[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 30.06.2005

KOM(2005) 280 lõplik

2005/0124 (CNS)

2005/0125 (CNS)

Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

millega volitatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametit tegutsema Euroopa Liidu lepingu VI jaotises viidatud aladel {SEK(2005)849}

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1) ETTEPANEKUTE TAUST

- Ettepanekute alus ja eesmärgid

Põhiõigustest kinnipidamine ja nende edendamine on Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide asutamispõhimõtteid ja peamisi eesmärke. Põhiõigused on ühenduse õiguse üldpõhimõtted ja seetõttu alluvad kohtulikule kontrollile. Nende tähtsust rõhutati Euroopa Liidu põhiõiguste harta väljakuulutamisega aastal 2000. Põhiõiguste kindlustamine sõltub asjakohastest haldusmehhanismidest, mis tagavad, et neid võetakse liidus täielikult arvesse poliitika kujundamisel ja otsuste vastuvõtmisel. Selleks ei vajata mitte ainult tõhusat õigusraamistikku, vaid ka asjakohaseid struktuure ja piisavate vahendite eraldamist.

13. detsembril 2003. aastal jõudsid liikmesriikide esindajad Euroopa Ülemkogu kohtumisel, kus rõhutati inimõigustega seotud andmete kogumise ja analüüsi tähtsust sellealase Liidu poliitika määratlemisel, kokkuleppele arendada olemasolevat Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskust ja suurendada selle volitusi, et sellest saaks Inimõiguste Amet. Komisjon oli nõus ja viitas oma kavatsusele esitada asjakohane ettepanek nõukogu 2. juuni 1997 aasta määruse (EÜ) nr 1035/97, millega asutati Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskus, muutmiseks.

Inimõiguste Ameti idee sisaldub 4.–5. novembril 2004 vastu võetud Haagi programmis, mis käsitleb vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamist Euroopa Liidus. 16.–17. detsembril 2004 esitas Euroopa Ülemkogu üleskutse rakendada edasi ELi Inimõiguste Ameti asutamise kokkulepet, millel oleks tähtis roll ELi inimõiguste poliitika ühtsuse ja järjepidevuse tõhustamisel. Vastavalt teatisele „Strateegilised eesmärgid aastateks 2005–2009, Euroopa 2010: Euroopa jõukuse, solidaarsuse ja turvalisuse uuenemispartnerlus“, mille komisjon võttis vastu 26. jaanuaril 2005, tuleb Euroopa Põhiõiguste Ameti asutamisega asetada põhiõiguste kaitsmine Euroopa meetmete eesliinile.

Euroopa Parlament kutsus oma 26. mail 2005 vastuvõetud aruandes, mis käsitleb põhiõiguste edendamist ja kaitset ning siseriiklike ja Euroopa asutuste, sealhulgas põhiõiguste ameti rolli selles, komisjoni üles esitama seadusandlikku ettepanekut ameti kohta.

Ettepaneku eesmärk on suurendada Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse volitusi ja asutada Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet. Ettepanekuga asutatakse põhiõiguste teemaga tegelevate asjatundjate keskus ELi tasandil. Ameti asutamine muudab harta käegakatsutavamaks ja tihe seos hartaga peegeldub ameti nimeski.

- Üldine taust

Otsus Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse volitusi suurendada, et sellest saaks põhiõiguste amet, on kooskõlas liidu erikohustustega austada ja tugevdada põhiõigusi, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklites 2, 6 ja 7.

Ameti asutamisega jätkub poliitika, mis sai alguse Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskusele püstitatud eesmärkidest; järelevalvekeskuse seniseks ülesandeks on anda liidu asutustele ja liikmesriikidele vahendid täitmaks kohustust pidada kinni põhiõigustest liidu tegevuspõhimõtete koostamisel ja rakendamisel. Seetõttu on Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse põhiülesanne koguda ja analüüsida andmeid rassismi ja ksenofoobia kohta ning uurida nende nähtuste põhjuseid.

Ametisse astudes kohustus praegune komisjon edendama täielikku kinnipidamist põhiõigustest ja käivitama niipea kui võimalik Euroopa põhiõiguste ameti tegevuse. See algatus kaasati komisjoni 2005. aasta tööprogrammi.

Õiguslikel põhjustel esitab komisjon ameti asutamiseks kaks eraldi ettepanekut: üks neist on ettepanek määruseks vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule ja teine ettepanek otsuseks vastavalt Euroopa Liidu lepingule, et usaldada ametile ülesanded valdkondades, millele on osutatud Euroopa Liidu lepingu VI jaotises. Käesolev seletuskiri kehtib mõlema ettepaneku suhtes.

- Ettepaneku valdkonnas olemasolevad sätted

Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse tööd reguleerib praegu määrus (EÜ) nr 1035/97. Kavandatav määrus tunnistab selle kehtetuks.

Peamine erinevus olemasolevate õigusaktide ja käesolevate ettepanekute vahel on see, et ettepanekutes laiendatakse reguleerimisala rassismist ja ksenofoobiast edasi, et katta kõik hartas viidatud põhiõiguste valdkonnad, ilma et piirataks neid valdkondi, mis juba on kaetud teiste ühenduse ametite tegevusega. Põhiülesanded jäävad samaks, kuigi neid määratletakse täpsemalt.

Arvesse on võetud 2002. aasta Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse hindamise järeldusi. Nendes nõutakse keskendumist andmekogumisülesandele, tihedamat koostööd siseriiklike ametiasutustega, töös liidu prioriteetidele keskendumist, juhtimise tugevdamist ja tõhususe suurendamist.

Käesolevas ettepanekus võetakse arvesse horisontaalseid eeskirju, mis käsitlevad finantsjuhtimist, juurdepääsu dokumentidele ja ühenduse ameteid.

- Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega

Kõigis liidu tegevuspõhimõtetes tuleb pidada kinni põhiõigustest. Pakkudes teadmisi ja abi põhiõiguste alal, parandab amet liidu teiste tegevuspõhimõtete kvaliteeti.

2) KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE

- Konsulteerimine huvitatud isikutega

Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja osalejate üldprofiil

Komisjon avaldas 25. oktoobril 2004 teatise põhiõiguste ameti kohta, algatades sellega avaliku arutelu ameti volituste, õiguste, teemavaldkondade, ülesannete ja struktuuri üle. Arutelu toimus kahes osas – kirjalik konsulteerimine ja avalik ärakuulamine.

Kirjalik konsulteerimine avati teatise saatmisega vabaduse, turvalisuse ja õiguse veebisaidile, millele tähtajaks 17. detsember 2004 sai e-posti teel oma arvamuse lisada. Saadi sada vastust. Vastajateks olid kümme liikmesriiki, Euroopa ja rahvusvahelised organid, siseriiklikud võrdõiguslikkuse ja inimõigustega tegelevad organid, akadeemilised ringkonnad, eraisikud ja peaaegu 60 valitsusvälist organisatsiooni.

Avalik ärakuulamine toimus 25. jaanuaril 2005. Sellest võttis osa enam kui 200 registreeritud osavõtjat, kes esindasid eelpool nimetatud huvirühmasid.

Kõik konsulteerimisega seotud dokumendid, kaasaarvatud kirjalikud vastused, neid analüüsiv aruanne ja aruanne ärakuulamise kohta, avaldati vabaduse, turvalisuse ja õiguse veebisaidil ja on kättesaadavad aadressil:

http://europa.eu.int/comm/justice_home/fsj/rights/fsj_rights_agency_en.htm

Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine

Ameti asutamise põhimõtet pooldati ühehäälselt. Ühehäälselt rõhutati ka vajadust, et amet peaks olema sõltumatu ELi asutustest, liikmesriikidest ja valitsusvälistest organisatsioonidest. Enamik konsulteerimises osalenuid rõhutas vajadust vältida kattumist siseriiklikul ja rahvusvahelisel tasandil tehtava tööga. Amet peaks oma sidemed teiste organitega, eriti Euroopa Nõukoguga, üles ehitama koostoime põhimõttel.

Valitses laialdane üksmeel, et ameti volituste määramise peamine juhis peaks olema harta. Huvirühmad palusid ka, et rassismi- ja ksenofoobiavastane võitlus jääks tulevase ameti üheks põhitegevuseks. Ameti geograafilise reguleerimisala suhtes valitses teatav üksmeel, et see peaks keskenduma liidule ja selle liikmesriikidele. Siiski tegi üsna suur hulk huvirühmi teisi ettepanekuid, näiteks ameti volituste laiendamiseks kandidaatriikidele.

Seisukohad olid erinevad küsimuses ameti võimalikust pädevusest seoses Euroopa Liidu lepingu artikliga 7: kui liikmesriigid olid selles küsimuses üldiselt väga ettevaatlikud, siis valitsusvälised organisatsioonid soovisid, et amet mängiks selles osas olulisemat rolli.

Seoses ameti ülesannetega tehti palju kasulikke ettepanekuid: andmete kogumine, andmetöötlus parandamaks andmete võrreldavust liikmesriigiti, saadud andmete analüüs, aruannete, arvamuste ja võimalike soovituste ettevalmistamine, teabevõrgu loomine, ja põhiõiguste ennetav edendamine avaliku teadlikkuse tõstmise, oma töötulemuste levitamise ja õppematerjalide koostamise tulemusena.

Käesolev ettepanek kaasab need eelpool mainitud küsimused, milles valitses laialdane üksmeel.

- Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine

Välisekspertiisi korraldamine ei olnud vajalik.

- Mõju hindamine

Mõju hindamisel uuriti viit võimalikku põhimõttelist valikut poliitikaeesmärkide saavutamiseks. Leiti, et "Status quo" valik ei suudaks anda hartale piisavat tähtsust ega tegeleks hetkeprobleemidega, mida on üksikasjalikult kirjeldatud hinnanguaruandes.

Kaks valikut nägid ette ainult vaatlustegevuse: „Sihtotstarbeline vaatlusamet“ koguks teavet põhiõiguste kohta piiratud arvus ELi tegevuspõhimõtetega tihedaimalt seotud temaatilises valdkonnas. Amet oleks volitatud andma „tehnilist abi“. „Üldine vaatlusamet“ oleks üldjoontes eelmise sarnane, kuid kataks rohkem teemavaldkondi. Kõnealused valikud tegeleksid hetkeprobleemidega, aga ainult piiratud ulatuses. Esimese valiku puhul paraneks andmete kvaliteet vaid väikesel määral. Teine valik ei oleks tõhus ja riskiks vahendite liiga killustatud jaotamisega. Ka kattuks selle tegevus teiste rahvusvaheliste, Euroopa ja siseriiklike organisatsioonide tööga. Avalikul konsulteerimisel kõlanud arvamused nende valikute tõhususe kohta olid erinevad. Teise valiku puhul võib väheneda keskendumine rassismile ja ksenofoobiale.

