[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 19.10.2010

KOM(2010) 585 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

toiduainete tootmise eesmärgil loomade kloonimise kohta

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

toiduainete tootmise eesmärgil loomade kloonimise kohta

SISUKORD

1. SISSEJUHATUS 3

2. LOOMADE HEAOLUGA SEOTUD KÜSIMUSED 4

3. EETIKA 5

4. OLUKORD LIIKMESRIIKIDES 6

5. OLUKORD KOLMANDATES RIIKIDES 7

6. ÜLDSUSE SUHTUMINE JA SIDUSRÜHMADE ARVAMUSED 8

7. KAUBANDUSKÜSIMUSED 9

8. ASJAKOHASED ÕIGUSLIKUD ASPEKTID RISKIDE OHJAMISEL 10

9. VALIKUVÕIMALUSED 12

10. JÄRELDUSED 14

SISSEJUHATUS

Käesolevas aruandes antakse kloonimistehnoloogiale hinnang toiduainete tootmise seisukohast. Kloonimise asjakohaseid aspekte käsitletakse kehtivast õiguslikust raamistikust lähtuvalt.

Kloonimine[1] on suhteliselt uus aretustehnika, mis võimaldab selliste loomade mittesugulist paljunemist, kelle puhul on täheldatud kõrget tootlikkust, vähest haigestumist ning suutlikkust kohaneda tootmiskeskkonnaga. Aruandes käsitletakse üksnes toiduainete tootmise eesmärgil kasvatatavaid loomi. Kloonimise tulemusena saadav loom (kloon) on geneetiliselt algse looma peaaegu täpne koopia. Nagu ka iga muu aretustehnika puhul, on oluline hinnata kriitiliste aspektidega seotud ohtusid ja tagada nende võimalikku realiseerumist silmas pidades toiduohutus ning loomade tervise ja heaolu säilimine. Aruandes on vaatluse alla võetud ka muud tahud, nagu eetiline mõõde, mõju kaubandusele ning tarbija õigus saada teavet tootmisprotsessi kohta.

15. juulil 2008 vastu võetud Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) arvamuse[2] kohaselt on kloonimisega kaasnevate ohtude hindamine raske, sest uuringutulemusi ei ole veel piisavalt. Ühtlasi märgiti arvamuses, et suure osa kloonide puhul on tervise- ja heaoluseisundiga seoses täheldatud probleeme, mis on sageli olnud tõsised ja lõppenud surmaga. Arvamuses ei ole viidatud järeldustele, mille kohaselt toiduohutuse seisukohast võiks eristada kloonide ja nende järglaste liha ja piima tavapäraselt kasvatatud loomade lihast ja piimast. Arvamuses ei ole nimetatud ka keskkonnamõju, kuid tõdeti, et selle kohta on andmeid veel vähe.

26. juunil 2009 tegi EFSA avalduse, milles anti lisateavet loomade kloonimise kohta[3]. Avalduses kinnitati 2008. aasta EFSA arvamuses esitatud järeldusi ja soovitusi ning lisati, et epigeneetiline düsregulatsioon[4] on kloonide kahjustuste ja arenguhäirete peamine põhjustaja. Arvatakse, et kõnealuse tehnika vähene edu on seotud platsenta arengu häirumisega pärast kloonimist. Kahjulik mõju on aga liigiti erinev. Näiteks esineb nn suure järglase sündroom (LOS, large offspring syndrome ) veistel, kuid mitte sigadel. Selle seisundi tagajärgedeks võivad olla raskendatud poegimine ja tervisehäired asendusemasloomadel ning surnult sündinud vasikad. Kumbki neist probleemidest ei tundu esinevat kloonide järglastel, kes sünnivad tavapärase aretustehnika abil.

EFSA 2009. aasta avalduses märgiti ka, et kui epigeneetiline ümberprogrammeerimine muutub tulemuslikumaks, siis tõenäoliselt väheneb patoloogiate esinemissagedus ja surmajuhtude arv.

Jaapani uurimisinstituudid on loomade kloonimise teemaga tegelenud alates 1998. aastast. Elusolevad kloonid ja nende järglased on oluline andmeallikas, mis võimaldab analüüsida nende loomade tervise- ja heaoluseisundit. Ajavahemikul juuli 1998 kuni september 2009 sündis Jaapanis 575 kloonitud veist, kellest 55 % suri varsti pärast sündi[5].

Mais 2010 palus komisjon EFSAlt kõige värskemaid andmeid kloonimise teadusliku hindamise tulemuste kohta. EFSA 2010. aasta septembris tehtud avalduses on öeldud:

„Oma rakudoonori geneetilise jäljendina on kloonil sama produktiivsusnäitajate potentsiaal. Tuleb rõhutada, et tänapäevaste valikustrateegiate puhul võetakse lisaks loomsete saaduste kvantitatiivsetele ja kvalitatiivsetele omadustele arvesse ka muid asjakohaseid parameetreid, sh resistentsus levinud patoloogiate suhtes (nt udarapõletik, muud nakkus- ja parasiithaigused), fertiilsus, käitumuslikud ja muud looma üldist seisundit iseloomustavad näitajad. Selliste põimuvate omaduste väljaaretamine traditsiooniliste valikumeetoditega on aegavõttev ning võib osutuda komplitseerituks; samas ei ole ka edukas lõpptulemus tagatud. Kloonimine võib aidata nende probleemide lahendamist kiirendada.”

