EUROOPA KOMISJON Brüssel,23.11.2021 COM(2021) 714 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Esimene aastaaruanne ELi välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute kohta







{SWD(2021) 334 final}



SISSEJUHATUS Käesolev aruanne on Euroopa Komisjoni esimene aastaaruanne ELi välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määruse (edaspidi „välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määrus“ või „määrus“) kohaldamise kohta. Enne välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määruse jõustumist 11. oktoobril 2020 puudus neis küsimustes liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni vaheline kogu ELi hõlmav ametlik koostöö. Euroopa Komisjonil ei olnud Euroopa Liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringutes mingit rolli. Viimastel aastatel on investorite profiilid ja investeerimismudelid muutunud, st üha enam on OECD-väliseid investoreid (mõnikord valitsuse toetuse või suunamisega), kelle motivatsioon konkreetse investeeringu tegemiseks ei pruugi alati olla üksnes äriline. Välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määrus ning konkreetsete ELi liikmesriikide taustauuringuid käsitlevad õigusaktid ja mehhanismid kajastavad tugevat keskendumist julgeoleku või avaliku korra kaitsmisele ning suurt teadlikkust sellest, kui olulised on teatavad investeerimiseesmärgid, nt elutähtsad sisendid ja taristu, sealhulgas teatavad tehnoloogiad, teatavad sektorid, näiteks tervishoiusektor, ning riskid, mida teatavate investorite investeeringud võivad endast kujutada. Käesoleva aruandega muudetakse välismaiste otseinvesteeringute taustauuringud ELis ja riiklike taustauuringumehhanismide areng läbipaistvamaks. See aitab suurendada liidu vastutust valdkonnas, kus julgeolekuhuvide tõttu ei ole üksikute tehingute läbipaistvus võimalik ega asjakohane. Käesolev esimene aastaaruanne, mis põhineb 27 liikmesriigi aruannetel ja muudel allikatel, kinnitab määruse ja koostöömehhanismi selget lisaväärtust. Aruanne koosneb neljast peatükist. ·1. peatükk käsitleb Euroopa Liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute arvandmeid ja suundumusi; ·2. peatükk käsitleb seadusandlikku arengut liikmesriikides; ·3. peatükk käsitleb liikmesriikide taustauuringuid; ·4. peatükk käsitleb välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute alase ELi koostöö toimimist. Käesolev aastaaruanne võetakse vastu samal ajal kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli aastaaruandega. Nii välismaiste otseinvesteeringute taustauuringud kui ka ekspordikontroll on olulised vahendid kaubanduse ja investeeringute strateegiliseks kontrollimiseks, et tagada julgeolek Euroopa Liidus.



1. PEATÜKK – VÄLISMAISED OTSEINVESTEERINGUD EUROOPA LIITU – SUUNDUMUSED JA ARVANDMED 2020. aasta erijooni ja nende mõju välismaistele otseinvesteeringutele, sealhulgas Euroopa Liidule, saab kõige paremini mõista, kui neid vaadelda laiemas ajalises raamistikus. See võimaldab võrdlust COVID-19 pandeemia eelse olukorraga ja arengutega ning viitab majandustegevuse, sealhulgas välismaiste otseinvesteeringute tehingute elavnemisele 2021. aasta esimeses kvartalis. Nagu on näidatud joonisel 1, vähenes üleilmsete välismaiste otseinvesteeringute voog 2020. aastal järsult 885 miljardi euroni, mis on 35 % vähem kui 2019. aastal, mil see oli juba märkimisväärselt madalam 2018. aasta tasemest. ELis avaldas COVID-19 pandeemia maailma keskmisega võrreldes veelgi rängemat mõju ning välismaiste otseinvesteeringute maht vähenes 2019. aasta 335 miljardilt eurolt 2020. aastal 71 % võrra 98 miljardi euroni. Välismaiste otseinvesteeringute maht moodustas 2020. aastal kõigest 0,7 % ELi 27 liikmesriigi SKPst, mis kujutas endast 2018. aasta 3,6 %-ga võrreldes järsku langust. Joonis 1. Välismaiste otseinvesteeringute vood maailmas ja ELis

