ET Euroopa Liidu Teataja C 51/8

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Metallitööstuse muutused ja väljavaated” (omaalgatuslik arvamus)

2011/C 51/02

Raportöör: José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

Kaasraportöör: Enrico GIBELLIERI

16. veebruaril 2010 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt oma kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse teemal

„Metallitööstuse muutused ja väljavaated”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööstuse muutuste nõuandekomisjoni võttis arvamuse vastu 8. septembril 2010.

Võttes arvesse komitee ametiaja uuendamist, otsustas täiskogu panna kõnealuse arvamuse hääletusele oktoobris toimuval täiskogu istungjärgul ja nimetas vastavalt kodukorra artiklile 20 José Isaías Rodríguez García-Caro pearaportööriks.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 466. istungjärgul 21. oktoobril 2010 vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 72 ja erapooletuks jäi kaheksa liiget.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Strateegiline tähtsus

Metallitööstus on väga oluline sektor üleminekul ressursitõhusale ja vähese CO2-heitega majandusele kooskõlas ELi 2020. aasta strateegia eesmärkidega. Ressursikasutuse tõhususe suurendamise siht on kõnealusele tööstusele väljakutse ning samal ajal ka ärivõimalus: ressursitõhus majandus ei saa eksisteerida ilma metallitööstuseta. Tegemist on tugeva sektoriga, paljude töökohtade looja ning olulise lisaväärtust loova tööstusega, mis tugevdab Euroopa väärtusahelat ja on üks lüli ressursitõhusale majandusele suunatud väärtusahelas.

1.2 Metallitööstus on samuti äärmiselt oluline uuendusmeelne ja tarniv sektor, eelkõige seoses algatusega „Ressursitõhus Euroopa”, mille eesmärk on aidata kaotada majanduskasvu ja ressursside kasutamise vaheline seos, toetada üleminekut vähem CO2-heidet tekitavale majandusele, suurendada taastuvate energiaallikate kasutamist, ajakohastada transpordisektorit ja edendada energiatõhusust.

1.3 Nähtavus

Metallitööstuse üks probleem on selle vähene nähtavus.

1.4 Oluline on märkida, et metallitööstust ei tohi segamini ajada metallurgiaga ehk metalli tootmisega. Eurostati statistikaväljaandes „European Facts and Figures” (Euroopa faktid ja arvud) analüüsitakse raua, terase ja rauasulamite tootmist (NACE 27) koos metallitoodete tootmisega, st metallitööstusega (NACE 28). Seetõttu on väga raske õigesti analüüsida metallitööstuse tööhõivet ja suundumusi. Vähene nähtavus ilmneb mõjuhinnangutes, kus hädavaevu arvestatakse kõnealuses valdkonnas vastuvõetavate õigusaktide väga olulist mikromajanduslikku mõju. Oluline on toetada sektori potentsiaali väljaarendamist, eelkõige ekspordikasvu osas, ning võtta õppust sektori ettevõtlus- ja innovatsioonikultuurist.

1.4.1 Seepärast palub komitee Euroopa Komisjonil arvestada kõnealuse järgtööstuse haruga sobivalt oma inimressursside korraldamisel ja jaotamisel ning suurendada metallitööstuse esindatust ning osalemist tööstuse ja ettevõtluse peadirektoraadis ja kaubanduse peadirektoraadis kooskõlas metallitööstuse konkreetse kaalu ja tööhõivet loova olemusega (4,3 miljonit töökohta ELis). Seepärast soovitab komitee Euroopa Komisjonil võimaldada metallitööstusele suurema ametliku esindatuse komisjoni talitustes ja tegevuses (nt ELi ja Hiina dialoogis).

1.5 Selle saavutamiseks oleks õige kohaldada põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele”.

Halduskoormus, mis kaasneb kohalikes ja ELi õigusnormides nõutud teabe edastamisega ametiasutustele, on väga suur. See ei tee väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) elu sugugi lihtsaks. Paljudes riikides valitsevat üldist investeerimiskliimat arvestades on ettevõtete jaoks üha lihtsam, mugavam ja tulusam hankida osa oma toodetest väljastpoolt ELi, selle asemel et tootmismahtu tõsta, tehnoloogiat arendada ja uuendustesse investeerida. Selline toimimisviis kahjustab pikaajalist konkurentsivõimet ja peletab eemale noori spetsialiste.

