MÕISTED

Energiaaudit : Standardne energiaaudit kujutab endast rajatise energiasüsteemide põhjalikku energia-alast analüüsi. Eelkõige hõlmab see rajatise energiatarbimise arvutamist ning potentsiaalse energiasäästu ja asjakohaselt valitud energia säästmise meetmete kulutasuvuse hindamist.

Energia mõõtühikud :

Naftaekvivalent (toe) on ühe tonni toornafta põlemisel vallanduv energia (umbes 42 GJ).

Gigadžaul (GJ)

Giga-/mega-/kilovattund (G/M/kWh)

Energiatõhusus : Energiatõhusus tähendab sama majandustegevuse või teenuste jaoks vähema hulga energiasisendite kasutamist. Energiasäästu meetmetesse ja energiatõhususse investeerimine annab suuremat majanduslikku ja sotsiaalset tulu kui seda annaks energiavarustusse investeerimine. Energiatõhususe suurendamine suurendab majanduskasvu potentsiaali, muudab ettevõtted konkurentsivõimelisemaks, vähendab majapidamiste energiakulusid, toob endaga kaasa väiksema sõltuvuse energiaimpordist ning väiksemad heitkogused.

Korraldusasutus : Liikmesriigi määratud riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi asutus, mis esitab komisjonile heakskiitmiseks rakenduskava projekti ning mis hiljem vastutab rakenduskava haldamise ja elluviimise eest.

Kuluoptimaalne metoodika hoonete jaoks : Kuluoptimaalse metoodika eesmärk on luua õigusraamistik liikmesriikide hoonetele esitatavate energiatõhususe miinimumnõuete tõstmiseks ning seeläbi tagada kõigi majanduslikult ratsionaalsete meetmete võtmine.

Kulutasuv investeering : Kõige madalamate kuludega alternatiiv teatud tulemuse saavutamiseks või kõige parem tulemus, mida teatud kuludega on võimalik saavutada. Nimetatud näitajat võib programmi raames kasutada ka võrdlemise ja erinevate alternatiivide prioriseerimise eesmärgil. (Kreith, F., Goswami Y.D. Handbook of Energy Efficiency and Renewable Energy, Taylor & Francis, Boca Raton, USA, 2007). ELi eelarve kasutamisel tuleb saavutada kasutatud ressursside ja saavutatud tulemuste vaheline parim suhe (vt ELi finantsmääruse artikli 27 lõige 2).

Lihtne tasuvusaeg : Tasuvusaeg on üks kulutasuvuse hindamise viise. Sellega mõõdetakse algse investeeringu ja selle ajahetke vahelist aega, mil kogunenud sääst võimaldab algse investeeringu tagasimaksmist.

Rakenduskava :

Liikmesriigi esitatud ning komisjoni heakskiidetud dokument, milles sätestatakse ühtekuuluvuspoliitika fondide vahenditega elluviidav arengustrateegia ning ühtsed prioriteedid (määruses nr 1083/2006 esitatud prioriteetsed suunad).

Prioriteetsed suunad koosnevad omavahel seotud ja konkreetsete mõõdetavate eesmärkidega toimingute rühmadest. Viimased koosnevad omakorda meetmetest. Meetmed (käesolevas aruandes kasutatakse neid ka sammude ja protsesside tähenduses) kujutavad endast korraldusasutuse valitud (vastavalt järelevalvekomitee sätestatud tingimustele) ja toetusesaaja/toetusesaajate elluviidavaid projekte või projektide rühmi.

Riiklik energiatõhususe tegevuskava : Liikmesriigid peavad oma riiklikes energiatõhususe tegevuskavades selgitama, kuidas nad kavatsevad saavutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/32/EÜ (mis käsitleb energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid) sätestatud soovitusliku eesmärgi säästa 2016. aastaks 9% energiat. Riiklikes energiatõhususe tegevuskavades peavad liikmesriigid selgitama kavandatud energiatõhususe parandamise meetmeid ning samme, mida võetakse avaliku sektori eeskuju andvat rolli ning lõpptarbijatele teabe ja nõuannete jagamist puudutavate sätete täitmiseks.

Ühtekuuluvuspoliitika :

Ühtekuuluvuspoliitika eesmärk on Euroopa Liidu sisese majandusliku ja sotsiaalse lähenemise edendamine erinevate regioonide arengutaseme vaheliste erinevuste vähendamise teel. Käesolev audit puudutas eelkõige kahte järgmist fondi:

a) Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), mis investeerib infrastruktuuri, töökohtade loomisse ja säilitamisse, säästlikku kohalikku arengusse ning väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse;

b) Ühtekuuluvusfondi, mille eesmärk on majandusliku ja sotsiaalse sidususe suurendamine keskkonna- ja transpordiprojektide rahastamise kaudu liikmesriikides, mille rahvamajanduse kogutoodang elaniku kohta on väiksem kui 90% ELi keskmisest.

KOKKUVÕTE

I. Viimase aja energiasäästupoliitikate loomise liikumapanevaks jõuks on kasvava energiatarbimise kulud, fossiilsete kütuste ammendumine ning inimtegevuse mõju globaalsetele kliimamuutustele. Euroopa Liit on alates 2000. aastast liikmesriikide energiatõhususe meetmete kaasrahastamiseks eraldanud ühtekuuluvuspoliitika fondide kaudu pea 5 miljardit eurot. Vastavalt jagatud halduse süsteemile vastutavad nende vahendite usaldusväärse finantsjuhtimise eest Euroopa komisjon ning riiklikud ja piirkondlikud ametiasutused.

II. Euroopa Kontrollikoda hindas energiatõhususe parandamiseks tehtud ühtekuuluvuspoliitika investeeringute kulutasuvust. Selleks esitas kontrollikoda järgmised küsimused:

a) kas programmitöö ja rahastamise jaoks olid seatud õiged tingimused, mis võimaldasid tagada energiatõhususse tehtavate investeeringute kulutasuvuse ning

b) kas avaliku sektori hoonete energiatõhususse tehtud investeeringud olid kulutasuvad.

III. Audit viidi läbi Tšehhi Vabariigis, Itaalias ja Leedus – riikides, mis olid programmitöö perioodil 2007–2013 saanud Ühtekuuluvusfondist ja Euroopa Regionaalarengu Fondist kõige suurema osa energiatõhususe parandamiseks eraldatud vahenditest ning olid aastaks 2009 projektidele eraldanud ka kõige suuremad summad. Audit hõlmas nelja rakenduskava ning 24 avaliku sektori hoone energiatõhususe projektist koosneva valimi hindamist.

IV. Kontrollikoda leidis, et:

a) programmitöö ja rahastamise jaoks ei olnud seatud õigeid tingimusi, mis oleksid taganud energiatõhususse tehtavate investeeringute kulutasuvuse, kuna:

- auditeeritud rakenduskavades ei olnud tehtud põhjalikke vajaduste hindamisi, määratlemaks konkreetseid sektoreid, milles oleks võimalik energiat säästa ning viise säästu kulutasuvaks saavutamiseks, mis oleks omakorda õigustanud valitud meetmeid ning neile kulutatud vahendeid. Liikmesriikide ametiasutused ei taganud meetmete integreerimist riiklikesse energiatõhususe tegevuskavadesse;

- kulutasuvuse kontseptsioon ehk kasutatud ressursside ja saavutatud tulemuste vaheline parim suhe ei olnud liikmesriikides otsustavaks teguriks energiatõhususe meetmetele ja konkreetsetele projektidele raha eraldamisel. Nimetatud kontseptsooni ei kasutanud rakenduskavade heakskiitmisel ka komisjon;

- energiatõhususe meetmetele seatud tulemusnäitajad ei olnud rakenduskavade üle tehtava järelevalve jaoks asjakohased. Komisjoni järelevalvesuunistes ei olnud energiatõhususe jaoks näitajaid kehtestatud. Seetõttu ei ole erinevate korraldusasutuste esitatud energiatõhusust puudutavad tulemused ELi lõikes võrreldavad ega kokku koondatavad.

b) auditeeritud avaliku sektori hoonete energiatõhususe projektid ei olnud kulutasuvad:

- kuigi auditeeritud projektidega saavutati kavandatud väljundid (nt vahetatud aknad ja uksed, või soojustatud seinad ja katused), olid kulud potentsiaalse energiasäästuga võrreldes kõrged. Energiatõhususest tähtsam kaalutlus oli vajadus avaliku sektori hooneid renoveerida. Auditeeritud projektide eesmärk oli küll energiasäästu saavutamine ja mugavuse parandamine, kuid nendega kaasnenud energiasäästu ja vastavate investeerimiskulude suhe ei olnud hea. Investeeringute keskmine kavandatud tasuvusaeg oli umbes 50 aastat, mis on uuendatud osade ja isegi hoonete endi eluiga silmas pidades liiga pikk aeg;

- energiaauditid kas ei olnud kohustuslikud (Itaalia, Leedu) või kui nad seda ka olid (Tšehhi Vabariik), siis olid energiaauditites pakutud lahendused liiga kallid. 24 auditeeritud projektist 18 puhul ei saanud tegelikku energiasäästu kontrollida, sest neid ei olnud usaldusväärselt mõõdetud.

