EUROOPA KOMISJON Brüssel,18.5.2022 JOIN(2022) 23 final ÜHISTEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE ELi energiaalane välistegevus muutuvas maailmas {SWD(2022) 152 final}



1.Sissejuhatus Euroopa Liit ja kogu ülejäänud maailm seisavad silmitsi kliimamuutustest tuleneva eksistentsiaalse ohu ja kiirelt süveneva energiakriisiga. Kui me ei kiirenda võitlust kliimamuutustega ega astu samme elurikkuse vähenemise vastu, jäävad Pariisis kokku lepitud eesmärgid kättesaamatuks ja koos sellega kaob võimalus vältida ulatuslikku kliimakriisi, millel on laastavad tagajärjed inimestele ja keskkonnale kogu maailmas. Valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli kuuendas aruandes on jõutud järeldusele, et üleilmset kasvuhoonegaaside heidet tuleb vähendada 2030. aastaks 43 %, et järgida jätkuvalt eesmärki hoida globaalne soojenemine 1,5 °C piires. Kasvuhoonegaaside heite vähendamisel on peamise tähtsusega energiasektor, mistõttu saab see sektor olema sellise ülemineku keskmes. Samal ajal on Venemaa rikkunud oma Ukraina vastase provotseerimata ja põhjendamatu sõjalise agressiooniga rahvusvahelisi eeskirju. See on pööranud pea peale energia- ja toiduturud ning toonud kaasa suurema hinnavolatiilsuse ja õõnestanud energiajulgeolekut, mis ei mõjuta üksnes vahetut naabrust, vaid kogu maailma. Sellele on vaja reageerida nii, et arvesse oleks võetud nii lühiajalisi vajadusi kui ka pikaajalist mõju ELile ja selle partneritele. EL on Ukrainaga täielikult solidaarne ja jätkab Ukraina energiasüsteemi toetamist. Üleminek roheenergiale on ainus viis, kuidas tagada kogu maailmas energia, mis on ühtaegu kestlik, kindel ja taskukohane. Seetõttu on EL täis otsustavust jätkata võetud kursil ja teha koostööd partneritega kogu maailmas, et julgustada partnerriike suurendama oma kliimaeesmärke ja määrama kindlaks oma kliimaneutraalsuse saavutamise viisid, kuid samuti selleks, et luua vastastikku kasulikud pikaajalised suhted, eelkõige energiavaldkonnas. EL jätkab ja intensiivistab oma tegevust kogu maailmas sihtotstarbeliste partnerluste kaudu. Selleks võidakse kasutada rahalist toetust, abi, tehnosiirdeid ja/või tugevdatud kaubandussuhteid. Võetud kursil püsimine on vajalik ka Euroopa jaoks. Hoolimata pärast 2009. aasta gaasikriisi võetud mitmekesistamise ja liidusisese energiajulgeoleku meetmetest sõltub Euroopa endiselt liiga palju tarnijast, kes on valmis kasutama energiat relvana. Sellest haavatavusest vabanemiseks esitas Euroopa Komisjon 8. märtsil 2022 teatise meetme „REPowerEU“ kohta, mis sisaldab tegevuskava, et lõpetada fossiilenergia importimine Venemaalt tublisti enne 2030. aastat. Selleks on vaja mitmekesistada ELi energiavarustust, suurendada energiasäästu ja -tõhusust ning kiirendada üleminekut roheenergiale. Selle kõigega reageeritakse probleemidele, mille toob kaasa maailma ja energiamaastiku kiire muutumine. Lähiaastail ja -kümnendeil tekivad uued energiatootmisvõimalused koos uute kaubandusstruktuuride ja transpordivajadustega. Samal ajal kui kauplemine tavapäraste energiatoodetega järk-järgult väheneb, hakatakse rahvusvaheliselt kauplema selliste uute toodetega nagu vesinik ja ammoniaak ning suureneb nõudlus vähesaastava tehnoloogia järele. Vaja on uusi standardeid ja juhtimiskorda, et luua reeglitel põhinevat lähenemisviisi rakendades usaldusväärsemaid ja vastastikku kasulikke partnerlussuhteid. Euroopa Liit peab olema valmis selles uues muutuvas keskkonnas tegutsema ja seda keskkonda kujundama. Euroopale avanevad uued võimalused kasutada ära oma juhtpositsiooni rohelise tehnoloogia valdkonnas ning edendada õiglasemat ja kestlikumat arengut kogu maailmas, ent tekivad ka uued probleemid Euroopa energiajulgeoleku ja tarneahelate vastupidavuse osas, eelkõige seoses kriitilise tähtsusega toorainetega, mis on energiasüsteemi ümberkujundamisel väga olulised. Kriis annab ka paljudele riikidele võimaluse süsinikumahukast arenguetapist kiiresti edasi liikuda ning saada kasu rohelisemast ja võrdsemast majandusest, kus energia on tehtud kättesaadavaks miljonitele inimestele. EL teeb kooskõlas kestliku arengu 7. eesmärgiga tööd selle nimel, et tagada õiglane ja kaasav energiasüsteemi ümberkujundamine. Euroopa Komisjon ja kõrge esindaja on partneriks ja toeks neile, kes alustavad rohepööret, ning hõlbustavad pikaajaliste kestlike investeeringute tegemist, sealhulgas Global Gateway kaudu, mis on väärtuspõhisele lähenemisviisile tuginev Euroopa Liidu kava kogu maailmas taristu arendamisse suurte investeeringute tegemiseks. Kõige selle jaoks peab EL ajakohastama rohkem kui kümme aastat tagasi vastu võetud energiaalast välisstrateegiat, tugevdades koostööd partneritega ning kliima- ja energiadiplomaatiat kooskõlas välisasjade nõukogu 25. jaanuari 2021. aasta järeldustega. Sellega seoses on ELi energiaalase välispoliitika eesmärgid ·tugevdada ELi energiajulgeolekut, vastupanuvõimet ja avatud strateegilist autonoomiat, mitmekesistades ELi energiavarustust ning suurendades energiasäästu ja -tõhusust; ·kiirendada üleilmset õiglast üleminekut roheenergiale, et tagada kestlik, kindel ja taskukohane energia ELis ja mujal maailmas; ·toetada Ukrainat ja teisi riike, keda mõjutab otseselt või kaudselt Venemaa agressioon; ·luua pikaajalised rahvusvahelised partnerlussuhted ja tutvustada ELi puhta energia valdkonna ettevõtjaid kõikjal maailmas. 2.ELi energiaalane välispoliitika kava „REPowerEU“ elluviimiseks Nagu on öeldud 18. mai 2022. aasta kavas „REPowerEU“, mis avaldati paralleelselt käesoleva strateegiaga, suurendatakse Euroopa energiasüsteemi tõhusust ja minnakse üle rohelistele energiaallikatele kiiremini, kui oli oodata enne Venemaa agressiooni Ukraina vastu. Ehkki ELi energiasõltumatuse saavutamise püüdluste keskmes on üleminek roheenergiale, tuleb Venemaa fossiilkütustest loobumisel asendada mõni neist teiste rahvusvaheliste tarnijate fossiilkütustega, kuna ELi enda nafta- ja gaasitootmine on tublisti vähenenud: 90 % gaasist, 97 % naftast ja 70 % kivisöest, mida me tarbime, on imporditud. Kuna ELi gaasinõudlus kahaneb varem oodatust kiiremini ning selleks, et viia miinimumini asjatute investeeringute ja vara kasutuskõlbmatuks muutumise risk, pooldab EL mitmekesistamise strateegiaid, mis hõlmavad nii gaasi kui ka saastevabasse vesinikku tehtavaid investeeringuid. 2.1.ELi gaasivarustuse mitmekesistamine

