Erandit võib lubada käibemaksudirektiivi artikli 395 alusel selleks, et lihtsustada käibemaksu kogumist või ära hoida teatavat maksudest kõrvalehoidmist või maksustamise vältimist. Poola taotles erandit, et võidelda maksudest kõrvalehoidmisega sektorites, kus on juba aastaid tuvastatud käibemaksupettuseid. Erand on kooskõlas poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega.

Arvestades eespool kirjeldatut, on komisjon seisukohal, et lisas loetletud pettusealdiste kaupade tarnete ja teenuste osutamise puhul võib kohustuslik jagatud maksmise mehhanism anda maksupettuste vastu võitlemisel häid tulemusi. Seega tehakse ettepanek lubada erand alates 1. märtsist 2022 kuni 28. veebruarini 2025.

Kohustuslik jagatud maksmise mehhanism on üks põhielemente Poolas viimastel aastatel kasutusele võetud täiendavatest meetmetest, mille eesmärk on vähendada käibemaksupettusi ja ajakohastada Poola maksusüsteemi.

Poola sõnul ei tohiks jagatud maksmise süsteemi toimimisega kaasneda olulisi kulusid ning need on enamasti seotud süsteemi rakendamise ja hooldamisega ning pangakonto haldamisega.

Kui maksukohustuslane esitab sisendkäibemaksu ülejäägi (mis ületab tasumisele kuuluvat käibemaksu) käibedeklaratsioonis tagastamisele kuuluva käibemaksusummana, makstakse see summa Poolas kehtivate üldiste eeskirjade kohaselt maksukohustuslase tavalisele pangakontole 60 päeva jooksul. Selleks et vähendada jagatud maksmise mudeli mõju kauplejate rahavoole, on Poola kehtestanud sisendkäibemaksu ülejäägi tagasimaksmiseks kiirema menetluse. Maksukohustuslase taotluse korral makstakse raha tagasi 25 päeva jooksul. Poola esitatud teabe kohaselt kulub selliste taotluste menetlemiseks siiski palju vähem aega (kohustusliku jagatud maksmise mehhanismi hindamisest nähtub, et 2020. aasta detsembris tehti vahendite vabastamise taotluse kohta otsus vähem kui 16 päevaga).

Erandi kohaselt on nõutav, et arved, mis väljastatakse jagatud maksmise mehhanismi raames käibemaksu maksjate vaheliste kaubatarnete ja teenuste osutamise eest, peavad sisaldama spetsiaalset avaldust selle kohta, et käibemaks tuleb maksta tarnija eraldiseisvale kinnisele käibemaksukontole.

Poola Vabariik märgib, et uue käibemaksumäärade maatriksi jõustumisel 1. juulil 2020 muutus kaupade ja teenuste liigitamise meetod, et kohaldada kohustuslikku jagatud maksmise mehhanismi, ning Poola 2008. aasta kaupade ja teenuste liigitus (PKWiU 2008) asendati Poola 2015. aasta kaupade ja teenuste liigitusega (PKWiU 2015). Üleminek 2015. aasta liigitusele ei muutnud otsuse 2019/310 kohaselt kohustusliku jagatud maksmise mehhanismiga hõlmatud kaupade ja teenuste ulatust. Seetõttu tuleks rõhutada, et otsuse 2019/310 lisas loetletud kaupade ja teenuste ulatus jääb kehtima. Mõnes 2015. aasta liigituse punktis muudeti ainult statistilise liigituse sümboleid või tehti kaupade ja teenuste nimetustes redaktsioonilisi muudatusi, võrreldes 2008. aasta liigitusega, millel otsuse 2019/310 lisa põhineb. See ei toonud aga kaasa muutusi kohustusliku jagatud maksmise mehhanismiga hõlmatud kaupade ja teenuste ulatuses. Õiguskindluse huvides tuleks otsuse 2019/310 lisa ajakohastada, et kajastada 2015. aasta liigitusega 2008. aasta liigituses tehtud muudatusi.

