ET Euroopa Liidu Teataja C 185/1

Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele-Nanoteadused ja naotehnoloogiad: Euroopa tegevuskava 2005–2009”

(2006/C 185/01)

Euroopa Komisjon otsustas 7. juunil 2005 EÜ asutamislepingu artikli 262 järgi konsulteerida Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomiteega teemal Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Majandus- ja Sotsiaalkomiteele — Nanoteadused ja nanotehnoloogiad:

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsiooni arvamus võeti vastu 28. märtsil 2006. Raportöör oli hr Pezzini.

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee võttis 426 täiskogu istungil 20.-21.aprill 2006 (20.aprilli istung) vastu järgmise arvamuse 117 poolthäälega, erapooletuks jäi 4.

1. Taustteave

1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nentis oma eelnevas arvamuses (1) nanoteaduste ja nanotehnoloogiate kohta, et sinna on kasulik kaasata peamiste kasutatud terminite lühikesed definitsioonid, arvestades asjaolu, et arvamuses käsitletakse osaliselt uut teemat, mille sõnavara on vähetuntud või harva kasutusel. Seega oleks otstarbekas mainitud definitsioonid samuti kõnealuse arvamuse alguses ära tuua.

1.1.1 Paljud teised 2000. aastal alustatud Euroopa programmid jätkuvad 2006. aastal, kaasaarvatud kuues raamprogramm. Seega tasub allmärkustes viidata sellele, millised peamised programmid avaldavad mõju naoteadustele ja –tehnoloogiatele, iseäranis nende programmide puhul, millel on eriline tähtsus uute liikmesriikide jaoks, kellel polnud võimalust jälgida kõnealuste programmide alustamist ja nende eesmärke käsitlevat arutelu enne 2004. aastat.

1.2 Definitsioonid (2)

1.2.1 Nano tähendab üht miljardikku tervikust. Kõnealusel juhul mõeldakse nano all üht miljardikku meetrist.

1.2.2 Mikro tähendab üht miljondikku tervikust. Kõnealusel juhul mõeldakse üht miljondikku meetrist.

1.2.3 Nanoteadused — Nanoteadused kujutavad endast uut lähenemisviisi traditsioonilisele teadusele (keemia, füüsika, elektrooniline bioloogia, jne.) ja tegelevad materjalide põhistruktuuri ja käitumisega aatomite ja molekulide tasandil. Õigupoolest uurivad kõnealused teadused aatomite potentsiaali erinevates teadusvaldkondades (3).

1.2.4 Nanoteadused — Kõnealuste tehnoloogiate abil on võimalik aatomeid ja molekule kasutada selliste uute pindade ja objektide loomiseks, millel aatomite erineva koostise ja paigutuse tõttu igapäevaelus kasutatavad omadused (4). Kõnealused tehnoloogiad tegelevad miljardikosadega meetrist.

1.2.5 Lisaks ülaltoodud definitsioonile tasub mainida teist, teaduslikust vaatepunktist olulisemat definitsiooni. Termini “nanotehnoloogia” all mõistetakse multidistsiplinaarset lähenemisviisi materjalide, mehhanismide ja süsteemide loomisele ainete kontrollimise abil nanomeetrilisel skaalal. Vastavalt kõnealusele multidistsiplinaarsele lähenemisviisile on nanotehnoloogilise pädevuse saavutamiseks vaja ulatuslikku teadmistebaasi elektroonikas, füüsikas ja keemias.

1.2.6 Nanomehhaanika — Objekti mõõtmed muutuvad selle omaduste määratlemisel oluliseks siis, kui objekti mõõtmete skaala on üks või kümmekond nanomeetrit (kümmekonnast või paarist tuhandest aatomist koosnevad objektid). Kõnealuste mõõtmete ulatuses on 100 raua aatomist koosneval objektil füüsilised ja keemilised omadused, mis erinevad radikaalselt 200 aatomist koosnevast objektist, isegi kui mõlemad objektid koosnevad samadest aatomitest. Samamoodi erinevad nanoosakestest koosneva tahke materjali mehhaanilised ja elektromagnetilised omadused radikaalselt samasuguse keemilise koostisega traditsioonilise tahke materjali vastavatest omadustest ja sõltuvad individuaalsete koostisosade omadustest.

1.2.7 Mikroelektroonika — Tegu on elektroonika haruga, mis tegeleb individuaalsetesse pooljuhtaladesse sisseehitatud integreeritud, väga väikeste mõõtmetega vooluringide arendamisega. Mikroelektroonika abil on hetkel võimalik luua individuaalseid koostisosi, mille mõõtmed jäävad 0,1 mikromeetri või 100 nanomeetri piiresse (5).

1.2.8 Nanoelektroonika — Kõnealune teadus uurib ja toodab vooluringe, mis valmistatakse muid kui silikoonitehnoloogiad ja -materjale kasutades ja mis toimuvad praegustest põhimõtetest oluliselt erineval viisil (6).

1.2.9 Nanoelektroonika on muutumas nanotehnoloogia nurgakiviks, nii nagu tänapäeval kasutatakse elektroonikat kõikides teadussektorites ja tööstusprotsessides (7).

1.2.10 Biomimeetika (8)– Kõnealune teadus uurib seaduspärasusi, millel põhinevad looduses esinevad molekulaarstruktuurid. Mainitud seaduspärasuste tundmine võimaldab kunstlike nanomootorite loomist, mis toetuvad looduses esinevatele põhimõtetele (9).

1.3 Järeldused ja soovitused

1.3.1 Komitee tervitab komisjoni esitatud ettepanekuid nanoteaduste ja nanotehnoloogiate tegevuskava rakendamiseks ajavahemikul 2005-2009, eriti selles osas, mis puudutab: — vajadust rakendada jätkusuutlikku, konkurentsivõimelist, stabiilset ja püsivat arengumudelit; — globaalsel tasandil tajutavalt kiiremat investeerimist nanoskaala uurimis- ja arendustegevusse ja selle rakendustesse; — vajadust analüüsida nanoskaala lähenemisviisi riske ja võimalusi ning pakilist vajadust sotsiaalpartnerite poliitiliste ja ametlike otsusetegijate poolsete ning selle tulemusena laiema üldsuse ja meedia poolse ühise, laialdaselt levitatud arusaama järele; Nanoteaduste ja nanotehnoloogiate edu tagatakse, kui võetakse arvesse nende kasulikkust kodanike tervisele, turvatundele ja elukvaliteedile; — vajadust kvaliteetsete rajatiste ja infrastruktuuri ning Euroopa integreeritud arvutivõrkude ja ühiste andmebaaside järele, — vajadust koolitada kvalifitseeritud personali teaduse, tehnika ja majanduse valdkonnas koos teadus- ja tööstusspetsialistidega, kes tunnevad nanoteaduste ja –tehnoloogiate valdkonda; — On vaja luua Euroopa edendamis- ja koordinatsioonikeskus, mis toimiks stabiilse ja proaktiivse partnerina iseäranis tööstuse ja teaduse ühendamisel nii Euroopa Liidus kui rahvusvahelisel tasandil, ning mida toetaks tegevbüroo.

