Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa demokraatia tegevuskava kohta“

(COM(2020) 790 final)

(2021/C 341/09)

Raportöör: Carlos Manuel TRINDADE Kaasraportöör: Andris GOBIŅŠ

Konsulteerimistaotlus Euroopa Komisjon, 24.2.2021 Õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 Vastutav sektsioon tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon Vastuvõtmine sektsioonis 26.5.2021 Vastuvõtmine täiskogus 10.6.2021 Täiskogu istungjärk nr 561 Hääletuse tulemus (poolt/vastu/erapooletuid) 231/1/8

1. Järeldused ja soovitused

1.1. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõustub Euroopa Komisjoniga vajaduses tegutseda, et tugevdada Euroopa demokraatia vastupanuvõimet. Lisaks sellele peab komitee Euroopa demokraatia tegevuskava tervitatavaks ja vajalikuks, toetab üldjoontes selles kavandatud meetmeid ning soovitab pöörata suuremat tähelepanu mitmele sekkumisvaldkonnale ja võtta täiendavaid asjakohaseid meetmeid.

1.2. Arvestades murettekitavaid märke õigusriigi nõrgenemise kohta, mis on tingitud meie demokraatiat ähvardavatest nii liidusisestest kui ka välistest ohtudest, peab komitee Euroopa demokraatia tegevuskava äärmiselt aktuaalseks.

1.3. Komitee tunneb muret mitmes liikmesriigis täheldatavate katsete pärast kasutada ära COVID-19 tekitatud keerulist olukorda, et nõrgestada õigusriiki. Komitee leiab, et komisjon peaks selles suhtes võtma poliitilisi meetmeid.

1.4. Järgnevas kolmes punktis esitatud põhjustel soovitab komitee komisjonil luua oma tegevuskavas töö valdkonnas eraldi lisasamba kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartnerite kaasamiseks ning demokraatia edendamiseks. Komitee peab seda uut sammast väga oluliseks ja esitab selle kohta konkreetsed ettepanekud käesoleva arvamuse 6. punktis.

1.5. Komitee on seisukohal, et lisaks Euroopa demokraatia tegevuskavaga juba hõlmatud valdkondadele peaks Euroopa demokraatia edendamine hõlmama demokraatliku osalemise soodustamist ELi, riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, kodanikuühiskonna kaasamist ning demokraatiat kõigis selle tahkudes ja valdkondades, sisaldades muu hulgas demokraatiat töömaailmas. Komitee leiab, et need demokraatia teostamise aspektid tuleks lisada Euroopa demokraatia tegevuskavasse, sest igaühel neist on omad eelised, mis muudavad demokraatia dünaamilisemaks ja vastupanuvõimelisemaks.

1.6. Komitee väljendab kahetsust selle üle, et esitatud Euroopa demokraatia tegevuskavas ei käsitleta ühiskondliku kokkuleppe olulist rolli ebavõrdsuse vähendamisel ja eurooplaste julgustamisel demokraatlike ideaalide omaksvõtmisel ega sisaldu meetmeid selle rolli tugevdamiseks. Samuti ei tunnustata ega toetata tegevuskavas sotsiaaldialoogi ega kollektiivläbirääkimisi ega tõsteta esile nende valdkondade panust Euroopa demokraatiate stabiilsusesse.

1.7. Lisaks leiab komitee, et suuremat rõhku tuleks panna kodanikuühiskonna dialoogile, mis on kogu demokraatia oluline eeltingimus, et tagada otsustusprotsessi ja vastutuse kõrgeim kvaliteet kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 11 sätetega. Komitee kordab oma arvamuses SOC/627 ( 1 ) esitatud soovitust komisjonile luua iga-aastane kodanikuühiskonna foorum põhiõiguste ja õigusriigi teemal.

1.8. Komitee leiab, et Euroopa demokraatia tegevuskava peaks sisaldama laiaulatuslikku algatust, et edendada demokraatia- ja põhiõigustealast haridust, millel on oluline roll demokraatlike väärtuste ja kodanikuaktiivsuse kaitsmisel, eelkõige noorte puhul.

1.9. Komitee palub komisjonil tagada, et Euroopa demokraatia tegevuskava kajastaks hinnangut audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi rakendamisele liikmesriikides, ning kutsub üles kõnealust direktiivi kiiresti rakendama.

1.10. Seoses järelevalvega kutsub komitee üles panema veebiplatvormidele kohustuse tagada vastutus ja läbipaistvus ning toetab reguleerimismehhanismi väljatöötamist digiteenuste õigusakti ja digiturgude õigusakti raames, et ennetada desinformatsiooni, vaenukõnet ja manipuleerimist.

1.11. Komitee kutsub ELi institutsioone üles kiiremas korras astuma kavandatud samme, et tagada ajakirjanike turvalisus ja töötingimused ning vältida nii ajakirjanike kui ka teiste aktivistide ahistamist, kes kaitsevad avalikku huvi ja on üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide ohvrid.

2. Taust

2.1. Euroopa Liidu aluseks on „inimeste puutumatute ja võõrandamatute õiguste universaalsed põhiväärtused, vabadus, demokraatia, võrdõiguslikkus ja õigusriigi põhimõte“ ( 2 ) ning EL on ala, kus põhiõigused on kaitstud Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga ( 3 )

2.2. Komitee usub kindlalt Euroopa demokraatlikesse väärtustesse, toetab pühendunult komisjoni jõupingutusi neid säilitada ja tugevdada ning kinnitab taas oma varasemate demokraatiat ja õigusriiki käsitlevate arvamuste järeldusi ( 4 ) . Kodanikud ei tohi unustada ega eirata demokraatia väärtust ega õigusriigi põhimõtte tähtsust meie ühiskonnas.

