ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 3.12.2008 
SEK(2008) 2886 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Järgmise dokumendi lisa: 
 
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EU ROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
 
EUROOPA LIIDU STRATEEGIA VÄLJATÖÖTAMINE SISSETUNGIVATE 
LIIKIDE SUHTES 
 
(KOM(2008) 789 lõplik) 
(SEK(2008)2887)  
 
  
MÕJUHINNANG – KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
ET 2   ET MÕJUHINNANG – KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE  
1. Probleemi olemus ja algat use eesmärgi määratlemine 
Võõrliigid on liigid, mis on in trodutseeritud väljapoole nende tänapäevast või ajaloolist 
looduslikku levilat ja mis suudavad uues lev ilas ellu jääda ning seega ka paljuneda. 
Sissetungivad võõrliigid on võõrliigid, mille si ssetoomine ja/või levik ohustab bioloogilist 
mitmekesisust1. Aastatuhande ökosüsteemi hinnang nä itas, et sisset ungivad võõrliigid 
mõjutavad kõiki ökosüsteeme2. Bioinvasiooniga seotud prob leemid on kaubandustegevuse 
hoogustumise tagajärjel jätkuvalt  süvenenud. Sissetungivad liigid3
 avaldavad kahjulikku mõju 
bioloogilisele mitmekesisusele, sest nad võiva d näiteks konkureerida teiste organismidega, 
muuta elupaiga struktuuri, olla  mürgised, parasiitide kogujad või haigusetekitajate kandjad, 
tekitada lähedaste liikidega hübriide ja m uuta kohalikku toiduahelat; nii näiteks muudavad 
võõrtaimed toitainete kättesaadavust, takistavad tolmeldamist, põhjustavad kohalike liikide 
väljasuremist, muudavad aine- ja energiaringe te teid ning elupaikade ja ökosüsteemide 
füüsikalisi tegureid. Sisset ungivad liigid võivad põhjustada  veekogude kinnikasvamist ning 
kahjustada nii metsi, põllukultuure, hooneid kui ka linnapiirkondi. Sissetungivate liikide 
leviku ärahoidmise, nende kontro lli ja/või tõrje ning sisset ungivate liikide poolt tekitatud 
keskkonna- ja majanduskahjuga seotud kulud on märkimisväärsed. Sissetungivate liikide 
kontrolliga seotud kulud on sageli  suured, kuid siiski väikse mad „vallutaja” poolt pidevalt 
tekitatava kahjuga seotud kulude st . Neid kulusid saaks vältid a või vähendada otsustega, mis 
käsitlevad sissetungivate liikide introduktsioon i ärahoidmist ja selle peatamist varasemas 
etapis. 
                                                 
1 Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni peamised  põhimõtted (vastu võetud COP 6 otsusega VI/23). 
2 Vaata lisa: Joonis 1 – bioloogilist mitmekesis ust/ökosüsteeme mõjutavad põhitegurid. Allikas: 
aastatuhande ökosüsteemi hinnang (MA, 2005).  
3 Käesolevas dokumendis läbivalt kasutatud termin „sissetungivad liigid” on lühendatud bioloogilise 
mitmekesisuse konventsiooni kontekstis esinevast terminist „sissetungivad võõrliigid” ja terminist 
„invasiivsed võõrliigid”. Sissetungivate liikide all mõistetakse üldiselt liike, mille sissetoomine ja/või 
levik võib ohustada bioloogilist mitmekesisust või tekitada muid ettenägematuid tagajärgi. 
ET 3   ET  
050010001500200025003000
1500 1600 1700 1800 1900 2000Date of introductionNo. of speciesAlien to Europe
Alien in EuropeAliens of European origin
 
