ET Euroopa Liidu Teataja C 175/73

Ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsiooni Arvamus teemal „Roheline raamat – kohtuotsuste tõhus täitmine Euroopa Liidus: võlgniku vara läbipaistvus”

KOM(2008) 128 lõplik

(2009/C 175/12)

6. märtsil 2008. aastal otsustas Euroopa Komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Roheline raamat – kohtuotsuste tõhus täitmine Euroopa Liidus: võlgniku vara läbipaistvus”

KOM(2008) 128 lõplik.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 6. novembril 2008. Raportöör oli Jorge PEGADO LIZ.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 449. istungjärgul 3.–4. detsembril 2008 (3. detsembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 161, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 7.

1. Järeldused

1.1 6. märtsi 2008. aasta roheline raamat „Kohtuotsuste tõhus täitmine Euroopa Liidus: võlgniku vara läbipaistvus” (KOM(2008) 128 lõplik) on jätk rohelisele raamatule pangakontode arestimise kohta (KOM(2006) 618 lõplik) ning sobib komisjoni paljude vastuvõetud meetmetega, mille eesmärk on luua Euroopa õigusruum, et toetada ühtse turu loomise õiguslikke külgi.

1.2 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on neid algatusi üldiselt toetanud, kuid on samas rõhutanud, et need peavad subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse seisukohalt olema korralikult põhjendatud. Algatused peavad vastama ka kõikidele liikmesriikidele ühtsetele protsessiõiguse põhimõtetele ja austama täiel määral inimeste põhiõigusi.

1.3 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee oli nii eelmise rohelise raamatu (pangakontode arestimine) kohta avaldatud arvamuses kui ka käesolevas arvamuses seisukohal, et algatused ei ole konkreetseks otstarbeks sobivad. Samuti ületavad paljud kavandatud meetmed proportsionaalsuse seisukohalt märkimisväärselt selle, mis on vajalik ja mida ei ole võimalik saavutada juba olemasolevate riiklike meetmetega. Mõnel juhul on nende tulemus isegi põhiõiguste (nt õigus eraelu puutumatusele või õigus õiglasele võimalusele end kaitsta) rikkumine.

1.4 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates on võimalik ja tuleb praegu käsitletavates valdkondades teha olulisi edusamme, parandades riigiasutuste koostööd, olemasolevate riiklike süsteemide tõhusust ja kiirust ning juurdepääsu olemasolevatele registritele ja teabele. Samuti on vajalik ulatuslikum teabevahetus ning parem vastastikune arusaamine sellest, kuidas riiklikud süsteemid toimivad ja kuidas neid paindlikumaks muuta.

1.5 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seega kindlalt vastu ideedele luua Euroopa kodanike keskregister, anda igale võlausaldajale täielik ja piiramatu juurdepääsuõigus maksu- ja sotsiaalkindlustusregistritele ning võtta ühenduse tasandil vastu standardvorm võlgniku vara deklaratsiooni jaoks.

1.6 Komitee arvates annab pädevate isikute koostatud ja pidevalt ajakohastatava võrdleva andmebaasi loomine selgema pildi riiklikest täitesüsteemidest ja nende praktilisest toimimisest.

1.7 Lõpetuseks soovitab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee pöörata erilist tähelepanu mitmele alternatiivalgatusele (punkt 5.8), mille eesmärk ühtib rohelises raamatus esitatuga, kuid mis ei vaja ühenduse täiendavaid õigusakte.

2. Rohelise raamatu sisu

2.1 Käesoleva rohelise raamatuga alustab komisjon huvitatud isikute hulgas teist arutelu (1) selle üle, kuidas parandada kohtuotsuste täitmist. Seekordne uuritakse, kuidas saada üle probleemidest, mis on tingitud raskustest juurdepääsul usaldusväärsele teabele võlglaste asukoha ja varade kohta.

2.2 Komisjoni arvates on võlglase õige aadressi teadmine ja juurdepääs korrektsele teabele tema vara kohta esimene samm tulemuslikuma täitemenetluse suunas. Komisjon möönab siiski, et riiklikud registrisüsteemid ja võlglaste varadeklaratsioonid on küll võrreldavad, aga erinevad oluliselt juurdepääsutingimuste, teabe hankimise korra ja teabe enda osas, mis vähendavad selliste süsteemide usaldusväärsust ja kiirust.

