ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
93.

võtab teadmiseks, et tõlkide uute väljundnäitajatena määrati kindlaks, et teenuse osutamise vähim aeg nädalas on keskmiselt 11 tundi ja pikim aeg keskmiselt 17 tundi; märgib, et aeg, kui kaua koosseisulised tõlgid nädalas keskmiselt tõlkekabiinis tõlketeenust osutasid, suurenes 2014. aasta 11 tunnilt ja 54 minutilt 2016. aastal 13 tunnile ja 25 minutile; märgib, et 2014. aastal toimusid valimised ja siis oli suulist tõlget vähem vaja; rõhutab, et suulise tõlke vajadus suurenes 2014–2016 seetõttu, et parlament pöördus tagasi tavapärase komisjonide, fraktsioonide, Strasbourgi ja siniste nädalate süsteemi juurde; tuletab meelde, et kui personalieeskirjad 2013. aastal läbi vaadati, suurenes kõigi Euroopa institutsioonide töötajate iganädalane tööaeg 37,5 tunnilt 40–42 tunnile, mis tõi kaasa ka suulise tõlke teenistuse iganädalase tööaja pikenemise; innustab ametiühinguid ja peasekretäri tegema edaspidi koostööd, mille puhul tuleks keskenduda õiglastele töötingimustele, kuid tagada samal ajal parlamendi sujuv töö; juhib tähelepanu sellele, et peasekretäri ja personalikomitee vahel on praegu käimas arutelu, ja nõuab, et pooled jõuaksid kokkuleppele; märgib, et muude töötajate jaoks eraldatud kulukohustustega seotud assigneeringute suurenemise tingis osaliselt see, et 2016. aastal oli välist suulist tõlget vaja rohkem (2015. aastaga võrreldes 2,2 miljonit eurot rohkem); märgib peale selle, et fraktsioonide ja komisjonide koosolekute puhul ei ole tellimiseeskirja tõttu võimalik tellida suulist tõlget kõikidesse keeltesse; märgib ühtlasi, et komisjonide koosolekute ajakava muutmisel on tulnud paljusid koosolekuid pidada ebatavalisel kellaajal ja see on osaliselt tingitud sellest, et suulise tõlke tõhus kasutamine ei ole eriti paindlik;
3.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et 2017. aastasse üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringute määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 417 279 eurot ehk 30 % (võrdluseks 364 740 eurot ehk 26 % 2015. aastal); märgib, et need ülekandmised puudutavad peamiselt IT teenuseid, mida ei olnud veel täies mahus osutatud või mille eest ei olnud aasta lõpuks veel arvet esitatud; märgib lisaks, et III jaotises oli kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmise määr 3 370 616 eurot ehk 43 % (võrdluseks 3 383 052 eurot ehk 41 % 2015. aastal); märgib, et nimetatud ülekandmised on peamiselt seotud teadusprojektide ja uuringutega, mille kestus on rohkem kui üks aasta; võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et agentuur võiks kaaluda liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu, et kajastada paremini tegevuse mitmeaastast iseloomu ning vältimatuid viivitusi lepingute sõlmimise, teenuste osutamise ja maksete tegemise vahel; võtab teadmiseks agentuuri vastuse, mille kohaselt agentuur uurib seda võimalust, et näha, kas eelarvehaldust saab parandada;
1.

märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt allkirjastas keskus 2012. aastal erilepingute sõlmimiseks raamlepingu maksimumsummas 250 000 eurot, mis oli hanketeates märgitud; märgib murega, et keskus ei pidanud sellest ülemmäärast kinni; märgib ühtlasi, et 2015. aasta lõpuks oli selle lepingu raames tehtud maksete summa kokku 382 181 eurot, st ülemmäär oli ületatud 50 % võrra; juhib tähelepanu tõsiasjale, et ülemmäära ületavad maksed näitavad, et keskuse kasutatavat raamlepingute järelevalvemenetlust tuleks parandada; palub keskusel teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni nende parandusmeetmete rakendamise seisust, mis on märgitud pooleliolevateks, ning raamlepingute järelevalve edasisest parandamisest;
30.

