Ettepanek Nõukogu määrus, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 2015/2006 ja (EÜ) nr 41/2007 seoses teatavate kalavarude püügivõimaluste ning -tingimustega /* KOM/2007/0570 lõplik */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 5.10.2007 KOM(2007) 570 lõplik Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 2015/2006 ja (EÜ) nr 41/2007 seoses teatavate kalavarude püügivõimaluste ning -tingimustega (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2015/2006[1] on ühenduse kalalaevadele kehtestatud 2007. ja 2008. aastaks püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega. Kirde-Atlandi kalanduskomitee (NEAFC) võttis 2007. aasta juuni erakorralisel koosolekul vastu otsuse pikendada atlandi karekala püügi keeldu NEAFCi reguleerimispiirkonnas 2007. aasta teiseks pooleks . Seda soovitust tuleks rakendada ühenduse õiguses. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 41/2007[2] on 2007. aastaks kindlaks määratud teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes. Ühenduse ja Islandi vahel 28. märtsil 2007 toimunud konsultatsioonide kohaselt jõuti kokkuleppele kvootides, mille ulatuses Islandi kalalaevad võivad püüda enne 30. aprilli 2007 ühenduse kvoodist, mis on eraldatud ühenduse, Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelise kokkuleppe raames, ning kvootides, mille ulatuses Islandi majandusvööndis meriahvenat püüdvad ühenduse laevad võivad püüda juulist detsembrini. Seda kokkulepet tuleks rakendada ühenduse õiguses. Tuleks selgitada tingimusi, mida kohaldatakse teatavates püügipiirkondades kalastamisel mitme liigi lubatud kogupüügi kaaspüükide suhtes, ning tagada, et Norra, Taani ja Rootsi vahel 19. detsembril 1966. aastal sõlmitud kokkulepet vastastikuse ligipääsemise kohta Skagerrakis ja Kattegatis kalastamisele kohaldatakse nõuetekohaselt. Seetõttu on muudatus vajalik. Kirde-Atlandi kalanduskomitee võttis 2007. aasta juuni erakorralisel koosolekul vastu soovitused 2007. aasta kaitse- ja majandamismeetmete kohta NEAFC reguleeritavas piirkonnas seoses meriahvenaga ICES I ja II püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes. Need soovitused tuleks rakendada ühenduse õiguses. Ühenduse ja Fääri saarte vahel toimunud kirjaliku nõupidamise tulemusel jõuti kokkuleppele heeringavarudele juurdepääsu võimaldamises ICES I ja II püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelistes vetes. Seda kokkulepet tuleks rakendada ühenduse õiguses. Tuleks selgitada tingimusi, mida kohaldatakse asendatud või püügitegevuse lõpetanud laevade suhtes seoses lisapäevade määramisega kalapüügi alalise lõpetamise alusel, kuna viide teatavatele püügikoormuste piirangute poolt mõjutatud laevadele on valesti esitatud. Tuleks selgitada püügikoormuse teadetega seotud erandeid määruse (EÜ) nr 41/2007 lisades IIA, IIB ja IIC sätestatud teatamisnõudest laevaseiresüsteemiga varustatud laevade puhul. Nõukogu määruse (EÜ) nr 41/2007 IIB lisa pealkirja tuleks parandada, et tagada vastavus kõnealuse lisa kohaldamisalaga. Seisevpüüniste pikkust tuleks muuta 2,5 kilomeetrilt 5 meremiilile, et tagada võrkude käsitsemise ohutus arvestades seisevpüüniste tähistamise ja identifitseerimise eeskirju, mis on kehtestatud komisjoni 1. märtsi 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 356/2005 (millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad seisevpüüniste ja piimtraalide tähistamiseks ja identifitseerimiseks)[3], ning teatavaid erieeskirju nakkevõrkude kasutamise kohta. Keskkonnakaitsenõuete integreerimiseks ühisesse kalanduspoliitikasse on vaja võtta meetmed, et minimeerida kalandustegevuse mõju mere ökosüsteemidele. Vastavalt hiljutistele teadusaruannetele ja eelkõige Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu aruannetele on Iirimaa lääne- ja edelaranniku piirkonnas leitud ja kaardistatud väga tundlikud süvamereelupaigad. Kõnealused elupaigad on asustatud tähtsate ja ülimalt mitmekesiste bioloogiliste kooslustega ning neid käsitatakse esmajärjekorras kaitset vajavatena. Eelkõige on need nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivis 92/43/EÜ (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta) määratletud kui ühendusele huvipakkuvad looduslikud elupaigad. Kõnealustele elupaikadele aktiiv- ja passiivpüünistega tekitatud kahjustustest taastumine on kas võimatu või väga raske ja aeglane. Seepärast tuleks keelata igasugune kalapüük kõnealustes piirkondades. Seetõttu on asjakohane keelata igasugune kalapüük kõnealustes piirkondades kuni alaliste kaitsemeetmete kehtestamiseni. Käesoleva ettepaneku eesmärk on esitada määruste (EÜ) nr 2015/2006 ja (EÜ) nr 41/2007 vajalikud muudatused. Nõukogul palutakse käesolev ettepanek võimalikult kiiresti vastu võtta, et kaluritel oleks võimalik kavandada käesoleva kalastushooaja tegevust. Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 2015/2006 ja (EÜ) nr 41/2007 seoses teatavate kalavarude püügivõimaluste ning -tingimustega EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta,[4] eriti selle artiklit 20, võttes arvesse nõukogu 26. veebruari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 423/2004, millega kehtestatakse meetmed tursavarude taastamiseks,[5] eriti selle artiklit 8, võttes arvesse komisjoni ettepanekut[6] ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2015/2006[7] on ühenduse kalalaevadele kehtestatud 2007. ja 2008. aastaks püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega. (2) Kirde-Atlandi kalanduskomitee (NEAFC) võttis 2007. aasta juuni erakorralisel koosolekul vastu otsuse pikendada atlandi karekala püügi keeldu NEAFCi reguleerimispiirkonnas 2007. aasta teiseks pooleks. Kõnealune soovitus tuleks rakendada ühenduse õiguses. (3) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 41/2007[8] on 2007. aastaks kindlaks määratud teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ja ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes. (4) Ühenduse ja Islandi vahel 28. märtsil 2007 toimunud konsultatsioonide kohaselt jõuti kokkuleppele kvootides, mille ulatuses Islandi kalalaevad võivad püüda enne 30. aprilli 2007 ühenduse kvoodist, mis on eraldatud ühenduse, Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelise kokkuleppe raames, ning kvootides, mille ulatuses Islandi majandusvööndis meriahvenat püüdvad ühenduse laevad võivad püüda juulist detsembrini. Seda kokkulepet tuleks rakendada ühenduse õiguses. (5) Tuleks selgitada tingimusi, mida kohaldatakse teatavates püügipiirkondades kalastamisel mitme liigi lubatud kogupüügi kaaspüükide suhtes, ning tagada, et Norra, Taani ja Rootsi vahel 19. detsembril 1966. aastal sõlmitud kokkulepet vastastikuse ligipääsemise kohta Skagerrakis ja Kattegatis kalastamisele kohaldatakse nõuetekohaselt. Seetõttu on muudatus vajalik. (6) Ühenduse ja Fääri saarte vahel toimunud kirjaliku nõupidamise tulemusel jõuti kokkuleppele heeringavarudele juurdepääsu võimaldamises