Geneetilise mitmekesisusega seoses tõdeti avalduses:

„Sageli väidetakse, et kloonimine vähendab geneetilist mitmekesisust. Kuid kui kloonimist kasutatakse asjakohaselt ja rakendatakse sobivaid kontrollimeetmeid, ei tohiks sel koduloomade geneetilisele mitmekesisusele kahjulikku mõju olla.”

LOOMADE HEAOLUGA SEOTUD KÜSIMUSED

EFSA arvamuse kohaselt võib praegusel tasemel kloonimistehnoloogia rakendamine põhjustada loomade heaoluprobleeme. Kloonimine tähendab kloonide heaoluga seoses tõsist katsumust, mis tuleneb otseselt kloonimise kasutamisest ja valikaretuse põhjustatud probleemide võimalikust süvenemisest.

EFSA rõhutab ennekõike seda, et kloonitud embrüote selgelt suurema osa areng katkeb. Kui embrüo ka areneb lõpuni, siis märkimisväärne osa loomi sureb poegimise ajal, vahetult pärast seda või järgmiste päevade või nädalate jooksul kardiovaskulaarse puudulikkuse, respiratoorsete häirete, maksa- või neerupuudulikkuse, immuunsüsteemi puudulikkuse või skeleti-lihassüsteemi arenguhäirete tõttu. Väga oluline on EFSA osutus, et „kloonide suremus on märkimisväärselt suurem kui sugulisel teel paljunenud loomadel” ning et on olemas „tõendusmaterjali kloonide suurema suremuse kohta võrreldes sugulisel teel paljunenud loomadega”.

Olemasolevate andmete põhjal on kloonimisprotseduur edukas (mõõdetakse elusalt sündinud kloonide osakaaluna (%) siirdatud embrüote arvust) alla 10 % veiste ja 5–17 % sigade puhul. Väljaspool Euroopat tehtud uuringud on näidanud, et kloonide järglaste ja tavapärasel viisil aretatud loomade ellujäämises olulisi erinevusi ei ole (ligikaudu 85 %).

EFSA rõhutas oma arvamuses ka asendusemasloomade (veised) heaoluga seotud probleeme, nagu tiinuse katkemine selle lõpupoolel, raskused poegimisel (düstookia) ja järglaste suurus. Lisaks põhjustab muret tõsiasi, et kloonid võivad sündida tavatult suured, millega kaasneb terve rida terviseprobleeme (nn suure järglase sündroom). Seda esineb sageli kloonitud veiste ja lammaste, kuid mitte sigade puhul. Tuleks ka tähele panna, et mõned kõrvalekalded võivad ilmneda alles hiljem. OIE väljaandes „Revue Scientifique et Technique” märkis üks juhtivaid teadlasi kloonimise valdkonnas, et nende kõrgtootlike loomade skeleti-lihassüsteemi probleemid (krooniline lonkamine ja tavatult lühikesed painutajalihased) „juhivad tähelepanu sellele, et kloonitud loomade varjatud nõrkused võivad täiel määral ilmneda alles siis, kui loomadele pannakse teatav koormus.” [6].

Et hinnata õigesti kloonimise mõju põllumajandusloomade heaolule, tuleks mõelda sellele, kuidas kloonimist loomakasvatussektoris kõige tõenäolisemalt kasutama hakatakse. Kuigi kõige kiiremini kasvavate ja kõige suurema tootlikkusega loomade kloonimine võib suurendada nimetatud tervise- ja heaoluprobleemide all kannatavate loomade hulka, on tavapäraselt kasvatatavate loomade (kes on teatavate haiguste suhtes resistentsed või suudavad kergesti kohaneda raskete keskkonnatingimustega) kloonimise puhul võimalus, et heaolu seisukohast võib see ka kasulikuks osutuda.

EETIKA

Jaanuaris 2008 avaldas teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühm (EGE) aruande toidu tootmise eesmärgil loomade kloonimise eetiliste aspektide kohta[7].

EGE töörühm seadis kahtluse alla toidu tootmise eesmärgil loomade kloonimise õigustamiseks esitatud eetilised põhjendused, „ arvestades asendusemasloomade ja kloonitud loomade kannatuste ja tervisehäirete praegust taset” . Töörühma arvamus oli, et ka kloonide järglastega seotud eetilised küsimused vajavad veel täiendavat teaduspõhist uurimist ning et „ kloonide ja nende järglaste kasutamise õigustamiseks toiduainetööstuses veenvaid põhjendusi ei ole ”.

Peamine EGE töörühma esile toodud eetiline probleem seisneb selles, milline on loomade moraalne staatus inimeste silmis. Ühiskond jaguneb siin seisukohta võttes laias laastus kaheks: loomi nähakse üksnes omandina, keda omanik võib kasutada mis tahes talle sobival eesmärgil, või nende suhtes tuntakse, küll erineval määral, respekti. Suhtumist mõjutab väga tugevasti ka kultuuriline ja religioosne taust.

Moraalisubjektidele valu põhjustavat tegevust peetakse moraalselt probleemseks. Järelikult on kloonimist või mis tahes muud aretus- või põllumajandustehnoloogiat, mis mõjutab looma heaolu- ja terviseseisundit, raske aktsepteerida. Selliste teooriate kohaselt oleks loomade kasutamine võimalik ainult eritingimustes, kus loomadele tekitatav valu on minimaalne ning lubatav hästi põhjendatud asjaoludel, mis lähtuvad nn vähendamise, täiustamise ja asendamise põhimõttest ning põllumajandusloomade heaoluküsimustega tegeleva nõukoja ( Farm Animal Welfare Council – FAWC ) määratletud viiest vabadusest. Nende kohaselt tuleb hoolt kanda, et loomad ei kannataks 1) nälja, janu ja alatoitluse, 2) hirmu ja vaevatuse, 3) ebamugavate füüsiliste ja temperatuuritingimuste, 4) valu, vigastuste ja haiguste tõttu ning et neile 5) oleks võimaldatud tavapärased eluviisid.

