Siseauditi talitus kavandab oma töö riskihindamise ja suutlikkuse analüüsi põhjal. See on nõutud tema ametijuhendi ja rahvusvaheliste standardite alusel ning see aitab tagada auditikava tõhusa ja tulemusliku rakendamise. Selle rakendamist kontrollitakse regulaarselt ja vajaduse korral tehakse kohandusi.

Järgnevatel joonistel on esitatud täidetud ülesanded ja valminud aruanded tüüpide kaupa. Tähtpäevaks, st 31. jaanuariks 2021 oli 2020. aasta ajakohastatud auditikavast täidetud 95 % (st 100 % 2020. aastaks kavandatud kindlustandvatest ülesannetest, samal ajal kui kahe konsultatsiooni lõpetamine reprioriseeriti ja lükati edasi 2021. aastale). See auditikava hõlmas komisjonis ja rakendusametites korraldatavaid auditeid .

Siseauditi talitus ei auditeeri liikmesriikide süsteeme, mille abil kontrollitakse ELi eraldatud rahalisi vahendeid. Sellised auditid hõlmavad individuaalsete toetusesaajate tasandit ning neid teevad liikmesriikide siseaudiitorid, riiklikud auditiasutused, komisjoni muud peadirektoraadid ja Euroopa Kontrollikoda. Küll aga auditeerib siseauditi talitus meetmeid, mille on võtnud komisjon, et teha järelevalvet I) liikmesriikide organite üle; ning ii) muude organite üle, kes vastutavad ELi rahaliste vahendite väljamaksete eest (nagu Ühinenud Rahvaste Organisatsioon), ja neid auditeerida. Vastavalt finantsmäärusele võib siseauditi talitus neid ülesandeid täita kohapeal, sealhulgas liikmesriigis.

Auditi järelevalvekomitee aitab volinike kolleegiumil täita oma aluslepingutest, finantsmäärusest ja muudest õigusaktidest tulenevaid kohustusi. Selleks teeb ta järgmist: i) tagab siseauditi talituse sõltumatuse; ii) jälgib siseauditi töö kvaliteeti; iii) tagab, et komisjoni talitused võtavad sise- ja välisauditi soovitusi nõuetekohaselt arvesse, ning iv) tagab, et nende soovituste puhul võetakse asjakohaseid järelmeetmeid. Sel viisil aitab auditi järelevalvekomitee suurendada komisjoni tulemuslikkust ja tõhusust oma eesmärkide saavutamisel. Auditi järelevalvekomitee hõlbustab ka volinike kolleegiumi järelevalvet komisjoni juhtimise, riskijuhtimise ja sisekontrolli tavade üle.

Siseauditi talitus annab aru auditi järelevalvekomiteele ja on tema ees talitluslikult vastutav. Siseauditi talitus i) esitab auditi järelevalvekomiteele aruandeid audititest tulenevate oluliste probleemide ja auditeeritud protsesside võimalike paranduste kohta; ii) annab iga-aastase üldhinnangu komisjoni finantsjuhtimisele ning iii) esitab (vähemalt kord aastas) aruande oma missiooni ja tulemuslikkuse kohta, nagu tema asjaomase aasta auditikavas on kirjeldatud. Aruandes käsitletakse olulisi riskipositsioone, kontrolliküsimusi, äriühingu üldjuhtimist ja muid teemasid.

Siseauditi talituse töö sõltumatus on sätestatud finantsmääruses ja komisjoni vastuvõetud ametijuhendis. Nimetatud juhendis on sätestatud, et objektiivsuse tagamiseks ja huvide konflikti vältimiseks peavad siseauditi talituse audiitorid säilitama oma sõltumatuse seoses kontrollitavate tegevuste ja toimingutega. Kui nende objektiivsus on faktiliselt või näiliselt kahjustatud, siis tuleb avaldada selle kahjustuse üksikasjad. Kui siseaudiitor peab seda vajalikuks, võib ta pöörduda otse komisjoni presidendi ja/või volinike kolleegiumi poole.

