ÜHISTEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Julgeoleku ja arengu toetamine suutlikkuse suurendamise kaudu -

partnerite toetamine kriiside ärahoidmisel ja ohjamisel

1.Sissejuhatus

Sündmused Aafrikas, Euroopa naabruses ja kaugemalgi viitavad dramaatilisele ja halvenevale üleilmsele julgeolekuolukorrale, kus maailmas elab enam kui 1,5 miljardit inimest ebakindlates ja konfliktidest mõjutatud piirkondades. Praeguse olukorra jätkudes prognoositakse, et nende inimeste arv kasvab 2030. aastaks 2 miljardini. Ebakindlas olukorras riikides ei ole suudetud täita aastatuhande arengueesmärke, mistõttu on vägivaldsed konfliktid ja halb valitsemistava jätkuvalt olulisteks arenguprobleemideks. Ebakindlusele ja vägivallale lisavad hoogu ka uued ohud nagu terrorism ja organiseeritud kuritegevus .

Usalduse taastamiseks ja partnerriikide institutsioonide probleemide lahendamiseks valmisoleku tagamiseks on kõige olulisem koordineeritud välistegevus, mille raames kasutatakse Euroopa Liidu diplomaatilisi, julgeoleku-, arengu- ja humanitaarabialaseid vahendeid. ELi välisteenistuses kasutatavatel vahenditel on erinevad ja üksteist täiendavad ülesanded. Julgeoleku ja arengu vaheline seos on väliskonfliktide ja kriiside suhtes kohaldatava ELi tervikliku lähenemisviisi oluline aluspõhimõte ning see täiendab sisejulgeolekupoliitikat, meresõidu turvalisust ja muid valdkondi. ELi terviklikku lähenemisviisi tuleb siiski tõhustada, et täita lüngad ELi praeguses reageerimises. Nii võib see olla näiteks ühine julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missioonide raames toimunud koolituste puhul, kuid selle jätkusuutlikkust ja tõhusust takistab baasvahendite puudumine partnerriikides.

Lisaks sellele on kõnealuses kontekstis oluline märkida, et eksisteerib mitmeid olulisi julgeolekut ja arengut käsitlevaid poliitilisi raamistikke, millest mõned on läbivaatamisel. Siia kuuluvad näiteks Euroopa naabruspoliitikat, 2015. aasta järgset arenguraamistikku, välispoliitika strateegilist läbivaatamist, kuid ka merendusjulgeoleku strateegiat ja Euroopa julgeoleku tegevuskava.

2013. aasta detsembris kogunenud Euroopa Ülemkogu järelduste ja 2014. aasta ELi-Aafrika Liidu tippkohtumise deklaratsiooni alusel esitatakse käesolevas ühisteatises tuvastatud probleemid ning esitatakse parandusmeetmed. Kuigi ühisteatises käsitletakse partnerriikide julgeolekusuutlikkuse tõstmiseks vajalike vahendite küsimust, ei hõlma see surmavate relvade andmist. EL ei anna sellist varustust.

2.Julgeoleku ja arengu seos ELi poliitikas

Vastavalt aluslepingutes sätestatule on ELi välisteenistuse eesmärgiks muu hulgas „säilitada rahu, hoida ära konflikte ja tugevdada rahvusvahelist julgeolekut [...]” ning samuti „toetada arengumaade säästvat majanduslikku, sotsiaalset ja ökoloogilist arengut, pidades peaeesmärgiks vaesuse kaotamist” . Aluslepingutes sätestati ka kõnealuste eesmärkide raames erinevate poliitikavaldkondade vahelise järjepidevuse nõue .

ELi arengupoliitika esmane eesmärk on vaesuse vähendamine ning pikemas perspektiivis selle kaotamine, kuid arengupoliitika hõlmab ka ebavõrdsuse, sotsiaalse ebaõigluse ning inimõiguste rikkumistega seotud probleeme. See on ebakindluse ja konfliktide algpõhjuste kõrvaldamisel kõige olulisem. Samal ajal tuleb arengukoostöö eesmärke arvesse võtta teistes ELi poliitikavaldkondades, mis arenguriike tõenäoliselt mõjutavad. Selle eesmärgi saavutamiseks tuletati komisjoni 2011. aasta teatises „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks” ja sellega seotud nõukogu 2012. aasta järeldustes meelde vajadust leida esmatähtsana lahendus julgeoleku, ebakindluse ja üleminekuga seotud probleemidele.