2.3 Komisjon möönab, et võla kättesaamist teisest riigist raskendavad riiklike õigussüsteemide erinevused ja võlausaldajate puudulikud teadmised muude liikmesriikide teabestruktuuridest. Käesolev roheline raamat on seega samm edasi selliste võimalike meetmete vastuvõtmise suunas Euroopa tasandil, mille eesmärk oleks suurendada võlgniku vara läbipaistvust ning tugevdada riiklike täitevasutuste ja võlausaldajate teabe hankimise õigust, mis tagab era- ja ärivõlgade maksmist nõudvate otsuste tõhusa täitmise, tagades samas võlgniku õiguse eraelu puutumatusele kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ.

2.4 Selleks vaatab komisjon üksikasjalikult läbi kaalutavad meetmed ja võtab need kokku kümne küsimusega.

3. Taust

3.1 Käesolev algatus sobib hästi komisjoni paljude vastuvõetud meetmetega, mille kiiduväärt eesmärk on luua Euroopa õigusruum, et toetada ühtse turu loomise õiguslikke külgi (2). Siin keskendutakse kohtuotsuste täitmise lihtsustamisele Euroopa Liidus meetmete abil, mis aitavad tuvastada võlgniku koduse aadressi või registrijärgse asukoha, kuhu talle saab saata täitekorralduse, samuti korrektse teabe talle kuuluva vara kohta, mis võiks katta tasumata võla ja mis võib asuda ükskõik millise liikmesriigi ükskõik millises piirkonnas.

3.2 Seekord on komisjon suvatsenud küsida (mis on kiiduväärt) mitte ainult nende 15 liikmesriigi arvamust, kelle olukorda käsitleti uurimuses, mis on kõnealuse rohelise raamatu aluseks, (3) vaid küsitletud on ka ülejäänud 12 liikmesriiki, kes nüüd Euroopa Liitu kuuluvad. Sellegipoolest ei ole kogutud andmed alati korrektsed ja mõnikord on neid valesti tõlgendatud.

3.3 Samuti tuleb märkida, et algatuses näib olevat arvesse võetud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitust, mis oli avaldatud arvamuses pangakontode arestimise rohelise raamatu kohta, et on vaja „(…) asjakohaselt hinnata meetmeid, mille eesmärk on tagada võlgnike vara suurem läbipaistvus (…)”.

3.4 Kahjuks ei esita komisjon mingeid statistilisi andmeid käsitletava probleemi ulatuse kohta. Samuti ei määratle komisjon selgelt probleemi olemust ega seda, kes täpselt kavandatud meetmetest kasu saaksid.

4. Üldised märkused

4.1 Käesolev roheline raamat jätkab ja täiendab rohelist raamatut pangakontode arestimise kohta (KOM(2006) 618 lõplik), mille kohta Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee avaldas arvamuse 31. juulil 2007 (4) ja millele käesolevas arvamuses viidatakse.

4.2 Nagu eespool mainitud, eelneb käesolevas rohelises raamatus käsitletud teema loogiliselt pangakontode arestimisele ja kajastab täpselt vajadust saada piisavat teavet võlgniku vara kohta, et võlausaldajatel oleks mõjus ühine tagatis, mis on tsiviilmenetlusõiguse kindel põhiprintsiip. Selle teema käsitlemisel tuleb aga igal juhul seada küsimuse alla sellele eelneva materiaalse tsiviilõiguse valdkonna erinevate alade ühtlustamises ühenduse tasandil.

4.3 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee möönab seega, et liikmesriikides täitmise tagamise eest vastutavatel asutustel peab olema juurdepääs korrektsele teabele võlgniku asukoha kohta, alates tema registrijärgsest arukohast või kodusest aadressist, ning nii vallas- kui ka kinnisvara kohta, sõltumata selle asukohast.

4.4 Nagu ka eelnimetatud arvamuse puhul, on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel tõsiseid põhjendatud kahtlusi selles osas, kas tegelikult on antud valdkonnas vaja konkreetseid meetmeid õigusaktide ühtlustamiseks ühenduse tasandil, kuigi komitee tunnistab, et Euroopa Liidul on selles valdkonnas pädevus ja õiguslik alus sellisteks meetmeteks on olemas.