Siseauditi talituse missioon on suurendada ja kaitsta organisatsioonilist väärtust, pakkudes riskipõhiseid ja objektiivseid usaldatavustasemeid, nõuandeid ja teadmisi. Siseauditi talitus aitab komisjonil saavutada oma eesmärke süstemaatilise, distsiplineeritud lähenemisviisi abil, et hinnata ja suurendada riskijuhtimis-, kontrolli- ja juhtimisprotsesside tulemuslikkust. Tema ülesanne on hinnata ja anda asjakohaseid soovitusi riskijuhtimis-, kontrolli- ja juhtimisprotsessi täiustamiseks, et saavutada kolm järgmist eesmärki: i) asjakohase eetika ja väärtuste edendamine organisatsioonis; ii) tulemusliku organisatsioonilise tulemusjuhtimise ja vastutuse tagamine ning iii) riskide ja kontrolliga seotud teabe tulemuslik edastamine organisatsiooni asjaomastele üksustele. Seda tehes soovib siseauditi talitus edendada komisjonis ja selle talitustes tõhusat ning tulemuslikku juhtimist.

Aruandega teavitatakse Euroopa Parlamenti ja nõukogu eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames Euroopa Komisjoni siseauditi talituse poolt 2020. aastal komisjoni peadirektoraatides, talitustes ja rakendusametites tehtud siseaudititest. See sisaldab järgmist: i) kokkuvõte tehtud siseauditite arvust ja tüübist; ii) esitatud soovituste kokkuvõttev aruanne ja iii) nende soovituste alusel võetud meetmed. Finantsmääruse artikli 118 lõike 8 ja artikli 247 kohaselt esitab komisjon aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. See aruanne põhineb aruandel, mille on koostanud komisjoni siseaudiitor finantsmääruse artikli 118 lõike 4 kohaselt ning milles käsitletakse 2020. aastal lõpetatud siseauditi talituse auditeid ja valminud nõustamisaruandeid.

Andmed on avaliku sektori organisatsiooni strateegiline vara. ELi poliitika ja ELi programmide rakendamine on üha andmepõhisemad. Poliitikakujundajad kasutavad teadlike otsuste tegemiseks kvantitatiivseid tõendeid. Andmeid kasutatakse ka selleks, et näidata ELi eelarve tulemuslikkust ja rahastamisprogrammide eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Kõigis komisjoni talitustes peaksid andmed olema laialdaselt kättesaadavad ja neid tuleks vajaduse korral jagada, et parandada kulutõhusust. Samal ajal peab komisjon tagama õiguslike ja muude konfidentsiaalsusnõuete täieliku järgimise ning tundliku teabe kõrgetasemelise turvalisuse. Vajadus säilitada ranged eraelu puutumatuse, turvalisus-, ohutus- ja eetikanormid, ilma et see mõjutaks andmete liikumist ja laialdast kasutamist, on poliitiliste suuniste lahutamatu osa ja seda on rõhutatud von der Leyeni komisjoni töömeetodites.

Siseauditi talitus on kooskõlas oma metoodika ja parima tavaga käsitlenud tulemuslikkust kaudselt. Ta teeb seda hinnates, kas ja kuidas on juhtkond sisse seadnud kontrollisüsteemid, mille eesmärk on mõõta juhtkonna tegevuse tulemuslikkust (tõhusust ja tulemuslikkust) ning tagada sellega seoses kindlus. Selle lähenemisviisiga soovib ta tagada, et peadirektoraadid ja talitused on välja töötanud asjakohased tulemusraamistikud, tulemuste mõõtmise vahendid, põhinäitajad ja järelevalvesüsteemid.

Käesoleva aruande lisa 3. osas on esitatud kokkuvõte neist väga olulistest ja pikalt hilinenud soovitustest. Siseauditi soovituste täitmise kohta on koostatud eriaruanne, mis on saadetud auditi järelevalvekomiteele.

Üldiselt peab siseauditi talitus oma soovituste rakendamist rahuldavaks ja võrreldavaks eelmiste aruandeperioodidega. Selline hetkeolukord osutab asjaolule, et komisjoni talitused on kriitilise tähtsusega ja väga oluliste soovituste rakendamisel hoolsad, maandades seega siseauditi talituse tuvastatud riske. Siiski tuleb pöörata tähelepanu teatavatele väga oluliseks liigitatud soovitustele, mille täitmisega on pikalt hilinetud.

