[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 13.1.2009

KOM(2009) 1 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE ÜHENDUSE 2003.–2007. AASTA STATISTIKAPROGRAMMI JÄRELHINDAMISE KOHTA

{SEC(2009)14}

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE ÜHENDUSE 2003.–2007. AASTA STATISTIKAPROGRAMMI JÄRELHINDAMISE KOHTA

1. SISSEJUHATUS

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus 2367/2002/EÜ ühenduse 2003.–2007. aasta statistikaprogrammi kohta võeti vastu 16. detsembril 2002[1]. Programmi rakendamisel nähti ette, et juhindutakse ühenduse poliitika põhilistest prioriteetidest majandus- ja rahaliidu, Euroopa Liidu laienemise ning konkurentsivõime, säästva arengu ja sotsiaalmeetmete kava valdkondades. Programmi ülesehituses järgiti Eurostati ülesannete kirjeldust, milleks on kõrge kvaliteediga statistika tagamine kõigi ELi poliitika eesmärkide jaoks, ressursside tõhus kasutamine ja eelarve täitmine.

Otsuse artiklis 4 on sätestatud: „Programmi kehtivusaja lõpus esitab komisjon pärast statistikaprogrammi komiteega konsulteerimist programmi rakendamise kohta asjakohase hindamisaruande, võttes arvesse sõltumatute ekspertide seisukohti. Aruande koostamine viiakse lõpule 2008. aasta lõpuks ning see esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule“[2].

Käesolev dokument kujutab endast ettenähtud hindamisaruannet ning sellega täidetakse finantsmääruses[3] ja selle rakenduseeskirjades[4] sätestatud kohustust, mille kohaselt tuleb programmi kohta esitada inim- ja finantsressursse ning saavutatud tulemusi käsitlev hindamisaruanne, et kontrollida nende vastavust püstitatud eesmärkidele. Programmi hindamistulemusi saab edaspidi hästi kasutada viie aasta statistikaprogrammide koostamisel ja nende järelhindamisel kohaldatava järelevalvekorra kehtestamiseks.

Käesolev aruanne tugineb Eurostatis 2006. aastal tehtud vahehindamisele ja otsuse 2367/2002/EÜ artiklis 4 ettenähtud sõltumatu eksperdi aruandele. 2. peatükis esitatakse kokkuvõte peamistest tähelepanekutest programmis sätestatud eesmärkide saavutamise kohta ning antakse ülevaade valdkondadevaheliste küsimuste ja uute algatuste kohta, mida programm esialgu ei hõlmanud. 3. peatükis tuuakse peamised soovitused programmide kavandamiseks ja rakendamiseks tulevikus.

Sõltumatu eksperdi lõpparuande leiab lisatud komisjoni töödokumendist.

2. PROGRAMMI PEAMISED TULEMUSED

Selles peatükis keskendutakse edusammudele, mida programmi raames on saavutatud programmi peatükkide alla kuuluvates kõigis statistilistes valdkondades ja rakendusstrateegiate alla kuuluvates horisontaalsete eesmärkide valdkondades. Lisaks antakse teavet tegevuste ja algatuste kohta, mis ei olnud sätestatud otsuse 2367/2002/EÜ selgesõnaliste eesmärkidena, muude valdkondadevaheliste küsimuste ning inim- ja finantsressursside kasutamise kohta.