1.3.1.1 Kõnealuse keskuse personalil peavad olema põhjalikud ja tõestatud teadusalased ja juhtimisoskused ning nad peavad olema väga hästi kursis nanoteaduste ja –tehnoloogiate arengu üldise kontekstiga.

1.3.1.2 Nanoteaduste ja –tehnoloogiate puhul annab ühenduse rahastatud uurimis- ja arendustegevus samuti märkimisväärse euroopaliku lisaväärtuse. Nanoteaduste ja –tehnoloogiate abil avanevad võimalused ületavad selgesti üksikute liikmesriikide võimalusi ning need on juba hõlbustanud ülemaailmse tähtsusega euroopalikke arenguid (10). Eeltoodu selgitab ühenduse edendamis- ja koordineerimiskeskuse tähtsust, kuna mainitud keskus suudab kõnealust valdkonda juhtida selgelt jaotatud kohustustega.

1.3.2 Komitee on nanoteaduste ja –tehnoloogiate revolutsiooni taustal veendunud, et Euroopa võimalused olla juhtpositsioonil keskkonnas, kus uued tegijad pidevalt ja agressiivselt maailmaturule ilmuvad, sõltuvad kooskõlastamisvõimest ja turvalisusel põhineva nanotehnoloogia kriitilise massi loomisest Euroopas.

1.3.3 Komitee arvates on väga tähtis, et Euroopa Liidul õnnestuks luua nanoteaduste ja –tehnoloogiate tegevuskava, mille abil suudetaks mobiliseerida ühist juhtimist ja subsidiaarsuspõhimõtet järgides ühendada ühenduse, riiklik ja piirkondlik tasand. Kõnealuses tegevuskavas peaks erilist tähelepanu pöörama järgmistele asjaoludele: — selge, läbipaistev dialoog kodanikuühiskonnaga, tagades nanoteaduste ja –tehnoloogiatega kaasnevate ohtude ja võimaluste objektiivsetel hinnangutel põhineva teadlikkuse; — pidev valvsus eetiliste ja keskkondlike aspektide kaitsmisel, kaasaarvatud töötajate ja tarbijate tervishoid ja ohutus; — ühenduse keskuse loomine, mis tagaks erinevate poliitika- ja tegevusvaldkondade vahelise tõhusa kooskõlastatuse; — ühtne esindatus rahvusvahelisel tasandil, et edendada ühisdeklaratsioonide ja tegevusjuhendite algatusi, tagamaks nanoteaduste ja –tehnoloogiate vastutustundliku kasutamise koostööks põhilistes teadusuuringutes; — meetmed nanoteaduste ja –tehnoloogiate alase teadlikkuse arendamise takistuste vältimiseks (“nano divide”) koos vähemarenenud riikidega; — õiguskindlus ja kindlad eeskirjad uurimistööd, rakendamist ja uuendust puudutavateks pingutusteks nanoteaduste ja –tehnoloogiate turul; — kalender ja üksikasjalik ajakava planeeritud tegevusteks nii ühenduse kui liikmesriikide tasandil koos selgelt jaotatud kohustuste ja rakendamise kontrollsüsteemiga.

1.3.4 Komitee kutsub ühendust üles koostama lisaks kõnealusele tegevuskavale ka riiklikud tegevuskavad, mis võimaldaksid pidevat kooskõlastamist ning ühtluse ja koostoime võrdlusuuringuid järgmistes valdkondades: infrastruktuur, haridus ja kutseõpe, riskihindamine, standardite ja patentide kooskõlastamine ja viimaks dialoog kodanikuühiskonnaga, iseäranis tarbijatega.

1.3.5 Komitee usub, et Euroopa tööstus peab laienema ja intensiivistama nanoteaduste ja — tehnoloogiate alast uurimistööd ja rakendamise pingutusi, suurendades investeeringuid nendel tasanditel, mis on vähemalt võrdsed edukamate konkurentide tasanditega. Seda on võimalik saavutada järgmiste meetmete abil: Euroopa tehnoloogiaplatvormide areng, nanoteaduste ja –tehnoloogiate kaitse ja tööstusliku rakendamise algatused; väikeettevõtjate sihtotstarbelise väljaõppe õhutamine; Euroopa nanoteaduste- ja- tehnoloogiate alase uuendustöö ja rakendusvõrgustike arendamine; multidistsiplinaarse väljaõppe toetamine töötajatele ja tehnilisele personalile; “ettevõttete nanotehnoloogiate” ja prototüüpide valmistamise ning sertifitseerimisega tegelevate laborite loomine; ühise võrgustiku loomine tehnilise standardimise ning intellektuaalse ja tööstusomandi jaoks.

1.3.6 Komitee arvates peab kaheaastasele järelevalvearuandele ühenduse tegevuskava rakendamise ja selle vastavuse kohta Euroopa Liidu muude poliitikavaldkondadega lisama iga-aastase tulemustabeli, kus oleks ära toodud vastuvõetud ajakavast kinnipidamine ja liikmesriikide riiklike tegevuskavade rakendusaruanded.

1.3.7 Kõnealune aruanne tuleb esitada Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning samuti Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

2. Põhjendus

2.1 Nanoteadused ja nanotehnoloogiad esindavad kiiresti laienevat valdkonda, mis on väga paljutõotav esialgse teadustöö muutmisel edukaks uuendustegevuseks. Sektor on ülimalt oluline nii Euroopa tööstuse üldise konkurentsivõime tõstmisel kui ka uute toodete ja teenuste loomisel, mille abil on võimalik parandada ühiskonna ja kodanike heaolu ning elukvaliteeti.

