Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 170/09)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE STANDARDMUUDATUSE KOHTA, MILLEGA MUUDETAKSE KOONDDOKUMENTI

„La Mancha“

PDO-ES-A0045-AM04

Teate esitamise kuupäev: 27.1.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Organoleptiliste omaduste uuesti määratlemine

KIRJELDUS

Organoleptiliste omaduste kirjeldustes on tehtud järgmised muudatused.

Kuiv noor roosa vein: värvust kirjeldav sõna „punakas“ on asendatud sõnaga „lõheoranž“. Aroomi kirjeldavad sõnad „puuvilja- ja lillenoodiga“ on asendatud sõnadega „sordist tulenevad esmased aroomid“.

Kuiv traditsiooniline roosa vein: värvust kirjeldav sõna „punakas“ on asendatud sõnaga „lõheoranž“. Aroomi kirjeldavad sõnad „sordist tulenevad esmased aroomid“ on asendatud sõnaga „puhas“.

Kuiv traditsiooniline punane vein: aroomi kirjeldavad sõnad „puuviljane, on tunda sordist tulenevaid esmaseid aroome“ on asendatud sõnaga „puhas“.

Poolvahuvein: aroomi kirjeldav sõna „puuviljased“ on asendatud sõnadega „sordist tulenevad esmased aroomid“ ja välja on jäetud sõnad „puuviljane järelmaitse“.

Kvaliteetvahuvein: aroomi kirjeldav sõna „puuviljane“ on asendatud sõnaga „puhas“.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi punkti 2.2.1 alapunkti iv, 2.2.2 alapunkte v ja vii, punkte 2.2.7 ja 2.2.8 ning koonddokumendi punkti 4.

Tegemist on standardmuudatustega, kuna organoleptiliste omaduste kohandamisega selleks, et neid oleks võimalik organoleptilise analüüsi käigus paremini hinnata, ei muudeta oluliselt lõpptoodet, mis säilitab seoste kirjelduses esitatud loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust tulenevad omadused ja tunnusjooned. Seega ei liigitu see muudatus ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 käsitletud muudatuseks.

PÕHJUSED

Noorte roosade veinide kirjelduse muudatuste põhjused on järgmised: värvus ja praegused turusuundumused selliste veinide tootmises; aroom, kuna on kindlaks tehtud, et võib olla noori roosasid veine, millel on rohttaimede või muude esmaste aroomide nüansid, mida eelmises sõnastuses ei ole kasutatud, kuid mis ei mõjuta seda tüüpi veini omadusi.

Traditsiooniliste kuivade roosade ja punaste veinide kirjelduse muutmine on tingitud vaatides või tünnides laagerdamisest, mis tähendab, et nende veinide organoleptilised kirjeldused tuleb uuesti sõnastada, kuna neil puuduvad sordist tulenevad esmased aroomid ja puuviljaaroom. Roosa veini värvust puudutav muudatus on tehtud eespool nimetatud põhjustel.

Samuti ei ole teatavatest sortidest valmistatud poolvahuveinil ja vahuveinil puuviljaaroomi, vaid lille- või muu aroom, mistõttu tuleb ka nende veinide organoleptiline kirjeldus uuesti sõnastada.

2. Uue pakendivormi lisamine

KIRJELDUS

Kaitstud päritolunimetusega veinide „La Mancha“ puhul on lisatud uus pakendamisvorm. Valgete, roosade ja punaste noorte veinide puhul lubatakse kasutada 18–40 cl suuruseid plekkpurke vastavalt kehtivatele õigusaktidele.

On parandatud viga, asendades sõna „villitud“ sõnaga „pakendatud“. Sulguri liiki käsitlevas lõigus on nüüd erand plekkpurkide ja säilituskott-karbis-tüüpi pakendite kohta.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 8, muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Tegemist on standardmuudatusega, sest seda ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

PÕHJUSED

Eesmärk on suurendada kaitstud päritolunimetusega veinide „La Mancha“ pakendite valikut, kuna praegused turusuundumused näitavad, et nõudlus seda liiki pakendite järele kasvab. Lisaks ei mõjuta seda liiki veinipakend veini omadusi.

Ülejäänud kaks muudatust on teksti parandused.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

La Mancha

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

5. Kvaliteetvahuvein

8. Poolvahuvein

4. Veini(de) kirjeldus

1. Valged ja roosad veinid, noored ja traditsioonilised veinid ning valged tammevaadis laagerdunud veinid

LÜHIKIRJELDUS

Vähese alkoholisisaldusega. Valgete veinide värvus varieerub rohekatest toonidest kollaseni, kuid mitte kuldkollaseni, lõhn on puhas, puuviljane, on tunda sordist tulenevaid esmaseid aroome, veinid on kergelt happelise ja heas tasakaalus maitsega.

