ET    ET  
 EUROOPA  
KOMISJON 
Brüssel, 11.6.2015  
COM(2015) 288 final 
  
KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
Kolmas aruanne riiklike strateegiakavade ja ühenduse maaelu arengu 
strateegiasuuniste (2007–2013) rakendamise kohta 
{SWD(2015) 114 final}  
 
2 EESSÕNA  
 
Käesolev aruanne on komisjoni kolmas aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja 
Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele riiklike strateegiakavade1 ja ühenduse maaelu arengu 
strateegiasuuniste (2007–2013)2 rakendamise kohta.  
Käesolev komisjoni aruanne3 põhineb liikmesriikide poolt 2014. aastal esitatud kokkuvõtlike aruannete, samuti 
muu saadaoleva teabe, eriti rahaliste ja füüsiliste ühist e seirenäitajate ning Euro opa maaelu arengu võrgustiku 
teatavate tegevuste analüüsil ja läbivaatamisel4. 
Aruandes esitatakse kokkuvõte peamistest arengusuundadest, praegustest suundumustest ning probleemidest 
seoses riiklike strateegiakavade ja ühenduse strateegiasuuniste rakendamisega.  
Oluline on märkida, et käesolevas aruandes kasutatud andmed on koondandmed alates programmiperioodi 
algusest 2007. aastal kuni 2013. aasta lõpuni. Kuigi 2013. aastal programmiperiood lõppes, ei tähenda see 
programmiperioodi rakendamise lõppu, sest see ulatub kuni 31. detsembrini 20155. Kuni selle ajani 
kavandatakse veel võtta suur hulk meetmeid ja kokkuvõtlik ülevaade programmide saavutustest ei ole 
kättesaadav enne 2016. aasta lõppu.  
                                                            
1 Vt 20. septembri 2005 . aasta nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maae lu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) 
antavate maaelu arengu toetuste  kohta) II jaotise II peatükk. 
2 Nõukogu otsus, 20. veebruar 2006, üh enduse maaelu arengu strateegiasuunist e kohta (programmiperiood 2007–2013) 
(2006/144/EÜ). 
3 Vt 20. septembri 2005. aasta nõ ukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikkel 14 „Komisjoni aruanne”. 
4 Vt 20. septembri 2005. aasta  nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikkel 13. Nimetatud kokkuvõtlikes aruannetes on 
kirjeldatud riikliku strat eegiakava ja eesmärkide rakendam isel tehtud edusamme ning panust ühenduse strateegiasuuniste kohaste 
eesmärkide saavutamisse. 
5  Nn reegli n+2 kohaselt saavad liikmesriigid kanda kulusid perioodi 2007–2013 programmide jaoks kuni 2015. aasta lõpuni. 
 
3  
 
SISUKORD 
1. K ONTEKST JA ÜLEVAADE ................................................................................................................ 4 
1.1 Ühenduse maaelu arengu prioriteedid perioodil 2007–2013................................................... 4 1.2 Ülevaade eelarvest ja  tegevuseesmärkidest............................................................................. 5 
2. Ü
HENDUSE PRIORITEETIDE RAKENDAMINE ..................................................................................... 6 
2.1 Ülevaade peamis test tulemustest............................................................................................ .6  
2.2. Rakendamine telgede ja meetmete kaupa................................................................................ 8 
3. V ÄLJAVAATED ............................................................................................................................... 12 
 
