ET    ET  
 EUROOPA  
KOMISJON 
Brüssel, 31.1.2013  
COM(2013) 36 final 
  
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARL AMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
EUROOPA JAEKAUBANDUSE TEGEVUSKAVA LOOMINE 
(EMPs kohaldatav tekst) 
 
 
2 
 SISUKORD 
1. SISSEJUHATUS ......................................................................................................... 3 
2. ÜHTSE JAEMÜÜGITURU ELLURAKENDAMINE ............................................... 4 2.1 Muutused jaekaubandussektoris................................................................................... 5 2.2 Jaekaubandussektori ees seis avad mitmed probleemid................................................ 5 
2.3 Kõigi osapoolte huvides toimiv ühtne jaemüügiturg ................................................... 6 3. VIIS PEAMIST TEGURIT KONKURENTSIVÕIMELISEMATE JA 
JÄTKUSUUTLIKUMATE JAEMÜÜGITEENUSTE VÄLJATÖÖTAMISEKS ...... 6 
3.1 Tarbijate otsustuspädevuse suurendamine ................................................................... 7 3.1.1 Tarbijate teavitamine.................................................................................................... 8 
3.1.2 Säästvamad tarbimisvalikud......................................................................................... 8 3.2 Juurdepääs konkurentsivõimelisematele jaemüügiteenustele...................................... 9 3.2.1 Kaubandusettevõtja...................................................................................................... 9  
3.2.2 E-kaubandus.............................................................................................................. . 10 
3.3 Tasakaalustatuma ettevõtjatevahelise to iduainete ja muude kaupade tarneahela 
väljatöötamine............................................................................................................ 11 
3.3.1 Ebaausate kaubandustavade suhtes võetavad meetmed............................................. 12 3.4 Jaekaubanduse säästvama tarneahela väljatöötamine ................................................ 12 3.4.1 Säästvam tootmine ja tarbimine................................................................................. 12 3.4.2 Toidujäätmete vähendamine ...................................................................................... 13 3.5 Innovaatilisemate lahendus te väljatöötamine ............................................................ 14 
3.5.1 Toodete märgistamine................................................................................................ 15 3.5.2 Elektroonilised maksed .............................................................................................. 15 3.6 Parema töökeskkonna loomine .................................................................................. 17 3.6.1 Oskuste ja vajaduste mittevastavus............................................................................ 18 3.6.2 Mitteametlik majandus............................................................................................... 19 3.7 Rahvusvaheline mõõde .............................................................................................. 19 4. KOKKUVÕTE: JÄTKUV DIALOOG JAEKAUBANDUSSEKTORIGA .............. 20 
 
3 
  1. SISSEJUHATUS 
Jae- ja hulgimüügiteenused, mida tuntakse ka  turustuskaubanduse nime  all, moodustavad 11 
% ELi SKPst ning kõnealuses valdkonnas on tegev peaaegu 15 % ELi kogutööjõust. 
Kõnealuses sektoris tegutse b rohkem kui 6 miljonit ette võtjat, st 29 % kõigist ELis 
tegutsevatest ettevõtjatest. Jaekaubandu ssektorit iseloomustab VKEde ja eelkõige 
mikroettevõtjate väga suur osakaal (enam kui 95 %)1. Jae- ja hulgimüük on lisaks 
omavahelisele tihedale seotusele tihedalt seotud ka muude majandussektoritega nagu 
põllumajandus, tootmine, IT-teenused, en ergeetika, logistika ja transport2. Kõnealused 
sektorid on omavahel üha rohkem integreeritu d ning nende vaheline piir muutub üha vähem 
tajutavamaks, kuna mõned jaemüüjad tegutseva d ka hulgimüüjatena või isegi tootjatena. 
Jae- ja hulgimüügisektoril on strateegia „E uroopa 2020” raames majanduskasvu ja töökohtade 
loomisel täita oluline roll: tege mist on tähtsate sektoritega, mis võivad edendada üleminekut 
nii jätkusuutlikumale majandusele kui ka sääs tlikumatele tarbimisharjumustele. Tõhus 
tegutsemine kõnealuses sektoris mõjutab nii konkurentsi, innovatsi ooni, hinnasuundumusi kui 
ka konkurentsivõimet. 
Jaemüüjatel on ühtse turu ELi tarbijatele lähemale toomisel täita oluline roll. Siiski eksisteerib 
jätkuvalt tõkkeid, mis takistav ad tõhusa ja konkur entsivõimelise ühtse jaekaubandusturu 
loomist. 2012. aasta mais avaldatud tarbijat e tulemustabeli kohase lt ei ole ELi ühtne 
jaekaubandusturg „veel kaugeltki täielikult integreeritud”3. Mitmesugused tõkked takistavad 
ka piiriülest sisseostmist ni ng jaemüüjate turule sisenemist . Ühtse jaekaubandusturu arengut 
takistavad asjaolud määrati kindlaks komisj oni kaubandus- ja turu stusturu järelevalve 
aruandes,4 Euroopa Parlamendi aruandes „Tõhusama ja ausama jaemüügisektori suunas”5 
ning komisjoni poolt käesoleva tegevuskava  ettevalmistamise käigus korraldatud 
õpikodades6. Kui teenuste direktiivis7 ja selle järelmeetmetes8 määratakse kindlaks teenuste 
valdkonna üldstrateegia, siis käesolev tegevuskava keskendub konkreetselt jae- ja 
hulgimüügisektorile. Tegemist on ühtse  jaekaubandusturu tegevuskavaga. 
Jaekaubandussektoris tuvastatud kitsas kohad, mis sageli ulatuvad mitmesse 
poliitikavaldkonda, tuleb kõrvaldada sidusa kava abil, millega edendada sektori majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast või mekust ning tagada strateegia „Euroopa 
                                                                 
1 Allikas: Eurostat SBS (2010). 
2 Kõnealune tegevuskava hõlmab kõiki kaubanduse ja turustuse liike (NACE Rev.2 liigituse jagu G: 
NACE), sealhulgas auto-, hulgi- ja jaemüük. Seetõttu on pealkirjal „Jaekaubanduse tegevuskava” laiem 
tähendus, kui „jaekaubandus” kitsamas tõlgenduses. 
3  http://ec.europa.eu/consumers/consumer_resear ch/editions/docs/7th_edition_scoreboard_en.pdf   
4 Jaeturu järelevalve aruanne „Tõhusam ja õiglasem siseturg kaubanduse ja turustuse valdkonnas 2020. 
aastaks” (KOM(2010) 355 (lõplik), 5. juuli 2010). 
5 Euroopa Parlamendi 5. juuli 2011. aasta resolutsioon tõhusama ja ausama jaeturu kohta 
(2010/2109(INI)). 
6 Õpikojad korraldati 2012. aasta esimeses kvart alis koos jaekaubanduse tarneahela peamiste 
sidusrühmade esindajatega (kohtumiste kokkuvõtted on kättesaadaval aadressil http://ec.europa.eu/internal_market/retail/index_en.htm
). 
7 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/123/EÜ, 12. detsember 2006, teenuste kohta siseturul 
(ELT L 376, 27 detsember 2006, lk 36). 
8 Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogu le, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning 
Regioonide Komiteele teenuste direktiivi rakendamise kohta: „Teenindussektori majanduskasvu 
edendamise partnerlus 2012-2015” (COM (2012) 261 final, 8. juuni 2012 ja talituste 8. juuni 2012. aasta töödokumendid (2012) 461 final, 147 final ja 148 final. 
 
4 
 2020” eesmärkide täielik täitmine. Nagu j uba nõukogu poolt 2012. aast a juulis esitatud 
riigipõhistes soovitustes märgiti, eksistee rib ELi jaekaubandussektoris kaks peamist 
probleemi: i) piirangud asutamisõigusele ni ng üldisemalt ii) konkurentsivõime puudumine 
eelkõige teatavate liikmesriikide jaekaubandu ssektoris, ning vajadus vähenda tõkkeid ja 
tegevuspiiranguid. 
Käesolev tegevuskava on suunatud eespool nimeta tud peamiste takistuste  kõrvaldamisele, et 
luua jaekaubandussektori konkure ntsivõime parandamise strate egia abil ühtne jaemüügiturg 
ning edendada sektori majanduslikku, sotsiaalse t ja keskkonnaalast võimekust. Tegevuskava 
strateegilisi eesmärke ei ole siiski võimalik saavutada ülev alt alla suunatud meetmetega, vaid 
selleks on vaja jaekaubandussekt ori aktiivset koostööd ning alga tusvõimet. Näiteks vastutust 
oskustesse investeerimise eest tuleb jagada ning jaekaubandu ssektoril peab siin koos 
valitsuste, üksikisikute ja hari dussektoriga olema oluline osa. 
Olukord Euroopa jaemüügiteenuste sektoris on mitmetahuline ja keeruline. Seega puudub 
probleemidele ühtne lahendus ega saa neile läheneda ühtviisi. Jaekaubandussektori 
mitmekesisus hõlmab erinevusi muuhulgas tee nuseosutajate tüübi (VKEd või suuremad 
äriühingud), ülesehituse (sõltumatute jaemüü jate grupid, ühistud, korporatsioonid jne), 
müügipunktide suuruse, formaadi, tootesarja de, hõlmatud tarneahelate, asukohtade, 
ärimudelite, vertikaalse integratsiooni tasemete, omandisuhete ja äritegevuse ulatuse poolest. 
Euroopas tuleb tõsta turustuskaubandussektor i tootlikkuse taset, sä ilitades samal ajal 
töökohtade kvaliteedi ja tööhõive  praeguse taseme. Mikroette võtjate ja VKEde osa ELi 
lisaväärtusest on suhteliselt suur, mistõttu on vaja võtta meetmeid, millega veelgi enam tõsta nende tootlikkust, et suurendada majandus kasvu ja uute töökohtade arvu ELis. Mõned 
käesolevas tegevuskavas esitatud meetmed (nt märgistamist käsitlevad meetmed) aitavad 
ettevõtjatel suunata vahendeid tegevustele, mis loovad reaalset majanduskasvu ning seega 
tõstavad nende tootlikkust. See kehtib eelkõige  VKEde puhul, mis peavad sageli pühendama 
suure osa oma inim- ja finantsressurssidest t eabe kogumisele eelkõige teistes liikmesriikides 
kohaldatavate eeskirjade kohta.  Mõned käesolevas tegevuskavas esitatud meetmed 
(elektroonilisi makseid käsitlev meede) ede ndavad interneti vahendusel toimuvat kaugmüüki 
ning loovad seega võimalusi eelkõige VKEdele laiendada oma kliendibaasi võimalusel ka väljapoole oma asukohariigi piire. Kõnealused  meetmed aitavad saavutada ka teatises 
„Digitaalarengu tegevuskava”
9 ning e-kaubanduse tegevuskavas10 määratletud eesmärke. 
 2. ÜHTSE  JAEMÜÜGITURU  ELLURAKENDAMINE 
ELi jaekaubandussektor on viimaste aastakümnete  jooksul teinud läbi põhjalikud muutused. 
Sektori ees seisab praegu mitu lahendamist vaja vat probleemi, mis ei lase sektoril täie 
võimsusega aidata saavutada strateegia  „Euroopa 2020” majandus kasvu ja töökohtade 
loomise eesmärke. 
Seetõttu on oluline esitada hästi toimiva ühtse jaemüügituru saavutamise strateegia, millega 
aidatakse kaasa ELi territoriaalsele ja sotsiaal sele sidususele, paranda des selleks juurdepääsu 
jätkusuutlikumatele ja konkurentsivõimelisemat ele jaemüügiteenustele. Selline strateegia 
                                                                 