2.3. Ajalugu on näidanud, et demokraatiat tuleb aktiivselt edendada ja pidevalt kaitsta korduvate rünnakute eest. Komisjoni president Ursula von der Leyen nimetas oma poliitilistes suunistes „uue hoo andmist Euroopa demokraatiale“ ühena oma kuuest prioriteetsest eesmärgist ( 5 )

2.4. Digiüleminekust tingitud sügavad poliitilised, sotsiaalsed ja majanduslikud muutused – mida COVID-19 pandeemia on vaid kiirendanud – toovad kaasa uusi ohte ja haavatavust, sealhulgas valimiskampaaniates osalevate kandidaatide traditsiooniliste võrdsete võimaluste mehhanismide kahanemist, poliitiliste osalejate kontrollimatut rahastamist, ajakirjanike ahistamist, valeuudiste levitamist ja koordineeritud desinformatsiooni kampaaniaid, küberrünnakuid ning paljusid teisi valimiste usaldusväärsust ohustavaid käitumisviise. Samuti võib täheldada ohte meedia ja teabe pluralismile ning avalikule arutelule, rünnakuid meedia sõltumatuse vastu ja kodanikuühiskonna nõrgenemist.

2.5. COVID-19 pandeemia on mõjutanud ka Euroopa demokraatiate kvaliteeti, arvestades vajadust reageerida erakorraliselt rahvatervise hädaolukorrale. Veneetsia komisjon uuris neid meetmeid ja jõudis järeldusele, et COVID-19 kriisi ei tohiks kasutada võimalusena tugevdada valitsusi parlamentide arvelt ( 6 ) . Samuti, nagu märkis ka Veneetsia komisjon, tuleks tõsiselt kaaluda vajaliku õigusraamistiku olemasolu tagamist ning tuleks kindlaks teha, millises ulatuses võiks mõnda neist meetmetest aja jooksul säilitada.

3. Euroopa demokraatia tegevuskavast

3.1. Euroopa demokraatia tegevuskava, mida komitee peab vajalikuks ja õigeaegseks ajal, mil Euroopa demokraatia seisab silmitsi tõsiste probleemidega, mida teravdavad COVID-19-le reageerimise meetmed, sätestab tugevdatud ELi poliitikaraamistiku ja konkreetsed meetmed, mis on koondatud kolme samba alla: — edendada vabu ja õiglasi valimisi ning tugevat demokraatlikku osalust; — toetada vaba ja sõltumatut meediat ning — võidelda desinformatsiooni vastu (7).

3.2. Esitatud Euroopa demokraatia tegevuskavas käsitletakse ka kodanike ja kodanikuühiskonna võimalusi võidelda demokraatiat ja õigusriiki ähvardavate ohtude vastu, käsitledes seda valdkonnaülese küsimusena kõigi sammaste all.

4. Üldised märkused

4.1. Demokraatia olukorrast Euroopas ja Euroopa demokraatia tegevuskava vajalikkusest

4.1.1. Komitee märgib murega, et viimastel aastatel on esinenud tõsiseid probleeme seoses demokraatiaga ja üldsuse usaldusega valitsusinstitutsioonide vastu, mida näitavad muu hulgas: valimisaktiivsuse vähenemine; õigusriigi põhimõtete rikkumiste arv mitmes liikmesriigis; populismi ja vaenukõne tekkimine ja levik; surve ajakirjanikele ja isegi vägivald nende vastu; rünnakud meedia sõltumatuse ja pluralismi vastu; meediaomandi koondumine; desinformatsioonist, sobimatust rahastamisest ja välismõjust tulenev ebaseaduslik sekkumine valimisprotsessidesse nii seest- kui ka väljastpoolt; katsed nõrgendada organiseeritud kodanikuühiskonda ja selle osalemist otsuste tegemisel ning alaväärtustada või isegi alla suruda sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimisi.

4.1.2. Komitee leiab, et Euroopa demokraatia tegevuskava on positiivne ja vajalik vahend ning toetab üldjoontes selles kavandatud meetmeid, ent lisab omalt poolt punktis 5 konkreetsed märkused ja esitab punktis 6 ettepanekud.

4.1.3. Komitee avaldab kahetsust, et Euroopa demokraatia tegevuskava ettevalmistamisel toimus vaid piiratud dialoog, sest tõeline dialoog oleks suurendanud kava tõhusust.

4.2. Euroopa demokraatia tegevuskava kohaldamisalast ja rakendamisest

4.2.1. Komitee leiab, et demokraatia edendamise meetmed Euroopas peavad hõlmama valimiste usaldusväärsuse kaitsmist, meediavabaduse ja mitmekesisuse tugevdamist ning igasuguse desinformatsiooni ja sekkumise vastu võitlemist, kuid ei tohiks sellega piirduda.

4.2.2. Komitee märgib, et Euroopa demokraatia tegevuskava kohaldamisala tuleks laiendada ning see peaks sisaldama eraldi sammast kodanikuaktiivsuse tähtsuse kohta kodanikuühiskonna kaasamise kaudu (vt punkt 6).

4.2.3. Komitee leiab, et Euroopa demokraatia tegevuskava oleks pidanud rohkem väärtustama demokraatiat riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil.