Allikas: OECD andmed seisuga 20. mai 2021. Arengut iseloomustab hästi sõna „ebaühtlane“. Negatiivne mõju välismaistele otseinvesteeringutele on olnud ebaühtlane, sõltuvalt välisinvestori päritolust, vastuvõtvast ELi liikmesriigist ja asjaomasest sektorist (vt joonised 2 ja 3 ning tabel 1, kus keskendutakse ühinemis- ja omandamistehingutele ELis). 2020. aastal teatati välismaistest ühinemis- ja omandamistehingutest 2019. aastaga võrreldes 34 % vähem. Tehingute sõlmimine taastus aeglaselt 2020. aasta lõpus ja 2021. aasta esimeses kvartalis (+4,5 % võrreldes 2020. aasta esimese kvartaliga), kuid jäi 30 % väiksemaks kui 2019. aastal (joonis 2). Joonis 2. ELis tehtavate välismaiste ühinemis- ja omandamistehingute üldsuundumused 2019. aasta jaanuarist 2021. aasta märtsini Allikas: JRC arvutused Bureau van Dijki andmete põhjal seisuga 6. mai 2021. Suundumus viitab 3 kuu libisevale keskmisele. Välismaised ühinemis- ja omandamistehingud viitavad tehingutele, mille puhul investori tegelik omanik on liiduväline üksus. Ühinemis- ja omandamistehingute arv vähenes kõigis ELi liikmesriikides (joonis 3), eriti Prantsusmaal ja Rootsis. Saksamaal, kus ühinemis- ja omandamistehingute arv kahanes vähem, vähenesid Hiina ja USA investeeringud, samas kui Hispaanias ja Madalmaades vähenesid 2020. aastal võrreldes 2019. aastaga EFTA riikide ning Korea ja Jaapani tehingud. 2020. aasta muutus protsentides võrreldes 2019. aastaga Osakaal koguarvust (protsentides), 2020 USA ja Kanada -35 34,9 Ühendkuningriik -21 30,5 EFTA -25 12,1 Offshore -34 6,9 Aasia arenenud riigid -47 5,6 Hiina -63 2,5 Kesk- ja Lõuna-Ameerika -37 1,7 India -44 1,4 Austraalia ja Uus-Meremaa -50 1,2 Pärsia lahe koostöönõukogu riigid 0 1,2 Türgi ja muud Lähis-Ida riigid -50 0,9 Muu Aasia -73 0,4 Venemaa Föderatsioon -83 0,1 Muu maailm -54 0,6 Kuigi Hiina välisinvesteeringud Euroopasse moodustavad suhteliselt väikese osa tehingutest, on need alates 2019. aasta novembrist, st kaks kuud enne Wuhanis (Hiina) 2020. aasta jaanuari lõpus kehtestatud liikumispiiranguid, kõige järsemalt vähenenud, olenemata Hiina majanduse varasest taasavamisest 2020. aasta keskel. COVID-19 ei mõjutanud Euroopa majandussektoreid võrdselt (joonis 4). Mõnes sektoris, nagu meditsiinitarbed, ravimite tootmine ja e-kaubandus, kasvas tehingute arv enneolematult, samas kui teised sektorid, nagu turism, vaba aja sektor, lennundus ja meretransport, sattusid ebasoodsasse olukorda. Kõige raskemas olukorras oli majutussektor, kus välistehingute arv vähenes rohkem kui 70 %. Joonis 4. Välismaised ühinemis- ja omandamistehingud sihtsektorite kaupa, 2019. aasta 1. kvartal –2021. aasta 1. kvartal Allikas: JRC arvutused Bureau van Dijki andmete põhjal seisuga 6. mai 2021. Tootmine, mis moodustab neljandiku kõigist välismaistest ühinemis- ja omandamistehingutest, vähenes 2020. aastal võrreldes 2019. aastaga 40 % ning 2021. aasta esimeses kvartalis olid tulemused võrreldes eelmise aasta sama ajaga -1,3 % ja tulevikuväljavaade jätkuvalt sünge. Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) on sektor, mida pandeemia ja muud probleemid on kõige vähem mõjutanud ja kus tootmine vähenes 2020. aastal 2019. aastaga võrreldes 12 %. 2020. aastal moodustas IKT 35 % kõigist ühinemis- ja omandamistehingutest ELis, ületades esimest korda tootmist. IKT hoogustab ka majanduse taastumist 2021. aasta esimeses kvartalis: sektori ühinemis- ja omandamistehingute arv on võrreldes eelmise aastaga suurenenud 53 %, mis viib selle näitaja COVID-eelsele tasemele. Lisateave Lisateavet eespool nimetatud arvude, mõju ja taastumise kohta liikmesriikide ja sektorite kaupa, greenfield-investeeringute kohta, ELis tegutsevate välisinvestorite päritolu kohta ning välisriikide osaluse kohta ELis tegutsevates välisinvestorites on esitatud lisatud komisjoni talituste töödokumendi 2. jaos.

