(5)Alates 2020. aasta märtsist on kohaldatud üldist vabastusklauslit. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema ELi või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp).

(4)Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne muudetud kava esitamise kuupäeva.

(3)Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub näiteks kõrgemates energia- ja toiduhindades, Ukrainast saabuvates pagulastes ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus. EL seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 esimest korda ajutise kaitse direktiiv, millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult ELis viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. Austriale on algatuse „Ühtekuuluvusmeetmed pagulaste toetamiseks Euroopas“ (CARE) ning programmi „Ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetav taasteabi“ (REACT-EU) täiendavate eelmaksete kaudu tehtud kättesaadavaks erakorraline toetus, et kiiresti reageerida Ukrainast põgenevate inimeste vastuvõtu ja integreerimise vajadustele.

(1)19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ja teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. [XX.] juunil 2022 ajakohastati kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

(6)2021. aasta stabiilsusprogrammi käsitlevas nõukogu 18. juuni 2021. aasta arvamuses esitatud lähenemisviisi kohaselt on eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude ELi vahenditega rahastavaid kulusid. Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

(7)2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised, et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale 2023. aastal asjakohane, kuid samal ajal tuleb olla valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriigiti diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

(8)Seoses 2. märtsil 2022 esitatud eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil; eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, ning see peab olema riigiti diferentseeritud sõltuvalt nende eelarve- ja majandusolukorrast, sealhulgas võttes arvesse kriisi mõju ja Ukrainast põgenenud inimeste sisserännet.

(9)30. aprillil 2021 esitas Austria vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon on määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt hinnanud taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu otsuse Austria taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta. Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsusest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Austria on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

(10)27. aprillil 2022 esitas Austria oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Austria kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

(11)23. mail 2022 avaldas komisjon Austria kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Austria edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Austria on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Austria edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning ELi peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

(12)Austria esitas oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi 27 aprillil 2022, kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 kohase tähtajaga.

(13)23. mail 2022 esitas komisjon ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Austria eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ja hindab ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluste algatamise võimalust uuesti 2022. aasta sügisel.

(14)20. juulil 2020 soovitas nõukogu Austrial võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale ning, toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitas nõukogu Austrial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmetel vähenes Austria valitsemissektori eelarvepuudujääk 8,0 %-lt SKPst 2020. aastal 5,9 %-le SKPst 2021. aastal. Austria eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised toetusmeetmed kahanesid 4,8 %-lt SKPst 2020. aastal 4,3 %-le SKPst 2021. aastal. Austria 2021. aasta meetmed on kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Samal ajal ei olnud mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel vastu võetud meetmed ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega, kusjuures peamiselt hõlmasid need märkimisväärseid maksusoodustusi leibkondade ja ettevõtete nn keskkonna- ja sotsiaalmaksu reformi kaudu. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt oli valitsemissektori võlg 2021. aastal 82,8 % SKPst.

(15)2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 3,9 % ja 2023. aastal 2,0 %. Võrdluseks on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt SKP reaalkasv 2022. aastal 3,9 % ja 2023. aastal 1,9 %. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 3,1 %-le SKPst ja 2023. aastal 1,5 %-le SKPst. 2022. aastal on vähenemine tingitud peamiselt majandustegevuse kindlast kasvust ja enamike erakorraliste meetmete järkjärgulisest kõrvaldamisest. Kui ei oleks võetud muid meetmeid, näiteks seoses kõrgemate energiahindadega, oleks puudujääk veelgi enam vähenenud. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 80,0 %-le ja 2023. aastal 77,1 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 3,1 % SKPst ja 1,5 % SKPst. See on kooskõlas 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse sarnane, s.o 2022. aastal 80,0 % ja 2023. aastal 77,5 %.

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 1,2 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Austria potentsiaalset majanduskasvu.

(16)2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised toetusmeetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 4,3 %-lt SKPst 2021. aastal 1,1 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,4 % SKPst ja 2023. aastal 0,2 % SKPst. Need meetmed hõlmavad peamiselt sotsiaalsiirdeid vaesematele leibkondadele, energiatarbimise kaudse maksustamise vähendamist ning ajutisi toetusmeetmeid pendeltöötajatele füüsilise isiku tulumaksu kontekstis. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,3 % SKPst ja 2023. aastal 0,4 % SKPst.

(17)18. juunil 2021 soovitas nõukogu Austrial säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Austrial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid.

(18)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Austria 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe põhjal prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (–1,2 % SKPst), nagu soovitas nõukogu. Austria kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks 2022. aastal suurenema võrreldes 2021. aastaga 0,1 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,3 protsendipunkti. Seepärast kavatseb Austria säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,5 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetavate meetmete (0,4 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse andmise kulude (0,3 % SKPst) täiendavat mõju.

(19)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal 0,4 % SKPst. Prognooside kohaselt jätkab Austria 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga jääma stabiilseks. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,4 protsendipunkti. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse üldiselt neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (0,2 % SKPst) järkjärgulise kaotamise ja Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse andmisega seotud täiendavate kulude (0,1 % SKPst) mõju.