 
4 1. KONTEKST JA ÜLEVAADE  
1.1 Ühenduse maaelu arengu prio riteedid perioodil 2007–2013 
2006. aasta veebruaris võttis Euroopa Liidu Nõukogu vastu m aaelu arengu strateegiasuunised 
perioodiks 2007–2013,2 mis põhinevad järgmisel kolmel temaatilisel prioriteedil. 
• Põllumajandus- ja metsandussektori konkurentsivõime parandamine.  Euroopa Maaelu Arengu 
Põllumajandusfond (EAFRD6) peaks panustama tugevale ja dünaamilisele Euroopa 
põllumajandus- ja toiduainesektorile, keskendud es teadmiste edasiandmise, moderniseerimise, 
innovatsiooni ja kvaliteedi prioriteetidele toiduahelas ning sektoritele, mis on füüsilisse ja 
inimkapitali tehtavate investeeringute jaoks esmatähtsad. 1. telje meetmed peavad eelkõige 
kaasa aitama maaelu arenguk avade (MAK) konkurentsivõime  eesmärgi saavutamisele. 
• Keskkonna ja maapiirkondade paremaks muutmine.  ELi maapiirkondad e loodusvarade ja 
maastike kaitsmiseks ning paremaks muutmiseks tuleks selle prioriteedi ressurssidega panustada ELi kolme prioriteetsesse valdkonda, milleks on: bioloogiline mitmekesisus ja 
keskkonnasõbralike põllumajandus- ja me tsandussüsteemide ning traditsiooniliste 
põllumajandusmaastike säilitamine ja arenda mine; vesi ning kliimamuutused. Maaelu 
arengukavade 2. telje meetmed peavad eelkõi ge kaasa aitama keskkonnaalase eesmärgi 
saavutamisele. 
• Maapiirkondade elanike elukva liteedi parandamine ning ma amajanduse mitmekesistamise 
soodustamine.  Nende eesmärkide saavutamisse suunatud  ressursid peaksid aitama saavutada 
töövõimaluste loomise üldprioriteeti ning tingimusi majanduskasvuks. Sekkumisi tuleks 
kasutada eelkõige suutlikkuse suurendamise, oskuste omandamise ja kohaliku strateegia arendamise edendamiseks ning samuti selleks, et  aidata tagada maapiirkondade atraktiivsuse 
säilimine tulevaste põlvkondade jaoks. Koolituse, teavitamise ja ettevõtluse edendamisel tuleks 
arvesse võtta naiste, noorte ja vanemate inim este konkreetseid vajadus i. Maaelu arengukavade 
3. telje meetmed peavad koos 4. teljega kaas a aitama üldisemate maaelu arengu eesmärkide 
saavutamisele. 
Lisaks temaatilistele prioritee tidele toodi vastuvõetud maaelu arengu strateegiasuunistes välja ka 
järgmised vajadused. 
• Kohaliku suutlikkuse suurendamine tööhõive ja mitmekesistamise nimel,  aidates samal ajal 
kaasa temaatiliste prioriteetide elluviimisele. See horisontaalne telg, mida nimetatakse ka 
Leader-teljeks (4. telg), peaks mängima olulist rolli juhtimise parandamisel ning 
maapiirkondade sisemise arengupotentsiaali mobilis eerimisel kohaliku arengu strateegiate abil. 
• Programmitöö koostoime tagamine.  Telgede sees ja vahel tuleks tekitada võimalikult suur 
koostoime. Võimaluse korral tuleks arvesse võtta teisi ELi strateegiaid.
 Tuleks kasutada 
meetmeid juhtimise ja poliitiliste strateegiate elluviimise parandamiseks. Eriti tuleks Euroopa 
ja riiklikke maaelu arendamise võrgustikke kasutada platvormina parimate kogemuste ja 
arvamuste vahetamiseks kõikides poliitika kujundamise, haldamise ning rakendamise 
küsimustes sidusrühmade vahel. 
• Ühenduse rahastamisvahendite vastastikune täiendavus.  Struktuuri-, tö öhõive- ja maaelu 
arengupoliitika alaste strateegiate koostoime ed endamiseks peaksid liikmesriigid tagama ELi 
erinevatest fondidest rahast atavate tegevuste vastastikus e täiendavuse ja kooskõla. 
Strateegiasuunistega anti raamistik, mille alusel liikmesriigid koostasid  oma riiklikud strateegiakavad, 
kus ELi prioriteedid on kohand atud riiklikeks prio riteetideks ning mida kasutatakse maaelu 
arengukavade võrdlusalusena. M aaelu arengukavadega viiakse prioriteedid ellu telgede kaupa 
rühmitatud valitud meetmekogumite abil (vt 1. tabel,7 kus on loetletud meetmed telgede lõikes). 
Kavad võivad olla kas riiklikud või piirkondlikud ning komisjon kiitis need heaks 2007. ja 2008. aastal. Nende rakendamist jälgitakse ning hinnata kse ühise seire- ja hindamisraamistiku alusel. 
 
                                                            
6 Nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005, 20.  september 2005, Maaelu Arengu Euroop a Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate 
maaelu arengu toetuste kohta. 
7 Kõik tabelid on esitatud komi sjoni talituste töödokumendis. 
 