V. Kontrollikoda soovitab komisjonil kehtestada ühtekuuluvuspoliitika vahenditest rahastatavate energiatõhususe meetmete jaoks põhjaliku vajaduste hindamise, regulaarse järelevalve, võrreldavad tulemusnäitajad ning projektide jaoks läbipaistvad valikukriteeriumid, standardsed investeeringu ühikukulud säästetava energia ühiku kohta ning maksimaalsed aktsepteeritavad lihtsad tasuvusajad.

SISSEJUHATUS

ENERGIATÕHUSUS

1. Energiatõhusus tähendab sama majandustegevuse või teenuste jaoks vähema hulga energiasisendite kasutamist. Energiatõhususe meetmed pakuvad seni kasutamata võimalusi energiatarbimise ja inimtegevuse negatiivse mõju vähendamiseks ning energiajulgeoleku suurendamiseks [1]. Parandatud energiatõhusus on tähtis nii elamutes, avaliku ja erasektori hoonetes, töötlevas tööstuses, transpordis kui ka energiatootmises ja -jaotuses.

2. Energiatõhususe parandamiseks tehtavad tüüpilised investeeringud hõlmavad hoonete täiendavat soojustamist, energiatõhusaid aknaid, soojusregulatsiooni, kaugküttesüsteemide, tööstuslike mootorite, elektri- ja aurusüsteemide uuendamist, soojuse ja elektri koostootmist ning energia ammutamist ventilatsiooniõhust, jäätmetest ning taaskasutatud materjalidest. Transpordi valdkonnas on võimalik olulisi tulemusi saavutada transpordi maanteelt teistele transpordiliikidele ümbersuunamisega [2] ning parema kütusesäästlikkusega.

3. Tabelis 1 esitatud andmetest nähtub, et energiatõhususe potentsiaali ärakasutamiseni on veel pikk tee (edenemise hindamiseks võrdles komisjon 2007. aastal tehtud algseid prognoose kõige värskemate, 2009. aasta omadega). Energiatõhususse tehtavaid investeeringuid takistasid mitmed asjaolud. Kõige tähtsamad neist on suured esialgsed kulud ning ebakindel kasu. Investeerimisotsuseid mõjutavad energiahinnad, regulatiivne ebakindlus, subsiidiumide olemasolu ning laenude kättesaadavus. Neid takistusi saab ületada turutõrkeid ja regulatiivseid puudusi käsitlevate avaliku sektori meetmetega.

ELi POLIITIKA EESMÄRGID

4. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 194 lõikes 1 käsitletakse energiatõhususe edendamist siseturu rajamise ja toimimise ning keskkonna säilitamise ja parandamise kontekstis. 2007. aastal seadis EL endale mittesiduva eesmärgi vähendada liidu primaarenergia tarbimist 2020. aastaks 20% võrra [3]. Praeguste poliitikate (k.a arvatud koostamisel olevate) hindamise põhjal on komisjon seisukohal [4], et – ilma ELi täiendavate jõupingutusteta – saavutatakse 2010. aastaks vaid 9% kokkuhoidu (vt tabel 1). Eesmärgiks seatud 20% saavutamiseks tuleks kõige rohkem lisapingutusi teha kodumajapidamistel ja kolmandal sektoril (era- ja avaliku sektori hooned) [5]. Perioodi 2011–2020 uues energiastrateegias kutsutakse üles tugevdama poliitilist pühendumist sellele küsimusele, määratlema selged eesmärgid ja tegema ranget järelevalvet selle üle, et siseriiklikku õigusse üle võetud ELi õigusakte täiel määral rakendataks [6].

TABEL 1

OODATAV ARENG NING POTENTSIAALNE ENERGIASÄÄST AASTAKS 2020

Allikas: komisjoni töödokument, mõjuhindamine, mis on lisatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile energiatõhususe kohta, millega muudetakse ja tunnistatakse hiljem kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ ning SEK(2011) 779 lõplik.

| 2020 (lähtealus 2007) (Mtoe) | 2020 (lähtealus 2009) (Mtoe) | Oodatud paranemine 2020. aastal ilma edasise tegevuseta, % | 2020 majanduslik potentsiaal, % |

| 1 | 2 | 3 [=(2-1)/1*100] | 4 |

Sisetarbimise bruto miinus mitteenergeetilised kasutusalad | 1842 | 1678 | -9% | -20% (ELi eesmärk) |

Energia lõpptarbimine, millest: | 1348 | 1214 | -10% | -19% |

Tööstus | 368 | 327 | -11% | -13% |

Transport | 439 | 395 | -10% | -21% |

Majapidamised | 336 | 310 | -8% | -24% |

Kolmas sektor | 205 | 181 | -12% | -17% |

Energia tootmine, ülekanne ja jaotus | 494 | 464 | -6% | -35% |

ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA VAHENDITEST ANTAV RAHALINE TOETUS

5. ELil on energiatõhususe poliitika toetamiseks mitmeid kuluprogramme [7]. Kõige olulisemad rahastamisallikad on ühtekuuluvuspoliitika fondid (Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) ja Ühtekuuluvusfond). Programmitöö perioodil 2000–2006 toetati energiatõhususe projekte ERFist ja Ühtekuuluvusfondist 306 miljoni euro suuruses summas [8]. Programmitöö perioodil 2007–2013 on energiatõhususele kavandatud eraldised kasvanud 2008. aasta 4,192 miljardilt eurolt 5,078 miljardi euroni oktoobris 2012 (vahendite jaotus liikmesriikide kaupa on esitatud I lisas). Programmitöö perioodiks 2014–2020 on komisjon teinud ettepaneku eraldada enam kui 17 miljardit eurot [9].

VAHENDITE HALDAMINE KOOSTÖÖS LIIKMESRIIKIDEGA

6. Ühtekuuluvuspoliitika raames annab komisjon suuniseid rakenduskavade koostamiseks. Programmitöö perioodi alguses peab komisjon liikmesriikide koostatud rakenduskavade üle läbirääkimisi ning kiidab need heaks. Komisjoni ülesanne on ka teha järelevalvet liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide loomise ja toimimise üle. Hilisemas etapis teeb komisjoni peaasjalikult järelevalvet rakenduskavade täitmise üle, ent ei tegele üksikute projektide igapäevase juhtimisega. Liikmesriigid esitavad komisjonile iga-aastased rakendusaruanded ja komisjon osaleb järelevalvekomiteede töös [10]. Komisjonil lasub lõplik vastutus eelarve täitmise eest [11].

7. Rakenduskavade elluviimise juhtimise ja nende järelevalvega tegelevad riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi rakendus-, vahendus- ja sertifitseerimisasutused [12]. Rakendus- ja vahendusasutused valivad välja projektid ja jälgivad nende elluviimist. Projektide rahastamise eeskirjad ja tingimused on sätestatud osaliselt ELi [13] ja osaliselt liikmesriigi tasandil (projektide valikukriteeriumid, kulude, tulude ja võimaliku kasumi hindamine ning majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju hindamised koostatakse tavaliselt liikmesriigi tasandil; erandiks on perioodi 2007–2013 suurprojektid, mille puhul võtab projektide kaasrahastamise otsuse vastu komisjon).

AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS

8. Peamine auditiküsimus oli see, kas energiatõhususe parandamiseks tehtud ühtekuuluvuspoliitika investeeringud olid kulutasuvad. Küsimusele vastamiseks uuris kontrollikoda:

- kas programmitöö ja rahastamise jaoks olid seatud õiged tingimused, mis võimaldasid tagada energiatõhususse tehtavate investeeringute kulutasuvuse;

- kas avaliku sektori hoonetesse tehtud energiatõhususe investeeringud olid kulutasuvad.