9  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning 
Regioonide Komiteele „Euroopa digitaalne tegevuskava” (KOM (2010) 245 (lõplik), 26. august 2010). 
10  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogu le, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning 
Regioonide Komiteele „Ühtne raamistik usalduse loomiseks digitaalse ühtse turu vastu seoses e-
kaubanduse ja internetipõhiste teenustega”, (KOM (2011) 942 (lõplik), 11. jaanuar 2012, tuntud ka kui 
e-kaubanduse tegevuskava). 
 
5 
 kiirendaks märkimisväärselt majanduskasvu ning võimaldaks jaemüüjatel tuua Euroopa 
tarbijatele veelgi suuremat kasu. 
 2.1 Muutused jaekaubandussektoris 
Kahe viimase aastakümne jooksul on ELi majanduse moderniseerimise tulemusena 
jaekaubandussektor oluliselt muutunud. Te kkinud on mitmeid tootesarjade müügiga 
tegelevaid müügivõrgustikke. Vertikaalne inte gratsioon on võimaldanud jaemüüjatel saada 
kasu tõhusamast turustamisest ja logist ikast. Suuremad jaemüüjad on saavutanud 
hankeprotsessis märkimisväärset mastaabisäästu, suurendades ni i tarnijatega suheldes oma 
läbirääkimisjõudu. Keskse hankimise tule musena on tarnimine muutunud järk-järgult 
rahvusvahelisemaks nii ELis kui ka kolmandatest  riikidest ostes. Teadmiste ühendamiseks 
ning mastaabisäästu saavutamiseks on loodud ostualliansse ja j aekaubandussektoris 
tegutsevate sõltumatute VKEde gruppe. Lisaks  sellele on jaemüüjate soov reageerida 
paremini tarbijate nõudmistele pannud neid haarama suuremat kontrolli tarneahela üle (nt 
isikliku kaubamärgiga toodete kaudu)11. 
Üheskoos on sellised muutused toonud kaasa m üügipunktide , formaatide ja tootesarjade arvu 
kasvu ning lõpptarbijahindade suhtelise langemise. Suurene nud konkurents ja marginaalide 
kokkukuivamine on siiski sundinud paljusid väik eseid sõltumatuid kauplusi ja VKEdest 
tootjaid/tarnijaid oma tegevuse lõpetama. Suur enenud surve töötingimustele ei ole tarbija 
seisukohalt olnud tingimata ainult positiivne  ning on mõnikord isegi suurendanud ELi 
ökoloogilist jalajälge. 
 2.2 Jaekaubandussektori ees seisavad mitmed probleemid 
Jaemüüjate ees seisavad sõltuvalt nende suurusest ja tegevusvaldkonnast praegu 
mitmesugused probleemid. Jaekaubandussektorile lisab ärimudeli uuendamise osas survet ka 
e-kaubanduse arendamine. Lisaks sellele tähendab sektorite piiride hägunemine 
(jaemüügiteenuste ulatus laieneb uute toodete ja teenuste pideva lisandumise kaudu, need 
hõlmavad muu hulgas finants-, telekommunikatsiooni- ja reis iteenuseid, kommunaalteenuseid 
jne) seda, et ärimudelid muutuvad üha m itmekülgsemaks. Üleilmsed nähtused nagu 
finantskriisi tagajärjed tarbijate ostujõul e, tõusvad toorainehi nnad, demograafilised 
suundumused ja eelkõige ELi elanikkonna vananemine ning püüdlused jätkusuutlikkuse poole, mõjutavad kõik praeguseid jaemüügi  ärimudeleid ning -protsesse.  
Nagu eespool märgitud, võivad riikide siseturu  erinevuste tõttu jaekaubandussektoris 
probleemid jaemüüja tüübist ja liikmesriigi st sõltuvalt erineda. Näitena võib tuua 
nutitelefoniga maksete tegemise uued tehnoloogia (mobiilimaksed), mis on viimasel ajal esile 
tõusnud. See nõuab siiski kõnealuste maksete vast uvõtmiseks vajaliku infrastruktuuri loomist 
müügipunktides. Rohkem kui ühes liikmesriigis tegutsevate suuremate jaemüüjate üheks peamiseks probleemiks on mobiilimaksete vastuvõtmist käsitlevate üleeuroopaliste 
standardite puudumine. Väiksemad jaemüüjad  ei pruugi alati omada uue tehnoloogia 
kasutamiseks vajalikke oskusi. 
 2.3 Kõigi osapoolte huvides toimiv ühtne jaemüügiturg 
Jaemüügi ühtse turu teelt suuremate kitsaskohta de kõrvaldamine võimaldab kasu tuua kõigile 
asjaomastele osapooltele ning samuti keskkonnale: 
                                                                 
11 Kaubandus- ja turustusturu järelevalve aruandega  kaasnev talituste töödokument (SEK(2010)807), lk 
11. 
 
6 
 − Tarbijad : parem juurdepääs kvaliteetsetele jaemüügiteenustele ja -toodetele, 
konkurentsivõimelisemad hinnad ja parem teav itamine toodete kvaliteedi ja hindade 
ning keskkonnaalaste omaduste  kohta aitaks parandada tarbija valikuvõimalusi nii 
traditsioonilise kui ka e-kaubanduse vormis toimuva jaemüügi puhul. 
− Ettevõtjaid : jaemüüjad ning nende tarnijad, eel kõige VKEd saaksid ühtsest turust 
konkreetset kasu enam ettearvatavama õi gusliku keskkonna arendamise kaudu, mis 
võimaldaks neil luua kogu tarneahela ulatuses veelgi rohkem lisaväär tust. Lisaks sellele, 
leides lahenduse tarneahelas eksisteeriva ebaõigluse kõ rvaldamiseks, oleksid nii 
tarneahela alg- kui ka lõppe tapis osalevate osapoolte suht ed jätkusuutlikumad ning see 
julgustaks neid suurendama innovatsioon ialast tegevust ning investeeringuid. E-
kaubanduse jätkuv areng toob jaemüüjatele ka su, luues neile rohkem võimalusi uute 
turgude leidmiseks.  
− Töötajad : jaekaubandussektor peaks saama kvali fitseeritumaid töötajaid ning paremad 
töötingimused, millega kaasneb suurem tööga rahulolu. Töötajate koolitamise parandamine aitaks samuti kaasa paremate töövõimaluste tekkele, eelkõige nooremate ja 
vähem kvalifitseeritute hulgas.  
Kõnealuseid erinevaid probleeme ei ole võimali k teineteisest sõltum ata lahendada. Pakutud 
meetmed peavad looma õige tasakaalu majandus vabaduste ja avaliku huvi eesmärkide vahele. 
Nimetatud eesmärkide saavutamiseks esitatak se käesolevas teatises Euroopa jaemüügi 
tegevuskava, mille aluseks on 11 konkreetset meedet, mis moodustavad sidusa ja tervikliku 
Euroopa strateegia
12.  
Lisaks sellele loob komisjon jaekaubanduse konkurentsivõimega tegeleva  alalise töörühma , 
mis hõlmab liikmesriike ja kõiki asjaomaseid sidusrühmi ning eelkõige VKEsid. Töörühma eesmärk on edendada jaekaubandusega seotud seisukohtade  ulatuslikumat kaasamist 
poliitilistesse kavadesse, suur endades selleks teadlikkust j aekaubandussektoriga seotud 
küsimuste ja probleemide kohta. Töörühm a itab töötada asjaomastes valdkondades välja 
konkreetseid eesmärke, jälgib nende saavutamist,  annab soovitusi käesolevas kavas esitatud 
meetmete täieliku rakendamise tagamiseks ni ng annab vajaduse korral komisjonile võimalike 
täiendavate meetmete kohta nõu. 
 3.  VIIS
 PEAMIST  TEGURIT  KONKURENTSIVÕIMELISEMATE  JA 
JÄTKUSUUTLIKUMATE  JAEMÜÜGITEENUSTE  VÄLJATÖÖTAMISEKS 
Komisjon on kindlaks määranud jä rgmised viis põhiprioriteeti : 
(1) Tarbijate otsustuspädevuse suurendamine  – see peaks muu hulgas saavutatama 
toodete hindade ja kvaliteedi kohta läbipaistvama, usaldusväärsema ja 
kergemini võrreldava teabega. 
(2) Parem juurdepääs jätkusuutlikumatel e ja konkurentsivõimelisematele 
jaemüügiteenustele  – nii traditsioonilise kui ka e-kaubanduse vormis toimuv 
                                                                 
12  Kavandatud lähenemisviis on kooskõlas komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- 
ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „ELi õigusloome kvaliteet”, (COM (2012) 746 final, 12. detsember 2012) esitatud põhimõtetega. Komisjon kohustub kõnealuses kontekstis vaatama läbi 
jaemüügisektorit käsitlevad kehtivad õigusaktid, uu rimaks võimalusi eeskirjade lihtsustamiseks ning 
ettevõtjatele ja kodanikele tekkivate reguleerimise kulude vähendamiseks, ilma et see seaks ohtu avaliku poliitika eesmärkide realiseerimise. 
 