Veelgi nõudlikum teooria ütleb, et loomadel kui nö elu subjektidel on moraalne väärtus per se (väidetav väärtus iseenesest) ning et nii inim- kui ka muud olendid on (analoogselt) moraalsed olemusvormid oma aistimisvõimelisuse tõttu. Sellest väitest tulenev järeldus on, et inimesed ei tohi kasutada loomi oma huvides. Vastuseis looma biotehnoloogiale põhineb niisiis kategoorilistel väidetel.

Teine eetiline küsitavus on seotud intellektuaalomandi õigustega. Loomade kloonimise valdkonnas on patentimine seni piirdunud raku tuuma siirdamise tehnikatega.

OLUKORD LIIKMESRIIKIDES

Kloonitud loomadelt pärinevate toodete (toiduained, sperma ja embrüod) import, nendega kauplemine ja nende kasutamine on reguleeritud üldiste ELi õigusaktidega. Ettevõtjatel ja ametiasutustel ei ole kohustust teatada kloonide või nende sperma ja embrüote tootmisest, nendega kauplemisest või nende importimisest, seega ei ole võimalik saada täielikku ülevaadet üldisest olukorrast. Uuendtoidu määruse[8] kohaselt on liha ja piima puhul turustamiseelne luba siiski kohustuslik.

Taani keelanud loomade kloonimise ärieesmärkidel. Keelust vabastamiseks tuleb saada luba ning tõendada vabastamisest tulenevaid eeliseid, võttes arvesse loomale põhjustatavaid vaevusi ja stressi ning looma puutumatuse, instinktide ja heaoluga seotud põhimõtteid. Kõnealune keeld on ajendatud soovist vältida tulevikus inimese kloonimist, mistõttu Taani kutsub ÜRO 2005. aasta resolutsiooni alusel liikmesriike üles „ keelustama inimese kloonimine mis tahes kujul, sest see ei ole kooskõlas inimväärikuse ja inimelu kaitsmise põhimõtetega ”.

Peale Taani ei ole ükski teine liikmesriik kehtestanud kloonimist reguleerivaid õigusakte. Riiklikes loomade heaolu käsitlevates õigusaktides on siiski sätteid aretamise ja geenitehnoloogia kohta, mis on seotud paljundamismeetodite põhjustatud võimalike vaevuste ja valuga. Taanis on loomade kloonimine lubatud üksnes juhul, kui see teenib olulise tähtsusega eesmärki. Sellise eesmärgi näiteks võib tuua alusuuringud, tervist ja keskkonda parandada aitavad rakendusuuringud või loomade aretamine tervist ja keskkonda oluliselt parandavate ainete tootmiseks.

Komisjon on saanud üksikasjalikku teavet mitmelt liikmesriigilt, kes kasutavad kloonimistehnoloogiat vaid teadusuuringutes. Ühendkuningriik teatas kolmest veisest, kes on embrüona siirdatud kloonide järglased. Saksamaa teatas kloonitud doonorpullidest, kelle spermat ei ole veel ELis kasutatud, kuid mida on eksporditud kolmandatesse riikidesse. Prantsusmaa teatas, et alates 1998. aastast on uurimisinstituudis Institut National de Recherche Agronomique (INRA) kloonimise teel sündinud 90 veist. Praegu on elus 32 kloonitud lehma. Neid loomi kasutatakse üksnes teadusuuringuteks ning tapetakse (nagu ka nende järglased) niipea, kui selline kasutus lõppeb. Nendelt saadavaid tooteid ei kasutata toiduks. Lisaks on kunstliku seemendamise tulemusel sündinud 30 kloonitud veiste järglast. Isasloomi uuriti kolmekuuseks saamiseni ning seejärel tapeti. Emasloomi kasvatatakse edasisteks uuringuteks. INRA-l on praegu uuringuprogrammi tarbeks 16 noort emaslooma, kes on kloonitud loomade järglased.

OLUKORD KOLMANDATES RIIKIDES

USA on toiduainete toomiseks loomade kloonimisel kõige kaugemale jõudnud riik. Asjad arenevad ka Argentinas, Brasiilias ja Jaapanis. Hiina on tehnoloogia vastu huvi tundnud ning importinud kloone muu hulgas Austraaliast. Hiina keskendub lemmikloomadele, kuid on pooldanud kloonimist ka ohustatud liikide säilitamiseks.

USAs kehtib vabatahtlik moratoorium kloonitud loomadelt saadud toodete (liha ja piim) turustamisele. Ent moratoorium ei hõlma kloonide järglaste kasutamisel saadud toiduaineid ega kloonide spermat ja embrüoid. Kloonide ja nende järglaste sperma ja embrüote üldist märgistus- ja järelevalvesüsteemi ei ole. Et kloonidest spermadoonorid on põllumajandustootjate omand ning kloonimisega tegelevad ettevõtted ei saa nende kasutamist kontrollida, siis ei ole võimalik saada täpseid andmeid sperma ja embrüote võimaliku ekspordi kohta ELi.

