suhetest.
4.6

Euroopa Komisjonil on hea positsioon kõnealuse protsessi edendamiseks, tuginedes CCNRi ja Doonau komisjoni pikaajalistele traditsioonidele, kogemustele ja ekspertteadmistele. Arvestades seda, kuidas nimetatud kaks komisjoni on aastakümnete vältel tegutsenud, millist tähtsust on nad oma töös omistanud sotsiaalpoliitikale ja kuidas nad on seni sotsiaalpartnereid kaasanud, on ilmne, et Reini ja Doonau režiimide ühtlustamine ja kooskõlastamine ei oleks piisav siseveetranspordi kaasaegse sotsiaalpoliitika väljatöötamiseks optimaalsete tingimuste loomiseks.
1.6

On selge, et see saab toimuda kõige tõhusamalt siis, kui asjaomased pooled on kaasatud muutuste juhtimisse. See, et muutused toimuvad sektorite ja ettevõtete igal tasandil, mitte ainult juhtkonna tasandil, on oluline mitte ainult muutuste tagajärgedega tegelemise, vaid ka konkurentsivõime seisukohast. Sotsiaaldialoog ning töötajate kaasamine ja osalemine on seega tähtsad elemendid Euroopa sotsiaalmudelis.
5.11.2

Paljud usuvad, et rasvumisega toimetulemine on isiklik probleem. Osalt on neil ka õigus, kuid lisaks vastutab selle eest ka ühiskond, eriti “rohujuure” kogukonnatasandil. Kodanikuühiskonnal ja valitsusvälistel organisatsioonidel on oluline funktsioon proaktiivse suhtumise motiveerimisel ja tegevuse mõjutamisel ühise mõtlemise ja kohalike algatuste kaudu. See võiks hõlmata ka lihtsalt spordiühingute vahendite kasutamist koolides, kohalike kampaaniate tutvustamist kohalikus meedias, kohalike tootjate koostööd kohalike ametiasutustega hariduse toetamiseks, koolide varustamist värskete saadustega kohalikelt talupidajatelt. Nende eesmärk võib olla tagada, et tervislik toit on saadaval, vastuvõetava hinnaga, asjakohane ja säästev.
6.9

Selleks, et turism osutuks taandarenguga piirkondade jaoks kasutatavaks alternatiiviks, peavad olema täidetud järgmised eeltingimused: — Piirkonna kultuuri, kultuuripärandi ja looduse väärtustamine. Tihti on ka taandarenguga piirkondade elanikkond asendamatu kultuurilise rikkuse kandja. — Töötada tuleb üldisest kontseptsioonist lähtuvalt, mille raames loodaks integreeritud arengukava alusel teatud hulk turismi vajadustest lähtuvaid tooteid ja teenuseid. — Turismialaste toodete edendamine, mille alla kuuluvad erinevate turismiobjektide läheduses asuvad majutamisvõimalused. Turistide majutamine on ülesannete selline osa, mis hoolitseb turismiäri stabiilsuse ja täiendava ettevõtluse eest ümbruskonnas. Hotellindus või teised ajutise majutamise vormid on vajalikud selleks, et tagada turismi pikaajaline elujõulisus ning seepärast tuleks neid eelistada residentsisaalturismile. — Areng majanduslikult, sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt jätkusuutlikes tingimustes, nii et turism ise oleks aluseks arvukate ettevõtete tekkimisele ja looks seega tööd palgatöötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele. — Konkurentsivõimelise ja mitmetahulise ettevõtlusstruktuuri ülesehitamine, et tulevikus ei kahjustaks piirkonda enam muutuvad turutingimused, majanduse globaliseerumine ja ettevõtete ümberpaiknemine. — Igat liiki kvaliteedi parandamine kutseõppe abil: klientide teenindamisel, töötingimuste puhul, looduse säilitamisel. — Ühiste tunnustega turismiobjektide koondumine, et moodustada võrgustikke toote, kaubamärgi või reisisihi aktiivsemaks ühiseks reklaamimiseks. — Uuenduslike toodete ja teenuste pakkumine. Teabe- ja kommunikatsioonitehnoloogia üldine ja aktiivne kasutamine on kahtlemata oluline konkurentsitegur. Suurte, keskmiste ja eelkõige väikeste turismifirmade poolne interneti kasutamine on otsustava tähtsusega reklaami ja turupositsiooni seisukohast. — Tagada tuleb tarbijate õigused, arvestades, et turism on sektoriülene tegevusala ja selles on reeglina tegevad väikese suurusega ettevõtted.
4.5.1

