5.4 Komitee nõustub, et pankadelt tuleks nõuda kohtu viivi-
tamatut teavitamist elektroonilisel või muul viisil sellest, kuidasnad on määrust täitnud.
5.5 Sama pangakonto konkureerivate võlausaldajate järjesta-
mise korda ei peaks sätestama ühenduse õigusaktides. Komiteepooldab riiklike õigusaktide kohaldamist.
5.6 Komitee on seisukohal, et määruse praktilist täitmist
tuleks reguleerida asjaomast jurisdiktsiooni omava riigi õigusak-tidega kooskõlas vaidluste lahendamise suhtes kohaldatavate
üldeeskirjadega.
5.7 Lõpuks soovib komitee juhtida komisjoni tähelepanu eriti
vajadusele sätestada välja pakutud süsteemi toimimisega seotuddokumentide tõlkimise süsteem vastavalt 12. detsembri 2006.
aasta määruse (EÜ) nr 1896/2006 artikli 21 lõike 2 punktis b
kehtestatud süsteemile.
Brüssel, 26. september 2007
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee
president
Dimitris DIMITRIADIS
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Masinaehitussektorit käsitlevate õigusaktide
lihtsustamine”
(2008/C 10/03)
Euroopa Komisjoni asepresidendid Margot WALLSTRÖM ja Günter VERHEUGEN esitasid 8. jaanuaril 2007
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele taotluse koostada ettevalmistav arvamus teemal „Masinaehitussektorit
käsitlevate õigusaktide lihtsustamine”.
Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsiooni arvamus võeti
vastu 18. juulil 2007. Raportöör oli Edgardo IOZIA.
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 438. istungjärgul 26.–27. septembril 2007
(26. septembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 138, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 3.
1.Järeldused ja soovitused
1.1 Masinaehitus on Euroopa majanduse eesrindlik strateegi-
line tööstusharu. 2006. aastal oli üle 130 000 ettevõtte käivemitusada miljardit eurot ja nad ekspordivad kolmandiku oma
toodangust. Suurt lisaväärtust loovas masina- ja elektromehaani-
katööstuses töötab üle nelja miljoni kõrgelt kvalifitseeritudinimese.
1.2 Masina- ja elektromehaanikatööstus saavad rohkem kui
teised tööstusharud aidata kaasa Lissaboni eesmärkide täitmi-
sesse elukestva õppe arendamise, kogemuste ja heade tavade
vahetamise, konkurentsivõime kõrge taseme hoidmise ningmaailma turgudele sisenemise võime kaudu.
1.3 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab komisjoni
algatusi, mille eesmärk on kõnealuse sektori konkurentsivõimetõstmine ning asjaomase õigusraamistiku parandamine paremate
ja tõhusamate õigusaktide kaudu, arvestades sektori omapärasid,
kus tegutseb kümneid tuhandeid väikese ja keskmise suurusegaettevõtteid. Parem õigusloome ei tähenda, vähemalt kõnealuses
sektoris, õigusloome puudumist, vaid stabiilset ja selget õigus-raamistikku, mille eeskirju on lihtne rakendada ning millehalduskulud hoitakse nii madalal kui võimalik.
1.4 Komitee väljendab rahulolu seoses komisjoni otsusega
usaldada komiteele delikaatne ülesanne määratleda võimalikult
üksmeelselt ühenduse kehtiva õigustiku lihtsustamist vajavad
valdkonnad. Komisjoni otsus seondub seadusandlike organiteeesmärgiga luua paremaid ja lihtsamaid õigusakte.
1.5 Komitee nendib, et kõnealuse sektoriga seoses on käimas
mitmeid seadusandlikke algatusi. Ühitada tuleb erinevad —
majanduslikud, sotsiaalsed, keskkonnaalased —huvid. Siseturu
loomisega ei tohi ohtu seada teisi, Lissaboni eesmärkide seisuko-halt väga olulisi aspekte, nagu töötervishoid ja tööohutus ning
tarbija- ja keskkonnakaitse. Komitee leiab, et vaja on eri algatusi
integreerivat ja koordineerivat strateegiat.15.1.2008 C 10/8 Euroopa Liidu Teataja ET
1.6 Komitee tervitab komisjoni 17. veebruari 2007. aasta
teatises esitatud ettepanekuid, mille eesmärk on muuta uut lähe-nemisviisi ning tugevdada liikmesriikide rolli turu järelevalves,kuna liikmesriigid ei eralda selleks otstarbeks alati piisavaltvahendeid. Komitee soovib, et hõlmataks rohkem inimesi komis-
joni nendesse organitesse, mis tegelevad koordineerimise ja järe-
levalvega, ning mõnel juhul ka organitesse, mis teostavad kont-rolli lubade andmise menetluste haldamise, teavitusasutuste tege-vuse ja nende sertifitseerimise kvaliteedi üle. Komitee toetabettevõtete ja liikmesriikide teabevahetusplatvormi loomist. Ette-
võtted ja liikmesriigid peavad tegutsema üksmeelselt ja järjepide-
valt kooskõlas direktiivi ja ühenduse poliitikameetmete eesmär-kidega, et lähendada järk-järgult turu järelevalve süsteemid jamudelid.