KOKKUVÕTE

Programmi iga peatüki[5] kohta teatatud edusammude põhjal on võimalik väita, et kõik eesmärgid on saavutatud. Rõhutamist väärt on see, et Euroopa statistikasüsteem (ESS) on tõestanud oma suutlikkust selle tagamisel, et poliitikavaldkondade uusi ja kujunevaid vajadusi saaks täiendava statistilise teabega toetada, näiteks teave ELi laienemise kontekstis liikmesriikide kohta, kes ühinesid ELiga 2004. ja 2007. aastal, samuti energiastatistika, keskkonnastatistika, rände- ja varjupaigastatistika, välisfiliaalide statistika, SKP ja THHI kiirhinnangud, Euroopa majandusharude aruanded, sotsiaalse kaitse ja muud näitajad. Lisaks koostati Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika ajakohastamise mitmeaastane programm. Selline edu oli võimalik tänu tõhusale tööle uute õigusaktide väljatöötamisel ja olemasolevate läbivaatamisel (eriti majandus-, äri-, ja sotsiaalstatistika valdkondades), kuid veelgi olulisem oli uute meetodite ja vahendite väljatöötamine ja rakendamine. Selle illustreerimiseks võib tuua asjaolu, et uue statistika koostamise raames toimus peaaegu sama palju tegevusi kui tavapäraste andmete koostamise raames. Suhteliselt palju tegevusi seondus kvaliteedi tagamise ja Euroopa statistikasüsteemi väljatöötamisega. Samuti tutvustati kõnealuse süsteemi võimalusi edasisteks edusammudeks ja arenguks. Seda suunda kinnitab ka tegevusjuhiste koostamine ja rakendamine, statistilistele andmetele tasuta juurdepääsu võimaldamine Eurostati veebisaidil, ning tegevus, mille eesmärk on tagada prioriteetide parem kehtestamine ja vastamisega kaasneva koormuse vähendamine.

TULEMUSED STATISTIKAVALDKONDADES

Kaupade vaba liikumine: Töötati välja uued Intrastati ja Extrastati õigusaktid, mille eesmärk oli suurendada aruandluse künniseid, tagada olemasoleva teabe tõhusam kasutamine ja ühildada statistika- ja tollisüsteemid, vähendades seega ettevõtjate koormust.

Põllumajandus: Liikmesriikidele pakuti olulist tuge põllumajandust, keskkonda ja maaelu arengut käsitlevate statistiliste näitajate parandamiseks ning põllumajandusettevõtete registri täiustamiseks. Aruandluskoormuse vähendamiseks töötati välja uued õigusaktid põllumajandusettevõtete struktuuriuuringute valdkonnas.

Isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine: Töötati välja uued õigusaktid ja asjaomane metoodikajuhend ning viidi läbi esimene andmete kogumine välisfiliaalide statistika valdkonnas (asjaomases riigis asuvate välisriigi äriühingute filiaalide kaubandusstatistika ( inward FATS ) ning asjaomase riigi äriühingute välisriigis asuvate filiaalide kaubandusstatistika ( outward FATS) ). Infoühiskonna valdkonnas töötati välja raammäärus; sellele järgnes igal aastal andmete kogumine nii kindlaksmääratud kui ka uute küsimuste kaudu, mis võimaldab kiiremini reageerida vajadusele uute andmete järele.

Viisa-, varjupaiga-, sisserände- ja muu isikute vaba liikumisega seotud poliitika 2007. aastal võeti vastu uus määrus ühenduse rändestatistika ja rahvusvahelise kaitse kohta. Sellega seoses vaadati läbi elamislubade andmete sisu ja struktuur ning liikmesriikidega peeti pingelisi arutelusid statistiliste määratluste, andmete ja metaandmete harmoneerimiseks, et tagada varjupaiga- ja sisserändeandmete parem võrreldavus.

Transport: Kõigi transpordiliikide puhul parandati andmete katvust ja kvaliteeti ning tehti jõupingutusi maanteeliiklust, ühendvedusid ja tegevustulemusi käsitlevate näitajate regulaarseks edastamiseks ja kvaliteedi parandamiseks.