märgib rahuloluga, et Eurojust on koostöös Europoliga võtnud ametlikult kasutusele ISO14001/EMS sertifitseerimist puudutava kombineeritud meetodi; märgib, et Eurojust on seisukohal, et kuna ta 2016. aastal vaid üüris Madalmaade Kuningriigilt ajutisi ruume, ei olnud temal kui üürnikul võimalik CO 2 -heidet vähendada;
15.

väljendab muret selle pärast, et teenuste hankemenetluste puhul kehtestas ühisettevõte põhjendamatult lepingu maksimaalse eelarve; märgib, et ei leitud tõendeid selle kohta, et kõnealune maksimaalne summa põhineks süstemaatilisel kulude prognoosimisel või mõistlikul turuhindade võrdlussüsteemil; on seisukohal, et see ei pruugi tagada ühisettevõtte mitmeaastaste teenuslepingute kulutõhusust, kuna kogemused näitavad, et enamik saadud pakkumustest oli eelarvele kehtestatud ülempiiri lähedal; väljendab heameelt asjaolu üle, et ühisettevõtte lähenemine on kooskõlas komisjoni hankealase vademeekumiga ja finantseeskirjade põhimõtetega;
24.

tuletab kontrollikoja aruande põhjal murelikult meelde, et 2014. aastal kirjutas komisjon enam kui 50 liidu institutsiooni ja organi (amet kaasa arvatud) nimel alla raamlepingu ühe töövõtjaga tarkvara ja litsentside soetamiseks ning IT hoolduseks ja sellealaseks nõustamiseks; märgib, et raamlepingu sõlminud töövõtja tegutseb vahendajana ameti ja tarnijate vahel ning et kõnealuste vahendamisteenuste eest on raamlepingu sõlminud töövõtjal õigus tõsta tarnijate hindu 2–9 %; märgib lisaks, et raamlepingus on selgelt kokku lepitud, et see ei anna töövõtjale mingit ainuõigust; märgib, et 2016. aastal kasutas amet raamlepingut tarkvaralitsentside soetamiseks kogusummas 442 754 eurot; märgib, et enamik neist ostudest kuulus ühte konkreetsesse tootekategooriasse, mida peaks kasutama vaid erandkorras – see puudutab juhtumeid, mille puhul hankeprotsessis või raamlepingus hinnad puuduvad; võtab teadmiseks asjaolu, et kontrollikoja aruandest nähtub, et nimetatud menetlus ei taga piisavat konkurentsi ega majanduslikult kõige soodsama lahenduse valimist; võtab teadmiseks ka asjaolu, et raamlepingu sõlminud töövõtja arvetes küsitud lisatasusid ei kontrollitud piisavalt: kõige suurem tellimus puudutas ühes Skandinaavia riigis asuvalt ainuesindajalt soetatud tarkvaralitsentside uuendamist (112 248 eurot); märgib murelikult, et antud juhul ei olnud raamlepingu kasutamine põhjendatud, kuna sellest tulenevalt maksti põhjendamatult lisatasu; võtab teadmiseks ameti vastuse kontrollikoja kommentaarile;
12.

juhib tähelepanu sellele, et 2017. aasta märtsi lõpus avaldatud 2016. aasta siseauditi aruandes märkis siseaudiitor ära viis tähtsat sisekontrollisüsteeme puudutavat soovitust, mis olid juba antud varasematel aastatel, kuid mida ei olnud ikka veel täidetud; peab kahetsusväärseks, et mõned neist soovitustest on seotud infoturbe ja talitluspidevuse poliitikaga; märgib, et kui infoturbepoliitikat ei ole, suureneb oht, et teave ei ole piisavalt kaitstud, mille tagajärjel võib teave lekkida ning andmekaitseinspektori maine kahju saada; tunneb heameelt selle üle, et kuigi see toimus rohkem kui 14 kuud ettenähtust hiljem, võttis andmekaitseinspektor infoturbepoliitika 19. juunil 2017 vastu; palub, et andmekaitseinspektor – arvestades eelkõige tema töö eesmärki ja ülesannete laadi – oleks eeskujuks ja täidaks edaspidi soovitused põhjendamatu viivituseta;
8.