1.7 Komitee palub, et standardimise valdkonnas saaksid kõik
osapooled osaleda standardite kujundamisel juba eeletapistalates. Selleks tuleb tugevdada osalemist tehnilistes komiteedes,eelkõige kohalikul tasandil, ja mõjuhinnanguid, kasutamata
ülemäära telemaatilisi konsultatsioone. See on küll kasulik
vahend, kuid eelkõige kõnealuses valdkonnas ei tohiks see ollaainuke sidusrühmadega konsulteerimise vahend.
1.8 Ühtse standardimise osas leiab komitee, et eelkõige
väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele peaks see olema kätte-saadav tasuta või sümboolse tasu eest. Komitee nendib, et ette-võtteid koheldakse ebavõrdselt, sest osad ettevõtted tegutsevadriikides, mille ametlikes keeltes eeskirjad avaldatakse (inglise,
prantsuse ja vahel saksa), kuid teised peavad kandma suuri tõlke-
kulusid.
1.9 Komitee rõhutab, et kõik ebavajalikud halduskulud tuleb
kõrvaldada, mis vähendaks märkimisväärselt tootmissüsteemikoormust.
1.10 Komitee loodab, et komisjon pöörab vajalikku tähele-
panu vajadusele edendada standardimise stabiilsust, võttesarvesse ettevõtete ning peamiste sidusrühmade ettepanekuid.Asjaomase õigusraamistiku ning õigusliku aluse osas palubkomitee komisjonil enne õigusaktide väljatöötamist hinnata, kas
samu eesmärke ei saaks täita teiste vahenditega, näiteks kaas- või
isereguleerimise kaudu, eeldusel, et on tagatud võimalikult suurläbipaistvus ja kõigi huvitatud osapoolte osalemine. Lisakskutsub komitee komisjoni üles õigusliku alusena kasutatavaasutamislepingu artikli määratlemisel alati arvestama õigusakti jaselle sisu põhieesmärgiga.
1.11 Komitee palub, et kõrvaldataks siseturu elluviimist takis-
tavad tehnilised tõkked. Põhjendamatud riiklikud ja kohalikud
õigusaktid loovad kaupade vabale liikumisele reaalsed ületa-
matud takistused.1.12 Komitee soovitab, et tulevikus eelneks õigusakti loomi-
sele alati hoolikas mõjuhinnang, milles arvestataks proportsio-naalsuse taset, ning et ka pärast toimuks selle range jälgimine, eteemaldada vead, mis vastasel juhul võivad sektori ettevõtete tule-vikule osutada korvamatut kahju.
1.13 Töökohtade loomist ja sektori konkurentsivõime
arengut toetavate ühiste algatuste määratlemisel etendab
Euroopa valdkondlik sotsiaaldialoog võtmerolli. Tingimata tulebarvestada töötajate, kodanike ja keskkonna kaitse põhimõtetega.Ettevõtete sotsiaalse vastutuse tavad lihtsustavad kõnealust ette-võtete ja sidusrühmade pidevat dialoogi, mille eesmärk on enne-tada väärkasutamist, suurendada teadlikkust ja süvendada
elukestvat õpet ning luua head suhted asjaomase piirkonna ja
lõpptarbijatega.
2.Komisjoni taotluse sisu
2.1 Euroopa Komisjon esitas asepresidentide Margot WALLS-
TRÖMi ja Günter VERHEUGENi algatusel Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomiteele taotluse koostada ettevalmistav arvamus masi-
naehituses kohaldatava õigusliku raamistiku üldise sidususeanalüüsimiseks, et selgitada välja lihtsustamisvõimalused.Analüüsis käsitletakse lisaks sektorispetsiifilisele õigustikule kogumasinaehituse valdkonna õiguskeskkonda.
2.2 Huvirühmade kaasamiseks lihtsustamise protsessi,
eelkõige seoses eriti suuri probleeme tekitavate eeskirjade
määratlemisega, pöördus komisjon komitee poole, tunnistades,
et tänu tõeliselt rikkalikule kogemustepagasile ning mitmekesi-sele liikmeskonnale sobib just komitee kõige paremini Euroopamajandustegevuses osalejate, töötajate ning kodanikuühiskonnaarvamuste väljendamiseks ning nendest kokkuvõtte tegemiseks.
2.3 Võttes arvesse komitee arvukaid kogemusi õigusloome
parandamise ja lihtsustamise teemaliste arvamuste (
1) koosta-
misel ning kooskõlas Euroopa Komisjoni ja Euroopa Majandus-
ja Sotsiaalkomitee koostööprotokolli artikliga 8, usaldab
komisjon kõnealuse vastutusrikka ülesande komiteele. Komisjonteatas, et kui komitee töö osutub viljakaks ja kasulikuks, esitabta seoses komisjoni —ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee
—parema õigusloome tegevuskavaga taotlusi ka teistes olulistes
valdkondades.
