[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 21.12.2009

KOM(2009)697 lõplik

2009/0185 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Ameerika Ühendriikidest pärit etanoolamiinide impordi suhtes

SELETUSKIRI

1) ETTEPANEKU TAUST |

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Ameerika Ühendriikidest pärit etanoolamiinide importi käsitlevas aegumise läbivaatamise menetluses. |

Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |

Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu 23. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1583/2006 (ELT L 294, 25.10.2006). |

Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |

2) KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

Menetlusega seotud huvitatud isikutel oli algmääruse sätete kohaselt juba uurimise ajal võimalus oma huvisid kaitsta. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei ole ette nähtud üldist mõju hindamist, kuid nõue, et meetmed ei tohi minna vastuollu ühenduse huvidega, tähendab, et meetmete laiema mõju hindamine on uurimise lahutamatu osa. |

3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

Kavandatud meetmete kokkuvõte 25. oktoobril 2008 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) Ameerika Ühendriikidest pärit etanoolamiinide impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta. Aegumise läbivaatamine algatati taotluse põhjal, mille esitasid 25. juulil 2008 neli ühenduse tootjat, kelle toodang moodustab valdava osa, käesoleval juhul üle 50 % ühenduse etanoolamiinide kogutoodangust. Praegu kehtiv meede on lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis kehtestati Ameerika Ühendriikidest pärit etanoolamiinide impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 1583/2006. Lisatud komisjoni ettepanek nõukogu määruse kohta sisaldab aegumise läbivaatamisel tehtud järeldusi dumpingu, kahju ja ühenduse huvide kohta. Liikmesriikidega konsulteeriti dumpinguvastase komitee 19. novembri 2009. aasta istungil. Tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud ettepaneku määruse kohta, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 23. jaanuaril 2010. |

Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed. |

Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el. |

Asjaomase meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |

Märkust selle kohta, et ühendusel, liikmesriikide valitsustel, piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel, ettevõtjatel ja kodanikel lasuv finants- ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata, kuid algmäärusega piiratakse lubatavate tollimaksude määra selliselt, et see ei tohi ületada tuvastatud dumpingu põhjustatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku taset. |

Vahendi valik |

Kavandatav vahend: määrus. |

Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Eespool nimetatud algmäärusega ei ole ette nähtud muid võimalusi. |

4) MÕJU EELARVELE |

Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |

2009/0185 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Ameerika Ühendriikidest pärit etanoolamiinide impordi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ja artikli 11 lõiget 2,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

1. Kehtivad meetmed

1. 1994. aasta veebruaris kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 229/94[2] Ameerika Ühendriikidest (edaspidi „USA”) pärit etanoolamiinide (edaspidi „vaatlusalune toode”) impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu.

2. 2005. aasta juulis algatati Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (CEFIC) taotlusel aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. Määrusega (EÜ) nr 1583/2006[3] lõpetas nõukogu kõnealuse läbivaatamise ja kehtestas USAst pärit etanoolamiinide impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased meetmed. Tollimaksud kehtestati kindlaksmääratud koguselise tollimaksuna.

2. Aegumise läbivaatamise taotlus

3. Pärast 2008. aasta märtsis teate avaldamist USAst pärit etanoolamiinide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta 2008. aasta oktoobris,[4] sai komisjon 25. juulil 2008 taotluse algatada algmääruse artikli 11 lõike 2 kohane läbivaatamine.

4. Taotluse esitasid BASF SE/AG, INEOS Oxide Ltd, Sasol Germany GmbH ja Akzo Nobel Functional Chemicals AB (edaspidi „taotluse esitajad”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab valdava osa, käesoleval juhul üle 50 % ühenduse etanoolamiinide kogutoodangust.

5. Taotluse aluseks oli väide, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

6. Komisjon leidis pärast nõuandekomiteega konsulteerimist, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid ning algatas algatamisteate avaldamisega algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase uurimise[5].

3. Uurimine

7. Komisjoni talitused teatasid läbivaatamise algatamisest ametlikult ühenduse tootjatele, USA eksportivatele tootjatele, importijatele/kauplejatele, teadaolevalt asjaga seotud ühenduse kasutajatele ning USA ametiasutustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul.

8. Komisjoni talitused saatsid küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja neile, kes seda algatamisteates määratud tähtaja jooksul taotlesid.

9. Komisjon andis ka otseselt asjassepuutuvatele isikutele võimaluse teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul.

10. Vastused küsimustikele saadi kahelt USA eksportivalt tootjalt, ühelt ühenduse sidusimportijalt, ühelt Šveitsi sidusimportijalt, neljalt ühenduse tootjalt (edaspidi „taotluse esitanud ühenduse tootjad”) ja ühelt ühenduse tööstustarbijalt. Lisaks esitas üks USA eksportiv tootja (Huntsman Petrochemical Corporation) dokumendi (edaspidi „seisukohad”), milles ta väitis, et meetmed tuleks tühistada, kuid ei vastanud siiski küsimustikule.

11. Komisjoni talitused kogusid ja kontrollisid kogu teavet, mida peeti vajalikuks dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ning ühenduse huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

a. Taotluse esitanud ühenduse tootjad

BASF SE/AG, Ludwigshafen, Saksamaa

INEOS Oxide Ltd., Southampton, Ühendkuningriik

Sasol Germany GmbH, Hamburg, Saksamaa

Akzo Nobel Functional Chemicals AB, Stenungsund, Rootsi

b. USA eksportivad tootjad

The Dow Chemical Company, Midland, Michigan ja Seadrift, Texas, USA

INEOS Oxide LLC, Houston, Texas ja Plaquemine, Louisiana, USA

c. Ühenduse sidusimportija

INEOS Oxide Ltd., Zwijndrecht, Belgia

d. Šveitsi sidusimportija

Dow Europe GmbH, Horgen, Šveits

e. Ühenduse tööstustarbija

Evonik Degussa GmbH, Essen, Saksamaa

4. Uurimisperiood

12. Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2007 kuni 30. septembrini 2008 (edaspidi „uurimisperiood”).

13. Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt oluliste suundumuste hindamisel arvestati ka ülemaailmse majanduskriisi mõju uurimisperioodijärgsele etanoolamiiniturule.

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1. Vaatlusalune toode

14. Vaatlusalune toode on sama mis varasemates uurimismenetlustes, st Ameerika Ühendriikidest pärit, praegu CN koodide ex 2922 11 00, ex 2922 12 00 ja 2922 13 10 alla kuuluvad etanoolamiinid. Etanoolamiine saadakse etüleeni ja hapniku omavahelisel reageerimisel tekkiva etüleenoksiidi reageerimisel ammoniaagiga. Nimetatud sünteesi ajal toimub kolm omavahel konkureerivat reaktsiooni, mille tulemusel tekib kolme liiki etanoolamiine: monoetanoolamiin, dietanoolamiin ja trietanoolamiin, olenevalt sellest, mitu korda etüleenoksiid seotakse. Kombinatsioonide maksimaalne arv sõltub vesinikuaatomite arvust ammoniaagis, mis on kolm. Kolme tooteliigi osakaal kogutoodangus sõltub sünteesiseadme ehitusest, kuid seda on teatud määral võimalik mõjutada ka ammoniaagi/etüleenoksiidi vahekorra valikuga (molaarsuhe).

15. Vaatlusalust toodet kasutatakse vaheproduktina ja/või lisandina detergentides ja kehahooldustoodetes, kosmeetikatoodetes, väetistes, taimekaitsevahendites (glüfosaat), korrosioonitõrjeainetes, määrdeõlides, tekstiilmaterjalide töötluse abiainetes ja pesupehmendites (esterkvatid), fotokemikaalides, paberi- ja metallitööstuses, puidu töötlemisel, peenestus- ja sidumisabiainena tsemendi tootmisel ja absorbeeriva ainena gaasipesus (hapete eemaldamiseks). Tootjad või nende sidustootjad võivad toodet kasutada ka etüleenamiinide valmistamiseks. Monoetanoolamiini uued kasutusalad on tauriini ja elektroonika, eelkõige LCD-toodete tootmine.

2. Samasugune toode

16. Nagu esialgse ja eelmise läbivaatamisega seotud uurimise käigus, leiti ka nüüd, et USAs toodetud ja ühendusse müüdud vaatlusalusel tootel ning ühenduse tootjate toodetud ja ühenduse turul müüdud tootel on ühesugused füüsikalised omadused ja tehnilised näitajad ning ühesugused kasutusalad. Lisaks leiti, et USAs toodetud ja ühendusse müüdud vaatlusalune toode on samasugune kui USA siseturul müüdav toode. Seega käsitatakse kõiki neid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena.

C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

17. Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 uuriti, kas dumping sel ajal toimus ja kas meetmete aegumine võiks põhjustada dumpingu jätkumist või kordumist.

1. Sissejuhatavad märkused

18. Kaks neljast kaebuses nimetatud USA eksportivast tootjast tegid uurimise käigus koostööd, üks ei teinud koostööd, vaid esitas üksnes oma seisukohad, samal ajal kui neljas kaebuses nimetatud USA äriühing ei vastanud ega esitanud mis tahes muud teavet.

19. Kahe koostööd teinud eksportiva tootja toodang moodustas valdava osa (üle 90 %, täpset osakaalu ei saa konfidentsiaalsuse huvides avalikustada) impordist ühendusse uurimisperioodil, mis oli 37 583 tonni, s.o 8,5 % väiksem kui eelmise uurimisperioodi (1. juuli 2004 kuni 30. juuni 2005) import. USAst pärit vaatlusaluse toote import ühendusse moodustas uurimisperioodil 14 % ühenduse tarbimisest.

2. Dumpinguhinnaga import uurimisperioodil

Normaalväärtus

20. Kahe koostööd teinud USA eksportiva tootja puhul määrati iga vaatlusaluse toote liigi puhul normaalväärtus kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt USA siseturul sõltumatute klientide makstud või makstavate hindade alusel, sest leiti, et see müük on toimunud piisavates kogustes ja tavapärase kaubandustegevuse käigus.

Ekspordihind

21. Nagu esialgse ja eelmise läbivaatamisega seotud uurimise puhul näitas ka käesolev uurimine, et kaks koostööd teinud USA eksportivat tootjat eksportisid vaatlusalust toodet ühendusse sidusettevõtjate kaudu. Seetõttu ning kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 9 määrati ekspordihinnad kindlaks nende hindade alusel, millega imporditud toode esimesele sõltumatule ühenduse kliendile edasi müüdi. Hindu korrigeeriti, võttes arvesse kõiki importimise ja edasimüügi vahelisel ajal tekkinud kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid ning importivate äriühingute kasumit ühenduses uurimisperioodil. Kasumimarginaalina ei saanud kasutada siduskauplejate tegelikku kasumit, sest asjaomased hinnad ei olnud eksportivate tootjate ja siduskauplejate seotuse tõttu usaldusväärsed. Nende kasumimarginaal määrati seetõttu kindlaks mõistlikul tasemel, mis ei ületa siduskauplejate tegelikku kasumimarginaali ja on kooskõlas eelmise läbivaatamise ajal sarnastel põhjustel kasutatud kasumimarginaalidega.