9. Programmitööd ja rahastamist puudutavale küsimusele vastamiseks analüüsiti asjaomaseid rakenduskavasid, nende eelhindamisi ning energiatõhususe poliitika prioriseerimist riiklikul tasandil ja erinevate majandussektorite siseselt. Analüüsiti ka ühtekuuluvuspoliitika rahaliste vahendite mõju riiklike energiatõhususe eesmärkide saavutamisele ning riikliku ja erasektori kaasrahastamise olemasolu. Samuti vaadati üle muud riigisisesed toetusmehhanismid.

10. Eriaruandes esitatud audititulemused põhinevad Tšehhi Vabariigis, Itaalias ja Leedus Ühtekuuluvusfondist või Euroopa Regionaalarengu Fondist rahastatud nelja rakenduskava uurimisel. Kolm auditeeritud rakenduskava pärinevad programmitöö perioodist 2007–2013 [14] ning üks programmitöö perioodist 2000–2006 [15]. 2011. aasta lõpuks olid loetletud riigid oma rakenduskavade raames energiatõhususe projektidele eraldanud 1199,3 miljonit eurot, mis moodustas 33% ühtekuuluvuspoliitika fondidest perioodi 2007–2013 energiatõhususele eraldatud vahenditest (vt ka I lisa).

11. Avaliku sektori hoonete projektide kulutasuvuse küsimusele vastamiseks uuriti auditi käigus 24 avaliku sektori hoone lõpetatud investeerimisprojekti. Projektide auditeerimine hõlmas projektitaotluste läbivaatamist ning projektide väljundite ja tulemuste uurimist, et kontrollida nende kulutasuvust.

TÄHELEPANEKUD

KAVANDAMINE JA RAHASTAMINE

RAKENDUSKAVAD EI PÕHINENUD PÕHJALIKEL VAJADUSTE HINDAMISTEL

12. Rakenduskavad peavad põhinema vajaduste hindamistel ning energiatõhususe meetmete puhul peaks neis arvesse võtma riiklikke ja piirkondlikke energiatõhususe tegevuskavasid. Vajaduste hindamistes peaks hindama kõigi majandussektorite lõpptarbijate energiatarbimist, leidma kohad, kus riik potentsiaalselt energiat säästa saab ning paika panema eesmärgid ja asjakohased meetodid kava edukuse hindamiseks (vastavalt Rahvusvahelise Energiaagentuuri määratlusele ja soovitustele) [16]. Potentsiaalset energiasäästu tuleks püüda saavutada vaid nii kaua, kui see on kulutasuv.

13. Komisjon palus liikmesriikidel tagada ühtekuuluvuspoliitika investeeringute täieliku ja asjakohase integreerimise riiklikesse energiatõhususe strateegiatesse, pidada korraldusasutustega nõu meetmete valiku (eriti piirkondlikul ja kohalikul tasandil) ja nende riiklikesse energiatõhususe tegevuskavadesse kaasamise üle [17].

14. Auditeeritud rakenduskavad sisaldasid mitut meedet, mis põhinesid ühenduse strateegilistel suunistel, siseriiklikel strateegilistel raamistikel ning riiklikel strateegilistel kavadel ja prioriteetidel. Energiatõhususe prioriteetsed suunad olid kooskõlas nii ühenduse strateegiliste suuniste kui siseriiklike strateegiliste raamistikega, ent (nagu allpool kirjeldatakse) nende kohta kehtivad üldsõnalised suunised olid takistuseks rakenduskavade kujundamisel tõhusateks majanduse arendamise töövahenditeks.

15. Liikmesriikide ametiasutused ei olnud rakenduskavasid ja riiklikke energiatõhususe tegevuskavasid omavahel koordineerinud. Ühegi auditeeritud rakenduskava tegemisele ei eelnenud ning ükski neist ei sisaldanud põhjalikku vajaduste hindamist – mis hõlmanuks kirjeldust majandussektorite ja piirkondade kaupa ning analüüsi kohtadest, kus riik potentsiaalselt energiat säästa saab – ega eesmärke ja asjakohaseid meetodeid kava eesmärkide täitmise hindamiseks. Seetõttu ei olnud selge, miks erinevaid sektoreid rahastama peaks ning mil määral saaks energiat säästa juba praegu turul pakutavate vahendite ja avaliku sektori subsiidiumidega, k.a ERF ja Ühtekuuluvusfond. Eelnevast tulenevalt ei määratletud rakenduskavades ei konkreetseid sektoreid, kus energiat säästa saaks, ega energiasäästu saavutamise võimalusi, jättes seega põhjendamata valitud meetmed ja nendega kaasnevad kulud.

16. Tabelis 2 esitatakse näitena ülevaade rakenduskavade panusest kolme auditeeritud liikmesriigi energiasäästu eesmärkide saavutamisse. Keskkonna rakenduskava (Tšehhi Vabariik) energiasäästu eesmärk moodustab 21,7% riiklikus energiatõhususe tegevuskavas aastaks 2016 seatud energiasäästu eesmärgist. Kahes teises riigis pidid rakenduskavad mängima vaid väikest osa. Basilicata rakenduskavale ei olnud energiasäästu alast eesmärki üldse seatudki.

17. Rakenduskavade heakskiitmisel ei nõudnud komisjon liikmesriikidelt nende energiatõhususele eraldatavate summade põhjendamiseks vajaduste hindamiste tulemuste esitamist.

TABEL 2

ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA VAHENDITE KAVANDATUD PANUS VALITUD LIIKMESRIIKIDE ENERGIASÄÄSTU ALASTE EESMÄRKIDE SAAVUTAMISSE

Allikas: rakenduskavad, riiklikud energiatõhususe tegevuskavad (2007), Euroopa Kontrollikoja arvutused

Liikmesriik | Rakenduskava (energiatõhususele eraldatud vahendid) | Liikmesriigi riiklikus energiatõhususe tegevuskavas (2007) esitatud energiasäästu eesmärk kuni aastani 2016 (GJ) | Rakenduskava energiasäästu eesmärk (GJ) | % |

Tšehhi Vabariik | Keskkond | 7143120 | 1550000 (2007. aastal, algselt 430000) | 21,7 (6) |

Itaalia | Basilicata | 45477720 | Eesmärk seadmata | Andmed puuduvad |

Piirkondadevaheline energia rakenduskava | 52500 | 0,1 |

Leedu | Ühtekuuluvuse edendamine (avaliku sektori hoonete renoveerimine) | 13669200 | 360000 | 2,6 |

KULUTASUVUS EI OLNUD ENERGIATÕHUSUSE MEETMETELE RAHA ERALDAMISEL OTSUSTAVAKS TEGURIKS

18. Kulutasuvuse analüüsis võrreldakse (investeeringute või muud tüüpi kulutuste) kulusid ja neist saadavat kasu. Kulutasuvuse kaalutlused peaksid avaliku sektori rahastamisotsuste juures olema üheks peamiseks määravaks teguriks [18]. Eelkõige peaks kulutasuvuse kontseptsiooni kasutama energiatõhususe projektide prioriseerimisel. Komisjon on rõhutanud, et 2020. aastaks ELi energiatarbimise 20% vähendamise eesmärki on võimalik saavutada kulutasuvate meetmete võtmisega, mis tähendab, et tehtud investeeringud tasuvad ennast ära vähenenud energiakulude kaudu energiasäästumeetmete eluaja jooksul või isegi palju varem [19].

19. Liikmesriigid peavad tagama, et avalik sektor võtaks energiasäästumeetmeid, need oleksid kulutasuvad ning nende abil saavutatakse võimalikult lühikese aja jooksul võimalikult suur kokkuhoid [20]. Võttes arvesse eesmärgiks seatud 20% säästu saavutamiseks praeguseks tehtud väheseid edusamme (vt punkt 4), tuleks rahastamise eraldamisel ja projektide valikul maksimeerida kulutasuvus (vt selgitus, kus kirjeldatakse Belgia ja Taani praktikat).

