millega muudetakse nõukogu otsust 2005/671/JSK, et viia see vastavusse isikuandmete kaitset käsitlevate liidu õigusnormidega

SELETUSKIRI

1.Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

1.1.Ettepaneku põhjused

Direktiiv (EL) 2016/680 (direktiiv isikuandmete kaitse kohta õiguskaitse valdkonnas ehk õiguskaitsedirektiiv) jõustus 6. mail 2016 ning liikmesriikidel oli selle siseriiklikku õigusesse ülevõtmiseks aega kuni 6. maini 2018. Direktiiviga tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu raamotsus 2008/977/JSK. Direktiivi kohaldamisala on väga lai, kuna see on esimene õigusakt, milles käsitletakse terviklikult andmete töötlemist õiguskaitse valdkonnas. Direktiivi kohaldatakse isikuandmete riigisisese ja piiriülese töötlemise suhtes pädevates asutustes süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise ning kriminaalkaristuste täitmisele pööramise, sealhulgas avalikku julgeolekut ähvardavate ohtude eest kaitsmise ja nende ennetamise eesmärgil.

Õiguskaitsedirektiivi artikli 62 lõike 6 kohaselt peab komisjon 6. maiks 2019 läbi vaatama muud ELi õigusaktid, mis reguleerivad isikuandmete töötlemist pädevates asutustes õiguskaitse eesmärkidel. Läbivaatamise eesmärk on hinnata vajadust viia need õigusaktid vastavusse õiguskaitsedirektiiviga ja esitada ettepanekuid nende muutmiseks, et tagada andmekaitse järjepidevus õiguskaitsedirektiivi kohaldamisalas.

Komisjon esitas läbivaatamise tulemused oma teatises (edasiste sammude kohta endise kolmanda samba acquis vastavusse viimiseks andmekaitsenormidega, 24. juuni 2020), milles määrati kindlaks õigusaktid, mis tuleks õiguskaitsedirektiiviga vastavusse viia. Nende hulgas oli ka nõukogu otsus 2005/671/JSK, mille kohta komisjon lubas esitada konkreetsed muutmisettepanekud.

Õiguskaitsedirektiivi artikli 6 kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et pädevad asutused eristaksid isikuandmeid selgelt andmesubjektide eri kategooriate kaupa, näiteks:

·isikud, kelle puhul on tõsine alus arvata, et nad on toime pannud või panevad varsti toime süüteo;

·isikud, kes on süüteos süüdi mõistetud;

·süüteoohvrid või süüteoga seotud muud isikud.

Õiguskaitsedirektiivi artikli 8 lõike 1 kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et isikuandmete töötlemine oleks seaduslik. See tähendab, et pädev asutus võib töödelda isikuandmeid üksnes niivõrd, kui see on vajalik õiguskaitsedirektiivis sätestatud ülesande täitmiseks. Õiguskaitsedirektiivi artikli 8 lõike 2 kohaselt peab direktiivi kohaldamisalasse kuuluvat isikuandmete töötlemist reguleerivas liikmesriigi õiguses olema täpsustatud vähemalt isikuandmete töötlemise üldised eesmärgid, töödeldavad isikuandmed ja nende töötlemise konkreetsed eesmärgid.

Tulemuslikuks võitluseks terrorismi vastu on väga oluline, et pädevad asutused ja liidu ametid vahetaksid omavahel teavet, mida pädevad asutused peavad asjakohaseks terroriaktide ennetamiseks, avastamiseks ja uurimiseks või nende eest vastutusele võtmiseks. Sellise teabevahetuse puhul tuleb täielikult tagada õigus andmekaitsele ja see peab toimuma vastavalt õiguskaitsedirektiivis sätestatud tingimustele.

Nõukogu 20. septembri 2005. aasta otsuses 2005/671/JSK terroriaktidega seotud teabevahetuse ja koostöö kohta nenditakse, et terrorismivastases võitluses on väga oluline omada võimalikult täielikku ja ajakohast teavet. Terrorismiohu püsimise ning keerukuse tõttu on vaja järjest rohkem teavet vahetada. Seda arvesse võttes on nõukogu otsuses 2005/671/JSK sätestatud, et liikmesriigid peavad koguma igasugust asjakohast teavet eeluurimiste käigus, mida liikmesriigi õiguskaitseorganid viivad läbi seoses terroriaktidega, mis mõjutavad või võivad mõjutada kahte või enamat liikmesriiki, ning saatma selle Europolile. Lisaks peavad liikmesriigid koguma igasugust asjakohast teavet süüdistuste esitamise ja süüdimõistmise kohta selliste terroriaktide eest, mis mõjutavad või võivad mõjutada kahte või enamat liikmesriiki, ning edastama selle Eurojustile. Iga liikmesriik peab tegema kättesaadavaks ka kogu asjakohase teabe, mille pädevad asutused on kogunud terroriaktidega seotud kriminaalmenetluste käigus. See teave tuleb kiiresti kättesaadavaks teha pädevatele asutustele teises liikmesriigis, kus teavet saaks kasutada terroriaktide tõkestamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest süüdistuse esitamiseks.

Alates 2005. aastast on saanud üha selgemaks, kui tähtis on jagada teavet liikmesriikide vahel ning ka Europoli ja Eurojustiga. Terrorismivastast võitlust käsitleva direktiiviga (EL) 2017/541 muudeti nõukogu otsust 2005/671/JSK, et tagada tulemuslik ja õigeaegne teabe jagamine liikmesriikide vahel, võttes arvesse terroriaktidest lähtuvat suurt ohtu.

Nõukogu otsuse 2005/671/JSK põhjenduses 7 on märgitud, et otsuses austatakse põhiõigusi ning järgitakse põhimõtteid, mida tunnustatakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas. Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 8 on isikuandmete kaitse sätestatud ühe põhiõigusena. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 16 lõikes 1 sätestatud põhimõtte kohaselt on igaühel õigus oma isikuandmete kaitsele. ELi toimimise lepingu artikli 16 lõikes 2 on sätestatud ka konkreetne õiguslik alus isikuandmete kaitset käsitlevate õigusnormide vastuvõtmiseks.

Isikuandmete kaitset käsitlevaid liidu õigusnorme on pärast nõukogu otsuse 2005/671/JSK vastuvõtmist edasi arendatud. Eelkõige, nagu eespool märgitud, võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu ELi toimimise lepingu artikli 16 lõike 2 alusel vastu õiguskaitsedirektiivi, mis jõustus 6. mail 2016. Õiguskaitsedirektiiv on terviklik horisontaalne andmekaitsealane õigusakt. Oluline on, et seda kohaldatakse kõigi isikuandmete töötlemise toimingute suhtes, mida pädevad asutused teevad õiguskaitse eesmärgil (nii riigisiseselt kui ka piiriüleselt).

1.2.Ettepaneku eesmärk

Ettepaneku eesmärk on viia nõukogu otsus 2005/671/JSK vastavusse õiguskaitsedirektiivis sätestatud põhimõtete ja eeskirjadega, et inimestele oleks tagatud ühetaoline kaitse isikuandmete töötlemisel. Komisjoni 24. juuni 2020. aasta teatise kohaselt tuleks otsuse 2005/671/JSK vastavusse viimisel teha järgmist: