[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 6.10.2006

KOM(2006) 577 lõplik

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

millega muudetakse otsust 2004/793/EÜ Togo Vabariigiga peetud nõupidamise lõpetamise kohta vastavalt Cotonou lepingu artiklile 96

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Võttes arvesse demokraatia põhimõtete ja inimõiguste korduvat rikkumist Togos otsustas Euroopa Liit 2004. aastal, et tekkinud poliitilises olukorras rikutakse muudetud Cotonou lepingu[1] artikli 9 olulisi osasid ning pidas Togo Vabariigiga asjaomase lepingu artikli 96 kohaseid nõupidamisi.

Nõupidamiste raames võttis Togo valitsus 22 kohustust, mis olid seotud demokraatia taastamisega ning inimõiguste ja põhivabaduste järgimise tõhustamisega ning millega nähti ette järgmist:

- Taastada demokraatia, alustades riigi opositsiooni ja kodanikuühiskonnaga uuesti dialoogi, mille raames vaadatakse läbi valimissüsteem. Korraldada kohalike omavalitsuste ja parlamendi valimised uue valimissüsteemi kohaselt. Demokratiseerimise tugevdamiseks edendada detsentraliseerimist.

- Tõhustada inimõiguste ja põhivabaduste järgimist. Valitsus tagab, et piinamist ning muud ebainimlikku või alandavat kohtlemist ei rakendata, lisaks tagab ta sõna- ja teabevabaduse, koosolekuvabaduse ning liikumisvabaduse. Vaadata läbi riikliku inimõiguste komisjoni ning audiovisuaal- ja kommunikatsiooniameti pädevus ja põhikiri, vabastada poliitvangid ning kiirendada eelvangistuses olevate isikute toimikute läbivaatamist.

- Tugevdada õigusriiki ja õigussüsteemi.

2004. aasta lõpul tehti olulisi edusamme ning paljud kohustused täideti või alustati nende täitmist.

President Étienne Gnassingbé Eyadéma surm 5. veebruaril 2005 viis riigi uude poliitilisse kriisi, mille tulemusena toimus mitmete kohustuste osas tagasiminek ning inimõiguste olukord muutus enneolematult halvaks, eriti „põhiseadusliku“ riigipöörde ajal 6. veebruaril 2005 ja vaidlustatud presidendivalimiste ajal aprillis 2005. Erinevate allikate andmetel hukkus 150–500 inimest. Riigis puhkenud vägivalla tõttu suundus 40 000 Togo pagulast Benini ja Ghanasse. Selline oli olukord nõukogu otsuse kohase esimese järelevalvemissiooni ajal 2005. aasta juulis.

ÜRO missioon olukorraga tutvumiseks toimus 2005. aasta juunis ning organisatsiooni aruanne inimõiguste rikkumise kohta Togos presidendivalimiste eel, valimiste ajal ning pärast valimisi, avaldati 2005. aasta septembris. Aruandes mõistetakse hukka kuritöö teostajate karistamatus ja armee osalemine ühe partei võimu tagamisel.

Opositsioon vaidlustas uue presidendi Faure Gnassingbé õiguspärasuse. Euroopa Parlament võttis asjakohase resolutsiooni vastu 12. mail 2005.

Rahvusvahelise üldsuse survel kohustus uus president teostama avatud poliitikat. 8. juunil nimetati ametisse mõõdukat opositsiooni esindav peaminister ning 20. juunil moodustatud valitsusse kuulub mitu mõõduka opositsiooni ministrit. Mõõdukat opositsiooni esindab ka näiteks justiitsminister. President Faure Gnassingbé ja valitsus lähtuvad oma poliitikas Euroopa Liidu ees võetud 22 kohustusest.

Nende kohustuste täitmiseks ning pärast 2005. aasta sündmusi kerkinud uute, sõjaväe rolli ja põgenikke käsitlevate küsimuste lahendamiseks on tehtud pidevaid ja märkimisväärseid edusamme. Valitsuses ja armees esindatud konservatiivse tiiva tegevuse tõttu on asjakohaste meetmete võtmine keeruline.

