ECFIN/2006/53327

[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 21.6.2006

SEK(2006) 787 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU OTSUS,

millega tühistatakse otsus 2005/184/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Küprosel

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. Sissejuhatus

Asutamislepingu artiklis 104 on sätestatud, et liikmesriigid peavad hoiduma ülemäärasest riigieelarve puudujäägist, ning on kehtestatud selle väljaselgitamise ja korrigeerimise menetlus. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust on üksikasjalikumalt kirjeldatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta),[1] mis on stabiilsuse ja kasvu pakti osa.

Asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevale protokollile vastavalt esitab komisjon andmed ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamiseks. Kõnealuse protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 3605/93[2] artiklile 4 esitama andmed valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad kaks korda aastas, enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit.

7. aprillil 2004 avaldas komisjon oma 2004. aasta kevadise prognoosi.[3] Vastavalt nimetatud prognoosile, mille koostamisel võeti arvesse Küprose valitsuse 2004. aasta märtsis esitatud andmeid, kasvas Küprose valitsemissektori eelarve puudujääk 4,5%lt SKTst 2002. aastal 6,25%ni SKTst 2003. aastal, ületades seega asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 3% SKTst. Komisjoni aruandes jõuti ka järeldusele, et võla suhe SKTsse, mis oli 2003. aastal tõusnud 72,25%ni SKTst, ületab 2004. aastal asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 60% SKTst veelgi suuremas ulatuses, jõudes rohkem kui 74,5%ni SKTst. Nende tõendite põhjal alustas komisjon 12. mail 2004 Küprose suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, võttes vastu asutamislepingu artikli 104 lõikega 3 ettenähtud aruande[4]. 24. mail 2004 esitasid Küprose ametiasutused lähenemisprogrammi aastateks 2004–2007, milles kinnitati 2003. aasta eelarve puudujäägiks ligikaudu 6,25% SKTst ning milles prognoositi, et 2004. aastal on võla suhe SKTsse 75,25%. Olles võtnud arvesse kõiki aruandes sisalduvaid asjakohaseid tegureid ning majandus- ja rahanduskomitee arvamust vastavalt artikli 104 lõikele 4, võttis komisjon 24. juunil 2004. aastal (kooskõlas artikli 104 lõikega 5) vastu arvamuse, milles kinnitatakse, et Küprosel on ülemäärane eelarvepuudujääk. 5. juulil 2004 võttis nõukogu kooskõlas artikli 104 lõikega 6 vastu sellekohase otsuse.[5]

Samal ajal võttis nõukogu kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1466/97[6] vastu arvamuse Küprose poolt 24. mail esitatud lähenemisprogrammi kohta ning samuti võttis asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt vastu Küprosele adresseeritud soovituse, mille eesmärk oli ülemäärase eelarvepuudujäägi olukord lõpetada.

2. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud soovitused

Nõukogu soovitas Küprose valitsusel „ lõpetada võimalikult kiiresti praegune ülemäärase eelarvepuudujäägi olukord “. Täpsemalt soovitati „ rakendada jõuliselt 2004. aasta mai lähenemisprogrammis ettenähtud meetmeid, eelkõige võtta 5. novembriks 2004 tõhusad meetmed, et saavutada oma eesmärk viia puudujääk 2005. aastaks usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil alla 3% SKTst, nagu on märgitud nõukogu 5. juuli 2004. aasta arvamuses 2004. aasta mais esitatud lähenemisprogrammi kohta “ . Samuti soovitas nõukogu „ Küprose ametiasutustel tagada võla suhte kasvu peatumine 2004. aastal ning seejärel langemine vastavalt nõukogu soovitusele lähenemisprogrammi kohta”.

Oma soovitustes ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks kutsus nõukogu Küprose ametiasutusi üles „ tagama, et eelarve konsolideerimine tasakaalulähedase või ülejäägilise eelarveseisundi keskpika perioodi suunas jätkuks ka pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist“ .

2004. aasta 22. detsembril jõudis komisjon järeldusele,[7] et Küprose valitsus on nõukogu soovituse kohaselt võtnud tõhusad meetmed selleks, et saavutada 5. novembriks 2005. aasta eelarve puudujäägi osas seatud eesmärk, ning nõukogu võttis selle teadmiseks 18. jaanuaril 2005.

Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 12 tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta komisjoni soovituse põhjal tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjaomases liikmesriigis on nõukogu arvates korrigeeritud.

3. eelarvepuudujäägi areng aastani 2005

Vastavalt 2006. aasta aprilli ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatisele (mis esitati 22. märtsil 2006 ja mille Eurostat avaldas 24. aprillil 2006) ulatus valitsemissektori eelarvepuudujääk 2005. aastal hinnanguliselt 2,4%ni SKTst (tabel 1). See tulemus on võrreldav 2004. aasta mai lähenemisprogrammis eesmärgiks seatud 2,9%ga SKTst, mida kinnitas parlamendi poolt 2004. aasta detsembris vastuvõetud 2005. aasta eelarveseadus, ning samuti 14. detsembril 2005 esitatud viimases ajakohastatud lähenemisprogrammis eesmärgiks seatud 2,5%ga SKTst. Vastavalt 2005. aasta eelarvele pidi kohandamine saavutatama nii tulude suurendamise kui ka kulude piiramise teel. Tulude suurendamiseks võetavad meetmed hõlmasid nii struktuurimeetmeid (2004. aasta mais suurendati kooskõlas ühenduse acquis ’ga käibemaksumäärasid, mille mõju pidi avalduma terve 2005. aasta jooksul) kui ka ühekordseid meetmeid (maksuamnestia, tänu millele laekus 2004. aastal eelarvesse 0,75 protsendipunkti rohkem tulusid ja 2005. aastal ligi 1%). Kulutuste nominaalkasvu piirati jooksvate ja kapitalikulude nominaalkasvu ülemmäära kehtestamisega, jooksvate siirete ja subsiidiumide ohjeldamisega vastavalt inflatsioonile ning avaliku sektori töötajate pensioniea tõstmisega. Oodatust parem tulemus saavutati tänu suurele maksude osakaalule kasvus, mis põhines peaaegu täielikult omamaisel tarbimisel ning millega kaasnes jätkuv tööhõive kasv. Ka maksuamnestiast laekunud tulud olid oodatust suuremad. Lisaks oli 2004. aasta eelarve puudujääk (veidi üle 4% SKTst ) 2005. aasta eelarve kinnitamise ajal väiksem 2004. aasta lõpuks prognoositust (ligikaudu 4,75% SKTst). Puudujääk oleks võinud veelgi väiksem olla, kui selliseid baasaasta mõjusid ja lisatulusid ei oleks osaliselt üles kaalunud ülekulud. Kuigi palga ülempiirist peeti üldjoontes kinni ning kapitali nominaalkulud tegelikult vähenesid, kasvasid sotsiaalsiirded 13%ni.

Tabel 1. Eelarve areng aastatel 2003–2005 (% SKTst) |

Tulemus | 2003 | 2004 | 2005 |

Valitsemissektori eelarve tasakaal | -6,3 | -4,1 | -2,4 |

- Kogutulu | 39,1 | 39,7 | 42,3 |

Millest: jooksvad maksud | 26,2 | 25,6 | 26,9 |

sotsiaalmaksed | 7,1 | 7,8 | 8,4 |

- Kogukulu | 45,3 | 43,8 | 44,7 |

Millest: ühistarbimine | 10,9 | 9,9 | 10,0 |

mitterahalised siirded | 9,0 | 8,2 | 8,3 |

rahalised siirded | 11,4 | 12,2 | 12,9 |

intressikulud | 3,4 | 3,2 | 3,4 |

kapitali kogumahutus põhivarasse | 3,4 | 4,1 | 3,2 |

Esmane tasakaal | -2,8 | -0,9 | 1,0 |

Pm Maksukoormus | 33,2 | 33,4 | 35,3 |

Pm Tsükliliselt korrigeeritud tasakaal (1) 1 | -6,1 | -3,9 | -2,1 |

Pm Ühekordsed tulud (2) | 1,8 | 1,0 | 0,9 |

Pm Struktuurne tasakaal (1-2)1 | -7,9 | -4,9 | -3,0 |

Pm Struktuurne esmane tasakaal 1 | -4,4 | -1,7 | 0,4 |

Pm Reaalne SKT1 (aastane protsendimäära muutus) | 1,9 | 3,9 | 3,8 |

Intressikulu ja tasakaalu näitajate sisse on ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses kasutatavate määratluste kohaselt arvestatud ka vahetuslepingud. Mõisteid „kogutulu” ja „kogukulu” kasutatakse kooskõlas ESA95 ühtlustatud määratlustega. 1 Komisjoni talituste 2006. aasta kevadprognoos. Allikas: komisjoni talitused. |