SELGITUS

NÄITED KULUTASUVUSE KONTSEPTSIOONI KASUTAMISEST KAHES LIIKMESRIIGIS

Belgia Flaami piirkonna Flaami valitsuse hoonete energiajuhtimise tegevuskava raames tuleb kõik seitsmeaastase või lühema tasuvusajaga piirkondlikud investeeringud ellu viia kolme aasta jooksul. Esimest etappi peab viie aasta jooksul hindama ning selle põhjal otsustama, kas ja kuidas saab teostada investeeringute 10-aastase või lühema tasuvusajaga teist etappi. Taanis peab valitusasutuste võetavate energiasäästumeetmete tasuvusaeg olema lühem kui viis aastat [21].

20. Ühegi auditeeritud rakenduskava puhul ei olnud kulutasuvus energiatõhususe investeeringutele raha eraldamisel otsustavaks teguriks. Korraldusasutuste selgituste kohaselt võeti ühtekuuluvuspoliitika vahenditest energiatõhususe projektidele raha eraldamisel aluseks valitsuse tehtud energiatarbimise prognoosid ja tarbimise vähendamise kavad; teatud määral mängis otsustamisel rolli ka see, mil määral piirkonnad eelneval programmitöö perioodil eraldatud summasid olid suutnud ära kasutada. Seejuures ei võetud aga arvesse tarbimise vähendamise prognoositud investeerimiskulu. Auditeeritud rakenduskavad ei sisaldanud analüüsi, mis oleks selgitanud, kuidas vahendid erinevatele prioriteetidele ja meetmetele eraldati.

21. Rakenduskavade hindamisel ei palunud komisjon liikmesriikidel põhjendada energiatõhususe meetmetele vahendite eraldamist nende kulutasuvuse alusel ega kaalunud sellise nõude esitamist ei talitustevaheliste konsultatsioonide käigus ega komisjoni kommentaarides, mis tehti korraldusasutuste poolt heakskiitmiseks esitatud rakenduskavade projektide kohta.

22. Keskkonna rakenduskava (Tšehhi Vabariik) algversioonis oli säästetava energia arvestuslikuks investeerimiskuluks esitatud 722 eurot/GJ, mis oleks lihtsaks tasuvusajaks teinud 61 aastat (vahendite teise ümberjagamise käigus langesid kulud tasemele 339 eurot/GJ ning tasuvusaeg 28 aastani) [22]. Itaalias ei olnud tulemusnäitajad ja nende väärtused usaldusväärsed. Basilicata perioodi 2000–2006 rakenduskava puhul puudutas energiasäästu näitaja vaid elamuid. Piirkondadevahelise energia rakenduskava puhul tõi madalale seatud energiasäästu eesmärk endaga kaasa väga pikad tasuvusajad (energiahinnast olenevalt 288–444 aastat). Leedu rakenduskavas (ühtekuuluvuse edendamine) hinnati säästetava GJ hinnaks 861 eurot, mis teeks tasuvusajaks energiahinnast olenevalt 72–96 aastat (vt tabel 3). Tasuvusajad on hoonete uuendatud osade ja isegi hoonete endi eluiga silmas pidades liiga pikad.

PUUDUSED PROJEKTIDE VALIKUKRITEERIUMIDES

23. Korraldusasutuste kasutatavad valikukriteeriumid peaksid olema läbipaistvad ning tagama kulutasuvate energiasäästuprojektide toetamise. Neis peaks olema iga valitud näitaja – nt investeeringu (maksimaalne) lihtne tasuvusaeg – jaoks paika pandud standardid või aktsepteeritud väärtused, või olema sätestatud säästetud energiaühiku kulud, mis aitaksid suunata vahendeid kulutasuvatele investeeringutele.

24. Korraldusasutused ei püüdnudki tagada seda, et valituks osutuksid projektid, kus saavutatakse parim energiasäästu ja tehtud investeeringu vaheline suhe. Projektide valikukriteeriumid sisaldasid mitmeid puudusi, mida kirjeldatakse järgnevates punktides.

25. Keskkonna rakenduskavas (Tšehhi Vabariik) valikukriteeriumid olid objektiivsed ja läbipaistvad ning võimaldasid potentsiaalsetel toetusesaajatel prognoosida, kas nad võiksid edukaks osutuda. Iga projektitaotluse kontrollimiseks kasutati kahte keskkonna-alast tingimust (säästetud GJ kulu ning CO2 heite vähendamise kulu) ja kolme tehnilist tingimust (algolukorraga võrreldes säästetud energia protsent, renoveerimise kulu ning projekti lõpetamisel saavutatud energiaklass). Lisaks lahutati projekti abikõlblikest kogukuludest viie esimese aasta prognoositud energiasääst. Kuigi projektide valikukriteeriumid olid objektiivsed ja läbipaistvad ning sisaldasid säästetud GJ kulu, oli aktsepteeritavaks väärtuseks määratud 200–560 eurot/GJ. See teeb tasuvusajaks 17–47 aastat, mis on palju pikem kui riiklikes programmides sätestatud tasuvusajad (vt 22. joonealune märkus).

TABEL 3

SÄÄSTETUD GJ KULU AUDITEERITUD NELJAS RAKENDUSKAVAS

Allikas: rakenduskavad, Euroopa Kontrollikoja arvutused.

Liikmesriik | Rakenduskava (energiatõhususele eraldatud vahendid) | Rakenduskava energiasäästu eesmärk (GJ) | Eelarve (miljonites eurodes) | Säästetud GJ kulu (eurodes) | Tasuvus-aeg (aastates) |

Tšehhi Vabariik | Keskkond | 1550000 (430000) [9999] | 525 (310) [9999] | 339 (722) [9999] | 28 (61) [9999] |

Itaalia | Basilicata | Eesmärk seadmata | 26 (17) [9999] | Andmed puuduvad | Andmed puuduvad |

Piirkondadevaheline energia rakenduskava | 52500 | 764 | 14560 | 288–444 |

Leedu | Ühtekuuluvuse edendamine | 360000 | 310 | 861 | 72–96 |

26. Basilicata rakenduskava (Itaalia) puhul kasutas korraldusasutus ainukese hindamiskriteeriumina investeeringu eluea jooksul hinnanguliselt säästetud energiakoguse ja abikõlblike kogukulude suhet. Säästetud energiakoguse arvutas korraldusasutus. Kirjeldatud suhtarvu kasutamisega tahtis korraldusasutus valida projektikulude kohta potentsiaalselt kõige suuremat tulu pakkuvad projektid. Kuna aga arvutustes ei võetud arvesse hoonete tegelikku olukorda (nt nende energiaklassi või tegelikku energiatarbimist) ning need põhinesid energiaauditite usaldusväärsete tulemuste asemel hinnangulisel energiasäästul, on raske öelda, kas valitud projektide näol oli tegu kulutasuvate lahendustega.

27. Piirkondadevahelise energia rakenduskava (Itaalia) puhul nõudis korraldusasutus, et toetuse saamiseks peaksid projektid olema eeskuju pakkuvad, kooskõlas piirkondadevahelise energia rakenduskava ja piirkonna energiakavadega, nö valmis tööde alustamiseks ning kasutama uuenduslikke tehnoloogiad ja materjale. Säästetud energiakogus, projekti kulud ning nende vaheline suhtarv ei olnud valiku tegemisel aga otsustavaks teguriks.

28. Leedu rakenduskavas (ühtekuuluvuse edendamine) kasutati avaliku sektori hooneid puudutavate sarnaste ehitusprojektide puhul riiklikul ja piirkondlikul tasandil erinevaid projektivaliku kriteeriume. Kahe meetme puhul kolmest oli energiatarbimine küll peamine valikukriteerium, ent energiaauditi tegemist ei nõutud. Seetõttu valiti avaliku sektori hoonete projektide puhul rahastamiseks kõige suurema energiatarbimisega hooned. Säästetud energia kulu mittearvestavate kriteeriumidega ei ole aga võimalik leida, milline hoone pakub kõige paremat energiasäästu ja selleks investeeritud vahendite vahelist suhet. Niisiis jääb kulutasuvate projektide valik vaid juhuse hooleks.

EBAPIISAVAD TULEMUSNÄITAJAD JA JÄRELEVALVE

29. Mistahes kulu- või arenguprogrammide haldamisel peaks seadma ratsionaalsed eesmärgid ja kehtestama nende saavutamist mõõtvad objektiivselt kontrollitavad näitajad. Energiatõhususe parandamiseks tehtavate ühtekuuluvuspoliitika investeeringute kontekstis peaksid korraldusasutused kehtestama asjakohaste ja mõõdetavate tulemusnäitajate süsteemi [23]. Komisjoni abiga peaksid nad väljastama asjakohaseid suuniseid, mis aitaksid jälgida projektide edenemist ning mõõta nt säästetud energia kogust ja kulu ning nende panust energiatõhususe poliitika eesmärkide saavutamisse. Andmete kogumise kvaliteet peaks olema vastuvõetav nii asjakohasuse, võrreldavuse kui usaldusvääruse poolest [24].

30. Rakenduskavade koostamise ajal puudusid korraldusasutustel algandmed investeerimiseks valitud sektorite energiasäästu potentsiaali kohta. Ilma selliste andmeteta puudus poliitika koostajatel teave, mil määral suudaks kava konkreetse poliitikaeesmärgi saavutamisele kaasa aidata, ning seetõttu ei suudetud otsustada, kas kava peaks rahastama või mitte.

31. Energiatõhususe meetmetele seatud tulemusnäitajad ei olnud rakenduskavade üle põhjaliku järelevalve tegemiseks piisavad. Kuigi tulemusnäitajate kasutamine on korraldusasutuste jaoks kohustuslik, ei ole sätestatud, millist tüüpi näitajaid kasutama peab. Niisiis kasutavad auditeeritud korraldusasutused erinevaid mõõtmismetoodikaid ja mõõtühikuid. Seetõttu ei ole erinevate korraldusasutuste esitatud energiatõhusust puudutavad tulemused ELi lõikes võrreldavad ega kokku koondatavad.

32. Keskkonna rakenduskava (Tšehhi Vabariik) puhul oli energiatõhusust mõõtvaks näitajaks meetme raames säästetud energia koguhulk gigadžaulides (GJ). Andmed koguti projekti tasandil ning liideti siis kokku. Andmed olid täpsed ja usaldusväärsed, kuna neid arvutasid sertifitseeritud energiaaudiitorid. Projektide jaoks olid aga kohustuslikud vaid tehniliste väljundite eesmärgid (vahetatud akende ja uste ning soojustatud seinte ja katuste pind ruutmeetrites), ent energiasäästule seatud eesmärgid mitte.

33. Itaalias ei olnud paika pandud ei energiasäästu potentsiaali arvutamiseks vajalikke lähteandmeid ega mõõtmismetoodikat. Basilicata rakenduskava puhul kasutati energiasäästu väljundinäitajana projektide arvu ning tulemusnäitaja (energiasääst GJ/aastas) põhines teoreetilistel hinnangutel. Piirkondadevahelise energia rakenduskava puhul puudusid algandmed energiasäästu potentsiaali mõõtmiseks, mistõttu kehtestati ebausaldusväärsed mõjunäitajad. Tulemuste ja füüsiliste väljundite mõjunäitajate jaoks puudus mõõtmismetoodika, mistõttu ei olnud õigustatud ka neile seatud eesmärgid.

34. Leedu rakenduskavas (ühtekuuluvuse edendamine) olid näitajad seatud rakenduskava ning selle prioriteetide ja meetmete kaupa. Kuigi seda tavaliselt eeldatakse, ei kaasnenud energiatõhususe meetetele eraldatud rahastamise suurenemise või vähenemisega alati näitajate muutmist. Prioriteetse suuna tasandil puudutasid näitajad energiaintensiivsust, meetme tasandil mõõtsid näitajad projektide arvu ja säästetud energiat, ent mitte energiasäästu kulu.

35. Komisjoni järelevalvesuunistes ei olnud energiatõhususe jaoks näitajaid kehtestatud [25]. Pealegi edendatakse paremat energiatõhusust ühtekuuluvuspoliitika vahenditega lisaks energiatõhususele veel mitmete teiste rubriikide alt (elekter, gaas, naftatooted ja erinevad infrastruktuurid). Komisjon ei ole jälginud nende meetmete panust 2020. aasta energiasäästu eesmärgi saavutamisse ega kavandanud selliseid tulemusnäitajaid energiatõhususe valdkonnas kasutada [26].

AVALIKU SEKTORI HOONETE PROJEKTIDE ELLUVIIMINE

ENERGIATÕHUSUS EI OLE PEAMINE EESMÄRK

36. Omavalitsuste ja piirkondade kavad peaksid põhinema vajaduste hindamistel, mis hõlmaksid kõiki hooneid ja nende energiakulusid ning annaksid eelistuse kõige suurema energiasäästupotentsiaaliga hoonetele. Sellise strateegia korral eelistataks rahastamisel kõige suurema energiasäästupotentsiaaliga hoonetes rakendatavaid säästumeetmeid.

37. Omavalitsustel ja piirkondadel sellised põhjalikel vajaduste hindamistel põhinevad kavad puudusid. Korraldusasutuste sõnul peeti hooneid rahastamiseks sobivateks siis, kui need vajasid renoveerimist ning nende dokumentatsioon vastas esitatud tingimustele.

38. Rahastamiseks valitud projektidel puudusid kulutasuvust (st säästetud energiaühiku kulu) mõõtvad eesmärgid. Projektide eesmärkideks oli energia säästmine ja mugavuse suurendamine, kuid neid ei olnud rahastamiseks valitud mitte nende potentsiaali tõttu energiasäästu abil rahalist kokkuhoidu luua ja seeläbi neile tehtud kulud tagasi teenida (auditeeritud projektide tasuvusaegade kohta vt II lisa).

39. Üheski auditeeritud riigis ei eksisteerinud hoonetele ja nende osadele kehtivaid heakskiidetud kuluoptimaalseid energiatõhususe alaseid miinimumnõudeid. Samuti ei kogutud süstemaatiliselt andmeid olemasolevate hoonete energiatarbimise profiilide kohta. Kuigi riiklikes ehitusnormides on sätestatud piirid hoonete ja ehitusmaterjalide soojusväärtuste kohta, kasutasid toetusesaajad erinevate energiatõhususe klasside saavutamiseks paindlikke lähenemisviise, tehnoloogiad ja materjale.

40. Korraldusasutused ei pakkunud energiatõhususe meetmete rakendamiseks suuniseid (nt tööde spetsifikatsioone, kasutatavaid tehnoloogiaid ning eesmärgiks seatud kuluoptimaalseid kulude ja tulude suhtarve).

ENERGIAAUDITID EI OLNUD KAS KOHUSTUSLIKUD VÕI NENDE KVALITEET JÄTTIS SOOVIDA

41. Standardne energiaaudit hõlmab rajatise energiakasutuse arvutamist, energiasäästu kalkulatsiooni ja asjakohaselt valitud energia säästmise meetmete kulutasuvuse hindamist, ning see tuleks teha enne rahastamisotsuse langetamist. Energiaaudiitor peaks pakkuma vaid selliseid lahendusi, mille abil hoone kehtivate tehniliste normidega kooskõlla viia. Komisjon suhtub energiaaudititesse positiivselt, kuna need võivad olla asjakohaseks vahendiks energiasäästu saavutamisel (eelkõige hoonetes ja tööstuses). Nimetatud põhjusel on mitmed liikmesriigid hakanud avalikus sektoris energiaauditeid tegema ning need kohustuslikuks muutnud [27].

42. Tšehhi Vabariigis olid energiaauditid kohustuslikud avaliku sektori hoonetes, mille aastane energiatarbimine ületab 1500 GJ. Toetusesaajad järgisid auditites esitatud soovitusi täiel määral. Energiaaudiitor soovitas tavaliselt väga kulukat investeerimislahendust, sest sellega kaasnes odavamatest võimalustest suurem energiasääst. Kulutasuvat varianti ei pakutudki.

43. Itaalias eelnevat energiaauditit projektidele ei tehtud. Projekti elluviijal ei olnud kohustust mõõta energiatarbimist enne projekti alustamist ega pärast selle lõpetamist.

44. Leedus ei sisaldanud energiaauditid tavaliselt küllaldaselt hoonete renoveerimisele eelnenud üksikasjalikke mõõtmistulemusi. Seetõttu ei olnud võimalik kontrollida projektidest saadavat tegelikku kasu [28]. Sarnaseid probleeme täheldati elumajade renoveerimiskava rakendamise järelevalvearuandes [29]. Lisaks ei nõutud enne projekti elluviimist ka energiatarbimise lähteandmete hindamist. Kaheksast auditeeritud projektist vaid kahe puhul tehti energiaaudit enne projekti algust, ülejäänud kuuel juhul tehti audit pärast renoveerimistöödega alustamist.