4.2.4. Samuti leiab komitee, et Euroopa demokraatia tegevuskava peaks hõlmama kõiki Euroopa demokraatia tahke ja valdkondi, sealhulgas nii töömaailmas kui ka struktureeritud dialoogis kodanikuühiskonnaga.

4.2.5. Komitee loodab, et tegevuskava rakendamisel võetakse arvesse vajadust Euroopa Liidu tugeva rolli järele demokraatlike väärtuste ja standardite edendamise mudelina, olles näide liidu sise- ja välistegevuse vahelisest sidususest.

4.2.6. Komitee kinnitab, et Euroopa Liit peab tegutsema selle nimel, et tugevdada Euroopa demokraatia vastupanuvõimet, ühiskondlikku kokkulepet ja majanduslikku konkurentsivõimet kooskõlas Euroopa tuleviku konverentsi eesmärkidega.

4.3. Euroopa demokraatia tegevuskava integreerimine ELi poliitikasse ja tõhus järelevalve

4.3.1. Komitee märgib, et edu saavutamiseks peaks Euroopa demokraatia tegevuskava olema tihedalt seotud teiste ELi tasandi käimasolevate algatustega, mis aitavad kaasa samade eesmärkide saavutamisele, eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste harta, Euroopa õigusriigi mehhanismi ja Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisele ning uutele võrdõiguslikkuse strateegiatele, ning avaldab kahetsust, et seda seost ei ole piisavalt esile toodud. Komitee soovitab muuta eri tegevuskavade vahelised seosed selgesõnaliseks ja tõhusaks.

4.3.2. Komitee tuletab komisjonile meelde oma arvamuses SOC/627 esitatud soovitust luua iga-aastane põhiõigusi ja õigusriigi põhimõtet käsitlev kodanikuühiskonna foorum. Seetõttu soovitab ta lisada tegevuskavasse spetsiaalse komponendi demokraatia olukorra kohta, mis hõlmaks Euroopa Liidu lepingu artikli 11 kohaldamise küsimust.

4.3.3. Komitee väljendab kahetsust, et Euroopa demokraatia tegevuskavaga ei käi kaasas järelevalveraamistik ega edu mõõtmise mudel ning et paljude meetmete puhul ei ole määratud tähtaegu, mis raskendab õigeaegseid järelmeetmeid seoses 2023. aastaks kavandatud hindamisega. Komitee teeb ettepaneku luua asjakohane järelevalveraamistik. Oluline roll võib olla õigusriigi olukorda käsitleval aruandel, nagu seda kirjeldatakse punktis 6.

4.3.4. Demokraatia tugevdamiseks tuleb märkimisväärselt vähendada sotsiaalset ebavõrdsust, mistõttu kritiseerib komitee tegevuskava, sest selles ei viidata sotsiaalsele ühtekuuluvusele kui Euroopa demokraatia stabiilsuse peamisele tegurile ega rollile, mida ühiskondlik kokkulepe täidab eurooplaste innustamises demokraatlike ideaalide poole, ega mainita vajadust võtta meetmeid selle hoidmiseks või tugevdamiseks. Komitee soovitab lisada selle mõõtme Euroopa demokraatia tegevuskavasse.

4.4. Digiülemineku mõjust demokraatlikele ühiskondadele

4.4.1. Demokraatliku elu vastu suunatud rünnakuid võimendab veebiplatvormide – mis on koondunud väga väheste üksuste kätte ja kogu maailmas laialdaselt kasutusel – puudulik reguleerimine ning ka nende läbipaistmatud algoritmid. Platvormide vastutuse tagamiseks kasutatavad mehhanismid ei ole piisavad. Kõik demokraatlikud riigid peavad selle eest hoolt kandma, et valijad oleks kaasatud valimisprotsessidesse ning et tagatud oleks pluralism ning õiglased ja läbipaistvad menetlused. See nõuab tähelepanu ja tegutsemist.

4.4.2. Komitee kordab arvamuses NAT/794 ( 8 ) esitatud seisukohta, et Euroopa Liit peab töötama välja poliitika, mis sisaldaks põhjalikumalt meie ühiskondlikke väärtushinnanguid hõlmavat digimajandust.

4.4.3. Komitee jagab seisukohta, et vaja on jõulisemat lähenemisviisi veebiplatvormide reguleerimisele, tagades peamiste osalejate vastutuse avalikkuse ees ja kindlustades kindlate ametiasutuste poolse reguleerimise.

4.4.4. Komitee toetab esialgseid regulatiivseid samme, et muuta veebiplatvormid, eelkõige väga suured veebiplatvormid vastutavaks kavandatud digiteenuste õigusakti ja digiturgude õigusakti kaudu.

4.4.5. Samuti peab ta desinformatsiooni käsitleva tegevusjuhendi hindamist ja ajakohastamist oluliseks vaheetapiks, et tagada usaldusväärne järelevalve seoses desinformatsiooni mõjuga, sealhulgas COVID-19-ga, ja veebiplatvormide sellekohaste vastustega.

5. Konkreetsed märkused

5.1. Vabade ja õiglaste valimiste ning tugeva demokraatliku osaluse edendamisest

5.1.1. Komitee nõustub vajadusega võtta meetmeid poliitilise reklaami ja teabevahetuse läbipaistvuse tagamiseks (Euroopa demokraatia tegevuskava punkt 2.1) ning toetab selliste Euroopa õigusaktide vastuvõtmist, mis peaksid tagama kodanikele alati täieliku läbipaistvuse sponsoreeritud poliitilise sisu suhtes kõigil otsustustasanditel. Riigi ametiasutused peaksid saama kogu vajaliku teabe sotsiaalmeedia võrgustikelt ja teistelt, et tagada vabad ja õiglased valimised ELi, riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil.

