Eriaruanne Ühtne 
järelevalvemehhanism –  
hea algus, kuid on vaja 
täiendavaid parandusiET 2016  nr 29
EUROOPA
KONTROLLIKODA

EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
Päringud:  eca.europa.eu/et/Pages/ContactForm.aspx
Veebisait:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2016
Print ISBN 978-92-872-6202-8 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/108032 QJ-AB-16-029-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-6206-6 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/173532 QJ-AB-16-029-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-6183-0 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/76947 QJ-AB-16-029-ET-E
© Euroopa Liit, 2016
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
4. joonise kasutamiseks või reprodutseerimiseks tuleb taotleda luba otse autoriõiguse valdajalt.
Käesolevas aruandes esitatud teiste asutuste (nagu Rahvusvaheliste Arvelduste Pank, IMF) koostatud dokumentidest 
võetud tekstide tõlked ei pruugi olla asutuste endi tehtud ametlikud tõlked.
Ühtne 
järelevalvemehhanism –  
hea algus, kuid on vaja 
täiendavaid parandusi
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287  
lõike 4 teisele lõigule)EriaruanneET 2016  nr 29
02
 Auditirühm
Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tu -
lemus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida 
nende mõju, võttes arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulude ja kulude suurust, tulevasi 
arengusuundi ning poliitilist ja avalikku huvi.
Käesoleva aruande koostas turgude reguleerimise ja konkurentsivõimelise majanduse valdkondade eest vastutav  
IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio Tomé Muguruza. Auditit juhtis kontrollikoja liige Neven Mates, 
keda toetasid kabinetiülem George Karakatsanis, kabineti atašee Marko Mrkalj, direktor Zacharias Kolias ja auditijuht 
Mirko Gottmann. Auditirühma kuulusid Boyd Anderson (lähetatud ekspert) ning audiitorid Paraskevi Demourtzidou, 
Helmut Kern ja Giorgos Tsikkos. Keelealast abi osutas Thomas Everett.
Vasakult paremale:  G. Karakatsanis, G. Tsikkos, M. Mrkalj, P . Demourtzidou, Z. Kolias, N. Mates,  
T. Everett, M. Gottmann, H. Kern.
03
 Sisukord
Punkt
 Lühendid
I–XV  Kokkuvõte
1–12  Sissejuhatus
6 –12  Euroopa Pangandusliidu loomine
13–19  Auditi lähenemisviis ja metoodika
19 Raskused auditi tõendusmaterjali kogumisel
20–77  Juhtimine
21–27  Loodi keeruline organisatsiooniline struktuur
25 EKP-poolne töötajate värbamine ühtsesse järelevalvemehhanismi oli ajapiiranguid arvestades mõjus, …
26-27  … kuid tugines suurel määral riiklike pädevate asutuste ressurssidele
28–39  Vajalikud asutused on loodud nõuetekohaselt ja neid toetab keerukas otsustusprotsess
32–35  Otsusetegemine on keerukas protsess, mille käigus vahetatakse teavet eri tasanditel ning milles 
järelevalvenõukogu sekretariaat osaleb olulisel määral
36-37  Järelevalvenõukogu peab vastu võtma väga palju otsuseid, …
38-39  … millel on negatiivne mõju juhtkomitee tööle
40–52  Kohaldatakse rahapoliitika ja järelevalve funktsioonide lahususe põhimõtet, kuid sõltumatuse 
tajumisega seonduvad riskid
42–46  Ühiselt kasutatavatest teenustest tulenevaid riske saaks paremini hinnata
47–52  Ühtse järelevalvemehhanismi organsatsioonilise ja finantsstruktuuriga on seotud ka muid rahapoliitika ja 
järelevalve funktsioonide sõltumatust ohustavaid riske
04 Sisukord 
 
53–57  Ühtse järelevalvemehhanismi juhatuse ja personali suhtes kohaldatakse eetikamenetlusi ning 
käitumisjuhendit
53–57  Loodud on ühtse järelevalvemehhanismi eetiline raamistik, kuid riiklike pädevate asutuste suhtes 
kohaldatakse endiselt riiklikke õigusakte ning neil on arvestatav kaalutlusõigus oma eeskirjade 
määratlemiseks
58–77  Siseaudit: kasutusel on terviklikul auditikaval põhinev innovatiivne lähenemisviis, kuid 
rakendamist takistavad vahendite eraldamise ja planeerimisega seotud probleemid
62–65  Siseauditi peadirektoraadi vahendite eraldamine: vajalike töötajate arv oli selgelt määratletud, kuid lõplik 
töötajate arv ei olnud piisav
66–69  Planeerimine põhineb terviklikul auditikeskkonnal, kuid alati ei võeta arvesse parimaid tavasid
70–77  Riskihindamismetoodika on üldjuhul asjakohane, kuid see ei taga piisavalt suure ning keskmise riskiga 
valdkondade täielikku ja õigeaegset käsitlemist
78–103  Aruandluskord
82–84  i) Ühtse järelevalvemehhanismi kui terviku ülesanded ja vastutusalad on vastavates õigusaktides 
selgelt määratletud ja avalikustatud
85–87  ii) Kontrollikoja auditivolitused on kindlaks määratud ELi toimimise lepingus
88–97  iii) Veel ei ole välja töötatud ametlikku tulemusraamistikku, mille abil saada kindlust ühtse 
järelevalvemehhanismi eesmärkide saavutamise kohta
98-99  iv) Parlamendi tehtavat demokraatlikku kontrolli järelevalve üle reguleerivad märkimisväärsed 
konfidentsiaalsuspiirangud
100–103  v) Tagasiside andmise kord on olemas, kuid see ei hõlma veel finantsasutuste üldisi uuringuid
104–149  Ühiste järelevalverühmade ülesehitus ja neile ressursside eraldamine
106 –125  Kõigi järelevalveressursside kavandamine ja prognoosimine ning ressursside ja personali 
eraldamine
107–110  Ühtse järelevalvemehhanismi inimressursside esialgsel prognoosimisel rakendati lihtsat lähenemisviisi, …
111-112  … mis ei võtnud täiel määral arvesse kasvavat järelevalvealast töökoormust
113 –119  Klastrite moodustamise metoodika eesmärk oli lihtsustada esialgset personali eraldamist ühistele 
järelevalverühmadele, kuid seda tuleks ajakohastada
120-121  EKP ressursse eraldatakse vastavalt selle klastrite koostamise metoodikale
122–125  Koordinaatorite määramise poliitika eesmärk oli ühtlustamist edendada, kuid alati ei ole seda järgitud
05 Sisukord 
 
126 –137  EKP koostöö riiklike pädevate asutustega ja neile toetumine
126 –128  Ühised järelevalverühmad toetuvad suurel määral riiklike pädevate asutuste personalile, kuid EKP ei oma 
riiklike pädevate asutuste ressursside üle kontrolli
129 Ühistes järelevalverühmades töötab endiselt palju asukohariigi pädeva asutuse töötajaid, …
130–137  … samas kui paljude riiklike pädevate asutuste eraldatud töötajate arv ei vasta EKP ootustele ühiste 
järelevalverühmade töötajate arvu suhtes
138–149  Ühiste järelevalverühmade ülesehitus, aruandlusahel ja koolituskord
138-139  Rahvusvahelised meeskonnad hõlbustavad teadmiste ja parimate tavade vahetamist, …
140 … kuid vastuoluline aruandlusahel, …
141 … teabeedastuse ja ülesannete jaotuse ebaselgus …
142 … ning erinevused riiklike pädevate asutuste horisontaalsete funktsioonide rakendamises ja liigitamises 
võivad põhjustada ressursside ebatõhusat kasutamist
143–147  Ühiste järelevalverühmade riiklikest pädevatest asutustest pärinevate töötajate siduva tulemushindamise 
puudumine võib tekitada motivatsiooni- ja vähese tulemuslikkuse probleeme
148-149  Ühtsel järelevalvemehhanismil puudub integreeritud koolituskava ja järelevalveasutuste 
sertifitseerimiskava
150–183  Kohapealne järelevalve
150–152  Kohapealne järelevalvekord on sidus ja terviklik
153–170  Kohapealse kontrolli rühmade koostamisel, planeerimisel ja läbiviimisel on ilmsiks tulnud 
praktilisi puudusi
153–158  EKP piiratud osalus kohapealses kontrollis
159–164  Planeerimine on üksikasjalik ja keerukas
165–170  IT valdkond vajab arendamist
171–175  EKP kavandab konkreetseid meetmeid inspektorite ja lähetuste juhtide pädevuse ja oskuste 
parandamiseks
06 Sisukord 
 
176 –183  Selge aruandlusstruktuur, mis ei ole kohati piisavalt üksikasjalik ja mille väärtust võib kahandada 
aeganõudev protseduur
176 -177  EKP aruandluskord on hästi struktureeritud
178–182  Leidude edastamise eeskirjad on aga puudulikud
183 Aruannete avaldamiseks kuluv aeg on pikk
184–197  Järeldused ja soovitused
185–187  Juhtimine
188-189  Aruandlus
190–194  Ühised järelevalverühmad
195–197  Kohapealne kontroll
 I lisa.   Ülevaade auditi lähenemisviisist
 II lisa.   Teabele juurdepääsu piirangud 
 III lisa.   Otsustusprotsess
 IV lisa.  EKP eelarvemenetlus
 V lisa.   Pangandusjärelevalve audit valitud riiklikes jurisdiktsioonides
 VI lisa.   Rahvusvahelise Valuutafondi soovitused EKP järelevalvetegevuse läbipaistvuse ja 
aruandluskohustuse kohta
 VII lisa.  Euroopa Komisjoni ülevaatearuande ulatus vastavalt ühtse järelevalvemehhanismi 
määruse artiklile 32
 VIII lisa.   Riiklike pädevate asutuste ja järelevalve alla kuuluvate asutuste küsitlus
 IX lisa.  EKP aruandekohustust Euroopa Parlamendi ees reguleeriva korra peamised elemendid
 X lisa.  Kohapealse kontrolli aruandlusprotsessi ülesehitus
 EKP vastus
07
 Lühendid
BCBS : Baseli pangajärelevalve komitee
BIS: Rahvusvaheliste Arvelduste Pank
BUCOM : Euroopa Keskpanga eelarvekomitee
DGMS : mikrotasandi usaldatavusjärelevalve peadirektoraat
EBA : Euroopa Pangandusjärelevalve
EKP : Euroopa Keskpank
EKPS : Euroopa Keskpankade Süsteem
ELTL : Euroopa Liidu toimimise leping
EMU : Majandus- ja rahaliit
ESFS : Euroopa Finantsjärelevalve Süsteem
IAC: siseaudiitorite komitee
IMAS : teabehaldussüsteem
IMF : Rahvusvaheline Valuutafond
08 Lühendid 
 
KKK : korduma kippuvad küsimused
SREP : järelevalvealane läbivaatamine ja hindamine
SSM : ühtne järelevalvemehhanism
09
 Kokkuvõte
Mis on ühtne järelevalvemehhanism?
I
2008. aasta ülemaailmne finantskriis põhjustas paljude Euroopa riikide majandusele tõsiseid probleeme. Kriisi 
negatiivne mõju oli see, et pärast aastaid kestnud piirangute kaotamist ning suuremate riskide võtmist olid mõned 
laenuasutused kahaneval turul üleekspluateeritud ning olid sunnitud valitsuselt rahalist toetust paluma. Pangapääs -
teoperatsioonid suurendasid aga valitsemissektori võlga, mis põhjustas investeeringute ja majanduskasvu vähene -
mist ning suuremat survet pankade maksevõimele.
II
Selleks, et vältida edasisi kriise ning suurendada usaldust pangandussektoris, oli vajalik välja murda ülemääraste ris -
kide võtmise ja valitsusepoolse päästmise surnud ringist. 2012. aastal, püüdes leida püsivat lahendust euroala jaoks, 
teatasid ELi juhid pankade ühtsest reguleerimisest Euroopa pangandusliidu kaudu.
III
Pangandusliidu peamisteks sammasteks pidid olema euroala pankade tsentraalne järelevalve – mehhanism, mis 
pidi tagama selle, et maksejõuetuse ohus olevad pangad põhjustaksid maksumaksjatele ja majandusele vaid mini -
maalseid kulusid – ning ühtlustatud hoiuste tagamise süsteem. Esimene samm, tsentraalse järelevalve loomine, 
hõlmas 2014. aastal loodud ühtset järelevalvemehhanismi, mis võttis üle suure osa varem riigi ametiasutuste teh -
tavast järele  valvest. Ühtne järelevalvemehhanism on Euroopa Keskpanga järelevalve all, kuid hõlmab ka osalevaid 
liikmesriike.
Millest aruanne kõneleb?
IV
Kontrollikojal on volitus auditeerida EKP juhtimise efektiivsust. Seega keskendus kontrollikoda käesolevas auditis 
sellele, kuidas EKP rajas ühtse järelevalvemehhanismi ning korraldab selle tööd. Eelkõige kontrollis kontrollikoda 
uue mehhanismi juhtimisstruktuuri (sh siseauditi üksuse tööd), aruandluskorda (sh välisauditit), pangandusjärele -
valverühmade (nii kohapealsete kui ka muude) organiseerimist ja vahendite eraldamiste ning kohapealse kontrolli 
protseduuri.
V
Kontrollikojale sai aga ilmsiks, et kavandatud auditi kõikides valdkondades esines oluline takistus: lahkhelid EKPga 
kontrollikoja volituse täpsete tingimuste ja dokumentidele juurdepääsu õiguse üle. EKP väitis, et need on väljaspool 
kontrollikoja pädevust, ega nõustunud jagama osa dokumente, mida kontrollikoda vajas audititöö lõpuleviimiseks. 
Seetõttu saab kontrollikoda esitada vaid osalise hinnangu selle kohta, kas EKP haldab ühtset järelevalvemehhanismi 
juhtimise, mujal kui kohapeal toimuva järelevalve ja kohapealse kontrolli valdkondades mõjusalt.
10 Kokkuvõte 
 
Millised on kontrollikoja leiud?
VI
Kontrollikoda sai piisavalt teavet, järeldamaks, et ühtne järelevalvemehhanism loodi vastavalt ajakavale. Riiklike 
järele  valveasutuste osalemise tõttu on järelevalvestruktuur küllaltki keerukas ning eeldab EKP töötajate ja riiklike 
pädevate asutuste nimetatud esindajate vahelist tõhusat koordineerimist ja teabevahetust. See on probleemiks juh -
timise vallas, kus keerukad teabevahetusmenetlused võivad piirata juhtkonna otsusetegemise tõhusust ja mõjusust.
VII
EKP on seadusega kohustatud hoidma oma rahapoliitika ja järelevalvetegevuse selgelt lahus. Järelevalvega tegeleb 
järelevalvenõukogu, kes esitab otsuste ettepanekud EKP nõukogule. EKP siseselt puudub aga ühtse järelevalve -
mehhanismi järelevalvenõukogul kontroll järelevalve eelarve ja personali üle. See tekitab kahtlusi seoses nende 
kahe EKP tegevusvaldkonnaga. Samuti teeb muret asjaolu, et mõned EKP osakonnad osutavad teenuseid mõlemale 
valdkonnale, kuid puuduvad selged eeskirjad ja aruandlussuunised, mis aitaksid vähendada võimalikku eesmärkide 
konflikti.
VIII
Üks sellistest ühiselt kasutatavatest teenustest on siseaudit. Kontrollikoda leidis, et siseauditi talitus on alarahasta -
tud tööks ühtse järelevalvemehhanismi alal, mistõttu sellele pööratakse vähem tähelepanu kui muudele auditiüles -
annetele. Kuigi vajalike audititeemade kindlakstegemiseks on tehtud rahuldav riskihindamine, on praegu siseauditi 
talitusele kättesaadavad vahendid ebapiisavad, tagamaks, et ühtse järelevalvemehhanismi kõige riskialtimaid 
aspekte käsitletakse mõistliku aja jooksul.
IX
EKP pingutusi läbipaistvuse ja vastutuse tagamisel ühtse järelevalvemehhanismi eest Euroopa Parlamendi ja ava -
likkuse ees nõrgendab asjakohase mehhanismi puudumine, mille abil hinnata järelevalve mõjusust ja selle kohta aru 
anda.
X
Järelevalvepersonali suurus määrati algselt, enne ühtse järelevalvemehhanismi loomist, väga lihtsa lähenemisviisi 
abil, mis toetus liikmesriigi pädevate asutuste sarnastele ametikohtadele vajatavate töötajate hinnangulisele arvule. 
Uue ja palju keerulisema ühtse järelevalvemehhanismi personalivajadusi ei analüüsitud ning seega ei loodud otsest 
seost järelevalvealase kontrolliprogrammi ja vahendite eraldamise vahel, nagu nõutakse õigusaktides. On märke, et 
praegune töötajate hulk ei ole piisav.
11 Kokkuvõte 
 
XI
Ühtse järelevalvemehhanismi töö euroala peamiste pankade üle järelevalve tegemisel, nii kohapeal kui ka mujal, 
sõltub suuresti riiklike ametiasutuste määratud töötajatest. Seega on EKP-l vastutusele vaatamata ebapiisav kontroll 
järelevalve- ja kontrollirühmade koosseisu ja oskuste üle, nagu ka panustatavate ressursside üle.
XII
Mujal kui kohapeal tehtava järelevalve ühisrühmadele eelkõige riiklike ametiasutuste poolt eraldatud vahendid ei 
vasta esialgsetele hinnangulistele vajadustele ning sellest tulenev töötajate nappus võib mitmel juhul mõjutada 
rühmade suutlikkust teha asjakohast järelevalvet nende vastutusalas olevate pankade üle.
XIII
EKP vastutab ka kohapealse järelevalve eest, kuid probleem on selles, et kontrollirühma kuulub enamasti väga vähe 
EKP töötajaid. Lisaks juhivad kontrolle enamasti pankade päritoluriigi või vastuvõtjariigi järelevalveasutused.
XIV
Kontrollikoda leidis ka muid probleeme, mis mõjutavad kohapealse järelevalve tegemist, nagu puuduvad suunised 
kontrollitaotluste prioriseerimiseks, IT-alased puudused ja vajadus tõsta riiklike pädevate asutuste kohapealsete ins -
pektorite kvalifikatsiooni. Kuna lõpliku soovitamise esitamiseni kuluv aeg on niivõrd pikk, võivad leiud olla kontrolli -
tud pangale ametliku esitamise ajaks juba aegunud.
Kuidas ühtset järelevalvemehhanismi parandada?
XV
Kontrollikoda esitab järgmised soovitused.
a) Juhtimisvaldkonnas peaks EKP:
i) suurendama tõhusust otsustusprotsessi optimeerimise kaudu;
ii) uurima, millise riski toob kaasa ühiselt kasutatavate teenuste süsteem funktsioonide eraldamisele, looma 
eraldi aruandlusahelad spetsiifilisi järelevalvevahendeid puudutavateks juhtumiteks, ning andma järele -
valvenõukogu esimehele ja aseesimehele suurema otsustusõiguse eelarveprotsessi üle;
iii) suunama siseauditi oskused ja vahendid nii, et vajaduse korral oleksid kaetud ka kõrgema taseme riskid.
12 Kokkuvõte 
 
b) Aruandluse valdkonnas peaks EKP:
i) tegema kontrollikojale kättesaadavaks kõik kontrollikoja soovitud dokumendid, mida see vajab auditivoli -
tuste täitmiseks;
ii) välja töötama ja avaldama ametliku tulemusraamistiku, mille kaudu näidata oma järelevalvetegevuse 
mõjusust.
c) Mujal kui kohapeal toimuva järelevalve (ühised järelevalverühmad) alal peaks EKP:
i) võtma meetmeid, tagamaks, et riigi ametiasutused osalevad täiel määral ühise järelevalverühma töös;
ii) töötama koos riiklike pädevate asutustega välja meetodid, et hinnata ühisesse järelevalverühma määratud 
isikute sobivust ning nende saavutatavaid tulemusi;
iii) koostama ja käigus hoidma ühiste järelevalverühmade kõikide töötajate oskuste, kogemuste ja kvalifikat -
siooni terviklikku andmebaasi;
iv) läbi viima ametliku asjakohase koolituse kogu järelevalvepersonalile ning kaaluma mujal kui kohapeal toi -
muva järelevalve sertifitseerimiskava loomist;
v) välja töötama riskipõhise metoodika, et kindlaks teha iga ühise järelevalverühma vajalik suurus ja oskused;
vi) perioodiliselt kontrollima järelevalve kavandamisel kasutatavat klastriteks jagamise mudelit ning seda vaja -
duse korral ajakohastama. Klastriteks jagamine peaks toimuma kõige uuema pangandusalase teabe alusel.
d) Kohapealse järelevalve alal peaks EKP:
i) suurendama oluliselt EKP enda töötajate osalemist kohapealsetes kontrollides ning tagama, et suurem osa 
kontrolle oleks tehtud muu kui päritoluriigi järelevalveasutuse poolt;
ii) kõrvaldama IT-süsteemi puudused ning parandama kohapealse kontrolli inspektorite üldiseid oskusi ja 
kvalifikatsiooni.
13
 Sissejuhatus
01 
Finantssüsteem on majanduse toimimise seisukohast äärmiselt oluline. Tugev 
finantssüsteem on vahendite tõhusa jaotuse alus ning seega aitab kaasa jätku -
suutliku majanduskasvu saavutamisele. Finantsstabiilsuse häired võivad tekitada 
suuri kulusid riigile ja majandusele tervikuna.
02 
Ülemaailmse majanduskriisi puhkedes iseloomustas Euroopa panku peamiselt 
riskide valesti hindamine (nagu tuletusinstrumentide, kinnisvara, maksejõue -
tusega seotud riskid) ning see, et pangad suurendasid oma bilansimahtu, kuigi 
kapitali- ja likviidsuspuhvrid ei olnud piisavad. Puudulik riskijuhtimine koos 
madalate intressimääradega põhjustas ülemäärast riskidevõtmist, laenubuumi 
ja jätkusuutmatut finantsvõimendust, mis tekitas ühtlasi mitmes ELi liikmesriigis 
suure makromajandusliku tasakaalustamatuse. Kahjuks ei tuvastatud neid puudu -
si piisavalt vara, et need rahuldavalt kõrvaldada. Kaasaegsete finantssüsteemide 
omavahelise seotuse tõttu levisid ühe riigi probleemid kiiresti üle piiride, põhjus -
tades finantsprobleeme ka teistes ELi liikmesriikides.
03 
Likviidsus vähenes ning majanduslangus mõjutas laenude kvaliteeti veelgi, mis -
tõttu osutusid mõned pangad äärmiselt haavatavateks ning vajasid avaliku sekto -
ri toetust. Euroalal selgus, et majandus- ja rahaliidu ülesehituses esines sügavalt 
juurdunud struktuurseid puudusi.
04 
Oluline tegur oli asjaolu, et krediidiasutuste reguleerimise ja järelevalve eest vas -
tutasid liikmesriigid. Ühise Euroopa järelevalveasutuse puudumine tähendas, et 
„eri liikmesriikide järelevalveasutustele antud volitused erinesid olulisel määral”1.1 Euroopa Komisjon, „Report of 
the High-Level Group on 
Financial Supervision in the 
EU”,  Brüssel, 2009.
14 Sissejuhatus 
 
05 
Puuduseks oli ka see, et 2012. aastal ei peetud majandus- ja rahaliidu institut -
sioonilist ülesehitust piisavaks, et hoida ära „riikide ja pangandussektori nõrkade 
külgede kahjulikku koosmõju”2. Riigi pangandussüsteemi kriis mõjutaks juhtimist 
ja vastupidi. Pankade ja valitsuste vastastikune sõltuvus muutis euroala ebakind -
laks ning raskendas veelgi kriisi lahendamist (vt joonis 1 ).Joonis 12 Euroopa Ülemkogu eesistuja 
Herman Van Rompuy 
koostöös Euroopa Komisjoni 
presidendi José Manuel 
Barroso, eurorühma esimehe 
Jean-Claude Junckeri ja 
Euroopa Keskpanga 
presidendi Mario Draghiga, 
„Tõelise majandus- ja rahaliidu 
suunas”, detsember 2012.
Kas panga ja riigi vastastikune sõltuvus on allakäiguspiraal?
Liigne riskide võtmine ja ebapiisavad 
kapitali- ja likviidsuspuhvrid Liigne laenumahu kasvSuur ﬁnantsvõimendusLiiga suured boonused
LikviidsussurveMaksevõimeprobleemidAeglane laenumahu kasv (pakkumine)Vähene usaldus pangandussüsteemi vastuMakromajanduslik tasakaalustamatusLiiga suur riiklik ﬁnantstoetus raskustes olevate pankade riigistamiseks 
Väiksemad valitsuse kuludMadal majanduskasvAeglane laenumahu kasv (nõudlus)Rohkem viivislaenePankade suured laenukulud (maksejõuetusriski tõttu)Suurem valitsemissektori eelarve puudujääk ja valitsemissektori võlgRiigi suuremad laenukulud
Riigivõlakriis Pärssiv 
ﬁskaalpoliitikaPäästeoperatsioonidPanganduskriis
Nõrk
pangandusjärelevalve
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
15 Sissejuhatus 
 
Euroopa pangandusliidu loomine
06 
2012. aastal otsustasid Euroopa juhid süvendada majandus- ja rahaliitu, luues 
Euroopa pangandusliidu, et „purustada nõiaring riigipankade ja liikmesriikide 
vahel”3 ning käsitleda euroala riikide pangandussektori puudusi. Pangandusliidu 
peamine eesmärk on muuta Euroopa pangandus läbipaistvamaks, ühtlustatu -
maks ning turvalisemaks stabiilses ja hästitoimivas finantssüsteemis (vt tabel 1 ).Tabel 1Pangandusliidu eesmärk
Muuta Euroopa pangad:
... läbipaistvamaks,kohaldades järjepidevalt ühiseid eeskirju ja haldusstandardeid pankade 
järelevalve, finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse alal;
... ühtsemaks,koheldes riiklikke ja piiriüleseid pangandustegevusi võrdselt ning kõrvalda -
des seose pankade rahalise usaldusväärsuse ja nende asukohariigi rahalise 
usaldusväärsuse vahel;
... turvalisemaks,sekkudes pankade probleemide esinemisel varakult, et aidata ära hoida 
maksejõuetuks jäämist ning vajaduse korral tagada raskustes olevate 
pankade finantsseisundi tõhus taastamine .
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda EKP esitatud teabe põhjal (EKP pangandusjärelevalvealane veebisait).3 Euroopa pangandusliidu 
loomisest teatati Euroopa 
Ülemkogu erakorralisel 
kohtumisel 29. juunil 2012. 
Seejärel avaldas Euroopa 
Ülemkogu president koostöös 
Euroopa Komisjoni presidendi, 
eurorühma esimehe ja 
Euroopa Keskpanga 
presidendiga 5. detsembril 
2012 aruande pealkirjaga 
„Tõelise majandus- ja rahaliidu 
suunas”. Kolm aastat hiljem, 
22. juunil 2015 esitasid viis 
presidenti (nüüd oli nende 
seas ka Euroopa Parlamendi 
president) järelaruande 
„Euroopa majandus- ja 
rahaliidu loomise 
lõpuleviimine”.
4 Usaldusnõuded viitavad 
õigusaktidele, mis võeti vastu 
krediidiasutuste rahandusliku 
usaldusväärsuse 
parandamiseks.
07 
Pangandusliidu loomine hõlmas:
a) ühtse järelevalvemehhanismi loomist, et tagada usaldusnõuete järjepidev 
kohaldamine4 kõigis  euroala riikides;
b) ühtse kriisilahendusmehhanismi loomist, tagamaks, et raskustes olevate pan -
kade tõhus likvideerimine põhjustaks maksumaksjatele ja majandusele vaid 
minimaalseid kulusid. Selleks kaasatakse pankade ümberstruktureerimisse ja 
pangakriiside lahendamisse erainvestorid;
c) osaliselt ühtlustatud hoiuste tagamise skeemi loomist.
16 Sissejuhatus 
 
08 
Ühtse järelevalvemehhanismi loomist novembris 2014 on nimetatud „suurimaks 
sammuks tihedama majandusliku integratsiooni suunas pärast majandus- ja raha -
liidu loomist”5. Mehhanism on oluline alustala teistele pangandusliidu sammaste -
le: ühtsele kriisilahendusmehhanismile ja ka kogu ELi hõlmavale hoiuste tagamise 
skeemile.  Seadusandjad pidasid seda oluliseks ka riikide valitsuste ja pankade 
vahelise seose katkestamiseks ning seeläbi edasiste süsteemsete panganduskrii -
side riski vähendamiseks. Lisaks püütakse hoida järelevalvemehhanismi regula -
tiivset ja järelevalveraamistikku vastavuses ülemaailmse finantskeskkonna pideva 
arenguga, mida iseloomustavad keerukad rahvusvahelised kokkulepped ja ko -
hustused (nagu Baseli lepingud6). Seeläbi välistatakse võimalus, et pangad viivad 
riskantsemad tegevused läbi jurisdiktsioonides, kus seadusandlus ei ole nii range.
09 
Ühtne järelevalvemehhanism hõlmab Euroopa Keskpanka ja pangandusjärele -
valve eest vastutavaid riigi ametiasutusi (riiklikud pädevad asutused) osalevates 
liikmesriikides. Ühtse järelevalvemehhanismi määruse7 kohaselt vastutavad 
need organid kõigi osalevate liikmesriikide8 krediidiasutuste usaldatavusnõuete 
täitmise järelevalve tegemise eest. Vastavalt artikli 6 lõikele 1 vastutab EKP ühtse 
järelevalvemehhanismi tõhusa ja järjepideva toimimise eest. Vastavalt määruse 
artiklile 5 täidab ühtne järelevalvemehhanism ka mikrotasandi usaldatavusjärele -
valve ülesandeid (vt 1. selgitus).
Mikro- ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve
Mikrotasandi usaldatavusjärelevalve on kavandatud pankade rahalise usaldusväärsuse tagamiseks. Makro -
tasandi usaldatavusjärelevalve on suunatud finantssüsteemi kui terviku stabiilsuse tagamisele peamiselt 
makromajandusliku arengu alusel. Kahe järelevalvetasandi eesmärgid on küll erinevad, kuid kasutatavad 
instrumendid kattuvad: makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumenti saab kasutada ka mikromajandusli -
ku usaldatavusjärelevalve hindamiseks ja sekkumiseks ning vastupidi. Varieerub aga nende kasutusloogika ja 
ulatus. Eelkõige loetakse sama instrumenti mikromajanduslikuks, kui seda kohaldatakse selektiivselt üksi -
kutele institutsioonidele, ja makromajanduslikuks, kui seda kohaldatakse pankade rühmadele või kogu riigi 
pankadele.1. selgitus5 Mario Draghi eessõna EKP 
2014. aasta 
järelevalvetegevuse 
aastaaruandele.
6 Euroopa Ülemkogu eesistuja 
Herman Van Rompuy 
koostöös Euroopa Komisjoni 
presidendi Jose Manuel 
Barroso, eurorühma esimehe 
Jean-Claude Junckeri ja 
Euroopa Keskpanga 
presidendi Mario Draghiga, 
„Tõelise majandus- ja rahaliidu 
suunas”, detsember 2012.
7 Nõukogu 15. oktoobri  
2013. aasta määrus (EL) 
nr 1024/2013, millega antakse 
Euroopa Keskpangale 
eriülesanded seoses 
krediidiasutuste 
usaldatavusnõuete täitmise 
järelevalve poliitikaga 
(ELT L 287, 29.10.2013, lk 63).
8 Kõik euroala riigid (Belgia, 
Saksamaa, Eesti, Iirimaa, 
Kreeka, Hispaania, 
Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, 
Läti, Leedu, Luksemburg, 
Malta, Madalmaad, Austria, 
Portugal, Sloveenia, Slovakkia 
ja Soome) osalevad ühtses 
järelevalvemehhanismis 
automaatselt. ELi 
mittekuuluvad riigid võivad 
soovi korral osaleda EKPga 
tehtava tiheda koostöö kaudu.
17 Sissejuhatus 
 
10 
Ühtse järelevalvemehhanismi kolm põhieesmärki9 on järgmised:
a) tagada Euroopa pangandussüsteemi turvalisus ja toimekindlus;
b) suurendada finantsintegratsiooni ja -stabiilsust;
c) tagada järjepidev järelevalve.
11 
Järelevalve rollid ja kohustused on jaotatud EKP ja riiklike pädevate asutuste 
vahel, lähtudes järelevalve alla kuuluvate üksuste olulisusest. Ühtse järelevalve -
mehhanismi siseselt vastutab EKP oluliste asutuste10 otsese järelevalve eest. 
Sellel eesmärgil loob EKP ühised järelevalverühmad, mis koosnevad nii EKP kui 
ka riiklike pädevate asutuste liikmetest. Iga järelevalverühm vastutab ühe olulise 
panga mikrotasandi usaldatavusjärelevalve eest, kuid asjaomased otsused võtab 
vastu EKP nõukogu ühtse järelevalvemehhanismi järelevalvenõukogu ettepaneku 
alusel.
12 
EKP teeb usaldatavusjärelevalvet ka vähem oluliste pankade üle. Sel juhul on 
otsene järelevalveasutus vastava liikmesriigi pädev asutus, millel on volitused 
teha kõik vajalikud järelevalveotsused. EKP võib aga võtta vähem oluliste panka -
de otsese järelevalve üle kohe, kui ta peab seda vajalikuks. Joonisel 2  on esitatud 
ülesannete jaotus ühtses järelevalvemehhanismis.9 EKP pangandusjärelevalve 
juhend.
10 Praeguse seisuga on EKP 
otsese järelevalve all 129 
pangandusgruppi (ligi 1200 
järelevalvealust asutust), mille 
varad on kokku 21 triljonit; 
3200 panka on klassifitseeritud 
vähem olulisteks. Kriteeriumid, 
mille alusel pangad loetakse 
olulisteks ja seega EKP otsese 
järelevalve alla kuuluvaks, on 
esitatud ühtse 
järelevalvemehhanismi 
määruse artikli 6 lõikes 4. 
Kriteeriumid on järgmised: 
panga varade koguväärtus, 
panga majanduslik tähtsus 
liikmesriigile või ELile 
tervikuna, panga piiriüleste 
tegevuste tähtsus ning see, 
kas pank on taotlenud või 
saanud rahastust Euroopa 
stabiilsusmehhanismist või 
Euroopa 
finantsstabiilsusvahendist. 
Kohaldada võib kõiki 
kriteeriume. Panga võib 
lugeda oluliseks ka juhul, kui 
see on üks riigi kolmest kõige 
olulisemast pangast.
18 Sissejuhatus 
 Joonis 2Ülesannete jaotus ühtses järelevalvemehhanismis
 toetavad EKP
 Kaudne 
järelevalve  Teeb süsteemi üle järelevalvet  Otsene 
järelevalve
   Vähem olulised 
krediidiasutused Riiklikud pädevad 
asutused
 Olulised 
krediidiasutused  Ühine 
järelevalverühm
 Horisontaased 
osakonnad
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda EKP esitatud teabe põhjal.
19
 Auditi lähenemisviis 
ja metoodika
13 
Kontrollikoda uuris, kas ühtse järelevalvemehhanismi ühised järelevalverühmad 
ning kohapealse kontrolli rühmad loodi tõhusaks tööks asjakohases juhtimis-, 
auditi- ja aruandluskeskkonnas11. Täpsemalt analüüsiti järgmisi aspekte:
a) juhtimisstruktuuri poolt ühiste järelevalverühmade ja kohapealse kontrolli 
rühmade tööks loodud tegevuskeskkond, sh EKP siseauditi funktsiooni roll 
ning selle ühtse järelevalvemehhanismi alase töö kavandamine;
b) aruandekohustust, sh välisauditit hõlmavad menetlused ja eeskirjad ning 
nende praktiline kohaldamine;
c) ühiste järelevalverühmade kavandamine ja loomine, keskendudes struktuuri -
le ja ressurssidele;
d) kohapealse kontrolli rühmade loomine, kontrollide kavandamine, läbiviimine 
ja aruandlus.
14 
Auditikriteeriumid pärinesid järgmistest allikatest:
a) ühtse järelevalvemehhanismi määruse ning ühtse järelevalvemehhanismi 
raammääruse12 õiguslikud nõuded ja eesmärgid;
b) Baseli pangajärelevalve komitee tõhusa pangandusjärelevalve üldpõhimõt -
ted (2012);
c) Siseaudiitorite Instituudi (IIA) standardid ja Saksamaa Föderaalse 
Finantsjärele  valveameti (BaFin) välja antud riskijuhtimise miinimumnõuded;
d) EKP sise-eeskirjad ja menetlused.
15 
Auditi tõendusmaterjali kogumiseks kohtus kontrollikoda EKP peamiste järele -
valvega tegelevate töötajatega ja intervjueeris neid ning vaatas läbi sisedoku -
mendid ja avalikult kättesaadavad dokumendid. Tõendusmaterjali kasutas 
kontrollikoda selleks, et hinnata EKP juhtimiskorra ja organisatsioonilise struk -
tuuri asjakohasust pärast järelevalvekohustuste võtmist ning et hinnata vastavust 
õigusraamistikule ja eelkõige sõltumatust käsitlevatele eeskirjadele. Kontrollikoda 
uuris otsustusprotsessi tõhusust ning hindas järelevalvepersonalile kohaldatavat 
eetikaraamistikku. Ühtse järelevalvemehhanismi siseauditi funktsiooni struktuuri 
ja kavandamist võrreldi üldtunnustatud parimate tavadega.11 Kontrollikoja volitused 
tulenevad EKPSi põhikirja 
artikli 27 lõikest 2 ja ühtse 
järelevalvemehhanismi 
määruse artikli 20 lõikest 7.
12 Euroopa Keskpanga 16. aprilli 
2014. aasta määrus (EL) 
nr 468/2014, millega 
kehtestatakse raamistik 
Euroopa Keskpanga ja riiklike 
pädevate asutuste vaheliseks 
ning riiklike määratud 
asutustega tehtavaks 
koostööks ühtse 
järelevalvemehhanismi 
raames (ELT L 141, 14.5.2014, 
lk 1).
20 Auditi lähenemisviis ja  metoodika 
 
16 
Aruandekohustust, sh välisauditit hõlmavate menetluste ja eeskirjade puhul 
hindas kontrollikoda peamiste sidusrühmade jaoks andmete ja teabe valimise 
protsesse ning kontrollis vastavust kohaldatavate eeskirjadega. Lisaks hindas 
kontrollikoda ühtse järelevalvemehhanismi aruandlus- ja välisauditite korda tea -
tud muudes jurisdiktsioonides kohaldatava korraga. Selleks kasutas kontrollikoda 
Austraalia, Kanada ja USA kõrgeimatelt kontrolliasutustelt saadud teavet.
17 
Ühiste järelevalverühmade puhul kontrollis kontrollikoda EKP esialgset kavan -
damist ja järelevalveressursside eraldamist käivitamisetapis ning EKP koostööd 
riiklike pädevate asutustega ja neile toetumist pankadevälise järelevalve tegemi -
sel ja rahastamisel. Kontrollikoda hindas ka ühiste järelevalverühmade struktuuri, 
aruandlusahelat ning meetmeid asjakohase koolituse võimaldamiseks.
18 
Lisaks audititööle EKPs saatis kontrollikoda kõigile asjaomastele riiklikele päde -
vatele asutustele ja olulistele pankadele küsimustiku, et saada tagasisidet uue 
järelevalvekorra tõhususe kohta. I lisas  on esitatud seoses iga auditeeritavaga 
tegelikult tehtud töö üksikasjalik ülevaade.
Raskused auditi tõendusmaterjali kogumisel
19 
EKP andis kontrollikojale väga vähe vajalikku teavet, et hinnata EKP tervikhinda -
miste haldamise, ühiste järelevalverühmade ning järelevalvetegevuste kavanda -
mise ja läbiviimise tegevustõhusust, otsustusprotsessi ja kohapealsete kontrollide 
käigus tegelikult tehtud tööd. Täpsemad üksikasjad on toodud II lisas . Lühidalt 
kokku võttes hõlmas auditi tõendusmaterjal, mida kontrollikojal ei olnud võimalik 
kontrollida, järgmisi dokumente:
i) Juhtimine:
 ο järelevalvenõukogu otsused ja protokollid (vt punktid 36–39).
ii) Aruandlus:
 ο dokumendid ad hoc  arvamuste vahetuste kohta Euroopa Parlamendi ja 
järelevalvenõukogu esimehe vahel ning komisjoni soovitud dokumendid, 
mis olid seotud komisjoni õigusliku nõudega ühtse järelevalvemehhanis -
mi kohta aru anda (vt punkt 92 ning punktid 98 ja 99).
21 Auditi lähenemisviis ja  metoodika 
 
iii) Ühised järelevalverühmad:
 ο järelevalvekäsiraamatu osad, mis käsitlesid järelevalvealase kontrolliprog -
rammiga seotud tegevusi, ning järelevalvealase kontrolliprogrammi 
dokumendid kontrollikoja auditivalimisse kuulunud pankade kohta;
 ο järelevalvekäsiraamatu asjaomased peatükid, mudelid ja meetodid ning 
järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise aruannete ja otsuste valimid;
 ο täpsed andmed iga olulise asutuse kohta ja klastrite koostamise metoodi -
kas ning EKP-poolsel pankade klastritesse määramisel kasutatud kalkulat -
sioonid (vt punktid 104–149).
iv) Kohapealne järelevalve:
 ο teave konkreetsete kontrollitaotluste kohta, sh üksikasjad taotluste esita -
mise põhjuste, nende prioriseerimise ja taotluste võimaliku tagasilükka -
mise põhjuste kohta;
 ο teave riiklike pädevate asutuste ressursside kohta ning 2015. ja 2016. aas -
taks kavandatavate kontrollide kohta;
 ο kontrolliaruanded ja järelevalvekäsiraamatu 6. peatüki lisad, milles kirjel -
datakse kohapealse kontrolli metoodikat (vt punktid 150–183).
22
 Juhtimine
20 
Käesoleva aruande kontekstis tähendab juhtimine siseprotsesse ja -menetlusi, 
mis suunavad järelevalvefunktsiooni ning tagavad, et järelevalvetegevused ja   
-otsused on sidusad, tõhusad, mõjusad ja läbipaistvad. Hea juhtimine hõlmab 
rollide ja kohustuste selget jaotust, volituste asjakohast delegeerimist ning ope -
ratiivset sõltumatust, mis võimaldaks järelevalveasutustel täita oma ülesandeid 
vastavalt oma volitustele ja tehnilisele pädevusele. Üks hea juhtimise aspekte on 
ka siseaudit, mis lihtsustab pettuste avastamist ja tõkestamist, nõuete täitmise 
järelevalvet ning riskide leevendamist. Baseli pangajärelevalve komitee kohaselt 
„peaks järelevalveasutuse operatiivne sõltumatus, aruandekohustus ja juhtimine 
olema sätestatud seadusandluses ning avaldatud” (2. üldpõhimõte,  
1. aluskriteerium).
Loodi keeruline organisatsiooniline struktuur
21 
Ühtse järelevalvemehhanismi organisatsioonilist struktuuri hõlmav peamine 
reegel on see, et „EKP-le käesoleva määrusega antud ülesannete täitmisega 
seotud töötajad eraldatakse organisatsiooniliselt EKP-le antud muude üles -
annete täitmisega seotud töötajatest ning nende suhtes kohaldatakse eraldi 
aruandlussuhteid”13.
22 
EKP-l õnnestus luua järelevalvetegevuseks kiiresti uus organisatsiooniline struk -
tuur14. Uus struktuur hõlmab järelevalvenõukogu, kes vastutab sekretariaadi toel 
EKP järelevalveülesannete kavandamise ja täideviimise eest, ning nelja mikro -
tasandi usaldatavusjärelevalve peadirektoraati (DGMS I-IV), kes annavad tegevus -
alaste küsimuste kohta aru nõukogu esimehele ja aseesimehele15 (vt joonis 3 ). 
 EKP juhtimisstruktuuri siseselt loodi mikrotasandi usaldatavusjärelevalve  
IV peadirektoraadis spetsiaalne üksus, kelle vastutusalasse kuulus EKP 
järelevalve  tegevuse kvaliteedi tagamine. Järelevalvekvaliteedi tagamine toimib 
teisese abivahendina tegevusüksuste ja siseauditi funktsiooni vahel. Üksus teeb 
EKP tulemuste, protsesside ja vahendite kvaliteeditagamise järelhindamisi. Juha -
tusele esitatud soovituste kaudu püütakse parandada EKP pangandusjärelevalve 
kvaliteeti ning edendada parimaid tavasid.
23 
Oluliste asutuste järelevalvele vahendite eraldamiseks kohaldatud mudelis kasu -
tatakse nii EKP kuika vastavate riiklike pädevate asutuste16 personali. Ühiste järe -
levalverühmade liikmeteks ja koordinaatoriteks määratud EKP töötajad töötavad 
I ja II peadirektoraadis, mis täidavad EKP otsese järelevalve ülesandeid. Ühiste 
järelevalverühmade vastavad riikliku pädeva asutuse töötajad töötavad oma 
tööandjate ruumides. 2016. aasta märtsi seisuga olid riiklikud pädevad asutused 
eraldanud ühistesse järelevalverühmadesse 846 täistööajale taandatud töötajat. 
EKP oli eraldanud 455 täistööajale taandatud töötajat (215 I peadirektoraadist ja 
240 II peadirektoraadist).13 Ühtse järelevalvemehhanismi 
määruse artikli 25 lõike 2 teine 
lõik.
14 EKP juhtimisstruktuur on 
määratletud Euroopa Liidu 
toimimise lepingus. Ühtse 
järelevalvemehhanismi 
määrus ei mõjutanud juhatuse 
vastutust EKP sisekorralduse 
juhtimise eest (sh personali- ja 
eelarveküsimused).
15 Ühtse järelevalvemehhanismi 
määruse põhjendus 66.
16 Ühtse järelevalvemehhanismi 
määruse artikli 6 lõike 2 
kohaselt kohustuvad EKP ja 
riiklikud pädevad asutused 
tegema koostööd ja vahetama 
teavet heauskselt. Artikli 6 
lõige 3 sätestab, et „riiklikud 
pädevad asutused vastutavad 
selle eest, et abistada [---] 
EKPd nende õigusaktide 
ettevalmistamisel ja 
rakendamisel, mis on seotud 
artiklis 4 osutatud 
ülesannetega seoses kõigi 
krediidiasutustega”.
23 Juhtimine 
 Joonis 3Ühtse järelevalvemehhanismi organisatsiooniline struktuur
Mikrotasandi usaldatavusjärelevalve
Otsene järelevalve Kaudne järelevalve Horisontaalne järelevalve 
Mikrotasandi  
usaldatavusjärelevalve  
I peadirektoraatMikrotasandi  
usaldatavusjärelevalve  
II peadirektoraatMikrotasandi  
usaldatavusjärelevalve  
III peadirektoraatMikrotasandi  
usaldatavusjärelevalve  
IV peadirektoraat 
±30 pangandusgruppi ±90 pangandusgruppiÜldine järelevalve ja suhted riiklike 
pädevate asutustega Tegevusluba
Kriisiohje
Institutsiooniline ja valdkondlik 
järelevalveJärelevalve kontrolliprogrammide 
kavandamine ja koordineerimine
Analüüs ja metoodikaalane tugi Sisemudelid
Metoodika ja standardite 
arendamine 
Jõustamine ja sanktsioonid 
Riskianalüüs
Järelevalvekvaliteedi tagamine 
Järelevalvepoliitika
Tsentraliseeritud kohapealne 
kontroll
Järelevalvenõukogu Järelevalvenõukogu sekretariaat
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda EKP esitatud teabe põhjal.Ühised
järelevalve-
rühmad
Ühised järelevalverühmad on oluliste asutuste 
igapäevase järelevalve peamine vahend
24 Juhtimine 
 
