KOMISJONI ARUANNE

2018. aasta koondaruanne 20. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 2173/2005 (FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse) sätestatud FLEGT-litsentsimissüsteemi rakendamise kohta

1. Sissejuhatus

Käesolevas koondaruandes antakse ülevaade FLEGT-litsentsimissüsteemi rakendamise olukorrast 2018. aastal. Aruanne on koostatud vastavalt 20. detsembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 2173/2005 (FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse (edaspidi „FLEGT-määrus“)) artikli 8 lõikele 3 ning põhineb teabel, mille liikmesriigid on esitanud oma aastaaruannetes kooskõlas FLEGT-määruse artikli 8 lõikega 1.

Käesolevas kolmandas aruandes esitatakse analüüs teise täisaasta kohta (2018), mil FLEGT-litsentsimissüsteemi kogu ELis on rakendatud, tuuakse välja järeldused ja kirjeldatakse edasisi samme. 2018. aastal oli Indoneesia ikka veel ainus riik, kus seda süsteemi kasutati.

Liikmesriikide aruannete üksikasjalikum analüüs, mille koostas komisjoni jaoks UNEP-WCMC, on kättesaadav komisjoni veebisaidil. Selles on esitatud andmete analüüsimise metoodika, liikmesriikide esitatud andmekogumite täpsemad üksikasjad ja andmetega seotud piirangud, mis tulenevad riiklike andmekogumite erinevast täielikkusest ja kvaliteedist.

Analüüsiti kõigi 28 liikmesriigi aastaaruandeid. Need esitati veebipõhise aruandevormi kaudu, mille komisjon kehtestas kooskõlas FLEGT-määruse artikli 8 lõikega 2 ja mille mõni osa olid eeltäidetud eelmistes aastaaruannetes esitatud teabega.

2.Rakendamise seis

FLEGT-määruse kohaselt peavad liikmesriigid määrama pädeva(d) asutuse(d) ning võtma vastu tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad sanktsioonid määruse täitmise tagamiseks.

Liikmesriikide aruannete alusel hinnatakse rakendamise seisu ning liikmesriikide vahel saavutatud järjepidevust.

2.1Pädevate asutuste määramine

Kooskõlas FLEGT-määruse artikli 7 lõikega 1 on kõik liikmesriigid määranud pädeva(d) asutuse(d) ning kõik aruandvad liikmesriigid peale ühe (Portugal) on esitanud teabe seadusandliku akti kohta, mille alusel pädev(ad) asutus(ed) määrati.

11 liikmesriigis on FLEGT-litsentsimise pädevaks asutuseks või pädeva asutuse osaks määratud tolliasutus. 17 liikmesriigis on toll ja pädev asutus eraldi asutused. Nendes 17 liikmesriigis on oluline, et kehtestatud oleksid kokkulepped, mille abil tagada asutuste tulemuslik koostöö FLEGT-litsentside menetlemisel, et pädev asutus saaks delegeerida asjaomaseid ülesandeid tollile ning saada FLEGT-litsentsi konkreetsele saadetisele vastamise kontrollimiseks vajalikku teavet. Selline ülesannete delegeerimine on tagatud kõigis neis liikmesriikides, kas siis lepingu või vastastikuse mõistmise memorandumi alusel. Andmete vahetamise sagedus ja korraldus oli liikmesriigiti erinev.

2.2Imporditud puidu kogused ja asjaomaste FLEGT-litsentside arv

Liikmesriikidele esitatud litsentside arv ja nende litsentside arv, mille kohta tehti tollivormistus

2018. aastal teatasid kõik liikmesriigid peale Luksemburgi, et neile on esitatud FLEGT-litsentse. Kokku esitati 31 785 litsentsi, millest üle 99 % (31 605) said pädevalt asutuselt kinnituse/heakskiidu impordiks. Kõige rohkem litsentse esitati Madalmaadele, Ühendkuningriigile, Saksamaale, Prantsusmaale ja Belgiale (joonis 1a). Kaksteist liikmesriiki teatas, et nad jätsid kinnitamata kokku 66 FLEGT-litsentsi, kusjuures enim litsentse (20) jättis kinnitamata Prantsusmaa.

Liikmesriigid teatasid, et 2018. aastal tehti impordi lubamiseks tollivormistus 23 238 litsentsi kohta. Neist 25 liikmesriigist, kes esitasid tolliandmeid FLEGT-litsentside kohta, tehti tollivormistus kõige rohkematele litsentsidele Madalmaades, Saksamaal ja Prantsusmaal (joonis 1b).

Erinevusi, mida täheldati pädevatele asutustele esitatud FLEGT-litsentside arvu ja selliste litsentside arvu vahel, mille kohta tehti 2018. aastal tollivormistus (joonised 1a ja 1b), on selgitatud sellega, et tolliandmekogumid olid puudulikud (vt joonealune märkus 10), tehti nn aastalõputehinguid, toll ei vabastanud kaupa (nt fütosanitaarkontrolli tõttu), importija otsustas kauba tollivormistuse tegemata jätta ning kauba ELi importimise kohas ei nõutud FLEGT-litsentsi, sest toll klassifitseeris HS-koodi ümber.