Praegu on Euroopa suurim gaasiga varustaja Venemaa. Kava „REPowerEU“ eesmärk on lõpetada sõltuvus Venemaa gaasist nii ruttu kui võimalik. Lõviosa sellest gaasinõudlusest asendatakse taastuvenergiaga, vähese CO2 heitega energiaallikatega ning energiatõhususe- ja säästu kaudu. Ülejäänud osa nõudlusest rahuldatakse tarnijate mitmekesistamise teel. Selleks et tagada lähiaastail vajaminevad gaasitarned, peab EL importima rohkem gaasi mujalt kui Venemaalt – eeskätt veeldatud maagaasi (+50 miljardit kuupmeetrit), aga ka torugaasi (+10 miljardit kuupmeetrit). Sellega seoses on EL loonud ELi energiaplatvormi eesmärgiga koondada nõudlust, koordineerida taristu kasutamist ja pidada läbirääkimisi rahvusvaheliste partneritega, et hõlbustada ühiseid gaasi- ja vesinikuoste, nagu on ette nähtud üldteatises REPowerEU kohta. Platvorm põhineb tööl, mida Euroopa Komisjon on teinud möödunud sügisest saati, suheldes ELi peamiste veeldatud maagaasi ja torugaasi tarnijatega. Nende jõupingutuste tulemuseks olid rekordiliselt suured veeldatud maagaasi tarned 2022. aasta aprillis (12,5 miljardit kuupmeetrit) ja 2022. aasta jaanuarist aprillini (42 miljardit kuupmeetrit). Platvorm aitab ühendada ELi liikmesriikide praegused mitmekesistamisjõupingutused ning on avatud ka Ukrainale, Moldovale ja Gruusiale ning Lääne-Balkani partneritele. Mitmekesistamisjõupingutuste hõlbustamiseks on Euroopa Komisjon ja Ameerika Ühendriigid leppinud kokku töötada selle nimel, et tarnida Ameerika Ühendriikide ekspordina, ent samuti koostöös teiste rahvusvaheliste partneritega, ELi veelgi veeldatud maagaasi (vähemalt 15 miljardit kuupmeetrit 2022. aastal ja ligikaudu 50 miljardit kuupmeetrit aastas kuni vähemalt 2030. aastani). Samuti on komisjon moodustanud spetsiaalse töörühma Kanadaga, et uurida võimalike veeldatud maagaasi ja vesiniku tarnete tegemist lähiaastatel. Enne saabuvat suve kavatseb EL sõlmida kolmepoolse lepingu Egiptuse ja Iisraeliga veeldatud maagaasi tarnimiseks Euroopasse. Jaapan ja Korea on juba suunanud mitu veeldatud maagaasi lasti ümber Euroopasse ja töö jätkub, et kasutada seda võimalust ka tulevikus. Katar on valmis hõlbustama vahetustehinguid Aasia riikidega. Torugaasi osas on Norra juba suurendanud oma tarneid Euroopasse ning tahet sama tegemiseks on väljendanud nii Alžeeria kui ka Aserbaidžaan. EL püüab alustada taas energiadialoogi Alžeeriaga ning tugevdab koostööd Aserbaidžaaniga, pidades silmas lõunapoolse gaasikoridori strateegilist tähtsust. Aadria mere torujuhtme läbilaskevõime suurendamisel suureneksid gaasitarned ELi ja Lääne-Balkanile. Veeldatud maagaasi puhul on kasutamata võimalusi ka Sahara-taguse Aafrika riikides ja eriti Lääne-Aafrikas, näiteks Nigeerias (kust oli juba pärit 15 % ELi 2021. aasta impordist), Senegalis ja Angolas. Ühise laiaulatusliku tegevuskava täieliku ja tulemusliku rakendamise korral oleks lihtsam uurida Iraani väljavaateid saada Euroopa usaldusväärseks gaasitarnijaks. EL püüab tagada, et olemasolevate ja uute gaasitarnijate täiendavatele gaasitarnetele lisanduvad sihipärased metaanilekete ning pihkumise ja tõrvikpõletamise vähendamise meetmed, millega luuakse täiendavat likviidsust üleilmsetel turgudel ja tagatakse samal ajal märkimisväärne kliimaalane kasu. Selleks teeb EL koostööd oma fossiilkütust tarnivate partneritega, et vähendada metaaniheidet. Pihkumise ja tõrvikpõletamise tõttu läheb aastas kaduma vähemalt 46 miljardit kuupmeetrit maagaasi riikides, mis võiksid tarnida selle gaasi ELi. Selleks, et enamik sellest metaanist (maagaasi põhikomponent) kestlikul ja ökonoomsel viisil kokku koguda, on tehnoloogia olemas. EL on valmis andma partneritele selliste vastastikku kasulike „teie kogute / meie ostame“ kavade sisseseadmiseks tehnilist abi. EL kutsub ka partnereid, näiteks Euroopa Investeerimispanka (EIP), Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanka ning Maailmapanka, üles looma stiimuleid raisku minna lastava fossiilse gaasi, sh metaani kiireks kogumiseks, et teha sellest gaasist asjakohaseid tooteid, mida saab müüa rahvusvahelistele ostjatele. EL pingutab mitmekesistamise nimel ajal, mil üleilmne nõudlus suureneb ja veeldatud maagaasi hind on kõrge. Meetmete rakendamisel tuleb silmas pidada üleilmsete partnerite huve. Võttes arvesse seda, et energiaallikate jaotus ELis ja partnerriikides keskpikas perspektiivis muutub, edendab EL ulatuslikumaid energiapartnerlusi, kus gaasialane koostöö on ühendatud vesinikku, taastuvallikatest toodetud gaasi (sh biometaani) ja muid rohelisi energiaallikaid hõlmava pikaajalise energiakoostööga, et vältida vara kasutuskõlbmatuks muutumist ja tagada rohepööre. ELi energiapoliitikaga püütakse ka tagada avatud, paindlikud, likviidsed ja hästi toimivad üleilmsed veeldatud maagaasi turud, tehes koostööd peamiste tootja- (Ameerika Ühendriigid, Austraalia, Katar, Nigeeria, Egiptus jt) ja tarbijariikidega (Hiina, Jaapan, Korea). Seda võimaldavad G7, G20, Rahvusvaheline Energiaagentuur ja teised rahvusvahelised foorumid. Põhimeetmed: ·tagada ELi energiaplatvormi ja selle piirkondlike platvormide kiire kasutuselevõtt; ·täielikult rakendada Ameerika Ühendriikide ja Kanadaga tehtud ühisavaldusi; ·pidada olemasolevate või uute gaasitarnijatega läbirääkimisi poliitiliste kohustuste teemal, et suurendada gaasitarneid Euroopasse; ·luua „teie kogute / meie ostame“ põhimõttest lähtuvad maagaasi ja metaani kogumise ja nendega kauplemise kavad. 2.2.ELi ettevalmistamine kauplemiseks saastevaba vesinikuga Kavas „REPowerEU“ on ette nähtud, et 15 miljoni tonni saastevaba vesinikuga – mis lisandub algatuse „Eesmärk 55“ raames juba kavandatud 5,6 miljonile tonnile – saab asendada 2030. aastaks ligikaudu 27 miljardit kuupmeetrit Venemaalt imporditavat gaasi. See hõlmab 10 miljonit tonni imporditavat vesinikku. Suutlikkus toota saastevaba vesinikku on jaotunud maailmas tänu taastuvallikatele (tuul ja päike) märksa ühtlasemalt kui nafta- ja gaasivarud. Seda turgu tuleb siiski veel arendada, milleks on vaja kogu maailmas laiendada märkimisväärselt taastuvenergia tootmist ja vee kättesaadavust. Hõlbustamaks 10 miljoni tonni vesiniku importimist ELi, kavatseb Euroopa Komisjon luua usaldusväärsete partnerriikidega vesinikupartnerlused, et tagada taastuvallikatest toodetud ja vähese CO2 heitega kütuste jaoks avatud ja moonutamata kaubandus- ja investeerimissuhted. Komisjonil on kavas luua kohe, kui olukord seda võimaldab, kolm suurt vesinikuimpordikoridori, mis saavad alguse Põhjamere piirkonnast (Norra ja Ühendkuningriik), Vahemere lõunapiirkonnast ja Ukrainast.