„Võimalikult laiapõhjalise vaatlus- ja hinnanguameti“ valiku puhul vaatleks amet põhiõigusi nii sees- kui väljaspool liidu poliitilist raamistikku, seda ka Euroopa Liidu lepingu artikli 7 seisukohast. See valik oleks väga tõhus vahend poliitikaeesmärkide saavutamiseks. Arvesse tuleb siiski võtta ühenduse volituste õiguslikke piire. Teiseks tooks see valik kaasa väga suured rahalised kohustused. Laia reguleerimisala tõttu oleks ka oht amet tööga üle koormata ja korrata teiste asutuste tööd. Võib väheneda rassismile ja ksenofoobiale keskendumine. Avalikul konsulteerimisel selgus, et selline volitus võiks põhjustada lahkhelisid ELi ja liikmesriikide ning rahvusvaheliste organisatsioonide vahel.

Nende tähelepanekute põhjal oleks valik „Liidu tegevuspõhimõtetele keskendunud vaatlus- ja hindamisamet“ eelistatuim viis saavutada poliitikaeesmärke ja tegeleda avastatud probleemidega. See oleks tõhus valik eesmärkide saavutamiseks, tooks kaasa ainult keskmised rahalised kulud ja oleks poliitiliselt aktsepteeritav. Selle valiku kohaselt hõlmaks ameti tegevus – põhimõtteliselt kõigi hartas loetletud õigustega seoses – põhiõigusi käsitlevate andmete kogumist ja analüüsimist, kuid liidu õiguse reguleerimisalasse kuuluvad teemavaldkonnad, millega amet võib tegeleda, määratletaks korrapärase ajavahemiku järel.

Komisjon viis läbi tööprogrammis esitatud mõju hindamise. Asjakohane aruanne on kättesaadav veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/justice_home/fsj/rights/fsj_righs_agency_en/htm

3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

- Kavandatava meetme kokkuvõte

Ameti volituste määramise peamine juhis on harta. Amet peab jätkama tegutsemist vastavalt määrusele ühenduse pädevuse piirides, kuid tema tegevusvaldkonda laiendatakse samaaegse nõukogu otsusega ka politsei- ja õigusalasele koostööle kriminaalasjades.

Amet tegeleb põhiõigustega liidus ja liikmesriikides, kui need rakendavad liidu õigust, ja nendes kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides, mis ameti töös osalevad. Lisaks sellele võib komisjon paluda ametil edastada teavet ja koostada analüüse kolmandate riikide kohta, kellega ühendus on sõlminud assotsieerumislepingud või lepingud, mis sisaldavad sätteid inimõiguste austamise kohta, või kellega on alustatud või kavatsetakse alustada läbirääkimisi selliste lepingute sõlmimiseks.

Ameti eesmärk on pakkuda seoses põhiõigustega abi ja teadmisi ühenduse asjakohastele asutustele, organitele, ametkondadele ja ametitele ning ühenduse liikmesriikidele, kui need rakendavad ühenduse õigust, et aidata neil nende vastavates pädevusvaldkondades meetmete võtmisel või tegevuskavade kujundamisel täielikult järgida põhiõigusi. Ameti tegevuse teemavaldkonnad määratletakse mitmeaastase raamistikuga, mis määratakse kindlaks poliitiliselt vastutavaid ühenduse asutusi kaasava rakendusmäärusega ja mis seeläbi ameti töö piiritleb. See toimub tõhususe huvides ja võtab arvesse ühenduse ametite kaalutlusõiguse rangeid piire, mis lubavad tehniliste ülesannete täitmist, kuid mitte iseseisvate poliitiliste programmide väljatöötamist. Määratletud teemavaldkondades kogub ja hindab amet täiesti sõltumatult andmeid liidu põhiõigusi käsitlevate meetmete praktilise mõju kohta ja heade tavade kohta põhiõigustest kinnipidamisel ja nende edendamisel, avaldab arvamust põhiõiguste poliitika arengu kohta, tõstab avalikkuse teadlikkust ja edendab kahekõnet kodanikuühiskonnaga, samuti tegeleb põhiõiguste valdkonnas tegutsevate erinevate üksuste vahelise koordineerimise ja teabevõrgu loomisega. Tuleb rõhutada, et ametil ei ole vaidluste lahendamise mehhanismi.

Kui nõukogu seda otstarbekaks peab, võib ta kasutada ameti ekspertarvamust, kui ta vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 7 kohasele menetlusele toimib ühe kolmandiku liikmesriikide, Euroopa Parlamendi või komisjoni ettepanekul. Amet ei tegele aga süstemaatilise ja pideva liikmesriikide jälgimisega artikli 7 eesmärkide huvides.

Amet täiendab olemasolevaid rahvusvahelisi, Euroopa ja siseriiklikke põhiõiguste täitmise jälgimise mehhanisme. Amet kavatseb teha tihedat koostööd asjakohaste organisatsioonide ja organitega, et saavutada koostoimet nii, nagu see on esitatud mõju hindamise aruande 7. peatükis. Statistikaalane töö on kooskõlas ühenduse statistilise programmi raames välja töötatud meetmetega. Selleks et teha koostööd ja vältida kattumist, loob amet tihedad institutsionaalsed suhted Euroopa Nõukogu ning asjakohaste ühenduse ametite ja organitega, eriti Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga, mille asutamiseks komisjon tegi 8. märtsil 2005. aastal ettepaneku. Pädevuste vastastikune austamine ja piisav koostoime kõnealuste organite vahel tagatakse eelkõige mitmeaastase raamistiku sätetega.

Ettepanekus võetakse arvesse juhiseid, mis on kehtestatud Euroopa regulatiivasutuste tegevusraamistikku käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe projektis, mille komisjon võttis vastu 25. veebruaril 2005. aastal. Sellele vaatamata, arvestades kõnealuse ELi ameti sõltumatust ja konkreetseid ülesandeid, vajadust kindlustada järjepidevus Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskusega, millel ta põhineb, ja Euroopa Nõukogu ja põhiõigustega tegelevaid organeid jälgivate siseriiklike organite koostoime soodustamiseks, säilitatakse käesolevas ettepanekus praeguse Rassismi ja Ksenofoobia Järelvalvekeskuse erandlik ülesehitus haldusnõukogu osas. Samuti säilitatakse kord, et iga liikmesriik, Euroopa Nõukogu ja Euroopa Parlament määravad igaüks ametisse ühe sõltumatu asjatundja. See valem tagab asjakohasel viisil sõltumatuse nii ühenduse asutustest kui ka liikmesriikide valitsustest, mis on vajalik kõnealuse ameti konkreetsetes ülesannetes põhiõiguste alal, ja koondab laiapõhjalised teadmised ühenduse tegevuspõhimõtete ja Euroopa Nõukogu seisukohtade kohta. Kuna Euroopa Parlamendi määratud liige peab olema parlamendist sõltumatu ega tohi sellega kuidagi seotud olla, ei ole selle liikme osalemine ameti juhatuses vastuolus parlamendi eelarvekontrolli ülesandega. Euroopa Nõukogu määratud liikme hääletusõigus on piiratud nii, et ei rikutaks ühenduse organi institutsionaalse autonoomia põhimõtet.

- Õiguslik alus

Kavandatava määruse õiguslik alus on Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 308. Ühenduse üldeesmärk on tagada, et tema tegevus oleks täielikult kooskõlas põhiõigustega. Ameti asutamine aitab kaasa selle eesmärgi saavutamisele, ilma et asutamislepingus oleks selleks konkreetseid volitusi ette nähtud.

Ametile Euroopa Liidu lepingu VI jaotises viidatud ülesandeid usaldava nõukogu otsuse ettepaneku asjakohane õiguslik alus on Euroopa Liidu lepingu artiklid 30, 31 ja 34.

- Subsidiaarsuse põhimõte

Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse juhul, kui ettepanek ei kuulu ühenduse ainupädevusse.

Liikmesriikidel ei ole võimalik ettepaneku eesmärke piisaval määral saavutada järgmisel põhjusel:

Ameti põhitegevus on üleliiduline teabe kogumine ja analüüs, arvamuste avaldamine ja teabe levitamine, et aidata liidul oma tegevuses põhiõigustest täielikult kinni pidada. Just nende ülesannete üleeuroopalise mõõtme tõttu ei ole liikmesriikidel võimalik piisavalt saavutada ameti eesmärke.

Ühenduse meetmega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmistel põhjustel:

Amet peab kohaldama teabe kogumist ja analüüsimist reguleerivat ühtset süsteemi, mis tagaks andmete vastavuse ja võrreldavuse, võimaldades nii Euroopas valitseva olukorra metodoloogiliselt usaldusväärset võrdlevat kontrolli. Seda saab edukalt saavutada ainult ELi tasandil võetavate meetmetega.

Euroopa tasandil tegutsedes annab amet teavet, mis võimaldab hinnata liikmesriikide ja liikmesriikidevahelise poliitika tõhusust ning lisab seeläbi väärtust poliitika väljatöötamisele ja selle eesmärkide määratlemisele.

Käesoleva ettepaneku reguleerimisala on piiratud nende aladega, mille eesmärke liikmesriigid ei suuda üksi piisavalt saavutada.

Seetõttu on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.

- Proportsionaalsuse põhimõte

Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel:

Põhinemine olemasoleval organil teeb võimalikuks olemasoleva asjatundlikkuse ja kogemuse kasutamise ning seeläbi ka eesmärkide saavutamise kõige proportsionaalsemal viisil.

Mõju hindamise kohaselt võimaldab ameti asutamiseks valitud põhimõtteline valik, optimeerida soovitatud vahendite eraldamist, arvestades ameti töö eesmärki, milleks on ideaalsete tingimuste väljatöötamine kõigi ELi kodanike ja elanike õiguste austamiseks.

- Vahendite valik

Soovitatud õigusaktid: määrus, otsus.

Muud vahendid jääksid ebapiisavaks järgmistel põhjustel:

Määrus on ühenduse ameti asutamiseks asjakohane õigusakt.

Sobivaim õigusakt ametile Euroopa Liidu lepingu VI jaotises viidatud tegevuste jaoks volituste andmiseks on nõukogu otsus.

4) MÕJU EELARVELE

Rassismi ja Ksenofoobia Järelvalvekeskuse aastaeelarve on 8,2 miljonit eurot ja tal on 37 töötajat. On kavandatud, et amet alustab märkimisväärselt suurendatud volitustega tegevust 1. jaanuaril 2007. Kogemused näitavad, et ameti asutamine võtab aega kaks kuni kolm aastat ja ka oluline laiendamine nõuab sama palju aega. Seetõttu on tehtud ettepanek kasvavaks eelarveks ajavahemikul 2007–2013, et võtta arvesse vältimatut üleminekuperioodi. Soovituslik rahastamisplaan on järgmine: eelarve 2007: 16 miljonit eurot; 2008: 20 miljonit eurot; 2009: 21 miljonit eurot; 2010: 23 miljonit eurot; 2011: 26 miljonit eurot; 2012: 28 miljonit eurot; 2013: 29 miljonit eurot; Töötajate koguarvuks on kavandatud 100.