7 
 jaemüük saaks kasu paremast juurdepääsus t turgudele, seda eelkõige selgemate 
ja läbipaistvamate asutamiseeskirjade kaudu. 
(3) Õiglasemad ja jätkusuutlikumad k aubandussuhted jaemüügi tarneahelas  – 
sidusrühmad saaksid kasu raamistikust, mille abil tõhusalt võideldakse ebaausate kaubandustavade vastu. 
(4) Innovaatilisemad lahendused  – sidusrühmadele oleks kasulikum, kui 
uurimistulemused jõuaksid kiiremini turule. 
(5) Parem töökeskkond  – nii töötajad kui ka tööandjad saavad kasu paremate 
töötingimuste loomisest ning lõhe kõrva ldamisest nõutavate ja pakutavate 
oskuste vahel. 
 3.1 Tarbijate otsustuspädevuse suurendamine 
Euroopa tarbijakaitse tegevuskavas
13 rõhutatakse, et tarbijate ot sustuspädevuse suurendamine 
integreeritud ühtsel turul nõuab tugevaid põhimõtteid ja vahendeid. Sellise raamistikuga tagatakse tarbijate õiguste korrektne  jõustamine, juurdepääs tõhusale 
õiguskaitsemehhanismile, usaldusväärsele ja  asjakohasele teabele ning parem tarbijate 
harimine. 
Otsustuspädevad tarbijad suudavad teha pare maid ostuotsuseid. Nad otsivad teavet ja 
kasutavad seda. Nad tunnevad oma õigusi ja ka sutavad neid. Teadlikumad ja kaasatumad 
tarbijad ei ole mitte ainult su uteliselt leidma majanduslikult soodsamaid pakkumisi, vaid on 
rohkem huvitatud ka säästlikust ja eetilisest tarb imisest. Tarbija valikud ja eelistused on ühed 
peamised jaekaubandussektori arengut edasi viivad tegurid. Jaemüüjatel on tarbijate 
ostuotsuste positiivseks mõjutamiseks head  eeldused: olles igap äevaselt kontaktis oma 
klientidega ning kasutades mõj uvõimu tarneahela teiste osapoolte suhtes, on jaemüüjatel 
võimalus teavitada tarbijaid toodetest, mis on kõrgema kvaliteediga ja eetiliselt toodetud või 
mis eristuvad teistest oma parema keskkonnaal ase ja/või sotsiaalse võimekuse poolest. 
Tarbijate jaoks läbipaistvuse suurendamise abil on jaekauba ndussektoril potentsiaali luua 
tõeliselt ühtne jaekaubanduseturg. Võimalda des tarbijatele kerg emat juurdepääsu 
usaldusväärsele, olulisele ning teemakohasele  teabele üle ELi kättesaadavate erinevate 
pakkumiste kohta, annab see neile võimaluse üht se turu võimalusi täielikult ära kasutada. 
Pakkumiste võrdlemise lihtsustamine aitaks tarbij atel valida nende vajadustele kõige paremini 
sobivaid tooteid ja teenuseid, mis edendaks tervistavat konkurentsi. K oos teiste ELi turu 
järjepideva killustumise vastu võitlevate meetmetega peaks see kaasa aitama hindade ühtlustumisele ELis. Tarbijatele mõeldud t eabe läbipaistvuse ja usaldusväärsuse 
parandamisele suunatud meetmed oleksid kõ ige kasulikumad eelkõ ige siis, kui neid 
rakendataks ELi tasandil. Ainult siseriikliku tasandi meetmetega ei suudetaks luua tõeliselt 
integreeritud ühtse turuga kaasnevat kasu iseg i siis, kui kõnealused meetmed oleksid väga 
hästi kavandatud. 
 3.1.1 Tarbijate teavitamine 
Olemasolevate uurimistulemuste kohaselt otsib en amik internetti kasutavatest eurooplastest 
toodete hinna- või kvaliteedivõr dlust võimaldavaid andmeid enne kauba ostmist internetis või 
                                                                 
13 Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning 
Regioonide Komiteele „Euroopa tarbijakaitse tegevuskava - suurem usaldus ja kiirem kasv” (COM (2012) 225 final, 22. mai 2012). 
 
8 
 väljaspool seda. Sellise teabe ülekülluse tõtt u pöörduvad tarbijad sageli selliste vahendajate 
poole nagu võrdlemisveebisaidid, mis aitavad ne il leida parima pakkumise. Kuigi sellised 
veebisaidid aitavad tarbijatel pakkumisi võr relda, on selliste teabevahendajate 
toimimistavades ka märkimisväärseid puudujääke14. Et olla tarbijatele tõeliselt abiks, peaksid 
võrdlemisveebisaidid vastama tarbijate vajaduste le ning olema läbipaistvad, usaldusväärsed, 
kõikehõlmavad ning kergesti kasutata vad. Piiriüleste pakkumiste lisamine 
võrdlemisveebisaitidele on oluline, et tarbijad  saaksid ühtse turu võimalusi täielikult ära 
kasutada. 
Lisaks sellele kaasneb tarbijate parema t eavitamisega mitte ainult tarbijate teadlikkuse 
tõstmine, et nad suudaksid oma õiguste eest pare mini seista, vaid see tõstab ka ettevõtjate 
teadlikkust ühtsel turul kohaldatav atest tarbijaõigusi käsitlevatest õigusak tidest tulenevatest 
kohustustest. 
Nagu Euroopa tarbijakaitse tegevuskavas ja  e-kaubanduse tegevuskavas märgitud, hakkab 
komisjon tegema vahendajate ja kaupmeestega  koostööd, et töötada välja käitumisjuhendid, 
heade tavade suunised ja/või vajadu se korral muud hinnavõrdlusvahendid. 
Lisaks sellele koondab ELi inte rnetiõiguste juhis osana di gitaalarengu tegevuskavast 
läbipaistval ja terviklikul vi isil kokku ELi õigusaktides sätest atud tarbijate õigused, mis on 
seotud digitaalkeskkonnaga. Kõnealused juhise d on oluline vahend tarb ijate hulgas usalduse 
loomiseks ning see aitab kaasa veebi põhiste teenuste ka sutamise levikule15. 
 3.1.2 Säästvamad tarbimisvalikud 
Organisatsioonide ja toodete keskkonnatoimet  mõõdetakse ja selles t teavitatakse praegu 
erinevate kanalite ja vormingute abil era- ja av aliku sektori erinevate algatuste raames, millel 
on erinevad eesmärgid, ning selle ks kasutatakse eri hindamism etoodikaid. Selle tulemusena 
kasutatakse väga erinevat märgistust, nõudeid  ja aruandluskavasid. Euroopa ühtlustatud 
metoodika kasutuselevõtt muudab valdkonna tarbijate jaoks läbipaistvamaks. Sellise metoodika väljatöötamisel tagab komisjon, et e ttevõtjate jaoks kehtiv ad võrdsed tingimused 
ning eelkõige VKEde kulud oleksid võimalikud madalad. 
Meetmed:  
(1) Sidusrühmadega peetava dialoogi kaudu t öötab komisjon välja heade tavade 
suunised ja/või käitumisjuhendid, millega lihtsustada tarbijate juurdepääsu 
läbipaistvale ja usaldusväärsele teabele , mis teeb kaupade ja teenuste hindade, 
kvaliteedi ning säästlikkuse  võrdlemise lihtsamaks.  
(2) Komisjon pakub välja Euroopa metoodika to odete ja organisatsioonide üldise 
keskkonnatoime mõõtmiseks ja  sellest teavitamiseks.  
 3.2 Juurdepääs konkurentsivõime lisematele jaemüügiteenustele 
Jaemüügiteenuste kättesaadavus on viimaste l aastatel nii asukoha kui ka kättesaadavuse 
poolest märkimisväärselt paranenud. E-ka ubanduse arendamine on muutunud jaemüüjate 
                                                                 
14 Consumer market study on the functioning of e-comm erce and internet market and selling techniques in 
the retail of goods  (Tarbijaturu uuring e-kaubanduse ja internetituru toimimise ning jaemüügi meetodite 
kohta), CIVIC consulting, 2011: 
http://ec.europa.eu/consumers/consumer_resear ch/market_studies/e_commerce_study_en.htm   
15  https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/code-eu-online-rights 
 