2.2 Enamik analüütikuid on veendunud, et nanoteadustel ja nanotehnoloogiatel põhinevad materjalid, tooted ja teenused võivad 2015. aastaks tuua igal aastal sisse globaalse turu väärtusega sadu miljardeid eurosid (11)– tingimusel, et i) teaduslikku tipp-pädevust saab edukalt üle kanda kaubanduslikult tasuvatesse toodetesse, protsessidesse ja teenustesse ning, ii) nagu komisjon ise (12) on rõhutanud, hoidutakse “muude tehnoloogiate puhul nähtud Euroopa “paradoksi” kordamisest”.

2.3 Selle saavutamiseks on komitee arvates vajalik: — tugevdada ja kooskõlastada uurimis-ja arendustegevust suurema investeerimise kaudu, — rajada maailmatasemel uurimis-ja arendustegevuse infrastruktuur, — tagada hoolikas riskihinnang teadusliku ja rakendusega seotud elutsükli kaudu, — järgida täielikult eetilisi põhimõtteid, — edendada soodsat ja proaktiivset innovatsioonikliimat kogu majandusmaastikul ning eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete seas, — koolitada kvalifitseeritud tööjõudu, — kohandada normi- ja patendisüsteeme, — edendada partnerlust avalike ja erasektori organisatsioonide vahel.

2.4 Komitee on kõnealust teemat käsitlenud varasemas arvamuses (13), milles avaldati järgmised soovitused: — ühiste ühenduse/riiklike jõupingutuste arendamine teadusuuringute ja tehnoloogia arenduse valdkonnas ning teaduslikus ja tehnoloogilises koolituses, millel on tugevad sidemed tööstuse ja teadusega; keskendumine tööstuslikele ja mitmesektorilistele rakendustele; poliitikate, struktuuride ja sidusrühmade võrgustike suurema koordineerimise; eetikapõhimõtete järgimine ning keskkonna, tervise ja turvalisusega seonduvate huvide arvestamine; ning asjakohane tehniline standardimine; — nanoteaduste, nanotehnoloogiate ning ühiskonna vahelise tugeva seose loomine, et tagada uurimistulemuste positiivne panus majanduse konkurentsivõimesse, inimkonna tervisesse, keskkonda, turvalisusse ja elukvaliteeti; — asjakohaste rahaliste vahendite eraldamine vastavalt uuele finantsperspektiivile aastateks 2007–2013 eelkõige uurimis- ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammi (RP7) raames ning Euroopa tehnoloogiaplatvormide tugevdamine; — ühenduse kõrgetasemelise tegevuskava vastuvõtmine, millele lisatakse täpne rakendusplaan ja ajakava, ning mis lähtub riiklike tegevuskavade abil täiendatud lähenemisest, et kindlustada kõigi kodanikuühiskonna osalejate hulgas üksmeel ühise arusaama kohta; — kõrgetasemeliste Euroopa infrastruktuuride loomine teaduse ja tehnosiirde arendamiseks, mis on suunatud turustatavatele uuendustele; — intellektuaalomandit puudutavate kokkulepete optimeerimine ja Nano-IPR klienditoe rajamine Euroopa tasandil, et rahuldada teadlaste, ettevõtete, teaduskeskuste ja eelkõige kodanikuühiskonna vajadusi; — rahvusvahelise koostöö tugevdamine eetikat, riski, turvalisust, standardeid, patente ja metroloogiat puudutavates aspektides; — meetmete rakendamine, mis on loodud nanoteaduste ja nanotehnoloogiatega seotud tööstusprotsesside arendamiseks ja sellekohase teadlikkuse suurendamiseks, luues Euroopa teabevõrgustiku (clearing-house) toodete turustamiseks, tehnosiirdeks ja parimate tavade vahetamiseks; — pidev dialoog meedia ja avalikkusega, mis põhineb teadusalase teabe levitamisel, kinnitamaks kodanikele, et võimalikke tervise- ja keskkonnariske jälgitakse, ning vältimaks valesid arusaamu nanotehnoloogilistest arengutest.

2.5 Nanoteadused ja nanotehnoloogiad uutes liikmesriikides

2.5.1 Enam kui viie viimase aasta jooksul on Euroopa Komisjon ühenduse rahadega toetanud ca 30 tippkeskust seoses erinevate temaatiliste prioriteetidega ühenduse teadusuuringute raamprogrammi raames. Paljud kõnealustest keskustest (14), mis on tegevad nanoteaduste ja nanotehnoloogiate valdkonnas, on seotud uute liikmesriikide ülikoolide, teaduskeskuste ja ettevõtetega.

2.5.2 Komitee peab oluliseks seda, et Euroopa Teadusuuringute Ühiskeskus toetaks ja julgustaks jätkuvalt tippkeskusi uutes liikmesriikides ja kandidaatriikides, eelkõige nanoteaduste ja nanotehnoloogiate sektoris, kaasates kõnealuse temaatika tööprogrammidesse.

2.5.3 Komitee arvates peaks komisjon siiski toetama Euroopa nanoteaduste ja nanotehnoloogiate innovatsiooni, rakenduse ja prototüübiks muutmise võrgustike kasvu, eriti väikeste ettevõtete puhul, mis moodustavad suurema osa Euroopa tööstuse struktuurist.

2.5.4 More specifically, specific service packages should be provided to help entrepreneurs to identify opportunities and links in N&N applications, and multiply successful initiatives such as Gate2Growth (15) and Minanet (16); Seetõttu tuleb leida uusi võimalusi riskirahastamiseks ning tuvastada lisaks olemasolevatele süsteemidele täiendavaid kaitsesüsteeme.

2.5.5 Komitee usub samuti, et ühenduse algatus PHANTOMS (nanotehnoloogiate tippvõrgustik ühenduse programmi IST/FET raames) infoühiskonnaga seotud tehnoloogiate heaks väärib edasist arendamist ja suuremat tähtsustamist.

2.5.6 Lisaks leiab komitee, et uurimis- ja uuendustegevust uutes liikmesriikides ja kandidaatriikides tuleb aktiivsemalt toetada, ning et tuleks luua suuremad sünergiad algatustega EUREKA ja COST, mis hõlmavad paljudes kõnealustes riikides läbiviidavaid nanoteaduste ja nanotehnoloogiatega seonduvaid tegevusi.

2.6 Rahvusvaheline raamistik

2.6.1 Valitsuste, ettevõtete ja finantsmaailma ühised ülemaailmsed kulutused nanoteaduste ja nanotehnoloogiate uurimise ja arendamise valdkonnas hinnati 2005. aasta jaanuaris ca 7 miljardile eurole aastas (17) (enam kui pool sellest on pärit riiklikest vahenditest), millest 35 % kulutati Põhja-Ameerikas, 35 Aasias, 28 % Euroopas ja 2 % mujal maailmas.

