ET Euroopa Liidu Teataja C 318/88

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse puitu ja sellest saadud tooteid turule viivate ettevõtjate kohustused”

KOM(2008) 644 (lõplik) – 2008/0198 (COD)

2009/C 318/17

Raportöör: Valerio SALVATORE

Kaasraportöör: Brendan BURNS

Nõukogu otsustas 14. novembril 2008. aastal vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 175 lõikele 1 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse puitu ja sellest saadud tooteid turule viivate ettevõtjate kohustused”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon võttis arvamuse vastu 2. septembril 2009. Raportöör oli Valerio SALVATORE ja kaasraportöör Brendan BURNS.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 456. istungjärgul 30. septembril–1. oktoobril 2009 (1. oktoobri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 87, vastu hääletas 7, erapooletuks jäi 8.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jagab täielikult komisjoni määruse ettepaneku eesmärki vähendada miinimumini ebaseaduslikult ülestöötatud puidu ja sellest saadud toodete Euroopa turule jõudmise ohtu. Metsade hävimine, mis põhjustab ligikaudu 20 % maailma kasvuhoonegaaside heitkogusest ja bioloogilise mitmekesisuse kaotusest, tekitab ka olulisi majanduslikke ja eelkõige sotsiaalseid probleeme. Seatud eesmärgi saavutamiseks on vaja veelgi rohkem julgust ja kindlamaid jõupingutusi, toetudes õiguslikult siduvatele meetmetele ja lühikestele rakendamistähtaegadele.

1.2 Määruse ettepanekul on koos FLEGTi vabatahtlike partnerluslepingute, (1) metsavarude sertimise ja säästva kasutamisega seotud koostööprogrammide arendamise ning suurimate puitu importivate riikidega sõlmitavate lepingutega väga oluline osa, et võidelda mitte ainult ebaseadusliku metsaraie, vaid ka sellest saadud puidu turule viimise vastu.

1.3 Säästvuse mõiste ei keskendu ainult puidu tootmise võimele, vaid ka sotsiaalsetele kriteeriumitele (vastuvõetavad töötingimused, töötajate õiguste austamine) ILO mõistete järgi, (2) majanduslikele kriteeriumitele (vältida kõlvatust konkurentsist tingitud turu moonutamist) ja keskkonnaalastele kriteeriumitele (ebaseadusliku metsade hävitamise mõju keskkonnale ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemisele).

1.4 Kõnealuses määruses esitas komisjon nõuetekohase hoolsuse süsteemi vahendina, millega vähendada miinimumini ebaseaduslikult ülestöötatud puidu ja sellest saadud toodete Euroopa turule jõudmise ohtu. Selliselt sõnastatud valikuvõimaluse puhul tuleb teha mõningaid parandusi.

1.5 Komisjon käsitleb ainult ettevõtjaid, kes viivad puitu ja sellest saadud tooteid ühenduse turule esimest korda. Komitee hinnangul tuleb nimetatud süsteemi koos selle meetmete ja eeskirjadega laiendada kõikidele puidutööstuse ettevõtjatele. Jälgitavust tuleb kohaldada kõikidele ettevõtjatele, kes peavad omama teavet toote päritolu ja omaduste kohta: riigi, metsa, liigi, vanuse ja tarnija kohta. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning väiketootjate suhtes peaks olema paindlik ja nad peaksid saama uue süsteemiga järk-järguliselt, ilma liigsete kuludeta kohaneda.

1.6 Vältima peaks siiski olemasolevate jälgimissüsteemide dubleerimist, tunnustades riiklikke õigusakte asjaomaste kontrollvahendite, metsa sertifitseerimissüsteemide ja metsamaade säästva majandamise kriteeriumitega kooskõlas olevate korralduslike mudelitega. Täiendavaid bürokraatlikke kohustusi ei pea kehtestama eriti nendel juhtudel, mil juba kohaldatakse nõuetekohase hoolsuse põhimõtteid. EL peab määrama kindlaks riskijuhtimise ühised eeskirjad ja käitumistavad, mis peavad olema rangemad ebaseadusliku metsamajandamise kõrge riskiga piirkondade puhul, (3) toetudes vajadusel kolmandatele, sõltumatutele ja tõendatud kogemusega sertifitseerimisasutustele.