PROJEKTIDEGA SAAVUTATI FÜÜSILISED VÄLJUNDID, ENT KULUD OLID POTENTSIAALSE ENERGIASÄÄSTUGA VÕRRELDES SUURED

45. Kõigi auditeeritud projektidega saavutati füüsilised väljundid (nt vahetatud aknad ja uksed, soojustatud seinad ja katused), ning seda asjakohase kvaliteediga ja kavandatud koguses. Kõigi auditeeritud projektidega kaasnes kasu – nt paranes hoonete haldamine ja suurenes mugavus (nt vähenes müra ja vee/tuule pääsemine majja) või vastasid nad paremini kehtivatele õiguslikele või ohutusnõuetele (nt avariiväljapääsud).

46. 24 projektist 18 puhul ei suutnud korraldusasutused näidata, mil määral olid projektid saavutanud neile seatud energiasäästu alased eesmärgid, kuna energiasäästu ei olnud usaldusväärselt mõõdetud. Itaalias ja Leedus auditeeritud rakenduskavade puhul hindas saavutatud energiasäästu suurust vaid korraldusasutus või toetusesaaja. Ainult Tšehhi Vabariigis tegid mõõtmisi kvalifitseeritud energiaaudiitorid. Tšehhi Vabariigis ja Leedus teostatud projektide lõplikke tulemusi peaks hindama kolm aastat pärast nende lõpetamist. Auditi tegemise ajal järelevalvesüsteem aga veel ei toiminud.

47. Energiaaudiitorite esialgsete aruannete kohaselt saavutasid kõik peale ühe Tšehhi Vabariigis auditeeritud projekti neile seatud energiatarbimise vähendamise eesmärgi [30] ning tegelikult säästeti isegi kavandatust rohkem. Küll aga oli kõigi auditeeritud projektide näol tegu kallite investeeringutega, mille tasuvusajad ületavad hoonete üksikute osade ja hoonete endi eluiga. Auditeeritud projektide tasuvusaeg oli vahemikus 27–148 aastat, keskmine tasuvusaeg oli 52 aastat.

48. Basilicatas (Itaalia) ei olnud võimalik auditeeritud projektidest saadavat kasu usaldusväärsel viisil hinnata. Energiaauditeid ei olnud tehtud ning energiatarbimist ei olnud mõõdetud ei enne ega pärast projekti teostamist. Kuue auditeeritud projekti puhul oli ühe gigadžauli suuruse säästu keskmiseks hinnaks kavandatud 252 eurot. Viie projekti puhul kuuest esitasid toetusesaajad audiitoritele energiatarbimise kohta mõningaid andmeid, mille põhjal võib eeldada, et projektide keskmiseks tasuvusajaks kujuneb umbes 50 aastat.

49. Piirkondadevahelise energia rakenduskava (Itaalia) raames oli 2011. aasta lõpuks lõpetatud vaid üks projekt [31]. Projektitaotluses prognoositi projektiga saavutatavaks säästuks üks miljon eurot aastas. Sellisel juhul oleks lihtne tasuvusaeg olnud 10 aastat. Hinnanguliselt säästetakse projektiga pärast selle valmimist vaid umbes 500000 eurot aastas (toetusesaaja oli teinud projektitaotluses arvutusvea), mis teeb lihtsa tasuvusaja pikkuseks 19 aastat.

50. Leedu rakenduskavas (ühtekuuluvuse edendamine) jäid tegelikud investeerimiskulud vahemikku 56–488 eurot köetava pinna ruutmeetri kohta, mis on mitu korda rohkem kui perioodi 2006–2010 riiklikus energiatõhususe tegevuskavas kavandatud 31,85 eurot/m2. Kaheksast auditeeritud projektist viis väitsid olevat saavutanud neile seatud energiasäästu eesmärgi, ent neid tulemusi ei olnud usaldusväärselt mõõdetud [32]. Kolmel juhul ei olnud tulemusi veel mõõdetud [33]. Auditeeritud projektide kavandatud lihtne tasuvusaeg oli vahemikus 8–156 aastat ning keskmine tasuvusaeg 58 aastat (kõigi auditeeritud projektide tulemuste kohta vt II lisa)

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

51. Programmitöö ja rahastamise jaoks ei olnud seatud õigeid tingimusi, mis oleksid taganud energiatõhususse tehtavate ühtekuuluvuspoliitika investeeringute kulutasuvuse, kuna:

a) auditeeritud rakenduskavades ei olnud tehtud korralikke vajaduste hindamisi, määratlemaks konkreetsed sektoreid, milles oleks võimalik energiat säästa, ning viise säästu kulutasuvaks saavutamiseks, mis oleks omakorda õigustanud valitud meetmeid ning neile kulutatud vahendeid. Liikmesriikide ametiasutused ei taganud meetmete integreerimist riiklikesse energiatõhususe tegevuskavadesse (vt punktid 12–17);

b) kulutasuvuse kontseptsioon või kasutatud ressursside ja saavutatud tulemuste vaheline parim suhe ei olnud liikmesriikides otsustavaks kriteeriumiks energiatõhususe meetmetele ja konkreetsetele projektidele raha eraldamisel. Seda kontseptsooni ei kasutanud rakenduskavade heakskiitmisel ka komisjon (vt punktid 18–22, 23–28);

c) energiatõhususe meetmetele seatud tulemusnäitajad ei olnud rakenduskavade üle tehtava järelevalve jaoks asjakohased. Komisjoni järelevalvesuunistes ei olnud energiatõhususe jaoks näitajaid sätestatud. Seetõttu ei ole erinevate korraldusasutuste esitatud energiatõhusust puudutavad tulemused ELi lõikes võrreldavad ega agregeeritavad (vt punktid 29–35).

52. Auditeeritud ühiskondlike hoonete energiatõhususe projektid ei olnud kulutasuvad, sest:

a) kuigi auditeeritud projektidega saavutati kavandatud füüsilised väljundid (nt vahetatud aknad ja uksed, või soojustatud seinad ja katused), olid kulud potentsiaalse energiasäästuga võrreldes kõrged. Energiatõhususest tähtsam kaalutlus oli vajadus avaliku sektori hooneid renoveerida. Auditeeritud projektide eesmärk oli küll energia säästmine ja mugavuse parandamine, kuid nendega kaasnenud energiasäästu ja vastavate investeerimiskulude suhe ei olnud hea. Investeeringute keskmine kavandatud tasuvusaeg oli umbes 50 aastat, mis on uuendatud osade ja isegi hoonete endi eluiga silmas pidades liiga pikk aeg (vt punktid 18–22, 23–28, 36–40, 45–50);

b) energiaauditid kas ei olnud kohustuslikud (Itaalia, Leedu) või kui nad seda ka olid (Tšehhi Vabariik), siis olid neis pakutud lahendused liiga kallid. 24 auditeeritud projektist 18 puhul ei saanud tegelikku energiasäästu kontrollida, kuna seda ei olnud usaldusväärselt mõõdetud (vt punktid 41–44).

SOOVITUSED

Komisjon peaks astuma vajalikke samme (sh tegema täiendavaid ettepanekuid määruste jaoks), et järgmise programmitöö perioodi ühtekuuluvuspoliitika vahenditest rahastatavate energiatõhususe meetmete puhul kehtiksid järgmised tingimused.

1) Põhjalike vajaduste hindamiste kasutuselevõtmine rakenduskava tasandil. Vajaduste hindamine peaks hindama kõigi majandussektorite lõpptarbijate energiatarbimist, leidma kohad, kus riik potentsiaalselt energiat säästa saab ning paika panema eesmärgid ja asjakohased meetodid energiakava edukuse hindamiseks. Samuti peaks selles välja selgitama iga sektori jaoks kulutasuvad lahendused.

2) Regulaarne järelevalve ning võrreldavate tulemusnäitajate kasutamine. Iga energiatõhususe projekte sisaldava rakenduskava üle peaks regulaarselt järelevalvet tegema, jälgida tuleks nii säästetud energiaühiku kulu muutumist kui rakenduskavas kavandatud ja saavutatud tasuvusaega. Andmete kogumise kvaliteet peaks olema vastuvõetav nii asjakohasuse, võrreldavuse kui usaldusvääruse poolest. Liikmesriikide ametiasutused peaksid koguma andmeid ühtekuuluvuspoliitika vahenditest toetatud meetmetega saavutatud energiasäästu kohta ning komisjon peaks need koondama. Tuleks leida, milline on ühtekuuluvuspoliitika fondide panus eesmärki vähendada ELi primaarenergia tarbimist 2020. aastaks 20% võrra.