Komitee soovib, et ELi 2020. aasta strateegia rakendamisel tööstuspoliitika valdkonnas arvestataks tulemuslikult põhimõttega „kõigepealt mõtle väikestele”, nagu otsustas 2010. aasta juunis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu ning nagu sätestatakse tulevases teatises Euroopa tööstuspoliitika tegevuskava kohta, mis toetub suurprojektile „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika”.

1.5.1 Komitee kutsub liikmesriikide ametiasutusi üles toetama ettevõtjaid kõigil tasanditel, lihtsustades ettevõtete loomise mehhanisme ja soodustades ettevõtlust.

Ettevõtete tegevust raamivate üldtingimuste veel üks oluline aspekt on sotsiaal- ja tööhõivepoliitika. Komitee palub liikmesriikidel teha ühiseid jõupingutusi, et aidata eelkõige sotsiaalpoliitika valdkonnas kujundada keskkonda, milles saaksid areneda konkurentsivõimelised ja tulusad ettevõtted, kes suudavad luua Euroopa metallitööstuses jätkusuutlikke töökohti. Oluline on tagada see, et metallitööstus suudaks sotsiaaldialoogi ning täpse ja tõhusa teabevahetuse ja konsultatsiooni abil ennetada võimalikke ettevõtluse ja strateegiaga seotud muutusi tööstuse klientideks olevates ettevõtetes ja materjalide tootmises. Selles valdkonnas võiks kaaluda võimalust edendada liikmesriikide ja ELi sotsiaalpartnerite seas kogemustevahetusi, et nad õpiksid üksteiselt ja leiaksid tõhusaid vahendeid. Samuti tuleks edendada turvalist paindlikkust.

1.6 Kvalifitseeritud personal, koolitusvajaduste asjakohane prognoosimine ja metallitööstuse lähendamine noortele

Ettevõtete keskmist suurust arvestades on veelgi olulisem piisava hulga kvalifitseeritud personali olemasolu. Selle saavutamisel on üheks võtmeküsimuseks meetmed, millega võidelda kvalifitseeritud töötajate puudusega, olgu siis tegemist tasemel praktikantide, kvalifitseeritud töötajate, tehnikute, inseneride või teadlastega, ning pakkuda neile asjakohast haridust ja koolitust (nii formaalset kui ka kutseõpet).

1.6.1 Komitee juhib tähelepanu sellele, kuivõrd oluline on edendada kõigil tasanditel maine parandamise ja noorte metallitööstusesse ligimeelitamise algatusi. On väga oluline, et kõnealune suhteliselt tööjõumahukas sektor suudaks säilitada ja võimaluse korral täiendada oma töötajaskonda nii töötajate arvu kui ka kvaliteedi osas. Komitee palub komisjonil kaaluda võimalust korraldada Euroopa tasandi uuring metallitööstuses vajamineva hariduse ja tehniliste oskuste kohta, et prognoosida koolitusvajadusi. See uuring võiks olla oluline viitedokument, mille abil tihendada koostööd metallitööstuse ning tehnikaülikoolide ja kutseõppeasutuste vahel. Komitee soovitab äsja loodud Euroopa metallitööstuse sotsiaaldialoogil seda uuringut juhtida ja toetada ning kaaluda kõiki teabevahetuse võimalusi, mida peetakse sobilikuks VKEde ja nende töötajate olukorra parandamiseks.

1.7 Innovatsioon

Edukaks teadus- ja arendustööks on eriti oluline metallitootjate ja metallitöötlejate koostöö. Üldiselt tuleks suunata rohkem Euroopa teadusraha metallitootmise ja metallitöötlemise tööstusharudesse, eelkõige materjalitehnoloogiasse ja nanotehnoloogiasse, et parandada ettevõtete teadusuuringute abil metallmaterjalide mehaanilisi omadusi ning suurendada ja edendada seeläbi kõnealuse sektori konkurentsivõimet ja innovatsioonisuutlikkust. Komitee soovitab samuti, et kaheksanda raamprogrammi struktuuri kindlaksmääramisel teeksid Euroopa ametiasutused ja eelkõige Euroopa Komisjon kõik võimaliku, et lihtsustada üldist juurdepääsu projektidele. Eeskätt tuleb toetada koostööd VKEdega, sest neil on vaid piiratud inimressursid, millega kindlaks määrata, esitada ja arendada võimalikke innovatsiooniprojekte.

