[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 29.10.2009

KOM(2009)595 lõplik

KOMISJONI TEATIS

Horvaatia ühinemisläbirääkimiste finantspakett

KOMISJONI TEATIS

Horvaatia ühinemisläbirääkimiste finantspakett

I. Sissejuhatus

Komisjon märkis oma 5. novembri 2008. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2008–2009” (KOM(2008) 674 (lõplik)), et kui Horvaatia on oma ettevalmistustes jätkuvalt edukas, esitab komisjon 2009. aasta jooksul Horvaatia ühinemise finantspaketti käsitleva teatise.

Võttes arvesse Horvaatia seniseid edusamme ühinemisläbirääkimistel, antakse käesolevas teatises ülevaade Horvaatia finantspaketi peamistest punktidest, et nõukogul oleks võimalik neid 2009. aasta lõpus arutada. Komisjon esitab selle alusel nõukogule ühise seisukoha eelnõu läbirääkimiste pidamiseks põllumajandust ja maaelu arengut, regionaalpoliitikat, struktuurivahendite koordineerimist ning rahastamist ja eelarvet käsitlevates valdkondades. Käesolevas teatises esitatakse hinnang Horvaatia ühinemisest tekkivale finantsmõjule nimetatud valdkondades.

Kõnealuse teatise aluseks oleva tööhüpoteesi kohaselt ühineb Horvaatia ELiga 2012. aasta jaanuaris juhul, kui kõik liikmesuse tingimused on täidetud. Need hõlmavad ka tingimust, et kindlalt on paigas ka vajalik ühenduse finantsvahendite haldamise ja kontrollimise suutlikkus[1] Kuna praegune finantsraamistik hõlmab aastaid 2007–2013, siis hõlmab Horvaatia finantspakett kaheaastast ajavahemikku 2012–2013.

II osas esitatud Horvaatiat käsitlevate komisjoni ettepanekute aluseks on kehtiv ühenduse õigustik ning põhimõtted ja metoodika, mida kasutati 12 uusima liikmesriigiga peetud läbirääkimiste jaoks välja töötatud finantspakettides. Ettepanekud hõlmavad kümneaastast järkjärgulist kohaldamiskava põllumajanduse otsetoetuste ning kaheaastast järkjärgulist kuluartiklite kohaldamist ühtekuuluvuspoliitika, maaelu arendamise valdkonnas ning Euroopa Kalandusfondi meetmete puhul. Kuna praegune finantsraamistik ei hõlma aastat 2014 (oletatav kolmas ühinemisjärgne aasta), tuleks Horvaatiat kohelda võrdselt teiste liikmesriikidega aastast 2014 kehtima hakkava finantsperspektiivi siiani määratlemata kuluartiklite osas.

Käesolevas teatises esitatud arvandmed on väljendatud jooksevhindades.

II. Finantspaketi ülevaade

Ülevaade on esitatud vastavalt kehtivale finantsraamistikule 2007–2013.

Rubriik 1: Jätkusuutlik kasv

1a - Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive nimel

Rubriigiga 1a (Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive nimel) hõlmatud peamised kuluartiklid on teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm (57 %), elukestev õpe ja Erasmus Mundus (9 %) ning üleeuroopalised transpordi- ja energiavõrgud (8,2 %).

Tuleb valmis olla selleks, et Horvaatia hakkab osalema ühenduse meetmetes ja programmides kohe pärast ühinemist. Kuna rubriigis 1a hõlmatud meetmetes ja programmides[2] ei ole ette nähtud riigipõhiseid vahendeid, tuleb rubriigi 1a assigneeringuid suurendada, et praeguse 27 liikmesriigi rahastamisele ei tekiks negatiivseid mõjusid. Võttes aluseks sama metoodika,[3] mida kasutati viienda laienemise ajal 12 uue liikmesriigi puhul sisepoliitika rahastamiseks vajaminevate lisavahendite kindlaksmääramiseks, on Horvaatia kahe esimese liikmeksoleku aasta ajal vaja lisavahendeid 187,2 miljoni euro ulatuses.

