EIT on alates oma asutamisest kujunenud järk-järgult edukaks vahendiks ühiskondlike probleemide lahendamisel. EIT tegutseb peamiselt teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu, mis on haridus- ja koolitusasutuste, ettevõtjate ning teadusasutuste vahelised ulatuslikud Euroopa partnerlused. Praegu on olemas kaheksa teadmis- ja innovaatikakogukonda, mis tegutsevad kliimamuutuste, digiülemineku, energeetika, toidu, tervise, toorainete, linnalise liikuvuse ja lisaväärtusega tootmise valdkonnas (vt joonis 2).

[Programmi „Euroopa horisont“ käsitleva ettepanekuga], millega luuakse aastateks 2021–2027 uus teadusuuringuid ja innovatsiooni toetav raamprogramm, võttis Euroopa Komisjon kindla kohustuse suurendada veelgi Euroopa innovatsioonipotentsiaali, et Euroopa oleks suuteline reageerima tulevastele probleemidele. EIT selge roll innovatsiooni edendamisel ettevõtjate, haridusasutuste, teadlaste, ametiasutuste ja kodanikuühiskonna kokkutoomise kaudu suureneb tänu EIT paigutamisele [programmi „Euroopa horisont“ käsitleva ettepaneku] [innovatiivse Euroopa sambasse]. Kõnealune ettepanek kajastab ELi üha kõrgelennulisemaid eesmärke innovatsiooni valdkonnas ja vajadust need eesmärgid saavutada.

Kümme aastat pärast EIT asutamist on innovatsiooni tempo tublisti kiirenenud. Innovatsioon kujundab ümber majandussektoreid, toob kaasa murrangulised muutused olemasolevates ettevõtetes ja loob enneolematuid võimalusi. Ajal, mil üleilmne majanduskorraldus muutub ja rahvusvaheline konkurents kasvab, suureneb ELi sõltuvus talentidest ja oma suutlikkusest teha uuendusi. Valdkonnaülene ning haridus-, ettevõtlus- ja teadusringkondade vaheline ühine kavandamine, töö ja loomine ei ole kunagi olnud nii tähtis kui praegu, et aidata lahendada üleilmseid probleeme, mis on seotud kliimamuutustega, loodusvarade pillava kasutamisega, digiüleminekuga, demograafiliste muutustega või tervishoiu ja toidu tulevikuga.

EIT asutati 2008. aastal, et aidata liikmesriikide ja Euroopa Liidu innovatsioonisuutlikkuse suurendamisega kaasa jätkusuutlikule majanduskasvule ja konkurentsivõime parandamisele. EIT hakkas propageerima hariduse, ettevõtluse ja teadusuuringute lõimimist (teadmiste kolmnurk), pannes samas suurt rõhku ettevõtlusvõimekusele ja innovatsioonioskustele. EIT vahehindamisel 2018. aastal leidis kinnitust, et EIT üldised aluspõhimõtted kehtivad endiselt ja innovatsioonipõhine teadmiste kolmnurga lõimimine on jätkuvalt asjakohane.

Strateegilises innovatsioonikavas on arvesse võetud programmi „Euroopa horisont“ strateegilist planeerimist, et tagada kooskõla raamprogrammi meetmetega, muude asjakohaste liidu programmidega ning ELi prioriteetide ja kohustustega ning suurendada vastastikust täiendavust ja koostoimet riiklike ja piirkondlike rahastamisprogrammide ja -prioriteetidega.