väljendab teatavat muret selle pärast, et mitmed ühisettevõtte projektides osalevad tööstuspartnerid ei teatanud määratud tähtajaks oma mitterahalistest panustest, kas siis sellepärast, et nende 2016. aasta raamatupidamisaruanded ei olnud veel lõpetatud, või seetõttu, et projektid olid käivitatud alles 2016. aasta lõpus; võtab teadmiseks, et tulevaste seadusandlike ettepanekute puhul määruse (EL) nr 560/2014 muutmiseks tuleb teatamise tähtaega (31. jaanuar) muuta; võtab teadmiseks, et sellistel juhtudel kohaldas ühisettevõte komisjoni raamatupidamisstandardite suuniseid ja koostas projektikuludega proportsionaalsed kuluprognoosid; palub siiski, et probleemi kordumise vältimiseks leiaksid tööstuspartnerid võimaluse oma mitterahalised panused üle kanda;
22.

väljendab heameelt tõsiasja üle, et amet hakkas 2016. aastal juurutama kvaliteedijuhtimise süsteemi; märgib, et kvaliteedijuhtimise käsiraamat ning standardne töökord ja tööjuhised koostati ISO 9001 standardite alusel; märgib rahuloluga, et kõik need dokumendid on juhtkonnapoolse läbivaatamise etapis ja rakendatakse 2017. aastal; palub, et amet annaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile tehtud edusammudest aru;
27.

on seisukohal, et järelevalvenõukogu ja sidusrühmade kogu koosolekute protokollid, mis on avalikult kättesaadavad, tuleks avaldada kiiremini, et vähendada praegust ajalist mahajäämust, ning ühtlasi tuleks anda parem ülevaade peetud aruteludest, liikmete seisukohtadest ja hääletamiskäitumisest; rõhutab, et asutuse jaoks on tema ülesannete laadi silmas pidades äärmiselt oluline jääda läbipaistvaks mitte ainult parlamendi ja nõukogu jaoks, vaid liidu kodanike jaoks; on veendunud, et üldsuseni jõudmist võiks parandada veebiülekannete abil; juhib tähelepanu sellele, et lihtsustada tuleks ka juurdepääsu asutusesiseste koosolekutega seotud dokumentidele ja teabele; tuletab meelde, kui oluline on rikkumisest teatajate kaitse, et suurendada läbipaistvust, demokraatlikku vastutust ja avalikku kontrolli;
30.

juhib tähelepanu sellele, et asutusel on keskne roll liidu finantssüsteemi parema järelevalve kindlustamisel, et tagada finantsstabiilsus, vajalik läbipaistvus ja liidu finantsturu suurem turvalisus, ning eelkõige peab ta koordineerima riiklike järelevalveasutuste teostatavat järelevalvet, tegema vajaduse korral koostööd rahvusvahelise järelevalve eest vastutavate institutsioonidega ning jälgima, et liidu õigust rakendatakse järjepidevalt; toonitab, et selline koostöö peaks põhinema usaldusel; rõhutab, et asutusel on tähtis roll ka kõrgetasemeliste ühtsete järelevalvetavade väljatöötamisel ja edendamisel tarbijakaitse valdkonnas;
312.