Viis nendest 285st täitmata soovitusest on hinnatud kriitilise tähtsusega olevaks, 83 väga oluliseks ja 76 on hilinenud (st neid ei ole rakendatud algul kokku lepitud rakendamiskuupäevaks). Need hilinenud soovitused moodustavad kõigist 1 010st (osaliselt) heakskiidetud soovitusest 7,5 %. Nendest 76st hilinenud soovitusest on 6 väga olulist soovitust hilinenud pikalt (soovitus on pikalt hilinenud siis, kui see on rohkem kui kuus kuud pärast esialgset rakendamiskuupäeva endiselt täitmata). Need väga olulised pikalt hilinenud soovitused moodustavad 0,6 % ajavahemikus 2016–2020 heakskiidetud kriitilise tähtsusega ja väga oluliste soovituste koguarvust (võrreldes 0,3 %ga eelmisel aruandeperioodil).

Selles keerulises olukorras tegi siseauditi talitus hulga auditeid, mis hõlmasid andmehalduse eri aspekte. Nende auditite tulemused näitavad selgelt, et selles valdkonnas on vaja edaspidi teha märkimisväärseid parandusi, kusjuures paljud 2020. aastal antud väga olulised soovitused on seotud andmehaldusega.

Andme-, teabe- ja teadmushalduse auditiga hinnati komisjoni andme-, teabe- ja teadmushaldusstrateegia tõhusust. Selles jõuti järeldusele, et komisjon peaks looma spetsiaalse strateegia ja üksuse, mille eesmärk on 1) parandada andmete, teabe ja teadmiste kogumist, haldamist, jagamist ja säilitamist ning 2) arendada uusi koostöövõimalusi. Siseauditi talitus tunnustas seda, et praeguse strateegia ja juhtimisstruktuuri piires on astutud olulisi samme prioriteetide seadmiseks, tegevuse koordineerimiseks ja juhtimiseks andme-, teabe- ja teadmushalduse valdkonnas. Põhivaldkondades on siiski vaja teha proportsionaalseid parandusi, mis võimaldaksid komisjonil omada andme-, teabe- ja teadmushaldusstrateegiat, mis oleks täielikult kooskõlas tema poliitiliste eesmärkide ja prioriteetidega, et tugevdada juhtorgani (teabehalduse juhtnõukogu) järelevalverolli ja tagada tulemuslik andme-, teabe- ja teadmushaldus. Kavandatud paranduste eesmärk on täiendada olemasolevat raamistikku, et paremini reageerida probleemidele ja muutustele, mis kaasnevad täielikult andmepõhise komisjoni rakendamisega.

Auditis, mis käsitles Teadusuuringute Ühiskeskuse tööd ELi poliitika ja teadmushalduse toetamisel, tuvastati sellega seotud probleem, mis puudutab kooskõla komisjoni prioriteetide ja eesmärkidega. Teadusuuringute Ühiskeskus on Euroopa Komisjoni teadus- ja teadmustalitus. Võttes arvesse, et üks tema peamisi eesmärke on toetada eri valdkondade ELi poliitikameetmeid kogu poliitikatsükli jooksul kvaliteetseimate sõltumatute teaduslike tõenditega, on asjakohane andme-, teabe- ja teadmushaldus keskuse jaoks kriitilise tähtsusega edutegur. Kuigi poliitika toetamise ja teadmushalduse protsesse rakendatakse tõhusalt, et keskus saaks kaasata olemasolevaid eksperditeadmisi pakkumaks õigel ajal kvaliteetseid tulemusi, mis rahuldavad kliendi poliitilise toe vajadusi, esineb nende tulemuslikku rakendamist mõjutavate protsesside ülesehituses märkimisväärne (väga oluline) puudus. Kogu komisjoni hõlmavat poliitilise toe vajaduste kindlakstegemist institutsiooni ja peadirektoraadi tasandil tuleks märkimisväärselt tugevdada, et võimaldada keskuse tegevust kooskõlas komisjoni prioriteetidega tulemuslikumalt prioriseerida.

Andmehalduse teine oluline aspekt on teabe kaitsmine ja hallatavate andmete konfidentsiaalsuse säilitamine. See on veelgi olulisem salastatud teabe puhul, sest sellise teabe loata avalikustamine võib märkimisväärselt kahjustada ELi või selle ühe või mitme liikmesriigi huve. Auditis, mis käsitles programmi „Horisont 2020“ toetuste haldamist Teadusuuringute Rakendusametis, leidsid audiitorid, et kuigi programmi „Horisont 2020“ maksete eelkontroll ja programmi „Horisont 2020“ projektide lõpetamise protsessid olid tulemuslikud, esines puudusi RESTREINT UE/EU RESTRICTED salastatuse tasemel teabega projektide haldamises, mis tõi lõppkokkuvõttes kaasa julgeolekunõuete rikkumisi.