Kui vein on vaadis laagerdunud, on see kuld- või õlgkollase värvusega, tunda on röstimislõhna ja vanillinüansse, tammenoote, puuviljasust; püsiva järelmaitsega.

Roosa veini värvus varieerub roosakast toonist lõheoranžini, lõhn on puhas, sordist tulenevate esmaste aroomidega, kergelt happelise, heas tasakaalus ja puuviljase maitsega.

Vaadis kääritatud veini lõhnas ja järelmaitses on tunda vaadist tulenevaid varjundeid.

* Noore veini maksimaalne lenduvate hapete sisaldus: 8,33 milliekvivalenti liitri kohta.

* Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus: 190 milligrammi liitri kohta, kui suhkrusisaldus ≥ 5 g/l (v.a tammevaadis laagerdunud veini puhul).

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus 4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 10 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 140

2. Noored ja traditsioonilised punased veinid ning tammevaadis laagerdunud punased veinid

LÜHIKIRJELDUS

Värvus varieerub lillakaspunasest granaatpunaseni, lõhn on puhas ja puuviljane, on tunda sordist tulenevaid esmaseid aroome, maitse on tanniinine ning hea happesuse ja alkoholisisalduse tasakaaluga, püsiva puuviljase järelmaitsega. Vaadis laagerdunud veini värvus varieerub granaatpunasest rubiinpunaseni. Lõhn on puhas, puuviljane, on tunda sordist tulenevaid esmaseid aroome ja vanillinüansse. Maitse on heas tasakaalus, on tunda vanillinüansse, pika järelmaitsega. Pikemalt laagerdudes võib vein omandada punakaspruune ja oranžikaid varjundeid, vein on püsiva mesise järelmaitsega, sametise, nüansirohke, täidlase ja hea struktuuriga maitsega. Vaadis kääritatud veinil on lõhnas ja järelmaitses tunda vaadist tulenevaid nüansse.

* Noore veini maksimaalne lenduvate hapete sisaldus: 8,33 milliekvivalenti liitri kohta.

* Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus: 180 milligrammi liitri kohta, kui suhkrusisaldus ≥ 5 g/l (v.a tammevaadis laagerdunud veini puhul).

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 11,5 Minimaalne üldhappesus 4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 10 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 130

3. Looduslikult magus traditsiooniline vein (Vino Tradicional Naturalmente Dulce)

LÜHIKIRJELDUS

Sarnaneb kuivade valgete veinidega, punase veini värvus varieerub granaatpunasest pruunini, väga jõulise aroomiga, mis meenutab puuvilju ja/või džemme, tasakaalustatud ja täidlase maitsega.

* Maksimaalne üldalkoholisisaldus jääb ettenähtud piiridesse kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 13 Minimaalne üldhappesus 4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 20 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 250

4. Nimetusega „crianza“, „reserva“ ja „gran reserva“ tähistatud valge ja punane vein

LÜHIKIRJELDUS

Valge veini värvus varieerub õlgkollasest kuldkollaseni ning värvi sügavus sõltub laagerdumisastmest. Lõhnas on tunda puidu- ja röstimisnüansse. Maitse on tasakaalus. Punase veini värvus varieerub granaatpunasest tellispunaseni, olenevalt laagerdumisajast. Laagerdumise tõttu on ka lõhnas tunda puuviljasemaid noote või puidu- ja/või röstimisnüansse. Heas tasakaalus ja täidlase maitsega.

* Maksimaalne üldalkoholisisaldus jääb ettenähtud piiridesse kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega.

** Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) on tootespetsifikaadis kindlaks määratud olenevalt sellest, kas tegemist on valge või punase veiniga.

*** Lenduvate hapete alampiirid laagerdumisastme ja -aja järgi.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus 4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 20 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 150

5. Kvaliteetvahuvein

LÜHIKIRJELDUS

Valged vahuveinid on sädeleva värvusega, mis varieerub kahvatukollasest kuldkollaseni; roosad vahuveinid on kahvaturoosad. Mullid on peened ja püsivad. Aroom on õrn ja puhas. Maitselt on veinid nüansirohked ja heas tasakaalus.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus 4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 11,66 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

6. Poolvahuvein

LÜHIKIRJELDUS

Poolvahuveinid võivad olla valged, mille värvus varieerub eri kollastes toonides, roosad, mille värvus varieerub eri roosades toonides, ja lillakaspunase tooniga punased veinid. Valge veini lõhnas on tunda sordist tulenevaid esmaseid aroome, roosa ja punane vein on jõulise lõhnabuketiga, milles on tunda punaseid marju. Need on nüansirohke ja heas tasakaalus maitsega veinid, millel on tuntav süsinikdioksiidi sisaldus.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus 4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 10 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

5.1. Veinivalmistuse eritavad

1. Veinivalmistuse eritava

Kaitstud päritolunimetusega valgete, roosade ja punaste veinide valmistamisel kasutatakse üksnes lubatud sorte. Valgeid viinamarjasorte ei ole lubatud segada punastega.