Rahvusvaheline Taastuvenergia Agentuur (IRENA): tehniline potentsiaal toota 2050. aastani saastevaba vesinikku hinnaga alla 1,5 USA dollari kilogrammi kohta (eksadžaulides) Üks piirkond, kus saastevaba vesiniku tootmise potentsiaal on eriti suur, on Vahemere lõunapiirkond. Euroopa Komisjon teeb nii sellele piirkonnale kui ka ELile kasulike võimaluste loomiseks tööd selle nimel, et seada sisse ELi ja Vahemere lõunapiirkonna riikide vaheline Vahemere piirkonna saastevaba vesiniku partnerlus. Selles töös tuginetakse olemasolevale Vahemere piirkonna uuele tegevuskavale ning selle majandus- ja investeerimiskavale ning alustatakse ELi ja Egiptuse vesinikupartnerlusest. Sellest saaks hüppelaud Euroopa laiemaks saastevaba vesiniku alaseks koostööks Aafrikaga ja Pärsia lahe piirkonnaga, mis on veel üks piirkond, kus on rikkalikult ressursse vesiniku tootmiseks. Kui selles valdkonnas tehtavas koostöös peetakse silmas kohalikke sotsiaalseid, majanduslikke ja keskkonnavajadusi, edendatakse sellega kohalikku taastuvallikatest saadud elektri ja vesiniku tootmist ja tarbimist ning rohetööstuse väärtusahelate arengut partnerriikides. Vesinikku käsitlev ELi õigusraamistik peaks tagama imporditud ja kohapeal toodetud vesinikule võrdsed tingimused. Sahara-taguses Aafrikas, Lõuna-Aafrikas ja Namiibias juba tehakse edusamme nende saastevaba vesiniku sektori arendamisel ning see on tekitanud huvi ELi tööstuses. Saastevaba vesiniku alane tõhustatud koostöö on ka osa ELi kahepoolsetest suhtetest selliste riikidega nagu Egiptus ja Maroko; viimati nimetatu puhul on Euroopa Komisjon alustanud tööd ELi ja Maroko rohelise partnerluse sisseseadmiseks. Tööd tehakse ka selleks, et sõlmida Ukrainaga strateegiline partnerlus taastuvallikatest toodetud gaasi alal (sh vesinik ja biometaan), eesmärgiga seda märkimisväärselt laiendada, kohe kui olukord seda võimaldab. Oma vahetus naabruses on EL valmis toetama võrguarendust üleeuroopalist energiavõrku (TEN-E) käsitleva läbivaadatud määruse kaudu. Projektid kolmandate riikidega, mis aitavad märkimisväärselt kaasa TEN-E eesmärkide saavutamisele, võivad saada vastastikust huvi pakkuva projekti staatuse, mis osutab sellele, et need elektrienergia ülekandmise, vesiniku transpordi ning CO2 võrkude ja hoidlatega seotud ühisprojektid vastavad rangetele ELi ohutusstandarditele. Samal ajal on vaja teha investeeringuid, et tagada vahendid ja logistika saastevaba vesiniku transportimiseks. Kujunemisjärgus üleilmne vesinikuturg peab põhinema ühistel reeglitel, eelkõige taristule juurdepääsu ja kauplemisega seotud standarditel, sertifitseerimisel ja headel reguleerimistavadel. ELi vesinikku käsitlev õigusraamistik on kõige arenenum kogu maailmas. Sellele tuginedes peaks EL juhtima jõupingutusi, mida tehakse selleks, et töötada välja kindel raamistik reeglitel põhineva ja läbipaistva üleilmse vesinikuturu jaoks. Selles protsessis tuleks arvesse võtta gaasi- ja naftaturgudel saadud kogemusi, et uued energiatooted saaksid liikuda vabalt üle piiride, millega suurendatakse energiajulgeolekut eemaldumisel fossiilkütustest. Üleilmse saastevaba vesiniku turu elavdamiseks kaalub EL üleilmse Euroopa vesinikumehhanismi loomist, nagu on märgitud üldteatises REPowerEU kohta. Põhimeetmed: ·luua vesinikupartnerlused, eelkõige ELi naabruses ja Aafrikas, et hõlbustada 10 miljoni tonni vesiniku importimist 2030. aastaks ja kohalike vesinikuturgude arengut; ·allkirjastada 2022. aasta lõpuks Jaapaniga vesinikuteemaline vastastikuse mõistmise memorandum; ·edendada reeglitel põhinevat ja läbipaistvat üleilmset vesinikuturgu, tuginedes ELi kogemustele; ·algatada saastevaba vesiniku jaoks esimeste kauplemiskeskuste loomine Euroopas ning teha neist võrdlusalus eurodes tehtavate vesinikutehingute jaoks; ·sõlmida 2022. aastal Ukrainaga taastuvallikatest toodetud gaasi käsitlev strateegiline partnerlus; ·luua üleilmne Euroopa vesinikumehhanism. 2.3.Sõltuvuse vähendamine Venemaa impordist ka muude energiaallikate kui gaasi puhul Venemaa, kes saadab riigist iga päev välja 8 miljonit barrelit naftat, on maailma suurim naftaeksportija. Seepärast põhjustab Venemaa sissetung Ukrainasse üleilmsel naftaturul segadust ja ebakindlust, mille tulemusel lähenevad hinnad aeg-ajalt kõigi aegade rekordtasemele (150 USA dollarit barreli kohta). Arvestades Venemaa sissetungi Ukrainasse, jääb turu volatiilsus ja pingestatus tõenäoliselt püsima, mõjutades lisaks ELile kõiki naftatarbijaid kogu maailmas, eriti kõige haavatavamaid. EL teeb koos oma rahvusvaheliste partneritega tööd selle tagamiseks, et kogu maailmas jääksid kättesaadavaks piisavad taskukohase hinnaga naftatarned. EL kutsub koos G7 energeetikaministrite rühmaga naftat tootvaid riike üles uurima võimalusi suurendada oma tarneid üleilmsele turule, kasutades täielikult ära olemasoleva vaba tootmisvõimsuse. Sellega seoses hõlbustaks ühise laiaulatusliku tegevuskava täielik ja tulemuslik rakendamine Iraani naftavarude turulejõudmist, mis vähendaks tarnetega seotud survet ja hinnavolatiilsust. Teatises strateegilise partnerluse kohta Pärsia lahe piirkonnaga, mis avaldati paralleelselt käesoleva strateegiaga, on kindlaks määratud ELi lähenemisviis selleks, et tugevdada ELi suhteid rikkalikke naftavarusid omavate Pärsia lahe koostöönõukogu riikidega. Samal ajal on Rahvusvahelise Energiaagentuuri liikmed ühehäälselt kokku leppinud kriisivarude kasutuselevõtus, et vabastada 120 miljonit barrelit naftat, mis on suurim vabastatud kogus energiaagentuuri ajaloos. See on näidanud kriisivarude kui kriisileevendusvahendi tähtsust. Ehkki varude vabastamise otsuse tegemine kuulub liikmesriikide pädevusse, on Rahvusvahelise Energiaagentuuri kollektiivne protsess näidanud ELi koordineeriva rolli kasulikkust, juhuks kui peaks tekkima vajadus vabastada veel varusid.