1.7.1 Kuna tööstusuuendused ei toetu üldiselt ainuüksi uutele teaduslikele teadmistele, vaid paljudele innovatsiooni eri vormidele (nt uued mõisted logistikas või turunduses, organisatsioonilised uuendused, ärimudeli uuendused, tootekujundus), kutsub komitee üles ELi innovatsioonipoliitikas selle asjaoluga paremini arvestama.

1.7.2 Arvestades sellega, et tootekujundus ja -arendus kantakse üle tootmisahela esimestesse või viimastesse etappidesse, on intellektuaalomandi õiguste kaitse ja võltsimise küsimus üha suurem probleem. On väga vähe selliseid metallitööstuse ettevõtteid, kes saavad suunata oma intellektuaalomandi kaitsesse sama palju ressursse kui suuremad ettevõtted.

1.8 Maine puudumine

Metallitööstus kannatab nn maine puudumise all. Kõnealune sektor peab võtma endale ülesande kujundada endast ja oma võimalustest asjakohane maine ning selle ülesande täitmisel oleks kasu ka ametiasutuste toetusest. Sellega seoses soovitab komitee riikide ja ELi ametiasutustel analüüsida kõnealuse sektori olukorda sellest vaatepunktist, milline on tema roll tööstusbaromeetrina ning tööstusliku toomise ahela nn tervisliku seisundi usaldusväärse näitajana ja selle näitajana, milline on VKEde panus eelnimetatud seisundisse.

Aastakümnete jooksul kujunenud negatiivse maine tulemuseks on üldise tunnustuse puudus kõnealusele tööstusele ja tööstusprojektidele. Tuleb saavutada uus koostöö poliitika, tööstuse ja haldusorganite vahel, et ettevõtted kujundaksid endale parema maine ja näitaksid, et täidavad kõiki õigusnorme.

1.9 Kaubanduspoliitika

Nii kaubanduse peadirektoraat kui ka tööstuse ja ettevõtluse peadirektoraat peaksid omama piisavaid teadmisi metallitööstusest ning kasutama kõnealuse sektori ettevõtteid mõjutavate meetmete võtmisel tasakaalustatud lähenemisviisi. Seepärast soovitab komitee Euroopa Komisjonil võtta sobivaid meetmeid ning arvestada konkreetse sektori kohta otsuste langetamisel ELi huvidega ja otsuste mõjuga kogu väärtusahelas ja kogu tööstusstruktuuris. Euroopa Komisjon peaks suhetes kolmandate riikidega järgima vastastikkuse põhimõtet, eelkõige kaubanduspoliitikas.

1.10 Klastrid

On olemas märgatav huvi töötada metallitööstuse jaoks välja lähenemisviis, mis tugineb mitmesugustele Euroopa Liidus olemasolevatele klastritele. Täpsemalt on viidatud järgmistele klastritele: Lõuna-Baskimaa (Hispaania), Brescia (Itaalia), Flandria (Belgia), Leedu, Pays de la Loire (Prantsusmaa), Sileesia (Poola), Westfaleni lõunaosa (Saksamaa), Vorarlberg (Austria) ja Valencia (Hispaania). Sellegipoolest oleks hea teha rohkem uuringuid, et hinnata eri alade mõju, peamisi suundumusi, tööstusstruktuuri muutusi ja võimalikke võrdlusuuringuid.

1.11 Rahastamine

Komitee pooldaks suurema tähelepanu pööramist vajadusele pakkuda tootmistööstusele, eelkõige kõnealuse sektori VKEdele, likviidsuse võimalusi. See võiks edendada häid tavasid kogu Euroopas.

2. Sissejuhatus

2.1 Lissaboni lepinguga kehtestati uus raamistik Euroopa Liidu toimimiseks. Tööd alustas komisjoni uus koosseis ning 2009. aastal algas Euroopa Parlamendi uus ametiaeg. Samal ajal seisavad üldiselt Euroopa Liit ja täpsemalt Euroopa tööstusbaas vastamisi maailmas toimuvate sündmustega ja väljakutsetega, mida pärast ELi loomist veel nähtud ei ole.

2.2 Neile raskustele on vaja otsustavalt vastu astuda, et peatada tööpuuduse kasv, ettevõtlus- ja tööstusstruktuuri üha suurem hävimine ning kodanike usalduse vähenemine.