3) Projektide läbipaistvate valikukriteeriumide ning säästetava energia ühiku saavutamiseks vajaliku standardsete investeeringu ühikukulude (ühtsed mõõtühikud ja metoodika) kasutamine. Komisjon peaks määrama maksimaalse aktsepteeritava lihtsa tasuvusaja, mis põhineks energiatõhususe investeeringute puhul kasutatavatel tavapärastel amortisatsiooniperioodidel. Lisaks võiks liikmesriikides kehtestada direktiivile 2010/31/EL (hoonete energiatõhususe kohta) vastavad referentshoonete kuluoptimaalsed määrad. Kui riiklikul tasandil ei ole veel kehtestatud hoonete kuluoptimaalseid referentsmäärasid, tuleks energiatõhususe projektide peamise valikukriteeriumina kasutada energiaauditeid.

II auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Harald NOACK, võttis käesoleva aruande vastu 14. novembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

+++++ TIFF +++++

president

Vítor Manuel da Silva Caldeira

[1] KOM(2006) 545 lõplik, 19 oktoober 2006 – energiatõhususe potentsiaali realiseerimise tegevuskava.

[2] Sama.

[3] 8.– 9. märtsi 2007. aasta Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldused, dok 7224/1/07 REV 1. Nimetatud eesmärgi täitmine tähendab 2020. aastaks 368 miljoni tonni naftaekvivalendi (Mtoe) primaarenergia (sisetarbimise bruto miinus mitteenergeetilised kasutusalad) säästmist. Arvutuse aluseks on 2020. aasta prognoositud tarbimine mahus 1842 Mtoe. Eesmärk kinnitati uuesti Euroopa Ülemkogu 2010. aasta juuni kohtumisel ( 17/6/2010 nr: EUCO 13/10) ning on sätestatud ka uues energiatõhususe direktiivis.

[4] SEK(2011) 277 lõplik, 8. märts 2011.

[5] Elamud, kommerts- ja avaliku sektori hooned moodustavad pea 40% energiatarbimisest ning neis peitub kõige suurem säästupotentsiaal. Avaliku sektori omanduses või kasutuses olevad hooned moodustavad umbes 12% kogu ELi elamufondist ning energiatõhususe kavas rõhutatakse avalikus sektoris võetavate energiatõhususe alaste meetmete tähtsust (allikas: KOM (2006) 545 lõplik). Peab märkima, et erinevalt nt transpordisektorist on vähese CO2-heitega ühiskonna jaoks vajalikud tehnoloogilised lahenduses nimetatud sektori jaoks juba olemas.

[6] KOM(2010) 639 lõplik, 10. november 2010 – Energia 2020: säästva, konkurentsivõimelise ja kindla energia strateegia.

[7] Teadusuuringute seitsmes raamprogramm, Arukas energeetika – Euroopa ning energiatõhususe rahastamisvahend.

[8] Euroopa Komisjoni (2009) 2000.–2006. aasta ühtekuuluvuspoliitika ERFist kaasrahastatud programmide järelhindamine (eesmärgid 1 ja 2) – tööpakett 5B: keskkond ja kliimamuutused, lk 43.

[9] Komisjoni ettepaneku kohaselt tuleb rohkem arenenud piirkondades ja üleminekupiirkondades eraldada vähemalt 80% ERFi ressurssidest energiatõhususele ja taastuvatele energiaallikatele, teadusuuringutele, uuendustegevusele ja VKEde konkurentsivõime toetamisele ning sellest vähemalt 20% on ette nähtud energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate jaoks; vähemarenenud piirkondades eraldatakse loetletud kolmele valdkonnale vähemalt 50% ERFi vahenditest, millest vähemalt 6% on ette nähtud energiatõhususele ja taastuvatele energiaallikatele (allikas: KOM(2011) 614 lõplik, 6. oktoober 2011, lk 4).

[10] Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 31.07.10, lk 25).

[11] Euroopa Liidu lepingu (ELT C 326, 26.10.2012, lk 13) artikli 17 lõige 1 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELT C 326, 26.10.2012, lk 47) artikkel 317.

[12] Kokkuvõte ühtekuuluvuspoliitika fondide raames eraldatud toetust käsitlevatest ELi õigusaktidest on kättesaadav aadressil: http://europa.eu/legislation_summaries/regional_policy/management/g24241_en.htm

[13] Määrus (EÜ) nr 1083/2006.

[14] Keskkonna rakenduskava (Tšehhi Vabariik), piirkondadevaheline energia rakenduskava (Itaalia) ning rakenduskava ühtekuuluvuse edendamiseks (Leedu).

[15] Basilicata rakenduskava (Itaalia).

[16] OECD/IEA (2008) Energy Efficiency Policy Recommendations, Pariis.

[17] SEK (2009) 889 lõplik, 23. juuni 2009 – direktiivis 2006/32/EÜ (mis käsitleb energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid) nõutud 27 riikliku energiatõhususe tegevuskava täieliku hindamise koondaruanne, lk 47.

[18] Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1), artikli 27 lõiked 1 ja 2.

[19] SEK(2011) 277 lõplik.

[20] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/32/EÜ, mis käsitleb energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 93/76/EMÜ (ELT L 114, 27.4.2006, lk 64), artikkel 5.

[21] Flaami energiatõhususe tegevuskava (2007) ja Taani taastuvenergia säästmise tegevuskava (2005) (www.ec.europa.eu/energy).

[22] Võrdluseks võib tuua Tšehhi riikliku energiasäästu ja taastuvenergia allikate kasutamise toetamise iga-aastase kava, mida on kasutatud alates aastast 1991. Investeeringute lihtne tasuvusaeg oli tööstuse puhul viis aastat, kolmandas sektoris seitse aastat ning kodumajapidamiste puhul 21 aastat. Ühe säästetud GJ keskmiseks hinnaks ajavahemikus 2005–2007 kujunes 74 eurot.

[9999] Pärast vahendite ümberjagamist.

[23] Määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 27 lõikes 3 sätestatakse, et eelarve kõikidele tegevusvaldkondadele peab seadma täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud eesmärgid. Eesmärkide saavutamist jälgitakse tulemusnäitajate abil.

[24] Kontrollikoja arvamus nr 7/2007 (ELT C 47, 17.2.2012, lk 1).

[25] Komisjoni töödokument nr 2, programmitöö periood 2007–2013, Soovituslikud suunised hindamismeetodite jaoks: kontrolli-ja hindamisnäitajad, august 2006.

[26] Komisjoni töödokument väljundinäitajate ja eesmärkide kohta, Towards a new system of monitoring and evaluation in EU Cohesion Policy, juuni 2011, avaldamata.

[27] SEK(2009) 889 lõplik, lk 36 ja 59.

[28] Majandusministri 29. aprilli 2008. aasta käskkirjaga nr 4-184 heaks kiidetud avaliku sektori hoonete energia- ja energiaressursside ning külma vee kasutamise auditite metoodikas seda ei nõutud.

[29] Mitmekorteriliste elumajade renoveerimise kava järelevalve. Avaliku sektori asutus "Kompetencijų centras", tellija: HUDA, 2009

[30] Projekt Kladno.

[31] Projekt Cardarelli haigla, Napoli.

[32] Projektid Palanga, Gargzdai, Garliava, Alytus ning Vilniuse ülikooli kliinikud.

[33] Projektid Klaipeda, Kaunase onkoloogia ning Vilniuse Mykolas Marcinkevicius.

--------------------------------------------------

I LISA

AJAVAHEMIKUS 2000–2013 ENERGIATÕHUSUSELE ERALDATUD ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA VAHENDID NING VALITUD PROJEKTID AJAVAHEMIKUS 2007–2011

Märkus: Kui osakaal on suurem kui 100%, jaotati vahendeid ümber sama või teiste rakenduskavade teistelt prioriteetidelt või meetmetelt.

Allikas: Regionaalpoliitika peadirektoraadi andmebaas SF 2000–2006, SFC2007, valitud projektide 2011. aasta rakendusaruanne.