Komisjoni digitaalne strateegia täiendab tema andme-, teabe- ja teadmushaldusstrateegiat. Digitaalses strateegias on esitatud visioon digitaalselt ümberkujundatud, kasutajakesksest ja andmepõhisest haldusest. Üks ümberkujundamist võimaldav tehnoloogia on pilvandmetöötlus. Avaliku pilvandmetöötluse eesmärk on tuua kasu, nagu tegevuse paindlikkus, kasutuslihtsus, andmete kättesaadavus, kulude kokkuhoid ja jätkusuutlikkus. Pilves infotehnoloogialahenduste kasutuselevõtmisel peaks siiski olema olulisel kohal ka piisav andmekaitse. Avalike pilveteenuste haldamist käsitlevas auditis tunnustas siseauditi talitus viimastel aastatel pilvepõhiste infotehnoloogiataristu lahenduste visiooni väljatöötamiseks tehtud jõupingutusi. Kuigi siseauditi talitus tunnustas samme, mida komisjon oli juba astunud, et kehtestada asjakohane kord andmete talletamist (taristu teenusena) ja andmete platvormidel töötlemist hõlmava (platvorm teenusena) avalike pilveteenuste kasutamiseks, jõudis ta järeldusele, et nende pilveturbeteenuste juhtimist ja turvalisust tuleb märkimisväärselt parandada, et tagada nende eesmärkide saavutamine, vähendades samal ajal riskile avatust.

4.1.2.Andmekaitse

Kahe auditiga hinnati selliste sisekontrollisüsteemide tõhusust ja tulemuslikkust, mis võimaldavad asjaomastel komisjoni peadirektoraatidel tõendada vastavust isikuandmete kaitset käsitlevale määrusele (EL) 2018/1725. Mõlemad auditid tõid välja märkimisväärsed puudused olemasolevates sisekontrollisüsteemides. See seab ohtu komisjoni maine, mis võib takistada saavutada tema üldeesmärki saada „nüüdisaegseks, hästi toimivaks ja jätkusuutlikuks Euroopa Komisjoniks“, eelkõige kuna tal on väga oluline roll andmekaitsenormide vastuvõtmisel Euroopas.

1.Esimene audit hõlmas viit peadirektoraati ja talitust nii institutsiooni kui ka kohalikul tasandil ning selle põhjal anti kokku kaheksa väga olulist soovitust. Siseauditi talitus jõudis järeldusele, et kuigi komisjon on teinud suuri edusamme selliste kontrollisüsteemide kehtestamisel, mis võimaldavad peadirektoraatidel ja talitustel tõendada vastavust kohaldatavale õiguslikule alusele, on nende süsteemide tulemuslikkuse ja tõhususe suurendamiseks vaja teha veel mitmeid märkimisväärseid parandusi, et saavutada täielik vastavus. Need puudutavad 1) andmekaitseaspekte reguleerivat üldraamistikku, 2) andmekaitseametniku rolli ja tegevust andmekaitseprotsesside toetamisel kogu komisjonis ning 3) sihipäraste meetmete kasutamist, et parandada määruse (EL) 2018/1725 põhisätete järgimist. Neid parandusi tuleks käsitada lisameetmetena, mille eesmärk on tõhustada olemasolevaid juhtimisstruktuure ja andmekaitseküsimustega seotud protsesse, järgides samal ajal komisjoni praeguse detsentraliseeritud mudeli põhimõtteid, mis jäävad endiselt kehtima.