1.7 Kokkulepetes kolmandate riikidega tuleb ette näha korralduslik ja juhtimisalane koostöö ja sotsiaalsete stiimulite süsteemid, võttes arvesse ebaseadusliku raie ja elaniku kohta arvestatava sissetuleku vastupidist seost kõnealuses riigis.

1.8 Nõuetekohase hoolsuse laiendamine kõikidele ettevõtjatele soodustaks vaid seadusliku puidu jõudmist turule, mida hinnataks rohkem nii majandusliku mõju pärast selle kitsas tähenduses, kui ka selle sotsiaalse mõju pärast. Kaugelevaatav metsamajandamine ja seaduslike toodete kasutamine pakub nimelt puidutööstuses töötavale kohalikule elanikkonnale võimaluse säästvaks arenguks ja Euroopa puidutööstusele tulevikugarantii.

1.9 Määrust tuleb laiendada ka puidule ja sellest saadud toodetele, mida kasutatakse taastuvatest energiaallikatest energia tootmiseks.

1.10 Karistused nendele, kes puidu ja sellest saadud toodete turuleviimisega seotud kohustusi rikuvad, peavad olema eri riikides ühtsed ja proportsionaalsed vastutuse tasemega. Kõige tõsisematel juhtudel peaks nägema ette isegi äritegevuse katkestamist.

1.11 Süsteemi nõuetekohaseks toimimiseks soovitab komitee tungivalt, et loodaks komisjoni abistav puidutööstuse nõuandev rühm, kuhu oleksid kaasatud erinevad sidusrühmad.

1.12 Komisjon peaks kaks aastat pärast määruse jõustumist hindama selle mõju puidust saadud toodete siseturu korralikule toimimisele. Negatiivse tulemuse korral peaks määruse nõrgad punktid üle vaatama.

2. Sissejuhatus

2.1 Kõnealuse määruse ettepaneku eesmärk on võidelda ebaseadusliku metsaraie vastu, soodustades toodete hankimist seadusliku metsamajandamise tavaga riikidest. See on üks ELi vastustest ebaseadusliku metsaraie probleemile, mis on üks metsade hävimise põhjustest. Metsade hävimine põhjustab ligikaudu 20 % kasvuhoonegaaside heitkogusest maailmas ja on globaalsel tasandil bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peamisi põhjusi. Lisaks põhjustab ebaseaduslik metsaraie majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast dumpingut, ohustades sel moel nende ettevõtete konkurentsivõimet, kes raiuvad metsa seaduslikult.

2.2 Sotsiaalse dumpingu kohta on EL üritanud korduvalt alates 1996. aastast lisada WTO (Maailma Kaubandusorganisatsiooni) lepingutesse sätteid põhiliste tööalaste õiguste kaitseks. Need ettepanekud on põrkunud kokku arenguriikide tugeva vastuseisuga, kes süüdistavad tööstusriike nende ettepanekute kasutamises oma ekspordi suhtes uut tüüpi protektsionismi loomiseks. Selle teema üle arutletakse elavalt ka Euroopa Liidu sees.

2.3 Komisjon ongi koostanud rea valikuvõimalusi, millega tagada, et ELi turule viidaks ainult seaduslikku puitu ja sellest saadud tooteid. Valikuvõimaluste kohta on koostatud mõjuanalüüs ja nad on kaasatud nõuetekohase hoolsuse süsteemi. Tihedam kontroll piiril oleks kindlasti soovitatav ja tõhus, kuid see ei oleks kahjuks kooskõlas vabakaubanduse eeskirjadega, mistõttu ei saa tihedamat kontrolli läbi viia.

2.4 Seaduslikkus määratletakse selle riigi õigusaktide alusel, kus puu kasvanud on. Seaduslikkust saab kontrollida FLEGTiga ühinenud riikides ELi FLEGTi litsentsi alusel, mis loodi vabatahtlike kahepoolsete lepingutega Euroopa Komisjoni ja üksikute eksportivate riikide vahel, või CITESi (4) lubade alusel. Teistes riikides võib seaduslikkust kontrollida teiste vahenditega. Ettevõtjad võivad seaduslikkust kontrollida süsteemidega, mis vastavad täielikult nõuetekohase hoolsuse süsteemis ette nähtud kriteeriumitele.