2. PEATÜKK – SEADUSANDLIK ARENG LIIKMESRIIKIDES ALATES 2019. AASTAST Senine teekond ELi välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määruse vastuvõtmine 19. märtsil 2019 ja selle täielik rakendamine alates 11. oktoobrist 2020 avas uue ajastu. Kui Euroopa Komisjon 2017. aastal määruse ettepaneku esitas, oli kas sektoripõhine või laiema ulatusega välismaiste otseinvesteeringute taustauuringumehhanism 11 liikmesriigil . 1. juuli 2021. aasta seisuga on see arv 18 (vt kaart allpool). Lisaks taustauuringumehhanismi kasutavate liikmesriikide arvu suurenemisele on olemasolevate mehhanismide ulatust ka kohandatud ja laiendatud, nii et liikmesriikide taustauuringute mehhanismid kajastavad üha enam määruse põhielemente (mõnikord sõna-sõnalt). ELi välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määrus ja ELi liikmesriikide välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute mehhanismid Kuigi määruses ei ole taotluslikult üksikasjalikult sätestatud, milline peaks olema ELi liikmesriikide välismaiste otseinvesteeringute taustauuringumehhanismi vorm ja sisu, on selles sätestatud teatavad põhielemendid, mis peavad igas riiklikus välismaiste otseinvesteeringute taustauuringumehhanismis kajastuma. Eelkõige on välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määruse artiklis 3 sätestatud, et iga ELi liikmesriik, kellel on mehhanism välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute tegemiseks, peab tagama, et: sellistel mehhanismidel on kindlaks määratud ajakava; need on läbipaistvad ega põhjusta diskrimineerimist; need võimaldavad võtta arvesse teiste liikmesriikide märkusi ja Euroopa Komisjoni arvamusi; need võimaldavad asjaomastel isikutel pöörduda välismaiste otseinvesteeringute taustauuringuasutuse negatiivse otsuse vaidlustamiseks kohtusse; ning liikmesriikidel on meetmed, mille abil hoida ära kõrvalehoidmine välismaiste otseinvesteeringute taustauuringumehhanismidest ja nendega seotud otsuste täitmisest. Euroopa Komisjon on kutsunud kõiki liikmesriike üles looma riikliku taustauuringumehhanismi, viimati oma teatises kaubanduspoliitika läbivaatamise kohta: „Julgeoleku valdkonnas kordab komisjon välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määruse kohaselt kõigile liikmesriikidele oma üleskutset luua täiemahuline välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute mehhanism ja tagada selle rakendamine, et käsitleda juhtumeid, kus konkreetse ettevõtte, taristu või tehnoloogia omandamine või kontrollimine ohustaks ELis julgeolekut või avalikku korda. Komisjon jätkab koostöömehhanismi rakendamist liikmesriikide ametiasutustega, et kaitsta julgeolekut ja avalikku korda riskantsete välismaiste otseinvesteeringute eest, ning kaalub välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määrusega loodud koostöömehhanismi tõhustamist.“ Euroopa Komisjon ootab endiselt, et kõik 27 ELi liikmesriiki kehtestavad riiklikud välismaiste otseinvesteeringute taustauuringumehhanismid. Riiklik taustauuringumehhanism kõigis 27 liikmesriigis aitab kaitsta kõiki liikmesriike kolmandatest riikidest pärit potentsiaalselt riskantsete välisinvesteeringute eest. Samuti loob see vajalikud sidemed välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määruse kohase koostöömehhanismiga, tagades, et kõik 27 liikmesriiki ja komisjon sõeluvad läbi asjaomased välismaised otseinvesteeringud, pidades silmas liikmesriikide ja liidu kollektiivset julgeolekut, samuti ühtse turu turvalisust ja väga kõrget majandusliku integratsiooni taset, mida see võimaldab. Lisaks üldisematele riiklikele taustauuringumehhanismidele võtsid viis liikmesriiki (Itaalia, Poola, Prantsusmaa, Sloveenia ja Ungari) vastu ka ajutised meetmed, mis käsitlevad välismaiseid otseinvesteeringuid, mis on seotud COVID-19st ja ELi varade hinnalangusest tingitud haavatavusega. Areng ELi liikmesriikides – välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute mehhanismid Aruandeperioodi jooksul 24 ELi liikmesriiki 27st kas: ·võttis vastu uue riikliku välismaiste otseinvesteeringute taustauuringumehhanismi; ·muutis olemasolevat mehhanismi ·või algatas konsultatsiooni- või õigusloomeprotsessi, mille tulemusena võetakse eeldatavasti vastu uus mehhanism või tehakse olemasolevasse mehhanismi muudatusi.