USAs on kolm suuremat ettevõtet, kes müüvad kloone põllumajandusettevõtjatele. Kaks neist on kehtestanud vabatahtliku jälgimissüsteemi, mille alusel saab iga kloon kordumatu identifitseerimistunnuse. Süsteem ei küündi aga kloonitud loomade järglaste jälgimiseni. Programmi töö aluseks on riiklik register ning töö põhineb kirjalikel kinnitustel ja stiimulitel. Klooni identifitseerimistunnus kantakse registrisse, kus kariloomade oksjoniturul osalejad või pakendajad või töötlejad saavad andmeid kontrollida. USA kloonimisega tegelevad ettevõtted on mitmel korral komisjoniga ühendust võtnud ja oma arvamust avaldanud. Asjakohased faktid võib kokku võtta järgmiselt.

( Äri- või ametisaladusele viidates ei ole ettevõtted kloonide kohta täpseid arvandmeid esitanud, kuid sageli on nimetatud sadu sigu ja tuhandeid veiseid. Seega on kloonide järglastelt pärinevad tooted jõudnud toiduahelasse mitte üksnes USAs, vaid ka mujal maailmas – rääkimata Brasiiliast, kus kloonimisega tegeleb viis ettevõtet.

( Kloonide liikumist jälgitakse registri kannete abil. Lisaks pakutakse põllumajandusettevõtjatele materiaalseid stiimuleid, et kloonide toiduahelasse sattumist vältida. Jälgimine ei ole aga kohustuslik, seega ei ole võimalik tagada, et kloonidelt pärit piim toiduahelasse ei satu (isegi kui on ebatõenäoline, et sellist piima kasutataks toiduks). Kloonide järglastega toimuvat ei jälgita aga üldse.

Jaapani riiklik uurimisinstituut hindas kloonimistehnoloogia kasutamise hetkeseisu ning tegi järelduse, et valitsus ei pea regulatiivseid meeteid võtma (nt kloonidelt ja nende järglastelt pärinevate imporditud toodete eelnev sertifitseerimine ja märgistamine). Praegune vabatahtlik moratoorium kloonide ja nende järglaste kasutamisele omamaiseks toidu tootmiseks jääb aga jõusse. Kloonitud pullide spermat niisiis kogutakse ja säilitatakse, kuid ei kasutata ärieesmärkidel. Argentina on aga teatanud kloonimisest ärilistel eesmärkidel. Kloonide registrit riigil ei ole. Brasiilia on teatanud, et tegeleb kloonimisega üksnes teadusuuringute ja mitte toidu tootmise eesmärgil. Brasiilia senatis on arutlusel eelnõu, et muuta kloonitud loomade registreerimine riiklikus andmebaasis kohustuslikuks, ning põllumajandusministeerium teeb eeldatavasti selle kohta ettepaneku. Kanada lähtub kloonidelt pärit toidu puhul konkreetsest juhtumist ning nõuab turustamise eelnevat heakskiitmist. Praegune poliitika on läbivaatamisel ning Kanada võimud loodavad saada teadusliku arvamuse toiduohutuse ja loomade heaolu kohta 2010. aasta lõpuks. Uus-Meremaa on kehtestanud moratooriumi, mille kohaselt kloonid ei tohi toiduahelasse sattuda. 2010. aasta juunis võeti kasutusele riiklik kloonide registreerimissüsteem. Samuti hakatakse kohaldama ametlikku kloonide jälgimissüsteemi.

Arvestades erinevusi ELi ja tema rahvusvaheliste partnerite lähenemisviisides, oleks asjakohane täiendada teadmisi nende regulatiivsete võrgustike ja uuringuparameetrite kohta, mille alusel toimub kloonimine väljaspool ELi. Selleks tugevdab komisjon dialoogi kaubanduspartneritega, et leida võimalusi kloonimise suhtes ühtselt aluselt lähtuvale arusaamale jõudmiseks.

ÜLDSUSE SUHTUMINE JA SIDUSRÜHMADE ARVAMUSED

2008. aastal viis komisjon läbi arvamusküsitluse[9] (Eurobaromeeter), et hinnata üldsuse suhtumist loomade kloonimisse. Uuring näitas, et kuigi loomade kloonimise põhimõttest oli enamikul ELi kodanikest ettekujutus olemas, oli suhtumine selle kasutamisse toidu tootmiseks üsna negatiivne. Paljudele tegi muret informatsiooni puudumine kloonimise pikaajaliste tagajärgede kohta ning paljud pidasid oluliseks eetilisuse küsimust. Üldiselt usuti, et loomade kloonimine toidu tootmiseks ei annaks tarbijaile eeliseid. Samas arvasid üksikud küsitletutest, et see oleks pikas perspektiivis tõhus ja langetakse tarbijate jaoks toiduainete hindu.

Vastukaaluks valdavalt negatiivsele ettekujutusele kloonimisest arvas 44 %, et kloonimine võiks olla õigustatud teatavatel asjaoludel, nagu loomade resistentsuse suurendamine haiguste vastu ja haruldaste loomaliikide säilitamine.

