2014. aastal tehti esmane inspekteerimine 25 lennuväljal, mida on ligikaudu sama palju kui 2013. aastal. Kontrolliti kõiki valdkondi (ehkki mitte kõikide inspekteerimiste käigus). Peamiste meetmete nõuetele vastavuse üldmäär 2014. aastal oli 81 %, mis on ligikaudu sama suur kui varasematel aastatel.

Hea uudis on see, et enamik 2014. aastal inspekteeritud liikmesriike olid kindlakstehtud puudused nõuetekohaselt kõrvaldanud ja kõik liikmesriigid said kasutada täitemeetmeid.

Rahvusvahelises plaanis on komisjon tulemuslikult osalenud kõikidel Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) üritustel ja foorumitel ning jätkuvalt mänginud olulist rolli ELi seisukoha ja strateegia kooskõlastamisel rahvusvahelise lennundusjulgestuspoliitika raames. Komisjon suhtles pidevalt olulisemate kolmandate riikide partnerite ja piirkondlike organisatsioonidega ning korraldas 2014. aastal mitu kahe- ja mitmepoolset kohtumist ning osales kõnealustel kohtumistel. Eriti suurt rõhku pandi teadlikkuse tõstmisele Aafrika piirkonnas, et hõlbustada ELi toodava kauba ja posti suhtes kohaldatavate nõuete tõrgeteta rakendamist.

2014. aasta juunis võttis komisjon vastu ka uued rakenduseeskirjad, millega täpsustatakse, ühtlustatakse ja lihtsustatakse teatavaid lennundusjulgestusmeetmeid ja eeskirju. ELi lennundusjulgestuseeskirjade rakendamisel saadud kogemused näitasid, et õigusaktide tõlgendamise standardimisel tuleks tagada suurem õiguslik läbipaistvus ja et ühiseid põhistandardeid tuleks veelgi tõhusamalt rakendada. Muudatused hõlmasid eelkõige õhusõiduki julgestust, kaupa, posti, parda- ja lennuväljavarusid ning julgestusseadmeid käsitlevaid meetmeid. Samal ajal lisas komisjon Guernsey, Mani saare ja Jersey ELi ühekordsesse julgestuskontrolli süsteemi, pärast seda, kui talle esitati tõendid selle kohta, et asjaomastes piirkondades kohaldatakse lennundusjulgestusstandardeid, mis on samaväärsed ELi ühiste põhistandarditega. Eespool nimetatud muudatuste puhul väärib esiletõstmist ka heakskiidetud kokkuleppeliste esindajate, tuntud saatjate ning tolli volitatud ettevõtjate suhtes kohaldatavate nõuete ühtlustamine. Selline ühtlustamine võimaldab vastastikuse tunnustamise kaudu hõlbustada asjaomase majandussektori ja valitsusasutuste tööd.

Üks 2014. aastal vastu võetud olulisemaid muudatusi on seotud erivahendite kasutamisega reisijate juurde peidetud lõhkeainete avastamiseks. Selleks kehtestati nõue, mille kohaselt ELi lennuväljadel tuleb lõhkeaine avastamise suutlikkuse suurendamiseks kasutada reisijate läbivaatamisel lõhkeaine jälgede avastamise seadet (ETD-seadet). Lennuväljad võivad sama eesmärgi saavutamiseks kasutada ka turvaskannereid või pommikoeri. ETD-seadmete kasutamine reisijate läbivaatamisel muutub kohustuslikuks alates 1. septembrist 2015. Selleks et tagada ETD-seadmete tõhus töö, täpsustati kõnealustes muudatustes selle kasutamise üksikasju nii reisijate, pagasi kui ka kauba läbivaatamisel.