2.4 Komisjon selgitas oma seisukohta üksikasjalikumalt:
parem õigusloome ei tähenda tingimata väiksemamahulist
õigusloomet ning tuleb tagada vähemalt töötajate, tarbijate jakeskkonna kaitse praeguse taseme säilimine eesmärgiga tagadaõigusraamistik, mis võimaldaks konkurentsivõime parandamist.15.1.2008 C 10/9 Euroopa Liidu Teataja ET
(1) ELT C 24 31.1.2006; raportöör: Daniel Retureau; ELT C 309
16.12.2006, raportöör: Bryan Cassidy.
3.Üldmärkused
3.1 Komitee on väga aldis täitma eri asjaomaste huvide ühita-
mise ülesannet, mille eesmärk on esitada ettepanek kehtivaõigusliku ja reguleeriva raamistiku parandamiseks ja lihtsustami-
seks. Komitee tugev külg on võime mõjutada otsustusprotsessi,
püüdes saavutada eri seisukohtadega kodanikuühiskonna esinda-jate hulgas võimalikult laialdast konsensust. Toetades ühendusepõhimõtteid ja väärtusi ning koostades tasakaalustatud, kvaliteet-seid ja uuenduslikke arvamusi, on komitee ühenduse institut-sioonide oluline ja tugev partner. Komisjoni taotlus on stiimul
või koguni väljakutse komitee kõikidele liikmetele, mida tuleb
võimalikult hästi ära kasutada, et seeläbi tugevdada foorumite,arutelude ja dialoogide rolli, mida organiseeritud kodanikuühis-kond asutamislepingute järgi täidab.
3.2 Komiteele usaldatud ülesanne määratleda varajases etapis
õiguskeskkonna parandamist vajavad valdkonnad avab ühenduseinstitutsioonide koostööle uued väljavaated. Loomulikult on kõikhuvirühmad omalt poolt komisjoni oma nõuetest ja eelistustestteavitanud. Nii tootjaettevõtted, kasutajad, töötajad, tarbijad,standardimis- kui ka ametiasutused on juba väljendanud oma
seisukohta, kuidas nad sooviksid kehtivat õigustikku parandada.
Praeguseni kasutatud konsulteerimismeetoditega ei ole siiskisuudetud saada ülevaadet erinevatest huvidest. Kõik huvirühmadtunnevad mingil määral, et nende seisukohti pole arvessevõetud.
3.3 Komitee on võimeline andma ülevaate erinevatest huvi-
dest tänu rikkalikule kogemusele ning laialdasele kontaktidevõrgustikule, mida komitee liikmed saavad väärtuslike seisukoh-tade saamiseks kasutada. Kõnealusel teemal on komitee omaseisukohti juba osaliselt väljendanud omaalgatuslikus arvamuses„Tööstuse muutused masinaehitussektoris” (
2).
3.4 Komitee nendib, et tööstusliku tootmise ja eelkõige masi-
naehitussektoriga seonduva ühenduse õigustiku osas on käivi-tatud või välja kuulutatud mitmeid algatusi, milles tõstatataksemitmeid keerulisi probleeme. Kõnealuseid probleeme peaks
analüüsima, võttes arvesse ühenduse õigustiku kaitstavaid erine-
vaid huve: kaupade vaba liikumine, töötervishoid ja -ohutus,tarbija- ja keskkonnakaitse ning Lissaboni strateegia majandus-likud ja sotsiaalsed eesmärgid. Kõnealused õigusnormid põhi-nevad erinevatel õigusaktidel ning sellist uurimust pole kunagivarem tehtud. Komitee leiab, et nüüd tuleks kogu valdkonda
tõepoolest ühtselt ja süsteemselt käsitleda.3.5 Ühenduse tööstustoodete tootmise ja turustamise
õigustik on loodud järk-järgult. Üldiselt on õigustikku ühtlus-tatud ja see on märkimisväärselt lihtsustanud õiguslikku kesk-konda, milles ettevõtted tegutsevad. Tuleb siiski rõhutada, etprotsess ei ole veel lõppenud.
3.6 Alates 1980-ndate teisest poolest vastuvõetud ühenduse
õigusaktid võib liigitada kahte suurde rühma: turgu käsitlevad
õigusaktid ja töökohta käsitlevad õigusaktid. Nende õigusnor-
mide tõhus rakendamine nõuab paljude osapoolte osalemist:standardimis- ja teavitusasutused, disainerid, tootjad, importijad,turustajad, kokkupanijad, paigaldajad, kontrolli- ja karistusasu-tused (sh toll ja kohtud), ettevõtjad, töötajad, ametühingud jt.Tarbijaorganisatsioonid on väljendanud oma suurt huvi
konkreetseks praktiliseks osalemiseks, mis siiani on jäänud
ebapiisavaks. Kõigi nimetatud huvirühmade ja ametiasutustekoostöö on nii riiklikul kui ka ühenduse tasandil hädavajalik.
