1.Sissejuhatus

Veebiplatvormid on digitaalses majanduses üks innovatsiooni ja majanduskasvu liikumapanevaid jõude. Tänu neile on tekkinud seninägematu juurdepääs teabele, suhtlusvahenditele ja uutele turuvõimalustele. Eriti märgatavalt on see mõjutanud väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEsid). Ühtlasi on suurema osa internetikasutajate jaoks saanud veebiplatvormidest peamine kanal, mille kaudu ammutatakse teavet ja muud infosisu – olgu siis tegemist otsingumootorite, sotsiaalvõrgustike, mikroblogide jaoks loodud saitide või videojagamisplatvormidega. Platvormide ärimudelite viimase aja areng on toonud kaasa tihedamad seosed kasutajate ja sisu vahel – seda on näha eeskätt suunatud reklaamis. Sellised platvormid ühendavad miljardeid kasutajaid hoomamatu hulga sisu ja teabega ning pakuvad kodanikele ja ettevõtjatele uuenduslikke teenuseid.

Samas saab üles laadida ka ebaseaduslikku sisu, millele on veebis juurdepääs. Sellise sisu suur levik tekitab tõsist muret ning sellele tuleb jõuliselt ja tulemuslikult reageerida. Mis on ebaseaduslik reaalses maailmas, on seda ka veebis. Terrorismi õhutamine, ksenofoobia ja rassistlikud väljaütlemised, mis õhutavad avalikult vihkamist ja vägivalda, ning lastepornograafia on ELis ebaseaduslikud. Veebis leidub üha rohkem terroristlikke materjale ning sellise sisu levik kujutab endast tõsist ohtu nii turvalisusele ja ohutusele kui ka ohvrite inimväärikusele. Euroopa Liit on neile probleemidele reageerinud mitmesuguste meetmetega. Ebaseadusliku veebisisu avastamine ja kõrvaldamine on teemad, mis nõuavad tänapäeva digitaalses maailmas kiiret reageerimist.

22.–23. juunil 2017 väljendas Euroopa Ülemkogu muret ELis toimunud terrorirünnakute ja veebis leviva terroristliku propaganda pärast ja teatas, et ootab tööstuselt „uute tehnoloogiate ja vahendite väljatöötamist, et parandada terroriaktide toimepanemist õhutava internetisisu automaatset tuvastamist ja kõrvaldamist. Seda tuleks vajaduse korral täiendada asjakohaste seadusandlike meetmetega ELi tasandil.“ Sellised üleskutsed jäid kõlama ka G7 ja G20 riikide juhtide hiljutistel tippkohtumistel tehtud avaldustes. Sama teemat käsitles juunis 2017 oma resolutsioonis veebiplatvormide kohta ka Euroopa Parlament, kes kutsus platvorme üles „tugevdama meetmeid ebaseadusliku ja kahjuliku infosisu tõkestamiseks“ ning palus komisjonil esitada ettepanekud nende küsimuste lahendamiseks.

Platvormidel, mis vahendavad infosisu kättesaadavust enamikule internetikasutajatele, lasub oluline ühiskondlik vastutus: nad peavad kaitsma kasutajaid ja laiemalt kogu ühiskonda ning ei tohi lasta kurjategijatel ja teistel veebis rikkumisi toime panevatel isikutel oma teenuseid ära kasutada. Nende loodav avatud digiruum ei tohi muutuda näiteks terrorismi, ebaseadusliku vaenuõhutuse, laste väärkohtlemise või inimkaubanduse kasvulavaks ega kohaks, kus ei kehti õigusriigi põhimõte. On ilmselge, et ebaseadusliku infosisu levik veebis võib õõnestada kodanike usaldust digitaalse keskkonna vastu ja sellega seotud kindlustunnet, kuid ühtlasi võib see ohtu seada ka platvormikeskkondade ja digitaalse ühtse turu majandusliku arengu. Veebiplatvormide keskne koht ühiskonnas tähendab vastutust ja ühe osana sellest peaksid need platvormid otsustavalt tõhustama oma tegevust kirjeldatud probleemi lahendamiseks.