ICES I ja II püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelistes vetes. Seda kokkulepet tuleks rakendada ühenduse õiguses. (7) Kirde-Atlandi kalanduskomitee võttis 2007. aasta juuni erakorralisel koosolekul vastu soovitused 2007. aasta kaitse- ja majandamismeetmete kohta NEAFC reguleeritavas piirkonnas seoses meriahvenaga ICES I ja II püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes. Need soovitused tuleks rakendada ühenduse õiguses. (8) Tuleks selgitada tingimusi, mida kohaldatakse asendatud või püügitegevuse lõpetanud laevade suhtes seoses lisapäevade määramisega kalapüügi alalise lõpetamise alusel, kuna viide teatavatele püügikoormuste piirangute poolt mõjutatud laevadele on valesti esitatud. (9) Tuleks selgitada püügikoormuse teadetega seotud erandeid määruse (EÜ) nr 41/2007 lisades IIA, IIB ja IIC sätestatud teatamisnõudest laevaseiresüsteemiga varustatud laevade puhul. (10) Nõukogu määruse (EÜ) nr 41/2007 IIB lisa pealkirja tuleks parandada, et tagada vastavus kõnealuse lisa kohaldamisalaga. (11) Seisevpüüniste pikkust tuleks muuta 2,5 kilomeetrilt 5 meremiilile, et tagada võrkude käsitsemise ohutus arvestades seisevpüüniste tähistamise ja identifitseerimise eeskirju, mis on kehtestatud komisjoni 1. märtsi 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 356/2005 (millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad seisevpüüniste ja piimtraalide tähistamiseks ja identifitseerimiseks)[9], ning teatavaid erieeskirju nakkevõrkude kasutamise kohta. (12) Keskkonnakaitsenõuete integreerimiseks ühisesse kalanduspoliitikasse on vaja võtta meetmed, et minimeerida kalandustegevuse mõju mere ökosüsteemidele. Vastavalt hiljutistele teadusaruannetele ja eelkõige Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu aruannetele on Iirimaa lääne- ja edelaranniku piirkonnas leitud ja kaardistatud väga tundlikud süvamereelupaigad. Kõnealused elupaigad on asustatud tähtsate ja ülimalt mitmekesiste bioloogiliste kooslustega ning neid käsitatakse esmajärjekorras kaitset vajavatena. Eelkõige on need on 21. mai 1992. aasta direktiivis 92/43/EÜ (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta)[10] määratletud kui ühendusele huvipakkuvad looduslikud elupaigad. Kõnealustele elupaikadele aktiiv- ja passiivpüünistega tekitatud kahjustustest taastumine on kas võimatu või väga raske ja aeglane. Seepärast tuleks keelata igasugune kalapüük kõnealustes piirkondades. Seetõttu on asjakohane keelata igasugune kalapüük kõnealustes piirkondades kuni alaliste kaitsemeetmete kehtestamiseni. (13) Seetõttu tuleks määrusi (EÜ) nr 2015/2006 ja (EÜ) nr 41/2007 vastavalt muuta, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määruse (EÜ) nr 2015/2006 muudatused Määruse (EÜ) nr 2015/2006 lisa 2. osa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale. Artikkel 2 Määruse (EÜ) nr 41/2007 muudatused Määrust (EÜ) nr 41/2007 muudetakse järgmiselt. 1) Artikkel 10 asendatakse järgmisega: „Artikkel 10 Juurdepääsupiirangud 1. Ühenduse laevad ei tohi kalastada Skagerrakis 12 meremiili ulatuses Norra lähtejoontest. Taani ja Rootsi lipu all sõitvatel laevadel on siiski lubatud kalastada kuni nelja meremiili kaugusel Norra lähtejoontest. 2. Ühenduse laevad võivad kalastada Islandi jurisdiktsiooni alla kuuluvate vete piirkonnas, mis on piiratud järgmisi koordinaate ühendavate sirgjoontega: edelapiirkond 1. 63°12'N ja 23°05'W kuni 62°00'N ja 26°00'W, 2. 62°58'N ja 22°25'W, 3. 63°06'N ja 21°30'W, 4. 63°03'N ja 21°00'W kuni 180°00'S; kagupiirkond 1. 63°14'N ja 10°40'W, 2. 63°14'N ja 11°23'W, 3. 63°35'N ja 12°21'W, 4. 64°00'N ja 12°30'W, 5. 63°53'N ja 13°30'W, 6. 63°36'N ja 14°30'W, 7. 63°10'N ja 17°00'W sealt kuni 180°00'S.” 2) Määruse (EÜ) nr 41/2007 IA, IB, IIA, IIB, IIC ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale. Artikkel 3 Jõustumine Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja I LISA Määruse (EÜ) nr 2015/2006 lisa 2. osa muudetakse järgmiselt: 1) kanne, mis käsitleb atlandi karekala püüki ICES VI püügipiirkonna ühenduse vetes ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvates vetes, asendatakse järgmisega: „Liik: | Atlandi karekala | Püügipiirkond: | VI (ühenduse veed) | Hoplostethus atlanticus | aasta | 2007 | 2008 | Hispaania | 5 | 3 | Prantsusmaa | 30 | 15 | Iirimaa | 5 | 3 | Ühendkuningriik | 5 | 3 | EÜ | 45 | 22” | 2) kanne, mis käsitleb atlandi karekala püüki ICES VII püügipiirkonna ühenduse vetes ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvates vetes, asendatakse järgmisega: „Liik: | Atlandi karekala | Püügipiirkond: | VII (ühenduse veed) | Hoplostethus atlanticus | aasta | 2007 | 2008 | Hispaania | 1 | 1 | (1) Üksnes kaaspüük. Spetsialiseeritud püük ei ole selle kvoodi raames lubatud. | Prantsusmaa | 131 | 64 | Iirimaa | 39 | 19 | Ühendkuningriik | 1 | 1 | Muud (1) | 1 | 1 | EÜ | 174 | 86” | (3) kanne, mis käsitleb atlandi karekala püüki ICES I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XI, XII ja XIV püügipiirkonna ühenduse vetes ja kolmandate riikide pädevusse mittekuuluvates vetes, asendatakse järgmisega: „Liik: | Atlandi karekala | Püügipiirkond: | I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XI, XII ja XIV püügipiirkonna EÜ veed | Hoplostethus atlanticus | aasta | 2007 | 2008 | Hispaania | 4 | 2 | Prantsusmaa | 21 | 10 | Iirimaa | 5 | 3 | Portugal | 6 | 3 | Ühendkuningriik | 4 | 2 | EÜ | 40 | 20” | II LISA Määruse (EÜ) nr 41/2007 lisasid muudetakse järgmiselt: 1) IA lisas: a) kanne, mis käsitleb hariliku molva püüki ICES püügipiirkonnas IIIa ning ICES IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ vetes, asendatakse järgmisega: „Liik: | Harilik molva Molva molva | Püügipiirkond: | IIIa; IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed LIN/03. | Belgia | 8 | (1) | Ennetuslik TAC. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. | Taani | 62 | Saksamaa | 8 | (1) | Rootsi | 24 | Ühendkuningriik | 8 | EÜ | 109 | (1) Selle kvoodi alusel võib kalastada ainult ICES IIIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ vetes.” | b) kanne, mis käsitleb norra salehomaari püüki ICES IIIa püügipiirkonnas ja ICES IIIb IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ vetes, asendatakse järgmisega: „Liik: | Norra salehomaar Nephrops norvegicus | Püügipiirkond: | IIIa; IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed NEP/3A/BCD | Taani | 3 800 | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. | Saksamaa | 11 | (1) | Rootsi | 1 359 | EÜ | 5 170 | Lubatud kogupüük (TAC) | 5 170 | (1) Selle kvoodi alusel võib kalastada ainult ICES IIIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ vetes.” | c) kanne, mis käsitleb hariliku merikeele püüki ICES IIIa püügipiirkonnas ning ICES IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ vetes, asendatakse järgmisega: „Liik: | Harilik merikeel Solea solea | Püügipiirkond: | IIIa ning IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed SOL/3A/BCD | Taani | 755 | Analüütiline TAC Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. | Saksamaa | 44 | (1) | Madalmaad | 73 | (1) | Rootsi | 28 | EÜ | 900 | Lubatud kogupüük (TAC) | 900 | (1) Selle kvoodi alusel võib püüda ainult ICES IIIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ vetes.” | d) kanne, mis käsitleb hariliku ogahai püüki ICES IIIa püügipiirkonnas; I, V, VI, VII, VIII, XII, ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelistes vetes, asendatakse järgmisega: „Liik: | Harilik ogahai Squalus Acanthias | Püügipiirkond: | IIIa; I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed Dgs/135x14 | EÜ | 2 828 | (1) (2) | Ennetuslik TAC. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. | Lubatud kogupüük (TAC) | 2 828 | (1) | (1) Kaaspüügi kvoot. Need liigid ei tohi eluskaalu järgi moodustada rohkem kui 5 % pardal olevast püütud kalast. (2) Üksnes Taani ja Rootsi võivad kalastada ICES piirkonna IIIa Norra vetes.” | e) kanne, mis käsitleb tursiku püüki ICES IIIa püügipiirkonnas ning ICES IIa ja IV püügipiirkonna EÜ vetes, asendatakse järgmisega: „Liik: | Tursik Trisopterus esmarki | Püügipiirkond: | IIIa; IIa ja IV EÜ veed NOP/2A3A4. | Taani | 0 | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. | Saksamaa | 0 | (1) | Madalmaad | 0 | (1) | EÜ | 0 | Norra | 1 000 | (2)(3) | Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | (1) Selle kvoodi alusel võib kalastada ainult ICES IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna EÜ vetes. (2) Selle kvoodi alusel võib kalastada ICES VIa püügipiirkonnas põhja pool 56°30'N. (3) Ainult kaaspüük.” | 2) IB lisas: a) kanne, mis käsitleb heeringapüüki ICES I ja II püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelistes vetes, asendatakse järgmisega: „Liik: | Heeringas | Püügipiirkond: | I ja II püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed | Clupea harengus | HER/1/2. | Belgia | 30 | Analüütiline TAC | Taani | 28 550 | Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. | Saksamaa | 5 000 | Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. | Hispaania | 94 | Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. | Prantsusmaa | 1 232 | Iirimaa | 7 391 | Madalmaad | 10 217 | Poola | 1 445 | Portugal | 94 | Soome | 442 | Rootsi | 10 580 | Ühendkuningriik | 18 253 | EÜ | 83 328 | Norra | 74 995 | (1) | Fääri saared | 10 834 | (1) | Lubatud kogupüük (TAC) | 1 280 000 | __________ | (1) Selle kvoodi alusel püütud saak tuleb maha arvestada lubatud kogupüügi Norra ja Fääri saarte osast (juurdepääsukvoot). Kõnealuse kvoodi alusel võib kalastada EÜ vetes põhja pool 62° N. | Eritingimused: | Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: | Norra vetes põhja pool 62° N ja Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas (HER/*2AJMN) | Belgia | 30 | (2) | Taani | 28 550 | (2) | Saksamaa | 5 000 | (2) | Hispaania | 94 | (2) | Prantsusmaa | 1 232 | (2) | Iirimaa | 7 391 | (2) | Madalmaad | 10 217 | (2) | Poola | 1 445 | (2) | Portugal | 94 | (2) | Soome | 442 | (2) | Rootsi | 10 580 | (2) | Ühendkuningriik | 18 253 | (2) | (2) Kui kõigi liikmesriikide väljapüük kokku on 74 995 tonni, ei ole edasine püük lubatud. | Fääri saarte veed ICES II ja Vb püügipiirkonnas põhja pool 62° N (HER/*25B-F) | Belgia | 3 | Taani | 3 712 | Saksamaa | 650 | Hispaania | 12 | Prantsusmaa | 159 | Iirimaa | 960 | Madalmaad | 1 329 | Poola | 187 | Portugal | 12 | Soome | 56 | Rootsi | 1 374 | Ühendkuningriik | 2 374” | b) kanne, mis käsitleb moiva püüki ICES V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa vetes, asendatakse järgmisega: „Liik: | Moiva | Püügipiirkond: | V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed | Mallotus villosus | CAP/514GRN | Kõik liikmesriigid | 0 | EÜ | 28 490 | (1) (2) | Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | (1) Sellest 28 490 tonni eraldatakse Islandile. (2) Püütakse enne 30. aprilli 2007.” | c) kanne, mis käsitleb meriahvena püüki ICES I ja II püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes, lisatakse kande järele, mis käsitleb meriahvena püüki ICES I ja II püügipiirkonna Norra vetes: „Liik: | Meriahven Sebastes spp. | Püügipiirkond: | ICES I ja II püügipiirkonna rahvusvahelised veed RED/1/2INT | EÜ | Ei kohaldata | (1) | Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. | Lubatud kogupüük (TAC) | 15 500 | (2) | (1) Püügitegevus on lubatud ainult nendel laevadel, mis on varem tegelenud meriahvena püügiga NEAFi reguleerimispiirkonnas. (2) Võib püüda ajavahemikul 1. septembrist kuni 15. novembrini 2007. Lubatud kogupüük hõlmab kogu kaaspüügi.” | d) kanne, mis käsitleb meriahvena püüki ICES Va püügipiirkonna Islandi vetes, asendatakse järgmisega: „Liik: | Meriahven | Püügipiirkond: | Va püügipiirkonna Islandi veed | Sebastes spp. | RED/05A-IS | Belgia | 100 | (1)(2) | Saksamaa | 1 690 | (1)(2) | Prantsusmaa | 50 | (1)(2) | Ühendkuningriik | 1 160 | (1)(2) | EÜ | 3 000 | (1)(2) | Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | __________ | (1) Kaasa arvatud vältimatu kaaspüük (välja arvatud tursk). | (2) Püük ajavahemikul juulist detsembrini.” | 3) IIA lisas: a) punkt 10.1 asendatakse järgmisega: „10.1. Komisjon võib eraldada liikmesriikidele täiendava arvu päevi, mille jooksul võib püügipiirkonnas viibida laev, mille pardal on mõni punktis 4.1 nimetatud püügivahenditest, võttes aluseks kalapüügitegevuse lõpetamisel alates 1. jaanuarist 2002 saavutatud tulemused. Määratakse kõnealuses püügipiirkonnas kõnealuseid püügivahendeid kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade kilovatt-päevades mõõdetud 2001. aasta püügikoormuse ja kõikide samu püügivahendeid kasutanud laevade 2001. aasta püügikoormuse suhe. Lisapäevade arv arvutatakse seejärel nii, et leitud suhe korrutatakse algselt eraldatud päevade arvuga. Arvutuse tulemusena saadud mis tahes päevaosa ümardatakse lähima täispäevani. Käesolevat punkti ei kohaldata, kui laev on punkti 5.1 kohaselt asendatud või kui püügikvoodi äravõtmist on täiendavate merepäevade saamiseks eelmistel aastatel juba kasutatud.” b) punkt 22 asendatakse järgmisega: „ 22. Püügikoormuse teated Erandina nõukogu 26. veebruari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 423/2004 (millega kehtestatakse meetmed tursavarude taastamiseks)[11] artiklist 9 ei kehti nõukogu määruse (EÜ) nr 2847/93 artiklis 19c sätestatud teatamisnõue määruse (EÜ) nr 2244/2003 artiklite 5 ja 6 kohaselt laevaseiresüsteemidega varustatud laevade suhtes.” 3) IIB lisas: a) pealkiri asendatakse järgmisega: „KALALAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES UUS-MEREMAA MERLUUSI JA NORRA SALEHOMAARI TEATAVATE VARUDE TAASTAMISEGA ICES VIIIc JA IXa PÜÜGIPIIRKONNAS, VÄLJA ARVATUD CÁDIZI LAHES” b) punkt 9.1. asendatakse järgmisega: „9.1. Komisjon võib eraldada liikmesriikidele täiendava arvu päevi, mille jooksul võib püügipiirkonnas viibida laev, mille pardal on mõni punktis 3 nimetatud rühma püügivahenditest, võttes aluseks tulemused, mis on saavutatud kalapüügitegevuse lõpetamisel alates 1. jaanuarist 2004 kas määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 7 kohaselt või liikmesriikide poolt nõuetekohaselt põhjendatud teistel asjaoludel. Arvesse võib võtta ka kõik laevad, mille kohta saab tõendada, et need on piirkonnast lõplikult mujale viidud. Määratakse kõnealuses püügipiirkonnas kõnealuseid püügivahendeid kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade kilovatt-päevades mõõdetud 2003. aasta püügikoormuse ja kõikide samu püügivahendeid kasutanud laevade sama aasta püügikoormuse suhe. Lisapäevade arv arvutatakse seejärel nii, et leitud suhe korrutatakse algselt eraldatud päevade arvuga. Arvutuse tulemusena saadud mis tahes päevaosa ümardatakse lähima täispäevani. Käesolevat punkti ei kohaldata, kui laev on punkti 4.1 kohaselt asendatud või kui püügikvoodi äravõtmist on täiendavate merepäevade saamiseks eelmistel aastatel juba kasutatud. c) punkt 17 asendatakse järgmisega: „ 17. Püügikoormuse teated Laevade suhtes, mille pardal on käesoleva lisa punktis 3 määratletud rühmadesse kuuluvaid püügivahendeid ja mis tegutsevad sama lisa punktis 1 määratletud piirkonnas, kohaldatakse määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikleid 19b, 19c, 19d, 19e ja 19k. Nõukogu määruse (EÜ) nr 2847/93 artiklis 19 sätestatud teatamisnõue ei kehti laevade suhtes, mis on varustatud määruse (EÜ) nr 2244/2003 artiklite 5 ja 6 kohaste laevaseiresüsteemidega.” 4) IIC lisas: a) punkt 9.1. asendatakse järgmisega: „9.1. Komisjon võib eraldada liikmesriikidele täiendava arvu päevi, mille jooksul võib püügipiirkonnas viibida laev, mille pardal on mõni punktis 3 nimetatud rühma püügivahenditest, võttes aluseks tulemused, mis on saavutatud kalapüügitegevuse lõpetamisel alates 1. jaanuarist 2004 kas määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 7 kohaselt või liikmesriikide poolt nõuetekohaselt põhjendatud teistel asjaoludel. Arvesse võib võtta ka kõik laevad, mille kohta saab tõendada, et need on piirkonnast lõplikult mujale viidud. Määratakse kõnealuses püügipiirkonnas kõnealuseid püügivahendeid kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade kilovatt-päevades mõõdetud 2003. aasta püügikoormuse ja kõikide samu püügivahendeid kasutanud laevade sama aasta püügikoormuse suhe. Lisapäevade arv arvutatakse seejärel nii, et leitud suhe korrutatakse algselt eraldatud päevade arvuga. Arvutuse tulemusena saadud mis tahes päevaosa ümardatakse lähima täispäevani. Käesolevat punkti ei kohaldata, kui laev on punkti 4.1 kohaselt asendatud või kui püügikvoodi äravõtmist on täiendavate merepäevade saamiseks eelmistel aastatel juba kasutatud. ” b) punkt 16 asendatakse järgmisega: „16 . Püügikoormuse teated Laevade suhtes, mille pardal on käesoleva lisa punktis 3 määratletud rühmadesse kuuluvaid püügivahendeid ja mis tegutsevad käesoleva lisa punktis 1 määratletud piirkonnas, kohaldatakse määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikleid 19b, 19c, 19d, 19e ja 19k. Nõukogu määruse (EÜ) nr 2847/93 artiklis 19 sätestatud teatamisnõue ei kehti laevade suhtes, mis on varustatud määruse (EÜ) nr 2244/2003 artiklite 5 ja 6 kohaste laevaseiresüsteemidega.” 5) III lisas: a) punkti 9.4. alapunkt a asendatakse järgmisega: „a) nakkevõrgud silma suurusega üle 120 mm ja alla 150 mm, tingimusel et neid kasutatakse vees, mille kaardistatud sügavus on alla 600 meetri, et nende vertikaalne ulatus ei ole üle 100 võrgusilma, et nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,5 ja need on laiali tõmmatud ujukite või samaväärse ujuvseadise abil. Võrgud võivad olla kuni 5 meremiili pikkused ja kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei tohi ületada 25 km kalalaeva kohta. Püünis võib vees olla kuni 24 tundi; või” b) punkt 13 asendatakse järgmisega: „ 13. Ohustatud süvamereelupaikade ajutised kaitsemeetmed 13.1. Piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel, on kalapüük põhjatraalide ja passiivpüünistega, sealhulgas seisevvõrkude ja põhjaõngejadadega, keelatud: Hecate mäed (Hecate Seamounts): – 52° 21.2866' N, 31° 09.2688' W – 52° 20.8167' N, 30° 51.5258' W – 52° 12.0777' N, 30° 54.3824' W – 52° 12.4144' N, 31° 14.8168' W – 21.2866' N, 31° 09.2688' W Faraday mäed (Faraday Seamounts): – 50° 01.7968' N, 29° 37.8077' W – 49° 59.1490' N, 29° 29.4580' W – 49° 52.6429' N, 29° 30.2820' W – 49° 44.3831' N, 29° 02.8711' W – 49° 44.4186' N, 28° 52.4340' W – 49° 36.4557' N, 28° 39.4703' W – 49° 29.9701' N, 28° 45.0183' W – 49° 49.4197' N, 29° 42.0923' W – 50° 01.7968' N, 29° 37.8077' W Reykjanese aheliku osa: – 55° 04.5327' N, 36° 49.0135' W – 55° 05.4804' N, 35° 58.9784' W – 54° 58.9914' N, 34° 41.3634' W – 54° 41.1841' N, 34° 00.0514' W – 54° 00.0'N, 34° 00.0' W – 53° 54.6406' N, 34° 49.9842' W – 53° 58.9668' N, 36° 39.1260' W – 55° 04.5327' N, 36° 49.0135' W Altairi mäed (Altair Seamounts): – 44° 50.4953' N, 34° 26.9128' W – 44° 47.2611' N, 33° 48.5158' W – 44° 31.2006' N, 33° 50.1636' W – 44° 38.0481' N, 34° 11.9715' W – 44° 38.9470' N, 34° 27.6819' W – 44° 50.4953' N, 34° 26.9128' W Anti-Altairi mäed (Antialtair Seamounts): – 43° 43.1307' N, 22° 44.1174' W – 43° 39.5557' N, 22° 19.2335' W – 43° 31.2802' N, 22° 08.7964' W – 43° 27.7335' N, 22° 14.6192' W – 43° 30.9616' N, 22° 32.0325' W – 43° 40.6286' N, 22° 47.0288' W – 43° 43.1307' N, 22° 44.1174' W 13.2. Piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel, on kalapüük põhjatraalide ja passiivpüünistega, sealhulgas seisevvõrkude ja põhjaõngejadadega, keelatud: Belgica Mound Province: - 51°49'N, 11°86'W- 51°54'N, 11°69'W - 51°26'N, 11°55'W - 51°23'N, 11°74'W Hovland Mound Province - 52°27'N, 13°21'W- 52°40'N, 12°97'W- 52°28'N, 12°90'W- 52°28'N, 12°49'W - 52°07'N, 12°49'W- 52°07'N, 12°88'W - 52°15'N, 12°94'W- 52°15'N, 13°18'W Porcupine’i madala loodeosa I piirkond - 53°51'N, 14°54'W - 53°59'N, 14°46'W- 53°68'N, 14°26'W- 51°57'N, 14°19'W- 53°53'N, 14°24'W- 53°40'N, 14°48'W II piirkond - 53°72'N, 14°18'W- 53°86'N, 11°89'W- 53 ° 76'N, 13°83'W- 53 ° 61'N, 14°12'W Porcupine’i madala edelaosa - 51°91'N, 15°12'W- 51°91'N, 14°92'W - 51°70'N, 14°92'W- 51°70'N, 15°17'W - 51°82'N, 15°10'W” [1] ELT L 384, 29.12.2006, lk 28. [2] ELT L 15, 15.1.2007, lk 1. [3] ELT L 56, 2.3.2005, lk 8. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1805/2005. [4] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. [5] ELT L 70, 9.3.2004, lk 8. [6] ELT C, lk [7] ELT L 384, 29.12.2006, lk 28. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 754/2007 (ELT L 172, 30.6.2007, lk 26). [8] ELT L 15, 20.1.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 754/2007. [9] ELT L 56, 2.3.2005, lk 8. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1805/2005. [10] EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7. [11] ELT L 70, 9.3.2004, lk 8.