KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EUROOPA ARENGUFONDI 2011. AASTA LÕPLIK MAJANDUSAASTA ARUANNE /* COM/2012/0435 final */





SISUKORD MAJANDUSAAASTA ARUANDE KINNITAMINE. 2 EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA SELLE KOHTA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE. 3 I OSA – EAFi MAJANDUSAASTA ARUANNE: EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID. 9 1......... KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EUROOPA ARENGUFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED 10 1.1...... KAHEKSAS, ÜHEKSAS JA KÜMNES EUROOPA ARENGUFOND: KOONDBILANSS, KOONDTULEMIARUANNE, RAHAVOOGUDE KOONDARUANNE JA NETOVARA MUUTUSTE KOONDARUANNE. 10 1.2...... KAHEKSAS EAF: BILANSS, TULEMIARUANNE JA NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE. 14 1.3...... ÜHEKSAS EAF: BILANSS, TULEMIARUANNE JA NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE. 17 1.4...... KÜMNES EAF: BILANSS, TULEMIARUANNE JA NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE. 20 1.5...... KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD 23 2. RAKENDAMISE ARUANNE. 49 2.1...... ASSIGNEERINGUD. 53 2.2 KONSOLIDEERITUD ARUANNE. 56 2.3...... MUU HALDUSTEAVE. 61 II OSA – EAFi MAJANDUSAASTA ARUANNE: INVESTEERIMISRAHASTU RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 62 3......... INVESTEERIMISRAHASTU RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE. 64 3.1...... 31. DETSEMBRIL 2011 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOONDKASUMIARUANNE. 64 3.2...... FINANTSSEISUNDI ARUANNE 31. DETSEMBRI 2011. AASTA SEISUGA. 65 3.3...... OMAKAPITALI MUUTUSTE ARUANNE. 66 3.4...... 31. DETSEMBRIL 2011 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA RAHAVOOGUDE ARUANNE. 67 3.5...... RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD. 68 I OSA 2. PEATÜKI (RAKENDAMISE ARUANNE) LISA − OLUKORD RIIKIDE JA VAHENDITE LÕIKES. 100 MAJANDUSAAASTA ARUANDE KINNITAMINE Kaheksanda, üheksanda ja kümnenda Euroopa Arengufondi 2011. aasta majandusaasta aruanne on koostatud kooskõlas kümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse VIII jaotisega ning raamatupidamise aastaaruande lisas toodud raamatupidamispõhimõtete, -eeskirjade ja -meetoditega. Olen teadlik oma vastutusest kaheksanda, üheksanda ja kümnenda Euroopa Arengufondi majandusaasta aruande koostamise ja esitamise eest kooskõlas kümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikliga 125. Olen saanud eelarvevahendite käsutajalt ja Euroopa Investeerimispangalt (EIP) kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Arengufondide varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava majandusaasta aruande koostamiseks. Eelarvevahendite käsutaja ja EIP tagavad selle teabe usaldusväärsuse. Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha majandusaasta aruande kinnitamiseks, võin olla piisavalt kindel, et käesolev majandusaasta aruanne annab Euroopa Arengufondide finantsseisundi kõigist olulistest tahkudest õige ja õiglase ülevaate. [allkiri] Philippe Taverne peaarvepidaja EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA SELLE KOHTA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE 1. TAUST Euroopa Liit teeb arengukoostööd paljude arenguriikidega. Koostöö peamine eesmärk on edendada majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning eelkõige vähendada ja leevendada vaesust pikas perspektiivis, andes abi saavatele riikidele arenguabi ja tehnilist abi. Selle eesmärgi saavutamiseks koostab liit koos partnerriikidega koostööstrateegiad ja koondab nende rakendamiseks vajalikud rahalised vahendid. Arengukoosöösse suunatavad liidu vahendid tulevad kolmest allikast: – Euroopa Liidu eelarvest; – Euroopa Arengufondist; – Euroopa Investeerimispangalt. Euroopa Arengufond (EAF) on peamine vahend liidu abi andmiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (AKV riigid) ning ülemeremaade ja -territooriumidega (ÜMTd) tehtava arengukoostöö raames. EAFi loomine sätestati 1957. aastal sõlmitud Rooma lepingus eesmärgiga anda tehnilist ja rahalist abi, seda algselt küll vaid Aafrika riikidele, mis olid sel ajal ikka veel kolooniad ja millega mõnedel liikmesriikidel olid ajaloolised sidemed. EAFi ei rahastata Euroopa Liidu eelarvest. Seda rahastavad liikmesriigid EAFi enda finantseeskirjade kohaselt ja seda haldab eraldi komitee. Euroopa Komisjon vastutab EAFi vahenditest rahastatavate meetmete rahalise rakendamise eest ja Euroopa Investeerimispank (EIP) haldab investeerimisrahastut. AKV riikidele ja ÜMTdele antavat geograafiliselt piiritletud abi rahastatakse ajavahemikus 2008–2013 jätkuvalt peamiselt EAFist. Iga EAF moodustatakse tavaliselt umbes viieaastaseks perioodiks. Alates esimese partnerluslepingu sõlmimisest 1964. aastal on EAFi programmitöö tsüklid üldiselt järginud partnerluslepingute omi. Iga Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatakse just seda EAFi käsitlevat finantsmäärust, millega on ette nähtud kõnealuse EAFi raamatupidamise aastaaruande koostamine. Seda silmas pidades koostatakse Euroopa Komisjoni hallatavate vahendite puhul raamatupidamise aastaaruanded iga Euroopa Arengufondi jaoks eraldi. Kõnealused raamatupidamise aastaaruanded esitatakse ka koondaruannete kujul, et anda üldine ülevaade nende vahenditega seonduvast finantsseisundist, mille eest vastutab Euroopa Komisjon. Investeerimisrahastu asutati Cotonou lepingu raames. Investeerimisrahastut haldab Euroopa Investeerimispank ja seda kasutatakse erasektori arengu toetamiseks AKV riikides, rahastades peamiselt, kuid mitte ainult, erainvesteeringuid. Rahastu on loodud uueneva fondina; laenude tagasimaksed saab seega uuesti muudesse meetmetesse investeerida, mis annab tulemuseks iseuueneva ja rahaliselt sõltumatu rahastu. Kuna Euroopa Komisjon investeerimisrahastut ei halda, ei ole see konsolideeritud majandusaasta aruande esimese osaga – kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi raamatupidamise aastaaruande ja sellega seotud rakendamise aruandega. Tervikliku ülevaate andmiseks EAFi arenguabist on investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne lisatud majandusaasta aruandele eraldi osana (2. osa). Kümnes EAF hõlmab ajavahemikku 2008–2013 ja selle kogueelarve on 22 682 miljonit eurot. Sellest summast eraldatakse 21 966 miljonit eurot AKV riikidele, 286 miljonit eurot ÜMTdele ja 430 miljonit eurot komisjonile, et aidata tal katta EAFi programmitöö ja rakendamisega seotud kulusid[1]. 2. KUIDAS TOIMUB EAFi RAHASTAMINE? 15.–16. detsembril 2005. aastal toimunud kohtumisel võttis Euroopa Ülemkogu vastu 2007.−2013. aasta finantsraamistiku. Sellega seoses otsustati, et geograafilist koostööd AKV riikidega ei integreerita Euroopa Liidu eelarvesse, vaid seda rahastatakse ajavahemikus 2008−2013 jätkuvalt olemasoleva valitsustevahelise EAFi kaudu. Euroopa Liidu eelarve on iga-aastane ja vastavalt eelarve aastasuse põhimõttele kavandatakse ja kinnitatakse eelarve kulud ja tulud üheks aastaks. Erinevalt Euroopa Liidust on EAFi toimimispõhimõte mitmeaastane. Iga EAF moodustatakse liikmesriikidevahelise partnerluslepingu kaudu ja see on seotud kõigi, tavaliselt viie aasta pikkuse ajavahemiku jooksul selle fondi raames arengukoostööks kasutatavate vahenditega. Kuna vahendeid eraldatakse mitmeaastasuse põhimõttest lähtuvalt, võib eraldatud vahendeid kasutada kogu EAFi programmiperioodi vältel. Eelarve aastasuse puudumine on eraldi ära märgitud eelarve raamatupidamisarvestuse aruandluses, kus hinnatakse EAFi eelarve täitmist võrreldes koguvahenditega. EAFi vahendid moodustuvad ELi liikmesriikide sihtotstarbelistest osamaksudest. Ligikaudu iga viie aasta järel kohtuvad liikmesriikide esindajad valitsustevahelisel tasandil, et otsustada fondile eraldatav kogusumma ja kontrollida selle vahendite kasutamist. Seejärel haldab fondi komisjon. Kuna liikmesriikidel on lisaks liidu poliitikale ka oma arengu- ja abipoliitika, peavad liikmesriigid oma poliitika kooskõlastama ELiga, et tagada vastastikune täiendavus. Kuni 2010. aastani nõuti osamaksud sisse 15 osalevalt liikmesriigilt. 2011. aastal nõuti sisse esimesed kümnenda EAFi osamaksud, milles osalevad 27 liikmesriiki. Osa kümnenda EAFi vahenditest on pandud kõrvale ettenägematuteks vajadusteks, enamik aga on jaotatud praegu ajavahemikku 2008−2013 hõlmavate mitmeaastaste (peamiselt geograafiliste, aga ka temaatiliste) sihtraamistike vahel. Sellest lähtuvalt on komisjon heaks kiitnud riiklikud, piirkondlikud ja AKV riikide vahelised strateegiadokumendid. Nende rakendamist kontrollitakse igal aastal ning strateegiad vaadatakse läbi ajavahemiku keskel (2010. aastal, praegu toimumas) ja lõpus (2012. aastal). Pärast nende vahe- ja lõppläbivaatamiste tegemist võib komisjon Euroopa Liidu nimel strateegiad ja vahendite jaotuse läbi vaadata, pidades silmas asjaomaste AKV riikide ja piirkondade hetkevajadusi ja tulemusi. Lisaks eelnevalt nimetatud osamaksudele saavad liikmesriigid leppida EAFiga kokku kaasrahastamises või tasuda EAFi vabatahtlikke osamaksusid. 3. KUIDAS EAFi VAHENDEID HALLATAKSE JA KASUTATAKSE? 3.1 Põhitegevuskulud EAFil on sõltuvalt raha väljamaksmisest ja haldamisest erinevaid põhitegevuskulusid. Finantsmääruse kohaselt rakendab komisjon EAFi vahendeid järgmiste meetodite kohaselt: Detsentraliseeritud eelarve täitmine: seda meetodit kasutatakse juhul, kui komisjon delegeerib peamiselt kohalikust olukorrast ja asjaomasest abisaajast lähtudes teatavad eelarve täitmise ülesanded küllaltki suures ulatuses kolmandatele riikidele. Tsentraliseeritud eelarve täitmine: seda meetodit kasutatakse juhul, kui eelarvet täidetakse otseselt komisjoni talituste poolt või kaudselt, kui komisjon annab eelarve täitmise ülesanded Euroopa Liidu või liikmesriikide õiguse alusel tegutsevatele ametiasutustele, näiteks avalik-õiguslikele või avalikke teenuseid osutavatele Euroopa Liidu ametitele. Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega: selle meetodi korral delegeerib komisjon teatavad eelarve täitmise ülesanded rahvusvahelisele organisatsioonile. 3.2 Finantsjuhtimises osalejad Volitatud eelarvevahendite käsutaja vastutab kogu haldusprotsessi eest, alates selle kindlaksmääramisest, mida tuleb seatud poliitikavaldkondade eesmärkide saavutamiseks teha, kuni algatatud tegevuse haldamiseni nii tegevuslikust kui ka eelarve seisukohast; muu hulgas annab ta oma allkirja juriidilistele kohustustele, jälgib täitmist, teeb makseid ja vajaduse korral isegi nõuab vahendeid sisse. Euroopa Liidu delegatsiooni juht on komisjoni ja riikliku või piirkondliku AKV riigi / ÜMT ametiasutuse vahendajaks kohapeal. Delegatsiooni juht teeb tihedat koostööd riiklike või piirkondlike eelarvevahendite käsutajatega rakendusstrateegia ja valdkondliku poliitika kindlaks määramisel ning EAFi programmide ja projektide ettevalmistamisel, uurimisel ja läbivaatamisel. Toetust saava riigi riiklik eelarvevahendite käsutaja on kõrgem ametnik, kelle on ametisse nimetanud iga AKV riigi / ÜMT valitsus. Ta esindab oma riigi ametiasutusi kõikides fondist rahastatavates ning komisjoni ja EIP hallatavates tegevustes. Enamikul juhtudel täidab nimetatud ülesandeid valitsuse liige, tavaliselt riigi planeerimis- või rahandusminister. Riiklik eelarvevahendite käsutaja täidab EAFi programmide ja projektide haldamisel haldus-, tehnilisi ja finantskohustusi. Peaarvepidaja täidab eelarvevahendite käsutajate koostatud makse- ja sissenõudekorraldusi ning vastutab sularaha haldamise eest. Samuti vastutab ta raamatupidamiseeskirjade ja -meetodite kehtestamise, raamatupidamissüsteemide heakskiitmise, raamatupidamisarvestuse pidamise ning vastavate majandusaasta aruannete koostamise eest. Lisaks sellele peab peaarvepidaja majandusaasta aruande allkirjastama, deklareerides, et see annab finantsseisundist õige ja õiglase ülevaate. 3.3 EAFi vahendite kasutamine Suurima osa EAFi kaudu AKV riikidele ja ÜMTdele antud rahalistest vahenditest moodustavad toetused. Iga EAFi käivitamisel teavitab Euroopa Liit AKV riike ja ÜMTsid neile fondi tegevusaja jooksul kättesaadavate toetuste tasemest. Vahendeid eraldatakse lähtuvalt riigi erivajadustest, võttes arvesse toetust saava riigi enda poliitikat ja arengupüüdlusi. Abi saav riik töötab arengupartneritega (rahastajatega) peetud konsulteerimiste käigus või pärast neid välja koostööstrateegia. Euroopa Liiduga tehtava koostöö strateegia hõlmab tavaliselt nii riigi enda keskpika perioodi arengustrateegiat ning poliitilise ja sotsiaalmajandusliku tausta analüüsi, kui ka Euroopa Liidu poolset hinnangut. Euroopa Komisjoni töötajad annavad riigi ametiasutustele koostööd käsitleva strateegiadokumendi ettevalmistamisel tehnilist abi. Seejärel koostatakse riiklik sihtprogramm koostööstrateegia rakendamiseks. Riiklik sihtprogramm on suunatud abi saavatele sektoritele ja valdkondadele ning selles selgitatakse, kuidas abi kasutades eesmärgid saavutatakse; samuti esitatakse selles rakendamise ajakava ja täpsustatakse (vajaduse korral), kuidas on programmi kaasatud muud osalejad, nt rahvusvahalised organisatsioonid või valitsusvälised organisatsioonid. Nimetatud üldine sihtprogramm vaadatakse läbi igal aastal, samuti EAFi rakendusperioodi keskel ja lõpus ning programmi kehtivuse ajal tehakse selles vajaduse korral parandusi ja muudatusi. 