9 
 ärimudelite lahutamatuks osaks, suurendades olemasolevate toodete/teenuste valikut ning 
lihtsustades hinnavõrdlust. Sellegipoolest ootavad jaemüügiteenuste  valdkonnas konkurentsi 
edendamisel lahendamist mitmed probleemid. 
Vajadus kaotada olemasolevad asutamisõigust piiravad tõkked ning üldisemalt tugevdada 
konkurentsi jaemüügi sektoris olid ühed peamised 2012. aasta Euroopa poolaasta 
riigipõhistest soovitustest, mille eesmärk oli luua Euroopas rohkem majanduskasvu ja töökohti. Eelkõige e-kaubandusega seotud  konkurentsi soodustavate meetmete 
kasutuselevõtmine aitaks tugevdada ühtset tu rgu, seda eelkõige VKEde seisukohast. Lisaks 
sellele võiks hiljutiste hinnangute
16 kohaselt ELi SKP teenuste direktiivi täieliku rakendamise 
korral sellest tuleneva majandusliku mõju tõ ttu suureneda kuni 2,6 %. Kuna jae- ja 
hulgimüügisektorid moodustavad kõigi teenuste direktiiviga hõlmatud sektorite lisaväärtusest 
neljandiku, peaks kõnealuste s sektorites allesjäänud tõkete kõrvaldamise mõju olema 
märkimisväärne. 
 3.2.1 Kaubandusettevõtja 
Jaemüüjate vahelist konkurentsi saab tõhustada tu rule sisenemise lihtsustamise abil. Jaemüügi 
arendamiseks õige asukoha valimine ning  tegevuse õigeaegne alustamine on äriedu 
saavutamise seisukohast otsustava tähtsusega. Praktikas rakendami ne ei sõltu ainult sobiva 
kinnisvara kättesaadavusest, vaid ka äritegevust ja ruumilist planeerimist käsitlevate 
eeskirjade ning menetluste olemasolust, mis ei takista ebamõistlikult konkurentsi. 
Vastutus tasakaalustatud ja jätkusuutliku territoriaalse arengu eest lasub peamiselt 
liikmesriikidel. Liikmesriikide tegevusest sõltub piirangute seadmine asukohale või toodete/teenuste valikule, mida jaemüüjad  pakkuda võivad. Sellised piirangud mõjutavad 
oluliselt: i) territoriaalset korraldust (nt liiklus-  ja transpordiinfrastruktuur); ii) ulatust, mille 
piires võivad ettevõtjad kauplusi av ada ja neid pidada ; iii) ja emüüjate tüüpi ning iv) tarbijate 
valikuvõimalusi. Nagu Euroopa Liidu kohus  on tunnistanud, võivad asutamisvabaduse 
piirangud olla põhjendatud ül ekaalukast avalikust huvist tulenevatel põhjustel nagu 
keskkonnakaitse, asulaplaneerimine ning tarb ijakaitse, tingimuse l, et piirangud on 
asjakohased ja proportsionaalsed
17. 
Seetõttu on oluline tagada ühelt poolt as utamisvabaduse järgimine ja konkurentsi 
moonutamise vältimine, ning teiselt poolt ELi  üldpoliitikas kindlaks määratud oluliste 
eesmärkide ja huvide järgimine. Vaja on järgida tasakaalustatud lähenemisviisi, mille raames võetaks muu hulgas arvesse jätkusuutliku arengu, territoriaalse ühtekuuluvuse ning kvaliteetse linna- ja maaelu kavandamist ning keskkonnamõjude vähendamist
18. 
Kõnealuses valdkonnas kohaldatav t eenuste direktiiv sisaldab li ikmesriikide jaoks ka mitmeid 
ühemõttelisi kohustusi. Üheks selliseks on kohustus kõr valdada sellised tee nuste direktiiviga 
keelatud nõuded nagu majandusliku põhjendatuse testid, mille puhul eeldab teenuste 
osutamist võimaldava loa andmine majandus liku vajaduse või turunõudluse olemasolu 
tõendamist, tegevuse võimaliku või praegus e majandusliku mõju hindamist või hinnangut 
selle kohta, kas tegevus on kooskõlas pädeva asutuse majanduslike plan eerimiseesmärkidega. 
                                                                 
16 Vt http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/economic_paper/2012/ecp456_en.htm .  
17 Euroopa Liidu Kohtu otsust kohtuasjas C-400/08, komisjon vs Hispaania, 24. märts 2011. 
18 Keskkonnameetmete asjakohasuse hindamisel kasutatakse erinevaid vahendeid, sealhulgas 
keskkonnamõju strateegilist hindamist käsitlevat dire ktiivi (direktiiv 2001/42/EÜ). Lisaks sellele tuleb 
konkreetsete projektide nagu kaubanduskeskuste ja parklate ehitamise jaoks teostada keskkonnamõju 
hindamise direktiivi artikli 4 lõikes 2 sätestatud „uurimine”, mille alusel otsustatakse, kas keskkonnamõjude hindamise menetlus on vajalik.  
 
10 
 Teatises teenuste dire ktiivi rakendamise kohta19 kuulutas komisjon välja täisleppimatuse 
poliitika, et kõrvaldada nõuete mittetäitmise järelejäänud juhud, mis käsitlevad näiteks 
selliseid üheseid kohustusi nagu majandusliku põhjendatuse testide nõudmise lõpetamine, 
mida mõned liikmesriigid siiani kohaldavad vaatamata sellele, et need on teenuste direktiivi alusel keelatud. Täisleppimatuse poliitika ei hõlma siiski selliseid planeerimisnõudeid, mis 
käsitlevad avalike huvideg a seotud olulisi põhjuseid
20. 
Seetõttu tuleks teatavaid olulisi ELi eesmärke (nagu te rritoriaalne ühtekuuluvus ja 
keskkonnakaitse) arvesse võttes teha jõupingutusi, et määrata kindlaks ja levitada kaubanduse 
planeerimise häid tavasid, millega on võimalik tagada konkurentsivõimelise jaekaubandussektori ning linnade ja maapiirkon dade tasakaaluka ja säästva arengu edukas 
kooslus kogu ELis. 
 3.2.2 E-kaubandus 
E-kaubanduse märkimisväärne laienemine on edendanud traditsiooniliste jaemüüjate ja 
veebipõhiste turustamiskanalite vahelist konkur entsi ning on loomas uusi võimalusi, mis 
võivad peita endas olulist kasvupotentsiaali. E-kaubandus moodustab praegu siiski ainult 5 % 
kogu ELi jaemüügist
21 ning ainult 10 % ELi elanikest on so oritanud ostu teis es liikmesriigis 
asuva veebisaidi kaudu, oma liikmesriigis on seda teinud aga 39 % inimestest22. Nimetatud 
arvud näitavad digimajanduse tohu tut kasutamata potentsiaali.  Sellise uue reaalsusega 
kohanemine, töötades selleks välja mitmekanalilisi strateegiaid, annaks VKEdele võimaluse kasutada internetiga seotud kas vupotentsiaali. Internetitehnoloogiat  suures ulatuses kasutavad 
VKEd kasvavad ja ekspordivad tõepoolest kaks  korda rohkem kui teise d. Nad loovad ka kaks 
korda rohkem töökohti
23. Näiteks 97 % eBay majanduslikul eesmärgil tegutsevatest müüjatest 
ja 94 % kõige väiksematest müüjatest, kelle osa nimetatud majanduslikul eesmärgil tegutsevatest müüjatest on 10 %, müüvad oma kaupa välismaal
24. See näitab, et VKE saab 
isegi piiratud investeeringu abil kasutada vä listurule jõudmiseks veeb ipõhist platvormi ning 
arendada välja piiriülese äritegevuse, millel on märkimisväärne potentsiaal. Sellises muutuvas 
keskkonnas jälgib komisjon tähele panelikult arenguid nii interne tis kui ka väljaspool seda 
eksisteerival jaemüügiturul, uu rib mõlema rolle moodsas jaekaubanduses ning kujundab oma 
võimalikud meetmed nii, et sellisele  dünaamikale positiivselt reageerida. 
Kõnealuses kontekstis on olulin e kontrollida, et uued seadusa ndlikud ettepanekud ei mõjutaks 
negatiivselt traditsioonilis t jaekaubandust ega ka e-kaubandust, seda eelkõige seos es piiriülese 
müügitegevusega. Seetõttu tuleb uusi seadusa ndlikke ettepanekuid ar utades tähelepanelik 
olla. Komisjon kontrollib iga vastava uue et tepaneku puhul ennetavalt kõnealust aspekti. 
Meetmed:  
(3) Liikmesriigid peavad kõrval dama kõik järelejäänud juhud, kus ei täideta teenuste 
direktiivi kohaseid üheseid kohustusi, mis käsitlevad juurdepääsu jaemüügiturule 
ja jaemüügiteenuse osutamist, sealhul gas majandusliku põhjendatuse testide 
                                                                 
19 COM(2012) 261 final. 
20 Teenuste direktiivi rakendamist käsitleva teatisega kaasnev talituste töödokument (SWD(2012)148 
final, 8. juuni 2012). 
21 Allikas: Eurostat, info- ja sidetehnoloogia kasutamine ning e-kaubandus ettevõtjates, 2011. 
22 Allikas: Eurostat, info- ja sidetehnoloogia kasutamine kodus ja üksikisikute poolt, 2011. 
23 Internet Matters, the net's sweeping impact on growth, jobs, and prosperity , McKinsey Global institute, 
mai 2011. 
24 Allikas: EBay study, „ Enabling traders to enter and grow on the global stage ”, juuni 2012. 
 