Haridus, väljaõpe ja oskused.. Inimkapital on tööstuse konkurentsivõime seisukohalt väga tähtis ning see tähtsus suureneb tõenäoliselt veelgi (heaks näiteks selle kohta on tõsiasi, et VKEde arengu peamiseks takistuseks on oskustööliste puudus). Lähiaastatel muutub üha selgemaks, et oskustööliste olemasolu on kriitilise tähtsusega tegur Euroopa tööstuse pikaajalise rahvusvahelise konkurentsivõime seisukohalt. Sel põhjusel omistatakse Euroopa Liidu õigusaktide ja ühise poliitika kontekstis suurt tähtsust väljaõppele ja oskustööliste sisserändele. Euroopa tööstuspoliitika peab oma strateegia keskpunkti asetama hariduse, väljaõppe ja oskused, pöörates seejuures erilist tähelepanu töötajate pidevale täiendõppele. Inimkapital ja oskusteave on konkurentsieelisteks
3.4.6

Täiendavaid teadusuuringuid on tarvis saastevabade elektrijaamade väljaarendamiseks, juhul kui selleks on poliitiline tahe. Süsihappegaasi eraldamiseks vajalike seadmete installeerimine toob kaasa elektrijaama kasuteguri vähenemise 6–14 % võrra. Seetõttu ei suurene mitte ainult tootmiskulud, vaid see on ka vastuolus tooraine säästmise eesmärgiga. Maksimaalse võimaliku kasuteguriga optimeeritud elektrijaam on alus, mille pikaajaline eesmärk on saavutada saastevaba elektrijaam.
1.3.1

Ärinõustamisfirma KPMG läbiviidud uuringu (Business Impact Case Study (3)) tähtsamad tulemused olid järgmised: — Ei ole erilist põhjust eeldada, et REACHi registreerimisnõuded viivad suure tootmiskogusega ainete turult eemaldamiseni. REACHi nõuete tõttu vähe või üldsegi mitte tulusaks osutumise oht on olemas ainete puhul, mida toodetakse 100 tonnist väiksemas koguses. Ilmnes, et vaid 10 aine puhul 152 põhjalikult hinnatud ainest on turult eemaldamise oht, kuna nad osutusid liiga vähe või üldse mitte tulusateks; — Vähe osundab sellele, et tarneahela järgmise etapi kasutajad peaksid arvestama võimalusega, et turult eemaldatakse neile tehniliselt olulisimad ained. Kõnealused ained kindlasti registreeritakse — kohati isegi äririskist hoolimata; — Kemikaalide tarnijatele tekkivad ühekordsed registreerimiskulud võivad mõnel juhul olla märkimisväärsed ning nende tagajärjel võivad tarnijad tooteportfelli ratsionaliseerida. Kõnealune efekt tekiks peamiselt ainete puhul, mida tarnija ei käsita kliendile tehnilisest seisukohast kriitilisena; — Suures koguses ainete turult eemaldamine võib põhjustada märkimisväärset jõukulu ja kulutusi uute valemite väljatöötamisele ning kulukaid tehnilisi ümberkorraldusi (mitte viimases järjekorras vajaduse tõttu viia läbi uuringuid, teste ja tarbijatepoolseid valideerimisi). — Kulud tuleb enamikul juhtudel katta ettevõtjal endal või siis need edasi anda tarbijatele, mis aga võib osutuda keeruliseks paljude VKEde jaoks; — Tõenäoline on osa registreerimiskulude asetamine formuleerijatele ja tarneahela järgmise etapi kasutajatele, siiski on karta, et VKEdel tekib sellega rohkem raskusi; — REACHi mõju uuenduslikkusele on ebaselge. Uuringus käsitletud juhtumite puhul ei ole tõendeid selle kohta, et teadus- ja arendustegevuse (T&A) vahendid suunataks REACHi tõttu automaatselt mujale. Samuti ei saa arvestada teadus- ja arendustegevuse vahendite suurendamisega; — Ettevõtted on muuhulgas välja selgitanud järgmised REACHi eelised: parem teave ainete omaduste ja valmististe ohtlike komponentide kohta, lihtsam riskihaldus ja aineportfelli ratsionaliseerimine; — Kahtlusi on väljendatud seoses töödeldavuse ja konfidentsiaalsuse eriprobleemidega. Nii väljendasid mõned formuleerijad ja tarneahela järgmise etapi kasutajad kahtlust, et kemikaalide tootjad eelistavad võib-olla teatud rakendusi mitte lülitada oma registreerimistoimikusse; — Anorgaaniliste ainete (eelkõige tooraine) kasutajad vajavad lähemaid selgitusi REACHI raames toimuva registreerimise tingimuste kohta.
3.1.2