5.1.2. Komitee toetab täiendavate piirangute kehtestamist mikrotasandil sihtrühmade väljavalimisele, kasutades läbipaistmatuid algoritme ja psühholoogilist profiilianalüüsi poliitilises kontekstis, mille kohta teeb komisjon ettepaneku uurida oma õigusakti ettepanekus sponsoreeritud poliitilise sisu läbipaistvuse kohta.

5.1.3. Komitee leiab, et vabad ja õiglased valimised, mis on osa usaldusväärsetest valimissüsteemidest, on püsivaks probleemiks kõikidele demokraatlikele süsteemidele, toetab Euroopa tihedamat koostööd valimistel ELis ning kutsub komisjoni, Euroopa Parlamenti ja liikmesriike üles arendama edasisi tõhustatud koostöö vorme, et tagada valimiste suurem kaasatus, läbipaistvus ja esindatus. Parimate tavade kokkuvõte peaks neid jõupingutusi toetama.

5.1.4. Komitee suhtub pooldavalt uue toimiva ELi mehhanismi vastuvõtmisse, et toetada vastupanuvõimelisi valimisprotsesse, mis on korraldatud ja kooskõlastatud Euroopa valimiskoostöö võrgustiku kaudu (tegevuskava punkt 2.3).

5.1.5. Komitee jagab Euroopa demokraatia tegevuskavas väljendatud muret nii Euroopa demokraatlikesse protsessidesse välissekkumise ennetamise küsimuses kui ka selle vastu võitlemisega seoses ning peab asjakohaseks, et Euroopa Liit kehtestaks sellise sekkumise puhul vastutavatele isikutele rahalisi tagajärgi ühiste, selgete ja tugevate sanktsioonide kaudu ning käivitaks küberturvalisuse ühisalgatuse.

5.1.6. Komitee on seisukohal, et juba võiks kohaldada valimisprotsesside liigitamist elutähtsaks taristuks, mida võetakse arvesse välismaiste otseinvesteeringute hindamisel, ( 9 ) ning et vastupanuvõimelisi valimisprotsesse edendaval ELi rakendusmehhanismil peaksid olema asjakohased tingimused ja vahendid, et tagada menetluste turvalisus, sealhulgas kõigi tasandite toimuvate valimiste küberturvalisus.

5.1.7. Komitee teeb ettepaneku tagada täielik läbipaistvus veebisisu levitamisel, mis hõlmab algoritmide auditeerimist, veebireklaami ökosüsteemi suuremat läbipaistvust ning infosisu edendamise/alandamise läbipaistvaid protsesse; suurendada kodanikuühiskonna (akadeemikud, teadlased, ajakirjanikud, kodanikuühiskonna organisatsioonid) ja sõltumatute reguleerivate asutuste mõjuvõimu internetis tegutsejate vastutuse tagamisel; karistada neid, kes tegutsevad pahauskselt, eriti kui tehakse korduvaid jõupingutusi läbipaistvuse ja vastutuse vältimiseks ühiskonna ees.

5.1.8. Komitee avaldab kahetsust, et Euroopa demokraatia tegevuskavas ei kehtestata eraldi sammast, toetamaks demokraatlikku osalust ja aktiivset osalemist väljaspool valimisi, ei tunnustata sotsiaaldialoogi rolli demokraatlikus stabiilsuses ning et tegevuskava ei sisalda selles suhtes konkreetseid meetmeid. Komitee teeb ettepaneku lisada käesoleva arvamuse punktis 6 soovitatud uude sambasse sotsiaaldialoogi, ettevõtjate ja ametiühingute ühinemisvabaduse, kollektiivläbirääkimiste ning teavitamis- ja konsulteerimisõiguse edendamine.

5.1.9. Seoses Euroopa demokraatia tegevuskavas juba olemasolevate ettepanekutega demokraatliku osalemise ja aktiivse osaluse edendamise kohta väljaspool valimisi (tegevuskava punkt 2.4) leiab komitee, et Euroopa demokraatia tegevuskavasse tuleks lisada ulatuslik algatus demokraatia, sealhulgas meedia- ja teabealase hariduse edendamiseks. Komitee väljendab siiski heameelt selle üle, et seoses struktuurifondide kasutamisega mainitakse kodakondsuse alast haridust.

5.1.10. Komitee tuletab meelde oma arvamust SOC/627, milles ta nõudis kaugelevaatavat teabevahetus-, haridus- ja kodanike teadlikkuse suurendamise strateegiat, mis käsitleb põhiõigusi, õigusriigi põhimõtet ja demokraatiat, mis peaks tugevalt rõhuma kodanikuaktiivsusele.

5.1.11. Kodanikuühiskonna suutlikkuse toetamiseks ja tugevdamiseks soovitab komitee liikmesriikidel kasutada struktuurifonde ja ka komisjonil ise kasutada tema käsutuses olevaid vahendeid.

5.1.12. Sõltumatud faktikontrollijad peaksid saama piisavalt rahalisi vahendeid, et võimaldada neil reaalajas tegutseda, nagu komitee on juba soovitanud seoses väärinfovastase tegevuskavaga ( 10 ) . Komisjoni suutlikkust tuleks suurendada Euroopa tasandil, et ta suudaks liidu tasandil paremini sekkuda, et toetada paremini liikmesriikide tegevust riiklikul tasandil.