Võitluses ebaseadusliku veebisisuga tuleb kasutada asjakohaseid ja jõulisi kaitsemeetmeid, et tagada mitmesuguste ohtu sattuvate põhiõiguste kaitse. Arvestades, et veebiplatvormide kui teabele juurdepääsu pakkujate olulisus kasvab üha, on just neil selle tasakaalu saavutamisel keskne koht. Euroopa Liidu sees toimuv võitlus ebaseadusliku veebisisuga peaks toetuma ELi globaalsele tegevusele ja seda arvesse võtma.

Käesolevas teatises esitatakse kogum suuniseid ja põhimõtteid, mille põhjal saaksid veebiplatvormid koostöös riikide ametiasutuste, liikmesriikide ja muude asjaomaste sidusrühmadega tõhustada võitlust ebaseadusliku veebisisuga. Teatisega püütakse kaasa aidata ja hoogu anda heade tavade rakendamisele, et ennetada, avastada ja kõrvaldada ebaseaduslikku infosisu ja blokeerida juurdepääs sellele, et seeläbi tagada sellise sisu tulemuslik kõrvaldamine, suurendada läbipaistvust ja kaitsta veebis põhiõigusi. Samuti püütakse platvormidele selgitada, milles seisneb nende vastutus, kui nad võtavad ennetavaid samme, et avastada või kõrvaldada ebaseaduslikku sisu või blokeerida juurdepääs sellele (nn esmaabimeetmed).

2.Taust

Euroopa Liit on ebaseadusliku veebisisuga võitlemiseks juba võtnud nii siduvaid kui ka mittesiduvaid meetmeid. Poliitiliste meetmete hulgas on direktiiv laste seksuaalse kuritarvitamise ja laste seksuaalse ärakasutamise ning lapspornoga võitlemise kohta, terrorismivastase võitluse direktiiv ning autoriõiguse ja audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi reformide raames kavandatud meetmed.

Kehtivaid ja kavandatud seadusandlikke meetmeid on täiendatud rea mitteseadusandlike meetmetega, nagu internetis ebaseadusliku vihakõne vastu võitlemise tegevusjuhend, ELi internetifoorumi töö seoses terroristliku propagandaga, vastastikuse mõistmise memorandum võltsitud kaupade internetimüügi kohta, komisjoni teatis internetis müügiks pakutavate toodete turujärelevalve kohta, toidutarneahelasse kuuluvate toodete veebimüük, ELi tegevuskava looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks, ebaausate kaubandustavade direktiivi käsitlevad suunised või ühismeetmed, mida riikide ametiasutused võtavad tarbijakaitsealase koostöö võrgustikus. Lastele parema interneti loomise Euroopa strateegia on eneseregulatsiooni algatus, mille eesmärk on muuta veebikeskkond laste ja noorte jaoks paremaks, et vähendada riski puutuda kokku näiteks vägivaldse või seksuaalset ärakasutamist kajastava sisuga või küberkiusamisega.

Komisjon rõhutas oma 2016. ja 2017. aasta teatistes, et veebiplatvormid peavad oma tegevuses näitama üles suuremat vastutustunnet ja võtma kogu ELis aktiivsemalt eneseregulatsioonil põhinevaid meetmeid ebaseadusliku sisu kõrvaldamiseks. Peale selle on komisjon lubanud parandada mitmesuguste valdkondlike dialoogide koordineerimist platvormidega ning selgitada välja, kas oleks vaja suuniseid ametliku teavitamise ja meetmete võtmise menetluste kohta. Seda tuleks teha koosmõjus juba käimas olevate dialoogidega ja muudes valdkondades (nt Euroopa julgeoleku tegevuskava alusel või ebaseadusliku vihakõne vallas) alustatud tööga ja ilma neid piiramata.

Hiljutised aruanded mõnede valdkondlike algatuste kohta näitavad, et saavutatud on mõningast edu. Näiteks ebaseaduslike vihkamist õhutavate avalduste kohta näitasid 2017. aasta juuni aruanded, et valimis, mis sisaldas kuue kuu jooksul mõnedes ELi riikides teatatud sisu, oli kõrvaldatud sisu osakaal kasvanud 28 %-lt 59 %-le, kuid eri platvormide lõikes olid tulemused väga erinevad. Samal ajavahemikul paranes mõnevõrra ka sisu kõrvaldamise kiirus, kuid 28 % materjalist kõrvaldati siiski alles nädala pärast. See näitab, et mitteregulatiivsel lähenemisviisil võib olla tulemusi eeskätt siis, kui sellega kaasnevad meetmed, millega tagatakse kõigi asjaomaste ettevõtjate vahelisele koostööle kaasa aitamine. Terroristliku sisu vastu võitleva ELi internetifoorumi raames on alates foorumi loomisest kõrvaldatud umbes 80–90 % sisust, millest Europol on teada andnud. Mis puudutab lastepornograafiat, siis vihjetelefonide süsteemi INHOPE andmetel kõrvaldati juba 2015. aastal 91 % sellisest sisust 72 tunni jooksul ning iga kolmas materjal 24 tunni jooksul.

Mitmesuguste valdkondlike dialoogide käigus on selgunud, et eri valdkondades on avastamise, identifitseerimise, kõrvaldamise ja uuesti üleslaadimise vältimise menetlustes suuri sarnasusi. Neid tõdemusi on käesolevas teatises arvesse võetud.

ELi tasandil moodustab ebaseadusliku sisu kõrvaldamise üldise õigusraamistiku e-kaubanduse direktiiv, millega on muu hulgas ühtlustatud tingimused, mille korral ei peeta teatavaid veebiplatvorme erandkorras vastutavaks ebaseadusliku veebisisu eest, mida nad digitaalsel ühtsel turul majutavad.

Ebaseaduslik sisu võib veebiplatvormides levida eeskätt selliste veebiteenuste kaudu, mis võimaldavad üles laadida kolmandate isikute sisu. Teatavatel tingimustel kohaldatakse selliste veebimajutusteenuste suhtes e-kaubanduse direktiivi artiklit 14. Selles artiklis on sätestatud, et veebimajutusteenuse pakkujat ei saa pidada vastutavaks kolmanda isiku taotluse põhjal talletatava teabe eest, kui a) tal ei ole tegelikku teavet ebaseadusliku tegevuse või teabe kohta ja kahjutasunõuete osas ei tea ta fakte või asjaolusid, millest ilmneb ebaseaduslik tegevus või teave, või b) sellisest asjaoludest teadlikuks saades kõrvaldab teenuseosutaja kiiresti teabe või tõkestab juurdepääsu sellele. Samas peaks direktiivi alusel „olema võimalik välja arendada kiired ja usaldusväärsed menetlused, et kõrvaldada ja tõkestada juurdepääs ebaseaduslikule teabele“.

Ühtlasi ei või liikmesriigid kehtestada artikli 15 kohaselt „[artiklis 14] käsitletud teenuste osutajatele üldist kohustust jälgida teavet, mida nad edastavad või talletavad, [või] üldist kohustust otsida ebaseaduslikku tegevust näitavaid fakte ja asjaolusid“. Samas on direktiivi põhjenduses 47 meenutatud, et see puudutab üksnes üldise iseloomuga jälgimiskohustusi ning ei „kehti jälgimiskohustuste kohta erijuhtudel ega mõjuta siseriiklike asutuste poolt vastavalt siseriiklikele õigusaktidele antavaid korraldusi“.

2016. aasta teatises veebiplatvormide kohta lubas komisjon, et säilitab veebiplatvormide tasakaalustatud ja prognoositava vastutuskorra kui peamise õigusraamistiku, mis toetab digitaalsel ühtsel turul digitaalset innovatsiooni.

Käesolevas teatises esitatud suunised ei piira ELi õigustiku kohaldamist ning käsitlevad veebiplatvormide tegevust, eeskätt selliste platvormide pakutavaid veebimajutusteenuseid e-kaubanduse direktiivi artikli 14 tähenduses, hõlmates ebaseadusliku sisu kõiki kategooriaid ning võttes sealjuures arvesse asjaolu, et sisu eri liigid võivad eeldada erinevat lähenemist.

Praegu ei kohaldata ELis ebaseadusliku sisu kõrvaldamise suhtes ühtlustatud ja järjekindlat lähenemisviisi. Küll aga on ELis olemas erinevaid lähenemisviise olenevalt liikmesriigist, sisu kategooriast või veebiplatvormi liigist. Ühtlasem lähenemine muudaks ebaseadusliku sisuga võitlemise tulemuslikumaks. Sellest oleks kasu ka digitaalse ühtse turu arengu seisukohast ning ühtlasi vähendaks see veebiplatvormide, kaasa arvatud uute turuletulijate kulusid, mis tulenevad vajadusest järgida paljusid eri õigusnorme.