(20)2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 0,7 %-le SKPst 2024. aastal ja 0,3 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma 2023. aastast kuni programmitöö perioodi lõpuni alla 3 % SKPst. Nendes prognoosides eeldatakse, et avaliku sektori kulutused selles ajavahemikus vähenevad (50,4 %-lt SKPst 2023. aastal, 49,6 %-le SKPst 2024. aastal ja 49,4 %-le SKPst 2025. aastal). Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani vähenema – 2024. aastal 74,5 %ni ja 2025. aastal 72,1 %ni. Komisjoni analüüsi põhjal näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis keskmised.

(21)Austria riigi rahanduse jätkusuutlikkusele avaldub kekspikas ja pikas perspektiivis keskmine risk, mille põhjustab peamiselt elanikkonna vananemisest tulenev eelarvesurve. Tööealisest elanikkonnast sõltuvate vanemate täiskasvanute osakaal suureneb eeldatavasti järgmise 50 aasta jooksul kahelt kolmele pensioniealisele inimesele töötaja kohta. Rahvastiku vananemise aruande vananemisteemalise töörühma riskistsenaariumi kohaselt kasvavad avaliku sektori kulud pikaajalisele hooldusele järgmise kaheksa aasta jooksul eeldatavasti kuni 30 %. Lisaks demograafilistele muutustele suurendab pikaajalise hoolduse kulusid eeldatavasti ka kõrge eaga seotud haigustest tulenev suurem vajadus intensiivravi järele. On antud teada pikaajalise hoolduse süsteemi terviklikust reformist, aga see on ikka veel ootel. Siiani on sihtotstarbeline rakkerühm esitanud avaliku konsultatsiooni peamiste tulemuste kokkuvõtte. Rakkerühma aruande kohaselt on üks reformi prioriteet tagada süsteemi koordineeritud kontrollimine. See hõlmab vastutusvaldkondade selget jaotust eri valitsemistasandite vahel ning vahendite päritolu ja kasutamise läbipaistvust.

(22)Austria fiskaalföderalismi iseloomustab kulutuste tegemise ja tulude kogumise kohustuste märkimisväärne erinevus riigi tasandist madalamal tasandil. Maksuautonoomiale tuginemise asemel saavad liidumaad eelarvevahendeid keeruka maksude jagamise ja valitsustevaheliste siirete süsteemi kaudu. See pärsib eelarvelist läbipaistvust ja poliitilist vastutust ning ei soodusta eriti avaliku sektori kulutuste tõhusust. Kuna reformivajadus on jätkuvalt olemas, tuleks seda käsitleda järgmise valitsustevaheliste fiskaalsuhete seaduse läbirääkimiste käigus, mis peaksid algama 2022. aasta detsembris. Lisaks riikliku eelarveraamistiku reformimisele võib avaliku sektori kulutuste tulemuslikkust ja tõhusust parandada kulude läbivaatamise otstarbekam kasutamine, kuna see aitab kaaluda rahalisi eraldisi poliitiliste prioriteetide alusel.

(23)Austria maksusüsteemi saab jätkuvalt õigluse ja majanduskasvu soodustamise seisukohast täiustada. Maksusüsteemi iseloomustab suur koormus töötajatele, mis tuleneb töötasu maksudest ja sotsiaalmaksetest, kusjuures sotsiaalmakseid peavad tasuma nii töötajad kui ka tööandjad. See takistab töökohtade loomist. Samal ajal heidutavad kõrged piirmaksumäärad inimesi tööle asumast, eelkõige tulujaotuse alumises osas ja perekonna teiste palgasaajate puhul. Hiljuti vastuvõetud keskkonna- ja sotsiaalmaksu reform on samm õiges suunas ning heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvate sektorite jaoks CO2 hinna kasutuselevõtt on Austria taaste- ja vastupidavuskava oluline projekt. Sellest hoolimata esineb jätkuvalt struktuurseid probleeme. Mittepalgalisi tööjõukulusid on võimalik veelgi vähendada, et suurendada töökohtade loomist ja tööjõu pakkumist, eelkõige madalapalgaliste isikute puhul. Majanduskasvu rohkem soodustavate maksude parem kasutamine võib aidata tekitada vajalikku eelarvepoliitilist manööverdamisruumi ning suurendada maksusüsteemi õiglust.

(24)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Austriale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne kava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige aitavad kavas esitatud meetmed täita suurt osa riigipõhistest soovitustest, mis on esitatud viimastel aastatel Euroopa poolaasta kontekstis. Maksusüsteemi kavandatud muudatused aitavad vähendada kasvuhoonegaaside heiteid ja tööjõu maksustamist, võttes samal ajal arvesse keskkonna- ja sotsiaalaspekte. Naiste osalemist tööturul võib suurendada kvaliteetsete lapsehoiuvõimaluste parem kättesaadavus. Osaliselt lahendatakse ka soolise pensionilõhega seotud probleem, millele on pikka aega tähelepanu juhitud. Rohepöörde edendamiseks investeeritakse i) energiatõhususse, ii) taastuvatesse energiaallikatesse, iii) tööstuse CO2 heite vähendamisse, iv) elurikkusesse ja v) ringmajandusse, millega kaasnevad asjakohased reformid, sh taastuvate energiaallikate toetusraamistiku ümberkujundamine ja õlikütte süsteemide järkjärguline kasutusest kõrvaldamine. Kava aitab samuti märkimisväärselt suurendada ettevõtete digivõimekust. Ettevõtete halduskoormust vähendatakse digitaalsete ühtsete kontaktpunktide abil.