3.7 Kõnealuste õigusnormide rakendamine ei näi tekitavat
erilisi raskusi. Vaatamata üldiselt positiivsele hinnangule tulebsiiski tähelepanu pöörata mõnedele praktilistele probleemidele.
4.Suurem, kuid siiski veel ebapiisav ohutus
4.1 Igal aastal saab ELis tööõnnetuste tagajärjel surma
6 000–8 000 inimest (kellest 40 % on alla 35-aastased) ning
sadu tuhandeid inimesi saab vigastada. Mõned nendest õnnetus-
test on tingitud töövahenditest. Teistel juhtudel on põhjusebapiisav kaitsevarustus või ebakohane koolitus. Umbesneljandik ELi töötajatest kinnitab, et peavad oma ohutuse jatervise huvides kasutama kaitsevarustust. Peamised füüsilisedriskitegurid töökohal on üldiselt seotud töövahenditega: müra,
vibratsioon, ioniseerivad ja mitteioniseerivad kiired. Tervise ja
töökoha ohutuse seisukohast etendavad ergonoomilised faktoridkeskset rolli. Mõnel juhul kaasneb töövahenditega kokkupuudekemikaalidega: kaitsevarustuse kvaliteet võib osutuda äärmiseltoluliseks.
4.2 Erilist tähelepanu tuleb pöörata laiatarbekaupadele, mille
kasutajad on ostetud või laenutatud masinatega kaasnevatevõimalike ohtude suhtes ükskõiksed või ei teadvusta neid. Tarbi-
jatega juhtub kahjuks väga palju õnnetusi, mille põhjus on masi-
nate väär kasutamine, ning see ei kajastu statistikas.15.1.2008 C 10/10 Euroopa Liidu Teataja ET
(2) ELT C 267, 27.10.2005; raportöör: Joost van Iersel.
5.Koostöö eri osapoolte vahel on mõnikord keeruline
5.1 Tuleb tõdeda, et ühtsel turul tegutsevate osapoolte koos-
töös esineb tõelisi raskusi, millele lisandub vastumeelsus tegut-seda täielikult läbipaistvalt. Erasektoris on selle põhjus soov
kaitsta end konkurentsi või võimalike sanktsioonide eest ning
avalikus sektoris vahel küllaltki sügavalt juurdunud bürokraatlikloidus. Ilmselgelt on näiteks vaja suurendada koostööd tootjateja kasutajate vahel ning suurendada läbipaistvust selle osas,kuidas standardimis-, järelevalve- ja teavitusasutused ning ettevõ-tetele tehnilist tuge pakkuvad konsultandid tõlgendavad nn uue
lähenemisviisi direktiivide põhinõudmisi.
5.2 Kõnealune probleem oli keskne küsimus komisjoni hilju-
tises, 14. veebruaril 2007 avaldatud nn uue lähenemise läbivaa-tamise algatuses „Uus kaupade siseturu pakett”. Algatus hõlmab
eelnõud „Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega sätes-
tatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete
turustamisega” [KOM(2007) 37 lõplik (
3)] ja eelnõud „Euroopa
Parlamendi ja nõukogu otsus, millega sätestatakse toodete turus-tamise ühine raamistik” [KOM(2007) 53 lõplik (
4)]. Paketi
eesmärk on tõhustada turujärelevalve struktuure, et kõrvaldada
ohtlikud tooted ühenduse kogu siseturult ning võidelda pettur-
like ettevõtete vastu. Tootekontrolliga seotud verifitseerimis-,sertifitseerimis- ja kontrollasutuste üle teostatakse rangematkontrolli akrediteerimise näol, et tagada ühtne õigusraamistik niitootjatele kui ka kontrollasutustele. (ELis on praegu umbes1 800 kontrollasutust: laborid, kontroll- ja sertifitseerimiskes-
kused. Need on riigiasutuselt akrediteeringu saanud eraasutused).
Tuleb märkida, et kõnealuste nn sõltumatute asutuste hulgas onneid, kes on otseselt seotud tootjaettevõtete ühendustega, ningsiin võib huvide konflikt muutuda tõsiseks probleemiks! Ühesliikmesriigis on ainuüksi liftide tootmise sektoris akrediteeritud
üle 80 kontrollasutuse.
5.2.1 22 aastat pärast nõukogu 7. mai 1985. aasta resolut-
siooni, mis hõlmab uue lähenemisviisi põhimõtteid, teebkomisjon ettepaneku turu järelevalvet ajakohastada ja tugevdada,muutes EÜ märgistuse veelgi usaldusväärsemaks. Komitee leiab,et uus lähenemisviis, mis puudutab 25 direktiivi —millest
21 sisaldavad spetsiifilisi sätteid märgistuse andmise kohta ja
4 mitte —on andnud häid tulemusi, edendades ühtse turu
arengut. Siiski leiab komitee, et kavandatud läbivaatamine onasjakohane. Suurendada tuleb nii liikmesriikide kui ka komisjonipädevusi ja vastutust. Komisjon peab suurendama personali, etpidevalt jälgida turu järelevalve tegevust, kontrollasutuste akredi-
teerimise menetlusi ja mõnel juhul ka nende asutuste tegevust.Komisjoni uuringu tulemustest selgus, et enamik sektori organi-satsioonidest pooldab riiklike ja sellest tulenevalt ka Euroopaametiasutuste sellist tugevdamist.