2.3 Käesoleva omaalgatusliku arvamusega Euroopa metallitööstuse kohta soovib komitee pakkuda välja mõne võimaliku vastuse küsimustele, mis pikas perspektiivis määravad ära selle, kas säilib Euroopa metallitööstuse uuendusjõud, majanduslik vastupidavus ja konkurentsipositsioon maailmas. Tööstuse muutuste nõuandekomisjon uurib metallitööstuse probleeme ja võimalusi, mis tulenevad üleminekust jätkusuutlikule majandusele ja ressursside tõhusamale haldamisele, nagu on sätestatud ELi 2020. aasta strateegias.

2.4 Nimetatud küsimuste seas on järgmised: kuidas kõnealuseid probleeme lahendada? Kas ELi institutsioonid oskavad neile reageerida? Millistes aspektides saavad nad luua lisaväärtust? Kas algatus „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” on sobiv vahend edu saavutamiseks?

3. Kõikjal olev metallitööstus

3.1 Metallitööstuse ettevõtteid on kogu Euroopa Liidus, peaaegu kõigis Euroopa piirkondades ja linnades. Need ettevõtted on paindlikud, uuendusmeelsed, sageli (suhteliselt) väikesed, pragmaatilised, teenuste osutamisel põhinevad, tööhõive loojad (ja säilitajad) ning sügavalt juurdunud juba tuttavas tööstustarnete ahelas. Need ettevõtted on niivõrd harjumuspärased, et sageli peetakse nende olemasolu iseenesestmõistetavaks. Juba on tehtud esimesi igati kiiduväärseid edusamme, nt avaldas Euroopa Komisjon hiljuti esimese selleteemalise üleeuroopalise uuringu. Osa metallitööstuse ettevõtteid on – tõenäoliselt tänu oma väiksusele – mitmekesised, paindlikud ja vastupidavad, kuid nad on jäänud suures ulatuses nähtamatuks ja nn poliitiliste pilkude alt välja, mis on vastuolus kogu metallitööstuse huvide esindamisega.

3.2 See nähtamatus ilmneb näiteks ühes Eurostati statistikaväljaandes „European Facts and Figures” (Euroopa faktid ja arvud), kus analüüsitakse raua, terase ja rauasulamite tootmist (NACE 27) koos metallitoodete tootmisega, st metallitööstusega (NACE 28). Seetõttu on väga raske eraldi ja õigesti analüüsida metallitööstuse tööhõivet ja suundumusi.

3.3 See nähtamatus ei ole aga enam õigustatud. Metallitööstus on peamine nn varjatud lüli, mis on ELi tööstustarnete ahela jaoks väga oluline, ning hoolimata valdkonna ettevõtete suhtelisest väiksusest võib metallitööstus tunda Euroopa majanduse kontekstis uhkust tõeliselt tähelepanuväärsete näitajate üle.

3.4 Järgmised andmed illustreerivad lühidalt metallitööstuse suurust ja strateegilist olulisust Euroopa majanduses ja tööhõives.

3.4.1 Metallitööstuses tegutseb kogu Euroopas loendamatu hulk väikeettevõtteid (400 000) ja suuremas osas neist (ligikaudu 95 %) töötab alla 50 töötaja.

3.4.2 Metallitööstus annab kogu Euroopas tööd 4,2 miljonile inimesele, moodustades umbes 12 % kogu tööstuse tööhõivest.

3.4.3 Tegemist on tööhõivet loova sektoriga: märkimist väärib see, et erinevalt enamikust teistest sektoritest tõusis metallitööstuse tööhõivemäär Euroopas viimasel kümnel aastal pidevalt kuni hiljutise majanduslanguseni. Näiteks 2000. ja 2006. aasta vahel tõusis metallitööstuse tööhõivemäär ligikaudu 8 %.

3.4.4 Tegemist on mahuka majandusharuga: metallitööstuse toodangu väärtus oli 2008. aastal 530 miljardit eurot.

3.4.5 Metallitööstusel on keskne roll ELi tööstusstruktuuris, kuna ta toodab komponente teiste tööstusharude jaoks.

4. Metallitööstuse strateegiline tähtsus

4.1 Tarneahela oluline lüli

Euroopa metallitööstus on Euroopa tööstustarnete ahela üks oluline lüli, sest toodab komponente ja lõpptooteid kõigile teistele tootmissektoritele.