Võrdlus

22. Normaalväärtust võrreldi iga vaatlusaluse toote liigi puhul keskmise ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil ja samal kaubandustasandil. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 ja eesmärgiga tagada õiglane võrdlus võeti arvesse hindu ja hindade võrreldavust väidetavalt ja tõendatult mõjutavate tegurite erinevust. Kohandused tehti maismaa- ja mereveokulusid, edasilükatud mahahindlusi, käitlemis-, pakendamis- ja krediidikulusid ning imporditollimakse edasimüügihinnast maha arvestades, et saada tehasehind.

Dumpingumarginaal

23. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 määrati dumpingumarginaal kindlaks iga tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdluse põhjal kaalutud keskmiste ekspordihindadega samal kaubandustasandil. Võrdlus näitas dumpingu olemasolu uurimisperioodil, ehkki madalamal tasemel kui eelmise läbivaatamise ajal. Kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril oli INEOS Oxide LLC puhul 11,9 % ja Dow Chemicali puhul 0 %. Teiste USA tootjate puhul, kes ei teinud uurimise käigus koostööd ja kelle toodang moodustas uurimisperioodil alla 5 % (täpset osakaalu ei saa konfidentsiaalsuse huvides avalikustada) USAst pärit vaatlusaluse toote impordist ühendusse, tuli dumpingumarginaal algmääruse artikli 18 sätete kohaselt kindlaks määrata kättesaadava teabe põhjal. Nagu eespool mainitud, näitas uurimine dumpingu olemasolu. Seega peetakse INEOS Oxide LLC 11,9 % suurust dumpingumarginaali algmääruse artikli 18 lõike 6 kohaselt ka nende eksportijate dumpingumarginaaliks, kes uurimise käigus koostööd ei teinud. Ei ole alust arvata, et koostööst keeldunud isikute dumpingumarginaal oleks olnud väiksem kui mistahes koostööd teinud isikul, ega neid koostööd teinud isikutest soodsamalt kohelda. Tuleb märkida, et koostööst keeldunud USA tootjate kohta puudus kontrollitav teave, samas kui koostööd teinud USA eksportivate tootjate kontrollitud küsimustiku vastused võrreldes Eurostati andmetega välistavad võimaluse, et koostööd teinud USA eksportivad tootjad eksportisid puuduvad kogused.

3. Impordi areng meetmete tühistamise korral

Sissejuhatavad märkused

24. Peale uurimisperioodil esinenud dumpingu analüüsimise uuriti ka dumpingu jätkumise tõenäosust.

Dumpingu tase meetmete tühistamise korral

25. Meetmete kaotamine võimaldaks eksportijatel ekspordihindu alandada. Ekspordihindade alandamine muudaks USA toote ühenduse turul atraktiivsemaks. Kui ekspordihindu alandataks dumpinguvastaste tollimaksude määra võrra, oleksid uurimisperioodil täheldatud dumpingumarginaalid (kooskõlas algmääruse artikliga 18) INEOS Oxide LLC ja koostööst keeldunud isikute puhul 12 %, samal ajal kui Dow Chemicali puhul dumpingut endiselt ei oleks. Tollimaksu sisaldava ja tollimaksu mittesisaldava dumpingumarginaali väike erinevus on tingitud asjaolust, et etanoolamiinide üldine hinnatase oli uurimisperioodil suhteliselt kõrge, mis tähendab, et kindlaksmääratud koguselise tollimaksuna kehtestatud dumpinguvastasel tollimaksul oli väga väike mõju. Pärast uurimisperioodi on etanoolamiinide hinnad üldiselt märgatavalt langenud, nagu on üksikasjalikumalt selgitatud allpool.

Võimalus ekspordi suurendamiseks ühendusse USA kasutamata tootmisvõimsuse tõttu uurimisperioodil

26. USA kasutamata tootmisvõimsus oli uurimisperioodil märkimisväärne. Hinnangute kohaselt oli USA kasutamata tootmisvõimsus uurimisperioodil ligikaudu 60 000 tonni. See arv põhineb kahe koostööd teinud eksportiva tootja toodetud kogustel, asjaolul, et tavaliselt oodatav tootmismäär on umbes 90 % võimalikust tootmisvõimsusest, oletusel, et koostööd mitteteinud USA tootjate tootmismaht ei olnud tegeliku tootmisvõimsuse juures alla 80 % nende võimalikust tootmisvõimsusest, ning juhtivates turundusajakirjades avaldatud teabel. Ambitsioonikamate tootmisvõimsuste saavutamisel võib ülaltoodud arv kasvada umbes 85 000 tonnini. Võrreldes USA kogu võimaliku tootmisvõimsusega, mis oli hinnangute järgi 732 000 tonni, oli hinnanguline kogunõudlus, sealhulgas oma tarbeks kasutamine, 588 000 tonni. Suhteliselt madal tootmisvõimsuse rakendusaste oli tingitud mitmest viimastel aastatel asetleidnud juhtumist, nimelt tootmisrajatiste valikulisest sulgemisest, mille põhjus oli USA tootjate soov hoida varud väiksed, tootmisvõimsuse suurendamisest (Dow Chemical suurendas viimati oma tootmisvõimsust 45 000 tonni võrra ja üks koostööst keeldunud USA eksportiv tootja 32 000 tonni võrra) ning orkaanide Gustav ja Ike mõjust vastavalt teatavatele tootmisüksustele või mõnele toorainetootmisüksusele. Orkaanide Ike ja Gustav mõju oli uurimisperioodil veel teataval määral tunda, kuid pärast uurimisperioodi see lakkas. PCI Consulting Group’i (PCI) 2008. aasta hinnangute kohaselt seisnes mõju 39 000 tonnis kaotatud toodangus[6]. Seda, et USAs oli 2007. ja 2008. aastal, st uurimisperioodil, potentsiaalselt kasutamata tootmisvõimsust, kinnitab ka juhtiv iga-aastane väljaanne, kus antakse ülevaade etanoolamiiniturust[7]. Selle väljaande hinnangul oli 2007. aastal toodangu ülejääk USA turul 65 000 tonni. Ligikaudu 60 000 tonni suurust kasutamata tootmisvõimsust tuleks võrrelda USA ekspordimahuga ühendusse uurimisperioodil (37 583 tonni) ja ühenduse kogutarbimisega (268 000 tonni). Eeltoodust järeldub, et USAst pärit ekspordi maht võib suureneda ja haarata endale osa ühenduse turust.

Võimalus ekspordi suurendamiseks ühendusse väheste väljavaadete tõttu muudel USA eksporditurgudel

27. Uurimine näitas mitme olulise USA ekspordituru kohta, et USA tootjatel on järjest raskem neid turge varustada, sest need turud on hiljuti sõltumatuks saanud või peagi sõltumatuks saamas. Kolmandate riikide turgudel, mida varustab USA, on viimasel ajal toimunud või on praegu toimumas mitmed tootmisvõimsuse suurendamised. Need on i) hiljutine tootmisvõimsuse suurendamine Brasiilias (55 000–65 000 tonni võrra),[8] mis on USA tootjate jaoks oluline eksporditurg, ii) tootmisvõimsuse suurendamine kokku 180 000 tonni võrra Hiinas, mis on turg, kuhu mõned USA tootjad ekspordivad oma tooteid teistes Aasia riikides asutatud ühisettevõtete kaudu, ning iii) tootmisvõimsuse suurendamine Taiwanis ja Tais (kokku 90 000 tonni võrra), mis muudab Aasia turu ülemäärase tootmisvõimsusega piirkonnaks ja jätab väljaspool Aasiat asuvatele ettevõtjatele Aasia turule eksportimiseks vähe võimalusi . USA kogueksport väljaspool ühendust asuvatele turgudele oli 2008. aastal 137 600 tonni,[9] millest 61 600 tonni viidi Aasia turule[10]. Seega tuleb suur kogus toodangut suunata uutele turgudele.

28. Kokkuvõttes võib öelda, et ja nagu on mainitud põhjenduses (26), on olemas arvestatav kasutamata tootmisvõimsus, mida saaks meetmete tühistamise korral kasutada suurema koguse etanoolamiinide tootmiseks ja ühenduse turul müümiseks. Lisaks on tõenäoline, et USA tootjate olulised eksporditurud küllastatakse üle kohaliku toodangu kogustega, mis muudab ühenduse turu USA ekspordi jaoks väga atraktiivseks.

Võimalus ekspordi suurendamiseks ühendusse ühe koostööst keeldunud USA tootja tegevuse tõttu

29. Uuriti ka põhjenduses 10 nimetatud koostööst keeldunud USA tootja võimalikku ärikäitumist. Tuletatakse meelde, et ainsaks teabeks, mida see isik esitas, olid seisukohad, milles ta järeldas, et USAst pärit etanoolamiinide import ei ole tekitanud kahju ja et kahjustava dumpingu kordumine ei ole tõenäoline. Äriühing väitis, et uurimisperioodil oli ta vaatlusalust toodet müünud üksnes väikeses koguses kahele sõltumatule ettevõtjale ja ühele sidusettevõtjale ELis. Ta väitis ka, et ta soovib, et tema toodete müük Euroopa Liitu oleks regulaarne ja õiglane, kuid ei esitanud konkreetseid andmeid ega kontrollitavat teavet ei vaatlusaluse toote müügi kohta uurimisperioodil ega ka tulevikuplaanide kohta seoses etanoolamiinide ELi turule toomisega. Seepärast tuli kõnealuse koostööst keeldunud USA tootja kohta algmääruse artikli 18 sätete kohaselt teha järeldused kättesaadava teabe põhjal. Seoses sellega saadi avalikult kättesaadavat teavet kõnealuse äriühingu veebisaidilt ning asjakohased andmed juhtivas turundusajakirjas avaldatud artiklist „CEH Product Review on Ethanolamines” (SRI Consulting). Eespool nimetatud teabe põhjal järeldati, et kõnealuse koostööst keeldunud USA tootja tootmisvõimsus moodustas uurimisperioodil 29 % USA tootmisvõimsusest ning et vaatlusalune toode kuulus äriühingu kõige edukamasse tooterühma. ELi turu üldist tähtsust kinnitas ka see, et müük Euroopa Liitu moodustas ligikaudu 33 % kõnealuse äriühingu kogumüügist. Arvestades selle tootja tähtsust USA turul, tema tootmisvõimsust, ELi üldist tähtsust tema majandustegevuses ja ELi turu tähtsust ülemaailmsel etanoolamiiniturul, on mõistlik eeldada, et kui meetmetel lastakse aeguda, suurendab koostööst keeldunud USA tootja oma eksporti Euroopa Liitu veelgi. Uurimisperioodi kohta teada olevate andmete kohaselt ajendaks seda eelkõige vaatlusaluse toote kõrge hinnatase ELi turul.