ELi ja Venemaa vahelises koostöös positiivsete tulemuste saavutamise nimel peavad ELi kodanikuühiskonnad tegutsema senisest aktiivsemalt oma kogemuste jagamisel võimalustest kodanikuühiskonda korraldada, samuti Venemaa kodanikuühiskonda toetava solidaarse võrgustiku taastamisel. Euroopa Liit võib pakkuda vene kodanikuühiskonnale, seega Venemaale, teadmisi oma rikkuse väljendajaks olevatest teguritest, mis on mitmekesisus ja ühiskonnakorralduse erinevate vormide paljusus ja viimaste aluseks olev demokraatlike, sotsiaalsete ja kultuuriväärtuste levitamine. Kõik liikmesriigid peavad tegema tööd ühiste eesmärkide soodustamise nimel; see on ülesanne, mis on pärast laienemist muutunud veelgi tähtsamaks. Samuti on ilmne, et avatud ja otsekohene lähenemine on parim viis tulemuste saavutamiseks ELi ja Venemaa vahelise koostöö arendamisel. EL peaks välja töötama ka tehnilise abi, aitamaks Venemaad saada stabiilseks, demokraatlikuks ja jõukaks riigiks. Olemasolevate tehnilise abi programmide struktuur tuleks ümber hinnata. Edu on kõige parem saavutada väikeste, kuid otsustavate sammude abil.
6.8

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee tervitab Euroopa Parlamendi GATS resolutsiooni (12. märts 2003), eriti punkte 5, 10 ja 11 ning kutsub komisjoni ja liikmesriike seda GATSi puudutavatel läbirääkimistel arvestama. Punktis 5 tuletatakse meelde, et GATS on vabatahtlik leping ning kõnealuse lepingu põhimõtted ei sunni erastama või piiranguid vähendama, need ei näe ette ka kindlat liberaliseerimise astet; toonitatakse aga, et arengumaadele ja vähim arenenud riikidele ei peaks avaldama survet teenuste liberaliseerimiseks, eriti avalike teenuste osas. Punktis 10 tervitatakse pakkumist tagada eriti arengumaadele paremad võimalused teenuste osutamiseks Euroopa Liidu turul, võimaldades kvalifitseeritud tööjõul ajutiselt siseneda, kuid toonitakse, et läbirääkimistega tuleb kindlustada võõrtöötajate kaitse mis tahes diskrimineerimise eest; tuletatakse meelde, et igal juhul peavad kehtima jääma Euroopa Liidu ja siseriiklikud töötingimused, miinimumpalga nõue ning olemasolevad kollektiivsed palgakokkulepped, olenemata sellest, kas tööandja on registreeritud Euroopa Liidu liikmesriigis või mitte. Punktis 11 rõhutatakse, et kaubanduslik kohalolek (investeering) peab jätkuvalt alluma kodumaisele maksustamisele, sotsiaalsetele ja muudele regulatiivsetele meetmetele; toonitatakse, et kaubandusliku kohaloleku välisriigis võib teha sõltuvaks ILO deklaratsiooni täitmisest (ILO kolmepoolne deklaratsioon rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtetest) ning 2000. aasta suvel täiendatud OECD rahvusvaheliste ettevõtete juhisest.
5.4.2