EL otsustas 2022. aasta aprillis oma viienda sanktsioonide paketi raames peatada kogu kivisöeimpordi Venemaalt. Et kriisiga lühikeses perspektiivis toime tulla, tuleb seetõttu asendada aastas 44–56 miljonit tonni sütt, eelkõige seda importides. Pikemas perspektiivis lõpetatakse ELis järk-järgult kivisöe kasutamine, enamikus riikides 2030. aastaks. Seoses ELi embargo kehtestamisega Venemaa kivisöele on hinnad ELis tõusnud ligikaudu 15 % (325 euroni tonni kohta), kuid suuri raskusi söetarnetega ei prognoosita ja arpilli lõpuks peaksid hinnad alanema embargoeelsele tasemele. Oluline töösuund on tuumaelektrijaamade kütusetarnete mitmekesistamine, kuna mõni ELi liikmesriik sõltub ikka veel täielikult Venemaa tuumkütusest. EL aitab tuumaenergiaettevõtjatel saada kiiremini lubaVenemaa päritolu VVER-tüüpi reaktorites alternatiivkütuse kasutamiseks ning töötab Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) raames koos rahvusvaheliste tuumaorganisatsioonidega, nagu Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur (IAEA) ja Tuumaenergia Agentuur (NEA), et seada sisse koostöö varustuskindluse valdkonnas. Töö selliste partneritega nagu Kanada on juba käimas. Põhimeetmed: ·teha koostööd G7, G20 ja teiste rahvusvaheliste foorumitega ning kahepoolselt asjaomaste riikidega, et tagada hästi varustatud ja hästi toimivad naftaturud; ·jätkata dialoogi Naftat Eksportivate Riikide Organisatsiooniga (OPEC), et tagada naftaturul stabiilsus ja taskukohasus; ·koordineerida ELi reageerimist naftaturgudele avalduvale survele, sealhulgas vajaduse korral vabastada Rahvusvahelise Energiaagentuuri ühismeetme või tarnehäiretele reageerimiseks võetavate ELi meetmete raames naftavarusid; ·kiirendada tuumaelektrijaamade kütusetarnete mitmekesistamist, sealhulgas koostöös Euroopa Aatomienergiaühendusega (Euratom). 2.4.Energiasäästu ja -tõhususe prioriteediks seadmine Venemaa energiatarnetest loobumisel seab EL prioriteediks energiasäästu ja -tõhususe ning võtab eesmärgi kahandada lühikeses perspektiivis nafta- ja gaasinõudlust 5 %. Sellega alaneks hind ja väheneks nõudlusega seotud surve üleilmsetele turgudele. Samuti teeb EL tööd rahvusvaheliste partneritega, et muuta energiasääst ja -tõhusus üleilmseks prioriteediks. EL keskendub koos teiste arenenud majandusega riikidega eeskätt energiatarbimise vähendamisele, muu hulgas tuginedes Rahvusvahelise Energiaagentuuri kampaaniale „Playing My Part“. Energiatõhususega kaasneb mitmesugune keskkonnaalane, sotsiaalne ja majanduslik kasu. Vastavalt Rahvusvahelise Energiaagentuuri stsenaariumile, kus energia netotarve võrdub nulliga, kasvab maailma majandus 2030. aastaks 40 %, kuid selles kasutatakse 7 % vähem primaarenergiat, kusjuures lahendused selleks on juba praegu tehniliselt valmis, kulutõhusad ja kõigi sektorite jaoks kättesaadavad. Kõige suuremad säästuvõimalused on võimalik ära kasutada üldkasutatavate ja erahoonete kütmisel ja jahutamisel. Lisaks saab säästa suures koguses energiat tõhusamate protsesside abil, ringmajandusele üle minnes ning transpordisektoris, samuti nii kodumajapidamistes (nt soojuspumbad) kui ka tööstuses tõhusamate seadmete kasutamise teel. Rahvusvaheline Energiaagentuur: energiatõhususe paranemise määra kahekordistamine järgmisel kümnendil aitab vähendada energianõudlust 95 eksadžauli võrra ELil on reguleerimise, õigusloome, standardite kehtestamise ja märgistamise alased kogemused, mis võivad olla inspiratsiooniallikaks paljudele riikidele. EL kavatseb propageerida neid standardeid ja tavasid rahvusvahelisel tasandil, tunnistades samas oma partnerite eripära. Tähtis on kaasata suuri kapitaliinvesteeringuid nii avalikust kui ka erasektorist. ELi parimaid tavasid energiatõhususe rahastamise vallas saab jagada ja edasi arendada, tehes tihedat koostööd rahastamisasutuste ja rahvusvaheliste partneritega. Metaanilekete peatamise näitest on näha, et energiasäästumeetmeid on võimalik võtta nii, et vähendamise kulud on negatiivsed: kuni 70 % nafta-, gaasi- ja söesektori metaaniheitest on võimalik kaotada olemasolevat tehnoloogiat kasutades ja peaaegu pool sellest on võimalik kaotada kasumit teenides või kulusid tekitamata. Euroopa Komisjon on juba vastu võtnud ELi metaanistrateegia ning seadusandliku ettepaneku, et tegeleda metaaniheitega, millel on selge rahvusvaheline mõõde. Rahvusvahelisel tasandil on EL koos Ameerika Ühendriikidega andnud üleilmse metaaniheite vähendamise lubaduse. Sellega ühinenud riigid on kohustunud vähendama 2030. aastaks oma metaani koguheidet 2020. aasta tasemega võrreldes vähemalt 30 %. Lubadusega on ühinenud juba üle 110 riigi, kes tekitavad umbes poole inimtegevusest tingitud üleilmsest metaaniheitest. ·Põhimeetmed: teha tööd partneritega, et muuta energiasääst ja -tõhusus üleilmseks prioriteediks; ·toetada üleilmset üleminekut ringsemale majandusele, et vähendada energiatarbimist; ·hõlbustada energiatõhususe ja -säästuga seotud investeeringute tegemiseks vajalike rahaliste vahendite kättesaadavust ja neile juurdepääsu; ·täita üleilmset metaaniheite vähendamise lubadust ja rakendada ELi metaanistrateegia välismõõdet.

3.Venemaa sissetungist Ukrainasse mõjutatud partnerite toetamine Venemaa sõjaline agressioon kõigis selle mõõtmetes põhjustab murettekitavaid süsteemseid ahelreaktsioone maailma majanduses, mida on juba räsinud COVID-19 pandeemia ja kliimamuutused, kusjuures eriti ränk on mõju arengumaadele. ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) hiljutiste prognooside kohaselt on tulenevalt Venemaa sissetungist Ukrainasse SKP kasv maailmamajanduses terve protsendipunkt oodatust väiksem, mis põhjustab olulisi häireid toidu-, energia- ja finantsturgudel, kus olukord on niigi pingeline. Kaupade hinnad on lähenemas rekordkõrgustele: toornafta hind on tõusnud ligikaudu 60 %, gaasi ja väetiste hind on enam kui kahekordistunud ning toiduhinnad on 34 % kõrgemad kui mullu samal ajal. ÜRO tehtud hiljutised hindamised osutavad sellele, et kolmandikul 1,7 miljardist inimesest, kes juba elavad vaesuses, tuleb tulevikus kokku puutuda toidu-, energia- ja finantssüsteemide häiretega. Selle tulemusel halveneb paljude arengumaade majanduse olukord veelgi, samal ajal kui üha kasvavad geopoliitilised pinged ja süvenev majanduslik ebakindlus suurendavad nende haavatavust. Seda mõju tunnistades kavatseb Euroopa Liit kasutada kõiki olemasolevaid vahendeid, jätkamaks areneva majandusega riikide toetamist, eelkõige Aafrikas ja ELi naabruses, et aidata neil taastuda COVID-19 pandeemiast ning saavutada kaasav ja kestlik majanduskasv, suurendades samal ajal majanduslikku vastupanuvõimet, mis on vajalik šokkide ja kliimamuutustega seotud kriisiga toimetulekuks. Selles töös on kesksel kohal 4. jaos kirjeldatud ELi jõupingutused, mille eesmärk on toetada üleilmset õiglast üleminekut roheenergiale. EL jälgib ja käsitleb Venemaa agressiooni mõju partneritele kahe- ja mitmepoolse koostöö raames ning töös, mida tehakse selleks, et sellele agressioonile ühiselt üleilmselt reageerida. 