Loomade heaolu eest seisvad rühmitused on avaldanud tugevat vastuseisu loomade kloonimisele toidu tootmiseks ELis. Rühmituste väitel oleks loomade heaolu käsitlevate õigusaktide alusel võimalik keelustada kõnealuse tehnoloogia kasutamine, et vältida loomade heaolu kahjustamist. Samad rühmitused rõhutavad vajadust rakendada kloonide järglastelt pärit toodete suhtes piiravaid meetmeid, isegi kui sellised loomad on paljunenud tavapäraselt. Nad peavad väga oluliseks, et ELi käsitlus kloonimisest toidu tootmise eesmärgil hõlmaks ka kloonide järglasi. Kõnealuste organisatsioonide arvamuse kohaselt ei ole üksnes kloonide kuid mitte nende järglaste liha ja piima turuleviimise keelustamine piisav, selleks et piirata selle tehnoloogia kasutamist Euroopas.

Olukorrale hinnangu andmiseks arutas komisjon kloonimise kasutamist ELi põllumajandus- ja toiduainesektori esindajatega, võttes arvesse loomakasvatussektori huvi selle innovaatilise tehnoloogiaga seonduva vastu. Komisjon vahetas mõtteid Euroopa põllumajandustootjate ning Euroopa põllumajandusorganisatsioonide ja -kooperatiivide (COPA-COGECA) ühendusega võimaluse üle kehtestada piiratud ajavahemikuks vabatahtlik moratoorium kloonide ja nende järglaste kasutamisele. Selline vabatahtlik moratoorium peaks tagama, et tulevaste reguleerimisalaste valikute tõhusust ei kompromiteeriks selliste loomade ja loomsete saaduste jõudmine ELi turule. COPA-COGECA[10] on siiski arvamusel, et moratoorium ei oleks asjakohane ennekõike seetõttu, et praegu puuduvad vahendid ja kontrollimehhanismid esiteks imporditavate toodete täieliku jälgitavuse tagamiseks ning teiseks moratooriumi nõuete rikkumise puhul õiguslike meetmete võtmiseks.

Euroopa lihatööstuste kontaktkeskus (CLITRAVI)[11] ütleb, et kloonitud loomadelt ja/või nende järglastelt pärit tooteid on ELis müügil ning jälgimissüsteemi loomine oleks äärmiselt kulukas.

Nii parlament kui ka nõukogu loodavad, et komisjon valmistab ette õigusakti ettepaneku kloonimise kõigi aspektide kohta. Märtsis 2010 vastu võetud nõukogu seisukohas laiendatakse uuendtoidu turustamiseelse heakskiidu kohaldamist ka kloonide (esimese põlvkonna) järglastelt pärit toidule[12]. Juulis toimunud plenaaristungil kordas parlament oma palvet keelustada täielikult loomade kloonimine, elusate kloonide ja nende järglaste import, kloonidelt ja nende järglastelt pärit toidu turustamine ning kloonide sperma ja embrüote import.

KAUBANDUSKÜSIMUSED

Euroopas toimub veiste paljunemine peamiselt kunstliku seemendamise teel. Sellel on mõju ka kaubandusele. Ligikaudu 2,5 % ELis kunstlikuks seemendamiseks kasutatavast veisespermast imporditakse ning sellest umbes 99 % USAst ja Kanadast. TRACESi (ELi süsteem ELis kaubeldavate ja kolmandatest riikidest imporditavate loomade ja loomsete saaduste veterinaarsertifikaatides sisalduva teabe edastamiseks) andmete kohaselt oli 2009. aastal USAst ja Kanadast ELi imporditud veise sperma dooside koguarv 1 200 000. Lisaks imporditi 2010. aasta esimese kuue kuuga nimetatud riikidest üle 600 000 doosi spermat.

Eeldades, et 50 % imporditud spermadoosidest kasutati 2009. aastal ELis lehmade tulemuslikuks seemendamiseks, on ligikaudu 600 000 ELis 2010. aastal sündinud vasikatest USA või Kanada pullide järglased. See moodustab umbes 2 % igal aastal ELis sündivatest vasikatest. Kloonitud pullidelt pärineva imporditud sperma dooside arvu kohta andmed puuduvad.

Samuti imporditakse siirdamiseks ja loomade paljundamiseks embrüoid. 2009. aastal imporditi ELi 747 veise embrüote saadetist.

Palju vähem imporditakse elusloomi. 2010. aasta esimesel poolel imporditi ELi ainult 24 aretuslooma (Horvaatiast ja Kanadast)[13].

Elusloomade, loomsete saaduste (nt sperma ja embrüod, kuid samuti vill ja nahk) ning toidu puhul tuleb lähtuda järgmistest Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) kahepoolsetest lepingutest: üldine tolli- ja kaubanduskokkulepe (GATT), sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise leping ning tehniliste kaubandustõkete leping. See, millised konkreetsed WTO sätted on konkreetsel juhul asjakohased, sõltub a) põhjendustest ning b) kavandatava õigusakti liigist.

Kõik võetavad meetmed peavad lähtuma võrdse kohtlemise põhimõttest, millega on keelatud samalaadsete imporditud toodete vähem soodne kohtlemine (GATTi III artikli lõige 4), ning nõudest kaotada koguselised piirangud (GATTi XI artikkel). Erandeid nendest üldeeskirjadest võib teha GATTi XX artikli ( Üldised erandid) ja/või sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingu või tehniliste kaubandustõkete lepingu alusel. Kaks viimast lubavad erandeid vastavalt rahvusvahelistele standarditele või teaduslikule tõendusmaterjalile. Potentsiaalselt asjakohaseid toiduohutuse standardeid ( codex alimentarius ) ja loomade tervishoiu standardeid (Maailma Loomatervishoiu Organisatsioon) kehtestavad rahvusvahelised asutused ei ole kloonimisele standardeid kehtestanud.