2.Teine audit tehti hariduse, noorte, spordi ja kultuuri peadirektoraadis, mis vastutab selliste programmide eest nagu Erasmus+ ja Euroopa solidaarsuskorpus, ning selle põhjal esitati üks kriitilise tähtsusega ja neli väga olulist soovitust. Seoses oma osalemisega nendes programmides esitab suur hulk isikuid peadirektoraadile teatavaid isikuandmeid. Delegeeritud vastutava töötlejana töötleb peadirektoraat neid isikuandmeid ja edastab need ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide riiklikele asutustele, kes vastutavad projektide elluviimise eest riiklikul tasandil. Hariduse, noorte, spordi ja kultuuri peadirektoraat peab koos volitatud töötlejatena tegutsevate riiklike asutustega tagama, et kõik osalejad, kellel on juurdepääs programmides osalejatelt saadud andmetele, kaitsevad neid andmeid piisavalt. Siseauditi talitus leidis, et 1) peadirektoraat lisas teatavad isikuandmete kaitsega seotud elemendid programme reguleerivatesse juhenddokumentidesse ja kokkulepetesse ning 2) isikuandmete kaitset on sõnaselgelt mainitud riiklike asutuste liidu vahendite haldaja kinnitustes. Need elemendid on isikuandmete töötlemise kontrolli süsteemi osad, kuid neid ei rakendata alati nõuetekohaselt ja eelkõige ei ole need määruses (EL) 2018/1725 nõutud kaitsemeetmed andmete rahvusvahelisel edastamisel väljapoole ELi / Euroopa Majanduspiirkonna riike. Leiti, et programmi „Erasmus+“ ja Euroopa solidaarsuskorpuse programmi toetusesaajate ja neis programmides osalejate isikuandmete kaitseks kehtestatud sisekontrollisüsteem ei ole määruse põhisätete täitmise tagamisel tõhus.

Nende kahe auditi käigus esile kerkinud valdkondadevaheline probleem on seotud isikuandmete edastamisega kolmandatele riikidele. ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield kehtetuks tunnistamine (kohtuotsus Schrems II) tekitab kolmandatele riikidele isikuandmeid edastavatele või pilveteenuseid kasutavatele talitustele konkreetseid probleeme. Komisjon tegi Euroopa Andmekaitseinspektori korraldusel kokkuvõtte rohkem kui 600 töötlemiskirjest, mis võivad olla seotud isikuandmete probleemse rahvusvahelise edastamisega. Siseauditi talituse kriitilise tähtsusega soovitus hariduse, noorte, spordi ja kultuuri peadirektoraadile oli seotud isikuandmete edastamisega kolmandatele riikidele. Pärast peadirektoraadi võetud meetmeid hindas siseauditi talitus käesoleva aastaaruande tähtpäeva järgselt mõningaid meetmeid, mida auditeeritav oli rakendanud. Siseauditi talitus järeldas, et hariduse, noorte, spordi ja kultuuri peadirektoraat oli riskid osaliselt maandanud, ning alandas seetõttu kahe soovituse riskitaset („kriitilise tähtsusega“ asemel „väga oluliseks“ ja „väga olulise“ asemel „oluliseks“).

Veel ühes auditis, mis oli seotud ekspertide juhtimisega programmi „Horisont 2020“ toetuste puhul, tuvastati üks ekspertide isikuandmete töötlemisega seotud probleem, mille tõttu esitati väga oluline soovitus.

4.1.3.Järelevalvestrateegiad kolmandate isikute poolse programmide elluviimise jaoks

Eelarvevahendite käsutajad peavad kehtestama asjakohased ja tulemuslikud strateegiad ja tegevused järelevalve tegemiseks selle üle ja selle kontrollimiseks, et volitatud üksused rakendavad programme tulemuslikult ja kaitsevad ELi eelarvet, ning et kiiresti lahendada tuvastatud võimalikud raskused. Eelnevatel aastatel tegi siseauditi talitus mitu auditit, mis käsitlesid järelevalvekorda, mille peadirektoraadid ja talitused on kehtestanud kolmandate isikute poolse programmide (ja/või poliitika) elluviimise jaoks. Ta tuvastas kõige rohkem puudusi järelevalvestrateegiate tulemuslikkuses. Oma üldhinnangus finantsjuhtimise kohta rõhutas siseauditi talitus kuus aastat järjest (2015–2020) asjaolu, mis on seotud kolmandate isikute rakenduspoliitika järelevalve strateegiatega. 2020. aastal keskendusid kolm auditit kaudse eelarve täitmise kaudu rakendatud ELi toetustele.