Majandus- ja rahapoliitika: Rahvamajanduse arvepidamises jätkati Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteemi (ESA95) käsitleva määruse rakendamist, ajakohastades andmeedastusprogrammi ja kontrollides nõuetelevastavust. SKP kiirhinnangud esitati ajakava kohaselt ning iga-aastased ja kvartaalsed sektoriaruanded avaldati esmakordselt vastavalt 2006. ja 2007. aastal. Jätkati rahvamajanduse kogutulu põhiste omavahendite ja käibemaksustatistika valideerimist. Algas rahvamajanduse arvepidamise metoodika läbivaatamine, võttes arvesse rahvusvahelist ja Euroopa konteksti. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seonduvat metoodilist raamistikku ja avaliku sektori rahandusstatistikat arendati edasi ning integreeritud valitsemissektori finantsstatistika levitati nii kvartali kui ka aasta lõikes. Samuti levitati statistikat ja asjaomaseid metaandmeid otseste välisinvesteeringute , rahvusvahelise teenuskaubanduse ja maksebilansi kohta, sealhulgas viimase puhul ka kvartaliandmed, ning koostati kvaliteediaruanded. Maksebilansi statistikas kasutatav andmete kogumise süsteem vaadati läbi, võttes arvesse aruandluskünniseid, mida oli pankade puhul muudetud. Lisaks anti märkimisväärne panus Rahvusvahelise Valuutafondi maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni käsiraamatu (BPM6) koostamisse. Määrust muudeti seoses lühiajastatistikaga ja statistiliste näitajate kättesaadavus ja õigeaegsus paranes märkimisväärselt. Täiendavaid jõupingutusi tehti Euroopa peamiste majandusnäitajate katvuse, ajalise kestuse ja õigeaegsuse valdkondades. Hinnastatistikas on metoodiline töö ja tõhusam strateegiline juhtimine aidanud parandada ühtlustatud tarbijahinnaindeksi andmete õigeaegsust ja kvaliteeti. 2007. aastal võeti vastu ostujõu pariteeti käsitlev määrus.

Tööhõive: Kehtestati töötasude ja tööjõukulude integreeritud süsteemi peamised elemendid, sealhulgas kvartali tööjõukuluindeks ja iga nelja aasta tagant tehtavad üksikasjalikud töötasude ja tööjõukulude struktuuriuuringud. Kõigis liikmesriikides tehakse kord kvartalis tööjõu-uuring, Euroopa Komisjon võttis vastu määruse vabade töökohtade statistika kohta, lisaks arendati edasi tööturupoliitika andmebaasi.

Ühine kaubanduspoliitika: Algatati mitmeid meetmeid maksebilansi andmete kvaliteedi parandamiseks ning ajakohastati väliskaubandusega seonduvaid säästva arengu näitajaid. Lisaks saavutati edu maksebilansi harmoneerimisel rahvamajanduse arvepidamise ja väliskaubanduse statistikaga.

Sotsiaalpoliitika, haridus, kutseõpe ja noorsugu: Sotsiaalset kaasatust ja sotsiaalset kaitset käsitlevad näitajad ja enamik asjaomaseid andmeid vaadati läbi. Võeti vastu raammäärus hariduse ja elukestva õppega seotud statistika kohta. Viidi läbi kutseõppe-uuring, mille andmed avaldati 2007. aastal. Lisaks valmis täiskasvanuharidust käsitlev pilootuuring. Käivitati Euroopa majapidamiste uuring, mille puhul on tegemist sotsiaalstatistika integreeritud programmiga, mis peaks ratsionaliseerima olemasolevaid ja kavandatavaid Euroopa sotsiaaluuringuid ja reageerima lisaküsimustike kasutamisega poliitikavaldkondade vajadustele. Koostati raammäärus rahva ja eluruumide loenduste kohta ja esitati riikliku ja piirkondliku tasandi rahvastikuprognoosid.

Kultuur: Avaldati metoodiline aruanne ja taskuraamat, mis hõlmab kultuuristatistika erinevaid aspekte.

Rahvatervis: Euroopa Komisjon võttis vastu ettepaneku raammääruse kohta, milles käsitletakse rahvatervist ning töötervishoidu ja tööohutust ning alustati tööd Euroopa Ühenduse tervishoiunäitajate väljatöötamiseks. Algas Euroopa tervishoiualane intervjuuküsitlus ja koostati mitmeid mooduleid, näiteks moodul tervisliku seisundi kohta. Avaldati tervishoiu arvepidamissüsteemi esimesed andmekogumid ning täiustati Euroopa tööõnnetuste ja Euroopa kutsehaiguste statistikat.