24 
Ühtne järelevalvemehhanism käivitus novembris 2014, mil uus organisatsioonili -
ne ülesehitus oli toimimiseks valmis. Keerukas ülesehitus tekitas aga probleeme. 
Ühise ja tõhusa järelevalveviisi saavutamine eeldab EKP-lt ja riiklikelt pädevatelt 
asutustelt tegevuse põhjalikku koordineerimist ning sujuvat teabevahetust.
EKP-poolne töötajate värbamine ühtsesse 
järelevalvemehhanismi oli ajapiiranguid arvestades mõjus, ...
25 
Enne oma järelevalvetegevuse alustamist võttis EKP meetmeid uute töötajate 
värbamiseks ja tegi seda piiratud aega arvestades väga edukalt. Värbamine algas 
2013. aastal ning 113 konkursikutse alusel kandideeris 25 000 inimest. 2014. aasta 
lõpuks oli täidetud ligi 85% 2015. aastaks ette nähtud 1 073-st heakskiidetud 
täistööajale taandatud töötaja ametikohast. Värbamine jätkus ka 2015. aastal 
ning ligi 96% kõikidest heakskiidetud ametikohtadest oli aasta lõpuks täidetud. 
Kontrollikoda koostas värvatud töötajate CVdest valimi ning võrdles neid vasta -
vatel ameti  kohtadel nõutavate oskustega. Värvatud töötajatel olid EKP määratud 
ülesannete täitmiseks nõutavad oskused ja kvalifikatsioon, kuigi soovituste süs -
teemset kontrolli (nagu CVdes märgitud soovitajatega ühenduse võtmine) hakati 
tegema alles 2015. aasta detsembris. Joonisel 4  on näidatud ühtse järelevalve -
mehhanismi ametikohtadele määratud EKP töötajate protsentuaalne jagunemine. Joonis 4EKP pangandusjärelevalve heakskiidetud täistööajaga ametikohtade 
protsentuaalne jagunemine 2015. aasta 31. detsembri seisuga
© Euroopa Keskpank, Frankfurt, Saksamaa (järelevalvetegevuse 2015. aasta aastaaruanne).DG MS IV
33%
DG MS III
11%
DG MS II 
25%DG MS I
27%Sekretariaat 
4%
25 Juhtimine 
 
... kuid tugines suurel määral riiklike pädevate asutuste 
ressurssidele
26 
Ühtsele järelevalvemehhanismile vahendite eraldamist hõlmavate standardite 
kohaselt „vastutab EKP talle antud ülesannete täitmiseks vajalike inimressursside 
ja rahaliste vahendite tagamise eest”17, ning vahendid „tuleks saada viisil, millega 
tagatakse EKP sõltumatus riiklike pädevate asutuste ja turuosaliste lubamatust 
mõjust […]”18.
27 
Praeguse ülesehituse peamine risk on see, et nii EKP kui ka riiklike pädevate asu -
tuste töötajatest koosnevate järelevalverühmade puhul kannavad märkimisväär -
se osa euroala oluliste pankade järelevalvekuludest riiklikud pädevad asutused19. 
Seega koosneb järelevalve koondeelarve tegelikult 27-st eraldi eelarvest20, sh 
EKP eelarvest. Oluline osa kombineeritud ressurssidest kulutatakse liikmesriigi 
tasandi personalikuludele (riiklikud pädevad asutused ja keskpangad). Riiklikel 
asutustel on lõplik sõnaõigus kohapealseteks kontrollideks eraldatavate rahaliste 
ja muude vahendite ning ühistesse järelevalverühmadesse määratud töötajate 
osas21, kuigi lõplik vastutus järelevalvevaldkondade eest on EKP-l. EKP avaldab 
pankade makstava järelevalvetasu määra ja edastab selle riiklikele pädevatele 
asutustele enne selle kohaldamist käsitleva lõpliku otsuse tegemist, kuid kehtiv 
õigusraamistik ei sisalda sätteid ühtse järelevalvemehhanismi kogukulude konso -
lideeritud avaldamise kohta.
Vajalikud asutused on loodud nõuetekohaselt ja neid 
toetab keerukas otsustusprotsess
28 
Ühtse järelevalvemehhanismi õigusraamistik on olemas. Vastavalt määrustele ja 
kooskõlas Baseli pangajärelevalve komitee 1. üldpõhimõttega22 on kehtestatud 
ja avaldatud otsustusprotsessis osalevate ühtse järelevalvemehhanismi organite 
moodustamise ning kodukorra koostamise kord.17 Ühtse järelevalvemehhanismi 
määruse artikkel 28.
18 Ühtse järelevalvemehhanismi 
määruse põhjendus 77.
19 Riiklike pädevate asutuste 
eelarvete kontrollimine ei 
kuulunud kontrollikoja auditi 
ulatusse.
20 Arv sisaldab riiklike pädevate 
asutuste ning vajaduse korral 
osalevate liikmesriikide 
määratud muude 
ametiasutuste eelarveid.
21 EKP ja riiklike pädevate 
asutuste ühtse 
järelevalvemehhanismi 
raames tehtava koostöö 
eeskirjad on toodud ühtse 
järelevalvemehhanismi 
määruse artiklis 6. 
Kontrollikoda sai aga riiklike 
pädevate asutuste kohta 
dokumente ja teavet ainult 
EKP kaudu ja oma küsimustiku 
abil. Asjaomaseid riiklikke 
pädevaid asutusi kontrollikoda 
ei auditeerinud.
22 http://www.bis.org/publ/
bcbs230.htm .
26 Juhtimine 
 
29 
Järelevalvenõukogu ülesanne on kavandada ja täita EKP-le antud järelevalveüles -
andeid. Järelevalvenõukogu viimistleb otsuste täielikud eelnõud, mille enamasti 
koostavad ühised järelevalverühmad, ning edastab need EKP nõukogule. Otsused 
loetakse vastuvõetuks, kui EKP nõukogu nende kohta teatud aja jooksul vas -
tuväiteid ei esita (seda nimetatakse vastuväidete mitteesitamise menetluseks). 
Järelevalvenõukogu koosseis ja vastav ametisse nimetamise menetlus on pandud 
paika ühtse järelevalvemehhanismi määruses23. Kontrollikojal ei õnnestunud au -
diteerida riiklike pädevate asutuste esindajate järelevalvenõukogusse määramise 
ja ametist kõrvaldamise menetlusi24. ELi institutsioonidega ei konsulteerita riiklike 
pädevate asutuste poolsel liikmete ametisse määramisel, ka ei ole nad ühelgi 
muul viisil sellega seotud.
30 
EKP on vastavalt ühtse järelevalvemehhanismi määrusele25 moodustanud ka vaid -
lustusnõukogu, et vaadata halduskorras läbi EKP tehtud otsused. Juuliks 2015 oli 
vaidlustusnõukogu vaadanud uuesti läbi kuus otsust ning kõikidel juhtudel esi -
tati arvamus ettenähtud kahekuulise tähtaja raames. Ühel juhul ei esitanud EKP 
järelevalvenõukogu EKP nõukogule uut otsust mitte 20 tööpäeva jooksul alates 
vaidlustusnõukogu arvamuse esitamisest, vaid kolme ja poole kuu pärast.
31 
Lepituskomisjon26 lahendab asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste eri -
meelsusi seoses EKP nõukogu vastuväidetega järelevalvenõukogu tehtud otsuse 
kohta. Komisjoni abi ei ole seni kasutatud.
Otsusetegemine on keerukas protsess, mille käigus 
vahetatakse teavet eri tasanditel ning milles 
järelevalvenõukogu sekretariaat osaleb olulisel määral
32 
Mõjusad asutusesisesed juhtimis- ja teabevahetusprotsessid peaksid lihtsustama 
otsuste vastuvõtmist juhtumi olulisusele vastaval tasandil ja vastava aja raames, 
sõltuvalt sellest, kui pakiline see on27.
33 
Ühtse järelevalvemehhanismi otsustusprotsess, sh vastuväidete mitteesitamise 
menetlus, on toodud joonisel 5 .23 Ühtse järelevalvemehhanismi 
määruse artikkel 26.
24 Vt Baseli pangajärelevalve 
komitee 2. üldpõhimõte,  
2. aluskriteerium.
25 Ühtse järelevalvemehhanismi 
määruse artikkel 24.
26 Vt Euroopa Keskpanga 2. juuni 
2014. aasta määrus (EL) 
nr 673/2014 lepituskomisjoni 
asutamise ja kodukorra kohta 
(ELT L 179, 19.6.2014, lk 72).
27 Baseli pangajärelevalve 
komitee 2. üldpõhimõte,  
4. aluskriteerium.
27 Juhtimine 
 
34 
III lisas  kirjeldatakse otsustusprotsessi keerukat teabevahetust, milles järelevalve -
nõukogu sekretariaadil on oluline roll. Standardmenetluse puhul (ilma ühise 
järelevalverühma ettevalmistustööd arvestamata) kestab protsess umbes viis 
nädalat28.
35 
Järelevalvenõukogu sekretariaadi ülesanne on otsustusprotsessi koordineerimi -
ne. Sellel eesmärgil on töötatud välja sisemine töökord ja siseprotsessid. Sekre -
tariaat on aga andnud ühistele järelevalverühmadele ja muudele valdkondadele 
vähe juhiseid kontrollnimekirjade, näidisdokumentide ja vooskeemide kujul.28 See koosneb järgmistest 
etappidest: 
järelevalvenõukogul on viis 
tööpäeva aega dokumentide 
läbivaatamiseks enne otsuse 
eelnõu heakskiitmist, kaks 
nädalat on krediidiasutusel 
ärakuulamisõigus, ning EKP 
nõukogul on ühtse 
järelevalvemehhanismi 
määruse kohaselt 
maksimaalselt 10 tööpäeva 
aega otsus vastu võtta, kui 
vastuväiteid ei ole. Ühiste 
järelevalverühmade 
ettevalmistava töö etappe 
kirjeldatakse  III lisas . 
Standardne viienädalane 
tähtaeg kehtib juhtudel, mil 
ärakuulamine on vajalik. Kui 
otsusel ei ole ebasoodsat 
mõju, ei ole ärakuulamisõigus 
vajalik ning standardmenetlus 
kestab kolm nädalat.Joonis 5Otsustusprotsessi ülevaade
 Vastuvõtmine
   Asjaomased juriidilised või 
füüsilised isikud võivad taotleda 
küsimuse läbivaatamist 
vaidlustusnõukogus 
Läbivaatamine
Esitab mittesiduva arvamuse järelevalvenõukogule uue otsuse eelnõu jaoks        LepitusLahendab riiklike pädevate asutuste arvamuste lahknevusi seoses vastuväitega  Lepituskomisjon  b) esitab vastuväite   
a) ei esita vastuväiteid  EKP nõukogu     Esitab otsuse 
eelnõu  Järelevalvenõukogu
       
  VaidlustusnõukoguVastuväideSaadetakse tagasi järelevalvenõukogule uue otsuse eelnõu jaoks
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda EKP esitatud teabe põhjal.
28 Juhtimine 
 
Järelevalvenõukogu peab vastu võtma väga palju otsuseid, 
...
36 
2015. aasta novembri seisuga oli järelevalvenõukogu teinud kokku 1 450 järele -
valveotsust (vt tabel 2 ). Järelevalvenõukogu esimees on avalikult kommenteeri -
nud, et EKP nõukogule edastatavate järelevalveotsuste arvukuse tõttu peab see 
usaldama järelevalvenõukogu järeldusi 29. Jaanuaris 2016 alustati arutelu otsustus -
protsessi teatud etappide lihtsustamise üle30.29 „EKP nõukogule esitatakse 
tuhandeid otsuseid. Nende 
seas on otsuseid, mis ei ole 
jõudnud minu lauale ega 
minust hierarhias järgmise 
töötaja lauale, sest ühtse 
järelevalvemehhanismi 
määrus ei näe ette 
delegeerimist. Ma ei usu, et 
EKP nõukogu saab kõikidesse 
üksikasjadesse süveneda. 
Nõukogu peab lihtsalt 
järelevalvenõukogu 
usaldama.” https://
bankingsupervision.europa.
eu/press/interviews/
date/2016/html/sn160125.
en.html
30 Oma kõnes selgitas 
aseesimees, et 
järelevalvenõukogu kaalub 
raamistiku kasutuselevõtmist, 
et delegeerida rutiinsed 
otsused madalamatele 
tasanditele, mis võimaldaks 
järelevalvenõukogul 
keskenduda tundlikematele, 
olulisematele ja 
valikulisematele küsimustele. 
https://bankingsupervision.
europa.eu/press/speeches/
date/2016/html/se160113.
en.htmlTabel 2Järelevalveotsused perioodil november 2014 kuni  
november 2015
Järelevalveotsuse kategooria Otsuste arv
Sobivad ja nõuetele vastavad otsused 661
Olulisus ja olulisuse muutmine 216
Seotud tervikliku hindamisega 145
SREP 119
Omavahendid (esimese tasandi emiteerimine, vähendamine) 103
Olulise osaluse omandamine 80
Litsentsimine 27
Usaldatavusnõuete erandid 18
Muu 17
Käimasolevad järelevalvemenetlused 13
Olulisi asutusi käsitlevad suunised riiklikele pädevatele asutustele 13
Muud volitused (müük) 9
Ühinemised 8
Kulusid ja makse käsitlevad otsused 7
Finantskonglomeraate käsitlevad otsused 6
Sisemudelid 5
Rühmastruktuure käsitlevad otsused 2
Üldised suunised riiklikele pädevatele asutustele 1
KOKKU 1 450
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda EKP esitatud teabe põhjal.
29 Juhtimine 
 
31 Ühtse järelevalvemehhanismi 
määruse artikkel 25.
32 Vt eelkõige ühtse 
järelevalvemehhanismi 
määruse artikkel 25.37 
Kontrollikoja valimisse kuulunud 16 juhtumi kohta esitati kontrollikojale tabelid 
protseduurietappidega ja eri otsuste kuupäevadega. Kontrollikojal puudus aga 
juurdepääs aluseks olevatele dokumentidele ja seega ei ole võimalik esitada 
arvamust protsessi tõhususe kohta.
... millel on negatiivne mõju juhtkomitee tööle
38 
EKP 2015. aastal tehtud hindamises leiti puudusi juhtkomitee protseduuride ja 
koosolekute korraldamises ning muudes üksikasjades. Eelkõige oli sekretariaadil 
keeruline ette valmistada samal päeval peetavaid järelevalvenõukogu ja juht -
komitee koosolekuid, nii et dokumentide jagamine toimus sageli liiga hilja ning 
komitee liikmed ei olnud päevakavas olevate teemade arutlemiseks piisavalt 
valmistunud.
39 
Hindamise lõpuks koostati nimekiri eri variantide eelistest ja puudustest. Pärast 
nende kaalumist ei muutnud juhtkomitee oma töökorraldust muul moel kui 
ainult standardiseerides teatud järelkontrolli elemendid.
Kohaldatakse rahapoliitika ja järelevalve 
funktsioonide lahususe põhimõtet, kuid sõltumatuse 
tajumisega seonduvad riskid
40 
EKP täidab talle ühtse järelevalvemehhanismi määrusega antud ülesandeid ilma 
rahapoliitikaga seotud ülesandeid ja muid ülesandeid mõjutamata ning nendest 
eraldi31. Nimetatud määruse põhjenduses 65 sätestatakse, et EKP rahapoliitika ja 
järelevalvefunktsiooni tuleks täita täielikult eraldi, et vältida huvide konflikti ning 
tagada, et iga funktsiooni täidetakse vastavalt kohaldatavatele eesmärkidele. 
EKP-le kõnealuse määrusega antud ülesannete täitmisega seotud töötajad eral -
datakse organisatsiooniliselt EKP-le antud muude ülesannete täitmisega seotud 
töötajatest ning nende suhtes kohaldatakse eraldi aruandlussuhteid. EKP pidi 
vastu võtma ja avalikustama kõik vajalikud asjaomased sise-eeskirjad, sealhulgas 
ametisaladuse hoidmise eeskirjad ja kahe funktsiooni vahelise teabevahetuse 
eeskirjad, ning tagama, et EKP nõukogu teostab oma rahapoliitika- ja järelevalve -
ülesandeid täiesti eraldatult32.
30 Juhtimine 
 
41 
EKP on vastu võtnud sellekohase otsuse ning ametisaladuse hoidmise eeskirjad ja 
kahe funktsiooni vahelise teabevahetuse eeskirjad. EKP muutis oma kodukorda, 
et võimaldada uute otsuseid langetavate organite lisamist organisatsioonilisse 
struktuuri ja selgitada nende omavahelist mõju otsustusprotsessis. Kontrollikoja -
le anti teada, et vastavalt määrusele on EKP nõukogul kahe eri valdkonna jaoks 
eraldi päevakord ja koosolekud. Nõue on esitatud Euroopa Keskpanga kodukorra 
artiklis 13l.1.
Ühiselt kasutatavatest teenustest tulenevaid riske saaks 
paremini hinnata
42 
EKP otsus funktsioonide lahususe rakendamise kohta33 sätestab, et EKP teatud 
osakonnad võib määrata ühiselt kasutatavateks teenusteks, mis toetavad nii ra -
hapoliitika kui ka järelevalve funktsioone. Ühiselt kasutatavad teenused luuakse 
teenuste tõhusaks ja mõjusaks osutamiseks, et minimeerida töö dubleerimist. 
Vaatamata eelpool loetletud positiivsetele omadustele on selle korraga seotud ka 
riske (vt tabel 3 ).
43 
Kui lahususe põhimõtet ei rakendata täielikult, võivad sellega kaasneda riskid 
ka muudes EKP tegevusvaldkondades. Selliste riskide hulka kuulub näiteks 
konfidentsiaalse teabe jagamine. Ühiselt kasutatavad teenused on vabastatud 
lahususe põhimõtte kohaldamist käsitleva EKP otsuse artiklis 6 toodud sätetest 
poliitikafunktsioonide vahelise teabevahetuse kohta (st konfidentsiaalse teabe 
vahetamiseks ei ole vaja juhatuse heakskiitu)34, kuigi neile kehtivad teabele juur -
depääsu üldpõhimõtted.
44 
Üldsätteid kohaldatakse konfidentsiaalse teabe töötlemiseks (nagu õiguslikud 
kohustused EKPSi ja EKP põhikirja artikli 37 lõikes 2, Euroopa Liidu toimimise 
lepingu artiklis 339, EKP eetikaraamistikus ning otsuse EKP/2014/39 artiklites 4 
ja 5). Baseli pangajärelevalve komitee 2. üldpõhimõtte 5. aluskriteerium rõhutab 
vajadust huvide konfliktide lahendamise ja teabe asjakohase kasutamise eeskirja -
de järele. EKP ei ole aga koostanud ühiselt kasutatavate teenuste kohta eraldi 
riskianalüüsi ega taganud suurema osa valdkondade lahusust üksuse või osa -
konna tasandil.33 Euroopa Keskpanga  
17. septembri 2014. aasta otsus 
EKP/2014/39, Euroopa 
Keskpanga rahapoliitika ja 
järelevalve funktsioonide 
lahususe rakendamise kohta 
(ELT L 300, 18.10.2014, lk 57).
34 Otsuse EKP/2014/39 artikli 3 
punkt 4.
31 Juhtimine 
 Tabel 3EKP ühiselt kasutatavad teenused ja funktsioonide eraldamisega seotud riskid
Ühiselt kasutatav teenus/
valdkondEraldi üksused teenuste sees? Võimalikud konfliktidEraldi kaitsemeetmed 
lisaks EKP otsusele ja 
eetikanõuetele?
Haldus EiRessursside eraldamine, ülesannete 
prioriseerimine.Ei
Infotehnoloogia EiRessursside eraldamine, ülesannete prioriseerimi -
ne, eraldi IT-vajadused.Ei
Kommunikatsioon EiLahknevate seisukohtade puhul pakub üksus 
kommunikatsioonituge. See võib viia kompromis -
sini, mis ei rahulda kumbagi poolt.Ei
Inimressursid, eelarve ja 
organisatsioonEiTegevusest antakse aru ainult juhatusele, eris -
tamata värbamis-, eelarve-, ametikõrgenduste, 
ametist vabastamise ja distsiplinaarvolitusi, mille 
puhul peab järelevalvepersonal tegelikult aru 
andma järelevalvenõukogu esimehele.Ei
SiseauditVäga piiratud. Siseauditi rühmajuht 
vastutab siseauditi peadirektoraadi 
juhtimisrühma liikmena audititöö eest 
mõlemas valdkonnas ning rühm audi -
teerib ka statistikat (nii järelevalve- kui 
rahapoliitika-alast).Kuna riskihindamine puudutab kogu organisat -
siooni, võivad ühe valdkonna peamised riskid 
teises valdkonnas käsitlemata jääda või ei tehta 
seda õigeaegselt. Ressursside eraldamine ei pruu -
gi olla asjakohane. Seda valdkonda käsitletakse 
siseauditi osas.Ei
ÕigusabiteenusedLoodud on eraldi järelevalveüksus, mille 
tegevused on lahus asepeadirektori 
tasandini. Peadirektor vastutab mõlema 
valdkonna eest. Tegevusest ei anta aru 
mitte järelevalvenõukogu esimehele, 
vaid aseesimehele, kes on ka EKP nõu -
kogu ja juhatuse liige.Õiguslikud hinnangud võivad puudutada mõlemat 
funktsiooni1. Kuna tegevusvaldkonnad ei ole 
peadirektoraatide tasandil täielikult lahus, võib 
üks neist domineerida, eriti kuna järelevalve -
tegevusest antakse aru järelevalvenõukogu 
aseesimehele, mitte esimehele. See võib takistada 
lahknevate arvamuste esitamist vastastikust huvi 
pakkuvates küsimustes.Ei
1  Õigusteenuste ja järelevalveseaduste alase nõustamise kohta antakse lisaks järelevalvenõukogu aseesimehele aru ka õigusteenuste eest 
vastutavale juhatuse liikmele.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
32 Juhtimine 
 
35 Nn Hiina müür on sisemine 
infobarjäär, mis aitab ära hoida 
huvide konflikti.
36 Baseli pangajärelevalve 
komitee 2. üldpõhimõte.
37 Ühtse järelevalvemehhanismi 
määrus ei muutnud EKP 
juhtimisstruktuuri (vt EKP 
kodukorra artikli 10 lõige 1). 
Vastavalt EKPSi ja EKP põhikirja 
artiklile 11 lõikele 6 vastutab 
juhatus EKP jooksva töö eest. 
See ei välista aga vastuväidete 
puudumise menetluse või 
muude sarnaste menetluste 
kasutamist, millega võib 
suurendada 
järelevalvenõukogu 
sõltumatust.
38 Euroopa Keskpanga kodukorra 
artikli 15 lõige 1.45 
Kontrollikojale ei edastatud peale otsuse EKP/2014/39 mitte mingeid dokumen -
te lahususe põhimõtte rakendamise kohta (kaasa arvatud ühiselt kasutatavate 
teenuste sisesed nn Hiina müürid35 või järelevalvetõendid selle kohta, et lahususe 
põhimõtet järgitakse).
46 
Kui õigusdirektoraat ja statistika direktoraat välja arvata, ei ole järelevalvetegevu -
si ühiselt kasutatavate teenuste raames osakondade tasandil EKP teistest üles -
annetest eraldatud ning tegevusest ei anta aru järelevalvenõukogu esimehele. 
Alates 1. jaanuarist 2016 annavad mõned ühiselt kasutatavad teenused (infotee -
nuste peadirektoraat, halduse peadirektoraat, inimressursside peadirektoraat 
ja rahanduse peadirektoraat) aru teenuste üldjuhile, kes annab EKP presidendi 
kaudu aru juhatusele. EKP ei ole teinud riskianalüüsi võimalike huvide konfliktide, 
teenustevahelise teabevahetuse või kaitsemeetmete vajaduse kohta. Ka ei ole 
EKP teinud nõuetele vastavuse kontrolli kummaski valdkonnas, et leevendada 
ühiselt kasutatavate teenuste mudelist tekkida võivaid riske.
Ühtse järelevalvemehhanismi organisatsioonilise ja 
finantsstruktuuriga on seotud ka muid rahapoliitika ja 
järelevalve funktsioonide sõltumatust ohustavaid riske
47 
Baseli pangajärelevalve komitee üldpõhimõtetes sätestatakse, et „järelevalveasu -
tus peab olema oma tegevuses sõltumatu, […] eelarvemenetlused ei tohi takis -
tada tema sõltumatust ning ressursse peab olema piisavalt, ning ta peab andma 
aru oma tegevuse ja ressursside kasutamise kohta.”36.
48 
Juhatus vastutab EKP sisekorralduse eest, sh ka järelevalvetegevuseks vajalike 
eelarve- ja inimressursside eest37. IV lisas  on esitatud EKP eelarvemenetlus. Enne 
iga eelarveaasta lõppu kiidab EKP nõukogu juhatuse ettepaneku alusel heaks EKP 
järgmise eelarveaasta eelarve. Järelevalvetegevuse kulud on eelarvesse eraldi 
kirjendatud ning need kiidetakse heaks pärast järelevalvenõukogu esimehe ja 
aseesimehega konsulteerimist38.
33 Juhtimine 
 
49 
EKP eelarvekomitee (BUCOM), mis koosneb riiklike keskpankade ekspertidest, 
abistab otsuseid tegevaid asutusi nende töös39. Selles kontekstis nõustab komitee 
EKP nõukogu rahapoliitilise ja järelevalvetegevuse rahastamisel, kaht tegevus -
valdkonda organisatoorselt eristamata.
50 
EKP eelarvemenetluse käigus konsulteeritakse järelevalvenõukogu esimehe ja 
aseesimehega institutsiooni pangandusjärelevalve kulude asjus, kuid ei EKP 
eelarvekomitee ega rahanduse peadirektoraat, mille üks osakond (BCO, vt IV lisa ) 
vastutab samuti eelarvet puudutava nõustamise, hindamise ja järelevalve eest, ei 
anna aru järelevalvenõukogu esimehele ega järelevalvenõukogule tervikuna. Igal 
aastal enne otsustusprotsessi lõpuleviimist edastab EKP järelevalvenõukogu liik -
metele EKP otsuse eelnõu pankadelt kogutava järelevalvetasu kogusumma kohta.
51 
Sisuliselt tähendab see, et järelevalvenõukogu, kes küll vastutab järelevalvetege -
vuse kavandamise ja läbiviimise eest, ei oma kontrolli vajalike inimressursside ja 
rahaliste vahendite üle. See võib mõjutada järelevalvenõukogu ja selle esimehe 
suutlikkust asjakohaselt tegevuse kohta aru anda, kui võtta arvesse järelevalve -
ressursside hajutatust (vt punktid 26 ja 27).
52 
Ühtse järelevalvemehhanismi määruse põhjendus 6640 sätestab, et EKP-le antud 
ülesannete täitmisega seotud töötajad peaksid töötama järelevalvenõukogu esi -
mehe alluvuses. Tegelikkuses hõlmab aruandlusahel aseesimeest, kes on ka EKP 
nõukogu ja juhatuse liige ning käivitab koos EKP nõukoguga otsustusprotsessi 
viimase etapi. Sama kehtib ka õigusabi ja statistika ühiselt kasutatavate teenuste 
järelevalveosakondade puhul, kes annavad aru ainult järelevalvenõukogu aseesi -
mehele (vt punkt 46).39 Euroopa Keskpanga kodukorra 
artikkel 9.
40 Kuigi määruse põhjendustel ei 
ole õiguslikke tagajärgi, 
sisaldavad need siiski olulisi 
suuniseid määruse artiklite 
tõlgendamiseks ja vajalike 
menetluste 
kindlaksmääramiseks, nagu 
asjaomaste raammääruste või 
kodukorra koostamine.
34 Juhtimine 
 
Ühtse järelevalvemehhanismi juhatuse ja personali 
suhtes kohaldatakse eetikamenetlusi ning 
käitumisjuhendit
Loodud on ühtse järelevalvemehhanismi eetiline raamistik, 
kuid riiklike pädevate asutuste suhtes kohaldatakse endiselt 
riiklikke õigusakte ning neil on arvestatav kaalutlusõigus 
oma eeskirjade määratlemiseks
53 
Kõikidele EKP töötajatele kehtivad eetikastandardid on määratletud institutsiooni 
eetikaraamistikus41, mis on EKP personalieeskirjade oluline osa. Raamistik kehtib 
kõikidele EKP töötajatele, kuid kuna EKP-l puuduvad volitused riiklike pädevate 
asutuste töötajate töötingimuste reguleerimiseks, ei kehti raamistik riiklike päde -
vate asutuste poolt ühistesse järelevalverühmadesse määratud töötajatele.
54 
Märtsis 2015 võttis EKP vastu suunise42, millega kehtestatakse ühtse järelevalve -
mehhanismi eetikaraamistiku põhimõtted. Uus eetikaraamistik pidi moodustuma 
suunisest, heade rakendustavade kogumist ning EKP ja iga riikliku pädeva asu -
tuse poolt eraldi vastu võetud sise-eeskirjadest ja tavadest. Riiklikele päde  vatele 
asutustele anti suunise rakendamiseks aega märtsini 2016. Sellealaste  
ühtlustamis   meetmete üle teeb regulaarset järelevalvet eetikaraamistiku 
rakkerühm.
55 
Suunis ei ole nii üksikasjalik kui EKP töötajatele kohaldatav eetikaraamistik; selles 
on toodud vaid peamised põhimõtted ühise raamistiku jaoks, mille riiklikud 
päde  vad asutused peavad heaks kiitma, kui nad võtavad kasutusele oma sise -
reeglid, -menetlused ja -mehhanismid. Seega võivad riiklike pädevate asutuste  
sise-eeskirjad suuresti varieeruda. Ühtses järelevalvemehhanismis osalevate 
riikide eetikaraamistike vahelised erinevused võivad takistada põhikirjajärgse 
järelevalve ühtlustamise eesmärgi saavutamist ning kahjustada EKP mainet. Suu -
nises on näiteks küll käsitletud vaheperioodi küsimust43 seoses järelevalveülesan -
deid täitvate EKP ning riiklike pädevate asutuste töötajate ja liikmetega, kuid seal 
märgitakse vaid, et selline periood tuleks kehtestada, jättes täpsustamata selle 
minimaalse kestuse. Lisaks ei ole käsitletud järelevalve valdkonna juhtide ameti -
aja kestust44, ei ole määratud ametit, kes kontrolliks vastavust ühtse järelevalve -
mehhanismi eetikaraamistikule, ega sätestatud, kui sageli selliseid kontrolle teha.41 http://eur-lex.europa.eu/
legal-content/EN/TXT/?uri=  
uriserv:OJ.C_.2015.204.01.  
0003.01.ENG&toc=OJ:C:2015:  
204:FULL
42 Euroopa Keskpanga 12. märtsi 
2015. aasta suunis (EL) 
2015/856, millega 
kehtestatakse ühtse 
järelevalvemehhanismi 
eetikaraamistiku põhimõtted 
(EKP/2015/12) (ELT L 135, 
2.6.2015, lk 29).
43 Aeg, mille jooksul EKPst 
lahkuvad töötajad peavad 
hoiduma tegevustest, mis 
võiksid põhjustada huvide 
konflikti.
44 Ühendkuningriigis on näiteks 
määratud järelevalveala 
juhtidele minimaalne ja 
maksimaalne ametiaja kestus.
35 Juhtimine 
 
45 Näiteks töötamise lõpetamise 
järgseid piiranguid käsitlev 
rakendustava nr 11: „EKP-l ja 
riiklikel pädevatel asutustel 
soovitatakse kasutada 
proportsionaalset 
vaheperioodi organite 
liikmete ning juhtivate 
ametikohtade ja 
eksperttaseme töötajate 
puhul, kes soovivad töötada 
krediidiasutuses, mille 
järelevalvega nad tegelesid 
või mille otsesed konkurendid 
nad olid. Organite liikmete ja 
kõrgema astme töötajate 
jaoks peaks vaheperiood 
olema vähemalt kuuekuuline, 
kui nad kavatsevad töötada 
krediidiasutuses, mille 
järelevalve eest nad 
vastutasid.”
46 EKPS hõlmab EKPd ja kõigi  
28 liikmesriigi keskpanku, 
samas kui eurosüsteem 
hõlmab ainult EKP-d ja euroala 
liikmesriikide keskpanku (kelle 
ülesanne on kohaldada EKP 
määratud rahapoliitikat).56 
Lisaks EKP suunisele välja antud rakendustavad hõlmavad EKP soovitusi45 riiklike 
eetikaraamistike kohta. Erinevalt suunisest ei ole aga rakendustavad riiklikele 
pädevatele asutustele õiguslikult siduvad.
57 
Eesmärk on, et osalevad riiklikud pädevad asutused kohaldaksid oma töötajatele 
ühtse järelevalvemehhanismi eetikaraamistiku sätteid (sh suunise ja rakendus -
tavade sätteid). Asjaolu, et suunis on üldsõnaline ning rakendustavad ei ole 
õiguslikult siduvad, annab aga riiklikele pädevatele asutustele märkimisväärse 
vabaduse oma eetikaraamistiku määratlemisel ja kohaldamisel.
Siseaudit: kasutusel on terviklikul auditikaval põhinev 
innovatiivne lähenemisviis, kuid rakendamist 
takistavad vahendite eraldamise ja planeerimisega 
seotud probleemid
58 
EKP siseauditiga tegeleb siseauditi peadirektoraat (Directorate for Internal Audit 
(D-IA)), millest sai ühtse järelevalvemehhanismi kasutuselevõtuga ühiselt kasuta -
tav teenus. D-IA vastutab kõigi EKP tegevuste ja toimingute auditeerimise eest. 
Lisaks eraldab ta vahendeid siseaudiitorite komiteele, mis koosneb peadirekto -
raadi kõrgemast juhtkonnast ja vastaval positsioonil riiklike pädevate asutuste 
ning riiklike keskpankade töötajatest.
59 
Siseaudiitorite komitee koguneb kolmes eraldi koosseisus, et käsitleda Eurosüs -
teemi, Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS)46 ja ühtse järelevalvemehhanismi 
auditiga seotud küsimusi, nagu kavandamine, määratleda ühised auditistandar -
did, jagada asjaomaseid teadmisi ning teha auditeid ja muid sellealaseid tegevu -
si. Siseaudiitorite komitee on oma auditieeskirja kohaselt Eurosüsteemi, EKPSi ja 
ühtse järelevalvemehhanismi auditi tegevjuht, komitee liikmed vastutavad selle 
eest ühiselt. Samal ajal esindab iga siseaudiitorite komitee liige konkreetset jurii -
dilist isikut ning vastutab üksi seda isikut käsitleva auditiprojekti osade juhtimise, 
rakendamise ja sõltumatu aruandluse eest.
36 Juhtimine 
 
60 
Siseaudiitorite komitee ülesehitus on näidatud joonisel 6 . Kuus auditi rakkerühma 
vastutavad eri valdkondi käsitlevate auditite planeerimise ja tegemise eest. Auditi 
rakkerühmad koosnevad EKP ja riiklike pädevate asutuste ning riiklike keskpanka -
de töötajatest. Siseaudiitorite komitee kohaliku tasandi auditite eest vastutavate 
auditirühmade leide tuleb hinnata mõju suhtes ühtsele järelevalvemehhanismile 
tervikuna. See uuenduslik lähenemine võeti kasutusele, et tagada mitut valdkon -
da hõlmavate teemade ühtlustatud auditeerimine ühtse järelevalvemehhanismi 
raames. Kontrollikoda keskendus oma auditis peamiselt ühtse järelevalvemehha -
nismi ja statistika eest vastutavale auditi rakkerühmale (ATF SSM-ST).
61 
Kontrollikoda uuris vahendite eraldamist siseaudiitorite komiteele, eelkõige 
siseauditi peadirektoraadilt, ning auditi planeerimist ja riskihindamist (sh riskide 
katmist). Joonis 6Siseauditi peadirektoraadi (D-IA) roll ühtse järelevalvemehhanismi ja eurosüsteemi 
siseauditis
Otsuseid tegevad
asutused
Ressursid
Koordineerib 
Administratiivne
aruandlusahel 
Auditid
Ühtse järelevalvemehha-
nismiga seotud teemadEurosüsteemiga seotud 
teemad[Auditid keskpankades (riiklike pädevate asutuste ja EKP tasandil)]Ühtse
järestatistikaMakse- ja arveldussüsteemid Rahapoliitika IT Pangatähed Juhtimine ja ﬁnantsaru andlusAuditi rakkerühmadTegevusalane 
aruandlusahel
IAC sekretariaatRiiklikud pädevad 
asutused/ keskpangad
Juhatus  
EKP operatsioonidPresident 
D-IARessursidRessursidKinnitab audikava Auditiaruanded/
tööprogramm
EKP auditikomiteeEKP juhatus
EKP nõukogu EKP üldnõukogu 
NõustabJärelevalvenõukogu 
Medlemmerne varetager i fællesskab funktionen 
som ledende revisorIACEKPSi koosseis 
Eurosüsteemi koosseis Ühtse järelevalvemehhanismi koosseis 
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
37 Juhtimine 
 
Siseauditi peadirektoraadi vahendite eraldamine: vajalike 
töötajate arv oli selgelt määratletud, kuid lõplik töötajate 
arv ei olnud piisav
62 
Märtsis 2013, pärast välist kvaliteedihindamist, milles järeldati, et siseauditi peadi -
rektoraat peab kiiremini valmistuma ühtse järelevalvemehhanismi auditiks, otsus -
tas peadirektoraat, et vaja on vähemalt 16 täistööajale taandatud töötajat, võimal -
damaks saada sellealast sõltumatut ja objektiivset kindlust. Augustis 2013 kiitis  
aga EKP nõukogu 2013. aastaks heaks ainult kolm siseauditi peadirektoraadi  
täistöö  ajale taandatud töötajat, ning 2014. aastaks veel neli töötajat nii ühtse 
järelevalvemehhanismi kui statistikavaldkonnaga seotud ülesanneteks47. Töötajaid 
soovinud üksustele ei põhjendatud algsest taotlusest kõrvalekaldumist (vt tabel 4 ).47 Statistikaalased ülesanded on 
seotud nii 
pangandusjärelevalve 
(järelevalveandmed) kui 
rahapoliitikaga (keskpankade 
andmed).Tabel 4Kindlaksmääratud personalivajaduse võrdlus tegelikult 
värvatud personaliga
Siseauditi peadirektoraadi kindlaksmääratud ühtse järelevalvemehhanismi 
personalivajadus (täistööajale taandatud töötajad)16
Heakskiidetud ametikohad kokku 7
(üks ametikoht uurimisüksuses, mis võib tegutseda ka ühtse järelevalvemehhanismi -
ga mitteseotud valdkondades)(1)
(üks IT-ametikoht, kuhu võetakse eriprojektideks töötaja siseauditi peadirektoraadi 
siseselt)(1)
Ühtse järelevalvemehhanismi /statistikaülesannetele eraldatud 
ametikohtade (välja arvatud IT ja uurimine) jagunemine:5
(üks vanemaudiitor, värvatud EKP töötajate seast pärast asutuseväliselt avaldatud 
värbamiskampaaniat)1
(asutuseväliselt värvatud töötajad, kel on hiljutine kogemus äripanganduse/pangan -
dusjärelevalve alalt)2
(lühiajaliselt mujale lähetatud töötajad, kel on konkreetsed pangandusjärelevalve -
alased oskused)1
(siseauditi peadirektoraadisisene ühe IT/statistika-ala töötaja üleviimine) 1
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
38 Juhtimine 
 