Tsiviillennundus on endiselt jäänud terroristirühmituste sihtmärgiks ning sellest tuleneva ohu vähendamiseks on vaja tagada asjakohaste riskipõhiste kaitsemeetmete rakendamine. Seetõttu kohandavad komisjon ja liikmesriigid pidevalt riskileevendusmeetmeid, et saavutada julgeoleku kõrgeim tase, vähendades samal ajal nii palju kui võimalik asjaomaste meetmete kahjulikku mõju lennutegevusele. 2014. aastal vastu võetud uued lennundusjulgestusalased õigusaktid aitavad veelgi täiustada määruse (EÜ) nr 300/2008 alusel loodud õigusraamistikku ja selle rakenduseeskirju.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 300/2008 (mida on muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 18/2010) II lisa punktile 18.1 peavad liikmesriigid esitama komisjonile iga aasta märtsi lõpuks aastaaruande, mis hõlmab riikliku nõuetelevastavuse järelevalve tulemusi eelnenud aasta jaanuarist detsembrini. Kõik liikmesriigid esitasid 2013. aastat (ajavahemik jaanuarist detsembrini) käsitleva aruande õigeaegselt ja kõikide aruannete puhul oli järgitud komisjoni vormi. Aruannete analüüsimisel kindlaks tehtud põhilised probleemid sarnanesid varasematel aastatel kindlakstehtud probleemidega ja tulenesid sellest, et mõned liikmesriigid ei suutnud kontrollida kõiki lennundusjulgestusmeetmeid, ei viinud läbi varjatud kontrolle kõikides nõutavates valdkondades ega suutnud tagada piisavate järelmeetmete võtmist. Seetõttu paneb komisjon pädevate asutuste kontrollimisel jätkuvalt rõhku eespool nimetatud probleemidele.

Olenemata sellest, kas artiklit 15 kohaldatakse või mitte, võib komisjon eelkõige puuduste pikaaegse kõrvaldamata jätmise või nende kordumise puhul algatada rikkumismenetluse. 2014. aastal algatati riikliku ametiasutuse inspekteerimise tulemusel üks rikkumismenetlus. Komisjon leidis, et asjaomane liikmesriik ei suutnud mitmel tema territooriumil asuval lennuväljal tagada korrapärast järelevalvet teatavate julgestusmeetmete nõuetelevastavuse üle. See rikkumismenetlus oli 2015. aasta algul ikka veel lõpetamata. Peale selle lõpetati 2014. aastal üks 2013. aastal algatatud rikkumismenetlus, mis oli seotud puudustega järelevalve teostamisel asjaomases liikmesriigis tegutsevate lennuettevõtjate üle, pärast seda, kui komisjonile esitati tõendid selle kohta, et asjaomane liikmesriik on inspekteerimiste arvu oluliselt suurendanud.

Kui lennuväljal julgestusmeetmete rakendamisel kindlaks tehtud puudusi peetakse nii olulisteks, et need kujutavad märkimisväärset ohtu tsiviillennundusjulgestuse üldisele tasemele ELis, võtab komisjon määruse (EL) nr 72/2010 artikli 15 kohased meetmed. See tähendab, et kõiki teisi pädevaid asutusi teavitatakse olukorrast ning et kõnealuselt lennuväljalt väljuvate lendude puhul võidakse kaaluda kompenseerivate meetmete võtmist. 2014. aastal ei olnud vaja algatada mitte ühtegi artikli 15 kohast juhtumit.

Inspekteerimistoimikud jäävad avatuks, kuni komisjon on veendunud, et asjakohased parandusmeetmed on rakendatud. Aastal 2014 suleti 35 toimikut (26 lennuvälja ja kuus pädeva ametiasutuse toimikut). Seega suleti iga 2014. aastal tehtud uue inspekteerimise kohta üks varasem toimik ja avatud toimikute arv 2014. aastal ei suurenenud. Aasta lõpuks jäid avatuks kokku üheksa pädeva asutuse ja 16 lennuvälja inspekteerimistoimikud.

Komisjoni määruse (EL) nr 72/2010 artikli 13 kohaselt teeb komisjon tavaliselt teatava arvu järelinspekteerimisi. Kui esmase inspekteerimise käigus on avastatud mitu olulist puudust, lepitakse kokku korduskontroll, kuid mõningal juhul tehakse järelinspekteerimisi ka pistelise valiku põhimõttel, et kontrollida riiklike järelevalvetoimingute ja aruandluse täpsust. 2014. aastal tehti neli järelinspekteerimist, mis andsid tunnistust sellest, et suurem osa kindlakstehtud puudusi oli nõuetekohaselt kõrvaldatud. Siiski on kahe järelinspekteerimise puhul veel vaja tähelepanelikult jälgida teatavate allesjäänud puuduste kõrvaldamist, mis kinnitab selliste järelinspekteerimiste tähtsust.