3.1.Ukraina energiasüsteemi ajakohastamine ja koostöö lähinaabrusega Alates Venemaa sõjalise agressiooni algusest on ELi energiapoliitikas olnud kesksel kohal Ukraina ja teiste sõjast otseselt mõjutatud riikide abistamine. EL on keskendunud oma töös katkematute energiatarnete ja tuumaohutuse tagamisele Ukrainas. Varustuskindluse tagamisel on olnud tähtis samm Euroopa elektrivõrgu erakorraline sünkroniseerimine Ukraina ja Moldova elektrivõrguga. Järgmine poliitiline prioriteet on võimaldada elektrikaubandust ELiga, suurendades järk-järgult kaubeldavat võimsust. Vastassuunavood võimaldavad juba praegu juhtida Ukrainasse gaasi Slovakkiast ja Ungarist. Selge märk toetusest on ka ELi gaasi, veeldatud maagaasi ja vesiniku ühisostuplatvormi avamine Ukrainale, Moldovale, Gruusiale ja Lääne-Balkani partneritele. Ukraina kahjustada saanud energiasüsteemide parandamiseks saadetakse ELi kodanikukaitse mehhanismi kaudu liikmesriikidest Ukrainasse spetsiaalseid energiaseadmeid. Need seadmed, mida liikmesriigid ei suuda tarnida, hangitakse energiaühenduse loodud Ukraina energiatoetusfondi kaudu. Selleks et tulevikus oleks võimalik Ukraina energiaturg täielikult lõimida, pakub EL tehnilist tuge, et tagada turureformid. Need reformid võimaldavad ka paremini lõimida taastuvenergiat ja tagada kooskõla ELi kliimaeesmärkidega. See töö toimub assotsieerimislepingu ning ELi ja Ukraina strateegilise partnerluse raames. Oluline osa on selles töös energiaühendusel ja hiljuti loodud Ukraina energeetika rakkerühmal. Endiselt on väga tähtis tuumaohutus, eriti pärast Venemaa hoolimatut käitumist Ukraina tuumaobjektidel. EL toetab igati Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri püüdlusi tagada Ukraina tuumarajatiste pidev ohutus. EL kasutab oma tuumaohutusalase rahvusvahelise koostöö instrumenti, et rahuldada pakilisi vajadusi ja taastada rahvusvahelise õigusraamistiku kohane tuumaohutus, ning jätkab Ukraina reguleerivale asutusele pikaajalise toe pakkumist. EL on valmis abistama vajaliku tuumaohutuse tagamise alase suutlikkuse taastamisel. Tulevikku vaadates on EL määranud Ukraina abistamist ja ülesehitamist käsitlevas teatises kindlaks lähenemisviisi, mida rakendada pikemaajalises ülesehitamisraamistikus. EL teeb Ukrainaga koostööd algatuse „REPowerUkraine“ ettevalmistamisel, et muuta Ukraina energiasüsteem selle taastamisel varasemast paremaks, eesmärgiga vähendada Ukraina energiasektori CO2 heidet ja tagada Ukraina energiasõltumatus. Keskenduda tuleks energiatõhususele, taastuvatele energiaallikatele, saastevabale vesinikule, biometaanile ja tulevikukindlale taristule. EL toetab seda protsessi nii rahaliselt kui ka tehniliselt. Lääne-Balkanil toetab EL ka edaspidi piirkonna rohelist tegevuskava ja energiasõltumatust, aidates edendada reforme, mis viivad piirkonda edasi teel ELiga ühinemise suunas. Energiaühendus teeb Euroopa Komisjoni toel tööd selleks, et määrata kindlaks 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärgid. Sellega antakse õigeid investeerimissignaale ning tagatakse poliitiline pühendumine kivisöe kasutamise järkjärgulisele lõpetamisele ja energiasüsteemi ümberkujundamisele üldiselt. 2021. aasta novembris energiaühenduse poolt vastu võetud oluliste õigusaktide rakendamine võimaldab paremini lõimida taastuvaid energiaallikaid, salvestamist ja tarbimiskaja. EL teeb ettepaneku lõimida Lääne-Balkan täielikult ELi elektrienergia siseturuga, et võimaldada üleminekut taastuvenergia tootmisele ja vähendada energiavarustuse CO2 heidet Kagu-Euroopas. Suuremat ühtlustamist ELiga võib aidata saavutada CO2 hinnastamise järkjärguline kasutuselevõtt. Põhimeetmed: ·toetada Ukraina energiataristu parandamist ja ülesehitamist; ·suurendada piiriülest võimsust, et võimaldada elektriga kauplemist; ·hõlbustada gaasi vastassuunavooge Ukrainasse läbi Slovaki Vabariigi, Ungari ja Poola ning Moldovasse ja Ukrainasse läbi Rumeenia (Balkanit läbiv torujuhe); ·kutsuda Ukraina, Moldova, Gruusia ja Lääne-Balkani riigid osalema ELi vabatahtlikus gaasiostukavas; ·kiirendada Lääne-Balkani ja idapartnerluse majandus- ja investeerimiskavade kohaseid riiklikke reforme ja energeetikaalaseid juhtalgatusi, mis on kohandatud praegusele olukorrale, et hoogustada taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, tagada üleminek roheenergiale ja aidata vähendada sõltuvust Venemaa gaasist; ·kasutada energiaühenduse raamistikku, et julgustada osalisi võtma kõrgeid energia- ja kliimaeesmärke ja tegema põhjalikke turureforme ning edendada taastuvate energiaallikate kasutamist ja energiatõhusust;

·võtta kasutusele algatus „REPowerUkraine“, et tagada energiavarustus ning ehitada pärast sõda uuesti üles Ukraina energiasektor. 4.Üleilmse õiglase roheenergiale ülemineku juhtimine ja kiirendamine Üleminek roheenergiale on oluline selleks, et hoida globaalne soojenemine 1,5 °C piires, hoogustada majanduskasvu ning luua võimalusi ja parandada elamistingimusi kogu maailmas, samuti selleks, et maandada hinna- ja energiajulgeolekuriske. 1,5 °C stsenaariumi järgimisel oleks SKP kasv 2030. aastani 2,3 % võrra suurem kui senisel viisil jätkamise korral ning tekiks 85 miljonit uut energiasüsteemi ümberkujundamisega seotud töökohta. EL on võtnud kindlalt nõuks juhtida ja kiirendada üleilmset rohepööret ning toetada selles protsessis oma rahvusvahelisi partnereid. See tähendab koostööd sellistes valdkondades nagu taastuvenergia, energiatõhusus ja -sääst, ringmajandus, roheline majanduskasv, loodusvarade kaitse, kriitilise tähtsusega toorained, puhas tehnoloogia ja tulevikukindlad taristud. Euroopa Komisjon ja ELi kõrge esindaja on algatanud uue Euroopa strateegia Global Gateway, et edendada digi-, energia- ja transpordivaldkonnas arukaid, puhtaid ja turvalisi ühendusi ning tugevdada kogu maailmas tervishoiu-, haridus- ja teadussüsteeme kooskõlas ÜRO tegevuskavaga aastani 2030 ja Pariisi kokkuleppega. Selle strateegia elluviimisel, sealhulgas roheenergiale üleminekule tugeva tõuke andmisel, rakendatakse Euroopa tiimi lähenemisviisi, mis tähendab ELi ja liikmesriikide ning nende rahastamis- ja arenguasutuste, sealhulgas Euroopa Investeerimispanga ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga jõudude ühendamist, et kaasata 2021.–2027. aastal kuni 300 miljardit eurot investeeringuid. EL toetab üleilmset rohepööret ka oma kliimameetmete rahastamise vahendite kaudu. 30 % ELi arenguabist eraldatakse võitluseks kliimamuutuste vastu, sealhulgas energiasektoris. ELi võib pidada kõige arenenumate riikide võetud üleilmse kohustuse – eraldada kliimameetmete rahastamiseks aastas 100 miljardit USA dollarit – kõige ulatuslikumaks täitjaks ning ta jätkab suhtlemist teiste partneritega, et ärgitada neid endast eeskuju võtma. Edu saavutamiseks peab rohepööre olema võrdne ja sotsiaalselt õiglane. Üleminekul tuleb pöörata iseäranis suurt tähelepanu energiasüsteemide ümberkujundamise sotsiaalsetele aspektidele, arvestades eeskätt aeglast taastumist, pingelist majandusolukorda ja Venemaa Ukraina-vastase agressiooni tagajärgi. See on ELi jaoks prioriteet ja ELi energiaalase välispoliitika lahutamatu osa. Ühelt poolt tähendab see vajadust vähendada fossiilkütuste (eriti kivisöe) kasutamise järkjärgulise lõpetamise sotsiaalset ja majanduslikku mõju ning teiselt poolt vajadust pakkuda rohelise tehnoloogia kaudu uusi võimalusi (jagu 4.1), tegeledes samal ajal selliste küsimustega nagu energia kättesaadavus, fossiilkütuste toetused, oskuste arendamine ja ülemineku mõju jaotumine. Kuigi kivisüsi ei ole ainus fossiilkütus, on see kõige saastavam ja selle põhjustatud on 40 % maailma kasvuhoonegaaside heitest. Seepärast on kivisüsi kesksel kohal ELi õiglase üleminekuga seotud jõupingutustes, milles pööratakse suurt tähelepanu eeskätt kõige enam sütt tarbivatele riikidele. ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 26. istungjärgu järelmeetmena rakendab EL koos oma liikmesriikide Prantsusmaa ja Saksamaaga ning rahvusvaheliste partnerite Ameerika Ühendriikide ja Ühendkuningriigiga õiglase ülemineku partnerlust Lõuna-Aafrikaga, mille eelarve on 8,5 miljardit USA dollarit, et kiirendada majanduse CO2 heite vähendamist, pannes rõhku kivisöe kasutamise järkjärgulisele lõpetamisele ja minimeerides sotsiaalse kohanemisega riigile kaasnevaid kulusid. EL uurib võimalusi sõlmida õiglase ülemineku partnerlusi teiste partneritega, nagu Vietnami, Indoneesia ja Indiaga. Kooskõlas Hiina püüdlustega vähendada oma sõltuvust kivisöest ja teha edusamme seoses oma eesmärgiga saada 2060. aastaks CO2-neutraalseks keskendutakse ELi ja Hiina energiakoostööplatvormil ning ELi ja Hiina iga-aastasel kõrgetasemelisel energiadialoogil CO2-turgudele, energiasüsteemidele, taastuvenergiale, energiatõhususele ja ettevõtjate koostööle. Lisaks on EL alustanud Vahemere Liidu piirkondliku tööhõive- ja tööjõuplatvormi raames töö- ja sotsiaalpoliitika teemalist dialoogi India, Hiina ja lõunanaabrusega. Samuti toetab EL oma üleminekuetapis olevate söekaevanduspiirkondade algatuse abil järkjärgulist kivisöe kasutamise lõpetamist Lääne-Balkanil ja Ukrainas. Põhimeetmed: ·kiirendada üleilmset üleminekut roheenergiale, hõlbustades Global Gateway kaudu kestlikke investeeringuid ja ühendatust; ·teha partnerriikidega, sealhulgas ELi naabruses asuvate partnerriikidega, koostööd õiglase ülemineku ning kivisöe kasutamise järkjärgulise lõpetamise valdkonnas; ·teha tööd selle tagamiseks, et täidetakse üleilmset kohustust eraldada kliimameetmete rahastamiseks aastas 100 miljardit USA dollarit, ning kasutada ELi eraldatavaid vahendeid selleks, et toetada õiglast üleminekut roheenergiale; ·rakendada ühist taastuvenergiale ülemineku partnerlust Lõuna-Aafrikaga ning uurida võimalusi luua selle eeskujul teisi üleilmseid partnerlusi; ·viia Ukrainas ja Lääne-Balkanil ellu üleminekuetapis olevate söekaevanduspiirkondade algatust; ·kooskõlastada ja viia ellu üleilmseid algatusi, et kaotada fossiilkütuste toetused, ning teha koostööd riikidega, kes sõltuvad suurel määral söeküttel töötavatest elektrijaamadest; ·teha koostööd Rahvusvahelise Energiaagentuuri, Rahvusvahelise Taastuvenergia Agentuuri ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooniga (ILO), et edendada kogu maailmas õiglast ja kaasavat üleminekut. 4.1.Taastuvenergia tehnoloogia ja energiatõhususe edendamine partnerriikides Enamikus maailma piirkondades on praeguseks odavaim elektritootmislahendus tuule- ja päikeseenergia. Maailmas, kus püütakse saavutada 1,5 °C eesmärki, võib 2050. aastaks 90 % toodetavast energiast olla pärit taastuvallikatest. Üleilmsete turgude hinnanguline väärtus 2050. aastani on taastuvenergia puhul 24 triljonit eurot ja energiatõhususe puhul 33 triljonit eurot. See tähendab maailma majanduse jaoks suuri võimalusi.

Taastuvenergia võidukäik muudab üleilmse energiasüsteemi dünaamikat. Ehkki süsivesinike ressursid on koondunud üksikutesse riikidesse, on igal riigil võimalus arendada taastuvaid energiaallikaid ja osaleda energiakaubanduses. Umbes 80 % maailma rahvastikust elab praegu riikides, mis on energia netoimportijad. See olukord on muutumas. EL, kes tekitab 9 % üleilmsest heitest, on väga huvitatud taastuvenergia kasutuselevõtu edendamisest ja energiatõhususe suurendamisest kogu maailmas. Et kiirendada fotogalvaanika kasutuselevõttu, avaldab Euroopa Komisjon koos käesoleva strateegiaga Euroopa päikeseenergia strateegia. Taastuvate energiaallikate tõhusaks kasutuselevõtuks ja energiatõhususe suurendamiseks on vaja rakendada laiemat süsteemset lähenemisviisi, mis hõlmab elektrienergia tootmist, ülekandmist ja tarbimist kui tervikut. Taastuvenergia tootmise võimsust saab kõige tulemuslikumalt luua siis, kui lõimida see avatud ja paindlike piirkondlike turgudega. EL on esimesena loonud suure lõimitud energiaturu ja siinsed kogemused võivad aidata rahvusvahelistel partneritel kiirendada oma üleminekut. Paljud Lääne-Balkani ning idapartnerluse ja lõunanaabruse riigid suurendavad järk-järgult taastuvenergia kasutamist oma piirkonnas. India ja Maroko on juba püstitanud endale suured taastuvenergia kasutuselevõtu eesmärgid, mida on ellu viidud ja veelgi tugevdatud ELi ja India puhta energia ja kliima alase partnerluse ning ELi ja Maroko rohelise partnerluse raames. Sarnast tööd (sh ELi süsteemil põhinevate heitkogustega kauplemise süsteemide loomiseks) tehakse partnerluses Hiinaga. Õiglane ja vastastikune energiakoostöö Aafrikaga on väga tähtis nii selleks, et tagada energia kättesaadavus 570 miljonile inimesele, kes on praegu Sahara-taguses Aafrikas ilma elektrita, kui ka selleks, et toetada investeeringuid kestlikkesse energiasüsteemidesse ja saastevaba vesinikuga kauplemisse pärast kohalike vajaduste rahuldamist. Aafrika taastuvenergia algatuse kaudu kavatsetakse toetada 2030. aastaks vähemalt 50 GW taastuvenergia kasutuselevõttu, millega tehakse elekter kättesaadavaks vähemalt 100 miljonile inimesele. Selle eesmärgi saavutamiseks on oluline võimendada erasektori investeeringuid. Algatuse Global Gateway raames eraldab EL toetustena Sahara-tagusele Aafrikale 2,4 miljardit eurot ja Põhja-Aafrikale 1,08 miljardit eurot, et toetada taastuvenergiat, energiatõhusust, õiglast üleminekut ja kohalike väärtusahelate keskkonnahoidlikumaks muutmist. Selle algatusega aidatakse ka ellu viia Aafrika Liidu keskkonnahoidliku taastamise tegevuskava, millega püütakse suurendada taastuvenergia tootmise võimsust 2030. aastaks veel vähemalt 300 GW. Taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu kiirendamine kogu maailmas annab ka võimaluse tugevdada kaubandussuhteid. Oma kohalike taastuvate energiaallikate potentsiaali suurendamiseks vajab enamik maailma riike juurdepääsu innovaatilisele tehnoloogiale, teadmisi ja kapitali. ELi rohelise tehnoloogia tööstusel on head võimalused olla neis jõupingutustes partneriks. Poole maailma tuuleenergiast toodavad Euroopas toodetud turbiinid. ELi ettevõtjad on fotogalvaanika-, vesiniku- ja soojuspumbatööstuse olulistes osades juhtpositsioonil ning on akutehnoloogia valdkonnas tänu Euroopa akuliidule Aasia ettevõtjatele järele jõudmas. Selleks, et edukas olla ja edasi areneda, peab rohelise tehnoloogia tööstus saama tugineda stabiilsele õigusraamistikule, ausale konkurentsile, piisavatele investeeringutele ja võrdsetele eelarvetingimustele, mis on samamoodi olulised ja kasulikud ELi ja kohalikele osalejatele. Energiaalast välispoliitikat tuleb ellu viia koos ELi tööstus- ja kaubanduspoliitikaga, tagades turulepääsu ELi tööstussektorile ning lahendades probleeme vabakaubanduslepingute ja täitemeetmete abil. Pidevalt tuleb tähelepanu pöörata ettevõtjate vaheliste suhete arendamisele: ELi-USA energianõukogu raames korraldatud ärisidemete loomise üritused, viimati meretuuleenergia teemal, on eeskuju, mida tuleks järgida. Kõikjal Aasias (näiteks Korea Vabariigis ja Taiwanis) on loodud spetsiaalsed töörühmad, et luua ELi rohelise tehnoloogia ettevõtjatele uusi ärivõimalusi. Uutele turgudele sisenemiseks on olulised ka riskide vähendamise ja ekspordikrediidivahendid. ELi puhta tehnoloogia ettevõtjad konkureerivad üha enam kolmandate riikide ettevõtjatega, kes saavad oma valitsuselt otsest rahalist toetust. Komisjon töötab välja ELi ekspordikrediidistrateegia, et tagada ELi rohelise tehnoloogia ettevõtjatele kolmandate riikide turgudel võrdsemad võimalused. Komisjon taotleb ka OECD eeskirjade muutmist, et luua rohkem stiimuleid kliimasõbraliku tehnoloogia puhul ekspordikrediidi toetuse andmiseks. Põhimeetmed: ·kiirendada taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu ja energiatõhususe suurendamist kogu maailmas, sealhulgas Lääne-Balkanil, Aafrikas, Vahemere piirkonnas ning India ja Vaikse ookeani piirkonnas; ·viia ellu vastastikku kasulikku ELi ja Aafrika taastuvenergia algatust; ·toetada Euroopa tiimi keskkonna-/energia-/veeteemalise piirkondliku algatuse kaudu rohepööret Kesk-Aasias; ·suurendada taastuvenergia kasutuselevõttu linnades ja maapiirkondades, näiteks innovatsioonimissiooni („Mission Innovation“) linnade ülemineku algatuse kaudu; ·edendada ELi-USA kaubandus- ja tehnoloogianõukogu raames puhta tehnoloogia kasutuselevõttu; ·töötada välja ELi ekspordikrediidi strateegia. 4.2.Teaduse ja tehnoloogia alane koostöö Suur hulk tehnoloogiast, mis on vajalik selleks, et muuta maailmamajandus täiesti CO2 heite vabaks, ei ole veel kasutusvalmis või ei suuda pakkuda konkurentsi fossiilkütustel põhinevale soojuse ja elektri tootmisele. Rahvusvaheline koostöö on tähtis, et kiirendada roheenergia alast innovatsiooni ja roheenergia kasutuselevõttu, vähendades samal ajal kulusid, eelkõige taastuvallikatest toodetud energia ja vesiniku puhul. Muud olulised teadusvaldkonnad innovatsioonipõhise ülemineku jaoks on küberturvaliste ja paindlike elektrivõrkude väljaarendamine, energia pikaajaline salvestamine, kestlikud toorained, väikesed moodulreaktorid ning kestlikud kütused tööstuse ja transpordi jaoks. Kuna taastuvallikatest toodetud energia ja vesinikuga ei ole võimalik asendada energiaallikate jaotuses kõiki fossiilkütuseid, on vajalik ka süsiniku sidumine, eriti neis tööstussektorites, kus elektrifitseerimine või vesinikupõhised lahendused ei ole kulutõhusad. EL teeb koostööd oma naabrite ja teiste riikidega, et tuua üleilmsetele turgudele nulltarbimist võimaldavad innovaatilised energiatõhususlahendused ning tehnoloogia näiteks süsinikdioksiidi kogumiseks, utiliseerimiseks ja säilitamiseks.