11 
 nõudmise lõpetamist teenuste  direktiivi artikli 14 lõ ike 5 tähenduses. Komisjon 
kohaldab võimaluse korral rikkumismene tluste kaudu täisleppimatuse poliitikat.  
(4) Komisjon: 
a) käivitab jaekaubandussektori toimekontrolli, et kontrollida, kuidas 
kohaldavad pädevad asutused äritegevust ja ruumilist planeerimist 
käsitlevaid eeskirju, kui võimalikud teenuseosutajad soovivad avada väikse, 
keskmise või suure jaemüügipunkti. 
b) selgitab parimate tavade  vahetuse kaudu asutamis vabaduse, ruumilise/ 
äritegevuse planeerimise ning keskkonna- ja sotsiaalkaitse vahelist sobivat 
tasakaalu.  
 3.3 Tasakaalustatuma ettevõtjatevahe lise toiduainete ja  muude kaupade 
tarneahela väljatöötamine 
Ebaausad kauplemistavad on tavad ja tingimused, mis kalduvad suurel määral kõrvale heast 
äritavast ning on vastuolus hea usu ja ausa  kauplemise põhimõttega ettevõtjatevahelistes 
suhetes. Ettevõtjatevaheli ne toiduainete ja muude  kaupade tarneahel kujutab endast ettevõtjate 
või ettevõtjate ja riigiasutuste vaheliste te hingute ahelat, mille kaudu toimub peaasjalikult 
üldsusele mõeldud kaupade tarnimine isik likuks või kodumajapidamiste tarbeks või 
kasutuseks. Tarneahelasse kuuluvad mitmed os alised (tootjad/töötlejad/turustajad). 
Ettevõtjatevahelise toiduainet e ja muude kaupade tarneahela  hea toimimine on kõnealuste 
sektorite maksimaalse majandus liku potentsiaali saavutamis eks ülioluline. Ebaausaid 
kauplemistavasid kasutatakse sageli tugevama  ja nõrgema osapoole vahelise ebavõrdse 
jõuvahekorra olemasolul. 
Ausus ettevõtjatevahelistes suhetes tagab, et ette võtjatevaheline toiduain ete ja muude kaupade 
tarneahel toimib korrektselt. Väidetavalt võib ebaausate kauplemistava de negatiivne mõju 
kahjustada ettevõtjate ja eelkõi ge VKEde suutlikkust investeeri da ja innovatsi ooniga tegeleda. 
Ebaausate kauplemistavade näitena võiks nime tada tavasid, mis võimaldavad jaemüüjatel 
suunata osa jaekaubanduse riskist tagasi tarn ijatele. Sellist käitumist võidakse kohaldada 
väikeste müügimahtude, allahindluste ja hooajalõpu inventuuride jne puhul. Ebaausate 
kauplemistavade teise näitena võiks nimetada ol ukorda, kus teatavate rah vusvaheliste tarnijate 
seatud territoriaalsed tarnepii rangud takistavad jaemüüjatel hankida samasuguseid tooteid 
teises riigis asuvast keskse st asukohast, kust neid olek s võimalik tarnida teistesse 
liikmesriikidesse. Sellised piirangud killustava d turgu ning selle tulemuseks võivad olla 
märkimisväärsed riikidevahelised hinnaerinev used. Kõnealuste probleemide lahendamine 
kaotaks sellised erinevused ning aitaks  ühtse turu eelised tarbijateni tuua. 
Ebaausate kauplemistavade kõrvaldamiseks ek sisteerib siseriiklikul tasandil erinevaid 
lähenemisviise. Ebaausate kauplemistavade suhtes meetmete võtmisel on siseriiklikud 
(regulatiivsed või isereguleerivad) eeskirjad tavaliselt liikmesriigiti erinevad. Liikmesriikides, 
kus puuduvad konkreetsed raamistikud ebaausate kaupl emistavade kohta, esitatakse sageli 
põhjenduseks argument, et üldine konkurentsiõ igus on probleemi lahendamiseks piisav või 
tuntakse teatavat tõrksust osa poolte lepinguvabadusse sekkumise vastu, seda eriti kui ei ole 
tegemist konkurentsieeski rjade rikkumisega. 
Toiduainetesektori sidusrühmad kasutasid kõnealuses küsimuses isereguleeruva lahenduse 
leidmiseks toiduainete tarneahela toimimise parandamist käsitlevat kõrgetasemelist foorumit. Ettevõtjatevahelisi lepingulisi suhteid käsitl ev ekspertide platvorm on töötanud välja 
toiduainete tarneahela vertikaalsetes suhetes koh aldatavate ausate tavade põhimõtted, mille on 
 
12 
 allkirjastanud 11 organisatsiooni, kes esinda vad Euroopa toiduainete tarneahela erinevaid 
huvisid25. Platvorm on samuti teinud tööd jõus tamismehhanismi kallal. Ühistest 
jõupingutustest hoolimata ei leidnud väljapakutud raamistik kogu tarneahela esindajate toetust 
ning kindlaks jäid määramata kohustuste tä itmatajätmise korral ette nähtud tõhusad 
parandusmeetmed. Töö käib kompromissi leidmi seks kõnealuse sektoripõhise lähenemisviisi 
kaudu ning komisjon jätkab toiduainete tarn eahelas toimuvate konkreetsete arengute 
jälgimist. 
Tagamaks, et tõhusate lahenduste leidmine  on võimalik, tuleks ettevõtjatevahelises 
tarneahelas esinevate ebaausate kaubandustavade  küsimusele läheneda laiaulatuslikumalt. 
Jaekaubandussektoris ning eelkõige segaformaad iga seoses aset lei dnud areng tähendab, et 
ebaausaid kaubandustavasid võib esineda ettevõ tjatevahelise toiduainete ja muude kaupade 
tarneahela muudes sektorites. 
 3.3.1 Ebaausate kaubandustavade suhtes võetavad meetmed  
Osana käesolevast tegevuskavast võtab komis jon samaaegselt vastu ettevõtjatevahelises 
toiduainete ja muude kaupade tarneahelas esinevai d ebaausaid kauplemistavasid käsitleva 
rohelise raamatu. Rohelise raamatuga algata takse kõnealust teemat käsitlev konsultatsioon, 
mille tulemusi on oodata 2013. aasta hili skevadel. Komisjon kaalub 2013. aastal 
konsultatsiooni tulemuste põhjal, milliseid asjaomaseid meetmeid edaspidi võtta. 
Meede:  
(5) Komisjon võtab vastu rohelise raamatu, milles kirjeldatakse üksikasjalikult 
ettevõtjatevahelises  toiduainete ja muude k aupade tarneahelas esinevate 
ebaausate kauplemistavade ühisjooni ni ng algatatakse konsultatsioon, mille 
tulemusi on oodata 2013. aasta hiliskevadel. Konsultatsiooni tulemused võetakse 
arvesse mõjuhinnangus, milles vaadeldakse erinevaid valikuvõimalusi kõnealuse 
küsimuse lahendamiseks ELi tasandil.  
 3.4 Jaekaubanduse säästvama ta rneahela väljatöötamine   
ELi jae- ja hulgimüügi sektori keskkonnato ime optimeerimise abil (nt vähendades 
toidujäätmete ja tarbetu pakendamise hulka ja edendades säästvat tarnimist) oleks võimalik 
tõsta elatustaset ja elukvaliteeti ELis, säästes samal ajal ressursse ning toetades innovaatilisi 
VKEsid, mis edendavad keskkonnasõbralikku tegevust. 
 3.4.1 Säästvam tootmine ja tarbimine 
Jaemüüjatel on säästlikumate tarbimisharjumuste edendamisel keskne roll. Seda mitte ainult 
igapäevase kontakti kaudu miljonite Euroopa tarb ijatega, vaid ka oma tegevuse ja suhete 
kaudu tarnijatega. Uurimistulemused26 näitavad, et on väga olulin e, et jaemüüjad püüdlevad 
selle poole, et pakkuda säästvamaid ja keskkonna sõbralikumaid tootesarju ning liiguvad seega 
rohelisema tarneahela kasutamise suunas27. Mõned jaemüüjad on selli sed strateegiad juba 
välja töötanud ning on need edukalt om a igapäevastes äritavades rakendanud. 
                                                                 
25 AIM, CEJA, CELCAA, CLITRAVI, Copa Cogeca, ERRT, EuroCo mmerce, EuroCoop, 
FoodDrinkEurope, UEAPME ning UGAL. 
26 Nt EU EMASi sektorite viitedokument Best Environmental Management Practices (BEMPs) in the 
Retail Trade Sector . 
27 Teadusuuringute Ühiskeskus /Tulevikutehnoloogiate Instituut Pilot Reference Document on Best 
Environmental Management Practice in the Retail Trade Sector  (2011), 
 
 
13 
 Jaemüüjatel on täita oluline roll  tarbijate suunamisel tegema säästvamaid otsuseid, samuti 
erinevate ökomärgiste ja –nõuete  kasutamisest tuleneva sega duse lahendamisel, edendades 
toodete selget ja võrreldavat ökoloogilise jalajälje arvutamist28 ning parandades teadlikkust 
ELi ökomärgise kohta. 
Teine oluline küsimus on seotud energiasää stuga. Toiduainete jaemüüjate potentsiaal 
parandada energiatõhusust on eriti suur. Kõig e olulisemad meetmed hõlmavad müügilette 
ning külmutusseadmete heitsoojuse kogumist, et ka sutada seda ruumide kütteks ning samuti 
looduslike külmaainete kasutamist29. 
 3.4.2 Toidujäätmete vähendamine 
Teadlikkuse suurendamine ja tarbijate toetam ine toidujäätmete vähendamisel on säästvate 
tarbimisharjumuste saavutamis el oluline tähtsus. Kõnealus te jäätmete põhjustajaks on 
peamiselt: i) tarneahela ebatõhusus; ii) laovar ude ebatõhusus; iii) turundusstrateegiad ning iv) 
turustusnormid (toodet ei panda müüki pakenda misel tekkinud probleemide tõttu, kuigi need 
ei mõjuta toidu kvaliteeti ega turvalisust). Kõnealuse olulise küsimuse lahendamiseks hindab 
komisjon praegu, kuidas oleks võimalik kõi ge paremini toidujäätmete teket kogu 
toidutarneahela ulatuses vähendada, et s aavutada ressursitõhususe tegevuskavas kindlaks 
määratud oluline eesmärk vähendada 2020. aasta ks toidujäätmete tekkimist poole võrra. 
Jaemüüjate roll vahendajatena on toidujäät mete vähendamisel olulise tähtsusega. 
Jätkusuutlikkust käsitlev  jaekaubandusfoorum30 on paljusid sidusrühmi ühendav platvorm, 
mille eesmärk on vahetada ELi jaekaubandusse ktori jätkusuutlikkust käsitlevaid parimaid 
tavasid ning tuvastada võimalusi ja tõkkeid , mis võivad säästva tarbimise ja tootmise 
saavutamist edendada või takistada. Foorum kutsuti kokku säästva tarbimise ja tootmise ning 
säästva tööstuspoliitika tegevuskava31 alusel ning selle raames tegeletakse juba oluliste 
keskkonnaküsimuste lahendamisega, sealhulgas  ühtsete vabatahtlike meetmete abil 
toidujäätmete küsimusega32. 
Meetmed:  
(6) Komisjon toetab jaemüüjaid olemasolevate ELi platvormide kont ekstis täiendavate 
                                                                                                                                                                                                        