63 
ATF SSM-ST juhil on varasemad kogemused pangandusjärelevalve alal (1995–
2000) ning ta on D-IA juhtrühma liige. Rühm vastutab nii auditi rakkerühma kui 
ka keskpankadega seotud auditite eest. Märtsis 2015 liitus rühmaga kaks töötajat, 
vastavalt kolme- ja nelja-aastase kogemusega pangandusjärelevalve alal. Sep -
tembris 2014 oli rühmaga liitunud veel üks liige, kellel on varasemaid kogemusi 
riskihalduse ja Basel II raamistiku rakendamisel erasektoris.
64 
Vaatamata D-IA personali vähesusele, katab praegune oskuste spekter mitu 
keskset valdkonda ja üldise auditiala, kuid vaja läheb rohkem spetsiifilisi oskusi 
ning praktilisi kogemusi (nagu makrotasandi usaldatavusjärelevalve, ettevõtetele 
antavate laenude back office ), kui rühm on piisavalt suur, et teha metoodikaalaste 
ja kontseptuaalsete küsimuste põhjalikke auditeid.
65 
Kuna auditi rakkerühm toetub oma liikmete kollektiivsele vastutusele, sõltub 
selle tulemuslikkus koostööst riiklike pädevate asutustega ja nende praktilisest 
panusest rühma töösse. Mõnes valdkonnas (nagu kohapealne järelevalve, riikliku 
pädeva asutuse kohalike töötajate panus) võib sõltuvus suurem olla kui teistes 
(nagu juhtimisküsimused). On selge, et vajaduste koordineerimine suurendab 
siseauditi peadirektoraadi koormust ühtse järelevalvemehhanismi teemade 
auditeerimisel.
Planeerimine põhineb terviklikul auditikeskkonnal, kuid 
alati ei võeta arvesse parimaid tavasid
Auditite planeerimine põhineb terviklikul kaval, ...
66 
Esialgsed siseauditile eraldatud vahendid olid napid ja need eraldati hilinemise -
ga. Seetõttu oli esialgne planeerimine vähene.
67 
Mais 2015 koostati audititeemadest üksikasjalik auditikeskkond48. See koosneb 
viiest auditiklastrist, mis on omakorda jagatud 14 auditiobjektiks, 31 valdkonnaks 
ja protsessiks ning lõpuks veel rohkem kui 150 alamkomponendiks.48 Kontrollikoja positiivse 
hinnanguga 
auditikeskkonnale nõustusid 
kõik kontrollikoja 
küsimustikule vastanud 
riiklikud pädevad asutused. 
11st riiklikust pädevast 
asutusest kolm aga 
väljendasid muret 
auditiobjektide konkreetse 
ulatuse kohta ja nende 
katmise kohta mõistliku aja 
jooksul.
39 Juhtimine 
 
... kuid planeerimisel ei ole nähtud ette reservi ad hoc  
audititaotlustele ega võeta arvesse auditite tellimist allhanke 
korras või nende tegemist koos välisaudiitoriga
68 
Auditite üldist planeerimist takistab see, et vastupidiselt parimale tavale49 ei ole 
ad hoc  audititeks või käimasolevate auditite pikendamiseks ressursse ette nähtud 
(sest kõik ressursid on kogu aeg 100-protsendiliselt kasutuses).
69 
Parimate tavade vastu50 on ka see, et siseauditi peadirektoraadil puudub süste -
maatiline protseduur auditite tellimiseks allhanke korras ja auditite tegemiseks 
koos välisaudiitoriga. Näiteks puuduvad lepingulised nõuded, mille kohaselt 
peab teenusepakkujate siseauditi funktsioon esitama EKP-le aruanded allhangete 
korras tellitud ja koos välisaudiitoriga tehtud auditite kohta. Mitte kõik asjaoma -
sed lepingud ei sisalda klauslit, mis annaksid EKP siseauditi funktsioonile õiguse 
ise auditeerida allhanke korras tellitud või välisaudiitoriga koos tehtud tegevusi.
Riskihindamismetoodika on üldjuhul asjakohane, kuid see 
ei taga piisavalt suure ning keskmise riskiga valdkondade 
täielikku ja õigeaegset käsitlemist
Põhjalikud auditieesmärkide koostamise näidisdokumendid on 
välja töötatud ja kasutusel riskimudeli raames, mis hoolimata 
mõningatest puudustest on oma kontseptsioonilt asjakohane
70 
Riskihindamist kasutatakse tulevase perioodi audititeemade järjestamiseks. 
Hindamine tugineb põhiteabel, mis on toodud auditieesmärke kajastavas doku -
mendis, kus esitatakse üksikasjad auditeeritava valdkonna peamiste teemade 
kohta, samuti iga tegevuse täielik kirjeldus, sellega seotud protsessid ja kõige 
olulisemad põhikontrollimehhanismid. Riskihindamises on näidisdokumendid 
väga heaks planeerimise lähtekohaks.49 Vt näiteks Saksa pädeva 
asutuse (BaFin) riskihalduse 
miinimumnõuete suunised, 
osa BT 2.3, punkt 3, ning Saksa 
Audiitorite instituudi (IDW) 
välja antud auditistandardi 
PS 240 punkt 20.
50 BaFin, „Riskijuhtimise 
miinimumnõuded”, AT 9, 
punkt 6; BT 2.1, punkt 3.
40 Juhtimine 
 
71 
Kontrollikoda vaatas läbi kolme auditivaldkonna näidisdokumendid ning leidis, 
et need on asjakohased ja neid rakendatakse õigesti. Lisaks vajadusele kolman -
da isiku riski selgema määratluse järele ilmnes aga üldisemas plaanis ka vajadus 
finantsmõju ja kohtuvaidluste riskikriteeriumide järjekindla kohaldamise järele 
ning ühel juhul vajadus keskenduda riskidele, mis on seotud raha- ja järelevalve -
poliitika üksteisest eraldamisega.  
72 
Neist puudustest hoolimata on riskimudel väga sobiv planeerimisvahend. Kõik 
kontrollikoja küsimustikule vastanud riiklikud pädevad asutused hindasid riski -
hindamisprotsessi „asjakohaseks” ja „läbipaistvaks”.
Puudub järelevalve miinimumtase, millega tagada suure ja 
keskmise riskiga valdkondade ja peamiste alamkomponentide 
katmine ning ühtse järelevalvemehhanismi auditid peavad 
ressursside pärast konkureerima teiste audititega ...
73 
Siseaudiitorite komitee ei ole eesmärgiks võtnud kõikide riskide käsitlemist tea -
tud planeerimisperioodil (nagu viieaastane tsükkel), vaid toetub üksnes planee -
ritud vahe-eesmärkidele. Suure riskiga valdkondade jaoks kasutab siseaudiitorite 
komitee peamist tulemusnäitajat ning püüab igal aastal auditeerida vähemalt 
30% suure riskiga valdkondadest ja katta kolme aasta jooksul vähemalt 90%. 
Keskmise riskiga valdkondade puhul aga sellist eesmärki ei ole. Aasta auditiprog -
rammi raames kohandatakse suure ja keskmise riskiga valdkondade riskihin -
damist igas kvartalis, et plaane uute riskide esilekerkimise korral muuta. Ehkki 
perioodi 2015–2018 vahe-eesmärgid hõlmavad kõiki suure riskiga valdkondi, ei 
ole selge, kas ja millal käsitletakse nende valdkondade kõiki alamkomponente. 
Lisaks ei käsitle audititöö planeerimise meetod järjepidevalt elemente, mida ei 
ole varem uuritud. Valdkonnad, mis on liigitatud keskmise riskiga valdkonda -
deks, nagu sisemudelid, makrotasandi usaldatavusjärelevalve ja vähem olulised 
institutsioonid, ei kuulu kuni 2019. aastani üldse auditeerimisele ja pole selge, mis 
ulatuses neid käsitletakse.
74 
Piiratud ressursside korral võivad punktis 73 kirjeldatud lähenemisviisi rakenda -
misel suure või keskmise riskiga valdkonnad auditeerimata jääda, sest järelevalve 
miinimumtaset (teatud riskihinnang tähendab riskitaset „kuulub auditeerimise -
le”) ei ole määratletud51.51 Saksa pädeva asutuse poolt 
väljastatud „Riskijuhtimise 
miinimumnõuetes” nõutakse 
iga-aastase auditi tegemist 
„eriliste” riskide puhul ja 
kolmeaastast audititsüklit 
kõigi muude protsesside ja 
tegevuste puhul (BaFin, 
riskijuhtimise 
miinimumnõuded, BT 2.3).
41 Juhtimine 
 
75 
Siseauditi ühiselt kasutatava teenuse iseloom ja ressursside nappus on viinud 
olukorrani, kus keskpankade ja ühtse järelevalvemehhanismi auditieesmärgid 
„konkureerivad” ressursside pärast (vt tabel 5 ). 2015. aastal kasutati ainult 15% 
tööajast ühtse järelevalvemehhanismiga seotud ülesannete täitmiseks. 30-st D-IA 
töökohast on ainult seitse (sh uurimistöö ja IT) määratud ühtse järelevalvemehha -
nismiga seotud ja statistiliste ülesannete täitmiseks. Tabel 5Ühtse järelevalvemehhanismi teemal planeeritud auditid ja muud 
riiklike pädevate asutustega koostöös tehtavad auditid
Auditi valdkondSuure jääkriskiga 
valdkonnad 2015. 
aasta septembri 
seisuga2015. aastal 
tehtud või alus -
tatud auditid2016. aastaks 
kavandatud 
auditid2017.-2018. 
aastaks 
kavandatud 
auditid
Ühtne järelevalvemehhanism /
statistika1 6 1 2 3
Eurosüsteem/EKPS29 11 9 14
Valitsemine, risk, raamatupidamis -
arvestus ja IT3 0 2 6
Muu kui ühtne 
järelevalvemehhanism kokku12 11 11 20
1  Keskpankade ja järelevalvestatistika vahel selget eraldust ei ole.
2  Hõlmab eelkõige rahapoliitikat ja selle rakendamist, statistikat, makse- ja arveldussüsteeme, pangatähti, 
eurosüsteemi konsolideeritud bilansi raamatupidamisarvestust ja finantsaruandlust.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda EKP andmete põhjal.
... ja tegelikkuses ei seatud suurima riskiga valdkondi 
auditeerimisel kohe prioriteediks
76 
Eri auditirühmade pakutud audititeemade omavaheliseks ühtlustamiseks raken -
datav kalibreerimine võib tulemuseks anda kohandatud riskitasemed. Kvaliteedi -
juhtimise rakkerühm võib siseaudiitorite komiteele auditiettepanekute tegemisel 
valida audititeemasid, millele ei ole antud kõrgeimat riskihinnangut. Lisaks ei ole 
rakkerühma ettepanekud siseaudiitorite komiteele siduvad.
42 Juhtimine 
 
77 
Ehkki teemade „Süsteemselt oluliste pankade pidev järelevalve – järelevalveala -
ne läbivaatamine ja hindamine” ja „Panganduskriisi juhtimine” jääkrisk hinnati 
kõigi auditirühmade ühtse järelevalvemehhanismi audititeemade hulgas kõige 
suuremaks, ei auditeeritud neid esimesel aastal, vaid lülitati 2017.-2018. aasta 
auditi  plaani. 2015. ja 2016. aastaks valitud ühtse järelevalvemehhanismi auditi -
teemad olid vastavalt „Pidev järelevalve – kavandamine ja seire” (6. koht) ning 
„Järelevalve  statistika ja teabehaldus” (jagab teist kohta). Pideva järelevalve 
kavandamisaspektide auditeerimine, ilma et uuritaks põhjalikult järelevalvealast 
läbivaatamist ja hindamist, mis on pideva järelevalve võtmetähtsusega protsess, 
ei kujuta endast audititeema kõikehõlmavat käsitlemist.
43
 Aruandluskord
52 Empiiriline analüüs on 
näidanud positiivset ja 
märkimisväärset korrelatsiooni 
järelevalveasutuse 
läbipaistvuse ja 
pangandusjärelevalve 
mõjususe vahel. Vt näiteks 
Arnone. M. Salim.  M. D. ja  
A. Gambini, „Banking 
Supervision: Quality and 
Governance”, 2007, 
töödokument 07/82, IMF.
53 Ülevaatearuanne 2014 
„Lüngad, kattuvused ja 
väljakutsed: ELi 
aruandekohustuse ja avaliku 
sektori auditeerimiskorra 
ülevaade”, 2014 ( http://eca.
europa.eu ).78 
Tugev aruandlusraamistik on pangandusjärelevalve kvaliteedi seisukohalt ülioluli -
ne, kuna selle abil rakendatakse hea juhtimistava põhimõtteid, nagu läbipaistvus 
ja mõjusus52. Aruandlus nõuab järelevalveasutuselt asjakohase, õigeaegse ja 
täpse teabe esitamist mitmesugustele sidusrühmadele, et võimaldada ja eden -
dada laiemat arusaama oma tegevustest ja tulemustest ning saada vajalikku 
tagasisidet.
79 
Ühtse järelevalvemehhanismi üldise aruandlusraamistiku hindamisel kasutati 
võrdlusnäitajana raamistikku, mida kirjeldati Euroopa Kontrollikoja ülevaatearu -
andes ELi aruandekohustuse ja avaliku sektori auditi kohta (vt punkt 80)53, ühtse 
järelevalvemehhanismi määruse artiklis 20 sätestatud korda, Baseli pangajärele -
valve komitee tõhusa pangandusjärelevalve ülevaadatud (2012) üldpõhimõtteid 
(vt 2. selgitus ) ning õigusraamistikke ja tavasid võrreldavates jurisdiktsioonides.
Baseli pangajärelevalve komitee
Baseli pangajärelevalve komitee on peamine ülemaailmne standardite kehtestaja pankade usaldatavusnõuete 
kohase reguleerimise vallas ja võimaldab koostööplatvormi pangandusjärelevalve küsimustes. Selle 29 üle -
vaadatud üldpõhimõtet, mis sisaldavad eraldi põhi- ja lisakriteeriume, hõlmavad järgmist:
 οjärelevalvevolitused, -kohustused ja -ülesanded, fookusega mõjusal riskipõhisel järelevalvel ning vajaduse 
korral varajase sekkumise ja õigeaegsete järelevalvemeetmete järele (põhimõtted 1–13);
 οpankade järelevalvealased ootused, rõhutades hea juhtimistava ja riskijuhtimise tähtsust ning järelevalve -
standardite järgimist (põhimõtted 14–29).
Põhimõtted ei ole küll õiguslikult siduvad, kuid neid kasutatakse laialdaselt rahvusvaheliselt heakskiidetud 
raamistikuna järelevalvesüsteemide ja -korra kvaliteedi hindamiseks erinevates jurisdiktsioonides. Baseli 
komitee liikmena on EKP kinnitanud54 oma toetust tõhusa pangandusjärelevalve üldpõhimõtetes toodud 
avaldusele, mille kohaselt moodustavad põhimõtted „pangandussektori reguleerimise, järelevalve, juhtimise 
ja riskijuhtimise usaldusväärse aluse”55.
54 EKP pangandusjärelevalve juhend (november 2014), lk 6 ja 7.
55 Baseli pangajärelevalve komitee tõhusa pangandusjärelevalve üldpõhimõtted (2012).
Allikas:  Rahvusvaheliste Arvelduste Pank.2. selgitus
44 Aruandluskord 
 
80 
Oma ülevaatearuandes ELi aruandekohustuse kohta tõi kontrollikoda välja järg -
mised tugeva aruandlusraamistiku põhiosad:
i) ülesannete ja kohustuste selge määratlemine;
ii) sõltumatu välisauditi tugev mandaat finants-, vastavus- ja tulemuslikkuse 
aspektide kontrollimiseks;
iii) juhtkonna kinnitus poliitikaeesmärkide saavutamise kohta;
iv) täielik demokraatlik järelevalve;
v) parandusmeetmeid/parandusi võimaldavate tagasisidemehhanismide 
olemasolu.56
81 
Järgnevalt käsitletakse seda, mil määral vastab ühtse järelevalvemehhanismi 
aruandlusraamistik eeltoodud viiele nõudele.
i)  Ühtse järelevalvemehhanismi kui terviku ülesanded 
ja vastutusalad on vastavates õigusaktides selgelt 
määratletud ja avalikustatud
82 
Vastutusahela ülesannete selguse seisukohast annavad määrused ühtse järele -
valve  mehhanismi järelevalveülesanded EKP-le. Kehtestatud erieeskirjade koha -
selt täidab EKP rahapoliitika ja järelevalvega seotud ülesandeid sõltumatult, kuid 
vastutab oma ühtse järelevalvemehhanismiga seotud tegevuse eest Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu ees. Järelevalvetegevust kavandab ja viib ellu järelevalve -
nõukogu, EKP nõukogu aga vastutab lõpliku otsusetegijana EKP üldise juhtimise 
eest, mis hõlmab nii rahapoliitika kui ka järelevalve funktsiooni. Otsustusprotsessi 
üksikasjad on toodud III lisas .
83 
Eesmärkide selguse seisukohast sätestatakse ühtse järelevalvemehhanismi 
määruses EKP järelevalveülesannete eesmärgina selgelt „aidata kaasa krediidiasu -
tuste turvalisusele ja toimekindlusele ning finantssüsteemi stabiilsusele liidus ja 
kõikides liikmesriikides”57.56 Kõik need nõuded on Baseli 
kriteeriumides kajastatud, 
välja arvatud 
tagasisidemehhanismide 
nõue, mis on peamiselt teistes 
jurisdiktsioonides järgitav tava 
usaldatavusnõuete raamistiku 
mõju ja järelevalve mõjususe 
mõistmiseks. 
Tagasisidemehhanismide abil 
tagatakse sidusrühmade 
tagasiside (nt nende asutuste, 
kelle suhtes järelevalvet 
kohaldatakse, 
konsultatsioonid ja uuringud) 
arvessevõtmine 
seadusandlikus menetluses. 
Näiteks uuringuid saab 
kasutada tulemusnäitajana 
probleemsete valdkondade ja 
arengupotentsiaali 
kindlakstegemiseks.
57 Määruse (EL) nr 1024/2013 
artikkel 1.
45 Aruandluskord 
 
58 Artikli 27 lõike 2 sõnastus 
kajastub ühtse 
järelevalvemehhanismi 
raammääruse artikli 20 
lõikes 7.
59 Üks riik küsitlusele ei vastanud.
60 ELi liikmesriikide kõrgeimate 
kontrolliasutuste ja Euroopa 
Kontrollikoja juhtide 
kontaktkomitee avaldus 
„Täielikult auditeeritava, 
aruandekohustust kindlustava 
ja mõjusa 
pangandusjärelevalve korra 
tagamine pärast ühtse 
järelevalvemehhanismi 
kasutuselevõtmist”.84 
Kontrollikoda tuvastas mõningaid probleeme seoses ühtse järelevalvemehha -
nismi eri osade ülesannete ja kooskõlastamisega (vt ühiseid järelevalverühmi ja 
kohapealset kontrolli käsitlevad lõigud).
ii)  Kontrollikoja auditivolitused on kindlaks määratud 
ELi toimimise lepingus
85 
Paljudes jurisdiktsioonides hõlmab pangandusjärelevalveasutuste ja nende 
tegevuse auditeerimine juhtumeid, kus järelevalvet teostavad keskpangad. Kui 
kõrgeimatel kontrolliasutustel on õigus auditeerida pangandusjärelevalveasutusi, 
aitab see tõenäoliselt aruandlust ja läbipaistvust parandada.
86 
Kontrollikoda on EKP volitatud audiitor. Kontrollikoja mandaat on sätestatud 
EKPSi ja EKP põhikirjas58, mille kohaselt kehtivad ELTLi artikli 287 sätted. Viimaste 
kohaselt on kontrollikoja ülesanne kontrollida EKP juhtimise (sh ka järelevalve -
tegevuse) efektiivsust.
87 
Käesolevas esimeses auditis ei olnud võimalik käsitleda mõningaid ühtse järele -
valvemehhanismi olulisi tegevusvaldkondi (vt üksikasju auditi ulatuse kohta 
punktis 19 ja I lisas ). ELi kõrgeimate kontrolliasutuste kontaktkomitee aruandes 
võrreldakse ELi 28 riiklikust kõrgeimast kontrolliasutusest 2759 auditeerimisvoli -
tusi seoses pangandusjärelevalveasutustega. Kokkuvõtvas avalduses60 märgiti, et 
„auditeerimises on tekkinud lüngad neis riikides, kus kõrgeimate riiklike kontrolli -
asutuste varasemaid volitusi pangandusjärelevalve asutuste auditeerimiseks ei 
ole asendatud kontrollikoja sama tasandi auditivolitustega Euroopa Keskpanga 
järelevalvetegevuse üle”. Tabelis 6  on toodud võrdlev ülevaade mikrotasandi 
usaldatavusjärelevalvega seotud auditivolitustest teatavates ELi-välistes jurisdikt -
sioonides ning V lisas  võetakse kokku pangandusjärelevalve auditeerimise kord 
neis jurisdiktsioonides.
46 Aruandluskord 
 Tabel 6Volitused auditeerida mikrotasandi 
usaldatavusjärelevalveasutusi (seadusega antud õigused) ja 
volituste ulatus
Järeleval -
veasutusTulemusauditi 
tegemise õigused 
seoses järelevalve -
tegevusegaTulemusauditi tege -
mise õigused seoses 
muu kui järelevalve -
tegevusegaVastavusauditi 
tegemise õigused 
seoses järeleval -
vetegevusegaVastavusauditi 
tegemise õigused 
seoses muu kui järe -
levalvetegevusega
Ameerika 
ÜhendriigidJAH – TÄIELIKUD 
auditeerimisõigusedJAH – TÄIELIKUD 
auditeerimisõigusedJAH – TÄIELIKUD 
auditeerimisõigusedJAH – TÄIELIKUD 
auditeerimisõigused
KanadaJAH – TÄIELIKUD 
auditeerimisõigusedJAH – TÄIELIKUD 
auditeerimisõigusedJAH – TÄIELIKUD 
auditeerimisõigusedJAH – TÄIELIKUD 
auditeerimisõigused
AustraaliaJAH – õigus üle vaa -
data või kontrollida 
üksuse tegevuse mis 
tahes aspektiJAH – õigus üle vaadata 
või kontrollida üksuse 
tegevuse mis tahes 
aspektiÕigus osutada 
täiendavaid 
teenuseid (hea 
tava juhised ning 
kindlustandvad ja 
ülevaatearuanded)Õigus osutada 
täiendavaid teenuseid 
(hea tava juhised ning 
kindlustandvad ja 
ülevaatearuanded)
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
iii)  Veel ei ole välja töötatud ametlikku 
tulemusraamistikku, mille abil saada kindlust 
ühtse  järelevalvemehhanismi eesmärkide 
saavutamise kohta
88 
Aruandekohuslus eeldab, et järelevalveasutuse tegevust hinnatakse teatud stan -
dardite ja seatud eesmärkide alusel. Tulemusraamistik, mis kasutab järelevalve eri 
tasanditel paljusid erinevaid tulemusnäitajaid ja parameetreid, annab järelevalve 
mõjususest järjepideva ja tervikliku ülevaate ning näitab sidusrühmadele, kuidas 
järelevalvetegevus aitab eesmärkide saavutamisele kaasa.
89 
Siiani ei ole EKP ühtse järelevalvemehhanismi jaoks ametlikku tulemusraamis -
tikku välja arendanud. Küll on EKP välja töötanud ühtse järelevalvemehhanismi 
järelevalvenäidiku, mis võimaldab tal jälgida ja hinnata oma järelevalvetegevuse 
kõigi tähtsamaid aspekte ning teha seiret selle üle, kui efektiivselt järelevalve -
alaseid prioriteete tegelikkuses ellu viiakse. Vahend on aga kättesaadav üksnes 
järelevalvenõukogule ja kõrgemale juhtkonnale ega anna seetõttu teistele sidus -
rühmadele kindlust ühtse järelevalvemehhanismi eesmärkide saavutamise kohta.
47 Aruandluskord 
 
90 
Teistes jurisdiktsioonides on ametlikud tulemusnäitajad järelevalvefunktsiooni 
tavapärane osa. Valikulised näited on toodud joonisel 7 .
61 IMF, „European Union: 
Publication of Financial Sector 
Assessment Program 
Documentation, Technical 
Note on Issues in Transparency 
and Accountability”, 
riigiaruanne nr 13/65, märts 
2013. Dokumendis esitatud 
seisukohad ei pruugi kajastada 
IMFi Euroopa Liidu esindajate 
ega IMFi juhatuse seisukohti.Joonis 7Näiteid tulemusnäitajatest
Näiteid näitajatest 
Pankrottidest või maksejõuetusest 
tuleneva kahju määraga seotud näitajad  •Järelevalve riskihinnang enne pankrotte,  
pankrottide arv •Maksejõuetusest tulenev kahju (Money Protection 
Ratio1, Performance Entity Ratio2) •Kontrollitud või kontrollimatu maksejõuetus
Näitajad, mis on seotud (kodanike) 
usaldusega pangandussektori ja 
pangandusjärelevalve vastu •Ettevõtete ja avalikkuse küsitlused  •Klientide hoiuste arengusuunad
Eri järelevalverežiimide ja 
riskihinnangute vahelisi liikumisi 
kajastavad näitajad  •Pankade järelevalve riskihinnangute pikaajalised 
arengusuunad, mida on jälgitud ja millest on aru 
antud
Sidusrühmade tehtud uuringutel 
põhinevad näitajad  •Institutsioonide poolt pärast kohapealset kontrolli 
täidetud küsimustikud, vaatlejate seisukohad, muude 
järelevalveasutuste seas tehtud küsitlused
1 Tagatud kohustuste osa kõigist kohustustest.
2 Oma kohustused täitnud institutsioonide osa institutsioonide koguarvust.
Allikas: Rahvusvaheliste Arvelduste Panga aruanne pangandusjärelevalve mõju ja aruandekohustuse 
kohta, juuli 2015; Austraalia usaldatavusnõuete täitmise järelevalveasutus.
91 
Enne ühtse järelevalvemehhanismi kasutuselevõttu sisaldus IMFi tehnilises suu -
nises läbipaistvust ja aruandekohustust käsitlevate meetmete kogum, mille abil 
edendada järelevalvepoliitika usaldatavust61. Muu hulgas soovitati dokumendis 
järelevalvenõukogul poliitikaalaste koosolekute protokollid avaldada ja luua 
välisekspertidest koosnev paneel, mis teeks ühtse järelevalvemehhanismi üle 
sõltumatut kontrolli. Vt üksikasju VI lisas .
48 Aruandluskord 
 
Komisjonile dokumentide esitamisega seonduvad küsimused
92 
Ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 32 kohaselt esitab Euroopa Komis -
jon iga kolme aasta järel põhjaliku ülevaatearuande ühtse järelevalvemehhanismi 
juhtimis-, aruandlus- ja rahastamiskorra rakendamise, asjakohasuse ja mõjususe 
kohta, samuti EKP järelevalvevolituste ja karistuste määramise volituste kasutami -
se tõhususe ning ühtse järelevalvemehhanismi võimaliku mõju kohta  
siseturu toimimisele (vt VII lisa ). Esimest ülevaatearuannet, mis tuli esitada  
31. detsembriks 2015, ei esitatud tähtajaks. Esimest korda taotleti EKP-lt teabe 
esitamist juulis 2015. 2015. aasta novembris sõlmisid komisjon ja EKP mitteavaliku 
teabe edastamise kohta vastastikuse mõistmise memorandumi, mille järel esitas 
EKP teabe komisjoni 16. detsembri 2015. aasta taotluse alusel. 2016. aasta veeb -
ruaris esitatud üksikasjalikuma taotluse alusel esitas EKP täiendavat teavet  
19. aprillil 2016. Komisjon ei saanud palutud pangapõhist informatsiooni (panka -
de andmestikud järelevalvetasude hindamiseks), sest EKP väljendas muret seoses 
konfidentsiaalsusega.
Teabe asjakohane avalikustamine üldsusele
93 
Avatus ja läbipaistvus on aruandekohustuse täitmise põhielemendid. Järgides 
järelevalveasutuste head tava olla läbipaistev ning selgitada oma eeskirjade ja 
tegevuse loogikat62, avaldab EKP oma pangandusjärelevalve veebisaidil63 üldsuse 
jaoks ülevaatlikku teavet, mis sisaldab õigusraamistikku ja regulatiivset keskkon -
da, KKK-sid, pangandusjärelevalve juhendit, järelevalvealase läbivaatamise ja 
hindamise metoodika käsiraamatut, järelevalvenõukogu esimehe ja aseesimehe 
koosolekute nädala- ja kuukalendrit (umbes kolmekuulise viivitusega) ning muid 
dokumente, mis kirjeldavad EKP järelevalvepõhimõtteid ja -korda. Samuti aval -
datakse veebisaidil avalike konsultatsioonide käigus määruste eelnõude kohta 
esitatud kommentaarid ja EKP vastused.62 Vt Baseli komitee aruanne 
pangandusjärelevalve mõju ja 
aruandekohustuse kohta, juuli 
2015.
63 https://www.bankingsupervi -
sion.europa.eu/home/html/
index.en.html
49 Aruandluskord 
 
Järelevalve alla kuuluvatele üksustele avaldatava teabe 
läbipaistvus on piiratud
94 
Järelevalve alla kuuluvatele üksustele esitatav teave ei ole kõikides aspektides 
piisav, et ühtse järelevalvemehhanismi metoodika kohta õiget ettekujutust saada. 
EKP kasutab valikulist lähenemisviisi, avaldades vaid lühikesi lõike ühtse järele -
valvemehhanismi järelevalvekäsiraamatust, milles määratletakse järelevalvealase 
läbivaatamise ja hindamise protsessid ja metoodika krediidiasutuste järeleval -
veks ning koostöömenetlused nii ühtse järelevalvemehhanismi siseselt kui ka 
koostööks teiste asutustega. Muudes jurisdiktsioonides on teabe avalikustamise 
põhimõtted erinevad. Näiteks Ameerika Ühendriikides avaldatakse järelevalve -
käsiraamatud järelevalveasutuste ametlikel veebisaitidel, Inglise keskpanga 
usaldatavusnõuete täitmise järelevalveasutus oma sisekäsiraamatut aga ei avalda.
95 
EKP teabe avaldamispõhimõtete tõttu ei ole järelevalve alla kuuluvatel üksus -
tel võimalik järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise tulemustest täielikku 
arusaama omada. Umbkaudu pooled kontrollikoja küsimustikule vastanud 
pankadest (vt VIII lisa ) väljendasid muret läbipaistvuse puudumise pärast, mis 
nende hinnangul võib, kui tsiteerida üht vastust, suurendada „juhuslikkuse riski 
järelevalves”. Sellega seonduvalt on Joonisel 8  toodud ülevaade järelevalvealase 
läbivaatamise ja hindamise avalikustamise kohta antud vastustest. Joonis 8Pankade hinnang järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise avalikustamise kohta
1%
10%6% 7%
44%
32%1 väga ülevaatlik
2
3 hästi tasakaalustatud 
4
5 puudulik teave 
E/K
Märkus: uuringu suurus: 69 küsitlusele vastanud panka 129 pangast, kellele küsimustik saadeti.
Allikas: kontrollikoja küsimustik, mis saadeti olulistele järelevalve alla kuuluvatele asutustele.
50 Aruandluskord 
 
96 
29% pankadest andis järelevalvekäsiraamatus kirjeldatud menetluste (mis on 
olulised nende igapäevases koostöös järelevalveasutusega) kohta saadud teabe 
kvaliteedile hindeks vähem kui 3 (1 = suurepärane, 5 = nõrk), sest „järelevalveasu -
tusega tehtava igapäevase koostöö olulisi küsimusi ei kirjeldata piisavalt”  
(vt joonis 9 ).
97 
Oma 2015. aasta aruandes pangandusliidu kohta väljendas Euroopa Parlament 
sarnast muret ja kutsus üles suuremale läbipaistvusele seoses teise samba järele -
valvealase läbivaatamise ja hindamise otsuste ja põhjendustega64.Joonis 9Järelevalvemenetlusi käsitleva teabe kvaliteedi 
vastuoluline hindamine
Kuidas hindate teabe kvaliteeti seoses järelevalvekäsiraamatust  
tulenevate protseduuridega, mis on olulised Teie igapäevatöös 
järelevalveasutusega?
3%
7%3%
19%
46%22%1 suurepärane
2
3
4
5 kehv
E/K
Märkus: uuringu suurus: 69 küsitlusele vastanud panka 129 pangast, kellele küsimustik saadeti.
Allikas: kontrollikoja küsimustik, mis saadeti olulistele järelevalve alla kuuluvatele asutustele.64 EP majandus- ja 
rahanduskomisjon, „Aruanne 
pangandusliidu kohta –  
2015. aasta aruanne”, 
19.2.2016, punkt 37.
51 Aruandluskord 
 
iv)  Parlamendi tehtavat demokraatlikku kontrolli 
järelevalve üle reguleerivad märkimisväärsed 
konfidentsiaalsuspiirangud
98 
Ühtse järelevalvemehhanismi määruses on üldsõnaliselt sätestatud Euroopa 
Parlamendile ja nõukogule aruannete esitamise kord. Täiendavad üksikasjad, 
mis käsitlevad ühtse järelevalvemehhanismi kohta aruandmist, sätestati Euroopa 
Parlamendiga sõlmitud institutsioonidevahelises kokkuleppes65 ja nõukoguga 
sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumis66. Oma 2015. aasta aruandes 
pangandusliidu kohta pidas Euroopa Parlament tervitatavaks „tõhusust ja ava -
tust, millega EKP on seni täitnud oma aruandekohustust Euroopa Parlamendi 
ees”67. Aruandekohustust Euroopa Parlamendi ees täidetakse mitmel viisil  
(vt IX lisa ), sh esitatakse järelevalvenõukogu koosolekute protokollid.
99 
Mis tahes teabe avaldamist Euroopa Parlamendile reguleerivad ametisaladuse 
hoidmise nõuded, nagu on sätestatud institutsioonidevahelises kokkuleppes, ja 
need jäävad siduvaks isegi pärast kokkuleppe lõppemist. Oma aruandes palub 
parlament EKP-l aidata ka edaspidi parandada parlamendi suutlikkust ühtse 
järelevalvemehhanismi poliitika ja tegevuste hindamisel68 ning soovitab kaaluda 
Euroopa Kontrollikoja auditivolituste tugevdamist69.
v)  Tagasiside andmise kord on olemas, kuid see ei 
hõlma veel finantsasutuste üldisi uuringuid
100  
EKP aruandluskohustust ei peaks mõistma pelgalt kui tema õigust täita talle 
antud järelevalveülesandeid täielikult sõltumatult, eelkõige sõltumatuna luba -
matust poliitilisest mõjust ja sektori sekkumisest (ühtse järelevalvemehhanismi 
põhjendus 75). See on kooskõlas Baseli üldpõhimõtetega, mille kohaselt „[…] ei 
tohi valitsuse või sektori sekkumine kahjustada järelevalveasutuse tegevuslikku 
sõltumatust. Järelevalveasutus võib omal äranägemisel võtta enda järelevalve all 
olevate pankade ja pangandusgruppide suhtes mis tahes järelevalvemeetmeid”70.65 Euroopa Parlamendi ja 
Euroopa Keskpanga 
institutsioonidevaheline 
kokkulepe demokraatliku 
vastutuse ja järelevalve 
teostamise praktilise korra 
kohta seoses EKP-le ühtse 
järelevalvemehhanismi 
raames antud ülesannete 
täitmisega.
66 Euroopa Liidu Nõukogu ja 
Euroopa Keskpanga vaheline 
vastastikuse mõistmise 
memorandum ühtse 
järelevalvemehhanismiga 
seotud menetluste 
valdkonnas tehtava koostöö 
kohta.
67 EP majandus- ja 
rahanduskomisjon, „Aruanne 
pangandusliidu kohta –  
2015. aasta aruanne”, 
19.2.2016, punkt 39.
68 Samas.
69 Samas, punkt 40.
70 Baseli pangajärelevalve 
komitee tõhusa 
pangandusjärelevalve 
üldpõhimõtted (2012),  
2. põhimõte, 1. aluskriteerium.
52 Aruandluskord 
 