Strateegilises innovatsioonikavas aastateks 2021–2027 on arvesse võetud Euroopa Komisjoni tehtud mõjuhinnangut. Kava põhineb strateegilise innovatsioonikava projektil, mille EIT juhatus esitas Euroopa Komisjonile 20. detsembril 2017 kooskõlas EIT määrusega. Samuti kajastab see 2018. aasta juunis vastu võetud Euroopa Komisjoni uut [ettepanekut programmi „Euroopa horisont“ kohta], eelkõige EIT tähtsat rolli [avatud innovatsiooni] samba (III sammas) osana ning EIT panust üleilmsete probleemide lahendamisse, muu hulgas kliimaeesmärkide puhul kehtestatud sihttasemete saavutamisse, ning Euroopa tööstuse konkurentsivõime (II sammas) ja tipptasemel teaduse (I sammas) edendamisse. Kava tugineb EIT viimastel tegevusaastatel saadud kogemustele ja peamiste sidusrühmadega peetud ulatusliku konsultatsiooni tulemustele.

Strateegilises innovatsioonikavas on esitatud Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) strateegia ja prioriteedid aastateks 2021–2027. Tegemist on EIT peamise poliitikadokumendiga järgmisel programmitöö perioodil. Kavas on kindlaks määratud EIT eesmärgid, peamised meetmed, eeldatavad tulemused ja vajaminevad vahendid. Kava tagab EIT tegevuse vajaliku kooskõla [ettepanekuga programmi „Euroopa horisont“ kohta], mis on liidu raamprogramm, millega toetatakse teadusuuringuid ja innovatsiooni aastatel 2021–2027. Samuti tagab see EIT tegevuse ning liidu muude algatuste, poliitikameetmete ja vahendite asjakohase koostoime ja vastastikuse täiendavuse.

EIT mudeli keskmes on haridus ja koolitus ning võimekuse ja oskuste arendamine. Ühegi teise ELi innovatsioonitegevusega ei kaasata kõrgharidust innovatsiooni väärtusahelasse sellisel määral nagu seda teeb EIT. EIT hariduse tegevuskava on ülioluline ettevõtlike ja kõrgtasemel oskustega novaatorite arendamiseks. 2017. aastaks oli üle 1 700 inimese edukalt läbinud EIT märgisega magistri- ja/või doktoriõppe ning tuhanded osalenud ettevõtlusalases ja innovaatilises haridustegevuses.

Üleilmsete probleemide käsitlemine teadmiste kolmnurga lõimimise kaudu eristab EITd teistest innovatsioonivahenditest. Andes teadmis- ja innovaatikakogukondadele kuni 15 aastaks toetust, täidab EIT oma pikaajalist eesmärki lahendada innovaatiliste toodete ja teenuste abil üleilmseid probleeme ning tuua meie ühiskonnale ja kodanikele konkreetset kasu. Lisaks on EIT püstitanud teadmis- ja innovaatikakogukondadele eesmärgi saada 15 aasta pärast rahaliselt jätkusuutlikuks, mis on ainulaadne element, mille tulemuseks on ettevõtlusele ja tulemustele suunatud innovatsioonivahend. Selleks peavad teadmis- ja innovaatikakogukonnad välja töötama ja ellu viima tulu teenimise strateegiad, et säilitada oma innovatsiooni ökosüsteem pärast toetuslepinguga kaetud ajavahemiku lõppu.

EIT lähenemisviis toetab nii järkjärgulist kui ka murrangulist innovatsiooni, et tulemuslikult tegeleda turutõrgetega ja aidata ümber kujundada tööstusharusid. See võimaldab töötada üleilmsete probleemide lahendamiseks välja pikaajalised äristrateegiad ning aitab luua raamtingimused, mis on olulised hästi toimiva innovatsiooni ökosüsteemi kasvamiseks ja innovatsiooni edenemiseks.

EIT tagab teadmis- ja innovaatikakogukondade loomiseks, laiendamiseks ja juhtimiseks tõhusa ja tulemusliku platvormi, kus avaldub tugev võrgustiku mõju ja positiivne ülekanduv mõju (vt allolev joonis 2). Esimesed, 2009. aastal alguse saanud teadmis- ja innovaatikakogukonnad (EIT Digital, EIT Climate-KIC ja EIT InnoEnergy) on loodud ja välja kujunenud ning pärast 2024. aastat nende partnerluse raamlepingud lõpevad, kooskõlas toetuse maksimaalse kestusega. Teise ja kolmanda etapi teadmis- ja innovaatikakogukonnad (EIT Health ja EIT Raw Materials (2014) ning EIT Food (2016)) on välja kujunemas. EIT Urban Mobility ja EIT Manufacturing, kaks teadmis- ja innovaatikakogukonda, mille loomise kohta tehti otsus 2018. aasta detsembris, alustavad tegevust 2019. aastal.