2.6.1.1 Kuigi 90nendate aastate lõpus olid erinevused avalikes investeeringutes inimese kohta arvestades väga väikesed (umbes 1 euro USAs ja Jaapanis, 50 senti Euroopa Liidus), investeeris 2005. aastal USA 5 eurot, Jaapan 6,5 eurot ja Euroopa Liit 3,5 eurot inimese kohta. Vastavalt prognoosidele 2011. aastaks arvestatakse 9 eurot USAs ja Jaapanis ning 6,5 eurot Euroopa Liidus inimese kohta (18).

2.6.2 Tööstuse kulutused moodustavad kogu maailmas üle 3 miljardi euro aastas, sellest 46 % tuleb USA, 36 % Aasia, 17 % Euroopa ning alla 1 % muu maailma ettevõtetelt. Umbes 1500 ettevõtet soovivad aktiivselt osaleda nanoteaduste ja nanotehnoloogiatega seonduvas uurimis- ja arendustegevuses, neist 80 % moodustavad uued ettevõtted, millest üle poole asuvad USAs. Meedias on nanotehnoloogiate valdkonda käsitlevate artiklite arv suurenenud 7000-lt praegusele 12 000-le aastas (19).

2.6.3 USA valitsus on viie aasta jooksul alates 2000. aasta lõpust kuni tänaseni investeerinud nanotehnoloogiatesse üle 4 miljardi dollari. Ainuüksi 2006. aasta tarvis on Bushi valitsus taotlenud ühte miljardid dollarit nanoteaduste ja nanotehnoloogiatega seonduvale uurimis- ja arendustegevuse tarvis 11 föderaalse uurimisasutuse raames. 2005. aasta aruandes riikliku nanotehnoloogia viie aasta algatuse (The National Nanotechnology Initiative at Five Years) kohta tuuakse välja, et USA-l on ülemaailmselt juhtiv positsioon nanotehnoloogia uurimis- ja arendustegevuses. Avaliku ja erasektori iga-aastased investeeringud ulatuvad 3 miljardi dollarini, mis moodustab umbes kolmandiku vastavatest kulutustest kogu maailmas.

2.6.3.1 USA-l on juhtiv positsioon ka uute ettevõtete rajamise, publikatsioonide ja patentide valdkonnas. Osariikide tasandil on kulutused uutele teadmistele ja uutele infrastruktuuridele sobivad ja piisavad, et võimaldada olulist majanduslikku kasumit pikaajalises perspektiivis.

2.6.4 2003. aastal ulatusid Jaapani iga-aastased kulutused umbes 630 miljoni euroni, millest 73 % eraldas haridusministeerium ning 21 % majandus-, kaubandus- ja tööstusministeerium. Teadustegevus on suunatud eelkõige nanomaterjalidele. Mis puudutab nanotehnoloogiate riskikapitali, otsustas Mitsui järgneva nelja aasta jooksul investeerida umbes 700 miljonit eurot; vastavat tehnoloogiat puudutava fondi raames kavatsetakse nanoteaduste ja nanotehnoloogiate uurimistegevuseks eraldada umbes 30 miljonit eurot (20).

2.6.5 Jätkates Aasiaga, nimetame Taiwanit, kus 2008. aastani kavatsetakse investeerida 600 miljonit eurot, kusjuures nanoteaduste ja nanotehnoloogiate valdkonnas on tegevad umbes 800 ettevõtet. Arvestatakse sellega, et 2006. aastal suureneb tootmine 7,5 miljoni euroni, seejuures suureneb ettevõtete arv 2012. aastaks 1500ni ning toodete koguväärtus kuni 25 miljardi euroni — seda eelkõige erinevates nanoelektroonika valdkondades.

2.6.5.1 Kõnealuse arengu eelduseks on probleemide lahendamine intellektuaal- ja tööstusomandi valdkonnas.

2.6.6 Lõuna-Korea on üks esimesi riike, kelle ettevõtted on edukalt turustanud nanoteaduste ja nanotehnoloogiatega seonduvaid tooteid (21). Riik, mille siseriikliku nanotehnoloogiate turu potentsiaali hinnatakse umbes 2 miljardile eurole, on vastu võtnud nanoteaduste ja nanotehnoloogiate programmi (Next Generation Core Development Program) eelarvega 168 miljonit eurot. Kõnealuse programmi prioriteetide hulka kuuluvad nanomaterjalid, nanokomopsiitmaterjalid ja bionanotehnoloogiad.

2.6.7 Enam kui 30 nanoteaduste ja nanotehnoloogiate valdkonnas tegutsevat ettevõtet on viimastel aastatel rajatud Austraalias, ning nende arv kasvab jätkuvalt umbes 50 % aastas. Avaliku ja erasektori investeeringud nanoteaduste ja nanotehnoloogiatega seonduvasse uurimistegevusse ulatuvad 60 miljoni euroni aastas ning need on suunatud eelkõige uutele materjalidele, bionanotehnoloogiale ning meditsiinilistele ja terapeutilistele rakendamisvõimalustele.

2.6.8 Vastavalt Pekingis hiljuti avaldatud aruandele, milles käsitletakse nanotehnoloogiate arengut Hiinas ajavahemikus 2005–2010 ja prognoosi aastaks 2015 (22), on tegemist maailma ühe juhtiva riigiga, mis puudutab uute ettevõtete registreerimist, publikatsioone ja patente nanoteaduste ja nanotehnoloogiate valdkonnas. Hiina nanoteaduste ja nanotehnoloogiaga seonduvate toodete ja süsteemide siseturgu hinnatakse juba praegu enam kui 4,5 miljardile eurole, 2010. aastaks võib see ulatuda 27 miljardi euroni ning 2015. aastaks rohkem kui 120 miljardi euroni (23).

2.6.9 Komitee leiab, et rahvusvahelisest olukorrast nähtub, kui oluline on tagada innustav keskkond, mis edendab teadus- ja uuendustegevust kõigis liikmesriikides, et oleks võimalik edukalt osaleda uurimis- ja arendustegevuse investeeringutes kõnealuses valdkonnas.