peab kahetsusväärseks, et kuigi JMO I hoone asbesti sisaldavate materjalide täielik inventuur tehti juba 1997. aastal, lahkus komisjon hoonest alles 2014. aasta jaanuaris ning et AIB-Vinçotte Luxembourg vaatas oma leiud läbi alles 2013. aastal; märgib, et JMO I hoone asbestiplaatide tihedus oli eelnevalt arvatust väiksem, mistõttu olid need mehhaanilise mõju suhtes vastuvõtlikumad (juba kerge hõõrdumine oli piisav kiudude õhku paiskamiseks, nii et need olid sissehingatavad); leiab, et arvestades asbesti sissehingamisega kaasnevaid tõsiseid terviseohte, oleks komisjonil tulnud kasutada ekspertarvamust ja teiste selle valdkonna ekspertide teadmisi, eeskätt pärast Brüsselis asuva Berlaymont’i hoonega saadud kogemust; nõuab, et komisjon annaks parlamendile teada, kas kõiki töötajaid teavitati nõuetekohaselt olukorrast ning tõsistest terviseohtudest, kas tuvastati mõni haigusjuht, mida võis seostada asbestiosakeste sissehingamisega, milliseid meetmeid sellistel juhtudel võeti ning kas rakendati ennetusmeetmeid (sõeluuringud, varajase avastamise testid jms); palub komisjonil samuti anda teada, kas selles küsimuses on AIB-Vinçotte Luxembourgi vastu algatatud menetlusi;
2.

märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt on kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr II jaotises (halduskulud) kõrge, ulatudes 3 500 000 euroni (39 %), võrrelduna 4 200 000 euroga (41 %) 2015. aastal; märgib, et need ülekandmised olid peamiselt seotud Europoli peakorteri kuludega, mille kohta asukohariik esitab arved 2017. aastal (2 000 000 eurot); märgib, et Europol jätkab pingutusi eelarve tõhusa ja nõuetele vastava täitmise tagamiseks, eelkõige seoses halduskulude ülekandmisega; märgib, et kuivõrd tööd Europoli peakorteris toimuvad vastuvõtva liikmesriigi kui asutusevälise osapoole juhtimisel, jaotuvad hoonekulud mitmele eelarveaastale eeldatavasti ka tulevikus; märgib, et selle põhjuseks on vältimatu halduskorraldus, mille kohaselt seonduvad arved laekuvad Europolile pärast seda, kui vastuvõttev liikmesriik on need riiklikul tasandil töövõtjatega kokku leppinud;
11.

rõhutab, et 29. märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu oma otsusest Euroopa Liidust ja Euratomist välja astuda; märgib, et lepingu üle, milles sätestatakse Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise kord, on käimas läbirääkimised; märgib, et Ühendkuningriik on mitmel korral väljendanud huvi osaleda ka edaspidi ELi tuumasünteesienergeetika alases tegevuses; märgib lisaks, et liidu ja Ühendkuningriigi tuumasünteesispetsialistid väljendasid lootust, et Ühendkuningriigis Culhamis jätkub Euroopa Ühistoroidkambri (Joint European Torus, JET) katse ka pärast 2018. aastat, et teha hädavajalikke ettevalmistustöid ITERi projekti jaoks;
8.

märgib rahuloluga, et keskus toetas jätkuvalt võrdseid võimalusi töölevõtmisel ja töötamisel; märgib, et töötajatest 60 % moodustavad naised ja 40 % mehed ning soolist tasakaalu võiks parandada; tunneb aga heameelt selle üle, et naisi on töötajate hulgas kõikidel tasanditel, sh juhtide hulgas, mis on märkimisväärne, sest see ei ole alati nii;
3.