http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/RetailTradeSector.pdf  ja Teadusuuringute 
Ühiskeskus /Tulevikutehnoloogiat e Instituut (Styles et al), Environmental Improvement of Product 
Supply Chains : A Review of European Retailer' Performance, Resources, Conservation and Recycling 
65 (2012) 57-78 , ja Environmental Improvement of Product Supply Chains : Proposed Best Practice 
Techniques, Quantitative Indicato rs and Benchmarks of Excellence for Retailers, Journal of 
Environmental Management  110 (2012) 135-150. 
28  Vastavalt ühtse turu aktile võtab komisjon 2013. aastal vastu keskkonnasõbralike toodete ühtset turgu 
käsitleva teatise, mis hõlmab teatavate tootekategooriate ökoloogilise jalajälje arvutamise ühtlustatud kriteeriume ja metoodikaid. 
29 Teadusuuringute Ühiskeskus /Tulevikutehnoloogiate Instituut: Pilot Reference Document on Best 
Environmental Management Practice in the Retail Trade Sector for a description of techniques to explore the Retail Sector's significant energy-saving potential.  
30 http://ec.europa.eu/environment/industry/retail/index_en.htm   
31 Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogu le, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning 
Regioonide Komiteele säästva tarbimise ja tootmise ning säästva tööstuspoliitika kohta, (KOM (2008) 
397 lõplik, 16. juuli 2008). 
32  Jäätmeid käsitlev jaekaubanduse kokkuleppe 
(http://ec.europa.eu/environment/industry/retail/event_2012/pdf/retail-agreement-on-waste.pdf) sõlmiti 
2012. aasta oktoobris jaemüügifoorumi iga-aastasel kohtumisel 19 jaemüügiettevõtja ja assotsiatsiooni 
poolt, kes kohustusid 2014. aasta keskpaigaks rakendama vähemalt kahte jäätmete vähendamist käsitlevat teadlikkuse tõstmise algatust. 
 
14 
 toidujäätmeid vähendavate meetmete võtmisel, kahjustamata seejuures 
toiduohutust (teadlikkuse tõstmine, te avitamine, toiduainete toidupankadesse 
ümberjagamise lihtsustamine jne); kasutades selleks nä iteks jäätmeid käsitlevat 
jaekaubanduse kokkulepet ning tegeleb to idujäätmeid käsitleva pikaajalise 
poliitika väljatöötamisega, se alhulgas 2013. aastal vastu võetava säästvat toitu 
käsitleva teatise koostamisega.  
(7) Komisjon määrab sidusrühmadega peetav a dialoogi kaudu ki ndlaks parimad 
tavad, millega muuta tarneahelaid kes kkonnasõbralikumaks ning säästvamaks 
ning vähendada jaemüügipunktide energiat arbimist. Komisjon kutsub jaemüüjaid 
olemasolevate foorumite raames k õnealuseid häid tavasid kohaldama.  
 3.5 Innovaatilisemate lahenduste väljatöötamine 
Innovatsioon on majanduskasvu tagamisel üks  olulisemaid tegureid. Jaemüüjad on 
innovatsiooni edendamisel tähtsal kohal. Nad jälgivad tähelepanelikult tarbimissuundumusi, 
mille kujundamisel nad ise ka osalevad ning nad edastavad selle teabe tarnijatele. Jaemüüjad 
tegutsevad innovatsiooni edendajatena , kes võtavad kiiresti kasutusele ja rakendavad uut 
tehnoloogiat kogu tarneahelas. Jaem üüjad on uue tehnol oogia esimesed kasutuselevõtjad ning 
toovad uuendusi ja lisaväärtu st kogu jaemüügiahelasse. Logi stikasektoris võimaldavad 
jaemüüjate nutikad laoruumid näitek s suurte raskuste lihtsamat ja  kiiremat liigutamist, kui see 
toimuks käsitsi. Tõhusam tegevus vähendab tööõnnetuste ohtu ning tõstab samal ajal 
tootlikkust. Mõned jaemüüjad on välja töötanud ka in ternetis tellitud kaup ade vastuvõtuks ja 
kättetoimetamisteks spetsiaalsed ruumid, mis aitab muuta tarneahela säästvamaks. 
Paljud ELi jaemüüjad ei ole oma tegevusse pi isavalt kiiresti uuendusi sisse viinud, mistõttu 
uuest tehnoloogiast ei saad a täit kasu. Osaliselt võib selle põhjuseks olla 
jaekaubandusteenuste eripära (nt kergesti kop eeritavad, alati kliend ile sunnatud, sageli 
mittetehnoloogilised ja teenustele suunatud). Ra hvusvahelises kontekstis võib siiski näha, et 
enamik Ameerika Ühendriikide ettevõtjaid  on investeerinud jaekaubandusega seotud 
innovatsiooni. 
Seetõttu tuleks kindlaks määrata pädevad mehhanismid, millega on võimalik parandada 
jaemüüjate osalemist Innovatiivse liidu juhtalgatuses, mis hõlmab terviklikku innovatsioonistrateegiat tea dusuuringutest kuni jaemüügini
33. Liikmesriikide erinevatest 
õiguskordadest tuleneva turgude killustatuse pr obleemi ületamiseks tuleks uurida innovaatilisi 
tehnoloogilisi lahendusi ning lõdvendada koormava id ja kulukaid kohustuslikke eeskirju. 
Teadusuuringute tulemuste ja ideede kiirem turuletoomine jaemüüjate protsessi parema 
kaasamise kaudu aitaks kaasa ka jaek aubandussektori tootlikkuse tõstmisele. 
Innovatsioonivaldkonnas tegutsejatele võrdsete tingi muste loomine aitaks edendada ühtse turu 
suuremat integreeritust, toetad es samal ajal uuenduslikest VKEdest tulenevate heade tavade 
kasutuselevõttu. Suurel osal VKEdest on s uurepärane innovatsioonivalmidus, sõltumata 
sellest, kas nad on noored kõrgtehnoloogiaettevõ tted või traditsioonilised käsitööfirmad ning 
kas nad tegutsevad kohalikul turul või on ne il kliente kogu maailmas . Rohkem kui neljandik 
                                                                 
33 Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogu le, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning 
Regioonide Komiteele „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus Innovaatiline liit ” (KOM (2010) 546 (lõplik), 6. oktoober 2010). 
 
15 
 (27 %) ELis innovatsiooniga tegelevatest VKEdest  tõid 2008. aastal turu le uusi või tõhustatud 
tooteid34. 
VKEdel on jaekaubandussektoris täit a väga oluline roll tagada toode te ja teenuste tarbijatele 
kättesaadavus (koha, aja ja valiku mõttes). Kuna jaekaubandus on tarbijale orienteeritud 
sektor, siis võimaldavad VKEde põhjalikud tead mised turu kohta neil kiiresti kindlaks teha, 
millistes valdkondades saaks uus tehnoloogia tarb ijate vajadusi kõige paremini rahuldada. 
Lisaks sellele on VKEd tänu oma organisatsioon ilisele paindlikkusele suutelised väga lihtsalt 
uusi tooteid ja teenuseid välja arendama või olemasolevatesse muudatusi tegema, et tarbijate 
vajadusi kõige tõhusamalt rahuldada. 
 3.5.1 Toodete märgistamine   
Erinevad kohustuslikud märg istusnõuded võivad takistada ettevõtjaid kogu ELis parimat 
hinda otsides vabalt kaupu või teenuseid ostmast. Toiduainete märgistamist käsitlevas 
kehtivas ELi õiguskorras35 ühtlustatakse kohustuslik toidualane teave. See võimaldab siiski ka 
täiendavate kohustuslike märgistusnõuete kasutu selevõttu siseriiklikul  tasandil teatavatel 
eritingimustel. Seega, isegi kui liikmesriikid es kohaldatavad eeskirj ad on sarnased, nõuab 
toodete turustamine mõnedel juhtudel riigi põhist vastavushindamist. Sellest tulenev 
õiguslikult keerukas olukord või b takistada piiriülest ha nkimist ning raskendada 
mastaabisäästust kasu saamist. 
Kõnealuses valdkonnas läbipaistvuse suurendami ne oleks kasulik kõigile sidusrühmadele. 
Algatatakse toiduainesektori ELi ja siseri iklikke märgistamisnõudeid ühendava katselise 
andmebaasi teostatavusuuring,  et teha märgistamiseeski rju käsitlev teave kõigile 
kättesaadavaks. Vaatluse all on innovaatil ised tehnoloogialahendused (nt kauplustes 
traditsioonilise märgistuse asemel triipkoodilugeja te abil vajaliku teabe andmine ), mis võivad 
pakkuda kulutõhusaid tarbijal e suunatud lahendusi. 
 3.5.2 Elektroonilised maksed 
Euroopa Keskpanga36 hiljutise uuringu kohaselt on jaem akseteenustest ühiskonnale tekkiv 
kulu märkimisväärne. Keskmiselt ulatuvad kõn ealused kulud 1 %ni SKPst ehk 130 miljardi 
euroni 2009. aastal. Umbes pool nendest so tsiaalkuludest kannavad pangad ning 
makseinfrastruktuurid, jaemüüjate kanda jääb 46 %. Sotsiaalkulud ei hõlma 
makseteenusteahelas teistele turuosalistele makstud tasusid. Kui selliseid tasusid võetaks arvesse, oleksid kogukulud jaemüüjate jaoks veel kõrgemad kui pankade ja infrastruktuuride 
kulud. Seega moodustavad maksed ELis kaupmeeste  jaoks märkimisväärse osa äritegevuse 
kuludest. 
Elektroonilised maksed pakuvad kõnealuses val dkonnas suuri võimalusi. Jaemaksete turg on 
dünaamiline ning see on e-kaubanduse esilekerkimisega oluliselt muutunud. Kuigi pankadel ja kaardisüsteemidel on jaemaksete valdkonnas si iani valitsev seisund,  on esile kerkinud uued 
                                                                 
34 Innovaatilise liidu konkurentsivõime aruanne (2011); http://ec.europa.eu/research/innovation-
union/index_en.cfm?section=competitiveness-report&year=2011   
35 Direktiiviga 2000/13/EÜ ühtlustatakse toiduainete märgistamist käsitlevad üldsätted, direktiiv 
asendatakse alates 13. detsembr ist 2014 määrusega 1169/2011. 
36 The social and private costs of retail payment instruments: a European perspective , Occasional Paper 
Series, ECB, nr 137, Frankfurt, September 2012. 
 