3.4 Kulukohustuste võtmine EAFist väljamaksete tegemiseks EAFist ei saa ühtegi summat välja maksta enne, kui komisjon ja võimalik EAFi vahendite saaja on eelnevalt võtnud kirjalikult juriidilise kohustuse. Enne kolmanda isiku ees juriidilise kohustuse võtmist (näiteks temaga lepingu või toetuslepingu sõlmimist) peab olemas olema piisavate vahenditega eelarverida, mis võimaldab asjaomast tegevust rahastada. Kui see tingimus on täidetud, tuleb vajalikud vahendid eelarves reserveerida raamatupidamissüsteemis võetavate eelarveliste kulukohustuste abil. See aga ei mõjuta üldist raamatupidamisarvestust (ehk pearaamatut), sest kulusid ei ole veel kantud. See on tingitud asjaolust, et EAFi raamatupidamissüsteem koosneb kahest eraldiseisvast, kuid omavahel seotud osast: (a) eelarve raamatupidamisarvestus, mis annab üksikasjaliku ülevaate eelarve täitmisest, ning (b) üldine raamatupidamisarvestus, mida kasutatakse bilansi ja tulemiaruande koostamiseks. Eelarve raamatupidamisarvestus annab ülevaate võetud kulukohustustest ja tehtud maksetest. Eelarve raamatupidamisarvestus tugineb kassapõhise arvestuse põhimõttele, mille kohaselt kulu- või tuluartikkel kirjendatakse raamatupidamisarvestuses alles siis, kui asjaomase summa suhtes võetakse kulukohustus, kui see makstakse välja või laekub. Sellist liiki raamatupidamisarvestus on tüüpiline avaliku sektori puhul, mis on ajalooliselt kaldunud pöörama põhitähelepanu eelarvele ja selle täitmisele. Üldises raamatupidamisarvestuses (mis tugineb tekkepõhise arvestuse põhimõttele) näidatakse kõik eelarveaasta jooksul kantud kulud ja laekunud tulud (ja seega eelarveaasta tulem) ning tehakse kindlaks EAFi finantsseisund bilansi vormis, milles kajastatakse varasid ja kohustusi asjaomase aasta 31. detsembri seisuga. 3.5 Makse tegemine Makseid saab teha üksnes pärast seda, kui eelarvevahendite käsutaja on eelarvelise kulukohustuse heaks kiitnud. Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda abisaajale sularaha ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases eelmaksete lepingus kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid ehk ettemakseid kasutatakse lepingus kindlaks määratud perioodi jooksul eesmärgil, milleks need on antud. Vastasel korral makstakse need tagasi, st kui abisaaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on ta kohustatud eelmakseks oleva ettemakse EAFile tagastama. Seega väljamakstud eelmaksed ei muutu lõplikuks kuluks enne, kui on täidetud lepinguga ettenähtud kohustused. Seepärast kirjendatakse need esialgse väljamakse tegemisel bilansis varana. Eelmaksete kui vara summat vähendatakse (kas täielikult või osaliselt) rahastamiskõlblike kulude (mida käsitletakse tulemiaruandes kuludena) ja tagastatud summade kinnitamisega. Aasta lõpus tuleb anda hinnang sellele, millised on EAFi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikud kulud, mille kohta nad ei ole veel aruandeid esitanud. Pärast kõnealuste järgmisse eelarveaastasse ülekandmise arvutuste tegemist kirjendatakse prognoositud rahastamiskõlblikud summad kumuleerunud kuludena, prognoositud rahastamiskõlbmatud summad jäävad aga lahtiseks kontodel „Kulud, mille rahastamiskõlblikkus vajab kontrollimist”. Selleks, et varasid ja kohustusi mitte üle hinnata, on need summad esitatud lühiajaliste kohustuste all. 3.6 Alusetult makstud summade tagasinõudmine EAFist kantavate kulude rahastamiskõlblikkust kontrollitakse kohaldatavates eeskirjades või iga toetuse tingimustes sätestatud tõendavate dokumentide alusel. Kontrollisüsteemide kulutasuvuse optimeerimise eesmärgil kontrollitakse lõppmakse taotluste puhul tõendavaid dokumente üldiselt üksikasjalikumalt kui vahemakse taotluste puhul ning seetõttu võidakse sealjuures avastada vahemaksetes vigu, mis parandatakse lõppmakse korrigeerimisega. Lisaks sellele on komisjonil õigus kontrollida tõendavate dokumentide ausust, tehes kontrollkäike taotluse esitaja ruumidesse rahastatava meetme rakendamise ajal ja/või hiljem (järelkontroll). Rakendusperioodi ajal leitud vigu võib parandada järgnevate maksetaotluste korrigeerimise teel. Järelkontrolli käigus vigade leidmisel esitatakse sissenõudekorraldus. 4. EELARVEAASTA LÕPU ARUANDLUS 4.1 Majandusaasta aruanne Peaarvepidaja ülesanne on koostada majandusaasta aruanne ja tagada, et see annab EAFi finantsseisundist õige ja õiglase ülevaate. Majandusaasta aruanne koosneb järgmistest osadest: I osa: Euroopa Komisjoni hallatavad vahendid – kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi raamatupidamise aastaaruanded – kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi rakendamise aruanne II osa: Euroopa Investeerimispanga hallatavad vahendid – investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne. Tervikliku ülevaate saamiseks EAFi arenguabist on investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne lisatud majandusaasta aruandele eraldi osana. Pärast kontrollikoja auditit võtab komisjon majandusaasta aruande vastu järgneva aasta 31. juuliks ja esitab selle eelarve täitmisele heakskiidu saamiseks nõukogule ja parlamendile. 4.2 Iga-aastane tegevusaruanne Eelarvevahendite käsutajalt nõutakse iga-aastase tegevusaruande koostamist tema vastutusalasse kuuluva tegevuse kohta. Nimetatud aruandes annab eelarvevahendite käsutaja aru poliitika elluviimise tulemustest ja sellest, kas ta saab piisava kindlusega kinnitada, et tema aruandes kirjeldatud tegevuse jaoks eraldatud vahendeid on kasutatud sihtotstarbeliselt ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt ning et kehtestatud kontrollimenetlused pakuvad vajalikke tagatisi aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. 5. AUDITEERIMINE JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE 5.1 Auditeerimine EAFi majandusaasta aruannet ja vahendite haldamist kontrollib tema välisaudiitorina tegutsev Euroopa Kontrollikoda, kes koostab nõukogule ja Euroopa Parlamendile aastaaruande. Kontrollikoja põhiülesanne on teha EAFi majandusaasta aruandele sõltumatu välisaudit. Oma tegevuse osana koostab kontrollikoda järgmised dokumendid: (1) aastaaruande, milles on esitatud kontrollikoja tähelepanekud majandusaasta aruande ja selle aluseks olevate tehingute kohta; (2) kontrollikoja audititele tuginev ja aastaaruandes kinnitava avalduse vormis esitatud arvamus, millega kinnitatakse i) majandusaasta aruande usaldusväärsust ja ii) selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust; (3) eriaruanded, milles esitatakse konkreetsete haldusvaldkondade auditite käigus tehtud auditileiud. Kontrollikojal on auditeerimise käigus juurdepääsuõigus kõigile vajalikele dokumentidele. Kontrollikoda auditeerib kõiki EAFi tegevusvaldkondasid, kuni üksikute tehingute ja maksete seaduslikkuse ja korrektsuse uurimiseni välja. Kontrollikoda auditeerib ka majandusaasta aruannet ennast, kontrollides lisaks raamatupidamise aastaaruande üldisele esitusviisile vajaduse korral ka individuaalseid bilansi ja tulemiaruande kirjeid. Seetõttu saab kontrollikoda anda oma arvamuse mitte üksnes esitatud andmete, vaid ka kohaldatava süsteemi ja kontrollide kohta. 5.2 Eelarve täitmisele heakskiidu andmine Viimaseks kontrolliks on asjaomase aasta EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmine. Euroopa Parlament on EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon. See tähendab, et pärast majandusaasta aruande auditeerimist ja lõplikku viimistlemist tuleb nõukogul soovitada ja seejärel parlamendil otsustada, kas anda heakskiit EAFi eelarve täitmisele komisjoni poolt eelneval eelarveaastal. Kõnealune otsus põhineb majandusaasta aruande läbivaatamisel, kontrollikoja aastaaruandel (mis sisaldab ametlikku kinnitavat avaldust) ja komisjoni vastustel, aga ka nende tulemusena komisjonile esitatud küsimustel ja täiendava teabe taotlustel. Eelarve täitmisele heakskiidu andmine kujutab endast eelarve täitmise väliskontrolli poliitilist aspekti. See on otsus, millega Euroopa Parlament vabastab nõukogu soovituse põhjal komisjoni tema vastutusest asjaomase eelarveaasta eelarve täitmise haldamisel. Eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus võib viia üheni järgmisest kahest tulemusest: heakskiidu andmine või selle edasilükkamine. Eelarve täitmisele heakskiidu andmisel võib parlament teha tähelepanekuid, mida ta peab oluliseks; sealjuures soovitab parlament sageli meetmeid, mida komisjon peaks neis küsimustes võtma. Komisjon esitab võetud meetmed järelmeetmete aruandes ja tegevuskavas, mille ta saadab nii parlamendile kui ka nõukogule. I OSA – EAFi MAJANDUSAASTA ARUANNE: EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID[2] 1. KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EUROOPA ARENGUFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED 1.1 KAHEKSAS, ÜHEKSAS JA KÜMNES EUROOPA ARENGUFOND: KOONDBILANSS, KOONDTULEMIARUANNE, RAHAVOOGUDE KOONDARUANNE JA NETOVARA MUUTUSTE KOONDARUANNE KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EAFi KOONDBILANSS || || || || miljonites eurodes || Lisa || 31.12.2011 || 31.12.2010 || PÕHIVARA || || || || Pikaajalised eelmaksed || 2.1 || 380 || 353 || || || || || KÄIBEVARA || || || || Lühiajalised eelmaksed || 2.2 || 1 175 || 1 096 || Lühiajalised nõuded || 2.3 || 111 || 247 || Raha ja raha ekvivalendid || 2.5 || 1 224 || 808 || || || || || VARAD KOKKU || || 2 891 || 2 503 || || || || || LÜHIAJALISED KOHUSTUSED || || || || Lühiajalised tasumisele kuuluvad summad || 2.6 || (1 033) || (1 045) || || || || || KOHUSTUSED KOKKU || || (1 033) || (1 045) || || || || || NETOVARA || || 1 858 || 1 458 || || || || || VAHENDID JA RESERVID || || || || Sissenõutud fondikapital || 2.7 || 26 979 || 23 879 || Muud reservid || 2.8 || 2 252 || 2 252 || Varasematest aastatest ülekantud tulem || || (24 674) || (21 909) || Eelarveaasta tulem || || (2 700) || (2 765) || NETOVARA || || 1 858 || 1 458 KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EAFi KOONDTULEMIARUANNE || || miljonites eurodes || Lisa || 2011 || 2010 || || || PÕHITEGEVUSTULUD || 3.1 || 99 || 140 || || || PÕHITEGEVUSKULUD || || || Põhitegevuskulud || 3.2 || (2 702) || (2 914) Halduskulud || 3.3 || (75) || (86) || || || KASUM/(KAHJUM) PÕHITEGEVUSEST || || (2 679) || (2 860) || || || Finantstulud || 3.4 || (20) || 95 KASUM/(KAHJUM) FINANTSEERIMISTEGEVUSEST || || (21) || 95 || || || EELARVEAASTA TULEM || || (2 700) || (2 765) KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EAFi RAHAVOOGUDE KOONDARUANNE || || miljonites eurodes || Lisa || 2011 || 2010 || || || Eelarveaasta tulem || || (2 700) || (2 765) || || || PÕHITEGEVUS || 4.2 || || Liikmesriikide tavapärased osamaksud || || 3 238 || 3 420 Liikmesriikide osamaksud kaasrahastamise raames || || 7 || 65 Nõuete väärtuse langusest tingitud kahjum (/kahjumi vähenemine) || || 6 || 2 || || || Pikaajaliste eelmaksete (suurenemine)/vähenemine || || (28) || (157) Lühiajaliste eelmaksete (suurenemine)/vähenemine || || (79) || (296) Lühiajaliste nõuete (suurenemine)/vähenemine || || 14 || (62) Lühiajaliste tasumisele kuulvate summade suurenemine/(vähenemine) || || (42) || 78 || || || NETORAHAVOOD || || 417 || 285 || || || RAHA JA RAHA EKVIVALENTIDE SUURENEMINE/(VÄHENEMINE) (NETO) || || 417 || 285 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga || 2.5 || 808 || 523 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga || 2.5 || 1 224 || 808 KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EAFi NETOVARA MUUTUSTE KOONDARUANNE || || || || || || || miljonites eurodes || Fondikapital (a) || Sissenõudmata vahendid (b) || Sissenõutud fondikapital (c)=(a)-(b) || Kumulatiivsed reservid (d) || Muud reservid (e) || Netovarad kokku (c) + (d) + (e) SALDO 31. DETSEMBRI 2009. AASTA SEISUGA || 45 761 || 25 381 || 20 381 || (21 909) || 2 252 || 724 || || || || || || Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud || - || (3 500) || 3 500 || - || - || 3 