2.5 Nõuetekohase hoolsuse süsteem põhineb ettevõtjate vastutusel viia jälgimissüsteemi abil miinimumini oht, et turule viiakse ebaseaduslikku puitu. Jälgimissüsteem tugineb kättesaadaval teabel puidu päritolu ja omaduste kohta, mis on kooskõlas riigi õigusaktides sätestatud seaduslikkuse nõuetega. Lisaks on süsteemi eesmärk pakkuda tarbijatele ostul teavet, et nad ei aitaks kaasa ebaseaduslikule metsaraiele.

2.6 Kõnealuse määruse kohaldamise lihtsustamiseks võivad ettevõtjad ühineda kontrollorganite poolt loodud süsteemidega, kui need on olemas. Igal juhul peavad liikmesriikide poolt määratud pädevad asutused tegema kindlaks järelevalveorganid, jättes samas endale õiguse kontrollida regulaarselt, kas järelevalveorganid täidavad nõudeid.

2.7 Kontrollorganid, kes on eelnevalt koostanud nõuetekohase hoolsuse rakendamise nõuded, annavad ettevõtjatele loa asjakohaste süsteemide abil. Pädevad asutused viivad läbi nõuetekohaseid kontrolle ja kohaldavad vajalikke distsiplinaarmeetmeid nende sertifitseeritud ettevõtja suhtes, kes ei järgi nõuetekohase hoolsuse süsteemi.

2.8 Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ja rakendavad kõiki vajalikke meetmeid kõnealuse määruse rakendamise lihtsustamiseks. Määruses WTO lepingute alusel sätestatud eeskirju kohaldatakse imporditud ja ELi toodete suhtes ühtemoodi.

3. Üldised märkused

3.1 Komitee jagab täielikult eesmärki tagada, et Euroopa turul olev puit pärineks metsadest, mida majandatakse seaduslikult ja jätkusuutlikult, ning lisaks loodab, et määrus võetakse vastu viivitamata ning et see annab tugeva sõnumi ELi pühendumusest võidelda ebaseadusliku metsaraie vastu.

3.2 Kahtlemata on tervitatav kahepoolse lähenemisviisi laiendamine FLEGTi vabatahtlike partnerluslepingute ja peamiste puiduimportijatega (USA, Venemaa, Hiina, Jaapan) sõlmitud lepingute kaudu, et võtta vastu rahvusvahelised eeskirjad mitte ainult ebaseadusliku metsaraie vastu võitlemiseks, vaid ka sellest saadud puidu turuleviimise vastu. Samuti tuleks arendada koostööprogramme tootjariikidega, mille eesmärk on metsavarude säästev kasutus kooskõlas tootjariikide õigusaktide ja sertifitseerimissüsteemide laiendamisega. Laiemalt peaks viima ellu projekte, mis tänu asjakohastele kontrollsüsteemidele soodustavad kohapeal hea majandamise põhimõtete kohaldamist.

3.3 Nõuetekohase hoolsuse süsteemil on aga mõned nõrgad küljed. Esiteks puudutab see ainult ettevõtjaid, kes viivad puitu ja sellest valmistatud tooteid turule esimest korda: metsaomanikud, raieõigusega ja puitu impordivad isikud. Selle tulemusena väheneb ebaseaduslike toodete turule tarnimise ohu kontrollimise oodatud mõju seda enam, mida lähemal on ettevõtjad tarneahelas lõpptarbijale. Komitee hinnangul tuleb nimetatud süsteemi koos selle meetmete ja eeskirjadega laiendada kõikidele ELi puidutööstuse ettevõtjatele.

3.3.1 Kõik puiduettevõtjad peavad tagama, et nende käsutuses olev puit on seaduslik ja et neil on põhiline teave toote päritolu kohta: riigi, metsa, tarnija, liigi, vanuse ja mahu kohta. Seda võib tagada jälgimissüsteemi vastuvõtmise abil, milles nähakse ette erinevad vastutuse tasemed. Väikeste metsade omanikke, kes tegutsevad juba tõhusat kontrolli tagava õigussüsteemiga riiklikel turgudel, mis on kooskõlas nõuetekohase hoolsuse süsteemiga, ei peaks koormama täiendavate bürokraatlike kuludega. Samas suurettevõtjad, kes ostavad ja viivad turule puitu ELis või impordivad seda kolmandatest riikidest, peavad süsteemi järgima nii, nagu on määruses ette nähtud.