5 1.2 Ülevaade eelarvest ja tegevuseesmärkidest 
EAFRD üldeelarve kogu programmiperioodiks 2007–2013 oli 96,2 miljardit eurot. Tasakaalustatud 
strateegia tagamiseks on EAFRD-l iga maaelu arengukava iga temaatilise telje jaoks ette nähtud minimaalne kulutuste tase (10 %, 25 % ja 10 % vastav alt 1., 2. ja 3. telje jaoks). 4. telje (Leader) jaoks 
eraldatakse igas kavas vähemalt 5 % ELi vahenditest (EL 12 riikides 2,5 %). Kasutada olev eelarve on 
suurem, kuna EAFRD vahendeid täiendatakse riiklike vahenditega
8. 
1. telg
33%2. telg
45%
3. telg
14%
4. telg
6%Tehniline abi
1,5%
Otsetoetused 
Rumeeniale ja 
Bulgaariale
0,5% 
 
Joonis 1. Telgede suhteline tähtsus EAFRD toetuse kogusumma puhul EL 27 riikides 
programmiperioodil 2007–2013. 
 
Pärast liikmesriikides tehtud programmitööd olid eri telgede vahelise rahalise jaotuse ning 2013. 
aastaks põhieesmärkide püstitamise tulemused järgmised (vt ka joonis 1): 
– 1. telje „põllumajandus- ja metsandussektori konkurentsivõime parandamine” arvele langeb 
33 % kõigist EAFRD vahenditest. Selle teljega soovitakse anda programmiperioodi lõpuks 
panus 575 000 investeerimisprojektile põllumajanduslike majapidamiste moderniseerimiseks 
ning toetatakse 34 000 ettevõtjat põllumajandu stoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse 
andmiseks; 
– 2. telg „keskkonna ja maapiirkondade paremaks muutmine” on suurim ning seal kasutatakse 
45 % kõigist EAFRD vahenditest. Kavandatav tulemus on rakendada põllumajanduse keskkonnajuhtimist 47 miljonile hektarile põllumajandusmaale, kompenseerida 55 miljoni 
hektari suuruse vähem soodsates piirkondades ja mägialadel asuva põllumajandusmaa 
puudused ning anda 1,3 miljonile hektarile põllumajandusmaale toetust NATURA 2000 nõuete täitmiseks; 
– 3. telje „maapiirkondade elanike elukva liteedi parandamine ni ng maamajanduse 
mitmekesistamise soodustamine” osa on vä iksem, moodustades 14 % kõigist EAFRD 
vahenditest. 2013. aastaks peaks see aitama arendada või luua maapiirkondades 73 350 
ettevõtet ja toetama 29 000 külade uuendamise projekti; 
– 4. telg „Leader” moodustab 6 % kõigist EAFRD vahenditest. Suurim osa kohaliku arengu 
strateegiate elluviimiseks antavast toetusest on kavandatud mitmekesistamise soodustamiseks 
ja elukvaliteedi parandamiseks (3. telje tüüpi projektid). 
ÜPP läbivaatamise ja Euroopa majanduse elavdamise kava raames lisati eelarvesse täiendavalt 4,9 
miljardit eurot kuue prioriteedi jaoks. Valdav osa vahenditest on suunatud bioloogilise mitmekesisuse 
valdkonda (31 %, s.o 1,5 miljardit eurot) ja veemajandusse (27 % ehk 1,3 miljardit eurot). 
Piimasektori ümberkorraldamise kulud moodustavad täiendavast eelarvest 15 % (0,7 miljardit eurot), kliimamuutustega seotud meetmed 14 % (0,7 miljardit eurot) ja taastuvenergia 6 % (0,3 miljardit 
eurot). Liikmesriigid on otsustanud ka invest eerida lairibataristu ar endamisse 35 % Euroopa 
majanduse elavdamise paketi vahenditest; see on 0,3 miljardit eurot ühe miljardi euro suurusest 
paketist.  
                                                            
8 Kõik aruandes esitatud rahalised andmed hõlmavad EA FRDd, kui sõnaselgelt ei ol e väljendatud vastupidist. 
 
6 2. ÜHENDUSE PRIORITEETIDE RAKENDAMINE  
2.1 Ülevaade peamistest tulemustest 
2013. aasta lõpuks olid ELi 27 liikmesriiki kasutanud kokku 71 miljardit eurot EAFRD vahendeid,9 
mis moodustas 74 % perioodiks 2007–2013 ette nähtud 96,2 miljardi euro suurusest üldeelarvest (kõnealune periood hõlmab seitset aastat kogu rakendusperioodist, mille pikkus on üheksa aastat
10). 
Üldiselt on rahaliste vahendite iga-aastane kasutamine programmiperioodi 2007–2013 esimeste 
aastate aeglase tempoga võrreldes kiirenenud.  
Liikmesriigid erinevad üksteisest suuresti (joonis 2). Kui kahe liikmesriigi puhul oli kulutuste tase üle 
90 %, siis kaheksa liikmesriiki kulutasid vähem kui 70 %. 
  