EL jätkab rahvusvahelise koostöö ja mitmepoolsete algatuste toetamist kooskõlas oma teadusuuringute ja innovatsiooni alase üldise lähenemisviisiga. Komisjon eraldab rahvusvahelise koostöö jaoks vahendeid ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise programmist „Euroopa horisont“. EL tugevdab ka koostööd oluliste rahvusvaheliste algatuste, näiteks innovatsioonimissiooni ja puhta energia alase ministrite tasandi algatuse („Clean Energy Ministerial“) elluviijatega, et töötada koos välja tuleviku roheenergialahendused. Põhimeetmed: ·muuta süsiniku sidumise ja säilitamise tehnoloogia majanduslikult teostatavaks, sealhulgas koostöös Norraga; ·jätkata ELi ja Aafrika Liidu pikaajalise ühise taastuvenergiaalase teadus- ja innovatsioonipartnerluse rakendamist ning laiendada seda saastevabale vesinikule. 4.3.Juurdepääsu tagamine kriitilise tähtsusega toorainetele Nii, nagu EL on võtnud kindlalt nõuks lõpetada sõltuvus Venemaa energiast, on ta ka otsustanud vältida tulevikus uute sõltuvuste tekkimist. Kuna nõudlus fossiilkütuste järele väheneb, võib toorainete, sealhulgas haruldaste muldmetallide ja metallide nõudluse suurenemine tuua energiasüsteemi ümberkujundamisel kaasa uued tarneprobleemid. Vastavalt prognoosivale uuringule, milles käsitletakse kriitilise tähtsusega tooraineid strateegilise tehnoloogia ja strateegiliste sektorite jaoks, suurenevad kriitilise tähtsusega toorainete nõudlus vähese CO2 heitega energia sektoris ja nende toorainete hind 2050. aastaks märkimisväärselt. EL sõltub selles sektoris eeskätt haruldastest muldmetallidest, näiteks liitiumist, magneesiumist, nioobiumist, germaaniumist, boraatidest ja skandiumist, millest mõnda ei saa ELi enda piirest hankida. Selleks, et jätkata edusammude tegemist energiasüsteemi ümberkujundamisel, peavad ELi ettevõtjad hankima need toorained pingelises seisus kaubaturgudelt või need pikemas perspektiivis uute tööstusprotsesside abil millegagi asendama. Võimalikud abinõud, mida rakendades viia selles strateegilises valdkonnas ELi tulevane sõltuvus miinimumini, on mitmekesistada veelgi üleilmseid tarneahelaid, seada energiatõhususmeetmed prioriteediks, luua stiimulid ELis uude kaevandamis- ja rafineerimistegevusse pikaajaliste investeeringute tegemiseks ning suurendada ringlusalaseid jõupingutusi, kandmaks hoolt selle eest, et materjalid jäävad majandusse nii kauaks kui võimalik ja et jäätmed võetakse ringlusse. Komisjon tugevdab tööd kriitilise tähtsusega toorainete tarnimise valdkonnas ja valmistab ette seadusandliku ettepaneku. Selle algatuse eesmärk on tugevdada Euroopa väärtusahelat, määrates kindlaks Euroopale strateegilist huvi pakkuvad maavarade ja kriitilise tähtsusega toorainetega seotud projektid, tagades samal ajal kõrgetasemelise keskkonnakaitse. EL on juba sisse seadnud kestliku toorainete väärtusahela alase partnerluse Kanada ja Ukrainaga. Tarneahelate veelgi mitmekesisemaks muutmiseks teeb komisjon tööd selle nimel, et luua vastastikku kasulikud toorainete väärtusahela alased partnerlused Aafrikas (nt Namiibiaga), Ladina-Ameerikas, Lääne-Balkanil ja Austraaliaga, kasutades kaubanduslepinguid või vastastikuse mõistmise memorandumeid. Vähemalt keskpikas perspektiivis on vastupanuvõime tagamiseks väga oluline juurdepääs mitmekesistele tarnetele rahvusvahelistelt turgudelt. Siinkohal täidab olulist rolli ELi kaubanduspoliitika, mille raames koostatavad ja rakendatavad kaubanduslepingud aitavad tagada avatud juurdepääsu tarnetele ja vältida turumoonutusi. Selles vallas on keskse tähtsusega ELi vabakaubanduslepingute peatükid energia ja toorainete kohta. Põhimeetmed: ·luua vastastikku kasulikud toorainete väärtusahela alased partnerlused lisaks Ukraina ja Kanadaga sõlmitud partnerlusele; ·tugevdada ELi ja Norra rohelise liidu raames toorainete väärtusahela alast koostööd Norraga; ·tugevdada ELi majandus- ja kaubanduspoliitika vahendite kasutamist, et tagada moonutamata juurdepääs rahvusvahelistele turgudele; ·edendada üleilmset ressursitõhusust ja ringlust, eelkõige tootedisaini meetmete kaudu; ·teha energiasüsteemi ümberkujundamisel kasutatavate kriitilise tähtsusega toorainete tarneahelate teemal koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu OECD, Rahvusvaheline Energiaagentuur ja Rahvusvaheline Taastuvenergia Agentuur. 5.Aluse panemine uuele üleilmsele energiasüsteemile 5.1.Loodud liitude tugevdamine, uute partnerluste loomine Uus üleilmne energiasüsteem ei tähenda üksnes fossiilkütuste asendamist taastuvate energiaallikatega – see saab oluliselt ja struktuurselt erinema praegusest energiasüsteemist. Süsteemi toimimisel on määrava tähtsusega koostöö ja partnerlus. Pingutades selle nimel, et üleilmne rohepööre tõepoolest aset leiaks, suhtleb EL ja teeb koostööd kogu maailmaga.