101  
See tähendab, et Euroopa Parlament ja nõukogu ei tohi anda suunavat tagasi -
sidet ega nõuda parandusmeetmeid, nagu nad teevad teiste ELi institutsioonide 
ja ametite puhul, kelle suhtes kehtib otsesema kontrolli astmestik. EKP-l on suu -
rem kohustus võtta parlamendi, nõukogu ja välisaudiitorite tagasisidet tõsiselt 
arvesse. Samuti oodatakse EKP-lt mõjusa enesehindamise tegemist, mis hõlmab 
tagasiside küsimist oma otsestelt sidusrühmadelt.
102  
EKP on loonud finantsasutuste jaoks selge ja asjakohase korra oma järelevalve -
tegevuse kohta tagasiside andmiseks: i) pideva dialoogi kaudu ühiste järelevalve -
rühmade ja EKP juhtkonnaga; ii) otsuste ametlike kommentaaride kaudu vastavalt 
ärakuulamise õigusele; iii) avalike konsultatsioonide kaudu; iv) läbi riiklike või 
Euroopa pangaliitude, mis esitavad tähelepanekuid või kohtuvad EKP-ga regu -
laarselt. 61% kontrollikoja küsitlusele vastanud pankadest leidis, et EKP loodud 
tagasiside andmise kord vastas nende vajadustele.
103  
Enam kui aasta pärast ühtse järelevalvemehhanismi loomist ei ole veel korral -
datud küsitlust järelevalve alla kuuluvatele üksustele, et küsida nende arvamust 
mehhanismi edukuse kohta oma eesmärkide saavutamisel. Sellise küsitluse tege -
miseks on häid eeskujusid. Näiteks komisjon on kasutanud küsitlusi empiirilise 
tõendusmaterjali ja konkreetse tagasiside kogumiseks muu hulgas finantsteenu -
seid käsitlevatest ELi eeskirjadest tuleneva üleliigse regulatiivse koormuse koh -
ta71. Ka teistes jurisdiktsioonides (nt Kanadas ja Austraalias) on järelevalveasutu -
sed läbi viinud küsitlusi, et mõõta enda teostatava järelevalve tajutavat mõjusust 
(vt 3. selgitus ). Sektoris läbiviidavaid küsitlusi ei peaks käsitlema takistusena, mis 
kahjustab järelevalveasutuse tegevuslikku sõltumatust.71 Vt näiteks http://ec.europa.eu/
finance/consultations/2015/
financial-regulatory-
framework-review/
index_en.htm .
Näiteid pankade vastustest tagasiside andmise korra kohta
 οNeli panka pooldas konsultatsioonikorra ülevaatamist (nt konsultatsiooniperioodi pikendamist ja paremat 
ühtlustamist, arvestades piiratud ressursse).
 οKuus panka soovitas EKP-l anda täiendavaid konsultatsioone tehnilise sisu (nt järelevalvealase läbivaatami -
se ja hindamise ning kapitalimääratluste) kohta.
 ο15 panka soovis struktureeritumat ja terviklikumat tagasiside andmise korda. Näiteks mainis 11 panka 
korrapäraste küsitluste läbiviimist, mille abil mõõta nende hinnangut järelevalvetegevuse mõjususele ja 
tõhususele.
Allikas: kontrollikoja küsimustik, mis saadeti olulistele järelevalve alla kuuluvatele asutustele.3. selgitus
53
 Ühiste järelevalverühmade 
ülesehitus ja neile 
ressursside eraldamine
104  
Ühtse järelevalvemehhanismi otsest pidevat järelevalvet pankade üle teevad 
ühised järelevalverühmad72, mis koosnevad nii EKP kui osalevate liikmesriikide 
pädevate asutuste pangandusjärelevalve ametnikest. Ühiseid järelevalverühmi on 
kokku 129 ehk üks iga olulise järelevalve alla kuuluva üksuse kohta, kelle peakor -
ter on mõnes osalevas liikmesriigis73.
105  
Ühiste järelevalverühmade loomise ja kavandamise auditeerimisel vaatas 
kontrolli  koda läbi alljärgneva:
a) kõigi ühtse järelevalvemehhanismi käivitamise etapis vajaminevate 
järelevalve  ressursside esialgne prognoosimine ja kavandamine EKP poolt, 
samuti järelevalveressursside esialgne eraldamine ühiste järelevalverühmade 
koostamisel;
b) EKP koostöö riiklike pädevate asutustega ja neile toetumine ühiste 
järelevalve  rühmade koostamisel ning pideva järelevalve tegemisel;
c) ühiste järelevalverühmade ülesehitus, aruandlusahel ja koolituskord.
Kõigi järelevalveressursside kavandamine ja 
prognoosimine ning ressursside ja personali 
eraldamine
106  
Ühised järelevalverühmad on pangandusjärelevalve valdkonnas uuenduslik näh -
tus. Tegemist on kõigist ELi liikmesriikidest ja erinevatest järelevalvekultuuridest 
pärit pangandusjärelevalve teostajatest koosnevate rahvusvaheliste meeskonda -
dega, kes suhtlevad järelevalve alla kuuluvate üksustega erinevates keeltes (ühtse 
järelevalvemehhanismi siseselt on töökeeleks inglise keel). Nad rakendavad üht -
set mehhanismi, et teha järelevalvet pankade üle 19-s euroala liikmesriigis, kelle 
õigusraamistikud ei ole veel täielikult üksteisega vastavusse viidud.
Ühtse järelevalvemehhanismi inimressursside esialgsel 
prognoosimisel rakendati lihtsat lähenemisviisi, ...
107  
Ühtse järelevalvemehhanismi ühiste järelevalverühmade vajaminevate inimres -
sursside esialgsel hindamisel kasutati lihtsat prognoosimeetodit. EKP ja riiklike 
pädevate asutuste ühiste järelevalverühmade inimressursside esialgsel prog -
noosimisel rakendati paralleelselt kaht eraldiseisvat, kuid teineteisega seotud 
menetlust.72 Ühiste järelevalverühmade 
moodustamine on sätestatud 
ühtse järelevalvemehhanismi 
raammääruse artikli 3 lõikes 1.
73 Selliste pangandusgruppide 
puhul, kelle peakorter ei ole 
mõnes osalevas liikmesriigis, 
ei ole EKP gruppi kuuluvate 
pankade ainus 
järelevalveasutus. Seetõttu 
luuakse iga tütarpanga jaoks, 
kelle peakorter on mõnes 
ühtse 
järelevalvemehhanismiga 
hõlmatud riigis ja keda 
peetakse oluliseks üksuseks, 
eraldi ühine järelevalverühm. 
Kui mõnes osalevas 
liikmesriigis asuval 
asukohaasutusel on 
konsolideeriv üksus, toimub 
järelevalve konsolideerimise 
tasandil.
54 Ühiste järelevalverühmade  
ülesehitus ja neile ressursside eraldamine
108  
EKP ressursside ja nende ühistele järelevalverühmadele eraldamise esialgsel 
prognoosimisel määrati iga pank ühte kuuest klastrist, lähtudes mitmest tegu -
rist (klastrite moodustamise metoodika põhjalikumat käsitluse kohta vt punktid 
113–120). Nii määrati igasse ühisesse järelevalverühma miinimumarv EKP tööta -
jaid klastri kohta ning teatud arv töötajaid jäeti nn puhvriks, et määrata nad sin -
na, kus on selleks kõige suurem vajadus. EKP kasutas seda väga lihtsat meetodit 
eesmärgiga võimaldada ühiste järelevalverühmade töö kiiret käivitamist. Kuu -
päeval, mil järelevalve eest hakkas otseselt vastutama EKP , võttis ta mikrotasandi 
usaldatavus  järelevalve I ja II peadirektoraati tööle 330 täistööajale taandatud 
töötajat (kokku oli eelarves ette nähtud 403 töötajat).
109  
Riiklike pädevate asutuste ressursside esialgne prognoos tugines EKP korraldatud 
küsitlustele või ülevaadetele, mille raames esitasid kõik riiklikud pädevad asutu -
sed töötajate arvu, mis eraldatakse igale ühisele järelevalverühmale, et hõlmata 
olulisi üksuseid, kes kuuluvad pärast ühtse järelevalvemehhanismi moodustamist 
EKP otsese järelevalve alla. Enne otsese järelevalve üleminekut EKP vastutusalas -
se korraldati selliseid küsitlusi kolm: 2013. aasta oktoobris, 2014. aasta juunis ja  
2014. aasta septembris. 2013. aasta oktoobri küsitluse põhjal lepiti kokku  
1005 täistööajale taandatud töötaja riiklike pädevate asutuste poolt ühistele 
järelevalverühmadele eraldamises. Pärast teist küsitlust 2014. aasta juunis vähen -
dati seda arvu 834 täistööajale taandatud töötajale. EKP hinnangul vastas täis -
tööajale taandatud töötajate ülevaadatud arv paremini riiklike pädevate asutuste 
poolt ühistele järelevalverühmadele eraldatud töötajate arvule, sest esialgne arv 
sisaldas näiteks kohapealse kontrolli ja mudeli valideerimisega tegelevaid tööta -
jaid, kes oleks tulnud määrata pigem horisontaalse toe üksustesse kui ühistesse 
järelevalverühmadesse. 2014. aasta septembris korraldatud küsitlus näitas arvu 
vähenemist 803,5 täistööajale taandatud töötajale. Sellegipoolest kasutas EKP 
järelvalveülesannete ülevõtmise kuupäeval riiklike pädevate asutuste poolt ühis -
tele järelevalverühmadele eraldatavate töötajate arvu sihtnäitajana 2014. aasta 
juuni küsitluse tulemusi (834 täistööajale taandatud töötajat).
110  
Seega ühendati EKP inimressursside esialgses prognoosis järjepidevuse ele -
ment – toetumine napilt enne järelevalvefunktsiooni EKP-le üleminekut riiklike 
pädevate asutuste poolt oluliste pankade järelevalveks eraldatud ressursside 
mahule – teadmisega, et vaja läheb täiendavat personali EKP töötajate näol. 
Lisaks pidi ühine järelevalverühm esialgse personaliplaneerimise kohaselt 
koosnema 25% ulatuses EKP töötajatest ja 75% ulatuses riiklike pädevate asu -
tuste töötajatest (ehkki sellise suhtarvu põhjuseid ei selgitatud). Arvestades EKP 
esialgset ühiste järelevalverühmade töötajate eelarves ettenähtud arvu – 403, 
tähendanuks see 1209 täistööajale taandatud töötaja eraldamist riiklike pädevate 
asutuste poolt. Tegelikkuses põhines riiklike pädevate asutuste poolne töötajate 
määramine ühistesse järelevalverühmadesse pädevate asutuste võetud kohus -
tustel, mille üle tehakse regulaarselt järelevalvet uuringute abil ning mille üle 
peetakse kahepoolseid ja mitmepoolseid läbirääkimisi.
55 Ühiste järelevalverühmade  
ülesehitus ja neile ressursside eraldamine
... mis ei võtnud täiel määral arvesse kasvavat 
järelevalvealast töökoormust
111 
On ebaselge, kas EKP arvestas oma esialgses inimressursside prognoosis täiel 
määral seda, mil määral kasvab üldine järelevalvealane töökoormus pärast ühtse 
järelevalvemehhanismi loomist. Mikrotasandi usaldatavusjärelevalve I ja II peadi -
rektoraadi 16. märtsil 2015. aastal ehk vaid neli kuud pärast EKP otsese järelevalve 
käivitumist personalile saadetud teatises taotletakse veel 29 täistööajale taanda -
tud töötaja eraldamist mikrotasandi usaldatavusjärelevalve I peadirektoraati ja 
88 töötaja eraldamist mikrotasandi usaldatavusjärelevalve II peadirektoraati, mis 
näitab, et tulevast töökoormust oli parimal juhul alahinnatud. Teatises põhjen -
dati taotlust mitme asjaoluga, nagu „[…] oodatust suurem töökoormus teatud 
järelevalveülesannete puhul […]”. Kontrollikojale ei näidatud mingeid uuringuid, 
aruandeid ega muid dokumente, mis pärineksid ajast, mis eelnes järelevalve -
kohustuste ülevõtmisele EKP poolt 2014. aasta novembris ja milles kvantifitsee -
ritaks uue, tunduvalt keerulisema järelevalvesüsteemi haldamiseks vajalikud 
ressursid. Samuti ei koostanud EKP nn alt-üles eelhinnanguid oma eeldatavalt 
vajaminevate ressursside kohta.
112  
Ometi võis ette näha, et mitme kergesti ennustatava teguri tõttu suureneb  
järelevalvealane töökoormus märgatavalt: i) vajadus ühtlustada erisuguseid  
panganduseeskirju ja järelevalvemenetlusi kogu euroalas; ii) suuremad järele -
valve  kohustused, mis tulenevad uute direktiivide rakendamisest74; iii) ühtse 
järele  valvemehhanismi lähenemisviis järelevalve tegemisele, mis pidi kavakoha -
selt olema „sekkuv”75.
Klastrite moodustamise metoodika eesmärk oli lihtsustada 
esialgset personali eraldamist ühistele järelevalverühmadele, 
kuid seda tuleks ajakohastada
113  
Ühiste järelevalverühmade loomise aluseks on proportsionaalsuse ja riskipõhise 
järelevalve põhimõtted. Selleks, et hinnata iga ühise järelevalverühma vajamine -
vaid järelevalveressursse nende põhimõtete alusel, töötas EKP välja süsteemi 
oluliste üksuste riskiklastritesse jagamiseks. Klastrite moodustamise metoodikas 
võeti arvesse selliseid tegureid, nagu pankade välisriskide hinnang, keerukus, 
suurus, geograafiline hajutatus, omavaheline seotus ja järelevalve keerukus. Tule -
museks oli süsteem skaalal 1–5, kus kõige rohkem järelevalveressursse eraldatak -
se 1. klastri pankadele ja kõige vähem 5. klastri pankadele. Eriklaster on moodus -
tatud üksuste jaoks, kes asuvad mõnes osalevas liikmesriigis, kuid kelle peakorter 
on väljaspool ühtse järelevalvemehhanismi ala76.74 Nt 26. juuni 2013. aasta 
kapitalinõuete direktiiv ning 
15. mai 2014. aasta pankade 
finantsseisundi taastamise ja 
kriisilahenduse direktiiv.
75 Ühtse järelevalvemehhanismi 
missioonikirjeldus:  
https://www.
bankingsupervision.europa.
eu/about/mission-statement/
mission-statement-of-the-
ssm/html/index.en.html .
76 Eriklastrisse kuuluvad olulised 
üksused, kelle konsolideeritud 
järelevalvet teostav asutus ei 
o l e EK P.
56 Ühiste järelevalverühmade  
ülesehitus ja neile ressursside eraldamine
114  
EKP klastrite moodustamise metoodika erineb mõnevõrra Euroopa Pangandus -
järelevalve soovitatud metoodikast, mis hõlmab nelja kategooriat77, sellal kui 
suurem osa EKP kuude klastrisse kuuluvatest olulistest asutustest kuuluks Euroo -
pa Pangandusjärelevalve esimesse kategooriasse.
115  
Baseli pangajärelevalve komitee soovitatavas metoodikas78 kasutatakse viit võrd -
se kaaluga kategooriat, milles võetakse arvesse pankade suurust, oma  vahelist 
seotust, asendajate või finantsasutuste taristu olemasolu nende pakutavate tee -
nuste puhul, globaalset (jurisdiktsiooniülest) tegevust ja keerukust. EKP arvestab 
sarnaseid kvalitatiivseid tegureid, lisades ka pangapõhise  riskiteguri. Ka see 
lisandus läheb kaugemale Euroopa Pangandusjärelevalve soovitusest, mille ko -
haselt peaks kategoriseerimine „kajastama institutsiooni poolt finantssüsteemile 
tekitatava süsteemse  riski hinnangut […], mitte institutsiooni kvaliteeti.”79
116  
EKP poolt 2015. aasta detsembris läbi viidud asutusesisene kontroll, mis hõlmas 
ühiste järelevalverühmade koosseisu, personali ja oskusi, näitas aga, et mudelil 
on puudusi, kui seda kasutatakse personali eraldamise alusena. Eelkõige jätab jä -
relevalve keerukuse tegur tähelepanuta mitu kriteeriumi, mis võivad töökoormu -
sele olulist mõju avaldada, nagu sobivate ja nõuetekohaste hindamiste, tegevus -
lubade ja väärtpaberistamise tehingute arv jne. Lisaks ei võeta mudelis vahetult 
arvesse pankadega kriisiolukorras kaasnevat suuremat töökoormust.
117  
Samuti võib metoodika alahinnata järelevalvetöö mahtu nende institutsioonide 
puhul, kes on ühtse järelevalvemehhanismi üldises kontekstis väikesed ja vähem 
keerulised, kuid kohaliku majanduse jaoks vägagi süsteemse tähtsusega. Nagu 
hiljutised finantskriisid on näidanud, võivad riigisiseste süsteemselt oluliste pan -
kade probleemid kiiresti eskaleeruda nii iga liikmesriigi siseselt (kaasa arvatud 
suhteliselt väikesed liikmesriigid) kui ka levida üle riigipiiride. Seetõttu võiks olla 
otstarbekas paigutada enda riigi majanduse jaoks süsteemselt olulised pangad 
kõrgemasse klastrisse, kui seda eeldaks nende koht ühtse järelevalvemehhanismi 
üldises klassifikatsioonis. EKP praegune metoodika sisaldab sellist võimalust ning 
seda on ka mõnel juhul kasutatud.77 Järelevalvealase läbivaatamise 
ja hindamise ühiste 
menetluste ja meetodite 
suunised, jagu 2.1.1, punkt 10 
(EBA/GL/2014/13).
78 Baseli 
pangajärelevalvekomitee 255: 
„Ülemaailmsed süsteemse 
olulisusega pangad: 
ajakohastatud 
hindamismetoodika ja suurem 
kahjumi katmise võime nõue”, 
Rahvusvaheliste Arvelduste 
Pank, juuli 2013. Märkus: 
kõnealust ülemaailmsete  
süsteemse olulisusega 
pankade hindamismetoodikat 
kohaldatakse üksnes 
kaheksale 129-st ühtse 
järelevalvemehhanismi 
järelevalve alla kuuluvast 
pangast. Sarnane metoodika, 
mis käsitleb riigisiseseid  
süsteemselt olulisi panku 
(BCBS233), soovitab aga 
sarnast lähenemisviisi, 
kasutades samu kategooriaid, 
välja arvatud 
jurisdiktsiooniülene tegevus, 
mis ei pruugi olla otseselt 
asjakohane. Lisaks annab 
BCBS233 riikidele rohkem 
kaalutlusõigust.
79 Järelevalvealase läbivaatamise 
ja hindamise ühiste 
menetluste ja meetodite 
suunised, jagu 2.1.1, punkt 11 
(EBA/GL/2014/13).
57 Ühiste järelevalverühmade  
ülesehitus ja neile ressursside eraldamine
118  
Auditi tegemise ajal puudusid EKP-l protseduurid pangaklastrite perioodiliseks 
ülevaatamiseks80. Lisaks leiti 2015. aasta detsembris tehtud asutusesisese kontrol -
li käigus (vt punkt 116), et klastrite punktiarvu arvutamiseks kasutatud andmeid 
ei ole alates 2013. aastast ajakohastatud. Arvestades, et klastrite moodustamine 
mängib tähtsat rolli iga olulise üksuse üle tehtava järelevalve miinimumsageduse 
määramisel, tuleks seda korrapäraselt üle vaadata ja ajakohastada.
119  
Iga ühise järelevalverühma töötajate arv määrati peamiselt kindlaks vastava 
panga klastri alusel, mille puhul risk on väga väike komponent. Järelevalve alla 
kuuluva panga miinimumjärelevalve tase81 peegeldab aga nii panga riskihinnan -
gut kui ka klastrit, kuhu ta on paigutatud. Seega sisaldab suurema riskihinnangu -
ga institutsiooni järelevalvealane kontrolliprogramm suuremal arvul miinimum -
järelevalve ülesandeid, ehkki vastutaval ühisel järelevalverühmal ei pruugi olla 
piisavalt töötajaid, et kõiki neid ülesandeid nõuetekohaselt täita (kuna töötajate 
eraldamine klastrite kaupa lähtub ainult vähesel määral riskidest). Probleem puu -
dutab eelkõige 3.–5. klastri ja eriklastri ühiseid järelevalverühmi, kellest paljud 
kannatavad personalinappuse käes.
EKP ressursse eraldatakse vastavalt selle klastrite koostamise 
metoodikale
120  
1. ja 2. klastri pankade ühiseid järelevalverühmi haldab mikrotasandi usaldatavus -
järelevalve I peadirektoraat, 4. ja 5. klastri pankade ühiseid järelevalverühmi 
haldab mikrotasandi usaldatavusjärelevalve II peadirektoraat, 3. klastri pankade 
ühiseid järelevalverühmi võib hallata ükskõik kumb kahest peadirektoraadist. 
Arvestades, et mikrotasandi usaldatavusjärelevalve I peadirektoraadis on umb -
kaudu 215 täistööajale taandatud töötajat, et teha järelevalvet ca 30 asutuse üle, 
ning mikrotasandi usaldatavusjärelevalve II peadirektoraadis on töötajaid umbes  
90 panga kohta 240 ringis, on EKP eraldanud kooskõlas oma metoodikaga tundu -
valt rohkem järelevalveressursse 1. ja 2. klastri pankadele kui 3., 4. ja 5. klastri pan -
kadele. Joonisel 10  on näidatud EKP töötajate keskmine arv ühiste järelevalve -
rühmade kohta igas klastris.
121  
EKP suunistes personali ühistesse järelevalverühmadesse jaotamise kohta on 
kindlaks määratud EKP töötajate miinimumarv ühiste järelevalverühmade kohta 
igas klastris. Kõige rohkem töötajaid on arusaadavalt ette nähtud 1. klastris  
(7 täis  tööajale taandatud töötajat pluss koordinaator ja kõige vähem 5. klastris 
(0,5 täistööajale taandatud töötajat pluss koordinaator). EKP esitatud viimaste 
andmete kohaselt vastab personali tegelik jaotus üldjoontes suunistele.80 EBA suunised näevad ette 
pankade kategoriseerimise 
iga-aastase läbivaatamise 
järelevalvealase 
kontrolliprogrammi jaoks; vt 
järelevalvealase läbivaatamise 
ja hindamise ühiste 
menetluste ja meetodite 
suunised, jagu 2.1.1, punkt 12 
(EBA/GL/2014/13).
81 EKP on kehtestanud neli 
miinimumjärelevalve taset, 
millega määratakse iga 
institutsiooni järelevalve 
intensiivsuse minimaalne tase. 
Igal tasemel on kehtestatud 
miinimumarv järelevalvealase 
kontrolliprogrammi 
põhiülesandeid ja -tegevusi 
ning nende läbiviimise 
miinimumsagedus. Neli 
miinimumjärelevalve taset 
alates kõige vähem sekkuvast 
on järgmised: põhitase, 
standardtase, tõhustatud tase 
ja intensiivtase. EKP on välja 
töötanud maatriksi pankade 
järelevalvetaseme 
määramiseks, mis põhineb 
panga riskihinnangul ja 
klastril, millesse ta kuulub. 
Mida keerulisem ja 
süsteemselt olulisem on pank 
ning kõrgem on talle EKP 
poolt antud riskihinnang, seda 
kõrgem on järelevalve 
intensiivsuse miinimumtase.
58 Ühiste järelevalverühmade  
ülesehitus ja neile ressursside eraldamine Joonis 10EKP (täistööajale taandatud) töötajate keskmine arv ühiste  
järelevalverühmade kohta igas klastris
1,92,23,46,57,111,9
Vastuvõtjariik 5 4 3 2 114
12
10
8
6
42
0
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda EKP esitatud teabe põhjal.
Koordinaatorite määramise poliitika eesmärk oli 
ühtlustamist edendada, kuid alati ei ole seda järgitud
122  
Iga ühise järelevalverühma koordinaatori määrab EKP . Algselt kiitis koordinaatori 
ametissenimetamise heaks ühtse järelevalvemehhanismi järelevalvenõukogu82, 
kuid menetlust on muudetud ja nüüd kiidab ametissenimetamise heaks nõu -
kogu esimees, välja arvatud juhul, kui tegemist on muutusega hierarhias (nt kui 
ametissenimetatud koordinaator edutatakse ühtlasi ka osakonnajuhatajaks, peab 
ametissenimetamise heaks kiitma juhatus). See vähendab järelevalvenõukogu 
mõju koordinaatorite ametisse nimetamise üle.
123  
EKP pangandusjärelevalve juhendi kohaselt ei tohiks koordinaator olla panga 
asukohariigi kodanik. 123 koordinaatorist 18 pärinevad praegu aga riigist, kus 
asub vastava panga peakorter83.82 Koordinaatori nimetab 
ametisse mikrotasandi 
usaldatavusjärelevalve I või  
II peadirektoraadi peadirektor. 
Järelevalvenõukogu 
teavitatakse sellest ning ta 
võib iga ametissenimetamist 
arutada ja selle vaidlustada.
83 18 juhtumit puudutavad 
Belgia, Saksa, Hispaania ja 
Itaalia pankade ühiseid 
järelevalverühmi, peamiselt  
4. ja 5. klastris, samuti nelja 
ühist järelevalverühma  
3. klastris ja ühte eriklastris.
59 Ühiste järelevalverühmade  
ülesehitus ja neile ressursside eraldamine
124  
Ehkki EKP on teatanud, et ei pea juhendis sätestatut õiguslikult siduvaks, kavat -
seb ta siiski ülalmainitud juhtumitega tegelda, kasutades selleks järkjärgulist 
lähenemisviisi, mida rakendatakse kolmes osas84: esimest 2016. aasta juunis, teist 
2016. aasta detsembris ja kolmandat 2017. aasta juuni paiku.
125  
Järelevalve mitmekesistamiseks ja järelevalvealaste teadmiste jagamise lihtsusta -
miseks kavatseb EKP koordinaatorid ja kõik ühiste järelevalverühmade EKP tööta -
jad iga 3–5 aasta järel ümber paigutada. Protseduuri aga ei kinnitata tõenäoliselt 
enne 2017. aasta lõppu.
EKP koostöö riiklike pädevate asutustega ja neile 
toetumine
Ühised järelevalverühmad toetuvad suurel määral riiklike 
pädevate asutuste personalile, kuid EKP ei oma riiklike 
pädevate asutuste ressursside üle kontrolli
126  
Ühiste järelevalverühmade personali kokkupanemisel sõltub EKP suuresti osa -
levatest riiklikest pädevatest asutustest. Puudub aga ametlik kord, mille alusel 
saaks EKP riiklikelt pädevatelt asutustelt täiendavaid ressursse taotleda. Riiklike 
pädevate asutuste töötajate määramine ühistesse järelevalverühmadesse sõltub 
kahepoolsetest lepingutest ja asutuste heast tahtest. Ehkki riiklikud pädevad 
asutused on kohustatud tegema heas usus koostööd85, ei ole riiklike pädevate 
asutuste poolt EKP-le kättesaadavaks tehtavate töötajate arvu õiguslikult siduval 
viisil täpsustatud. Lisaks on riiklikel pädevatel asutustel õigus järelevalvetööta -
jaid omal äranägemisel ühelt ametikohalt teisele suunata või muul viisil ümber 
paigutada.
127  
Ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse kohaselt vastutab EKP ühiste järele -
valverühmade moodustamise ja koosseisu eest, riiklike pädevate asutuste 
üles   andeks on aga vaid oma töötajate ametissemääramine. Riikliku pädeva 
asutuse töötaja võib määrata üheaegselt rohkem kui ühe ühise järelevalverühma 
liikmeks86.84 2015. aasta 28. detsembril  
tegi mikrotasandi 
usaldatavusjärelevalve  
II peadirektoraadi juhtkond 
ettepaneku paigutada 
järelevalve alla kuuluva panga 
asukohariigi kodakondsusega 
koordinaatorid ümber 
teistesse ühistesse 
järelevalverühmadesse. 
Järelevalvenõukogu kiitis 
ettepaneku heaks  
30. detsembril 2015.
85 Ühtse järelevalvemehhanismi 
raammääruse artikkel 20 ja 
ühtse järelevalvemehhanismi 
määruse artikli 6 lõige 2.
86 Ühtse järelevalvemehhanismi 
raammääruse artikli 4 lõiked 1 
ja 2.
60 Ühiste järelevalverühmade  
ülesehitus ja neile ressursside eraldamine
128  
Seoses riiklike pädevate asutuste töötajate ühistesse järelevalverühmadesse mää -
ramisega omab EKP üksnes õigust riikliku pädeva asutuse poolne ametissenime -
tamine tagasi lükata. Kõik kontrollikoja küsitlusele vastanud 12 riiklikku pädevat 
asutust teatas, et siiani ei ole EKP ühtki nende kandidaati tagasi lükanud. Tege -
likult puuduvad EKP-l praegu menetlused või juhised riiklike pädevate asutuste 
ametissenimetamiste heakskiitmiseks või tagasilükkamiseks, nagu ka menetlused 
riiklike pädevate asutuste kandidaatide oskuste, kogemuste, teadmiste või sobi -
vuse hindamiseks. Lisaks on EKP sõnul tema võimalused küsida ühisesse järele -
valverühma tööle määratud riiklike pädevate asutuste töötajate isiklikke andmeid 
(mis puudutavad oskusi ja kogemusi) piiratud, kuna seda takistavad riiklike päde -
vate asutuste andmekaitsenõuded.
Ühistes järelevalverühmades töötab endiselt palju 
asukohariigi pädeva asutuse töötajaid, ...
129  
Üks ühiste järelevalverühmade eesmärke on luua järelevalvetöötajate mitme -
kesisel päritolul põhinev ühine järelevalvekultuur87. Ühiste järelevalverühmade 
koosseis näitab aga, et enamikul juhtudel koosnevad need suurel määral järele -
valve alla kuuluva panga asukohariigi kodanikest. Suurema osa 1. klastrisse 
kuuluvate ühiste järelevalverühmade personalist moodustavad vähemalt 70% 
ulatuses järele  valve alla kuuluva üksusega samast riigist pärit töötajad, ja 2. klast -
ri puhul on olukord sarnane. Paljudes 3.–5. klastri ühistes järelevalverühmades on 
järele  valve alla kuuluva panga jurisdiktsioonist pärinevate töötajate osakaal isegi 
suurem.
... samas kui paljude riiklike pädevate asutuste 
eraldatud töötajate arv ei vasta EKP ootustele ühiste 
järelevalverühmade töötajate arvu suhtes
130  
Ühisesse järelevalverühma määratud EKP töötajate arv sõltub järelevalve alla kuu -
luva panga klastrist ja spetsiifikast ning ühise järelevalverühma suurus ja täpne 
koosseis sõltub samuti suuresti järelevalve alla kuuluva panga eriomadustest. 
Ühiste järelevalverühmade keskmine suurus (EKP ja riiklike pädevate asutuste 
töötajad kokku) kõigub 43,6-st täistööajale taandatud töötajast 1. klastris 4,8 töö -
tajani 5. klastris. Nagu joonisel 1 1  näidatud, vastavad 1. klastri ühistele järeleval -
verühmadele eraldatud riiklike pädevate asutuste ressursid esialgsele 25%/75% 
suhtarvule. 2. ja 3. klastri puhul on olukord keerulisem, sest nende klastrite 
ühistes järelevalverühmades töötab suhteliselt vähe riiklike pädevate asutuste 
töötajaid.87 Ühtse järelevalvemehhanismi 
määruse põhjendus 79.
61 Ühiste järelevalverühmade  
ülesehitus ja neile ressursside eraldamine
131  
4., 5. ja eriklastris on riiklike pädevate asutuste töötajate osakaal väiksem. See 
näitab, et riiklikud pädevad asutused eraldavad nende klastrite jaoks ebapiisavalt 
ressursse. Mõningates 4., 5. ja eriklastri ühistes järelevalverühmades on vähem  
kui kaks riikliku pädeva asutuse täistööajaga ametikohta ning sarnasel arvul  
EKP töötajaid. Ehkki ühtse järelevalvemehhanismi üldperspektiivist on  
4. ja 5. klastri pangad süsteemselt vähem olulised, on paljud neist siiski oma riigi 
kontekstis süsteemselt väga olulised. Kuna on keeruline eeldada, et vähem kui 
1,5 täistöö  ajaga riikliku pädeva asutuse töötajat oleks piisav mõjusa järelevalve 
tagamiseks, viitab see asjaolule, et paljudel riiklikel pädevatel asutustel napib 
pangandusjärele  valvega tegelevaid töötajaid või on nende poolt ühistele järele -
valverühmadele eraldatud ressursid ebapiisavad. Ka EKP asutusesisese kontrolli 
tulemusel leiti, et „ressursid on hetkel nii EKP-s kui ka riiklikes pädevates asutus -
tes väga piiratud, eriti kõige väiksemate ühiste järelevalverühmade puhul, mis 
raskendab järelevalve nõutava kvaliteedi saavutamist […]”88.Joonis 11Ühiste järelevalverühmade töötajate jagunemine ja keskmine arv klastrite kaupa
0,1
2,91,84,02,37,83,5
13,72,97,711,5
9,4
22,7
0,40,9
5 4 3 2 150
45
40
35
30
25
20
15
10
5
0EKP
Muu riiklik pädev asutus 
Päritoluriigi pädev asutus
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda EKP esitatud andmete põhjal.
88 Aruanne ühiste 
järelevalverühmade koosseisu, 
töötajate arvu ja oskuste 
kohta, EKP aruanne nr 2/2015, 
10. detsember 2015, lk 9.
62 Ühiste järelevalverühmade  
ülesehitus ja neile ressursside eraldamine
132  
Pärast järelevalvefunktsiooni ülevõtmist viis EKP 2015. aasta jaanuaris läbi nel -
janda riiklike pädevate asutuste personalialase küsitluse. See näitas, et riiklike 
pädevate asutuste osalus oli endiselt 801 täistööajale taandatud töötajat, mis on  
33 võrra vähem kui EKP poolt taotletud arv ja riiklike pädevate asutuste poolt 
aasta varem võetud kohustus – 834. 2015. aasta septembris, pärast sama aasta  
8. juunil peetud järelevalvenõukogu koosoleku arutelu saatis nõukogu esimees 
kõigi 19 osaleva liikmesriigi 21 järelevalveasutusele89 ametlikud kirjad, mis kä -
sitlesid riiklike pädevate asutuste poolt ühistele järelevalverühmadele personali 
eraldamisega seotud probleeme:
a) EKP hinnangul oli üheksa järelevalveasutust piisavalt töötajaid eraldanud ja 
neilt täiendavat tööjõudu ei taotletud;
b) EKP taotles ühiste järelevalverühmade jaoks täiendavaid ressursse 12 asutu -
selt, kelle poolt seni eraldatud töötajate arvu peeti ebapiisavaks. Kuus asutust 
lubas EKP eritaotluse täita. Veel viis nõustus selle täitma osaliselt. Üks asutus 
esialgu keeldus, kuid kuus kuud hiljem sai EKP dokumendi, milles asutus 
nõustus täitma eritaotlust osaliselt.
133  
Kokkuvõttes ei vasta seitsme riikliku pädeva asutuse eraldatud töötajate arv 
EKP ootustele ühiste järelevalverühmade töötajate arvu suhtes90. See puudujääk 
osutab EKP ühiste järelevalverühmade järelevalvemehhanismi põhimõttelisele 
puudusele, milleks on suur sõltuvus riiklike pädevate asutuste koostöövalmi -
dusest ja heast tahtest.
134  
Lisaks näivad mõned riiklikud pädevad asutused olevat EKPga eriarvamusel selle 
suhtes, mida täpsemalt tähendab töötajate ühistele järelevalverühmadele eral -
damise „kohustus”. 2015. aasta jaanuari personalialase küsitluse tulemusi arutati 
järelevalvenõukogus 2015. aasta aprillis. Arutelu käigus „mainisid mõningad 
nõukogu liikmed, et neil ei olnud võimalik võtta kohustusi eraldatavate töötajate 
arvu suhtes ja nad polegi seda teinud, pigem olid nad küsitluse jaoks esitanud 
täpsed andmed ühiste järelevalverühmade töös osalevate töötajate arvu kohta, 
mis ei ole kohustus.”9189 Kahel riigil on kaks 
järelevalveasutust.
90 Ühe riikliku pädeva asutuse 
võetud kohustus ületab EKP 
taotletud täistööajale 
taandatud töötajate arvu.
91 Aruanne ühiste 
järelevalverühmade koosseisu, 
töötajate arvu ja oskuste 
kohta, EKP aruanne nr 2/2015, 
10. detsember 2015, lk 16.
63 Ühiste järelevalverühmade  
ülesehitus ja neile ressursside eraldamine
135  
2015. aasta mai seisuga olid pädevad asutused võtnud kohustuse eraldada  
830,5 täistööajale taandatud töötajat. Algne 25%/75% suhtarv tähendas, et riikli -
kud pädevad asutused pidid eraldama 1209 täistööajale taandatud töötajat.  
EKP andmetel oli 2016. aasta märtsis kõigis ühistes järelevalverühmades tööl  
455 mikro  tasandi usaldatavusjärelevalve I ja II peadirektoraadi täistööajale taan -
datud töötajat. EKP-poolne täistööajale taandatud töötajate arvu suurendamine 
52 töötaja võrra alates novembrist 2014 ei kompenseerinud riiklike pädevate 
asutuste algse eesmärgi ja asutuste tegelikult eraldatud töötajate arvu vahet.
136  
2015. aasta septembris järelevalvenõukogu esimehe poolt riiklikele pädevatele 
asutustele saadetud kirjades rõhutas EKP järelevalvepersonali suhteliselt nappust 
võrreldes sarnaste asutustega USAs: „Võrreldes pangandusjärelevalve asutustega 
selles riigis (Föderaalreserv ja pangajärelevalve büroo) on ühtsel järelevalvemeh -
hanismil ühe panga kohta keskmiselt üksnes ca 60% pideva järelevalve tegemise 
suutlikkusest”.
137  
Riiklike pädevate asutuste personali nappuse probleemi võib veelgi süvendada 
asjaolu, et EKP võimaldab 3.–5. klastri ja eriklastri koordinaatoritel juhtida kor -
raga rohkem kui ühte ühist järelevalverühma. Tegelikkuses juhib enamik 4., 5. ja 
eriklastri koordinaatoritest kahte kuni nelja ühist järelevalverühma ja üks koordi -
naator juhib koguni viit ühist järelevalverühma.
Ühiste järelevalverühmade ülesehitus, aruandlusahel 
ja koolituskord
Rahvusvahelised meeskonnad hõlbustavad teadmiste ja 
parimate tavade vahetamist, ...
138  
Ühiste järelevalverühmade rahvusvahelise koosseisu eesmärk on muu hulgas 
teadmiste ja parimate tavade vahetamise edendamine kõigis ühtse järelevalve -
mehhanismi jurisdiktsioonides ning ühtse järelevalvekultuuri ja võrdsete tingi -
muste loomisele kaasaaitamine.
64 Ühiste järelevalverühmade  
ülesehitus ja neile ressursside eraldamine
139  
Ühised järelevalverühmad vastutavad kõigi oma liikmete töö juhtimise eest, 
mis hõlmab ka teistes riikides asuvaid riiklike pädevate asutuste töötajaid. Neid 
abistavad „riiklike pädevate asutuste alamkoordinaatorid”, kes koordineerivad 
pidevat järelevalvet riigi tasandil. Alamkoordinaatorid vastutavad ka selle eest, et 
järelevalvet teostataks professionaalsel ja usaldusväärsel viisil, kooskõlas ühtse 
järelevalvemehhanismi põhimõtetega ning koordinaatori juhiste kohaselt. Lisaks 
regulaarsele suhtlusele telefoni ja e-posti teel kohtuvad ühised järelevalve -
rühmad sageli EKPs, riiklikes pädevates asutustes või järelevalve alla kuuluvas 
pangas. Ühiste järelevalverühmade liikmed osalevad ka meeskonnatööoskuse 
arendamises ja koolituskursustel.
... kuid vastuoluline aruandlusahel, ...
140  
Ühiste järelevalverühmade tõhusat toimimist ohustab nende ülesehitust arvesta -
des mitu probleemi, eriti seoses rühmasisese ülesannete jaotuse ja teabeedastu -
sega, mille eest vastutab koordinaator. Ametlikult annavad kõik ühisesse järele -
valverühma kuuluvad (nii EKP kui pädevate riiklike asutuste eraldatud) töötajad 
aru koordinaatorile, teavitades ka riiklikke pädevaid asutusi. Viimaste eraldatud 
ühiste järelevalverühmade liikmed peavad aga aru andma kahe instantsi ees: 
ühise järelevalverühma töö kohta, mis moodustab suurema osa nende tööüles -
annetest92, annavad nad aru koordinaatorile, muude ülesannete täitmise kohta 
aga enda ülemusele riiklikus pädevas asutuses. Kõigis hierarhiat ja inimressursse  
puudutavates küsimustes annavad nad aru üksnes riikliku pädeva asutuse 
juhtkonnale.
... teabeedastuse ja ülesannete jaotuse ebaselgus ...
141  
Ühiste järelevalverühmade koordinaatorite ja riiklike pädevate asutuste alam -
koordinaatorite vahelised head tööalased suhted, mis tähendavad tihedat koos -
tööd ja omavahelist suhtlemist, on ühiste järelevalverühmade tõhusa toimimise 
seisukohast keskse tähtsusega. EKP asutusesisese kontrolli käigus (vt punkt 116) 
leiti, et EKPst ja riiklikest pädevatest asutustest pärinevate ühiste järelevalve -
rühmade liikmete omavaheline koostöö on üldiselt hea, kuid rühmade vahel on 
erinevusi:
a) osa koordinaatoreid tõi välja probleeme seoses ülesannete jaotusega riiklike 
pädevate asutuste tasandil. Lisaks jagavad suurimates ühistes järelevalverüh -
mades ülesandeid peamiselt alamkoordinaatorid ja koordinaatoritel puudub 
mõnikord ülevaade selle tegevuse tõhususest;92 Riiklike pädevate asutuste 
eraldatud töötajate 
ülesannete jaotus on 
kehtestatud EKP ja riiklike 
pädevate asutuste vahelistes 
kahepoolsetes lepingutes, 
milles on seatud ühise 
järelevalverühma 
tööülesannete täitmiseks 
kuluvale ajale protsentuaalne 
ülempiir vahemikus 75–100%. 
Üks riiklik pädev asutus 
rakendab 75% suurust,  
14 80% suurust, kolm  
90% suurust ja üks 95% 
suurust ülempiiri; kahel 
ülempiir puudub (100%). 
(Koguarv on suurem kui 19, 
sest kahel riigil on rohkem kui 
üks järelevalveasutus ja need 
võivad rakendada erinevaid 
ülempiire.)
65 Ühiste järelevalverühmade  
ülesehitus ja neile ressursside eraldamine
b) mõnes ühises järelevalverühmas toodi probleemina esile teabe jagamine ja 
omavaheline suhtlemine. Mõningad riiklike pädevate asutuste alamkoordi -
naatorid väljendasid rahulolematust selle üle, et koordinaatori antud ülesan -
nete kohta esitati riiklikest pädevatest asutustest pärit liikmetele liiga vähe 
teavet ja et pärast ülesande täitmist ei saadud mingit tagasisidet;
c) riiklikest pädevatest asutustest pärit ühiste järelevalverühmade kõikidel liik -
metel puudub juurdepääs ühiste järelevalverühmade e-posti üldaadressidele, 
mida kasutatakse ühtse kontaktpunktina järelevalve alla kuuluvate asutuste -
ga teabe jagamiseks. Mõningad ühised järelevalverühmad võimaldavad järe -
levalve alla kuuluval pangal suhelda üheaegselt nii EKP kui ka riikliku pädeva 
asutusega.
... ning erinevused riiklike pädevate asutuste horisontaalsete 
funktsioonide rakendamises ja liigitamises võivad 
põhjustada ressursside ebatõhusat kasutamist
142  
Riiklike pädevate asutuste tasandil vastutab umbkaudu 1 30093 täistööajale taan -
datud töötajat horisontaalsete järelevalvefunktsioonide täitmise eest94. Ühiste 
järelevalverühmade ja riiklike pädevate asutuste horisontaalsete funktsioonide 
vahelise otsese koostoime kohta on antud vähe spetsiifilisi juhiseid. EKP asutuse -
sisese kontrolli käigus (vt punkt 116) selgus, et mõnel juhul võtsid riiklikust 
pädevast asutusest pärit ühise järelevalverühma liikmed ühendust oma kohaliku 
horisontaalse rühmaga, EKP liikmed aga võtsid samal eesmärgil ühendust EKP ho -
risontaalsete talitustega. See põhjustas topelttööd ja viivitusi otsustusprotsessis.
Ühiste järelevalverühmade riiklikest pädevatest asutustest 
pärinevate töötajate siduva tulemushindamise puudumine 
võib tekitada motivatsiooni- ja vähese tulemuslikkuse 
probleeme
143  
Ühtse järelevalvemehhanismi loomisel puudus EKP-l ametlik kord riiklikele päde -
vatele asutustele nende ühistesse järelevalverühmadesse kuuluvate töötajate 
tulemuslikkuse kohta aruandmiseks. Ehkki teatavat tagasisidet anti, jäi see mitte -
ametlikule tasemele ega kohustanud riiklikke pädevaid asutusi seda aktsepteeri -
ma või mingil viisil kasutama.93 Arv pärineb EKP 
organisatsioonilise arengu 
komitee poolt läbi viidud 
uuringust (oktoober 2014).
94 Horisontaalsed funktsioonid 
võivad riiklike pädevate 
asutuste vahel nime ja sisu 
poolest erineda, kuid 
hõlmavad üldjuhul spetsiifilisi 
valdkondi või üksusi, nagu 
pankadele tegevuslubade 
andmine, kriisiohje, 
õiguskaitse ja sanktsioonid, 
järelevalvepoliitika, siseriski 
mudelid, planeerimine ja 
kooskõlastamine jne.
66 Ühiste järelevalverühmade  
ülesehitus ja neile ressursside eraldamine
144  
EKP katsetab praegu menetlust ametliku tagasiside andmiseks ühiste järeleval -
verühmade koordinaatorite poolt riiklike pädevate asutuste ühiste järelevalve -
rühmade alamkoordinaatoritele, kuid mitte riiklike pädevate asutuste muudele 
töötajatele. Menetlust hakati kohaldama 18. novembril 201595. „[---] saadud koge -
muste pinnalt kaalutakse ühtse järelevalvemehhanismi tulemuslikkuse tagasiside 
mehhanismi ulatuslikuma rakendamise vajalikkust.”96 See on positiivne areng ja 
potentsiaalselt oluline samm edasi võrreldes varasema olukorraga.
145  
See, kas ühise järelevalverühma koordinaatori tagasisidet kasutada ja see riikliku 
pädeva asutuse enda personaliaruannetesse lisada, on aga täielikult riikliku päde -
va asutuse otsustada. Lisaks sellele, et riiklikud pädevad asutused vastutavad 
täiel määral oma töötajate tulemuslikkuse hindamise eest, võivad riiklikud õigus -
aktid osal neist isegi takistada EKP tulemuslikkusealast tagasisidet kasutamast.
146  
80% kontrollikoja küsimustikule vastanud riiklikest pädevatest asutustest teatas, 
et saab EKP-lt enda ühistesse järelevalverühmadesse kuuluvate töötajate tule -
muslikkuse kohta tagasisidet. Ainult 33% neist teatas aga, et võtab tagasisidet 
omaenda tulemusaruandes arvesse.
147  
Vastuoluline aruandlusahel ja EKP-poolse siduva tagasiside puudumine võib aval -
dada negatiivset mõju. See toob kaasa ohu, et riiklike pädevate asutuste töötajad 
otsustavad eelistada riikliku pädeva asutusega seotud tööülesandeid ühise järele -
valverühma tööst tulenevatele ülesannetele.95 Otsus EKP/2015/36 (avaldatud 
aadressil https://www.ecb.
europa.eu/ecb/legal/pdf/
en_ecb_2015_36_f_sign.pdf ).
96 18. novembri 2015. aasta 
otsuse EKP/2015/36 
põhjendus 3.
67 Ühiste järelevalverühmade  
ülesehitus ja neile ressursside eraldamine
Ühtsel järelevalvemehhanismil puudub integreeritud 
koolituskava ja järelevalveasutuste sertifitseerimiskava
148  
EKP korraldab põhjalikku koolitust üldiste ärioskuste ja nn pehmete oskuste 
vallas, nagu teksti koostamine, samuti juhtimiskoolitust ning protsesside ja 
IT- vahenditealast koolitust. Pangandusjärelevalve töötajate tehnilisi teadmisi tes -
titakse töölevõtmise käigus ning EKP annab oma töötajatele juurdepääsu finants -
stabiilsuse instituudi korraldatavatele e-õppe kursustele. Nad võivad osaleda ka 
riiklike pädevate asutuste või teiste pangandusjärelevalveasutuste korraldatud 
koolitusel, lisaks peamiselt mikrotasandi usaldatavusjärelevalve IV peadirekto -
raadi pakutavale erikoolitusele. Puudub aga struktureeritud kohustuslik koolitus -
kava, eelkõige tehnilistel aladel, mis on ühtse järelevalvemehhanismi pangandus -
järelevalve ülesandeid täitvate töötajate jaoks eriti olulised. Loodud on juhtrühm 
kõikidele ühtse järelevalvemehhanismi asjaomastele töötajatele mõeldud ning 
kogu süsteemi hõlmava järelevalvealase koolituskava kavandamiseks ja raken -
damiseks. Rühm töötab välja ning täiendab sellise koolituskava olemasolevaid 
elemente, mis tagaksid mõjusa koolitusprogrammi kohaldamise kogu ühtsele 
järelevalvemehhanismile. Esmatähtsad koolitused toimuvad käesoleva aasta 
sügisel ning põhjalikum programm võetakse kasutusele aastal 2017.
149  
Ehkki rakendamise varajases algfaasis on integreeritud koolituskava ja pädevu -
se kinnitamise kava puudumine mõistetav, võib see mõjusa järelevalve tege -
mist takistada, kuna ühtse järelevalvemehhanismi töötajad ei pruugi omada 
ELi pangandussektori üle mõjusa järelevalve tegemiseks vajalikke ajakohaseid 
tehnilisi teadmisi. Eelkõige puudutab see paljusid viimastel aastatel kehtestatud 
usalda  tavusnõuetealaseid suuniseid ja järelevalvenõudeid. Lisaks on EKPsse tööle 
asunud uued töötajad pärit erinevatest riiklikest õigussüsteemidest, kus paljud 
erinevused on püsima jäänud, hoolimata püüetest tavasid ühtse järelevalvemeh -
hanismi raames ühtlustada. Sellises keskkonnas tundub põhjalik ja integreeritud 
järelevalvealase koolituse kava koos selge sertifitseerimiskavaga olevat vajalik 
eeltingimus tõeliselt integreeritud järelevalvemehhanismi loomiseks, nagu on 
ette nähtud ühtse järelevalvemehhanismi määruses97.97 Vt ühtse 
järelevalvemehhanismi 
määruse põhjendus 79.
68
 Kohapealne  
järelevalve 
Kohapealne järelevalvekord on sidus ja terviklik
150  
Kontrollikoda auditeeris kohapealset järelevalvetegevust vastavalt Baseli panga -
järelevalve komitee üldpõhimõtetele, mille kohaselt peavad järelevalveasutused 
rakendama asjakohasel määral nii pangasisest kui ka -välist järelevalvet98. Järele -
valveasutused peaksid sidusal viisil kavandama ja teostama pangasisest ja -välist 
järelevalvet, kasutades põhimõtteid ja menetlusi selle tagamiseks, et järelevalve -
tegevust viiakse läbi tugeval ja järjepideval alusel koos selge ülesannete jaotuse, 
eesmärkide ja väljunditega ning et pangasisese ja -välise järelevalve vahel toimub 
mõjus kooskõlastamine ja teabevahetus99.
151  
Kohapealse järelevalve protsess on jagatud selgelt eristuvateks etappideks  
(vt joonis 12 ).98 Baseli pangajärelevalve 
komitee tõhusa pangandusjäre -
levalve üldpõhimõtted (2012), 
9. põhimõte, 1. aluskriteerium. 
Põhimõtetes on kohapeal 
tehtav järelevalve määratletud 
kui „vahend sõltumatu kindluse 
andmiseks selle kohta, et 
pankades on olemas 
asjakohased tegevuspõhimõt -
ted, menetlused ja kontrolli -
mehhanismid, pankade 
edastatud teabe usaldusväärsu -
se üle otsustamiseks, täiendava 
teabe hankimiseks panga ja 
sellega seotud ettevõtete kohta 
panga olukorra hindamiseks, 
järelevalvealaste probleemide 
suhtes panga poolt võetud 
meetmete üle seire tegemiseks 
jne”.
99 Baseli pangajärelevalve 
komitee tõhusa 
pangandusjärelevalve 
üldpõhimõtted (2012), 
9. põhimõte, 2. aluskriteerium.Joonis 12Kohapealse järelevalve etapid
C.B.A.
Osalejad
EKP järelevalvekvaliteedi tagamise ja võrdluse funktsioonHorisontaalne kvaliteeditagamine (järelhindamine)Ühine järelevalverühmTsentraliseeritud 
kohapealne funktsioonÜhine järelevalverühmLähetuse juht Kontrollirühm KontrollirühmÜhine järelevalverühm Lähetuse juht Lähetuse juht
Ühine järelevalverühmKontrollirühmLähetuse juhtTsentraliseeritud 
kohapealne funktsioonOsalejadB.4. Järelkontroll B.3. Aruandlus B.2. Uurimine B.1. EttevalmistusOsalejad
Tsentraalne kohapealne funktsioon, ühised järelevalverühmad, riiklike pädevate asutuste kohapealne 
tegevus, EKP horisontaalsed funktsioonidPLANEERIMINE
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda EKP esitatud teabe põhjal.
69 Kohapealne järelevalve  
 
152  
Ettevalmistamise  etapis eeldatakse kõigilt osalejatelt ühise arusaama kujun -
damist kavandatava kontrollkäigu ulatuse kohta. Ühise järelevalverühma koor -
dinaator ja kohapealse kontrollkäigu meeskonda juhtiv lähetuse juht koostavad 
kontrollkäigueelse teatise, milles määratletakse kontrolli eesmärgid, ulatus ja 
üksikasjad. Kontrolli  etapis teostatakse lähetuse juhi juhtimisel kõik vajalikud 
kontrollimenetlused, peamiselt krediidiasutuse ruumides kohapeal. Lähetuse juht 
koostab esialgse aruande eelnõu, mille kohta palutakse pangal lõppkoosolekule 
eelneval kohtumisel kommentaare esitada; seejärel koostatakse aruande eelnõu, 
mille suhtes teevad lähetuse juhi päritoluriigi pädev asutus ja EKP tsentraliseeri -
tud kohapealse kontrolli talitus vastavuskontrolli. Seejärel koostab lähetuse juht 
aruande lõppversiooni ja ühise järelevalverühma koordinaatori juhtimisel pee -
takse krediidiasutusega lõppkoosolek. Järelkontrolli etapis koostab ühise järele -
valverühma koordinaator kontrolliaruande leidude põhjal soovitused. Viimased 
saadetakse järelkontrolli kirjaga pangale.
Kohapealse kontrolli rühmade koostamisel, 
planeerimisel ja läbiviimisel on ilmsiks tulnud 
praktilisi puudusi
EKP piiratud osalus kohapealses kontrollis
153  
2015. aasta novembri lõpus oli EKP tsentraliseeritud kohapealse kontrolli talituses 
46 töötajat, kellest 35 oli kontrollkäike juhtinud või neis osalenud. Talituse hin -
nangul kulub töötajatel kaks kolmandikku tööajast kohapealsele kontrollile ning 
üks kolmandik planeerimisele, koordineerimisele ja vastavuskontrollile.
154  
2015. aastal oli kuni oktoobrikuuni tehtud kokku 235 kohapealset kontrollkäiku. 
Neist 29-t juhtis EKP tsentraliseeritud kohapealse kontrolli talitus (12%), suure -
mat osa aga riiklikud pädevad asutused. Kõigi 2015. aastal tehtud kohapealsete 
kontroll  käikude rühmade personalist 8% pärines EKPst ja 92% riiklikest pädeva -
test asutustest.
70 Kohapealne järelevalve  
 
155  
Ühtse järelevalvemehhanismi määruse alusel vastutab EKP kõigi euroala süsteem -
selt oluliste pankade üle otsese järelevalve tegemise eest. Selle ülesande keskse 
osa moodustab kohapealne kontroll. EKP otsustavale rollile kohapealse kontrolli 
tegemises on selgelt viidatud ühtse järelevalvemehhanismi määruse põhjendu -
ses 47100 ja artikli 12 lõikes 1101. Ehkki see ei tähenda otseselt, et iga kontrollkäiku 
peaks juhtima või teostama üksnes EKP personal, on EKP praegune osalus ülla -
tavalt väike ning vastuolus määruse mõttega. Lisaks on järelevalvekäsiraamatus 
kirjas, et „kohapealse kontrolli rühmi juhivad üldreeglina riikliku pädeva asutuse 
töötajad”, mis ei ole kooskõlas määruse tekstiga. Täpsemaid üksikasju vt tabelis 7 .100 Oma ülesannete tõhusaks 
täitmiseks peaks EKP saama 
nõuda kogu vajalikku teavet 
ning viia läbi uurimisi ja 
kohapealseid kontrolle, 
vajaduse korral koostöös 
liikmesriikide pädevate 
asutustega. EKP-l ja riiklikel 
pädevatel asutustel peaks 
olema juurdepääs samale 
teabele, ilma et 
krediidiasutused peaksid 
esitama topeltaruandeid.
101 EKP võib talle käesoleva 
määrusega antud ülesannete 
täitmiseks ning vastavalt 
asjakohases liidu õiguses 
sätestatud muudele 
tingimustele viia läbi 
kooskõlas artikliga 13 ja 
tingimusel, et asjaomast 
riiklikku pädevat asutust 
teavitatakse ette, kõiki 
vajalikke kohapealseid 
kontrolle artikli 10 lõikes 1 
osutatud juriidiliste isikute 
tööruumides ja muude 
konsolideeritud alusel 
teostatava järelevalvega 
hõlmatud ettevõtjate 
ruumides, kui EKP on 
kooskõlas artikli 4 lõike 1 
punktiga g konsolideeritud 
järelevalvet teostav asutus. Kui 
see on tingitud kontrollide 
nõuetekohase läbiviimise ja 
tõhususe vajadusest, võib EKP 
viia kohapealse kontrolli läbi 
ilma kõnealust juriidilist isikut 
eelnevalt teavitamata.Tabel 7Lähetuste juhte puudutavad sätted
Ühtse järelevalvemehhanismi 
määrusRaammäärus Järelevalvekäsiraamat
Artikkel 12
EKP võib talle käesoleva määrusega 
antud ülesannete täitmiseks ning 
vastavalt asjakohases liidu õiguses 
sätestatud muudele tingimustele 
viia läbi kooskõlas artikliga 13 ja 
tingimusel, et asjaomast riiklikku 
pädevat asutust teavitatakse 
ette, kõiki vajalikke kohapealseid 
kontrolle artikli 10 lõikes 1 osutatud 
juriidiliste isikute tööruumides 
ja muude konsolideeritud alusel 
teostatava järelevalvega hõlmatud 
ettevõtjate ruumides, kui EKP on 
kooskõlas artikli 4 lõike 1  
punktiga g  konsolideeritud järele -
valvet teostav asutus.
Põhjendus 47
Oma ülesannete tõhusaks täitmiseks 
peaks EKP saama nõuda kogu vaja -
likku teavet ning viia läbi uurimisi 
ja kohapealseid kontrolle, vajaduse 
korral koostöös liikmesriikide päde -
vate asutustega.Artikli 143 lõige 1
1. Vastavalt ühtse järelevalvemeh -
hanismi määruse artiklile 12 määrab 
EKP talle ühtse järelevalvemehha -
nismi määrusega antud ülesannete 
täitmiseks kooskõlas artikliga 144 
kohapealse kontrolli rühmad, kes 
viivad ühtse järelevalvemehhanismi 
määruse artikli 10 lõikes 1 osutatud 
juriidilise isiku ruumides läbi kõik 
kohapealsed kontrollid.
Artikkel 144
1. EKP vastutab kohapealse kontrolli 
rühmade moodustamise ja koosseisu 
kinnitamise eest riiklike pädevate 
asutuste osalemisel kooskõlas ühtse 
järelevalvemehhanismi määruse 
artikliga 12.
2. EKP määrab EKP ja riikliku pädeva 
asutuse töötajate hulgast kohapeal -
se kontrolli rühma juhi.Punkt 45
Kohapealse kontrolli rühmi 
juhivad üldreeglina riikliku 
pädeva asutuse töötajad.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
71 Kohapealne järelevalve  
 
156  
Kontrollrühma liikmed, sealhulgas lähetuse juht, nimetatakse EKP poolt. Nii 
raammääruses kui ka järelevalvekäsiraamatus välistatakse koosseisuväliste töö -
tajate, nagu audiitorühingute liikmed, nimetamine lähetuse juhiks, märkides, et 
nad võivad osaleda üksnes kontrollrühma liikmetena. Seega on raammääruses 
sätestatud rangemad piirangud kui ühtse järelevalvemehhanismi määruses. Ühes 
Euroopa Parlamendi hiljutises uuringus väideti, et välisaudiitorite paindlikum 
kaasamine järelevalvesse parandaks teatud tingimustel järelevalve kvaliteeti102. 
Välisekspertide nimetamine, kasutades sealjuures asjakohaseid kaitsemeetmeid 
ja vältides võimalikku huvide konflikti, võib tõepoolest olukorda leevendada ajal, 
mil EKP enda inimressursid on piiratud.
157  
Kontrollikoja küsimustikus küsiti riiklikelt pädevatelt asutustelt, kas koosseisu -
välised töötajad saavad töötada vähem oluliste krediidiasutuste juurde tehtavate 
kohapealsete kontrollkäikude lähetuse juhina. Kaks riiklikku pädevat asutust 
vastasid jaatavalt. Üks neist on palju aastaid koosseisuväliseid töötajaid lähetuste 
juhtidena kasutanud.
158  
EKP poolt asutusesisese järelevalvekvaliteedi tagamise aruande raames tehtud 
analüüs, mis käsitles järelevalvealast kontrolliprogrammi, näitas, et 2015. aastal 
vähenes riiklike pädevate asutuste poolt piiriülesteks kontrollkäikudeks eraldatud 
töötajate arv. Selle üks põhjuseid oli riiklike pädevate asutuste kantud reisikulude 
ja töötasude hüvitamise poliitika. 2015. aasta septembris otsustas järelevalve -
nõukogu hüvitada kõik reisikulud, mitte aga töötasud. Kontrollikoja küsimustikus 
esitati riiklikele pädevatele asutustele küsimus, kas nende arvates tuleks töötasud 
hüvitada. Seitsmest vastanud riiklikust pädevast asutusest viis olid seda meelt, et 
töötasud tuleks hüvitada, kaks ülejäänut aga leidsid, et kehtivat korda ei ole vaja 
muuta. Järelevalvekvaliteedi tagamise aruande kohaselt olid riiklike pädevate 
asutuste eraldatud töötajate arvu vähenemise muudeks põhjusteks ressursside 
nappus ja piiriüleste kontrollkäikude pikk kestus.
Planeerimine on üksikasjalik ja keerukas
159  
Järelevalveprotsess algab iga olulise krediidiasutuse jaoks järelevalvealase 
kontrolliprogrammi koostamisega, milles pannakse paika järgmise aasta järele -
valvemeetmed ja prioriteedid. Sel eesmärgil loetletakse järelevalvealases kont -
rolliprogrammis kõik kohapealse kontrolli tegemise taotlused ning liigitatakse 
need prioriteetsuse alusel kolme rühma: „esmatähtis”, „tähtis” ja „soovitatav”103. 
Suuniseid kontrollkäikude liigitamiseks antud ei ole.102 Banking Supervision and 
External Auditors in the 
European Union, lk 6,  
http://www.europarl.europa.
eu/RegData/etudes/
STUD/2015/542673/
IPOL_STU(2015)542673_
EN.pdf .
103 Järelevalvekäsiraamatu 
6. peatüki punkt 75.
72 Kohapealne järelevalve  
 
160  
Tabelis 8  on toodud ühiste järelevalverühmade taotletud kontrollkäikude arv 
ja 2015. aastal läbiviidud kontrollkäikude arv järjestatuna prioriteetsuse alusel. 
Koondarvud näitavad, et ühised järelevalverühmad esitasid 2015. aastal 576 koha -
pealse kontrollkäigu taotlust, millest kiideti heaks 250 (43%). EKP selgitas, et ehkki 
osa kontrollkäikudest ei peetud põhjendatuks, ei olnud teisi EKP ja/või riiklike pä -
devate asutuste töötajate nappuse tõttu võimalik läbi viia. Kolm riiklikku pädevat 
asutust 11-st, kes vastasid küsimusele asjakohase töötajate arvu kohta, teatas, et 
neil napib personali. Järelevalvekvaliteedi tagamise talituse aruande kohaselt olid 
riiklike pädevate asutuste ressursid eriti piiratud 2015. aasta teisel poolel. Tabel 82015. aastal taotletud, heaks kiidetud ja läbi viidud 
kohapealsed kontrollkäigud (seisuga 31.10.2015)
Prioriteetsuse 
taseTaotletud  
kontrollkäikude arvHeakskiidetud  
kontrollkäikude arvLäbiviidud  
kontrollkäikude arv
Esmatähtis Ei avalikustata 148 143
Tähtis Ei avalikustata 86 80
Soovitatav Ei avalikustata 16 12
Kokku 576 250 235
Allikas: EKP andmete põhjal kohandatud, arve ei ole auditeeritud.
161  
Järelevalvekäsiraamatus ei käsitleta ega selgitata kohapealse kontrollkäigu 
ajastuse muutmise korda. See on aga kindlaks määratud kohapealsete kontroll -
käikude igakuise ajakohastamise raames, mis nõuab järelevalvenõukogu ja EKP 
nõukogu heakskiitu nn vastuväidete puudumise menetluse alusel.
162  
2015. aasta novembri seisuga olid riiklikud pädevad asutused kohapealseteks 
kontrollkäikudeks eraldanud 249 lähetuse juhti (134 täistööajale taandatud 
töötajat) ja 906 inspektorit (421 täistööajale taandatud töötajat). Töötajate arvu 
ja täistööajale taandatud töötajate arvu vahelised erinevused tulenevad peami -
selt töötundide arvust, mis inspektoritel oli võimalik kontrollkäikude tegemiseks 
kasutada, aga EKP tsentraliseeritud kohapealse kontrolli talituse hinnangul ka 
riiklike pädevate asutuste esitatud ebausaldusväärsetest andmetest. Ressursside 
nappuse tõttu tuli EKP tsentraliseeritud kohapealse kontrolli talitusel 2015. aastal 
muud kontrollkäigud ümber järjestada, et täita ad hoc  kontrollitaotlused.
73 Kohapealne järelevalve  
 
163  
Järelevalvekäsiraamatus ei ole ette nähtud kontrolli tegemise miinimumsage -
dust, ehkki seda peetakse parima järelevalvetava osaks104. Järelevalvenõukogu 
palus jaanuaris 2016 esitada selge strateegia kohapealse kontrolli taotluste ja 
nende prioriseerimise kohta. Mais 2016 tehti otsus kohapealse kontrolli kavan -
damise strateegia (sh ka eesmärgiks seatud järelevalvetasemete) kohta. Ees -
märgiks seatud järelevalvetase on indikatiivne kohapealsete kontrollide arv, mis 
ideaalis tehakse kavandamistsüklis. Krediidiasutuste jaoks ei ole ikka veel ette 
nähtud võimalust ise kohapealset kontrollkäiku taotleda, mis on tavaks teistes 
järelevalvesüsteemides105.
164  
2016. aastal peavad ühiste järelevalverühmade koordinaatorid esitama iga koha -
pealse kontrollkäigu taotluse kohta lühikese kirjaliku põhjenduse. See võimaldab 
EKP tsentraliseeritud kohapealse kontrolli talitusel saada taotlustest parem üle -
vaade, mis peaks lihtsustama kavandamisprotsessi. Järelevalvekvaliteedi taga -
mise aruande kohaselt võib kontrollkäikude valimine olemasolevate ressursside 
alusel olla õigustatud lühikeses perspektiivis, võttes arvesse piiratud ressursse, 
kuid pikas perspektiivis tuleks ühiste järelevalverühmade taotlused heaks kiita 
vastavalt krediidiasutuse olukorrale ja riskiprofiilile.
IT valdkond vajab arendamist
165  
Kohapealse kontrolli tegemist, selle kohta aruandmist ja selle järelkäsitlemist peaks 
toetama asjakohane IT-süsteem. EKP kasutab teabehaldussüsteemi (IMAS) raken -
dust. Et IMAS on peamine IT-vahend, mida kasutavad nii ühised järelevalverühmad 
kui ka kohapealsete kontrollkäikude rühmad, peaks see andma tehnilise baasi kre -
diidiasutuste järelevalveprotsesside ühtlustamiseks ja järjepidevuse tagamiseks.
166  
See, et EKP kasutab nii kohapealse kui ka mujal toimuva järelevalve jaoks integ -
reeritud IT-platvormi, on üldiselt otstarbekas. Seoses kohapealse järelevalvega on 
IMAS-il aga järgmised põhipuudused:
a) puudub funktsioon lähetuste koosseisu määramiseks ja nende üle seire 
tegemiseks;
b) rakendus ei ole kooskõlas ühtse järelevalvemehhanismi järelevalvekäsiraama -
tu 6. peatükiga, eriti seoses ühtsete dokumendivormide ja auditijäljega;
c) dokumentide ja andmete üles- ja allalaadimise kvaliteet on kehv;
d) kaugjuurdepääsuga on probleeme;
e) aruandlusfunktsioonid on ebapiisavad;
f) kontrollimenetlused on ebapiisavad.104 Vt USA Föderaalreservi 
järelevalvekäsiraamatu  
jagu 5000.0.3.
105 Vt USA Föderaalreservi 
järelevalvekäsiraamatu  
jagu 5000.0.2.
74 Kohapealne järelevalve  
 
167  
IMAS-i praegune versioon on kohapealse kontrolli jaoks ebasobiv. EKP teatel oli 
tegemist ajutise lahendusega kuni täiemahulise IT-süsteemi kasutuselevõtmiseni. 
Kontrollikoja küsimustikule vastanud riiklikest pädevatest asutustest viis kasuta -
vad praegu IMAS-i ja neli mitte. Rakenduse kasutamise määr on asutustes erinev.
168  
Kontrollikoda ei leidnud järelevalvekäsiraamatus infot kontrollidokumentide 
(nt kontrolliaruannete) säilitamise või arhiveerimise kohta juhul, kui IMAS-i ei 
kasutata. EKP tsentraliseeritud kohapealse kontrolli talitus esitas kontrollikojale 
standardse e-kirja, milles nõutakse teatud dokumentide säilitamist IMAS-is. E-kiri 
saadetakse lähetuse juhile, kui lõpparuanne on valminud. EKP tsentraliseeritud 
kohapealse kontrolli talitus ei kontrolli aga, kas kõik nõutud dokumendid on 
IMAS-is säilitatud. Lisaks ei sisalda e-kiri ühtegi nõuet sellise tõendusmaterjali 
säilitamise kohta, mida leidude koostamisel ei kasutatud.
169  
Esitatud dokumendid ei sisaldanud tõendeid selle kohta, et järelevalvenõukogu 
oleks teavitatud IMAS-i mõningate põhifunktsioonide puudustest, mis võimal -
daks nõukogul põhjendatud otsuseid vastu võtta.
170  
Kõigil lähetuste juhtidel on terve oma ametiaja vältel juurdepääs kõigile IMAS-is 
olevatele kohapealse kontrolli aruannetele. See põhjustab operatsiooniriski, mis 
on seotud aruandlusandmete väärkasutuse või tahtmatu hävimisega. EKP esitas 
kontrollikojale poliitikadokumendi enda personali kuuluvate ühtse järelevalve -
mehhanismi töötajate IMAS-i järelevalveteabele juurdepääsu õiguste kohta, kuid 
dokument ei käsitle riiklike pädevate asutuste nimetatud lähetuste juhtide ega 
kohapealse kontrolli inspektorite juurdepääsuõigusi. Lisaks tuleb nentida, et kuna 
järelevalvekäsiraamatus ei nõuta kõigi töödokumentide säilitamist IMAS-is, või -
vad riiklikud pädevad asutused selle küsimuse oma äranägemise järgi lahendada.
75 Kohapealne järelevalve  
 
EKP kavandab konkreetseid meetmeid inspektorite ja 
lähetuste juhtide pädevuse ja oskuste parandamiseks
171  
Ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse kohaselt vastutab EKP kohapealse 
kontrolli rühmade moodustamise ja koosseisu kinnitamise eest. Tegelikkuses 
peab EKP aga oma piiratud ressursside tõttu toetuma riiklike pädevate asutuste 
eraldatud personalile.
172  
Kontrollikojale esitati üksnes koondstatistika pankade sisekapitalinõuete mu -
delite auditeerimise eest vastutavate lähetuste juhtide ja projektijuhtide koge -
muste kohta. 2015. aasta veebruari seisuga omas 56% kõigist lähetuste juhtidest 
ja projektijuhtidest vähem kui kolmeaastast kogemust kohapealse kontrolli või 
sisemudelite auditeerimise alal106.
173  
Arvestades riiklike pädevate asutuste vahelisi erinevusi, kogub EKP tsentralisee -
ritud kohapealse kontrolli talitus korrapäraselt andmeid riiklike pädevate asu -
tuste kohapealset kontrolli tegevate inspektorite oskuste kohta, viies kaks korda 
aastas läbi sellekohase küsitluse. Kontrollikojale esitati 2015. aasta veebruari 
koondkokku  võte, kuid mitte küsitluse alusandmeid. Kokkuvõtte kohaselt oli sel 
ajal ainult kolmel riiklikul pädeval asutusel võimalik pakkuda kohapealseks kont -
rolliks kõigi vajalike oskustega töötajaid. Ühes riiklikus pädevas asutuses puudu -
sid peaaegu kõik vajalikud oskused ja ülejäänutes puudusid need osaliselt.
174  
Kontrollikoja küsimustikus paluti pankadel hinnata kohapealse kontrolli kvaliteeti 
pärast ühtse järelevalvemehhanismi loomist. 54% vastanutest hindas kvaliteedi 
heaks või väga heaks, 37% rahuldavaks ja 10% halvaks.
175  
2015. aastal korraldas EKP lähetuste juhtidele kuus koolitusseminari. Pooled 
lähetuste juhtidest ei osalenud aga ühelgi koolitusel. EKP-l on kavas rajada 
kontrolliakadeemia, mis töötaks EKP institutsioonilise koolituskava raames välja 
individuaalseid kursusi.106 Sisemudeleid kasutatakse 
kapitalinõuete arvutamiseks 
vastavalt kapitalinõuete 
määrusele. 
Järelevalveasutused peavad 
sisemudelid heaks kiitma ja 
nende üle seiret tegema. 
Täiendavat teavet võib leida 
EKP pangandusjärelevalve 
juhendist (november 2014).
76 Kohapealne järelevalve  
 
Selge aruandlusstruktuur, mis ei ole kohati piisavalt 
üksikasjalik ja mille väärtust võib kahandada 
aeganõudev protseduur
EKP aruandluskord on hästi struktureeritud
176  
Kohapealse kontrolli aruandluse etapid on selgelt määratletud. Üksikasju vt 
X lisas . Kontrollikoja küsimustikus küsiti pankadelt, kas neile on antud piisavalt 
võimalust kontrolliaruande eelnõud kommenteerida ja seda kohapealse kontroll -
käigu rühmaga arutada. Suur enamus (92%) vastas jaatavalt.
177  
Sõltumatuse põhimõtte107 kohaselt võib EKP tsentraliseeritud kohapealse kontrol -
li talitus kontrolliaruande sisu muutmist taotleda, kuid lähetuse juht võib sellest 
keelduda. Ehkki keeldumine tuleb EKP tsentraliseeritud kohapealse kontrolli 
talituse vastavuskontrolli leidudes salvestada, on pangale saadetav versioon 
lähetuse juhi lõpparuanne.
Leidude edastamise eeskirjad on aga puudulikud
178  
Kontrolli leiud liigitatakse vastavalt nende mõjule krediidiasutuse finantsseisun -
dile („väike”, „mõõdukas”, „suur” ja „väga suur”)108. Seda liigitust kasutatakse aga 
ainult asutusesiseselt ja inspektorid järgivad seda töödokumentides; kontrolliaru -
andes seda ei salvestata. Järelevalvekäsiraamatus selle kohta suuniseid ei anta. 
Leidude ühetaolist liigitamist lähetuste juhtide poolt on keeruline tagada, ja see 
probleem tuleb hiljem vastavuskontrolli käigus lahendada. Kaks kontrollikoja 
küsimustikule vastanud riiklikku pädevat asutust leidsid, et EKP juhised enda 
kasutatavate kategooriate kohta ei ole asjakohased, üheksa aga hindasid neid 
piisavaks.107 Sõltumatuse põhimõtte 
kohaselt on lähetuse juht 
kontrolliaruande koostamise, 
edastamise ja kinnitamise eest 
ainuvastutav.
108 Järelevalvekäsiraamatu 
6. peatüki punkt 123.
77 Kohapealne järelevalve  
 
179  
Järelevalvekäsiraamatus ei täpsustata, kellele tuleb kohapealse kontrolli aru -
anne saata. EKP ei ole üksikasjalikult uurinud, kes oleksid igas jurisdiktsioonis 
asja kohased adressaadid. Selle üle, kellele aruanne saadetakse, otsustab ühise 
järelevalverühma koordinaator. On olemas oht, et krediidiasutuse nõukogu (seal -
hulgas mittetegev juhtkond), järelevalvenõukogu või auditikomisjoni liikmetele 
aru annet ei saadeta.
180  
Kontrollikoja küsimustikus küsiti pankadelt, kellele olid kohapealse kontrolli aru -
anded adresseeritud. Enamiku küsitletute (56%) sõnul olid aruanded adresseeri -
tud üksnes haldusnõukogule, 11% sõnul üksnes järelevalvenõukogule ja 9% sõnul 
üksnes tegevjuhile. 9% vastas, et aruanded olid adresseeritud nii haldusnõuko -
gule kui ka järelevalvenõukogule. Ülejäänud vastustes (15%) nimetati erinevaid 
adressaatide kombinatsioone või üksikjuhtudel teisi adressaate.
181  
Olenevalt leiu raskusastmest ja olulisusest võidakse esitada kaht liiki soovitusi. 
Tegevusmeetmed on mittesiduvad ja nende suhtes ei kohaldata otsustusprotses -
si, mis hõlmab järelevalvenõukogu ja haldusnõukogu. Järelevalvealased otsused 
koostatakse aga ühise järelevalverühma koordinaatori poolt ning kiidetakse 
heaks järelevalvenõukogus ja haldusnõukogus vastuväidete puudumise menet -
luse raames. Ehkki EKP esitas kontrollikojale järelevalvekäsiraamatust mõningaid 
asjakohaseid osi, ei sisaldanud need raskusastme ja olulisuse mõistete määratlust.
182  
Lõpparuannet ja soovitusi arutatakse krediidiasutusega peetaval lõppkoosolekul. 
Järelevalvekäsiraamatu kohaselt on lähetuse juhi ja ühise järelevalverühma koor -
dinaatori osalemine kohustuslik, kuid selles ei täpsustata, kes peaks esindama 
krediidiasutust109.109 Järelevalve käsiraamatu 
6. peatüki punkt 137.
78 Kohapealne järelevalve  
 
Aruannete avaldamiseks kuluv aeg on pikk
183  
Nagu näidatud joonisel 13 , tuleb lõpparuanne kaheksa nädala jooksul ühise 
järelevalverühma koordinaatorile saata. Lõplik järelkontrolli kiri koos pangale 
esitatavate soovitustega tuleb saata 11 nädala jooksul, mis teeb kokku 19 nädalat. 
Protsessi pikkuse tõttu tekib oht, et kontrolli leiud on sidusrühmadeni jõudes 
juba aegunud. Joonis 13Järelkontrolli ajakava
Lõpparuanne 
saadetakse 
ühisele 
järeleval-
verühmaleJärjepidevuse 
kontrollLõpetamisele 
eelnev 
koosolekKäimasolev 
kohapealne kontrollLõplik järelmeetmeid 
käsitlev kiri koos lõplike 
soovitustegaLõppkoosolekSoovituste eelnõu 
saadetakse 
pangalePeadirektoraadi 
juhtkonna 
poolne 
hindamineSoovituste 
koostamineÜhise järelevalverühma menetlus
8 nädalat 11 nädalat Tsentraliseeritud kohapealse kontrolli talituse 
menetlus
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda EKP esitatud teabe põhjal.
79
 Järeldused  
ja soovitused
184  
EKP-l õnnestus suhteliselt lühikese ajaga üles ehitada keeruline järelevalvestruk -
tuur. Uus järelevalvemehhanism on olemuslikult sõltuv riiklike pädevate asutuste 
ressurssidest. Lisaks on vaja suurendada siseauditile eraldatavaid ressursse ning 
lühendada siseauditi funktsiooni riskide katmisele kuluvat aega. EKP esitatud 
teave oli kontrollikoja jaoks vaid osaliselt piisav selleks, et hinnata ühtse järele -
valvemehhanismi juhtimisstruktuuriga seotud tegevuse tõhusust, selle ühiste  
järelevalverühmade tööd ja kohapealseid kontrolle110. Seetõttu kinnitas kont -
rollikoja audit kõrgeimate riiklike kontrolliasutuste kontaktkomitee poolt välja 
toodud auditilünki, mis on tekkinud pärast ühtse järelevalvemehhanismi loomist.
Juhtimine
185  
Otsustusprotsess on keeruline ja hõlmab paljusid teabevahetuse tasandeid 
(punktid 32–35). Järelevalvenõukogu peab kinnitama suurel arvul lõplikke otsuse 
eelnõusid, mis võib vähendada nõukogu koosolekute tõhusust ja mõjusust ning 
hõivab suures ulatuses sekretariaadi ressursse (punktid 36–39).
186  
EKP täidab talle ühtse järelevalvemehhanismi määrusega antud ülesandeid ilma 
rahapoliitikaga seotud ülesandeid ja muid ülesandeid mõjutamata ning nendest 
eraldi111. Määruse põhjenduses 65 sätestatakse, et EKP rahapoliitika ja järelevalve 
funktsioone tuleks täita täielikult eraldi. EKP on võtnud seisukoha, et see või -
maldab teatavate ühiselt kasutatavate teenuste kasutamist. Samuti on selge, et 
funktsioonide lahushoidmine ei tohiks takistada vajaliku teabe vahetamist. Puu -
dub aga riskianalüüs mõlemat funktsiooni toetavate ühiselt kasutatavate teenus -
te kasutamise kohta ja vastavuse üle ei tehta järelevalvet (punktid 40–46). Lisaks 
on ohustatud järelevalvefunktsiooni tajutav sõltumatus, kuna järelevalvenõu -
kogu esimehe ja aseesimehega üksnes konsulteeritakse ning neil puudub kont -
roll järelevalve eelarve ja inimressursside üle (punktid 47–52).
187  
EKP siseauditi funktsioonil puuduvad praegu piisavad vahendid, et käsitleda 
ühtse järelevalvemehhanismi valdkondades kindlaks tehtud riske ning auditikava 
ei taga suure ja keskmise riskiga valdkondade kõigi põhielementide käsitlemist 
mõistliku aja jooksul (punktid 62–77).110 Vt punkt 19.
111 Ühtse järelevalvemehhanismi 
määruse artikkel 25.
80 Järeldused ja soovitused  
 
1. soovitus
EKP peaks otsustusprotsessi veelgi optimeerima ja delegeerima mõningate 
otsuste tegemise madalamatele tasemetele, et järelevalvenõukogu saaks kes -
kenduda vastutusrikkamatele küsimustele. Arvestades sekretariaadi olulist osa 
otsustusprotsessis koordinaatorina, peaks ta iga otsusetüübi jaoks välja töötama 
täiendavad juhised kontrollnimekirjade, näidisdokumentide ja vooskeemide näol.
Soovituse täitmise tähtaeg: 2017. aasta keskpaik.
2. soovitus
Ühiselt kasutatavate teenuste kasutamisega seotud küsimuste lahendamiseks 
peaks EKP hindama sellega kaasnevaid riske ja rakendama vajalikke kaitsemeet -
meid, sealhulgas tegelema võimalike omavahel vastuolus olevate taotlustega 
ning tegema spetsiaalset vastavuse seiret. Järelevalvenõukogu esimehe ja aseesi -
mehega tuleks võtta kasutusele ametlik menetlus, tagamaks, et:
i) järelevalvepoliitika vajadusi kajastatakse asjakohaselt ja täies mahus;
ii) juhtudeks, mis hõlmavad spetsiifiliste järelevalveressursside kaasamist, on 
kehtestatud eraldi aruandlusahel;
iii) järelevalvenõukogu esimees ja aseesimees on rohkem kaasatud eelarve -
protsessi ning sellega seotud otsustusprotsessi, mis edendab õigusraamistiku 
piires EKP järelevalvefunktsiooni suuremat otsustusõigust eelarve üle.
Soovituse täitmise tähtaeg: 2017. aasta keskpaik.
3. soovitus
EKP peaks eraldama piisaval määral siseauditioskuseid ja -ressursse, et tagada 
suure ja keskmise riskiga valdkondade asjakohane katmine.
Soovituse täitmise tähtaeg: 2017. aasta keskpaik.
81 Järeldused ja soovitused  
 
Aruandlus
188  
Kontrollikoja mandaati EKPd auditeerida käsitletakse ühtse järelevalvemehhanis -
mi määruse artikli 20 lõikes 7, milles viidatakse ka EKPSi ja EKP põhikirja  
artikli 27 lõikele 2. EKP poolt kontrollikojale kehtestatud dokumentidele juurde -
pääsu piirangute tõttu on olulised valdkonnad auditeerimata jäänud112. Ka 
kõrgeimad riiklikud kontrolliasutused on osutanud auditilüngale, mis on tek -
kinud põhjusel, et nende varasemaid volitusi oma riigi pangandusjärelevalve 
asutuste auditeerimiseks ei ole asendatud samasuguste volitustega, mis on antud 
kontrolli  kojale EKP järelevalvetegevuse auditeerimiseks (punktid 85–87).
189  
EKP on kehtestanud eeskirjad, mis reguleerivad tema aruandekohustust Euroopa 
Parlamendi ja avalikkuse ees, ning ühtse järelevalvemehhanismi ülesanded ja 
vastutusalad on selgelt määratletud ja avalikustatud. Kehtestatud korda mõjutab 
aga negatiivselt asjaolu, et EKP ei avalda tulemusnäitajaid ja parameetreid, mille 
abil näidata järelevalve mõjusust (punktid 82–84 ja 88–91).
4. soovitus
EKP peaks tegema kontrollikojaga täiel määral koostööd, võimaldamaks sel oma 
volitusi täita ja seeläbi aruandlust tõhustada.
Soovituse täitmise tähtaeg: kohe.
5. soovitus
Välisaruandluse tõhustamiseks peaks EKP ametlikustama praeguse järelevalve 
tulemuslikkuse mõõtmise ja sellealase teabe avalikustamise korra. Finantsasutus -
te küsitlused võivad osutuda kasulikuks, et välja tuua probleemsed valdkonnad ja 
võimalikud parandusmeetmed.
Soovituse täitmise tähtaeg: 2018. aasta lõpp.112 Vt punkt 19.
82 Järeldused ja soovitused  
 
Ühised järelevalverühmad
190  
Ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse kohaselt vastutab EKP oluliste üksus -
te muud kui kohapealset kontrolli tegevate ühiste järelevalverühmade moodusta -
mise ja koosseisu kinnitamise eest, kuid viimased on jäänud, osaliselt ülesehituse 
tõttu, suurel määral sõltuvaks riiklike pädevate asutuste eraldatud personalist. 
Seetõttu on EKP-l ühiste järelevalverühmade personali suurima osa üle vaid 
piiratud kontroll, seda nii kvaliteedi kui ka kvantiteedi osas, ning ta sõltub riiklike 
pädevate asutuste koostöövalmidusest ja heast tahtest. Inimressursid on piiratud 
kõigis ühistes järelevalverühmades, mis ohustab EKP suutlikkust täita „sekkuva ja 
mõjusa pangandusjärelevalve” missiooni (punktid 126–137).
191  
Järelevalvepersonali suurus määrati algselt väga lihtsa meetodi abil, mis toetus 
riiklike pädevate asutuste sarnaste ülesannete täitmiseks vajalikule töötajate 
hinnangulisele arvule enne ühtse järelevalvemehhanismi loomist. Selline meetod 
on osutunud ebatäpseks. Uue ja palju keerulisema ühtse järelevalvemehhanismi 
raamistiku personalivajaduste kohta ei tehtud üksikasjalikku analüüsi. See tähen -
dab, et ei loodud otsest seost järelevalvealase kontrolliprogrammi ja vahendite 
eraldamise vahel, nagu nähakse ette kapitalinõuete direktiivis (punktid 107–112). 
Praegune töötajate arv näib olevat ebapiisav, mida kinnitab ka järelevalvenõu -
kogu hiljutine teatis.
192  
EKP töötajate jaoks ei ole koostatud struktureeritud kohustuslikku koolituskava, 
mis hõlmaks mujal kui kohapeal tehtava järelevalve praktilisi küsimusi, eelkõige 
tehnilistel aladel, mis on pangandusjärelevalve ülesannete täitmisel eriti olulised. 
Lisaks puudub EKP-l keskne, standardiseeritud ja ülevaatlik andmebaas, mis hõl -
maks ühiste järelevalverühmade (nii EKP kui ka riiklike pädevate asutuste eralda -
tud) töötajate oskusi ja pädevust (punktid 148 ja 149).
193  
Klastrit, kuhu iga pank paigutatakse, kasutatakse järjepidevalt ühena kahest 
sisendist (teine on riskihinnang), mis määrab panga üle tehtava järelevalve in -
tensiivsuse miinimumtaseme. EKP klastrite koostamise metoodikat ei ole pärast 
ühtse järelevalvemehhanismi käivitumist üle vaadatud ega uuendatud. Lisaks ei 
ole klastrite koostamisel kasutatud pankade tasandi teavet pärast 2013. aastat 
ajakohastatud. Seega kasutab EKP pideva järelevalvetegevuse planeerimisel en -
diselt mudelit, mis pärineb ühtse järelevalvemehhanismi algusaegadest (punktid 
113–121).
83 Järeldused ja soovitused  
 
194  
Järelevalve planeerimise kohta esitatud dokumendid ei võimaldanud kontrolli -
kojal teha järeldust selle kohta, kas EKP täidab neid järelevalveülesandeid 
tõhusalt.
6. soovitus
EKP peaks ühtse järelevalvemehhanismi raammäärust muutma, et osalevate 
riiklike pädevate asutuste kohustused ametlikult vormistada ning tagada, et kõik 
osaleksid ühiste järelevalverühmade töös täielikult ja proportsionaalselt.
Soovituse täitmise tähtaeg: 2017. aasta lõpp.
7 . soovitus
EKP peaks koostöös riiklike pädevate asutustega töötama välja rolli/rühma profii -
lid ning meetodid, mille abil hinnata nii ühistesse järelevalverühmadesse määra -
tavate riiklike pädevate asutuste töötajate sobivust kui ka nende edasisi tulemusi.
Soovituse täitmise tähtaeg: 2018. aasta lõpp.
8. soovitus
EKP peaks koostama keskse, standardiseeritud ja ülevaatliku andmebaasi, mis 
hõlmaks ühiste järelevalverühmade (nii EKP kui ka riiklike pädevate asutuste eral -
datud) töötajate oskusi, kogemusi ja pädevust, ning andmebaasi haldama.
Soovituse täitmise tähtaeg: 2018. aasta lõpp.
84 Järeldused ja soovitused  
 
9. soovitus
EKP peaks rakendama ühiste järelevalverühmade nii uutele kui ka olemasoleva -
tele järelevalvetöötajatele mõeldud ametlikku koolituskava, mis keskenduks pan -
gandusjärelevalvealasele koolitusele, tagades, et osalemiskohustus on vastavuses 
ärivajaduste ning töötaja kogemuse ja profiiliga; samuti peaks EKP kaaluma mujal 
kui kohapeal toimuva järelevalve sertifitseerimiskava koostamist ühiste järele -
valverühmade töötajate jaoks.
Soovituse täitmise tähtaeg: 2018. aasta lõpp.
10. soovitus
EKP peaks arendama ja rakendama riskipõhist metoodikat, et kindlaks määrata 
ühiste järelevalverühmade vajalik töötajate arv ja nende oskused, mis peaks 
tagama selle, et iga ühise järelevalverühma ressursid (nii EKP kui riiklike pädevate 
asutuste töötajate osas) vastavad järelevalve alla kuuluva asutuse suurusele, kee -
rukusele ja riskiprofiilile ning on piisavad asutuse järelevalvealase kontrolliprog -
rammi täitmiseks.
Soovituse täitmise tähtaeg: 2018. aasta lõpp.
11. soovitus
Kuna klastrite koostamise mudelit kasutatakse kõnealuses järelevalve planeeri -
mise protsessis jätkuvalt, tuleks see korrapäraselt üle vaadata ja seda vajaduse 
korral ajakohastada. Ka klastrite koostamisel kasutatavat pangapõhist teavet 
tuleks regulaarselt uuendada.
Soovituse täitmise tähtaeg: 2017. aasta keskpaik.
85 Järeldused ja soovitused  
 