0%20%40%60%80%100%
IE
ATLU
FI
LV
BE
SE
SK
EE
DE
SI
UK
CZ
FR
PT
LT
EL 27
NL
PL
CY
HUDK
ES
MT
IT
BGROGR
 
Joonis 2. EAFRD eelarve ko gukulud 2013. aasta lõpuks, võrreldes perioodi 2007–2013 
kogueraldisega 
 1. telje rakendamine (68 %) on üldjoontes kooskõlas kulutuste tegemise eesmärgiga aastateks 2007–
2013 tänu märkimisväärsele hulgale heakskiidetud investeerimisprojektidele, mis tuleb ellu viia.  
2. telje puhul on täitmise määr (86 %) kõrgeim ja liikmesriikide vahel on ainult väikesed erinevused. 
See kõrge täitmismäär on seletatav rakendamismehhanismide erinevustega 1. ja 3. telje 
investeerimismeetmete ning kõige olulisemate 2. telje meetmete vahel. 
3. telg näitab märkimisväärset kasvu võrreldes 2011. aasta lõpuga (60 % võrreldes 31 %ga 2011. aasta 
lõpu seisuga), kui teatati meetmete rakendamise suurest hilinemisest
11. Siiski esineb liikmesriikide 
vahel erinevusi ja mõned neist on endiselt jäänud eesmärkide saavutamisega hiljaks. 
4. telje puhul on kasutamise määr 46 %, mis on suuresti tingitud viivitustest kohalike strateegiate ja 
kohalike tegevusrühmade rakendamisel eri liikme sriikides. Liikmesriigiti on Leader-programmi 
rakendamine vägagi ebaühtlane. 
                                                            
9 Liikmesriikidele tehtud maksed seoses 2007., 2008., 2009., 2010., 2011., 2012 ja 2013. kalendriaastaga. Kasutatud summat ei 
saa võrrelda komisjoni finantsaruannetega Euroopa Parlamendile ja nõukogule EAFRD ra kendamise kohta, mis põhinevad majandusaast al.  
10 EAFRD makseid perioodi 2007–2013 eest võib teha kahe aasta jooksul pärast viimase kohustuse võtmist (2013. aastal), seega 
kuni 2015. aasta lõpuni. 
11 Komisjoni teine aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule, Eu roopa Majandus- ja Sotsiaalkomit eele ning Regioonide Komiteele 
riiklike strateegiakavade ja ühendus e maaelu arengu strateegiasuunist e (2007–2013 ) rakendamise kohta. 
 
7 
01020304050
1. telg 2. telg 3. telg 4. telgmld eurotEAFRD kulud 2007-2013
EAFRD eraldis 2007-2013
 
Joonis 3. EAFRD eelarve ko gukulud 2013. aasta lõpuks, võrreldes perioodi 2007–2013 
kogueraldisega telgede kaupa 
 Kui vaadelda konkreetselt ÜPP läbivaatamise ja Euroopa majanduse elavdamise kava assigneeringute 
kasutamise määra, siis oli kavandatud 4,95 miljardi euro suurusest summast 2013. aasta lõpuks 
kasutatud 3,3 miljardit eurot (74 %) ning see ki nnitab positiivset suundumust (2012. aasta andmed) 
pärast eeldustekohast tagasihoidlikku algust 2010. aastal. Vahendite kasutamisest prioriteetide kaupa 
selgub, et kliimamuutuste, bioloogilise mitmekesisusega ja piimasektoriga seotud probleemide lahendamiseks eraldatud vahendeid on kasutatud kõige rohkem (vastavalt 100 %, 94 % ja 85 % 
eraldatud summast), samas kui lairibataristu, veem ajanduse ja taastuvenergiaga seotud eesmärkide 
puhul on näha mahajäämust (vastavalt 31 %, 28 % ja 21 %). Vahendite kiirem kasutamine bioloogilise mitmekesisuse ja kliimamuutuste valdkonnas on selgitatav asjaoluga, et nende 
valdkondade probleemidega on tegeletud peamiselt 2. telje meetmete kaudu. 
 