Liikmesriik | Eraldatud summa (eurodes) 2000–2006 | Eraldatud summa (eurodes) 2007–2013 | Liikmesriigis eraldatud summa kokku (eurodes) 2000–2013 | Liikmesriigis eraldatud summa osakaal koguvahenditest (%) | Valitud projektid (eurodes) 2007–2011 | Valitud projektid (%) 2007–2011 |

Tšehhi Vabariik [1] | 9225386 | 942214473 | 951439859 | 17,7 | 342658632 | 36,4 |

Itaalia | 35298133 | 838592232 | 873890365 | 16,2 | 417305116 | 49,8 |

Poola [1] | 11410880 | 499012133 | 510423013 | 9,5 | 389379855 | 78,0 |

Leedu [1] | 31815678 | 370508149 | 402323827 | 7,5 | 439300937 | 118,6 |

Saksamaa | 11969823 | 373182646 | 385152469 | 7,1 | 307047003 | 82,3 |

Ungari [1] | 7181475 | 328531227 | 335712702 | 6,2 | 163856263 | 49,9 |

Prantsusmaa | 25596690 | 291167688 | 316764378 | 5,9 | 177008914 | 60,8 |

Bulgaaria [2] | 0 | 258104621 | 258104621 | 4,8 | 74144427 | 28,7 |

Rumeenia [2] | 0 | 253241727 | 253241727 | 4,7 | 60131969 | 23,7 |

Ühendkuningriik | 23362973 | 150657204 | 173420177 | 3,2 | 167360699 | 111,1 |

Hispaania | 39941325 | 110048101 | 146803260 | 2,7 | 33326165 | 30,3 |

ELi piiriülene koostöö | 4029659 | 119642025 | 123671684 | 2,3 | 164027992 | 137,1 |

Kreeka | 42623511 | 71170000 | 113793511 | 2,1 | 492363482 | 691,8 |

Sloveenia [1] | 0 | 105700000 | 105700000 | 2,0 | 73707906 | 69,7 |

Läti [1] | 21048774 | 60220000 | 81268774 | 1,5 | 106078878 | 176,2 |

Slovakkia [1] | 1334466 | 78584184 | 79918650 | 1,5 | 64760737 | 82,4 |

Portugal | 0 | 74200883 | 74200883 | 1,4 | 49599067 | 66,8 |

Iirimaa | 22864270 | 19000000 | 41864270 | 0,8 | 22346186 | 117,6 |

Madalmaad | 793076 | 34250000 | 35043076 | 0,7 | 19917049 | 58,2 |

Eesti [1] | 2568584 | 28760241 | 31328825 | 0,6 | 27844967 | 96,8 |

Soome | 190740 | 24243917 | 24434657 | 0,5 | 6926847 | 28,6 |

Belgia | 5271426 | 18976147 | 24247573 | 0,5 | 9375338 | 51,0 |

Malta [1] | 0 | 12550000 | 12550000 | 0,2 | 3096758 | 24,7 |

Rootsi | 0 | 9173788 | 9173788 | 0,2 | 1057737 | 11,5 |

Austria | 2864306 | 6156013 | 9020319 | 0,1 | 17383781 | 282,4 |

ELi piirkondadevaheline koostöö | 6891928 | 0 | 6891928 | 0,1 | 0 | 0 |

Luksemburg | 0 | 504873 | 504873 | 0,01 | 1744838 | 345,6 |

Küpros [1] | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Taani | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Kokku | 306283104 | 5078392272 | 5384675376 | 100% | 3632051543 | 71,5 |

[1] 2004. aasta eraldised.

[2] 2007. aasta eraldised.

--------------------------------------------------

II LISA

TŠEHHI VABARIIGIS, ITAALIAS JA LEEDUS TEOSTATUD PROJEKTIDE TASUVUSAJAD JA SAAVUTATUD ENERGIASÄÄST

Allikas: Energiaauditid ja projektide tegelikud väljundid, audiitorite arvutused põhinevad energiaaudiitoritelt saadud andmetel, hindamisperioodi pikkus 25–50 aastat.

Projekt | Eesmärk | Energiasääst aasta hiljem | Tasuvusaeg (aastates) | Tegelik/prognoositud tasuvusaeg (aastates) |

Uherské Hradiště | Seinte ja katuste isoleerimine ning akende vahetus ühes kultuurimajas ja ühes koolis | Saavutatud | 42 | 35 |

Karviná | Seinte ja katuse isoleerimine ning akende vahetus ühes keskkoolis | Saavutatud | 93 | 78 |

Frýdek-Místek | Seinte ja katuse isoleerimine ning akende vahetus ühes keskkoolis | Saavutatud | 40 | 30 |

Sokolov | Seinte ja katuste isoleerimine ning akende vahetus kahes algkoolis, ühes lasteaias ja ühes vabaajakeskuses | Saavutatud | 86 | 81 |

Sokolov II | Seinte ja katuste isoleerimine ning akende vahetus kolmes algkoolis | Saavutatud | 30 | 26 |

Volyně | Keeruline projekt, mis hõlmas seinte ja katuste isoleerimist, akende vahetust ja söekatlamaja asendamist ühises kesk- ja kõrgemas ametikoolis ning ühiselamutes | Saavutatud | 148 (46) [1] | 146 (26) [1] |

Kladno | Seinte ja katuste isoleerimine ning akende vahetus kaheksas lasteaias | Saavutamata | 27 | 32 |

Plzeň | Seinte ja katuste isoleerimine ning akende vahetus ühes alg- ja ühes keskkoolis | Saavutatud | 55 | 48 |

Melfi | Akende vahetus ühes keskkoolis | Andmed puuduvad | 20 | Andmed puuduvad |

Matera | Akende vahetus Matera provintsivalitsuse hoones | Usaldusväärsed mõõtmistulemused puuduvad | 42 | 104 |

Grassano | Akende vahetus ühes algkoolis | Usaldusväärsed mõõtmistulemused puuduvad | 28 | 56 |

Sant'Arcangelo | Akende vahetus Sant’Arcangelo omavalitsuse hoones | Usaldusväärsed mõõtmistulemused puuduvad | 37 | 17 |

ENEA-Rotondella | Akende vahetus Trisaia ENEA keskuse sööklahoones | Usaldusväärsed mõõtmistulemused puuduvad | 21 | 10 |

Policoro | Akende vahetus Policoro algkoolis | Usaldusväärsed mõõtmistulemused puuduvad | 33 | 53 |

Napoli | Energiatootmist puudutavad meetmed eesmärgiga suurendada tootmise ja jaotuse efektiivsust – nt soojuselektrijaama moderniseerimine, seadmete ning peamiselt haigla peamaja sooja ja külma vee ning õhuga varustamiseks mõeldud torude ja jaotussüsteemide väljavahetamine. | Usaldusväärsed mõõtmistulemused puuduvad | 10 | 19 |

Palanga | Palanga Vladas Jurgutise keskkooli renoveerimine | Usaldusväärsed mõõtmistulemused puuduvad | 40 | 21 |

Gargždai | Viliaus Gaigalaitis vanadekodu renoveerimine | Usaldusväärsed mõõtmistulemused puuduvad | 49 | 36 |

Klaipėda | Klaipėda turismikooli renoveerimine | Andmed puuduvad | 156 | Andmed puuduvad |

Garliava | Garilavas asuva Kaunase maakonnahaigla energiatarbimise tõhususe suurendamine | Usaldusväärsed mõõtmistulemused puuduvad | 57 | 31 |

Kaunas | Kaunase meditsiiniülikooli onkoloogiakeskuse renoveerimine | Andmed puuduvad | 8 | Andmed puuduvad |

Vilnius | Mykolas Marcinkevičiuse haigla ja tehniliste süsteemide osaline renoveerimine, nende energiakarakteristikute parandamine | Usaldusväärsed mõõtmistulemused puuduvad | 63 | 21 |

Alytus | Alytuse kutseõppekeskuse energiatõhususe suurendamine | Usaldusväärsed mõõtmistulemused puuduvad | 26 | 23 |

Vilnius | Vilniuse ülikooli haigla Santariškių kliiniku operatsioonibloki katuseisolatsiooni paigaldamine ning kütte- ja ventilatsioonisüsteemide renoveerimine | Andmed puuduvad | 66 | Andmed puuduvad |

Keskmine | | | 51 | |

[1] Energiaaudiitor kasutas rekonstrueeritud katlamajas algselt põletatud pruunsöe hinda (85,45 CZK/GJ); võrdluseks kasutas audiitor kooli poolt kõigi energiasisendite eest makstud energiahinda (279 CZK/GJ) .

--------------------------------------------------