ET

Brüssel 20.10.2010

KOM(2010) 598 lõplik

2010. AASTA ÜLDEELARVE

PARANDUSEELARVE PROJEKT nr 10

KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA

III jagu – Komisjon

2010. AASTA ÜLDEELARVE

PARANDUSEELARVE PROJEKT nr 10

KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA

III jagu – Komisjon

Võttes arvesse:

– Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a,

– nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, [1] eriti selle artiklit 37,

– 17. detsembril 2009 vastuvõetud Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarvet [2],

– 19. mail 2010 vastuvõetud paranduseelarvet nr 1/2010 [3],

– 16. juunil 2010 vastuvõetud paranduseelarvet nr 2/2010 [4],

– 7. septembril 2010 vastuvõetud paranduseelarvet nr 3/2010 (osaliselt endine paranduseelarve projekt nr 2/2010 [5]),

– 21. septembril 2010 vastuvõetud paranduseelarvet nr 4/2010 (endine paranduseelarve projekt nr 5/2010 [6]),

– 22. septembril 2010 vastuvõetud paranduseelarvet nr 5/2010 (endine paranduseelarve projekt nr 7/2010 [7]),

– paranduseelarve projekte nr 2/2010, [8] 3/2010, [9] 6/2010, [10] 8/2010 [11] ja 9/2010 [12],

esitab Euroopa Komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele 2010. aasta eelarve paranduseelarve projekti nr 10.

SISUKORD

1. Sissejuhatus (...)4

2. Tulude prognoosi suurenemine (...)4

2.1. Omavahendite korrigeerimine (...)4

2.2. Muud tulud (...)5

3. Maksete assigneeringute vähendamine (...)5

3.1. Alamrubriik 1a – Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks (...)5

3.2. Alamrubriik 1b – Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks (...)6

3.3. Rubriik 2 – Loodusvarade kaitse ja majandamine (...)6

3.4. Rubriik 4 − ELi ülemaailmne roll (...)7

4. Parandused alamrubriigis 1a (...)10

4.1. Uue eelarverea loomine (...)10

4.2. Kulukohustuste assigneeringute vähendamine (...)10

5. Loodusvarade kaitse ja majandamine (...)11

5.1. Põllumajanduskulude esialgse eelarvestuse vähendamine (...)11

5.2. Kalanduskokkulepete reserv (...)12

5.3. ELi tegevusprogramm kliimamuutuse vastu võitlemiseks (...)12

6. II tüüpi Euroopa koolid (...)12

6.1 Sissejuhatus (...)12

6.2 Olulised sündmused reformiprotsessis (...)13

6.3 ELi toetus ja taotletavad summad 2010. aastal (...)13

6.4 Assigneeringute allikad (...)14

7. Koondtabel finantsraamistiku rubriikide kaupa (...)16

Tulude ja kulude eelarvestuse muudatused eelarvejagude kaupa on kättesaadavad Eur-Lexis (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm). Teadmiseks on lisatud jagude kaupa sellesse eelarvestusse tehtavate muudatuste inglisekeelne versioon, mis moodustab eelarve lisa.

1. Sissejuhatus

2010. aasta paranduseelarve projektis (PEP) nr 10 käsitletakse järgmisi küsimusi:

– omavahendite ja muude tulude prognoosi korrigeerimise tulemusena tulude prognoosi netosumma suurenemine (466 miljonit eurot);

– maksete assigneeringute vähendamine alamrubriikide 1a ja 1b ning rubriikide 2 ja 4 eelarveridadel (755,6 miljonit eurot), võttes arvesse nn koondümberpaigutuses tehtud ettepaneku kohaseid ümberpaigutusi, millega tasakaalustatakse maksete assigneeringuid eelarveridade vahel, et võtta arvesse eelarve rakendamisel siiani toimunud arenguid;

– uue eelarvepunkti 06 04 14 04 loomine eesmärgiga rahastada Euroopa majanduse elavdamise kava raames projekte energiatõhususe ja taastuvatest energiaallikatest toodetud energia valdkonnas;

– kulukohustuste assigneeringute vähendamine 15 miljoni euro võrra mõne alamrubriigi 1a kohase meetme puhul;

– kulukohustuste ja maksete assigneeringute vähendamine 330 miljoni euro võrra rubriigi 2 eelarveartiklis 05 02 03 „Toetused 1. lisas nimetamata toodetele” ja eelarveartiklis 05 02 12 „Piim ja piimatooted” ning kulukohustuste assigneeringute täiendav vähendamine reservis 28 miljoni euro võrra ja maksekohustuste assigneeringute vähendamine 5 miljoni euro võrra;

– eelarvepunkti 26 01 51 31 „ELi toetus nn II tüüpi Euroopa koolidele„ loomine. 2010. aastal kulukohustuste ja maksete assigneeringuteks vajalik summa suuruses 4,83 miljonit eurot vabastatakse ümberpaigutuste arvelt komisjoni halduse poliitikavaldkonnas jaotises 26.

Kokkuvõttes vähenevad kulud kulukohustuste assigneeringute arvelt 373 miljonit eurot ja maksete assigneeringute arvelt 1 090,6 miljonit eurot.

2. Tulude prognoosi suurenemine

2.1. Omavahendite korrigeerimine

Komisjon on korrigeerinud omavahendite prognoose vastavalt nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 [13] artiklile 16. Korrigeerimised seonduvad eelkõige käibemaksu- ja kogurahvatulu saldodega ning traditsiooniliste omavahenditega.

Käibemaksu- ja kogurahvatulu põhiste omavahendite saldode puhul teeb komisjon olemasoleva teabe alusel ettepaneku kanda eelarvesse [627,9 miljoni euro] suurune summa. Nimetatud vähendamine seondub eelarve tulude poole 31. [14] ja 32. [15] peatükiga.

Liikmesriikide saldode arvutused on käesolevas etapis veel esialgsed, sest käibemaksu ja kogurahvatulu andmete kontrollimine on veel pooleli. See võib sundida komisjoni arvnäitajaid käesoleva paranduseelarve projekti käsitleva menetluse käigus läbi vaatama.