Puuduvad sellised teaduslikud tõendid, mis õigustaksid kloonidelt ja kloonide järglastelt pärineva toidu kasutamise piiramist inimese tervise kaalutlustel. EFSA on siiski väljendanud muret kloonide heaoluseisundiga seoses.

Kõige olulisemad erandid GATTi III ja XI artiklist oleksid niisiis seotud avaliku moraaliga, mille alla võib kuuluda loomade heaolu (GATTI XX artikli lõige a), ning elu ja tervise kaitsega. Erandeid WTO ettekirjutustest tehakse rangetel tingimustel, tõendades muu hulgas, et kõnealuse eesmärgi saavutamiseks on erand möödapääsmatu (mis eeldab uurimist, kas ei ole kaubandust vähem piiravat võimalust eesmärgi saavutamiseks) ning et erandit kohaldatakse diskrimineerimist, suvalisust ja kaubanduse piiramist välistaval viisil.

ASJAKOHASED ÕIGUSLIKUD ASPEKTID RISKIDE OHJAMISEL

Loomatervis ja zootehnika

Nii veterinaaria kui ka zootehnika valdkonnas kohaldatavad õigusaktid põhinevad Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 43. Eeskirjades ei eristata loomi paljundamiseks kasutatud tehnoloogia põhjal (nt kunstlik seemendamine, embrüo siirdamine, embrüo lõhestamine, katseklaasiviljastamine või kloonimine), sest geneetilisest seisukohast ei mõjuta ükski neist genoomi ega vastuvõtlikkust nakkushaigustele.

Loomatervist käsitlevate ELi õigusaktide peamine eesmärk on kontrollida nakkushaiguste levikut. Nende õigusaktidega ühtlustatakse loomatervisele seatavad tingimused ELi sisekaubanduse ja kolmandatest riikidest toimuva impordi puhul. Nii kaubeldavatele loomadele kui ka loomsetele saadustele peab olema välja antud veterinaarsertifikaat. Teavet selle kohta, millist tehnoloogiat looma või (sperma, munarakkude ja embrüote puhul) doonorlooma paljundamiseks on kasutatud, sertifikaadid ei sisalda.

ELi zootehnika-alaste õigusaktide põhieesmärk on parandada eluskarja jõudlust, tagades selleks tõupuhaste aretusloomade ja nende geneetilise materjali vabakaubanduse ja ühtlustatud imporditingimused. Kaubeldavate tõupuhaste aretusloomade puhul nõutakse tõutunnistust, millest selgub looma põlvnemine. Õigusaktidega ei ole aga reguleeritud mitte-tõupuhaste loomade (moodustavad 95 % sigadest, lammastest ja kitsedest, 90 % lihakarjast ja 50 % piimakarjast) kaubandus, import ja kasvatamine.

ELi zootehnika-alaste õigusaktide kohaselt annavad tõutunnistusi välja tõuaretusorganisatsioonid või –ühingud, selleks et tagada ELis kaubeldavate või kolmandatest riikidest imporditavate veiste, sigade, hobuslaste, lammaste ja kitsede puhul tõupuhaste aretusloomade õige põlvnemine ja jõudlus ning nende sperma, munarakkude ja embrüote geneetiline väärtus. Sertifikaadid ei pea sisaldama teavet selle kohta, kas kõnealused loomad on kloonid või nende järglased või on nad paljunenud tavapäraselt.

Loomade heaolu

Kloonimist võiks käsitada lähtuvalt põllumajandusloomade kaitset käsitlevast nõukogu direktiivist 98/58/EÜ. Direktiivi lisa punktis 20 on märgitud: „Sellist looduslikku või kunstlikku aretamist või aretusmeetodeid, mis põhjustavad või tõenäoliselt põhjustavad loomadele kannatusi või vigastusi, ei tohi kasutada.” Sama tekst on ka põllumajandusloomade kaitse Euroopa konventsioonis, millega kehtestatakse loomade hoidmise, hooldamise ja pidamise põhimõtted eriti intensiivaretussüsteemide puhul. Liikmesriikidel tuleb ELi õigusaktid jõustada oma territooriumil. Lisaks on Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 13 selgelt sätestatud, et ELi poliitika kujundamisel ja rakendamisel põllumajanduse, kalanduse, transpordi, siseturu, teadus- ja arendustegevuse ning kosmoseuuringute valdkonnas tuleb täiel määral arvestada loomade heaoluvajadustega.

Loomade jälgitavus

ELis kehtib toidu tootmiseks kasutatavate loomade suhtes jälgitavuse nõue, mida kohaldatakse ka kloonide suhtes. Individuaalne jälgitavus on veiste puhul toiminud alates 1997. aastast, lammaste ja kitsede puhul alustati sellega 2010. aastal. Sigade liikumist on partiide kaupa jälgitud 1992. aastast alates. Praegused eeskirjad ei näe ette kohustust kajastada dokumentides paljundamiseks kasutatud tehnoloogiat.

Uuendtoiduga seotud küsimused

Kloonidelt pärinev toit kuulub uuendtoitu käsitleva määruse (EÜ) nr 258/97 kohaldamisalasse, sest sellise toidu tootmiseks kasutatud loomad ei ole saadud tavapäraste aretusmeetodite abil. See tähendab, et kõnealuseid toiduaineid ei tohi turule viia nende ohutust hindamata ning konkreetsel õigusaktil põhineva loata. Tänase seisuga ei ole ükski ettevõtte taotlenud kloonidelt pärineva toidu turuleviimise luba.