Nõudes tasumisele kuuluva käibemaksu kandmist tarnija kinnisele käibemaksukontole, püütakse meetme abil võidelda maksupettusega, mis seisneb käibemaksu tasumata jätmises pettusealdiste kaupade tarnijate ja teenuste osutajate poolt. Maksukohustuslasele kuuluvale eraldi käibemaksukontole hoiustatud käibemaksusummat võib kasutada üksnes piiratud eesmärkidel, täpsemalt kohustusliku käibemaksu maksmiseks maksuhaldurile või käibemaksu maksmiseks tarnijatelt saadud arvete pealt. See aitab paremini tagada, et maksuhaldurini jõuab kogu käibemaks, mille maksukohustuslane peaks riigikassasse kandma.

1. juulil 2018 kehtestas Poola vabatahtliku jagatud maksmise mehhanismi. Pärast nõukogu rakendusotsuse (EL) 2019/310 vastuvõtmist kehtestas Poola kohustusliku jagatud maksmise mehhanismi käibemaksu tasumiseks teatavate pettusealdiste kaupade tarnete ja teenuste osutamise puhul. Kohustuslik jagatud maksmise mehhanism tugineb samadele põhimõtetele nagu vabatahtlik jagatud maksmise mehhanism. Mõlemad jagatud maksmise mehhanismi mudelid (st vabatahtlik ja kohustuslik) on samal ajal kasutusel ja tavaliselt täiendavad teineteist. See tähendab, et mõlemad mudelid põhinevad samal pangakontode süsteemil ja hõlmavad ettevõtjatevahelisi tehinguid, milles maksed tehakse elektroonilise pangaülekandega. Kui maksukohustuslane tarnib kaupu või osutab teenuseid, mille suhtes kohaldatakse jagatud maksmise mehhanismi, peab tal lisaks tavalisele pangakontole olema ka eraldi kinnine käibemaksukonto. Pank jaotab ülekande osadeks, kandes kliendi tasutud summa üle tarnija vastavatele kontodele, st maksustatava summa kaupleja tavalisele pangakontole ja käibemaksusumma kaupleja kinnisele käibemaksukontole. Kinnisel käibemaksukontol olevad vahendid kuuluvad maksukohustuslasele. Neid vahendeid saab siiski käsutada üksnes maksuhaldurile tasumisele kuuluva või tarnijatelt saadud arvetest tuleneva käibemaksu maksmiseks.

Kirjas, mille komisjon registreeris 26. juulil 2021, taotles Poola luba jätkuvalt kohaldada erandit käibemaksudirektiivi artiklist 226 seoses arvetel käibemaksuga seotud teabe esitamise nõuetega ning kehtestada kohustuslik jagatud maksmise mehhanism pettusealdiste kaupade tarnete ja teenuste osutamise puhul, mille suhtes kohaldatakse Poolas enamasti pöördmaksustamist ja solidaarset vastutust. Käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 2 kohaselt teavitas komisjon 27. oktoobri 2021. aasta kirjas teisi liikmesriike Poola taotlusest. 28. oktoobri 2021. aasta kirjas teatas komisjon Poolale, et ta on saanud kogu teabe, mida ta peab taotluse hindamiseks vajalikuks.

Käibemaksudirektiivi artikli 395 kohaselt on erandi tegemine ühistest käibemaksueeskirjadest võimalik vaid komisjoni ettepaneku põhjal nõukogus ühehäälselt antud loa alusel. Nõukogu rakendusotsus on kõige sobivam õigusakt, sest selle saab adresseerida konkreetsele liikmesriigile.

Seega on erimeede proportsionaalne taotletava eesmärgiga, milleks on ennetada maksudest kõrvalehoidmist ja lihtsustada maksude kogumist.

Ajaliselt piiratud ning teatavate kaubatarnete ja teenuste kohta kehtiv erand on ette nähtud kohaldamiseks sektorites, kus on palju probleeme maksupettustega.

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.

•Mõjuhinnang

Nõukogu rakendusotsuse ettepanekuga lubatakse Poolal teha erand käibemaksudirektiivi artiklist 226 ja kehtestada kohustuslik jagatud maksmise mehhanism käibemaksu tasumiseks teatavate kaubatarnete ja teenuste osutamise pealt.