5.1.13. Komitee soovitab tungivalt tagada, et vaenukõne kriminaliseerimist Euroopa tasandil (tegevuskava punkt 2.4) ei saaks kunagi tõlgendada väljendusvabaduse piiramisena, ning rõhutab, et kõik algatused selles valdkonnas peavad olema kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.

5.1.14. Komiteel on hea meel tõdeda, et Euroopa demokraatia tegevuskava toetab võrdõiguslikkuse edendamist kõikidel tasanditel ning naiste, LGBTIQ-inimeste, ebasoodsas olukorras olevate noorte, rassilise või etnilise vähemuse, puuetega inimeste ning madalama digikirjaoskuse või digitaalse kaasatusega inimeste või rühmade osalemist poliitilises elus.

5.2. Vaba ja sõltumatu meedia toetamisest

5.2.1. Seoses ajakirjanike turvalisusega (tegevuskava punkt 3.1) väljendab komitee muret teatud märkide pärast, et ajakirjanike vabadusele seatakse piiranguid, sealhulgas ähvardustega nende füüsilisele turvalisusele, ning tunnistab, et olukord on murettekitav. Komitee peab väga oluliseks, et komisjon esitaks selles küsimuses soovituse koostamise ettepaneku enne 2021. aasta lõppu, ning kutsub komisjoni, Euroopa Parlamenti ja liikmesriike üles kiiresti välja pakkuma tõhusaid mehhanisme, et tagada ajakirjanike kaitse, toimetuste sõltumatus, mitmekesisus ja pluralism, meediapädevus ning soodus keskkond, mis tagab sektori kestlikkuse ja head töötingimused ajakirjanikele.

5.2.2. Komitee väljendab rahulolematust ajakirjanikele ja teistele avalikes huvides tegutsevatele aktivistidele osaks saanud ahistamise pärast üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide kujul. EL peab tagama, et üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide vastaste meetmete ulatus hõlmaks muu hulgas ajakirjanikke, aktiviste, ametiühingutegelasi, akadeemikuid, digitaalse turvalisuse uurijaid, inimõiguste kaitsjaid ning meedia- ja kodanikuühiskonna organisatsioone.

5.2.3. Seoses meedia mitmekesisust toetavate meetmetega (tegevuskava punkt 3.4) väljendab komitee kahetsust Euroopa demokraatia tegevuskava ebamäärasuse üle selles suhtes, kuidas komisjon kavatseb tegutseda, et säilitada meedia mitmekesisus, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eelkõige seoses väga olulise meediaomandi küsimusega. Euroopa Liit peaks omaks võtma ennetava lähenemisviisi, pidades silmas õigusriigi olukorda käsitlevas 2020. aasta aruandes tehtud järeldusi, et mõnel liikmesriigil puudub süsteem, mis tagaks meediaomandi läbipaistvuse, või et nad seisavad silmitsi takistustega tegeliku omandiõiguse avalikustamisel. Seetõttu julgustab komitee komisjoni edendama arusaamist meediaturgudel tegutsevatest osalejatest ning sellest, millised kaitsemeetmed ja -tingimused soodustavad mitmekesisust, ning jälgima üha enam meediale ja sisule juurdepääsu tingimusi ning nende olemust mõjutavate või määravate jaotusvõrkude ja vahendajate koondumist. Euroopa demokraatia tegevuskava üle peetud avalik konsultatsioon näitas ka, et laialdaselt toetati selgete kohustuste kehtestamist kõikidele meediakanalitele ja -ettevõtjatele üksikasjaliku teabe avaldamiseks nende omandisuhete kohta.

5.2.4. Komitee tunneb muret mitme liikmesriigi jätkuvate püüdluste pärast kasutada COVID-19 põhjustatud ja meediasektorit nõrgestanud keerulist olukorda ära selleks, et rünnata ajakirjandusvabadust kuritahtlike, diskrimineerivate ja isegi repressiivsete meetmete abil. Komitee kutsub komisjoni üles tegema liikmesriikidega koostööd, et ületada õigusriigi olukorda käsitlevas aruandes tuvastatud lünk seoses riikliku reklaami meedias levitamise eeskirjadega.

5.2.5. Komitee kutsub komisjoni üles uurima mehhanisme, mida kasutatakse meedia mitmekesisuse rahastamiseks ning innovatsiooni, vabakutseliste ajakirjanike ja kohaliku meedia toetamiseks. Kaaluda võiks ajakirjandusväljaandjate autoriõigusega kaasneva õiguse rakendamise ja tõhususe hindamist autoriõiguse valdkonnas digitaalse ühtse turu direktiivis.

5.2.6. Arvestades, et audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi rakendamise tähtaeg oli 19. septembril 2020, palub komitee komisjonil tagada, et Euroopa demokraatia tegevuskavas võetaks arvesse selle protsessi hindamist, ning kutsub liikmesriike üles kõnealust direktiivi kiiresti rakendama.

5.2.7. Komitee palub komisjonil analüüsida võimalust lubada kõigis liikmesriikides avalik-õiguslike meediakanalite tasuta voogedastamist, sealhulgas kaabellevivõrkude ja voogedastusteenuste pakkujate kaudu. See oleks selge samm mitmekeelsuse, parema üksteisemõistmise ja koostöö suunas ning tooks ELi lähemale ühisele avalikule ruumile, ühendades kodanikud mitmekesisuses ja pluralismis.