3.4 Arvestades ka ebaseadusliku metsaraie probleemi tõsidust ja keerukust, tundub, et nõuetekohase hoolsuse süsteem ei suuda isegi koos pakutud muudatustega täita lühiajaliselt seatud eesmärke. Täpsemalt tuleb keskendada meetmed ja kontroll probleemi tegelikku tuuma ehk nendesse puidu päritolupiirkondadesse ja tarneahela etappidesse, millel on kõrge seaduse rikkumise risk. Nendel juhtudel peaks metsamajandamist jälgima ka sõltumatud ja tõendatud kogemusega sertifitseerimisasutused.

3.5 ELi tasandil tuleks luua ühine raamistik standardite määramiseks, mida tuleb täita riskijuhtimise menetluses. Selleks tuleks võimalikult tõhusalt kasutada ELis juba olemas olevaid puidu kontrolli ja jälgimissüsteeme, vältides ebavajalikku dubleerimist, eriti, kui see koormaks väikeseid ja keskmise suurusega puiduettevõtteid, ning keskenduda uue süsteemi ühtlustamisele liikmesriikides juba olemas olevate kõige tõhusamate süsteemidega. Riikide õigusaktide ja selliste asjakohaste kontrollsüsteemide nagu metsade sertifitseerimise alusel tuleks seega julgustada nende süsteemide kohaldamist, mis juba vastavad nõuetekohase hoolsusega seotud nõuetele.

3.6 Määrust tuleks laiendada ka puidule ja sellest saadud toodetele, mida kasutatakse taastuvatest energiaallikatest energia tootmiseks. Kõigil puittoodetel ja kõrvalsaadustel, sh nendel, mis võivad olla jätkusuutlikud, nagu energia tootmiseks kasutatav biomass, peab olema seaduslik päritolu. Seaduslikkus on nimelt igasuguse meetme jätkusuutlikkuse vältimatu eeltingimus.

3.7 Lõpuks tuleb liikmesriikides selgelt ja ühtlaselt kindlaks määrata karistuste süsteem, mida kohaldatakse nendele, kes rikuvad seaduslikult ülestöötatud puidu ja sellest saadud toodete turustamise kohustusi. Selleks peaks tagama, et karistused oleksid tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Kõige tõsisematel juhtudel peaks nägema ette isegi äritegevuse katkestamist.

4. Konkreetsed märkused

4.1 Seatud eesmärkide saavutamiseks on oluline otsustada, milliste vahenditega saab kontrollida ELi turule viidud puidu ja sellest saadud toodete seaduslikkust. Lisaks riikide õigusaktidele ja määruse ettepanekus ette nähtud vahenditele tuleb arvestada ka süsteemidega, mis juba täidavad nõuetekohase hoolsuse kriteeriume, sh metsade sertifitseerimise süsteemidega. Lisaks tuleb määratleda asjakohased süsteemid, millega saaks tunnustada puidu ja sellest saadud toodete turuleviimisel neid, kes tegutsevad nõuetekohaselt, ja karistada neid, kes rikuvad seatud reegleid. Reegleid, mida ei saa kehtestada Euroopa tasandil, tuleb ühtsete kriteeriumite järgi vastu võtta liikmesriikides.

4.2 Ebaseaduslik metsaraie ohustab nimelt kõiki jätkusuutliku metsamajandamise projekte. Kokkulepetes kolmandate riikidega tuleb ette näha korralduslik ja juhtimisalane koostöö ja sotsiaalsete stiimulite süsteemid, võttes arvesse ebaseadusliku raie ja elaniku kohta arvestatava sissetuleku vastupidist seost kõnealuses riigis. Tihedalt asustatud troopilised riigid, kus vaesus on kõige laiemalt levinud, on metsade hävimise rindejoonel (5). Samamoodi on puitu eksportivad Aafrika riigid 50 maailma kõige vaesema riigi seas ning nende inimarengu indeks on üks madalamaid ja elaniku kohta arvestatav sissetulek üks madalamaid (6).

4.3 Nõuetekohase hoolsuse süsteemi laiendamine kõikidele ettevõtjatele ja mitte ainult nendele, kes viivad puitu ja sellest saadud tooteid turule esimest korda, toob kaasa täiendava halduskoormuse, kuid oodatud eelis on selles, et Euroopa turule tarnitakse ainult seaduslikku puitu, mida saab jälgida kogu tarneahela ulatuses. Sellel on mitmeid eeliseid, mis ei ole ainult majanduslikud, (7) vaid eelkõige sotsiaalsed. Selles kontekstis on keskkond lahutamatu osa majanduslikest ja sotsiaalsetest jõududest, kus osalejaid motiveerivad mitte ainult majanduslikud, vaid ka teist tüüpi (keskkonnaalased, sotsiaalsed ja kultuurilised) huvid.