Mitut üksust hõlmanud sambapõhiste hindamiste audit tõi esile märkimisväärsed puudused sisekontrollisüsteemis, mis on seotud kaudse eelarve täitmise raames rahaliste vahendite delegeerimisega nii institutsiooni kui ka kohalikul tasandil mitmes välistegevuse valdkonna peadirektoraadis. Kuigi komisjon on teinud tõsiseid jõupingutusi, et kehtestada tõhus sambapõhise hindamise süsteem, ning jätkab investeerimist ühise lähenemisviisi edasiarendamisse, et suurendada ühtset rakendamist ja vähendada suuri olemuslikke riske, tuleb süsteemi oluliselt tugevdada. See on vajalik tagamaks, et ELi eelarve on samaväärselt kaitstud nagu otsese eelarve täitmise puhul. Tuvastatud märkimisväärsed puudused on seotud 1) lepingutega, mis on sõlmitud ÜRO sekretariaadi ja seotud üksustega ilma eelneva positiivse sambapõhise hindamiseta ja asjakohaseid järelevalvemeetmeid võtmata (selle tähelepaneku tulemusena koostas siseauditi talitus auditeeritavatele kriitilise tähtsusega soovitused); 2) ebaõige teabega sambapõhiste hindamiste seisu kohta, mistõttu peadirektoraadid ja talitused sõlmisid üksustega lepinguid ilma eelneva positiivse sambapõhise hindamiseta ja asjakohaseid järelevalvemeetmeid võtmata; 3) ebapiisava institutsionaalse järelevalvega; 4) sambapõhiselt hinnatud üksuste oluliste süsteemimuudatuste ebapiisava järelevalve ning 5) peadirektoraatide ja talituste ebapiisava osalemisega kolmandate isikute tehtavates sambapõhistes hindamistes. Nende tähelepanekute põhjal esitas siseauditi talitus viiele asjaomasele peadirektoraadile kokku 4 kriitilise tähtsusega ja 15 väga olulist soovitust. Nende üksikasjad on toodud käesoleva aruande lisas.

Samal ajal andsid kaks ülejäänud auditit, mis käsitlesid 1) kaudset eelarve täitmist rahvusvahelise partnerluse peadirektoraadi ning naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi volitatud üksustega ning 2) Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi 2014.–2020. aasta programmi rakendamise järelevalvet kaitsetööstuse ja kosmose peadirektoraadis, auditeeritud protsessidest üldiselt positiivse pildi. Nende audititega ei tuvastatud ühtegi kriitilise tähtsusega või väga olulist probleemi.

4.1.4.Kontrollistrateegiad valitud peadirektoraatide ja talituste jaoks

Peadirektoraadid ja talitused peavad tagama ELi eelarvet kasutades rahastatavate programmide ja projektide seaduslikkuse, korrektsuse ning usaldusväärse finantsjuhtimise. Volitatud eelarvevahendite käsutajad töötavad välja kontrollistrateegia. See strateegia hõlmab eel- ja järelkontrolle, mis on peamiseks aluseks iga-aastase kinnitava avalduse tegemiseks. 2020. aastal tegi siseauditi talitus selles valdkonnas mitmesuguseid auditeid. Need hõlmasid järgmist:

1) kontrollistrateegia kavandamise ja rakendamise audit Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusametis; 2) Euroopa ühendamise rahastu järelkontrollistrateegia kavandamise ja rakendamise tulemuslikkuse audit Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusametis; 3) programmi „Horisont 2020“ järelauditi strateegia audit teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadis ning 4) järelkontrollide audit Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusametis. 2020. aasta auditid andsid üldiselt positiivse pildi, kuigi neljast auditist kaks näitasid järgmisi puudusi.

Ühine rakenduskeskus kuulub teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi haldusalasse ning osutab programmi „Horisont 2020“ eri rakendusorganitele audititeenuseid (ex post) finantsaudititena, mida teevad kas keskuse enda audiitorid või välisaudiitorühingud, et kontrollida toetusesaajate deklareeritud kulude rahastamiskõlblikkust. Siseauditi talitus tuvastas programmi „Horisont 2020“ järelauditite strateegia kavandamises puuduse ja esitas kaks väga olulist soovitust.

Kuigi Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusametis leiti, et järelkontrollistrateegia on üldiselt asjakohaselt kavandatud ja tulemuslikult rakendatud, oli üks puudus seotud hankelepingute muudatuste hindamisega järelauditite käigus ja kohapealsete audiitorite tehtud töö dokumenteerimisega.