3. Märkused

3.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on korduvalt rõhutanud, et Euroopas tuleb suurendada investeeringuid uurimis- ja arendustegevusse (nii absoluutsetes kui relatiivsetes arvudes), et saavutada Barcelonas võetud 3 %-eesmärk. Arvestades rahvusvahelisi suundumusi, leiab komitee, et seejuures tuleb prioriteet anda nanoteaduste ja nanotehnoloogiate valdkonnale.

3.1.1 Komitee on arvamusel, et kõnealused jõupingutused jäävad nõrgaks, kui neid ei teostata nanoteadusi ja nanotehnoloogiaid käsitlevate riiklike ja piirkondlike uurimisprogrammide tugeva üle-euroopalise koordineerimise raames (nt ERA-NET ja ERA-NET PLUS süsteemide (24) abil). Selle toetuseks tuleks võtta meetmeid ülikoolide, teaduskeskuste ja ettevõtete teadlikkuse tõstmiseks ning nende toetamiseks COSTi (25), ESFi (26) ja EUREKA (27) programmide ning Euroopa Investeerimispanga laenude abil.

3.1.2 Komitee arvates peaks kõnealune üle-euroopaline koordineerimine ja koostöö hõlmama ka liikmesriikide meetmeid interdistsiplinaarsete infrastruktuuride ning nanoteaduste ja naotehnoloogiate tippkeskuste arendamiseks, et luua üle-euroopaline võrgustik sünergiate suurendamiseks ja mõttetu topelttöö vältimiseks.

3.2 Ühenduse tasand

3.2.1 Komitee on veendunud, et ühenduse tegevuskava tõhususe ja usaldusväärsuse tagamiseks tuleb koostada kalender ja üksikasjalik ajakava, mis kergendaks saavutatud edu rangemat kontrolli järgmistes valdkondades: — nanoteaduste ja nanotehnoloogiate alasesse uurimis-, uuendus- ja koolitustegevusse tehtavate investeeringute suurendamine ühenduse, liikmesriikide ja piirkondlikul tasandil, millega kaasneb siiski alati tugev Euroopa Komisjoni poolne koordineerimine ning tööstuse ulatuslikum osalus; — Euroopa koordineerimiskeskuse loomine teadus- ja arendustegevuse 7. raamprogrammi raames; keskus oleks püsiv ja aktiivne partner nii Euroopa Liidu siseselt kui rahvusvahelise koostöö ja dialoogi arendamisel. Koordineerimiskeskuse raames peaks tegutsema Euroopa “Nano-Janus” keskus (28), millele eraldatakse piisavalt vaheneid; — kvalifitseeritud personali väljaõpe, kellel on mitmekülgsed oskused teaduse, tehnoloogia ja tootmise valdkonnas, ning nanoteaduste ja nanotehnoloogia lähenemisviisi tundvate tööstusjuhtide osakaalu suurendamine; — nanoteaduste ja nanotehnoloogiate vastuvõetavuse ja edu tagamine läbi nähtava ja läbipaistva dialoogi kodanikuühiskonnaga, võttes seejuures arvesse nii nende panust Euroopa konkurentsivõimesse, kui ka kasulikkust kodanike tervisele, turvalisusele ja elukvaliteedile; — toksikoloogiliste ja ökotoksikoloogiliste riskide analüüsimehhanismide kasutuselevõtt ning vastavad koolitussüsteemid, mis hõlmavad kõiki etappe kavandamisest elluviimiseni; — uurimistegevuse ja riikliku rahastamisega seotud ettepanekute kaalumine eetilise jälgimissüsteemi kontekstis raamprogrammis esitatud kujul, määratlemaks kõiki eetilisi probleeme, mis võivad tekkida seoses nanoteaduste- ja tehnoloogiaga; — nõuetekohase tasakaalu säilitamine, mille ühel pool on sotsiaalse arengu vajadus, uurimistulemuste levitamine teaduslikel ja praktilistel kaalutlustel ja tervisekaitse, ning teisel pool intellektuaalse ja tööstusliku omandiga seotud nõuded.

3.2.2 EMSK toetab väga nanoteaduste ja -tehnoloogia uurimis-, uuendus- ja koolitustegevusse tehtavate investeerimise märkimisväärset suurendamist ühenduse tasandil samaaegselt ja tihedas koostöös liikmesriigi ja piirkondliku tasandiga.

3.2.2.1 Sellega seoses rõhutab komitee, et vastupidiselt teistel teadusaladel valitsevale olukorrale on nanoteaduste ja –tehnoloogia arendamisse suunatud ühenduse vahendite ulatus võrdne liikmesriikidepoolse rahastamisega (võrdluseks on üldiseks teadustegevuseks suunatud ühenduse vahendite osakaal Euroopa teadustegevuse kogukulutustest 4–5 %, samas kui liikmesriikide osakaal on 87 %).

3.2.3 Komitee on seisukohal, et vähemalt 10 % uurimis- ja arendustegevuse 7. raamprogrammi (2007–2013) raames “Koostöö” eriprogrammile eraldatud ressurssidest tuleks reserveerida nanoteaduste ja nanotehnoloogiate temaatilistele prioriteetidele.

3.2.3.1 Programmi “Suutlikkus” raames tuleks anda väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele vääriline koht nanoteaduste ja nanotehnoloogiate uurimis- ja uuendustegevuses, eelkõige “nanotehnoloogia piirkondi”, tippinfrastruktuure ning nanoteaduste ja -tehnoloogia eeltööd puutuavates tegevustes.

3.2.3.2 “Inimeste” eriprogrammi raames tuleks asjakohaselt panustada nanoteaduste ja nanotehnoloogia teadurite koolitusse ja liikuvusse. Sama kehtib Teadusuuringute Ühiskeskuse turvalisust ja metroloogiat puudutava töö ning tulevaste tehnoloogiaarengute kohta.

3.2.4 Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammis peaks olema alates 2007. aastast võimalik– hoolimata käsutuses olevate ressursside piiratusest — suunata osa meetmetest nanoteaduste ja nanotehnoloogia uurimistegevuse organisatoorsest rakendust puudutava ettevõtluskultuuri loomisse.

3.2.5 Komitee väljendab tugevat toetust Euroopa tehnoloogiaplatvormide rajamisele, mille eeskujuks on nanoelektroonikas ja nanomeditsiinis juba olemasolevad platvormid. Kõnealused platvormid on ideaalsed vahendid erinevate sektorite (teadus, koolitus, tehnoloogia, tööstus, rahandus) kõigi riiklike ja eraosalejate mobiliseerimiseks ühenduses, riiklikes/piirkondlikes või ühisprojektides ja algatustes, mida toetab ühine ja proaktiivne tulevikunägemus.