(miljonites eurodes – jooksevhindades)

Rubriik 1a | 2012 | 2013 |

EL27 | 14 203 | 15 433 |

Horvaatia | 89,7 | 97,5 |

% EL27st | 0,63 % | 0,63 % |

1 b – Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

Rubriik 1b (ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks) hõlmab struktuurifonde (81 %) ja ühtekuuluvusfondi (19 %).

Struktuurimeetmete vahendite eraldamine liikmesriikidele otsustatakse peamiselt struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide juhtimist käsitlevatest määrustest tuleneva metoodika ja kriteeriumide alusel. Nendes on ka kindlaks määratud struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide ülemmäärad võrreldes vastava aasta SKPga.

Komisjon on arvamusel, et kahte esimest ühinemisjärgset aastat katvate rahaliste vahendite kogusumma tuleks Horvaatia puhul arvutada sarnase lähenemisviisi alusel kui 12 viimati ühinenud liikmesriigi puhul, kasutades sealjuures struktuurimeetmete järkjärgulist kohaldamist, mille puhul arvestatakse Horvaatia suutlikkusega neid kasutada. Järkjärguline kohaldamine kahe aasta jooksul toimuks järgmiselt: 2012. aastal 60 %, 2013. aastal 80 % ning vahendite täielik kasutuselevõtt saavutatakse 2014. aastaks. Kolmandik kõigist kaheks aastaks ettenähtud vahenditest tuleks suunata ühtekuuluvusfondi, et arvestada märkimisväärseid vajadusi transpordi ja keskkonnainfrastruktuuride valdkonnas.

Kui Horvaatia suhtes kohaldada praeguseid eraldamiskriteeriume, oleks struktuuri- ja ühtekuuluvusvahendite ülemmäär 3,524 % SKPst. Kui Horvaatia suhtes kohaldada sama kasvumäära kui viiendagi laienemise puhul, siis oleks ülemmäär 2012. aastal 2,1 % ja 2013. aastal 2,8 % SKPst. Võttes arvesse määruse 1083/2006 II lisa artiklit 8, peaks kõnealused ülemmäärad hõlmama Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi toetust, mis pärineb EAGGFi arendusrahastust, ning Euroopa Kalandusfondi toetust.

Kõnealune lähenemine peaks tagama sujuva ülemineku, mille käigus arvestatakse Horvaatia suutlikkust toetust vastu võtta. Võttes arvesse ka viienda laienemise käigus ELiga ühinenud liikmesriikide kohtlemist ning lühikest, kahe aasta pikkust programmiperioodi, võiks peatüki 22 raames kaaluda rakendustingimuste teatavas ulatuses paindlikumaks muutmist: regionaalpoliitika ja struktuurivahendite koordineerimine eelkõige seoses suurprojektidega.

Värskeimate SKP andmete ja majanduskasvu prognooside alusel ulatuks struktuuri- ja ühtekuuluvusvahendite kogusumma liikmesuse kahe esimese aasta jooksul 2 205,1 miljoni euroni.

(miljonites eurodes – jooksevhindades)

Rubriik 1b | 2012 | 2013 |

EL27 | 52 425 | 54 188 |

Horvaatia | 915,9 | 1 289,2 |

% EL27st | 1,75 % | 2,38 % |

Kui Horvaatia struktuuri- ja ühtekuuluvusvahendid võetaks 2013. aastaks täielikult kasutusele, oleks nende kogusumma 1,612 miljonit eurot ning kujutaks endast rubriigi 1b suurendamist 3 % võrra kõigist ühenduse kuludest kõnealuses valdkonnas.

Rubriik 2: Loodusvarade kaitse ja majandamine

Rubriigiga 2 (Loodusvarade kaitse ja majandamine) hõlmatud peamised kuluartiklid on turuga seotud kulud ja otsetoetused (73 %), maaelu areng (24 %), Euroopa Kalandusfond (1 %) ja keskkonnaprogramm Life + (0,6 %).