Kaubanduslikud kaitsemeetmed kolmandate riikide eksporditurgudel

30. 2004. aasta novembris jõustus Hiinas dumpinguvastane tollimaks Jaapanist, USAst, Iraanist, Malaisiast, Taiwanist ja Mehhikost pärit monoetanoolamiini ja dietanoolamiini suhtes. USAst pärit etanoolamiinide suhtes kohaldatakse tollimaksu määraga 20–74 %. 2008. aastal suundus 11 % USA koguekspordist Hiinasse,[11] mis on turg, kus vaatlusaluse toote nõudlus suureneb ja kus 2007. aastal toodeti ligikaudu 24 % etanoolamiinide sisetarbimisest. Tuleb märkida, et Dow Chemical asutas Petronasega ühisettevõtte Optimal ja paigutas Malaisiasse 75 000 tonni tootmisvõimsust, mis on alates 2002. aastast ette nähtud Aasia etanoolamiinituru teenindamiseks. Tegeliku USA ekspordi suhtes Hiinasse kohaldatakse siiski meetmeid, mis piiravad kasutamata tootmisvõimsuse märkimisväärsel määral kasutamise võimalusi.

31. Peale selle näib, et USA etanoolamiinide Hiinasse eksportimise võimalusi vähendab ka see, et Hiina on muutnud ASEANi riikidest imporditud etanoolamiinide maksustamise korda (imporditollimaksu on vähendatud 5 %-lt 0 %-ni), andes nii Hiinasse eksportivatele ASEANi riikide etanoolamiinitootjatele lisaeelise[12].

Nõudluse areng USAs kuni uurimisperioodini

32. Etanoolamiiniturul on täheldatud dietanoolamiini nõudluse suurt kasvu, mille vallandas dietanoolamiini kasutamine herbitsiidi glüfosaadi tootmisel. Nõudlus trietanoolamiini järele on tingitud eelkõige selle kasutamisest tsemenditööstuses ja pesupehmendite tootmisel. Monoetanoolamiini kasutatakse peamiselt orgaaniliste ühendite (peamiselt etüleenamiinide) sünteesis. 1. jaanuaril 2005 jõustunud USA määrus, millega keelustati muude, metallipõhiste toodete kasutamine puidu töötlemisel, suurendas nõudlust monoetanoolamiini järele. Juhtivates ajakirjades avaldatud teave viitab siiski sellele, et USA 2005. aasta õigusakti mõju nõudlusele ei too tulevikus enam kaasa tarbimise suurt kasvu. Avalikult kättesaadav teave kinnitab, et puidukaitseainete tootmiseks kasutatava monoetanoolamiini kogus kasvas 3 000 tonnilt 2001. aastal 107 000 tonnile 2007. aastal. Alates 2006. aastast on iga-aastane kasv olnud siiski tagasihoidlik (3 %) ja ei ole alust arvata, et see tulevikus märkimisväärselt muutuks. See on tingitud selle turusegmendi stabiliseerumisest ja asjaolust, et puidukaitseainete turul pakuvad konkurentsi teised tooted, milles ei kasutata monoetanoolamiini (nt boraatidel põhinevad puidukaitseained, looduslikult kahjurikindlad puiduliigid ja ringlussevõetud teras). Kokkuvõttes võib öelda, et nõudlus arenes kuni uurimisperioodini positiivses suunas, kuid mis eelduste kohaselt aeglustub.

Nõudluse võimalik areng USAs ja muudel turgudel

33. Vaadati läbi ka kättesaadav teave nõudluse võimaliku arengu kohta USAs ja ülejäänud maailmas kuni 2013. aastani. Kõik järgmistes põhjendustes esitatud arvud põhinevad teabel, mis saadi kaebuse esitajatelt, Dow Chemicalilt, INEOS Oxide LLC-lt ja keemiatööstuse juhtivatest väljaannetest, mida annavad välja SRI Consulting, PCI Consulting Group ja Tecnon OrbiChem Ltd. Andmetes ei kajastu veel praeguse majanduskriisi mõju.

34. Nimetatud teabe kohaselt peaks USA nõudluse keskmine aastane kasvumäär eeldatavasti jõudma 3,1 %-ni. Teiste turgude kasvumäärad on kõrgemad. Prognoositav ühenduse keskmine aastane kasvumäär jääb alla 4 %, võrreldes Hiina 4,6 %, Kesk- ja Lõuna-Ameerika 5 % ning Lähis-Ida 13,4 %-ga. Selline olukord kinnitab, et USA tootjad peavad otsima eksporditurge ja püüdma võimalikult palju suurendada oma toodangu müüki ja tulu nendes maailma piirkondades, kus on oodata suuremat kasvu ja kus on võimalik saavutada suurem turuosa.

35. Nõudluse arengu võrdlemisel olemasoleva tootmisvõimsusega saadakse kriisieelsete andmete põhjal järgmine pilt: USAs, kus tegelik tootmine ületas uurimisperioodil vaatlusaluse toote tegelikku tarbimist umbes 65 000 tonni võrra ja kus on kasutamata tootmisvõimsust, läheb mõnda aega, enne kui hiljuti lisandunud tootmisvõimsus kasutusele võetakse. Üldsusele kättesaadav teave viitab sellele, et USA liigne tootmisvõimsus ei kao enne 2013. aastat. Seega ei ole tõenäoline, et USA tootjate huvi eksportimise vastu lähitulevikus kahaneks.

36. Euroopa turul oli nõudlus seevastu 2007. aastal veidi suurem[13] kui ühenduse tootmisvõimsus. Kriisieelsete andmete põhjal ei ole siiski tõenäoline, et see olukord püsiks. Kui võrrelda prognoositud kasvumäärasid ja teatatud tootmisvõimsuse suurenemist, võib oodata mõningase liigse tootmisvõimsuse teket, kui INEOS Oxide Ltd investeerimiskavad ühenduses ellu viiakse. Sellist tootmisvõimsuse suurenemist ei ole oodata enne 2010. aasta lõppu. Ühenduse turg muutuks seega eriti vastuvõtlikuks survele, mis on tingitud sellest, et USA tootjad vajavad oma ülemäärasele toodangule turge.

37. Üldiselt on tõenäoline, et ülemaailmne tootmisvõimsus kasvab 2013. aastaks 1 764 000 tonnilt 2 423 000 tonnile (võimalik tootmisvõimsus). See hõlmab uusi tootmisvõimsusi ühenduses (+119 000), Venemaal (+50 000), Saudi Araabias (+100 000) ja Aasias (+394 000)[14]. Hiinas on kavandatud suurendada etanoolamiini tootmisvõimsust 2009.–2011. aastal 344 000 tonni võrra. Arvestades asjaolu, et üks USA tootja müüb vaatlusalust toodet Hiinasse Malaisias asutatud ühisettevõtte kaudu, on ilmne, et Hiina sõltumatuse kasv vähendab oluliselt USA tootja ekspordivõimalusi. Kättesaadav teave kinnitab, et ka ülejäänud Aasia turud on muutumas sõltumatuks, mis avaldab USA tootjatele veelgi suuremat survet uute turgude leidmiseks.

38. 3,5–4 % suurusel prognoositud kasvumääral põhinev ülemaailmne nõudlus kasvab 2013. aastaks 1 836 000 tonnini. Võttes arvesse, et mõningase ülemäärase tootmisvõimsuse tasandavad alati hooldusest tingitud tootmisseisakud ja et seetõttu on vaja teatavaid reserve, näitab 2013. aasta prognoos USAs tasakaalu ja mujal ülemäärast tootmisvõimsust. Kokkuvõttes osutavad mitmed tootmisvõimsuse suurendamised ja kuni 2013. aastani tehtud turuolukorra prognoosid USA eksportivate tootjate dumpingu tõenäosusele ühenduse turul, sest USA turu pakkumine ja nõudlus ei saavuta arvatavasti tasakaalu enne 2013. aastat.

Üleminek monoetüleenglükooli tootmiselt etanoolamiinide tootmisele

39. Tuleb märkida, et etanoolamiinid kuuluvad etüleenoksiidi derivaatide majandussektorisse. Monoetüleenglükool kuulub samuti sellesse sektorisse. Mitmed märgid osutavad, et enamik etüleenoksiidi derivaatide tootjaid Aasias püüab glükooliturgude üldise loiduse tõttu keskenduda muude etüleenoksiidi derivaatide kui monoetüleenglükooli tootmisele, tuues seega turule rohkem etanoolamiine. Need Aasia tootjad, kes suudavad toota monoetüleenglükooli ja etanoolamiine, valisid 2008. aasta väga madalate monoetüleenglükooli hindade tõttu etanoolamiini tootmise, et suurendada oma üldist tulusust[15]. See pingestab tõenäoliselt olukorda Aasia etanoolamiiniturul, kuhu 2008. aastal suundus 18 %[16] USA koguekspordist. Praeguse majanduskriisi algusest pärineva teabe põhjal prognoositi, et lühemas perspektiivis tuleb Aasias ikka veel ette olulist toodangu nappust,[17] kuid keskpikas perspektiivis eeldatakse, et selle asendab etanoolamiini tootmisvõimsuse oluline kasv Aasias, nagu on selgitatud põhjenduses (27).

40. Pärast uurimisperioodi kättesaadavaks saanud teave kinnitab, et väga madalate monoetüleenglükooli hindade tõttu eelistavad tootjad, kes toodavad nii monoetüleenglükooli kui ka etanoolamiine, toota etanoolamiine, et suurendada oma üldist tulusust. Monoetüleenglükooli tootmisvõimsuse arengu kohta maailmas näitab teave,[18] et monoetüleenglükooli tootmisvõimsus on vaatlusalusel perioodil ligikaudu 19 % suurenenud. Lisaks Aasiale kasvas tootmisvõimsus eelkõige Lähis-Ida riikides (Iraanis, Kuveidis ja Saudi Araabias), kus monoetüleenglükooli tootmisvõimsuse suurenemine jätkub 2015. aastani. Vaatlusalusel perioodil suurenes Mehhikos etanoolamiini tootmisvõimsus 40 000 tonni võrra, kuid kättesaadav teave osutab sellele, et oodata on üleminekut monoetüleenglükooli tootmiselt etanoolamiini tootmisele. See kinnitab, et maailmaturg seisab silmitsi tõsise monoetüleenglükooli liigpakkumise probleemiga, ja selgitab seda, miks monoetüleenglükooli hinnad langevad.

41. Kuna USA on kõige olulisem etanoolamiiniturg maailmas, on see arvatavasti esimene turg, mis kogeb monoetüleenglükooli ülemäärase tootmisvõimsuse tagajärgi, st monoetüleenglükooli hindade langust ja üleminekut asjakohase tooraine (etüleenoksiidi) kasutamiselt monoetüleenglükooli tootmiseks selle kasutamisele etanoolamiinide tootmiseks. On ilmne, et monoetüleenglükooli ülemäärane tootmisvõimsus ja selle tagajärjed koos USA turul juba tekkinud etanoolamiini ülejäägiga avaldavad etanoolamiini hindadele survet.

USA ekspordihindade ja ELi hindade vaheline seos

42. Üldiselt toimub müük ühenduse turul fikseeritud hindadega lepingu alusel harvemini kui müük USA turul, kuid kõik kontrollitud lepingud sisaldasid klauslit, mis võimaldab hindu hinnakõikumise korral suhteliselt kiiresti kohandada (tavaliselt mõne nädala jooksul). Sellest tulenevalt ei tähenda müügilepingu olemasolu, et müügihinnad oleks pikemaks ajavahemikuks kindlaks määratud ja seetõttu stabiilsed. Ühikuhinnad sõltuvad suurel määral maailmaturuhindadest.

43. USA ja ELi tööstustarbijatel on tavaliselt mõlemal turul sarnased tingimused, sest sageli on tegemist rahvusvaheliste äriühingutega, kes teostavad hankeid ülemaailmselt ja valivad tarnijad, kes suudavad neid vastavalt varustada. Kahe koostööd teinud eksportiva tootja müük kauplejatele ja turustajatele moodustab üksnes 10–20 % USA siseturul müüdavatest kogustest ja 25–35 % müügist ühenduse turul. USA omamaised kauplejatele suunatud hinnad olid kontrollitud andmete kohaselt keskmiselt 7 % madalamad kui ühenduse hinnad ja USA müügihinnad omamaistele tööstustarbijatele olid keskmiselt ligikaudu 30 % madalamad kui ühenduse kasutajatele suunatud müügihinnad. Need andmed kinnitavad võrdlemisi märkimisväärset erinevust kahe turu vahel uurimisperioodil ning seda, et ühenduse turuhinnad olid USA hindadest kõrgemad. Järelikult kui võtta arvesse teiste USA eksporditurgude küllastumist ja ELi hinnataset, annaks meetmete lõpetamine märkimisväärse stiimuli Euroopa Liitu suunduva ekspordi suurendamiseks, kui selline hinnaerinevus püsib ka lähitulevikus. Sellega seoses märgitakse, et nagu on selgitatud põhjenduses (48), näitavad asjakohased uurimisperioodijärgsed andmed, et ülemaailmse majanduskriisi tõttu ületavad USA hinnad pärast uurimisperioodi ühenduse hindu.

44. Uurimisperioodiga seotud andmete põhjal ning arvestades seda, et klientide põhiosa moodustavatele tööstustarbijatele suunatud USA ja ELi hinnad on märkimisväärselt erinevad, annaks meetmete lõpetamine olulise stiimuli USA müügi suunamiseks Euroopa Liitu. See pilt on igal juhul pärast uurimisperioodi muutunud ja enamike tooteliikide puhul oleks USA eksport hinna poolest konkurentsivõimeline üksnes juhul, kui see toimuks dumpinguhinnaga (vt allpool põhjendusest (48)).

USAst kolmandatesse riikidesse ja ühendusse suunduva ekspordi hindade vaheline seos

45. Uurimine näitas, et uurimisperioodil olid USA peamised eksporditurud Kanada, Mehhiko, Brasiilia ja ühendus. USA kolmandasse riikidesse suunduva ekspordi hinnad on üldiselt kõrgemad kui USA siseturu hinnad ja USAst Euroopa Liitu suunduva ekspordi hinnad on üldiselt kõrgemad kui ülejäänud maailmasse suunduva ekspordi hinnad. Kuigi see võib olla osaliselt tingitud väiksemast ekspordimahust (väiksem maht tähendab tavaliselt kõrgemaid hindu), kinnitab see ka eksporditurgude olulisust USA tootjate jaoks, kes võivad alati eeldada kõrgemaid hindu ja seega pidada neid turge väga atraktiivseks, kui USA siseturul tekib probleeme, nagu ülemäärane pakkumine / ülemäärane tootmisvõimsus või nõudluse kahanemine.

46. Etanoolamiini üldine hinnatase langes 2008. aasta lõpus, olles olnud 2008. aasta kolmandas kvartalis ja neljanda kvartali alguses läbi aegade kõrgeimal tasemel. Seejärel langesid hinnad vähese nõudluse ja palju madalamate etüleenikulude tõttu[19]. On ilmne, et see hinnalangus toimus ka USA tavapärastel eksporditurgudel, nagu Kanada, Mehhiko ja Brasiilia,[20] mis osutab sellele, et pärast uurimisperioodi on hinnad USA tavapärastel eksporditurgudel madalamad kui ELis.

47. Kokkuvõtteks jääb USA turg mõlema koostööd teinud eksportiva tootja jaoks põhimõtteliselt kõige olulisemaks müügituruks. Ühendusse ja Kanadasse (viimati nimetatud riigis etanoolamiini ei toodeta) suundub enamik USA vaatlusaluse toote ekspordist ning neile järgnevad Brasiilia ja Mehhiko. Ligikaudu 20 % USAst pärit toodangust eksporditi uurimisperioodil hinnaga, mis oli üldiselt kõrgem kui USA siseturu hinnad. Järelikult oli uurimisperioodil ühendusse ja mujale maailma suunduval müügil oluline roll olemasoleva tootmisvõimsuse üldises kasutamises ja tulususes. Kuigi hinnad on pärast uurimisperioodi märkimisväärselt muutunud (vt allpool), ei ole kahtlust, et eksporditurud on tulususe ja tootmisvõimsuse rakendamise seisukohalt endiselt olulised. Miski ei viita sellele, et eeltoodu ei kehti koostööst keeldunud USA tootjate kohta.

Praeguse majanduskriisi mõju

48. Üks tegur, mis mängib lähitulevikus arvatavasti olulist rolli ülemaailmse tootmisvõimsuse ja nõudluse arengus, on hiljutise ülemaailmse majanduskriisi mõju. DOW Chemical on väitnud, et kriisil ei ole etanoolamiini tootmisele märkimisväärset mõju, et praegune kriis on jõudmas madalpunkti ja et hinnad peaksid 2009. aasta teisel poolel jälle tõusma. Ühenduse tootmisharu on seevastu väitnud, et nõudlus on vähenenud 30 %, et nende müügihinnad on järsult langenud ja et see langus oli suurem kui etanoolamiinide tootmisel kasutatava tooraine, nimelt etüleenoksiidi ja ammoniaagi hinna langus.

DOW Chemicali väited ei olnud veenvad. Varem on majanduslangusel olnud negatiivne mõju vaatlusaluse toote nõudlusele teatavates lõpptarbimissektorites, nagu kehahooldustoodete tootmine. Nagu juba eespool mainitud, peaks puidutöötlust käsitlevate USA õigusaktide mõju nõudlusele peagi lakkama, samal ajal kui nii Euroopa kui ka USA ehitussektori ja autotööstuse üldteada nõrkus ei tule vähemalt lähitulevikus kasuks vaatlusaluse toote nõudlusele tsemenditööstuses ega automootori vedelike tootmises. Peale selle on ka USA tekstiilitööstuses nõudlus aja jooksul vähenenud ja 2007. aastal stabiliseerunud. Kokkuvõttes võib öelda, et käesoleva uurimise käigus esitatud avalikult kättesaadav teave ei kinnitanud Dow Chemicali väiteid majanduskriisi ja hindade edasise arengu kohta. Juhtivatest erialaajakirjadest kättesaadav teave kinnitas ühenduse tootmisaru väidet, et nõudlus on märkimisväärselt langenud, mõnes sektoris isegi 40 %.

Pärast uurimisperioodi kättesaadavaks saanud andmed näitavad, et dumping on uurimisperioodiaegse olukorraga võrreldes suurenenud. Nagu eespool mainitud, erinesid ELi ja USA turg üksteisest uurimisperioodil võrdlemisi märkimisväärselt ning ELi hinnad olid tihtipeale kõrgemad kui USA hinnad. Dumping tuvastati kahe, kuid mitte kolmanda USA eksportija puhul. Uurimisperioodi lõpus ja 2008. aasta oktoobris oli turg ilmselgelt ülekuumenenud. Eelkõige tõusid märkimisväärselt USA hinnad, mis ületasid ELi hindu kahe tooteliigi puhul kolmest (monoetanoolamiini ja dietanoolamiini puhul, mis moodustasid 41 % USA ekspordist), samal ajal kui trietanoolamiini hindade erinevus vähenes märkimisväärselt. Kuigi hinnad on 2008. aasta oktoobrist alates olulisel määral langenud, näitavad kõige viimased kättesaadavad andmed, et USA hinnad on Euroopa omadest ikka veel kõrgemad, eriti monoetanoolamiini ja dietanoolamiini puhul. Teisisõnu peab eksport USAst Euroopasse toimuma dumpinguhinnaga, et see saaks Euroopa toodetega hinna poolest konkureerida.

Järeldus dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta

49. Tuletatakse meelde, et uurimisperioodil esines dumping kahest koostööd teinud eksportivast tootjast ühe puhul, ehkki madalamal tasemel kui eelmisel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Dumping esines ka eksportivate tootjate puhul, kes koostööd ei teinud.

50. Eelmise läbivaatamisega seotud uurimisega võrreldes on USA impordi turuosa vähenenud 16,7 %lt 14 %ni. USAs on ikka veel märkimisväärne kasutamata tootmisvõimsus – ligikaudu 60 000 tonni – kuigi see on eelmise läbivaatamisega võrreldes vähenenud. Tuleb märkida, et tootmisvõimsuse madal kasutamise määr uurimisperioodil oli ajutiste sündmuste tagajärg ja et hinnanguliselt 29 % USA olemasoleva tootmisvõimsuse kasutamist ei olnud koostöö puudumise tõttu võimalik uurida. Samal ajal suureneb nõudlus USA turul arvatavasti veidi aeglasemalt kui ühenduses ja et USA ülemäärane tootmisvõimsus kasutatakse ära kõige varem 2013. aastal. Lisaks annaks meetmete tühistamine USA tootjatele stiimuli suurendada müüki ühenduse turule, sest ühenduse hinnad olid paljudel juhtudel kõrgemad kui hinnad USA siseturul või muudel eksporditurgudel, mida USA tootjad uurimisperioodil varustasid. Eelnimetatud asjaolud näitavad, et USA äriühingutel on stiimul ühenduse turule suunatud müügi suurendamiseks. See tooks kaasa ülepakkumise ja sellest tuleneva hinnalanguse ehk isegi suuremas mahus dumpinguhinnaga impordi kui uurimisperioodil. Uurimisperioodi andmetele tuginev dumpinguhinnaga impordi jätkumise või suurenemise tõenäosus suureneb veelgi kui arvesse võetakse uurimisperioodijärgseid sündmusi. Pärast uurimisperioodi ületasid USA hinnad ülemaailmse majanduskriisi tõttu ELi hindu suurema osa vaatlusaluse toote puhul, samal ajal kui ülejäänud maailma hinnatase on üldiselt madalam. Uurimisperioodijärgne areng näitab selgelt, et kui USA tootjad tahaksid ühenduse tootmisharuga konkureerida, tuleks nende tooteid müüa dumpinguhinnaga veelgi suuremas mahus kui uurimisperioodil.

51. Lõppkokkuvõttes võib järeldada, et meetmete tühistamise korral dumping tõenäoliselt jätkub ja on oht, et impordimahud kasvavad, mis võib vähemalt enne 2013. aastat avaldada hindadele ühenduses alandavat survet.

D. ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

52. Kaebuse esitasid neli teadaolevat ELi etanoolamiinitootjat, kelle toodang moodustas valdava osa, käesoleval juhul üle 95 %, ühenduse samasuguse toote teadaolevast kogutoodangust.

53. Neli taotluse esitanud ühenduse tootjat tegid uurimise käigus täielikult koostööd. Lisaks toetas üks ühenduse äriühing, LUKOIL Neftochim Bourgas AD, ühenduse tootjana kaebust, kuid ei vastanud küsimustikule ega esitanud mis tahes muud teavet või andmeid. Taotluse esitanud ühenduse tootjatel on tehased Prantsusmaal, Saksamaal, Rootsis ja Belgias.

54. Tuleb märkida, et ühel ühenduse tootjal, äriühingul INEOS Oxide Ltd, on samuti tootega seotud huvid USAs. Nimetatud tootja teatas uurimise käigus, et ta peab end eelkõige ühenduse tootjaks. Äriühing importis uurimisperioodil oma USA sidusettevõtjalt vaatlusalust toodet, kuid impordi osakaal on tema ühenduse toodanguga võrreldes alla 10 %. Pealegi on nimetatud tootjal kättesaadava teabe kohaselt kavas laiendada 2010. aasta lõpuks oma tootmisvõimsust ühenduses. Eeltoodut arvesse võttes võib nimetatud äriühingut käsitada tegeliku ühenduse tootjana, sest import ei ole tema majandustegevuse põhiosa. Seepärast ei peeta asjakohaseks kõnealuse tootja väljajätmist ühenduse tootmisharu määratlusest vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 1 punktile a.

55. Seda arvesse võttes on neli ühenduse tootjat BASF SE/AG, INEOS Oxide Ltd, Sasol Germany GmbH ja Akzo Nobel Functional Chemicals AB ning nad moodustavad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. Neile viidatakse edaspidi kui „ühenduse tootmisharule”.

56. Uurimine näitas, nagu ka eelmine läbivaatamisega seotud uurimine, et osa ühenduse etanoolamiinitoodangust on ette nähtud sisekasutuseks ehk oma tarbeks. Kolm neljast ühenduse tootmisharusse kuuluvast äriühingust toodavad oma tarbeks. Uurimise käigus leidis kinnitust, et ühenduse tootmisharu ei osta vaatlusalust toodet oma tarbeks ei ühenduses ega väljaspool seda asuvatelt sõltumatutelt isikutelt ja et oma tarbeks mõeldud toodangut kasutatakse tootmisahela järgmise etapi toodete tootmiseks. Oma tarbeks ette nähtud etanoolamiine ei peeta seetõttu konkureerivaks ühenduse turul (edaspidi „vabaturg”) müüdava etanoolamiinidega.

E. OLUKORD ÜHENDUSE TURUL

1. Ühenduse tarbimine

57. Ühenduse tarbimine määrati kindlaks nii, et ühenduse tootjate omatoodangu ühenduse vabaturul müümiseks ette nähtud mahule liideti nende tootjate oma tarbeks ettenähtud toodang ja kolmandatest riikidest pärit impordi maht ning lahutati ühenduse tootjate eksport. Lisati ka koostööst keeldunud tootja hinnangulised mahud, mis moodustavad väga väikese osa ühenduse toodangust.

58. Selle alusel on ühenduse tarbimine arenenud järgmiselt:

Tarbimine (tonnides) | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Kokku | 439 521 | 438 872 | 479 361 | 475 269 |

Indeks | 100 | 100 | 109 | 108 |

Omatarbimine | 248 994 | 246 857 | 243 995 | 206 982 |

Indeks | 100 | 99 | 98 | 83 |

Vabaturg | 190 505 | 192 010 | 235 461 | 268 386 |

Indeks | 100 | 101 | 124 | 141 |

Allikas: küsimustiku vastused ja Eurostat |

59. Vabaturu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 41 % ning kasv oli kõige märkimisväärsem 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Oma tarbeks ettenähtud toodangu tarbimine vähenes 17 %.

2. Import USAst

Vaatlusalusest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi maht, hind ja turuosa

60. Vaatlusalusel perioodil vähenes USAst pärit vaatlusaluse toote impordi maht ühendusse 16 %. 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal on import siiski veidi kasvanud. Kokkuvõttes ei suurendanud USA tootjad oma eksporti Euroopa Liitu i) tegevusprobleemide tõttu (orkaanide suur mõju USA tootmisele ja ekspordile) ja neist tuleneva vajaduse tõttu rahuldada USA siseturu nõudlust ning ii) ülemaailmse pakkumise ja nõudluse olukorra pingestumise tõttu, mis oli tingitud muudes maailma osades esinenud tootmistõrgetest ja suurenenud võimalustest suunata etanoolamiinide puhul kasutatav tooraine monoetüleenglükooli tootmisse. Peale selle oli üks USA tootja vaatlusalusel perioodil peaaegu peatanud oma ekspordi Euroopa Liitu, aidates nii kaasa impordi vähenemisele. Samuti tuleb märkida, et märkimisväärne osa USAst pärit impordit uurimisperioodil ei olnud dumpinguhinnaga.

Import (tonnides) | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Vaatlusalune toode | 44 912 | 39 641 | 35 892 | 37 583 |

Indeks | 100 | 88 | 80 | 84 |

Allikas: küsimustiku vastused ja Eurostat |

61. Keskmine impordihind tõusis pidevalt kogu vaatlusalusel perioodil. Üldiselt oli USAst pärit impordi keskmine hind kogu aeg madalam kui ühenduse tootmisharu keskmised hinnad.

Keskmine impordihind tonni kohta (eurodes) | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Vaatlusalune toode | 825 | 974 | 1 000 | 1 114 |

Indeks | 100 | 118 | 121 | 135 |

Allikas: küsimustiku vastused ja Eurostat |

62. USAst pärit impordi turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 9,6 protsendipunkti võrra. See oli samuti tingitud eespool põhjenduses (60) nimetatud probleemidest.

USA turuosa | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Vaatlusalune toode | 23,6 % | 20,6 % | 15,2 % | 14,0 % |

Indeks | 100 | 88 | 65 | 59 |

Allikas: küsimustiku vastused ja Eurostat |

Hindade allalöömine

63. Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi kahe koostööd teinud eksportiva tootja impordihindu sõltumatutele klientidele ja ühenduse tootmisharu hindu, võttes aluseks võrreldavate tooteliikide kaalutud keskmised hinnad uurimisperioodil. Ühenduse tootmisharu hindu korrigeeriti tehasehindade tasemele ja võrreldi CIF-hindadega ühenduse piiril, mis sisaldasid kõiki tollimakse. Neid hindu võrreldi sama kaubandusliku tasandi tehingute puhul, hindu vajaduse korral nõuetekohaselt korrigeerides ning arvates maha allahindlused ja soodustused.

64. Eespool kirjeldatud meetodi abil ühenduse tootmisharu müügihindade allalöömist ei tuvastatud.

3. Import muudest kolmandatest riikidest

65. Muudest kolmandatest riikidest pärit import suurenes vaatlusalusel perioodil pidevalt ja jõudis haripunkti 2007. aastal, kuid näitas 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal langustendentsi. Sellest hoolimata oli muudest kolmandatest riikidest pärit import vaatlusalusel perioodil kogu aeg märkimisväärselt väiksem kui USAst pärit import. Teised olulisemad ekspordiriigid on Venemaa, Mehhiko, Iraan ja Taiwan. Peale Venemaa, kes on oma eksporti pidevalt suurendanud, on kõigi ülejäänud riikide ekspordi areng olnud vastuoluline ning eksporditud kogused aastate jooksul kord kasvanud, kord kahanenud.

Muudest riikidest pärit import | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Tonnid | 7 862 | 16 021 | 23 086 | 19 644 |

Indeks | 100 | 204 | 294 | 250 |

Turuosa | 4,1 % | 8,3 % | 9,8 % | 7,3 % |

Indeks | 100 | 202 | 238 | 177 |

Impordihind eurodes tonni kohta | 1 215 | 1 177 | 1 402 | 1 459 |

Indeks | 100 | 97 | 115 | 120 |

Allikas: Eurostat |

4. Ühenduse tootmisharu majanduslik olukord

66. Tuletatakse meelde, et tootmisharu toodab ka oma tarbeks. Näitajad, nagu varud, tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, investeeringud, investeeringutasuvus, rahavoog, kapitali kaasamise võime, tööhõive, tootlikkus ja palgad on kindlaks tehtud nii vabaturumüügi kui ka oma tarbeks müügi põhjal. Ülejäänud näitajad, täpsemalt müük ja kasum, põhinevad vabaturumüügil. Võttes arvesse oma tarbeks ettenähtud toodangu turu arengut, mis seisneb selles, et omatarbimine on üldjoontes kooskõlas vabaturumüügi arenguga, saab oma tarbeks ette nähtud toodangu turuga seotud järeldused ekstrapoleerida.

Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

67. Ühenduse tootmisharu tootmine ja tootmisvõimsus suurenesid vaatlusalusel perioodil järk-järgult 13 %. Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine püsis kõrgel tasemel, olles veidi väiksem kui 90 %. Kättesaadava teabe kohaselt on selline tootmisvõimsuse rakendamine oma tasemelt lähedal asjaomase tootmisharu maksimumtasemele. Tootmise ja tootmisvõimsuse samaaegne kasv, mis ei olnud siiski nii suur kui ühenduse tarbimise kasv, kinnitab, et ühenduse tootmisharu sai kehtivatest meetmetest ja vaatlusaluse toote nõudluse suurenemisest (mille põhjuseks peetakse etanoolamiine kasutavate järgtööstuste nõudluse kasvu) kasu.

2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Tootmine (tonnides) | 375 119 | 371 688 | 407 744 | 424 526 |

Indeks | 100 | 99 | 109 | 113 |

Tootmisvõimsus (tonnides) | 424 000 | 432 000 | 458 000 | 477 000 |

Indeks | 100 | 102 | 108 | 113 |

Tootmisvõimsuse rakendamine | 88 % | 86 % | 89 % | 89 % |

Indeks | 100 | 97 | 101 | 101 |

Allikas: küsimustiku vastused |

Varud

68. Ühenduse tootmisharu varud on kooskõlas ühenduse tarbimise üldise kasvuga samuti suurenenud. Seda ei peeta siiski väga oluliseks näitajaks, sest etanoolamiinitootmine on tarbijaspetsiifiline ja põhineb enamasti pikaajalistel lepingutel, mis sõlmitakse tavaliselt kalendriaasta lõpus.

2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Varud (tonnides) | 8906 | 10 113 | 9250 | 11 097 |

Indeks | 100 | 114 | 104 | 125 |

Allikas: küsimustiku vastused |

Müügimaht, müügihind ja turuosa

69. Ühenduse tootmisharu müük suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt (54 %). Võttes arvesse ühenduse vabaturu tarbimise samaaegset olulist suurenemist oli ühenduse tootmisharu turuosa kasv vaatlusalusel perioodil siiski suhteliselt tagasihoidlik (6,4 protsendipunkti). Need suundumused kinnitavad, et kehtivad meetmed olid ühenduse tootmisharule kasulikud. Ühenduse tootmisharu omatoodangu keskmine ühikuhind tõusis vaatlusalusel perioodil 31 %. See asjaolu kajastab etanoolamiinide tootmisel kasutatavate toorainete hindade olulist tõusu, kuid ka suuremat tulusust, eriti uurimisperioodil.

70. Ühenduse tootmisharu müügihindade tõus on kooskõlas ka etanoolamiini maailmaturuhindade tõusuga. Maailmaturuhindade tõusu põhjuseks peetakse mitmeid erakorralisi ja ajutisi sündmusi, mis toimusid vaatlusalusel perioodil ja eelkõige 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Ühelt poolt suurenesid sellel ajavahemikul märkimisväärselt toorainete (etüleenoksiid, mis on põhiliselt bensiini derivaat, ja ammoniaak) kulud. Teiselt poolt toimus samal ajavahemikul maailmaturul ülemaailmse pakkumise/nõudluse tasakaalu märkimisväärne pingestumine. See oli tingitud mitmesugustest teguritest, nagu orkaanide tekitatud probleemid USA tootmises ja ekspordis, tootmisraskused Aasias, nende tootmisahela järgmise etapi toodete (põllumajanduskemikaalide, täpsemalt glüfosaadi) nõudluse järsk kasv, mille tootmiseks kasutatakse toorainena etanoolamiine, ning probleemid nende toodete (eriti monoetüleenglükooli) tootmisel, mille tarvis kasutatakse samu tooraineid kui etanoolamiinide tootmisel, mille tõttu tootjad, kes toodavad nii monoetüleenglükooli kui ka etanoolamiine, läksid ajutiselt üle monoetüleenglükooli tootmisele.

Samasuguse toote müük ühenduse vabaturul | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Maht (tonnides) | 132 003 | 130 575 | 169 403 | 203 090 |

Indeks | 100 | 99 | 128 | 154 |

Keskmine müügihind (eurot/tonn) | 1 044 | 1 141 | 1 189 | 1 366 |

Indeks | 100 | 109 | 114 | 131 |

Turuosa | 69,0 % | 68,0 % | 72,9 % | 76,6 % |

Indeks | 100 | 98 | 106 | 111 |

Allikas: küsimustiku vastused |

Tulusus

71. Ühenduse tootmisharu tulusus suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. Tulususe paranemine on tingitud etanoolamiini hindade ülemaailmsest tõusust, ühe USA tootja otsusest oma eksport Euroopa Liitu peaaegu peatada, mis aitas vähendada USAst pärit importi, ning etanoolamiinide suurenevast nõudlusest nii ühenduses kui ka kogu maailmas. Viimase tagajärjel suurenesid ka müügimahud ja tõusid müügihinnad, mistõttu oli müügimahtude ja -hindade tõus uurimisperioodi lõpuks suurem kui tootmiskulude kasv.

2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Ühenduse tootmisharu tasuvus | 10,1 % | 16,0 % | 15,8 % | 21,9 % |

Indeks | 100 | 159 | 157 | 217 |

Allikas: küsimustiku vastused |

Investeeringud, investeeringutasuvus, rahavoog ja kapitali kaasamise võime

72. Investeeringute tase ei arenenud vaatlusalusel perioodil lineaarselt. Investeeringud olid ühelt poolt vajalikud tootmiskohtadega seotud kavade elluviimiseks ja teiselt poolt tootmisvõimsuse mõõdukaks suurendamiseks, et kasutada ära tarbimise kasvu ja rahuldada ekspordivajadusi. Ühenduse tootmisharu puhaskasumina ja selle investeeringute arvestusliku puhasväärtusena väljendatud investeeringutasuvus on vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt paranenud. Ühenduse tootmisharu rahavoog on vaatlusalusel perioodil samuti oluliselt paranenud.

2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Investeeringud (eurodes) | 980 213 | 6 396 684 | 1 505 707 | 2 454 173 |

Indeks | 100 | 654 | 154 | 250 |

Tulu netovaralt | 45 % | 54 % | 55 % | 87 % |

Indeks | 100 | 121 | 123 | 195 |

Rahavoog (eurodes) | 22 831 675 | 34 807 468 | 36 971 471 | 55 859 958 |

Indeks | 100 | 152 | 162 | 245 |

Allikas: küsimustiku vastused |

Tööhõive, tootlikkus ja töötasud

73. Ühenduse tootmisharu samasuguse toote tootmisega seotud töötajate arv suurenes vaatlusalusel perioodil vähesel määral. Ühenduse tootmisharu suutis vaatlusalusel perioodil hoida keskmiste tööjõukulude arengu töötaja kohta kontrolli all. Tootlikkus väljendatuna toodangus töötaja kohta kasvas samal ajavahemikul veidi. Tööjõukulude ja tootlikkuse areng mõjus positiivselt tootmiskulude kindla kontrolli all hoidmisele ja aitas suurendada tasuvust.

2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Tööhõive | 100 | 104 | 104 | 110 |

Indeks | 100 | 103 | 104 | 110 |

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 3 749 | 3 591 | 3 916 | 3 858 |

Indeks | 100 | 96 | 104 | 103 |

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 2 389 | 2 629 | 2 449 | 2 262 |

Indeks | 100 | 110 | 103 | 95 |

Allikas: küsimustiku vastused |

Dumpingu suurus

74. Uurimisperioodil dumping jätkus, ehkki madalamal tasemel kui eelmisel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

Toibumine varasemast dumpingust

75. Nagu eespool näidatud, on ühenduse tootmisharul olnud võimalus toibuda varasema dumpingu mõjust, eelkõige tulususe, müügi ja turuosa seisukohast.

76. Ühenduse tootmisharu ekspordimaht kolmandatesse riikidesse suurenes vaatlusalusel perioodil 21 %. See märkimisväärne kasv algas 2007. aastal ja jätkus kuni uurimisperioodini ning selle peamiseks põhjuseks oli etanoolamiinide nõudluse järsk suurenemine Aasia turgudel, mis oli tingitud neil turgudel sel perioodil tekkinud tootmisraskustest. Ekspordi müügihinnad on kujunenud samamoodi kui ühenduse hinnad. Selle olukorra põhjuseks peetakse jällegi asjaolu, et 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelist aega iseloomustas ülemaailmse pakkumise/nõudluse tasakaalu märkimisväärne pingestumine.

2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |

Ühenduse tootmisharu ekspordimaht (tonnides) | 18 308 | 14 055 | 22 746 | 22 228 |

Indeks | 100 | 77 | 124 | 121 |

Ekspordi müügihind | 1 223 | 1 293 | 1 241 | 1 689 |

Indeks | 100 | 106 | 101 | 138 |

Allikas: küsimustiku vastused |

5. Järeldus ühenduse turu olukorra kohta

77. Ühenduse turul tarbitud etanoolamiinide maht suurenes 41 %, samal ajal kui USAst pärit import vähenes vaatlusalusel perioodil 16 %. Samal ajal suurendas ühenduse tootmisharu oma müügimahtu ja vastavat turuosa.

78. Ühenduse tootmisharu majanduslik olukord paranes vaatlusalusel perioodil. Asjakohased kahjunäitajad osutavad headele majandustulemustele. Ühenduse tootmisharu töötas suurel võimsusel, saavutades märkimisväärse kasumimarginaali, säilitades püsiva rahavoo, suurendades investeeringuid ja hoides tööjõukulud kontrolli all. Lisaks sai ühenduse tootmisharu kasu mitmest erakorralisest sündmusest, mis toimusid 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ning tõstsid hindu ja mõjutasid positiivselt ühenduse tootmisharu majandustulemusi.

79. Kokkuvõttes võib öelda, et ühenduse tootmisharuga seotud näitajate positiivse arengu tõttu ei saanud järeldada, et olulise kahju tekitamine oleks jätkunud. Seetõttu uuriti, kas kahju kordumine on tõenäoline, juhul kui meetmetel lastakse aeguda.

F. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

Kokkuvõte dumpingu jätkumise ja kahjuliku dumpingu kordumise tõenäosuse analüüsist

80. Tuletatakse meelde, et dumpingu jätkumine uurimisperioodil tuvastati kahe USA eksportiva tootja puhul. Üks kahest dumpinguhinnaga eksportijast ei teinud koostööd. Võttes arvesse, et tema suhtes kohaldatakse kõrgeimat dumpinguvastast tollimaksu ja et ta on samal ajal suurim tootja USA turul, oleks tal kõige suurem stiimul ühenduse turule naasta, kui meetmete kohaldamine lõpetatakse.

Tõenäosuse analüüs uurimisperioodi kohta kindlakstehtud asjaolude põhjal

81. Nagu C jaos (dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosus) on üksikasjalikumalt kirjeldatud, on uurimise käigus kindlaks tehtud mitu tegurit, mis näitavad USAst pärit dumpinguhinnaga impordi olulise suurenemise tõenäosust meetmete tühistamise korral. Nimetatud tegurid on eelkõige:

82. USA tootjate 60 000 tonni suurune kasutamata tootmisvõimsus, mille kasutuselevõttu ei ole lähitulevikus oodata;

83. tavapäraste USA eksporditurgude arvatav sõltumatus, mis sunnib USA tootjaid eksporti ühendusse suunama. See kehtib eelkõige Ladina-Ameerika ja Aasia eksporditurgude puhul[21]. Tuletatakse meelde, et Aasia turgudel on oluline roll USA tootjate suutlikkuses realiseerida ülemääraseid etanoolamiinikoguseid;

84. Hiina dumpinguvastased tollimaksud, mis kehtestati mitmest riigist, sealhulgas USAst, pärit kahe tooteliigi suhtes kolmest;

85. monoetüleenglükooli tootmiselt etanoolamiini tootmisele ülemineku tõttu suurenenud tootmise surve. Monoetüleenglükoolisektori ülemäärane tootmisvõimsus ja madalad hinnad sunnivad tootjaid eelistama pigem etanoolamiini kui monoetüleenglükooli tootmist, luues nii uusi etanoolamiini tootmisvõimsusi ja avaldades survet hindadele;

86. prognooside kohaselt on etanoolamiini nõudluse kasv USAs väiksem kui teistes maailma osades, sealhulgas ühenduses;

87. ühenduse nõudluse keskmine kasvumäär on eeldatavasti kõrgem kui USA oma, mis annab USA eksportivatele tootjatele täiendava stiimuli suunata oma eksport ühendusse;

88. ühe koostööst keeldunud USA tootja kohta kättesaadava teabe põhjal võib järeldada, et isegi need äriühingud, kes ei teinud uurimise käigus koostööd ja kes on vähendanud oma eksporti ühendusse miinimumini, on ikka väga huvitatud ELi turule jäämisest ja oma ekspordi suurendamisest.

89. Eeltoodut arvesse võttes peavad USA tootjad leidma uusi kliente ja nende jaoks oleks kõige parem lahendus ühenduse turule müümine.

90. Ühenduse tootmisharul läks uurimisperioodil hästi. See oli tingitud vaatlusaluse toote suurest nõudlusest, mis ületas pakkumise. Sellegipoolest avaldaks juba praegu dumpinguhinnaga toimuva USAst pärit etanoolamiinide impordi kasv ühenduse tootmisharule tugevat survet ja halvendaks selle olukorda.

91. Lisaks märgitakse, et etanoolamiinid on laiatarbekaup, mis tähendab, et eri tooteliike toodetakse teatavate tehniliste normide järgi ja ühest allikast pärit tooted saab hõlpsasti asendada teisest allikast pärit toodetega. Seega toimub konkurents ülemäärase pakkumisega turul põhiliselt hinna alusel.

92. Sellest tulenevalt võivad eespool kirjeldatud tegurid etanoolamiinide suure nõudluse suhteliselt kiiresti ohtu seada ja põhjustada ühenduse turul liigpakkumise. Dumpinguhinnaga impordi kasv avaldaks survet müügihindade alandamiseks ja mõjutaks negatiivselt ühenduse tootmisharu tulemuslikkuse näitajaid, eelkõige tulusust. Kui dumping suureneks, põhjustaks see hindade allalöömist.

Praeguse majanduskriisi mõju

93. Eelmises jaos kirjeldatud kahju kordumise tõenäosust suurendab asjaolu, et etanoolamiiniturg on pärast 2008. aasta sügisel alanud majanduskriisi muutunud. Paljud olulised näitajad, mis on seotud nii ekspordi kui ka ühenduse tootmisharu olukorraga, on märgatavalt muutunud. Nagu eespool selgitatud, näitab kättesaadav teave, et dumpinguhinnaga import on pärast uurimisperioodi suurel määral kasvanud, sest kahe tooteliigi USA hinnatase on kõrgem kui Euroopa hinnatase, samal ajal kui kolmanda tooteliigi hinnaerinevus väheneb kiiresti. Sellega kooskõlas näitavad Eurostati andmed, et 2009. aasta teises kvartalis toimus import USAst (15 052 tonni) ühendusse 20 % odavamalt kui uurimisperioodil.

94. Meetmete puudumisel seisaks märkimisväärselt nõrgenenud ühenduse tootmisharu vastamisi dumpinguhinnaga impordi kasvuga. Uurimise käigus kogutud avalikult kättesaadav teave viitab vähenenud nõudlusele, müügile ja mastaabisäästule, kasutamata tootmisvõimsusele, halvenevatele finantstulemustele jne[22]. Praeguse majanduskriisi tõttu oli nõudlus ühenduse etanoolamiiniturul väike. Ühenduse tootmisharusse kuuluvad tootjad olid seetõttu sunnitud oma toodangut vähendama.

95. Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste on praegu 70 %, mis on palju madalam kui uurimisperioodil, kui töötati peaaegu täisvõimsusel. Lisaks on ühenduse tootmisharu müügimaht vähenenud ligikaudu 30 %, samal ajal kui müügihinnad on pärast uurimisperioodi langenud 35–40 %. Samal ajal näitab tootmiskulude ja tulususe uurimisperioodijärgne areng, et toorainekulud ja etanoolamiini hinnad ei ole tasakaalus, mis halvendab ühenduse tootmisharu finantstulemusi veelgi. Etanoolamiini tootmisel kasutatava kahe peamise tooraine (etüleeni ja ammoniaagi) kulud on pärast uurimisperioodi vähenenud oluliselt vähem kui etanoolamiini hinnad. See on ühenduse tootmisharu kasumimarginaale märkimisväärselt vähendanud, nii et ühenduse tootmisharu on praegu kahjumis või on selle kasumimarginaaliks ühekohaline number.

96. Teisisõnu ei ole ühenduse tootmisharu enam näiliselt heas olukorras, vaid olukorras, kus dumpinguhinnaga impordi surve vallandab suure tõenäosusega ohtliku allakäiguspiraali, mis on palju hullem kui uurimisperioodi andmete alusel tõenäoliseks peeti.

97. Eelpool kirjeldatud majandusolukord on vähendanud ühenduse tootmisharu ärivõimalusi. Ühest küljest ei saaks ühenduse tootmisharu laiendada oma kliendibaasi ELis, sest ei ole andmeid, et selle peamised konkurendid ühenduse turul (st USA tootjad), on lõpetanud Euroopa Liitu eksportimise. Teisest küljest ei näi ka võimalik leevendada ühenduse tootmisharule avaldatavat survet oma tarbeks ettenähtud toodangu suurendamise teel, sest ei ole teavet, mis näitaks, et tootmisahela järgmise etapi toodete (etüleenamiinid, herbitsiidid ja katalüsaatorid) majanduslikud väljavaated võiksid üles kaaluda etanoolamiiniturule avaldatava surve.

Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

98. Kui meetmed tühistatakse, on üsna tõenäoline, et dumpinguhinnaga USA import ühendusse suureneb märkimisväärselt, mis võib põhjustada üksnes kahju kordumise. USA tootjad kaotavad tavapäraseid turge, samal ajal kui monoetüleenglükooli liigpakkumine suurendaks etanoolamiinitoodangut, mis tuleks müüa muudel turgudel kui USAs. Lisaks sellele on majanduskriis kahjustanud ühenduse tootmisharu, millele avaldab survet olemasolev USA dumpinguhinnaga import ja millel ei ole kahjustava dumpingu vastu võitlemiseks ühtki teist toimivat lahendust, kui dumpinguvastaste tollimaksude kohaldamise jätkamine. Mitte miski ei võimaldanud järeldada, et olukord ei halveneks, juhul kui meetmetel lastaks aeguda.

G. ÜHENDUSE HUVID

1. Sissejuhatav märkus

99. Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus ühenduse kui terviku huvidega. Ühenduse huvide kindlaksmääramisel võeti arvesse kõiki asjakohaseid huve, st ühenduse tootmisharu, importijate, kauplejate, hulgimüüjate ja vaatlusaluse toote tööstustarbijate huve.

100. Tuleb meenutada, et eelmiste uurimiste käigus jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole ühenduse huvidega vastuolus. Pealegi on käesolev uurimine aegumise läbivaatamine ja seega analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad.

101. Sellele tuginedes uuriti, kas vaatamata järeldusele dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete säilitamine ei ole käesoleval juhul ühenduse huvides.

2. Ühenduse tootmisharu huvid

102. Tuletatakse meelde, et uurimisperioodil esines ikka veel dumpingut ja et on tõenäoline, et USAst pärit vaatlusaluse toote dumping jätkub ning ühenduse tootmisharule põhjustatav kahju kordub.

103. Ühenduse tootmisharu on tõestanud, et tegemist on elujõulise ja konkurentsivõimelise tootmisharuga, nagu kinnitab enamiku majanduslike näitajate positiivne areng. Varem kehtestatud dumpinguvastased meetmed on aidanud kaasa tulususe taastamisele ja piisava investeeringutasuvuse saavutamisele. See võib tulla kasuks uutele, 2010. aastal tehtavatele investeeringutele. Seega on ühenduse tootmisharu huvides säilitada USAst pärit dumpinguhinnaga impordi suhtes kehtestatud meetmed.

3. Importijate ja kauplejate/hulgimüüjate huvid

104. Kauplejate ja hulgimüüjate koostöö puudumise tõttu järeldati, et meetmete puudumine või nende kohaldamise jätkamine ei mõjuta neid isikuid olulisel määral. Lisaks sellele ei näidanud uurimine sõltumatute importijate olemasolu, sest kogu USAst pärit vaatlusaluse toote import ühendusse toimub USA eksportivate tootjatega seotud importijate kaudu.

105. Meetmete jätkamine ei muuda sidusimportijate praegust olukorda, kelle puhul leiti, et nad teenisid uurimisperioodil kasumit turutingimustele vastavate marginaalide ulatuses. Sidusimportijate huvid kattuvad igatahes vähemalt käesoleval juhul olulisel määral eksportivate tootjate huvidega, sest viimased võivad määrata sidusimportijate tegevuspõhimõtted. Tuletatakse meelde, et ühenduse huvide analüüsimisel ei tule arvestada eksportivate tootjate huvisid.

4. Tööstustarbijate huvid

106. Arvestades asjaolu, et meetmete kohaldamise jätkamine tähendaks dumpinguvastaste meetmete pikendamist kolmandat korda, pöörati erilist tähelepanu tööstustarbijate huvidele.

107. Käesolevas uurimises andis endast teada ainult üks pesupehmendeid tootev esterkvati tarbija. Esterkvatte toodetakse trietanoolamiini (üks kolmest etanoolamiini tooteliigist) baasil ja neid kasutatakse pesupehmendina, mida turustavad sellised äriühingud, nagu Unilever, Henkel, Colgate Palmolive, Procter & Gamble and Benckiser/Reckitt. Kõnealune tööstustarbija hankis uurimisperioodil etanoolamiine nii USAst kui ka ühenduse tootmisharult. Selle tööstustarbija import moodustas väikese osa USA koguimpordist (vahemikus 15–25 %, täpset osakaalu ei saa konfidentsiaalsuse huvides avalikustada).

108. Ainus koostööd teinud tööstustarbija väitis, et ühenduse kasutajad kannatavad dumpinguvastaste meetmete pärast, sest nad sõltuvad etanoolamiini impordist, mis on ELi nõudluse rahuldamise täiendav allikas. Ta väitis ka, et ühenduse kasutajad tegutsevad väga tiheda konkurentsiga ja hinnatundlikel turgudel, millele avaldavad survet tootmisahela järgmise etapi tootjad. Nad peavad ka ostma toorainet võimalikult madala hinnaga, et kulusid minimeerida. Seega seaks etanoolamiini hinnatõus selle tööstustarbija väitel ohtu tema äritegevuse ja vähendaks tema tulusust. Kõnealune isik järeldas seetõttu, et meetmete kohaldamise jätkamine ei ole ühenduse huvides, sest dumpinguvastaste meetmete aeguda laskmine leevendaks eespool kirjeldatud olukorda.

109. Tehti kindlaks, et uurimisperioodil moodustas trietanoolamiin olulise osa (vahemikus 20–30 %) ainsa koostööd teinud tööstustarbija esterkvattide tootmise kogukuludest. On selge, et dumpinguvastaste meetmete kaotamine leevendaks vähemalt lühiajaliselt sellel äriühingul lasuvat koormust, mis on seotud trietanoolamiini kui tooraine kuludega. Kui aga arvestada asjaolu, et kõnealune äriühing hangib väga märkimisväärse koguse trietanoolamiini ühenduse tootmisharult, ei ole dumpinguvastaste meetmete muutmise mõju sellele tööstustarbijale eeldatavasti märkimisväärne. Komisjon uuris sellega seoses kehtivate dumpinguvastaste meetmete mõju äriühingu käibele, mis oli seotud USAst imporditud etanoolamiinidest eskterkvattide tootmisega. Kättesaadavad andmed näitavad, et dumpinguvastase tollimaksu üldine mõju asjaomase äriühingu käibele on tagasihoidlik (vahemikus 1–5 %, täpset suurust ei saa avaldada kofidentsiaalsuse kaalutlustel). See selgitab seda, miks äriühing suutis hoolimata etanoolamiini hindade märgatavast tõusust kuni uurimisperioodini ja dumpinguvastaste meetmete olemasolust selles sektoris äritegevust jätkata. Samuti tuleb märkida, et esterkvattide tootmine moodustab selle tööstustarbija tegevusest suhteliselt tagasihoidliku osa.