väljendab heameelt, et ombudsman esitas oma aasta tegevusaruande kontrollikojale märtsis; märgib, et kontrollikoda esitas oma aruande Euroopa Parlamendile oktoobris ja parlamendi täiskogu hääletab eelarve täitmisele heakskiidu andmise üle mais; märgib, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse lõpule viimiseks kulub juhul, kui menetlust edasi ei lükata, vähemalt 17 kuud alates raamatupidamise aastaaruande koostamisest; juhib tähelepanu sellele, et erasektori auditeerimisel järgitakse palju lühemat ajakava; rõhutab, et eelarvele heakskiidu andmise menetlust tuleb ühtlustada ja kiirendada; nõuab, et ombudsman järgiks erasektori head eeskuju, ning teeb ettepaneku kehtestada aasta tegevusaruande esitamise tähtajaks järgneva aasta 31. märtsi, kontrollikoja aruannete esitamise tähtajaks 1. juuli ning hääletada seejärel eelarve täitmisele heakskiidu andmise üle Euroopa Parlamendi novembri täiskogu istungil, lõpetades seega eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse asjaomasele eelarveaastale järgneval aastal;
199.

tunneb tõsist muret selle pärast, et mittetöötavad ja mitteõppivad noored on haridussüsteemist ja tööturult välja langenud; mõistab, et kasutusel olevate rakenduskavade abil, millega rakendatakse noorte töötuse vähendamiseks mõeldud finantsskeeme, on nende noorteni kõige raskem jõuda; on seisukohal, et ajavahemikul 2017–2020 tuleks keskenduda just sellistele noortele, et kindlustada noortegarantii peamiste eesmärkide saavutamine;
5.

juhib tähelepanu sellele, et ülekandmine on sageli osaliselt või täielikult põhjendatud, sest asutuse rakenduskavad on mitmeaastased, ning see ei näita tingimata probleeme eelarve planeerimisel ja täitmisel, samuti ei ole see alati vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega ja seda eriti sel juhul, kui asutus on assigneeringute ülekandmist eelnevalt kavandanud ja sellest kontrollikojale teada andnud;
28.

kordab, et ameti ülesandeid on nii meresõiduohutusse ja laevade põhjustatud merereostuse vältimisse antava panuse kui ka Euroopas asuvate gaasi ja nafta ammutamise avamererajatiste puhul võimalik täita Euroopa tasandil tulemuslikumalt kui siseriiklikul tasandil; väljendab heameelt asjaolu üle, et amet otsib meetmetes sünergiat muude liidu ametitega, et suurendada tõhusust ja tulemuslikkust ning vähendada kulusid; peab kiiduväärseks ja ergutab selles raames ameti koostööd teiste liidu ametitega ELi rände tegevuskava toetamisel, mille näiteks on ameti poolt Frontexile pakutavate teenuste arvu suurendamine vastavalt 2016. aastal sõlmitud uuendatud ja ajakohastatud kolmeaastasele teenustaseme kokkuleppele; märgib ka, et amet on viinud lõpule mereseireks vajalike kaugjuhitavate õhusõidukite süsteemide teenuste hankimise; julgustab ametit tegema pagulaskriisi lahendamisel teiste liidu ametitega koostööd, muu hulgas kriitilise tähtsusega tegevuste puhul, mis ei kuulu tema algsete volituste alla, näiteks andes oskusteavet, operatiivtoetust ja töötajaid, et aidata lahendada pagulaskriisi;
4.

märgib, et ülekandmine on sageli osaliselt või täielikult põhjendatud, sest ametite rakenduskavad on mitmeaastased, ning see ei pruugi viidata probleemidele eelarve planeerimisel ja täitmisel, samuti ei ole see alati vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega ja seda eriti sel juhul, kui assigneeringute ülekandmine on ameti poolt ette planeeritud ja sellest on kontrollikojale teada antud;
8.

