EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 30.11.2011 
SEK(2011) 1453 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, 
millega kehtestatakse ettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate 
konkurentsivõime programm (2014–2020) 
 
{KOM(2011) 834 lõplik} 
{SEK(2011) 1452 lõplik}  
 
 1. SISSEJUHATUS  
Käesoleva mõjuhindamisaruande eesmärk on hinnata, millist oodatavat mõju avaldab ELi 
konkurentsivõime ja VKEde programm (2014–2020) , mille komisjon esitas mitmeaastast 
finantsraamistikku käsitlevas 29. juuni 2011. aasta teatises1.  
Selle algatuse ettevalmistamisel konsulteeris komisjon asjaomaste sidusrühmadega ja otsis abi 
välisekspertidelt. Ta tellis praeguse progra mmi – ettevõtluse ja innovatsiooni programmi2 – 
vahe- ja lõpphindamise ning abisaajate halduskul usid käsitleva uuringu. Komisjon algatas ka 
avaliku arutelu.3 Mõju hindamist toetavad empiirilised  andmed ja analüüs saadi kahest 
välisuuringust.4 
Arvestades majanduskriisi pikaajalist mõju Euroopa majanduse ning eriti väikeste ja 
keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) konkurents ivõimele ja ettevõtluspotentsiaalile, tuleb 
otsida võimalusi, et lahendada põhiprobleemid, mi s pärsivad kasvu Euroopa tasandil. Kriis ja 
selle tagajärjed on näidanud, et omavahel koos kõlastamata riiklikud meetmed on üsna tulutud, 
sest nendega ei saavutata kriitilist massi, et mõjutada Euroopa ettevõtete tulemuslikkust ja kasvu rahvusvahelisel turul, ning pikas perspektiivis puudub neil vajalik järjepidevus. 
2. P
ROBLEEMI MÄÄRATLUS  
Turutõrked ning institutsioonilised ja po liitikavaldkonna probleemid kahjustavad Euroopa 
ettevõtete, sealhulgas VKEde konkurentsi võimet ja eriti nende võimet muutuda 
jätkusuutlikumaks, samuti nende kasvuvõimalusi seoses rahastamisele ja rahvusvahelistele turgudele juurdepääsuga. 
Vaja on teha konkreetseid jõupingutusi, et ed endada väikeste ja keskmise suurusega 
ettevõtete ja nende suurima osakaaluga se ktorite huve. ELi majanduskasvu ja töökohtade 
loomise üks peamisi allikaid on VKEd, mis moodus tavad ELi ettevõtetest 99 %, tagavad kaks 
kolmandikku erasektori töökohtadest ning loovad rohkem kui poole ELi ettevõtete 
lisandväärtusest. Viimasel viiel aastal on 80 % ELi uutest töökohtadest loonud VKEd.
5 
2.1. Konkurentsivõime ja jätkusuutlikku sega seotud konkreetsed probleemid 
ELi ettevõtluskeskkonda iseloomustab piiriülene õiguslik killustatus ning mõningates 
liikmesriikides ettevõtte asutamisega seotud ülemäärane halduskoormus. Erinevate uuringute kohaselt peab 70–88 % ettevõtetest piiriüleses kaubanduses osalemise üle otsustamisel haldusprobleeme teises ELi liikmesriigis väga oluliseks või oluliseks
6. See on vastuolus 
üldpõhimõttega, mille kohaselt peaksid ettevõ tted, mis asuvad suuremaid kulusid nõudvates 
piirkondades, näiteks Euroopas, suutma pide valt kohaneda, et jääda rahvusvahelisel turul 
konkurentsivõimeliseks. 
                                                 
1 KOM(2011) 500 (lõplik) . 
2 http://ec.europa.eu/cip/documents/implementation-reports/index_en.htm. 
3  http://ec.europa.eu/cip/public_consultation/index_en.htm. 
4  Praeguse programmi järjeprogrammi uuring ja turi smisektori uuring, mille viis läbi organisatsioon 
Economisti Associati. 
5 Struktuurilise ettevõtlusstatistika andmebaas (Eurostat) 
 http://epp.eurostat.ec.europa .eu/portal/page/portal/europ ean_business/data/database . 
6 Euroopa Ettevõtete Testpaneeli uuring kaubandusvaidlu ste ja võlgade sissenõudmise kohta teisest riigist, 
14.07.2010–13.08.2010, http://ec.eu ropa.eu/yourvoice/ebtp. 
 
 22.2. Ettevõtluse, VKEde asutamise ja kasvuga seotud konkreetsed probleemid 
Otseselt ettevõtlust käsitlenud Eurobaromeetri 2009. aasta uuringu kohaselt soovib vaid 45 % 
Euroopa kodanikest olla füüsilisest isikust ette võtja, samal ajal kui USAs on see näitaja 55 % 
ja Hiinas 71 %.  
2.3. Rahastamisele juurdepääsuga seotud konkreetsed probleemid 
Paljudes liikmesriikides on VKEdel raske saada pangalaenu. Välisuuringu7 kohaselt on 
400 000–700 000 VKE-l raske saada laenu ame tliku finantssüsteemi kaudu – kusjuures 
niisugused väljastamata laenud moodustavad kokku 40–70 miljardit eurot –, sest finantseerimisasutused nõuavad lisatagatist ni ng põhjalikke finants- ja äritegevuse andmeid. 
Peale selle on ELi uutel ettevõtetel, eriti VKEdel,  võrreldes nende USA partneritega halvem 
juurdepääs muudele rahastamisvõimalustele, na gu riskikapital. Seetõttu otsivad paljud ELi 
kiiresti arenevad ettevõtted võimalusi laieneda Euroopa asemel USAsse
8.  
2.4. Turulepääsuga seotud konkreetsed probleemid 
Euroopa Keskpanga 2010. aasta uuringu kohaselt on euroala VKEde kõige teravam probleem 
klientide leidmine (28 %). Vaatamata ag a ühtsele turule kogevad VKEd piiriüleses 
äritegevuses nii ELis kui ka väljaspool olulis i tõkkeid. Seetõttu ekspordib vaid 25 % ELi 
VKEdest väljapoole oma asukohariigi turgu ja  vaid 13 % ekspordib väljapoole Euroopa 
Liitu9. Niisugune olukord on murettekitav, sest ettevõtete rahvusvahelistumine täidab 
töökohtade loomises ja majanduskasvus tähtsat osa.10 
2.5. Vajadus ELi tasandil tegutsemise järele 
• ELi tasandil tegevus põhineb viiel järgmisel Euroopa lisandväärtuse põhiallikal: 
kasutegurid, mis tulenevad ühtse turu tugevdamisest  ning on tingitud turu killustatuse 
vähenemisest niisugustes valdkondades nagu riskikapitali investeeringud, piiriülene 
laenamine ja krediidikvaliteedi parandamine, ning teavitamise ja korralduslike piirangute vähenemisest, mis takistavad VKEdel ühtse turu pakutavaid võimalusi ära kasutada;  
• võimalus saavutada sektori ja poliitikavaldkonna parimate tavade levitamise kaudu olulist 
eeskuju ja stimuleerivat mõju . Praeguse programmi raames saab ettevõtluse ja VKEde 
edendamise parimaid riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke näiteid esitada Euroopa ettevõtlusauhindade konkurssidele;  
• mastaabisäästu  saavutamine valdkondades, kus liikmesriikidel oleks üksi tegutsedes 
raske saavutada vajalikku kriitilist massi. Näiteks välismaal asuvate VKEde toetamise valdkonnas loodaks Euroopa lisandväärtust  riikide jõupingutuste ühendamise ning 
niisuguste teenuste loomise kaudu, millel juhul , kui neid pakutaks riiklikul tasandil, 
puuduks kriitiline mass (näiteks intellektuaalomandi õiguste jõustamise toetamise abil). Praeguse programmi raames rahastatav kasutajatugi, mis toetab Hiinas tegutsevaid 
                                                
 
7 Vt joonealust märkust 3. 
8 „Euroopa 2020. aasta strateegia uute ülesannete täitmine“. Algatuse Europe Innova ELi teenuste 
innovatsiooni käsitleva ekspertide r ühma uuring, 2011. aasta veebruar. 
9 Organisatsiooni EIM uuring VKEde rahvusvahe listumise võimaluste kohta, 2011. aasta juuni. 
10 Vt eelmist joonealust märkust. 
 
 3VKEsid intellektuaalomandi õiguste küsim ustes, annab nõu, mida väiksematest 
liikmesriikidest pärit VKEd muidu ei saaks;11  
• riiklike meetmete sidususe ja järjepidevuse  toetamine Euroopa parimate tavade 
vahetamise ja võrdlusuuringute kaudu.12 Üks parimaid näiteid praeguse programmi 
raames rahastatavate võrdlusuuringute e dukuse kohta on ettevõtte asutamise korra 
lihtsustamisega seotud tegevus.  
• ELi institutsioonidele ainuomased teadmised :  
• ELi finantseerimisasutuste, Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja Euroopa 
Investeerimisfondi  kogemused on VKEsid soosivate rahastamisskeemide koostamisel 
ja rakendamisel hindamatud. Euroopa Inve steerimisfondi rohkem kui 10 aasta vältel 
saadud kogemused on väga väärtuslikud;  
• ettevõtlusvõrgustik Enterprise Europe  on saavutanud ELiga seotud küsimustest 
teavitamise ning otsustusprotsessi toetamise võimaluse kaudu käegakatsutavaid tulemusi, rõhutades VKEde rahvusvahelistumise edendamist (nii siseturul kui ka väljaspool seda). Võrgustiku roll on eriti oluline, aidates kaotada erinevused VKEdele mõeldud teabes ning vähendades piiriülese tegevusega seotud tehingukulusid. Ettevõtlusvõrgustiku Enterprise Europe väärtus seisneb ühistes meetodites, instrumentides ja vahendites, mida kasutavad kvalifitseeritud teenusepakkujad, keda on volitanud ja keda (kaas)rahastavad piirkondlikud ja riiklikud ametiasutused. 
Kohaldades subsidiaarsuse põhimõtet, ei ole praeguse või tulevase programmi meetmete 
eesmärk mitte praeguseid riiklikke meetmeid asendada, vaid neid pigem täiendada. Ehkki liikmesriikides on tehtud palju algatusi ettevõ tluse edendamiseks ja VKEde konkurentsivõime 
parandamiseks, on siiski vajadus kooskõlastuse ja  parimate tavade jagamise järele. Enamiku 
VKEdega seotud probleemide puhul näib, et ELil ja liikmesriikidel on tänu ülekanduva mõju 
ja koostoime tekkimise võimalustele oluline, üksteist täiendav roll. EL täidab otsustavat rolli eeskätt kõikide poliitikavaldkondade ja hoobade terviklikul kaasamisel. 
Peale selle ning võtmaks arvesse praegusi piiratud eelarvevahendeid, valiti meetmeid 
hoolikalt, et need oleksid suurima ELi lisandväärtusega. 
3. E
ESMÄRGID  
Ettepaneku üldeesmärk on aidata täita Eu roopa 2020. aasta strateegia eesmärke ELi 
majanduskasvu konkreetsete piiravate asjaolude käsitlemise kaudu. 
Peale selle tahetakse ettepanekuga ELi majanduses üldiselt edendada nii konkurentsivõime 
kui ka ettevõtluse potentsiaali, eriti seoses VKEde asutamise ja kasvuga. 
                                                 
11 Intellektuaalomandi õigusi käsitleval veebiportaalil ja e-õppe teenustel on kolme  aasta jooksul olnud üle 
50 000 erineva kasutaja ja külastu si on olnud üle 2 miljoni; igal aastal toimub üle 30 koolituse ja 
interaktiivse seminari, millest kaks kolmandikku on toimunud Euroopas, et teada saada VKEde mured. 
12 EIM, juuni 2011. 
 
