Komisjon viis läbi põhjaliku analüüsi maksevajaduste ja praeguse eelarvevahendite kättesaadavuse kohta meetmete kaupa, võttes arvesse olemasolevate maksete assigneeringute ümberpaigutamist Euroopa ühendamise rahastu transpordipeatükis, ning on seisukohal, et maksete assigneeringuid on vaja suurendada 100 miljoni euro võrra, et pidada kinni maksetähtaegadest ja täita kõiki juriidilisi kohustusi.

Toetusesaajad peavad esitama iga kahe aasta järel vahemaksetaotluse ja nad võivad esitada igal aastal „vabatahtliku“ vahemaksetaotluse. 2020. aastal kasutasid seda paindlikkust mitu suurt toetusesaajat ja esitasid eelmistel aastatel täheldatud keskmisest rohkem vahemaksetaotlusi. Sellist kiiret täitmist 2020. aasta eelarves algselt ette ei nähtud ja see on suurenenud maksevajaduste peamine põhjus.

Sisemised ümberpaigutused on neid ettenägematuid vajadusi osaliselt katnud, kuid selleks, et Euroopa Komisjon saaks täita oma lepingulisi kohustusi EIFi ees, on vaja täiendavaid maksete assigneeringuid summas 93,8 miljonit eurot.

Lisaks paranduseelarve projektis nr 8 esitatud taotlustele tõi 2020. aasta koondümberpaigutus kaasa täiendavad maksete assigneeringute brutomaksete vajadused summas 2 125,2 miljonit eurot, mida üksnes osaliselt tasakaalustas eeldatav maksete alakasutamine 595,4 miljonit eurot. Käesolevas paranduseelarve projektis nr 10 taotletavate täiendavate maksete assigneeringute eesmärk on täita 1 529,8 miljoni euro suurune vahe, nagu on kirjeldatud punktides 2.1–2.4.

2020. aasta paranduseelarve projekt nr 8, mille komisjon esitas augusti lõpus, eraldati koondümberpaigutusest ja see sisaldas ainult taotlusi, mille puhul nõuti liidult kiireloomulisi meetmeid. Seetõttu keskenduti paranduseelarve projektis nr 8, milles taotleti märkimisväärseid täiendavaid maksete assigneeringuid (s.o 6 190 miljonit eurot), üksnes kahele konkreetsele elemendile: täiendavate maksete assigneeringute eraldamine i) erakorralise toetuse rahastamisvahendile, et rahastada COVID-19 vaktsiinistrateegiat, ja ii) ühtekuuluvusele pärast koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus+ (CRII+) vastuvõtmist.

Koondümberpaigutus on komisjonis organisatsiooni tasandil korraldatud iga-aastane toiming, mille puhul palutakse kõikidel peadirektoraatidel ja talitustel vaadata septembri alguseks läbi oma vastav jooksva eelarve maksete täitmine kuni asjaomase aasta lõpuni. Selle eesmärk on tagada eelarve maksimaalne täitmine maksete assigneeringute osas aasta lõpus, viies lisavajadused vastavusse eeldatava alakasutamisega. Selle tulemusena esitatakse igal aastal oktoobri alguses parlamendile ja nõukogule (finantsmääruse artikli 31 alusel) sihtotstarbeline ümberpaigutamistaotlus.

eurodes Eelarverida Nimetus Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud III jagu – Komisjon 06 02 01 04 Euroopa ühendamise rahastu — Ühtekuuluvusfondi eraldis - 100 000 000 Kokku 0 100 000 000

2.3.Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)

COVID-19 kriis ei ole aeglustanud EAFRDst rahastatavate programmide rahalist rakendamist.

Komisjon on analüüsinud põhjalikult prognoose, mille liikmesriigid esitasid 2020. aasta augusti lõpuks, ning leidis, et maksete assigneeringuid on vaja suurendada 750 miljoni euro võrra, et katta kõik eeldatavad 2020. aastal tasumisele kuuluvad maksetaotlused. Need prognoosid sisaldavad ka komisjoni poolt COVID-19st mõjutatud põllumajandustootjatele või väikestele kuni keskmise suurusega põllumajandusettevõtetele toetuste maksmiseks kavandatud ühekordsete maksete hinnangulist mõju (põhineb lõpuks kokku lepitud liidu toetuse maksimaalsel 2 % suurusel osal, mitte komisjoni algselt kavandatud 1 % suurusel osal). Mõned liikmesriigid on tegelikult juba alustanud selle uue EAFRD meetme lisamist oma maaelu arengu programmidesse ja teised teevad eeldatavasti sama.