Kokkuvõttes vähenes puudujääk 2005. aastal peaaegu 4 protsendipunkti SKTst 2003. aastaga võrreldes ja 1,75 protsendipunkti SKTst 2004. aastaga võrreldes. Ajutised tulud moodustasid ligikaudu 1% SKTst nii 2004. kui ka 2005. aastal. Esmane tasakaal oli esimest korda pärast 2002. aastat positiivne. Nimelt oli 2005. aastal esmane ülejääk 1% SKTst, võrreldes vastavalt 3% ja 1% esmase puudujäägiga 2003. ja 2004. aastal. Valitsemissektori eelarve tasakaalu paranemine, mida mõõdetakse struktuurse tasakaalu (tsükliliselt korrigeeritud eelarvetasakaal, võtmata arvesse ühekordseid ja ajutisi meetmeid) hinnangulise muutuse alusel, eeldas eelarve täitmise muutu vähemalt 5 protsendipunkti võrra SKTst aastatel 2003–2005, mil struktuurne puudujääk küündis vastavalt 8% ja 3%ni SKTst.

4. EELARVEPROGNOOSID 2006. AASTAKS JA EDASPIDISEKS

Komisjoni talituste 2006. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks 2006. aastal valitsemissektori eelarve puudujääk ulatuma veidi üle 2% SKTst (tabel 2) või ületama ametliku eesmärgi ligikaudu 0,25 protsendipunkti võrra SKTst. Erinevuse peamiseks põhjuseks on Küprose ametlikes prognoosides esitatud optimistlikum kasvustsenaarium. 2005. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammi kohaselt peaks SKT sel aastal kasvama 4,2%, samas kui komisjoni talituste 2006. aasta kevadprognoosis ennustati SKT kasvuks 3,8%. Esmane ülejääk peaks prognooside kohaselt jääma 1% piiresse SKTst, kuna valitsemissektori eelarve puudujäägi vähenemine võrreldes 2005. aasta näitajaga (veidi üle 0,25% SKTst) peegeldaks vaid prognoositud intressimaksete vähenemist.

Tabel 2: Valitsemissektori eelarve prognoosid (% SKTst) |

2005 | 2006 | 2007 |

LP | KOM | LP | KOM (1) |

Valitsemissektori eelarve tasakaal | -2,4 | -1,9 | -2,1 | -1,8 | -2,0 |

- Kogutulu | 42,3 | 41,9 | 41,8 | 41,9 | 41,8 |

Millest: jooksvad maksud | 26,9 | 26,9 | 26,9 | 27,0 | 26,8 |

sotsiaalmaksed | 8,4 | 8,1 | 8,1 | 8,1 | 8,1 |

- Kogukulu | 44,7 | 43,8 | 43,9 | 43,7 | 43,8 |

Millest: - ühistarbimine | 10,0 | 9,5 | 9,8 | 9,0 | 9,8 |

- rahalised siirded | 12,9 | 11,4 | 11,4 | 11,5 | 11,4 |

- intressikulud | 3,4 | 3,1 | 3,1 | 3,0 | 3,0 |

- kapitali kogumahutus põhivarasse | 3,2 | 3,4 | 3,4 | 3,4 | 3,4 |

Esmane tasakaal | 1,0 | 1,2 | 1,0 | 1,2 | 1,0 |

Pm Tsükliliselt korrigeeritud tasakaal (1) | -2,1 | -1,8 | -1,9 | -1,8 | -2,0 |

Pm Ühekordsed tulud (2) | 0,9 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |

Pm Struktuurne tasakaal (1-2) | -3,0 | -2,1 | -2,2 | -2,1 | -2,3 |

Pm Struktuurne esmane tasakaal | 0,4 | 1,0 | 0,9 | 0,9 | 0,7 |

Pm Reaalne SKT (aastane protsendimäära muutus) | 3,8 | 4,2 | 3,8 | 4,2 | 3,8 |

Allikad: 2006. aasta aprillis avaldatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatis 2005. aasta kohta, 2005. aasta detsembri ajakohastatud lähenemisprogramm (LP) ja komisjoni talituste (KOM) 2006. aasta kevadprognoos. Lähenemisprogrammi tsükliliselt korrigeeritud ja struktuurne tasakaal arvutati komisjoni talituste poolt programmis esitatud andmete alusel (erinevused võrreldes komisjoni prognoosiga tulenevad erinevatest makromajanduslikest stsenaariumidest). Lähenemisprogrammi kogutulu ja kogukulu on suurendatud 1,9 protsendipunkti võrra SKTst kooskõlas ESA95 ühtlustatud määratlustega. (1) Tavapärase stsenaariumi korral, kui strateegiaid ei muudeta. |

Kui arvata tsükliliselt korrigeeritud tasakaalust maha ühekordsed ja muud ajutised meetmed, ulatuks 2006. aastal struktuurne paranemine ligikaudu 0,75 protsendipunktini SKTst ning struktuurseks puudujäägiks kujuneks umbes 2,25%. Struktuurse puudujäägi prognoositud tase saavutab stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud minimaalse paranemise, milleks on vähemalt 0,5% SKTst aastas, ning osutab ülemäärase puudujäägi usaldusväärsele ja jätkusuutlikule korrigeerimisele, mida kinnitavad ka komisjoni 2006. aasta kevadprognoosis esitatud 2007. aasta eelarveprognoosid. Tavapärase stsenaariumi korral, s.t juhul, kui strateegiaid ei muudeta, ning võttes arvesse ühekordseid tulusid, mis ulatusid veidi üle 0,25 protsendipunktini SKTst, prognoositakse struktuurilise tasakaalu jäämist üldjoontes praegusele tasemele, milleks on umbes 2,25% SKTst. Struktuurse tasakaalu mitteparanemine 2007. aastal peegeldab Küprose netopositsiooni eeldatavat halvenemist ELi eelarve suhtes, sest ELiga liitumisega kaasnevad ajutised hüved lõppevad 2006. aastal.

Vastavalt nõukogu arvamusele[8] Küprose ajakohastatud lähenemisprogrammi 2005–2009 kohta tagavad Küprose valitsuse poolt programmiperioodi jooksul kavandatavad meetmed riigi rahanduse jätkuva tasakaalustamise kuni aastani 2009, mil puudujääk läheneks 0,5%le SKTst. Pärast jõudmist 0,75%ni SKTst 2005. aastal peaks esmane ülejääk prognooside kohaselt järk-järgult kasvama 1,75%ni SKTst 2009. aastal. Struktuurne tasakaal peaks paranema keskmiselt üle 0,5% SKTst aastas, vähenedes puudujäägilt ligikaudu 3% SKTst 2005. aastal puudujäägini ligikaudu 0,5% SKTst 2009. aastal[9]. Arvestades 2005. aasta hinnangulist tulemust ja eelarvealaste eesmärkide täitmist ohustavate riskide tasakaalustamist, on programmi eelarveseisund piisav selleks, et tagada Küprose ametivõimude poolt määratletud keskpika perioodi eesmärgi saavutamine peaaegu täies ulatuses 2009. aastaks nagu programmis kavandatud. Aastatel, mis järgnevad ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisele, paistab kohandamine programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks tegevat edusamme tasakaalulähedase eelarveseisundi suunas, mis omakorda oleks asjakohane,[10] sest see asub stabiilsuse ja kasvu pakti ja tegevusjuhendiga[11] euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele ettenähtud vahemikus. Lisaks leiab nõukogu, et programmis kirjeldatud eelarvestrateegia annab piisava kindlusvaru, et ei ületataks puudujäägiläve 3% SKTst tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral alates aastast 2008.