 4Erieesmärkideks on parandada ELi ettevõt ete konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse 
raamtingimusi, edendada ettevõtlust ning parandada juurdepääsu rahastamisele ja turgudele.  
4. POLIITIKAVARIANDID  
1. variant on praeguse olukorra jätkumine , mis hõlmaks neidsamu konkurentsivõimet ja 
VKEsid käsitlevaid aspekte, mida ettevõtluse  ja innovatsiooni programm 2013. aastal peaks 
sisaldama, ja selle eelarve oleks ligikaudu 213 miljonit eurot aastas. 
2. variant on kõikide praeguste finantssekkumiste lõpetamine , mille raames oleks eelarve 
kokkuhoid sama suur kui 1. variandis näidatud summa. 
Stsenaarium 3a põhineb välisuuringu tulemustel  ning on üksnes variantide 3b ja 3c mõju 
hindamise võrdlusalus.13  
Variandi 3b kohaselt säiliks praegune sekkumisulatus koos eelarve tasakaalustatud 
suurendamisega . Variant 3c hõlmab eelarve sihipärast suurendamist,  kusjuures rahaline 
toetus piirduks rahastamisvahenditega ja ettevõtlusvõrgustikuga Enterprise Europe. 
Käesolevas mõju hindamise aruandes käsitletud variandid on esitatud allpool.  
Tabel 1.  Variantide kokkuvõte  
 1. variant 2. variant 3. variant  
 Praeguse olukorra 
jätkumine ELi sekkumise 
lõpetamine ELi sekkumise suurendamine 
Meetmed 213 miljonit eurot aastas  0 miljonit eurot 
aastas  Variant 3B:   340 miljonit eurot 
aastas 
Variant 3C:   340 miljonit eurot 
aastas  
1. Euroopa 
konkurentsivõime 
edendamise 
meetmed  Majandus- ja õigus-
keskkonna parandamine võrdlusuuringute, parimate tavade vahetamise ja sektoripõhiste algatuste kaudu (11 miljonit eurot aastas)
 Kõikide praeguste meetmete lõpetamine
 Variant 3B : lähteolukord ning 
mitmesuguste täiendavate meetmete käivitamine uutes valdkondades (nt ettevõtte ühiskondlik vastutus) (14 miljonit eurot aastas); 
Variant 3C : kõikide praeguste 
meetmete lõpetamine
 
2. VKE-poliitika 
arendamine ja 
VKEde 
konkurentsivõime 
parandamine  Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” ja selle läbivaatamise rakendamine Euroopa ja riiklikul tasandil (nt põhimõtte „kõigepealt mõtle väikestele” edendamine) (9 miljonit Kõikide praeguste 
meetmete lõpetamine
 Variant 3B : sama, mis 
lähteolukorra variant (9 miljonit eurot aastas);  
Variant 3C : kõikide praeguste 
meetmete lõpetamine
 
                                                 
13 Käesolevas uuringus kasutat ud eelarveprognoos erineb komisjoni järgmist mitmeaastast 
finantsraamistikku käsitlevas lõplikus  ettepanekus kasutatud prognoosist, sest uuring telliti juba 2010. aastal, 
kuid kvantitatiivne analüüs on jä tkuvalt kehtiv.  Seetõttu on stsenaarium 3a järgmistest tabelitest välja jäetud.  
 
 5eurot aastas)  
3. Jätkusuutlike, 
kasutajast 
lähtuvate ja 
disainipõhiste 
tarbekaupade 
uued 
ärilahendused  Disainipõhiste 
tarbekaupade ja toetusmeetmetega seotud analüüs intellektuaalomandi õiguse või e-kaubanduse valdkonnas (1 miljon eurot aastas) 
 Kõikide praeguste meetmete lõpetamine
 Variant 3B : niisuguste vahendite 
nagu turustamisprojektide kasutamine valdkondades, kus VKEdel on probleeme uute ökoinnovatsiooni tehnoloogiate ja uute kasutajast lähtuvate ärilahenduste kasutuselevõtuga (12 miljonit eurot aastas); 
Variant 3C : kõikide praeguste 
meetmete lõpetamine
 
4. Turism  Kõikide niisuguste praeguste turismivaldkonna algatuste jätkumine, mida kaasrahastatakse konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi / ettevõtluse ja innovatsiooni programmi raames (nt säästva turismi valdkonna ettevalmistavate meetmete järelmeetmed: EDEN, CALYPSO) (5 miljonit eurot aastas)
 Kõikide praeguste meetmete lõpetamine
 Stsenaarium 3B : sekkumisulatuse 
laiendamine uutele meetmetele, mis on seotud jätkusuutlikkusega ja on suunatud toodete ning teenuste mitmekesistamisele (18 miljonit eurot aastas); 
Variant 3C : kõikide praeguste 
meetmete lõpetamine
 
5. Ettevõtluse 
edendamise 
meetmed  Ettevõtlusoskuste ja ettevõtlusvaimu arendamise edendamine, sealhulgas ettevõtjate vahetusprogrammid (11 miljonit eurot aastas)
 Kõikide praeguste meetmete lõpetamine
 Variant 3B : sama, mis 
lähteolukorra variant, kuid millele lisanduvad koostöötoimingute arvu suurendamisele suunatud mõõduka laienemise meetmed (12 miljonit eurot aastas); 
Variant 3C : kõikide praeguste 
meetmete lõpetamine
 