4.4 Sel moel saadud tooted ei vasta mitte ainult paremini järjest keskkonnateadlikuma turu nõuetele, vaid neid ka väärtustatakse rohkem. See võib kaasa tuua ka olulise eelise, et kolmandad riigid järgivad nende toodete eeskuju. Seetõttu pakub kaugelevaatav metsamajandamine ja seaduslike toodete kasutamine kohalikele töötajatele arenguvõimaluse ja puidutööstusele tulevikugarantii.

4.5 Kohustusi peaks siiski kohandama ettevõtte suurusele, olles seega väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning väiketootjate suhtes paindlikum. Nad peaksid saama nõuetekohase hoolsuse süsteemiga järk-järgult kohaneda. Eelkõige need ettevõtjad, kes ostavad puitu esimest korda, peaksid ebaseaduslike toodete turuleviimise ohu miinimumini vähendama tänu dokumentidele, millega tõendatakse toote päritolu ja omadusi (riik, mets, tarnija, liik, vanus ja maht), samas kui järgmise tasandi puiduettevõtjad peaksid tõestama, kellelt nad puidu ostsid.

4.6 Määruse koostamisel peaks taas täiel määral tunnustama selliseid riiklikke eeskirju ja korralduslikke mudeleid, mis on kõige rohkem kooskõlas metsamaade säästva majandamise kriteeriumitega, mitte suruda läbi uuendusi vaid uuenduste pärast. Sellega seoses tuleks laiendada säästvuse mõistet, mis ei peaks keskenduma vaid puidu tootmise võimele, vaid ka sotsiaalsetele kriteeriumitele (inim- ja töötajate õigusi austavad tingimused), majanduslikele kriteeriumitele (vältida kõlvatust konkurentsist tingitud turu moonutamist) ja keskkonnaalastele kriteeriumitele (tegevuse mõju keskkonnale ja kohalikule bioloogilisele mitmekesisusele).

4.7 Tuleks luua positiivne keskkond, mis toetab nõuetekohaselt tegutsevaid ettevõtjaid, kes teavitavad ostjaid puidu ja sellest saadud toodete seaduslikkusest. Samuti tuleks korraldada kampaania tarbijate teavitamiseks sellest, kui oluline on, et ostmisel saaks tänu jälgimissüsteemile tuvastada ja kontrollida puidu ja sellest saadud toodete seaduslikkust.

4.8 Seadusliku puidu kasutamist ehitus-, mööbli- või teiste käsitsi valmistatud toodete sektoris saab edendada ühisalgatuste ning reklaam- ja teavitusmaterjalide jagamisega. Eesmärk oleks edendada säästvalt majandavatest metsadest pärit puitu, kuna see on ainus tooraine, mis suudab end kogu elutsükli jooksul ise loomulikul teel taastoota ja süsinikdioksiidi talletada. See omadus eristab teda kõikidest teistest materjalidest.

4.9 Süsteemi nõuetekohaseks toimimiseks soovitab komitee tungivalt, et loodaks komisjoni abistav puidutööstuse nõuandev rühm, kuhu oleksid kaasatud erinevad sidusrühmad.

Brüssel, 1. oktoober 2009 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI

(1) Actionplan for Forest Law Enforcement Governance and Trade (metsandusõiguse jõustamist, metsandushaldust ja -kaubandust käsitlev ELi tegevuskava).

(2) Rahvusvaheline Tööorganisatsioon.

(3) Ruhong Li, J. Buongiorno, J.A. Turner, S. Zhu, J. Prestemon. „Long-term effects of eliminating illegal logging on the world forest industries, trade, and inventory. Forest policy and Economics,” 10 (2008), lk 480-490.

(4) Convention on International Trade in Endangerous Species (ohustatud liikide rahvusvahelise kauplemise konventsioon).

(5) „Causes of forest encroachment: An analysis of Bangladesh.” Iftekhar M.S., Hoque A.K.F. Geo Journal 62 (2005), lk 95-106.

(6) Greenpeace. „Puidutööstus Aafrikas. Keskkonnaalane, sotsiaalne ja majanduslik mõju” (2001).

(7) „Economics of sustainable forest management”. Juhtkiri. Shashi S. Kant. Forest Policy and Economics. 6 (2004), lk 197-203.