märgib, et tööstusrühmituse ja teadusrühmituse liikmed oli 2016. aasta lõpuks teatanud tegevuskulude katteks mõeldud mitterahalisest toetusest summas 4 900 000 eurot ning FCH2 juhatus oli heaks kiitnud rahalise toetuse summas 1 200 000 eurot halduskulude katteks; märgib ühtlasi, et muude liikmete vähemalt 285 000 000 euro suurusest mitterahalisest toetusest, mis oli ette nähtud täiendava tegevuse jaoks, oli 2016. aasta lõpuks deklareeritud ja kinnitatud juba 188 600 000 eurot (66 %); rõhutab, et 2016. aasta lõpuks moodustasid tööstusrühmituse ja teadusrühmituse liikmete toetused kokku 194 700 000 eurot, võrreldes liidu rahalise toetusega 79 500 000 eurot; märgib, et erinevus on seletatav teiste FCH2 liikmete suure panusega FCH2 täiendava tegevuse jaoks;
1.

tuletab agentuurile meelde, et see peab järgima määruse (EL) nr 1271/2013 artiklites 109 ja 110 kehtestatud sätteid ning täitma oma kohustusi eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames, eelkõige vastama Euroopa Parlamendi liikmete saadetud küsimustikule ja 2015. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus tõstatatud küsimustele järelmeetmete raames; on seisukohal, et 2016. aastal ei täitnud agentuur oma kohustusi, saates vastused liiga hilja, ning rikkus sellega eeskirju ja oma kohustusi; on arvamusel, et seda võib pidada heakskiidu andmise edasilükkamise menetluslikuks aluseks; on arvamusel, et selline viivitus ei tohiks korduda;
5.

märgib, et ülekandmine võib sageli olla osaliselt või täielikult põhjendatud, sest ametite rakenduskavad on mitmeaastased, ning see ei näita tingimata probleeme eelarve planeerimisel ja täitmisel, samuti ei ole see alati vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega, eriti niisugusel juhul, kui amet on assigneeringute ülekandmist eelnevalt kavandanud ja on sellest kontrollikojale teada andnud; juhib siiski tähelepanu sellele, et tühistatud ülekandmiste suurt osakaalu (9,8 %) võib pidada ebatäpse eelarve kavandamise märgiks;
35.

märgib, et Euroopa välisteenistuse 185 hoone ja 144 residentsi aastaeelarve ulatub umbes 160 miljoni euroni, mis moodustab Euroopa välisteenistuse eelarvest 20 %; tunnustab jõupingutusi, mida Euroopa välisteenistus on alates viimasest eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlusest teinud, et kohandada ja parandada erinevaid kinnisvarapoliitika osi; kinnitab siiski uuesti, et täielike kulude jälgimist ja katmist ja valikumenetlust tuleb süvendada; rõhutab, et on oluline leida tasakaal julgeolekuküsimuste, keskkonnapoliitika, puuetega inimeste juurdepääsetavuse ning vajaduse vahel kinnisvara valdkonnas rohkem säästa; rõhutab, et lepingute läbirääkimised on olulised, et kinnisvarapoliitika valdkonnas säästa ja järjepidevust pakkuda; soovitab Euroopa välisteenistusel teha kõikide liidu delegatsioonide tervikliku analüüsi, et selgitada välja, mis riikides oleks delegatsioonidel kulutõhusam osta büroo- või eluhooneid, mitte neid rentida;
60.

nõuab tungivalt, et komisjon laiendaks tulemustele suunatud eelarvetoetust, määratledes paremini arenguvaldkonnas igas eelarvetoetuse programmis ja sektoris saavutada soovitavad tulemused, ning eelkõige tugevdaks kontrollimehhanisme, mille abil jälgitakse toetust saavate riikide tegevust korruptsiooni, inimõiguste austamise, õigusriigi ja demokraatia valdkonnas; väljendab sügavat muret eelarvetoetuse võimaliku kasutamise pärast riikides, kus puudub demokraatlik järelevalve, kuna seal ei ole kas toimivat parlamentaarset demokraatiat või kodanikuühiskonna vabadusi ja meediavabadust või on järelevalveasutuste suutlikkus liiga väike; nõuab, et loodaks korruptsioonivaba kulutuste ahel; on seisukohal, et riikides, kes saavad eelarvetoetust, on kõige tähtsam siduda see toetus tõhusa korruptsioonivastase võitlusega;
4.