Komisjon teeb ka ettepaneku vähendada tulusid käsitlevas 12. [16] peatükis traditsioonilisi omavahendeid [100 miljoni euro] võrra. Kui aasta viimase kvartali andmed nõuavad kõnealuse prognoosi olulist muutmist, korrigeerib komisjon oma arvnäitajaid eelarvemenetluse käigus.

2.2. Muud tulud

Võttes arvesse eelarveaasta käesolevas etapis laekunud või tõenäoliselt laekuvaid summasid, tehakse ettepanek suurendada netosumma esialgset prognoosi [1 194 miljonit eurot]. Üksikasjad ridade kaupa on esitatud järgnevas tabelis.

Tuluread | Eelarve 2010 | PEP nr 10/2010 | Uus summa |

6 6 0 1 - Muud sihtotstarbeta osamaksud ja tagasimaksed | 30 000 000 | 30 000 000 | 60 000 000 |

7 0 0 0 - Viivisintressid liikmesriikide riigikassade kontodele tehtud hilinenud maksetelt | 5 000 000 | 8 000 000 | 13 000 000 |

7 0 1 - Viivisintressid ja muud intressid rahatrahvidelt | 15 000 000 | 161 000 000 | 176 000 000 |

7 1 0 - Rahatrahvid, perioodilised karistusmaksed ja muud trahvid | 100 000 000 | 995 000 000 | 1 095 000 000 |

Kokku | 150 000 000 | 1 194 000 000 | 1 344 000 000 |

3. Maksete assigneeringute vähendamine

Komisjon teeb ettepaneku kohandada teatavate eelarveridade maksete assigneeringute taset, et see vastaks täpsemalt viimastele vajaduste prognoosidele, lähtudes eeldusest, et eelarvepädevad institutsioonid kiidavad heaks komisjoni eraldi esitatud nn koondümberpaigutuse taotluse (DEC 53/2010), mis käsitleb maksete assigneeringute tasakaalustamist eelarveridade vahel. Ettepaneku kohaselt vähendatakse maksete assigneeringute taset 755,6 miljoni euro võrra. Allpool esitatakse põhjendused maksete assigneeringute taseme kavandatud vähendamise kohta 17 asjaomasel eelarvereal.

3.1. Alamrubriik 1a – Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

06 04 14 01 – Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid – Energiavõrgud (-34 miljonit eurot)

Vastupidiselt ootustele ei ole mõned abisaajad taotlenud eelmakseid, sest teatavad tingimused ei olnud täidetud; nt pangagarantiid, keskkonnaload või ametlik investeerimisotsus. Seega on vajadus eelmaksete järele oodatust väiksem. Sellest viivitusest anti märku juba ka juunis avaldatud eelarveprognoosi hoiatusteates [17] ning see ei mõjuta elavdamise kava üldist rakendamist.

3.2. Alamrubriik 1b – Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

19 08 02 02 – Piiriülese koostöö panus alamrubriigist 1b (-18,1 miljonit eurot)

Oodatust väiksem vajadus maksete järele Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi piiriülese koostöö programmide puhul tuleneb asjaolust, et projektikonkursside lõpuleviimine ja toetuslepingute allkirjastamine on võtnud oodatust rohkem aega. Selle omakorda on põhjustanud piiriülese koostöö programmide keeruline laad (erinevate riikide osalemine, ühise seirekomitee kaasamine valikumenetlusse, piiriülese koostöö programmide poliitiline iseloom) ning projektikonkursside innovatiivne iseloom (välistegevuse raames lepingute sõlmimise korda käsitleva praktilise juhendi standardmenetlusi on suurel määral kohandatud osalevate riikide erivajadustele).

3.3. Rubriik 2 – Loodusvarade kaitse ja majandamine

05 04 02 01 – Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastu lõpuleviimine – Eesmärgi 1 sihtpiirkonnad (2000–2006) (-345,4 miljonit eurot)

Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastu puhul tugines ettepanek 2010. aasta eelarveprojekti kohta oletusele, et programmide lõpuleviimine algab 2009. aastal ning et maksed moodustavad kuni 50 % täitmata kulukohustustest. Kuigi programmide lõpuleviimine 2010. aastal juba algas, on liikmesriigid siiski saatnud lõpetamisdokumente üsna määruses sätestatud tähtaja lõpus (40 programmi puhul oli tähtaeg 31. märts 2010 ning 106 muu programmi puhul, mille kulutuste abikõlblikkuse lõppkuupäeva pikendati kuue kuu võrra, oli selleks 30. september 2010). Sellist olukorda arvesse võttes on ülejäänud aasta maksevajaduste prognoosi eesmärgi 1 puhul vähendatud 345,4 miljoni euro võrra.

11 06 12 – Euroopa Kalandusfond (EFF) – Lähenemiseesmärgi piirkonnad (-85,7 miljonit eurot) ning 11 06 13 – Euroopa Kalandusfond (EFF) – Muud kui lähenemiseesmärgi piirkonnad (-26,9 miljonit eurot)

Peaaegu 40 % Euroopa Kalandusfondist moodustavate rakenduskavade juhtimis- ja kontrollisüsteemide heakskiitmine on ikka veel pooleli ning neile kavadele ei saa teha vahemakseid. Lisaks on vahemaksed väiksemad mõnele rakenduskavale ette nähtud maksetest seal, kus kohapealne rakendamine on maha jäänud. Samuti oodatakse, et erinevad maksetaotlused saabuvad aasta lõpus – liiga hilja selleks, et töödelda makset 2010. aastal. Probleemid 1. telje meetmete (ühenduse kalalaevastiku kohandamine) rakendamisel, nimelt seoses küsimusega, kas mõnes liikmesriigis kalapüügi ajutise peatamise ja alalise lõpetamise toetamiseks antud riigiabi vastab Euroopa Kalandusfondi sätetele, põhjustanud asjaomaste vahemaksete katkemise.