500 Kaasrahastamise osamaksude ümberliigitamine[3] || (70) || (69) || (2) || - || - || (2) Eelarveaasta tulem || - || - || - || (2 765) || - || (2 765) SALDO 31. DETSEMBRI 2010. AASTA SEISUGA || 45 691 || 21 812 || 23 879 || (24 674) || 2 252 || 1 458 || || || || || || Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud || - || (3 100) || 3 100 || - || - || 3 100 Eelarveaasta tulem || - || - || - || (2 700) || - || (2 700) SALDO 31. DETSEMBRI 2011. AASTA SEISUGA || 45 691 || 18 712 || 26 979 || (27 374) || 2 252 || 1 858 1.2 KAHEKSAS EAF: BILANSS, TULEMIARUANNE JA NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE KAHEKSANDA EAFi BILANSS || || || || miljonites eurodes || Lisa || 31.12.2011 || 31.12.2010 || KÄIBEVARA || || || || Lühiajalised eelmaksed || 2.2 || 70 || 100 || Lühiajalised nõuded || 2.3 || 4 || 9 || Tasaarvelduskontod || 2.4 || 387 || 497 || || || || || VARAD KOKKU || || 461 || 605 || || || || || LÜHIAJALISED KOHUSTUSED || || || || Lühiajalised tasumisele kuuluvad summad || 2.6 || (29) || (45) || || || || || KOHUSTUSED KOKKU || || (29) || (45) || || || || || NETOVARA || || 432 || 560 || || || || || VAHENDID JA RESERVID || || || || Sissenõutud fondikapital || 2.7 || 12 840 || 12 840 || Muud reservid || 2.8 || (2 276) || (2 237) || Varasematest aastatest ülekantud tulem || || (10 042) || (9 985) || Eelarveaasta tulem || || (90) || (58) || NETOVARA || || 432 || 560 KAHEKSANDA EAFi TULEMIARUANNE || || miljonites eurodes || Lisa || 2011 || 2010 || || || PÕHITEGEVUSTULUD || 3.1 || 40 || 54 || || || PÕHITEGEVUSKULUD || 3.2 || (128) || (116) || || || || || || KASUM/(KAHJUM) PÕHITEGEVUSEST || || (88) || (61) || || || Finantstulud || 3.4 || (1) || 4 KASUM/(KAHJUM) FINANTSEERIMISTEGEVUSEST || || (2) || 4 || || || EELARVEAASTA TULEM || || (90) || (58) KAHEKSANDA EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE || || || || || || || miljonites eurodes || Fondikapital (a) || Sissenõudmata vahendid (b) || Sissenõutud fondikapital (c)=(a)-(b) || Kumulatiivsed reservid (d) || Muud reservid (e) || Netovarad kokku (c) + (d) + (e) SALDO 31. DETSEMBRI 2009. AASTA SEISUGA || 12 840 || - || 12 840 || (9 985) || (2 153) || 703 || || || || || || Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud || - || - || - || - || - || - Ümberpaigutused kümnendasse EAFi || - || - || - || - || (85) || (85) Eelarveaasta tulem || - || - || - || (58) || - || (58) SALDO 31. DETSEMBRI 2010. AASTA SEISUGA || 12 840 || - || 12 840 || (10 042) || (2 237) || 560 || || || || || || Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud || - || - || - || - || - || - Ümberpaigutused kümnendasse EAFi || - || - || - || - || (38) || (38) Eelarveaasta tulem || - || - || - || (90) || - || (90) SALDO 31. DETSEMBRI 2011. AASTA SEISUGA || 12 840 || - || 12 840 || (10 132) || (2 276) || 432 1.3 ÜHEKSAS EAF: BILANSS, TULEMIARUANNE JA NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE ÜHEKSANDA EAFi BILANSS || || || || miljonites eurodes || Lisa || 31.12.2011 || 31.12.2010 || PÕHIVARA || || || || Pikaajalised eelmaksed || 2.1 || 191 || 158 || || || || || KÄIBEVARA || || || || Lühiajalised eelmaksed || 2.2 || 569 || 742 || Lühiajalised nõuded || 2.3 || 87 || 233 || Tasaarvelduskontod || 2.4 || 2 557 || 2 516 || Raha ja raha ekvivalendid || 2.5 || 6 || 7 || || || || || VARAD KOKKU || || 3 410 || 3 655 || || || || || LÜHIAJALISED KOHUSTUSED || || || || Lühiajalised tasumisele kuuluvad summad || 2.6 || (315) || (392) || || || || || KOHUSTUSED KOKKU || || (315) || (392) || || || || || NETOVARA || || 3 096 || 3 263 || || || || || VAHENDID JA RESERVID || || || || Sissenõutud fondikapital || 2.7 || 11 699 || 11 039 || Muud reservid || 2.8 || 4 227 || 4 157 || Varasematest aastatest ülekantud tulem || || (11 932) || (10 854) || Eelarveaasta tulem || || (898) || (1 078) || NETOVARA || || 3 096 || 3 263 ÜHEKSANDA EAFi TULEMIARUANNE || || miljonites eurodes || Lisa || 2011 || 2010 || || || PÕHITEGEVUSTULUD || 3.1 || 49 || 82 || || || PÕHITEGEVUSKULUD || || || Põhitegevuskulud || 3.2 || (924) || (1 230) Halduskulud || 3.3 || (3) || (6) || || || || || || KASUM/(KAHJUM) PÕHITEGEVUSEST || || (879) || (1 155) || || || Finantstulud || 3.4 || (19) || 77 KASUM/(KAHJUM) FINANTSEERIMISTEGEVUSEST || || (19) || 77 || || || EELARVEAASTA TULEM || || (898) || (1 078) ÜHEKSANDA EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE || || || || || || || miljonites eurodes || Fondi- kapital (a) || Sissenõudmata vahendid (b) || Sissenõutud fondikapital (c)=(a)-(b) || Kumulatiivsed reservid (d) || Muud reservid (e) || Netovarad kokku (c) + (d) + (e) SALDO 31. DETSEMBRI 2009. AASTA SEISUGA || 11 699 || 4 160 || 7 539 || (10 854) || 4 308 || 993 || || || || || || Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud || - || (3 500) || 3 500 || - || - || 3 500 Ümberpaigutused kümnendasse EAFi || - || - || - || - || (151) || (151) Eelarveaasta tulem || - || - || - || (1 078) || - || (1 078) SALDO 31. DETSEMBRI 2010. AASTA SEISUGA || 11 699 || 660 || 11 039 || (11 932) || 4 157 || 3 263 || || || || || || Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud || - || (660) || 660 || - || - || 660 Ümberpaigutused kümnendasse EAFi ja kümnendast EAFist || - || - || - || - || 70 || 70 Eelarveaasta tulem || - || - || - || (898) || - || (898) SALDO 31. DETSEMBRI 2011. AASTA SEISUGA || 11 699 || 0 || 11 699 || (12 830) || 4 227 || 3 096 1.4 KÜMNES EAF: BILANSS, TULEMIARUANNE JA NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE KÜMNENDA EAFi BILANSS || || || || miljonites eurodes || Lisa || 31.12.2011 || 31.12.2010 || PÕHIVARA || || || || Pikaajalised eelmaksed || 2.1 || 189 || 195 || || || || || KÄIBEVARA || || || || Lühiajalised eelmaksed || 2.2 || 536 || 255 || Lühiajalised nõuded || 2.3 || 20 || 5 || Raha ja raha ekvivalendid || 2.5 || 1 218 || 801 || || || || || VARAD KOKKU || || 1 963 || 1 255 || || || || || LÜHIAJALISED KOHUSTUSED || || || || Lühiajalised tasumisele kuuluvad summad || 2.6 || (689) || (608) || Tasaarvelduskontod || 2.4 || (2 944) || (3 013) || || || || || KOHUSTUSED KOKKU || || (3 633) || (3 621) || || || || || NETOVARA || || (1 670) || (2 366) || || || || || VAHENDID JA RESERVID || || || || Sissenõutud fondikapital || 2.7 || 2 440 || - || Muud reservid || 2.8 || 301 || 333 || Varasematest aastatest ülekantud tulem || || (2 699) || (1 070) || Eelarveaasta tulem || || (1 712) || (1 629) || NETOVARA[4] || || (1 670) || (2 366) KÜMNENDA EAFi TULEMIARUANNE || || miljonites eurodes || Lisa || 2011 || 2010 || || || PÕHITEGEVUSTULUD || 3.1 || 10 || 4 || || || PÕHITEGEVUSKULUD || || || Põhitegevuskulud || 3.2 || (1 650) || (1 567) Halduskulud || 3.3 || (72) || (80) || || || || || || KASUM/(KAHJUM) PÕHITEGEVUSEST || || (1 712) || (1 643) || || || Finantstulud || 3.4 || 0 || 14 KASUM/(KAHJUM) FINANTSEERIMISTEGEVUSEST || || (1) || 14 || || || EELARVEAASTA TULEM || || (1 712) || (1 629) KÜMNENDA EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE || || || || || || || miljonites eurodes || Fondi- kapital (a) || Sisse-nõudmata vahendid (b) || Sissenõutud fondikapital (c)=(a)-(b) || Kumulatiivsed reservid (d) || Muud reservid (e) || Netovarad kokku (c) + (d) + (e) SALDO 31. DETSEMBRI 2009. AASTA SEISUGA || 21 222 || 21 221 || 2 || (1 070) || 97 || (971) || || || || || || Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud || - || - || - || - || - || - Kaasrahastamise osamaksude ümberliigitamine[5] || (70) || (69) || (2) || - || - || (2) Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist || - || - || - || - || 236 || 236 Eelarveaasta tulem || - || - || - || (1 629) || - || (1 629) SALDO 31. DETSEMBRI 2010. AASTA SEISUGA || 21 152 || 21 152 || - || (2 699) || 333 || (2 366) || || || || || || Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud || - || (2 440) || 2 440 || - || - || 2 440 Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi || - || - || - || - || (32) || (32) Eelarveaasta tulem || - || - || - || (1 712) || - || (1 712) SALDO 31. DETSEMBRI 2011. AASTA SEISUGA || 21 152 || 18 712 || 2 440 || (4 411) || 301 || (1 670) 1.5 KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD 1. PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED 1.1. ÕIGUSAKTID JA FINANTSMÄÄRUS Raamatupidamise aastaaruanne on koostatud kooskõlas kümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmäärusega. Nimetatud määruse artikli 121 kohaselt koostatakse raamatupidamise aastaaruanne tekkepõhise arvestuse põhimõtte kohaselt. Käesolev raamatupidamise aastaaruanne on koostatud Euroopa Arengufondi raamatupidamiseeskirjade ja -meetodite kohaselt, mis omakorda on välja töötatud rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamisstandardite (IPSAS) või nende puudumisel rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) alusel, mida annavad välja vastavalt rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamise standardite nõukogu (IPSASB) ja rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite nõukogu (IASB). EAFi peaarvepidaja vastuvõetud hindamiseeskirju ja raamatupidamismeetodeid on kohaldatud selle osa suhtes EAFi vahenditest, mille finantsjuhtimise eest vastutab Euroopa Komisjon. EAFi peaarvepidaja peab esitama esialgse majandusaasta aruande kontrollikojale auditeerimiseks järgneva aasta 31. märtsiks. Kontrollikoda esitab omakorda oma tähelepanekud majandusaasta aruande kohta komisjonile 15. juuniks (artikkel 125). Kõnealuste tähelepanekute põhjal kinnitab komisjon lõpliku majandusaasta aruande 31. juuliks ning saadab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale. Seejärel avaldatakse majandusaasta aruanne Euroopa Liidu Teatajas 15. novembriks koos kinnitava avaldusega, mille kontrollikoda on andnud selle osa kohta Euroopa Arengufondi vahenditest, mille finantsjuhtimise eest vastutab komisjon. 1.2. RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED Raamatupidamise aastaaruande eesmärk on anda üksuse finantsseisundi, tegevustulemuste ja rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale kasutajaskonnale. Avaliku sektori üksuste puhul, nagu EAF, on konkreetsem eesmärk anda teavet, millest on abi otsuste tegemisel, ja näidata, et üksus kasutab talle usaldatud vahendeid vastutustundlikult. Õige ja õiglase ülevaate andmiseks peab raamatupidamise aastaaruanne mitte ainult andma organisatsiooni töö iseloomu ja ulatust kirjeldavat asjakohast teavet, selgitama, kuidas seda rahastatakse, ja andma põhjalikku teavet selle tegevuse kohta, vaid ühtlasi tegema seda kõike selgel ja arusaadaval viisil, mis võimaldab eelarveaastaid omavahel võrrelda. Käesoleva dokumendi koostamisel on silmas peetud just neid eesmärke. EAFi raamatupidamissüsteem koosneb üldisest raamatupidamisarvestusest ja eelarve raamatupidamisarvestusest. Eelarve raamatupidamisarvestus annab üksikasjaliku ülevaate eelarve täitmisest. See rajaneb kassapõhise arvestuse põhimõttel. Raamatupidamise aastaaruanne koostatakse üldise raamatupidamisarvestuse põhjal, sest selles on näidatud kõik eelarveaasta kulud ja tulud tekkepõhise arvestuse eeskirjade kohaselt ning selle eesmärk on finantsseisundi kajastamine 31. detsembri seisuga bilansi vormis. Kümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklis 120 on sätestatud järgmised raamatupidamise aastaaruande koostamisel kohaldatavad raamatupidamispõhimõtted: – tegevuse jätkuvuse põhimõte; – konservatiivsuse põhimõte; – raamatupidamismeetodite järjepidevuse põhimõte; – teabe võrreldavuse põhimõte; – olulisuse põhimõte; – brutopõhimõte; – sisu ülimuslikkuse põhimõte; – tekkepõhise arvestuse põhimõte. 1.3. ARUANDE KOOSTAMISE ALUS 1.3.1. Arvestus- ja aruandlusvaluuta Raamatupidamise aastaaruanne on koostatud miljonites eurodes, mis on EAFi arvestus- ja aruandlusvaluuta. 1.3.2. Valuuta ja ümberarvestamise alused Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Vahetuskursierinevustest saadud kasum või kahjum, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuste ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus kehtinud vahetuskursside alusel, kajastatakse tulemiaruandes. Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuse eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud järgnevalt esitatud vahetuskursside alusel. Rahaühik || 31.12.2011 || 31.12.2010 || Rahaühik || 31.12.2011 || 31.12.2010 BGN || 1,9558 || 1,9558 || LTL || 3,4528 || 3,4528 CZK || 25,7870 || 25,0610 || PLN || 4,4580 || 3,9750 DKK || 7,4342 || 7,4535 || RON || 4,3233 || 4,2620 EEK || − || 15,6466 || SEK || 8,9120 || 8,9655 GBP || 0,8353 || 0,8607 || CHF || 1,2156 || 1,2504 HUF || 314,5800 || 277,9500 || JPY || 100,2000 || 108,6500 LVL || 0,6995 || 0,7094 || USD || 1,2939 || 1,3362 1.3.3. Prognooside kasutamine Vastavalt IPSASele ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetele peavad raamatupidamise aastaaruandes olema tingimata kajastatud summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel. Oluliste prognooside hulka kuuluvad muu hulgas eraldiste summad, nõuete väärtuse langus ja kumuleerunud kulud. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest prognoosidest erineda. Muutusi prognoosides kajastatakse selles perioodis, mil need teatavaks on saanud. 1.4. BILANSS 1.4.1 Eelmaksete summad Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda abisaajale sularaha ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases eelmaksete lepingus kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid või ettemakseid kasutatakse lepingus kindlaks määratud perioodi jooksul sel eesmärgil, milleks need anti. Vastasel korral makstakse need tagasi. Kui abisaaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, peab ta eelmakseks oleva ettemakse EAFile tagastama. Eelmakse summat vähendatakse (kas täielikult või osaliselt) rahastamiskõlblike kulude ja tagasi makstud summade kinnitamisega. Eelarveaasta lõpus leitakse veel tasaarvestamata eelmakse summade väärtus, lahutades makstud esialgse(te)st summa(de)st tagastatud summad, tasaarvestatud rahastamiskõlblikud summad, eelarveaasta lõpu seisuga veel tasaarvestamata prognoositavad rahastamiskõlblikud summad ja väärtuse vähendamised. Eelmaksetelt arvutatud intressi kajastatakse selle teenimise hetkel asjaomase lepingu sätete kohaselt. Eelarveaasta lõpu seisuga koostatakse kõige usaldusväärsema teabe põhjal kogunenud intressitulu prognoos. 1.4.2 Nõuded Nõudeid kajastatakse esialgses summas, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev allahindlus. Nõuete väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et kogu võlgnetavat summat ei ole nõude esialgsete tingimuste kohaselt võimalik sisse nõuda. Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest väärtusest kaetav väärtus; kaetav väärtus on oodatavate tulevaste rahavoogude nüüdisväärtus, diskonteerituna sarnaste laenuvõtjate suhtes kohaldatava turuintressimääraga. Samuti kajastatakse üldine allahindlus nende tasumata sissenõudekorralduste puhul, mille suhtes ei ole konkreetset allahindlust veel kohaldatud. Selline üldine allahindlus põhineb ajaloolistel kahjumääradel. Allahindluse summa kajastatakse tulemiaruandes. 1.4.3 Raha ja raha ekvivalendid Raha ja raha ekvivalendid on finantsinstrumendid ning need on määratletud lühiajaliste varadena. Nende hulka kuulub kassas olev sularaha, nõudmiseni hoiused pankades ja muud lühiajalised investeeringud, mis on kuni kolmekuulise esialgse tähtaja ja suure likviidsusega. 1.4.4 Tasumisele kuuluvad summad Märkimisväärne osa Euroopa Arengufondi tasumisele kuuluvatest summadest ei ole seotud kaupade ega teenuste ostmisega, vaid kujutab endast toetuste või muu rahastamise saajate esitatud tasumata kulutaotlusi. Need kirjendatakse tasumisele kuuluvate summadena taotletava summa ulatuses kulutaotluse saamisel ning kontrollimise järel kinnitavad asjaomased finantsametnikud nende rahastamiskõlblikkust. Selles etapis hinnatakse nende väärtuseks kinnitatud ja rahastamiskõlblik summa. Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivaid tasumisele kuuluvaid summasid kajastatakse arve saamisel esialgse summa ulatuses ning neile vastavad kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui tarne on üle antud või teenus osutatud ja aktsepteeritud. 1.4.5 Eraldised Eraldisi kajastatakse, kui EAFil on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus, ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Eraldiste summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suured kulud on oodatavalt vajalikud olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandepäeval. 1.4.6 Viitlaekumised ja kumuleerunud kulud ning edasilükkunud tulud ja kulud Tekkepõhise arvestuse üheks olulisemaks ülesandeks on tagada, et tehinguid kajastatakse sellel eelarveaastal, millega need seonduvad. Seda menetlust nimetatakse järgmisse eelarveaastasse ülekandmiseks. Eelkõige tuleb anda hinnang sellele, millised on EAFi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikud kulud, mille kohta nad ei ole EAFile veel aruandeid esitanud (kumuleerunud kulud). Samal ajal seonduvad mõned aruandeaastal tehtud maksed järgnevate perioodidega (edasilükkunud kulud), mistõttu need tuleb kindlaks määrata ja neid kajastada järgneva(te)s perioodi(de)s. EAFi raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse tehinguid ja sündmusi raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Arvestusperioodi lõpus kajastatakse kumuleerunud kulusid perioodi ülekandekohustuse prognoositud summa alusel. Kumuleerunud kulud arvutatakse komisjoni välja antud üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et raamatupidamise aastaaruanne annaks õige ja õiglase ülevaate. Ka tulu kajastatakse selles perioodis, millega see on seotud. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet veel välja saadetud, kuid teenus on osutatud või EAF on tarne teostanud või kui eksisteerib lepinguline kohustus (nt aluslepingus sätestatu tulemusena), kajastatakse raamatupidamise aastaaruandes viitlaekumine. Lisaks, kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saadetud, kuid teenust ei ole veel osutatud või tarnitud kaupasid üle antud, loetakse tulu edasilükkunuks ja see kajastatakse järgnevas arvestusperioodis. 1.5. TULEMIARUANNE 1.5.1 Tulud Euroopa Arengufondi jaoks ei ole eelarvest tulusid ette nähtud. Liikmesriikide tavapäraseid osamaksusid käsitatakse fondikapitalina. Tulu hõlmab kulude sissenõudmist ja intressitulu. Kulude sissenõudmine Toimingute jaoks, millest tuleneb EAFist lõplikule abisaajale või kolmandale riigile juba tehtud maksete tagasimaksmine, koostatakse sissenõudekorraldused ja nähakse ette järgnevatest maksetest tehtavad mahaarvamised, mille üle peetakse raamatupidamisarvestust järgmiselt: – kulude sissenõudmine: väljastatud sissenõudekorralduse tulemusena tekib nõue, mida kajastatakse asjaomase aasta tulemiaruandes tuluna, või – eelmakse summade sissenõudmine: sel juhul kajastatakse asjaomast summat bilansis eelmaksete rubriigis. Intressitulu Intressitulu kajastatakse tulemiaruandes tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Intressitulu koosneb kommertspankades hoitavatelt sularahasaldodelt ja nõudmiseni hoiustelt saadud või saadaolevatest intressidest ja EAFi nõuetelt kogunenud viivistest. Intressitulu kajastatakse, kui see koguneb. 1.5.2 Kulud Ostetud kaupade ja saadud teenustega seoses kantud kaubanduslikud kulud kajastatakse siis, kui tarne on üle antud või teenus osutatud ja aktsepteeritud. Neid hinnatakse algses arvel esitatud maksumuses. Mittekaubanduslikud kulud moodustavad suurema osa EAFi kuludest. Need seonduvad abisaajatele tehtud ülekannetega ja neid võib olla kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ja oma äranägemisel makstavad toetused või osamaksud ja annetused. Ülekanne kajastatakse selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et asjaomast liiki ülekanne on lubatud õigusaktiga (finantsmäärus või muu õigusakt) või on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud; abisaaja on täitnud kõik rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid; ja summa suurust saab realistlikult hinnata. Kajastamiskriteeriumidele vastava maksenõude või kulutaotluse saamisel kajastatakse see kuluna rahastamiskõlbliku summa ulatuses. Eelarveaasta lõpu seisuga hinnatakse kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mis juba kuuluvad abisaajatele tasumisele, kuid millest ei ole veel teatatud, ning kajastatakse need kumuleerunud kuludena. Intressikulu Intressikulu kajastatakse tulemiaruandes tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Intressikulu koosneb tasutud või tasumisele kuuluvatest intressidest ja see kajastatakse, kui see koguneb. 1.6. TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED 1.6.1 Tingimuslikud varad Tingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult EAFi kontrollile. Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline. Tingimuslikke varasid hinnatakse igal bilansipäeval, et tagada muutuste asjakohane kajastamine raamatupidamise aastaaruandes. Kui majandusliku kasu või teenusepotentsiaali tekkimine on muutunud praktiliselt kindlaks ja vara väärtus on usaldusväärselt mõõdetav, kajastatakse vara ja sellega seotud tulu selle perioodi raamatupidamise aastaaruandes, mil muutus aset leidis. Tagatised on võimalikud varad, mis tulenevad minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab tagatist nõudva sündmuse toimumine või mittetoimumine. Tagatisi saab seega lugeda tingimuslikeks varadeks. Tagatis vabastatakse, kui tagatist nõudev sündmus lakkab olemast. Tagatis realiseeritakse, kui on täidetud tingimused tagatise andjalt makse sissenõudmiseks. 1.6.2 Tingimuslikud kohustused Tingimuslik kohustus on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult EAFi kontrollile, või olemasolev kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest, kuid mida ei kajastata kas seetõttu, et ei ole tõenäoline, et kohustuse täitmiseks on vajalik vähendada vahendeid majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, või harvaesinevatel juhtudel, kui kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta. Tingimuslikku kohustust ei kajastata juhul, kui vahendite vähenemise tõenäosus majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol on väike. Tingimuslikke kohustusi hinnatakse igal bilansipäeval, et teha kindlaks, kas vahendite vähenemine majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol on muutunud tõenäoliseks. Kui on muutunud tõenäoliseks, et tingimusliku kohustusena käsitletud kirje nõuab vahendite vähenemist majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, kajastatakse selle perioodi raamatupidamise aastaaruandes, mil see tõenäoliseks muutus, eraldis. 2. BILANSI LISAD PÕHIVARA 2.1 PIKAAJALISED EELMAKSED || || || || miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 31.12.2011 || KOKKU 31.12.2010 Pikaajalised eelmaksed || - || 191 || 189 || 380 || 353 KOKKU || - || 191 || 189 || 380 || 353 Paljudes lepingutes on ette nähtud ettemaksete tegemine enne tööde alustamist, tarnet või teenuste osutamist. Mõnel juhul on lepingute maksegraafikutes ette nähtud maksete tegemine eduaruannete põhjal. Eelmakseid makstakse üldjuhul selle riigi või territooriumi valuutas, kus projekt ellu viiakse. Eelmaksetest on maha arvatud ettemaksetega seonduvad avatud sissenõudekorraldused ja prognooside kohaselt aasta lõpu seisuga tasaarvestamata summad. See, kas eelmakseid kajastatakse lühi- või pikaajaliste eelmaksetena, oleneb nende väljamaksmise või tagastamise ajastusest. Väljamaksed on kindlaks määratud projekti aluseks olevas lepingus. Mis tahes välja- ja tagasimaksed, mille tähtaeg saabub enne 12 kuu möödumist aruandepäevast, kajastatakse lühiajaliste eelmaksetena ja seega käibevarana. Kuna paljud EAFi projektidest on oma laadilt pikaajalised, peavad nendega seonduvad ettemaksed olema kasutatavad rohkem kui ühe aasta jooksul. Seetõttu on need eelmaksed kajastatud pikaajalise varana. Pikaajaliste eelmaksete suurenemine 28 miljoni euro võrra võrreldes 31. detsembriga 2010 on peamiselt seletatav pikaajaliste eelmaksete suurenemisega AKV riikide siseste projektide (49 miljonit eurot) ja halduskulude (14 miljonit eurot) puhul, mida tasakaalustab pikaajaliste eelmaksete vähenemine valdkondliku poliitika (17 miljonit eurot) ja programmikohase abi (15 miljonit eurot) puhul. KÄIBEVARA 2.2 LÜHIAJALISED EELMAKSED || || || || miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 31.12.2011 || KOKKU 31.12.2010 Lühiajalised eelmaksed (bruto) || 148 || 1 659 || 1 608 || 3 415 || 3 115 Miinus prognooside kohaselt tasaarvestatavad eelmaksed || (78) || (1 090) || (1 072) || (2 240) || (2 019) KOKKU || 70 || 569 || 536 || 1 175 || 1 096 Lühiajaliste eelmaksete netosumma suurenemine 79 miljoni euro võrra tuleneb peamiselt lühiajaliste eelmaksete netosumma suurenemisest halduskulude (77 miljonit eurot), programmikohase abi (29 miljonit eurot), institutsioonidele ettenähtud toetuse (44 miljonit eurot) ja valdkondliku poliitika (25 miljonit eurot) puhul. Kõnealust suurenemist tasakaalustas vähenemine AKV riikide siseste projektide (68 miljonit eurot), varasemate EAFidega seonduvate muude abiprogrammide (20 miljonit eurot) ja hädaabi (7 miljonit eurot) puhul. 