5. Valitsemissektori võlg

2005. aastal vähenes valitsemissektori koguvõla suhe SKTsse, mis 2004. aastal oli 71,75%, 70,25%ni, seda tänu esmasele ülejäägile ja kiirele kasvule, mille võlga vähendavat mõju tasakaalustas osaliselt finantsvarade akumuleerimine keskpanga amortisatsioonifondi hoiustena (tabel 3).

2006. aasta eelarveseaduse kohaselt prognoositakse võla suhte SKTsse edasist langust 67%ni 2006. aastal. Komisjoni talituste 2006. aasta kevadprognoosid näevad samuti ette võla suhte SKTsse vähenemist, kuigi väiksemat – 70,25%lt SKTst 2005. aastal 69%ni 2006. aastal. Komisjoni prognoosi ja eelarveseaduse erinevust võib seletada erinevate esmase tasakaalu ja SKT nominaalkasvu prognoosidega (erinevad nn lumepalliefekti prognoosid) ning sellega, et komisjoni prognoosides ei ole arvestatud amortisatsioonifondide vähenemise võlga vähendava mõjuga (kui sellega oleks arvestatud, vähendaks see prognoosi umbes 68%ni SKTst). Teadaolevate strateegiate alusel prognoosivad komisjoni talitused võla suhte SKTsse edasist langemist ning jõudmist 67,75% tasemele SKTst 2007. aastal. Peamiselt ettenähtud amortisatsioonifondide vähenemisele toetudes prognoositakse 2005. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammis võla suhte SKTsse edasist vähenemist 2007. aasta 64%lt 57%ni 2008. aastal ja 53,5%ni 2009. aastal. Eespool nimetatud nõukogu arvamuses lähenemisprogrammi kohta jõutakse järeldusele, et arvestades programmi riskide tasakaalustamist, läheneb võla suhe kontrollväärtusele 60% SKTst piisava kiirusega.

Tabel 3: Võladünaamika |

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

LP | KOM | LP | KOM (1) |

Valitsemissektori koguvõla suhe(2) | 69,7 | 71,7 | 70,3 | 67,0 | 69.1 | 64,0 | 67,8 |

Võla suhte muutus | 4,5 | 1,9 | -1,3 | -3,5 | -1.2 | -3,0 | -1,3 |

Koguvõla suhte muutusele kaasaaidanud tegurid: |

- Esmane tasakaal | 2,8 | 0,9 | -1,0 | -1,2 | -1.0 | -1,2 | -1,0 |

- Nn lumepalliefekt | -0,8 | -1,0 | -1,1 | -1,6 | -1.0 | -1,2 | -1,0 |

- Intressikulud | 3,4 | 3,2 | 3,4 | 3,1 | 3.1 | 3,0 | 3,0 |

- Varude muutuste kohandamine | 2,5 | 2,0 | 0,8 | -0,8 | 0.8 | -0,6 | 0,7 |

Millest: |

- Kassa- ja tekkepõhise arvestamise erinevus | 0,6 | 0,3 | 0,3 | 0,0 | 0,0 |

- Finantsvarade netoakumuleerimine | 1,8 | 1,6 | 0,3 | -0,6 | -0,4 |

millest: erastamistulud | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |

- Hindamise mõju & jäägi korrigeerimine | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,0 | 0,0 |

Allikad: 2006. aasta aprillis avaldatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatis 2005. aasta kohta, 2005. aasta detsembri ajakohastatud lähenemisprogramm (LP) ja komisjoni talituste (KOM) 2006. aasta kevadine prognoos. (1) Tavapärase stsenaariumi korral, kui strateegiaid ei muudeta (2) Koguvõla suhte muutust kujutab järgmine valem: [pic], kus t on aega tähistav alaindeks; D, PD, Y ja SF tähistavad vastavalt valitsemissektori võlga, esmast puudujääki, nominaalset SKTd ja varude muutuste korrigeerimist ning i ja y tähistavad võla keskmist maksumust ja SKT nominaalkasvu. Sulgudes olev osa tähistab nn lumepalliefekti Sources: |

6. JÄRELDUSED

Valitsemissektori eelarve puudujääk vähenes 4,1%lt SKTst 2004. aastal 2,4%ni SKTst 2005. aastal, jõudes alla kontrollväärtuse, milleks on 3% SKTst. Puudujäägi vähendamise meetmed on peamiselt püsivat laadi. Struktuurne tasakaal, s.t eelarve tsükliliselt korrigeeritud tasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta, on hinnanguliselt paranenud peaaegu 2 protsendipunkti võrra SKTst. Komisjoni talituste 2006. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks põhipuudujääk 2006. aastal vähenema 2,25%ni SKTst ning eeldusel, et strateegiaid ei muudeta, 2%ni 2007. aastal. Selle põhjal võib väita, et puudujääk on usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil viidud alla ülemmäära, milleks on 3% SKTst.