40 02 41 – Kalanduskokkulepete reserv (-13 miljonit eurot)

Reservi eelarverida 40 02 41 hõlmab assigneeringuid uute kalanduskokkulepete jaoks, mis võidakse sõlmida teatavate kolmandate riikidega. Kuid enne 31. detsembrit 2010 ei jõustu ühtegi uut lepingut. Sellest tulenevalt ei vajata 13 miljonit eurot olemasolevatest maksete assigneeringutest. See tähendab ka kulukohustuste vähendamist 13 miljoni euro võrra, mida käsitletakse allpool punktis 5.2.

3.4. Rubriik 4 − ELi ülemaailmne roll

04 06 01 – Ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA) – Inimressursside arendamine (-19 miljonit eurot)

2010. aasta eelarve koostamisel arvutati artiklisse 04 06 01 lisatud maksete assigneeringud eesmärgiga tagada IPA IV rahastamisvahendi (inimressursside arendamise rakenduskava) ladus rakendamine, võttes arvesse asjaolu, et haldamise delegeerimise protsess võttis kandidaatriikides esialgu planeeritust palju rohkem aega. Lisaks võeti eelarves arvesse n+3 reeglit (finantsmääruse artikkel 166), mis võib kaasa tuua rahaliste vahendite vabastamise Türgi jaoks juba 2010. aasta lõpus ning Horvaatia ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi jaoks 2011. aastal.

Türgi ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi puhul on lõplike abisaajate kantud ja neile hüvitatud selliste kulude tase, mille siseriiklik eelarvevahendite käsutaja on heaks kiitnud, prognoositust ikka veel palju madalam.

Türgis kulus riigi ametiasutustel detsentraliseeritud haldamise akrediteerimiseks ja delegeerimiseks palju rohkem aega, kui nad esialgu kavandasid. Seetõttu võttis komisjon otsuse detsentraliseeritud haldamise delegeerimise kohta vastu alles 2009. aasta augustis ning rahastamisleping Türgi inimressursside arendamise rakenduskava kohta sõlmiti alles 2009. aasta septembris. Sellest tulenevalt hilineti projektikonkursside käivitamisega ning sel oli maksetele samasugune mõju.

Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi puhul on põhjused samalaadsed. Haldussuutlikkuse puudumise tõttu ei ole inimressursside arendamise rakenduskava alusel rahastamisele kuuluvad tegevused selleks veel valmis. Kuigi 2010. aasta esimeses kvartalis tehti edusamme haldussuutlikkuse suurendamiseks, ei piisa sellest kaotatud aja tagasitegemiseks ja olemasolevate vahendite ärakasutamiseks.

05 05 01 01 – Ühinemiseelne rahastamisvahend SAPARD – Programmi lõpuleviimine (2000–2006) (-78 miljonit eurot)

2009. aasta detsembris esitati taotlused lõppmaksete tegemiseks kolme SAPARDi programmi puhul (Horvaatia, Rumeenia ja Bulgaaria). Praegu pooleliolevad lõpetamismenetlused on näidanud, et uusi makseid ei tule teha ning et lõpuleviimisega kaasneb teatavate summade sissenõudmine, mida tehakse tõenäoliselt 2011. aastal. Sellest tulenevalt ei kasutata 2010. aasta eelarvesse lisatud maksete assigneeringuid summas 78 miljonit eurot.

Seda olukorda selgitab asjaolu, et 2010. aastal makseteks vajalikud summad arvutati eelarveliste kohustuste alusel, mis olid eelarve koostamise ajal 2009. aasta alguses veel täitmata. Maksete katkemine 2008. aasta juunist kuni 2009. aasta septembrini ning kontrollide arvu kasv pärast seda, kui kaks abi saavat riiki (Rumeenia ja Bulgaaria) rakendasid tegevuskavad, tõi siiski kaasa selle, et lepinguid sõlmiti eelarvelistest kohustustest märkimisväärselt väiksema summa ulatuses. Kontrollide arvu kasvuga kaasnes ka see, et maksete maht oli väiksem kui abisaajate taotletud summad.

07 02 04 – Ettevalmistav tegevus – Musta mere basseini keskkonnaseire ja Musta mere piirkonna arengu ühine Euroopa raamprogramm (-1,7 miljonit eurot)

See ettevalmistav tegevus kiideti heaks 2010. aasta eelarve menetlemisel ning komisjon märkis, et neid heakskiidetud assigneeringuid ei ole tegevuse eesmärgi saavutamiseks vaja täies ulatuses. Võttes arvesse vajadust tugineda olemasolevatele projektidele ja eelneva katseprojekti tulemustele, vältida kattumisi käimasolevate või kavandatud meetmetega ning arvestada piirkonna võimalike rakendusasutuste vastuvõtuvõimega, prognoosis komisjon, et 2010. aasta võimalik tegevus ei nõua rahalisi vahendeid rohkem kui 500 000 euro ulatuses.

Komisjoni vastuvõetud rahastamisotsuses (25. augusti 2010. aasta otsus K(2010) 5759) nähakse ette ettevalmistava tegevuse rakendamine toetuste abil Musta mere komisjonile ja OECD-le. Eeldatakse, et toetuslepingud allkirjastatakse 2010. aasta novembriks ning eelmaksed maksimaalselt 300 000 euro ulatuses tehakse 2010. aasta detsembris. Seepärast ei vajata ülejäänud osa maksete assigneeringutest (1,7 miljonit eurot).