6. 
Rahastamisvahen
did Rahastamisele juurdepääsu jätkuv toetamine peamiselt VKEdele ning kasvuetapis olevatele ettevõtetele suunatud riskikapitalifondidele tagatiste andmise kaudu (113 miljonit eurot aastas)
 Kõikide rahastamisvahendite otseste sekkumiste lõpetamine, ELi meetmed piirduvad piiriülesele riskikapitalile juurdepääsu takistavate õigustõkete kaotamisega
 Variant 3B : vahendite peaaegu 
kahekordistamine koos sama suurte vahenditega, millest rahastatakse nii laenu kui ka omakapitali (200 miljonit eurot aastas); 
Variant 3C : niisuguste meetmete 
sihipärane laiendamine, mis kajastavad riskijagamise rahastamise suurenemist riskikapitali ja vahefinantseerimise puhul (280 miljonit eurot aastas)
 
7. 
Ettevõtlusvõrgusti
k Enterprise 
Europe  Ettevõtlusvõrgustiku rolli ja tegevuse säilitamine praegusel kujul (60 miljonit eurot aastas)  
 Ettevõtlusvõrgustiku 
piirkondlike konsortsiumite otsese rahalise toetamise lõpetamine
 Variant 3B : sama, mis 
lähteolukorra variant (60 miljonit eurot aastas); 
Variant 3C : ettevõtlusvõrgustiku 
muutmine omakapitali rahastamise kasutuselevõtukohaks (60 miljonit eurot aastas)
 
 
 68. VKEde 
toetamine 
välismaal  Praeguste algatuste 
jätkumine (s.o piiratud rahaline toetus valitud algatustele, nagu intellektuaalomandi õiguste kasutajatugi Hiinas tegutsevatele VKEdele) (2 miljonit eurot aastas)
 Igas vormis otseste algatuste lõpetamine
 Variant 3B : vahendite valiku 
suurendamine, sealhulgas  a) kooskõlastus- ja teabe levitamise meetmed; b) rahaline toetus praegustele VKEsid toetavatele struktuuridele olulisimates kolmandates riikides; c) vajaduse korral ELi toetuskeskuste võimalik asutamine (12 miljonit eurot aastas); 
Variant 3C : igas vormis otseste 
algatuste lõpetamine
 
9. Rahvusvaheline 
tööstuskoostöö  Niisuguste praeguste algatuste jätkumine, mis on suunatud VKE- ja tööstuspoliitika koostööle kolmandate riikidega projekti „Near Europe” raames, millega tahetakse lähendada ELi ja kolmandate riikide tööstuspoliitikat ja õigusraamistikke (1 miljon eurot aastas)
 Kõikide praeguste meetmete lõpetamine
 Variant 3B : vahendite valiku 
suurendamine, sealhulgas  a) tööstus- ja õigusalased dialoogid kolmandate riikidega; b) ELi ja kolmandate riikide ettevõtete vaheline dialoog; c) VKEde koostöö tööstuspoliitika valdkonnas (3 miljonit eurot aastas); 
Variant 3C : kõikide praeguste 
meetmete lõpetamine
 
5. MÕJU HINDAMINE  
Kõikide variantide suhtes viidi läbi võimali kult põhjalik kvantitatiivne ja kvalitatiivne mõju 
hindamine. Peamist mõju püüti mõõta SKP (lisandväärtuse), kasutuselevõetud laenu/investeeringute väärtuse ja tööhõive ning toetatud ettevõtete arvu alusel. Mõõtmist ei 
olnud aga võimalik teha kaudsete vahendite puhul , s.o VKEdele turutingimuste loomist või 
nende lihtsustamist käsitlevate vahendite puhul, mille lõplik mõju sõltub turuosaliste ja asutuste käitumisest. Seepärast hõlmas mõõtmine  rahastamisvahendeid ja vähemal määral ka 
ettevõtlusvõrgustikku Enterprise Europe. 
Kavandatud variantide tõhususe seisukohast sisa ldas kvantitatiivne analüüs kahte järgmist 
aspekti: i) kavandatud meetmete kulutasuvus kulude niisuguse suhte alusel, mis seostab 
eelarvekulud töökoha piirkulu ja eelarvekulule av alduva kaasneva mõju oodatava mõjuga, ja 
ii) halduskulud, mida mõõdetakse halduspers onali kulude osakaalu alusel üldeelarvest. 
Rahastamisvahendite analüüsimisel võeti arve sse mitmesuguste rahastute halduskulusid, 
näiteks Euroopa Investeerimisfondile ja finantsvahendajatele makstavad tasud.  
1. variant: praeguse olukorra jätkumine 
Praeguse olukorra jätkumisel saavutataks kava ndatud programmi eesmärgid vaid osaliselt. 
Arvestades majanduskriisi mõju ettevõtjatele, tähendaks 1. variandi rakendamine seda, et praegu optimaalses ulatuses rakendamata algatuste võimalusi ei kasutata täielikult ära ning et valdkonnad, milles on selge vajadus ELi tegevuse laiendamise järele (nagu rahastamisvahendid), kannataksid järjepidevate ja heaolu suurendavate ELi algatuste puudumise tõttu. 
a) Tulemuslikkus
: majanduslik mõju on hinnangute kohaselt siiski nii otsese kui ka kaudse 
toetuse seisukohast oluline. Rahastamisvahendite  netomõju avaldub oodatavalt SKP ligikaudu 
 