3.2.6 Komitee peab ülioluliseks investeerimist kõrgharidusse ja koolitusse. Uued ühenduse programmid 2006. aasta järgseks perioodiks peaksid ette nägema erisätted tegevusvaldkondadele, mis pakuvad nanoteadustele ja nanotehnoloogiatele teadusharuülest toetust.

3.2.7 Komisjon peaks kergendama tööstuslikku rakendamist, juurutades 7. raamprogrammi nanoteadusi ja –tehnoloogiat puudutava tööprogrammi raames 2007 aastaks: — nanotehnoloogia alaste tööstusliku ja intellektuaalse omandi õigustega tegeleva klienditoe, lähtudes EMSK ettepanekutest eelmises nanoteadusi ja –tehnoloogiat käsitlevas arvamuses; — Euroopa arvelduskoja parimate tavade vahetamiseks ning patentide ja uute rakendusvõimaluste jälgimiseks maailmaturul; — digitaalse raamatukogu vastavalt arutlusel olevas teatises pakutule; — CEN-STAR (29) pakkumiskutsed õigusloome-eelsete ja standardite koostamisega seotud tehnilise uurimistegevuse projektideks; — nanoteaduste ja nanotehnoloogiate tööstuslike rakenduste esitlemiste katsekavad.

3.2.8 Komisjon peaks viivitamatult tugevdama eetilist järelevalvesüsteemi tagamaks, et kõigi eetiliste probleemide määratlemise, mis võivad tekkida seoses nanoteaduste- ja tehnoloogiatega, eelkõige meditsiini valdkonnas, põllumajandus- ja toiduainesektoris ning kosmeetikas.

3.3 Liikmesriigi tasand

3.3.1 Komitee rõhutab, kui oluline on, et ühenduse tegevuskavad oleksid kooskõlas riiklike tegevuskavadega, mis tuleb esitada Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile 2006. aasta esimese poolaasta lõpuks. Sellega üritatakse tagada ühtsus ja sünergia infrastruktuuri, koolituse ja hariduse valdkonnas, samuti standardite ja patentide ühtlustamisel, riskide analüüsimisel ning dialoogi pidamisel kodanikuühiskonna, tarbijate ja meediaga.

3.3.2 Komitee on seisukohal, et liikmesriigid peaksid eraldama suurema osa oma olemasolevatest riiklikest ja erainvesteeringutest nanoteadustele ja –tehnoloogiatele; samuti peaksid nad korrapäraselt koostama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruandeid, mis käsitlevad edusamme investeeringute tegemisel ning riiklike kavade rakendamisel.

3.3.3 Kõnealused aruanded tuleks lisada ühenduse iga kaheaastasesse aruandesse ning neis tuleks erilist tähelepanu pöörata järgmistele aspektidele: — regulatiivse ja õigusliku keskkonna loomine, mis soodustab nanoteaduste ja –tehnoloogiate rakendamise uut tööstuslikku tsüklit, uut ettevõtluskontseptsiooni, uusi nõudmisi ettevõtjate, töötajate ja tehniliste spetsialistide oskustele ja koolitusele, standardeid, toodete sertifitseerimist, eetilisi küsimusi ja läbipaistvust, eelkõige seoses meditsiinilise ja teaduliku koolituse, kättesaadavuse ja võrdsete võimalustega; — nanoteadute ja –tehnoloogiate uuenduslike rakenduste stiimulid kohalikul ja piirkondlikul tasandil; prototüüpide loomisele, sertifitseerimisele ja riskianalüüsile keskenduvate laboratooriumide võrgustike loomine, mis on kättesaadavad kõigile ettevõtetele, ametiasutustele, ülikoolidele ja uurimiskeskustele; Selleks tuleks rakendada ettevõtete loomisele ja riskikapitalile suunatud rahastamismeetmeid eelkõige ühtekuuluvuspiirkondades, samuti tuleks luua avalikud teabekeskused, teavitamaks kodanikke nanoteaduste ja –tehnoloogiatega seotud riskidest ja võimalustest; — algatuste sisseviimine hoidmaks ära “nano-lõhe” tekkimise, eelkõige struktuuri- ja ühtekuuluvusfondi rahastatavates piirkondades, saartel ja äärealadel. Nendega kaasneksid meetmed, mis hoiaksid ära vähemarenenud kolmandate riikide eemaletõrjumise nanoteaduste ja –tehnoloogiate arendamisest.

3.3.4 Komitee on seisukohal, et liikmesriigid peaksid tegutsema, säilitamaks vajaliku tasakaalu kahe nõudmise vahel: ühelt poolt koostöö ja uurimistulemuste levitamise vajadus teaduslikel ja praktilistel kaalutlustel tervise- ja keskkonnakaitseks, ning teiselt poolt vajadus tagada leiutiste ning intellektuaalse ja tööstusomandi konfidentsiaalsus.

3.3.5 Komitee arvates rõhutab eeltoodu uuesti ühenduse patendi ja ühise ühenduse patendialase seadusandluse puudumisest tingitud kitsaskohti. See puudutab mitte üksnes küsimust, mida on liikmesriikides võimalik patentida nanobiotehnoloogiliste leiutiste osas, vaid samuti sidusrühmade juurdepääsu kergendamist uute leiutiste ja patentide alasele teabele.

3.4 Rahvusvaheline tasand

3.4.1 Komitee toetab täielikult tegevuskavas toodud suuniseid koostöö ja struktureeritud dialoogi väljaarendamiseks rahvusvahelisel tasandil, kuid teeb siiski järgmised ettepanekud nende täiendamiseks: — korraldada ELi egiidi all korrapäraselt rahvusvahelisi foorumeid, et avardada dialoogi-, vahetus- ja suhtlemisvõimalusi rahvusvahelise teadus-, tööstus- ja akadeemilise kogukonna tugevdamiseks; — arendada Euroopa juhtimiskvaliteeti, et edendada ühisdeklaratsioonide ja käitumisjuhiste algatusi, mis puudutavad nanoteaduste ja nanotehnoloogiate vastutustundlikku väljatöötamist ja kasutamist; — rajada 2008. aastaks kogu maailmas ilmunud nanoteaduste- ja nanotehnoloogiatealaste teaduslike ja tehniliste väljaannete elektrooniline ELi arhiiv; — kaasata Euroopa arengukoostöö suuniste hulka arengumaade partnerite suutlikkust suurendavad tegevused, teaduspersonali koolitus ja tegevused, mis valmistavad ette nanoteadusi ja nanotehnoloogiaid kohapeal vastu võtma. Nende tegevuste eesmärk on takistada nano-lõhe teket (nanoteaduste ja nanotehnoloogiate alaste teadmiste arengust kõrvalejäämist); — edendada kasutajasõbralikke sünergiaid nanoteaduste ja nanotehnoloogiate valdkonnas koos Euroopa algatustega nagu EUREKA ja rahvusvaheliste algatustega nagu teadusprogramm Human Frontier.