13 05 01 01 – Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA) – Teiste varasemate projektide lõpuleviimine (2000–2006) (-3,7 miljonit eurot)

Eelarverida hõlmab Bulgaariale, Rumeeniale ja Horvaatiale ette nähtud ISPA ühinemiseelse abi andmise lõpuleviimist. Bulgaaria ja Rumeenia puhul haldavad ISPAt komisjon ja abi saav riik koos vastavalt Ühtekuuluvusfondi käsitlevale määrusele. Bulgaaria ja Rumeenia taotlusel võib komisjon pikendada projektide abikõlblikkuse perioodi (komisjoni 19. aprilli 2010. aasta teatis SEK(2010) 405 – Suunised Ühtekuuluvusfondi ja ISPA projektide lõpuleviimise kohta). Seega ei esitata maksetaotlusi, mida oodati 2010. aastal eelarve koostamise ajal, ning nende esitamine lükatakse edasi (kuna abikõlblikkuse pikendamist kaalutakse iga projekti puhul eraldi, võib abikõlblikkuse lõppkuupäev olla nüüd isegi 2012. aasta detsembris). Lisaks hilineti paljude projektide puhul nende rakendamisega ning seda peamiselt riigihangetega seotud küsimuste tõttu. Pärast konsulteerimist asjaomaste liikmesriikidega vähendati 2010. aasta maksete assigneeringute prognoosi 7,7 miljoni euro võrra, millest osa (4 miljonit eurot) on kavandatud kasutamiseks koondümberpaigutuses, samas kui ülejäänud summa (3,7 miljonit eurot) on lisatud käesolevasse paranduseelarvesse.

19 09 02 – Ettevalmistav tegevus – Koostöö Ladina-Ameerika keskmise sissetulekuga riikidega (-1,9 miljonit eurot)

Selle eelarverea kohased maksete prognoosid hõlmavad nelja kehtivat rahastamislepingut, Uruguayd (ka MERCOSURi projekt), Colombiat ja Nicaraguat (Panama projekt). Tegevuseks ette nähtud kogusumma ehk 3,5 miljoni euro ulatuses sõlmiti lepingud juba eelmisel aastal ning 1,1 miljonit eurot kavatsetakse välja maksta enne käesoleva aasta lõppu. Sellest tulenevalt ei ole allesjäävat summat suuruses 1,9 miljonit eurot 2010. aastal vaja.

19 10 01 03 – Ettevalmistav tegevus – Äri- ja teadusvahetus Indiaga (-2,5 miljonit eurot)

Tegevuse laad ja esialgsed raskused kolme lepingu rakendamisel, mis on seotud Euroopa äri- ja tehnoloogiakeskuste asutamisega Indias, on kaasa toonud maksete vajaduse vähenemise. 2010. aastal tehakse veel ainult kaks makset kogusummas 1,6 miljonit eurot.

20 02 01 – Väliskaubandussuhted, sealhulgas juurdepääs kolmandate riikide turgudele (-2 miljonit eurot)

See eelarverida hõlmab uute mitmepoolsete kaubandusläbirääkimistega ja ELi väliskaubanduspoliitikaga seotud algatusi, abi kehtivate kaubanduskokkulepete rakendamisel, ELi turulepääsu strateegiat käsitlevaid tegevusi, ausa kaubanduse edendamist ning SIGL-süsteemi (Système Intégré de Gestion de Licences) haldamist. Mõned pakkumiskutsed on praegu lõpetamisel (seoses turulepääsu andmebaasi toimimise ja hindamisega, kaubanduse kaitsemeetmete hindamisega ning ELi–Tšiili assotsiatsioonilepingu kaubandusküsimuste peatüki järelhindamisega); eeldatakse, et need allkirjastatakse 2010. aasta lõpus. Selle tulemusena on neist lepingutest tulenevaid laekumisi ja ka vastavaid makseid oodata alles 2011. aastal.

21 04 01 - Keskkond ja loodusvarade, sealhulgas energia säästev majandamine (-14 miljonit eurot)

Ülemaailmse energiatõhususe ja taastuvenergia fondi (GEEREF) kasutamise määr on esialgu ettenähtust väiksem. See tuleneb peamiselt ülemaailmsest finantskriisist, mis mõjutab investeerimisfonde üldiselt. Seepärast tuleb 2010. aasta osamaks ELi eelarvest ülemaailmsesse energiatõhususe ja taastuvenergia fondi edasi lükata 2011. aastasse.

21 05 01 07 – Ettevalmistav tegevus vaesusega kaasnevate, troopiliste ja tähelepanuta jäänud haigustega seotud uurimis- ja arendustegevuseks (-1,5 miljonit eurot)

Pärast 2009. aasta detsembris koostatud esialgse prognoosi läbivaatamist oli uurimis- ja arendustegevuse valdkonnas uue tegevuse kindlaksmääramise tulemusel vajalik asjakohane oskusteave ja tehnilised arutelud Maailma Terviseorganisatsiooniga ning samuti tuli läbi vaadata ettepanekute kavandid. Võttes arvesse selle protsessi suurt ajamahukust, oodatakse uute kohustuste tekkimist selle aasta lõpus ning vastav eelmakse kavatsetakse teha 2011. aastal.

22 02 01 – Ülemineku- ja institutsioonide väljaarendamisabi kandidaatriikidele (-54,6 miljonit eurot)

Kui 2010. aasta eelarve projekti ettevalmistamisel koostati maksete prognoos Türgi kohta, ei osatud arvestada teatavate raskustega, st vajadusega muuta mõne esitatud projekti tehnilist ülesehitust, mitmete projektide puhul pakkumisdokumentide ettevalmistamiseks vajaliku lisaajaga ning samuti haldusstruktuuride suutlikkuse piiridega (pühendunud inimressursi puudumine) ja Türgi rakendusasutusele seoses I rahastamisvahendiga (üleminek ja institutsioonide väljaarendamine) kaasneva ettenägematu täiendava töökoormusega.

22 02 02 – Ülemineku- ja institutsioonide väljaarendamise abi võimalikele kandidaatriikidele (-53,5 miljonit eurot)

Mõnede ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) 2007. aasta siseriiklike programmide kohaste projektide puhul on esinenud hilinemisi ning ettenägematu keerukuse ja tehnilisse ülesehitusse tehtavate muudatuste tõttu on neid tulnud pikendada. Siseriiklikud ametiasutused sõlmisid lepinguid ja rakendasid neid esialgu kavandatust aeglasemalt ning seetõttu on lepingukohaste maksete tegemine olnud takistatud.