 7660 miljoni euro suuruse kasvu ning ligikaudu 1,8 miljardi euro väärtuses lisavahendite 
loomise kaudu laenu või omakapitaliinvesteeringute hõlbustamiseks. Ettevõtlusvõrgustiku  
tegevusega loodetakse suurendada toetatud ettevõtete käivet järk-järgult 200 miljoni euro 
võrra. Rahastamisvahendite  positiivne sotsiaalne mõju  tekib oodatavalt ligikaudu 26 000 
toetatud ettevõttes 16 000 töökoha loomise ja/või säilitamise kaudu.  Peale selle luuakse ja/või 
säilitatakse tänu ettevõtlusvõrgustiku  tegevusele aastas 1 000 töökohta ning töötatakse välja 
900 uut toodet, teenust ja protsessi.  Keskkonnamõju on positiivne tänu keskkonnatoetusele, 
mis tagatakse ettevõtlusvõrgustiku Enterprise Europe  kaudu tehtava koostöö, rahastamise ja 
investeerimisega ressursitõhusatesse ja vähese keskkonnamõjuga lahendustesse. Näiteks pakuvad ettevõtlusvõrgustiku partnerid 2011. aastal eeldatavalt keskkonnateenuseid ligikaudu 7 500 VKE-le ja neil on koostöölepingud enam  kui 400 keskkonnateenuste pakkujaga. 
Programmi eri osade vahel tekib oodatavalt mõõdukas koostoime , mis on kõige tuntavam 
rahastamisvahendite ja ettevõtlusvõrgustiku Enterprise Europe toime vahel. Muude tegevuste puhul täiendatakse Euroopa naisettevõtluse s aadikute võrgustikku – mis loodi Rootsi ja 
Ühendkuningriigi asjaomaste riiklike programmide  eeskujul, et edendada ja toetada uut 
ettevõtet asutada soovivaid või selleks valmistuvaid naisi – alates 2011. aastast Euroopa juhendajate võrgustikuga naisettevõtjate toetuseks, mis pakub hiljuti ettevõtte asutanud naisettevõtjatele juhendamisteenuseid.  
b) Tõhusus:
 rahastamisvahendite kulutasuvus (m õõdetakse loodud ja/või säilitatud töökoha 
kulu alusel) on hinnanguliselt 2 735 eurot töökoha  kohta. Seoses üldiste halduskuludega 
moodustavad tööjõukulud kogu eelarvest 5,8 % – peamiselt personalikulude tõttu. 
c) Sidususe  puhul seostatakse praeguse programmi sekkumisloogika ELi konkurentsivõime ja 
VKE-poliitika muude aspektidega, näiteks viidatakse Euroopa 2020. aasta strateegia asjaomastele juhtalgatustele või väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” prioriteetidele. 
2. variant: lõpetamine 
Lõpetamise variandi korral meetme eesmärke ei saavutata ja selle sotsiaalne ja 
keskkonnamõju on võrreldes lähteolukorraga üldiselt negatiivne. 
a) Tulemuslikkus
: selle variandi ainus positiivne mõju on kulude kokkuhoid.  
b) Tõhusus : lõpetamise variandi korral väheneks oluliselt liikmesriikide programmi haldamise 
tõhusus riiklike programmide haldamise killust atuse tõttu ning saamata jääks üleeuroopalise 
programmi kooskõlastamisest tulenev kasu.  
c) Sidusus : lõpetamise variandi korral väheneks ka konkurentsivõimepoliitika riiklike 
meetmete sidusus ning kaoks ära ELi mõõde. 
3. variant: laiendamine 
Praeguse programmi erinevaid laiendamisvõi malusi uuriti välisuuringus võrdlusaluseks 
esitatud stsenaariumi põhjal, mida ei peeta elujõuliseks variandiks.  
Stsenaarium 3a: optimaalne laiendamine 
Stsenaariumi 3a järgi saavutataks küll suurel  määral programmi eesmärgid, kuid ebarealistlike 
kuludega.  
 
 8a) Tulemuslikkus : rahastamisvahendid  avaldaksid otsest positiivset majanduslikku mõju  – 
SKP suureneks võrreldes lähteolukorraga hinna nguliselt ligikaudu 2,3 miljardit eurot aastas ja 
laenu- või omakapitaliinvesteeringud 7,2 miljardit eurot. Ettevõtlusvõrgustiku  tegevuse 
tulemused jääksid võrreldes lähteolukorraga samaks. Muude meetmete  eelarve suureneks 
selle stsenaariumi kohaselt samuti oluliselt ning seoses kvaliteediga hakataks tänu Euroopa konkurentsivõimet ja ettevõtlust edendavatele meetmetele rakendama ELis ja liikmesriikides 
parimatel tavadel põhinevat poliitikat. Ka  seoses tööhõivega tekiks positiivne sotsiaalne 
mõju : olulist osa täidavad oodatavalt taas rahastamisvahendid
, tänu millele luuakse ja/või 
säilitatakse võrreldes lähteolukorraga veel ligikaudu 65 000 ettevõtte toetamise kaudu oodatavalt rohkem kui 50 000 töökohta ning ettevõtlusvõrgustiku
 tegevuse kaudu luuakse või 
säilitatakse lisaks 1 750 töökohta aastas. Positiivne keskkonnamõju  on võrreldes 
lähteolukorraga oodatavalt märgatavalt suurem tänu keskkonnasäästlikke protsesse ja tooteid 
toetavate algatuste edendamisele tööstus- ja turismisektoris . Ettevõtlusvõrgustiku  laiendamise 
kaudu leviksid ELi keskkonnaeeskirjad uutesse kolmandatesse riikidesse, muutes parimad 
tavad üldlevinuks.  
b) Tõhusus : kulutõhusus on hinnanguliselt 4 732 eurot töökoha kohta. Personalikulud 
moodustavad kogu eelarvest hinnanguliselt 2,6 %, peamiselt rahastamisvahendite osa olulise suurendamise tõttu eelarves. 
c) Sidusus
: selle stsenaariumi kohaselt praegused meetmed laieneksid eesmärgiga siduda need 
ka teiste ELi meetmete ja programmidega, et suurendada võimalikult palju ELi tasandi 
sekkumise lisandväärtust. 
Alavariant 3b: tasakaalustatud laiendamine 
Tasakaalustatud laiendamise variandiga saavut ataks meetme eesmärgid rahuldavas ulatuses, 
eraldades piiratud eelarvevahendeid tasakaalustatud viisil. 
a) Tulemuslikkus : rahastamisvahendite  majanduslik mõju avaldub oodatavalt selles, et SKP 
suureneb võrreldes lähteolukorraga ligika udu 500 miljoni euro võrra ning laenuks või 
omakapitaliinvesteeringuteks luuakse täiendavalt ligikaudu 1,7 miljardit eurot vahendeid. Võrreldes lähteolukorraga ei avalda ettevõtlusvõrgustik
 oodatavalt lisamõju.  
Teiste meetmete  eelarveeraldisi suurendatakse, et saavutada asjakohasem ulatus. Euroopa 
konkurentsivõime toetuse piiratud suurendamine eelarves võimaldab rakendada mõningaid lähteolukorraga võrreldes uusi, Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatuses „Üleilmastumise ajastu terviklik tööstuspoliitika” esitatud meet meid, nagu ettevõtte ühiskondliku vastutusega 
seotud algatused. VKE-poliitika arendamise se isukohast säilitatakse samasugune eelarve nagu 
lähteolukorra puhul ning oodata võib samasugust mõju. Seoses VKEde äritegevuse toetamisega väljaspool ELi asuvatel turgudel aita ks suurem rahaline toetus parandada VKEde 
otsest kohaolu peamistel rahvusvahelistel turgude l, sest nad saaksid arvestada sihipärase 
toetusega. Parem rahvusvaheline koostöö avaldaks positiivset mõju ka ettevõtete rahvusvahelistumisele. 
Sotsiaalne mõju  avaldub selles, et rahastamisvahenditega
 toetatakse oodatavalt ligikaudu 
13 000 ettevõtet, luues ja/või säilitades seeläb i võrreldes lähteolukorraga 11 000 või enam 
töökohta.   
Muude meetmetega  tihendatakse oodatavalt koostööd ELi ja riikliku tasandi 
poliitikakujundajate vahel ning suurt rõhku pannakse parimate tavade väljaselgitamisele ja levitamisele koos neist tuleneva tuntava mõjuga . Üldiselt on meetmed kavandatud nii, et need 
 