EL vastutab ka ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) määratlemise ja rakendamise eest, hõlmates seejuures ühise kaitsepoliitika järk-järgulist kujundamist. ÜJKP, mis on ÜVJP lahutamatu osa, annab ELi käsutusse toimiva rakendussuutlikkuse. EL võib kooskõlas ÜRO harta põhimõtetega kasutada ÜJKP vahendeid väljapool oma territooriumi rahutagamiseks, konfliktide ärahoidmiseks ning rahvusvahelise julgeoleku tugevdamiseks ning täita vastavaid laiaulatuslikke ülesandeid .

On selge, et julgeoleku ja arengu valdkonnas eksisteerib vajadus vastastikku täiendavate sekkumiste järele. EL on järjepidevalt rõhutanud, et „julgeolek on arengu eeldus” , ning et „arenguta ja vaesuse kaotamiseta ei ole võimalik saavutada kestvat rahu” . Stabiilsusele poliitiliste, sotsiaalsete ja majanduslike tingimuste loomine ja nende toetamine on riigi julgeoleku jaoks olulise tähtsusega ning eeltingimuseks riigi arengule. Kõnealune julgeoleku ja arengu vaheline seos on kesksel kohal ELi välistegevuse tõhususe maksimeerimisel.

Selleks et mistahes riik saaks tagada oma julgeoleku ja arengu, peab see riik omama või hankima piisava suutlikkuse kõigis kriitilistes sektorites, sealhulgas julgeoleku- ja kaitsevaldkonnas. See mitte ainult ei stabiliseeri vastava riigi olukorda, vaid võimaldab panustada oma piirkonnas konstruktiivselt rahu ja stabiilsuse tagamisse ning kriiside ennetamisse.

2.1 Suutlikkuse suurendamisel tehtavad jõupingutused

Partnerriikides praegu suutlikkuse suurendamisel tehtavad jõupingutused hõlmavad mitmeid poliitikavaldkondi. Kasutusel on erinevad vahendid ning keskendutakse tõhusate, õiguspäraste ja jätkusuutlike institutsioonide loomisele, mis hõlmavad ka tõhusat õigus- ja julgeolekusektorit, piirikontrolli ning rannikuvalvet. Suutlikkuse suurendamise meetmed hõlmavad muu hulgas juurdepääsu rahvusvahelistele vahenditele, poliitilist dialoogi, tehnilist koostööd (sealhulgas ühist teadus- ja innovatsioonialast tegevust), koolitust (teadmussiire ja oskuste arendamine) ning peamiste seadmete ja materjalide tarnimist. Koolitustegevusega julgeolekusektoris püütakse parandada partneri võimet tagada stabiilsus ja kodanike kaitse. See võib toimuda ettevalmistava väljaõppe vormis ning samuti olla integreeritud tegevusetappidesse juhendamise või kohapealse väljaõppe ja toetuse kaudu. Partneritele antav varustus võib ulatuda sideseadmetest, elutoetusseadmetest ja välivahenditest, meditsiini-, transpordi- ja muudest seadmetest vägede kaitse seadmeteni.

ELi toetus julgeoleku ja arengu seosele on aastate jooksul järk-järgult laienenud, hõlmates sekkumisi erinevates ELi poliitikavaldkondades ja vahendite raames.

Siiani toimunud 34 ÜJKP missioonist ja operatsioonist mitmete mandaadid on hõlmanud partnerriikides rahu ja julgeoleku eest vastutajate suutlikkuse suurendamist. Suutlikkuse suurendamine kuulub näiteks kolme ELi poolt 2014. aastal algatatud ÜJKP missiooni mandaadi keskmesse. ELi nõuandemissioon Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine) annab strateegilist tuge, nõu ja juhiseid. ELi sõjalise nõuandemissiooni Kesk-Aafrika Vabariigis (EUMAM RCA) eesmärk on toetada kõnealuse riigi ametiasutusi julgeolekusektori eeloleva reformi ettevalmistamisel. Selleks abistatakse riigi relvajõude suutlikkuse suurendamisel, taseme tõstmisel ning modernseks, tõhusaks ja vastutavaks relvajõuks saamise eesmärgi saavutamisel. ELi ÜJKP tsiviilmissioon Malis (EUCAP Sahel Mali) toetab Mali sisejulgeolekujõudude ümberkorraldamist (st politsei, sandarm, rahvuskaart). Eesmärk on aidata Mali ametivõimudel tagada põhiseaduslikku ja demokraatlikku korda ning luua tingimused püsivaks rahuks. Missioon ühendab nii koolitustegevust kui ka strateegilise nõu andmist.