100 kilogrammi saagi kohta saadakse kõige rohkem 74 liitrit veini.

Valgete ja roosade veinide valmistamisel kobarad purustatakse ja seejärel lastakse virdel nõrguda või see nõrutatakse, sealjuures võib enne toimuda leotamine lõhna- ja värvainete eraldamiseks, kääritades virret temperatuuril kuni 22 °C.

Punaseid veine kääritatakse koos pressimisjääkidega vähemalt kolm päeva temperatuuril kuni 28 °C.

5.2. Maksimaalne saagikus

1. Viinamarjaistandused, kus kasutatakse goblet’-meetodit ehk viinapuude lehtrikujuliseks tagasilõikamist

10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

2. Viinamarjaistandused, kus kasutatakse goblet’-meetodit ehk viinapuude lehtrikujuliseks tagasilõikamist

74 hektoliitrit hektari kohta

3. Viinamarjaistandused, kus kasutatakse spaleermeetodit ehk tugivõrestikul kasvatamist

13 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

4. Viinamarjaistandused, kus kasutatakse spaleermeetodit ehk tugivõrestikul kasvatamist

96,2 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

La Mancha on Hispaania keskosas Castilla–La Mancha autonoomses piirkonnas asuv looduslik ja ajalooline piirkond, mis hõlmab Albacete provintsi põhjaosa, Ciudad Reali lõuna- ja edelaosa, Toledo idaosa ning Cuenca provintsi edelaosa.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

AIREN

BOBAL

CABERNET SAUVIGNON

GARNACHA TINTA

MACABEO – VIURA

SYRAH

TEMPRANILLO – CENCIBEL

VERDEJO

8. Seos(t)e kirjeldus

8.1. Vein

La Mancha tasandikul annab miotseeniaegse lubjakivi, mergeli ja liiva settimise tulemusel tekkinud koostisega muld pruuni või punakaspruuni pinnase. Lubjakivimuldaderikas La Mancha piirkond on ideaalne paik, kus toota täidlaseid punaseid veine, mis sobivad laagerdumiseks, ning ühtlasi annab liivane lubjakivi veinile meeldiva alkoholisisalduse.

Kuivus (300–350 mm sademeid aastas) ja rohke päikesepaiste (3 000 tundi) annavad tulemuseks intensiivse värvusega veinid, mille lõhnabukett on selgelt jõulisem.

Viinamarjaistanduste keskmine saagikus on väike, aidates samuti tagada veinide suure tasakaalu.

8.2. Poolvahuvein

Ekstreemne mandriline kliima, punakaspruuni pinnase mulla koostis ja kõrge temperatuur võimaldavad saada puuviljaste lõhnanüanssidega poolvahuveine. Nende veinide valmistamisel kasutatakse baasveinina veine, mida on kirjeldatud veinide punktis. Seetõttu kohaldatakse selles punktis sätestatut ka nende veinide suhtes.

8.3. Kvaliteetvahuvein

Geograafiline keskkond võimaldab kasvatada tootespetsifikaadis kindlaksmääratud sorte, mis annavad veinidele nüansirohkuse ja hea tasakaalu. Samuti annab sademete vähesus ja rohke päikesevalgus naturaalse alkoholisisalduse, mis võimaldab toota kindlaksmääratud alkoholisisaldusega veine. Vahuveinide tootmiseks kasutatakse baasveinina veine, mis on nimetatud veine käsitlevas punktis. Seetõttu kohaldatakse selles punktis sätestatut ka vahuveinide suhtes.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik

riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik:

täiendavad märgistusnõuded

Tingimuse kirjeldus

Ühe kindla viinamarjasordi nime kasutamiseks peab vähemalt 85 % viinamarjadest pärinema sellest sordist ja see peab olema sellisena kirjas ka veinikeldri registris.

Kaitstud päritolunimetusega kvaliteetvahuveinide „La Mancha“ märgistusel võib kasutada nimetusi Premium ja Reserva.

Link tootespetsifikaadile

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/Mod_pliego_La-Mancha.pdf

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.