5.3 Komitee tervitab kõnealust algatust, millega vähendatakse
eriarvamusi ja hindamise ebaühtlust, mis takistavad siseturu
arengut ning asetavad seaduskuulekad turuosalejad ebasoodsasse
konkurentsiolukorda. Lünklikust jälgimisest tulenevad konku-rentsi moonutused on tõsine probleem, mis toob välja uue lähe-nemisviisi rakendamise piiratuse. Möödapääsmatu on tagadaeelkõige väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele õiguslikuraamistiku lihtsus ja selgus ning tugevdada koostööd turujärele-
valveasutuste vahel nii ELis, Euroopa Majanduspiirkonnas kui ka
rahvusvahelisel tasandil. Komitee toetab ettevõtete ja liikmesrii-kide teabevahetusplatvormi loomist. Ettevõtted ja liikmesriigidpeavad tegutsema üksmeelselt ja järjepidevalt kooskõlas direktii-vide ja ühenduse poliitikameetmete eesmärkidega, et lähendadajärk-järgult turu järelevalve süsteemid ja mudelid. Väga oluline
on kõnealusesse tegevusse kaasata tolliasutused.
5.4 Euroopa tasandil on vaja suuremat koostööd kõigi asja-
omaste peadirektoraatide vahel (näiteks ettevõtluse, keskkonna,
tööhõive, tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat), kes võiksidkoos välja töötada olemasolevate direktiivide rakendamisjuhised.Need ei asendaks loomulikult standardeid, vaid võiksid ollakasulik täiendus ning aidata kokku hoida asjatult konsultatsioo-nidele kulutatavat raha.
5.5 Hooajaliste toodete, nagu aiamasinate, osas tuleb luua
lihtsustatud kiirmenetlused, et mitte kaotada turuvõimalusi.Selleks soovitab komitee luua vahendusasutuse, kelle poole võiks
pöörduda konkreetsete ja põhjendatud vajaduste rahuldamiseks.
Samal ajal tuleb tagada kõigi normide, eelkõige ohutuseeskirjaderange täitmine.
6.Mitte alati õigustatud halduskoormus
6.1 Komisjoni teine prioriteet on vähendada ülemäärast
bürokraatiat, mis kahjustab märkimisväärselt konkurentsivõimet.Komitee jälgib huviga komisjoni asjaomaseid jõupingutusi, mison saanud konkreetse kuju tegevuskavana, mis esitati 24. jaanua-
ril 2007 ja mille eesmärk on vähendada ettevõtete halduskoor-
must 2012. aastaks neljandiku võrra.15.1.2008 C 10/11 Euroopa Liidu Teataja ET
(3) Koostamisel on arvamus INT/352; raportöör: Antonello Pezzini.
(4) Arvamus INT/353; vt allmärkus 3.
6.2 Komisjon saaks aidata lahendada mõnesid direktiivide
rakendamise probleeme, näiteks koondades kogu teabevahetuse,mis praegu toimub iga liikmesriigiga eraldi, kusjuures ainuüksiõige aadressi leidmine tekitab tohutuid raskusi. Näiteks müradi-rektiivi 2000/14/EÜ järgi tuleb vastavusdeklaratsioon saata ühele
liikmesriigile ja komisjonile ning masinamootorite heitmete
direktiivi 97/68/EÜ järgi peavad samuti kõik ettevõtted nnpaindliku skeemi raames iga kuue kuu järel loast teavitama igaliikmesriigi selleks volitatud ametiasutusi.
6.3 Ettevõtetel on erakordselt keeruline rakendada direktiive,
mis käsitlevad töötajate kaitset füüsiliste tegurite eest. Eritiproblemaatilised on vibratsioonidirektiiv 2002/44/EÜ ningmitteioniseeriva kiirgusega kokkupuute riski direktiiv2006/25/EÜ, eelkõige VKEdele. Sellised probleemid võivad
tekkida ka tehisliku optilise kiirguse direktiivi rakendamisel. Vaja
on juhiseid nimetatud direktiivide rakendamise kohta praktikas,vastasel juhul ei täida kõnealused direktiivid oma eesmärke. Kuikõnealuseid direktiive ei ole võimalik praktikas rakendada, onvaja välja töötada ning kiiresti sisse viia vajalikud muudatused, et
ettevõtted saaksid oma seaduslikke kohustusi täita.
6.4 Tööstusliku tootmise ja eelkõige masinaehituse vald-
konnas on halduskoormuse küsimuses väga oluline arvesse võttaerinevaid nõudeid. Eri osapoolte töö jälgitavus on möödapääs-
matu nii kasutajate füüsilise ohutuse kui ka turul kehtestatud
lepinguliste suhete õiguskindluse seisukohast. Seega on vaja leidatasakaalustatud lahendused, milles säilitatakse läbipaistvuse jajälgitavuse tingimused halduskulusid asjatult suurendamata.
7.Standardimise roll
7.1 Tehnilised standardid etendavad ühenduse õigustiku
toimimises tähtsat rolli ning annavad konkreetse sisu õigustikussõnastatud peamised ohutusnõuded. Kõnealuste standarditejärgimine tähendab kooskõla asjaomaste direktiividega. Kui akre-diteeritud kontrollasutuste poolne sertifitseerimine on vajalik,
peab see olema kooskõlas eeskirjade õiguskeskkonnaga.
7.2 Kooskõlas komisjoni antud volitustega on Euroopa stan-
dardimisasutused üldiselt töötanud väga tõhusalt. Osapooled
peaks standardite väljatöötamisel rohkem osalema, kuna see liht-
sustaks hilisemat dialoogi. On selge, et see jääb siiski vähesteväljavalitute tööks. Enamikul neid kasutavatest ettevõtetest ei olekõnealuse tegevuse järjepidevaks läbiviimiseks teadmisi võivahendeid. Töötajate ja tarbijate osalus on veelgi väiksem.Sellises olukorras on raske kogemuste olulisust arvesse võtta.
Teatud standarditega ei õnnestu lahendada kõiki kohapeal tekki-
vaid probleeme. Komitee soovib, et eelkõige kohalikul tasandiltugevdataks huvitatud osapoolte osalemist tehnilistes komi-
teedes. Kõnealuses valdkonnas on vähestel võimalus otsustetegemisel kaasa rääkida. Komitee väljendab muret, et standardi-mise suurenev maksumus võib saada takistuseks nii konkurent-sivõimele kui ka ohutusele, kui näiteks riskeeritakse masinate
väära ja mittenõuetekohase kasutamisega. Mõnede Ida-Euroopa
VKEde hulgas on levinud tava riski peale välja minna või kasu-tada kavalaid meetodeid.
7.3 Komitee tervitab 15. märtsil 2007 seoses Euroopa stan-
dardimise tegevuskavaga esitatud algatusi, milles igal liikmesriigil
palutakse koostada aruanne selle kohta, kuidas on riiklikul
tasandil rakendatud meetmeid huvirühmade osaluse suurenda-miseks Euroopa ja rahvusvahelises standardimises. Komisjonpeaks tehtud märkused kokku koguma ja neid Euroopa standar-dimise puhul arvesse võtma. VKEde osalemine standardimises
on esmatähtis nii ühenduse kui ka riiklikul tasandil. Nad peavad
andma tõhusa ja praktilise panuse tulevastesse standardimisprot-sessidesse.
7.4 Mõnedel juhtudel võib tervise ja ohutuse alaste õigusakti-
de nõuete täitmine ettevõtjatele olla veelgi keerulisem. Kui
masinat hakatakse kasutama, peavad tootja ja kasutaja riski
hindamisel teineteist täiendama. Probleemid võivad tekkida siis,kui standardid ei paku piisavat teavet ülejäänud riskide kohta,mida tootja ei ole saanud kõrvaldada ja mida ettevõte peaksarvesse võtma. Kui ettevõtteid ei teavitata täielikult nende oste-tava masinaga seonduvast riskist, on neil raske täita riski hinda-
mise kohustust, mis on sätestatud raamdirektiivis 89/391/EMÜ
ja selle 19-s tütardirektiivis töötajate aktiivse ja passiivse kaits-mise kohta.
7.5 Kõnealuste standardite levitamine võib VKEdele olla
problemaatiline, kuna nende omandamine on väga kallis. Kui
standardimine viib sertifitseerimismenetlusteni, on halduskulud
üldiselt palju kõrgemad kui otseselt õigusaktist tulenevad kulud.
7.6 Euroopa Standardikomitee spetsialistide riskianalüüs on
erakordselt oluline ettevõtjatele, kes peavad seda täiendama eria-nalüüsiga masinate tulevase kasutamiskeskkonna kohta. Kõne-
aluste ühtlustatud standardite hind on väga kõrge, eelkõige
VKEdele. Komitee kutsub üles kaaluma ettepanekut, et komisjonipoolt Euroopa Standardikomiteele antud volituste alusel oleksidühtsed standardid kättesaadavad tasuta või sümboolse tasu eest,võimaldamaks ettevõtetel täita oma seaduslikke kohustusi. Tele-kommunikatsioonisektoris on edukalt kasutatud tasuta levita-
mist Internetis: teatud ETSI (Euroopa Telekommunikatsiooni
Standardiinstituut) standardid on kättesaadavad otse Internetis.15.1.2008 C 10/12 Euroopa Liidu Teataja ET
8.Õigustiku stabiilsuse edendamine
8.1 Komitee rõhutab, et tõhusaks osutunud direktiive ei ole
vaja tingimata muuta. Kuigi alusdirektiivi 98/37/EÜ ehk nnmasinaehitusdirektiivi parandamiseks tehtud töö oli väga vaeva-rikas, saavutati eri huvirühmade vahel lõpuks optimaalne tasa-
kaal. Mõnel teisel juhul oleks liigset parandamist tulnud vältida,
näiteks madalpinge direktiivi (73/23/EÜ) muutmist. Samuti oliebakohane komisjoni ettepanek ühendada direktiiv 87/404/EÜsurveseadmete direktiiviga 97/23, millele juhtis 5. novembri2004. aasta kirjas tähelepanu masinaehitajate ühendus.