See tähendab, et ettevõtted kohustuvad vabatahtlikult arvestama sidusrühmade ootuste ja huvidega ning suurendama oma vastava tegevuse läbipaistvust. Valmisolek sidusrühmadega dialoogi alustamiseks tähendab seda, et ettevõttele jääb kontroll võetavate kohustuste üle. Arvestades ootuste ja huvide suure hulgaga võib ettevõte need järjestada teadlikult midagi eelistamata, lähtudes objektiivsetest kriteeriumidest ja oma strateegiast.
8.1

Eespool kirjeldatud kriteeriume on võimalik hinnata suhteliselt lihtsalt ja objektiivselt. Kvalitatiivsete kriteeriumide kasutamine ja hindamine on aga hoopis keerukam. Mõningal määral saab hindamisaluseks võtta organisatsiooni põhikirja, eriti selles nimetatud eesmärke ja toimimisviise, samuti geograafilist ulatust. Siiski võivad need organisatsiooni esindavuse hindamiseks jääda puudulikuks. Kvalitatiivsed kriteeriumid on seega pigem vaadeldavate organisatsioonide antava panuse hindamise vahend.
5.2

EMSK arvab, et maapiirkondade tööstus, põllumajandus, metsandus ja kalandus on andnud kasvuhoonegaaside heitmetesse vaid väikese panuse ning seetõttu ei ole ELi kliimamuutuste poliitikas kõnealuste sektoritega arvestatud. Valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma uurimuste andmetel on kliimamuutus vältimatu ning seepärast on oluline, et EL valmistub kohanemismeetmete võtmiseks kõnealustes sektorites.
5.5

Põllumajandusliku biomassi potentsiaali puhul tuleb arvestada sellega, et inimeste hulk põllumajanduslikult kasutatava pinna kohta suureneb maakera rahvastikku arvestades dramaatiliselt. Tänapäeval on teravilja kasvatamiseks umbes sama palju pinda kui 1970. aastal — aga tookord oli inimesi umbes 3 miljardi võrra vähem, mis tähendab, et 1970. aastal kasvatati teravilja umbes 0,18 hektaril inimese kohta, täna on see vaevalt 0,11 hektarit. Kõnealune suundumus tugevneb, sest erosiooni, soolastumise ja kuivamise tulemusel läheb igal aastal kaotsi umbes 7 miljonit hektarit põllumajandusmaad ja enam kui neljandik kõigist kasutatavatest maadest on ohustatud.
2.3.5