Liikmesriigid, kes on vastu võtnud uue välismaiste otseinvesteeringute taustauuringumehhanismi Malta, Slovaki Vabariik, Sloveenia, Taani, Tšehhi Liikmesriigid, kes on vastu võtnud olemasoleva mehhanismi muudatused Austria, Hispaania, Itaalia, Läti, Leedu, Poola, Prantsusmaa, Rumeenia, Saksamaa, Soome, Ungari Liikmesriigid, kes on algatanud konsultatsiooni- või õigusloomeprotsessi, mille tulemusena tehakse eeldatavasti olemasolevasse mehhanismi muudatusi Madalmaad, Portugal Liikmesriigid, kes on algatanud konsultatsiooni- või õigusloomeprotsessi, mille tulemusena võetakse eeldatavasti vastu uus mehhanism Belgia, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Luksemburg, Rootsi Liikmesriigid, kus ei ole käivitatud avalikult teatavaks tehtud algatust Bulgaaria, Horvaatia, Küpros Välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määruse artikli 3 lõikes 7 on sätestatud liikmesriikide kohustus teavitada Euroopa Komisjoni oma taustauuringumehhanismidest ja nende muudatustest. Artikli 3 lõikes 8 on sätestatud Euroopa Komisjoni kohustus teha liikmesriikide taustauuringumehhanismide nimekiri üldsusele kättesaadavaks ja seda vajaduse korral ajakohastada. Hoolimata mitmetest olulistest sarnasustest riiklike taustauuringumehhanismide vahel, on neis ka suuri erinevusi investeeringute ametliku taustauuringu olemuse, kohaldatavate tähtaegade, katvuse, teavitamisnõuete ja muude elementide osas. Nagu on üksikasjalikumalt selgitatud allpool (4. peatüki punkt 3), algatab komisjon uuringu, et uurida selliseid erinevusi liikmesriikide asjakohaste õigusaktide vahel ja nende poliitilisi tagajärgi ELi koostöömehhanismi tulemuslikkusele ja tõhususele. Käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis on lühidalt kirjeldatud liikmesriikides seoses kohaldatavate siseriiklike õigusaktidega toimunud õiguslikku arengut. 3. PEATÜKK – LIIKMESRIIKIDE TAUSTAUURINGUD 2020. AASTAL Kui välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määrusega on kehtestatud komisjoni ja ELi liikmesriikide vaheline välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute koostöömehhanism, siis otsuse selle kohta, milliste investeeringute tausta uurida ning millised heaks kiita või blokeerida ja millistega seoses tingimusi seada, teevad taustauuringut tegevad liikmesriigid oma vastavate eeskirjade ja taustauuringumehhanismi alusel. Seega on käesolevasse peatükki koondatud liikmesriikide esitatud andmed selliste juhtumite kohta, mille kohta on kogu 2020. aasta jooksul tehtud liikmesriikide õigusaktide ja taustauuringumehhanismide kohane taustauuring. Määruse artikli 5 kohaselt komisjonile 2020. aasta kohta esitatud aruandes on liikmesriigid teatanud, et nad on teinud taustauuringu 1 793 investeerimistoimiku puhul, millele oli heakskiitu taotletud. Need toimikud on seotud välismaiste otseinvesteeringutega seitsmesse andmeid esitavasse liikmesriiki. Neist investeerimistoimikutest umbes 80 % kohta ei tehtud ametlikku taustauuringut kas julgeolekule või avalikule korrale avalduva mõju ilmse puudumise tõttu või seetõttu, et need jäid riikliku taustauuringumehhanismi kohaldamisalast välja (vt joonis 5). Ülejäänud juhtumid (20 %) läbisid andmeid esitavates liikmesriikides ametliku taustauuringu. Joonisel 6 on esitatud ametliku taustauuringu läbinud juhtumite hindamise tulemuste jaotus.