3.5 Ettevõtete, töövaldkonna ja kodanikuühiskonna tasand

3.5.1 Komitee arvates võivad ettevõtted, eelkõige väike- ja keskmise suurusega ettevõtted, nanoteaduste ja nanotehnoloogiate alasest uurimistegevusest ja nende levikust tehnosiirde alale suurt kasu saada, seda eriti energiatõhususe ja keskkonnatehnoloogiate, informaatika valdkonna nanotehnoloogiate ning meetodite, toodete ja teenuste osas rakendatavate uute materjalide, samuti lähedaste tehnoloogiate (nano-, bio- ja infotehnoloogiate) kasutuselevõtmise kaudu.

3.5.2 Komitee usub, et Euroopa tööstus peab laienema ja intensiivistama nanoteaduste ja — tehnoloogiate alast uurimistööd ja rakendamise pingutusi, suurendades investeeringuid nendel tasanditel, mis on vähemalt võrdsed edukamate konkurentide tasanditega. Selleks tuleb asjaomaste eeskirjade ja õigusaktidega luua soodsad tingimused nii ühenduse tasandil kui ka riiklikul ja piirkondlikul tasandil.

3.5.3 Komitee on veendunud, et selline ulatuslikult ettevõtteid kaasav lähenemine on nanoteaduste ja nanotehnoloogiate uurimiseks, arendamiseks ja rakendamiseks äärmiselt oluline, eeldusel, et nii Euroopa kui ka riiklikul ja piirkondlikul tasandil ning eelkõige ühisel tasandil võetakse toetavaid meetmeid järgmistel eesmärkidel: — tagada läbipaistev, lihtne ja selge teave nanotehnoloogia alaste uuringute tulemuste kohta, mida võivad pidevalt ja turvaliselt kasutada töötajad, eksperdid, tarbijad, keskkond ja tervishoid. Need tulemused peavad olema sertifitseeritud ühiskonna ja turu jaoks täielikult aktsepteeritaval viisil (30); — edendada koolitust, mis keskendub ettevõtete, eelkõige väikeettevõtete probleemidele, selleks et nanoteaduste ja nanotehnoloogiate ülevõtmine ja kasutamine oleks vastutustundlik ja asjatundlik ning vastaks nanoteadusi ja nanotehnoloogiaid rakendavatele uutele tootmisprotsessidele esitatavatele nõuetele; — edendada tehnilise ja teadusliku personali multidistsiplinaarset koolitust ja täiendkoolitust ettevõtete uue kontseptsiooni ja töökorralduse alal, mis tuleneb uute nanotehnoloogiliste tootmisprotsesside ja nendega seotud teenuste rakendamisest, ning ohutusmeetmete alal, mis on vajalikud toksikoloogiliste ja ökotoksikoloogiliste riskide ennetamiseks. — määratleda selgete ja kindlate kriteeriumide alusel intellektuaalse ja tööstusomandi võimalused ja piirid eesmärgiga tagada koostöö ja konkurentsi tasakaal, tootmissaladus ja nanoteaduste ja nanotehnoloogiate alaste edusammude levik, uute teadmiste avaldamine ja vaba teabevahetus Euroopa ja rahvusvahelises teadusringkonnas ning intellektuaalse omandi kaitse; — hõlbustada ettevõtete, eelkõige väike- ja keskmise suurusega ettevõtete ning saare- või äärealade ettevõtete juurdepääsu Teadusuuringute Ühiskeskuse 30 asutustele, prototüübilaboritele ning sertifitseerimise, mõõtmise ja katsetamise infrastruktuuridele. Samuti on oluline juurdepääs riiklikele ja Euroopa standardiasutustele, mis töötavad välja rahvusvaheliselt tunnustatud standardeid (31); — parandada Euroopa Investeerimispanga, Euroopa Investeerimisfondi, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (32) ja ühenduse struktuurifondide kaudu ettevõtete, eelkõige väike- ja keskmise suurusega ettevõtete juurdepääsu rahalistele toetustele, stardi- ja riskikapitalile ning samuti ülikoolide spin-off-ettevõtete edendamise meetmetele. Sel viisil edendatakse uute ettevõtete asutamise ja töökohtade loomist nanoteaduste ja nanotehnoloogiate alal ning nanotehnoloogiliste teenuste ostu, tootmise ja levi võrgustike loomist; — arendada ülikoolide, uurimiskeskuste ja ettevõtete, eelkõige väike- ja keskmise suurusega ettevõtete vahelisi suhteid, luues erinevate rakendussektorite jaoks ühiselt hallatavad pädevuskeskused, kaasates ettevõtetesse nanotehnoloogiaeksperte ning korraldades koolitust uute, Marie Curie nimelises programmis ette nähtud meetmete raames.

3.5.4 Komitee rõhutab, et just nanoteaduste ja nanotehnoloogia valdkonnas on töötajad ja tehnilised ja teaduseksperdid Euroopa sotsiaalselt vastutustundlike ettevõtete peamine jõud.

3.5.4.1 Komitee rõhutab tootmistingimuste ja –protsesside turvalisust tagavate meetmete tähtsus ja samuti inimressursside väljaõppele suunatud meetmete tähtsust, eelkõige diagnostika ja meditsiini sektoris. Tähelepanu tuleks pöörata eelkõige riskide ennetusele ja eelhindamisele, milleks võib kasutada Euroopa tasandil kinnitatud tehniliste tegevusjuhiste abi.

3.5.4.2 Dublinis asuv Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond peaks põhjalikult hindama ja uurima, missugust mõju avaldavad töötajatele uus töökorraldus, mis on vajalik nanoteaduste ja nanotehnoloogia tootmises rakendamiseks, ja uued väljaõppe-, ohutus- ja tervisekaitse nõuded.