8.2 On ilmnenud, et turg vajab selget, stabiilset õigusraamis-
tikku, et kavandada rahulikult investeeringuid ja pidada kinni
selgetest reeglitest, mida ei muudeta liiga tihti. Teisest küljestvõib lihtsustamine kaasa tuua suuremad halduskulud ningsuuremad vastavushindamise menetluse kulud, kuna needmuutuvad keerulisemaks.
8.3 Asutamislepingu artikli 95 kasutamise osas mõistab
komitee tootjate vajadusi, kuid rõhutab, et asjaomane õigusraa-mistik, millele direktiivid tuginevad, peab olema kooskõlasasutamislepingute aluspõhimõtetega, eelkõige eri standarditeõigusliku aluse osas. On selge, et esmatähtsad on õigusaktieesmärk ja sisu. Lähtuvalt nendest kohaldatakse eri standardeid.
Euroopa Kohus on sellega seoses teinud mitu otsust, mõned ka
hiljuti, milles välistatakse siiski mitme õigusliku aluse võimalus,kui õiguslikud viited on vastuolulised või nii mitmetahulised, etpiiravad parlamendi õigusi. Tootedisaini valdkonnas, mille osason teistsugused eesmärgid, ei saa alati täita ettevõtete soovi võttaaluseks asutamislepingu artikli 95 lõige 3, milles teatavasti piira-
takse liikmesriikide pädevusi ja tugevdatakse ühenduse eeskirju,
nagu on ette nähtud näiteks artiklites 137 ja 175 (
5). Ettevõtted
juhivad tähelepanu täiendavatele kuludele (mille maksavad kinnilõpptarbijad), mis tekivad vajalikest muudatustest masinatedisainis ja tootmises, mis põhinevad iga üksiku liikmesriigi
nõuetel. Tuleb välja töötada täiendavad õiguslikud mudelid, mis
ei lisa meetmeid, vaid piiravad miinimumini liikmesriikidevõimaluse võtta vastu eraldiseisvaid, erinevaid meetmeid, mispeavad olema kooskõlas terve mõistuse ja proportsionaalsusepõhimõttega.
8.4 Hiljuti vastuvõetud REACHi direktiiv on oluline versta-
post tarbija- ja töötajate kaitse valdkonnas. Komitee toetab
vastuvõetud tehnilisi lahendusi ning lihtsustamisvõimalusegaseotud paindlikkust. Sellegipoolest juhib komitee murelikulttähelepanu asjaolule, et väikese ja keskmise suurusega ettevõttedvõivad sattuda raskustesse, eelkõige juhul, kui sisseveo kontroll
ei ole nii range kui kõnealuse peamise direktiiviga nõutakse.Komitee kutsub komisjoni hoolikalt jälgima liikmesriikide turujärelevalve meetodeid. Just kõnealuses sektoris ei ole nad alatioma rolli tõhusalt täitnud osaliselt seetõttu, et selleks määratud
järelevalveasutustel on olnud liiga vähe vahendeid. Sellega seoses
saaks liikmesriikides ülesanded järelevalveasutuste vahel ärajagada, võttes aluseks konkreetse tootmisala tähtsuse, näitekstootmisvaldkonniti (ventiilid, masinad kaupade tõstmiseks jaliigutamiseks, pumbad ja kompressorid, tootmismasinad jne).
8.5 Vaatamata masinaehituse panusele kogu Euroopa majan-
dusse näib, et liikmesriigid investeerivad väga vähe neile delegee-ritud institutsioonilistesse ülesannetesse. Komisjon peaks palumasellekohaseid andmeid ning võrdlema neid praktiliste tulemus-
tega. Järelevalve kvaliteet ja ulatus sõltub tihti individuaalsetest
võimetest ja tahtest, kuid suur tähtsus on ka kasutada olevatelvahenditel.
9.Tehniliste takistuste eemaldamine ühtse turu täielikuks
teostamiseks
9.1 Riiklikes õigustikes on ikka veel rida tehnilisi takistusi,
mis tekitavad ettevõtetele suuri probleeme. Näiteks tekib selline
olukord masinate puhul, mis ei ole mõeldud maanteel liikumi-
seks, kui nad peavad siiski üldkasutatavaid teid kasutama. Kunaliikmesriikides kehtivad erinevate rangusastmetega eeskirjad,peavad ettevõtted omama erinevaid masinaid. Segadust tekitabka terminoloogia, näiteks „äriühing” ja„ettevõte”. Mõnede liik-
mesriikide kontrollinõuded toovad kaasa lisakulusid. Need kulud
kahekordistuvad riikides, kus nõutakse väljaarendamise, katseta-
mise ja transpordi puhul eraldi kontrolli erinevate asutustepoolt. Komitee kutsub üles õigusaktide kiirele ühtlustamisele,eelkõige ohutusmeetmete osas. Näiteks traktorite puhul tuleblisaks tahavaatepeeglitele ja kiirusepiirangule ette näha ka tehni-
lised spetsifikatsioonid esi- ja tagatulede ning eelkõige pidurdus-
teekonna osas. Euroopa teedel liiguvad praegu traktorid, midaon kasutatud üle 40 aasta. Järk-järguline masinapargi uuenda-mine tagaks kindlasti kõrgema aktiivse ja passiivse ohutusta-seme.