ALLIKAS: projekt DAISIE (vt B lisa)  
Üha suureneval liikuvusel nii eurooplaste ka kogu maailma elanikkonna ja kaupade hulgas on 
mitmeid eeliseid, kuid see soodustab ka eriti elujõuliste sissetungiv ate liikide tahtlikku 
introduktsiooni ja „jän esena” reisivate või saastavate or ganismide tahtmatut sissetoomist 
kaubanduse kaudu või mõnel muul viisil. Sisse tungivad liigid ei  tunne riigipiire. 
Sissetungivate liikide mõju ja nende pool t põhjustatud kulude suurenemine jätkub 
sissetungivate liikide prognoositava eksponentsiaalse kasvu tõttu tõ enäoliselt ka tulevikus (vt 
eespool asuvat diagrammi). See on kõigi liik mesriikide, Euroopa ja  kogu maailma ühine 
probleem. Seega on oluline, et kõnealust globaal set ohtu käsitletakse ka Euroopa tasandil. 
Esineb küll valdkondi, kus sissetungivaid liike käs itleva poliitika ja õigusaktidega seotud head 
tava järgitakse, kuid üldpilt on siiski killu statud. Killustatud meetmed ei suuda oluliselt 
vähendada ohte, millega sissetungivad liigid ähvardavad Euroopa loodust ja ökosüsteeme. 
Praegu puudub mehhanism, mis toetaks sisset ungivate liikide s uhtes kohaldatavate 
lähenemisviiside ühtlustamist või üldise kooskõla  saavutamist naaberriikide vahel. Erinevad 
ELi õigusaktid, mis sissetungivate liikide erinevaid aspekte vaid osaliselt hõlmavad, raskendavad õigusaktide ühtlustatud rakendamist. 
Ühendus on võtnud endale kohustuse vähendada oluliselt sissetungi vate liikide mõju 
bioloogilisele mitmekesisusele.  Käesoleva mõjuhinnangu eesmär k on aidata kaasa nimetatud 
protsessile, määratledes võimalikud variandid ja  meetmed, mida ELi sissetungivate liikide 
strateegia arendamise jooksul oleks võimalik k ohe rakendada. Praegune poliitika ja kehtiv 
õiguslik raamistik on esitatud mõjuhinnangu arua nde esimeses peatükis, kus antakse ka 
ülevaade teatise ettevalmistamisel läbi viidud konsultatsioonid est ja kasutatud 
eksperdihinnangutest. Teises peatükis antakse ülevaade sissetungivatest liikidest Euroopas ja 
kirjeldatakse erinevaid sisset oomisviise, tuuakse näiteid se lle kohta, kuidas sissetungivad 
liigid mõjutavad keskkonda ja kaubandust, antakse ülevaade sissetungivate liikide poolt põhjustatud praegu teadaolevatest kuludest ni ng lisaks sellele selg itatakse vajadust sekkuda 
ELi tasemel. Kolmandas peatükis esitatakse ELi sissetungivate liikide strateegia eesmärgid. 
ET 4   ET II. Eesmärkide saavutamiseks kasu tatavad erinevad lähenemisviisid. 
Neljandas peatükis esitatakse neli võimalikku st rateegiat eesmärkide saavutamiseks ning 
käsitletakse mõningaid kõigi nelja vari andiga seotud valdkonnaüleseid küsimusi. Need 
strateegiad ei ole üksteist välistavad ja üksteisega konkureerivad paketid. Need on 
intensiivsuse ja mõjususe suurenemise järgi reastatud võimalikud variandid. Kuna 
intensiivsemad strateegiad eeldavad suuremai d ressursse, sõltub variandi intensiivsus 
investeerimisvalmidusest. Strateegia B raames  määratletud meetmed ei ole eraldiseisvad. 
Neid tuleks vaadelda kumulatiivsete meetmetena , mis moodustavad osa  lähenemisviisist, 
mille eesmärk on suurendada jõupingutusi si ssetungivate liikidega seotud probleemide 
lahendamiseks ja kasutada võimalikult täielikul t ära olemasolevad vahendid ning õigusaktid.  
Teatavaid meetmeid on võimali k viivitamata ellu viia, kuid teisi saab rakendada alles 
mitme aasta pärast. Kõnealuste meetmete hulka  kuuluvad sissetungivate liikidena määratletud 
võõrliikide tahtliku või tahtmatu sissetoomise ära hoidmise, varajase hoiatamise ja teavitamise 
süsteem ning sissetungivate liikide tõrje, tõkest amine ja nende leviku kontroll. Määratleti 
järgmised strateegiad. 
• Strateegia A. Tavapärane tegevus:  olemasolevate vahendite rakendamise jätkamine. 
• Strateegia B. Olemasolevate lähenemisviiside võimalikult täielik ärakasutamine:  
olemasolevate õigusaktide võimalikult ulat uslik ärakasutamine, vabatahtlike 
tegevusjuhendite arendamine ja  rakendamine, varajase hoiatamise ja teavitamise süsteemi 
arendamine, Euroopa sissetungivate liikide ni mistu pidamine, teadlikkuse tõstmine, parima 
tava jagamine ning tõrje- ja kontrollim eetmete rakendamine riiklikul tasandil. 
• Strateegia B+. Olemasolevate õigusaktide kohandamine:  see strateegia eeldab 
olemasolevate õigusaktide muutmist ja laiendamist viisil, mis käsitleks vormiliselt ka sissetungivate liikid ega seotud teemasid. 
• Strateegia C. Terviklik ja sihtotst arbeline ELi õigusakt:  see variant hõlma b nii strateegia 
B raames kirjeldatud üldiseid vahendeid kui ka uute õigusaktide kiiret kehtestamist, mis 
võimaldaks sissetungivate liik idega seotud probleemide lahe ndamisel kasutada terviklikku 
lähenemisviisi. 
Kaalutakse ka kõigi nelja st rateegiaga seotud valdkonnaüleste meetmete rakendamist; need 
meetmed hõlmavad teabevahetust, haridust ja teadlikkuse tõstmist, tead mistebaasi loomist ja 
rahastamist. 
Viiendas peatükis tehakse võimalikest strateegia test kokkuvõte ning võrreldakse ja hinnatakse 
neid üldisemas plaanis. Kuuendas peatükis esit atakse järeldused, se itsmendas peatükis aga 
käsitletakse järelvalvet ja indikaatoreid, mis aitavad hinna ta ELi sissetungivate liikide 
tervikliku strateegia väljatöötamise ettevalmistamisel tehtud edusamme.