 9oleksid avatud kõikidele majandustegevuses osalejate rühmadele ja seega on need 
mittediskrimineerivad. Erandiks on ettevõtlust  edendavad meetmed, sest need on kavandatud 
nii, et need oleksid suunatud ka konkreetsetele  rühmadele. Nende eesmärk on edendada ja 
soodustada ettevõtlust kogu Euroopa ühiskonnas,  sealhulgas sotsiaalsete ettevõtete, 
pikaajaliste töötute, eakate töötajate, sisserändajate ja etniliste vähemuste seas. Ettevõtlust edendavate meetmetega tahetakse näiteks saavutada otsest mõju tööhõivele 300–400 uue töökoha abil, mis luuakse tänu abisaavate ettevõtjate rahvusvahelistumisele. 
Keskkonnamõju ei ole oodatavalt märkimisväärselt suurem võrreldes lähteolukorraga. 
Programmi kogumõju on tänu selle eri osade koostoimele  võrreldes lähteolukorraga 
oodatavalt oluliselt suurem, sest eri meetmete rahaliste vahendite suurendamine tihendab eeldatavasti koostööd ELi ja riikliku tasandi poliitikakujundajate vahel. Suurt rõhku pannakse 
parimate tavade väljaselgitamisele ja levitamisele. Ettevõtlusvõrgustik on oodatavalt eri osade ühenduslüli, suurendades niisuguste meetmete koosmõju nagu VKEde toetus väljaspool ELi 
ja rahvusvaheline tööstuskoostöö. Oodata va koostoime näiteks võib tuua veel 
ettevõtlusvõrgustiku Enterprise Europe ja raha stamisvahendite vastasmõju. Näiteks ei ole 
rahastamisvahendite tutvustamise eesmärgil ettevõtlusvõrgustiku kasutamise korral vaja korraldada eraldi tutvustamistegevust. Eu roopa konkurentsivõime parandamise meetmed 
ühelt poolt ning VKE-poliitika arendamise ja ette võtluse edendamise meetmed teiselt poolt 
täiendavad samuti üksteist, sest nende kõigi eesmärk on parandada Euroopa ettevõtete tegevuse aluseks olevaid raamtingimusi. 
b) Tõhusus
: kulutõhusus on hinnanguliselt 2 824 eurot töökoha kohta. Üldiste halduskulude 
puhul moodustavad tööjõukulud kogu eelarvest hinnanguliselt 4,1 %.  
c) Sidusus : selle alavariandiga püütakse hoida erin evad eesmärgid pidevalt tasakaalus, et 
suurendada võimalikult palju ELi tasandi sekkumise lisandväärtust paljudes valdkondades, mis on seotud ELi konkurentsivõime ja VKE- poliitikaga ning mis on esile toodud Euroopa 
2020. aasta strateegia juhtalgatustes ja muudes ELi programmides. 
Alavariant 3c: sihipärane laiendamine 
Variandi 3c korral saavutataks meetme eesmärgid osaliselt, keskendudes vaid Euroopa 
majanduse konkurentsivõime ja ettevõtluse konkreetsetele probleemidele. 
a) Tulemuslikkus
: majandusliku mõju  osas eeldatakse, et lihtsam juurdepääs rahastamisele 
tekitab positiivset mõõdetavat mõju. Võrreldes lähteolukorraga võimaldab rahaliste vahendite koondamine peamiselt rahastamisvahenditesse
 vähendada veelgi hinnangulisi turupuudusi 
VKEde rahastamisel. Riskikapitalituru st ruktuurile on mõju vähene. Võrreldes 
lähteolukorraga eeldatakse aga, et tänu rahastamisvahenditele suureneb SKP ligikaudu 0,3 miljardit eurot ning laenuks või omakap italiinvesteeringuteks luuakse täiendavalt 
1,1 miljardit eurot vahendeid.  
Käesoleva variandi korral käsitletakse rahastam isvahendite abil kasvule suunatud ja peamiselt 
rahvusvahelistele turgudele laieneda kavatsevate ettevõtete rahalisi vajadusi. Vahendite suurendamine võimaldab arvukamatel noortel ettevõtjatel saada kasu tagatistest ja omakapitalist. Rohkem kui pool käesoleva stsenaariumi vahenditest eraldatakse omakapitalivahenditele.  
 