5) LISATEAVE

- Lihtsustamine

Ettepanekuga nähakse ette õigusaktide lihtsustamine.

Ettepanek asendab nõukogu määrusega (EÜ) nr 1652/2003 juba muudetud määruse (EÜ) nr 1035/97. Kõnealuse määruse asendamine lihtsustab õigust ja suurendab selle selgust.

- Kehtivate õigusnormide kehtetuks tunnistamine

Ettepaneku vastuvõtmine toob kaasa olemasolevate õigusaktide kehtetuks tunnistamise.

- Kehtetuks muutumise klausel

Ettepanek sisaldab kehtetuks muutumise klauslit.

2005/0124 (CNS)

Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[2]

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[3]

võttes arvesse regioonide komitee arvamust[4]

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Liit on rajatud vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamise ning õigusriigi põhimõtetele, mis on ühised liikmesriikidele.

(2) Euroopa Liidu põhiõiguste harta[5] kinnitab need õigused, kuna need põhinevad eelkõige liikmesriikidele ühistel põhiõiguslikel tavadel ja rahvusvahelistel kohustustel, Euroopa Liidu lepingul, ühenduse asutamislepingutel, inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsioonil[6], ühenduse ja Euroopa Nõukogu poolt vastuvõetud sotsiaalhartadel ning Euroopa Ühenduste Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikal.

(3) Ühendus ja selle liikmesriigid peavad ühenduse õiguse rakendamisel pidama kinni põhiõigustest.

(4) Liidu põhiõiguste küsimuste põhjalikum tundmine ja laiem teadlikkus nendest aitavad kaasa täielikule kinnipidamisele põhiõigustest. Kõnealuse eesmärgi täitmisele aitaks kaasa sellise ühenduse ameti asutamine, kelle ülesandeks oleks teabe ja andmete jagamine põhiõiguste küsimuses. Peale selle on inimõiguste kaitse ja edendamisega tegelevate tõhusate asutuste asutamine rahvusvahelise ja Euroopa kogukonna ühisväärtus, nagu on osutatud ka Euroopa Ministrite Nõukogu 30. septembri 1997. aasta soovituses nr R (97) 14.

(5) Liikmesriikide esindajad, kes kohtusid 13. detsembri 2003. aasta Euroopa Ülemkogul, leppisid kokku arendada olemasolevat, nõukogu 2. juuni 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1035/97[7] asutatud Rassismi ja Ksenofoobia Järelvalvekeskust ja laiendada selle volitusi, et teha sellest põhiõiguste amet.

(6) Komisjon oli nõus ja viitas oma kavatsusele esitada asjaomane ettepanek määruse (EÜ) nr 1035/97 muutmiseks. Sellele järgnevalt avaldas komisjon 25. oktoobril 2004. aastal oma teatise põhiõiguste ameti kohta[8], mis algatas laiapõhjalise avaliku konsulteerimise.

(7) Vastavalt teatisele tuleks asutada Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet, mis põhineks olemasoleval Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskusel, et see pakuks seoses põhiõigustega abi ja teadmisi ühenduse ning tema liikmesriikide asjakohastele asutustele ja ametivõimudele, et aidata neil nende vastavates pädevusvaldkondades meetmete võtmisel või tegevuskavade kujundamisel täielikult järgida põhiõigusi.

(8) Ameti asutamisel pööratakse piisavat tähelepanu Euroopa regulatiivametite tegevusraamistikule, milleks komisjon tegi ettepaneku 25. veebruaril 2005. aastal institutsioonidevahelise kokkuleppe projektis[9].

(9) Amet peaks oma töös viitama põhiõigustele, nagu need on määratletud Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 2, ja eelkõige nagu on sätestatud põhiõiguste hartas. Ameti nimi peab väljendama tema tihedat seost hartaga. Ameti tegevuse teemavaldkonnad tuleks ette näha mitmeaastase raamistikuga, kehtestades seeläbi ka piirid ameti tööks, ja üldiste institutsiooniliste põhimõtete kohaselt ei tohiks amet välja töötada iseseisvat poliitilist põhiõiguste programmi.

(10) Amet peaks koguma objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet põhiõiguste olukorra arengu kohta, seda teavet analüüsima põhiõiguste rikkumise põhjuste, tagajärgede ja mõju seisukohast, samuti vaatlema näiteid nende küsimustega tegelemise heade tavade kohta. Teabevõrgud on teabe aktiivse kogumise ja hindamise tõhusaks vahendiks.

(11) Asutamislepingus kehtestatud õiguslike või kohtumenetlustega vastuollu sattumata peaks ametil olema õigus avaldada ühenduse õiguse rakendamisel arvamust liidu ametiasutustele ja liikmesriikidele, kas omal algatusel või Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni palvel.

(12) Nõukogul peaks olema võimalus taotleda ametilt tehnilist ekspertiisi Euroopa Liidu lepingu artikli 7 kohaselt alustatud menetlustes.

(13) Amet peaks esitama aastaaruande põhiõiguste olukorra kohta liidus, samuti selle kohta, kuidas peavad põhiõigustest kinni ELi asutused, organid ja ametid ning liidu liikmesriigid, kui need rakendavad liidu õigust. Peale selle peaks amet koostama temaatilisi aruandeid liidu tegevuspõhimõtete seisukohalt oluliste teemade kohta.

(14) Amet peaks võtma meetmeid, et tõsta avalikkuse teadlikkust oma põhiõigustest ja nende rakendamise üldistest võimalustest ning erinevatest mehhanismidest, ilma et amet siiski ise üksikkaebustega tegelema peaks.

(15) Amet peaks tegema võimalikult tihedat koostööd kõigi asjaomaste ühenduse programmide, organite ja ametitega ning liidu organitega, et vältida töö kattumist, eriti seoses tulevase Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga.

(16) Amet peaks tegema tihedat koostööd Euroopa Nõukoguga. Selline koostöö peaks kindlustama, et ameti ja Euroopa Nõukogu töö ei kattuks, eriti kui arendatakse välja mehhanismid koostoime tagamiseks, nagu näiteks kahepoolse koostöökokkuleppe sõlmimine ja Euroopa Nõukogu määratud sõltumatu, asjakohaselt piiritletud hääleõigusega isiku osalemine ameti juhatuses, nagu see toimub praeguses Rassismi ja Ksenofoobia Järelvalvekeskuses.

(17) Võttes arvesse ameti konkreetseid ülesandeid, peaks iga liikmesriik määrama haldusnõukokku ühe sõltumatu eksperdi. Haldusnõukogu koosseis peaks tagama ameti sõltumatuse nii ühenduse asutustest kui ka liikmesriikide valitsustest ja koondama võimalikud laiad teadmised põhiõiguste alal.

(18) Euroopa Parlament mängib põhiõiguste valdkonnas olulist rolli. Ta peaks määrama ameti haldusnõukogu liikme kohale ühe sõltumatu isiku.

(19) Selleks et teha tõhusat koostööd kõigi huvirühmadega, tuleks luua nõuandefoorum, mis tagaks põhiõigustega tegelevate kodanikuühiskonna sotsiaalsete jõudude mitmekülgse esindatuse ameti struktuurides.

(20) Amet peaks kohaldama asjakohaseid ühenduse õigusakte, mis käsitlevad üldsuse juurdepääsu dokumentidele, nagu see on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruses (EÜ) nr 1049/2001,[10] üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel, nagu see on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001,[11] ja keeli, nagu see on sätestatud 15. aprilli 1958. aasta määruses nr 1[12] ja nõukogu 28. novembri 1994. aasta määruses (EÜ) nr 2965/94[13].

(21) Ameti suhtes kohaldatakse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002[14] raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa Ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002[15] artiklis 185, samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrust nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta[16] .

(22) Amet peaks olema juriidiline isik ja jätkama Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelvalvekeskuse õigusjärglasena kõigis keskuse õiguslikes, rahalistes või muudes kohustustes või kokkulepetes, mis keskus on sõlminud, samuti töölepingutes keskuse töötajatega. Ameti asukohaks peaks jääma Viin, nagu see on kindlaks määratud liikmesriikide valitsuste esindajate 2. juuni 1997. aasta otsusega, millega määratakse kindlaks Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse asukoht[17].

(23) Kuna käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed on üldmeetmed nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused,[18] artikli 2 tähenduses, tuleks need vastu võtta nimetatud otsuse artiklis 5 osutatud regulatiivkomitee menetlust kasutades.

(24) Kavandatud meetme eesmärki, milleks on võrreldava ja usaldusväärse teabe pakkumine Euroopa tasandil, et aidata liidu asutusi ja liikmesriike põhiõigustest kinnipidamisel, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada meetme ulatuse ja mõju tõttu ning seepärast on nimetatud eesmärki parem saavutada ühenduse tasandil – ühendus võib võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

(25) Ameti panus põhiõigustest kinnipidamise tagamiseks ühenduse õiguse raames aitab tõenäoliselt kaasa ühenduse eesmärkide saavutamisele. Asutamislepinguga ei ole käesoleva määruse vastuvõtmiseks nähtud ette muid volitusi peale artiklis 308 sätestatute.

(26) Nõukogul peaks olema võimalus võtta vastu otsus vastavalt Euroopa Liidu lepingu VI jaotisele, et anda ametile volitused tegutseda ka nimetatud jaotises osutatud valdkondades.

(27) Kuna nõukogu otsust (EÜ) nr 1035/97 tuleks ameti asutamiseks märkimisväärselt muuta, tuleks see selguse huvides asendada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

1. PEATÜKK

OBJEKT, EESMÄRK, REGULEERIMISALA, ÜLESANDED JA TEGEVUSVALDKONNAD

ARTIKKEL 1

Objekt

Käesolevaga asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (edaspidi „amet“).

Artikkel 2

Eesmärk

Ameti eesmärk on pakkuda seoses põhiõigustega abi ja teadmisi ühenduse asjakohastele asutustele, organitele, ametkondadele ja ametitele ning ühenduse liikmesriikidele, kui need rakendavad ühenduse õigust, et aidata neil nende vastavates pädevusvaldkondades meetmete võtmisel või tegevuskavade kujundamisel täielikult järgida põhiõigusi.

Artikkel 3

Reguleerimisala

1. Amet täidab oma ülesandeid artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingus sätestatud ühenduse pädevuse piirides.

2. Ameti tegevus on seotud põhiõigustega, nagu need on määratletud Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 2 ja eelkõige nagu on sätestatud 7. detsembril 2000. aastal Nice’is väljakuulutatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas.

3. Piiramata lõike 4 ja artikli 4 lõike 1 punkti e ning artiklite 27 ja 28 kohaldamist, keskendub amet oma tegevuses põhiõiguste olukorrale Euroopa Liidus ja selle liikmesriikides, kui need rakendavad ühenduse õigust.