 - 250 500 750 1 000 1 250 1 500
Kliimamuutused Taastuvenergia Veemajandus Bioloogiline
mitmekesisusPiimasektor Lairibataristumln eurot
Uued väljakutsed
ÜPP läbivaatamise ja Euroopa majanduse elavdamise kava kulud 2010-2013
ÜPP läbivaatamise ja Euroopa majanduse elavdamise kava eraldis 2010-2013
 
Joonis 4. ÜPP läbivaatamise ja Euroopa maja nduse elavdamise kava eelarve kogukulud (EAFRD) 
2013. aasta lõpuks, võrreldes perioodi 2007–2013 kogue raldisega uutele prioriteetidele (ühise seire- 
ja hindamisraamistiku andmed, 2013). 
Programmitöö protsessis on võetud arvesse telgede vahelist ja sisest sünergiat ning üldist kooskõla 
(maaelu arengukava tuginemine oluk orra tugevate ja nõrkade külge de analüüsile, maaelu arengukava 
eelhindamine ...). Seda on ellu viidud kogu programmiperioodi jook sul, eelkõige seire 
(seirekomiteed), hindamise ja riiklike maaeluvõrgustike tegevu ste ja Euroopa maaelu arengu 
 
8 võrgustiku kaudu ( ühisanalüüsid või teabe ja tavade  vahetamine maaelu arengukavade 
korraldusasutuste ja sidusrühmade vahel ...). 
Esimestel rakendamisaastatel kehtestati mehhanismid, millega tagati EAFRD ja ELi struktuurifondide 
vastastikune täiendavus. Vastastikuse täiendavuse tagamiseks kasutatakse kasutusvaldkondade piiritlemist ja koordinatsioonimehhanisme (nt ministeeriumidevaheline organ). 
 
2.2. Rakendamine telgede ja meetmete kaupa 
 
1. telg – Põllumajandus- ja metsandussektori konkurentsivõime parandamine 
Perioodil 2007–2013 moodustavad EAFRD 1. telje kulud kokku 68 % selle telje kogueraldisest 
aastateks 2007–2013 (EL 27 keskmine).  
Nimetatud eesmärgi põhitulemused 2013. aasta lõpuks olid: 
• 2 430 000 isikut läbis edukalt põllumajanduse ja/või metsandusega seotud koolituse (88 % 
2013. aasta hinnangulisest eesmärgist kõnealuse perioodi kohta); 
• 136 000 ettevõtet juurutas uusi tooteid ja/või uusi meetodeid (54 % eesmärgist); 
• 80 miljardit eurot investeeringute kogumahust (80 % eesmärgist12) tehti 1. telje peamiste 
investeerimismeetmete elluviimiseks; EAFRD toet us oli 17 miljardit eurot) (avaliku sektori 
toetus kogusummas 28 miljardit eurot (EAFRD + liikmesriigi osalus)). 
 
051015
121 123 125 112 113 111 141 Muud 1.
telje
meetmedmld eurot
Meetmed
EAFRD kulud 2007-2013
EAFRD eraldis 2007-2013
 
Joonis 5. EAFRD eelarve ko gukulud 2013. aasta lõpuks, võrreldes perioodi 2007–2013 
kogueraldisega 1. telje meetmete kaupa  
 
Meede 121 (põllumajandusettevõtete moderniseerimine) on EAFRD eelarveeraldise poolest (11,6 
miljardit eurot) 1. telje kõige mahukam meede. Selle meetme vahendite väljamaksete määr on 75 % selle kogueelarvest ja 379 000 moderniseerimisprojekti on juba lõpule viidud (66 % eesmärgist). 
Realiseeritud investeeringute kogumaht ületab 39 miljardit eurot ja prognooside kohaselt ulatub see 
programmiperioodi 2007–2013 lõpuks 49 miljardi euroni. Meetme positiivne kasutusmäär näitab 
põllumajandustootjate suurt huvi investeeringute vastu, mida on kinnitanud eelarve suurendamine 
kogu programmiperioodi vältel.  
                                                            
12 Investeeringute kogusumma hõlmab avaliku ja erasektori kulusi d järgmiste investeerimismeetmete jaoks (112; 121; 122; 123; 
125; 126). 
 