— Komponente tarnitakse eeskätt autotööstusele, lennundus- ja kosmosetööstusele, transporditööstusele ning masinatööstusele, sealhulgas eelkõige masinaehitusele, mis omakorda on metallitööstuse jaoks oluline element üleminekul ressursside tõhusamal kasutusel põhinevale majandusele.

— Ehitustööstuse jaoks (teraskonstruktsiooniga ehitised, sarrusvardad, terasest infrastruktuurid, ehitiste välisvooder, materjalid jne) on vajalikud terasprofiilid ja -lehed.

— Anumad töötleva tööstuse jaoks, nt toiduaine-, ravimi-, keemia-, naftakeemia- jms tööstus.

— Kinnitusvahendid (kruvid, mutrid ja poldid) ja tööriistad nii tööstuslikuks kui ka kodukasutuseks.

4.2 Kindel tööstus

Metallitööstusel on kindel struktuur, mis ei kannata liigse tootmisvõimsuse all.

4.3 Tööhõivet loov sektor

Metallitööstus annab tööd ligikaudu 12 %-le kogu ELi tööstustööjõust ning hõlmab umbes viiendiku tööstuses tegutsevatest tootmisettevõtetest.

4.4 Lisaväärtust loov sektor

Euroopa metallitööstus andis 2006. aastal umbes 10 % kogu ELi tööstuse lisaväärtusest ning 7,4 % tööstustoodangust. Selles mõttes on metallitööstus (brutotoodang ja tootmismaht) üks Euroopa suurim lisaväärtuse looja, ületades selgelt teised tööstusharud.

4.5 Suur väikeettevõtete sektor

Euroopa metallitööstus on iseenesest oluline tööstusharu ka hoolimata sellest (või ehk just tänu sellele), et ta koosneb eelkõige väga erinevatest peamiselt väikestest ettevõtetest (1) (üle 90 % on väikesed ja keskmise suurusega pereettevõtted). Samuti domineerivad kõnealuses sektoris paljudes riikides (Saksamaa on peamine erand) mikroettevõtted (alla kümne töötajaga), mis moodustasid 2006. aastal 80 % sektori ettevõtetest.

4.6 Euroopa tarneahelat tugevdav sektor

4.6.1 Metallitööstuse struktuur ei ole tõenäoliselt selline juhuslikult, vaid turu vajadustega kohanemise praktiline tulemus. Turg on lõppkokkuvõttes kujundanud Euroopa tööstustarnete ahelat nii, et pakkuda seda vajalikku paindlikkust, uuendusmeelsust ja nišši, mis metallitööstusel tänapäeval on. Seepärast ei tuleks asjaolu, et keskmine metallitööstuse ettevõte on väike või keskmise suurusega, pidada puuduseks, vaid pigem suhteliseks eeliseks.

4.6.2 Seda eelkõige seepärast, et kõnealune tööstus koosneb praegu ja ka edaspidi suures osas väikestest ja keskmise suurusega ettevõtetest, nagu kinnitavad uuringud. Tegelikult muutuvad nad proportsionaalselt järjest väiksemaks võrreldes oma suurte tarneahela partneritega, kes erinevalt metallitööstusest on läbimas olulist konsolideerumisprotsessi. Üldiselt on konsolideerumisvõimalused metallitööstuses struktuurilistel põhjustel väga piiratud.

4.6.3 Vaja on tihedat koostööd kogu tarneahelas. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles uurima olulist küsimust, kuidas edendada partnerlust ja tihendada koostööd tarneahelas, eelkõige luua kanaleid, mis võimaldavad metallitööstusel leida nõudmistele vastavaid uusi terase kvaliteete ja klasse ning mõjutada nende arengut.

4.7 Seotud kätega sektor

Metallitööstuse suhted oma klientide ja tarnijatega muutuvad suuruse ja mastaabisäästu osas järgmistel aastatel üha asümmeetrilisemaks. Seepärast on metallitööstuse käed (üha enam) seotud, mis vähendab tema võimalusi kontrollida oma arengut ja mõjutada oma majanduskeskkonda. Selles olukorras suureneb pidevalt surve sektori püsikuludele ja tööhõive kvaliteedile.