4. Piiramata artikli 27 kohaldamist, edastab amet komisjoni taotlusel teavet ja koostab analüüse taotluses määratletud põhiõiguste küsimustes, mis on seotud kolmandate riikide, eriti Euroopa naaberriikide poliitikaga hõlmatud riikidega, kellega ühendus on sõlminud assotsieerumislepingud või lepingud, mis sisaldavad sätteid inimõiguste kohta, või kellega on alustatud või kavatsetakse alustada läbirääkimisi selliste lepingute sõlmimiseks.

Artikkel 4

Ülesanded

1. Artiklis 2 sätestatud eesmärkide täitmiseks amet:

a) kogub, dokumenteerib, analüüsib ja levitab asjakohast, objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet ning andmeid, mis hõlmavad ka liikmesriikide, liidu asutuste, ühenduse ametite, uurimiskeskuste, siseriiklike organite, valitsusväliste organisatsioonide, asjaomaste kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide edastatud uurimustulemusi;

b) töötab koostöös komisjoni ja liikmesriikidega välja meetodid andmete võrreldavuse, objektiivsuse ja usaldusväärsuse suurendamiseks Euroopa tasandil;

c) viib läbi teadusuuringuid ja –vaatlusi, ettevalmistavaid ja teostatavusuuringuid, võtab nimetatud töödest osa või toetab neid, tehes seda – niivõrd kui see sobib või on kooskõlas tema prioriteetide ja iga-aastase tööprogrammiga – ka Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel. Samuti korraldab ta asjatundjate kohtumisi ja loob vajaduse korral ajutisi töörühmi;

d) teeb järeldusi ja koostab arvamusi üldteemadel liidu asutustele ja liikmesriikidele, kui need rakendavad ühenduse õigust, kas siis omal algatusel või Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel;

e) annab oma tehnilised teadmised nõukogu kasutusse, kui nõukogu vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõikele 1 palub sõltumatuil isikuil esitada aruande olukorra kohta mõnes liikmesriigis või kui ta saab ettepaneku vastavalt artikli 7 lõikele 2 ja on ametilt sellist tehnilist ekspertiisi taotlenud, järgides Euroopa Liidu lepingu artikli 7 asjakohastes lõigetes sätestatud menetlusi;

f) avaldab iga-aastase aruande põhiõiguste olukorra kohta, kus ta toob ka näiteid heade tavade kohta;

g) avaldab analüüsil, uurimistööl ja vaatlustel põhinevaid temaatilisi aruandeid;

h) avaldab iga-aastaseid aruandeid oma tegevuse kohta;

i) tugevdab koostööd kodanikuühiskonna, kaasa arvatud valitsusväliste organisatsioonide, tööturu osapoolte, uurimiskeskuste, pädevate valitsusasutuste esindajate ja teiste isikute või organite vahel, kes tegelevad põhiõigustega, eelkõige luues teabevõrku, edendades kahekõnet Euroopa tasandil ning osaledes, kus asjakohane, aruteludel või kohtumistel siseriiklikul tasandil;

j) korraldab Euroopa tasandil koos asjaomaste huvitatud isikutega konverentse, kampaaniaid, ümarlaudu, seminare ja kohtumisi, et edendada oma tööd ja levitada selle tulemusi; ja

k) töötab välja kommunikatsioonistrateegia, et tõsta avalikkuse teadlikkust oma põhiõigustest, loob avalikkusele kättesaadavad dokumentatsiooniallikad ja valmistab ette õppematerjale, mis edendavad koostööd ja väldivad kattumist teiste teabeallikatega.

2. Ameti järeldused, arvamused ja aruanded, mis kujunevad välja lõikes 1 osutatud ülesannete täitmisel, ei käsitle asutamislepingu artikli 250 kohaste komisjoni ettepanekute õiguspärasust, õiguslike menetluste käigus esitatud asutuste seisukohti või toimingute õiguspärasust asutamislepingu artikli 230 määratluse kohaselt. Nendes ei käsitleta küsimust, kas liikmesriik on või ei ole täitnud asutamislepingus sätestatud kohustust asutamislepingu artikli 226 määratluse kohaselt.

Artikkel 5

Tegevusvaldkonnad

1. Komisjon võtab ameti jaoks vastu mitmeaastase raamistiku vastavalt artikli 29 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele. Raamistik:

a) koostatakse viieks aastaks;

b) määratleb ameti tegevuse teemavaldkonnad, kaasates alati võitluse rassismi ja ksenofoobiaga;

c) on kooskõlas komisjoni strateegiliste eesmärkide hulgas määratletud liidu prioriteetidega;

d) arvestab vajalikul määral ameti rahaliste ja inimressurssidega; ning

e) sisaldab sätteid vältimaks temaatilist kattumist teiste ühenduse organite, ametkondade ja ametite volitustega.

2. Amet täidab oma ülesandeid mitmeaastases raamistikus määratletud teemavaldkondades. See ei piira ameti võimalust vastata Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlustele väljaspool neid teemavaldkondi vastavalt artikli 3 lõikele 4 ja artikli 4 lõike 1 punktidele d ja e, juhul kui ameti rahalised ja inimressursid seda lubavad.

3. Amet täidab oma ülesandeid, järgides iga-aastast tööprogrammi ja arvestades vajalikul määral vabade rahaliste ja inimressurssidega.

4. Iga-aastane tööprogramm, mis võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõike 4 punktile a, on kooskõlas komisjoni iga-aastase tööprogrammiga, kaasa arvatud uurimistöö ja ühenduse statistilise programmi raames võetavate statistikaalaste meetmetega.

2. PEATÜKK

TÖÖMEETODID JA KOOSTÖÖ

ARTIKKEL 6

Töömeetodid

1. Amet rajab vajalikud teabevõrgud ja koordineerib nende tööd. Toetudes iga liikmesriigi erinevate organisatsioonide ja organite ekspertarvamusele ja võttes arvesse vajadust kaasata siseriiklikud ametiasutused andmete kogumisse, peavad võrgud pakkuma objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet.

2. Oma tegevuses arvestab amet topelttöö vältimiseks ja ressursside parima kasutamise tagamiseks ükskõik millisest allikast pärinevat teavet, eriti allnimetatute tegevuse käigus saadud teavet:

a) ühenduse asutused, organid, ametkonnad ja ametid;

b) liikmesriikide asutused, organid, ametkonnad ja ametid; ning

c) Euroopa Nõukogu ja teised rahvusvahelised organisatsioonid.

3. Amet võib sõlmida teiste organisatsioonidega lepinguid, eelkõige alltöövõtulepinguid, neile usaldatud ülesannete täitmiseks. Amet võib ka asjakohase koostöö soodustamiseks ja ühisettevõtete edendamiseks toetusi anda, eriti siseriiklikele, Euroopa ja rahvusvahelistele organisatsioonidele, kellele on viidatud artiklites 8 ja 9.

Artikkel 7

Suhted asjaomaste ühenduse organite, ametkondade ja ametitega

Amet tagab asjakohase koostöö asjaomaste ühenduse organite, ametkondade ja ametitega. Koostöötingimused sätestatakse vajaduse korral vastastikuse mõistmise memorandumites.

Artikkel 8

Koostöö organisatsioonidega liikmesriigi ja Euroopa tasandil

1. Et saada abi oma ülesannete täitmisel, teeb amet liikmesriigi või Euroopa tasandil koostööd põhiõiguste alal pädevate valitsuse ja valitsusväliste organisatsioonide ja organitega.

2. Lõikes 1 sätestatud koostöö halduskorraldus peab olema kooskõlas ühenduse õigusega ja selle võtab direktori esitatud projekti põhjal pärast komisjoni arvamuse saamist vastu haldusnõukogu. Kui komisjon ei ole nimetatud korraldusega nõus, vaatab haldusnõukogu projekti üle ja võtab selle kahe kolmandikulise häälteenamusega vastu koos vajalike muudatustega.

Artikkel 9

Koostöö Euroopa Nõukoguga

Amet koordineerib oma tegevust Euroopa Nõukoguga, eriti artikli 5 kohase iga-aastase tööprogrammi suhtes. Selleks sõlmib ühendus vastavalt asutamislepingu artiklis 300 sätestatud menetlusele kokkuleppe Euroopa Nõukoguga, et panna alus tihedale koostööle viimatinimetatu ja ameti vahel. See kokkuleppe sisaldab Euroopa Nõukogu kohustust nimetada vastavalt artiklile 11 ameti haldusnõukokku sõltumatu isik.

3. PEATÜKK

STRUKTUUR

ARTIKKEL 10

Ameti koosseis

Ametisse kuuluvad:

a) haldusnõukogu;

b) juhatus;

c) direktor;

d) nõuandefoorum.

Artikkel 11

Haldusnõukogu

1. Haldusnõukogu moodustatakse isikutest, kellel on asjakohane kogemus põhiõiguste alal ja avaliku sektori organisatsioonide juhtimisel:

a) üks sõltumatu isik, kelle määrab ametisse iga liikmesriik;

b) üks sõltumatu isik, kelle määrab ametisse Euroopa Parlament;

c) üks sõltumatu isik, kelle määrab ametisse Euroopa Nõukogu; ning

d) kaks komisjoni esindajat.

Isikud, kellele viidatakse punktis a, on isikud:

– kellel on kõrge vastutus sõltumatute siseriiklike inimõigustega tegelevate asutuste juhtimisel; või,

– teistes sõltumatutes asutustes või organites saadud põhjalikud teadmised põhiõiguste alal.

Iga haldusnõukogu liiget võib asendada eelnimetatud tingimustele vastav asendusliige.

Haldusnõukogu liikmete nimekiri avalikustatakse ja amet ajakohastab seda oma veebisaidil.

2. Haldusnõukogu liikmete ametiaeg on viis aastat. Ametiaega võib pikendada ühe korra.

Kui liige aga ei vasta enam kriteeriumidele, mille alusel ta ametisse määrati, teavitab ta sellest viivitamata komisjoni ja ameti direktorit. Asjaomane osapool määrab järelejäänud ametiajaks ametisse uue liikme.

3. Haldusnõukogu valib oma esimehe ja aseesimehe kahe ja poole aastaseks ametiajaks, mida võib pikendada ühe korra.

Igal haldusnõukogul liikmel või tema puudumise korral tema asendusliikmel on üks hääl.