3.5.5 Euroopa nanoteaduste ja nanotehnoloogiate alane dialoog kõigi huvirühmadega peaks saama formaalse kuju 2007. aastaks asjaomase nõuandeasutuse või -foorumi loomisega, mis peaks olema piisavalt avalikkusele nähtav ja läbipaistev, et olla meedia ja kodanikuühiskonna seisukohalt tunnustatud ja pädev partner.

3.5.6 2007. aastaks tuleks kindlustada edukad teadlikkust tõstvad katsealgatused. Need peavad olema kättesaadavad Euroopa veebiportaalis ja neid tuleb tutvustada teistele ELi institutsioonidele, eelkõige Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Rahvusvahelise kõlapinda aitab leida alates 2008. aastast igal aastal Euroopa nanoteaduste ja nanotehnoloogia nädala raames väljaantav valdkondadevaheline nanotehnoloogia auhind.

3.5.7 Komisjon peaks 2007. aastaks välja töötama kindlad meetodid nanoteaduste ja nanotehnoloogia rakendamisega kaasnevate riskide ennetamiseks ja esitama 2008. aasta I poolaastaks sellekohaste Euroopa suuniste ettepaneku.

Brüssel, 28. märts 2006 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Anne-Marie SIGMUND

(1) ELT C 157, 28.06.05

(2) Teatis Kevadisele Euroopa Ülemkogule - Koostöö majanduskasvu ja töökohtade nimel - Lissaboni strateegia uus algus, KOM (2005)24

(3) Intervjuu volinik Busquiniga (kokkuvõte IP/04/820, 29. juuni 2004).

(4) Vt allmärkus 2.

(5) Milaano Polütehnikumi mikro- ja nanoelektroonika keskus, Prof. Alessandro Spinelli.

(6) Teatis Kevadisele Euroopa Ülemkogule - Koostöö majanduskasvu ja töökohtade nimel - Lissaboni strateegia uus algus, KOM (2005)24

(7) Praegused investeeringud nanoelektroonikasse on kokku 6 miljardit eurot, mis jaotub järgmiselt: 1/3 nano- ja mikroelektroonikasse, 1/3 diagnostikasse, 1/3 materjalidesse (allikas: Euroopa Komisjon, teadusuuringute peadirektoraat).

(8) Kõnealune termin tuleb kreekakeelsest sõnast mimesis, s. t. loodust jäljendama.

(9) Näit spermatosoidide sõltumatu liikumine.

(10) ELT C 65, 17.03.06

(11) C.f. Nanotechnologies and nanosciences, knowledge-based multifunctional materials & new production processes and devices, submitted to the Euronanoforum, Edinburgh, September 2005.

(12) KOM(2005) 243 lõplik ja KOM(2005) 24 lõplik

(13) (ELT C 157, 28.6.2005).

(14) Juhtivate tippkeskuste hulka kuuluvad Poola Teaduste Akadeemia Füüsikateaduste Instituudi molekulaaruuringute keskus DESMOL, kõrgrõhu uurimise keskus ja CELDISe keskus; Ungari Teaduste Akadeemia KFKI kondenseerunud aine uurimise keskus ning tahkisefüüsika ja optika uurimise instituut; ning Läti Ülikooli tahkisefüüsika instituudi kõrgetasemelise materjali uurimise ja tehnoloogia keskus (CAMART).

(15) Ühenduse algatus Gate2Growth pakub rida teenuseid ja võrgustikke, et muuta uute innovatiivsete ettevõtete juurdepääs investeeringutele kiiremaks ja odavamaks üle-euroopaliste investorite ja vahendajate võrgustike (nt I-TecNet) kaudu.

(16) Minanet on Euroopa mikrosüsteemide ja nanotehnoloogiate teadusprojektide interneti kaudu kättesaadav andmebaas. See hõlmab nanoteaduste ja nanotehnoloogiate projekte Tšehhi Vabariigis, Poolas, Ungaris, Bulgaarias, Leedus, Lätis, Küprosel ja Rumeenias.

(17) Lux Research and Technology Review on Nanotechnology, 2005.

(18) C.f. http://cordis.europa.eu.int/nanotechnology; European Commission, Research DG, Unit G4 (8.12.2005).

(19) Lux Research and Technology Review on Nanotechnology, 2005.

(20) Mis puudutab erasektori investeeringuid nanoteaduste ja nanotehnoloogiate uurimistegevusse, on umbes 60 Jaapani ettevõtet eraldanud ca 170 miljoni eurot aastas nanotehnoloogia-alase uurimis- ja arendustegevuse tarvis. Aastane kasvumäär ulatub alates 2003. aastast 20 %-ni.

(21) Samsung tõi juba 2002. aastal turule Flash Memory kiibid, mis sisaldavad 90 nanomeetrilist komponenti.

(22) Pekingi aruanne nanotehnoloogia arengu kohta ajavahemikus 2010–2015 (Beijing Report 2005 on Nanotech Development to 2010-2015).

(23) According to the above report, China's share of the world market will be more than 6 % in 2010 and 16 % in 2015. Valmistoodete osakaalu suurenemine sõltub aga suures osas ühtlusest nanobiotehnoloogiate ja nanoteaduste rakendustes ning kolme suure riikliku teaduskeskuse ja üle 20 nanoteatuste ja nanotehnoloogiate valdkonnas tegeva instituudi rakendussuunitlusega uurimistegevusest.

(24) Euroopa teadusruum: koostöö ning riiklike ja piirkondlike uurimistegevuste kooordineerimine. ERA-NET programmis, mille eelarve ulatub 148 miljoni euroni, nähakse kuni 2005. aasta lõpuni poole aasta tagant esitatavad pakkumiskutsed, mille juuriidilise isiku staatuses on vähemalt kolm liikmesriiki. ERA-NET Plus on rajatud järgnevate aastate jaoks ja see põhineb eelnenud programmil.

(25) COST - Euroopa teaduse ja tehnika alane koostöövõrk.

(26) ESF - Euroopa Teadusfond.

(27) EUREKA - Euroopa algatus tööstusinnovatsiooni arendamiseks.

(28) Vt 2003. aastal USAs nanotehnoloogia arendamise seadusega loodud National Nontechnology Coordination Office.

(29) CEN: European Committee for Standardisation (Euroopa Standardikomitee); STAR: standardimise ja uurimise töörühm.

(30) 30

(31) IRC = Teadusuuringute Ühiskeskus.

(32) Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (Vt arvamus CESE INT/270, raportöör hr Welschke, kaasraportöör pr Fusco).