Jooniselt 6 on näha, et 91 % ametliku taustauuringu läbinud toimikutest kiideti heaks, kusjuures enamik neist ilma tingimusteta (79 %) ja mõned tingimustega (12 %). Väga väike osa (2 %) keelati ja 7 % taustauuringutest katkestati teadmata põhjustel, mistõttu ei olnud vaja riiklike ametiasutuste otsust. Üldiselt näitavad need arvud selgelt, et 2020. aastal: • kohaldasid liikmesriigid oma vastavaid välismaiste otseinvesteeringute taustauuringuid käsitlevaid õigusakte, mille eesmärk on käsitleda võimalikke julgeoleku- ja avaliku korra riske; • väga suur osa toimikutest kiideti kiiresti heaks (80 %); • ülejäänud 20 % juhtumitest, mille tausta ametlikult uuriti, kiideti samuti väga suur osa (79 %) tingimusteta heaks ja väike osa (12 %) kiideti heaks tingimustega;

• keelu saanud toimikud moodustasid ametlikult läbivaadatud toimikutest vaid väikese erandi (2 %); • välisinvesteeringute taustauuringuid tegevad liikmesriigid ja Euroopa Liit tervikuna on välismaistele otseinvesteeringutele avatud ja sekkuvad vaid väga harva, et käsitleda tehinguid, mis võivad mõjutada julgeolekut või avalikku korda. 4. PEATÜKK – ELi KOOSTÖÖ VÄLISMAISTE OTSEINVESTEERINGUTE TAUSTAUURINGUTE VALDKONNAS 1.Välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määruse kohased teated ja muud meetmed 11. oktoobrist 2020 kuni 30. juunini 2021 esitasid 11 liikmesriiki välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määruse artikli 6 alusel kokku 265 teadet. Rohkem kui 90 % neist juhtumitest teatas viis liikmesriiki: Austria, Hispaania, Itaalia, Prantsusmaa ja Saksamaa. Nagu on näha allpool esitatud joonisel, erinevad teatatud tehingud suurel määral investeeringu sihtmärgi sektori, tegeliku investori päritolu ja tehingu väärtuse poolest. Määrusega on nähtud ette, et välismaiste otseinvesteeringute tehinguid hinnatakse kahes võimalikus etapis. Esimeses etapis hinnatakse kõiki teatatud tehinguid ja teises etapis jätkatakse ainult piiratud arvu tehingute hindamisega. Teises etapis hinnatakse üksikasjalikumalt juhtumeid, mis võivad mõjutada rohkem kui ühe liikmesriigi julgeolekut või avalikku korda või millega kaasnevad liidu huvides ellu viidavate projektide või programmide seisukohast riskid. Kolm sektorit, milles tehingute arv oli kõige suurem, olid tootmine, IKT ning hulgi- ja jaemüük. Enamiku tehingute väärtus jäi vahemikku 10–100 miljonit eurot, kõige suurem tehinguväärtus oli IKT sektori tehingutel ja kõige väiksem väärtuste vahemik muude teenustegevuste sektori tehingutel. Teatatud tehingute väärtus on väga erinev: kõige väiksem märgitud tehinguväärtus oli 1 200 eurot ja suurim ligikaudu 34 miljardit eurot. Joonis 7 Komisjon lõpetas teatatud 265 juhtumist 80 % (212) menetlemise esimeses etapis ja ülejäänud 14 % (36) hindamist jätkati teises etapis, küsides teate esitanud liikmesriigilt lisateavet. 6 % juhtumite menetlemine oli tähtpäeval veel käimas. Lisateave, mida komisjon teise etapi algatamise ajal küsib, erineb suurel määral olenevalt konkreetsest tehingust ning teatega koos esitatud teabe üksikasjalikkusest ja kvaliteedist. Küsitud teave käsitleb üldjuhul mõnda järgmistest teemadest: andmed sihtettevõtja toodete ja/või teenuste kohta; asjasse puutuvate toodete võimalik liigitus kahesuguse kasutusega kaupadena; kliendid, konkurendid ja turuosad; sihtettevõtja intellektuaalomandi portfell ning teadus- ja arendustegevus; investori täiendavad iseloomulikud omadused. Teavet küsitakse selleks, et hinnata paremini sihtmärgi olulisust või investorist lähtuvaid potentsiaalseid ohte. Teise etapi juhtumid kuulusid peamiselt tootmise, IKT ja finantsteenustega seotud tegevuse sektorisse. Tootmine ja IKT moodustasid 67 % kõigist teise etapi juhtumitest.

Teise etapi juhtumitest 36 puudutasid kuut liikmesriiki. Kõigi teise etapi juhtumite puhul on ajavahemik alates kuupäevast, kui komisjon jättis endale õiguse arvamus esitada, kuni kuupäevani, kui ta sai teate esitanud liikmesriigilt küsitud lisateabe, olnud keskmiselt 31 kalendripäeva, vahemikus kahest kalendripäevast 101 kalendripäevani. Tegelik investor on teatatud 265 juhtumi puhul olnud peamiselt pärit viiest riigist: Ameerika Ühendriigid, Ühendkuningriik, Hiina, Kanada ja Araabia Ühendemiraadid.