4. Haldusnõukogu tagab, et amet täidab talle usaldatud ülesandeid. See on ameti planeerimis- ja jälgimisorgan. Eelkõige teeb ta järgmist:

a) võtab ameti direktori esitatud projekti alusel pärast komisjoni arvamuse saamist vastu ameti iga-aastase tööprogrammi. See peab vastama vabadele rahalistele ja inimressurssidele. Iga-aastane tööprogramm edastatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile;

b) võtab vastu artikli 4 lõike 1 punktides f ja h osutatud iga-aastased aruanded, milles eelkõige võrreldakse saavutatud tulemusi iga-aastase tööprogrammi eesmärkidega; nimetatud aruanded edastatakse hiljemalt 15. juunil Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele;

c) määrab ametisse ja vajaduse korral vabastab ametist ameti direktori;

d) võtab vastu ameti iga-aastase eelarveprojekti ja eelarve;

e) ta teostab direktori üle distsiplinaarvõimu;

f) koostab ameti iga-aastase tulude ja kulude kalkulatsiooni ja saadab selle vastavalt artikli 19 lõikele 5 komisjonile;

g) võtab ameti direktori esitatud projekti alusel pärast komisjoni arvamuse saamist vastu ameti protseduurireeglid;

h) võtab ameti direktori esitatud projekti alusel pärast komisjoni arvamuse saamist vastavalt artikli 20 lõikele 11 vastu ameti finantseeskirjad;

i) võtab vajalikke meetmeid Euroopa Ühenduste ametnike personalieeskirjade ja Euroopa Ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste rakendamiseks vastavalt artikli 23 lõikele 3; ning

j) võtab vastu menetlused Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamiseks vastavalt artikli 16 lõikele 2.

5. Haldusnõukogu võib ükskõik millise oma kohustustest delegeerida juhatusele, välja arvatud küsimustes, millele on viidatud lõike 4 punktides a, b, c, d, g ja h.

6. Haldusnõukogu otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega, välja arvatud lõike 4 punktides a, c, d ja e viidatud otsuste puhul, kui on nõutav kahe kolmandikuline häälteenamus. Esimehel on otsustav hääl. Euroopa Nõukogu määratud isik hääletab ainult lõike 4 punktides a ja b osutatud otsuste puhul.

7. Esimees kutsub haldusnõukogu kokku kord aastas, piiramata võimalust erakorralisteks lisakoosolekuteks. Esimees võib erakorralisi koosolekuid kokku kutsuda omal algatusel või vähemalt ühe kolmandiku haldusnõukogu liikmete taotlusel.

8. Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi direktor võib haldusnõukogu koosolekutel osaleda vaatlejana. Teiste asjaomaste ühenduse ametite ja liidu organite direktorid võivad juhatuse kutsel samuti vaatlejana osaleda.

Artikkel 12

Juhatus

1. Haldusnõukogu abistab juhatus. Juhatus moodustatakse haldusnõukogu esimehest ja aseesimehest ning kahest komisjoni esindajast.

2. Juhatuse kutsub kokku esimees, kui on vajadus valmistada ette otsuseid haldusnõukogu jaoks või abistada ja nõustada direktorit. Juhatus võtab oma otsused vastu lihthäälteenamusega.

3. Direktor võtab juhatuse koosolekutest osa ilma hääleõiguseta.

Artikkel 13

Direktor

1. Ametit juhib direktor, kelle haldusnõukogu määrab ametisse komisjoni esitatud kandidaatide nimekirja alusel. Direktor määratakse ametisse tema isiklike saavutuste, haldus- ja juhtimisoskuse ning põhiõigustealase kogemuse põhjal. Enne ametisse määramist võidakse paluda haldusnõukogu valitud kandidaadil esineda Euroopa Parlamendi pädeva komitee ees ning vastata selle liikmete esitatud küsimustele.

2. Direktori ametiaeg on viis aastat. Komisjoni ettepanekul ja pärast hindamist võidakse seda ametiaega pikendada ühel korral kõige rohkem viie aasta võrra. Hindamisel arvestab komisjon eriti esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja viisi, kuidas need saavutati, samuti ameti kohustusi ja nõudmisi järgnevatel aastatel.

3. Direktor vastutab:

a) artiklis 4 osutatud ülesannete täitmise eest;

b) ameti iga-aastase tööprogrammi ettevalmistamise ja rakendamise eest;

c) kõikide personaliküsimuste eest ning eelkõige artikli 23 lõikega 2 antud volituste kasutamise eest;

d) igapäevaste haldusküsimuste eest;

e) ameti eelarve täitmise eest vastavalt artiklile 20; ning

f) selliste tõhusate järelevalve- ja hindamismenetluste rakendamise eest, mis on seotud ameti tegevuse vastavusega selle eesmärkidele kooskõlas ametialaselt tunnustatud standarditega. Direktor esitab igal aastal haldusnõukogule aruande järelevalvesüsteemi tulemuste kohta.

4. Direktor annab oma tegevusest aru haldusnõukogule ning osaleb selle koosolekutel ilma hääleõiguseta.

5. Direktori võib enne ametiaja lõppu komisjoni ettepaneku põhjal ametist vabastada haldusnõukogu.

Artikkel 14

Põhiõiguste nõuandefoorum

1. Nõuandefoorum moodustatakse põhiõigustega tegelevate ja rassismi, ksenofoobia ja antisemitismiga võitlevate valitsusväliste organisatsioonide, kutseühingute ja tööandjate organisatsioonide, asjaomaste sotsiaal- ja kutseorganisatsioonide, kirikute, usu-, filosoofiliste ja mittekonfessionaalsete organisatsioonide, ülikoolide, kvalifitseeritud asjatundjate ning Euroopa ja rahvusvaheliste organite ja organisatsioonide esindajatest.

2. Nõuandefoorumi liikmed valitakse avalike valimistega, mille korra määrab haldusnõukogu. Liikmete arvu ülempiir on 100. Nende ametiaeg kestab viis aastat ja seda võib pikendada ühe korra.

3. Haldusnõukogu liikmed ei või olla nõuandefoorumi liikmed, kuid võivad osaleda selle koosolekutel.

4. Nõuandefoorum loob mehhanismi põhiõigustega seotud teabe vahetamiseks ning teadmiste ühiseks kasutamiseks. Ta tagab tiheda koostöö ameti ja asjaomaste huvirühmade vahel.

5. Nõuandefoorum:

– teeb ettepanekuid iga-aastase artikli 11 lõike 4 punkti a kohaselt vastuvõetava tööprogrammi koostamiseks; ning

– annab tagasisidet ja teeb ettepanekuid järelmeetmeteks artikli 11 lõike 4 punkti b kohaselt vastu võetud põhiõiguste olukorda käsitleva iga-aastase aruande alusel.

6. Nõuandefoorumi eesistuja on direktor. Nõuandefoorum koguneb igal aastal või haldusnõukogu soovil. Nõuandefoorumi töökord määratakse kindlaks ameti sise-eeskirjades ning avalikustatakse.

7. Amet annab nõuandefoorumile vajalikku tehnilist ja logistilist abi ning tagab selle koosolekuteks sekretariaaditeenused.

4. PEATÜKK

TÖÖKORD

Artikkel 15

Sõltumatus ja avalik huvi

1. Amet täidab oma ülesandeid täiesti sõltumatult.

2. Haldusnõukogu liikmed, direktor ja nõuandefoorumi liikmed kohustuvad toimima avalikes huvides. Nad teevad sellekohase kohustuse kohta avalduse.

Artikli 11 lõike 1 punktide a, b ja c kohaselt ametissemääratud haldusnõukogu liikmed, direktor ja nõuandefoorumi liikmed kohustuvad tegutsema sõltumatult. Selleks esitavad nad huvide deklaratsiooni, millega tunnistavad kas mis tahes huvide puudumist, mida võib pidada nende sõltumatust kahjustavaks, või selliste otseste või kaudsete huvide olemasolu, mida võib pidada nende sõltumatust kahjustavaks.

Mõlemad deklaratsioonid tehakse igal aastal kirjalikult.

Artikkel 16

Juurdepääs dokumentidele

1. Ameti valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1049/2001.

2. Kuue kuu jooksul pärast ameti tegevuse algust võtab haldusnõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamiseks vastu menetluse.

3. Otsuste kohta, mida amet on teinud määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 8 põhjal, võib esitada asutamislepingu artiklites 195 või 230 sätestatud korras kaebuse ombudsmanile või esitada hagi Euroopa Ühenduste Kohtusse.

Artikkel 17

Andmekaitse

Ameti suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001.

Artikkel 18

Halduskorras läbivaatamine

Ameti tegevuse suhtes teostab järelevalvet ombudsman vastavalt asutamislepingu artikli 195 sätetele.

5. PEATÜKK

FINANTSSÄTTED

ARTIKKEL 19

Eelarve koostamine

1. Ameti tulude ja kulude kalkulatsioon koostatakse iga eelarveaasta jaoks, mis vastab kalendriaastale, ja kirjendatakse ameti eelarvesse.

2. Ameti eelarve tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

3. Ameti tulud koosnevad järgmistest vahenditest, piiramata muude rahaliste vahendite kasutamist:

a) ühenduse toetus, mis kantakse Euroopa Ühenduste üldeelarvesse (komisjoni jagu); ning

b) osutatud teenuste eest saadud tasu.

Seda tulu võivad täiendada:

a) liikmesriikide vabatahtlikud osamaksed; ning

b) osamaksed, mis on saadud artiklites 8, 9 või 27 osutatud organisatsioonidelt või kolmandatelt riikidelt.

4. Ameti kulud hõlmavad personali töötasu, haldus- ja infrastruktuuri kulusid ning tegevuskulusid.

5. Igal aastal esitab haldusnõukogu direktori koostatud projekti alusel ameti järgmise eelarveaasta tulude ja kulude kalkulatsiooni. Ametikohtade loetelu projekti sisaldava kalkulatsiooni edastab haldusnõukogu komisjonile hiljemalt 31. märtsil.

6. Komisjon edastab kalkulatsiooni Euroopa Parlamendile ja nõukogule (edaspidi „eelarvepädevad institutsioonid“) koos Euroopa Liidu eelarve esialgse projektiga.

7. Selle kalkulatsiooni põhjal kannab komisjon Euroopa Liidu üldeelarve esialgsesse projekti kalkulatsioonid, mida ta peab ametikohtade loetelu jaoks vajalikuks, ning üldeelarvest eraldatava toetuse summa, mille ta esitab eelarvepädevatele institutsioonidele vastavalt asutamislepingu artiklile 272.

8. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad ameti toetuseks kasutatavad assigneeringud. Eelarvepädevad institutsioonid võtavad vastu ameti ametikohtade loetelu.

9. Haldusnõukogu võtab vastu ameti eelarve. See jõustub pärast Euroopa Liidu üldeelarve vastuvõtmist. Vajaduse korral tehakse ameti eelarves vastavaid kohandusi.

10. Haldusnõukogu teavitab eelarvepädevaid institutsioone võimalikult kiiresti oma kavatsusest rakendada projekte, millel võib olla oluline finantsmõju eelarve rahastamisele, eelkõige projektidest, mis on seotud varaga, näiteks hoonete rent ja ostmine. Ta teatab sellest komisjonile.

Kui mõni eelarvepädev institutsioon on teatanud oma kavatsusest esitada arvamus, edastab ta selle haldusnõukogule kuue nädala jooksul alates projektist teatamisest.