4.8 Täpsetel analüüsidel põhinevad tulevikulahendused

Neist strateegilistest elementidest lähtudes on käesoleva omaalgatusliku arvamuse eesmärk pakkuda välja lahendusi, mis on tuletatud metallitööstuse tegelikest kogemustest. Selle tööstuse ettevõtted ja klastrid tugevdavad kõiki Euroopa suuri piirkondi töökohtade, koolituse ja võimalustega. Tegemist on paindliku, vastupidava ja uuendusmeelse sektoriga, millel on suurepärane võime kohaneda ja säilitada töökohti väga mitmekesistes oludes. See võiks olla eeskujuks, leidmaks vastuseid lähenevatele probleemidele ja eelkõige viimaks ellu muutusi.

5. Mida on vaja teha ELi tasandil?

5.1 Metallitööstus: VKEde eestvõitleja

5.1.1 Kuigi absoluutarvudes esineb piirkondlikke erinevusi (nt Saksamaa metallitööstuse ettevõtted on tavaliselt suuremad kui mujal ELis), on metallitööstusel võrreldes teiste majandusharude ettevõtete suurusega üks selge erijoon, mis seisneb väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ülekaalus ja laias levikus.

5.1.2 Komitee leiab, et poliitikud ei peaks piirduma selle aspekti kiire nentimisega, et siis seejärel see lihtsalt tähelepanuta jätta. Viimase aja analüüsid näitavad, et seda VKEsid puudutavat erijoont ei tohiks pidada metallitööstuse väheoluliseks tunnuseks või juhuslikuks omaduseks, vaid pigem sektori tugevuse oluliseks elemendiks.

5.1.3 Komitee palub Euroopa Liidul jätkata kõnealuse sektori põhiomaduste põhjalikku uurimist ning määrata selgelt ja täpselt kindlaks, millised metallitööstuse aspektid on sektorile kasulikud, moodustavad sektori peamised tugevad küljed ja on seega lisaväärtuse loomise tegurid ELi tootmisahelas.

5.1.4 Seejärel peaks EL võtma konkreetsete vajaduste rahuldamiseks meetmeid VKEde valdkonnas. Tuleb välja töötada sobivaid poliitikameetmeid ja häid tavasid, kasutades selleks vajaduse korral võrdlusuuringuid, et rahuldada Euroopa metallitööstuses tegutsevate VKEde konkreetseid vajadusi. Seeläbi parandataks ja edendataks sektori omadusi ja tugevaid külgi ning toetataks sektorit, et ta püsiks jätkuvalt Euroopa tööstusvaldkonna VKEde esirinnas.

5.1.5 Lisaks aitaksid sektori tugevaid külgi analüüsivad uuringud kinnitada, et tegemist on Euroopa tööstusinnovatsiooni edendava jõuga, tuua välja sektori eelised ning parandada tema mainet – see on väga oluline tööjõu (eelkõige noorte töötajate) ligimeelitamiseks sektorisse. Vaja on poliitilist käsitlust, milles asetataks Euroopa tööstus poliitilisele eesliinile tööstusahelas tööjõu loojana ja innovaatilise jõuna.

Ajal, mil eri haldusasutustest üle terve Euroopa kostub teoreetilisi, retoorilisi ja sageli ähmaseid lubadusi seoses Euroopa VKEde tähtsusega, on oluline ebamääraste üldiste lähenemisviiside kehtestamise asemel keskenduda kitsamale eesmärgile ning määrata täpselt kindlaks praktilised ja realistlikud meetmed, et seda olulist sektorit mõista, tugevdada ja kaitsta.

5.1.6 Kõnealuse sektori ettevõtete keskmise suuruse tõttu ei ole enamikul metallitööstuse töötajatest võimalik osaleda Euroopa töönõukogudes või samalaadsetes Euroopa võrgustikes, mis nende huve esindaksid. Kuid enamik sektori ettevõtetest kas juba töötab mõnes Euroopa väärtusahelas või on neil konkurendid kõnealuse sektori teiste ettevõtete näol, kes tegutsevad väljaspool Euroopa Liitu. Selle tulemusena sõltuvad palgad, tööaeg ja töötingimused paljudel juhtudel otseselt konkurentsist. Vältimaks teabevahetuse häireid, pooldab komitee tõhusat ja täpset teabevahetust ning samuti konsulteerimist töötajatega ja sotsiaaldialoogi edendamist. Arvestades Euroopa VKEdes loodava tööhõive olulisust, peaks Euroopa poliitika suutma täita kõnealuste töötajate vajadused.