16 
 maksemeetodid nagu ilma kaardita sooritatavad interneti- ja mobiilimaksed, mille kasutamist 
on kiirendanud nutitelefonide esiletõus ning need näitavad tugevat kasvupotentsiaali37. 
Komisjoni rohelise raamatuga kaardi-,  interneti- ja mobiilimaksete kohta38 soovitakse 
edendada ja integreerida kõnealuste valdkond ade Euroopa turgu tarbijate ja kaupmeeste 
huvides. Suuremast integratsioonist  tulenevad eelised hõlmavad: 
− makseteenuse osutajate vahelist suuremat konkurentsi ning võrdseid tingimusi nii turgu 
valitsevatele ettevõtjatele kui ka uutele tulijatele, 
− tarbijatele ja kaupmeestele rohkem va likuvõimalusi ja suurem läbipaistvus 
makseteenuste puhul , 
− innovaatilisemaid makseteenuseid ning suurem at turvalisust, mis toetab e-kaubanduse 
arengut. 
Rohelises raamatus ning sellele järgnenud si dusrühmadega konsulteerimistel tõsteti esile 
mitmed võimalikud kaardi-, interneti- ja mobiilima ksete turu integratsiooni takistavad tegurid. 
Need hõlmavad: 
− uute kaardipõhiste või kaardil mittepõhineva te makseteenuse osutajate piiratud 
turulepääsu, (nt kolmandatest osapooltest teenuseosutajate juur depääs maksekontode 
teabele või uute makseteenuse osutajate juurdepääs kliiringu- ja arveldamissüsteemidele); 
− suuri erinevusi (liikmesri igiti) kaardimaksete puhul tasutavates mitmepoolsetes 
vahendustasudes ning tõenäoliselt liiga suuri vahendustasusid, Sellised tasud 
moodustavad suure osa tasudest, mida vast uvõttev teenuseosutaja võtab kaupmehelt 
kaardimaksete vastuvõtmise eest; 
− tõkkeid, mis ei lase kaupmeestel kaardima ksete piiriülese või  tsentraliseeritud 
vastuvõtmise eeliseid kasutada; 
− puuduseid kaardi-, interneti- ja mobiilimaksete osutamise standardimisel ja 
koostalitusvõimes ning mille tulemusena  kaupmehed loobuvad investeerimisest 
sellisesse vajalikku infrastrukt uuri nagu makseterminaalid. 
Mõningaid kõnealuseid küsimusi käsitlevatest meet metest oleks võimalik võtta, vaadates läbi 
makseteenuste direktiivi
39 ning võttes ELis kasutusele jaem aksete tõhustatud haldusmudeli. 
Komisjon kuulutas teatis es ühtse turu akti II40 kohta välja ka mitmepoolseid vahendustasusid 
käsitleva seadusandliku ettepaneku. 
                                                                 
37 Jaemaksetega seotud innovatsiooni käsitleva töör ühma aruanne – Rahvusvaheliste Arvelduste Pank , 
mai 2012. 
38 Roheline raamat „Euroopa integreerituma kaardi-, interneti- ja mobiilimaksete turu saavutamine”, 
KOM(2011) 941 (lõplik), 11. jaanuar 2011. 
39 Direktiiv 2007/64/EÜ, 13. november 2007, makseteenuste kohta siseturul ning direktiivide 97/7/EÜ, 
2002/65/EÜ, 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ muutmise ning direktiivi 97/5/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 319, 5.12.2007, lk 1). 
40 Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogu le, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning 
Regioonide Komiteele „Ühtse turu akt II - Üheskoos uue majanduskasvu eest” (COM (2012) 573 final, 3. oktoober 2012). 
 
17 
 Meetmed:  
(8) Komisjon käivitab 2013. aastal innovatsioon i jaekaubanduses käs itleva algatuse, 
millega komisjon koos kõrgetasemeliste  ekspertidega uurib, kuidas tagada, et 
jaekaubandussektor saaks anda oma panuse i nnovaatiliste toodete, teenuste ja 
tehnoloogia väljatöötamisse ning neis t kasu saada. Algatuse alusel koostab 
komisjon konkreetsed meetmed, mis keske nduvad jaekaubanduse konkurentsivõime 
edendamisele nagu näiteks teadusuuringute tu lemuste kiirem tu ruletoomine, e-
kaubanduse ja traditsioonilise jaekaubanduse integreerimine, uued viisid, kuidas 
tarbijaid toodetest teavitada, innovatsi oonisõbralike määruste ja standardite 
väljatöötamine jne.  
(9) Komisjon uurib kõiki ELi ja liikmesriikid e toiduainete märgistamise eeskirju 
hõlmava spetsiaalse andmebaasi loomis e võimalikkust ning pakub lihtsat 
lahendust, kuidas määrata kindla ks iga toote märgistamisnõuded. 
(10) Komisjon võtab meetmeid, et tagada kaardi-,  interneti- ja mobiilimaksete turu 
integratsioon järgmiselt: 
a) makseteenuste direkt iivi läbivaatamine; 
b)  jaemakseteenuste tõhus tatud haldusmudel ning  
c) mitmepoolseid vahendustasusid käsitlev seadusandlik ettepanek.  
 3.6 Parema töökeskkonna loomine 
Tööturu paindlikkus on väga oluline, et jaekaubandussektor saaks võimaldada noortel, 
kvalifikatsioonita ja/või hooajatöötajatel tööd  leida (32 % kõigist jaekaubandussektoris 
töötajatest on kvalifikatsioonita või madala  kvalifikatsiooniga, kogu tööjõust moodustavad 
sellised töötajad keskmiselt 27 %.) Jaekau bandusteenused on sageli stardiplatvormiks 
töötajatele, kes alles tulevad või naasevad  tööturule (15 % kõigist jaekaubandussektori 
töötajatest on alla 24aastased, keskmiselt on see näitaja 9 %; 30 % jaekaubandussektori 
töötajatest töötab osalise tööaja ga, keskmiselt on see näitaja 20 %)41. 
Arvestades jaekaubandussektoris hõivatud suurt töötajate hulka,  tuleks kõnealuses sektoris 
täielikult ära kasutada töötaj ate liikuvusega kaasnevad eelis ed, et oskusi oleks võimalik 
kasutada seal, kus neist kõige rohkem kasu on. See on väga oluline, et suurendada jaekaubandussektori panust ELi majanduskasvu.  Kavandatud meetmed aitavad olemasolevaid 
oskusi paremini kasutada eelkõige VKEde p uhul, kuna sektoris on füüsilisest isikust 
ettevõtjate osakaal suur. 
 3.6.1 Oskuste ja vajaduste mittevastavus 
Jaekaubandussektori tööjõu oskuste ja vajaduste vaheline mittevastavus tekitab sektori 
optimaalsele toimimisele märkimisväärseid probleeme. Kõnealuse puudujäägi ületamiseks 
peab praegusel ja tulevasel tööjõul olema õige oskustepaga s, mis nõuab oskuste vajaduste 
täpset ex-ante  analüüsi. Oskuste vajaduste ja nõudlusele mittevastavuse kindlaksmääramine 
on eriti oluline tööturule sise nevate noorte, pikaaj aliselt töötute, eakate töötajate, 
sisserändajate ja puudega inimeste tööalase kon kurentsivõime edendamiseks. Lisaks sellele 
                                                                 
41 Structural features of distributive trades and their impact on prices in the euro area , EKP, Occasional 
Paper, nr 128, september 2011. 
 