Artikkel 20

Eelarve täitmine

1. Direktor vastutab ameti eelarve täitmise eest.

2. Hiljemalt igale eelarveaastale järgneva aasta 1. märtsiks edastab ameti peaarvepidaja komisjoni peaarvepidajale esialgse raamatupidamisaruande koos kõnealuse eelarveaasta eelarve- ja finantshalduse aruandega. Komisjoni peaarvepidaja konsolideerib asutuste ja detsentraliseeritud organite esialgsed raamatupidamisaruanded kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (finantsmääruse) artikliga 128 .

3. Hiljemalt igale eelarveaastale järgneva aasta 31. märtsiks edastab komisjoni peaarvepidaja ameti esialgse raamatupidamisaruande koos kõnealuse eelarveaasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruandega kontrollikojale. Eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne kõnealuse eelarveaasta kohta edastatakse ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

4. Kui kontrollikojalt on saadud vastavalt finantsmääruse artiklile 129 esitatud märkused ameti esialgse raamatupidamisaruande kohta, koostab direktor omal vastutusel ameti lõpliku raamatupidamisaruande ning edastab selle haldusnõukogule arvamuse saamiseks.

5. Haldusnõukogu esitab oma arvamuse ameti lõpliku raamatupidamisaruande kohta.

6. Hiljemalt igale majandusaastale järgneva aasta 1. juuliks edastab direktor kõnealuse lõpliku raamatupidamisaruande koos haldusnõukogu arvamusega Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale.

7. Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse.

8. Direktor saadab kontrollikojale vastuse tema märkuste kohta hiljemalt 30. septembriks. Direktor saadab selle vastuse ka haldusnõukogule.

9. Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab direktor talle kogu teabe, mida on vaja, et kõnealuse eelarveaasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetlust finantsmääruse artikli 146 lõike 3 kohaselt tõrgeteta rakendada.

10. Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament kinnituse direktori tegevusele aasta n eelarve täitmisel enne 30. aprilli aastal n + 2.

11. Ameti suhtes kohaldatavad finantseeskirjad võtab vastu haldusnõukogu, olles eelnevalt komisjoniga konsulteerinud. Need tohivad lahkneda komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 ainult juhul, kui seda nõuab ameti tegevus ja selleks on saadud komisjoni eelnev nõusolek.

Artikkel 21

Pettusevastane võitlus

1. Võitluses pettuse, korruptsiooni ja teiste õigusvastaste tegevustega kohaldatakse ameti suhtes ilma piiranguteta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1073/1999 sätteid.

2. Amet ühineb 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdluste kohta ja väljastab viivitamata kõigi töötajate suhtes kehtivad asjakohased sätted.

3. Rahastamist käsitlevates otsustes ning nendest tulenevates rakenduskokkulepetes ja õigusaktides sätestatakse selgesõnaliselt, et kontrollikoda ja OLAF võivad vajadusel teostada ametilt raha saajate ning raha jaotamise eest vastutavate töötajate seas kohapealseid kontrolle.

6. PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

ARTIKKEL 22

Õiguslik seisund ja asukoht

1. Amet on juriidiline isik.

2. Ametil on igas liikmesriigis kõige laialdasem õigusvõime, mis vastavalt selle riigi seadustele antakse juriidilistele isikutele. Eelkõige võib ta omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus hagejaks või kostjaks.

3. Ametit esindab direktor.

4. Amet on Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse õigusjärglane. Ta võtab üle kõik keskuse seaduslikud õigused ja kohustused ning finantskohustused. Töölepingud, mille sõlmis keskus enne käesoleva määruse vastuvõtmist, jäävad kehtima.

5. Ameti asukoht on Viin.

Artikkel 23

Töötajad

1. Ameti töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa Ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa Ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi ning Euroopa Ühenduse institutsioonide kõnealuste personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamiseks ühiselt vastuvõetud eeskirju.

2. Amet kasutab oma töötajate suhtes ametisse määravale asutusele või ametiisikule antud volitusi.

3. Haldusnõukogu võtab komisjoni nõusolekul vastu vajalikud rakendusmeetmed vastavalt Euroopa Ühenduste ametnike personalieeskirjade ja Euroopa Ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artiklile 110. 4. Haldusnõukogu võib võtta vastu sätted, mille kohaselt võetakse ameti juurde tööle liikmesriikidest lähetatud asjatundjaid.

Artikkel 24

Keelte kasutamine

1. Ameti suhtes kohaldatakse 15. aprilli 1958. aasta määrust nr 1.

2. Ameti toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid osutab Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskus.

Artikkel 25

Privileegid ja immuniteedid

Ameti suhtes kohaldatakse Euroopa Ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli.

Artikkel 26

Euroopa Kohtu pädevus

1. Ameti lepingulist vastutust reguleerib asjaomase lepingu suhtes kohaldatav õigus.

Euroopa Kohtul on pädevus vastavalt ameti sõlmitud lepingus sisalduvale vahekohtuklauslile.

2. Lepinguvälise vastutuse korral hüvitab amet kõik kahjud, mida amet või selle teenistujad oma kohustuste täitmisel on tekitanud, vastavalt liikmesriikide õigusaktide üldistele põhimõtetele.

Euroopa Kohtul on pädevus kõikides sellist kahju käsitlevates vaidlustes.

3. Euroopa Kohtul on asutamislepingu artiklites 230 või 232 sätestatud tingimustel pädevus ameti vastu esitatud hagide menetlemisel.

Artikkel 27

Kandidaatriikide või potentsiaalsete kandidaatriikide osalemine

1. Ameti tööst võivad osa võtta need riigid, kes on sõlminud ühendusega assotsieerumislepingu või kelle Euroopa Ülemkogu on määratlenud Euroopa Liidu kandidaatriikidena või potentsiaalsete kandidaatriikidena, kui asjaomane assotsiatsiooninõukogu selliseks osalemiseks otsuse teeb.

2. Sellisel juhul määrab nende osalemise korra asjaomase assotsiatsiooninõukogu otsus. Otsuses täpsustatakse kõnealusele riigile pakutavad teadmised ja abi, määratakse eriti selliste riikide ameti töös osalemise loom, ulatus ja viis, nähakse ette sätted ameti algatustest osavõtmise kohta, samuti rahalise panuse ja töötajatega seonduva kohta. Otsus peab olema kooskõlas Euroopa Ühenduste ametnike personalieeskirjade ja Euroopa Ühenduste muude teenistujate teenistustingimustega. Otsuses sätestatakse, et osalev riik võib haldusnõukokku vaatlejana ametisse määrata hääleõiguseta sõltumatu isiku, kes vastab artikli 11 lõike 1 punktis a osutatud isikute erialasele ettevalmistusele.

3. Amet tegeleb asjaomasele assotsiatsioonilepingule vastavas ulatuses põhiõiguste olukorraga riikides, kes võtavad tema tööst osa kooskõlas käesoleva artikliga. Samamoodi kohaldatakse selles suhtes artikleid 4 ja 5.

Artikkel 28

Euroopa Liidu lepingu VI jaotise kohased tegevused

Käesolev määrus ei piira võimalust, et nõukogu, tegutsedes kooskõlas Euroopa Liidu lepingu VI jaotisega, annab ametile volitused tegutseda vastavalt käesolevale määrusele ka Euroopa Liidu lepingu jaotises VI käsitletud tegevusaladel.

7. PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

ARTIKKEL 29

Menetlus

1. Komisjoni abistab komitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja eesistujana komisjoni esindaja.

2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5 sätestatud regulatiivkomitee menetlust vastavalt selle artikli 7 lõikele 3.

3. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 ettenähtud ajavahemik on üks kuu.

Artikkel 30

Üleminekukord

1. Praeguse Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Jälgimiskeskuse haldusnõukogu ametiaeg lõpeb 31. detsembril 2006. Komisjon võtab vajalikke meetmeid tagamaks, et artikli 11 kohaselt asutatud haldusnõukogu alustab ametiaega 1. jaanuarist 2007.

2. Komisjon alustab pärast käesoleva määruse jõustumist viivitamata artikli 13 lõikes 1 sätestatud menetlust ameti direktori ametissemääramiseks.

3. Haldusnõukogu, kes tegutseb komisjoni ettepaneku kohaselt, võib praeguse Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse direktori ametiaega pikendada maksimaalselt 18 kuu võrra kuni lõikes 2 osutatud ametissemääramise menetluse lõpuleviimiseni.

4. Kui keskuse direktor ei soovi või ei saa tegutseda vastavalt lõikele 3, nimetab haldusnõukogu samadel tingimustel ametisse ajutise direktori.

Artikkel 31

Hindamine

1. Amet viib korrapäraselt läbi oma suure kuluga tegevuste eel- ja järelhindamisi. Ta teavitab haldusnõukogu nende hindamiste tulemustest.

2. Amet edastab kord aastas eelarvepädevatele institutsioonidele kogu vajaliku teabe hindamismenetluste tulemuste kohta.

3. Hiljemalt 31. detsembril 2009. aastal korraldab amet haldusnõukogu antud ja komisjoniga kooskõlastatud pädevuste alusel oma tegevuse esimese kolme aasta saavutuste sõltumatu välise hindamise. Kõnealune hindamine võtab arvesse ameti ülesandeid, töötavasid ning ameti mõju põhiõiguste kaitsmisele ja edendamisele, samuti sisaldab koostoimemõjude ja ülesannete võimaliku suurenemise rahalise mõju analüüsi. Hinnangu andmisel võetakse arvesse huvirühmade seisukohti nii ühenduse kui ka siseriiklikul tasandil.

Hindamine analüüsib ka võimalikku vajadust muuta või laiendada ameti ülesandeid, reguleerimisala, tegevusalasid või struktuuri, kaasa arvatud eelkõige neid struktuurilisi muutusi, mis on vajalikud kooskõla tagamiseks regulatiivametite suhtes kehtivate horisontaaleeskirjadega, alates nende jõustumisest.

4. Haldusnõukogu määrab komisjoni nõusolekul järgmiste korrapäraselt toimuvate välishindamiste aja ja ulatuse.

Artikkel 32

Ülevaatamine

1. Haldusnõukogu tutvub artiklis 31 osutatud hindamise tulemustega ning annab vajaduse korral komisjonile ameti, selle töökorralduse ning tegevusvaldkonna muutmiseks vajalikud soovitused. Komisjon edastab hindamisaruande ja soovitused Euroopa Parlamendile, nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele ja regioonide komiteele ning avalikustab need.

2. Pärast hindamisaruande ja soovituste kontrollimist võib komisjon vajaduse korral esitada ettepanekuid käesoleva määruse muutmiseks.

Artikkel 33

Ameti tegevuse alustamine

Amet alustab tegevust 1. jaanuaril 2007.

Artikkel 34

Kehtetuks tunnistamine

1. Määrus (EÜ) nr 1035/97 tunnistatakse alates 1. jaanuarist 2007 kehtetuks.

2. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitletakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 35

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

2005/0125 (CNS)

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

millega volitatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametit tegutsema Euroopa Liidu lepingu VI jaotises viidatud aladel

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 30 ja 31 ning artikli 34 lõike 2 punkti c,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[19]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[20]

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Liit on rajatud vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamise ning õigusriigi põhimõtetele, mis on ühised kõikidele liikmesriikidele, ning ta austab Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga tagatud ning liikmesriikide ühesugustest riigiõiguslikest tavadest tulenevaid põhiõigusi kui ühenduse õiguse üldpõhimõtteid vastavalt asutamislepingu artiklile 6.