 10Võrreldes lähteolukorraga eeldatakse mõju suurenemist ka tänu ettevõtlusvõrgustiku  
tegevusele, kui selle tegevussuund muutub ja  see hakkab VKEsid toetama rahastamisele 
juurdepääsul. See mõju ei ole aga mõõdetav.  
Selle variandi majanduskulud käsitlevad altern atiivkulu, mis tuleneb asjaolust, et ELi 
lisandväärtus, mida võidakse tekitada muude, lä hteolukorra variandis ja variandis 3b esitatud 
väiksema mahuga meetmetega, jääks kasutamata. Kuna tegemist on enamasti kaudsete vahenditega, ei ole nende majanduslikku mõju võimalik mõõta.  
Selle variandiga kaasneb rahastamisvahendite
 positiivne sotsiaalne mõju , sest võrreldes 
lähteolukorraga loodaks igal aastal 5 300 uut töökohta. Vaatamata sellele avaldaks see variant negatiivset mõju, sest lähtestsenaariumi väik sema mahuga meetmete lõpetamise tõttu ei 
kasutataks ära võimalusi luua ELi lisandväär tust. Kui VKEde toetamiseks väljaspool ELi 
meetmeid ei võeta, on tõenäoline, et ELi VKEd ei kasuta tärkavate turgude võimalusi hästi 
ära, mida on toodud esile hiljutistes uuringutes, ja see kujutaks endast käesoleva variandi 
negatiivset majanduslikku ja sotsiaalset mõju. 
Keskkonnamõju on oodatavalt positiivne, kuid võrreldes lähteolukorraga mitte oluliselt 
suurem.  
Kavandatava programmi kogumõju on tänu selle eri osade koostoimele  selle stsenaariumi 
puhul võrreldes lähteolukorraga oodatavalt väiksem, sest koostoime tekib vaid rahastamisvahendite ja ettevõtlusvõrgustiku vahel. 
b) Tõhusus
: kulutõhusus on hinnanguliselt 4 385 eurot töökoha kohta. Üldiste halduskulude 
puhul on tööjõukulu kogu eelarves 4,9 % – peamiselt personalikulude tõttu. 
c) Sidusus : Selle alavariandi korral ei teki olu list koostoimet ELi muude eesmärkide ja 
programmidega ning neil puuduvad omavahelised  seosed, sest selle puhul käsitletakse 
peamiselt ELi ettevõtjate juurdepääsu rahastamisele. 
6. VARIANTIDE VÕRDLUS  
Arvestades eespool esitatud asjaolusid, hinnata kse järgmistes tabelites eri variante nende 
mõju põhjal, võttes variantide võrdlusaluseks lä hteolukorra (tabel 2) ning tulemuslikkuse, 
tõhususe ja sidususe kriteeriumid (tabel 3). 
Rahastamisvahendite laienemist käsitleva kahe variandi tulemuslikkus sõltub meetme 
struktuurist. Variandi 3b puhul on tagatisvahendi  osakaal suurem kui variandi 3c puhul ja 
seega hõlmab see tänu tagatiste suuremale finantsvõimendusele rohkem ettevõtteid ja selle raames luuakse rohkem töökohti, mistõttu  on selle variandi lisandväärtus (SKP) 
eelarvevahendite ühiku kohta suurem. Variandi 3c aluseks on toodete ja teenuste uued 
lahendused ja neid rahastatakse riskikapitalist,  mis võib tekitada suuremat lisandväärtust ja 
kasvu pikas perspektiivis. Piiriülese risk ikapitali kasutamine võib aidata kaasa ka 
omakapitalituru arendamisele ja ettevõtluskeskkonna edendamisele, millel on majandusele pikaajalisem mõju.
  
Tabel 2. Variantide mõju võrdlus  
 Eelarvemõju Majanduslik 
mõju Sotsiaalne mõju Keskkonnamõju 
 
 111. variant 
(lähteolukord) 213 miljonit eurot 
aastasSKP kasv 
660 miljonit eurot 
aastas 
 1,8 miljardit 
eurot 
lisavahendeid 
laenuks või 
omakapitali-
investeeringuteks 
Lisakäive 
200 miljonit eurot 
aastas26 000 toetatud 
ettevõtet 
17 000 loodud 
ja/või säilitatud 
töökohta  
900 uut toodet, 
teenust või protsessi 
aastas 
 2011. aastaks osaleb 
vähemalt 7 500 
VKEd rohkem kui 
400 koostöölepingus, 
mis on sõlmitud 
keskkonnateenuste 
pakkujatega. 
 
2. variant 0 miljonit eurot aastas 0 0 0 
Variant 3b: 
mõõdukas laiendamine 340 miljonit eurot 
aastasSKP kasv 
täiendavalt 
500 miljonit eurot 
aastas 
1,7 miljardit eurot 
täiendavaid 
vahendeid 
laenuks või 
omakapitali-
investeeringuteks Täiendavalt 13 000 
toetatud ettevõtet  
Täiendavalt 12 500 
loodud ja/või 
säilitatud töökohta  
Täiendavalt 200 
asutatud ettevõtet  Lähteolukorraga 
võrreldes muutusi ei 
ole
Variant 3c: 
sihipärane laiendamine 340 miljonit eurot 
aastasSKP kasv 
täiendavalt 
300 miljonit eurot 
aastas 
1,1 miljardit eurot 
täiendavaid 
vahendeid 
laenuks või 
omakapitali-
investeeringuteks Täiendavalt 5 300 
loodud ja/või 
säilitatud töökohta  Lähteolukorraga 
võrreldes muutusi ei 
ole
 