9.2 Üldkasutatavatel teedel masinate kasutamise reguleerimi-
seks soovitab komitee järgmist:
—võtta vastu ettepanek üldkasutatavatel teedel masinate kasu-
tamist käsitlevate riiklike õigustike ühtlustamiseks;15.1.2008 C 10/13 Euroopa Liidu Teataja ET
(5) C-94/03. Euroopa Kohtu otsus, Euroopa Komisjon vs Euroopa Liidu
Nõukogu —õigusliku aluse valik.
—kasutada nn uue lähenemisviisi meetodeid;
—sätestada viitestandardid, mis eeldavad vastavust nõuetega;
—kaasata nõuetekohased vastavuse hindamise sätted ning
teatud süsteemide puhul (roolisüsteem, pidurid) muuta vasta-vuse hindamine rangemaks.
10.Tulevane õigustik: osalus ja mõjuhindamine
10.1 Komitee kutsub üles tihedamale edaspidisele koostööle
seadusandja ja huvirühmade vahel, kujundamaks tulevasi õigus-
norme tõhusa dialoogi abil. Lähtudes huvirühma omavahelise
suhtluse olulisusest, ei tohiks selleks kasutada liiga suurel määrale-konsulteerimist. Komitee arvates ennetaks sagedane ja järje-pidev konsulteerimine teatavates spetsiifilistes valdkondadesprobleeme, tagades seega õigusaktide parema kvaliteedi ningtõhusamad eeskirjad.
10.2 Komitee leiab, et esmatähtis on kujundada eri valikuvõi-
malusteks kõigile ELi institutsioonidele —parlamendile, nõuko-
gule ja komisjonile —ühtsed mõjuhindamise meetodid ning
sobivad kvaliteedikontrolli süsteemid.
10.3 Komisjon peaks alati kaaluma, kas soovitud eesmärkide
täitmiseks on vaja õiguslikku raamistikku või piisab ise- võikaasregulatsioonist. Komitee arvab, et paljudest võimalustest
tuleb valida selline moodus, millega samad eesmärgid saavuta-
takse võimalikult väikeste kulude ja halduskoormusega ningmillega tagatakse võimalikult suur läbipaistvus ja huvitatudosapoolte osalemine.10.4 Valdkondlik sotsiaaldialoog on otsustava tähtsusega.
Ühishuvide heaks tuleks praktikas ellu viia konkreetseid algatusiväljaõppe edendamiseks eelkõige tööohutuse valdkonnas, shelukestva õppe algatusi. Seejuures tuleks arendada mitte üksnesoskusi, vaid ka tõsta teadlikkust mitmete haldus- ja korralduslike
küsimuste osas, mis seonduvad masinate parema ja ohutuma
kasutamisega. Ettevõtte sotsiaalne vastutus, mida viiakse elluulatusliku dialoogi kaudu kodanikuühiskonna ja kohalikeomavalitsuste esindajatega, võib aidata kaasa ohutu ja viljakaettevõtluskultuuri arengule, eelkõige väikese ja keskmise suuru-
sega ettevõtetes, kus riskijuhtimine on selgelt veelgi keerulisem.
10.5 Komitee leiab, et kasulik oleks läbi viia analüüs, kus
kõik huvirühmad hindaksid ühenduse õigustiku eeliseid japuudusi. Analüüsi tulemuste põhjal saaks tegutseda ühtselt ningtagada, et mitmed käimasolevad algatused ei anna ebapiisavaidja vastuolulisi tulemusi. Komisjoni otsus arutada uut nn masina-direktiivi sidusrühmadega on õige samm. Selliseid algatusi on
vaja veelgi enam. Eelkõige rõhutab komitee eri algatuste vahelisi
seoseid, eelkõige liigse bürokraatia vähendamise tegevuskavadeja nn uue lähenemise seoseid (14. veebruaril 2007 võttiskomisjon vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse jaotsuse ettepanekud uue lähenemise läbivaatamise raamistiku
kohta, mille aluseks on avaliku arutelu ühtse turu tuleviku
kohta). Komitee on veendunud, et kõnealuste algatuste asjako-hane seostamine ja ühtne koordineerimine võivad parandadakehtivat õigustikku ning selle rakendamist 27 liikmesriigis.
Brüssel, 26. september 2007
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee
president
Dimitris DIMITRIADIS15.1.2008 C 10/14 Euroopa Liidu Teataja ET