(2) Asutamislepingus sätestatud liidu eesmärgid on liikmesriikide kodanike õiguste ja huvide tugevdamine ja kaitsmine, vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala säilitamine ning arendamine, rahu ja vabaduse säilitamine ja tugevdamine ning demokraatia edendamine riigiõiguslikes tavades ja liikmesriikide õiguses, samuti inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsioonis tunnustatud põhiõiguste alusel.

(3) Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 29 on liidu eesmärk tagada kodanikele vabaduse, turvalisuse ja õiguse alas turvalisuse kõrge tase, arendades ühismeetmeid liikmesriikidega kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö valdkonnas, vältides rassismi ja ksenofoobiat ning võideldes nende vastu.

(4) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2006/[number][21] asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet, eesmärgiga pakkuda seoses põhiõigustega abi ja teadmisi ühenduse asjakohastele asutustele ja ametivõimudele ning ühenduse liikmesriikidele, et aidata neil nende vastavates pädevusvaldkondades meetmete võtmisel või tegevuskavade kujundamisel täielikult järgida põhiõigusi.

(5) Käesolev otsus moodustab vajaliku õigusliku aluse andmaks ametile volitused täita samu ülesandeid samadel tingimustel ka lepingu VI jaotises osutatud valdkonnas (sätted politseikoostöö ja õigusalase koostöö kohta kriminaalasjades).

(6) Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala asutamine seoses lepingu VI jaotises käsitletud meetmetega nõuab, et üksikisikute põhiõigused oleksid tagatud. Sellele vastavalt on käesoleva ettepaneku õiguslikuks aluseks lepingu artiklid 30, 31 ja artikli 34 lõike 2 punkt c,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 2006/[number] artikliga 28 on Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet volitatud tegutsema vastavalt määrusele (EÜ) nr 2006/[number] Euroopa Liidu lepingu VI jaotises käsitletud valdkondades.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 2006/[number] artikleid 2 kuni 32 kohaldatakse samamoodi käesoleva otsuse kohaste ameti tegevuste suhtes. Viiteid ühenduse õigusele määruse (EÜ) nr 2006/[number] sätetes käsitletakse viidetena ühenduse õigusele lepingu VI jaotise alas. Viiteid asjaomastele ühenduse organitele, ametitele ja ametkondadele käsitletakse viidetena asjaomastele liidu organitele, mis on määratletud VI jaotises või VI jaotise alusel.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

Name of the Proposals

Proposal for a Council Regulation establishing a European Union Agency for Fundamental Rights and Proposal for a Council Decision empowering the European Union Agency for Fundamental Rights to pursue its activities in areas referred to in Title VI of the Treaty on European Union.

ABM / ABB FRAMEWORK

Policy Area(s) concerned and associated Activity/Activities:

- Police area: 18 Area of freedom, security and justice

- Activity: 18 04 Citizenship and fundamental rights

Budget lines

3.1. Budget lines:

Financial perspectives 2007-2013: Heading 3

Current nomenclature:

- 18.04 05 01: European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia - Subsidy to titles 1 & 2

- 18 04 05 02: European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia – Subsidy to title 3

3.2. Duration of the action and of the financial impact: 1 January 2007 – 31 December 2013

From 2007 onwards the allocation of appropriations will depend on the new financial perspective 2007-2013.

3.3. Budgetary characteristics:

Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |

18.04 05 | Non-comp | Diff[22] | NO | NO | YES/NO (open, in accordance with bilateral agreements) | No 3 |

SUMMARY OF RESOURCES

4.1. Financial Resources

The following figures, both in terms of financial and human resources, have been allocated in full respect of the cost-effectiveness principle, supported by the analysis carried out during the ex-ante evaluation[23].

4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)

EUR million (to 3 decimal places)

TOTAL PA including cost of Human Resources | a+b+c+d+e | 16,262 | 20,365 | 21,368 | 24,030 | 26,834 | 28,538 | 30,338 | 167.735 |

Co-financing details

If the proposal involves co-financing by Member States, or other bodies (please specify which), an estimate of the level of this co-financing should be indicated in the table below (additional lines may be added if different bodies are foreseen for the provision of the co-financing):

EUR million (to 3 decimal places)

To improve definitions, existence and comparability of data on fundamental rights. | Provision of comparable data on fundamental rights in the annual report. Satisfaction rates of data users |

To objectively review and analyse existing reports, studies, judgements and other evidence on fundamental rights pertaining to the EU policy. | Existence of reports reviewing the ‘state of the art’ in the latest research Existence of publicly available online resource library |

To develop a strong analytical capacity and act as a centre of expertise on fundamental rights. | Citation rates (how often Agency’s outputs are mentioned in other documents) |

To monitor the application of fundamental rights standards in practice by the EU institutions, bodies and agencies. | Quality of annual and thematic reports - regular surveys of users |

To monitor the application of fundamental rights standards on the ground by Member States when they are implementing Community law. | Quality of annual and thematic reports - regular surveys of users |

To identify good practice in respecting and promoting fundamental rights by the EU institutions, bodies and agencies and Member States. | Quality of annual and thematic reports - regular surveys of users |

To express opinions on fundamental rights policy developments in the EU. | Perception of the quality and relevance of the opinions by the EU institutions |

To raise public awareness of fundamental rights. | Level of awareness of citizens – public opinion surveys Use of Agency’s website, downloading of its reports |

To promote dialogue with civil society, coordinate and network with various actors in the field of fundamental rights. | Existence of networks Effectiveness of networks – surveys of participants |

To provide effective assistance and expertise to the Union institutions and relevant authorities of the Member States | Citation rates (how often the Union institutions and national authorities exploit the results of the work of the Agency as starting point for necessary measures) |

- 5.4. Method of Implementation (indicative)

Show below the method(s)[28] chosen for the implementation of the action.

x Centralised Management

ٱ Directly by the Commission

x Indirectly by delegation to:

ٱ Executive Agencies

x Bodies set up by the Communities as referred to in Art. 185 of the Financial Regulation

ٱ National public-sector bodies/bodies with public-service mission

ٱ Shared or decentralised management

ٱ With Member states

ٱ With Third countries

ٱ Joint management with international organisations (please specify)

MONITORING AND EVALUATION

6.1. Monitoring system

The Director will be responsible for the implementation of effective monitoring and evaluation of the performance of the Agency against its objectives according to professionally recognised standards and shall report annually to the Management Board on the results of the evaluation.

The Director will prepare an annual report on the activities of the Agency which will compare, in particular, the results achieved with the objectives of the annual Work Programme; this report, following adoption by the Management Board, will be forwarded by 15 June at the latest to the European Parliament, the Council, the Commission and the Court of Auditors.

The Agency should also be subject to periodic external evaluation. The first external evaluation should be carried out after three years of operation. Such an external evaluation, in addition to questions of efficiency and effectiveness, should also consider the following questions:

- the Agency’s place in, and contribution to, the system of European governance (as a means of delivering Community policy objectives);

- the consistency of the Agency’s activities with those of other international organisations, such as the Council of Europe, OSCE and UN, and other relevant European bodies, such as the European Institute for Gender Equality;

- the value added by the Agency as a type of implementation of Community policy (compared to “in-house” implementation by Commission departments);

- the longer-term impact of the Agency’s activities on citizens and their level of awareness of their fundamental rights.

Table 2 suggests several indicators which can be used to evaluate the progress made by the Agency towards achieving each of the objectives described above. They include both output indicators (e.g. provision of comparable data) and impact indicators (e.g. rising public awareness).

Table 2 Potential monitoring and evaluation indicators of the Agency

Objectives | Potential monitoring indicators |

To improve definitions, existence and comparability of data on fundamental rights. | Provision of comparable data on fundamental rights in the annual report Satisfaction rates of data users |

To objectively review and analyse existing reports, studies, judgments and other evidence on fundamental rights pertaining to the EU policy. | Existence of reports reviewing the ‘state of the art’ in the latest research Existence of publicly available online resource library |

To develop a strong analytical capacity and act as a centre of expertise on fundamental rights. | Citation rates (how often Agency’s outputs are mentioned in other documents) |

To monitor the application of fundamental rights standards in practice by the Union institutions, bodies and agencies. | Quality of annual and thematic reports - regular surveys of users |

To monitor the application of fundamental rights standards on the ground by Member States when they are implementing Community law. | Quality of annual and thematic reports - regular surveys of users |

To identify good practice in respecting and promoting fundamental rights by the Union institutions, bodies and agencies and Member States. | Quality of annual and thematic reports - regular surveys of users |

To express opinions on fundamental rights policy developments in the EU. | Perception of the quality and relevance of the opinions by the Union institutions Citation rates (how often Agency’s outputs are mentioned in the measures taken by Union institutions) |

To raise public awareness of fundamental rights. | Level of awareness of citizens – public opinion surveys Use of Agency’s website, downloading of its reports |

To promote dialogue with civil society, coordinate and network with various actors in the field of fundamental rights. | Existence of networks Effectiveness of networks – surveys of participants |

To work in a complementary way and to avoid overlap with the relevant international organisations, in particular with the Council of Europe, and with the relevant Community agencies and Union bodies when pursuing its objectives | Low level of overlapping outputs (reports, surveys, campaigns) Number of cooperation projects Effectiveness of cooperation – surveys of international organisations, Community agencies and Union bodies |

To provide effective assistance and expertise to the Union institutions and relevant authorities of the Member States | Citation rates (how often the Union institutions and national authorities exploit the results of the work of the Agency as starting point for necessary measures) |

6.2. Evaluation

6.2.1. Ex-ante evaluation

The ex-ante evaluation supporting this proposal was conducted in late 2004 and early 2005 by the Commission departments in charge of the policy area of fundamental rights, in particular DG Justice, Freedom and Security. It is based mainly on the Preparatory Study for impact assessment and ex-ante evaluation of the Fundamental Rights Agency, 2005[29] and on the Meta-Evaluation Report on the Community Agency System, 2003[30] and the evaluation of the functioning of the European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia.[31] These studies allowed for a comprehensive identification of existing needs; the formulation of objectives and respective indicators; the scoping of different policy options as regards mandate and structure of the Agency, including alternative zero and their potential results; the evaluation of the value added by Community-level action; assessment of associated risks, also on the basis of similar experiences in the past; the definition of monitoring and evaluation systems; and a preliminary cost effectiveness analysis, covering estimations on appropriations, human resources and other administrative expenditure.

6.2.2. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation and risk assessments (lessons learned from similar experiences in the past)

The establishment of the European Union Agency for Fundamental Rights takes account of similar experience in the establishment of other Community agencies. Table 3 presents a description of a number of lessons learnt in the establishment and operation of those agencies and possibilities for addressing the risks in the work of the Agency, based on the experiences of establishing Community agencies in the past.[32].

Table 3 Main risks in the work of the Agency

Risk | What could be done about addressing the risk? (lessons from the past) |

Difficulties in major extension of the mandate of the EUMC | Master plan, including a feasibility study, planning of team, infrastructure etc. |

Failure to ensure high quality (e.g. as regards comparability) of the data collected and of the results of its analysis | Ensure that the staffing of the research unit within the Agency is sufficient in the establishment phase Monitor closely (on an annual basis) the quality of outputs delivered by the Agency |

Lack of focus in collecting data | Mechanism of consultation with main stakeholders, mapping of existing data and mapping of needs |

Incomplete coverage of Member States in establishing the network of national focal points | Flexibility in financing could mean that the Agency could give grants to organisations to act as a national focal point for a ‘trial period’ and build capacity of data collection locally |

Lack of close work with Member States in providing comparable or compatible data | Ensure that the establishment of a liaison network with the officials from the Member State governments is taken as a prime task in the establishment phase Establish a formal liaison network with national statistical institutes and other stakeholders |

Lack of effectiveness in disseminating the outputs of work | Clear and targeted communications strategy identifying key audiences and best ways to reach them |

Lack of engagement with the Union institutions Lack of clarity on primary beneficiaries of the Agency[33] | Agency has an obligation to respond quickly to requests for information and assessment from EU Institutions Agency’s outputs need to reflect EU priorities and needs |

Difficulty of producing tailor made and timely outputs matching the Union institutions’ needs | Good communication between the Agency and Union institutions (memorandum of understanding, regular informal meetings, consultation over annual work programmes) |

Risk of duplicating the work of other institutions | Good communication between 1) the Agency and the Union institutions; 2) the Agency and the Council of Europe and other international organisations such as the OSCE and the UN, and 3) the Agency and relevant Community agencies and Union bodies (memorandums of understanding, regular informal meetings, consultation over annual work programmes) |

High expectations from non-governmental organisations and citizens | Clarity in the Communication Strategy about objectives and tasks of the Agency |

Failure to get good value for money | Focus on the objective and keep good contacts with all the stakeholders, including Union institutions, while acting in fully independence |

Failure to respect all rules for financial procedure laid down in the Financial Regulation | Set down and implement 24 internal control standards Ensure that there is sufficiently staff with financial expertise and experience |

6.2.3. Terms and frequency of future evaluation

By the end of the third year following the entry into force of this Regulation, the Agency is to commission an independent external evaluation of its achievements, on the basis of terms of reference drawn up by the Management Board in agreement with the Commission. The Commission is to transmit the evaluation report accompanied by the recommendations of the Management Board to the European Parliament, the Council, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions and make them public. After assessment of the evaluation report and the recommendations, the Commission may submit any proposal for amendments to this Regulation which it deems necessary.

Anti-Fraud Measures

The financial rules applicable to the Agency are to be adopted by the Management Board following consultation with the Commission. They may not depart from Commission Regulation (EC, Euratom) No 2343/2002 of 19 November 2002 on the framework Financial Regulation for the bodies referred to in Article 185 of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities[34]. In accordance with Art.71 of Commission Regulation 2343/2002, the Agency is to have an internal auditing function that must be performed in compliance with the relevant international standards while the Commission's internal auditor will exercise the same powers with respect to the Agency as with respect to Commission departments.

All measures developed by the Agency are to form part of its Multiannual Framework, adopted by the Commission in accordance with a comitology procedure, and of its annual Work Programme agreed by the Management Board. The Director will be accountable for the management of his/her activities to the Management Board. In addition, controls by the Commission or the Court of Auditors of the European Communities may be carried out on the basis of documents or on the spot.

Details of Resources

8.1. Resources included in reference amount

Information below is indicative. It will be developed after a more detailed examination, taking into account the final tasks and needs of the Agency as regards the human and administrative resources.

8.1.1. Number and type of human resources – title 1

Types of post | Staff to be assigned to management of the action using existing and/or additional resources (number of posts/FTEs) |

- For 2007 the full cost per official or temporary staff is € 108,000. This amount includes personnel costs and administrative expenditure (buildings, IT, etc). From 2008 an annual deflator of 2 % is used.

- 15 new persons will be recruited for the first year on average by mid year so the number of new staff is half of 15 for calculation purposes. For 2007, the calculation is (37 + 7,5) * 108.000 =€ 4.806.000

8.1.2. Description of tasks deriving from the action

- Collect information and data on fundamental rights situation, policies and practices within the European Union through administrations, NGOs, experts; carry out surveys, when necessary;

- Record this information eventually in a common database;

- Analyse the information gathered directly or by experts, publish and disseminate results of such analysis,

- Develop methods to improve the comparability, objectivity and reliability of data on fundamental rights at Community level; develop analyse and evaluate relevant methodological tools; develop common standards for the establishment and collection of those data,

- Prepare and organise meetings of experts on legal, economical and social aspects of fundamental rights;

- Organise conferences, round tables and meetings at European level on topics directly relevant for fundamental rights;

- Organise campaigns for promotion of fundamental rights in the European medias;

- Edit, publish and distribute results of studies and other information (annual report, magazine, posters, videos, CD ROM, etc.), in formats that take into account also the needs of disabled persons;

- Edit publish and distribute reports and conclusions based on the results of the studies and meetings organised;

- Set up and coordinate an internet information network on issues related to fundamental rights: the Agency is to establish permanent cooperation with the relevant academic, research, governmental and non-governmental organisations at national level in each Member State;

- Disseminate best practices and the results of concrete cooperation, be it through the organization of conferences and seminars, the publication of booklets or other information materials and/ or the use of electronic means of communication;

- Develop training material on fundamental rights for Member States’ administrations and organisations involved in fundamental rights policies or wishing to develop actions in this field,

- Launch call for tenders and proposals for the relevant actions, manage contracts and grant agreements, proceed to commitments and payments, evaluate results and outputs,

- Organise meetings of the Management Board, Executive Board and the Fundamental Rights Forum.

8.1.3. Sources of human resources (statutory)

(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)

The European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia currently has 37 posts, of which 15 are A*, 13 B* and 9 C* posts. The contracts of the current holders of these posts will be continued in the framework of the Agency.

X Posts currently allocated for the European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia to be replaced or extended ( 37 )

( Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n

X Posts to be requested in the next APS/PDB (2007) procedure ( 15 )

( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)

( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question

8.1.4 Objectives of the proposal in terms of their financial cost –title 3

(The subsidy of administrative expenditure – title 2 will cover the operational objectives 4 and 5 under heading of 18 04 05 01 the Community budget)

Commitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)

Other technical and administrative assistance |

- intra muros |

- extra muros |

Total Technical and administrative assistance |

8.2 Resources not included in reference amount

8.2.1. Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amount

EUR million (to 3 decimal places)

Type of human resources | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012-2013 |

Officials and temporary staff (18 04 05 01) | 0.162 (1.5 x 0,108) | 0.165 (1.5 x 110) | 0.168 (1.5 x 0,112) | 0.230 (2 x 0,115) | 0.234 (2 x 0,117) | 0.238 (2 x 0,119)2 |

Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) |

Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 0.162 | 0.165 | 0.168 | 0.23 | 0.234 | 0.238 |

This is the cost of the staff devoted to evaluation, control and coordination of the Agency within the Commission.

Calculation – Officials and Temporary agents In 2007-2009, 1,5 officials/year are allocated to the tasks of control, budget drafting and funding and coordination between the Commission and the Agency. Later, when the Agency will be reaching its full capacity, there is a need for 2 officials/year for these tasks. See details in table 8.2.1. The estimation of the workload is based on the experience with existing agencies, in particular the EUMC. The staff needed is A-grade officials. |

Calculation – Staff financed under art. XX 01 02 No such staff foresee, ref. table 8.2.1. |

8.2.2 Other administrative expenditure not included in reference amount

EUR million (to 3 decimal places)

XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences |

.57XX 01 02 11 03 – Committees[37] |

XX 01 02 11 04 – Studies & consultations |

XX 01 02 11 05 – Information systems |

Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) |

Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) |

Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 1,400 |

Calculation – Other administrative expenditure not included in reference amount |

The needs for human and administrative resources will be covered within the allocation granted to the managing service in the framework of the annual allocation procedure.

[1] ELT C ..., ..., lk ....

[2] ELT C ..., ..., lk ....

[3] ELT C ..., ..., lk ....

[4] ELT C ..., ..., lk ....

[5] Välja kuulutatud Nice’is 7. detsembril 2000, EÜT C 364, 18.12.2000, lk 1.

[6] Alla kirjutatud Roomas 4. novembril 1950.

[7] EÜT L 151, 10.6.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1652/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 33).

[8] KOM (2004)693 (lõplik), 25.10.2004.

[9] KOM(2005) 59 lõplik, 25.2.2005.

[10] EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

[11] EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

[12] EÜT 17, 6.10.1958, lk 385/58. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

[13] EÜT L 314, 7.12.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1645/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 13).

[14] EÜT L 357, 21.12.2002, lk 72, parandus EÜT L 2, 7.1.2003, lk 39.

[15] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[16] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

[17] ELT C 194, 25.6.1997, lk 4

[18] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

[19] ELT C ..., ..., lk ....

[20] ELT C ..., ..., lk ....

[21] ELT C ..., ..., lk ....

[22] Differentiated appropriations

[23] The evaluation procedure was supported by the preparatory study for the impact assessment and ex-ante evaluation of Fundamental Rights Agency, conducted by the European Policy Evaluation Consortium (EPEC), accessible athttp://europa.eu.int/comm/justice_home/news/consulting_public/fundamental_rights_agency/index_en.htm.

[24] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05.

[25] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.

[26] Additional columns should be added if necessary i.e. if the duration of the action exceeds 6 years

[27] This covers the Union after the expected accession of Bulgaria and Romania, since the Agency should be operational at the time when these countries have joined the Union.

[28] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point.

[29] Conducted by European Policy Evaluation Consortium (EPEC), February 2005)

[30] European Commission, Budget Directorate General, 15/9/2004

[31] Communication from the Commission on the activities of the European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia, together with proposals to recast Council Regulation (EC) 1035/97, COM(2003) 483, 5.08.2004

[32] The table is primarily based on: the external EUMC evaluation report from 2002; EPEC visit to EUMC in February 2005; and the Meta-Evaluation of the Community Agency system carried out by DG Budget in 2003.

[33] This was an issue also raised in the course of public consultation.

[34] OJ L 357, 21.12.2002, p. 72 with Corrigendum in OJ L 2, 7.1.2003, p. 39.

[35] As described under Section 5.3

[36] Reference should be made to the specific legislative financial statement for the Executive Agency(ies) concerned.

[37] Specify the type of committee and the group to which it belongs.