Teatatud 265 juhtumist 29 % puhul oli tegemist mitut jurisdiktsiooni hõlmavate välismaiste otseinvesteeringute tehingutega, kuna need olid seotud mitme liikmesriigiga. Need teated käsitlesid peamiselt tootmise, IKT ning hulgi- ja jaemüügi sektorit. Lisaks 265 juhtumile, millest on teatatud määruse artikli 6 kohaselt, on komisjon rakendanud ka määruse artiklit 7. Arvamused, mille komisjon esitab artikli 6, 7 või 8 kohaselt, jäävad konfidentsiaalseks kooskõlas määruse artikliga 10. Arvamusi on esitatud vähem kui 3 % puhul kõigist teatatud juhtumitest ja neid esitatakse ainult juhul, kui seda nõuavad juhtumi asjaolud, täpsemalt investori riskiprofiil ja investeeringu sihtmärgi olulisus. Kui arvamus esitatakse, siis on mis tahes soovitatud maandamismeetmed proportsionaalsed kindlaks tehtud riskide ja olulisusega ning neile kohandatud. Komisjoni arvamused võivad seisneda ka asjakohase teabe jagamises taustauuringut tegeva liikmesriigiga ning neis võidakse soovitada meetmeid kindlaks tehtud riskide maandamiseks. Taustauuringuga seotud tehingu kohta peab tegema lõpliku otsuse taustauuringut tegev liikmesriik, sh võttes arvesse komisjoni võimalikku arvamust. Eespool esitatud andmed võimaldavad teha mitu esialgset järeldust. Esiteks toimib koostöömehhanism määruse kohaselt teateid esitavate liikmesriikide puhul hästi. Saadud 265 teatest enamiku (80 %) menetlemine lõpetati esimeses etapis, s.o väga kiiresti, ainult 14 % juhtumitest jõudis teise etappi ning veelgi vähemate juhtumite puhul esitati komisjoni arvamus. Teiseks, kuigi enamikku juhtumeid hinnatakse kiiresti esimeses etapis ette nähtud 15 kalendripäeva jooksul, erineb teise etappi jõudnud juhtumite kestus märkimisväärselt, sest see oleneb ajast, mis liikmesriikidel kulub komisjoni lisateabe taotlustele vastamiseks ja mis sõltub sageli investorist, kellelt teavet küsitakse. Kolmandaks vastavad määruse alusel teatatud juhtumite peamised asjakohased sektorid (tootmine, IKT ning hulgi- ja jaemüük) ning tegeliku investori päritolu (Ameerika Ühendriigid, Ühendkuningriik, Hiina, Kanada ja Araabia Ühendemiraadid) suures osas lisatud komisjoni talituste töödokumendi 1. peatüki ja 2. jao tulemustele peamiste sektorite ja tegeliku investori päritolu kohta. Neljandaks hõlmas märkimisväärne arv liikmesriikide teatatud juhtumitest mõnda määruse artiklis 4 märgitud teguritest, mida võib arvesse võtta, muu hulgas elutähtis taristu, elutähtsad tehnoloogiad ja kahesuguse kasutusega kaubad, juurdepääs tundlikule teabele ning võimalus, et välisinvestor on valitsuse omandis või kontrolli all või valitsus mõjutab teda. Teatatud juhtumid on hõlmanud ka mitut tervisega seotud investeeringut, s.o investeeringut sektorisse, mida tuleb pandeemia kontekstis põhjalikult kontrollida. 2.ELi liikmesriikide tähelepanekud välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määruse väärtuse ja toimimise kohta Esimese aastaaruande otstarbel kutsuti liikmesriike avaldama arvamust kolmel teemal: a) välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määruse ja koostöömehhanismi lisaväärtus, b) mis tahes tekkinud märkimisväärsed menetluslikud probleemid ning c) nende probleemide võimalikud lahendused. Allpool on esitatud mitme liikmesriigi tsitaadid; mõnel tsiteeritud liikmesriikidest on riiklik taustauuringumehhanism olemas ja mõnel mitte. Välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määruse ja koostöömehhanismi väärtus Kõik liikmesriigid olid üksmeelselt seisukohal, et määrus ja koostöömehhanism on väga väärtuslikud vahendid, mis annavad põhjaliku ülevaate ELi tehtavatest välismaistest otseinvesteeringutest, sh konkreetsetest investeeringute sihtmärkidest ja investorite profiilidest. „Koostöömehhanism on väga kasulik vahend, kuna see ajendab liikmesriiki kaaluma mõju, mis tema jaoks teistesse liikmesriikidesse investeerimisega kaasneb. See omakorda suurendab selle liikmesriigi teadlikkust sellest, kuidas tema enda territooriumil tehtavad välismaised otseinvesteeringud mõjutavad teisi liikmesriike. Seega ei tohiks meie arvates mõõta lisaväärtust kvantitatiivselt lühiajalises perspektiivis, vaid kvalitatiivselt pikas perspektiivis, tuginedes paremini läbimõeldud ja ettevalmistatud tegevuspõhimõtetele ja otsuste tegemise protsessile.“ Täpsemalt on mitu liikmesriiki osutanud võimalusele küsida taustauuringut tegevalt liikmesriigilt küsimusi ja esitada talle märkusi, mida peetakse määruse positiivseks aspektiks. Mitu liikmesriiki tõid samuti esile formaalse ja mitteformaalse koostöö eelised, sh asjaomastest liikmesriikide ja komisjoni ametnikest koosnev eksperdirühm, mis loodi määruse alusel ja mis võimaldab liikmesriikidel jagada seisukohti ja parimaid tavasid.

