(2)Kuna Malta rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riigid on üksteisega tihedalt seotud, peaks Malta tagama allpool esitatud soovitustes 1 ja 2 kajastuva euroala soovituse täieliku ja õigeaegse täitmise.

(4)Malta esitas 16. aprillil 2019 oma 2019. aasta riikliku reformikava ja 30. aprillil 2019 oma 2019. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

(5)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste rakendamist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Komisjon esitas täiendavad üksikasjad kõnealuse sätte kasutamise kohta suunistes, milles käsitletakse seda, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega.

(6)Malta suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. Valitsuse 2019. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori nominaalne eelarveülejääk vähenema 2018. aasta 2 %-lt SKPst 2019. aastaks 0,9 %-le SKPst, seejärel veidi suurenedes jõudma 2020. aastaks 1,0 %-le SKPst ning veelgi suurenedes jõudma 2021. ja 2022. aastal 1,1 %-le SKPst. Ümberarvutatud struktuursest eelarvepositsioonist ilmneb, et keskpika perioodi eelarve-eesmärki, milleks on tasakaalus struktuurne eelarvepositsioon, ületatakse programmiperioodi kestel ka edaspidi. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse jääma alla aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 60 % SKPst, langedes järk-järgult 2018. aasta 46 %-lt SKPst 2022. aastal umbes 33 %-le. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. Komisjoni 2019. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks struktuurne eelarvepositsioon olema 2019. aastal ülejäägis 0,6 % SKPst ja 2020. aastal 0,8 % SKPst ning seega keskpika perioodi eelarve-eesmärki ületama. Üldiselt on nõukogu prognooside põhjal seisukohal, et Malta täidab 2019. ja 2020. aastal stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded. Samal ajal tuleks lühikeses ja keskpikas perspektiivis hoolikalt jälgida kulude kasvu, võttes ennekõike arvesse võimalikke tulevasi ohte tulude stabiilsusele.

(7)Vananemisega seotud kulutuste suurenemisega kaasneb oht riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Võrreldes teiste ELi riikidega on pensioni- ja tervishoiusüsteemides oodata olulist vananemisega seotud kulutuste suurenemist, mis osutab pikas perspektiivis võlataseme kasvu ohule. Mitme meetmega soovitakse paranda pensionite piisavust ka seeläbi, et soodustakse erapensioni kogumist ja vabatahtlikke tööandjapensione. Jätkuvad jõupingutused on aidanud suurendada tööjõu pakkumist ja pikendada tööelu, mõjutades positiivselt naiste ja vanemaealiste töötajate tööhõive määra. 2018. aastal tegi valitsus kohandusi, et pärast pensioniikka jõudmist tehtud sissemaksed sisse arvata ning lubas FIEdel ja alla 65aastastel osalise tööajaga töötavatel pensionäridel teha nende sissetulekuga proportsionaalseid sissemakseid, soodustades nii pikemat tööelu. Pärast seda, kui seadusjärgne pensioniiga, mis praegu on 62 aastat, tõstetakse 2027. aastaks järk-järgult 65 aastale, seda hoolimata oodatava eluea edasisest pikenemist siiski rohkem ei tõsteta. Pensionistrateegia töörühm, mis loodi 2018. aastal, peaks avaldama 2020. aasta detsembriks aruande, milles esitatakse soovitused pensionisüsteemi piisavuse ja jätkusuutlikkuse parandamiseks. Tervishoiu valdkonnas on pooleli detsentraliseerimismeetmed, millega haiglateenuste asemel panustatakse rohkem esmatasandi tervishoidu, samuti pikaajalise hoolduse teenuste osutamise parandamise meetmed. Teatud eriala arstide juurde pääsemisel võib pikkade ootejärjekordade kaotamisel olla abi riigihaiglates kavandatavast ambulatoorse ravi suutlikkuse parandamisest. Sellegipoolest on süsteemi tõhususe parandamist seni takistanud asjaolu, et ei ole võetud muid meetmeid, mis aitaksid vähendada asjatute saatekirjade arvu või suunata erakorralise meditsiiniabi väärkasutamise asemel ambulatoorsele ravile. Esmatasandi arstiabi keskuste ja investeeringute uue kontseptsiooni kohaselt laiendatakse järk-järgult e-tervise kasutamist, et haiglateenuseid detsentraliseerides panna suurem rõhk esmatasandi tervishoiule. Arvestades järjest suuremat nõudlust pikaajalise hoolduse järele, võeti 2017.–2018. aastal kasutusele uued kogukonnapõhise ja koduhoolduse teenused. Pensionide ja tervishoiu valdkonna meetmed ei ole vaatamata nende potentsiaalile veel eelarve jätkusuutlikkusele mõju avaldanud.