Tarbijakaitse: Avaldati mitmeid trükiseid tarbijate kohta Euroopas, samuti tehti kättesaadavaks toiduohutust käsitlevad andmed. Toiduohutuse jälgimise ja toitumispoliitika näitajad määrati kindlaks. Samuti hinnati erinevaid andmete allikaid, et teha kindlaks nende kasutamiskõlblikkus ELi asjaomaste andmetena.

Majandus: Arengu keskmes oli teenindussektor ja ettevõtlusega seonduv statistika. Struktuurilise ettevõtlusstatistika õigusliku aluse uuesti sõnastamisega kaasati ettevõtete demograafia ja äriteenused, jäeti välja väiksema tähtsusega nõuded ning võeti kasutusele lisamoodulid ja Euroopa valimiskeemid. Võeti vastu uus äriregistri määrus ja algas töö ühenduse registri loomiseks rahvusvaheliste ettevõtete gruppide kohta. Võeti vastu majandustegevuste ja toodete uued klassifikatsioonid. Energiastatistika määruse ettevalmistamiseks peeti pingelisi läbirääkimisi. Samuti alustati hindade läbipaistvuse direktiivi ümbersõnastamisega, kehtestati aruandekohustus soojuse ja elektri koostootmise jaoks ning anti oluline panus Euroopa Liidu iga-aastasesse CO2 inventuuri aruandlusesse.

Majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus Pärast laienemist viidi lõpule piirkondliku klassifikaatori NUTS läbivaatamine ning käivitati laiendatud andmete kogumine linnaauditi jaoks. Esitati vajalikud andmed ühtekuuluvusaruande jaoks.

Teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus: Mitu metoodilist või teadusprojekti viidi lõpule ja samuti alustati uutega, näiteks statistika avalikustamise kontrolli uusi meetodeid käsitlev projekt, sesoonset korrigeerimist käsitlevad suunised ja Euroopa statistikasüsteemi erinevate allikate integreerimise metoodika, kusjuures nendest mõne puhul kasutati vastloodud koostööinstrumente. Viidi läbi mitu ühenduse innovatsiooniuuringut, uuriti doktorikraadiga inimeste karjäärivõimalusi, samuti teadusuuringute ja –arenduse valdkonda ning laiendati andmetele juurdepääsu.

Keskkond: Esimest korda edastati jäätmestatistikat käsitlevad andmed vastavalt määrusele. Koostöös teiste talitustega töötati välja ühenduse uue kemikaalipoliitika jälgimisvahend. Viidi lõpule säästva arengu näitajate loetelu täielik läbivaatamine. Keskkonnaalase arvepidamise koostamiseks koguti mitmesuguseid andmeid ning tehti asjakohast metoodilist tööd.

Arengukoostöö (ja muu välistegevus): Asjaomaste komisjoni talituste kaudu pakuti Euroopa naabruspoliitika partnerriikidele tehnilist nõu ja tuge. Eurostat andis komisjoni talitustele tehnilist nõu statistikaalase koostöö raames läbi viidavate piirkondliku tasandi peamiste tegevuste kohta AKV riikides, Aasias ja Ladina-Ameerikas ning osales juhtimiskomiteede töös ja muudel kõrgetasemelistel statistikaalastel kohtumistel.

Mõned programmi eesmärgid jäid täielikult saavutamata. Eriti kehtib see järgmise kohta: audiovisuaalsektori statistika, millest loobuti muutunud poliitika tõttu; kultuuristatistika, mille puhul eesmärk jäi täielikult saavutamata piiratud ressursside tõttu; ja metoodiline tugi kodus aset leidvate õnnetusjuhtumite korral, sest see valdkond anti üle komisjoni teise talituse vastutusalasse.

TULEMUSED SEOSES HORISONTAALSETE EESMÄRKIDEGA

Horisontaalsed eesmärgid on seotud Eurostati ülesandega olla komisjoni, teiste Euroopa institutsioonide ja laiema kasutajaskonna teenistuses, aidates seejuures kaasa Euroopa statistikasüsteemi hooldamisele ja edasiarendamisele, suurendades töötajate motivatsiooni ja rahulolu, tõstes oma toodete ja teenuste kvaliteeti ja tõstes sisemist tootlikkust.