Nagu mitu liikmesriiki on märkinud, annavad määrus ja koostöömehhanism väärtusliku võimaluse õppida, sh saada teavet lähenemisviiside ja vahendite kohta, mida teised liikmesriigid eriti kriitilise tähtsusega sektorites rakendavad. See on olnud oluline mitme liikmesriigi jaoks, kui nad koostavad või ajakohastavad oma taustauuringute õigusakte, sh kohaldavad sektoripõhist rõhuasetust. „[---] rahvusvaheliste ettevõtete kasvades ja laienedes sõltuvad välismaiste otseinvesteeringute taustauuringumehhanismid üha enam teiste riikide aruandlusest, kui neil on sarnased õigusaktid. Koordineerimismehhanismist on saanud tõhus menetlus, mis võimaldab reageerida välismaiste otseinvesteeringutega seotud probleemidele ja esitada nende kohta arvamusi.“ Üks liikmesriik rõhutas, et välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määruse alusel esitatavad teated võivad suurendada teadlikkust tehingutest, millest ei oleks pruugitud riikliku mehhanismi alusel teatada, aga millest teatamine oleks olnud tegelikult vajalik, või mille tagajärjel võib taustauuringut tegev asutus võtta ex officio meetmeid. Teine liikmesriik märkis, et teabevahetus võimaldab liikmesriikidel avastada välismaise otseinvesteeringu tehingust tulenevaid potentsiaalseid riske varasemas etapis, ning kolmas liikmesriik oli seisukohal, et koostöömehhanism toetab lõplikku otsustusprotsessi ning paremat ühist ja koordineeritud reageerimist suuremate või ulatuslikumate tehingute puhul, mis mõjutavad mitut liikmesriiki. „Teave välismaiste otseinvesteeringute kohta, mille suhtes tehakse teistes liikmesriikides taustauuringut, on aidanud märkimisväärselt kaasa meie enda analüüsivõimekuse loomisele ning suurendanud ja laiendanud meie olukorrateadlikust väga kasuliku rahvusvahelise kontekstiga.“ „Koostöömehhanism lihtsustab liikmesriikidevahelisi arutelusid ja teabevahetust välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute horisontaalsete teemade, näiteks pooljuhtide puhul.“ Tekkinud märkimisväärsed menetluslikud probleemid Üks üldisem probleem, mille mitu liikmesriiki on esile toonud, on mõju, mida välismaiste otseinvesteeringute taustauuringutele taas tähelepanu pööramine on avaldanud töötajate arvule. Mitu liikmesriiki osutasid eelkõige väiksemate liikmesriikide ja taustauuringute asutuste piiratud ressurssidele, arvestades, et välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määruse alusel teatatavad tehingud võivad olla keerukad ja hõlmata mitut jurisdiktsiooni ning määrusega kehtestatud tähtajad võivad olla väga lühikesed. Teised liikmesriigid osutasid tajutud ebaühtlusele selles, millest välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määruse alusel teatatakse. Nende arvates teatatakse liiga mitmetest välismaistest otseinvesteeringutest, sh välismaiste otseinvesteeringute tehingutest, mis ei ole teiste ELi liikmesriikide jaoks asjakohased või ei avalda neile mõju, koormates seeläbi ressursse. „Selleks et piirata sellise koostöömehhanismi raames esitatavate teadete arvu, millel ei ole piirülest mõju, võib olla mõistlik arutada ühiseid kriteeriume ja teha nende täitmise korral otsus konkreetsest välismaiste otseinvesteeringute taustauuringu juhtumist mitte teatada. See ei vähendaks mitte ainult teadete koguarvu, vaid vabastaks samuti täiendavaid ressursse, et keskenduda olulistele välismaistele otseinvesteeringutele.