2. lisas on esitatud loetelu kõigist vastuvõetud õigusaktidest. Nende aktide koostamine viidi lõpule tsiviillennundusjulgestuse regulatiivkomitee viie korralise koosoleku, sidusrühmade lennundusjulgestusalase nõuanderühma viie koosoleku ja töörühmade mitmesuguste sihipäraste kohtumiste raames, milles osalesid nii liikmesriigid kui ka lennundussektori esindajad. ELi toodava lennukaubaga seotud muudatuste tegemisel lähtuti samuti kahest lennukauba riskihindamise täiendavast etapist.

2.ELi tarneahelapõhine julgestuse andmebaas (UDSCS)

Kokkuleppeliste esindajate ja tuntud saatjate andmebaas on olnud ainus esmane õiguslik vahend, mida kokkuleppelised esindajad kasutavad alates 1. juunist 2010 teabe saamiseks, kui nad võtavad vastu saadetisi teistelt kokkuleppelistelt esindajatelt või tuntud saatjatelt. Alates 1. veebruarist 2012 on andmebaasi lisatud loetelu lennuettevõtjatest, kellel on lubatud kolmandate riikide lennuväljadelt kaupa ja posti ELi tuua (ACC3-d). 2013. aastal laiendati andmebaasi õiguslikult nii, et see hõlmab ka liikmesriikide heakskiidetud ELi lennundusjulgestuse valideerijate loetelu. Selleks et andmebaasi rakendusala laienemist paremini kajastada, nimetati see ümber ELi tarneahelapõhise julgestuse andmebaasiks. 2014. aasta lõpus oli andmebaasis 14 000 kannet kokkuleppeliste esindajate, tuntud saatjate, sõltumatute valideerijate ja ACC3 üksuste kohta. Ka 2014. aastal oli jätkuvalt täidetud andmebaasi ettenähtud kättesaadavuse määr 99,5 %.

3.Euroopa Liidu lennuväljade inspekteerimise käsiraamatud

Määruse (EÜ) nr 300/2008 ja komisjoni määruse (EL) nr 72/2010 kohaselt peab komisjoni talituste teostatav tsiviillennundusjulgestusnõuetele vastavuse järelevalve olema objektiivne ja põhinema standardmetoodikal.

Sel eesmärgil koostas komisjon kaks üldkäsiraamatut ja ta täiendab neid pidevalt, et anda tsiviillennundussektoris tegutsevatele ELi inspektoritele üksikasjalikke nõuandeid ja suuniseid. Ühes käsiraamatus käsitletakse lennukauba julgestusega seotud inspekteerimist ja teises tegeletakse lennuväljade inspekteerimisega. 2014. aasta novembris vaadati mõlemad käsiraamatud läbi, et võtta arvesse rakenduseeskirjadesse tehtud viimaseid muudatusi ning lisada täiendavaid nõuandeid ja suuniseid inspektorite jaoks. Selleks et aidata liikmesriikidel rakendada ühiseid põhistandardeid, on need käsiraamatud tehtud kättesaadavaks ka riiklikele audiitoritele.

KOLMAS OSA

Katsed, uuringud ja uued algatused

1.Katsed

ELi lennundusjulgestusalaste õigusaktide tähenduses on katsega tegemist siis, kui liikmesriik lepib komisjoniga kokku, et ta kasutab piiratud ajavahemiku jooksul tunnustatud julgestuskontrollivahendi või -meetodi asemel mõnd õigusaktides tunnustamata julgestuskontrollivahendit või -meetodit tingimusel, et kõnealune katse ei kahjusta saavutatud julgestuse üldtaset. Seda terminit ei kohaldata õiguslikus tähenduses juhul, kui liikmesriik või üksus hindab uut vahendit või meetodit, mis on võetud kasutusele lisaks õigusaktides juba käsitletud ühele või mitmele julgestuskontrollivahendile või -meetodile.