5.3. Desinformatsiooni vastu võitlemisest

5.3.1. Komitee nõustub desinformatsiooniga tegelemisele (tegevuskava punkt 4) asetatud rõhuasetusega ning peab oluliseks tugevdada liikmesriikidevahelist koostööd desinformatsiooniga võitlemiseks.

5.3.2. Komitee rõhutab digiteenuste õigusakti (tegevuskava punkt 4.2) tähtsust veebiplatvormide järelevalve, vastutuse ja läbipaistvuse seisukohast ning toetab desinformatsiooni ennetamist reguleeriva mehhanismi väljatöötamist.

5.3.3. Komitee leiab, et arvestades demokraatiaalase hariduse tähtsust demokraatia kvaliteedile (punkt 4.3), peaks Euroopa demokraatia tegevuskava olema selles valdkonnas palju ambitsioonikam ning selles tuleks seada eesmärgid ja sihid uuenduslike projektide toetamiseks ja kodanikuühiskonna algatuste rahastamiseks kõnealuses valdkonnas.

5.3.4. ELi mehhanismid peaksid toetama paremat koostööd asjaomaste reguleerivate asutuste vahel, et vähendada ohtu, et desinformatsiooni levitatakse liidu territooriumil registreeritud propagandakanalite kaudu.

5.3.5. Veebipõhised reklaamiplatvormid peaksid esitama iga-aastased läbipaistvusaruanded ideaaljuhul määratud sõltumatule auditeerimisasutusele. Iga-aastased läbipaistvusaruanded võiksid sisaldada üksikasjalikku teavet ja selgitusi desinformatsiooniga tegelemise poliitika ja sisemenetluste, madalama ja kõrgema taseme määramise kriteeriumide ning sisu valiku- ja esitusmehhanismide kohta, samuti reklaami suunamise ja edastamise poliitika, nn täpse teabe esitamise poliitika (nt COVID-19 ja valimised) ning õiguskaitsevahendite kohta põhjendamatult eemaldatud sisu puhul. Sõltumatu auditeerimisasutus võiks olla ELi tasandi asutus, mis koosneb riiklikest järelevalveasutustest ja mis kujutab endast uut ELi organit sotsiaalmeedia platvormide auditeerimiseks.

5.3.6. Kuna digiteenuste õigusakt annab võimaluse käsitleda demokraatiale olulist mõju avaldavate sisule juurdepääsu kontrollijate, nt Google’i ja Facebooki võimu ja teabe asümmeetriat, peaks Euroopa demokraatia tegevuskava tagama, et digiteenuste õigusaktis järgitav lähenemisviis põhineks õigustel.

5.3.7. ELi poliitikakujundajad peavad tagama sõnavabaduse põhimõtete kaitse, võttes samal ajal vastu õigusnorme desinformatsiooni vastu võitlemiseks. Eelkõige võib kriminaalõiguse kasutamine suuremahulise desinformatsiooniga võitlemisel luua ohtliku ruumi inimõiguste rikkumiseks riiklikult toetatava hirmutamise ja kriitilistele esindajatele põhjendamatu süüdistuse esitamise näol.

6. Ettepanek luua Euroopa demokraatia tegevuskava neljas sammas „Aktiivse ja demokraatliku osalemise edendamine väljaspool valimisi“

6.1. Taust

6.1.1. Komitee on seisukohal, et selleks, et anda Euroopa demokraatia tegevuskavas piisavalt kaalu kodanikuaktiivsuse selgele strateegiale, tuleks kavas luua konkreetne sammas. Komitee peab seda oluliseks, et tagada sujuvam taastumine praegusest kriisist ning sillutada teed kestlikumale ja kindlamale demokraatiale Euroopas.

6.1.2. Uus sammas peaks hõlmama ka sotsiaaldialoogi, kollektiivläbirääkimiste ja kodanikuühiskonnaga peetava dialoogi edendamist.

6.1.3. Euroopa Liidu lepinguga kehtestati oluline uuendus: kodanike osalemise kontseptsioon, mis on sätestatud artiklis 11. Kuid rohkem kui kümme aastat pärast selle jõustumist ei vasta kodanike võimalused osaleda valimisjärgsetes otsustes siiski veel nende vajadustele, mis viib sageli kahekordse rahulolematuseni ühelt poolt poliitika endaga ja teiselt poolt võimaluste puudumise tõttu otsuseid mõjutada. Sellega seoses tuletab komitee meelde oma arvamuses SOC/423 ( 11 ) väljendatud seisukohta, milles rõhutati, kui oluline on välja töötada praktilised ettepanekud meetmete kohta tagamaks, et ELi eri institutsioonid tegutsedes lähtuvalt oma pädevustest, et määratleda sobivad meetmed Euroopa Liidu lepingu artikli 11 lõigete 1 ja 2 ellurakendamiseks.

6.1.4. Samuti on Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 152 sätestatud, et liit tunnustab ja edendab tööturu osapoolte rolli.

6.1.5. Sellega seoses teeb komitee ettepaneku luua Euroopa demokraatia tegevuskava neljas sammas „Aktiivse ja demokraatliku osalemise edendamine väljaspool valimisi“, mida järgnevalt kirjeldatakse.