Mahepõllumajandust reguleerivad õigusaktid

Mahepõllumajandusega seotud õiguslik raamistik on ELis olemas olnud 1991. aastast. Esialgu kohaldati mahetootmist käsitlevat määrust üksnes taimsete saaduste suhtes. Hiljem lisati täiendavad sätted loomsete saaduste tootmise kohta. Ettekirjutused hõlmasid loomasööta, haiguste ennetamist, veterinaarravi, loomade kaitset, loomakasvatust üldiselt ning loomasõnniku kasutamist[14].

Aretustegevusega seoses on määruses sätestatud, et paljunemine peab toimuma loomulikul teel. Lubatud on küll kunstlik seemendamine, kuid mitte ükski muu paljundamise kunstlik viis nagu kloonimine või embrüo siirdamine. Esilekutsumisel põhinev ravi hormoonide või samalaadsete ainetega on keelatud, välja arvatud raviotstarbeline kasutamine üksikjuhtudel.

ELi mahepõllumajanduse õigusraamistikuga tagatakse, et toit pärineb loomadelt, kelle puhul ei ole kasutatud ühtki mittetavapärast aretusmeetodit nagu kloonimine või embrüo siirdamine.

VALIKUVÕIMALUSED

Olukorra analüüs on näidanud, et teaduslikku põhjendust kloonidelt ja nende järglastelt pärineva toidu ohutuse pärast muretsemiseks ei ole. Loomade heaolu võimalik ohustatus on aga komisjoni jaoks piisav argument õigusloomeprotsessi alustamiseks. Teine tahk, mida ELi õigusaktide väljatöötamisel ilmselt arvestada võiks, on tõenäosus, et inimesed näevad loomade kloonimises kõlbelist probleemi.

Valikuvõimalused on niisiis järgmised:

(1) Õiguslik seisund ei muutu

Kloonimist ei reguleerita eraldi ELi tasandil ka edaspidi. Kloone ja nende reproduktiivset materjali (sperma, munarakud, ja embrüod) turustatakse ELis ka edaspidi üldeeskirjade alusel. Uuendtoitu käsitleva määruse kohaselt nõutakse kloonidelt pärineva toidu turustamiseks eelnevat luba. Kloonide järglastelt pärit toidu suhtes kohaldatakse endiselt üldisi eeskirju, mis tagavad kõnealuste toodete ohutuse ja ühtse turu toimimise[15].

(2) Täielik keeld

( Keeld kloonida põllumajandusloomi toidu tootmiseks: see aitaks lahendada kloonimisega seotud põhiprobleemi, mis on seotud loomade heaoluga. ELi territooriumil ei lubataks kloonimist toidu tootmise eesmärgil.

( Kloonide kasutamise ja kloonidelt pärineva toidu turuleviimise keeld ELis: selle ka impordile laieneva meetmega tagataks kooskõla kloonimistehnoloogia keelustamisega ELis.

( Kloonide järglaste ja nendelt pärineva toidu turuleviimise keeld: EFSA seisukoht on, et seda meedet ei saa põhjendada loomade heaolu, loomatervise ja rahvatervise kaitsmisega, kuna kloonide järglased on paljunenud tavapärasel viisil ja seega ei tohiks olla probleeme nende heaoluga ega ka nendelt pärineva toiduga. Et kloonide järglastelt pärinevat toitu ei saa eristada muudelt loomadelt pärinevast toidust, ei ole vaja ka täieliku jälgimise süsteemi. Süsteemi loomine nõuaks suuri jõupingutusi, sest selle toimimine eeldaks toidu tootmiseks kasutatavatesse liikidesse kuuluvate järglaste kõigi põlvkondade üksikasjalikku jälgimist. Lisaks tähendaks selline keeld mis tahes loomset päritolu toidu (liha, piim ja töödeldud tooted) impordi keelustamist kolmandatest riikidest, kelle puhul on tõenäosus, et nad on importinud kloonidelt pärinevat reproduktiivset materjali. Kloonide järglastelt pärineva toidu impordi täielikul keelustamisel oleks märkimisväärne ja ebaproportsionaalselt suur majanduslik mõju ELi põllumajandustootmisele ja kaubandusele. Sellise meetme võtmiseks puuduvad ka heaolu, tervishoiu või toiduohutusega seotud põhjused.

( Keeld kasutada kloonidelt pärit reproduktiivset materjali: tavapäraste aretustehnikate kasutamisega ei kaasne tervise- või toiduohutusprobleeme, mistõttu kloonidelt pärineva reproduktiivse materjali impordi keelustamist oleks raske põhjendada.

(3) Meetmete kombinatsioon

Komisjoni arvamuse kohaselt aitaks seoses kloonimisega esile kerkinud küsitavusi lahendada erinevate meetmete ühitamine. Meetmed võiksid olla järgmised:

( Toidu tootmiseks kasutatavate põllumajandusloomade kloonimise ajutine peatamine: see on võimalus tegeleda probleemiga, mis on ELis üles kerkinud seoses toidu tootmiseks kasutatava kloonimistehnika mõjuga loomade heaolule. Kõnealuse tehnika arenedes võib probleem osaliselt või täielikult kaduda ning seega tuleb keeld teatava aja möödudes uuesti läbi vaadata.

( Kloonitud põllumajandusloomade kasutamise ajutine peatamine: see on piiratud mõjuga meede, sest elavaid kloone imporditakse harva ning ELis ei toimu kloonimist ärilistel eesmärkidel. Meetmega tagataks kooskõla kloonimistehnoloogia kasutamise ajutise peatamisega.