(8)Viimase kümnendiga on Maltas märgatavalt suurenenud teenuste sektori osakaal, mis on eriti silmatorkav sellistes rahvusvahelise suunitlusega valdkondades nagu finantsteenused, turism ja kaughasartmängud. Teenuste sektori laienemine toetas majanduskasvu ja jooksevkonto suure ülejäägi saavutamist. Samal ajal seab üha suurem sõltuvus sektoritest, mida peetakse finantssektori usaldusväärsusega seotud riskidele avatuks, uusi nõudmisi juhtimisraamistikule, avaldades survet järelevalve ja sundtäitmise alasele suutlikkusele. Eelkõige finants- ja hasartmängusektori suurus ning krüptoraha käitajate meelitamiseks tehtavad jõupingutused eeldavad rahapesuvastaste täitemeetmete tulemuslikkust. Positiivsed sammud on finantsandmete analüüsi üksuse inim- ja eelarveressursside hiljutine suurendamine, samuti üksuse töökorra täiendamine. Juhtimises esinevad puudused võivad, ja seda eriti korruptsioonivastases võitluses, mõjutada negatiivselt ka ettevõtluskeskkonda ja investeeringuid. Eelkõige on huvide konflikti oht erinevatel valitsemistasanditel. Lisaks ei ole politsei majanduskuritegevuse üksuses praegu piisavalt töötajaid. Selles kontekstis on oluline, et õigusraamistiku tugevdamisega kaasneks ka selle õigeaegne ja igakülgne elluviimine. Juhtimisraamistiku parandamine ja tulemusliku elluviimise tagamine on võtmetähtsusega, et säilitada Malta ligitõmbavus ja kaitsta majandust maineriskide eest.

(9)Kindlustussektor on avatud passiivse järelevalve riskidele, mille puhul on ülioluline kohaliku ja välisjärelevalve koostöö. Erinevalt pangandussektorist on kindlustussektoris tütarettevõtjate järelevalve allutatud kohalikule järelevalvele, st mujal tegutsevad, kuid Maltal registreeritud kindlustussandjad on Malta reguleerimisasutuse otsese järelevalve all. Järelevalvesuutlikkust ei ole siiski veel piisavalt tugevdatud. Lisaks nõuab rangemat järelevalvet kindlustuse ärimudelite ja toodete keerukus ning järjest suurem huvi eriotstarbeliste varakogumite loomise ja laiendamise vastu.

(10)Käimas on reformid kohtute ja kohtusüsteemi sõltumatuse edasiseks parandamiseks. Eelkõige võib seejuures nimetada peaprokurörist ja politseist sõltumatu uue prokuratuuri loomist, nagu soovitas ka Euroopa Nõukogu komisjon „Demokraatia õiguse kaudu“ (Veneetsia komisjon) detsembris 2018 vastu võetud arvamuses Malta kohta. Lisaks on investeeringute igakülgseks ärakasutamiseks vaja tugevdatud juhtimisraamistikku, sh tulemuslikku täitmisele pööramist kohtumenetlustes ja korruptsioonivastases võitluses.