2.2.1 Eelmaksetega seoses saadud tagatised Eelmaksete tagamiseks hoitakse tagatisi, mis vabastatakse projekti raames esitatud viimase nõude tasumisel. Tagatistel on kaks erinevat väärtust − nimiväärtus ja jooksev väärtus. Nimiväärtuse puhul on aluseks olev sündmus seotud tagatise olemasoluga. Jooksva väärtuse puhul on tagatise aluseks olev sündmus eelmakse ja/või järgnevad tasaarvestused. 31. detsembri 2011. aasta seisuga moodustasid tagatised, mille EAF oli saanud seoses eelmakse summadega, nimiväärtuses kokku 637 miljonit eurot. Kõnealuste tagatiste jooksev väärtus oli 394 miljonit eurot. 31. detsembri 2010. aasta seisuga olid need summad vastavalt 674 miljonit eurot ja 363 miljonit eurot. 2.3 LÜHIAJALISED NÕUDED || || || || miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 31.12.2011 || KOKKU 31.12.2010 Nõuded klientidele || 2 || 10 || 1 || 13 || 10 Nõuded liikmesriikidele || - || - || 9 || 9 || 125 Viitlaekumised ja ettemakstud kulud || 2 || 77 || 10 || 89 || 112 KOKKU || 4 || 87 || 20 || 111 || 247 2.3.1 Nõuded klientidele || || || || miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 31.12.2011 || KOKKU 31.12.2010 Nõuded klientidele || 6 || 18 || 2 || 27 || 18 Klientidele esitatud nõuete väärtuse langus || (4) || (8) || (1) || (13) || (8) KOKKU || 2 || 10 || 1 || 13 || 10 Tegemist on sissenõudekorraldustega, mis on 31. detsembri 2011. aasta seisuga kantud raamatupidamisarvestusse kindlaksmääratud sissenõudmisele kuuluvate nõuetena ega kuulu bilansi aktiva poolel ühegi teise rubriigi alla. Sissenõudekorralduste lõppsaldo kujutab endast väljastatud, kuid eelarveaasta lõpu seisuga veel tasumata sissenõudekorralduste väärtust. Abisaajate võlgnetavate summade puhul, mille sissenõudmine on ebatõenäoline, nähakse ette eraldis, mis on hinnanguliselt vajalik nõuete väärtuse langusest tuleneva kahjumi katteks. Eraldise suuruse määramisel on kaks võimalust: – Erijuhtumite korral: tuginetakse mittesissenõutavuse riskile. – Üldjuhul: eraldise kohaldamisel võetakse aluseks selliste nõuete ajaloolised kahjumäärad, mille suhtes ei kohaldata spetsiifilist allahindlust. Kõnealune korrigeerimine ei tähenda loobumist asjaomaste summade tulevasest sissenõudmisest. Järgnevalt on esitatud üksikasjalik teave avatud sissenõudekorraldustes perioodi jooksul toimunud muutustest. || || || || miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 2011 || KOKKU 2010 Avatud sissenõudekorraldused aasta alguse seisuga || 7 || 11 || 0 || 18 || 20 Väljastatud sissenõudekorraldused || 11 || 63 || 55 || 130 || 164 Suletud sissenõudekorraldused || (12) || (56) || (55) || (123) || (166) Laekunud || (9) || (46) || (53) || (108) || (143) Loobutud (finantsmääruse art 73) || 0 || (1) || 0 || (1) || (1) Tühistatud || (1) || (1) || 0 || (2) || (5) Tasaarvestatud || (3) || (8) || (1) || (13) || (17) Avatud sissenõudekorraldused aasta lõpu seisuga || 6 || 19 || 1 || 25 || 18 2.3.2. Nõuded liikmesriikidele Kümnenda EAFi nõuded liikmesriikidele (9 miljonit eurot) koosnevad Ungari ja Portugali poolt tasumisele kuuluvatest osamaksudest, mis laekusid vastavalt 2012. aasta jaanuaris ja veebruaris, ning Taani veel mitte tasumisele kuuluvast kaasrahastamise osamaksust. 2.3.3 Viitlaekumised ja ettemakstud kulud Viitlaekumised ja ettemakstud kulud hõlmavad peamiselt eelmaksete summadelt kogunenud intresse. Lisaks kuulub sellesse rubriiki hilinenud osamaksudelt kogunenud intressitulu. Viitlaekumiste ja ettemakstud kulude vähenemine 23 miljoni euro võrra on seletatav eelmaksetelt kogunenud väiksemate intressidega (23 miljonit eurot), vt lisa 3.4.2. 2.4 TASAARVELDUSKONTOD || || || || miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 31.12.2011 || KOKKU 31.12.2010 Kuuendasse EAFi / kuuendast EAFist || (2 065) || (214) || - || (2 279) || (2 279) Seitsmendasse EAFi/ seitsmendast EAFist || - || 2 279 || - || 2 279 || 2 279 Kaheksandasse EAFi/ kaheksandast EAFist || - || (3 037) || 584 || (2 453) || (2 563) Üheksandasse EAFi/ üheksandast EAFist || 3 037 || - || (3 529) || (491) || (450) Kümnendasse EAFi/ kümnendast EAFist || (584) || 3 529 || - || 2 944 || 3 013 KOKKU || 387 || 2 557 || (2 944) || 0 || 0 Tõhususe huvides on kõigi EAFide ühine sularahavaru kajastatud kümnendas EAFis; sellest tulenevalt toimuvad tehingud erinevate EAFide vahel, mis tasakaalustatakse erinevate EAFide bilansside vahel tasaarvelduskontodel. 2011. aastal tasaarvelduskontodel toimunud peamised muutused hõlmavad kümnendast EAFist kaheksanda ja üheksanda EAFi rakendamiseks tehtud makseid ning raha, mis laekus kümnendasse EAFi seoses üheksanda EAFi raames sissenõutud osamaksudega. 2.5 RAHA JA RAHA EKVIVALENDID[6] || || || || miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 31.12.2011 || KOKKU 31.12.2010 Raha pangakontodel || - || - || 1 211 || 1 211 || 781 STABEXi tagatiskontod || - || - || 5 || 5 || 17 Kaasrahastamise pangakontod || - || 6 || 2 || 8 || 10 Kongo Demokraatliku Vabariigi erifond[7] || - || - || 1 || 1 || 0 KOKKU || - || 6 || 1 218 || 1 224 || 808 2.5.1 Raha pangakontodel || || || || miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 31.12.2011 || KOKKU 31.12.2010 Erikontod – liikmesriikide finantsasutused || - || - || 1 129 || 1 129 || 599 Arvelduskontod - kommertspangad || - || - || 80 || 80 || 180 Kohalikud makseasutused || - || - || 2 || 2 || 1 KOKKU || - || - || 1 211 || 1 211 || 781 Pangas hoitava raha üldine suurenemine on peamiselt seletatav eelarve planeeritust madalama täitmise määraga 2011. aastal. Kohalike makseasutuste kontod kujutavad endast summasid, mida hoitakse AKV riikides ja ÜMTdel asuvatel pangakontodel maksete tegemiseks abisaajariigis kohalikus vääringus. Nimetatud kontosid hoitakse eurodes või mõne ELi liikmesriigi valuutas. Selleks et makseid tsentraliseeritumalt hallata, suleti 2011. aasta jooksul kaheksast veel kasutusel olnud kohalike makseasutuste kontost kaks. 2.5.2 STABEXi tagatiskontod || miljonites eurodes || Saldo 31.12.2011 || Saldo 31.12.2010 Saint Lucia || 0 || 7 Saint Vincent ja Grenadiinid || 0 || 4 Côte d'Ivoire || 2 || 2 Malawi || 1 || 1 Muud riigid || 2 || 3 KOKKU || 5 || 17 STABEX on lühend, mis tähistab Euroopa Liidu hüvitiste kava, mille eesmärk on AKV riikide eksporditulu stabiliseerimine. See võeti esmakordselt kasutusele Lomé konventsiooniga (1975), et heastada põllumajandustoodete eksporditulu ebastabiilsusest tulenevat kahjulikku mõju. STABEXi tagatiskontode saldo kujutab endast kõiki STABEXi kättesaadavaid vahendeid, mis kantakse tulevikus üle asjaomasele abi saavale AKV riigile. Kõnealune saldo on kajastatud kümnendas EAFis. Pärast abimeetme STABEX lõpetamist suleti 2011. aastal kaks STABEXi tagatiskontot. Lisaks kõnealustele vahenditele hoiavad STABEXi vahendeid ka abi saavad AKV riigid. Kui komisjon ja abi saav (AKV) riik on jõudnud STABEXi vahendite kasutamise suhtes kokkuleppele, sõlmitakse poolte vahel ülekandeleping. Vastavalt (läbivaadatud) Lomé 4. lepingu[8] artiklile 211 kantakse vahendid AKV riigi nimel avatud intressi koguvale, kahte (Euroopa Komisjoni ja abisaajariigi) allkirja nõudvale kontole. Vahendid jäävad kõnealustele kahte allkirja nõudvatele kontodele seni, kuni vastastikuste kohustuste kokkuleppe alusel on põhjendatud nende ülekandmine mõnele projektile. Komisjoni eelarvevahendite käsutaja jääb konto suhtes allkirjaõiguslikuks, et tagada vahendite kavakohane väljamaksmine. Kahte allkirja nõudvatel kontodel olevad vahendid kuuluvad AKV riigile ja seetõttu neid EAFi majandusaasta aruandes varadena ei kajastata. Ülekandeid neile kontodele kirjendatakse STABEXi maksetena. 2011. aastal maksti EAFile kooskõlas kümnenda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppe[9] artikli 1 lõikega 4 AKV riikides asuvatelt kahte allkirja nõudvatelt kontodelt tagasi 26 miljonit eurot. Need vahendid kanti üle peamiselt Saint Luciast (9 miljonit eurot), Keeniast (7 miljonit eurot) ja Togost (4 miljonit eurot). Need tulud on kajastatud kaheksanda EAFi tulemiaruandes põhitegevustulu (STABEXi abimeetme) all. 2.5.3 Kaasrahastamise pangakontod || || || || miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 31.12.2011 || KOKKU 31.12.2010 Kaasrahastamise pangakontod || - || 6 || 2 || 8 || 10 KOKKU || - || 6 || 2 || 8 || 10 Neil pangakontodel hoitakse kaasrahastamislepingutega seonduvaid summasid, mis pärinevad 2007. aastast ja sellele eelnevatest aastatest. Need kaasrahastamisvahendid kuuluvad asjaomastele liikmesriikidele ja seega on vastav summa kirjendatud tasumisele kuuluva summana. Seetõttu mõju netovaradele puudub. Üheksanda EAFi raames toimuv Itaalia -poolne kaasrahastamine Somaalias jätkub. Kümnenda EAFi kaasrahastamise pangakontod on seotud varasemate lõpetamisel olevate kaasrahastamisprojektidega. Need vahendid tagastatakse liikmesriikidele pärast eelarvevahendite käsutajalt sellekohaste juhiste saamist. LÜHIAJALISED KOHUSTUSED 2.6 LÜHIAJALISED TASUMISELE KUULUVAD SUMMAD || || || || miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 31.12.2011 || KOKKU 31.12.2010 Lühiajalised jooksvad tasumisele kuuluvad summad || 9 || 146 || 243 || 399 || 487 Kumuleerunud kulud || 20 || 168 || 151 || 339 || 286 Ettemakstud kapitali osamaksud || - || - || 295 || 295 || 272 KOKKU || 29 || 315 || 689 || 1 033 || 1 045 Lühiajalised tasumisele kuuluvad summad hõlmavad kuluaruandeid, mis on EAFile esitatud toetus- ja hankemeetmete raames. Need kajastatakse nõude saamisel taotletud summa ulatuses. Hankemeetmetega seoses saadud arvete ja kreeditarvete korral kehtib samasugune kord. Asjaomaseid kulutaotlusi on arvestatud järgmisse eelarveaastasse ülekandmisel. Järgmisse eelarveaastasse ülekandmise kirjete alusel kirjendatakse hinnangulised rahastamiskõlblikud summad kumuleerunud kuludena. 2.6.1 Lühiajalised jooksvad tasumisele kuuluvad summad || || || || miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 31.12.2011 || KOKKU 31.12.2010 Tarnijad ja muud || 9 || 140 || 159 || 308 || 400 Liikmesriikidele tasumisele kuuluvad kaasrahastamise summad || - || 6 || 75 || 81 || 75 Mitmesugused tasumisele kuuluvad summad || - || - || 10 || 10 || 12 KOKKU || 9 || 146 || 243 || 399 || 487 2.6.1.1 Tarnijad ja muud Selles rubriigis on kajastatud tarnijatele võlgnetavad summad ning avaliku sektori asutustele ja kolmandatele riikidele tasumisele kuuluvad summad. 92 miljoni euro suurune vähenemine eelmise aruandeperioodiga võrreldes tuleneb peamiselt kolmandatele riikidele tasumisele kuuluvate summade vähenemisest 62 miljoni euro võrra. 2.6.1.2 Liikmesriikidele tasumisele kuuluvad kaasrahastamise summad Kaasrahastamise osamaksusid kajastatakse liikmesriikidele tasumisele kuuluvate summadena, sest need vastavad mittekaubanduslikest tehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumile. EAFilt nõutakse, et ta kas kasutaks osamaksusid kolmandatele isikutele teenuste osutamiseks või maksaks need vahendid (s.o saadud osamaksud) liikmesriikidele tagasi. Kaasrahastamislepingute alusel tasumisele kuuluv, ent veel tasumata summa kujutab endast saadud kaasrahastamise osamaksusid, millest on maha arvatud projektiga seoses kantud kulud. Mõju netovaradele puudub. Liikmesriikidele tasumisele kuuluvatest kaasrahastamise summadest 8 miljonit eurot seondub kaasrahastamislepingutega, mis pärinevad 2007. aastast ja sellele eelnevatest aastatest. Neid vahendeid hoitakse spetsiaalsetel pangakontodel, vt lisa 2.5.3 kaasrahastamise pangakontod. 2011. aastal saadi uusi kaasrahastamise osamaksusid 7 miljoni euro ulatuses (Belgialt 3 miljonit eurot, Ühendkuningriigilt 2 miljonit eurot, Rootsilt 1 miljon eurot ja Šveitsilt 1 miljon eurot). 2008. aastal ja hiljem allakirjutatud kaasrahastamislepingutega seonduvaid vahendeid ei hoita spetsiaalsetel pangakontodel. Kaasrahastamisega seoses tasumisele kuuluvaid summasid vähendati 2 miljoni euro võrra, et võtta arvesse kaasrahastamise projektidega seonduvaid tulusid (vt lisad 3.1.4 ja 3.2.2). 2.6.1.3 Mitmesugused tasumisele kuuluvad summad Mitmesugused tasumisele kuuluvad summad koosnevad peamiselt mittesihtotstarbelistest laekumistest ja tagastatud summadest. 2.6.2 Kumuleerunud kulud || || || || miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 31.12.2011 || KOKKU 31.12.2010 Kumuleerunud kulud || 20 || 168 || 151 || 339 || 286 KOKKU || 20 || 168 || 151 || 339 || 286 Aasta lõpus antakse hinnang sellele, millised on EAFi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikud kulud, mille kohta nad ei ole veel aruandeid esitanud. Järgmisse eelarveaastasse ülekandmise kirjete arvutamise järel kirjendatakse prognoositud rahastamiskõlblikud summad kumuleerunud kuludena. Eelmaksete summa prognoositav kasutamine kajastatakse prognooside kohaselt tasaarvestatavate eelmaksetena (vt lisa 2.2). 2.6.3 Ettemakstud fondikapitali osamaksud || || || miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 31.12.2011 || KOKKU 31.12.2010 Ühendkuningriik || - || - || 289 || 289 || 269 Iirimaa || - || - || 5 || 5 || 3 Leedu || - || - || 1 || 1 || - KOKKU || - || - || 295 || 295 || 272 Siin on kajastatud liikmesriikide osamaksude ettemaksed. NETOVARA 2.7 SISSENÕUTUD FONDIKAPITAL || || miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU Fondikapital || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Sissenõudmata fondikapital || - || (660) || (21 152) || (21 812) Sissenõutud fondikapital 31.12.2010 seisuga || 12 840 || 11 039 || - || 23 879 || || || || Fondikapital || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Sissenõudmata fondikapital || - || - || (18 712) || (18 712) Sissenõutud fondikapital 31.12.2011 seisuga || 12 840 || 11 699 || 2 440 || 26 979 Fondikapital kujutab endast osamaksude summat, mille liikmesriigid maksavad vastavalt igale sisekokkuleppele asjaomasesse EAFi. Sissenõudmata fondikapital kujutab endast liikmesriikidelt veel sissenõudmata algset assigneeringut. Sissenõutud fondikapital kujutab endast seda osa algsest assigneeringust, mille kohta liikmesriikidele on saadetud maksenõue ülekande tegemiseks erikontodele vastavalt kümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklis 16 sätestatud menetlusele. Kaheksanda ja üheksanda EAFi kapital on täielikult sissenõutud ja laekunud. Kümnenda EAFi käivitudes 2008. aastal moodustas selle fondikapital kooskõlas kümnenda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppega 21 152 miljonit eurot. Fondikapital || || || || miljonites eurodes Osamaksud || % || Sisse nõudmata (üheksas EAF) 31.12.2010 || 2011. aastal sisse nõutud || Sisse nõudmata (üheksas EAF) 31.12.2011 Austria || 2,65 || (19) || 19 || - Belgia || 3,92 || (27) || 27 || - Taani || 2,14 || (15) || 15 || - Soome || 1,48 || (10) || 10 || - Prantsusmaa || 24,30 || (170) || 170 || - Saksamaa || 23,36 || (164) || 164 || - Kreeka || 1,25 || (9) || 9 || - Iirimaa || 0,62 || (4) || 4 || - Itaalia || 12,54 || (88) || 88 || - Luksemburg || 0,29 || (2) || 2 || - Madalmaad || 5,22 || (37) || 37 || - Portugal || 0,97 || (7) || 7 || - Hispaania || 5,84 || (41) || 41 || - Rootsi || 2,73 || (19) || 19 || - Ühendkuningriik || 12,69 || (89) || 89 || - EIP || Ei kohaldata || 40 || (40) || - KOKKU || 100,00 || (660) || 660 || - || || || || miljonites eurodes Osamaksud || % || Sisse nõudmata (kümnes EAF) 31.12.2010 || 2011. aastal sisse nõutud || Sisse nõudmata (kümnes EAF) 31.12.2011 Austria || 2,41 || (510) || 59 || 451 Belgia || 3,53 || (747) || 86 || 661 Taani || 2,00 || (423) || 49 || 374 Soome || 1,47 || (311) || 36 || 275 Prantsusmaa || 19,55 || (4 135) || 477 || 3 658 Saksamaa || 20,50 || (4 336) || 500 || 3 836 Kreeka || 1,47 || (311) || 36 || 275 Iirimaa || 0,91 || (192) || 22 || 170 Itaalia || 12,86 || (2 720) || 314 || 2 406 Luksemburg || 0,27 || (57) || 7 || 51 Madalmaad || 4,85 || (1 026) || 118 || 908 Portugal || 1,15 || (243) || 28 || 215 Hispaania || 7,85 || (1 660) || 192 || 1 469 Rootsi || 2,74 || (580) || 67 || 513 Ühendkuningriik || 14,82 || (3 135) || 362 || 2 773 Küpros || 0,09 || (19) || 2 || 17 Tšehhi || 0,51 || (108) || 12 || 95 Eesti || 0,05 || (11) || 1 || 9 Ungari || 0,55 || (116) || 13 || 103 Leedu || 0,12 || (25) || 3 || 22 Läti || 0,07 || (15) || 2 || 13 Malta || 0,03 || (6) || 1 || 6 Poola || 1,3 || (275) || 32 || 243 Sloveenia || 0,18 || (38) || 4 || 34 Slovakkia || 0,21 || (44) || 5 || 39 Bulgaaria || 0,14 || (30) || 3 || 26 Rumeenia || 0,37 || (78) || 9 || 69 KOKKU || 100,00 || (21 152) || 2 440 || 18 712 2011. aastal nõuti sisse viimased osamaksud üheksanda EAFi raames ja esimesed kümnenda EAFi osamaksud, milles osalevad 27 liikmesriiki. 2.8 MUUD RESERVID || || || || miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 31.12.2011 || KOKKU 31.12.2010 Kuuendasse EAFi / kuuendast EAFist || 94 || 490 || - || 584 || 584 Seitsmendasse EAFi/ seitsmendast EAFist || 533 || 1 135 || - || 1 668 || 1 668 Kaheksandasse EAFi/ kaheksandast EAFist || - || 2 762 || 141 || 2 903 || 2 864 Üheksandasse EAFi/ üheksandast EAFist || (2 762) || - || 161 || (2 601) || (2 531) Kümnendasse EAFi/ kümnendast EAFist || (141) || (161) || - || (302) || (333) KOKKU || (2 276) || 4 227 || 301 || 2 252 || 2 252 Alates kümnenda EAFi jõustumisest 2008. aastal kantakse kõik varasemate EAFide vabastatud vahendid üle kümnenda EAFi reservi. Seda reservi saab kulukohustustega siduda üksnes kümnenda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppe artikli 1 lõikes 4 sätestatud tingimustel. 2011. aastal paigutati kümnendasse EAFi ümber 38 miljonit eurot kaheksandast EAFist ja 80 miljonit eurot üheksandast EAFist vabanenud vahendeid ning 150 miljonit eurot paigutati kümnenda EAFi tulemusreservist ümber üheksandasse EAFi[10]. 23. mail 2011 võeti vastu nõukogu otsus[11] eraldada üheksanda ja varasemate EAFide projektidest vabanenud vahenditest 200 miljoni euro suurune summa Lõuna-Sudaanile. 2011. aasta lõpu seisuga on see summa endiselt kümnenda EAFi tulemusreservis, kuid 2012. aastal peaks see peaks sealt reservist vabanema. 3. TULEMIARUANDE LISAD 3.1 PÕHITEGEVUSTULUD miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 2011 || KOKKU 2010 Kulude sissenõudmine || 3 || 11 || 2 || 16 || 29 STABEXi vahendite sissenõudmine || 26 || - || - || 26 || 32 Kasum vahetuskursierinevustest || 11 || 37 || 7 || 54 || 78 Kaasrahastamisega seonduv põhitegevustulu || - || - || 2 || 2 || 1 KOKKU || 40 || 49 || 10 || 99 || 140 3.1.1 Kulude sissenõudmine Selles rubriigis on kajastatud EAFi väljastatud sissenõudekorraldused ja järgnevatest maksetest tehtud mahaarvamised, mis on kirjendatud EAFi raamatupidamissüsteemis ja esitatud eelnevalt väljamakstud kulude sissenõudmiseks kas kontrolli, lõpetatud auditi või rahastamiskõlblikkuse analüüsi alusel. Tuleb märkida, et sissenõutud eelmakseid ei ole kajastatud tuluna, vaid need on kajastatud bilansis eelmaksete all. 3.1.1.1 Alusetult tehtud väljamaksete sissenõudmine 2011. aastal väljastati seoses alusetult tehtud väljamaksetega 12 miljoni euro suuruses summas sissenõudekorraldusi (2010. aastal väljastati neid 11 miljoni euro suuruses summas). Neist 8 miljonit eurot olid seotud kulude sissenõudmisega ja seega kirjendati need põhitegevustuluna. 4 miljonit eurot moodustas makstud eelmakse summade sissenõudmine, mis krediteeriti bilansi varade poolel eelmaksete reale. Alusetult tehtud väljamaksete sissenõudmised olid oma laadilt kokkuvõtlikult järgmised: miljonites eurodes || || Tulud || Eel-maksed || KOKKU 2011 || Tulud || Eel-maksed || KOKKU 2010 Vead || 2 || 1 || 3 || 1 || 1 || 2 Eeskirjade eiramised || 6 || 3 || 8 || 5 || 3 || 8 OLAFi teatatud || 1 || - || 1 || 1 || - || 1 KOKKU || 8 || 4 || 12 || 7 || 4 || 11 3.1.2 STABEXi vahendite sissenõudmine 2011. aastal maksti EAFile kooskõlas kümnenda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppe[12] artikli 1 lõikega 4 AKV riikides asuvatelt kahte allkirja nõudvatelt kontodelt tagasi 26 miljonit eurot. Need vahendid kanti üle peamiselt Saint Luciast (9 miljonit eurot), Keeniast (7 miljonit eurot) ja Togost (4 miljonit eurot). Need tulud on kajastatud kaheksanda EAFi tulemiaruandes põhitegevustulu (STABEXi abimeetme) all. 3.1.3 Kasum vahetuskursierinevustest Kasum vahetuskursierinevustest tekib igapäevase tegevuse ja selle raames muus valuutas kui eurodes tehtavate tehingute käigus ning eelarveaasta lõpus läbiviidavast ümberhindlusest, mis on nõutav majandusaasta aruande koostamiseks. Nimetatud kasum hõlmab nii realiseeritud kui ka realiseerimata kasumit. 3.1.4 Kaasrahastamisega seonduv põhitegevustulu Kaasrahastamisega seonduv põhitegevustulu kujutab endast kasutatud osamaksusid (vt lisa 3.2.2). Kuna need osamaksud täidavad mittekaubanduslikest tehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumi, kajastatakse osamaksu vastavalt kaasrahastamise projekti rakendamisele. 3.2 PÕHITEGEVUSKULUD miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 2011 || KOKKU 2010 Põhitegevuskulud – abimeetmed || 114 || 879 || 1 640 || 2 633 || 2 852 Kaasrahastamisega seonduvad põhitegevuskulud || - || - || 2 || 2 || 1 Kahjum vahetuskursierinevustest || 11 || 41 || 8 || 61 || 58 Nõuete väärtuse langus || 3 || 4 || - || 7 || 3 KOKKU || 128 || 924 || 1 650 || 2 702 || 2 914 3.2.1 Põhitegevuskulud – abimeetmed || || || || miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 2011 || KOKKU 2010 Programmikohane abi || 58 || 56 || 1 136 || 1 251 || 1 127 Makromajanduslik toetus || - || 51 || - || 51 || 35 Valdkondlik poliitika || 0 || 372 || 0 || 371 || 765 Intressitoetused || 0 || - || - || 0 || AKV riikide sisesed projektid || - || 301 || 349 || 650 || 336 Hädaabi || - || 63 || 149 || 212 || 442 Pagulastele ettenähtud abi || 0 || - || - || 0 || (1) Riskikapital || 19 || - || - || 19 || STABEX || 12 || - || - || 12 || 46 Sysmin[13] || (8) || - || - || (8) || 10 Varasemate EAFidega seonduvad muud abiprogrammid || - || 24 || - || 24 || (17) Võlakergendus (suurtes võlgades olevad vaesed riigid ja Maailmapank) || - || - || - || - || 14 Institutsioonidele ettenähtud toetus || - || 2 || 6 || 8 || 44 Eksporditulude kompensatsioon || 32 || 10 || - || 42 || 37 Kongo Demokraatliku Vabariigi fond || - || 0 || - || 0 || 15 Kokku || 114 || 879 || 1 640 || 2 633 || 2 852 EAFil on sõltuvalt raha väljamaksmise ja haldamise viisist erinevaid põhitegevuskulusid, mis hõlmavad mitmeid abimeetmeid. 3.2.2 Kaasrahastamisega seonduvad põhitegevuskulud Sellel real on kajastatud 2011. aastal seoses kaasrahastatud projektidega kantud kulud. Kuna laekunud kaasrahastamise osamaksud täidavad mittevahetustehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumi, on neile vastav osamaksude summa kajastatud põhitegevustuluna (vt lisa 3.1.4). 3.2.3 Kahjum vahetuskursierinevustest Kahjum vahetuskursierinevustest tekib igapäevase tegevuse ja selle raames muus vääringus kui eurodes tehtavate tehingute käigus ning eelarveaasta lõpus läbiviidavast ümberhindlusest, mis on nõutav majandusaasta aruande koostamiseks; nimetatud kahjum hõlmab nii realiseeritud kui ka realiseerimata kahjumit. Netopositsiooni vaadates on näha, et aasta jooksul saadi vahetuskursierinevustest netokahjum 6 miljonit eurot (kahjum vahetuskursierinevustest oli 61 miljonit eurot, millest lahutati 54 miljonit euro suurune kasum vahetuskursierinevustest). 3.2.4 Nõuete väärtuse langus Sellesse rubriiki kuuluvad peamiselt eelmaksete korrigeerimised ja võlglastele esitatud nõuete allahindamise/mahakandmise summad. 3.3 HALDUSKULUD miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 2011 || KOKKU 2010 Halduskulud || 0 || 3 || 72 || 75 || 86 KOKKU || 0 || 3 || 72 || 75 || 86 See rubriik hõlmab toetuskulusid, s.o EAFide programmitöö ja rakendamisega seotud halduskulusid. Nende kulude hulka kuuluvad projektide ettevalmistamise, järelmeetmete, järelevalve ja hindamisega seotud kulud, samuti arvutivõrkude, tehnilise abi jm kulud. 3.4 FINANTSTULUD miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 2011 || KOKKU 2010 Intressitulu – Euroopa pangad || - || 0 || 1 || 1 || 1 Intressitulu – STABEX || 0 || - || - || 0 || 0 Maksetähtaja ületanud sissenõudekorraldustest tulenev viivisetulu || 0 || 0 || 0 || 0 || 3 Eelmaksete intressid || (1) || (19) || (1) || (21) || 91 KOKKU || (1) || (19) || 0 || (20) || 95 2011. aastal jäi intressitulu madalaks jätkuvalt madalate intressimäärade tõttu. 3.4.1 Maksetähtaja ületanud sissenõudekorraldustest tulenev viivisetulu See hõlmab võlgnike poolt hilinenult tasutud sissenõudekorraldustelt kogunenud viiviseid, sealhulgas viiviseid liikmesriikide hilinenult makstud osamaksudelt. Selliseid vahendeid saab kasutada projektide rahastamiseks kümnenda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppe artiklite 1 ja 6 kohaselt. 3.4.2 Eelmaksete intressid Eelmaksetelt arvutatud intress kirjendatakse raamatupidamisarvestuses kooskõlas kümnenda EAFi finantsmääruse artikli 7 lõikega 3 ja artikliga 8. Eelmaksete summadelt kogunenud intressid olid 2011. aastal väiksemad kui 2010. aastal ning tegelikult andis 2010. aasta intresside tühistamine tulemuseks negatiivse intressitulu. Selle põhjuseks oli mitmete 2010. aastal toetuslepingutena käsitletud lepingute ümberliigitamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega toimuva eelarve täitmise lepinguteks 2011. aastal. Kooskõlas finantsmääruse eespool nimetatud artiklitega tuleb neist lepinguliikidest esimese puhul arvutada eelmaksetelt kogunenud intresse, teise puhul aga mitte. 