Turuga seotud kulu

Ühise põllumajanduspoliitika turumeetmetest tulenevalt hakatakse ühenduse õigustikku Horvaatia suhtes kohaldama kohe pärast selle liitumist ELiga.

Turuga seotud kulusid on võimalusel prognoositud praeguste tootmistavade ja Horvaatia olemasoleva statistika alusel, toetudes erinevates turusektorites praegusele õigusraamistikule.

Võttes arvesse värskeimat põllumajandusturgude prognoosi, on komisjon arvamusel, et Horvaatias on turumeetmete jaoks esimese kahe liikmeksoleku aasta jooksul vaja vahendeid kokku 45 miljoni euro ulatuses.

Lisaks sellele tuleb Horvaatiale eraldada kalanduse turumeetmete ning rubriigi 2 kohaste looma- ja taimetervise meetmete tarbeks umbes 3 miljonit eurot aastas.

Kokku ulatuvad Horvaatia ühinemist arvesse võtvad täiendavad turumeetmed 2012. aastal 18 miljoni euroni ja 2013. aastal 33 miljoni euroni.

Otsetoetused

Otsetoetused, tootmiskvoodid ja muud pakkumise korraldusvahenditega seotud assigneeringud on kvantifitseeritud kõige hiljutisemate võrdlusperioodide alusel, mille kohta on olemas kättesaadavad ja usaldusväärsed andmed, mis hõlmavad ajavahemikku 2000–2007. Kuna Horvaatia muutis 2005. aastal kooskõlas Eurostati metoodikaga kasutatavat statistilist meetodit ning 2004. aastal loendust ei toimunud, on kõige usaldusväärsemate andmetena kasutatud aastate 2005–2007 läbivaadatud statistilisi andmeid. Arvesse ei ole võetud mineeritud piirkondi ja arvatavalt mineeritud põllumajanduspiirkondi, mille kohta ei ole Horvaatia veel piisavat teavet esitanud.

Arvutused on tehtud kooskõlas viienda laienemise puhul kasutatud lähenemisviisiga, kuid arvesse on võetud ka ühise põllumajanduspoliitika hiljutisi reforme.

Vastavalt viienda laienemise käigus ühinenud liikmesriikide suhtes kohaldatud liidu lähenemisviisile sätestas EL oma seisukohas CONF-HR 11/09, et otsetoetused tuleks Horvaatias kasutusele võtta kümne aasta jooksul järgmise ajakava kohaselt, kus juurdekasv on väljendatud protsendina EL-15s sel ajal kohaldatud kõnealuste toetuste tasemest:

esimene aasta pärast ühinemist: 25 %

teine aasta pärast ühinemist: 30 %

kolmas aasta pärast ühinemist: 35 %

neljas aasta pärast ühinemist: 40 %

Seejärel igal aastal 10 % suurune juurdekasv kuni EL-15s sel ajal kohaldatud toetuste taseme saavutamiseni.

Võttes kasutusele otsetoetused, mille aluseks on protsenditasemed mitte absoluutsummad, antakse Horvaatiale selge suund ühenduse õigustiku kohaldamiseks kõnealuses valdkonnas.

Sellisel moel otsetoetuste kasutuselevõtu prognoositav finantskulu Horvaatiale on esimese kahe ühinemisjärgse aasta jooksul kokku 93,3 miljonit eurot. 2012. aastal kulusid ei teki, kuna ELi eelarvest tehtavad maksed, mis on seotud otsetoetustest tulenevate liikmesriikide kuludega, tehakse järgmise aasta eelarvest.

(miljonites eurodes – jooksevhindades)

Rubriik 2 Turuga seotud kulud ja otsetoetused | 2012 | 2013 |

EL27 - Rubriigi 2 kohane vaheülemmäär enne ülekandmisi ja ümbersuunamisi | 48 093 | 48 574 |

Horvaatia | 18,0 | 126,3 |

% EL27st | 0,04 % | 0,26 % |

Kui otsetoetusi oleks hüpoteetiliselt võimalik 2013. aastal kasutada, ulatuks nende kogusumma 373 miljoni euroni. Koos turukuludega kujutaks see endast ühenduse kogukulude 0,83 %-list kasvu rubriigi 2 vaheülemmäära raames kõnealuses valdkonnas.