(11)Innovaatiliste ettevõtete osakaalu suhtes on endiselt näha mahajäämust. Teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuslikkust on vaja aruka spetsialiseerumisega tugevdada, et nii aidata kaasa tootlikkuse kasvule. Malta ei ole veel asunud välja töötama sidusat pikaajalise konkurentsivõime strateegiat sisemajanduses väärtusahelas ülespoole liikumiseks. Arvestades Malta spetsialiseerumist kiirelt kasvavatele teenustele ja soovi tegeleda plokiaheltehnoloogiaga, on hädavajalik investeerida senisest veelgi enam haldus- ja järelevalvesuutlikkusse. Lisaks on Maltal vaja innovatsioonisuutlikkuse suurendamiseks täiendavalt investeerida immateriaalsetesse varadesse, sh teadus- ja arendustegevusse, oskuste puudujääkide ja lünkade kõrvaldamisse ning teaduse ja ettevõtluse sünergia hõlbustamisse, juhtides selleks ka teadus- ja innovatsioonisüsteemi senisest tulemuslikumalt.

(12)Maltal tuleb soodustada üleminekut säästvamale ja ressursitõhusamale majandusele, näiteks energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate, veemajanduse tsükli ja jäätmekäitluse seni kasutamata potentsiaali investeerides, kliimaseadmetest põhjustatud heitkoguste suurenemisega võideldes, kliimameetmete ja säästva liikuvusega, millega piirataks maanteetranspordi heitkoguseid. Isikliku sõiduki kasutamise kõrval muude transpordi- ja liiklusvahendite piiratuse ning autode suure leviku tõttu on liiklusummikud Malta ärikeskkonna üks suuremaid puuduseid ning see probleem vajab endiselt lahendamist. Lisaks on maanteetranspordist tulenevad kasvuhoonegaaside heitkogused viimase viie aasta jooksul suurenenud. Taastuvate energiaallikate osakaal energiaallikate jaotuses suurenes 2017. aastal 7,2 %-le, mis on veidi üle 2017/2018. aasta soovitusliku arengutaseme (6,5 %). Siiski kasvab Malta energia lõpptarbimine pidevalt. Selleks et saavutada 2020. aasta riiklikud taastuvenergia ja energiatõhususe eesmärgid, on lühiajaliselt vaja täiendavaid sektoriüleseid investeeringuid. Rakendada tuleks teadus- ja arendustegevusega seotud rahastamis- või toetusmeetmed, et keskkonna ja kliimamuutuste valdkonnas töötada välja uut/täiustatud tehnoloogiat. Kinnisvarabuumiga kaasnevaid keskkonna- ja sotsiaalkulusid on vaja täpsemalt jälgida. Ehitusjäätmete kõrvaldamisel tuleks keskkonnamõju piiramiseks kohaldada ringmajanduse põhimõtteid. Tähelepanu tuleb pöörata eluaseme hinna tõusu majanduslikele ja sotsiaalsetele tagajärgedele.

(13)Malta tööhõive määr on praegu ELi keskmisest kõrgem ja tõuseb endiselt. Seejuures võiks eritähelepanust olla kasu puuetega inimestel. Sooline tööhõivelõhe on endiselt ELi suurim ja naiste osalemine tööturul väheneb järsult kolmekümnendates eluaastates, peamiselt hoolduskohustuste tõttu. Seda lõhet saaks vähendada sellega, kui töötutele mitteametlikele hooldajatele pakutaks tööturul paremat tuge. Tööjõu ja oskuste nappuse ületamisel tekitab üha suurem sõltuvus välistööjõust sotsiaalseid ja jätkusuutlikkuse probleeme. Sellistes valdkondades nagu tööturg, oskused ja sotsiaalne kaasatus võiks poliitikaalgatustes kasu olla paremast järelevalvest ja hindamisest.

(14)Malta investeerib haridusse ja koolitusse suhteliselt palju, kuid selle tulemusel ei ole veel kõikide sihtrühmade tulemused paranenud. Investeerimisstrateegias oleks abi sellest, kui pöörata rohkem tähelepanu ebasoodsa sotsiaalse olukorra korvamisele, et saavutada kooskõla sotsiaalõiguste samba põhimõttega kvaliteetse ja kaasava hariduse kohta. Haridussüsteemist varakult lahkumisega võitlemise meetmetest hoolimata on see määr endiselt üks kõrgemaid ELis. Hiljutiste meetmetega püütakse parandada ka kolmanda taseme hariduse kaasavust, kuid selle taseme haridust omandab endiselt vähem inimesi kui ELis keskmiselt ja see põhjustab oskustega seotud probleeme. Täiskasvanuõppes osalemine on tõusuteel, kuid jääb vähekvalifitseeritud ja mitteaktiivsete inimeste seas endiselt madalale tasemele.