Samuti on mõnes riigis teatavate siseriiklike erimenetluste kestuse tõttu mõne kuu võrra edasi nihkunud IPA 2008 ja 2009 rahastamislepingute allkirjastamine. See on põhjustanud ahelreaktsiooni ning lükanud edasi kavandatud lepingute sõlmimise ja maksete tegemise. Samuti lükati palju rahvusvaheliste finantseerimisasutustega läbiviidavaid projekte edasi poliitiliste probleemide ja valmisoleku puudumise tõttu.

4. Parandused alamrubriigis 1a

4.1. Uue eelarverea loomine

2010. aasta mais tegi komisjon ettepaneku muuta määrust (EÜ) nr 663/2009, et kasutada Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava („EERP”) käsitleva määruse II peatüki kohaseid kohustustega sidumata rahalisi vahendeid sihtotstarbelise rahastamisvahendi loomiseks, et toetada energiatõhususe ja taastuvenergia algatusi.

Kõnealuse rahastamisvahendiga toetatakse pankadele sobivaid energiatõhususe ja taastuvenergia projekte ning hõlbustatakse energiatõhususse ja taastuvenergiasse investeerimist, eriti linnakeskkonnas. Selleks et investeerimine oleks suures ulatuses detsentraliseeritud, on abisaajateks omavalitsusasutused ning kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused. Kooskõlas EERPi määrusega rahastatakse rahastamisvahendi kaudu üksnes meetmeid, mille mõju ELi majanduse elavdamisele on kiire, mõõdetav ja oluline ning mis suurendavad energiajulgeolekut ja vähendavad kasvuhoonegaaside heidet.

Kõnealune ettepanek on täielikult kooskõlas EERPi määruse põhjenduses 7 viidatud komisjoni avaldusega, milles osutatakse komisjoni kavatsusele teha vajaduse korral ettepanek meetmete kohta, millega võimaldatakse kohustustega sidumata rahalisi vahendeid ümber paigutada energiatõhusust ja taastuvatest energiaallikatest toodetud energiat käsitlevate projektide rahastamiseks.

Kavandatavat muutmismäärust vaatavad praegu läbi Euroopa Parlament ja nõukogu.

Seepärast teeb komisjon ettepaneku luua uus eelarvepunkt 06 04 14 04 – Majanduse elavdamist toetavad energiaprojektid – Energiatõhususe ja taastuvenergia algatused.

4.2. Kulukohustuste assigneeringute vähendamine

Samal ajal vähendatakse järgmistes alamrubriigi 1a eelarvepunktides olevaid kulukohustuste assigneeringuid:

Eelarverida | Summa (miljonit eurot) | Selgitus |

01 04 09 01 – Euroopa Investeerimisfond – Märgitud kapitali aktsiate sissemakse rahastamine | -0,99 | Euroopa Investeerimisfondi kapitali suurendamine on saavutatud käesoleval aastal viimase osamakse tasumise kaudu. Seepärast võib kasutamata assigneeringud vabastada. |

02 03 03 01 – Euroopa Kemikaaliamet – Toetus jaotistele 1 ja 2 | -4,4 | Euroopa Kemikaaliametile ELi 2010. aasta eelarves ette nähtud summasid ei kasutata täiel määral, sest REACHi registreerimisprotsessist saadav loatasu laekub ametile oodatust kiiremini. |

02 03 03 02 Euroopa Kemikaaliamet – Toetus jaotisele 3 | -2,65 | |

09 02 04 01 – Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet (BEREC) – Büroo – Toetus jaotistele 1 ja 2 | -2,1 | BERECi ametikohtade loetelu heakskiitmine võttis esialgu kavandatust kauem aega (paranduseelarve nr 3/2010 kiideti lõplikult heaks 7. septembril 2010), seepärast viibis ameti loomine ja eelkõige värbamismenetlused. Selline hilinemine takistab neil eelarveridadel olevate assigneeringute kasutamist täiel määral. |

09 02 04 02 – Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet (BEREC) – Büroo – Toetus jaotisele 3 | -0,86 | |

14 04 02 Toll 2013 | -2,0 | Neis eelarvepunktides olevaid assigneeringuid ei kasutata 2010. aastal täiel määral, sest väliste IT-toimingute kulud on oodatust madalamad. |

14 05 03 – Fiscalis 2013 | -2,0 | |

Kokku | 15,0 | |

5. Loodusvarade kaitse ja majandamine

5.1. Põllumajanduskulude esialgse eelarvestuse vähendamine

Ajast, mil 2010. aasta eelarve koostati, on piimaturu olukord märkimisväärselt paranenud ning eelarveartiklis 05 02 12 „Piim ja piimatooted” jääb nii kulukohustuste kui maksete assigneeringuid kokku kasutamata 280 miljoni euro ulatuses, sest vajadus sekkuda turul toimuvasse on palju väiksem. Seepärast tehakse ettepanek vähendada kulukohustuste ja maksete assigneeringuid järgmiselt:

05 02 12 01 – Piima ja piimatoodete eksporditoetused -210 miljonit eurot

05 02 12 02 – Lõssipulbri sekkumisladustamine -20 miljonit eurot

05 02 12 04 – Või ja koore sekkumisladustamine -50 miljonit eurot

Vähendamine on osa kõnealuse kolme eelarverea üldisest arengust. 2009. aasta eelarves oli nende kolme eelarverea (mis käsitlevad eksporditoetusi ja ladustamist) assigneeringute maht 26 miljonit eurot. Eelmise aasta piimakriisi tõttu rakendati sekkumismeetmeid ja nende eelarveridade vahendeid suurendati. 2009. aastal kasutati 268 miljoni euro ulatuses vahendeid. 2010. aasta eelarves võttis komisjon kasutusele maksimaalsed ettevaatusabinõud, et kriisi jätkumise korral oleks võimalik sellega kindlasti toime tulla. Kõnealustele eelarveridadele nähti ette 560 miljonit eurot, mis on rohkem kui 2009. aastal kasutatud vahendid. Õnneks paranes piimaturu olukord märkimisväärselt. Eksporditoetuste maksmine lõpetati 2009. aasta lõpus ja komisjon on hakanud ettevaatlikult varusid müüma. Värske piima hind on märkimisväärselt tõusnud ja selliste piimatoodete nagu või või piimapulbri hind on sekkumiskünnisest palju kõrgem. See selgitab, miks jääb märkimisväärne osa 2010. aasta eelarvest prognoosi kohaselt kasutamata.