5.2 Toorainete, eriti terase kättesaadavus

5.2.1 Õiglaste hindadega toorainete kättesaadavuse tagamine on metallitööstuse jaoks oluline teema, sest toorainetel on muutunud ja globaliseerunud turul üha suurem mõju.

5.2.2 Oma väiksuse tõttu ei suuda ELi metallitööstuse ettevõtted konkureerida ELis tööjõukulude osas ega saavutada sellist mastaabisäästu nagu nende tarnijad, nt terasetootjad. Seetõttu on hädavajalik, et nad saaksid oma tootmisressursid, eelkõige tooraine ja energia, kätte konkurentsi soodustavates turutingimustes.

5.2.3 Komitee soovitab Euroopa Komisjonil rõhutada oma suhetes kolmandate riikidega vastastikkuse põhimõtte järgimist ning uurida sellega seoses tegureid, mis asetavad Euroopa ettevõtted toorainete kättesaadavuse osas teiste riikide ettevõtetega võrreldes ebasoodsasse olukorda. Need teiste riikide, nt Hiina ettevõtted konkureerivad Euroopas vanaraua kokkuostmisel, samal ajal kui Euroopa ettevõtetel ei ole kõnealuse turu suletuse tõttu vanarauale samasugust juurdepääsu.

5.2.4 Samuti on oluline toetada Euroopa metallitööstuse suutlikkust planeerida oma tegevust ning astuda vastu turu kõikumistele ja võimalikele eri stsenaariumidele (riskijuhtimine). Lisaks tuleb tagada see, et Euroopa terasetööstusele kohaldatav õiguskeskkond ei takistaks investeerimist sellesse ELi sektorisse. Üleminek mitme- või üheaastastelt lepingutelt üha lühematele tähtaegadele või üha ulatuslikumalt hetketehingutele tõenäoliselt süvendab seda suundumust ja vähendab järk-järgult metallitööstuse ettevõtete planeerimissuutlikkust. Komitee soovitab ELi institutsioonidel selle suundumusega arvestada, et kujundada meetmeid, mis võimaldavad hallata hindade üha suuremat kõikumist, mis metallitööstuse VKEsid ähvardab. Eelkõige soovitab komitee võtta seda olulist aspekti arvesse Euroopa järgmise toorainetestrateegia kohta teatise koostamisel.

5.2.5 Samuti juhib komitee tähelepanu rauamaagi kaevandamise üha ulatuslikumale koondumisele ning palub Euroopa Komisjonil arvestada ohtudega, mida põhimõtteliste monopolide loomine maailma tasemel võib kaasa tuua Euroopa tööstuse jaoks, nagu märkisid Euroopa terasetootjad, insenerid ja autotootjad oma seisukohavõtus kaevandusettevõtete BHP Billiton Plc ja Rio Tinto Plc ühinemise avalduse puhul.

5.3 Energia

5.3.1 Stabiilse energiavarustuse tagamine on ELi metallitööstuse jaoks väga oluline, sest kõigist energiaallikatest tuleb tagada tarne konkurentsi soodustavates turutingimustes.

5.3.2 Infrastruktuuride ja vajalike piiriüleste ühenduste ehitamine ja rahastamine ning takistuste kaotamine riigipiiridelt, eelkõige elektrienergia ülekande puhul, on oluline, tagamaks elektritarnijate ja -turustajate vahelist konkurentsi.

5.3.3 Samuti on energiapoliitika otsuste langetamisel oluline luua õige tasakaal keskkonnaaspekti ning tarnestabiilsusele ja -hindadele avalduva majandusmõju vahel. See tasakaal on oluline tegur kõnealuse sektori konkurentsivõime jaoks.

5.4 Konkureerimine võrdsetel alustel

5.4.1 ELis tegutsevad ettevõtted peavad hakkama saama ka tiheda rahvusvahelise konkurentsiga nii imporditud toodete siseturul kui ka eksporditurul. Olukorra muudavad veelgi raskemaks ELis valitsevad väga erinevad tingimused (nt energiahinnad, käitistele/elektrijaamadele lubade andmise menetlused, töötingimused). Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles tagama ELi-sisese ja rahvusvahelise konkurentsi toimimine võrdsetel tingimustel.