Joonis 2. EIT teadmis- ja innovaatikakogukonnad. Allikas: Euroopa Komisjon.

EIT oma kaheksa teadmis- ja innovaatikakogukonnaga, kus on üle 1 000 ettevõtlus-, teadus- ja haridusringkondadest pärit partneri, on suurim innovatsiooni ökosüsteem, mida EL toetab. EIT on toetanud enam kui 1 200 idufirmat ja innovaatilist ettevõtet, mille tulemusel on kõnealused ettevõtted ligi meelitanud üle 890 miljoni euro välisrahastust ja toetust saanud idufirmad loonud üle 6 000 töökoha. Rohkem kui pool teadmis- ja innovaatikakogukondade partneritest on ettevõtlussektorist (tööstusharude esindajad, VKEd ja idufirmad), mis osutab turulähedusele. Partnerite arvu suurenemine teadmis- ja innovaatikakogukondades on märk EIT mudeli atraktiivsusest ja pikaajalisest potentsiaalist. 2019. aastaks osaleb EIT teadmis- ja innovaatikakogukondades üle 600 ettevõtja, 250 kõrgharidusasutuse ja 200 teadusasutuse ning üle 50 kodanikuühiskonna organisatsiooni ja ametiasutuse.

Võttes arvesse püsivaid piirkondlikke erinevusi innovatsiooni tulemuslikkuses, võttis EIT 2014. aastal kasutusele piirkondliku innovatsioonikava, et laiendada oma piirkondlikku tegevusulatust riikidele, kus innovatsioon on tagasihoidlik või mõõdukas. Selle kava kaudu on EIT laiendanud oma tegevust kõikjale Euroopasse ning pakub nüüd piirkondadele, kus innovatsioonitulemused on viletsad, võimalusi osaleda teadmis- ja innovaatikakogukonna osana teadmiste kolmnurga tegevuses. Seda kajastab ka EL 13 partneritele eraldatud EIT rahaliste vahendite osakaal (2018. aasta seisuga 8,3 % võrreldes programmi „Horisont 2020“ raames eraldatud 4,8 %ga).

Joonis 3. EIT Euroopas. Allikas: EIT, 2018.

EIT on suutnud püsida kohanemisvõimeline ning välja töötada põhimõtted ja eeskirjad oma teadmis- ja innovaatikakogukondade edukaks juhtimiseks programmi „Horisont 2020“ raames kooskõlas EIT määrusega. Kuna EIT on oma tegevuses sõltumatu, on ta oma toetusesaajate haldamisel saanud katsetada ja tulemuslikult rakendada mitut uuendust, nagu konkurentsipõhine rahastamismehhanism, rahalise jätkusuutlikkuse alased eesmärgid ja teatud peamised tulemusnäitajad.

1.3.Peamised väljakutsed

EIT on osa programmi „Euroopa horisont“ üldisest raamistikust, mille eesmärk on muu hulgas saavutada teaduslik, majanduslik/tehnoloogiline ja ühiskondlik mõju, et tugevdada liidu teaduslikku ja tehnoloogilist baasi, viia ellu liidu strateegilised poliitilised prioriteedid, edendada liidu konkurentsivõimet kõikides liikmesriikides, sealhulgas liidu tööstuses, ning aidata kaasa üleilmsete probleemide lahendamisele, sealhulgas kestliku arengu eesmärkide saavutamisele. Üks neis püüdlustes edu saavutamise põhieeldusi on reageerida püsivale vajadusele suurendada innovatsioonisuutlikkust kogu liidus. EL seisab silmitsi eelkõige kolme väljakutsega, mis suunavad EIT tegevust aastatel 2021–2027 ja kajastuvad EIT üldeesmärkides.

Esiteks, tänapäeva majandus sõltub üha enam inimeste ja organisatsioonide oskusest ja suutlikkusest muuta ideed toodeteks ja teenusteks. Innovatsioonioskused ja ettevõtluskultuur on tänapäeval otsustava tähtsusega, eriti tehnoloogia- ja teadusvaldkonnas, kuid üha enam ka muudes valdkondades. On hädavajalik veelgi suurendada Euroopa kõrgharidusasutuste innovatsioonisuutlikkust. EIT-l on ainulaadsed võimalused seda programmi „Euroopa horisont“ raames teha.

Teiseks, oluline innovatsiooni soodustav tegur on füüsiline lähedus. Algatused, mille eesmärk on arendada innovatsioonivõrgustikke ning pakkuda teenuseid, millega toetatakse teadmiste loomist, jagamist ja ülekandmist, mängivad ettevõtjate, akadeemiliste ringkondade, teadusasutuste, valitsuste ja üksikisikute vahelise suhtluse edendamisel olulist rolli. Teadustegevuse ja innovatsiooni tulemuslikkus on ELis endiselt väga erinev, nagu on näha iga-aastasest Euroopa innovatsioonitegevuse tulemustabelist. On väga tähtis, et innovatsioon oleks kaasav ja saaks alguse kohalikult tasandilt. EIT tegevusega saab tänu selles rakendatavale kohapõhisele lähenemisviisile hästi kaasa aidata kohalike innovatsiooni ökosüsteemide tugevdamisele.

Lõpetuseks, elujõuliste innovatsiooni ökosüsteemide jaoks on vaja nii teadmisi, taristut kui ka talente. Et tagada nappide vahendite nõuetekohane ja tõhus investeerimine teadusuuringutesse ja innovatsiooni, on vaja Euroopa teadus-, haridus- ja innovatsiooniringkondade koostöö raamtingimusi ja tugevat koostoimet. Teadmiste kolmnurga sügavam lõimimine olemasolevate ja uute teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu on tõestatud viis, kuidas edendada innovatsiooni jaoks soodsat keskkonda, ning üks eesmärke, millest EIT juhindub oma tegevuses.

2.Lati kõrgemale seadmine: EIT aastatel 2021–2027

EIT kui programmi „Euroopa horisont“ lahutamatu osa aitab saavutada selle programmi üldeesmärke ja -prioriteete. Teadmis- ja innovaatikakogukonnad on osa institutsionaliseeritud Euroopa partnerlustest, mis tähendab, et neis järgitakse teatud põhimõtteid ja elutsükli kriteeriumeid, et tagada sidusam, avatum ja mõjust lähtuvam lähenemisviis. Seepärast kajastavad EIT üldeesmärgid EIT üldist rolli programmis „Euroopa horisont“ ja tema kohta [innovatiivse Euroopa sambas].

2.1.Eesmärgid

EIT üldised sekkumisvaldkonnad on kindlaks määratud [programmi „Euroopa horisont“ käsitlevas ettepanekus]. EIT jätkab oma teadmis- ja innovaatikakogukondade toetamist, et tugevdada innovatsiooni ökosüsteeme, mis aitavad lahendada üleilmseid probleeme. Selleks edendab EIT hariduse, teaduse ja ettevõtluse lõimimist, luues sellega innovatsiooni jaoks soodsa keskkonna, toetab uut ettevõtjate põlvkonda ning soodustab innovatiivsete ettevõtete loomist, taotledes tihedat koostoimet ja vastastikust täiendavust Euroopa Innovatsiooninõukoguga (EIC). Seda tehes EIT eelkõige

(1)tugevdab kestlikke innovatsiooni ökosüsteeme kõikjal Euroopas,