18 
 nõuaks jätkuv innovaatiline tegevus ning sellest  tulenev jaekaubandussektori üha kasvav 
automatiseerituse tase töötajatelt oma oskuste sa gedast ajakohastamist, et kohaneda pidevalt 
muutuva töö ja ülesannetega.  
Eespool nimetatud eesmärkide saavutamiseks ei  piisa ainult riiklikes t investeeringutest. 
Vastutust oskustesse investeerimise eest tuleb jagada ning jaekaubandussektor peab siin 
valitsuste, üksikisikute ja haridussektori kõrv al mängima tähtsamat rolli. Isegi praeguses 
olukorras, kus keskendutakse eela rvekulude kontrolli al l hoidmisele, ei tohiks haridusse ja 
koolitustegevusse tehtavate investeeringute vähendamine kõne alla tulla. Vastupidiselt, ulatuslikud arukad investeeringud oskuste arenda misse ei taga mitte ainult „majanduslikult 
soodsaimat pakkumust”, vaid võimaldab kasu s aada ka inimeste poten tsiaalist. Vastavalt 
teatises „Hariduse ümbermõtestamine”
42 rõhutatule tuleb piisavalt ja sobivalt kvalifitseeritud 
tööjõu tagamiseks haridus- ja koolitussüsteemide moderniseerimise jõupingutusi mitmekordistada. Jaekaubandussekt ori ettevõtjad peaksid täitma olulist rolli uute õppekavade 
koostamisel, koolitus- ja õpipoisiprogrammide väljatöötamisel ning tegema tihedat koostööd 
haridussüsteemiga, et määrata kindlaks valdkon nad, millele keskenduda nagu näiteks töötajate 
keskkonnaalaste oskuste parandamine  või tarnijatega paremate s uhete loomine. Õppeasutuste 
ja ettevõtjate vaheliste suhe te edendamine, sealhulgas Euroopa Õpipoisiõppe Liidu
43 
toetatavate õpipoiste duaalsete  haridussüsteemide kaudu ning er inevas vormis praktikate ja 
stipendiumide kasutamine võib olla kasulik  mõlemale osapoolele:  jaekaubandussektoris 
tegutsevad ettevõtjad võivad seega tagada, et  neil on juurdepääs vajalike oskustega 
hästikoolitatud tööjõule, koolid aga saavad õppima meelitada rohke m õpilasi, kui nende 
õppekava alusel saab diplomi, millel on tööt urul kõrgem väärtus. Lisaks sellele on ELi 
tasandil hiljuti välja töötatud ja testitud sektoris petsiifilisi vahendeid, millega toetada oskuste 
pakkujate ja ettevõtjate vahelist  tugevamat ja struktureerituma t partnerlust. Üheks selliseks 
vahendiks on uue Erasmus kõigi jaoks44 programmi raames välja pakutud valdkondlike 
oskuste ühendus,45 mis võiks olla jaekaubandussektori spetsiifiliste vajaduste lahendamiseks 
eriti sobilik. Taaselustamisp rojektid on heaks näiteks, kuida s jaemüüjad teevad kohalike 
ametiasutustega pikaajalise töötuse probleemi lahendamisel koostööd. 
Oskuste nõudlusele mittevastavus on sektoriti ja ELi erinevates  osades väga erinev, samuti 
erineb see ka oma kestuse poolest. Ettevõtjate ja tööotsijate ees seis va oskustöötajate nappuse 
vähendamiseks peaksid kõik sidusrühmad, seal hulgas ettevõtjad ning jaekaubandussektori 
sotsiaalpartnerid osalema sektori lühema, keskmi se pikkusega ja pikema aja kvalitatiivsete ja 
kvantitatiivsete oskusvajaduste kindlaksmääramisel.  
Jae- ja hulgikaubandussektor it hõlmava kaubandussektori Euroopa valdkondlike oskuste 
nõukogu loomine 2012. aastal peaks koos kõnealuse sektori siseriiklik e oskuste nõukogudega 
mängima olulist rolli sektori oskusteadmiste suurendamisel. Toetudes hiljuti algatatud 
ülevaatele oskuste kohta Euroopa Liidus,46 aitab kõnealuste oskuste nõukogude töö kaasa 
                                                                 
42  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogu le, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning 
Regioonide Komiteele „Hariduse ümbermõtestamine: investeerimine oskustesse paremate 
sotsiaalmajanduslike tulemuste nimel” (COM (2012) 669 final, 20. november 2012). 
43  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogu le, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning 
Regioonide Komiteele „Noorte tööhõive suurendamine” (COM (2012) 727 final, 5 detsember 2012). 
44  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogu le, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning 
Regioonide Komiteele „Erasmus kõigi jaoks: ELi haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordiprogramm” 
(KOM (2011) 787 (lõplik), 23. november 2011). 
45  http://ec.europa.eu/education/news/20120425_en.htm 
46  http://euskillspanorama.ec.europa.eu/ 
 
19 
 puudujääkide ja mittevastavuste prognoosimisele ja ennetamisele, andes sidusrühmadele 
teavet oskusvajaduste ja tööjõu arengu kohta. Täpsemad prognoosid võimaldaksid 
liikmesriikide ettevõtjatel ja üksikisikutel teha teadlikumaid otsuseid ja investeeringuid. 
 3.6.2 Mitteametlik majandus 
Mitteametlik töötamine on jaekaubandussektoris  oluline küsimus. Mitteametlikus majanduses 
osalevad töötajad47 ei ole kaetud terviskindlus tusega ning neile ei maksta sotsiaalhüvitisi. See 
hõlmab kõnealuste töötajate jaoks suuri sotsi aalseid riske ning mada lat sissetulekut ja 
sotsiaalkaitset. Lisaks sellele vähendab mitteametlik majandus vähenenud maksude ja 
sotsiaalkindlustusmaksete tõttu eelarvetulusid. Seetõttu kasvab registreeritud tööjõu maksukoorem ning see mõjutab liik mesriikide konkurentsivõimet. 
Komisjon kaasab dialoogi kõik huvitatud os apooled, et hinnata mitteametliku majanduse 
mõju töökeskkonnale ning määrata kindlaks ELi lähenemisviis sellega võitlemiseks
48. 
Komisjoni talitused teevad koostööd, tagamaks, et mitteametliku majanduse vastu võetavaid 
meetmeid rakendades võetakse arve sse jaekaubandussektori eripära.  
Meede:  
(11) Komisjon tõhustab koostööd sotsiaal partneritega, et luua tingimused, mis 
võimaldavad viia jaekaubandussektoris osku sed vastavusse tööturu vajadustega, 
määrates ja prognoosides eelkõige Euroopa valdkondlike oskuste nõukogu 
vahendusel oskusvajadusi ning parandades ja emüüjate koolitus- ja uute oskuste 
omandamise poliitikat.  
 3.7 Rahvusvaheline mõõde 
Jaekaubandussektori rahvusvahelised kaubandustõkked (millega takistatakse 
asutamisvabadust ja muid tarneviise nagu fran tsiisimine ja e-kaubandus ) kujutavad endast 
majanduskasvule ja töökohtade loomisele olulis t piirangut. Hetkel sõltub ELis kaubandusest 
otseselt või kaudselt kuni 36 miljonit töökohta. J uurdepääs kolmandate riikide turgudele avab 
Euroopa ettevõtjatele, eelkõige VKEdele olulis i kanaleid, mis võimaldab neil kõnealuste 
turgude kasvu ära kasutada. Jaemüüjate juur depääs kolmandate riikide turgudele võib 
mitmekordistada ELi majanduse kasvupotentsia ali. Euroopa jaemüüjad võivad mängida 
olulist rolli ekspordi suurendami sel, tarnides ELis toodetud tooteid kolmandatesse riikidesse, 
sillutades teed VKEde juurdepääsule EList välj apoole jäävatele turgudele. Seetõttu tehakse 
ettepanek koostada tihedas di aloogis jaekaubandussektoriga ELi strateegia, mis käsitleb 
rahvusvahelise kaubanduse avamist ning kehtivat e tõkete kõrvaldamist, kasutades selleks 
eelkõige järgmisi meetmeid: 
                                                                 
47 Tegevus ja sissetulekud, mis jäävad täielikult või osaliselt väljapoole valitsuse regulatsioone ja 
maksustamist. 
48 Komisjoni 2013. aasta tööprogrammis nimetatakse „Mitteametliku töötamisega võitlemise Euroopa 
platvormi” loomist. Kõnealuse platvormi eesmärk on hõlmata kõiki mitteametliku töötamise poolt 
mõjutatud olulisi valdkondi ning toetada tõhusat võitlust mitteametliku töötamise vastu, parandades 
koostööd, jagades parimaid tavasid ning üldpõhimõtteid kindlaks määrates. Kõnealune algatus kuulutati 
välja komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Töövõimalusterohke majanduse taastumine”, (COM(2012) 173 final, 
18.4.2012, (tuntakse ka nime all „tööhõivepakett”).  
 
 
20 
 − kolmandates riikides jaekaubandusele kehtestatud tõkete kohta teabe kogumise 
tõhustamine, et aidata asjaomastel kom isjoni talitustel jälgida kehtivate 
vabakaubanduslepingute rakendamist ning valmis tada ette tulevasi läbirääkimisi, ning 
− VKEde kasutajatoe49 ning ekspordiettevõtete abiliini ja turulepääsu andmebaaside 
tõhustamine, et laiendada nende  tegevusalasid teenustele.  
 4. KOKKUVÕTE:  JÄTKUV  DIALOOG  JAEKAUBANDUSSEKTORIGA 
Võttes arvesse majanduskasvu ja tööhõive poten tsiaali, mida jaemüügiteenused võiksid kogu 
ELi majandusse panustada, on vaja sidusat ja terviklikku strateegiat, millega kõrvaldada kõnealuste teenuste täielikku are ngut praegu takistavad kitsaskohad. 
Selle eesmärgi saavutamisele aita vad kaasa jätkusuutlikumatele ja 
konkurentsivõimelisematele jaemüügiteenustele  juurdepääsu võimaldamine, tarbijate 
otsustuspädevuse suurendamine, et nad saaksid teha teadliku maid otsuseid toodete kohta, 
mida nad osta soovivad, tasakaalustatuma jaemüügiahela väljatööta mine, innovaatiliste 
lahenduste toetamine, teadusuuringute tulemuste kiirem turuletoomine ning 
jaekaubandussektoris parema töökeskkonna loomine. 
Jaekaubanduses ühtse turu saavutamiseks tu leks käesolevas tegevuskavas esitatud 11 
konkreetset meedet
50 rakendada 2014. aastaks. On oluline, et käesolevat tegevuskava 
rakendataks samaaegselt muude algatustega, mis käsitlevad eelkõige teenuste direktiivi täielikku rakendamist, e-kaubanduse te gevuskava ning maksete valdkonnas praegu 
käimasolevate algatustega. 
Komisjon jälgib toimuvaid arenguid ning esitab 2015. aastal käesoleva tegevuskava 
rakendamisel tehtavate edusammude kohta aruande. Järelevalvet teostatakse ELi 
institutsioonide, liikmesriikid e ja jaekaubandussekt ori esindajate ning muude asjaomaste 
sidusrühmadega jaekaubanduse konkurentsivõime ga tegelevas töörühmas peetava arutelu 
alusel. 
                                                                 
49 Komisjoni juhitud spetsiaalne süsteem kauplejate pr obleemidele ja päringutele vastamiseks, parandades 
nii VKEdele suunatud lähenemisviisi. 
50 Kõik käesolevas dokumendis esitatud komisjoni meetmed on kooskõlas ning vastavad kehtivale 
mitmeaastasele finantsraamistikule (2007–2013) ni ng uut mitmeaastast finantsraamistikku 2014–2020 
käsitlevale ettepanekule.