Valitsemissektori koguvõla osakaal SKTst, mis 2004. aastal ulatus 71,75%ni, vähenes 2005. aastal 70,25%ni, ning läheneb piisava kiirusega kontrollväärtusele 60% SKTst. Komisjoni talituste 2006. aasta kevadprognoosi kohaselt on ette näha, et võla suhe, mis hetkel küll veel ületab kontrollväärtust 60% SKTst, langeb 2006. ja 2007. aastal vastavalt ligikaudu 69% ja 68%ni SKTst (eeldusel, et strateegiaid ei muudeta).

Eeltoodud üldhinnangust järeldub, et ülemäärase eelarvepuudujäägiga seonduv olukord Küprosel on korrigeeritud. Sellega seoses soovitab komisjon nõukogul tühistada oma otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Küprosel.

Soovitus:

NÕUKOGU OTSUS,

millega tühistatakse otsus 2005/184/EÜ ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Küprosel

(2006/.../EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 12,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

ning arvestades järgmist:

1. Nõukogu otsusega 2005/184/EÜ,[12] järgides komisjoni soovitust vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6, otsustati, et Küprosel on ülemäärane eelarvepuudujääk.

2. Asutamislepingu artikli 104 lõike 7 ning määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõike 4 kohaselt tegi nõukogu 5. juulil 2004 Küprosele adresseeritud soovituse, mille eesmärgiks oli lõpetada ülemäärasest eelarvepuudujäägist tingitud olukord hiljemalt 2005. aasta lõpuks. Soovitus avalikustati. Küprosel soovitati rakendada jõuliselt 2004. aasta mai lähenemisprogrammis ettenähtud meetmeid, eelkõige rakendada 5. novembriks 2004 tõhusaid meetmeid, et saavutada oma eesmärk viia puudujääk 2005. aastaks usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil alla 3% SKTst. Samuti soovitas nõukogu tagada, et võla suhte kasv 2004. aastal peatuks ning seejärel langema hakkaks. Nõukogu kutsus Küprose ametivõime üles tagama, et eelarve tugevdamine keskpika perioodi eesmärgi saavutamise suunas jätkuks ka pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist.

3. Asutamislepingu artikli 104 lõike 12 kohaselt tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta tühistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk asjassepuutuvas liikmesriigis on nõukogu arvates korrigeeritud.

4. Asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaselt esitab komisjon andmed menetluse rakendamiseks. Nimetatud protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta)[13] artiklile 4 esitama andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad kaks korda aastas, enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit.

5. Nende andmete alusel, mis komisjon (Eurostat) esitas pärast Küprose poolt enne 1. aprilli 2006 esitatud teatist vastavalt määruse (EÜ) nr 3605/93 artiklile 8g, ning komisjoni talituste 2006. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused.

6. Valitsemissektori eelarvepuudujääk vähenes 4,1%lt SKTst 2004. aastal 2,4%ni SKTst 2005. aastal, jõudes alla kontrollväärtuse, mis on 3% SKTst. See tulemus on võrreldav 2004. aasta mai ajakohastatud lähenemisprogrammis eesmärgiks seatud 2,9%ga SKTst ning samuti 2005. aasta detsembri viimases ajakohastatud lähenemisprogrammis eesmärgiks seatud 2,5%ga. Eelarvepuudujäägi vähendamine alla kontrollväärtuse 2005. aastal on kooskõlas nõukogu soovitusega, mis on välja antud vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7. Fiskaalset kohandamist jätkati ka 2005. aastal nii tulude suurendamise kui ka kulude kärpimise teel. Kuigi puudujäägi vähendamisele aitasid kaasa ka mõned ühekordsed meetmed, saavutati Küprosel eelarve stabiliseerimine peamiselt struktuurimeetmete abil. Struktuurne puudujääk (eelarve tsükliliselt korrigeeritud puudujääk ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) vähenes 3%ni SKTst, võrreldes vastavalt ligi 5% ja 8%ga SKTst 2004. ja 2003. aastal.

7. Komisjoni talituste 2006. aasta kevadprognoosis ennustatakse 2006. aastaks puudujäägi edasist vähenemist 2,25%ni SKTst, seda peamiselt struktuurimeetmete abil. See ületab veidi 2005. aasta detsembri ajakohastatud lähenemisprogrammis seatud ametlikku eesmärki, mis on 1,9% SKTst. 2007. aastaks ennustatakse kevadprognoosis edasist puudujäägi vähenemist 2%ni SKTst, seda eeldusel, et strateegiaid ei muudeta. Selle põhjal võib väita, et puudujääk on usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil viidud alla ülemmäära (3% SKTst) nagu asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt antud soovituses ette nähtud.

8. Valitsemissektori võlg, mis 2004. aastal ulatus 71,75%ni, vähenes 2005. aastal 70,25%ni. Komisjoni talituste 2006. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks võla osakaal SKTst veelgi vähenema, jõudes 2006. ja 2007. aastal vastavalt 69% ja 68%ni. Võla vähenemise kiirus kontrollväärtuse 60% SKTst suunas on kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohase soovitusega.

9. Vastavalt nõukogu 14. märtsi 2006. aasta arvamusele Küprose ajakohastatud lähenemisprogrammi 2005–2009 kohta tagavad Küprose valitsuse poolt programmiperioodi jooksul kavandatavad meetmed puudujäägi vähendamise 0,5%ni SKTst 2009. aastal, mida loetakse Küprose ametivõimude poolt valitud keskpika perioodi eesmärgiks. Arvestades 2005. aasta hinnangulist tulemust ja eelarvealaste eesmärkide täitmist ohustavate riskide tasakaalustamist, on programmi eelarveseisund piisav selleks, et tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamine peaaegu täies ulatuses 2009. aastaks nagu programmis kavandatud. Aastatel, mis järgnevad ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisele, on kohandamine programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks üldjoontes kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga.

10. Otsus 2005/184/EÜ tuleks seetõttu tühistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldhinnangust järeldub, et ülemäärase eelarvepuudujäägiga seonduv olukord Küprosel on korrigeeritud.

Artikkel 2

Otsus 2005/184/EÜ tühistatakse.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Küprose Vabariigile.

Brüssel, 11. juuli 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).

[2] EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1).

[3] Komisjoni 2004. aasta kevadine prognoos on saadaval järgmisel veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.

[4] Aruande terviktekst on saadaval järgmisel veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/edp/edprep2004_cy.pdf

[5] Nõukogu otsus 2005/184/EÜ avaldati Euroopa Liidu Teatajas 9.3.2005: ELT L062, lk 19

[6] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1)

[7] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/comm_comm_22_dec_en.pdf

[8] Nõukogu arvamus: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/06/st07/st07380.en06.pdf. Tehniline hinnang: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/commwd/cy/com_cy20052006.pdf

[9] Nõukogu arvamus: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/06/st07/st07380.en06.pdf.Tehniline hinnang: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/commwd/cy/com_cy20052006.pdf

[10] Eelarve keskpika perioodi eesmärk võib teatud liikmesriikide puhul mitte olla tasakaalulähedase või ülejäägilise eelarveseisundi saavutamine. Eurotsooni ja ERM2 liikmesriikide puhul jääb eesmärk seega vahemikku 1% SKTst kuni tasakaalu või ülejäägini, mida on tsükliliselt korrigeeritud ja millest on maha arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed.

[11] Nõukogu määrus (EÜ) nr 1466/97 - EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrustega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1) ja (EÜ) nr 1467/97 – EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5) ning Euroopa Ülemkogu 7. juuli 1997. aasta resolutsiooniga stabiilsuse ja kasvu pakti kohta. Tegevusjuhend on kättesaadav aadressil http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/codeofconduct_en.pdf

[12] ELT L 62, 9.3.2005, lk 19.

[13] ELT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1).