SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Alates esimestest COVID-19 nakkusjuhtumitest on Euroopa Liit teinud väsimatult tööd, et toetada liikmesriike ja nende kodanikke kriisiga toimetulekul. Komisjon on võtnud kriisikoordineerimiseks kasutusele üldise kiirhoiatussüsteemi ARGUS ja kriisikoordineerimiskomitee kohtub korrapäraselt, et koordineerida komisjoni ja ELi ametite kõigi asjaomaste osakondade ja teenistuste meetmeid. Komisjon on loonud ka kriisile reageerimist koordineeriva poliitilise tasandi rühma, mis koosneb enim mõjutatud poliitikavaldkondade eest vastutavast viiest volinikust: Pärast 10., 17. ja 26. märtsil 2020 toimunud ELi juhtide videokonverentse COVID-19 puhangule reageerimise teemal tõhustab komisjon veelgi kõigis valdkondades oma reageerimist COVID-19 puhangule. Sellega seoses avaldas komisjon 13. märtsil 2020 teatise Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Investeerimispangale ja eurorühmale „Euroopa koordineeritud majanduslikud meetmed COVID-19 puhangule reageerimiseks“. Majanduse valdkonnas on komisjon esitanud koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatuse ettepaneku, et paindlikult kasutada ELi struktuurifonde ja kiiresti reageerida tekkivatele vajadustele kõige haavatavamates sektorites, nagu tervishoid, VKEd ja tööturud, ning aidata liikmesriikide kõige enam mõjutatud piirkondi ja nende kodanikke. Ettepanek võeti vastu ja see jõustus 30. märtsil. Komisjon on vastu võtnud ka riigiabi ajutise raamistiku, et võimaldada liikmesriikidel kasutada majanduse toetamiseks riigiabi eeskirjadega ette nähtud täielikku paindlikkust. Lisaks kutsus komisjon nõukogu üles tagama, et liidu institutsioonid aktiveerivad stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli ja rakendavad seda osana liidu strateegiast, kuidas reageerida kiiresti, jõuliselt ja eelarvevahendeid koordineerides COVID-19 pandeemiale.

Kriisil, millega me COVID-19 pandeemia tõttu silmitsi seisame, on nii märkimisväärne inimlik mõõde kui ka suur negatiivne sotsiaal-majanduslik mõju. Seetõttu on oluline, et liit ja selle liikmesriigid tegutseksid otsustavalt, ühiselt ja solidaarselt, et ohjeldada viiruse levikut ja aidata haigestunuid, võidelda majanduslike tagajärgedega ja leevendada sotsiaalset mõju. Ühiste koordineeritud meetmete raames võeti vastu ka komisjoni ettepanek laiendada Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (ELSF) rakendusulatust nii, et see hõlmaks ulatuslikke rahvatervise hädaolukordi, ja määrata kindlaks rahastamiskõlblikud erimeetmed, suurendades sellega hädaolukorraga toimetulemisel liidu solidaarsust liikmesriikidega.

Nagu märgiti 13. märtsi 2020. aasta teatises, on liit valmis liikmesriike võimaluse korral toetama, et leevendada tööhõivele avalduvat mõju seoses üksikisikute ja kõige rängemini mõjutatud sektoritega. Eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa uus rahastu (lühidalt „tööhõive toetamise erakorraline rahastu“ ehk TERA), mille kohta esitati nõukogule ettepanek, on ajutine lisavahend, mis võimaldab mõjutatud liikmesriikidele anda liidu laenudena finantsabi kuni 100 miljardit eurot. Tingimuslik kohustus, mis tuleneb liidu antud laenudest, viiakse ELi eelarvepiirangutega kooskõlla liikmesriikide poolt liidu eelarvele antavate garantiidega, mis moodustavad 25 % antud laenudest, ja mille eraldavad kõik liikmesriigid kooskõlas nende vastava osakaaluga liidu kogurahvatulus. Tööhõive toetamise erakorralise rahastu puhul on tegemist täiendava rahalise abiga, mis lisandub riiklikele meetmetele ja Euroopa Sotsiaalfondist sarnasel eesmärgil antavale korrapärasele toetusele.

Tööhõive toetamise erakorralisest rahastust peaksid abi saama liikmesriigid, kes peavad koondama märkimisväärseid rahalisi vahendeid, et võidelda oma territooriumil COVID-19 puhangu negatiivsete majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega. TERA loomine on veel üks liidu solidaarsuse käegakatsutav tulemus, mille puhul liikmesriigid nõustuvad üksteist liidu kaudu toetama, tehes täiendavad rahalised vahendid kättesaadavaks laenudena. Tööhõive toetamise erakorralisest rahastust antakse liikmesriikidele rahalist abi, et tulla toime tööhõive säilitamiseks tehtavate avaliku sektori kulutuste järsu suurenemisega. Eelkõige toimib tööhõive toetamise erakorraline rahastu teisese kaitsemeetmena, toetades lühendatud tööaja kavasid ja samalaadseid meetmeid, mis aitavad liikmesriikidel kaitsta töökohti ning millega seeläbi kaitstakse palgatöötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid töötuseriski ja sissetuleku kaotuse eest. Lühendatud tööaja kavad on riiklikud programmid, mis võimaldavad majandusraskustes ettevõtetel ajutiselt vähendada töötunde, pakkudes samas oma töötajatele sissetulekutoetust mittetöötatud tundide eest. Samasugused skeemid on olemas ka füüsilisest isikust ettevõtjate sissetuleku asendamiseks hädaolukordades. Selle kindaksmääramise tingimused, millal liikmesriik võib saada abi kõnealuse rahastu kaudu, tuleks kehtestada tegelike ja võimalik, et ka kavandatud avaliku sektori kulutuste järsu ja olulise kasvu alusel, mille põhjuseks on COVID-19 puhang, ning mis on otseselt seotud lühendatud tööaja kavade ja muude samalaadsete meetmetega, mis loodi, mida pikendati või laiendati vastusena haiguspuhangule.