Horvaatia jaoks turuga seotud kuludeks ja otsetoetusteks ette nähtud summad tuleb lisada finantsraamistiku rubriigi 2 kohasele ülemmäärale ja rubriigile 2.

Maaelu arengu poliitika

Maaelu arenguga seoses arvutatakse kõik eraldised kooskõlas sama meetodiga, mida kasutati viienda laienemise puhul. Nagu ka viienda laienemise puhul, koosnevad maaelu arenguks ette nähtud vahendid kahest osast: esiteks nn tagatisrahastust ja teiseks nn arendusrahastust .

Tagatisrahastu osa arvutamise aluseks on Horvaatia kasutuses olevate põllumajandusmaade ja põllumajandusliku tööhõive suhtelise osa võrdlemine EL12 andmetega. Nagu ka viienda laienemise puhul, on arvesse võetud tulevase liikmesriigi suurust.

Arendusrahastu arvutuse aluseks on asjaolu, et maaelu arendamisega seotud vahendite jaoks reserveeritakse ühtekuuluvuse vahendite ülemmäärast samas ulatuses (14,11 %) kui Bulgaaria ja Rumeenia puhul (vt rubriik 1b eespool).

Võtmaks arvesse suutlikkust toetusi vastu võtta ja tagamaks maaelu arengu poliitika sujuvat kohaldamist Horvaatias, nähakse ette järkjärguline kohaldamine kahe aasta jooksul, 2012. aastal 60 %, 2013. aastal 80 % ning vahendite täielik kasutuselevõtt saavutatakse 2014. aastaks. Kõnealuse lähenemisviisi kohaldamise tulemusena on assigneeringute kogumaht kahe aasta jooksul 483,1 miljonit eurot.

(miljonites eurodes – jooksevhindades)

Rubriik 2 Maaelu arendamine | 2012 | 2013 |

EL27 enne ülekandmisi ja ümbersuunamisi | 12 717 | 12 715 |

Horvaatia | 201,6 | 281,5 |

% EL27st | 1,58 % | 2,2 % |

Kui maaelu arengu meetmed oleksid 2013. aastaks täielikult kasutusele võetud, ulatuks nende kogusumma 352 miljoni euroni ning kujutaks endast ühenduse kogukulude suurendamist 2,8 % võrra kõnealuses valdkonnas.

Euroopa Kalandusfond

Eeldatakse, et Horvaatia hakkab Euroopa Kalandusfondi töös osalema kohe peale ELiga ühinemist. Allpool esitatud arvnäitajad on arvutatud, võttes arvesse määruse 1083/2006 II lisa punkti 8. Ühtekuuluvuse vahendite ülemmäärast on kohaldatud sama suurt osa (1,64 %) kui Bulgaaria ja Rumeeniagi puhul.

Võtmaks arvesse suutlikkust vastu võtta toetusi, nähakse ette järkjärguline kohaldamine kahe aasta jooksul, 2012. aastal 60 %, 2013. aastal 80 % ning vahendite täielik kasutuselevõtt saavutatakse 2014. aastaks. Kõnealuse lähenemisviisi kohaldamise tulemusena on assigneeringute kogumaht kahe aasta jooksul 42,9 miljonit eurot.

(miljonites eurodes – jooksevhindades)

Rubriik 2 Euroopa Kalandusfond | 2012 | 2013 |

EL27 | 672 | 688 |

Horvaatia | 17,8. | 25,1 |

% EL27st | 2,6 % | 3,6 % |

Kui Euroopa Kalandusfondi vahendid oleksid 2013. aastaks täielikult kasutusele võetud, ulatuks nende kogusumma 31 miljoni euroni ning Horvaatia eraldised kujutaks endast ühenduse kogukulude suurendamist 4,5 % võrra kõnealuses valdkonnas.

Muud ühise kalanduspoliitika toetused

Lisaks Euroopa Kalandusfondile prognoositakse, et Horvaatia ühinemisel tuleb eelarvet 3 miljoni euro võrra suurendada kulutuste tõttu ühise kalanduspoliitika kontrollile ja jõustamisele ning andmekogumisele ühist kalanduspoliitikat toetava nn teise vahendi raames (määrus EÜ 861/2006).

Life +

Eeldada tuleks, et Horvaatia hakkab osalema ühenduse programmi Life + töös kohe peale ELiga ühinemist. Kuna kindlaksmääratud riigipõhiseid vahendeid ei ole ette nähtud, tuleb olemasolevaid summasid suurendada, et praeguse 27 liikmesriigi rahastamisele ei tekiks negatiivseid mõjusid. Võttes aluseks sama metoodika, mida kasutati viienda laienemise ajal 12 uue liikmesriigi puhul sisepoliitika rahastamiseks vajaminevate lisavahendite kindlaksmääramiseks, on Horvaatial kahe esimese liikmeksoleku aasta ajal vaja lisavahendeid 5 miljoni euro ulatuses.

Rubriik 3: Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

Rubriigiga 3 (kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus) hõlmatud peamised kuluartiklid on solidaarsuse ja rändevoogude juhtimisega seotud meetmed (31 %), detsentraliseeritud asutused (17 %) ja programm „Aktiivsed noored” (8 %).

3a Vabadus, turvalisus ja õigus

Enamiku kõnealuse rubriigi alla kuuluvate meetmete ja programmide puhul ei ole riigipõhiseid assigneeringuid ette nähtud. Siiski tuleb olemasolevaid assigneeringuid suurendada, et praeguse 27 liikmesriigi rahastamisel ei tekiks negatiivseid mõjusid. Võttes aluseks sama metoodika, mida kasutati viienda laienemise ajal 12 uue liikmesriigi puhul sisepoliitika rahastamiseks vajaminevate lisavahendite kindlaksmääramiseks, on Horvaatial kahe esimese liikmeksoleku aasta vältel vaja lisavahendeid 8,4 miljoni euro ulatuses (2012. aastal 4 miljonit eurot, 2013. aastal 4,4 miljonit eurot) nendes rubriigi 3a valdkondades, kus ei ole riigipõhiseid assigneeringuid ette nähtud.

Lisaks tuleb riigipõhised assigneeringud ette näha järgmistele rubriigi 3a vahenditele: Vabadus, turvalisus ja õigus:

- Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond

Ajavahemikuks 2007–2013 on ette nähtud 825 miljonit eurot, millest 768 miljonit jaotatakse liikmesriikide vahel objektiivsete kriteeriumide alusel, mis väljendavad riigis seaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike arvu. Kõnealuse kriteeriumi[4] kohaldamisega Horvaatia suhtes kaasneb 1,3 miljoni euro ulatuses riiklikke assigneeringuid 2013. aastal.

- Euroopa Pagulasfond

Ajavahemikuks 2008–2013 on ette nähtud 628 miljonit eurot, millest 566 miljonit eurot jaotatakse liikmesriikide vahel objektiivsete kriteeriumide alusel, mis on seotud varjupaigataotlejate ja integreeruvate isikute arvuga, kes on rahvusvahelise kaitse all (põgenikud, täiendava kaitse all olevad isikud). Kõnealuse kriteeriumi kohaldamisega Horvaatia suhtes kaasneb 1 miljoni euro ulatuses riiklikke assigneeringuid 2013. aastal.

- Euroopa Tagasipöördumisfond

Ajavahemikuks 2008–2013 on ette nähtud 676 miljonit eurot, millest 629 miljonit eurot jaotatakse liikmesriikide vahel objektiivsete kriteeriumide alusel, mis väljendavad kolmandate riikide kodanike arvu, kelle suhtes kohaldatakse või on kohaldatud tagasisaatmismeetmeid. Kõnealuse kriteeriumi kohaldamisega Horvaatia suhtes kaasneb 1 miljoni euro ulatuses riiklikke assigneeringuid 2013. aastal.

Schengeni rahastu

Sarnasel viienda laienemise puhul kokkulepitule, tuleks Schengeni rahastut pidada ajutiseks meetmeks, millega rahuldada erakorralisi investeerimisvajadusi, et säilitada ja tugevdada Euroopa Liidu välispiiri, mis hõlmab ka Horvaatiat, ning tegeleda Horvaatia Schengeni süsteemiga ühinemise mõjudega. Arvutuse aluseks on sama metoodika, mida kasutati viienda laienemisel puhul abisaaja riikide kindlaksmääramisel. Horvaatia kahe esimese ühinemisjärgse aasta jooksul tuleks ette näha 120 miljonit eurot (2012. aastal 60 miljonit eurot ja 2013. aastal 60 miljonit eurot). Rakendamiskorda käsitletakse peatükis „muud küsimused”. Schengeni rahastu vahendite Horvaatiale kättesaadavuse tõttu ei ole Välispiirifondist Horvaatiale 2012. ja 2013. aastal vahendeid ette nähtud.

3b Kodakondsus

Sarnaselt rubriigile 3a on ilma riigipõhiste assigneeringuteta kuluvaldkondades vaja vahendeid suurendada selle tagamiseks, et see ei mõjutaks negatiivselt rubriigi 3b all EL27 ette nähtud rahastamist. Seetõttu on kahel esimesel Horvaatia ühinemisjärgsel aastal vaja täiendavaid vahendeid 8,9 miljoni euro ulatuses (2012. aastal 4,4 miljonit eurot ja 2013. aastal 4,5 miljonit eurot).

- Üleminekutoetused institutsioonide väljaarendamiseks

Ühinemisläbirääkimistel, korrapärastes aruannetes ja ühinemispartnerlustes on ühinemisprotsessi jaoks üliolulise asjaoluna tuvastatud vajadus luua pädevad haldus- ja õigusstruktuurid ning tugevdada haldus- ja õigussuutlikkust, et nõuetekohaselt rakendada ühenduse õigustikku. Seetõttu tuleks Horvaatiale eraldada eelkõige üleminekutoetuste kaudu täiendavaid vahendeid, millega toetada ühinemisjärgseid institutsioonide väljaarendamise meetmeid nagu tehti ka viienda laienemise puhul. Sellel eesmärgil tuleks eraldada kokku 29 miljonit eurot. Institutsioonide väljaarendamiseks antavate üleminekutoetuste rakenduskorda käsitletakse peatükis „Muud küsimused”. Kõnealuses kontekstis juhitakse erilist tähelepanu asjaomase vastastikuse täiendavuse tagamisele haldusreformiks ja institutsioonilise suutlikkuse arendamiseks kavandatava Euroopa Sotsiaalfondi toetuse raames.

(miljonites eurodes – jooksevhindades)

Rubriik 3: Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus | 2012 | 2013 |

EL27 | 2 105 | 2 376 |

Horvaatia | 97,4 | 72,2 |

% EL27st | 4,6 % | 3 % |

Rubriik 4: EL kui üleilmne partner

Kõnealuses rubriigis ei ole kohustustega seoses riigipõhiseid kulusid ette nähtud. Horvaatia ühinemisega seoses ei pea ELi üldkulusid kõnealuses valdkonnas suurendama. Pärast ühinemist ELiga ei saa Horvaatiale kõnealuse rubriigi raames enam IPAst vahendeid eraldada.

Rubriik 5: Haldus

Nagu ka viienda laienemisega ühinenud liikmesriikide puhul, võib oletada, et Horvaatia jaoks spetsiaalselt halduskuludeks vahendeid ei eraldata. Horvaatia ühinemisega kaasnevad siiski täiendavad halduskulud, mis on seotud eelkõige suurenevate suulise ja kirjaliku tõlke vajadusega. Prognoositakse, et Horvaatia esimese kahe ELi liikmeksoleku aasta jooksul tõuseb täiendavate halduskulude kogusumma 122 miljonit eurot.

(miljonites eurodes – jooksevhindades)

Rubriik 5 Haldus | 2012 | 2013 |

EL27 | 8 670 | 9 095 |

Horvaatia | 45 | 77 |

% EL27st | 0,52 % | 0,85 % |

Rubriik 6: Kompensatsioon

Viienda laienemise käigus lepiti uute liikmesriikide kasuks kokku kahes rubriigi kompensatsioon alla kuuluvas erandlikus kuluartiklis. Nendeks olid „ajutine eelarvekompensatsioon” ja „rahavootoetus”.

Arvestades tollaste kandidaatriikide üldist majanduse arengutaset, lepiti viienda laienemise käigus kokku põhimõttes, et ühegi uue liikmesriigi eelarve netobilanss ei või esimestel ühinemisjärgsetel aastatel olla halvem võrreldes olukorraga enne ühinemist, kui saadi toetust ühinemiseelsetest vahenditest. Neljal juhul prognoositi, et kirjeldatud eelarveseisund tekib. Seetõttu tehti ajutine eelarvekompensatsioon kättesaadavaks neljale asjaomasele liikmesriigile.

Leevendamaks omavahendite eeskirjade täielikust rakendamisest tulenevat mõju uutele liikmesriikidele kohe pärast ELiga ühinemist ning kulukohustuste assigneeringute tegemise ja tegelike maksete vahelist ajalist viivitust eelkõige esimese ühinemisjärgse aasta jooksul, tehti kõigile viienda laienemise käigus ühinenud uutele liikmesriikidele kättesaadavaks spetsiaalne ajutine rahavooteotus, et parandada oma eelarve netobilanssi.

Kooskõlas viienda laienemise käigus ühinenud riikidega kokkulepituga nähakse ette, et omavahendite eeskirju kohaldatakse esimesel ühinemisjärgsel aastal täiel määral ka Horvaatia suhtes.

Võttes aluseks kõnealuse teatisega Horvaatiale ette nähtud kulutaseme, prognoositakse, et Horvaatia eelarve netobilanss ei ole esimesel ühinemisjärgsel aastal kehvem võrreldes olukorraga enne ühinemist, kui saadi toetust ühinemiseelsetest vahenditest. Seetõttu ei kavandata Horvaatiale ajutist eelarvekompensatsiooni eraldada.

Rahavootoetusega seoses pakub komisjon välja järgmised summad, mille arvutamise aluseks on sama metoodika, mida kasutati ka viienda laienemise ajal: 2012. aastal 170,4 ,miljonit eurot, 2013.aastal 32,4 miljonit eurot.

(miljonites eurodes – jooksevhindades)

Rubriik 6 Kompensatsioonid | 2012 | 2013 |

EL27 | - | - |

Horvaatia | 170,4 | 32,4 |

**

Eespool nimetatud ettepanekute finantsmõju kaheaastasele perioodile on esitatud käesolevale teatisele lisatud lisas. Võttes arvesse Horvaatia ühinemist ELiga, on 2012. aastaks ette nähtud kulukohustuste assigneeringuid kogusummas 1 561 miljonit eurot. See moodustab 1,06 % EL27 kulukohustustest kõnealuse aasta finantsraamistikus. 2013. aastal nähakse ette kulukohustuste assigneeringuid kogusummas 2 007 miljonit eurot. See moodustab 1,32 % EL27 kulukohustustest 2013. aastal.

Lisaks sellele esitatakse prognoosid maksete kohta, mida kõnealusest uuest kuluartiklist tegema hakatakse. Kõnealuste prognooside aluseks on sama metoodika, mida kasutati viienda laienemisegi puhul. Metoodikat on kohandatud praegustele eeskirjadele vastavaks.

Horvaatia ühinemisest tulenev finantsmõju EL27-le leevendatakse Horvaatia arvatava liikmemaksuga ELi eelarvesse omavahendite kaudu. Osamakse suuruseks prognoositakse 2012. aastal 609 miljonit eurot ja 2013. aastal 647 miljonit eurot.

Kui kõik Horvaatiale mõeldud kulutused oleksid 2013. aastaks täielikult kasutusele võetud, oleks Horvaatia ühinemise aastane kulu ELi eelarvele näitlikult 2 600 miljonit eurot. Kõnealune summa moodustab 1,7 % ELi kogukuludest 2013. aastal.

III. Finantsraamistiku 2007–2013 kohandamine, et võimaldada Horvaatia ühinemist ELiga

Ühinemisläbirääkimiste tulemuste arvesse võtmiseks ja Horvaatia ühinemise võimaldamiseks on vaja kohandada kehtivat finantsraamistikku 2007–2013.

Kehtiva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelisele kokkuleppe[5] artikliga 29 sätestatakse, et kui finantsraamistikuga hõlmatud ajavahemikul ühinevad Euroopa Liiduga uued liikmesriigid, kohandavad Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt komisjoni ettepaneku põhjal ja punkti 3[6] kohaselt finantsraamistikku, et võtta arvesse ühinemisläbirääkimiste tulemustest tingitud kulutusi.

Järgnevas tabelis esitatakse rubriikide kaupa kulude suurenemine, mis kaasneb Horvaatia ühinemisel ELiga kahel esimesel liikmeksoleku aastal.

I LISA Horvaatia finantspakett

(miljonit eurot, jooksevhindades)

2012 | 2013 | Kokku |

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD |

1. Jätkusuutlik kasv | 1 005,6 | 1 386,7 | 2 392,3 |

1a - Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive nimel | 89,7 | 97,5 | 187,2 |

1 b – Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 915,9 | 1 289,2 | 2 205,1 |

2. Loodusvarade kaitse ja majandamine | 242,8 | 438,5 | 681,3 |

millest turuga seotud kulud ja otsetoetused | 18,0 | 126,3 | 144,3 |

3. Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus | 97,4 | 72,2 | 169,6 |

3a Vabadus, turvalisus ja õigus | 64,0 | 67,7 | 131,7 |

3b Kodakondsus | 33,4 | 4,5 | 37,9 |

4. EL kui üleilmne partner | - | - | - |

5. Haldus | 45,0 | 77,0 | 122,0 |

6. Kompensatsioonid | 170,4 | 32,4 | 202,8 |

Kulukohustuste assigneeringud kokku (Horvaatia) | 1 561,2 | 2 006,8 | 3 568,0 |

Kulukohustuste assigneeringud kokku (EL27) | 147 210 | 151 976 |

Täiendavate Horvaatiaga seotud kulutuste EL27 osa | 1,06 % | 1,32 % |

Maksete assigneeringud * | 985,1 | 1 001,4 | 1 986,5 |

* Aluseks on võetud eespool nimetatud kulukategooriad ja sama metoodika, mida kasutati viienda laienemisegi puhul. Metoodikat on kohandatud praegustele eeskirjadele vastavaks.

[1] Lisaks sellele, et võtta ühenduse finantshuvide kaitseks kõik vajalikud meetmed, teeb komisjon ettepaneku lisada ühinemislepingusse kaitsemeetmed.

[2] Välja arvatud tuumarajatiste sulgemisega seotud vahendid Leedule, Slovakkiale ja Bulgaariale.

[3] Arvutuse aluseks on kombinatsioon, millest 50 % moodustab rahvastik ja 50 % EU27 SKP.

[4] Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fondi, Euroopa Pagulasfondi ja Euroopa Tagasipöördumisfondi õiguslikes alustes ei nähta ette kulutusi esimesel ühinemisjärgsel aastal nende riikide jaoks, kes ühinevad ELiga aastatel 2007–2013.

[5] (2006/C 139/01), 14. juuni 2006.

[6] Punkt 3 on järgmine: Käesolev kokkulepe ei muuda institutsioonide vastavat eelarvepädevust, mis on sätestatud asutamislepingutes. Seal, kus käesolevale punktile viidatakse, langetab nõukogu oma otsused kvalifitseeritud häälteenamusega ja Euroopa Parlament oma otsused oma liikmete häälteenamuse ja kolme viiendikuga antud häältest, seda vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 272 lõike 9 viiendale lõigule.