Kohapealne kontroll
195  
EKP esitatud dokumendid ei olnud tegevuse tõhususe täielikuks hindamiseks 
piisavad. Kontrollikojale kättesaadava teabe põhjal tundub protsess olevat sidus 
ja terviklik (punktid 150–152).
196  
Ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 12 kohaselt vastutab kohapealse 
kontrolli tegemise eest EKP . Praegune kord aga ei vasta sellele eesmärgile. EKP 
töötajad moodustavad kohapealset kontrolli tegeva personali koguarvust mitte 
rohkem kui 8% ning nende juhtimisel on läbi viidud vaid 12% kontrollkäikudest. 
Peaaegu kõiki teisi kontrollkäike juhivad pankade päritoluriigi või vastuvõtjariigi 
järelevalveasutuste töötajad (punktid 153–158).
197  
Seoses kontrollkäikude kavandamise ja neile ressursside eraldamisega puudusid 
kuni 2016. aasta maini selged juhised prioriteetide seadmise kohta (punkt 159). 
Järelevalvekäsiraamatus ei ole ette nähtud kontrolli tegemise miinimumsagedust 
(punkt 163), kuid 2016. aasta mais võeti vastu sellekohased meetmed. IT-süs -
teemil on märkimisväärseid puudusi (punktid 165–170) ning riiklike pädevate 
asutuste kohapealse kontrolli inspektorite pädevuse ja oskuste küsimus vajab 
lahendamist (punktid 171–175). Lisaks tuleks kontrolli aruanded pärast lõppkoos -
oleku toimumist kiiremini avaldada (punkt 183).
12. soovitus
EKP peaks oma personali täiendama või ümber paigutama, et märkimisväär -
selt suurendada oma osalust oluliste pankade kohapealses kontrollis vastavalt 
selgele riskide tähtsuse järjekorrale. Suurendada tuleks selliste kontrollkäikude 
osakaalu, mida tehakse mõne muu riigi kui panga päritoluriigi või vastuvõtjariigi 
järelevalve  asutuse juhtimisel.
Soovituse täitmise tähtaeg: 2018. aasta lõpp.
86 Järeldused ja soovitused  
 
13. soovitus
EKP peaks põhjalikult tegelema kohapealse kontrolli IT-süsteemi puudustega ja 
jätkama jõupingutusi riiklikest pädevatest asutustest pärit kohapealse kontrolli 
inspektorite pädevuse ja oskuste parandamiseks.
Soovituse täitmise tähtaeg: 2017. aasta keskpaik.
IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Baudilio TOMÉ MUGURUZA, võttis 
käesoleva aruande vastu 18. oktoobri 2016. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president
 Klaus-Heiner Lehne
87
 Lisad
Ülevaade auditi lähenemisviisist
Auditi teema Auditikriteeriumid Auditianalüüs
Kas ühtse järelevalvemehhanismi 
juhtimiskord loob ühiste järelevalve -
rühmade ja kohapealse kontrolli rüh -
made tööks asjakohase keskkonna?I.  Baseli pangajärelevalve komitee 2. üldpõhimõte
II.  Ühtse järelevalvemehhanismi määruse põhjen -
dused 65, 66 ja 77
III.  Ühtse järelevalvemehhanismi määruse artiklid 4, 
6, 19, 22, 24, 25 ja 26
IV.  EKP järelevalvekäsiraamat
V.  EKP kodukord ο Dokumentide kvalitatiivne analüüs
 ο Intervjuud töötajatega
Kas siseauditi ülesehitus ning planee -
rimis- ja aruandluskord võimaldavad 
seoses pangandusjärelevalvealaste 
ülesannetega tuvastatud riskide 
rahuldavat käsitlemist?I.  Siseaudiitorite instituudi standard 2030, IPPFi 
tegevusjuhis standardile 2030 ο Dokumentide kvalitatiivne analüüs
 ο Intervjuud töötajatega
Kas aruandluskohustuse eeskirjade 
menetlused ja praktiline kohaldami -
ne, sh välisaudit, loovad pangandus -
järelevalvele asjakohase keskkonna?I.  Baseli pangajärelevalve komitee 2. üldpõhimõte
II.  Ühtse järelevalvemehhanismi määruse  
artikkel 20 ο Võrdlemine ja intervjuud teiste kõrgeimate kontrol -
liasutustega (Austraalia, Kanada, USA)
 ο Kontaktkomitee uuringu analüüs
 ο Dokumentide kvalitatiivne analüüs
 ο Intervjuud EKP töötajatega
 ο Intervjuud sidusrühmadega (parlament, nõukogu)
Kas ühiste järelevalverühmade ka -
vandamine ja loomine oli struktuuri 
ja ressursse arvestades asjakohane?I.  Baseli pangajärelevalve komitee üldpõhimõtted
II.  Ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikkel 6
III.  Ühtse järelevalvemehhanismi määruse põhjen -
dus 79
IV.  Ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse 
artiklid 3 ja 4
V.  Direktiivi 2013/36/EÜ artiklid 63 ja 971
VI.  EKP järelevalvekäsiraamat
VII.  Euroopa Pangandusjärelevalve järelevalvealase 
läbivaatamise ja hindamise ühiste menetluste ja 
meetodite suunisedVõimalikult suures ulatuses:
 ο järelevalvekäsiraamatu ja muude dokumentide 
organisatsioonilist struktuuri käsitlevate osade 
läbivaatamine
 ο I ja II peadirektoraadi ressursside planeerimise 
üldine hindamine
 ο ühiste järelevalverühmade ressursside planeerimise 
hindamine
 ο rahastamisotsuste ja nende aluseks olevate eeldus -
te ja mudelite läbivaatamine
 ο intervjuud töötajatega
 ο personalitoimikute kvalitatiivne analüüs
 ο koolitusprogrammide dokumentide kvalitatiivne 
analüüs
 ο (kõik protseduurid võimalikult suures ulatuses)
Kas järelevalvetegevus on asjakoha -
selt kavandatud standardites esitatud 
kriteeriumide käsitlemiseks, ning kas 
järelevalveasutus võtab meetmeid 
tõhusalt?I.  Baseli pangajärelevalve komitee üldpõhimõtted
II.  Ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse 
artikkel 3
III.  Direktiivi 2013/36/EL artiklid 97 ja 99
IV.  Euroopa Pangandusjärelevalve järelevalvealase 
läbivaatamise ja hindamise ühiste menetluste ja 
meetodite suunised ο Kavandatud protseduure ei olnud võimalik läbi viia 
(järelevalvealase kontrolliprogrammi / järelevalve -
alase läbivaatamise ja hindamise dokumendid, 
pangatoimikud ja järelevalvekäsiraamatu metoodi -
kat käsitlevad osad ei olnud kättesaadavad)
Kas kohapealsed kontrollid on asja -
kohaselt kavandatud ja läbi viidud 
ning kas nende kohta on esitatud 
aruanded?I.  Baseli pangajärelevalve komitee 9. üldpõhimõte
II.  ISA 580
III.  Ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikkel 12
IV.  Ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse 
artikkel 3
V.  Direktiivi 2013/36/EL artikkel 99
VI.  EKP järelevalvekäsiraamatu 6. peatükk ο Kontrollikojale juurdepääsetavate dokumentide 
kvalitatiivne analüüs
 ο Intervjuud töötajatega
1  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning 
krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega 
tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).I lisa
88 Lisad 
 
Teabele juurdepääsu piirangud
Valdkonnad, mida ei olnud võimalik rahuldavalt auditeerida,  
kuna EKP ei esitanud palutud dokumenteEsitamata tõendusmaterjal
Tervikhindamine
 ο Stressitestimine
 ο Vara kvaliteedi läbivaatamine ο Muu hulgas tagatise hindamise suunised, riskialtite varade valimisprot -
sess, korduma kippuvad küsimused, Euroopa Pangandusjärelevalve, 
Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja EKP koosolekute protokollid ja 
sellealane kirjavahetus, maksukrediidi mõju hindamine ja sellekohased 
suunised ning mõned projektidega seotud dokumendid1
Otsustusprotsess
 ο Ajakavast kinnipidamine
 ο Otsuste tasand ja ajastus võrreldes küsimuse tõsidusega
 ο Kas ja kuidas annavad otsustusprotsessi osalejad lisandväärtust ning 
kas konkreetsete juhtumite alusel on kattumist või ülearusust?
 ο Kontrollikoda ei saanud teha otsustusprotsessi käsitleva kommertspan -
kade uuringu käigus esitatud kommentaaride ristkontrolli, võrreldes 
neid tegelike otsustega ο Järelevalvenõukogu otsused
 ο Pangatoimikud
 ο Otsustusprotsessi etappide aluseks olevad dokumendid
 ο Järelevalvenõukogu koosolekute protokollid
Kohapealsete kontrollide tegevustõhusus
 ο Planeerimismetoodika olulised osad
 ο Kohapealsete kontrollide tegelik tõhusus
 ο Metoodika järjepidev ja tõhus kohaldamine kogu ühtses järelevalve -
mehhanismis (nagu põhjendamatud viivitused, puudulik keskendumi -
ne, ebatõhusad auditid)
 ο Kohapealsete kontrollide alane asjakohane aruandlus
 ο Tõhusad vastavuskontrollid
 ο Kontrollikoda ei saanud teha kohapealse kontrolli protsessi käsit -
leva kommertspankade uuringu käigus esitatud kommentaaride 
ristkontrolli, võrreldes neid tegelike kohapealse kontrolli aruannete või 
töödokumentidega
 ο IMAS-süsteemi arendamist käsitlevate tegevuste konkreetsus ja 
ajakava
 ο Kohapealse kontrolli kvaliteedi tagamine ο Kavandatud kontrollid, mida ei ole läbi viidud
 ο Järelevalvekäsiraamatu 6. peatüki lisad kohapealse järelevalve metoodika 
kohta (6. peatükk (60 lk) esitati, kuid mitte selle lisasid (saadud teabe 
kohaselt 1000 lk))
 ο Konkreetsete kohapealsete kontrollide kava (nimekiri kohapealsetest 
kontrollidest koos ressursside taotlustega)
 ο Temaatiliste läbivaatamiste ja ad hoc  taotluste nimekiri
 ο Riiklike pädevate asutuste seas olemasolevate kohapealsete inspektorite 
oskuste kohta tehtud küsitluse alusandmed
 ο IMAS-süsteemi versioonide käikulaskmise kava
 ο Järelevalvenõukogu otsused, näiteks kohapealsete kontrollide kavanda -
mise kohta
 ο Inspektorite töödokumendid (sh kavandamisdokumendid)
 ο Pangapõhised järjepidevuskontrolli aruanded
 ο Pankade toimikud/konkreetsete juhtumite valimid
 ο Kohapealset kontrolli tegevate audiitorite osalemine Kreekas 2015. aastal 
tehtud vara kvaliteedi läbivaatamises ja sellekohased aruanded
Mujal kui kohapeal tehtavate kontrollide kavandamise 
tegevustõhusus
 ο Esialgse klastrite moodustamise ja sellega seonduvate vahendite 
eraldamise alusandmed ja kalkulatsioonid
 ο Järelevalvemeetmete kavandamise tõhusus
 ο Järelevalvemeetmete kavandamise asjakohasus
 ο Temaatiliste läbivaatamiste tõhus/asjakohane kasutamine järelevalve -
meetmete kavandamisel
 ο Mujal kui kohapeal tehtavate kontrollide tegevustõhusus
 ο Järelevalvemeetmete rakendamise tõhusus
 ο Järelevalvemeetmete rakendamise asjakohasus
 ο Järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise terviklik ja asjakohane 
analüüs ja aruandlus
 ο ID-kaartide asjakohane / tõhus kasutamine
 ο Riskihindamissüsteemi mudeli asjakohasus
 ο Riskihindamissüsteemi mudeli tõhus kasutamine järelevalveprotsessis
 ο Ühiste järelevalverühmade poolne tõhus ja hästi suunatud järelevalve -
otsuste järelkontroll
 ο Kontrollikoda ei saanud teha mujal kui kohapeal tehtavaid kontrolle 
käsitleva uuringu käigus kommertspankade esitatud kommentaaride 
ristkontrolli ο Järelevalvekäsiraamat (välja arvatud u 25 lk ühiste järelevalverühmade ja 
17 lk kriisiohje kohta. Kokku oli lehekülgi 346)
 ο Järelevalvekäsiraamatu metoodilised lisad
 ο Järelevalvealase läbivaatamise ja hindamismenetluse üksikasjalik metoo -
dika ja mudelid
 ο Riskihindamissüsteemi mudeli üksikasjalik metoodika
 ο Temaatilised aruanded
 ο Järelevalvenõukogu otsused
 ο Järelevalvealase kontrolliprogrammi ettepanekud / heakskiidetud järele -
valvealased kontrolliprogrammid
 ο Tegelikud ID-kaardid (kontrollikojale esitati ainult mittetäielik versioon) 
ning kasutatud FINREP andmestik
 ο Järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise aruanded
 ο Riskihindamissüsteemi punktid ja mudeli väljundid, tõendavad dokumen -
did, üksikasjad, erandid
 ο EKP-le esitatud finantsseisundi taastamise kavad, ühiste järelevalverüh -
made analüüs ja järelkontroll
 ο Järelevalveotsused, ühiste järelevalverühmade tehtud järelkontroll ja 
rakendamine
 ο Klastrite moodustamise meetod – ei esitatud mudeleid, sisendeid (panka -
de üksikasjad, andmed), kalkulatsioone, väljundite üksikasju (sh erandid)
 ο Pankade toimikud/konkreetsete juhtumite valimidII lisa
89 Lisad 
 II lisa Valdkonnad, mida ei olnud võimalik rahuldavalt auditeerida,  
kuna EKP ei esitanud palutud dokumenteEsitamata tõendusmaterjal
Järelevalvenõukogu koosolekud
 ο Koosolekute tõhusus
 ο Riiklikke pädevaid asutusi esindavate järelevalvenõukogu liikmete 
sõltumatust käsitlevate põhimõtete järgimine ο Järelevalvenõukogu koosolekute protokollid
Aruandlus
 ο Terviklik ja tõhus aruandlus Euroopa Parlamendile
 ο Ühtse järelevalvemehhanismi määruse artiklile 32 vastav tõhus ja 
terviklik teabevahetus – kontrollikoda pidi leppima kolmandate poolte 
esitatud teabega ο Kirjalikud dokumendid Euroopa Parlamendi ja järelevalvenõukogu esime -
he ad hoc  arvamustevahetuse kohta
 ο Parlamendi pädevale komisjonile esitatud järelevalvenõukogu menetluste 
dokument ja otsuste loetelu koos selgitustega
 ο Euroopa Komisjoni artikli 32 alusel koostatava aruande jaoks nõutavad 
dokumendid ja teabetaotlust käsitlev dateeritud kirjavahetus
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
1 Aprillis 2016 esitas EKP kontrollikojale mikrotasandi usaldatavusjärelevalve IV peadirektoraadi kvaliteedi tagamise aruande aprillist 2015. 
Kuigi aruanne hõlmas mitut valdkonda, ei olnud kontrollikojal võimalik kasutada olnud dokumentide põhjal oma auditiprotseduure läbi 
viia. Aruanne keskendus pigem protseduurilistele kui metoodilistele küsimustele. Kontrollikojale esitati ka mitu menetlusdokumenti, nagu 
töövõtukirjad audiitoritele ja ettepanekud laenuportfelli läbivaatamise rahastamisnõuete kohta. Kontrollikojale ei antud piisavat juurdepääsu 
audiitorite töödokumentidele ja seega ei olnud olemasoleva teabe alusel võimalik teha järeldusi muude aspektide kohta.
90 Lisad 
 II lisaNäited mõjust kontrollikoja auditile on toodud allpool
I. Juhtimine
Probleem: kontrollikoja kommertspankadele saadetud küsimustikule vastas kolm asutust, et neile ei ole antud ärakuulamisõigust. 
Kontrollikojal ei võimaldatud aga tutvuda pankade toimikute ega otsustega.
Tagajärg: kontrollikoda ei saanud seda väidet kinnitada.
Probleem: kontrollikoda küsis näidiseid eri otsuste kohta (pakilised küsimused, tavalised küsimused, järelevalvealase läbivaatamise 
ja hindamise otsused ja tegevusload), sh kogu otsustusprotsessi dokumentide kohta koos iga etapi kuupäevadega. Kont -
rollikojale esitati aga ainult tabelid etappide kuupäevadega ega võimaldatud juurdepääsu alusdokumentidele.
Tagajärg: kontrollikojal ei olnud võimalik kindlaks teha, kas viivitused otsusetegemisel olid põhjustatud menetluse puudustest 
või käsitletava teema keerukusest. Ei olnud võimalik käsitleda otsustusprotsessi konkreetseid puudusi, teha kindlaks 
ebavajalikke etappe ega kontrollida, kas esitatud dokumentide alusel on võimalik teha informeeritud otsus. Seega jäi 
otsusetegemise tõhususe analüüs võrdlemisi üldiseks.
Probleem: kontrollikoda soovis järelevalvenõukogu koosolekute protokolle, et kindlaks teha, kas esimees tagab järelevalvenõukogu 
koosolekute arutelude tõhususe ja mõjususe ning selle, et kõik liikmed osalevad koosolekutel ELi huvides tervikuna. 
Kontrollikojal ei võimaldatud aga järelevalvenõukogu koosolekute protokollidega tutvuda.
Tagajärg: kontrollikojal ei olnud võimalik esitada arvamust järelevalvenõukogu koosolekute tõhususe kohta.
II. Ühised järelevalverühmad
Probleem: vastuseks kontrollikoja küsimustikule teatas üks kommertspank, et EKP oli nõudnud sobivuse ja nõuetekohasuse hinda -
miseks ebaproportsionaalselt suurt hulka dokumente („sadu toimikuid”), kuigi suurem osa juhtumeist käsitles direktorite 
ametiaja pikendamist..
Tagajärg: ligi pooled EKP otsustest käsitlesid nõuetekohasust. Kvaliteedi tagamise osakonna aruandes rõhutati, et sellised otsused 
võivad mõjutada ressursse. Kontrollikojal ei olnud võimalik hinnata, kas nõuetekohasuse otsuste menetlused olid proport -
sionaalsed (st kas kõik menetlused ja teabetaotlused olid vajalikud) või oli neil negatiivne mõju vahendite eraldamisele. 
Seega ei olnud kontrollikojal võimalik esitada teadmistel põhinevat seisukohta täiendava personali või tegevuse tõhusama 
korraldamise vajaduse kohta.
Probleem: kontrollikojal oli kavas kontrollida järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise osana riski modelleerimist ja seda, kas 
järelevalve alla kuuluvate pankade esitatud andmeid kasutati mõjusalt asjakohases riskimudelis. Kontrollikojale ei aval -
datud üksikasju järelevalve alla kuuluvate pankade esitatud andmete mõjust riskihindamissüsteemi punktidele. Vastuses 
küsimustikule teatasid mitu kommertspanka, et neile kohaldatud aruandlusnõuded olid ebaproportsionaalsed.
Tagajärg: kontrollikojal ei olnud võimalik kindlaks teha, kas ja kuidas kasutati esitatud andmeid järelevalvealase läbivaatamise ja 
hindamise punktisumma kindlaksmääramiseks ning kas aruandlusnõudeid oleks võimalik tõhusamalt kavandada, et võtta 
arvesse peamisi riske.
III. Kohapealne kontroll
Probleem: kontrollikojale ei saadetud järelevalvekäsiraamatu metoodilisi lisasid ega kohapealsete kontrollide toimikuid. Mõnel juhul 
esitasid kommertspangad negatiivseid tähelepanekuid kohapealse kontrolli läbiviimise kohta.
Tagajärg: kontrollikojal ei olnud võimalik hinnata ühtki kontrollitsükli etappi (panga valimine, eelkontrolli teatise koostamine, kont -
rollkülastuse tegemine ja sellekohane aruandlus, vastavusalased järelkontrollid) ega seda, kas aluseks olev metoodika 
võimaldab käsitleda keskseid riske, ning kas ressursse kasutati asjakohaselt ja tõhusalt. Ebasobiv kohapealse kontrolli 
tegemise viis mõjutaks aga oluliselt ressursside eraldamise hindamist ning tegelikult tehtud töö mõjusust. Ebatäielik 
või vigane metoodika mõjutab oluliste pankade kõikide, nii EKP kui ka riiklike pädevate asutuste tehtavate kontrollide 
mõjusust.
91 Lisad 
 III lisaOtsustusprotsessi kohaldamine individuaalsetele järelevalveotsustele ning muudele 
siduvatele ja mittesiduvatele õigusaktidele kuni EKP nõukogu vastuväidete mitte -
esitamise menetluseni
Viide 
diagrammileKirjeldus
(1-2)Ühise järelevalverühma alamkoordinaator suhtleb asjaomase riikliku pädeva asutuse juhtkonnaga, tagamaks, et neil on olnud võima -
lus otsuse eelnõud enne selle edasist levitamist üle vaadata ja kommenteerida. Kommenteerimise ajapiirang sõltub olukorrast ja selle 
puhul arvestatakse lõplikku õiguslikku ja rakendustähtaega.
(3-4)Paralleelselt 1. ja 2. etapiga võib ühine järelevalverühm paluda õigus- või muud nõu ühtse järelevalvemehhanismi muudelt 
tegevusvaldkondadelt.
(5)Ühiseid järelevalverühmi kutsutakse koos järelevalvenõukogu sekretariaadiga arutama ettepaneku ja otsuse 1. eelnõu ning ajakavasid. 
Järelevalvenõukogu sekretariaat vaatab dokumendid läbi.
Kui sekretariaadiga alguses ei konsulteerita, toimub läbivaatamine enne dokumentide järelevalvenõukogule saatmist.
(6-7-8) Kui aeg võimaldab, saadab järelevalvenõukogu sekretariaat dokumendid õigusteenuste peadirektoraadile läbivaatamiseks.
(9)Ühise järelevalverühma koordinaator saadab dokumentide paketi vastavalt vajadusele kas I või II peadirektoraadi juhtkonnale esitatud 
otsuse eelnõu ülevaatamiseks ja heakskiitmiseks.
(10)Juhtkond saadab pärast ühise järelevalverühma koordinaatori esitatud otsuse eelnõu läbivaatamist järelevalvenõukogu ettepaneku, 
otsuse eelnõu ja muud taustdokumendid esimehele ja aseesimehele heakskiitmiseks ning järelevalvenõukogu liikmetele edastami -
seks. Koopia teatest saadetakse ka järelevalvenõukogu sekretariaadile, et viimane saaks menetlusega edasi minna kohe, kui esimees ja 
aseesimees on dokumendid heaks kiitnud.
(11)Järelevalvenõukogu sekretariaat saadab dokumendid teistele järelevalvenõukogu liikmetele. Järelevalvenõukogu liikmed peavad 
üldjuhul saama dokumendid vähemalt viis tööpäeva enne asjaomast koosolekut. Kui dokumendid esitatakse heakskiitmiseks kirjaliku 
menetluse raames, on tähtaeg samuti viis tööpäeva.
(12)Koosolek/ kirjalik menetlus. Kirjalik menetlus ei hõlma üldiselt ametlikku hääletamist. Otsuse eelnõu loetakse järelevalvenõukogu 
liikmete poolt heakskiidetuks, kui nad ei ole enne tähtaja saabumist vastuväiteid esitanud.
(13) Järelevalvenõukogu kiidab otsuse heaks.
(14-15)Vajaduse korral saadab järelevalvenõukogu sekretariaat dokumendid tõlkimiseks, hiljemalt siis, kui need edastatakse järelevalvenõu -
kogule. Tavaliselt saadetakse dokumendid tõlkimiseks, kui ingliskeelsesse versiooni enam parandusi ei tehta. Kui järelevalveotsusel 
ei ole krediidiasutusele ebasoodsat mõju ja ärakuulamisõigust ei ole vaja rakendada, viimistleb järelevalvenõukogu sekretariaat 
dokumendid ning koordineerib tegevuse EKP nõukogu sekretariaadiga.
(16-17)Kui otsusel on adressaadile ebasoodne mõju, saadab järelevalvenõukogu sekretariaat kogu otsuse eelnõu asjaomasele krediidiasutu -
sele, et too saaks kasutada ärakuulamisõigust. Tavaliselt on selleks aega kaks nädalat. Pakilistel juhtudel võib tähtaega lühendada või 
ärakuulamise teha tagantjärele vastavalt raammääruse artiklis 31 sätestatud tingimustele. Ärakuulamisperiood algab sellest päevast, 
mil krediidiasutus saab kätte otsuse eelnõu.
(18)Järelevalvenõukogu sekretariaat saadab krediidiasutuse kommentaarid hindamiseks ühisele järelevalverühmale. Ühine järelevalve -
rühm võib vajaduse korral konsulteerida õigusteenuste peadirektoraadiga.
(19-23)Ühine järelevalverühm hindab krediidiasutuse kommentaare (ärakuulamisõigus) ning dokumentatsiooni osas järgitakse punktides 
10-12 esitatud etappe. Sekretariaat vaatab läbi kommentaaride hindamise ning ülevaadatud otsuse eelnõu.
(24) (Ülevaadatud) otsus koos hinnanguga kommentaaridele saadetakse järelevalvenõukogule heakskiitmiseks.
(25)Järelevalvenõukogu sekretariaat saadab lõpliku dokumentide paketi aseesimehele heakskiitmiseks (see on nõutav enne vastuväidete 
mitteesitamise menetluse algatamist), koopia läheb EKP nõukogu sekretariaadile.
(26)EKP nõukogu sekretariaat saadab dokumendid EKP nõukogule vastuväidete mitteesitamise menetluse alusel heakskiitmiseks. Vastu -
väidete mitteesitamise menetluse jaoks on ette nähtud maksimaalselt 10 tööpäeva. EKP nõukogu sekretariaat teavitab järelevalve -
nõukogu sekretariaati otsuse vastuvõtmisest.
(27) Järelevalvenõukogu sekretariaat teavitab otsusest krediidiasutust.
92 Lisad 
 III lisa
Lõppotsusest teavitamine KrediidiasutusTeatis heakskiitmisestJärelevalvenõukogu sekretariaat
Erakorraline TavalineEKP nõukoguTeade e-kirjagaEKP nõukogu sekretariaat
Lõpliku paketi 
läbivaatamiseks Järelevalvenõukogu aseesimees
Otsuste eelnõud tuleb saata 
riiklikele pädevatele 
asutustele samaaegseltRiiklik pädev asutusLõplik dokumentide pakettJärelevalvenõukogu sekretariaat
(Läbivaadatud) otsuse 
heakskiitmiseks ja 
kommentaaride hindamiseksJärelevalvenõukoguJärelevalvenõukogu liikmedÕigusteenuste 
peadirektoraat
Vajaduse korral
tõlkimiseksHindab krediidiasutuse kommentaare lõppversioonile (võib konsulteerida õigusteenuste peadirektoraadiga)Ühine järelevalverühm
Koosolek
Ärakuulamisõigus otsuse ebasoodsa mõju korral (kaks erandit)3 tööpäeva 
kommenteerimiseks 
kiire juhtumi korral2 nädalat 
kommenteerimiseksKirjalikud vastusedKrediidiasutus
LäbivaatamiseksJärelevalvenõukogu sekretariaatJärelevalvenõukogu esimees 
ja aseesimeesPeadirektoraadi kõrgem 
juhtkond 
Otsuse eelnõu viimistlemineJärelevalvenõukogu sekretariaat5 tööpäeva enne 
hääletamist5 tööpäeva enne 
koosolekut/ 
heakskiitmist Kirjalik menetlusJärelevalvenõukogu liikmed
Koosolek
(Juhtkomitee)Kui tegemist on 
pakilise või tehnilise 
küsimusegaB-punktide või 
poliitiliste küsimuste 
arvessevõtmiseksKirjalik menetlusJärelevalvenõukogu
KoosolekÕigusteenuste peadirektoraat
Muudatuste toimetamiseksJärelevalvenõukogu sekretariaat
Järelkontrolli ja 
levitamise tagamiseksJärelevalvenõukogu esimees 
ja aseesimees
Kõikide dokumentide 
heakskiitmiseks ja 
järelevalvenõukogu liikmetele 
saatmiseksFTM's forretningsområder
FTM's forretningsområderEelnõu kommenteerimiseksRiilik pädev asutus
Peadirektoraadi kõrgem 
juhtkond Peadirektoraadi kõrgem 
juhtkond 
Tilsynsrådets sekretariat
Med henblik på gennemgang 
og drøftelse med JSTÜhine
järelevalverühm
Kirjalik menetlus ja vastuväidete 
mitteesitamise menetlus (1)
(2)
(3)
(4)(5)
(6)
(7)(8)(9)
(10)
(10)
(11)
(12)
(13)
(14)
(15)(16)
(17)(18) (19)
(20)
(21)
(22)
(23)
(24)
(25)(25)(25)
(26)
(27)(26)
Vähem kui 48 tundi Vähem kui 10 
tööpäeva
93 Lisad 
 IV lisaEKP eelarvemenetlus
Teenuste üldjuht
Teenuste üldjuht annab EKP 
presidendi kaudu aru juhatusele. 
Vastutab DG-F/BCO eest
Eelarvekeskuse juhid 
(jagatud vastutus 
DG-F/BCOga)Euroopa Keskpanga nõukogu
Juhatus
DG-F/BCO (eelarve-, kontrolli- ja 
organisatsiooniarenduse 
osakond)Eelarvekomitee
EKP ja euroala keskpankade 
eksperdid. Abistab EKP nõukogu 
eelarveotsuste tegemisel 
(eelarveettepanekute hindamine)
CeBa (keskpangad) vs SSM (ühtne 
järelevalvemehhanism)Pankade jooksvad 
küsimused vs pankade 
muutmine6 juhatuse liiget
19 euroala liikmesriikide keskpankade presidentiEKP nõukogu koosseis
Konsulteerimine 
järelevalvenõukogu esimehe 
ja aseesimehega
Abistab juhatust eelarve ühtse 
järelevalvemehhanismiga seotud 
osa hindamisel
Vastutavad oma eelarvekeskuse 
tegevuse planeerimise ja 
rakendamise eest. Vastutavad EKP 
eelarve asjaomase osa järelevalve 
ja kontrolli eest.Hindab tegevusvaldkondade 
personali-, eelarve- ja organisatsi-
oonimõjusid. Nõustab juhatust 
vastavalt. Koostab ja valmistab 
ette eelarvet ja teeb selle üle 
järelevalvet vastavalt 
juhatuse/EKP nõukogu 
strateegilistele suunistele.Vastutab inim- ja 
/f_inantsressursside eraldamise ja 
haldamise eest. Esitab 
eelarveettepaneku EKP nõukoguleVõtab juhatuse ettepanekul 
vastu EKP eelarve
Allikas:  peadirektoraat F/BCO.
94 Lisad 
 V lisaPangandusjärelevalve audit valitud riiklikes jurisdiktsioonides
AUSTRAALIA KANADA AMEERIKA ÜHENDRIIGID
Kõrgeim 
kontrolliasutusAustralian National Audit Office  
(ANAO)Auditor General of Canada Government Accountability Office  (GAO)
Pangandust 
reguleeriv asutus / 
järelevalveasutusI.  Australian Prudential Regu -
lation Authority  (APRA)
II.  Australian Securities and 
Investments Commission  
(ASIC)
III.  Australian Competition and 
Consumer Commission  (CCC)
IV.  Reserve Bank1I.  Office of the Superintendent of 
Financial Institutions  (OSFI)
II.  Canada Deposit Insurance Corpora -
tion  (CDIC)
III.  Bank of Canada2
IV.  Financial Consumer Agency 
Canad aI.  Board of Governors of the Federal Reserve System  
(FED)
II.  Office of Comptroller General of the Currency  
(OCC)
III.  Federal Deposit Insurance Corporation  (FDIC)
IV.  National Credit Union Administration  (NCUA)
V.  Financial Stability Oversight Council  (FSOC)3
Auditivolituste 
aluseks olev 
õigusaktAuditor General Act  1997 , 11. ja 
17. jag uAuditor General Act R.S.C.,  1985,  
c. A-1731 US CODE § 714 ( Audit of Financial Institutions 
Examination Council, Federal Reserve Board, FDIC, 
OCC), 31 USC § 717 ( evaluating programs and activities 
of the US Government ), 31 USC § 712 ( investigating 
the use of public money ), 12 USC § 1833c ( Comptroller 
General audit and access to records )
Finantsjärele -
valveasutuste 
auditeerimise  
volitused (seadu -
sega antud õigus)I.  Raamatupidamise aasta -
aruande usaldusväärsuse 
finantsaudit; nii järele -
valve- kui ka muu tegevuse 
tulemusauditid; lisateenu -
sed, nagu hea tava juhen -
did ja ülevaatearuanded
II.  Raamatupidamise aasta -
aruande usaldusväärsuse 
finantsaudit, nii järeleval -
ve- kui ka muu tegevuse 
tulemusauditidI.  Nii järelevalve- kui ka muu tege -
vuse tulemus- ja vastavusauditid
II.  Raamatupidamise aastaaruande 
usaldusväärsuse finantsaudit, nii 
järelevalve- kui ka muu tegevuse 
tulemus- ja vastavusauditid
III.  Volitused puuduvad
IV.  Nii järelevalve- kui ka muu tege -
vuse tulemus- ja vastavusauditidI.  Nii järelevalve- kui ka muu tegevuse tulemus- 
ja vastavusauditid
II.  Nii järelevalve- kui ka muu tegevuse tulemus- 
ja vastavusauditid, raamatupidamise aastaaru -
ande usaldusväärsuse finantsaudit
III.  Nii järelevalve- kui ka muu tegevuse tulemus- 
ja vastavusauditid, raamatupidamise aastaaru -
ande usaldusväärsuse finantsaudit
IV.  Nii järelevalve- kui ka muu tegevuse tulemus- 
ja vastavusauditid, raamatupidamise aastaaru -
ande usaldusväärsuse finantsaudit
V.  Nii järelevalve- kui ka muu tegevuse tulemus- 
ja vastavusauditid, raamatupidamise aastaaru -
ande usaldusväärsuse finantsaudit
1 Vastutab üksnes rahapoliitika ja finantsstabiilsuse eest.
2 Toimib viimase instantsi laenajana ja teeb koos OSFI-ga makrotasandi usaldatavusjärelevalve abil finantsstabiilsuse üle järelevalvet.
3 FSOC loodi õigusaktiga Dodd Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act , milles sätestatakse, et FSOC-i tegevust auditeerib GAO.
95 Lisad 
 V lisa
AUSTRAALIA KANADA AMEERIKA ÜHENDRIIGID
Järelevalvetege -
vuse auditeerimise 
volituste ulatusÕigus üle vaadata või kontrolli -
da üksuse tegevuse mis tahes 
aspektiVastavus- ja tulemusauditite läbiviimi -
se täielikud volitusedVastavus- ja tulemusauditite läbiviimise täielikud 
volitused4
Auditieesmärgid 
volituste 
elluviimiselSüsteemide ja protseduuride 
kavandamine ja toimimine, 
investorikaitse meetmed ja  
järelevalvealaste otsuste tege -
mine makrotasandi usaldatavus -
järelevalve raamesI.  Süsteemide ja protseduuride 
kavandamine ja toimimine, järe -
levalvealaste otsuste tegemine 
makrotasandi usaldatavusjärele -
valve raames ning individuaal -
seid institutsioone puudutavad 
hinnangud ja otsused (mikro -
tasandi usaldatavusjärelevalve)
II.  Süsteemide ja protseduuride 
kavandamine ja toimimine, indi -
viduaalseid institutsioone puudu -
tavad hinnangud ja otsused (mik -
rotasandi usaldatavusjärelevalve)Süsteemide ja protseduuride kavandamine ja 
toimimine, järelevalvealaste otsuste tegemine 
makro  tasandi usaldatavusjärelevalve raames, indi -
viduaalseid institutsioone puudutavad hinnangud ja 
otsused (mikrotasandi usaldatavusjärelevalve), mis 
tavaliselt hõlmavad institutsioonide valimit
Volituste 
piirangud (piiratud 
juurdepääs 
teabele)Puuduvad Puuduvad I.  Puuduvad; GAO-l on seadusjärgne õigus 
juurdepääsuks pangandusasutuste dokumenti -
dele Föderaalreservi vastutuse alla kuuluvates 
valdkondades
II.  Puuduvad; GAO-l on piiramatu õigus auditeeri -
da OCC -i, FDIC -i, NCUA-d ja FSOC -i
Aruanded  ο Auditor-General Report 
No 42 , 2000-2001
 ο Auditor-General Report 
No 2 , 2005-2006 ο Suurte pankade reguleerimine ja 
järelevalve, sügis 2010
 ο Eelmise auditiaruande soovituste 
põhjal võetud meetmete kontroll ο GAO-15-67(2014) Bank Capital Reforms: initial 
effects of Basel III on Capital, Credit, and interna -
tional competitiveness
 ο GAO 2015. aasta audit reguleerivate asutuste 
poolse riskipõhise uurimismeetodi kasutamise 
kohta, kontrollimaks infoturbe asjakohasust 
depositooriumides
 ο GAO audit FDIC -i organisatsioonilise struktuuri 
ja sisekontrolli mõjususe kohta
 ο GAO 2014. aasta hindamine, mis käsitleb 
Föderaalreservi uut eeskirja finantsvaldusette -
võtjate ja välismaiste pangandusasutuste 
tõhustatud usaldatavusnõuete kohta
 ο GAO 2015. aasta hindamine, mis käsitleb vii -
mastest panganduskriisidest saadud kogemusi 
reguleerimise vallas ja meetmeid, mida regu -
leerivad asutused võtavad pangandussüsteemi 
turvalisust ja toimekindlust ohustavate riskide 
käsitlemiseks
 ο GAO -10-861 aruanne teemal Troubled Asset 
Relief Program
 ο GAO 2015. aasta hindamine, mis käsitleb regu -
latiivsete kapitalieeskirjade täitmist ja pangan -
dust reguleerivate asutuste tehtud muudatusi 
täiendavas finantsvõimenduse määras
4 http://www.gao.gov/products/T-GGD-90-8
96 Lisad 
 V lisaAUSTRAALIA KANADA AMEERIKA ÜHENDRIIGID
Läbivaadatud 
auditivaldkonnad ο Rahvusvaheliselt 
tunnustatud pangandus -
järelevalve standardite ja 
uuenduste vastuvõtmine ja 
rakendamine
 ο Usaldatavusnõuete täit -
mise järelevalve (tõhusus/
mõjusus) hindamine, 
sealhulgas:
 ο kapitali adekvaatsus
 ο kohapealne kontroll
 ο piiriülene pangandus
 ο järelevalveraamistik
 ο finantsjuhtimise kord ο Õigusraamistiku ja järelevalve -
metoodika asjakohasus ja 
sobivus:
 ο keskendumine institutsioonide 
riskivõtmise käsitlemiseks välja 
töötatud usaldatavusnõuetele
 ο pangaandmete ja pankadelt 
teabe taotlemise viis
 ο suurimate pankade reguleeri -
mise ja järelevalve protsesside 
asjakohasus
 ο õigus- ja järelevalveraamistiku 
ülevaatamine, rakendamine ja 
uuendamine tekkivate riskide 
kontekstis
 ο selle hindamine, kas järelevalve -
metoodikat vaadatakse üle ja 
rakendatakse kavakohaselt
 ο föderaalasutustevaheline 
teabevahetus ο USA Baseli määrused ja nende mõju USA 
pankadele
 ο Basel III kohaldamine teistes riikides – selle 
mõju USA pangandusasutuste rahvusvahelisele 
konkurentsivõimele
 ο Reguleerivate asutuste järelevalve institutsioo -
nide meetmete üle küberohtude vähenda -
miseks. Küberohtudealase teabe allikad ja 
asutuste meetmed selle jagamiseks
 ο Nõukogu kasutatavad mehhanismid asutuse 
üle järelevalve tegemiseks
 ο Inimkapitali strateegiad ja koolituskavade 
hindamine
 ο FDICi kasutatavad menetlused pangandus -
sektori riskide seireks ja hindamiseks, kaasa 
arvatud sektori järelevalve ja hindamine
 ο Uurimismenetluste, -meetodite ja -tulemuste 
kvaliteedi hindamine
 ο Reguleerivate asutuste järelevalve ja koos -
kõlastustaseme võrdlevad uuringud
 ο Järelevalve reguleerivate asutuste poolt tekki -
vate riskide kindlakstegemiseks ja käsitlemi -
seks võetud meetmete üle.  
Järgneva hindamine:
 ο regulatiivsete meetmete puuduste 
kindlakstegemine
 ο ettepanekute esitamine mõjususe 
suurendamiseks
 ο finantssüsteemi turvalisus ja toimekindlus:
 ο stressitestimine
 ο riskijuhtimise järelevalve
 ο pankade maksejõuetuse põhjused
 ο konsolideeritud järelevalve
 ο riskipõhised kontrollistrateegiad
 ο reformide elluviimine ja õigusloome
97 Lisad 
 V lisaAUSTRAALIA KANADA AMEERIKA ÜHENDRIIGID
Auditileiud ja 
soovitused ο Järelevalvetasu haldamine 
vajab parandamist
 ο Riskihindamise protsess 
tuleb üle vaadata
 ο Rahvusvaheliste tehin -
gute järelevalvet peab 
tõhustama
 ο Kohapealset kontrolli ei 
tehta piisavalt sageli
 ο Pankade riskipositsioo -
nide usaldatavusnõuded 
vajavad ülevaatamist ο Föderaalse õigusraamistiku 
mõjususe kontrollimiseks puudub 
kord
 ο Õigusraamistikku 
ajakohastatakse
 ο Pankade asjakohane järelevalve
 ο Suurenenud regulatiivsed  
nõuded tekitavad 
personaliprobleeme
 ο Teabepäringute kooskõlastamist 
võiks parandada
 ο Välismaistelt järelevalveasu -
tustelt saadakse asjakohast ja 
vajalikku teavet ο Basel III kohaldamine avaldab laenutegevusele 
vähe mõju
 ο Pangad vastavad praegu uutele kapitali 
adekvaatsuse miinimummääradele
 ο Nõuete täitmisega seotud kulude kasv
 ο Ebaselge mõju rahvusvaheliste pankade 
konkurentsivõimele
 ο Ebasobivad menetlused asjakohase, usaldus -
väärse ja õigeaegse teabe kogumiseks 
Järelevalveasutusel puuduvad volitused, et 
pankadele avalduvaid IT-riske otse käsitleda.
 ο On vaja välja töötada põhimõtted ja menetlu -
sed riskihindamistegevuse süstemaatiliseks ja 
terviklikuks hindamiseks
 ο Föderaalreserv viib lõpule kaheaastase 
SCAP-analüüsi ja rakendab sellest saadud 
kogemusi pangandusjärelevalve läbipaistvuse, 
hindajate juhiste, riskide kindlakstegemise ja 
hindamise ning reguleerimisalase kooskõlasta -
mise parandamiseks
98 Lisad 
 VI lisaRahvusvahelise Valuutafondi soovitused EKP järelevalvetegevuse läbipaistvuse ja 
aruandluskohustuse kohta
Meetmete kogum, mille abil 
edendada järelevalvepõhimõtete 
usaldatavust, kui EKP võtab üle 
järelevalveülesanded1.   Ühtse järelevalvemehhanismi järelevalvenõukogu peaks koostama ja avaldama suunised, mida poliitika -
soovituste koostamisel järgida.
2.  Järelevalvenõukogu peaks avaldama poliitikaalaste koosolekute protokollid.
3.   EKP peaks kaaluma välisekspertidest koosneva paneeli loomist, mis teeks ühtse järelevalvemehhanismi 
üle sõltumatut kontrolli.  Paneel peaks avaldama regulaarselt aruandeid ning andma järelevalvenõukogule 
otsest tagasisidet.
Allikas:  Rahvusvaheline Valuutafond, „ELi tasandi finantssektori hindamisprogramm”, märts 2013.
99 Lisad 
 VII lisaEuroopa Komisjoni ülevaatearuande ulatus vastavalt ühtse järelevalvemehhanismi 
määruse artiklile 32
Euroopa Komisjon avaldab aruande ühtse järelevalvemehhanismi määruse kohaldamise kohta, hinnates muu 
hulgas järgmisi aspekte:
a) ühtse järelevalvemehhanismi toimimine Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi raames ja EKP järelevalvetege -
vuse mõju liidu kui terviku huvidele ning finantsteenuste siseturu sidususele ja terviklikkusele […];
b) ülesannete jagunemine EKP ja riiklike pädevate asutuste vahel ühtse järelevalvemehhanismi raames […];
c) EKP järelevalvevolituste ja karistuste määramise volituste kasutamise tõhusus ning EKP-le täiendavate karis -
tuste määramise volituste andmise asjakohasus […];
d) vastavalt artikli 5 alusel makrotasandi finantsjärelevalve ülesannete ja vahendite ning artikli 14 alusel tege -
vuslubade andmise ja kehtetuks tunnistamise jaoks kehtestatud korra asjakohasus;
e) sõltumatuse ja aruandekohustusega seotud meetmete tõhusus;
f) suhted EKP ja Euroopa Pangandusjärelevalve vahel;
g) järelevalvenõukogu juhtimiskorra, sealhulgas selle koosseisu ja hääletamiskorra asjakohasus ja järelevalve -
nõukogu suhted EKP nõukoguga […];
h) suhted EKP ja mitteosalevate liikmesriikide pädevate asutuste vahel ning ühtse järelevalvemehhanismi mõju 
nendele liikmesriikidele;
i) EKP otsuste vaidlustamise mehhanismi tõhusus;
j) ühtse järelevalvemehhanismi kulutasuvus;
k) artikli 7 lõigete 6, 7 ja 8 kohaldamise võimalik mõju ühtse järelevalvemehhanismi toimimisele ja 
terviklikkusele;
l) EKPs rahapoliitika ja järelevalveülesannete lahususe tõhusus ja järelevalveülesannete täitmiseks EKP eel -
arvest rahaliste vahendite eraldatuse tõhusus […];
m) ühtse järelevalvemehhanismi raames tehtavate järelevalveotsuste mõju osalevatele liikmesriikidele […];
n) võimalused arendada ühtset järelevalvemehhanismi edasi, arvestades asjakohaste õigusnormide muu -
tumist, sealhulgas esmase õiguse tasandil, ja arvestades, kas käesoleva määruse institutsiooniliste sätete 
kehtestamise põhjused endiselt eksisteerivad […].
100 Lisad 
 VIII lisaRiiklike pädevate asutuste ja järelevalve alla kuuluvate asutuste küsitlus
Riiklike pädevate asutuste küsitlus
1. Juhtimine: otsustusprotsess
KÜSIMUS 1 : kas asjaomase ühise järelevalverühma alamkoordinaator on alati Teie organisatsiooniga ühendust 
võtnud, et saaksite oma jurisdiktsioonis olevatele krediidiasutustele adresseeritud järelevalvealaste otsuste 
eelnõud läbi vaadata ja nende kohta oma arvamuse esitada? 
KÜSIMUS 1a : kui ei, siis palun selgitage (vt 1. selgitus ).Jah 11 91,7%
Ei 1 8,3%
E/K 0 0,0%
KOKKU 12 100,0%
KÜSIMUS 2 : kas Teie hinnangul võetakse EKP otsustusprotsessis arvesse Teie organisatsiooni eksperditeadmisi 
ja seisukohti, ning kas Teie organisatsiooni arvamus kajastub järelevalvenõukogu ettepaneku eelnõus?   
KÜSIMUS 2a : kui ei, siis palun selgitage (vt 1. selgitus ).Jah 11 91,7%
Ei 1 8,3%
E/K 0 0,0%
KOKKU 12 100,0%
KÜSIMUS 3 : kas Teil on ette tulnud juhtumeid, kus järelevalvealaste otsuste suhtes valitsenud erimeelsusi ei 
olnud võimalik ühise järelevalverühmaga lahendada?Jah 6 50,0%
Ei 6 50,0%
E/K 0 0,0%
KOKKU 12 100,0%
KÜSIMUS 3a : kui jah, siis kas Teile anti võimalus erimeelsused lahendada kahepoolse kontakti käigus EKP- 
poolse vahendaja ja Teie organisatsiooni juhtkonna vahel?Jah 5 41,7%
Ei 0 0,0%
E/K 7 58,3%
KOKKU 12 100,0%
KÜSIMUS 4 : kas Teil on esinenud juhtumeid, kus erimeelsusi polnud võimalik lahendada ja üksmeelele ei 
jõutud?Jah 6 50,0%
Ei 5 41,7%
E/K 1 8,3%
KOKKU 12 100,0%
Jah 5 41,7 %
KÜSIMUS 4a : kui jah, siis kas Teil paluti esitada teatud aja jooksul oma seisukoht, et asja järelevalvenõukogus 
arutada?Ei 0 0,0%
E/K 7 58,3%
KOKKU 12 100,0%
1. selgitus. Juhtimine: otsustusprotsess
Valdav osa riiklikest pädevatest asutustest on ühtse järelevalvemehhanismi otsustusprotsessiga väga rahul,  
ehkki mõned neist soovivad riiklike pädevate asutuste töötajate suuremat kaasamist otsustusprotsessi. 
Näiteks üks riiklik pädev asutus viitas juhtumile, kus järelevalvenõukogule esitatud lõplikus ettepanekus ei 
võetud arvesse riikliku pädeva asutuse ekspertide arvamusi, ning teine asutus märkis, et EKP töötajad tegid 
ettepanekutesse muudatusi riiklikust pädevast asutusest pärit ühise järelevalverühma töötajatega piisavalt 
konsulteerimata ja neid kaasamata. 
101 Lisad 
 VIII lisa2. Siseaudiitorite komitee: küsimused komitee töö kohta pangandusjärelevalve kontekstis
KÜSIMUS 1 : kas Teie hinnangul on ühtse järelevalvemehhanismi auditi ulatus (st klastrite, 
audititeemade, auditivaldkondade ja peamiste elementide üldine ülevaade) täielik, kõike -
hõlmav ja arusaadav?  
KÜSIMUS 1a : kui ei, siis palun märkige, millised valdkonnad tuleks lisada (vt 2. selgitus ).Jah 8 66,7%
Ei 3 25,0%
E/K 1 8,3%
KOKKU 12 100,0%
KÜSIMUS 2 : kas Teie jaoks on selge, milline on nende auditite täpne ulatus, mis on aluseks 
järgmises tsüklis auditeerimiseks valitud audititeemadele? Kas Te leiate, et selles kontekstis 
käsitletakse auditeemasid mõistliku aja jooksul piisava põhjalikkusega?  
KÜSIMUS 2a : kui ei, siis mida saaks parandada, et muuta audititeemade sisu selgemaks ja 
tagada nende põhjalik käsitlemine ettenähtud aja jooksul? (vt 2. selgitus ).Jah 11 91,7%
Ei 0 0,0%
E/K 1 8,3%
KOKKU 12 100,0%
KÜSIMUS 3 : kas siseaudiitorite komitee üldine ressursside eraldamine ja valikuprotsess on 
läbipaistev?  
KÜSIMUS 3a : kui ei, siis mida saaks parandada? (vt 2. selgitus ).Jah 9 75,0%
Ei 1 8,3%
E/K 2 16,7%
KOKKU 12 100,0%
KÜSIMUS 4 : kas teie hinnangul on audititeemade riskihindamine siseaudiitorite komitees 
läbipaistev ja asjakohane?  
KÜSIMUS 4a : kui ei, siis mida saaks parandada? (vt 2. selgitus ).Jah 11 91,7%
Ei 0 0,0%
E/K 1 8,3%
KOKKU 12 100,0%
KÜSIMUS 5 : kas Teie organisatsioonis on rahapoliitika teemade siseauditi funktsioon järele -
valveülesandeid käsitlevatest audititest lahutatud?Jah 4 33,3%
Ei 3 25,0%
E/K 5 41,7%
KOKKU 12 100,0%
KÜSIMUS 5a : kui jah, siis kas see ülesannete lahusus hõlmab ka juhtkonda? Jah 4 33,3%
Ei 0 0,0%
E/K 8 66,7%
KOKKU 12 100,0%
102 Lisad 
 VIII lisaKÜSIMUS 5b : kui nii, siis kuni millise tasemeni (rühmajuht, üksuse juhataja, osakonnajuhataja, 
direktor, nõukogu liige)?RÜHMAJUHT 2 16,7%
ÜKSUSE JUHATAJA 2 16,7%
OSAKONNAJUHATAJA 0 0,0%
DIREKTOR 0 0,0%
NÕUKOGU LIIGE 0 0,0%
E/K 8 66,7%
KOKKU 12 100,0%
KÜSIMUS 5c : kui ei, siis kas Teie organisatsioonis on tehtud ettevalmistusi ülesannete lahutamiseks? Jah 1 8,3%
Ei 1 8,3%
E/K 10 83,3%
KOKKU 12 100,0%
KÜSIMUS 6 : kui mitu töötajat 100 pangandusjärelevalve ülesandeid täitva täistööajale taanda -
tud töötaja kohta töötab Teie organisatsiooni siseauditi funktsioonis? Keskmine näitaja on 1,59 
töötajat 100 täistööajale taandatud töötaja kohta. Arvud erinesid üksteisest märkimisväärselt, 
seetõttu ei saa esitatud andmete põhjal täpset hinnangut esitada.
2. selgitus: siseaudiitorite komitee
Peaaegu kõik riiklikud pädevad asutused on siseaudiitorite komitee tööga pangandusjärelevalve kontekstis 
rahul, ehkki mõned tõid siseauditi protsessis välja riske. Näiteks üks riiklik pädev asutus osutas riskile, et „väik -
semates riiklikes pädevates asutustes valitseva personalinappuse tõttu ei pruugita kindlaksmääratud auditi 
ulatuse ja ülesannetega ettenähtud aja/katvuse piires toime tulla”, ja teine märkis, et „pooleliolevate ühtse jä -
relevalvemehhanismi auditite eesmärgid olid laiaulatuslikud ning neis ei võetud täiel määral arvesse erinevate 
riiklike pädevate asutuste spetsiifikat, mistõttu läks tarvis rohkem auditiressursse kui algselt planeeriti”. 
Seoses parandamist vajavate valdkondadega tõid riiklikud pädevad asutused välja järgneva: 
 οiga auditi ulatust, ajakava ja ajastust tuleks arutada ja jagada õigeaegsemalt ja efektiivsemalt, et võimalda -
da auditi paremat planeerimist ja ettevalmistamist kohalikul tasandil;
 οauditi selge ja täpne ulatus tuleks kindlaks määrata enne välitööde algust, eriti olukorras, kus mitu auditi -
rühma erinevatest riiklikest pädevatest asutustest täidavad ühisauditi ülesandeid üheaegselt ja peavad 
saavutama ühised eesmärgid. Vastasel juhul püsib oht, et ühtse järelevalvemehhanismi tasandi auditi -
projektide puhul on eri auditirühmade panus liiga erinev; 
 οAuditi rakkerühmad peaksid andma siseaudiitorite komiteele rohkem teavet ressursside eraldamise kohta, 
et auditite valikuprotsessi tõhusamaks muuta. 
103 Lisad 
 VIII lisa3. Ühised järelevalverühmad
KÜSIMUS 1 : kas Teie organisatsiooni praegune töötajate arv vastab ühiste järelevalverühmade töötajate arvu 
puudutavatele riiklike pädevate asutuste nõuetele?Jah 8 66,7%
Ei 2 16,7%
E/K 2 16,7%
KOKKU 12 100,0%
KÜSIMUS 2 : kas Teie hinnangul on Teie riigi iga panga ühiste järelevalverühmade (nii EKP kui ka riikliku pädeva 
asutuse eraldatud) töötajate arv piisav, et oluliste institutsioonide üle mõjusat järelevalvet teha? 
KÜSIMUS 2a : kui ei, siis kas puudujääk on tingitud riikliku pädeva asutuse vähesusest? EKP töötajate vähe -
susest? Või mõlema töötajate vähesusest?Jah 6 50,0%
Ei 4 33,3%
E/K 2 16,7%
KOKKU 12 100,0%
KÜSIMUS 3 : kui mitu järelevalvetöötajat Teil töötab? (Vastuseid ei avalikustata.)
KÜSIMUS 4 : kui mitu Teie organisatsiooni töötajat töötab praegu ühistes järelevalverühmades (täistööajale 
taandatud töötajate arv kokku)? Keskmine näitaja on 59,47 töötajat.
KÜSIMUS 5 : kas Teil on esinenud probleeme kvalifitseeritud ja kogenud töötajate leidmisel mujal kui kohapeal 
toimuva pangandusjärelevalve tegemiseks?Jah 5 41,7%
Ei 6 50,0%
E/K 1 8,3%
KOKKU 12 100,0%
KÜSIMUS 6 : mitu järelevalvetöötajat on Teil plaanis kolme järgmise aasta jooksul tööle võtta, et ühiste järele -
valverühmade eeldatav personalivajadus täita? (Vastuseid ei avalikustata.)
KÜSIMUS 7 : kas EKP on kunagi Teie poolt ühisesse järelevalverühma nimetatud kandidaadi tagasi lükanud? Jah 0 0,0%
Ei 12 100,0%
E/K 0 0,,0%
KOKKU 12 100,0%
KÜSIMUS 8 : kas mõni Teie organisatsiooni järelevalvetöötajatest töötab praegu mõne sellise panga ühises 
järelevalverühmas, mille peakorter ei asu Teie liikmesriigis?Jah 9 75,0%
Ei 3 25,0%
E/K 0 0,0%
KOKKU 12 100,0%
104 Lisad 
 VIII lisaKÜSIMUS 8a : kui jah, siis kui mitu? 
KÜSIMUS 8b: kui jah, siis kui mitmes ühises järelevalverühmas?  
Üksikasju ei avalikustata. Kokkuvõttes oli täistööajale taandatud töötajaid üsna vähe või üldse mitte, kuid 
ühiste järelevalverühmade arv ulatus kahest 14-ni.
KÜSIMUS 9:  kas Teie organisatsioon küsib või saab ühise järelevalverühma koordinaatorilt või mõnelt teiselt 
EKP töötajalt mis tahes kujul tulemusalast tagasisidet Teie ühistes järelevalverühmades töötava personali töö 
tulemuslikkuse kohta?Jah 8 66,7%
Ei 2 16,7%
E/K 2 16,7%
KOKKU 12 100,0%
KÜSIMUS 9a : kui jah, siis kas seda tagasisidet võetakse arvesse, kui Teie organisatsiooni juhtkond teeb Teie 
ühistes järelevalverühmades töötava personali tulemuslikkuse kontrolli?Jah 2 16,7%
Ei 4 33,3%
E/K 6 50,0%
KOKKU 12 100,0%
KÜSIMUS 10 : kas Te avaldate ja kasutate oma suhtluses pankadega Euroopa Pangandusjärelevalve küsimusi ja 
vastuseid osaliselt, täiel määral või üldse mitte?TÄIESTI 7 58,3%
OSALISELT 4 33,3%
ÜLDSE MITTE 1 8,3%
E/K 0 0,0%
KOKKU 12 100,0%
KÜSIMUS 10a : kui Te avaldate kõnealused küsimused vaid osaliselt, siis kas Teie riiklikus pädevas asutuses 
toimib selge otsustusprotsess selle kohta, milliseid küsimusi ja vastuseid tegelikkuses rakendada ja milliseid 
mitte?Jah 1 8,3%
Ei 2 16,7%
E/K 9 75,0%
KOKKU 12 100,0%
KÜSIMUS 11 : kas EKP-st tulev teabevoog põhimõtteliste küsimuste kohta (nt kas ja kuidas Euroopa 
Pangandusjärelevalve küsimusi ja vastuseid tegelikkuses rakendada) on sujuv ning annab õigeaegselt selge 
vastuse?Jah 2 16,7%
Ei 5 41,7%
E/K 5 41,7%
KOKKU 12 100,0%
KÜSIMUS 11a : kui mitu päeva keskmiselt (võite märkida ka ajavahemiku) võtab aega, et sellistele küsimustele 
vastus saada? Vastused varieerusid mõnest tööpäevast kuni mitme kuuni.
KÜSIMUS 11b : kui hindate olukorra ebarahuldavaks, siis mida võiks teha selle parandamiseks? (vt 3. selgitus ).
105 Lisad 
 VIII lisa3. selgitus. Ühised järelevalverühmad
Seoses parandamist vajavate valdkondadega soovitasid riiklikud pädevad asutused: 
 οsuurendada horisontaalse funktsiooniga töötajate arvu, kes tegelevad pankade sisemudeli (sisereitingute 
meetod, täiustatud mõõtmismudelil põhinev meetod) analüüsi ja sellega seotud ülesannetega (nt mudeli -
te oluliste uuenduste heakskiitmine);
 οvõtta tööle lisapersonali, vähendada kattuvaid ülesandeid, vähendada riiklike pädevate asutuste täienda -
vaid tööülesandeid;
 οesitada päringute jaoks teemade kaupa põhikontaktide nimekiri, et oleks lihtsam otsustada, kellele oma 
päring adresseerida; 
 οkõigi asjakohaste EKP / Euroopa Pangandusjärelevalve standardite rakendamise korra parem struktureeri -
mine, kasutades kõigi ühiste järelevalverühmade jaoks asjakohaste standardite (poliitilised seisukohad jne) 
koondamiseks IT-vahendit, sest erinevate ühiste järelevalverühmade töös esineb endiselt märkimisväärseid 
erinevusi ;
 οSuurema ekspertide rühma loomine mikrotasandi usaldatavusjärelevalve IV peadirektoraadis, kes kesken -
duksid ainult regulatiivse tõlgendamise küsimustele; paremad ühendused ja kiire teabevahetus õigustee -
nuste peadirektoraadi ning õigusala asjatundjate ja mikrotasandi usaldatavusjärelevalve I ja II peadirekto -
raadi ühiste järelevalverühmade vahel, kuna selgete seisukohtade saamine EKP-lt regulatiivsete põhimõtete 
kohta on osutunud aeganõudvaks ja ebatõhusaks .
106 Lisad 
 VIII lisa4. Kohapealne kontroll
KÜSIMUS 1 : kas Teie organisatsioon tegi kohapealset kontrolli enne ühtse järelevalvemehhanismi loomist? Jah 12 100,0%
Ei 0 0,0%
E/K 0 0,0%
KOKKU 12 100,0%
KÜSIMUS 1a : kui jah, siis kas see oli võrreldav (auditi metoodika, menetlused, üksikasjalikkus) ühtse järele -
valvemehhanismi raames tehtava kohapealse kontrolliga? 
KÜSIMUS 1b : kui ei, märkige palun peamised erinevused. Vastustes toodi välja erinev kestus ja auditeerimise 
üksikasjalikkus (pikem ja rohkem sekkuvam).Jah 9 75,0%
Ei 2 16,7%
E/K 1 8,3%
KOKKU 12 100,0%
KÜSIMUS 2 : kas Teie organisatsioonis on kohapealse kontrolli üksus muu kontrolli üksusest lahus (st kas 
kohapealset ja muud kontrolli teevad erinevad töötajad)?Jah 9 75,0%
Ei 3 25,0%
E/K 0 0,0%
KOKKU 12 100,0%
KÜSIMUS 3 : kui suur osa Teie organisatsiooni tehtavast kohapealsest kontrollist (täistööajale taandatud 
töötajate arv) on suunatud olulistele krediidiasutustele?  (Vastuseid ei avalikustata.)
KÜSIMUS 4 : kui suur osa Teie organisatsiooni tehtavast kohapealsest kontrollist (täistööajale taandatud tööta -
jate arv) on suunatud vähem olulistele krediidiasutustele? (Vastuseid ei avalikustata.)
KÜSIMUS 5 : kas Te kasutate vähem oluliste pankade kohapealseks kontrolliks organisatsiooniväliseid teenuse -
pakkujaid, näiteks eraaudiitorühinguid?Jah 1 8,3%
Ei 10 83,3%
E/K 1 8,3%
KOKKU 12 100,0%
KÜSIMUS 6 : kas sellistes auditites on organisatsioonivälisel teenusepakkujal võimalik tegutseda lähetuse 
juhina?Jah 2 16,7%
Ei 5 41,7%
E/K 5 41,7%
KOKKU 12 100,0%
107 Lisad 
 VIII lisaKÜSIMUS 7 : kas Teil on pärast ühtse järelevalvemehhanismi kasutuselevõttu piisavalt ressursse kohapealse 
kontrolli tegemiseks?  
KÜSIMUS 7a : kui ei, siis milliseid täiendavaid ressursse Te vajaksite? (nii täistööajale taandatud töötajate arvu 
kui ka oskuste seisukohast) (Vastuseid ei avalikustata.)Jah 8 66,7%
Ei 3 25,0%
E/K 1 8,3%
KOKKU 12 100,0%
KÜSIMUS 8 : kas Teie organisatsioon on kehtestanud kohapealse kontrolli inspektori või lähetuse juhi kvalifi -
katsiooni miinimumnõuded?  
KÜSIMUS 8a : kui jah, siis palun kirjeldage neid.Jah 9 75,0%
Ei 1 8,3%
E/K 2 16,7%
KOKKU 12 100,0%
KÜSIMUS 9 : järelevalvekäsiraamatu kohaselt (peatükk 6.4.15) tuleb kohapealse kontrolli leiud kategoriseerida. 
Kas Teie organisatsioon on saanud EKP käest kategoriseerimiseks vajalikud suunised?Jah 9 75,0%
Ei 2 16,7%
E/K 1 8,3%
KOKKU 12 100,0%
KÜSIMUS 10 : kas Teie organisatsioon on teinud pärast ühtse järelevalvemehhanismi loomist vähem oluliste 
pankade suhtes ad hoc  kontrolli?Jah 8 66,7%
Ei 4 33,3%
E/K 0 0,0%
KOKKU 12 100,0%
KÜSIMUS 11 : praeguses raamistikus ei hüvitata riiklikele pädevatele asutustele oluliste krediidiasutuste 
kontrolli eest makstavat töötasu. Kas Teie arvates tuleks seda korda muuta?  
KÜSIMUS 11a : kui jah, siis kuidas?  
Enamikus vastustes mainiti piiriüleste lähetuste kulude (sh töötasude) hüvitamist.Jah 5 41,7%
Ei 2 16,7%
E/K 5 41,7%
KOKKU 12 100,0%
KÜSIMUS 12 : kas Teie organisatsioon kasutas enne ühtse järelevalvemehhanismi loomist kohapealse kontrolli 
tegemisel välisaudiitoreid?Jah 3 25,0%
Ei 9 75,0%
E/K 0 0,0%
KOKKU 12 100,0%
KÜSIMUS 12a : kui jah, siis kas osa kontrollkäikudest viidi läbi välisaudiitorite juhtimisel? Jah 2 16,7%
Ei 2 16,7%
E/K 8 66,7%
KOKKU 12 100,0%
108 Lisad 
 VIII lisaKÜSIMUS  13: mida võiks kohapealses kontrollis üldises perspektiivis muuta? (vt 4. selgitus ).
KÜSIMUS 14 : kas Te kasutate kohapealse järelevalve tegemisel IMAS-i?
KÜSIMUS 14a : kui jah, siis kui suur osa IT-ga seotud tööst protsentuaalselt tehakse IMAS-is?
Vastused varieerusid IMAS-i mittekasutamisest kuni väga sageda kasutamiseni; vastuste tekstiosa põhjal ei 
olnud võimalik neist selget kokkuvõtet teha.Jah 5 41,7%
Ei 4 33,3%
E/K 3 25,0%
KOKKU 12 100,0%
4. selgitus. Kohapealne kontroll
Seoses parandamist vajavate valdkondadega tõid riiklikud pädevad asutused välja järgneva:
 οparandused oluliste krediidiasutuste kohapealse kontrolli korraldamise tehnilistes aspektides;
 οoluliste ja vähem oluliste krediidiasutuste kohapealse kontrolli metoodika peaks olema sarnane, et mitte 
panna kohapealse kontrolli inspektoritele lisakoormust ja tagada kontrolli ühetaoline läbiviimine kõigis 
pankades;
 οkohapealse kontrolli metoodika edasiarendamine lähenemisviisi ühtlustamiseks kõigis jurisdiktsioonides, 
sest kontrollkäike tehakse endiselt iga riigi varasemate kogemuste põhjal ja riikide tavad kohapealse kont -
rolli vallas on äärmiselt erinevad;
 οpõhjalikum tagasiside EKP-lt nii kontrollkäigu kui ka kontrolliaruande kohta;
 οrohkem koolitusi ja tehnilist toetust EKP tsentraliseeritud kohapealse kontrolli talituselt; 
 οkavandamisprotsessi parandamine, kuna osalemiskutsed esitatakse liiga lühikese etteteatamisajaga ja 
seetõttu ei saa kohapealses kontrollis osalemist muude tööülesannetega kooskõlastada. Kohapealsetes 
kontrollkäikudes osalemine on keeruline nende varieeruvuse tõttu kontrolli ulatuses, inspektoritelt nõuta -
vates oskustes ning sellistele projektidele eraldatud ressurssides.
109 Lisad 
 VIII lisaJärelevalve alla kuuluvate asutuste küsitlus
Ühtse järelevalvemehhanismi kontekstis võttis kontrollikoda ühendust kõigi oluliste Euroopa pankadega, kelle 
üle tehakse ühtse järelevalvemehhanismi raames otsest järelevalvet, et küsida nende arvamust selle kohta, kui 
hästi on mehhanism täitnud oma peamisi ülesandeid ühtse järelevalveasutusena. Kontrollikoda ei auditeerinud 
esitatud teavet; see on siinkohal toodud tasakaalustatud aruande esitamise eesmärgil, võttes arvesse sidusrüh -
made seisukohti auditeerimiseks valitud valdkondade kohta.
1. Aruandluskord (jah või ei)
KÜSIMUS 1 : Kas praegune EKP kohaldatav tagasiside kord (nagu avalikud konsultatsioonid EKP määruste, 
ühtse järelevalvemehhanismi raamistiku, järelevalvealase finantsteabe kohta aruandmise, järelevalvetasude ja 
kaalutlusõiguse kasutamise kohta) pankade seisukohtade uurimiseks ühtse järelevalvemehhanismi järelevalve 
kohta vastab Teie vajadustele? Jah 42 60,9%
Ei 27 39,1%
E/K 0 0,0%
KOKKU 69 100,0%
KÜSIMUS 2 : kui ei, siis mida saaks parandada? (vt 1. selgitus ).
KÜSIMUS 3 : kas Teie hinnangul leidub üldist laadi järelevalvetegevuse valdkondi, mille üle tuleks pidada 
konsultatsioone, kuid praegu seda ei tehta (nt finantsasutuste regulaarne küsitlemine, et teada saada nende 
arvamust järelevalvetegevuse mõjususe ja tõhususe kohta, nagu seda tehakse Kanadas ja Austraalias)? Jah 33 47, 8 %
Ei 35 50,7%
E/K 1 1,4%
KOKKU 69 100,0%
KÜSIMUS 4 : kui jah, siis palun loetlege vastavad valdkonnad (vt 1. selgitus ).
1. selgitus. Aruandluskord
Seoses parandamist vajavate valdkondadega soovitasid pangad EKP-l:
 οüle vaadata konsultatsioonide pidamise kord (nt konsultatsiooniperioodide kestus); 
 οkonsultatsioonid paremini üksteisega vastavusse viia, et võimaldada neid pidada piiratud ressursside juu -
res, ning laiendada nende ulatust nt tehnilistele küsimustele (järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise 
metoodika, kapitalimääratlused, detailsus);
 οkehtestada finantsasutustega struktureeritum ja terviklikum tagasiside andmise kord, korraldades näiteks 
küsitlusi, mille abil mõõta nende hinnangut järelevalvetegevuse mõjususele ja tõhususele. 
110 Lisad 
 VIII lisa2. Läbipaistvus (skaalal 1–5 või „ei kohaldata”)
KÜSIMUS 5 : kas Te saate piisavalt teavet järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsessi ning tulemuste 
kohta (skaalal 1–5: 1 = väga põhjalik, 3 = hästi tasakaalustatud, 5 = puudulik)?1 4 5,8%
2 7 10,1%
3 22 31,9%
4 30 43,5%
5 5 7, 2 %
E/K 1 1,4%
KOKKU 69 100,0%
KÜSIMUS 6 : kuidas hindate skaalal 1–5 (1 = suurepärane, 5 = kehv) teabe kvaliteeti, mille olete 
saanud järelevalvekäsiraamatus sisalduvate protseduuride kohta, mis on olulised Teie igapäevatöös 
järelevalveasutusega?1 2 2,9%
2 13 18,8%
3 32 46,4%
4 15 21,7%
5 5 7, 2 %
E/K 2 2,9%
KOKKU 69 100,0%
KÜSIMUS 7:  kui rahul olete juurdepääsuga, mis Teile on antud vajalikule teabele, mõistmaks EKP poolt Teie 
krediidiasutuse suhtes tehtud otsuste loogikat/tulemusi (1 = väga rahul, 5 = ei ole üldse rahul, ei kohaldata)?1 4 5,8%
2 16 23,2%
3 26 37,7 %
4 22 31,9%
5 1 1,4%
E/K 0 0,0%
KOKKU 69 100,0%
KÜSIMUS 8 : kas Teie krediidiasutusele saadetud teatises, mis käsitleb EKP kavatsust võtta vastu teatav järele -
valvealane otsus, oli esitatud selge teave otsuse vastuvõtmise juriidiliste ja sisuliste põhjuste kohta (1 = väga 
selge, 5 = üldse mitte selge, ei kohaldata)? 1 13 18,8%
2 15 21,7%
3 28 40,6%
4 10 14,5%
5 2 2,9%
E/K 1 1,4%
KOKKU 69 100,0%
KÜSIMUS 9 : kui on mingeid põhiprobleeme, mis EKP peaks läbipaistvuse suurendamiseks parandama, siis mis 
need on? (vt 2. selgitus ).
111 Lisad 
 VIII lisa2. selgitus. Läbipaistvus 
Seoses parandamist vajavate valdkondadega soovitasid pangad EKP-l:
 οesitada ühtse järelevalvemehhanismi järelevalvekäsiraamatu kohta rohkem teavet, sealhulgas järelevalve -
alase läbivaatamise ja hindamise protsessi ja metoodika alast teavet ning selgituse lõpptulemuse kohta;
 οjärelevalvealaseid otsuseid paremini põhjendada.
3. selgitus. Juhtimine
Seoses parandamist vajavate valdkondadega soovitasid pangad EKP-l:
 οlaiendada pankadega peetavat järelevalvealast dialoogi; 
 οpankade tõstatatud küsimusi rohkem arvesse võtta.3. Juhtimine (jah või ei, „ei kohaldata”)
KÜSIMUS 10 : kas Teile saadeti piisavalt varakult teade EKP kavatsuse kohta võtta vastu Teie krediidiasutust 
puudutav järelevalvealane otsus (et oleks võimalik korraldada arutelu)?Jah 54 78,3%
Ei 6 8,7%
E/K 9 13%
KOKKU 69 100,0%
KÜSIMUS 11 : kas Teie hinnangul võeti arutelu tulemust (nt hinnangut kohtumise jooksul esitatud peamistele 
kommentaaridele) EKP järelevalvealases lõppotsuses või selle saatedokumendis piisavalt arvesse?Jah 23 33,3%
Ei 25 36,2%
E/K 21 30,4%
KOKKU 69 100,0%
KÜSIMUS 12 : kas EKP on mõne Teie krediidiasutust puudutava järelevalvealase otsuse puhul Teie arvates 
ebaõiglaselt keeldunud Teile ärakuulamisõiguse andmisest?1
KÜSIMUS 13:  mida saaks teha ülaltoodud küsimustes käsitletud juhtimisaspektide parandamiseks?  
(vt 3. selgitus ).Jah 3 4,3%
Ei 51 73,9%
E/K 15 21,7%
KOKKU 69 100,0%
1  Kaks jaatavalt vastanud panka viitasid enne 2014. aasta 4. novembrit lõpetatud 2014. aasta stressitestidele. Üks pank ei esitanud täpsemat teavet.
112 Lisad 
 VIII lisa4. Proportsionaalsuse põhimõte
KÜSIMUS 14 : kas Teie hinnangul on sisemiste juhtimisnõuete ja finantsseisundi taastamise kavadega seotud 
menetlused, protsessid ja mehhanismid (juhul, kui need on kehtestatud) proportsioonis Teie ärimudeli olemuslike 
riskidega, riskide keerukusega ning Teie asutuse tegevuse ulatuse, süsteemse olulisuse, mastaabi ja keerukusega?
KÜSIMUS 15 : kui ei, siis palun osutage, millistes valdkondades Te ebaproportsionaalsust näete (vt 4. selgitus ).Jah 35 50,7%
Ei 32 46,4%
E/K 2 2,9%
KOKKU 69 100,0%
KÜSIMUS 16 : kas Teie arvates kajastab erinevate andmekogumite (st täielik FINREP , lihtsustatud järelevalve -
alane finantsaruandlus, ülelihtsustatud järelevalvealane finantsaruandlus ja järelevalvealase finantsaruandluse 
andmepunktid) paljusus adekvaatselt proportsionaalsuse põhimõtet?Jah 26 37,7 %
Ei 39 56,5%
E/K 4 5,8%
KOKKU 69 100,0%
KÜSIMUS 17 : kas Teie hinnangul vastab kapitalinõuete määruse artikli 99 kohase omavahendite nõuete ja 
finantsteabe alase aruandluse ulatus ja sagedus Teie asutuse iseloomule?Jah 56 81,2%
Ei 8 11,6%
E/K 5 7, 2 %
KOKKU 69 100,0%
KÜSIMUS 18 : kas Teie hinnangul vastab likviidsuse ja stabiilne rahastamise nõude alase aruandluse ulatus ja 
sagedus Teie asutuse iseloomule?Jah 43 62,3%
Ei 22 31,9%
E/K 4 5,8%
KOKKU 69 100,0%
KÜSIMUS 19 : kas Teie hinnangul vastab COREPi-alase aruandluse ulatus ja sagedus Teie asutuse iseloomule? Jah 54 78,3%
Ei 10 14,5%
E/K 5 7, 2 %
KOKKU 69 100,0%
KÜSIMUS 20 : kas Teie hinnangul põhjustab mõni muu kui eelmistes küsimustes mainitud järelevalvealase 
aruandluse nõue pankade jaoks ebaproportsionaalset halduskoormust? 
KÜSIMUS 21 : kui jah, siis milliseid nõudeid Te peate koormavaks? Palun täpsustage, millistes valdkondades on 
koormus kõige suurem ja mida saaks parandada (vt 4. selgitus ).Jah 52 75,4%
Ei 17 24,6%
E/K 0 0,0%
KOKKU 69 100,0%
113 Lisad 
 VIII lisaKÜSIMUS 22 : kas Teie hinnangul on järelevalvealase aruandluse nõuete tähtajad mõistlikud? Jah 29 42,0%
Ei 40 58,0%
E/K 0 0,0%
KOKKU 69 100,0%
KÜSIMUS 23 : kas Teie arvates on EKP poolt Teie asutuse suhtes kohaldatav järelevalvetasu proportsioonis Teie 
asutuse olulisuse ja riskiprofiiliga? 
KÜSIMUS 24 : kui ei, siis mida saaks seoses järelevalvetasude ja nende arvutamise meetodiga parandada  
(nt koguvarade ja riskiprofiilide tegurid)? (vt 4. selgitus ).Jah 30 43,5%
Ei 32 46,4%
E/K 7 10,1%
KOKKU 69 100,0%
4. selgitus. Proportsionaalsus
Seoses parandamist vajavate valdkondadega soovitasid pangad EKP-l:
 οvältida teabeedastustaotluste kattumist ja tõhustada koostööd teiste institutsioonidega (nt Euroopa Pan -
gandusjärelevalvega). Kooskõlastamise puudumise tõttu võidakse sama teavet nõuda eri formaatides ja 
dokumendivormides; 
 οuuesti üle vaadata, kas teabeedastustaotlustes järgitakse proportsionaalsuse põhimõtet (nt lühiajalised 
ülesanded, aruandluse detailsus);
 οuuesti hinnata teabeedastusnõuete asjakohasust, sagedust ja tähtaegu;
 οuuesti hinnata ühtse järelevalvemehhanismi järelevalvetasu arvutamist, näiteks kas järelevalvetasu maks -
takse endiselt riiklikele pädevatele asutustele.
114 Lisad 
 VIII lisa5. Kohapealne kontroll
KÜSIMUS 25 : kuidas Te hindaksite skaalal 1 (väga hea) kuni 5 (väga halb) ühtse järelevalvemehhanismi raames 
tehtava kohapealse kontrolli kvaliteeti audititeema käsitlemise põhjalikkuse seisukohast?1 7 10,1%
2 29 42,0%
3 14 20,3%
4 4 5,8%
5 0 0,0%
E/K 15 21,7%
KOKKU 69 100,0%
KÜSIMUS 26 : kuidas Te hindaksite skaalal 1 (väga hea) kuni 5 (väga halb) ühtse järelevalvemehhanismi raames 
tehtava kohapealse kontrolli kvaliteeti formaalsustega seotud põhiriskide käsitlemise seisukohast?1 5 7, 2 %
2 15 21,7%
3 24 34,8%
4 6 8,7%
5 0 0,0%
E/K 19 27, 5%
KOKKU 69 100,0%
KÜSIMUS 27 : kellele suunati kohapealse kontrolli aruanded pärast ühtse järelevalvemehhanismi kasu -
tuselevõttu? Krediidiasutuse järelevalvenõukogule, auditikomiteele, haldusnõukogule või mõnele muule 
adressaadile? 
KÜSIMUS 28 : milliseid parandusi / suuremaid muudatusi on tehtud võrreldes ühtse järelevalvemehhanismi 
käivitamisele eelnenud kohapealse kontrolliga ja kus näete veel arenguruumi? (vt 5. selgitus ).
KÜSIMUS 29 : kontrolliaruande leiud ja soovitused ei ole raskusastme alusel kategooriatesse jagatud. Kas 
suudate esitatud selgituste põhjal kindlaks määrata, millised leiud on esmatähtsad ja kui tõsised need on?  
(vt 5. selgitus ).JÄRELEVALVENÕUKOGU 5
AUDITIKOMITEE 1
HALDUSNÕUKOGU 33
MUU ADRESSAAT 1
HALDUSNÕUKOGU JA 
JÄRELEVALVENÕUKOGU2
KÕIK NIMETATUD 2
E/K 25
KOKKU 69
KÜSIMUS 30 : kas kohapealse kontrolli aruande leiud olid selgelt esitatud ja kas Teile oli arusaadav, kuidas neid 
käsitleda?Jah 41 59,4%
Ei 7 10,1%
E/K 21 30,4%
KOKKU 69 100,0%
KÜSIMUS 31 : kas Teile anti võimalus kohapealse kontrolli aruande eelnõud piisava aja jooksul kommenteerida 
ja seda kohapealse kontrollkäigu rühmaga arutada?Jah 46 66,7%
Ei 4 5,8%
E/K 19 22,7%
KOKKU 69 100,0%
115 Lisad 
 VIII lisa5. selgitus. Kohapealne kontroll 
Seoses parandamist vajavate valdkondadega soovitasid pangad EKP-l: 
 οjagada kohapealse kontrolli leiud vastavalt raskusastmele kategooriatesse, et võimaldada nende tähtsuse 
järjekorda seadmist; 
 οparandada kohapealse kontrolli tegemise korda, näiteks kiirendades lõpparuannete ja soovituste esitamist 
ning anda pankadele rohkem aega lõppkoosolekutele eelnevate kohtumiste ettevalmistamiseks .
116 Lisad 
 VIII lisa6. Ühised järelevalverühmad
KÜSIMUS 32 : kas Teie institutsiooni ja ühtse järelevalvemehhanismi raames Teie institutsiooni üle järele -
valvet teostava ühise järelevalverühma vahel on sisse seatud selge teabevahetuskanal?Jah 65 94,2%
Ei 4 5,8%
E/K 0 0,0%
KOKKU 69 100,0%
KÜSIMUS 33 : kui jah, siis milline ühise järelevalverühma liige on Teie esmane kontaktisik? (Märkige 
ametinimetus, nagu ühise järelevalverühma koordinaator, riikliku pädeva asutuse töötaja vms.)ÜHISE JÄRELEVALVERÜHMA 
KOORDINAATOR38
RIIKLIK PÄDEV ASUTUS 5
ÜHISE JÄRELEVALVERÜHMA KOORDI -
NAATOR JA RIIKLIK PÄDEV ASUTUS11
ÜHISE JÄRELEVALVERÜHMA KOORDI -
NAATOR VÕI RIIKLIK PÄDEV ASUTUS3
SÕLTUB TEEMAST 6
E/K 6
KOKKU 69
KÜSIMUS 34 : kas Teie institutsioonil on võimalik ühise järelevalverühma liikmetega järjepidevalt enda 
valitud keeles suhelda?
KÜSIMUS 35 : kui ei, palun kirjeldage probleemi ja selle võimalikku lahendust (vt 6. selgitus ).Jah 57 82,6%
Ei 11 15,9%
E/K 1 1,4%
KOKKU 69 100,0%
KÜSIMUS 36 : kas ühine järelevalverühm korraldab Teie institutsiooni juhtkonnaga kohapealseid 
koosolekuid?Jah 67 97,1%
Ei 2 2,9%
E/K 0 0,0%
KOKKU 69 100,0%
KÜSIMUS 37 : kui jah, siis kui sageli need toimuvad ja kui kaua tavaliselt kestavad (palun märkige 
koosolekute arv aastas)?>12 9
10-12 11
8-9 3
6-7 6
4-5 20
2-3 7
1 2
SÕLTUB 3
E/K 8
KOKKU 69
KÜSIMUS 38 : kas koosolekuid toimub 1 = liiga tihti, 2 = parajalt, 3 = liiga harva? 1 13 18,8%
2 56 81,2%
3 0 0,0%
E/K 0 0,0%
KOKKU 69 100,0%
117 Lisad 
 VIII lisaKÜSIMUS 39 : kas koosolekud kestavad 1 = liiga kaua, 2 = parajalt, 3 = liiga vähe? 1 6 8,7%
2 62 89,9%
3 1 1,4%
E/K 0 0,0%
KOKKU 69 100,0%
KÜSIMUS 40 : kas ühise järelevalverühma koordinaator osaleb alati neil koosolekutel? Jah 52 75,4%
Ei 17 24,6%
E/K 0 0,0%
KOKKU 69 100,0%
KÜSIMUS 41 : kuidas Te hindaksite skaalal 1 (väga hea) kuni 5 (väga halb) ühtse järelevalvemehhanismi 
raames mujal kui kohapeal tehtava kontrolli kvaliteeti? Kui Teil ei ole olnud piisavalt kokkupuuteid, et 
sellele küsimusele vastata, valige „ei kohaldata”.1 4 5,8%
2 30 43,5%
3 23 33,3%
4 8 11,6%
5 0 0,0%
E/K 4 5,8%
KOKKU 69 100,0%
KÜSIMUS 42 : kas mujal kui kohapeal tehtava kontrolli kvaliteet on võrreldes ühtsele 
järelevalvemehhanismile eelnenud järelevalvekorraga 1 = paranenud, 2 = samaks jäänud,  
3 = halvenenud?  
KÜSIMUS 43 : kui vastasite, et kvaliteet on paranenud või halvenenud, täpsustage palun,  
kuidas (vt 6. selgitus ).1 23 33,3%
2 34 49,3%
3 8 11,6%
E/K 4 5,8%
KOKKU 69 100,0%
KÜSIMUS 44 : kas mujal kui kohapeal tehtava kontrolli tõhusus on võrreldes ühtsele 
järelevalvemehhanismile eelnenud järelevalvekorraga 1 = paranenud, 2 = samaks jäänud,  
3 = halvenenud?  
KÜSIMUS 45 : kui vastasite, et tõhusus on paranenud või halvenenud, täpsustage palun,  
kuidas (vt 6. selgitus ).1 10 14,5%
2 36 52,2%
3 17 24,6%
E/K 6 8,7%
KOKKU 69 100,0%
KÜSIMUS 46 : kas ühise järelevalverühma liikmed (need, kellega olete kohtunud) on piisavalt teadlikud 
Teie institutsiooni spetsiifilistest riskidest ja erijoontest?Jah 57 82,6%
Ei 12 17, 4%
E/K 0 0,0%
KOKKU 69 100,0%
KÜSIMUS 47 : kas Teil oli võimalik järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise rühma (nt kahepoolsetel 
kõnelustel) antud selgituste põhjal aru saada, millised kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed tegurid mõjutasid 
Teie järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise punktisummat?Jah 36 52,2%
Ei 32 46,4%
E/K 1 1,4%
KOKKU 69 100,0%
118 Lisad 
 VIII lisaKÜSIMUS 48 : kas Te saate ühisele järelevalverühmale esitatud küsimustele vastused mõistliku aja jooksul? Jah 55 79,7%
Ei 14 20,3%
E/K 0 0,0%
KOKKU 69 100,0%
KÜSIMUS 49 : kas on esinenud juhtumeid, kus ühisele järelevalverühmale esitatud küsimused on jäänud 
vastuseta või on neile vastatud mittearusaadavalt?Jah 18 26,1%
Ei 50 72,5%
E/K 1 1,4%
KOKKU 69 100,0%
119 Lisad 
 