IRENA: muutused kaubanduse väärtuses kauplemisel energiatoodetega, 2020–2050 EL jätkab töötamist koos Ameerika Ühendriikidega, kellega on prioriteedid hästi kooskõlastatud kõigis energiapoliitika valdkondades. EL püüab saavutada ELi-USA energianõukogu ja rahvusvaheliste foorumite kaudu üleilmsel energiamaastikul positiivseid muutusi. Energiaalased suhted Kanadaga on tänu kõrgetasemelisele energiadialoogile märkimisväärselt süvenenud. ELi jaoks jäävad väga tähtsaks nii ida- kui ka lõunanaabrus. Energiaalased suhted idapartnerluse riikidega tuleb tugevamaks muuta ja läbi vaadata, jättes kesksele kohale kestliku energiajulgeoleku ja roheenergiale ülemineku ning võttes arvesse 2021. aasta detsembris idapartnerluse kuuendal tippkohtumisel võetud kohustusi. Ukraina, Moldova ja Lääne-Balkani vastupanuvõime, energiajulgeolek ja rohepööre on seotud ELiga ning on seetõttu esmatähtsad. Türgiga tuleks jätkata koostööd CO2 heite vähendamise valdkonnas, sealhulgas Türgi investeerimisplatvormi kaudu, et tagada Türgi õigusraamistiku vastavusse viimine liidu õigustikuga. Lõunanaabruses tuleks välja töötada ühine Vahemere piirkonna energiapoliitika, võttes aluseks 2021. aasta juunis vastu võetud Vahemere Liidu ministrite deklaratsiooni. EL kavatseb toetada energiasüsteemi ümberkujundamise alast piirkondlikku koostööd Vahemere ida- ja lõunapiirkonnas, et kasutada ära taastuvenergia potentsiaali. EL jätkab CO2 heite ja metaaniheite vähendamise alast koostööd kõigi selle piirkonna fossiilkütusetarnijatega, kelle hulka kuuluvad Egiptus, Iisrael ja Alžeeria. Aafrika on ELi jaoks väga tähtis partner. Lisaks koostööpoliitika eesmärkide elluviimisele on oodata tihedamat kaubandus- ja investeerimisalast suhtlust Aafrika riikidega, kellest on üha enam saamas kiiresti kasvavad roheenergiatehnoloogia turud. Aafrika riigid saavad aidata ka suurendada ELi energiajulgeolekut – praegu nafta- ja veeldatud maagaasi tarnetega, tulevikus saastevaba vesiniku ja taastuvkütustega ning roheenergiale üleminekul kriitilise tähtsusega toorainetega. EL jätkab energiasüsteemi ümberkujundamise ja vastastikku oluliste prioriteetide vallas koostööd selliste partneritega nagu Norra, Jaapan, Austraalia, Tšiili, Ühendkuningriik jt. EL peab praegu vabakaubanduslepingu sõlmimise teemalisi läbirääkimisi Austraaliaga. Kuna tegemist on tulevase olulise saastevaba vesiniku tootjaga, on esmatähtis tugevdada energiaalaseid sidemeid. On oodata, et tulevikus saab suur saastevaba vesiniku tootja ja kriitilise tähtsusega toorainete (nt liitiumi) tarnija ka Tšiilist. EL tugevdab ELi ja India puhta energia ja kliima alase partnerluse raames oma energiakoostööd Indiaga, et toetada taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu kiirendamist ja tööstuse CO2 heite kiiret vähendamist Indias. EL toetab ühistegevust, mis on seotud meretuule- ja päikeseenergiaga ning nende lõimimisega tarkvõrkude kaudu. EL teeb ka edaspidi koostööd Hiinaga CO2 heite vähendamise, elektrituru reformimise ning energiasüsteemi tõhusamaks ja tulemuslikumaks muutmise valdkonnas. Selles koostöös keskendutakse heitkogustega kauplemise süsteemidele, elektrisüsteemidele, võrgumudelite väljatöötamisele, energiatõhususe rahastamisele ja ettevõtjate koostööle. Nagu on esitatud Pärsia lahe piirkonda käsitlevas ühisteatises, teeb EL tihedat koostööd Pärsia lahe riikidega, et edendada üleminekut roheenergiale, sealhulgas investeerimist lõunanaabrusesse. Selle piirkonna riikidega tehtava koostöö paremaks liigendamiseks on komisjon teinud ettepaneku korraldada kord aastas rohepöörde teemaline ministrite kohtumine, mida täiendaksid seonduvad erasektori algatused. Tähtis piirkond, kus leidub rikkalikult loodusvarasid, on Kesk-Aasia. Võttes arvesse Kesk-Aasia potentsiaali päikese-, tuule- ja hüdroenergia valdkonnas, toetab EL selles piirkonnas energiasektori reforme ja üleminekut vähese CO2 heitega majandusele ning edendab kriitilise tähtsusega toorainete alast koostööd, näiteks Kasahstaniga. 5.2.Geopoliitika ja üleilmne energiasüsteem Venemaa sissetung Ukrainasse on tuletanud teravalt meelde, et maailmas toimub suur geopoliitiline ja majanduslik võimuvõitlus. Kui jätta see tasakaalustamata, võivad suurvõimude suhted muutuda vastanduvateks ja ühepoolseteks, mis toob kaasa konkureerivad visioonid ja eesmärgid. Üleilmne üleminek roheenergiale võib aidata ELil saavutada oma laiemad geopoliitilised eesmärgid suurendada vastupanuvõimet ja saavutada avatud strateegiline autonoomia. Euroopa Komisjon ja kõrge esindaja propageerivad ELi energiaeesmärke, tugevdades energiadiplomaatia osa välis- ja julgeolekupoliitikas. Selleks on vaja paremini jälgida, prognoosida ja hinnata üleilmse energiasüsteemi ümberkujundamise strateegilist mõju partnerriikidele. Üleilmse energiasüsteemi ümberkujundamisega kaasnevate probleemide tulemuslikuks lahendamiseks on vaja rahvusvahelises kogukonnas usaldust ja koostööd. EL tõhustab oma mitmepoolset tegevust, et toetada ELi eesmärkide ja üleilmsete kohustuste täitmist, järgides reeglitel põhineva ja tulemusliku mitmepoolsuse põhimõtteid, mis on esitatud 2021. aasta ühisteatises „ELi panus reeglitel põhineva mitmepoolsuse tugevdamiseks“. Vajalik on tõhustatud partnerlus ÜRO, G20 ja G7 raames ning tihedam koostöö rahvusvaheliste rahastamisasutustega. Kogu maailma energiasüsteemi ümberkujundamise edendamisel on suur vastutus mitmepoolsetel energiaorganisatsioonidel ja -foorumitel, nagu Rahvusvaheline Taastuvenergia Agentuur, Rahvusvaheline Energiaagentuur, energiaühendus, Rahvusvaheline Päikeseenergia Liit, puhta energia alane ministrite tasandi algatus ja innovatsioonimissioon ning ülemaailmne kliima- ja energiaalane linnapeade pakt. Mõni dokument, nagu energiaharta, vajab hädasti põhjalikku ajakohastamist, et tagada kooskõla 2050. aasta eesmärkidega, ning EL tegeleb sellega aktiivselt. Kui Euroopa energiaharta lepingut ei ole võimalik piisavalt reformida, kaalub EL oma liikmesuse lõpetamist. EL toetab edaspidigi tärkava ja areneva turumajandusega riikide suuremat esindatust rahvusvahelistes institutsioonides. Rakendades Euroopa tiimi lähenemisviisi, edendab EL koos oma liikmesriikidega juhtrolli võtmist ja kaasavat otsuste kujundamist, osaledes rohkem asjaomaste organisatsioonide juhtorganites. Samuti peaks EL välja selgitama, millist kasu tooks Euroopa rohelise kokkuleppe ja käesoleva strateegia edendamisel oluliseks ja strateegiliseks peetavate energiafoorumite täisliikmeks saamine. Peale selle tugevdab EL koostööd mitmepoolsetes ja piirkondlikes organisatsioonides ning püüab suhelda tihedamalt Vahemere Liidu, Aafrika Liidu ja selle asutuste, Ladina-Ameerika Energiaorganisatsiooni (OLADE) ja Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooniga (ASEAN), et lahendada ühiseid probleeme ja teha koostööd rahvusvahelisel tasandil. Põhimeetmed: ·jälgida pidevalt rohepöörde geopoliitilist mõju; ·hinnata ELi osalemist üleilmse energiasüsteemi ümberkujundamisel olulistes rahvusvahelistes energiafoorumites;