Suures osas eesmärgid saavutati: töötati välja IT-infrastruktuur, koostati kvaliteedi tagamise raamistik ja rakendati seda, parandati töötingimusi töötajate arvamusuuringute põhjal, käivitati Euroopa statistikaalane koolitusprogramm, töötati välja siseteabe ja teabe levitamise strateegiad ja tõhustati Euroopa statistikasüsteemi juhtimisstruktuuri.

TULEMUSED VALDKONDADEVAHELISTES KÜSIMUSTES

Laienemine

Programmiperioodi jooksul suudeti uute liikmesriikide integreerimine ühenduse statistikamehhanismidesse enamasti lõpule viia, seda nii andmete kogumise/levitamise kui ka tööstruktuuride osas. Kõnealuse integratsiooni tugevdamiseks pakuti tõhusat tehnilist abi, mis hõlmas ka praeguste kandidaatriikide ettevalmistamiseks selliselt, et nad oleksid suutelised läbirääkimisi ja edasist ühinemist toetama asjakohaste statistiliste andmetega.

Vastamisega kaasneva koormuse vähendamine

Viidi ellu mitmeid meetmeid, mis keskendusid iga-aastase statistikaprogrammi parandamisele, prioriteetide seadmisele ning teatavates valitud statistilistes valdkondades (transpordistatistika, lühiajastatistika, Intrastat, ettevõtlusstatistika) vastamisega kaasneva koormuse ja kulude mõõtmisele. Selle töö tulemusena koostas komisjon teatise vastamise koormuse vähendamise, lihtsustamise ja prioriteetide määratlemise kohta ühenduse statistikas, mis avaldati novembris 2006. Vastamisega kaasneva koormuse ja kulude mõõtmine jätkus, mille käigus käivitati kõiki liikmesriike ja kehtivaid õigusakte hõlmav algatus. Lisaks tehti valitud statistilistes valdkondades (olemasolevate andmete parem kasutamine, Euroopa valimid) muid algatusi. Parema õigusloome raames saadud esmased tulemused näitavad, et statistilisest aruandlusest tulenev halduskoormus on suhteliselt väike.

Euroopa statistikasüsteemi (ESS) arendamine

2006. aastal otsustasid Eurostat ja liikmesriigid kaaluda sügavuti Euroopa statistikasüsteemi toimimist (Krakowi tegevuskava), pöörates tähelepanu õiguslikule ja institutsionaalsele raamistikule, statistikavaldkonna väljakutsetele ning ESSi ressursside haldamisele ja kavandamisele. Loodi kõrgetasemelised töörühmad. Esimeseks tulemuseks oli ettepanek Euroopa statistikaalaste õigusaktide muutmiseks. Lisaks loodi uus võrgustik ESSnets Euroopa statistikasüsteemis sisalduva teabe ja ressursside koondamiseks. Lisaks hõlmab ESSnets liikmesriikide projektitöid, mille andmed tehakse kasutamiseks kättesaadavaks kõigile Euroopa statistikasüsteemi partneritele.

Tegevusjuhiste rakendamine

2005. aastal vastu võetud Euroopa statistika tegevusjuhiste aluseks on põhimõte, mille kohaselt kõrgekvaliteedilise statistika koostamine eeldab piisavaid töökogemusi, ressursse ja suutlikkust selleks, et tagada riiklike statistikaametite ja Eurostati sõltumatus, terviklikkus ja vastutus. Lisaks põhjalikele enesehinnangutele tehti ajavahemikul 2006–2008 vastastikuseid hindamisi, mille käigus käsitleti eelkõige institutsionaalset keskkonda, andmete levitamist ja liikmesriikide statistikaasutuste koordineerivat ülesannet riiklikes statistikasüsteemides. Kõigi vastastikuste hindamiste tulemuste kohta tehti kokkuvõte komisjoni aruandes. Viidi lõpule Euroopa statistika haldamise nõuandekogu loomine, kelle ülesanne on kontrollida tegevusjuhiste rakendamist.