4. RAHAVOOGUDE ARUANDE LISAD 4.1 RAHAVOOGUDE ARUANDE EESMÄRK JA KOOSTAMINE Teavet rahavoogude kohta kasutatakse alusena selle hindamisel, milline on EAFi raha ja raha ekvivalentide loomise suutlikkus ja millised on EAFi vajadused nende rahavoogude kasutamisel. Rahavoogude aruanne on koostatud kaudsel meetodil. See tähendab, et eelarveaasta netoülejääki või -puudujääki korrigeeritakse mõjuga, mida avaldavad mitterahalised tehingud ning varasematest või tulevastest põhitegevusega seotud maksetest või -laekumistest tulenevad viitvõlad või ettemaksed. Välisvaluutatehingutest tekkinud rahavood kirjendatakse EAFi aruandlusvaluutas (eurodes), kohaldades välisvaluutas väljendatud summa suhtes rahavoo kuupäeval kehtinud euro ja välisvaluuta vahelist vahetuskurssi. 4.2 PÕHITEGEVUS EAFi rahavoogude aruandes on näidatud ainult põhitegevusest tulenevaid rahavoogusid, kuna investeerimis- ja finantseerimistegevus EAFil puudub. Põhitegevuse eesmärk on osaleda poliitikaeesmärgiks seatud tulemuste saavutamises. 5. TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED NING MUU TEAVE 5.1 TINGIMUSLIKUD VARAD miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 31.12.2011 || KOKKU 31.12.2010 Täitmistagatised || 16 || 221 || 88 || 325 || 360 Ettemaksutagatised || 5 || 151 || 40 || 197 || 227 Kohtuvaidlustega seotud tingimuslikud varad || - || 1 || - || 1 || 1 KOKKU || 21 || 373 || 128 || 523 || 587 5.1.1 Täitmistagatised Selle tagamiseks, et EAFi rahastamisest abi saajad täidavad EAFiga sõlmitud lepingutest tulenevaid kohustusi, nõutakse mõnikord täitmistagatisi. Täitmistagatiste vähenemine 35 miljoni euro võrra kujutab endast vabastatud tagatiste ja saadud uute tagatiste vahet. Vabastati enamik kaheksanda ja üheksanda EAFi raames saadud tagatistest (kaheksanda EAFi puhul summas 23 miljonit eurot, mis peamiselt seondus programmikohase abiga, ja üheksanda EAFi puhul summas 90 miljonit eurot, mis peamiselt seondus valdkondliku poliitika abimeetmega). 5.1.2 Ettemaksutagatised Ettemaksutagatised on seotud ainult ehitustöölepingutega. Tavaliselt peetakse kinni 10 % abisaajale tehtavast vahemaksetest tagamaks, et töövõtja täidab oma kohustusi. Need kinnipeetud summad kajastatakse tasumisele kuuluvate summadena. Hankija loal võib töövõtja selle asemel esitada ettemaksutagatise, mis asendab vahemaksest kinnipeetud summasid. Need tagatised on kajastatud tingimuslike varadena. Ettemaksutagatiste vähenemine 30 miljoni euro võrra kujutab endast vabastatud tagatiste ja saadud uute tagatiste vahet. Vabastati enamik üheksanda EAFi raames saadud tagatistest (summas 63 miljonit eurot, mis peamiselt seondus valdkondliku poliitika abimeetmega). Uusi tagatisi saadi peamiselt üheksanda EAFi raames (summas 31 miljonit eurot, mis peamiselt seondus valdkondliku poliitika abimeetmega) ja kümnenda EAFi raames (22 miljonit eurot). 5.2 TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 31.12.2011 || KOKKU 31.12.2010 Kohtuvaidlustega seotud summad || - || 0 || - || 0 || 6 KOKKU || - || 0 || - || 0 || 6 Eespool näidatud summad seonduvad praegu kahjude hüvitamiseks EAFi vastu esitatud hagidega ning muude kohtuvaidluste ja prognoositud õigusabikuludega. Kõiki tingimuslikke kohustusi ja kulukohustusi rahastatakse EAFist edaspidi vajaduse tekkimisel. 5.3 MUU TEAVE 5.3.1 Eelarvelised kulukohustused miljonites eurodes || Kaheksas EAF || Üheksas EAF || Kümnes EAF || KOKKU 31.12.2011 || KOKKU 31.12.2010 Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid makseid ei ole veel tehtud || 157 || 1 643 || 3 794 || 5 594 || 5 991 Tulemiaruandes kajastatud seotud summad || (29) || (308) || (309) || (646) || (714) KOKKU || 128 || 1 335 || 3 485 || 4 948 || 5 277 Eelarvelised täitmata kulukohustused kujutavad endast võetud kulukohustusi, millele vastavad makseid ei ole veel tehtud ja/või mida ei ole veel vabastatud. Need on mitmeaastaste programmide loomulik tagajärg. 31. detsembri 2011. aasta seisuga ulatus eelarveliste täitmata kulukohustuste kogusumma 5 594 miljoni euroni. Rahastamisele kuuluva tulevase kulukohustusena on avaldatud summa, mis on saadud eelarveliste täitmata kulukohustuste vähendamisel nendega seotud summade võrra, mis on 2011. aasta tulemiaruandes kajastatud kuluna. See annab tulemuseks 4 948 miljonit eurot. 6. FINANTSRISKIDE JUHTIMINE Järgnev teave, mis käsitleb Euroopa Arengufondi finantsriskide juhtimist, on seotud Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Arengufondi nimel EAFi vahendite rakendamiseks tehtud sularahahalduse tehingutega. 6.1 RISKIJUHTIMISE POLIITIKA JA RISKIDE MAANDAMINE EAFi sularahahalduse tehingute haldamist käsitlevad eeskirjad ja põhimõtted on sätestatud nõukogu määruses nr 215/2008 ning kümnenda EAFi suhtes kohaldatavas finantsmääruses ja sisekokkuleppes. Eespool nimetatud määrusest tulenevalt kohaldatakse järgmisi peamisi põhimõtteid: – Liikmesriigid maksavad EAFi osamaksud erikontodele, mis on avatud iga liikmesriigi emissioonipangas või liikmesriigi määratud finantsasutuses. Osamaksude summad jäävad neile erikontodele, kuni on tarvis teha EAFi makseid. – Liikmesriigid tasuvad EAFi osamaksusid eurodes, samal ajal kui väljamaksed EAFist on nomineeritud eurodes ja muudes vääringutes, sealhulgas vähemtuntud vääringutes. – EAFi nimel komisjoni poolt avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne. Lisaks erikontodele on komisjon EAFi nimel avanud finantsasutustes (keskpankades ja kommertspankades) ka muid pangakontosid, mida kasutatakse maksete tegemiseks ja muude tulude saamiseks kui vastavalt nõukogu määruse 215/2008 artiklile 44 (vt lisa 6.4) eelarvesse tehtavad liikmesriikide osamaksud. Kõik kommertspangad, kus EAFi jaoks on avatud muud kontod kui eespool nimetatud „erikontod”, valib komisjon välja hankemenetluse teel. Sularahahalduse- ja maksetoimingud on suures osas automatiseeritud ning tuginevad tänapäevastele infosüsteemidele. Süsteemi turvalisuse ja ametiülesannete lahususe tagamiseks kohaldatakse vastavalt finantsmäärusele, komisjoni sisekontrollistandarditele ja auditeerimispõhimõtetele erimenetlusi. Sularahahalduse- ja maksetoimingute haldamine on reguleeritud kirjalike suuniste ja menetluskorraga, mis piiravad operatsiooni- ja finantsriski ning tagavad piisava kontrollitaseme. Neid kohaldatakse erinevates valdkondades tehtavate toimingute suhtes ning suunistele ja menetluskorrale vastavust kontrollitakse regulaarselt. 6.2 TURURISK 6.2.1 Valuutarisk Kõiki osamaksusid hoitakse eurodes ja muid valuutasid ostetakse alles siis, kui see on vajalik maksete tegemiseks. Seepärast ei mõjuta valuutarisk EAFi sularahahalduse tehinguid. 6.2.2 Intressirisk EAF ei laena raha, seepärast tal intressiriski suhtes riskipositsioon puudub. Siiski teenib ta erinevatel pangakontodel hoitavatelt saldodelt intressi. Komisjon on EAFi nimel seepärast võtnud meetmeid, mis tagavad regulaarselt teenitud intressi vastavuse turuintressimääradele ja nende võimalikule kõikumisele. Kommertspankade kontodel hoitavatelt üleöösaldodelt teenitakse intressi igapäevaselt. Selliste kontode saldodelt makstav tasu põhineb muutuvatel turuintressimääradel, mille suhtes kohaldatakse lepingulist (positiivset või negatiivset) piirmäära. Enamiku kontode puhul on intressi arvutamine seotud EONIAga (euroala pankadevahelise üleööturu keskmise aastaintressimääraga) ja seda korrigeeritakse, et võtta arvesse kõnealuse intressimäära võimalikke kõikumisi. Teatavate muude kontode puhul on intressi arvutamine seotud EKP laenamise püsivõimaluse intressimääraga (Euroopa Keskpanga poolt refinantseerimistehingutes kasutatava intressimääraga). Selle tulemusena puudub risk, et EAFi saldodelt laekuvad tasud võiksid olla madalamad turuintressimääradest. 6.3 KREDIIDIRISK (VASTASPOOLE RISK) Enamikku EAFi sularahavarudest hoitakse nõukogu määruse 215/2008 kohaselt „erikontodel”, mille liikmesriigid on avanud oma osamaksude maksmiseks. Enamikku selliseid kontosid hoitakse liikmesriikide riigikassades või keskpankades. Nende institutsioonide vastaspoole risk on EAFi jaoks madalaim (riskipositsioon seondub liikmesriikidega). Mis puutub maksete tegemiseks kommertspankades hoitavasse EAFi sularahavarusse, siis neile kontodele täiendavate vahendite kandmisel juhindutakse täppisajastamise põhimõttest ja seda haldab komisjoni rahavoogude juhtimise sularahahaldussüsteem automaatselt. Igal kontol hoitakse minimaalsel tasemel rahavarusid, mis on proportsionaalsed kontolt päeva jooksul tehtavate maksete keskmise summaga. Selle tulemusel on neil kontodel üleöö hoitavad summad pidevalt väga väiksed, mis tagab, et EAFi riskipositsioon on piiratud. Lisaks sellele kohaldatakse kommertspankade valiku suhtes erisuuniseid, et EAFi vastaspoole riski veelgi minimeerida. Kõik kommertspangad valitakse välja hankemenetluse teel. Hankemenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody’s) või sellega samaväärne (S&P A-1 või Fitch F1). Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse nõuda ka madalamat reitingut. 6.4 LIKVIIDSUSRISK EAFi suhtes kohaldatavad eelarvepõhimõtted tagavad, et eelarveperioodi jaoks ette nähtud sularahavarude kogusumma on alati piisav kõigi maksete tegemiseks. Liikmesriikide osamaksude kogusumma on tegelikult võrdne asjaomase eelarveperioodi maksete assigneeringute summaga. Siiski makstakse liikmesriikide osamaksud EAFi aasta jooksul tehtava kolme osamaksena, samal ajal kui väljamaksete puhul esineb teatav hooajalisus. Selle tagamiseks, et sularahavarud oleksid alati piisavad, et katta mis tahes asjaomase kuu jooksul tehtavad maksed, vahetavad komisjoni sularahahalduse üksus ja asjaomased kulude eest vastutavad talitused korrapäraselt teavet sularahaseisu kohta, et asjaomasel perioodil tehtud maksed ei ületaks olemasolevaid sularahavarusid. Lisaks eelnevale tagavad EAFi igapäevastes sularahahalduse tehingutes kasutatavad automatiseeritud rahavoogude juhtimise töövahendid, et igal EAFi pangakontol oleks iga päev piisavalt likviidseid vahendeid. 7. SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED Seotud osapooltega tehtud tehinguid, mis nõuaksid siin rubriigis eraldi käsitlemist, ei ole tuvastatud. 8. BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED Käesoleva majandusaasta aruande edastamise kuupäeva seisuga ei olnud EAFi peaarvepidaja teadlik ega olnud talle teada antud ühestki olulisest sündmusest, mille avaldamine oleks käesoleva jao all nõutav. Majandusaasta aruanne ja selle lisad on koostatud kõige hiljutisema kättesaadava teabe alusel ja see kajastub eespool esitatud teabes. 9. EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS Eelarveaasta tulem on arvutatud tekkepõhise arvestuse põhimõtte kohaselt. Eelarve täitmise tulemus põhineb finantsmääruse kohaselt aga kassapõhise arvestuse eeskirjadel. Kuna mõlemad on saadud samade raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute tulemusel, on nende õigsuse kontrollimiseks otstarbekas neid omavahel võrrelda. Kõnealune võrdlus on esitatud allpool tabelis, kus on välja toodud peamised võrreldavad summad, jaotatuna tulu- ja kuluartiklite lõikes. || || miljonites eurodes || 2011 || 2010 || || EELARVEAASTA TULEM || (2 700) || (2 765) || || TULUD || || Eelarve täitmise tulemust mitte mõjutavad nõuded || (52) || (33) Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded || (3) || (4) Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded || 10 || 10 Eelmaksete netomõju || 46 || 53 Viitlaekumiste netosumma || (13) || (173) || || KULUD || || Aruandeaasta maksmata kulud || 98 || 178 Aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud || (249) || (155) Tühistatud maksed || 17 || 39 Eelmaksete netomõju || (346) || (353) Kumuleeritud kulude netosumma || 317 || (31) || || EELARVE TÄITMISE TULEMUS || (2 874) || (3 233) 9.1 Võrreldavad tuluartiklid Eelarveaasta eelarvetulud vastavad eelarveaasta jooksul kindlaks määratud nõuetega seoses sissenõutud tuludele ja seoses eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud nõuetega sissenõutud summadele. Eelarve täitmise tulemust mitte mõjutavaid nõudeid kajastatakse eelarveaasta tulemis, kui eelarve seisukohast ei saa neid lugeda tuludeks, sest sissenõutav summa paigutatakse ümber reservidesse ja seda ei saa ilma nõukogu otsuseta uuesti kulukohustustega siduda. Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemist maha arvata, sest need ei kuulu eelarve tulude hulka. Samal ajal tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemile liita eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded. Eelmaksete netomõju vastab sissenõutud eelmaksete tasaarvestatud summale. Sellel laekumisel puudub mõju tulemile. Viitlaekumiste netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud viitlaekumistest. Arvesse võetakse ainult netomõju, st aruandeaasta viitlaekumisi, millest on maha arvatud eelneva eelarveaasta viitlaekumiste vähenemine. 9.2 Võrreldavad kuluartiklid Aruandeaasta maksmata kulud tuleb võrdlemise eesmärgil juurde arvata, sest need sisalduvad tulemis, aga ei kuulu eelarve kulude hulka. Seevastu aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemist maha arvata, sest need on osa aruandeaasta eelarvekuludest, ent need kas ei avalda mõju eelarveaasta tulemile või korrektsioonide korral vähendavad kulusid. Tühistatud maksest tekkivad laekumised ei mõjuta eelarveaasta tulemit, kuid neil on mõju eelarve täitmise tulemusele. Eelmaksete netomõju koosneb aruandeaastal makstud uute eelmaksete summadest (mis on kajastatud aruandeaasta eelarve kuluna) ja aruandeaastal või eelnevatel eelarveaastatel makstud eelmaksete tasaarvestamisest rahastamiskõlblike kulude heakskiitmise teel. Neist viimane on käsitletav kuluna tekkepõhises arvestuses, kuid mitte eelarve raamatupidamisarvestuses, kus esialgset eelmakset hakatakse käsitlema eelarve kuluna juba makse tegemisel. Kumuleerunud kulude netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud kumuleerunud kuludest, st EAFi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikest kuludest, mille kohta abi saajad ei olnud EAFile veel aruandeid esitanud. Arvesse võetakse ainult kumuleerunud kulude netomõju, st aruandeaasta kumuleerunud kulusid, millest on maha arvatud eelnevate eelarveaastate kumuleerunud kulude vähenemine. 2. RAKENDAMISE ARUANNE SISSEJUHATAV MÄRKUS Varasemad EAFid · AKV-EÜ nõukogu 27. juuli 2000. aasta otsusega nr 1/2000 üleminekumeetmete kohta on sätestatud, et osa varasemate EAFide mittesihtotstarbelistest vahenditest tuleks kasutada Cotonou lepingu asjaomastele sätetele vastavate programmide jaoks ning et kõnealust lepingut tuleks üleminekumeetmete raames kohaldada varakult. · Komisjoni 16. märtsi 2001. aasta otsuses nr 410/2001, millega määratakse kindlaks AKV-EÜ partnerluslepingu alusel AKV riikide sihtprogrammidele eraldatavad assigneeringud, on ette nähtud, et varasemate EAFide mittesihtotstarbelisi vahendeid kasutatakse üheksanda EAFi finantsprotokolli jõustumisele eelneval ajavahemikul vastavate EAFide eeskirjade ja korra kohaselt maksimaalselt 1,2 miljardi euro ulatuses rakenduseesmärkidel. · Komisjoni 15. juuni 2001. aasta otsusega nr 1033/2001 on määratud kindlaks AKV-EÜ partnerluslepingu finantsprotokolli raames piirkondlikele programmidele ja AKV riikide vahelisele koostööle eraldatavad assigneeringud. · Komisjoni 11. juuli 2002. aasta otsusega nr 1252/2002 on ühelt poolt suurendatud kuuenda ja seitsmenda EAFi üldreservist AKV riikide vaheliseks koostööks mõeldud assigneeringuid 60 miljoni euro võrra ja teisalt sätestatud, et neid lisavahendeid tuleb kasutada üheksanda EAFi finantsprotokolli jõustumisele eelneval ajavahemikul vastavalt nende EAFide suhtes kehtivatele eeskirjadele ja korrale, kust need pärinevad. · Samuti on AKV-EÜ ministrite nõukogu 23. detsembri 2002. aasta otsusega nr 3/2002 muudetud sihtotstarbeliseks kaheksanda EAFi mittesihtotstarbelistest vahenditest (üldreserv) 25 miljoni euro suurune summa, et suunata see AKV-EÜ partnerluslepingu raames tehtavale piirkondlikule koostööle. · Majandusaasta aruanne ei sisalda enam tabeleid kuuenda ja seitsmenda EAFi rakendamise kohta, kuna need suleti vastavalt 2006. ja 2008. aastal. Ülekantud saldode rakendamist kajastatakse siiski üheksanda EAFi raames. · 2009. aasta majandusaasta aruande selguse tagamiseks on allpool esitatud tabelites kaheksanda EAFi puhul selgelt eristatud Lomé konventsioonis ettenähtud programmitöö alusel kasutatud osa ja Cotonou lepingus ettenähtud programmitöö alusel kasutatud osa, nagu seda on tehtud ka eelnenud aastatel. Viimati nimetatud osa kohta on riikide puhul raamatupidamisarvestust peetud ja majandusaasta aruanne esitatud vastavalt AKV-EÜ partnerluslepingu IV lisa artikli 3 lõikele 2. Kõnealuses artiklis on AKV riikidele ette nähtud A-assigneeringud, millest rahastatakse makromajanduslikku ning programmidele ja projektidele mõeldud toetust, ning B-assigneeringud, millest rahastatakse selliseid ettenägematuid vajadusi nagu hädaabi, võlakergendusalgatused ja ebakindla eksporditulu kahjuliku mõju vähendamiseks mõeldud toetused[14]. Piirkondade puhul on majandusaasta aruande koostamisel lähtutud AKV-EÜ partnerluslepingu 2. peatükis osutatud piirkondlikust programmitööst (piirkondlikud sihtprogrammid ja AKV riikide vaheline koostöö). · AKV-EÜ partnerluslepingu lisa Ib (mitmeaastane finantsraamistik (2008–2013)) punkti 4 kohaselt kanti nende fondide lõppsaldod ning 31. detsembrist 2007 kuni kümnenda EAFi käivitumiseni vabastatud summad üle üheksandasse EAFi, et ELi haldustalitused saaksid teha oma tööd ning katta jooksvate projektide kulusid kuni kümnenda EAFi käivitumiseni. · Nõukogu otsusega 2010/406/EL otsustati kasutada üheksanda EAFi ja varasemate EAFide projektidest vabanenud vahenditest 150 miljoni euro suurust summat Sudaani toetamiseks, et abistada kõige haavatavamaid elanikkonnarühmi. See summa eraldati 2011. aastal · Nõukogu otsusega 2011/315/EL otsustati kasutada üheksanda EAFi ja varasemate EAFide projektidest vabanenud vahenditest 200 miljoni euro suurust summat Lõuna-Sudaani jaoks, et toetada Lõuna-Sudaani kolme aasta arengukava rakendamist. Seda summat ei ole programmitööks veel eraldatud. Kümnes EAF AKV-EÜ partnerlusleping, mille Euroopa Ühenduse liikmesriigid ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid (AKV riigid) allkirjastasid 23. juunil 2000 Cotonous, jõustus 1. aprillil 2003. Cotonou lepingut on muudetud 25. juunil 2005 ja 23. juunil 2010. 27. novembril 2001. aastal vastu võetud Euroopa Liidu Nõukogu otsus ülemeremaade ja -territooriumide (ÜMT) assotsieerimise kohta Euroopa Liiduga (2001/822/EÜ) jõustus 2. detsembril 2001. Kõnealust otsust on muudetud 19. märtsil 2007 (otsus nr 2007/249/EÜ). 1. juulil 2008 jõustus Euroopa Ühenduse liikmesriikide valitsuste esindajate poolt 17. juulil 2006 heaks kiidetud sisekokkulepe, mis käsitleb ühenduse abi rahastamist vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule (2008–2013) läbivaadatud Cotonou lepingu alusel. Cotonou lepingu kohaselt rahastatakse AKV riikidele ja ÜMTdele teisel perioodil (2008−2013) antavat ELi abi kümnendast EAFist 22 682 miljoni euro suuruses summas, millest: – 21 966 miljonit eurot eraldatakse AKV riikidele vastavalt läbivaadatud Cotonou lepingu lisas Ib esitatud mitmeaastasele finantsraamistikule; sellest 20 466 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon; – 286 miljonit eurot eraldatakse ÜMTdele vastavalt nõukogu läbivaadatud otsuse (ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega) lisale IIAa; sellest 256 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon; – 430 miljonit eurot eraldatakse komisjonile, et rahastada kümnenda EAFi programmitöö ja vahendite rakendamisega seonduvaid kulusid kooskõlas sisekokkuleppe artikliga 6. Kümnenda EAFi jõustumise kuupäeval lisati neile summadele kasutamata vahendite saldod ja neid täiendatakse veel praegugi vabastatud vahenditega, mis tulenevad üheksandale EAFile eelnenud fondide puhul rakendatud süsteemist (STABEX), mille eesmärk on tagada esmaste põllumajandustoodete eksporditulu stabiilsus. Neid saldosid ja vabastatud vahendeid tuleb kasutada ja hallata kooskõlas läbivaadatud Cotonou lepingu ja sisekokkuleppega. Eespool nimetatud kümnenda EAFi assigneeringutest haldab Euroopa Komisjon 21 152 miljonit eurot. See jaguneb järgmiselt: – 15 300 miljonit eurot riiklikele sihtprogrammidele, sealhulgas: · 13 500 miljonit eurot A-assigneeringuteks, millest on kasutusele võetud 12 467 miljonit eurot, kusjuures sellest summast 33 miljonit eurot paigutati ümber piirkondlikesse assigneeringutesse (vaheläbivaatamine – PALOP). Lisaks sellele suurendati A-assigneeringuid 57 miljoni euro võrra, mis kujutab endast Stabexi vabastatud vahendeid; · 1 800 miljonit eurot B-assigneeringuteks, millest 601 miljonit eurot algseteks assigneeringuteks ja 1 199 miljonit eurot ettenägematute kulude reserviks (mida kasutatakse selliste erinevate vahendite rahastamiseks nagu iga-aastane FLEX-mehhanism ja sihtotstarbeline haavatavate riikide jaoks mõeldud FLEX-mehhanism, samuti toiduainete hindade kriisi vastu võetavad meetmed). Sellest summast on kasutusele võetud 1 624 miljonit eurot. – 1 783 miljonit eurot piirkondlikele sihtprogrammidele koos 33 miljoni euro suuruse ümberpaigutusega, mis teeb kasutusele võetud assigneeringute summaks 1 816 miljonit eurot; – 2 700 miljonit eurot AKV riikide vahelise koostöö assigneeringuteks, millest 2 664 miljonit eurot on kasutusele võetud; – 683 miljonit eurot edasiste assigneeringute reservi, mida võidakse kasutada riiklike ja piirkondlike sihtprogrammide jaoks vahe- ja lõppläbivaatamise järel; – 430 miljonit eurot rakenduskuludeks; see summa on täielikult kasutusele võetud; – 250 miljonit eurot ÜMTde assigneeringuteks, sealhulgas: · 195 miljonit eurot A-assigneeringuteks, millest 66 miljonit eurot on kasutusele võetud; · 15 miljonit eurot B-assigneeringuteks, millest 7 miljonit eurot on kasutusele võetud; · 40 miljonit eurot piirkondlikeks assigneeringuteks, mis on täielikult kasutusele võetud; · 6 miljonit eurot uuringute/tehnilise abi vahenditeks, mis on täielikult kasutusele võetud. − Kümnenda EAFi kasutuspiiranguga tulemusreserv Pärast kümnenda EAFi käivitumist 1. juulil 2008 on üheksanda EAFi ja sellest varasemate EAFide vahendite lõppsaldod ja projektidest vabastatud vahendite summad (v.a Stabexi vahendid ja üheksanda EAFi haldusassigneeringud) paigutatud ümber kümnenda EAFi tulemusreservi. Seda reservi saab kasutada kümnenda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppe artikli 1 lõikes 4 sätestatud tingimustel. Üksikasjalikum teave selle reservi kohta 31. detsembri 2011 aasta seisuga on järgmine (miljonites eurodes): Kümnenda EAFi kasutuspiiranguga reservi ümberpaigutatud vahendid kokku: || 438 miinus vahendid, mis on paigutatud ümber üheksandasse EAFi, et kasutada neid Sudaani jaoks (nõukogu 12. juuli 2010. aasta otsus 2010/406/EL) || -150 Reservis kättesaadavad vahendid kokku (AKV riigid + ÜMTd) || 288 Märkus: Seda reservi tuleb nõukogu 23. mai 2011. aasta otsuse nr 2011/315/EL kohaselt vähendada 200 miljoni euro võrra, mis paigutatakse Lõuna-Sudaani jaoks ümber üheksandasse EAFi. − Kümnenda EAFi Stabexi reserv Stabexi kontode sulgemise järel paigutatakse kasutamata jäänud / vabastatud vahendid ümber kümnenda EAFi Stabexi A-assigneeringute reservi (kümnenda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppe artikli 1 lõige 4) ja seejärel asjaomaste riikide riiklikesse sihtprogrammidesse. − Kümnenda EAFi kaasrahastamine Kümnenda EAFi raames kirjutati liikmesriikidega alla kaasrahastamise summade ülekandmist käsitlevad lepingud, mille maht oli 89 miljonit eurot, ja võeti kasutusele kokku 79 miljoni euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid, samal ajal kui maksete assigneeringuid nähti ette kogu laekunud 73 miljoni euro suuruse summa ulatuses. Kaasrahastamise assigneeringute seis 31. detsembri 2011. aasta seisuga on näidatud järgmises tabelis (miljonites eurodes): || Kulukohustuste assigneeringud || Maksete assigneeringud Kaasrahastamine − A-assigneeringud || 69 || 61 Kaasrahastamine − AKV riikide sisesed projektid || 12 || 12 Kaasrahastamine − halduskulud || 2 || 2 || 83 || 75 Järgnevates tabelites, mis käsitlevad otsuseid, lepinguid ja väljamakseid, on tegu netosummadega. Lisas on esitatud tabelid, mis kirjeldavad olukorda riikide ja vahendite lõikes. 2.1 ASSIGNEERINGUD 2.2 KONSOLIDEERITUD ARUANNE 2.3. MUU HALDUSTEAVE Itaalia kaasrahastamine (1985) Euroopa Komisjon sõlmis 1985. aastal Itaalia valitsusega lepingu, milles nähakse ette komisjoni hallatavate arenguprojektide kaasrahastamine. Lepingut pikendati kuni 31. detsembrini 2004 korduvalt Itaalia valitsuse ja arenguvoliniku vahelise kirjavahetuse teel. Seejärel võttis komisjon kirjaliku menetluse E/1588/2004 teel vastu otsuse kaasrahastamise raamlepingu rakendamise kohta. Kõnealuse otsuse eesmärk on määrata kindlaks lepingu alusel võetud kulukohustuste eelarve- ja regulatiivne raamistik. Seetõttu on komisjoni otsuses sätestatud, et kõnealune kaasrahastamine toimub vas