2010. aasta eelarvest on kasutatud konkreetse piimameetme jaoks ettenähtud summa (300 miljonit eurot), milles lepiti kokku lepitusmenetluse käigus.

Lisaks eelarveartiklis 05 02 12 ettenähtud 280 miljonile eurole prognoositakse, et 50 miljoni euro ulatuses jääb kasutamata ka eelarveartiklis 05 02 03 „Toetused 1. lisas nimetamata toodetele” ettenähtud kulukohustuste ja maksete assigneeringuid.

5.2. Kalanduskokkulepete reserv

Nagu eespool punktis 3.3 selgitatud, on eelarveartiklis 40 02 41 „Kalanduskokkulepe reserv” võimalik vähendada kulukohustuste ja maksete assigneeringuid 13 miljonit eurot, sest enne 31. detsembrit 2010 ei ole kavas sõlmida ühtegi uut kokkulepet.

5.3. ELi tegevusprogramm kliimamuutuse vastu võitlemiseks

2010. aasta eelarve projekti muutmisel lõi Euroopa Parlament eelarveartikli 07 03 23 „ELi tegevusprogramm kliimamuutuse vastu võitlemiseks”, mille kulukohustuste assigneeringuteks määrati 15 miljonit eurot ja maksete assigneeringuteks 5 miljonit eurot. Need summad paigutati reservi (40 02 41 01). Eelarvemärkustes selgitati, et „artikli eesmärk on aidata rahastada kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemise meetmeid, mis on ELis vajalikud selleks, et saavutada 2009. aasta detsembris Kopenhaagenis toimunud kliimamuutuste konverentsil kokku lepitud eesmärgid”.

Õigusliku aluse puudumise tõttu (finantsmääruse artikkel 49) ei saanud komisjon assigneeringuid kasutada. Seepärast tehakse ettepanek 2010. aasta kulud tühistada. Siiski tehakse 2011. aasta eelarveprojektis ettepanek samalaadse meetme rakendamiseks kliima- ja kohanemismeetmete rakendamise katseprojekti raames (eelarveartikkel 07 13 03).

6. II tüüpi Euroopa koolid

6.1 Sissejuhatus

Euroopa koolide süsteem toimib valitsustevahelise konventsiooni alusel [18] ning Euroopa Liit on selle konventsiooni liige. ELi esindab Euroopa koolide süsteemi kontrollivas kuratooriumis Euroopa Komisjon.

23. aprillil 2009 jõudis kuratoorium üldisele kokkuleppele Euroopa koolide süsteemi reformi osas. Kõnealune reform käivitas süsteemi avamise protsessi, mis toimus nn II tüüpi Euroopa koolide (EET2) loomise kaudu, st tegemist on koolidega, mis kuuluvad liikmesriigi siseriiklikku süsteemi ja kus avatakse üks või mitu keelesektsiooni, mis suudavad pakkuda Euroopa küpsustunnistust. Tavaliselt paiknevad sellised koolid ELi organi, nt institutsiooni, ameti või uuringutekeskuse lähedal ning seal koolitatakse selle liikmesriigi õpilasi, kus kool asub, ning samuti selles riigis töötava ELi personali lapsi.

Euroopa küpsustunnistuse väljastamise õiguse saamiseks saavad II tüüpi koolid kuratooriumilt eriakrediteeringu, millega tagatakse, et need koolid vastavad teatavatele Euroopa õppekava õpetamist käsitlevatele nõuetele. Nimetatud õppekava ja Euroopa küpsustunnistus on konventsioonis eraldi ära nimetatud, eelkõige selle artiklites 4 ja 5. Kuratoorium otsustas oma 2009. aasta aprilli reformi käigus rakendada põhimõtet, mille kohaselt antakse sellistele akrediteeritud koolidele ELi eelarvest toetust. See toetus peab olema proportsionaalne institutsioonide registreeritud õpilaste arvuga, kes käivad neis II tüüpi koolides. Lisaks visandati reformi käsitlevas otsuses meetod, mille alusel arvutada õpilase kohta makstav summa ja mis võtaks arvesse Euroopa koolide süsteemi eripärasid.

Reformiga nähakse ette, et pärast seda, kui kool on saanud kuratooriumilt akrediteeringu, allkirjastavad II tüüpi kool ja Euroopa kooli peasekretär heakskiitmiskonventsiooni. Selle alusel allkirjastab komisjon lõplikult toetuslepingu kas II tüüpi Euroopa kooliga või kooli eest vastutava siseriikliku ametiasutusega.

Akrediteeringu on saanud viis kooli. 2010. aasta augusti keskel akrediteeris kuratoorium viis kooli, [19] millest saavad ametlikult esimesed II tüüpi Euroopa koolid. Otsus ratifitseeritakse pärast komisjoniga sõlmitud toetuslepingute allkirjastamist

6.2 Olulised sündmused reformiprotsessis

Allpool kirjeldatakse 2009. aasta aprillis reformi käsitleva üldise kokkuleppeni viinud peamisi samme ning selle kokkuleppe järgnevat rakendamist.

2006. aasta novembris ministeeriumi tasandil toimunud kuratooriumi koosolekul lepiti kokku mitmes reformi põhielemendis, eelkõige põhimõttes, et EL toetab akrediteeritud siseriiklikke koole proportsionaalselt ELi registreeritud õpilaste arvuga, kusjuures toetus makstakse kas otse koolile või kooli eest vastutavale ametiasutusele.

16. novembril 2007 otsustas kuratoorium lisada iga II tüüpi Euroopa kooli heakskiitmiskonventsiooni sätte sellise ELi toetuse ja selle andmise tingimuste kohta. Komisjon allkirjastab selle osa ning suudab seega tagada kontrolli selle rakendamise üle.

23. aprillil 2009 kiitis kuratoorium heaks süsteemi üldise reformi eespool kirjeldatud kujul.

14. oktoobril 2009 võttis komisjon vastu otsuse K(2009) 7719. Nimetatud otsusega kehtestati õiguslik alus ELi toetusele ning otsus tugineb i) finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile e ning ii) konventsioonile.

15. oktoobril 2009 peetud kolmepoolsete läbirääkimiste käigus ning vastavalt 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) [20] punkti 47 teises lõigus ettenähtule teavitas komisjon eelarvepädevaid institutsioone uut tüüpi Euroopa kooli loomisest, rõhutades, et poliitiliselt on äärmiselt oluline viia reform pärast 2009. aasta aprillis saavutatud üldist kokkulepet kiiresti ellu.

6.3 ELi toetus ja taotletavad summad 2010. aastal

Komisjoni 14. oktoobri 2009. aasta otsus on aluseks sellele, et ELi toetus on proportsionaalne kuratooriumi akrediteeritud koolis käivate ELi personali registreeritud õpilaste arvuga. See hõlmab ELi institutsioonide liikmete, personalieeskirjade kohaste ametnike, muude teenistujate teenistustingimuste kohaste muude teenistujate ning mis tahes ELi poolt loodud ja juriidilise isiku staatust omava organi personali lapsi.

Toetus hakkab kehtima alates 2009.–2010. õppeaastast, st 2009. aasta septembrist. Selle prognoositav iga-aastane eelarvemõju tulevastel aastatel on praegust olukorda arvestades ligikaudu 2,2 miljonit eurot. Aastase toetuse lõplik summa sõltub tegelikult registreeritud laste arvust.

II tüüpi Euroopa koolidele antava ELi toetuse arvutamise meetodi kiitis kuratoorium heaks 2009. aasta jaanuaris ning see lisati ametlikult 2009. aasta aprilli reformikokkuleppesse. See meetod kirjeldab, kuidas määrata kindlaks iga-aastane toetus õpilase kohta II tüüpi Euroopa kooli alg- ja keskastmes. Meetod võtab arvesse mitte ainult iga-aastaseid kulusid õpilase kohta Euroopa koolide süsteemis ja hõlmatud siseriiklikus süsteemis, vaid ka II tüüpi Euroopa koolis Euroopa õppekava raames pakutavate keelesektsioonide arvu. Kasutades Eurostati viimaseid kättesaadavaid andmeid siseriiklike süsteemide kohta ja oma kontaktisikult Euroopa koolide süsteemis saadud viimaseid andmeid, ajakohastab komisjon neid summasid igal aastal.

Eelarveaastal 2010 tuleb eelarves arvestada kahe õppeaastaga: 2009.–2010. ja 2010.–2011. õppeaasta. Seepärast on prognoositav mõju eelarvele ligikaudu 4,83 miljonit eurot. [21] 2009.–2010. õppeaasta summat ei saanud lisada esialgsesse eelarveprojekti (2010), sest see võeti vastu enne reformikokkulepet.

Komisjon lisas 2011. aasta eelarve projekti eraldi eelarverea 26 01 51 31 [22] ning 2,5 miljoni euro suuruse summa 2011.–2012. õppeaasta vajaduste rahuldamiseks. Eraldi eelarverida on vajalik selleks, et eristada II tüüpi Euroopa koolidele antavat toetust teistele Euroopa koolidele antavast toetusest, mida rahastatakse jätkuvalt eelarvepunktidest 26 01 51 01 – 26 01 51 28.

Käesolevas paranduseelarve projektis tehakse ettepanek luua 2010. aasta eelarvesse eraldi eelarvepunkt 26 01 51 31 ning eraldada sellele uuele punktile 4,83 miljonit eurot.

6.4 Assigneeringute allikad

Eelarvepunktile 26 01 51 31 eraldatav 4,83 miljonit eurot vabastatakse, vähendades rubriigis 5 2010. aasta eelarves olemasolevaid assigneeringuid (kulukohustuste ja maksete assigneeringuid), mille järele on 2010. aastal vajadus prognoositust väiksem. Komisjonile kättesaadavaks tehtud assigneeringute kogusummat kokkuvõttes ei muudeta.

Mõjutatud on järgmised eelarveread:

Eelarverida | Summa (miljonit eurot) | Selgitus |

26 01 11 01 – Euroopa Liidu Teataja | -2,08 | Uus leping Euroopa Liidu Teataja L- ja C-seeria avaldamiseks jõustus 2009. aastal ning selle tulemusel vähenesid avaldamiskulud märkimisväärselt. Sellest tulenevalt vähendas komisjon 2010. aasta eelarvest taotletavat summat (-29 %) ja samuti 2011. aasta eelarvest taotletavat summat (-10 %). Sellest olenemata on uuest lepingust tulenev sääst 2010. aastal oodatust suurem.Lisaks mõjutab avaldatavate lehekülgede arvu seadusandlik tegevus ning see osutus esialgu prognoositust väiksemahulisemaks. |

26 01 50 04 – Institutsioonidevaheline koostöö sotsiaalvaldkonnas | -0,75 | Eralasteaedadega (crèches) lisakohtade osas sõlmitavate lepingute viibimine. |

26 01 51 01 — Euroopa koolide peasekretäri kantselei (Brüssel) | -0,6 | Esialgu prognoositust madalamad personalikulud ning kuratooriumi ja selle erinevate töörühmade lähetuste, koosolekute ning kirjaliku ja suulise tõlke vajaduse vähenemine. |

26 01 51 25 Alicante (Hispaania) | -0,4 | Esialgu prognoositust madalamad personalikulud. |

26 03 03 – Erasmuse avaliku halduse programm | -1,0 | Komisjon eraldas umbes 1 miljon eurot kahele 2008. ja 2009. aastal läbiviidud katseprojektile järgnevaks ettevalmistavaks tegevuseks. Programmi kvaliteeti ohustamata ja organisatoorseid piiranguid arvestades on siiski võimalik korraldada ainult neli kahenädalast ametipraktikat. Sellest tulenevalt ei kasutata 1 miljonit eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutest sihtotstarbeliselt. |

Kokku | -4,83 | |

7. Koondtabel finantsraamistiku rubriikide kaupa

Finantsraamistik Rubriik/Alamrubriik | 2010. aasta finantsraamistik | Eelarve 2010(sh paranduseelarved 1–5/2010 jaPEP nr 2/2010, 3/2010, 6/2010, 8/2010 ja 9/2010) | PEP nr 10/2010 | Eelarve 2010(sh paranduseelarved 1–5/2010 jaPEP nr 2/10, 3/2010, 6/2010, 8/2010, 9/2010 ja 10/2010) |

| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |

1. JÄTKUSUUTLIK KASV | | | | | | | | |

1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 14 167 000 000 | | 14 861 853 253 | 11 275 379 263 | -15 000 000 | -34 000 000 | 14 846 853 253 | 11 241 379 263 |

1b. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 49 388 000 000 | | 49 387 592 092 | 36 371 862 500 | | -18 100 000 | 49 387 592 092 | 36 353 762 500 |

Kokku | 63 555 000 000 | | 64 249 445 345 | 47 647 241 763 | -15 000 000 | -52 100 000 | 64 234 445 345 | 47 595 141 763 |

Varu [23] | | | -194 445 345 | | | | -179 445 345 | |

2. LOODUSVARADE KAITSE JA MAJANDAMINE | | | | | | | | |

millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed | 47 146 000 000 | | 43 819 801 768 | 43 701 207 586 | -330 000 000 | -330 000 000 | 43 489 801 768 | 43 371 207 586 |

Kokku | 59 955 000 000 | | 59 498 833 302 | 58 135 640 809 | -358 000 000 | -806 000 000 | 59 140 833 302 | 57 329 640 809 |

Varu | | | 456 166 698 | | | | 814 166 698 | |

3. KODAKONDSUS, VABADUS, TURVALISUS JA ÕIGUS | | | | | | | | |

3a. Vabadus, turvalisus ja õigus | 1 025 000 000 | | 1 006 487 370 | 738 570 370 | | | 1 006 487 370 | 738 570 370 |

3b. Kodakondsus | 668 000 000 | | 747 914 040 | 739 301 540 | | | 747 914 040 | 739 301 540 |

Kokku | 1 693 000 000 | | 1 754 401 410 | 1 477 871 910 | | | 1 754 401 410 | 1 477 871 910 |

Varu [24] | | | 18 512 630 | | | | 18 512 630 | |

4. EL KUI ÜLEMAAILMNE PARTNER [25] | 7 893 000 000 | | 8 160 182 000 | 7 787 695 183 | | -232 539 617 | 8 160 182 000 | 7 555 155 566 |

Varu | | | -18 300 000 | | | | | |

5. HALDUSKULUD [26] | 7 882 000 000 | | 7 918 504 785 | 7 917 999 785 | | | 7 918 504 785 | 7 917 999 785 |

Varu | | | 43 495 215 | | | | 43 495 215 | |

KOKKU | 140 978 000 000 | 134 289 000 000 | 141 581 366 842 | 122 966 449 450 | -373 000 000 | -1 090 639 617 | 141 208 366 842 | 121 875 809 833 |

Varu | | | 518 729 198 | 11 651 432 550 | | | 891 729 198 | 12 808 963 707 |

[1] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[2] ELT L 64, 12.3.2010.

[3] ELT L 183, 16.7.2010.

[4] ELT L 206, 6.8.2010.

[5] KOM(2010) 108.

[6] KOM(2010) 320.

[7] KOM(2010) 383.

[8] KOM(2010) 108.

[9] KOM(2010) 149.

[10] KOM(2010) 315.

[11] KOM(2010) 533.

[12] KOM(2010) xxx.

[13] EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1.

[14] Määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 10 lõigete 4, 5 ja 8 kohaldamisest tulenevad eelmiste eelarveaastate käibemaksude saldod ja nende korrigeerimine.

[15] Määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 10 lõigete 6–8 kohaldamisest tulenevad eelmiste eelarveaastate kogurahvatulu / rahvamajanduse kogutoodangu saldod ja nende korrigeerimine.

[16] Otsuse 2007/436/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis a osutatud tollimaksud ja muud maksud.

[17] SEK(2010) 767/2.

[18] EÜT L 212, 17.8.1994, lk 3–14.

[19] Parma kool (akrediteeritud 2007. aasta juulis), Dunshaughlin’i kool (juuli 2007), Irákleio kool (oktoober 2008), Helsingi kool (jaanuar 2009) ja Strasbourg’i kool (akrediteerimine ettevalmistamisel).

[20] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1–17.

[21] Prognoosi kohaselt on 2009.–2010. õppeaastaks vaja 2,09 miljonit eurot ning 2010.–2011. õppeaastaks 2,74 miljonit eurot, kokku 4,83 miljonit eurot.

[22] Eelarverida 26 01 51 31 pealkirjaga "ELi toetus II tüüpi Euroopa koolidele“ komisjoni eelarves.

[23] Alamrubriigi 1a varu arvutamisel ei ole arvestatud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (500 miljonit eurot). Ettenähtud piirmäära ületavad 195 miljonit eurot saadakse paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise teel.

[24] Euroopa Liidu Solidaarsusfondi summa on kantud eelarvesse suuremana, kui vastavate rubriikide puhul on ette nähtud, nagu on sätestatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes (ELT C 139, 14.6.2006).

[25] Rubriigi 4 2010. aasta varus ei ole arvestatud hädaabireserviga seotud assigneeringuid (248,9 miljonit eurot).

[26] Rubriigis 5 ülemmäära suhtes jääva varu arvutamisel on võetud arvesse aastate 2007–2013 finantsraamistiku joonealuses märkuses 1 nimetatud 80 miljonit eurot töötajate sissemakseid pensionikavasse.

--------------------------------------------------