6.2. Aktiivse osalemise kultuuri edendamine

6.2.1. Kodanikuühiskonna jaoks avatud ja soodustava keskkonna loomine Euroopas — Kodanikuühiskonna tegutsemisruum peaks moodustama õigusriigi olukorda käsitleva aruande konkreetse samba või osa ning sellele tuleks pöörata rohkem tähelepanu, sealhulgas iga liikmesriigi kodanikuühiskonna tegutsemisruumi põhjaliku hindamise kaudu, võttes arvesse selle erinevaid komponente, nende omavahelisi seoseid ning mõju poliitilisele süsteemile ja õigusriigile. — Komisjon peaks kehtiva rahvusvahelise õiguse (12) ja üksikasjalikumate suuniste (13) alusel ning koostöös kodanikuühiskonnaga välja töötama suunised kodanikuühiskonna tegutsemisruumi kaitsmiseks ja edendamiseks liidus ja liikmesriikides. See peaks hõlmama järgmisi valdkondi: 1) ühinemisvabadus; 2) õigus tegutseda ilma riigi sekkumiseta; 3) väljendusvabadus; 4) õigus koostööle ja teabevahetusele; 5) õigus saada avalikku teavet; 6) õigus rahumeelsele kogunemisele; 7) õigus leida ja kindlustada vahendeid; 8) riigi tagatise kohustus; 9) akadeemiline vabadus; 10) filantroopia. Hinnata tuleb olemasolevate ja uute õigusaktide ning nende rakendamise võimalikke negatiivseid kõrvalmõjusid (st rahapesu ja läbipaistvust käsitlevad õigusaktid peaksid olema proportsionaalsed ja riskipõhised). — Komisjon peaks lisama oma organisatsiooni struktuuri konkreetsed ametikohad kodanikuühiskonnaga dialoogi pidamiseks ning julgustama liikmesriike dialoogi struktuuri tugevdama või sellise dialoogi puudumisel seda looma, kaasates selleks Euroopa fonde. — Kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programm peaks olema kättesaadav Euroopa, riigi ja kohalikul tasandil tegutsevatele kodanikuühiskonna organisatsioonidele kõigis liikmesriikides, sealhulgas inimõiguste aktivistidele, kes on pühendunud ELi põhiväärtuste edendamisele ja kaitsele. Programmi raames tuleks rahastada tegevuskulusid, samuti kohtuvaidlusi, suutlikkuse suurendamist, järelevalvetegevust ja koostööd ELi tasandil. — Programm „Erasmus+“ peaks võimaldama korraldada vahetusi kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite vahel vastastikuse õppimise ja parimate tavade levitamise eesmärgil.

6.2.2. Demokraatliku kodakondsuse ja inimõiguste alane haridus peaks olema ELi prioriteet — Kodanikuaktiivsuse ja kodanikuosaluse oluline eeltingimus on osalemine kodanikuhariduses (mis hõlmab ka meediapädevust) kõigil tasanditel, nii formaalse kui ka informaalse, õppekavasisese ja -välise hariduse raames kõigis liikmesriikides. Kodanikuharidus on peamine vahend demokraatiavastaste suundumuste vastu võitlemisel, Euroopa väärtuste edendamisel ja praeguste lõhestumiste ületamisel. — Kuna praegused tavad on ELis väga erinevad, tuleks Euroopa Nõukogu kodanikuhariduse ja inimõiguste hariduse harta (CM/Rec (2010)7) alusel koostada eraldi miinimumstandardid või soovitused. — Aktiivse osaluse kultuur nõuab eritähelepanu tagamaks, et ükski ELis elav kodanik ei oleks tõrjutud ning teda ei ähvardaks tõrjutus või diskrimineerimine tema poliitiliste või sotsiaal-majanduslike õiguste eiramise tõttu.

6.3. Kodanikele ja nende organisatsioonidele reaalse sõnaõiguse andmine ELi otsustusprotsessis

6.3.1. EL ja selle liikmesriigid peaksid toetama kodanike mobiliseerimist kohapeal ja andma neile õiguse rääkida kogu oma mitmekesisuses, andes praktilise väljenduse oma õigusele „osaleda liidu demokraatias“, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 10. EL ja selle liikmesriigid peaksid andma kodanikele vahendid, et pidada „esindusühenduste ja kodanikuühiskonnaga avatud, läbipaistvat ja korrapärast dialoogi“ (Euroopa Liidu lepingu artikkel 11). Komitee peaks koostama selleteemalise aastaaruande.

6.3.2. Kodanikud ja nende organisatsioonid tuleks täielikult kaasata ELi poliitika kujundamisse. Tuleks tagada kindel tasakaal eri sidusrühmade panuste vahel, vaadates läbi konsulteerimismetoodika, et kaasata ELi ja riikide tasandil rohkem kodanikuühiskonna ja ühiskondlikke organisatsioone ning kasutades ära Euroopa kodanikualgatuse potentsiaali, et kodanikud saaksid mõjutada tegevuskava koostamist.

6.3.3. Tuleks täielikult rakendada ELi lepingu artiklis 11 sätestatud avatud, läbipaistvat ja korrapärast dialoogi esindusühenduste ja kodanikuühiskonnaga kõigis ELi poliitikavaldkondades. Komisjon peaks algatama institutsioonidevahelise kokkuleppe kodanikuühiskonna dialoogi kohta Euroopa kodanikuühiskonnaga .

6.3.4. Tuleks tagada kodanikuühiskonna konstruktiivne ja kaasav osalemine Euroopa tuleviku konverentsil, sidudes selle Euroopa demokraatia tegevuskavaga, et anda võimalus arutleda selle üle, kuidas tugevdada demokraatlikke protsesse ja kodanikuaktiivsust.