5.4.2 Komitee palub Euroopa Komisjonil tagada rahvusvahelisel tasandil konkurentsi toimimine teiste riikidega võrdsetel alustel.

5.4.3 Lisaks peavad konkurentsieeskirjade järgimise eest vastutavad ametiasutused pöörama palju rohkem tähelepanu konkurentsieeskirjade rikkumistele, mis tulenevad kõnealuse sektori suhtelisest väiksusest võrreldes sektori klientidega ja eriti tarnijatega.

5.5 Rahastamine

5.5.1 Finantsasutustel on oluline roll tööstuspoliitika eesmärkide saavutamisel, sest nad kas võtavad või ei võta riske ning määravad ära rahastamisvahendite kättesaadavuse. Finantskriis, mis on varjutanud reaalmajanduse väljavaateid alates 2008. aasta lõpust, ei ole jätnud puutumata ka metallitööstust. Kuigi nõudlus laenude järele oli 2009. aasta ebasoodsas finantskliimas üsna napp, põhjustab oodatust suurem tõus 2010. aastal üha suuremaid kärpeid ettevõtete rahastamisel vastavalt sellele, kuidas kasvab nõudlus laenude järele. Neid kärpeid tunnevad kõige valusamini VKEd, kes sõltuvad peaaegu ainuüksi pangalaenudest. Metallitööstus oma suure VKEde osakaaluga on tundlikus olukorras, mis ähvardab muutuda rängaks kriisiks.

5.5.2 Pangad ei ole tõrkunud riskimast riskifondidesse ja teistesse väärtpaberitesse investeerimisel, kuid nad on olnud väga tõrksad riskide võtmisel juhul, kui tegemist on nende põhiülesande täitmisega – eraldada vahendeid reaalmajandusele. Oluline on rõhutada, et finantssektor peab olema seatud eesmärgi saavutamise vahend. Sellises majandusolukorras valmistab pangandussektor end ette kapitalinõuete direktiivi kohaldamiseks. Kõnealuse direktiiviga pannakse pankadele täiendav surve vähendada võlgu ning kehtestatakse rangemad eeskirjad riskide võtmisel. Üksikasjalikumalt on vaja analüüsida õigusnorme, et vältida negatiivseid kõrvaltoimeid laenu kättesaadavuse osas kogu sektoris.

5.5.3 Komitee pooldaks suurema tähelepanu pööramist vajadusele pakkuda tootmistööstusele, eelkõige kõnealuse sektori VKEdele, likviidsuse võimalusi. See võiks edendada häid tavasid kogu Euroopas.

5.5.4 Metallitööstus on oluline Euroopa ekspordi seisukohalt. Komiteel oleks hea meel toetusmeetmete üle, millega edendatakse metallitööstuse potentsiaali, eelkõige ekspordikasvu valdkonnas. Osa neist meetmetest peaks kindlasti puudutama rahaliste vahendite ja ekspordilaenude kättesaadavuse parandamist metallitööstuse jaoks.

Brüssel, 21. oktoober 2010 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Staffan NILSSON

(1) Euroopa Komisjon, „FWC Sector Competitiveness Studies – Competitiveness of the EU Metalworking and Metal Articles Industries”, lõpparuanne, 18.11.2009, lk 91. Peatükk tööstuse struktuurist ja suuruselisest jaotusest; metallurgias ja metallitööstuses tegutsevate VKEde ulatus ja roll: „Metallurgia ja metallitööstuse analüüs ettevõtete suuruse alusel vastavalt töötajate arvule (vt järgmist tabelit) näitab, et sektoris domineerivad mikroettevõtted (alla kümne töötaja), mis moodustasid 2006. aastal 80 % sektori kõigist ettevõtetest. Samal ajal võis 2006. aastal liigitada 17 % sektori kõigist ettevõtetest väikeettevõteteks (10–49 töötajat). See tähendab, et üle 95 %-l metallurgia ja metallitööstuse kõigist ettevõtetest oli 2006. aastal alla 50 töötaja; 3 % ettevõtetest võis liigitada keskmise suurusega ettevõteteks (50–249 töötajat) ning vaid ligikaudu 0,5 % ettevõtetest olid suurettevõtted (üle 250 töötaja).”