2014. aastal viidi katseid ja hindamisi läbi Prantsusmaal, Rootsis ja Madalmaades. Katsed ja hindamised hõlmasid kingade läbivaatuse metallidetektori kasutamist kombineerituna metallidetektoriväravaga, käsipagasi läbivaatamiseks ettenähtud uue põlvkonna läbivaatusseadmeid, mille puhul sülearvuteid, suuri elektriseadmeid ja vedelikke ei ole vaja enne läbivaatamist välja võtta, ning sellise läbivaatustarkvara kasutamist, mis suudab automaatselt kindlaks teha kotid, mis ei sisalda ohtlikke esemeid. Kõik katsed andsid positiivseid tulemusi ja väärtuslikku materjali õigusaktide muutmiseks tulevikus.

2.Uuringud ja aruanded

Komisjonile esitati 2014. aasta mais uurimus, milles antakse hinnang vedelike läbivaatamise esimese etapi rakendamisele, mida alustati 31. jaanuaril 2014. Sellest kuupäevast alates on reisijatel olnud võimalik kaasas kanda tollivabasid vedelikke, ravimilahuseid ja meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud dieettoite, tingimusel et need on eriseadmetega läbi vaadatud. Uurimuses analüüsiti tegevusandmeid, nagu läbivaadatud reisijate arv ja ühe reisijaga kaasas olevate vedelike keskmine arv, et näha, kas asjaomase etapi rakendamine on mõjutanud lennuvälja tegevust. Uurimuses järeldati, et vedelike suhtes kohaldatavate piirangute tühistamise esimene etapp lennuvälja tegevust ei mõjutanud ja et õigusaktid olid edukalt rakendatud.

2014. aasta novembri lõpus esitati komisjonile veel üks uurimus, mis keskendus vedelike suhtes kohaldatavate piirangute tühistamise võimaliku teise etapi hindamisele. Uurimuse korraldas konsultatsioonifirma ICF International. Uurimuses hinnati mitmesuguste lennuväljal korraldatud katsete käigus võimalust lubada reisijatel kanda endaga kaasas pudelivett, lisaks kontrolliti eelmise uurimuse tulemusi seoses esimese etapi mõjuga lennutegevusele. Uurimuses järeldati, et esimese etapi rakendamine ei avaldanud uurimuses osalenud ELi lennuväljade tegevusele negatiivset mõju isegi suviste tipptundide ajal. Siiski leiti, et piirangute edasine kaotamine, mille raames lubatakse reisijatel kaasas kanda pudelivett, võib oluliselt mõjutada ELi lennuväljade läbilaskevõimet ja suurendada kulutusi. Selle põhjuseks on eelkõige läbivaatamist vajavate pudelite suur arv, mistõttu tuleks oluliselt suurendada vedelike läbivaatamise seadmete arvu. Kõnealuse uurimuse põhjal otsustas komisjon koostöös liikmesriikide, sidusrühmade ja rahvusvaheliste partneritega vedelike suhtes kohaldatavate piirangute tühistamise teise etapi rakendamine edasi lükata.

3.Uued algatused

Olulisi edusamme tehti ka kõige tähtsama ja keerukama küsimuse puhul, mis hõlmab lennundusjulgestuse valdkonnas kasutatavate tehnoloogialahenduste arengut käsitlevat tegevuskava. Tegevuskavaga nähakse ette mitmesuguseid toiminguid, mis hõlmavad kõiki julgestustehnika aspekte ja meetodeid, ning seda saaksid abimaterjalina kasutada kõik lennundusjulgestusalaste teadusuuringutega seotud Euroopa sidusrühmad.

Lennukauba puhul jätkab komisjon tihedat koostööd liikmesriikidega, pidades läbirääkimisi kauba eelteabe (ACI) analüüsimise korra rakendamise üle. Selles valdkonnas jätkati koostööd tolliga enne kauba laadimist edastava eelteabe (PLACI) küsimuses, millega hakatakse rahvusvahelisel tasemel tegelema ICAO/WCO kauba eelteabega seotud ühises töögrupis, kus komisjon aktiivselt osaleb. Selle arutelu eesmärk on leppida liikmesriikide ja sidusrühmadega kokku ühised põhimõtted ja võimalikud standardid ning vastu võtta ja rakendada soovituslikud tavad juhuks, kui mõni riik või piirkond peaks otsustama eespool nimetatud kontseptsiooni ühe või mitme lennukauba ja -posti valdkonna ärimudeli puhul kohaldada.

NELJAS OSA

Dialoog rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikidega

1.Üldist