4.5 Õigupoolest ei pruugi rohelises raamatus mainitud parema teabe, andmete ja juurdepääsu vajadus veel tingimata nõuda uute ühenduse tasandi registrite loomist või võlgniku varade deklareerimise kohustust. Samuti ei vasta see meede tõenäoliselt proportsionaalsuse kriteeriumile ja võib viia põhiõiguste lubamatu rikkumiseni.

4.6 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvab, et Brüsselis asuvate kesksete, kogu elanikkonda, ettevõtjaid või tarbijaid, vallas- või kinnisvara, või maksu- ja sotsiaalkindlustusregistreid hõlmavate registrite loomise asemel annaks parem teabevahetus riigiasutuste vahel ning lihtsam ja kiirem juurdepääs olemasolevatele andmetele piisava võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise tagatise võlgniku varade tuvastamisel, sõltumata võlausaldaja isikust või kodakondsusest.

4.7 See ei tähenda, et ühendus ei peaks töötama välja stiimuleid ja suuniseid eelnimetatud riiklike registrite ja muude eraandmebaaside sisu ja toimimise ning neile juurdepääsu parandamiseks tingimusel, et andmed on ühenduse direktiividele vastavalt kaitstud ning teavet saab taotleda vaid nimetatud otstarbeks ja ulatuses, mis on vajalik võlgade tagastamiseks.

4.8 Avalik-õiguslikel ja eravõlausaldajatel ei tohiks andmetele juurdepääsul vahet teha ja avalik-õiguslikud võlausaldajad ei tohi eelisolukorra tõttu saada kiiremat ja lihtsamat juurdepääsu riiklikele registritele maksude, sotsiaalkindlustuse või võlgniku vara kohta.

4.9 Samuti tuleb tagada koostöö kolmandate riikidega, eelkõige Andorra, Šveitsi ja Liechtensteiniga ning kõikide teiste riikidega, kellel on tihedad sidemed maksuparadiiside ja finantsturgudega Euroopas.

5. Konkreetsed märkused: 8 küsimust

5.1 Ühenduse tasandi algatus?

5.1.1 Rohelises raamatus esitatud kümme küsimust koosnevad tegelikult kaheksast küsimusest, mida kõiki üksikasjalikult käsitletakse.

5.1.2 Küsimuse osas, kas võlgniku vara läbipaistvamaks muutmise meetmed tuleks vastu võtta ühenduse tasandil, tuleks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates (kooskõlas üldistes märkustes väljendatud kahtlustega) ühenduse tasandi algatusi rakendada ainult selleks, et tagada parem kooskõlastatus ja koostöö riigiasutuste vahel ning parandada olemasolevate riiklike registrite sisu ja neile juurdepääsu, mis võimaldaks tuvastada ja leida võlgnikke ja nende võlgade tasumiseks vajalikku vara.

5.2 Riikide täitesüsteemide käsiraamat?

5.2.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates tuleks toetada ja julgustada iga meedet, mis aitab parandada teadmisi riiklike seaduste ja tavade kohta. Komitee arvates ei ole aga lihtsa käsiraamatu koostamine asja keerukust arvestades piisav lahendus. Käsiraamatut ei saa lihtsustada avalikkusele kasutamiseks, sest kvaliteet ja täpsus võivad seejuures kaotsi minna.

5.2.2 Sellepärast soovitab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee komisjonil mõelda hoopis võimalusele koostada võrdlev andmebaas 27 liikmesriigi täitemenetlust käsitlevate õigusaktide kohta ning tagada selle pidev ajakohastamine, selgitavad märkused ja elektrooniline juurdepääs kõigis Euroopa Liidu liikmesriikide keeltes. Andmebaasi peaksid koostama vastavate liikmesriikide pädevad ja kvalifitseeritud isikud.

5.3 Parem teave äriregistrites ja parem juurdepääs neile?

5.3.1 Antud valdkonnas juba olemasolev ühtlus paistab olevat selleks otstarbeks piisav. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ei pea kesksete äriregistrite loomist ühenduse tasandil vajalikuks ega kohaseks, kuid ei välista ka va võimalust ühtlustada sellega seonduvaid ühiseid elemente.

5.3.2 Lisaks ei välista miski sellistes registrites sisalduva teabe parandamise (sh eelkõige üksikute ärimeeste kohta) ning teabe ajakohastamise ja sellele (eelkõige elektroonilist) juurdepääsu parandavate meetmete vastuvõtmist.

5.3.3 Sama peaks kehtima maaregistrite kohta, mida näitas maaregistreid ühendav Euroopa maainfoteenistus (EULIS) (5).

5.4 Parem juurdepääs rahvastikuregistritele?

5.4.1 Liiatigi ei ole võimalik luua Euroopa keskset rahvastikuregistrit, sest kesksete või kohalike rahvastikuregistrite pidamine on liikmesriikide ülesanne, nagu ka kõnealustele registritele selliste juurdepääsutingimuste kehtestamine, mis ei ole põhjuseta diskrimineerivad.

5.4.2 Iga riigi täitevasutustele peaks siiski olema tagatud lihtne juurdepääs kõnealustele registritele, et nad saaksid eelkõige elektroonilisel teel teavet võlgnike aadressi kohta.

5.5 Parem juurdepääs maksu- ja sotsiaalkindlustusregistritele?

5.5.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on kindlalt vastu mõttele anda ulatuslik ja piiramatu juurdepääs maksu- ja sotsiaalkindlustusregistritele.

5.5.2 Komitee arvates peaks sellisele teabele juurdepääs olema vaid kohtuasutustel konkreetses olukorras ja tingimusel, et sellistes registrites olevad isikuandmed on kohaselt kaitstud.

5.5.3 Igatahes peab täitevasutuse juurdepääs teises riigis olevale registrile hõlmama alati koostööd tolle riigi kohtuasutusega.

5.6 Parem teabevahetus täitevasutuste vahel?

5.6.1 Nagu eelnevalt üldistes märkustes mainitud, on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee seisukohal, et riiklike täitevasutuste teabevahetuse alase koostöö parandamine on just see valdkond, milles tuleb rakendada ühenduse algatusi, luues otsese elektroonilise teabevahetuse süsteemi, mille abil tuvastada ja leida võlgnikud ja nende varad.

5.6.2 Nendes liikmesriikides, kus täitevasutused ei ole riigiasutused, tuleb siiski tagada saadud teabe järelevalve pädevate kohtuasutuste poolt, kes teostavad järelevalvet täitemenetluse üle.

5.6.3 Vajalike muudatustega võiks kohaldada määruses nr 1206/2001 (6) liikmesriikide kohtute vahelise koostöö kohta tõendite kogumisel tsiviil- ja kaubandusasjades või direktiivis 76/308/EMÜ (7) sätestatute laadseid süsteeme.

5.6.4 Oluliseks tuleks pidada elektrooniliste vahendite kasutamist või isegi kõiki riiklikke asutusi ühendava sisevõrgusüsteemi loomist.

5.6.5 Selle koostöövõrgustiku kaudu levitatav teave peaks olema kättesaadav vaid täitmise eest vastutavatele asutustele, nagu täitevagendid, täitmist nõudvad osapooled, kohtud ja pankrotihaldurid. Lisaks tuleks võlgnikke tulemustest alati teavitada.

5.6.6 Siseturu infosüsteemi ei tohiks riiklike täitevasutuste vahelise teabevahetuse võimalusena alahinnata.

5.7 Euroopa varadeklaratsioon?

5.7.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on kindlalt vastu ühenduse tasandi deklaratsiooni standardvormile, milles avaldatakse täitmise jaoks võlgniku kogu vara, ning lükkab täielikult tagasi mõtte, et selle kohustuse täitmata jätmise eest võib rakendada vangistust.

5.7.2 Peamiselt seetõttu, et mitte kogu võlgniku vara ei ole arestitav ning liikmesriikide kohustus on määratleda varad, mida ei saa täielikult, osaliselt või suhtelises mõttes arestida.

5.7.3 Tuleks lisada, et võlgniku kohustus avaldada teavet oma vara kohta peaks kehtima vaid selle vara osas, mis on vajalik võlgnevuse tasumiseks, ja riiklike kohtusüsteemide kohustus on tagada selle teabe õigsus või vastasel korral kohaldada rahatrahve.

5.7.4 Lisaks ületab ühenduse tasandil varadeklaratsiooni standardvormi sisseseadmine komitee arvates sellelaadse meetme eesmärgid. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates on see just selline valdkond, kus täitevasutuste vahel peaks toimuma tihedam koostöö. Täitevasutused peaksid neile kättesaadavaid seaduslikke vahendeid kasutades tegema koostööd, et tuvastada võlgniku see vara, mida on vaja võla tasumiseks, eelkõige andes täitevagentidele volitused viia ise läbi võlgniku vara uurimine.

5.7.5 Igatahes peab võlgnikul alati olema õigus asjaomast vara mitte avalikustada, kui ta on võla juba tasunud, kui ta näitab, et tal on piisavalt vara, et võlg tasuda või esitab tagatised või samaväärsed maksegarantiid (nt panga- vm tagatis). Võlgnikul peab olema ka õigus vaidlustada varade, mida võla tasumiseks vaja ei ole, või muude kõrvaliste summade arestimine.

5.7.6 Võlgniku eraelu puutumatuse põhimõtte rikkumise tõttu tuleb kohe tagasi lükata ka võlgniku varadeklaratsiooni avalikustamine avalikus registris (võlgnike nimekiri).

5.8 Muud läbipaistvust parandavad meetmed?

5.8.1 Pelgalt tähelepanekutena esitatakse järgmised soovitused:

a) võiks lubada juurdepääsu registrile, kus on võlgniku aktsiad ja osakud;

b) sobivate ettevaatusabinõudega võiks lubada juurdepääsu tarbijate andmete registritele, kus on tarbimis- ja hüpoteegikrediit;

c) võiks luua Euroopa ühtse sõidukiregistri (8),

d) võiks luua kõikide käimasolevate täitemenetluste registri, mida saaks näha internetis igast liikmesriigist;

e) võiks lubada juurdepääsu registrile, kus on andmed teatud piirmäära ületavate aktsiainvesteeringute kohta;

f) võiks lubada juurdepääsu maaregistritele, milles on teave kinnisvara omanike kohta.

Brüssel, 3. detsember 2008 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peasekretär Martin WESTLAKE

(1) Esimene oli roheline raamat pangakontode arestimise kohta (KOM(2006) 618 lõplik); Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus, ELT C 10, 15.1.2008, lk 2.

(2) Selliste meetmete piisavalt ammendav loetelu on toodud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 31. juuli 2007. aasta arvamuses (ELT C 10, 15.1.2008, lk 2) eelnimetatud rohelise raamatu kohta pangakontode arestimise teemal.

(3) Kõnealuse rohelise raamatu täielikuks mõistmiseks tuleb arvestada mitte ainult komisjoni 24.oktoobri 2006. aasta töödokumenti SEK(2006) 1341, vaid ka uurimuse JAI/A3/2002/02 18. veebruaril 2004. aastal Heidelbergi Ülikooli võrdleva rahvusvahelise eraõiguse instituudi direktori professor Burkhard Hessi poolt ajakohastatud versiooni, mida on võimalik inglise keeles lugeda aadressil http://europa.eu.int.comm/justice_home/doc_centr/civil/studies/doc_civil_studies_en.htm.

(4) ELT C 10, 15.1.2008, lk 2.

(5) Kõnealune ühendus on 2006. aastal loodud maaregistrite liit ja see on esimene samm juurdepääsu võimaldamisel maaregistritesse ühenduse liikmesriikides (Inglismaa, Iirimaa, Leedu, Norra, Wales, Madalmaad ja Rootsi), veebileht: www.eulis.org

(6) Nõukogu 28. mai 2001. aasta määrus 1206/2001, EÜT L 174, 27.6.2001. Selle valdkonna üks eriti oluline küsimus on teavevahetus ametiasutuste vahel keelte erinevuse seisukohalt, mida kõnealuse määruse artikli 5 ei ole õnnestunud lahendada.

(7) Nõukogu 15. märtsi 1976. aasta direktiiv 76/308/EMÜ. EÜT L 073, 19.3.1976.

(8) Nagu välja pakutud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee omaalgatuslikus arvamuses CESE Euroopa liiklusseadustike ja sõidukite registri kohta, mille raportöör on käesoleva arvamuse autor (ELT C 157, 28.6.2005, lk 34).