2006. aasta märtsis toimunud teise järelevalvemissiooni käigus täheldatud olulisemad meetmed ja kuni 2006. aasta augustini toimunud poliitilise arengu võib kokku võtta järgmiselt:

- meediavaldkonnas kohaldatakse 2004. aasta augustist pärinevat uut ajakirjanduskoodeksit, mida hinnatakse üheks liberaalseimaks piirkonnas; isikukultuse kaotamine ja parteidele parema juurdepääsu tagamine ning audiovisuaal- ja kommunikatsiooniameti koosseisu muutmine on parandanud olukorda ametlikus meedias;

- õigusvaldkond: 2005. aasta augustis pidas president Faure Gnassingbé karmi kõne, milles mõistis hukka aeglase ja korrumpeerunud õigusemõistmise; 2005. aasta sündmuste ajal arreteeritud poliitvangid, ülemäära kaua eelvangistuses viibinud vangid ja alates 2001. aastast salajases vangistuses hoitud 11 sõjaväelast on vabastatud; kinnipidamistingimused vanglates on paranenud, alustatud on koostöös Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Arenguprogrammiga (UNDP) valminud õigusreformi kava rakendamist;

- lähtuvalt Lomé raamlepingust toimus Togos 2006. aasta aprillist kuni augustini riigi opositsiooniga poliitiline dialoog, mille päevakord oli avatud ning hõlmas opositsiooni soovil lisaks valimisraamistikuga seotud küsimustele ka institutsioonilisi küsimusi, sõjaväereformi, põgenike probleeme ja viimase presidendivalimisega seotud vaidlusi; dialoogi tulemusel sõlmisid osapooled 20. augustil loetletud valdkondi hõlmava üldpoliitilise lepingu;

- Togo ametiasutused on võtnud mõningaid meetmeid sõjaväe reformimiseks, lahutades väliskaitse ja sisejulgeolekuga seotud ülesanded ning piirates sõjaväe rolli tsiviilküsimuste lahendamisel; väljatöötamisel on sõjaväe uus statuut; 2006. aasta mais asusid riigi rahandusasutuste, näiteks tolli- ja maksuameti sõjaväelastest juhtide asemele tsiviilisikud; esimesed meetmed politseijõudude tegevuse tõhustamiseks ei olnud küll täiesti läbipaistvad, kuid olukord selles valdkonnas peaks paranema;

- põgenike valdkond: olulisim probleem on usalduse taastamine, et põgenikud saaksid naasta kodumaale; valitsus on koostanud kava põgenike tagasipöördumise toetamiseks ning otsustas peatada rikkumistes süüdi olevate isikute suhtes algatatud juurdlused. 2006. aasta juulis-augustis paranes poliitiline olukord sedavõrd, et algas massiline põgenike tagasipöördumine riiki.

Kohustus 2.6, mis käsitleb võitlust karistamatusega on täielikult täitmata. Vägivallategusid toime pannud isikute karistamisest ei ole ühtega märki. ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo avamine Lomés on siiski oluline, positiivne ja lootustandev samm selles valdkonnas.

Demokraatia taastamise valdkonnas saavutati Togo poliitiliste jõudude osalusel peetud läbirääkimistel poliitiline konsensus. Sõlmitud lepingus määratletakse valimisraamistik parlamendivalimiste korraldamiseks. Leping on ulatuslikum kui ELi suhtes võetud kohustused ning hõlmab ka selliseid püsiva rahvusliku leppimise saavutamisele kaasa aitavaid põhimõttelisi küsimusi nagu põhiseaduse ja sõjaväereform.

Seoses parlamendivalimistega, mille korraldamine on olulisim tingimus koostöö taastamiseks Togoga, peab märkima, et mõlemate järelevalvemissioonide ajal kinnitas enamus koostööpartnereid, et valimiste korralik ettevalmistamine, eriti usaldusväärsete valijanimekirjade koostamine, võtab aega. Praeguse parlamendi volituste lõppemine 2007. aasta novembris on viimane tähtaeg.

Togo ametiasutuste otsustav tegutsemine on positiivne. Poliitiline kriis 2005. aasta esimesel poolaastal ei võimaldanud 22 kohustuse täitmise esialgsest ajakavast kinni pidada, kuid praegust edasiliikumist arvestades peaks Togo täitma võetud kohustused 12–24 kuu jooksul.

Eelnevat arvesse võttes ning kooskõlas Cotonou lepingu artiklitega 9 ja 96 teeb komisjon nõukogule ettepaneku pikendada nõukogu 15. novembri 2004. aasta otsuse kehtivust 24 kuu võrra, kohandada vajalikul määral eelnevate EAFi ülejääkidega seotud asjaomaseid meetmeid ning võtta vastu lisatud otsus.

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

millega muudetakse otsust 2004/793/EÜ Togo Vabariigiga peetud nõupidamise lõpetamise kohta vastavalt Cotonou lepingu artiklile 96

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma liikmete ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel,[2] millele kirjutati alla Cotonous 23. juulil 2000 ning mis vaadati läbi Luxembourgis 25. juunil 2005,[3] eriti selle artiklit 96,

võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkulepet AKV-EÜ partnerluslepingu rakendamiseks võetavate meetmete ja järgitavate menetluste kohta,[4] eriti selle artiklit 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu 15. novembri 2004. aasta otsuses 2004/793/EÜ[5] Togo Vabariigiga peetud nõupidamise lõpetamise kohta vastavalt Cotonou lepingu artiklile 96 on ette nähtud, et asjakohaste meetmete järelevalve kehtib otsus 24 kuud pärast nimetatud otsuse vastuvõtmist.

(2) 2005. aastal pärast president Étienne Gnassingbé Eyadéma surma puhkenud poliitiline kriis oli ettenägematu sündmus, mis seadis kahtluse alla Togo valitsuse võetud kohustuste elluviimise esialgse ajakava ega võimaldanud saavutada seatud eesmärke algselt kindlaksmääratud tähtajaks.

(3) Järelevalveperioodi lõpuks on paljud kohustused täidetud ning ülejäänud oluliste kohustuste täitmiseks on võetud konkreetseid meetmeid. Ometi ei ole seni viidud ellu mitut tähtsat meedet, mis on seotud Cotonou lepingu olulisemate osadega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2004/793/EÜ ( Togo Vabariigiga peetud nõupidamise lõpetamise kohta vastavalt Cotonou lepingu artiklile 96) kehtivust pikendatakse veel 24 kuu võrra kuni 15. novembrini 2008. Otsus vaadatakse korrapäraselt läbi iga kuue kuu tagant.

Artikkel 2

Otsuse 2004/793/EÜ meetmed on võetud Cotonou lepingu artikli 96 lõike 2 punktis c osutatud sobivate meetmetena ning neid ei muudeta, välja arvatud käesolevale otsusele lisatud kirja projektis loetletud konkreetsed muudatused.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

Togo Vabariigi peaministrile (valitsusjuhile)

Lugupeetud härra peaminister

Euroopa Liit omistab suurt tähtsust Cotonou lepingu artikli 9 sätetele. Inimõiguste, demokraatia põhimõtete ja õigusriigi austamine on AKV-EL partnerluse alus ja kõnealuse lepingu oluliste osade ning seega ka meie suhete alus.

2004. aastal tõdes Euroopa Liit, et Togos tekkinud poliitilises olukorras rikutakse lepingu olulisi osasid, ja alustas 2004. aasta aprillis artikli 96 kohast nõupidamist, mille raames võttis Togo valitsus 22 kohustust. Nõupidamise järeldused edastati 15. novembri 2004. aasta kirjaga ka Togo valitsusjuhile.

Asjakohased meetmed nägid ette 24 kuu pikkuse järelevalveperioodi, mis lõpeb 14. novembril 2006. Sellel ajavahemikul peeti tõhustatud poliitilist dialoogi, mille käigus toimusid juulis 2005 ja märtsis 2006 nõukogu ja komisjoni ühised järelevalvemissioonid.

Võetud kohustuste täitmise järelevalve käigus selgus, et 2004. aasta lõpuks paranes olukord märgatavalt, kuid 2005. aastal pärast president Étienne Gnassingbé Eyadéma surma toimunud sündmuste tõttu halvenes see taas. Alates 2005. aasta juunist on ellu viidud avatud poliitikat ning hiljutist üldpoliitilist kokkulepet silmas pidades on olukord kokkuvõttes praeguseks korrapäraselt ja olulisel määral paranenud. Selle eest tuleb tunnustada nii Togo ametiasutusi kui ka kõiki teisi osapooli.

Põhiliste meetmete hulgas on eriti olulised:

- avatud valitsuse moodustamine, kuhu kuuluvad ka opositsioonipoliitikud;

- uue ajakirjanduskoodeksi rakendamine, pingutused uudiste tasakaalustatumaks kajastamiseks ametlikus meedias, audiovisuaal- ja kommunikatsiooniameti koosseisu muutmine;

- õigusreformi kava vastuvõtmine, 2005. aasta sündmuste käigus arreteeritud poliitvangide vabastamine, kinnipidamistingimuste parandamine;

- tõelise riigisisese poliitilise dialoogi pidamine, mille avatud päevakord võimaldas kõikidel parteidel arutada vaidlusaluseid küsimusi; dialoogi tulemusel allkirjastasid osalejad 20. augustil 2006 poliitilise kokkuleppe. Allkirjastatud dokumendi eesmärk on panna alus püsivale rahvuslikule leppimisele ning see läheb kaugemale kui ELi ees võetud kohustused. Lisaks valimisraamistiku ja karistamatuse küsimusele hõlmab kokkulepe ka põhiseaduse ja sõjaväereformi.

- ÜRO inimõiguste ülemvolinikuga 10. juulil 2006 alla kirjutatud protokoll büroo avamiseks Lomés, et aidata valitsust ja jälgida inimõiguste järgimist Togos.

Ära tuleb märkida asjaolu, et algust on tehtud on ka meetmetega, mis ei lähtu otseselt 22st kohustusest, kuid on nendega seotud. Näiteks võib tuua sõjaväereformi, mille käigus tuleb eraldada väliskaitse ja sisejulgeolekuga seotud funktsioonid, ning põgenike küsimuse, kus olulisemaks on usalduse taastamine.

On kahtlemata selge, et nimetatud meetmed aitavad kaasa demokraatia taastamisele ja inimõiguste austamisele ning on samm võetud kohustuste täitmise suunas.

Eelnevast lähtudes jälgib Euroopa Liit erilise tähelepanuga järgmist:

- edusammude tugevdamine, mida peavad tõendama eelseisvad valimised;

- kõikide parteide poolt aktsepteeritud ja üldpoliitilises lepingus kirjeldatud valimisraamistiku rakendamine, mis tagaks vabad ja läbipaistvad parlamendivalimised;

- parteide rahastamise õigusliku raamistiku määratlemine;

- detsentraliseerimise jätkamine;

- karistamatuse vastase võitlusega seotud küsimuste lahendamine vastavalt 15. novembri 2004. aasta kirjale lisatud kohustusele 2.6 ja inimõiguste austamise tagamine vastavalt kohustusele 2.1;

- riigi inimõiguste komisjoni põhikirja läbivaatamine ja komisjoni koosseisu muutmine.

Olles teadlik Togos toimuvatest positiivsetest muutustest ja võttes arvesse veel ees seisvaid ülesandeid, otsustas Euroopa Liit pikendada 15. novembri 2004. aasta otsusega ettenähtud järelevalveperioodi 48 kuuni, võimaldades Togo valitsusel täita kõik võetud kohustused.

Seega jäävad 15. novembri 2004. aasta kirjas loetletud asjakohased meetmed jõusse.

Seoses sellega rakendatakse 6. ja 7. Euroopa Arengufondi ülejääke vastavalt asjaomastes meetmetes kehtestatud eesmärkidele, et toetada parlamendivalimiste korraldamist, rahastada tehnilist koostööd, aidates sellega muuhulgas kaasa 22 kohustuse täitmisele, toetada õigusreformi, tõsta inimõigustealast teadlikkust ning rahastada töömahukatele valdkondadele suunatud sotsiaalprogrammi.

Lugupidamisega,

Brüssel, […]

Komisjoni nimel | Nõukogu nimel |

[1] ELT L 287, 28.10.2005, lk 4.

[2] EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

[3] ELT L 287, 28.10.2005, lk 4.

[4] EÜT L 317, 15.12.2000, lk 376.

[5] ELT L 349, 25.11.2004, lk 17.