110. Uuriti ka uurimisperioodijärgset trietanoolamiinide hindade arengut ja nende mõju ainsa koostööd teinud tööstustarbija tootmiskuludele. Sellega seoses tuletatakse meelde, et etanoolamiinide hinnad on pärast uurimisperioodi märkimisväärselt langenud. Trietanoolamiini hindade arengut ja esterkvattide tootmiskulude struktuuri arvesse võttes leitakse, et trietanoolamiini osakaal valmistoote kogumaksumuses on pärast uurimisperioodi vähenenud. Kättesaadavad andmed näitavad, et trietanoolamiini hinnalangus võiks trietanoolamiini kulusid selle tööstustarbija jaoks vähendada 20–25 %. See vähendaks valmistoote kogumaksumust 15–20 %.

111. Dumpinguvastaste meetmete jätkamise mõju ainsale koostööd teinud tööstustarbijale analüüsiti ka uurides tema varasemaid majandustulemusi, eriti tulusust ja müüki. Tulususega seoses tehti kindlaks, et ainus koostööd teinud tööstustarbija sai vaatlusalusel perioodil kehtivast meetmest hoolimata etanoolamiine sisaldavate toodete puhul vähest tulu. Müügiga seoses tehti kindlaks, et ainsa koostööd teinud tööstustarbija etanoolamiine sisaldavate toodete eksportmüük suurenes märkimisväärselt, samal ajal kui tema ühenduse müük veidi vähenes. Nimetatud suundumused valitsesid nii USAst pärit kui ka EList pärit etanoolamiinidest toodetud toodete puhul. See näitab selgelt, et dumpinguvastastel meetmetel ei olnud äriühingu müügiotsustele mingit mõju, mis kinnitab, et äriühing sai jätkata edukat tegutsemist märkimisväärsete müügi ja tulususe probleemideta. Ükski mõjuv asjaolu ei viidanud sellele, et kirjeldatud olukord muutuks, kui dumpinguvastaseid meetmeid pikendataks.

112. Lisaks ei leitud mõjuvaid tõendeid, mis toetaksid väidet, et tööstustarbijate pingeline turuolukord on otseselt tingitud ühenduse tootmisharu etanoolamiinide nappusest.

113. Kokkuvõtteks võib öelda, et dumpinguvastase tollimaksu mõju koostööd teinud tööstustarbija valmistoote tootmiskuludele oli uurimisperioodil üsna piiratud ja dumpinguvastaste meetmete tühistamine parandaks olukorda üksnes marginaalselt. Lisaks sellele on uurimisperioodijärgsed trietanoolamiini hinnad äriühingu kulude struktuurile juba positiivset mõju avaldanud. Seepärast otsustati, et meetmete jätkamine ei mõjutaks ainsat koostööd teinud tööstustarbijat märkimisväärselt. Võttes arvesse asjaolu, et uurimise käigus ei teinud koostööd ükski teine kasutaja ja et ükski isik ei esitanud selle küsimuse kohta asjakohast lisateavet, järeldatakse, et eeltoodud analüüs peaks samavõrra kehtima kõigi etanoolamiinituruga seotud tööstustarbijate kohta.

5. Järeldus ühenduse huvide kohta

114. Uurimine on näidanud, et olemasolevad dumpinguvastased meetmed on aidanud kaasa ühenduse tootmisharu toibumisele. Meetmete kohaldamise jätkamine tuleks ühenduse tootmisharule kasuks, sest see säilitaks praegused tulutoovad hinnatasemed, võimaldades teha lisainvesteeringuid. Meetmete aeguda laskmine ohustaks eespool F jaos üksikasjalikult kirjeldatud taastumisprotsessi. Seetõttu on meetmete kohaldamise jätkamine ühenduse huvides.

115. Sõltumatuid importijaid ei näi olevat ning sõltumatud kauplejad ja hulgimüüjad ei andnud endast teada. Kogu USAst pärit import toimub siduskauplejate kaudu, kes meetmete kehtimise ajal ja uurimisperioodi vältel teenisid tavapärastele turutingimustele vastavaid kasumimarginaale.

116. Lisaks näib, et kehtivad meetmed ei ole kasutajate majanduslikule olukorrale minevikus mingit märkimisväärset negatiivset mõju avaldanud. Käesoleva uurimise käigus kogutud teabe kohaselt ei näi ükski dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest tulenenud hinnatõus, kui see üldse aset leidis, olevat ebaproportsionaalne, kui seda võrrelda kasuga, mida ühenduse tootmisharu sai tänu dumpinguhinnaga impordi põhjustatud kaubandusmoonutuste kõrvaldamisele.

117. Seepärast jõuti ühenduse huvidega seoses järeldusele, et puuduvad mõjuvad põhjused, mis räägiksid USAst pärit etanoolamiinide impordi suhtes praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamise vastu.

118. Seega leitakse, et USAst pärit etanoolamiinide impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed tuleks säilitada.

H. DUMPINGUVASTASED MEETMED

119. Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Neile anti võimalus esitada pärast kõnealust avalikustamist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused ja seisukohad. Esitatud seisukohti analüüsiti, kuid need ei muutnud olulisi asjaolusid ja kaalutlusi, mille põhjal otsustati kehtivad dumpinguvastased meetmed säilitada.

120. Uurimine näitas, et on olemas dumpingu jätkumise (sealhulgas dumpinguhinnaga ekspordi mahu suurenemise) ja kahju kordumise tõenäosus.

121. Isegi kui võtta arvesse, et üks kahest koostööd teinud eksportivast tootjast ei müünud dumpinguhinnaga, ja (seetõttu) oletada, et tema osa USAst pärit impordist ei müüda ka tulevikus dumpinguhinnaga, on tollimaksu säilitamise tingimused sellegipoolest artikli 11 lõike 2 alusel täidetud.

122. Eeltoodust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks pikendada Ameerika Ühendriikidest pärit etanoolamiinide impordi suhtes kohaldatavaid dumpinguvastaseid meetmeid, mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1583/2006.

123. Lisaks sellele leitakse, et meetmed tuleks säilitada üksnes kaheaastase lisaperioodi vältel. Sellel on mitmeid põhjuseid, nagu kahjustava dumpingu kordumise tõenäosus, mis põhineb järgmistel asjaoludel: i) USA eksportivad tootjad on jätkanud dumpinguhinnaga importi hoolimata kehtivatest meetmetest ja ii) USA 60 000 tonni suuruse ülemäärase tootmisvõimsuse olemasolu ja selle kasutuselevõttu võimaldava omamaise nõudluse puudumise tõttu on oodata ühendusse suunduva impordi kasvu. Lisaks kohaldatakse ühe koostööst keeldunud USA tootja suhtes praegu kõrgeimat dumpinguvastast tollimaksu ja seetõttu annab meetmete aegumine talle suurima stiimuli naasta ühenduse turule. Tal on ka vajalik turustusvõrgustik, sest ta müüb ühenduse turul muid keemiatooteid ja on andnud mõista, et peab Euroopa Liitu oluliseks ekspordituruks.

124. USA ülemäärane tootmisvõimsus peaks 2013. aasta lõpul järk-järgult kaduma ja ühenduses on kavas tootmisvõimsust 2010. aasta lõpuks suurendada. Viimati nimetatud kaalutlused ning asjaolu, et praeguse ülemaailmse majanduskriisi mõju etanoolamiiniturule (ülemaailmsel, ent veelgi enam ühenduse tasandil) ei ole selge, õigustavad meetmete kehtivuse piiramist kahe aastaga.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Käesolevaga kehtestatakse Ameerika Ühendriikidest pärit ja CN koodide ex 2922 11 00 (monoetanoolamiin; TARICi kood 2922 11 00 10), ex 2922 12 00 (dietanoolamiin; TARICi kood 2922 12 00 10) ja 2922 13 10 (trietanoolamiin) alla kuuluvate etanoolamiinide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks.

2. Allpool loetletud äriühingute valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toodete suhtes kohaldatakse järgmist lõplikku dumpinguvastast tollimaksu:

Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks (eurot tonni kohta) | TARICi lisakood |

The Dow Chemical Corporation 2030 Dow Center Midland, Michigan 48674 USA | 59,25 | A115 |

INEOS Americas LLC 7770 Rangeline Road Theodore, Alabama 36582 USA | 69,40 | A145 |

Huntsman Chemical Corporation 3040 Post Oak Boulevard PO Box 27707 Houston, Texas 77056 | 111,25 | A116 |

Kõik muud äriühingud | 111,25 | A999 |

3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

4. Kui tooted on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning seetõttu jagatakse tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93[23] artiklile 145, vähendatakse eespool sätestatud summade alusel arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendi võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna jagamisele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja kehtib kaks aastat.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, [ kuupäev ]

Nõukogu nimel

[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

[2] EÜT L 28, 2.2.1994, lk 40.

[3] ELT L 294, 25.10.2006, lk 2.

[4] ELT C 71, 18.3.2008, lk 13.

[5] ELT C 270, 25.10.2008, lk 26.

[6] Ethylene Oxide & Glycol Market Outlook , PCI Xylenes & Polyesters Ltd (edaspidi „PCI”), 2008. aasta oktoobri number.

[7] Chemical Economics Handbook, Product Review, Ethanolamines, SRI Consulting, 2009. jaanuar, 642.5000 A, lk 14–15.

[8] Olenevalt allikast.

[9] PCI, 2009. aasta jaanuari number.

[10] PCI, 2009. aasta jaanuari number.

[11] Arvutuse aluseks on PCI 2009. aasta aprilli number.

[12] Tecnon OrbiChem’i 17. märtsi 2009. aasta väljaanne.

[13] SRI 2009. aasta jaanuari väljaanne.

[14] Tecnon OrbiChem’i 17. märtsi 2009. aasta väljaanne.

[15] Tecnon OrbiChem’i 17. detsembri 2008. aasta väljaanne.

[16] Arvutatud PCI 2009.aasta aprilli numbri alusel.

[17] Põhineb SRI 2009. aasta jaanuari väljaande andmetel tarbimis- ja laienemiskavade kohta.

[18] PCI 2009. aasta aprilli number; Tecnon OrbiChem’i 17. detsembri ja 17. märtsi 2009. aasta väljaanded.

[19] PCI 2009. aasta aprilli number.

[20] Tecnon OrbiChem’i 14. augusti 2009. aasta ja 17. märtsi 2009. aasta väljaanded.

[21] Tecnon OrbiChem’i 17. märtsi 2009. aasta väljaanne.

[22] Tecnon OrbiChem’i 14. augusti 2009. aasta väljaanne; ICISe 15. aprilli ja 19. aprilli 2009. aasta väljaanded; PCI andmed (2008. aasta novembri kuni 2009. aasta juuli numbrid).

[23] EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.