6. selgitus. Ühised järelevalverühmad
Seoses parandamist vajavate valdkondadega soovitasid pangad EKP-l:
 οlihtsustada ühiste järelevalverühmadega suhtlemist panga valitud (riigi) keeles, näiteks tehnilistes küsi -
mustes. Näiteks nõuti panga koduriigi keeles koostatud dokumente mõnikord inglise keeles, ehkki mõned 
ühise järelevalverühma liikmed kõnelesid seda keelt emakeelena. Ühise järelevalverühma koordinaator ja 
selle liikmed peavad institutsiooni valitud keelt piisavalt valdama, et kirjalikku teksti lugeda ning sellest aru 
saada; 
 οparandama EKP-st ja riiklikest pädevatest asutustest pärit ühiste järelevalverühmade liikmete vahelist 
kooskõlastamist. Näiteks on ühiste järelevalverühmade e-postkastile ligipääs üksnes EKP töötajatel, mitte 
riiklike pädevate asutuste liikmetel.
  KÜSIMUS 50 : kas ühise järelevalverühma vastused on selged ja piisavalt põhjendatud? Jah 59 85,5%
Ei 8 11,6%
E/K 2 2,9%
KOKKU 69 100,0%VIII lisa
120 Lisad 
 IX lisaEKP aruandekohustust Euroopa Parlamendi ees reguleeriva korra peamised 
elemendid
Määrus (EL) nr 1024/2013, 
millega antakse 
Euroopa Keskpangale 
eriülesanded seoses 
krediidiasutuste 
usaldatavusnõuete 
täitmise järelevalve 
poliitikagaArtikli 20 lõige 1: EKP annab määruse rakendamise kohta aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Artikli 20 lõige 3: EKP järelevalvenõukogu esimees esitab Euroopa Parlamendile aruande talle määrusega antud ülesannete 
täitmise kohta.
Artikli 20 lõige 5: Euroopa Parlamendi taotlusel osaleb järelevalvenõukogu esimees järelevalveülesannete täitmist käsitle -
vatel kuulamistel.
Artikli 20 lõige 6: EKP vastab suuliselt või kirjalikult Euroopa Parlamendi esitatud küsimustele [---].
Artikli 20 lõige 8: EKP järelevalvenõukogu esimees korraldab taotluse korral Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni esimehe 
ja aseesimeestega kinniseid konfidentsiaalseid suulisi arutelusid EKP järelevalveülesannete üle, kui selliseid arutelusid on 
vaja pidada ELi toimimise lepingust tulenevate Euroopa Parlamendi volituste täitmiseks.
Artikli 20 lõige 9: EKP teeb ELi toimimise lepingu kohaselt Euroopa Parlamendiga uurimistel lojaalset koostööd.
Institutsioonidevaheline 
kokkulepe Euroopa  
Parlamendi  
ja EKP vahel1. EKP esitab igal aastal Euroopa Parlamendile aruande talle määrusega (EL) nr 1024/2013 antud ülesannete täitmise 
kohta. Järelevalvenõukogu esimees esitab aastaaruande Euroopa Parlamendile avalikul kuulamisel.
2. Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni taotlusel osaleb järelevalvenõukogu esimees järelevalveülesannete täitmist 
käsitlevatel korralistel avalikel kuulamistel. Euroopa Parlamendi pädev komisjon ja EKP lepivad kokku järgmisel aastal 
korraldatava kahe sellise kuulamise ajakava.
3. Lisaks sellele võib järelevalvenõukogu esimehe kutsuda järelevalveküsimuste täiendavatele ad hoc  arvamustevahetus -
tele Euroopa Parlamendi pädeva komisjoniga.
4. Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni esimees võib esitada põhjendatud kirjaliku taotluse korraldada eraldi konfi -
dentsiaalne kohtumine järelevalvenõukogu esimehega, kui see on Euroopa Parlamendile ELi toimimise lepingu ja liidu 
õigusega antud volituste täitmiseks vajalik.
5. Järelevalvenõukogu esimehe või Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni põhjendatud taotluse alusel ja vastastikusel 
kokkuleppel võivad korralistel kuulamistel, ad hoc  arvamustevahetustel ja konfidentsiaalsetel kohtumistel viibida 
järelevalvenõukogu EKP esindajad või järelevalvepersonali kõrgemad ametnikud.
6. Korralistel avalikel kuulamistel, ad hoc  arvamustevahetustel ja eraldi konfidentsiaalsetel kohtumistel võib käsitleda 
kõiki ühtse järelevalvemehhanismi määrusega hõlmatud ühtse järelevalvemehhanismiga seotud tegevuse ja toimimise 
aspekte.
7. Konfidentsiaalsetel kohtumistel võivad osaleda üksnes järelevalvenõukogu esimees ning Euroopa Parlamendi pädeva 
komisjoni esimees ja aseesimehed.
8. EKP edastab Euroopa Parlamendi pädevale komisjonile vähemalt järelevalvenõukogu tegevuse põhjaliku ja sisulise 
kokkuvõtte, mis annab ettekujutuse aruteludest, sealhulgas otsuste loetelu koos selgitustega.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
121 Lisad 
 X lisaKohapealse kontrolli aruandlusprotsessi ülesehitus
9.
LÕPLIKE soovituste saatmine 
krediidiasutusele ja riiklikule 
pädevale asutusele8.
Lõppkoosolek7. 6.
Soovituste 
ettevalmistamine
Ühine järelevalverühm Ühine järelevalverühm Ühine järelevalverühm Ühine järelevalverühm 
Lähetuse juht
Kontrollitud üksusAruande ja soovituste eelnõu 
saatmine krediidiasutusele5. 4. 3. 2. 1. 
Ühine järelevalverühmKrediidiasutusLähetuse juhtEKP  tsentraliseeritud 
kohapealse kontrolli talitusKontrollirühm Kontrollirühm KontrollirühmOsapooledLõpparuande ja konﬁdentsiaal-
se kirja saatmine ühisele 
järelevalverühmale ja riiklikele 
pädevatele asutusteleJärjepidevuse kontroll Aruande projekti 
koostamineKohtumine 
krediidiasutusegaAruande projekti 
eelnõu/leidude nimekirja 
koostamine
Osalejad
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda, kohandatud EKP andmete põhjal
122 EKP vastus
Kokkuvõte
EKP hindab Euroopa Kontrollikoja tagasisidet, mis aitab ühtse järelevalvemehhanismi tegevust veelgi tõhustada. 
Siiski oleks EKP oodanud Euroopa Kontrollikoja tähelepanekutes sõnaselgemat tunnustust põhilistele saavutustele 
ühtse järelevalvemehhanismi loomisel.
Ühtne järelevalvemehhanism on pangandusliidu oluline osa ning mehhanismi asutamine kujutas endast võtme -
tähtsusega sammu, mis oli vajalik euroala kriisi kõige kaootilisema etapi lõpetamiseks. EKP koos riiklike pädevate 
asutustega käivitas ühtse järelevalvemehhanismi erakordselt lühikese aja ehk 13 kuu jooksul, mille vältel tuli ületada 
palju takistusi. Nende suurte jõupingutuste tulemusel oli võimalik alates 2014. aasta 4. novembrist üle võtta otsene 
järelevalve praeguse seisuga 129 olulise pangagrupi üle, kuhu kuulub kokku ligikaudu 1200 järelevalvealust üksust. 
Samuti tehti vajalikud korraldused vähem oluliste krediidiasutuste järelevalve kontrollimiseks. Sellest ajast on EKP 
teinud jätkuvalt märkimisväärseid edusamme järelevalvetavade ühtlustamisel Euroopa tasandil ning võtab nüüd 
igal aastal vastu üle 1500 järelevalveotsuse.
Üldsus on EKP järelevalvetegevuse tähtsust ja ulatust ning saavutatut laialdaselt tunnustanud ning seepärast leiab 
EKP , et ka kontrollikoja aruandes võinuks seda selgesõnalisemalt väljendada.
VII
EKP soovib selgitada, et ei ole teinud suvakohast otsust, mille kohaselt ühtse järelevalvemehhanismi järelevalve -
nõukogul puudub kontroll järelevalve eelarve ja personali üle. Väärib märkimist, et järelevalvenõukogu ei ole EKP 
otsustusorgan, vaid täiendav organ, mis on EKP institutsioonilisele struktuurile lisatud ühtse järelevalvemehhanismi 
määrusega ehk liidu teisese õigusega. EKP nõukogu ja juhatuse pädevus inim- ja finantsressursside juhtimisel, nagu 
see on sätestatud esmases õiguses, peab säilima. Ühtlasi soovib EKP rõhutada, et inim- ja finantsressursside ning 
järelevalvenõukogu vaheline seos on sätestatud EKP kodukorra artikli 15 lõikes 1 järgmiselt: „Järelevalveülesannete 
kulud tuleb [EKP] eelarves eristada ja nende osas konsulteeritakse järelevalvenõukogu esimehe ja aseesimehega.”
Asjaolu, et järelevalvenõukogul puudub kontroll järelevalve eelarve ja personali üle, on EKP hinnangul kooskõlas 
lahususe põhimõttega ega ohusta EKP rahapoliitika ja tema järelevalvefunktsiooni sõltumatust. Lahususe põhimõte 
eeldab kõnealuse kahe valdkonna funktsionaalset lahutatust, kuid mitte seda, et järelevalvenõukogul oleks täielik 
kontroll järelevalve eelarve või EKP ning riiklike pädevate asutuste personali üle. Nagu Euroopa Kontrollikoja aru -
ande joonealuses märkuses nr 14 on öeldud, ei mõjutanud ühtse järelevalvemehhanismi määrus juhatuse vastutust 
EKP sisekorralduse juhtimise eest (sh personali- ja eelarveküsimused).
Samamoodi ei tekita ka ühiselt kasutatavate teenuste (mis toetavad nii rahapoliitika kui ka järelevalve funktsiooni) 
loomine huvide konflikti ning on seega lahususe põhimõttega kooskõlas. Ühiselt kasutatavate teenuste sissesead -
misega välditakse topelttööd ning tagatakse tõhus ja tulemuslik teenusepakkumine. Seda põhimõtet on kajastatud 
ka rahapoliitika ja järelevalve funktsioonide lahusust käsitleva EKP otsuse (EKP/2014/39) põhjenduses 14, mille koha -
selt „[---] ei tohiks rahapoliitika ja järelevalve funktsioonide tõhus lahusus takistada, kui see on võimalik ja soovitav, 
eeliste kasutamist, mille saavutamist võib oodata nende sama institutsiooni kahe poliitikavaldkonna kombineerimi -
sel [---]”.
EKP vastus 123
Auditi lähenemisviis ja metoodika
19
EKP on seisukohal, et kontrollikojale on esitatud kogu auditi tõendusmaterjal, mida tal on õigus saada vastavalt 
tema volitustele kontrollida EKP juhtimise  tõhusust , nagu on sätestatud EKPSi põhikirja artiklis 27.2 ning ühtse 
järelevalvemehhanismi määruse artikli 20 lõikes 7. Seepärast ei nõustu EKP kontrollikoja väitega, et EKP esitas vaid 
väikese osa nõutud teabest. EKP tegi EKPSi põhikirjas ja ühtse järelevalvemehhanismi määruses sätestatud kohus -
tustest lähtudes Euroopa Kontrollikojaga igakülgset koostööd auditeerimise hõlbustamiseks ning pühendas märki -
misväärselt vahendeid ja aega, et esitada auditirühmale hulgaliselt dokumente ja selgitusi. Mõningaid dokumente 
(nt järelevalvenõukogu protokollid ja eraldiseisvad järelevalveotsused) ei olnud siiski võimalik esitada, sest need ei 
puuduta EKP juhtimise tõhusust, nagu on ette nähtud EKPSi põhikirjas ja ühtse järelevalvemehhanismi määruses.
Juhtimine
30.
Ühel juhul hilines vaidlustusnõukogu menetlusjärgne tegevus juhtumi keerukuse tõttu ning lähtudes vajadusest 
tagada asjaomase järelevalvealuse üksuse õigus saada ära kuulatud.
39
Juhtkomitee kaalus nõuetekohaselt eeliseid ja puudusi ning otsustas säilitada senise töökorralduse, pidades seda 
sobivaimaks.
40
EKP soovib märkida, et täielik lahusus tuleb huvide konflikti vältimiseks tagada üksnes järelevalve ja rahapoliitika 
funktsioonide täitmisel. See ei puuduta selliseid valdkondi nagu ühiselt kasutatavad teenused, mis ei ole kaasatud 
kõnealuste funktsioonide tegevuspõhimõtete määratlemisse.
42
EKP soovib märkida, et EKP tegevusvaldkondade määratlemine ühiselt kasutatavate teenustena on võimalik vaid 
juhul, kui nende pakutav tugi ei tekita huvide konflikte EKP järelevalve ja rahapoliitika eesmärkide vahel, nagu on 
sätestatud otsuse EKP/2014/39 põhjenduses 11. Ühiselt kasutatavad teenused on tegevusvaldkonnad, mis pakuvad 
EKP poliitikafunktsioonidele tehnilist eksperdiabi, mõjutamata seejuures EKP tegevuspõhimõtete kujundamist.
EKP vastus 124
45.
Ühtse järelevalvemehhanismi määruse mõte ja sätted ei sisalda nn Hiina müüride mõistet. Selle asemel kasutatakse 
teistsugust lähenemisviisi, et võimaldada suhtlust ja teabevahetust määral, mis ei too kaasa huvide konflikte. Ees -
märgiks on täiel määral kasutada positiivset sünergiat, mis tekib rahapoliitika ja järelevalve funktsioonide viimisest 
ühe katuse alla. Sel eesmärgil ja vastavalt ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 25 lõikele 3 „võtab EKP vastu 
ja avaldab vajalikud sise-eeskirjad, sealhulgas eeskirjad ametisaladuse hoidmise ja kahe tegevusvaldkonna vahel 
teabe vahetamise kohta”. See säte annab selgesõnaliselt võimaluse vahetada teavet kahe tegevusvaldkonna vahel.
51
Vt EKP vastus kokkuvõtte punkti VII esimesele osale.
60
EKP soovib lisada, et töökoormusega seotud põhjustel ning vastavalt 2015. aasta detsembris saavutatud põhimõt -
telisele kokkuleppele tegi siseaudiitorite komitee 2016. aasta juulis otsuse jagada ühtse järelevalvemehhanismi ja 
statistika eest vastutav auditi rakkerühm (ATF SSM-ST) kaheks ning moodustada ühtse järelevalvemehhanismi eest 
vastutav auditi rakkerühm ning statistika eest vastutav auditi rakkerühm. Muudatus jõustub 2016. aasta lõpus.
63
Riikide keskpankade / pädevate asutuste nimetatud auditi rakkerühma liikmetel on arvestatavad kogemused pan -
gandusjärelevalve valdkonnas, sh mitmeaastane töökogemus juhtivatel ametikohtadel.
EKP vastus punktidele 73 ja 74
EKP on seisukohal, et suure ja keskmise riskiga valdkondade ning põhielementide hõlmatus on tagatud.
EKP leiab, et planeerimismeetod on kooskõlas kutsetegevuse tavadega. Ehkki kohustuslik riskitsükkel puudub, 
võetakse riskihindamismudelis arvesse sarnaste protsessidega seotud varasemaid auditeid. Auditeeritavate vald -
kondade valimisel lähtutakse kvartaalselt kohandatavast riskihinnangust ning audititeemasid käsitlevates otsustes 
võetakse ühtlasi arvesse viimase auditi kuupäeva ning asjassepuutuvate riskivaldkondade hõlmatust.
75
D-IA ressursid hõlmavad kõiki EKP operatsioone ja tegevusvaldkondi. EKP on seisukohal, et kõnealust suhtarvu 
tuleb vaadata laias kontekstis. D-IA moodustas ühtse järelevalvemehhanismi jaoks eraldiseisva auditirühma, kuid 
2015. aastal ei tegutsenud see veel täie koormusega. Seega ei anna 2015. aasta üldine näitaja praegusest olukorrast 
täielikku ülevaadet.
EKP vastus 125
76
EKP soovib lisada, et kalibreerimise abil korrigeeritakse näiteks vastuolusid / ebatäpsusi riskitaseme hindamise 
mudeli (mida kasutatakse prioriteetsuse hindamiseks) rakendamisel. Kutsetegevuse standardite kohaselt peavad 
siseauditi prioriteedid olema kooskõlas organisatsiooni eesmärkidega ning kinnitama, et auditikavad põhinevad 
muude tegurite hulgas  riskide ja riskipositsioonide hinnangutel1. EKP arvates vastab see lähenemisviis kutsetege -
vuse standarditele.
77
Prioriseerimisel võeti arvesse, et teatud protsessid on endiselt veel arendusjärgus. EKP leiab, et valitud audititeema -
del oli praeguses etapis suurem lisandväärtus võrreldes järelevalvealase läbivaatamise ja hindamisega (SREP) ning 
panganduskriisiga seotud protsesside läbivaatamisega, mis pidi kavakohaselt toimuma keskpika aja jooksul.
Aruandluskord
EKP vastus punktile  78 ja järgnevatele punktidele
EKP on seisukohal, et tal on olemas tugev aruandlusraamistik (nagu kirjeldatakse aruande IX lisas) ning ta järgib 
täielikult asjakohaseid sätteid EKPSi põhikirjas, ühtse järelevalvemehhanismi määruses ning Euroopa Parlamendi 
ja Euroopa Liidu Nõukoguga sõlmitud institutsioonidevahelistes kokkulepetes. Raamistikus sätestatud üksikasja -
likud aruandluseeskirjad on koostatud spetsiaalselt EKP jaoks ning on seega asjakohasemad kui kontrollikoja 
ülevaatearuanne.
89
EKP nõustub, et ametlik tulemusraamistik võiks olla kasulik vahend pangandusjärelevalve tõhususe hindamisel, kuid 
selle väljaarendamiseks on vaja rohkem aega. Selle tingib praktiline kaalutlus, et tulemusraamistik peab põhinema 
asjakohastel näitajatel. Nende tuvastamine aga eeldab tuginemist varasematele kogemustele. Samuti tuleks kõne -
aluseid näitajaid hinnata mitme aasta jooksul.
91
EKP märgib, et IMFi kõnealuse tehnilise suunise koostasid IMFi eksperdid ning see ei kujuta endast IMFi ametlikku 
seisukohta. Seetõttu ei nõustu EKP niisuguste töödokumentide käsitlemisega asjakohase võrdlusalusena.
Ühtlasi soovib EKP selgitada, et järelevalvenõukogu menetlused on konfidentsiaalsed kooskõlas EKP kodukorra 
artikliga 23.1. See kajastab rangeid ametisaladuse pidamise nõudeid, mida EKP peab täitma vastavalt EKPSi põhi -
kirja artiklile 37 ja ühtse järelevalvemehhanismi määruse artiklile 27. Aruandekohustuse täieliku täitmise tagamiseks 
esitab EKP Euroopa Parlamendiga sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt parlamendi pädevale 
komiteele järelevalvenõukogu menetluste ülevaatliku ja arusaadava kokkuvõtte (sh selgitustega varustatud loetelu 
otsustest), mis võimaldab mõista arutelude tausta.
1 Vt Rahvusvahelised siseauditeerimise kutsetegevuse standardid; standard 2010 – Planeerimine (kehtib alates 1. jaanuarist 2013) ning seotud 
dokument „Tegevusjuhis 2010-1”.
EKP vastus 126
92
EKP soovib rõhutada, et ta toetab Euroopa Komisjoni igati ühtse järelevalvemehhanismi määruse käsiloleval läbivaa -
tamisel ning on pärast konfidentsiaalsuslepingu allkirjastamist esitanud komisjonile nõutud dokumendid.
Samuti lisab EKP , et ühtse järelevalvemehhanismi määruse läbivaatamine ei ole osa ühtse järelevalvemehhanismi 
määruses sätestatud aruandlusraamistikust.
94
EKP soovib lisada, et nagu punktis 93 kinnitatud, on EKP avaldanud oma pangandusjärelevalve veebisaidil üle -
vaatliku teabe järelevalveülesannete täitmise kohta. Lisaks pangandusjärelevalve juhendile on avaldatud palju 
dokumente, mis annavad ülevaate EKP järelevalvetegevuse põhimõtetest ja tavadest (nt EKP juhend liidu õiguses 
sätestatud valikuvõimaluste ja kaalutlusõiguse kasutamise kohta). EKP soovib pidevalt suurendada oma järelevalve -
põhimõtete läbipaistvust ning kavatseb pärast nõutud avalike konsultatsioonide lõpulejõudmist avaldada lähikuu -
del veelgi teavet oma järelevalvealaste tegevuspõhimõtete kohta. Seoses järelevalvealase läbivaatamise ja hindami -
sega avaldas EKP 2016. aasta veebruaris dokumendi „Ühtse järelevalvemehhanismi järelevalvealase läbivaatamise 
ja hindamise protsessi (SREP) metoodika”, milles antakse ülevaade protsessi õiguslikust alusest ja rakendatavatest 
meetoditest. Need EKP tegevuspõhimõtteid ja tavasid käsitlevad dokumendid on krediidiasutuste jaoks olulisemad 
kui ühtse järelevalvemehhanismi järelevalvekäsiraamat, mis on sisedokument.
Peale selle vahendab EKP järelevalvealustele üksustele enda tegevuspõhimõtteid muude suhtluskanalite kaudu 
(töötoad pankadega, kõned, järelevalvedialoog ühiste järelevalverühmadega, pressiteated, konverentsid, telefoni -
kõned tegevjuhtidega).
Kokkuvõttes on EKP seisukohal, et järelevalvealustele üksustele avaldatud teave on ühtse järelevalvemehhanismi 
järelevalvepõhimõtete asjakohaseks mõistmiseks piisav.
EKP vastus punktidele 95 ja 96
EKP on arvamusel, et tema avaldatud teave on piisav. Seoses pankade tajutava arvamusega SREPi käsitlevate 
andmete avaldamise kohta peab EKP positiivseks asjaolu, et küsitlusele vastanud 69 pangast pooled pidasid EKP-lt 
SREPi protsessi ja tulemuste kohta saadud teavet väga ülevaatlikuks või vähemalt hästi tasakaalustatuks.
Seoses järelevalvemenetluste kohta saadud teabe kvaliteediga märgib EKP , et 68% küsitlusele vastanutest pidas 
teabe kvaliteeti piisavaks.
103
Küsitluse korraldamise vajaduse kohta märgib EKP , et on alates ühtse järelevalvemehhanismi loomisest olnud tihe -
das kontaktis pangaliitudega, sealhulgas Euroopa Pangaliiduga, kes kogus pankadelt tagasisidet nende järelevalve -
kogemuste kohta 2015. aastal (sellist tagasisidet kavatsetakse hakata edaspidi küsima igal aastal) ning korraldas 
selle raames koostöös riikide pangaliitudega küsitluse, mis hõlmas (tollasest) 122 olulisest krediidiasutusest 94 kre -
diidiasutust. Euroopa Pangaliidu aruandes esitatud soovitustele andis vastused esimees; samuti järgnesid tehnilisel 
tasandil kohtumised pankade esindajatega.
Kui seni keskendus EKP ühtse järelevalvemehhanismi täieliku toimimise tagamisele, siis edaspidi hakatakse kaaluma 
võimalust korraldada ka ise küsitlusi eeldusel, et need pakuvad selget lisandväärtust (eelkõige ei tohi tekkida kattu -
vust teiste sidusrühmade küsitlustega).
EKP vastus 127
Ühised järelevalverühmad  – ülesehitus ja ressursside eraldamine
110
EKP soovib selgitada, et suhtarv 25% (EKP töötajad) / 75% (riiklike pädevate asutuste töötajad) oli ühtse järelevalve -
mehhanismi loomise ajal üldiselt kokku lepitud võrdlusalus ning mitte ametlik eesmärk.
115
EKP soovib märkida, et ehkki võib tõmmata teatavaid paralleele globaalsete süsteemselt oluliste pankade olulisuse 
hindamise ja EKP klastrite koostamise metoodika vahele, puudub kehtiv seos Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) 
metoodikaga. EKP metoodika järgi ei liigitata panku vastavalt EBA lähenemisviisile, samuti ei tehta näiteks globaal -
sete süsteemselt oluliste pankade hindamisi ega olulisuse hindamisi. EKP klastrite koostamise metoodika eesmärk 
on luua oluliste krediidiasutuste alakategooriad proportsionaalsuse rakendamiseks oluliste krediidiasutuste kate -
goorias, kehtestades ühtlasi lähtepunkti töötajate arvu jaotamiseks.
119
Vt EKP vastus punktile 115.
... kuid vastuoluline aruandlusahel, ...
Vt EKP vastus punktile 147.
141 c)
EKP märgib, et kõnealune tehniline piirang kõrvaldati 6. septembril 2016.
147
EKP leiab, et väljend „vastuoluline aruandlusahel” ei ole asjakohane. EKP hinnangul on sisse seatud paralleelsed, 
kuid mitte vastuolulised aruandlusahelad. Ühtse järelevalvemehhanismi organisatsioonilisest korraldusest tulene -
valt on riikliku pädeva asutuse juhtkonnal ainuvastutus kõigi SSMi-väliste ülesannete ning hierarhiliste ja personali -
küsimuste eest.
149
EKP on arvamusel, et mujal kui kohapeal toimuva järelevalve sertifitseerimiskava loomisega on liiga vara tegelda. 
Järelevalvealase koolituse koordineerimisrühm tegeleb praegu kõigile asjaomastele SSMi töötajatele mõeldud ühise 
süsteemiülese koolituskava koostamise ja juurutamisega, seega on liiga vara tegelda sertifitseerimiskavaga. Koo -
lituskava piiramine mujal kui kohapeal toimuva järelevalvega jätaks tähelepanuta asjaolu, et aja jooksul töötajad 
roteeruvad ning seetõttu peaks koolituskava olema laialdasemalt kasutatav.
EKP vastus 128
Kohapealne järelevalve
159
Liigitus muutub pärast seda, kui järelevalvekäsiraamatut on korrigeeritud seoses järelevalve soovitusliku miinimum -
taseme mõistega, mida selgitatakse punktis 163.
178
EKP soovib selgitada, et ametlikud juhised kontrolli leidude järjepideva liigitamise kohta lisatakse 2016. aastal toi -
muva ajakohastamise käigus järelevalvekäsiraamatu 6. peatükile.
182
EKP soovib selgitada, et teave selle kohta, kes peab lõppkoosolekul esindama krediidiasutust, esitatakse 2016. aastal 
avaldatavas kohapealse kontrolli läbiviimise juhendis.
Järeldused ja soovitused
184
EKP ei nõustu väitega, et kontrollikoja audit kinnitab ühtse järelevalvemehhanismi loomise järel tekkinud auditi -
lünki. EKP arvates on kontrollikoda saanud kogu vajaliku teabe ja dokumentatsiooni EKP juhtimise tõhususe hinda -
miseks kooskõlas EKPSi põhikirja artikliga 27.2 ja ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 20 lõikega 7.
Vt ka kommentaar punktile 80, milles kirjeldatakse erinevaid kontrollitasandeid ja kehtivat aruandluskorda.
186
Vt EKP vastus punktidele 40 ja 45.
187
Vt EKP vastus punktidele 73 ja 74.
EKP vastus 129
1. soovitus
EKP nõustub soovituse esimese osaga ja selle täitmise tähtajaga eeldusel, et EKP nõukogu kiidab need heaks.
EKP märgib, et kavatseb otsustusprotsessi edaspidi veelgi optimeerida. Selle poole liikumiseks on juba vastu võetud 
mitu meedet. Eelkõige on tehtud järgmist: valdav osa järelevalveotsuseid võetakse vastu kirjaliku menetluse teel 
ning otsustusorganitele esitatavat dokumentatsiooni on standarditud. Ühtlasi töötab EKP välja järelevalveotsuste 
delegeerimisraamistikku, mis võimaldaks viia tavapäraste järelevalveotsuste vastuvõtmise madalamale tasemele.
EKP aktsepteerib soovituse teist osa. Järelevalvenõukogu sekretariaat on juba välja töötanud kontrollnimekirjad, 
näidisdokumendid ja vooskeemid ning teeb need pangandusjärelevalves osalevate tegevusharude töötajatele kät -
tesaadavaks 2016. aasta septembris. Sekretariaat jätkab nende instrumentide arendamist ja pakub nende kasutamist 
tutvustavaid koolitusi.
2. soovitus
EKP nõustub soovituse punktiga i.
EKP ei nõustu soovituse punktiga ii.
Ühtse järelevalvemehhanismi määruse põhjenduses 66 mainitakse eraldi aruandlusahelat ainult töötajate puhul, 
kes täidavad EKP-le kõnealuse määrusega antud järelevalveülesandeid. See ei hõlma ühiselt kasutatavate teenuste 
töötajaid. Selle põhimõtte range rakendamine ühiselt kasutatavate teenuste puhul suurendaks märkimisväärselt 
kulusid ja vähendaks EKP juhtimise tõhusust.
EKP ei nõustu soovituse punktiga iii.
EKP on veendunud, et õigusraamistiku seatud piires on järelevalvenõukogu esimehel ja aseesimehel juba suur 
otsustusõigus eelarve kehtestamisel. Nagu kodukorras sätestatud, konsulteeritakse selle protsessi käigus nii esi -
mehe kui ka aseesimehega. Ühtse järelevalvemehhanismi määruses on sätestatud, et aseesimees kuulub EKP juha -
tusse ja EKP nõukogusse, kus tehakse lõplikud otsused. See tagab, et järelevalvefunktsiooni seisukohad edastatakse 
nõuetekohasel viisil, samuti on tagatud suur mõjuulatus ja hea läbipaistvus.
3. soovitus
EKP nõustub soovitusega tingimusel, et tehakse otsus siseauditi funktsioonile täiendavate vahendite eraldamise 
kohta.
188
EKP soovib selgitada, et ei ole kehtestanud dokumentidele juurdepääsu piirangut. Euroopa Kontrollikoja juurdepääs 
dokumentidele peaks olema kooskõlas tema volitustega, nagu need on sätestatud EKPSi põhikirja artiklis 27.2 ja 
ühtse järelevalvemehhanismi määruse artikli 20 lõikes 7. Seepärast ei saa rääkida koostöö puudumisest, vaid audi -
teerimispädevuse erinevast tõlgendamisest.
EKP vastus 130
4. soovitus
EKP võtab soovitust arvesse ning jätkab täiel määral koostööd kontrollikojaga, võimaldamaks sel täita oma volitusi, 
nagu need on sätestatud EKPSi põhikirjas ja ühtse järelevalvemehhanismi määruses.
5. soovitus
EKP nõustub soovitusega järgmistel tingimustel.
EKP nõustub vajadusega tagada enda järelevalvetegevuse läbipaistvus. Seepärast avaldatakse ühtse järelevalve -
mehhanismi prioriteedid, mis kujutavad endast järelevalvetegevuse keset ja eesmärki. EKP järelevalveülesannete 
täitmist käsitlevas aastaaruandes, mis avaldatakse EKP veebilehel, annab EKP ülevaate kõnealuse eesmärgi täitmi -
seks võetud meetmetest. Peale selle avaldatakse aastaaruandes ülevaatlik statistika. See hõlmab vähemalt kokku -
võtet järgmisest: tegevuslubadega seotud menetluste ja ELi õigusaktide väidetavate rikkumiste arv, jõustamismeet -
med ja sanktsioonid ning kohapealsete kontrollide arv riskikategooriate ja klastrite lõikes.
EKP on tihedas kontaktis pangaliitudega, sealhulgas Euroopa Pangaliiduga, kes kogus pankadelt tagasisidet nende 
järelevalvekogemuste kohta 2015. aastal ning korraldas selle raames küsitluse, mis hõlmas (tollasest) 122 olulisest 
krediidiasutusest 94 krediidiasutust. EKP tegutses koostöös riikide pangaliitudega. Edaspidi kavatsetakse sellist 
ettevõtmist korrata igal aastal. Euroopa Pangaliidu aruandes esitatud soovitustele andis vastused esimees; samuti 
järgnesid tehnilisel tasandil kohtumised pankade esindajatega.
Kui seni keskendus EKP ühtse järelevalvemehhanismi täieliku toimimise tagamisele, siis edaspidi saab ta hakata kaa -
luma võimalust korraldada ka ise küsitlusi eeldusel, et need pakuvad selget lisandväärtust. Eelkõige ei tohiks tekkida 
kattuvust pangaliitude tehtavate küsitlustega, sealhulgas eespool nimetatud küsitlusega.
EKP jätkab informatiivsete ja ülevaatlike näitajate väljatöötamist ning saab selle tulemusel edaspidi täiendada aasta -
aruandes ja muul viisil avaldatavat teavet.
EKP vastus punktidele 191–195
Vt EKP vastused punktidele 104–149.
EKP soovib märkida, et ühtne järelevalvemehhanism hõlmab Euroopa Keskpanka ja riiklikke pädevaid asutusi, nagu 
nimetatakse ka aruande punktis 9. Kõik ühiste järelevalverühmade personaliküsimused ning ka kohapealsetes kont -
rollides osalevate töötajate küsimused tuleb lahendada ELi esmaste õigusaktidega kehtestatud institutsioonilises 
raamistikus. Seejuures järgitakse EKP ja riiklike pädevate asutuste erinevaid institutsioonilisi reeglistikke ning seda 
tehakse aktiivses koostöös ja dialoogis.
Alates sellest ajast, kui lõppes andmete kogumine käesoleva auditi jaoks, on tehtud suuri edusamme ühtse järele -
valvemehhanismi ühise koolituskava koostamisel järelevalvealase koolituse koordineerimisrühma loomise kaudu, 
mida toetab EKP ja riiklike pädevate asutuste töötajatest koosnev eksperdirühm. Konkreetseid tulemusi võib oodata 
alates 2016. aasta sügisest.
EKP vastus 131
6. soovitus
EKP nõustub soovitusega järgmistel tingimustel.
EKP leiab, et ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse muutmine ei pruugi olla vajalik. Ühtse järelevalvemehha -
nismi määruse artikli 3 lõikes 6 on selgelt sätestatud, et riiklikud pädevad asutused peavad EKPd tema ülesannete 
täitmisel abistama. Peale selle kohustuvad riiklikud pädevad asutused tegema heas usus koostööd vastavalt ühtse 
järelevalvemehhanismi määruse artikli 6 lõikele 2. Ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse artiklis 3 ja järg -
nevates artiklites on selgesõnaliselt ette nähtud, et riiklikud pädevad asutused on kohustatud võimaldama oma 
töötajatel osaleda ühiste järelevalverühmade töös. Sama määruse artikli 4 lõikes 5 on sätestatud, et EKP ja riiklikud 
pädevad asutused konsulteerivad teineteisega ning lepivad kokku riikliku pädeva asutuse ressursside kasutamises 
järelevalverühmades osalemiseks.
EKP on ühiste järelevalverühmade (kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid) personaliküsimusi tähelepanelikult jälginud ja 
teeb seda ka edaspidi. Ühtlasi kaalub ta riiklike pädevate asutustega konsulteerides võimalusi, kuidas tagada alati ja 
igal ajal ühiste järelevalverühmade piisav koosseis. Seejuures ei ole välistatud, et vajaduse korral esitab EKP järele -
valvenõukogule / EKP nõukogule ettepaneku raammääruse muutmise kohta.
7 . soovitus
EKP nõustub soovitusega ja käsitleb seda koos soovitusega 10, et täita see 2018. aasta lõpuks järgmistel tingimustel.
EKP soovib selgitada, et ühiste järelevalverühmade moodustamise õigusraamistik on juba loodud. Raammääruse 
artiklis 4 on juba ette nähtud ühiste järelevalverühmade liikmete määramise süsteem, mis toimib EKP ja riiklike 
pädevate asutuste vahelises dialoogis. Samuti võib EKP nõuda, et riiklikud pädevad asutused teeksid muudatusi 
oma määratud töötajate nimekirjas. Sellest lähtuvalt tuleks välja töötada meetmed, et artikli 4 rakendamist täiel 
määral toetada, mitte nõrgendada. Seega nõustub EKP soovituse sisuga, kuid leiab, et koostööelementi tuleks 
veelgi rõhutada. Ühiste järelevalverühmade moodustamine ja nende toimimise tagamine on alates ühtse järele -
valvemehhanismi käivitamisest olnud nii EKP ja SSMi kui ka riiklike pädevate asutuste ja riikide keskpankade ühine 
jõupingutus. EKP tugineb riiklike pädevate asutuste ja riikide keskpankade suutlikkusele tagada, et ühiste järele -
valverühmade liikmetel on olemas piisavad teadmised, kogemused ja lisaoskused, mida neilt töötajatelt eeldatakse.
Samal ajal tuleb rõhutada, et praegu pole ei riiklike pädevate asutuste ega ka EKP käsutuses ülemäära palju inimres -
sursse, et määrata ühise järelevalverühma liikmeks ideaalse oskuspagasiga isikuid. Seepärast peab EKP tõhusaks 
lahenduseks, et üksikjuhtumitele lähenetakse individuaalselt, kui selgub vajadus pakkuda täiendavat väljaõpet 
või liikmeskonna koosseisu kohandada. Sellist lähenemisviisi toetab praegu ühtses järelevalvemehhanismis kat -
seprojektina sisse seatud tagasiside andmise menetlus koos asjakohase koolituskava edasise täiendamisega. 
Nende instrumentide mõjujõu tugevdamine on kooskõlas ka käesoleva aruandega ja Euroopa Kontrollikoja muude 
soovitustega.
Lõpetuseks tuleb märkida, et oma soovitused on esitanud ka EKP järelevalvekvaliteedi tagamise osakond. Need 
käsitlevad ühiste järelevalverühmade suuruse ja koosseisu määramise meetodite viimistlemist. Meetodid soovi -
tatakse siduda pankade riskiprofiiliga ja järelevalvealase kontrolliprogrammiga, et riskiprofiili hallata ja tagada, et 
ühiste järelevalverühmade liikmeskonna küsimustega tegeldakse igal aastal dialoogis riiklike pädevate asutustega.
8. soovitus
EKP nõustub soovitusega tingimusel, et ületatakse (konfidentsiaalsusega seotud) õiguslikud ja tehnilised takistused. 
Seepärast tehakse kõigepealt teostatavusuuring.
EKP vastus 132
EKP arvates on järelevalveressursside kvantiteedist ja kvaliteedist tervikülevaate saamine hädavajalik eeltingimus, et 
kõnealuseid ressursse saaks tõhusalt ja tulemuslikult kasutada. Siiski on kirjeldatud andmebaasi koostamise püüd -
lusi seni takistanud märkimisväärsed õiguslikud kaalutlused, mis tulenevad vajadusest järgida isikuandmete konfi -
dentsiaalsuse kaitset käsitlevaid liikmesriikide õigusakte. EKP uurib siinse soovituse kohaselt siiski edasisi võimalusi 
andmebaasi loomiseks, korraldades juriidilisi ja tehnilisi aspekte hõlmavaid teostatavusuuringuid.
9. soovitus
EKP nõustub soovitusega.
10. soovitus
EKP nõustub soovitusega.
EKP märgib, et ei tohiks liiga üksikasjalikult ja bürokraatlikult ette näha, kui palju töötajaid igas ühises järelevalve -
rühmas peab olema. Selle asemel tuleks inimressursse juhtida tõhusalt, võimaldades seejuures kaalutlusruumi.
11. soovitus
EKP nõustub soovitusega.
Klastrite koostamise mudeli korrapärase ülevaatamise kohta märgib EKP , et praegu on käsil regulaarne kaks korda 
aastas toimuv ülevaatamine.
12. soovitus
EKP nõustub soovitusega.
EKP tsentraliseeritud kohapealse kontrolli talituse töötajate arv on pidevalt suurenenud, et tagada rohkemate EKP 
lähetuste juhtide olemasolu. Seejuures on hädavajalik riiklike pädevate asutuste kolleegide aktiivne ja tingimusteta 
toetus. Lisaks otsustavad ühiste järelevalverühmade koordinaatorid (kelle mõnikord määrab tsentraliseeritud koha -
pealse kontrolli talitus), milliseid kontrolle EKP juhib ja milliseid mitte.
Selles kontekstis ning võttes arvesse seniseid taotlusi ja kohalikul tasandil pingete kasvu mõnes riigis, ei võimalda 
praegune personaliolukord EKP-l osaleda kõigis kontrollides, millest ta peaks osa võtma: korralised kohapealsed 
kontrollid, temaatilised analüüsid, eriolukorrad. Ehkki juba kavandatakse optimeerimismeetmeid (nt segakoossei -
su ga meeskondade edendamine ja töömeetodid), on kogu nõudluse täitmiseks vaja suuremat arvu tsentraliseeritud 
kohapealse kontrolli talituse töötajaid.
13. soovitus
EKP nõustub soovitusega.
Seoses IT-süsteemi puudustega märgib EKP , et osaliselt aitab neid lahendada edaspidi kasutusele võetav teabe -
haldussüsteemi (IMAS) versioon 2.0. Inspektorite pädevust ja oskusi peaks aitama parandada ühtse järelevalve -
mehhanismi koolituskava rakendamine.
KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
Sündmus Kuupäev
Auditiplaani vastuvõtmine / auditi algus 29.6.2015
Aruande projekti ametlik saatmine komisjonile (või mõnele teisele auditeeritavale) 28.6.2016
Aruande lõplik vastuvõtmine pärast ärakuulamismenetlust 18.10.2016
Kõigis keeltes saadud Euroopa Keskpanga ametlikud vastused 19.10.2016
2012. aastal otsustasid ELi juhid, et euroala pankade üle 
hakatakse tegema järelevalvet ühtse 
järelevalvemehhanismi kaudu, mille juures EKP-l on kõige 
tähtsam roll, kuid riiklikel pädevatel asutustel on samuti 
ülesandeid. Aruandes uuritakse, kuidas EKP rajas ühtse 
järelevalvemehhanismi ja korraldab selle tööd ning 
millised on sellega seotud probleemid.
Kontrollikoda leidis, et suhteliselt lühikese ajaga ehitati 
üles keeruline järelevalvestruktuur, kuid selle keerukus on 
probleemiks, eriti kuna uus mehhanism sõltub suuresti 
riiklike järelevalveasutuste ressurssidest. Seega on EKP-l 
vastutusele vaatamata ebapiisav kontroll 
pangandusjärelevalve teatud oluliste aspektide üle.
EKP esitatud teave ei olnud aga piisav selleks, et 
kontrollikoda saaks täies mahus hinnata, kas EKP haldab 
ühtset järelevalvemehhanismi mõjusalt juhtimise, mujal 
kui kohapeal tehtava järelevalve ja kohapealse kontrolli 
valdkonnas.
EUROOPA
KONTROLLIKODA