6.3.5. Liikmesriikidelt tuleks paluda eraldada oma mitmeaastase finantsraamistiku kavade raames piisavalt vahendeid, et rahastada kodanikuühiskonnaga peetavat dialoogi ja suurendada kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkust otsuste tegemisel osalemisel. Komisjon peaks lisama kodanikuosaluse ja demokraatia oma riigipõhiste soovituste horisontaalsete prioriteetide hulka.

6.3.6. Tuleks käivitada iga-aastane üritus , mis tooks kokku ELi institutsioonide kõrgeima tasandi esindajad ning kodanikuühiskonna esindusorganisatsioonide ja liitude esindajad, samuti valdkondlike dialoogide ning kohalike, piirkondlike, riiklike ja makropiirkondlike (rahvusvahelise ja naabruspoliitika raames) dialoogide esindajad, et jagada parimaid tavasid ja koostada iga-aastane kava demokraatia, osaluse ja kodanikuühiskonnaga peetava dialoogi tugevdamiseks . Komisjonil ja komiteel peaks olema selles protsessis korraldajatena juhtroll.

6.4. Sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimiste tugistruktuuride tugevdamine

6.4.1. On vaja tegutseda demokraatia edendamiseks majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kaudu, sealhulgas töömaailmas demokraatia edendamise kaudu. Demokraatiat rünnatakse ka sellel tasandil ning pandeemia on tõstatanud olulised küsimused, millega tuleb kiiresti tegeleda.

6.4.2. Sotsiaaldialoog ja kollektiivläbirääkimised on demokraatliku toimimise parimad näited. Dialoog oma konkreetseid huve ja väärtusi esindavate organisatsioonide vahel loob struktureeritud kanali ühise tähtsusega küsimuste arutamiseks ja läbirääkimiseks, isegi kui huvid lahknevad. Partnerite vastastikune tunnustamine ja nendevaheline austus ning mõistliku lahenduse otsimine olukordadele, probleemidele ja konfliktidele on demokraatliku kultuuri alustalad.

6.4.3. Uus sammas peaks sisaldama meetmeid kõnealuste põhimõtete edendamiseks ja hõlmama järgmist: — austada kõigis liikmesriikides ILO konventsioone, pöörates erilist tähelepanu peamistele konventsioonidele ametiühingute vaba tegevuse kohta; — töötada välja struktureeritud teavitamis-, konsulteerimis- ja kuulamisprotsess ning koostada lõpparuanne selle protsessi kohta kõigi liikmesriikide tasandi seadusandlike algatuste puhul; — toetada majandus- ja sotsiaalnõukogude tugevdamist ja vajaduse korral nende loomist; — pärast Euroopa sotsiaalpartneritelt heakskiidu saamist nimetada komisjoni tasandil ametisse kõrge Euroopa ametnik, kes vastutab sotsiaaldialoogi edendamise ja järelevalve eest liikmesriikides ja ELis ning kes võib täita ka kodanikuühiskonna dialoogi toetamise ülesandeid, kui pärast kodanikuühiskonna organisatsioonidega konsulteerimist selles kokku lepitakse; — korraldada kaks korda aastas kõrgetasemeline kolmepoolne sotsiaaldialoog (Euroopa sotsiaalpartnerid, komisjon ja liikmesriigid), et edendada ja jälgida sotsiaaldialoogi Euroopa ja liikmesriikide tasandil; — võtta meetmeid, et edendada kollektiivläbirääkimisi riigihangete ja avaliku sektori vahenditele, sealhulgas Euroopa fondidele, juurdepääsu üle, nõudes tööandjatelt kollektiivlepingu sõlmimist või kuni selliste lepingute sõlmimiseni kvaliteetsete töökohtade tagamist kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega, järgides kohaldatavat siseriiklikku õigust ja tavasid, mis tulenevad sotsiaalpartnerite ja valitsuste vahelistest lepingutest riigi tasandil. Sellega välditakse sotsiaalset dumpingut ja tagatakse aus konkurents; — käivitada programmid sotsiaalpartnerite esindajate koolitamiseks, et hoogustada sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimisi.

Brüssel, 10. juuni 2021 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Christa SCHWENG

(1) ELT C 282, 20.8.2019, lk 39.

(2) Euroopa Liidu lepingu preambul.

(3) ELT C 202, 7.6.2016, lk 389.

(4) Vt eelkõige arvamused ELT C 228, 5.7.2019, lk 24, ELT C 282, 20.8.2019, lk 39, ja ELT C 429, 11.12.2020, lk 16.

(5) https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/political-guidelines-next-commission_et.pdf

(6) Veneetsia komisjoni 124. (veebipõhisel) täiskogu istungjärgul (8.–9. oktoobril 2020) vastu võetud vahearuanne „Interim Report on the measures taken in the EU member States as a result of the Covid-19 crisis and their impact on democracy, the Rule of Law and Fundamental Rights“, https://www.venice.coe.int/webforms/documents/?pdf=CDL-AD(2020)018-e.

(7) COM(2020) 790 final.

(8) ELT C 429, 11.12.2020, lk 187.

(9) Nagu on väljendatud teatises, eelkõige joonealuses märkuses 17.

(10) Vt arvamuse järelduste punkt 1.7 (ELT C 228, 5.7.2019, lk 89).

(11) ELT C 11, 15.1.2013, lk 8.

(12) Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon, Euroopa Liidu põhiõiguste harta.

(13) OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) ühinemis- ja kogunemisvabaduse suunised.