9 Meetme 123 (põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmine) vahendite kasutuse 
määr on 58 % ja toetust on makstud 22 885 põllumajanduslikule majapidamisele (eesmärk oli 34 029). 
Investeeringute kogumaht ulatus 17,4 miljardi euroni (71 % eesmärgist).  
Meetme 125 (põllumajanduse ja metsanduse arengu ja kohanemisega seotud infrastruktuur) puhul oli 
eelarve täitmise määr 2013. aasta lõ puks 55 %. EAFRD senised kulud 2,6 miljardit euro ulatuses on 
toonud kaasa investeeringud kogusummas 7,2 milj ardit eurot (avalik + er asektor). Toetatavate 
tegevuste arv on üle 43 500 (99 % eesmärgist) ke skmiselt investeeriti umbes 160 000 eurot, mis on 
eeldatavast väiksem ja kooskõlas vahend ite väiksema kasutamisega (55 %).  
Meetme 112 (noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamine) vahenditest on kasutatud 77 %; 
EAFRD kulud on üle 2,1 miljardi euro ja toetust on antud ligikaudu 145 000 noorele põllumajandustootjale. 
 
2. telg – Keskkonna ja paikkonna parandamine 
EAFRD kogukulud 2. telje puhul moodustavad perioodil 2007–2013 kogueraldisest 86 %.  
Nimetatud eesmärgini jõudmiseks saavutatud märkimisväärsemad põhitulemused 2013. aasta lõpuks 
olid eelkõige järgmised: 
• maa majandamine 46,9 miljoni hektari suurusel maa-alal, et aidata kaasa keskkonnaseisundi 
parandamisele (bioloogiline mitmekesisus, veekvaliteet, muld ja kliimamuutustega tegelemine); see moodustab 27 % kogu kasutatavast põllumajandusmaast (UAA) ELis
13. Siia 
alla kuulub ka 7,6 miljonit hektarit maad mahepõllumajanduse toetamiseks; 
• 1,5 miljonil hektaril on toetatud maa majandamist Natura 2000 aladel või veepoliitika 
raamdirektiivi kaudu; 
• 340 000 hektarit on saanud metsastamise toetust nii põllumajandusmaal kui ka 
mittepõllumajanduslikel aladel. 
 
0510152025
214 212 211 221 226 215 227 Muud 2.
telje
meetmedmld eurot
Meetmed
EAFRD kulud 2007-2013
EAFRD eraldis 2007-2013
Joonis 6. EAFRD eelarve ko gukulud 2013. aasta lõpuks, võrreldes perioodi 2007–2013 
kogueraldisega 2. telje meetmete kaupa  
 Eelarveeraldiste poolest kolm kõige mahukamat meedet on 2. telje meetmetest ka kõige suurema 
vahendite kasutusmääraga: meetme 211 (ebasoodsate looduslike tingimuste toetus mägipiirkondades) 
vahenditest on kasutatud 100 %, meetme 212 (ebaso odsate looduslike tingimuste toetus muude kui 
                                                            
13 Kasutatav põllumajandusmaa 2010. aasta põ llumajanduslike majapidamiste st ruktuuriuuringute alusel (Eurostat, ajakohastatud 
2014. aasta novembris). 
 
10 mägipiirkondade põllumajandustootjatele) vahenditest on kasutatud 91 % ning meetme 214 
(põllumajanduslik keskkonnatoetus) vahenditest on kasutatud 87 %.  
Meetme 214 puhul on EAFRD kulud rohkem kui 20 miljardit eurot. Põllumajanduslikke 
keskkonnatoetusi anti üle 1,5 miljonile põllumajanduslikule majapidamisele; kokku toetati 46,9 miljonit hektari suurust ala. Euroopa maaelu arengu programmide raames toimuvaid tegevusi ei 
rakendata ühtmoodi, kuid vahendite kasutamise määrade kohaselt on keskkonnameetmete hulgas 
esikohal põllumajandusliku keskkonnatoetuse kasutamine. Meetmel 214 on samuti juhtiv roll, et saavutada ÜPP läbivaatamise eesmärgid seoses bioloogilise mitmekesisuse ja kliimamuutusega. 
Meetmetega 211 ja 212 toetatakse kokku 55 miljoni hektari suurust maa-ala vähem soodsates 
piirkondades ja mägialadel ebasoodsate looduslike tingimuste korvamiseks. Nende puhul on rahalisi vahendeid kasutatud peaaegu 100 %. 
Meetmel 221 (põllumajandusmaa esmane metsastamine) on samuti oma osa 2. telje eelarvest, eelkõige 
eelmisel programmiperioodil võetud  kohustuste täitmise jätkamis el. Enamiku maael u arengukavade 
puhul on selle üldeelarve alates programmitöö perioodi algusest vähenenud. Siiski on meetmega 
seoses kasutatud vahendeid 77 % ulatuses ja see hõlmab rohkem kui 271 000 hektarit metsastatud maad. Meede 226 (metsapotentsiaali taastamine ja  ennetustegevus) ja meede 227 (mittetootlikud 
investeeringud) on kõige asjakohasemad meetmed, millega toetada metsandussektorit 
eelarveassigneeringute tegemise aspektist. Mõlema meetme raames on üle 3 m iljardi euroga toetatud 
Euroopa metsadesse tehtavaid investeeringuid. 
 