Tabel 3. Variantide võrdlemine kolme kriteeriumi alusel 
 Eelarvemõju Tulemuslikkus Tõhusus Sidusus 
1. variant 
(lähteolukord) 213 miljonit eurot 
aastas0 0 0 
2. variant 0 miljonit eurot 
aastas--- - --- 
Variant 3b: 
mõõdukas laiendamine 340 miljonit eurot 
aastas++ 0 ++ 
 
 12Variant 3c: 
sihipärane laiendamine 340 miljonit eurot 
aastas- + -- 
Selgitus: (---) väga negatiivne, (--) nega tiivne, (-) natuke negatiivne , (0) muutuseta, (+) natuke positiivne, (++) 
positiivne, (+++) väga positiivne. 
2. variandi korral konkurentsivõime ja ettevõtlusega seotud probleeme ilmselgelt ei lahendata. 
Programmi lõpetamisega kaoks ka ELi toetus , mille abil leevendatakse majanduskriisi mõju 
väikeettevõtjatele.  
Ainus realistlik võimalus peale 1. variandi, s.o praeguse olukorra säilitamise, oleks valida 
variantide 3b ja 3c vahel. Variandi 3c korral keskendutakse eelarves vaid kahele meetmele, kuid variandi 3b puhul püütakse eri algatuste vahel saavutada tasakaal, et suurendada 
võimalikult palju ELi tasandi sekkumise lisandväärtust tegevusvaldkonnas laiemalt. Selles püütakse saavutada tasakaal ka erinevate rahastamisvahendite vahel. Variandiga 3b on seega võimalik programmi eesmärke saavutada suurem al määral ja tagada sidusad Euroopa 
tugimeetmed. Konkurentsivõime hõlmab paljusid aspekte ning vahendite suunamisest üksnes 
rahastamisvahenditele ja ettevõtlusvõrgustikule ei piisa. Meetmete valiku laiendamisega kaasnevad aga omad kulud. Kuna see hõlma b suuremat hulka tööjõudu, kasvavad ka 
halduskulud. Sidusrühmade avalikust arutelust se lgus, et üle 80 % vastajatest toetas kõiki 
kavandatud meetmeid. Kuna variant 3b pakub kõi ge põhjalikumat lahendust, on see eelistatud 
variant.  
7. J
ÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Tulevase programmi järelevalve- ja hindami ssüsteemi aluseks oleksid üksteisega loogiliselt 
seotud ja pingerea alusel järjestatud eesmärgid  ja neile vastavad asjakohased näitajad ning 
niisugune süsteem tagaks kavandatud meetmete tulemuste kontrollimise ja hindamise tervikliku käsitlusviisi. Võrreldes praeguse programmiga parandataks andmete kogumise ja analüüsimise süsteemi ning hindamis- ja järelevalvemeetodit järgmiselt: 
• koostatakse uued konkreetsed näitajad ja luuakse järelevalvekord ; 
• viidatakse Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatuste näitajatele , et suunata 
programmi juhtimist ja tagada Euroopa 2020. aasta strateegia järelevalveprotsessile täiendav sisend; 
• kasutatakse võrdlusmeetodeid,  milles võrreldakse vajaduse korral toetusesaajate valimit 
samasuguse toetust mittesaavate osalejate valimiga selleks, et eristada programmi mõju kavandatavatele näitajatele majandusolude muutumise mõjust;  
• vajaduse korral tuginetakse  tulevase programmi erinevate osade teemakohastele 
hindamistele .  
Praeguse programmi hindamiseks kasutatud järelevalvesüsteemi ja näitajaid on juba 
käsitletud konkreetse välisuuringu ning ette võtluse ja innovatsiooni programmi 
lõpphinnangus. Nendest saadud soovitusi on kasutatud praeguse, kuni 2013. aastani 
rakendatava programmi järelevalve parandamiseks. Peale selle võetakse praeguse programmi rakendamisel ning järgmise programmi järelevalvesüsteemi ja näitajate koostamisel arvesse 
 
 13soovitusi, mille siseauditi talitus esitas hilju ti ettevõtluse ja innovatsiooni programmi 
tulemusauditis. Sellel eesmärgil on koostamisel praeguse programmi tulemusaruanne. 
Uue programmi suhtes teostatakse vahe- ja järelhindamine, et analüüsida eesmärkide ja 
tulemuste saavutamise edusamme. Vahehindamine viiakse lõpule 2017. aasta lõpuks, et arvestada seda programmile järgneva vahendi ettevalmistamisel. Järelhindamine viiakse läbi kahe aasta jooksul pärast programmi lõppu. 
Rahastamisvahendite tulevase järelevalve- ja hindamissüsteemi aluseks on nii andmed 
abisaajate kohta, mida koguvad korrapäraselt finantsvahendajad, kui ka perioodilised 
valimipõhised uuringud, milles käsitletakse mõningaid aspekte üksikasjalikumalt. Programmi hindamise raames tehakse ka täiendavaid analüüse. Niisugustes hindamistes võrreldakse eeskätt abisaajate arengut nende ettevõtjarühmade arenguga, mis ei kasuta asjaomaseid vahendeid. See eeldab üksikasjalikku analüüsi, sest  ettevõtte arengut mõjutab mõistagi palju 
tegureid, mida tuleb programmi mõjust eristada. Kõige olulisem aspekt niisuguse hindamise puhul on tegelikult tagatise andmisest keeldumise või riskikapitali taotluse rahuldamata jätmise tõttu saavutamata jäänud kasv ja loomata töökohad. Hindamise ulatust ka laiendatakse ning selles arvestatakse ettevõtte rahvusvahelistumise mõju. Selleks vajalikke andmeid kogutakse valimipõhiste uuringute abil, mitte ko rrapärase teavitamise alusel, et vältida 
vahendajatele ja lõplikele abisaajatele ebaproportsionaalse koormuse tekitamist.