Kvaliteedijuhtimine

Viidi ellu rida meetmeid: Euroopa statistikasüsteemi raames toimusid regulaarsed kvaliteedialased konverentsid ja tehti mitmeid kvaliteedijuhtimise algatusi, sealhulgas töötati välja hindamisküsimustik statistiliste protsesside ja tulemuste jaoks (DESAP) ja koostati käsiraamat andmete kvaliteedi hindamismeetodite ja vahendite kohta (DATQAM). Andmete kvaliteedi aspektide seiret ja kvaliteediaruandluse harmoneerimist võiks veelgi tõhustada. Liikmesriikidele pakuti tuge nende kvaliteedialgatuste elluviimisel ning levitati asjaomast head tava.

Dialoog kasutajatega ja levitamine

Peamise saavutusena algas Eurostati statistiliste andmete levitamine veebisaidil alates 1. oktoobrist 2004. Selle tulemusena oli võimalik täheldada portaali külastajate arvu kasvu, suuremat kõlapinda meedias ja metaandmete täielikku katvust. Avaldamisprogrammi ja avaldamiskalendrit täiustati ning viidi läbi mitmesuguseid kasutajauuringuid. Töötati välja kasutajatoe koostöökava liikmesriikides ja regulaarselt jälgiti kasutajatelt saadud tagasisidet. Loodi Euroopa statistika nõuandekomitee (ESAC), kes edendab dialoogi kasutajatega.

Infrastruktuuri areng

Avati uus veebisait ja andmetele juurdepääsu ning veebisaidi funktsionaalsuse parandamiseks rakendati muudetud võrdlusandmebaasi. Infrastruktuuri arengus mängis olulist rolli see, et liikmesriigid kasutasid andmete edastamiseks üha rohkem ühtset andmesisestusportaali, mis suurendas nende tõhusust ja turvalisust. Lisaks oli Eurostati liidrirollist kasu algatuse puhul, mille käigus töötati välja ühtsed standardid ja suunised, mis käsitlevad elektroonilist andmevahetust ja metaandmeid (SDMX) rahvusvahelises kontekstis.

INIM- JA FINANTSRESSURSSIDE KASUTAMINE

Kõnealuse ajavahemiku jooksul oli inimressursside kasv stabiilne, suurenedes peamiselt laienemise tõttu 15 %. Ligikaudu 82 % töötajatest on hõivatud statistika koostamisega, ülejäänud tegutsevad administratiiv- ja poliitikavaldkondades. See suhe on aastate jooksul püsinud suhteliselt stabiilsena, kuigi viimastel aastatel on täheldatud väikest kasvu. Programmi rakendamise kogueelarve kõnealusel ajavahemikul oli 220,6 miljonit eurot.

Ressursside puhul oli olukord kogu programmiperioodi jooksul üldjuhul rahuldav, sest suudeti saavutada tasakaal uute statistikaalaste ülesannete, nagu laienemine ja uued poliitikast tulenevad nõudmised, ning suurema tootlikkuse ja täiendavate ressursside piiratud pakkumise vahel.

3. SOOVITUSED EDASPIDISEKS

Ühenduse 1998.—2002. aasta statistikaprogrammi järelhindamisaruande soovitusi võeti käesoleva statistikaprogrammi täitmisel enamasti arvesse. Kahe soovituse puhul alustati tööd, kuid seda ei viidud lõpule. Need soovitused olid: parandada Eurostati tulemuste mõõtmist ja välja selgitada teadmised ja oskused Euroopa statistikasüsteemi tasandil ja neid arendada.

Allpool esitatud soovitusi on andnud sõltumatud eksperdid käesoleva ühenduse statistikaprogrammi hindamise käigus (täpsemaid üksikasju leiab lisatud aruandest).