juhib tähelepanu asjaolule, et kontrollikoja aruande kohaselt algatas instituut 2016. aastal avatud hankemenetluse, mille eesmärk oli sõlmida raamleping instituudi soolise statistika töövahendite ja ressursside hooldamiseks ja uuendamiseks, kusjuures lepingu maksimaalne maksumus pidi olema 1 600 000 eurot; märgib ka seda, et hange oli jaotatud kahte ossa, ilma seejuures kummagi osa maksumust märkimata; rõhutab, et pärast ühe pakkuja esitatud küsimust selgitas instituut oma veebisaidil, et kummagi osa maksimaalne maksumus on hinnanguliselt 800 000 eurot; märgib, et instituudi väitel jäi täpsustatud summa muutmata haldusvea tõttu ja see ei mõjutanud eelarvet; märgib kahetsusega ka seda, et kontrollikoja aruande kohaselt põhines hanke hinnakonkurents üksnes päeva maksumusel, võtmata arvesse ülesannete lõpuleviimiseks kuluvat aega, mistõttu ei saanud instituut kindlaks teha ega valida majanduslikult kõige soodsamaid pakkumusi ja tagada suurimat kulutõhusust; märgib, et instituudi sõnul on asjaomaste tehniliste kirjelduste vormid muudetud ja riske kavatsetakse maandada, määrates edaspidi eriteenuste hangetes kindlaks maksimaalse tööpäevade arvu;
27.

märgib, et amet viis 2016. aastal läbi iga-aastase EASA juhtimisstandardite hindamise, mis hõlmab nii sisekontrollistandardeid kui ka ISO standardeid; märgib, et hindamise käigus tehti kindlaks, et tänu töökindlale järelevalvesüsteemile, mis on kasutusele võetud nii juhtimise kui ka protsesside tasandil, on ameti juhtimissüsteem juhtimisstandarditega kooskõlas; märgib, et tuvastati, et talitluspidevust on võimalik parandada; võtab ameti andmetele tuginedes teadmiseks, et talitluspidevuse juhtimise projekti arendatakse teist aastat, kusjuures tehtud on kõik tegevusele avalduva mõju hindamised ning kriitilise tähtsusega protsesside puhul on enamik talitluspidevuse kavasid juba lõpetatud;
28.

võtab teadmiseks, et 2016. aastal võeti vastu ameti muudetud asutamismäärus, milles laiendati ameti ülesannet teha koostööd Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti (Frontex) ja Euroopa Meresõiduohutuse Ametiga (EMSA), et toetada rannikuvalveülesandeid täitvaid riiklikke ametiasutusi; täheldab, et need kolm ametit on töötanud koos kolme nende partneriks oleva Euroopa Komisjoni peadirektoraadiga (merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi, rände ja siseasjade peadirektoraadi ning liikuvuse ja transpordi peadirektoraadiga), et valmistada ette ja rakendada katseprojekti „Euroopa rannikuvalveteenistuse loomine“, mille koostas Euroopa Parlament, valmistudes ette nn piiripaketi rakendamiseks;
12.

tunneb heameelt komitee ja Euroopa Regioonide Komitee halduskoostöö lepingu üle, mis jõustus 2016. aastal ning millega nähti ette ühised tõlke- ja logistikadirektoraadid; on seisukohal, et see on mõlemas komitees majandusliku kokkuhoiu võimaldamise hea alus; usub, et selle lepingu raames tekivad ka võimalused koostöö tegemiseks muudes valdkondades; palub, et komiteed koostaksid üksikasjaliku kava ja kirjelduse oma tegevuse kohta nendes valdkondades; on veendunud, et see leping tagab ka mõlema komitee tulemuste ja majandusliku kokkuhoiu suurema tõhususe;