Poola pidi otsuse 2019/310 artikli 2 kohaselt esitama komisjonile aruande kohustusliku jagatud maksmise mehhanismi üldisest mõjust käibemaksupettuste tasemele ja asjaomastele maksukohustuslastele 18 kuu jooksul pärast otsuse artiklis 1 osutatud meetme jõustumist. Kuna seda meedet kohaldatakse alates 1. novembrist 2019, esitati kõnealune aruanne komisjonile 29. aprillil 2021 ja komisjon registreeris selle 5. mail 2021. Poola hinnang kohustusliku jagatud maksmise mehhanismi toimimisele näitab eelkõige seda, et meede täiendab muid põhimeetmeid, mille eesmärk on vähendada maksudest kõrvalehoidmist. Lisaks kohustuslikule jagatud maksmise mehhanismile rakendatud meetmed on aidanud vähendada käibemaksupettusi, sealhulgas karussellpettusi ja käibemaksu väljapressimisi. Poolas on käibemaksu alalaekumine märkimisväärselt vähenenud, langedes lühikese aja jooksul alla ELi keskmise. Vastavalt sotsiaal- ja majandusuuringute keskuse poolt Euroopa Komisjoni jaoks koostatud hinnangule vähenes see 2019. aastal ligikaudu 9,7 %-ni (0,2 protsendipunktine langus võrreldes 2018. aastaga), samas kui 2017. aastal oli käibemaksu alalaekumine ligikaudu 14 %. Pandeemia põhjustatud majanduskriisi tõttu halvenes majandusolukord Poolas 2020. aastal märkimisväärselt ja tarbimisnõudlus vähenes. Rahandusministeeriumi esialgsetest hinnangutest, mis on lisatud riigi mitmeaastasesse rahastamiskavasse (2021–2024) nähtub siiski, et käibemaksu alalaekumine vähenes 2020. aastal majanduslangusest olenemata veel 1,3 protsendipunkti ning moodustas ligikaudu 10,8 % potentsiaalsest laekumisest.

Maksukohustuslane ei saa kinnisel käibemaksukontol olevaid vahendeid käsutada muuks kui maksuhaldurile tasumisele kuuluva või tarnijatelt saadud arvetest tuleneva käibemaksu maksmiseks, mistõttu see mõjutab kaupleja rahavoogu. Olukorras, kus maksuhaldur tunnistab, et sisendkäibemaks ületab tasumisele kuuluvat käibemaksu, on Poolas ette nähtud kiirem menetlus sisendkäibemaksu ülejäägi tagasimaksmiseks, et vähendada ebasoodsat mõju. Maksukohustuslase taotluse korral makstakse raha tagasi 25 päeva jooksul alates maksudeklaratsiooni esitamise kuupäevast, ja mitte 60 päeva jooksul, nagu on ette nähtud tavamenetluses. Vabatahtliku jagatud maksmise mehhanismi rakendamise esialgses etapis (mis algas 1. juulil 2018) kulus maksuhalduril ühe taotluse menetlemiseks keskmiselt 27,56 päeva, samas kui 2020. aasta detsembris läks selleks vaid 15,90 päeva. See tähendab, et maksuhaldur menetleb vahendite vabastamise taotlusi üha tõhusamalt. See on eriti oluline praeguses COVID-19 pandeemiast mõjutatud olukorras nende ettevõtjate jaoks, kellel on probleeme püsiva rahalise likviidsusega.

Poola rõhutas samuti oma taotluses, et tõhusate ja õigeaegsete maksutagastuste tagamist peetakse esmatähtsaks. See kiirendab sisendkäibemaksu ülejäägi tagasimaksmist käibemaksukontole soodustingimustel maksimaalselt 25 päeva jooksul alates tasaarvelduse (maksudeklaratsiooni esitamise) kuupäevast.