ÜHENDUSE STATISTIKAPROGRAMMI JA IGA-AASTASTE TÖÖPROGRAMMIDE VAHELISE SEOSE PARANDAMINE

Ühenduse statistikaprogrammi tuleks käsitleda raamprogrammina, milles formuleeritakse strateegiline nägemus viieks aastaks ja tagatakse koos iga-aastaste tööprogrammidega ühenduse statistikaprogrammi paindlikkus ja asjakohasus kogu perioodi vältel. Kui ühenduse statistikaprogramm võetakse aluseks, tuleks iga-aastastes tööprogrammides seda selgesõnaliselt märkida ja sel juhul peaksid need programmid ka rajanema asjaomasel ühenduse statistikaprogrammil. Statistikaprogrammi peamised eesmärgid peaksid kajastuma ka iga-aastaste tööprogrammide hierarhilistes eesmärkides. See võimaldab mõlema programmi kogu potentsiaali kõige paremini ära kasutada ja tagada strateegiliste eesmärkide parema järelevalve.

ÜHENDUSE STATISTIKAPROGRAMMI RAKENDAMISE JÄRELEVALVE PARANDAMINE

Eurostatis on juba terve rida järelevalvemehhanisme, nagu andmete kvaliteedi, veebisaidi ja õigusaktide täitmise järelevalve, samuti kasutajate rahulolu käsitlevad uuringud ja töötajate arvamusuuringud. Samas ei moodusta need instrumendid integreeritud süsteemi osa; eelkõige puudub ühenduse statistikaprogrammi järelevalve selle eesmärkide osas. Ühenduse statistikaprogrammi üldise järelevalve rakendamiseks tuleks kindlaks määrata peamiste näitajate kogum, mis annaks kogu programmi jooksul piisavat teavet tegevuslike ja strateegiliste eesmärkide täitmise kohta. Olemasolevat järelevalvetegevust tuleks ladusamaks muuta ja järelevalvesüsteemi integreerida.

NÕUDLUSE JA RESSURSSIDE VAHELINE TASAKAAL

Eurostati ülesanne on olla vahendajaks Euroopa tasandi (peamiselt komisjoni talitused) peamiste kasutajate ja liikmesriikide statistikaasutuste ning muude asutuste vahel, kes edastavad riikide kohta teavet. Nende asutustega koostöös rakendati mitmeid instrumente, et koostöö tõhusust suurendada. Tulevikus kasvab kasutajate nõudlus sagedasema ja üksikasjalikuma teabe edastamise järele uute poliitiliste suundade käivitamise ja olemasolevate poliitiliste suundade rakendamise ja hindamise järelevalvevajaduste tõttu. Samas ei ole Euroopa statistikasüsteemi võimalused tootlikkuse suurendamiseks ammendamatud, et tulla toime üha suureneva nõudlusega eriotstarbeliste ja keeruliste andmete järele. Selles olukorras tuleb strateegilisest seisukohast kaaluda nõudlust, statistika koostamise süsteemide moderniseerimist, protsesside edasist harmoneerimist ja võimalusel ka ressursside (nii inim- kui ka finantsressursside) suurendamist kogu Euroopa statistikasüsteemi raames. Selle kogu statistikasüsteemi ees seisva ülesande lahendamiseks tuleb teha järgmisi jõupingutusi: parandada prioriteetide seadmist, lihtsustada õigusakte, hinnata eelnevalt uue nõudluse mõju ja vaadata läbi uute ressursside vajadused.

USALDUSE JA PARTNERLUSE EDENDAMINE EUROOPA STATISTIKASÜSTEMIS

Euroopa statistikasüsteemi toimimise seisukohast on olulise tähtsusega sidusrühmade vaheline usaldus ja koostöö. Vahendaja rolli tõttu liikmesriikide statistikaasutuste ja komisjoni talituste vahel põrkub Eurostat mõnikord süsteemi eri osaliste vastandlike huvidega. Kõigi osalejate vahelise dialoogi edendamiseks ning usalduse ja partnerluse tugevdamiseks on mitmeid asutusi ja institutsionaalseid vahendeid. Usaldus ja partnerlus on süsteemi nurgakivi ja Eurostat peaks neid aspekte ka edaspidi tugevdama.

[1] EÜT L 358, 16.12.2002.

[2] EÜT L 358, 16.12.2002, lk 2.

[3] Nõukogu 13. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1995/2006.

[4] Komisjoni määrus (EÜ) nr 478/2007, 23. aprill 2007, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002.

[5] Vastavalt lepingutele.