3. telg – Maapiirkondade elanike elukvaliteedi parandamine ning maamajanduse mitmekesistamise 
soodustamine 
EAFRD kogukulud 3. telje puhul moodustavad perioodil 2007–2013 kogueraldisest 60 %.  
Nimetatud eesmärgini jõudmiseks saavutatud põhitulemused 2013. aasta lõpuks olid järgmised: 
• 3. telg aitas maapiirkondades üha kasvava töötuse kontekstis kaasa töökohtade loomisele 
(75 000)
14; 
• 21 miljardit eurot investeeringute kogumahust (era- ja avalik sektor) tehti koos EAFRD 7 
miljardi euro suuruse toetusega (avaliku sektori toetus kogusummas 10 miljardit eurot 
(EAFRD + liikmesriigi avaliku sektori toetus))15. 
• 135 000 algatust mittepõllumajandusliku tegevuse arendamiseks maapiirkondades, sealhulgas 
ettevõtete loomine ja uued tegevussuunad turisminduses16. 
 
                                                            
14 Üldine tööpuudus kasvas hõreda asustusega maapiirkondades 7, 1 %-lt 2007. aastal 10,3 %-le  2013. aastal ning keskmise 
asustusega piirkondades 7 %-lt 2007. aasta l 10,2 %-le 2013. aastal (allikas: Eurostat). 
15 Võttes arvesse järgmisi investeerimismeetmeid (311, 313, 321, 322 ja 323). 
16 Võttes arvesse meetmeid 311, 312 ja 313. 
 
 
11 
024
321 322 312 311 313 323 Muud 3.
telje
meetmedmld eurot
Meetmed
EAFRD kulud 2007-2013
EAFRD eraldis 2007-2013
 
Joonis 7. EAFRD eelarve ko gukulud 2013. aasta lõpuks, võrreldes perioodi 2007–2013 
kogueraldisega 3. telje meetmete kaupa 
Kõige suurem 3. telje meede kogueraldiste pool est on meede 321 (maja nduse ja maaelanikkonna 
põhiteenused), mille puhul on vahendite kasutus 60 % ja rohkem kui 50 000 projekti on lõpule viidud. 
2013. aasta lõpuks realiseeriti investeeringuid kogumahus ligikaudu 5,3 miljardit eurot, milles 
EAFRD toetus oli 2,3 miljardit eurot.  
Täitmise seisukohast on kõige edukam 3. telje meede 322 (külade uuendamine ja arendamine), mille 
puhul on vahendite kasutamise määr 73 %. See vastab investeeringute kogumahule 6,8 miljardit eurot, 
millega toetatakse uuendu stegevust (EAFRD toetuse on 2,5 milj ardit eurot) peaaegu 40 000 külas. 
Seevastu meetme 312 (ettevõtete rajamine ja arendami ne) puhul on täitmise määr on suhteliselt madal 
(45 %), isegi kui toetatud mikroettevõtete arv (üle 61 000) on küllaltki lähedal eesmärgile (84 %). 
Ka meetme 311 (mitmekesistamine mittepõllumaja ndusliku tegevuse suunas) puhul on vahendite 
kasutuse tase kooskõlas 3. teljega (62 %). Investeeringute kogumaht on rohkem kui 4,2 miljardit eurot 
35 000 toetusesaaja jaoks. 
 
4. telg – Kohaliku suutlikkuse suurendami ne tööhõive ja mitmekesistamise nimel 
EAFRD kogukulud 4. telje puhul moodustavad perioodil 2007–2013 kogueraldisest 46 %. 
Nimetatud eesmärgini jõudmiseks saavutatud põhitulemus 2013. aasta lõpuks oli järgmine: 
• Ligikaudu 139 000 projekti raames rahastati 2 402 kohalikku tegevusrühma. 
 
 
12 
02,55
413 431 Muud 4. telje meetmedmld eurot
Meetmed
EAFRD kulud 2007-2013
EAFRD eraldis 2007-2013
 
Joonis 8. EAFRD eelarve ko gukulud 2013. aasta lõpuks, võrreldes perioodi 2007–2013 
kogueraldisega 4. telje meetmete kaupa17 
 
2013. aasta lõpuks oli kohalikke tegevusrühmi kokku 2 40218. Programmiga Leader+ võrreldes on 
kõnealune arv kahekordistunud ja pooltel aladel rakendatakse Leader-lähenemisviisi esimest korda.  
Kuna kohalike tegevusrühmade valiku protsess lõppes suhteliselt hilja, alustasid paljud valitud 
kohalikud tegevusrühmad oma kohaliku arengustrateegiaga seotud projektide elluviimist hilinemisega. See seletab EAFRD 4. telje rahalis te vahendite suhteliselt vähest kasutust, mis 
moodustas 46 % selle telje üldisest eraldisest; viimased kvartaalsed kulud on siiski märkimisväärselt 
suurenenud. 
Mõned liikmesriigid on esile tõstnud konkreetseid raskusi. Leader-lähenemisviisi märgatavalt 
muutnud süvalaiendamise eelduseks olid olulised haldusalased kohandused (halduslikud 
ümberkorraldused, töötajate koolitamine).  
 
 
3.
 VÄLJAVAATED  
Rahaliste vahendite kasutus on hoolimata mõnest ebasoodsast tingimusest, nagu majandusolukord, 
üldiselt kavakohane. 2013. aasta lõpuks saavutatud tä itmise määr ja väljundinäitajate üldine tulemus 
kinnitavad, et varasemates aruannetes esitatud peamised raskused on suures osas ületatud. 
Siiski on mõnes liikmesriigis vahendeid jätkuvalt vä hem kasutatud, eelkõige seoses 3. ja 4. telje 
rakendamisega. Nende kahe telje puhul näitavad olemasolevad andmed erinevusi liikmesriikide vahel, 
eriti seoses LEADER rakendamisega. Rakendamise üldiselt hea tulemus näitab selgelt, et Leader-
programm toimib, kuid madal täitmise tase mõnes maaelu arengukava puhul annab tunnistust liidu 
maapiirkondade vahel valitsevatest erinevustest. Siinkohal on olu line roll Euroopa maaelu arengu 
võrgustiku kaudu tehtaval tööl. 
Ilmnenud raskuste kõrvaldamiseks on üksikutesse ka vadesse esimeste rakendamisaastate vältel tehtud 
mitmeid parandusmuudatusi, võttes arvesse vahehinnangutes esitatud soovitusi ja kaasates lisavahendeid, et tulla toime uute väljakutsetega (ÜPP läbivaatamine) ja majanduskriisiga (Euroopa 
majanduse elavdamise pakett). Suurem osa täheldatud muudatusest olid eelarveassigneeringute 
ümberpaigutamine meetmete vahel, toetusesaajate sihtrühma kohandamine ja/või rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid. Peamised põhjused eelarvemuudatusteks olid strateegiliste 
                                                            
17 Meede 413 vastab 3. telje LEADER tüüpi  tegevustele ja meede 431 kohalike tegevu srühmade juhtimisele ja elavdamisele. 
18 Vastavalt Euroopa maaelu arengu võrgustiku uuringule (juuni 2014). 
 
13 prioriteetide muutmine, vahendite kasutamise madal määr, samuti suutmatus reageerida 
ettenägematutele probleemidele laiema poliitilise, majandusliku või õigusliku konteksti tõttu.  
Maaelu arengu poliitika seiresüsteem annab ülevaate Ü PP teise samba raames saavutatud peamistest 
tulemustest. Kokku on 1. telje raames edukalt koolitatud ligikaudu 2,4 miljonit põllumajandustootjat 
ja koguinvesteeringust kasutati enam kui 80 miljardit eurot 637 000 projekti elluviimiseks. 2. telje 
raames on keskkonnaprobleemide lahendamisele suunatud meetmeid rakendatud 47 miljoni hektari 
suurusel maa-alal. 3. telje raames on lõpule viidud 50 000 projekti, mis on seotud põhiteenustega majandusele ja maaelanikkonnale ning toetatud või loodud on 62 000 mikroettevõtet. Lisaks on 
praeguseks toetatud 140 000 LEADER-projekti (4. telg).  
Ülevaadet täiendatakse järelhindamisega, mille käig us hinnatakse maaelu arengu poliitika üldist mõju. 
Korraldusasutused esitavad komisjonile maaelu arengukavade järelhindamise kõigi maaelu 
arengukavade kohta 2016. aasta lõpuks ja sellele järgneb kokkuvõte ELi tasandil.