Kohustuslik jagatud maksmise mehhanism kehtib ka nende tarnijate kohta, kelle asukoht ei ole Poolas, kuid kes tarnivad selliseid kaupu või osutavad selliseid teenuseid, mille suhtes kohaldatakse Poolas kohustuslikku jagatud maksmist. Sellistel kauplejatel peab olema Poola pangandusseadusele vastav pangakonto. Poola teatas komisjonile, et Poolas pangakonto avamise kohustusega ei kaasne mingeid lisakulusid kauplejatele, kelle asukoht ei ole Poolas, sest nendele maksukohustuslastele on Poolas pangakonto avamine ja pidamine tasuta. Nagu praegu, ei teki maksukohustuslastele, kelle asukoht ei ole Poolas, mingeid lisakulusid seoses kohustusega avada pangakonto Poolas ja pidada käibemaksukontot. Käibemaksuseadusega on ette nähtud hüvitiste erisüsteem juhuks, kui pangad võtavad sellistelt üksustelt tasu kõnealuste kontode pidamise eest. Sellisel juhul hüvitab tekkinud kulud välisriigi maksukohustuslase taotluse korral pädev maksuhaldur. Teine oluline eelis on see, et jagatud maksmise mehhanismi rakendavatele maksukohustuslastele ei saa üldjuhul määrata nn käibemaksusanktsiooni, mis kujutab endast suuremat käibemaksukohustust ja mille määrab maksuhaldur (võrdväärne 20 %, 30 % või 100 %-ga maksuhalduri kindlakstehtud summa ja maksukohustuslase poolt valesti deklareeritud algse summa vahest). Lisaks ei saa jagatud maksmise mehhanismi kohaldavalt ettevõtjalt nõuda kõrgema määraga viivist (võrdväärne 150 %-ga) käibemaksuvõlgadelt, mis on kogunenud aruandeperioodil, mille jooksul ta kasutas mehhanismi, et tasuda vähemalt 95 % oma ostuarvetest. Kõnealune nn allahindlus parandab jagatud maksmise mehhanismi rakendavate maksukohustuslaste rahalist likviidsust. See võimaldab vähendada käibemaksukohustuse summat juhul, kui see makstakse käibemaksukontolt täies ulatuses enne lõpliku makse kuupäeva. Allahindlussumma arvutatakse erivalemi alusel. Selline allahindlus ei tohiks mõjutada ebasoodsalt käibemaksust saadavaid liidu omavahendeid. Enne erimeetme rakendamist algatati 2018. aastal käibemaksu väljapressimisega seotud õigusrikkumiste tõttu 3 507 menetlust ja 2019. aastal 3 389 menetlust (aastavõrdluses 118 menetlust vähem). 2020. aastal, kui kohustuslik jagatud maksmise mehhanism hakkas täies ulatuses toimima, oli selliseid menetlusi 2 973, st 416 vähem kui eelneval aastal. Enne kohustusliku jagatud maksmise mehhanismi jõustumist oli käibemaksu väljapressimistest eelarvele tekitatud kahju 2018. aastal 5 168 779 146 zlotti ja 2019. aastal 4 716 202 928 zlotti (aastavõrdluses vähenemine 452 576 218 zloti võrra). 2020. aastal oli eelarvekahju 3 533 646 348 zlotti, st 1 182 556 580 zlotti vähem kui eelneval aastal (peaaegu 25,1 % langus). Enne erandi rakendamist algatati 2018. aastal käibemaksu karussellpettustega seoses 558 menetlust ja 2019. aastal 277 menetlust (aastavõrdluses 281 menetlust vähem). 2020. aastal, mil kohaldati kohustuslikku jagatud maksmise mehhanismi, oli selliseid menetlusi 207, st 70 vähem kui eelneval aastal. Analüüsitud perioodil täheldati ka käibemaksu karussellpettuste tõttu eelarvele tekkinud kahju järkjärgulist vähenemist. Enne kohustusliku jagatud maksmise mehhanismi jõustumist oli see 2018. aastal 4 496 602 940 zlotti ja 2019. aastal 2 468 437 745 zlotti (aastavõrdluses vähenemine 2 028 165 195 zloti võrra). 2020. aastal oli see kahju 1 107 992 201 zlotti, st 1 360 445 544 zlotti vähem kui eelneval aastal (peaaegu 55,1 % langus). Käibemaksutulu oli 2019. aastal 180 891,8 miljonit zlotti (5 944,7 miljonit zlotti rohkem kui 2018. aastal). Esialgsed andmed riigieelarve täitmise kohta 2020. aastal näitavad, et vaatamata COVID-19 pandeemia levikule suurenes kaupade ja teenuste maksust saadud tulu võrreldes eelmiste aastatega. 2020. aastal oli käibemaksutulu 184 551,9 miljonit zlotti, mis on 3 660,1 miljoni zloti (2 %) võrra suurem kui 2019. aastal ja 9 604,8 miljoni zloti (5,5 %) võrra suurem kui 2018. aastal (174 947,1 miljonit zlotti).

4.MÕJU EELARVELE

Meede ei mõjuta ebasoodsalt käibemaksust saadavaid liidu omavahendeid.

5.MUU TEAVE

Ettepanek sisaldab aegumisklauslit; erandi kehtivus lõppeb automaatselt.

2022/0040 (NLE)

Ettepanek: