/* KOM/2011/0781 lõplik */ KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE nõukogu määruste nr 300/76, viimati muudetud määrusega nr 1873/2006 (mis käsitleb vahetustega tööd), nr 495/77, viimati muudetud määrusega nr 1945/2006 (mis käsitleb valveaega) ja nr 858/2004 (mis käsitleb eriti raskeid töötingimusi) kohaldamise kohta institutsioonides 2010. aastal





KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE nõukogu määruste nr 300/76, viimati muudetud määrusega nr 1873/2006 (mis käsitleb vahetustega tööd), nr 495/77, viimati muudetud määrusega nr 1945/2006 (mis käsitleb valveaega) ja nr 858/2004 (mis käsitleb eriti raskeid töötingimusi) kohaldamise kohta institutsioonides 2010. aastal Sissejuhatus Nõukogu määrustega, mis käsitlevad valveaega (nr 495/77) ja eriti raskeid töötingimusi (nr 858/2004), nähakse ette, et komisjon peab korrapäraselt esitama nõukogule aruanded igasse kategooriasse kuuluvate, asjakohases määruses osutatud hüvitisi saavate ametnike ja muude teenistujate arvu ning hüvitistega seotud kogukulu kohta. Käesolev aruanne põhineb viimastel täisaasta andmetel, mis olid kättesaadavad aruande koostamise ajal, ja käsitleb 2010. aastat. Aruanne hõlmab kõiki institutsioone ja selle täielikkuse huvides on kaasatud samalaadne teave vahetustega töö kohta (nõukogu määrus nr 300/76). Hüvitis vahetustega töö eest Kõnealuse hüvitise õiguslik alus on personalieeskirjade artikkel 56a ja nõukogu 9. veebruari 1976. aasta määrus nr 300/76, mida on viimati muudetud nõukogu 11. detsembri 2006. aasta määrusega nr 1873/2006. Hüvitist makstakse ainult nendele ametnikele ja muudele teenistujatele, kellele makstakse töötasu teadusuuringute assigneeringutest ja kes: - töötavad Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) asutuses või - on hõlmatud kaudse tegevuse projektiga või kellele makstakse töötasu talitusassigneeringutest ja kes töötavad: - info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) teenuste osakonnas, - turva- ja julgeolekuosakonnas, - telefonikeskjaamas/teabetalituses või valvelauas, - ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) / Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP) operatsioone või kriisikoordineerimiskorraldust toetavas osakonnas või - kelle ülesandeks on tehniliste seadmete käigushoidmine või nende järelevalve. Ette on nähtud igakuise hüvitise neli erinevat määra (2010. aasta andmed): - 1. määr: töö kahes vahetuses, välja arvatud nädalavahetusel: 382,17 eurot; - 2. määr: töö kahes vahetuses, sealhulgas öösel ja nädalavahetusel: 576,84 eurot; - 3. määr: töö 24 tundi ööpäevas, välja arvatud nädalavahetusel: 630,69 eurot; - 4. määr: töö 24 tundi ööpäevas, 7 päeva nädalas: 859,84 eurot. Järgmistes tabelites on esitatud iga institutsiooni makstud hüvitiste arv 2010. aastal: Hüvitise saajate arv hüvitise määra kohta Institutsioon | 1. määr | 2. määr | 3. määr | 4. määr | Kokku | 382,17 | 576,84 | 630,69 | 859,84 | Komisjon | 20 | 29 | 8 | 57 | 114 | – millest Teadusuuringute Ühiskeskus | 0 | 29 | 8 | 22 | 59 | Nõukogu | 60 | 0 | 0 | 46 | 106 | Euroopa Parlament | 23 | 0 | 0 | 0 | 23 | Euroopa Kohus | Kontrollikoda | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee | Regioonide Komitee | Euroopa Andmekaitseinspektor | Euroopa Ombudsman | Kokku | 103 | 29 | 8 | 103 | 243 | Hüvitise saajate arv (ametnikud / ajutised töötajad ja lepingulised töötajad) Institutsioon | AD | AST | Lepingulised töötajad | Kokku | I tegevusüksus | II tegevusüksus | III tegevusüksus | IV tegevusüksus | Komisjon | 10 | 86 | 14 | 0 | 4 | 0 | 114 | – millest Teadusuuringute Ühiskeskus | 9 | 43 | 5 | 0 | 2 | 0 | 59 | Nõukogu | 0 | 106 | 0 | 0 | 0 | 0 | 106 | Euroopa Parlament | 0 | 22 | 0 | 1 | 0 | 0 | 23 | Euroopa Kohus | Kontrollikoda | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee | Regioonide Komitee | Euroopa Andmekaitseinspektor | Euroopa Ombudsman | Kokku | 10 | 214 | 14 | 1 | 4 | 0 | 243 | Hüvitise saajate arv töövaldkonna kohta Institutsioon | JRC | Kaudne tegevus | IKT | Turvalisus | Keskjaam/valvelaud | ÜVJP/ EJKP | Tehnilised seadmed | Kokku | Komisjon | 59 | 0 | 9 | 26 | 7 | 0 | 13 | 114 | – millest Teadusuuringute Ühiskeskus | 59 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 59 | Nõukogu | 0 | 0 | 0 | 82 | 0 | 24 | 0 | 106 | Euroopa Parlament | 0 | 0 | 0 | 0 | 23 | 0 | 0 | 23 | Euroopa Kohus | Kontrollikoda | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee | Regioonide Komitee | Euroopa Andme-kaitseinspektor | Euroopa Ombudsman | Kokku | 59 | 0 | 9 | 108 | 30 | 24 | 13 | 243 | Valveaja hüvitis Kõnealuse hüvitise õiguslik alus on personalieeskirjade artiklid 55 ja 56b ning nõukogu 8. märtsi 1977. aasta määrus nr 495/77, mida on viimati muudetud nõukogu 11. detsembri 2006. aasta määrusega nr 1945/2006. Hüvitist makstakse ainult nendele ametnikele ja muudele teenistujatele, kellele makstakse töötasu teadusuuringute assigneeringutest ja kes: - töötavad Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) asutuses või - on hõlmatud kaudse tegevuse projektiga või kellele makstakse töötasu talitusassigneeringutest ja kelle ülesandeks on: - tehniliste seadmete käigushoidmine või nende järelevalve või kes töötavad - turva- ja julgeolekuosakonnas, - info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) teenuste osakonnas, - ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) / Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP) operatsioone või kriisikoordineerimiskorraldust toetavas osakonnas või - liikmesriikidele 24 tundi ööpäevas, 7 päeva nädalas abi pakkumiseks loodud osakonnas (EM 24/7). Valveaja hüvitist väljendatakse punktides. Iga tegelikult valves oldud tunni eest saadavate punktide arv on kindlaks määratud järgmiselt: - valve kodus tööpäeval: 2,15 punkti; - valve kodus nädalavahetusel: 4,3 punkti; - valve töökohal tööpäeval: 11 punkti; - valve töökohal nädalavahetusel: 22 punkti. Iga punkt on võrdne 0,032 %ga esimese palgaastme esimesse järku kuuluva ametniku põhipalgast (2010. aastal 0,85 eurot). Hüvitise saajate arv valveaja liigi kohta Institutsioon | Kodus | Kodus ja tööl | Tööl | Kokku | Komisjon | 214 | 125 | 34 | 373 | – millest Teadusuuringute Ühiskeskus | 175 | 15 | 34 | 224 | Nõukogu | 76 | 0 | 0 | 76 | Euroopa Parlament | Euroopa Kohus | Kontrollikoda | 2 | 0 | 2 | 4 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee | Regioonide Komitee | Euroopa Andmekaitseinspektor | Euroopa Ombudsman | Kokku | 292 | 125 | 36 | 453 | Hüvitise saajate arv (ametnikud / ajutised töötajad ja lepingulised töötajad) Institutsioon | AD | AST | Lepingulised töötajad | Kokku | I tegevusüksus | II tegevusüksus | III tegevusüksus | IV tegevusüksus | Hüvitise saajate arv töövaldkonna kohta Institutsioon | JRC | Kaudne tegevus | Tehnilised seadmed | Turvalisus | IKT | ÜVJP/EJKP | EM 24/7 | Kokku | Euroopa Parlament | Euroopa Kohus | Kontrollikoda | 4 | 4 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee | Regioonide Komitee | Euroopa Andme-kaitseinspektor | Euroopa Ombudsman | Kokku | 224 | 0 | 43 | 55 | 60 | 33 | 38 | 453 | Hüvitis eriti raskete töötingimuste eest Kõnealuse hüvitise õiguslik alus on personalieeskirjade artikkel 56c ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus nr 858/2004, millega asendati nõukogu määrus nr 1799/72. Eriti raskete töötingimuste eest makstav hüvitis on väljendatud punktides, mida saadakse iga tegelikult töötatud tunni eest. Eristatakse erilisi töötingimusi, mis on seotud üksikisiku ohutuse, töökoha ja töö olemusega. Punktide arv võib olla 2 (nt kui keskmine helitugevus ületab 85 detsibelli) kuni maksimaalselt 50 (juhul kui ametnik kannab kompaktset tulevastast kaitseülikonda). Iga punkt on võrdne 0,032 %ga esimese palgaastme esimesse järku kuuluva ametniku põhipalgast (2010. aastal 0,85 eurot). Institutsioon | AD | AST | Lepingulised töötajad | Kokku | I tegevusüksus | II tegevusüksus | III tegevusüksus | IV tegevusüksus | Komisjon | 31 | 174 | 8 | 1 | 18 | 0 | 232 | – millest Teadusuuringute Ühiskeskus | 31 | 166 | 1 | 1 | 18 | 0 | 217 | Nõukogu | Euroopa Parlament | Euroopa Kohus | Kontrollikoda | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee | Regioonide Komitee | Euroopa Andmekaitseinspektor | Euroopa Ombudsman | Kokku | 31 | 174 | 8 | 1 | 18 | 0 | 232 | Asjaomased teenused ja põhjused Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon on kõnealuseid teenuseid kasutanud ja nende eest hüvitisi maksnud juba mitu aastat. Käesoleval aastal saadud andmete kohaselt hakkas ka kontrollikoda 2010. aastal kasutama valveaja teenust. Seni on eriti raskete töötingimuste eest hüvitist maksnud vaid komisjon Teadusuuringute Ühiskeskuses ja infrastruktuuri- ja logistikaametis Brüsselis (OIB). Vahetustega töö põhjused Komisjon: Komisjoni talitustest on peamiselt tehnilistel põhjustel suurim vajadus kõnealuse töökorralduse järele Teadusuuringute Ühiskeskusel (2010. aastal 59 töötajat 114st registreeritust). Muudes peadirektoraatides (talitusassigneeringud) töötas 2010. aastal vahetustega 55 töötajat järgmistes valdkondades: - turvalisus ja julgeolek: 26; - tehnilised seadmed: 13; - info- ja kommunikatsioonitehnoloogia: 9; - telefon/valvelaud: 7. Komisjon kohaldab kõiki nelja hüvitise määra (hüvitise liiki), eelkõige 2. ja 4. määra; 4. määra (katkematu teenus) kasutatakse eelkõige turvateenuste puhul. Nõukogu: Nõukogus maksti vahetustega töö eest 2010. aastal hüvitist 106 juhul. Kõnealust hüvitist makstakse ainult turvalisuse ja julgeoleku ning ÜVJP/EJKP valdkonnas. Vahetustega töö on kas töö kahes vahetuses (1. määr) või katkematu ööpäevaringne teenus (4. määr). Euroopa Parlament: Euroopa Parlament kasutab vahetustega tööd alates 2008. aastast. Vahetustega töö eest maksti Euroopa Parlamendis 2010. aastal hüvitist 23 juhul. Seda hüvitist makstakse vaid telefoni- ja valvelauateenuste puhul. Vahetustega töö on töö kahes vahetuses (1. määr). Valveaja põhjused Komisjon: 2010. aastal maksti komisjonis valveaja hüvitist 373 töötajale, kellest umbes 60 % (224) töötas mõnes uurimiskeskuses. Valveaja põhjused on sarnaselt varasemate aastatega üldiselt seotud turvalisuse ja julgeolekuga: valves olid tuletõrjujad, kiirguskaitse ja -seirega tegelevad töötajad ning lisaks neile teatavate tehniliste talituste töötajad. Teadusuuringute Ühiskeskuses ollakse valves enamasti kodus; erandid on Ispra ja Karlsruhe, kus valves ollakse töökohal või kodus ja töökohal. Komisjoni muudes peadirektoraatides on valveaeg seotud peamiselt turvalisuse, tehniliste seadmete ja info- ja kommunikatsiooniteenuste ning liikmesriikidele osutatava abiga. Võrreldes 2009. aastaga on valveaja teenuste kasutamine märkimisväärselt suurenenud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (ITK) valdkonnas ning vähenenud turvalisuse valdkonnas ja Teadusuuringute Ühiskeskuses. Üldkokkuvõttes on valveaja teenuste kasutamine samal tasemel. Nõukogu: Nõukogu maksis 2010. aastal valveaja eest hüvitist 76 töötajale. Kõnealuste töötajate ülesanded olid seotud tehniliste seadmete käigushoidmisega ja nende järelevalvega, turvateenustega ja ÜVJP/EJKP operatsioonide toetamisega. Valves oldi ainult kodus. Kontrollikoda: 2010. aastal hakkas ka kontrollikoda info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (ITK) valdkonnas kasutama valveaja teenust. Eriti raskete töötingimuste eest hüvitise maksmise põhjused Komisjon : Seda võimalust kasutas komisjon 2010. aastal ainsa institutsioonina. Infrastruktuuri- ja logistikaamet Brüsselis hakkas seda võimalust ühes talituses (trükikoda) kasutama 2008. aastal, Teadusuuringute Ühiskeskuses oli see kasutusel juba varem. Komisjonis kohaldati kõiki kolme määruses loetletud eriti raskete töötingimuste liiki, mille korral võib maksta hüvitist. Need on järgmised: a) üksikisiku ohutus (nt eriti ebamugavate kaitserõivaste kandmine); b) töökoht (nt kõrge müratase, ohtlikud paigad) ning c) töö olemus (nt sööbivate ainetega töötamine). 2010. aastal jagunesid kõnealustes tingimustes töötatud tunnid järgmiselt: üksikisiku ohutus: 63 129 tundi; töökoht: 128 204 tundi ning töö olemus: 19 724 tundi. Eelarvelised kulud institutsioonide ja hüvitise liikide kaupa (eurodes) Institutsioon | Vahetustega töö | Valveaeg | Eriti rasked töötingimused | Kokku | Komisjon | 738 206,78 | 1 727 377,36 | 586 841,02 | 3 052 425,16 | – millest Teadusuuringute Ühiskeskus | 295 513,01 | 676 593,16 | 555 738,93 | 1 527 845,10 | Nõukogu | 694 513,03 | 174 440,03 | 868 953,06 | Euroopa Parlament | 97 242,76 | 97 242,76 | Euroopa Kohus | Kontrollikoda | 497,75 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee | Regioonide Komitee | Euroopa Andme-kaitseinspektor | Euroopa Ombudsman | Kokku | 1 529 962,57 | 1 902 315,14 | 586 841,02 | 4 019 118,73 | Kogukulud ehk kõikides Euroopa institutsioonides kõigi kolme hüvitise maksmiseks kulutatud summa oli 2010. aastal veidi üle 4 miljoni euro.