Sageli väidetakse, et kõnealust probleemi ja muid nõrku kohti Euroopa majanduses ja ühiskonnas ning meie sotsiaalmudelis süvendavad veelgi uued väljakutsed nagu majanduslik globaliseerumine, uute tehnoloogiate kasutuselevõtt ja demograafiline vananemine. Keskmise eluea kasv ja kahanev iive tekitavad tõsiseid probleeme sotsiaalkindlustussüsteemide rahastamise osas — näiteks võib tuua pensionisüsteemid. Komitee kutsub üles ettevaatusele arvukatest üldlevinud arusaamadest lihtsustatud poliitiliste järelduste tegemisel. — Kui globaliseerumine tähendab seda, et rahvusvaheline kaupade ja teenuste müük järjest suureneb, siis tuleb 25 liikmest koosnevast EList kui ühtsest majandusüksusest rääkides kindlasti silmas pidada, et eksporditakse (või imporditakse) ainult veidi üle 10 % Euroopa toodetest ja teenustest. Järelikult ei ole ELi kaubandus sugugi rohkem avatud kui USA oma (mida tavaliselt peetakse globaalsetest mõjudest palju vähem sõltuvaks). Liikmesriigid peavad tegema sotsiaalseid ja poliitilisi valikuid oma sotsiaalhoolekandesüsteemide ja vajalike reformide osas. Halvasti toimivat toetuste süsteemi tuleb reformida suurema produktiivsuse ja tööhõive saavutamiseks toetusesaajatele suuremat turvalisust tagades, mitte “globaliseerumise” tõttu. — Samamoodi tuleks näha tehnoloogia arengus teretulnud muutust, kuna see tõstab tööjõu tootlikkust ja aitab luua jõukust, mis on vajalik kõrge elatustaseme ja sotsiaalkaitse finantseerimiseks. Õige reageerimisviis tehnoloogilistele muutustele on töötajatesse investeerimine ja kohandusprotsesside toetamine läbimõeldud sotsiaalpoliitika abil, et tõsta Euroopa ettevõtete ja töötajate kvalifikatsiooni. — Demograafia mõjutab kindlasti Euroopa sotsiaalmudelit — kuid ka vastupidi. Mõistlikud lastehoiumeetmed võimaldavad naistel ja meestel töötada, ilma et nad peaksid valima karjääri ja perekonna vahel. Aktiivse vananemise poliitikad aitavad vanemaealistel inimestel edasi töötada, võimaldades neil ja ühiskonnal tervikuna pikemast keskmisest elueast kasu saada. Elukestev õpe muudab inimesed kohanemisvõimelisemaks ning tõstab tootlikkust ja tööhõivet. Peale selle on demograafilised probleemid kõigis ühiskondades. — Lõpuks on üldteada ka asjaolu, et Euroopal on vaja rohkem, mitte vähem arendada ja kooskõlastada oma üle-euroopalisi majanduspoliitilisi meetmeid, et toime tulla turuhäiretega, näiteks kahjuliku maksukonkurentsiga. Need turuhäired avaldavad survet sotsiaalsüsteemidele ja nende majanduslikele alustele. Teisest küljest on Euroopa integratsioon oluline liikumapanev jõud kaubanduse ja majanduse efektiivsusele, ja veelgi enam, see loob võimalusi reguleerida mõningaid töö- ja ühiskondliku elu aspekte asjakohasemal Euroopa tasandil. Selle saavutamine institutsioonilise mitmekesisuse keskkonnas on suur väljakutse poliitikakujundajatele ja samuti sotsiaalpartneritele.
5.1.2

See leping oli üks nn teise põlvkonna koostöölepingutest. Erinevalt esimese põlvkonna lepingutest, mis olid eelkõige kaubanduslikku laadi (sooduslepinguteta), olid need uue põlvkonna lepingud täielikumad, hõlmates ka poliitilisi ja koostööaspekte, mis hiljem said lepingute keskseks elemendiks. Lisaks olid need lepingud selge märk sellest, et Euroopa Ühendus peab Ladina-Ameerika piirkondlikku integratsiooni tähtsaks.
2.3

Liikmesriikide vaheline reeglite järjepidevus ja ühtlustatus lennuettevõtjate tegevuse standardite osas on määrava tähtsusega, kui soovitakse, et must nimekiri saavutaks oma eesmärgi. Liikmesriigid peavad vältima olukordi, kus üks riik otsustab majanduslikel ja ühiskondlikel põhjustel, et nimekirjas olev lennuettevõtja on “äärmisel juhul aktsepteeritav” tegutsema tema lennujaamades, sellal kui teised liikmesriigid leiavad, et tema tase on ebapiisav.