(15)Agressiivse maksuplaneerimise tõkestamine on maksusüsteemide tõhusamaks ja õiglasemaks muutmise juures esmatähtis, nagu märgiti ka 2019. aasta euroala käsitlevas soovituses. Maksumaksjate agressiivsete maksuplaneerimisstrateegiate välismõju liikmesriikide vahel nõuab lisaks liidu õigusele riikide poliitika kooskõlastamist. Malta on võtnud meetmeid agressiivse maksuplaneerimise vastu, kuid litsentsitasude ja dividendimaksete suur osakaal SKPst viitab sellele, et Malta maksueeskirju kasutavad agressiivset maksuplaneerimist viljelevad ettevõtted. Kuna Maltal asuvate ettevõtete poolt välismaale (st ELi residentidelt kolmandate riikide residentidele) makstavatelt dividendidelt, intressidelt ja litsentsitasudelt makse kinni ei peeta, võib see viia olukorrani, et sellised maksed jäävad üldse maksustamata, kui neid ei maksustata ka vastuvõtvas riigis. Malta tingliku intressi mahaarvamise süsteem aitab küll vähendada võlakohustuste omakapitalile eelistamist, kuid selleks et ennetada süsteemi kuritarvitusevastaste eeskirjade ning määra soodsuse ja aktsiapõhise korra koostoimel maksudest kõrvalehoidmist, tuleb olukorda tähelepanelikult jälgida. Kuigi Malta jaeinvestorite programmiga ning Malta residentsus- ja viisaprogrammiga ei anta nõude täitmise korral automaatselt maksuresidentsust, võib sissetulek olla riigivälisuse korra alusel tulumaksust vabastatud, kui seda ei kanta üle Maltasse ning füüsilise kohaloleku suhtes ei seata seejuures erilisi nõudeid. Need võivad hõlbustada agressiivset maksuplaneerimist ja sisaldavad OECD hinnangul potentsiaalselt kõrget riski, et neid võidakse kuritarvitada finantskontode automaatsest teabevahetusest kõrvalehoidmiseks.

(16)ELi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata kõrvaldada mõningad soovitustes nimetatud puudused, eelkõige riigiaruande D lisas käsitletud valdkondades. See võimaldaks Maltal kõnealuseid vahendeid kindlaks määratud sektorite puhul võimalikult hästi ära kasutada.

(17)Komisjon on Euroopa poolaasta (2019) raames Malta majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2019. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2019. aasta stabiilsusprogrammi ja 2019. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Maltale esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud mitte üksnes nende asjakohasust Malta eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada seeläbi liidu üldist majandusjuhtimist.

(18)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu 2019. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja on arvamusel, et Malta täidab eelduste kohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid,

SOOVITAB Maltal võtta 2019. ja 2020. aastal järgmisi meetmeid:

1.Tagada tervishoiu- ja pensionisüsteemide eelarve jätkusuutlikkus, sealhulgas piirates ennetähtaegselt pensionile jäämist ja kohandades oodatava eluea eeldatavat pikenemist arvestades seadusjärgset pensioniiga.

2.Leida lahendus maksusüsteemi elementidele, mida üksikisikud ja hargmaised ettevõtjad võivad ära kasutada agressiivseks maksuplaneerimiseks, eriti välismaale tehtavate maksete kaudu. Tugevdada üldist juhtimisraamistikku, sh jätkates tööd korruptsioonijuhtumite uurimiseks ja nende eest süüdistuste esitamiseks. Jätkata rahapesuvastase raamistiku tugevdamist, eelkõige sundtäitmise suhtes. Tugevdada kohtute sõltumatust, eelkõige kohtunike ametisse nimetamise ja ametist vabastamise tagatisi, ning luua eraldi prokuratuurid.

3.Keskenduda investeeringutega seotud majanduspoliitikas teadusuuringutele ja innovatsioonile, loodusvarade majandamisele, ressursi- ja energiatõhususele, säästvale transpordile, liiklusummikute vähendamisele ning kaasavale haridusele ja koolitusele.

Brüssel,