See toob juba 2020. aastal kaasa täiendavaid hüvitamistaotlusi.

eurodes Eelarverida Nimetus Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud III jagu – Komisjon 05 04 60 01 Maaelu säästva arengu edendamine, territoriaalselt ja keskkonnaalaselt tasakaalustatuma, kliimasõbralikuma ning innovaatilisema liidu põllumajandussektori kujundamine - 750 000 000 Kokku 0 750 000 000

2.4.ELi üleilmne tegevus võitluses COVID-19ga

Pärast seda, kui avaldati ühisteatis ELi üleilmse tegevuse kohta seoses COVID-19-ga, milles liit väljendas solidaarsust ja siduvat kohustust aidata partnerriikidel toime tulla kriisi tervisealaste, majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega osana Euroopa tiimi jõupingutustest, on komisjon oma ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II), Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi (ENI) ja arengukoostöö rahastamisvahendi (DCI) meetmed ümber kavandanud. Seetõttu on vaja nende kolme rahastamisvahendi maksete assigneeringuid suurendada kokku 586 miljoni euro võrra järgmiselt:

2.4.1 Ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA II)

IPA II puhul on eelarvetoetuste makseid kohandatud ja täiendatud ning eelarve täitmise kiirendamiseks on suurendatud eelmakseid ja toetust eelarve kaudse täitmise raames.





Tuginedes kuni 2020. aasta lõpuni tehtavate maksete muudetud prognoosidele ja lisaks tuvastatud ümberpaigutustele on vaja täiendavaid assigneeringuid kokku 210 miljoni euro ulatuses, et katta Montenegro, Albaania, Kosovo, Serbia, Põhja-Makedoonia ja Türgi lepingutega seotud maksed ning Serbia, Albaania ja Põhja-Makedoonia eelarvetoetuse maksed.

eurodes Eelarverida Nimetus Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud III jagu – Komisjon 22 02 01 01 Lääne-Balkan – Toetus poliitilistele reformidele ja sellega seotud õigusaktide järkjärgulisele vastavusse viimisele liidu õigustikuga - 40 000 000 22 02 01 02 Lääne-Balkan – Toetus majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele arengule ning sellega seotud õigusaktide järkjärgulisele vastavusse viimisele liidu õigustikuga - 70 000 000 22 02 03 01 Türgi – Toetus poliitilistele reformidele ja sellega seotud õigusaktide järkjärgulisele vastavusse viimisele liidu õigustikuga - 10 000 000 22 02 03 02 Türgi – Toetus majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele arengule ning sellega seotud õigusaktide järkjärgulisele vastavusse viimisele liidu õigustikuga - 90 000 000 Kokku 0 210 000 000

2.4.2 Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend

Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi puhul on komisjon muutnud ja suurendanud käimasolevate programmide eelarvet, et kiirendada nende rakendamist ja asjaomaseid makseid.

Lisaks ümberpaigutustele, mis on prognooside läbivaatamise tulemusena juba kindlaks tehtud, on vaja täiendavaid maksete assigneeringuid kokku 286 miljoni euro ulatuses, et katta mitme Maroko, Tuneesia, Jordaania, Alžeeria, Gruusia ja Armeenia eelarvetoetuse programmi kiirendatud väljamaksed ning suurendada mitme muu riikliku ja piirkondliku programmi rahastamispaketti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamiseks (näiteks vastupanuvõime ja stabiilsuse tagamiseks Ukraina idaosas ja Armeenias).

eurodes Eelarverida Nimetus Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud III jagu – Komisjon 22 04 01 02 Vahemere piirkonna riigid – Vaesuse vähendamine ja säästev areng - 221 000 000 22 04 02 02 Idapartnerlus – Vaesuse vähendamine ja säästev areng - 65 000 000 Kokku 0 286 000 000

2.4.3 Arengukoostöö rahastamisvahend

Arengukoostöö rahastamisvahendi puhul on komisjon kiirendanud mitmes riigis eelarvetoetusega seotud väljamakseid ning vahendeid on jaotatud ümber uutele projektidele, mis on mõeldud reageerimiseks COVID-19 kriisile, näiteks Afganistanis. Asjaomaseid lepinguid allkirjastatakse ja nende alusel tehakse eelmaksed juba 2020. aastal.

Kõige kiireloomulisemad vajadused on juba kaetud ümberpaigutustega, kuid ainult osaliselt. Seepärast on vaja täiendavaid maksete assigneeringuid kokku 90 miljoni euro ulatuses, et katta kiirendatud väljamaksed Nepalile, Myanmarile, Kambodžale, Tadžikistanile, Usbekistanile ja Afganistanile.