“ Teine liikmesriikide tõstatatud oluline probleem on tähtajad. Mitu liikmesriiki märkisid, et välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määrusega kehtestatud tähtajad on liiga lühikesed, sh selleks, et hinnata nõuetekohaselt keerukaid välismaiste otseinvesteeringute tehinguid, küsida küsimusi või esitada märkusi. Üks liikmesriik märkis, et täiendavad probleemid tekivad liikmesriikide riiklike mehhanismide ja välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määruse alusel kehtestatud erinevate tähtaegade tõttu. Kuigi liikmeriikide võimalust esitada märkusi peetakse positiivseks, märkisid teatavad liikmesriigid, et neile antakse lihtsalt teada, et märkused on esitatud, kuid nende märkuste sisu kohta ei esitata mingit teavet ja teate esitanud liikmesriigil, kes märkused saab, ei ole mingit kohustust selgitada, kuidas ta on saadud märkusi oma lõplikus otsuses arvesse võtnud. Üks liikmesriik märkis, et mõned lisateabe taotlused on liiga koormavad ning et liikmesriigid ja Euroopa Komisjon peaksid võtma arvesse, et need taotlused peaksid olema nõuetekohaselt põhjendatud, piirduma ja olema proportsionaalsed sellega, mis on taotluse otstarbel vajalik, ning ei tohiks olla liiga koormavad liikmesriigi jaoks, kellelt teavet küsitakse. Võimalikud viisid märkimisväärsete menetluslike probleemide lahendamiseks Töötajate arvu / inimressurssidega seoses tekkivate märkimisväärsete menetluslike probleemide lahendamiseks soovitati muu hulgas arutada ning võimalik, et koostada suunised selle kohta, millest tuleks välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määruse alusel teatada, et suurendada eesmärgipärasust ja vältida süsteemi ülekoormamist. Ühe konkreetsema soovituse kohaselt tuleks olulisemad teatatud välismaiste otseinvesteeringute tehingud kuidagi märgistada, et juhtida neile teiste liikmesriikide tähelepanu. Muu hulgas soovitati samuti selgitada tähtaegu ja tehti ettepanek, et Euroopa Komisjon koostaks igakuiseid statistilisi ülevaateid, mis sisaldavad märkusi, mille liikmesriigid on määruse alusel esitanud. „Esineb risk, et nõue teatada komisjonile ja teistele liikmesriikidele kõigist ametlikke taustauuringuid läbivatest välismaistest otseinvesteeringutest võib õõnestada koostöömehhanismi ja mõjutada selle tulemuslikkust“ [---] „teeme ettepaneku, et komisjon algataks liikmesriikide hulgas arutelu võimaluse kohta koostada suuniseid, mis käsitlevad seda, millistest juhtumitest tuleks teatada ja kas liikmesriigid saavad teatavatest juhtumitest teatamisest loobuda, nt kui juhtumil ei ole ilmselgelt mingit piiriülest mõju.“ Üks liikmesriik soovitas täiendavalt selgitada või täpsustada välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määruse teatavaid olulisi aspekte, nagu teadete esitamise perioodi alguskuupäev, välisinvestori ja välismaise otseinvesteeringu määratlus ning arvamuste või märkuste ulatus. Sama liikmesriik kutsus Euroopa Komisjoni üles käsitlema olukorda laiemalt (s.o arvestama tehingu üleeuroopalist mõju), olenemata sellest, kas on kindel, et tehingust on huvitatud rohkem kui üks liikmesriik, ning märkis samuti, et välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määrusel oleks suurem lisaväärtus, kui oleks võimalik luua välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määruse ning muude asjakohaste praeguste või tulevaste vahendite koosmõju. Üks liikmesriik soovitas esitada juhul, kui välismaise otseinvesteeringu tehing on esitatud loa saamiseks rohkem kui ühes liikmesriigis, ühise teate. Euroopa Komisjoni hinnangud liikmesriikide seisukohtadele Euroopa Komisjon jagab liikmesriikide seisukohta, et välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määrus ja koostöömehhanism tagavad ainulaadse vahendi, mis võimaldab jälgida ja hinnata riske, mida Euroopa Liitu tehtavad välismaised otseinvesteeringud võivad põhjustada rohkem kui ühe liikmesriigi julgeolekule või avalikule korrale või liidu huvides ellu viidavatele projektidele või programmidele. Komisjon esitab liikmesriikide poolt esile toodud konkreetsete probleemide ja esitatud soovituste kohta järgmised märkused.