( Kloonidelt pärineva toidu turuleviimise ajutine peatamine: selle ka impordile laieneva meetmega tagataks kooskõla kloonimistehnoloogia keelustamisega ELis.

( Reproduktiivse materjali liikumise jälgitavus: see annaks põllumajandustootjatele ja toiduainetööstusele võimaluse luua vajalikud teabesüsteemid. Et teha vahet i) kloonide sperma ja embrüote ning ii) tavapäraselt paljundatud loomade sperma ja embrüote vahel, tuleks muuta teatavaid zootehnika ja loomatervise alastes õigusaktides sätestatud sertifitseerimisnõudeid. See tähendaks ettevõtjatele kohustust lisada sertifikaati teave selle kohta, kas reproduktiivne materjal pärineb kloonilt või mitte, ning seega peaaegu olematut halduskoorma lisandumist. Kõnealust teavet ei ole raske saada, sest tavaliselt soovib ostja andmeid materjali geneetilise väärtuse kohta. Kloonimist toidu tootmise eesmärgil kasutavate kaubanduspartnerite seas on ka neid, kes on juba loonud süsteemi kloonide kohustuslikuks registreerimiseks, ja neid, kes kavatsevad seda teha, mis veelgi parandab reproduktiivse materjali liikumise jälgitavust.

JÄRELDUSED

Lähtudes eespool käsitletud teemadest ning eriti vajadusest tegeleda kloonimisega kaasnevate heaoluküsitavustega ja turuteabe avaldamise asjakohasusega, teeb komisjon ettepaneku

i) peatada ELis ajutiselt kloonimistehnoloogia kasutamine mis tahes toiduloomade paljundamiseks, nende loomade kloonide kasutamine ning kloonidelt pärit toidu turustamine;

ii) luua sperma ja embrüote impordi jälgimissüsteem, et põllumajandustootjad ja toiduainetööstus saaksid ELis koostada järglaste andmepanga(d).

Kavandatud õiguslik meede kuulub viie aasta pärast läbivaatamisele ning põhineb selle sisu ja eesmärki silmas pidades asjakohasel õiguslikul alusel. Kloonimine kõigil muudel eesmärkidel peale toidu tootmise (teadusuuringud,[16] ravimite tootmine ja ohustatud liikide või tõugude säilitamine) on ka edaspidi võimalik. Nimetatud viie aasta jooksul jälgib komisjon kloonimisega seotud teaduslikke ja tehnoloogilisi arenguid, selleks et otsustada, kas, millal ja millistel tingimustel ajutiste meetmete kohaldamine lõpetada. Kloonide järglastelt pärineva toiduga seoses õigusmeetmeid ei kavandata. Punkti ii) kohase jälgimissüsteemi loomine teeb siiski ka teabesüsteemide loomise võimalikuks.

Võimalikud tulevikustsenaariumid võib kokku võtta järgmiselt.

Kloonid | Järglased |

Import ELi | Kloonide impordi ajutine peatamine | ELi eksportijate suhtes kehtiv jälgitavuse nõue | Turuleviimise ajutine peatamine | Meetmeid ei võeta |

Komisjon palub parlamendil ja nõukogul tutvuda käesoleva aruande sisu ja järeldustega ning võtta seisukoht.

[1] Käesolevas aruandes (samuti EFSA ja EGE töörühma arvamuse kohaselt) tähendab kloonimine reprodutseerimist somaatilise raku tuuma siirdamise (SCNT) teel, et luua täiskasvanud loomade geneetiliselt identseid järglasi (kloone), kelle rakutuuma geeniinfo on ühesugune. Aruanne ei hõlma embrüo lõhestamist ( splitting ) ega geneetilist muundamist.

[2] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753812_1211902019540.htm

[3] http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Statm_of_Efsa/sc_statementej_RN319_en.pdf?ssbinary=true

[4] Epigeneetika püüab kirjeldada teabe pärandumist geeniekspressiooni kaudu. Paljude täheldatud anomaaliate põhjustajana on nimetatud epigeneetilisi modifikatsioone doonori rakutuuma ümberprogrammeerimisel somaatiliste rakkude tuuma siirdamise käigus.

[5] Dr. Shinya Watanabe, National Institute of Livestock and Grassland Science, Jaapan.

[6] Wells DN. 2005. Animal cloning: problems and prospects. Revue Scientifique et Technique (International Office of Epizootics) 24(1):251-64.

[7] http://ec.europa.eu/european_group_ethics/activities/docs/opinion23_en.pdf

[8] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta.

[9] Euroopa suhtumine loomade kloonimisse: http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_238_en.pdf

[10] http://www.copa-cogeca.be/Main.aspx?page=search&lang=en

[11] http://www.clitravi.eu/

[12] KOM(2007) 872, 7. jaanuar 2008.

[13] Šveits siin arvesse ei tule, sest vastavalt veterinaariaküsimustes sõlmitud lepingule kohaldab ta ELi õigusakte. Seega toimub elusloomade kaubandus Šveitsiga samadel alustel kui kaubandus liikmesriikide vahel.

[14] Nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/9ise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta

[15] ELi toimimise lepingu artiklid 34−36, määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, määrus (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta, määrus (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad.

[16] Kloonide kasutamine teadusuuringutes peab olema kooskõlas direktiiviga 86/609/EMÜ katseteks ja muudel teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitsega seotud liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta.