Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse otsust nr 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013), ning määrust (EÜ) nr 680/2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas /* KOM/2011/0659 lõplik - 2011/0301 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Eelarvepiirangute tingimustes on vaja viivitamata leida uuenduslikke lahendusi, et suurendada erasäästude kaasamist ja võtta kasutusele uusi taristuprojektide jaoks ette nähtud rahastamisvahendeid eelkõige energia-, transpordi- ja IKT-sektoris. Kuna taristuprojektide rahastamise võimalused on piiratud, tuleb laenude rahastamiseks leida täiendavaid allikaid. Ärilise potentsiaaliga taristuprojektide puhul tuleks üldjuhul kombineerida ELi vahendeid kapitaliturgu ja pangandussektorit hõlmavate partnerlustega, kasutades selleks eelkõige Euroopa Investeerimispanga (EIP) kui aluslepinguga loodud ELi finantsorgani abi. a) Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatus Euroopa Ühendamise Rahastu (2014–2020) raames Euroopa Komisjon võttis 29. juunil 2011 vastu ettepaneku, milles käsitletakse mitmeaastast finantsraamistikku ajavahemikuks 2014–2020. Üks oluline otsus oli luua transpordi-, energia- ja IKT taristute rahaliseks toetamiseks ühine õigusraamistik – Euroopa Ühendamise Rahastu: „Komisjon on otsustanud teha ettepaneku luua Euroopa Ühendamise Rahastu, et kiirendada ELi vajadustele vastava taristu arendamist. (…) Euroopa Ühendamise Rahastust rahastatakse eelnevalt kindlaks määratud ja ELi huvide seisukohast prioriteetseid transpordi-, energia- ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia taristuid ning nii füüsilist kui ka infotehnoloogia taristut, võttes arvesse säästva arengu kriteeriume.”[1] Pärast kõnealuse otsuse vastuvõtmist teeb komisjon ettepaneku võtta vastu uus määrus Euroopa Ühendamise Rahastu loomise kohta. Euroopa 2020 projektivõlakirjadest saab üks võlainstrumente, mida Euroopa Ühendamise Rahastul on võimalik kasutada lisaks omakapitaliinstrumentidele ja toetustele. Rahastuga luuakse pikaajaline raamistik, millega tagatakse energia-, transpordi- ja telekommunikatsiooniprojektide õigeaegne ja tulemuslik väljatöötamine ning rakendamine. Taristuprojektide prioritiseerimisvõimaluste tervikstrateegia[2] pakub märkimisväärseid võimalusi erasektori rahaliste vahendite täiendavaks kaasamiseks, edendades samas siseturu lõplikku väljakujundamist. Finantsinstrumente on vaja selleks, et vähendada takistusi laenu- ja omakapitalivahendite liikumisel. Finantsinstrumentide põhieesmärk on suurendada ja hõlbustada erasektori osalemist projektide rahastamisel. Samal ajal hoogustab taristuprojektidesse tehtavate investeeringute suurenemine kriisijärgsete finantsturgude ülemaailmset arengut, hoogustab majanduse elavdamist ning edendab majanduskasvu. Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatusest saab Euroopa Ühendamise Rahastu (2014–2020) riskijagamise vahendite lahutamatu osa. Rahastu raames kasutatavaid finantsinstrumente võib laiendada ka muudele sektoritele, näiteks sotsiaalne taristu, taastuvad energiaallikad või teatavad kosmoseprojektid, tingimusel et need vastavad nõuetekohastele majanduslikele ja finantskriteeriumidele ning et komisjon kutsub eri partnereid, sh rahvusvahelisi finantsasutusi või avalikke teenuseid osutavaid liikmesriikide finantsasutusi osalema 2013. aasta järgsete rahastamisvahendite rakendamises. b) Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse katseetapp (2012–2013) Aastateks 2012–2013 kavandatava katseetapi peamine eesmärk on teha ettevalmistusi Euroopa Ühendamise Rahastu (2014–2020) raames rakendatava algatuse kasutusetapiks ning pakkuda taristuprojektidele kohest toetust. Seoses liikmesriikide eelarvepoliitika karmistamisega on tekkinud oht, et ELile huvi pakkuvaid taristuprojekte ei rakendada piisavalt kiiresti, et täita Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärgid ning seega pidurdatakse ELi majanduse elavdamist ja majanduskasvu. Peale selle lühendasid pangad finantskriisi ajal tekkinud likviidsus- ja riskiprobleemide tõttu laenude tagasimaksetähtaegu, tõstes samal ajal ka laenude hindu ning suurendades taristuprojektide tagatisnõudeid. Ehkki pankade laenuturud näitavad elavnemise märke, seisavad taristuprojektid ikka veel silmitsi tõsiste raskustega pikaajalise laenuraha saamisel. See on suurendanud võlakirjaturgude kui rahastamisallika võimalikku tähtsust. Siiski ei ole viimase paari aasta jooksul avalike krediidikvaliteedi parandamise meetmete puudumise tõttu emiteeritud ühtki üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T), üleeuroopalise energiavõrgu (TEN-E) ega ka lairibavõrguga seotud projektivõlakirja. Nii kaua kui taristuprojekte iseloomustavad sellised iseärasused ja riskid nagu uutele aladele ehitamine, ebakindlus tulevaste kasumivoogude suhtes, piirkondlikud aspektid (sh valitsemissektori kriisi ja piiriülese mõju tagajärjed), mis raskendavad ja aeglustavad projektide ettevalmistamist ja rakendamist, ei paku kõnealused projektid kapitalituru investoritele huvi. Eespool esitatut arvesse võttes ning selleks, et aidata kaasa ühtse turu väljakujunemisele tehakse ettepanek käivitada Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse katseetapp transpordi, energia ja IKT valdkonnas. Algatuse eesmärk on kaasata investeeringuid sellistesse valdkondadesse, mis aitavad kiirendada majanduskasvu ning luua töökohti. Kuna taristud nõuavad suuri ja kiireloomulisi investeeringuid ning projektide ettevalmistamine on aeganõudev töö, tuleks võtta viivitamatud meetmed rahaliste vahendite nappuse leevendamiseks ning kasutada avaliku arutelu käigus tekkinud toetust investorite usalduse suurendamiseks. Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse eesmärk on parandada krediidikvaliteeti, et suurendada kapitaliturgude investorite huvi ning hõlbustada uue varaklassi, taristu projektivõlakirjade loomist. Arvestades majanduse elavdamist ja majanduskasvu stimuleerivate toetusmeetmete võtmist, tuleks algatus käivitada ajal, mil kapitalituru investorid on hakanud otsima alternatiivseid võimalusi pikaajalisteks ning stabiilset tulu toovateks investeeringuteks. Selleks et tõhustada Euroopa Ühendamise Rahastu rahastamisvahendite rakendamist, on vaja käivitada katseetapp, mis võimaldab optimeerida rahastu ülesehitust ning suurendab investorite huvi 2013. aastale järgneva ajavahemiku suhtes. Ehkki katseetapp on nii mahu, eelarvevahendite kui ka toetatavate projektide arvu poolest piiratud, loodetakse sellega mõjutada turukäitumist taristuprojektide kapitaliturulaenudega rahastamise põhimõtte üldise tunnustamise suunas, tehes sellega ettevalmistusi algatuse täiemahuliseks rakendamiseks ajavahemikul 2014–2020. ELi osalemisest saadav lisandväärtus tuleneb sellest, et kõnealuse algatuse kaudu saab vältida turu killustatusega seotud probleeme, mis tekiksid algatuse rakendamisel liikmesriigi tasandil. Algatus ei asenda pangalaene, vaid on pigem üks lisavõimalus, millega pakutakse alternatiivset ning konkurentsivõimelist pikaajalise laenuraha allikat taristuprojektide rahastamiseks. Vaatamata erasektori üha suuremale kaasamisele ELi rahastamisvahendite kaudu jätkatakse endiselt ka piiratud toetuste andmist nendele projektidele, mis ei ärata erainvestorites piisavat huvi. Katseetapis teeb komisjon algatuse ülesehituse optimeerimiseks koostööd eelkõige EIPga, et tagada algatuse võimalikult tõhus rakendamine pärast 2014. aastat. Katseetapis omandatud kogemusi, mis võimaldavad investoritel ja projektisponsoritel tutvuda projektivõlakirjade struktuuriga, võetakse nõuetekohaselt arvesse ka kõigi edasiste algatuse puhul. Katseetapi pakutavate võimaluste täielikuks ärakasutamiseks võib algatust kohaldada ka nende projektide suhtes, mis on jõudnud juba refinantseerimisvõimalustega seotud pakkumismenetluse lõppetappi kas ehitusperioodil või kohe pärast selle lõppu. Ehkki katseetapis toimub algatuse rakendamine koostöös EIP-ga, püütakse 2013. aasta järgses etapis leida projektide rakendamiseks ka teisi partnereid. Praeguse mitmeaastase finantsraamistiku alusel on EL ühe riskijagamise instrumendi (üleeuroopalise transpordivõrgu projektide laenutagamisvahend (LGTT)) koostöös EIPga juba rakendanud. Algatusega seotud riskijagamise tehnikad ja töömeetodid viiakse kooskõlla LGTT-ga ning algatuse reguleerimisala laiendatakse energia- ja telekommunikatsioonisektorile. Nii nagu LGTT puhul, kasutatakse ELi osalust ka selle algatuse puhul riskide jagamiseks EIP-ga. Sarnasuse põhjal prognoositakse, et projektivõlakirjade algatuse kordistav toime on 15–20. Arvestades ajanappust palub komisjon Euroopa Parlamendil ja nõukogul katseetappi käsitlev ettepanek vastu võtta nii kiiresti kui võimalik. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED 2011. aasta 28. veebruaril käivitati algatuse põhimõtteid käsitlev avalik arutelu. Peale selle arutati 2011. aasta 11. aprillil toimunud konverentsil kavandatava algatuse eeliseid ja puudusi. Konsultatsiooniperioodi lõpuks oli eri sektoritest laekunud rohkem kui 100 vastust . Sidusrühmad toetavad projektivõlakirjade algatust. Sidusrühmad andsid algatuse eesmärkide kohta positiivset tagasisidet ja leidsid, et algatus parandab ja hõlbustab taristute finantseerimist, luues laenukapitali allikana toimivad ja institutsioonilistele investoritele huvi pakkuvad võlakirjaturud. Komisjoni soovitatud mehhanism ning kavandatav krediidireiting A/A tunnistati asjakohaseks. Sidusrühmad arvavad, et algatusel on võrdlemisi soodne mõju rahastamiskuludele ja laenude tagasimaksetähtaegadele, st kulud peaksid vähenema ja tagasimaksetähtajad hilisemaks muutuma ning ainult 2 % vastanutest olid seisukohal, et rahastamiskulud ei vähene; ülejäänud leidsid, et mõju on halvemal juhul neutraalne ja parimal juhul positiivne. Krediidikvaliteedi parandamise määra puhul leidis enamik asjaomasele küsimusele vastanud sidusrühmadest, et krediidikvaliteedi parandamise vahendid ei peaks ületama 20 % kõrgema nõudeõiguse järguga võlgadest ning mõnede sidusrühmade arvates võiks kõnealune näitaja asjaomaste sektorite (TEN-T, TEN-E, ja IKT) iseärasusi arvesse võttes piirduda 10–20 %-ga. Peaaegu kõik sidusrühmad on seisukohal, et olulisemad finantseeritavad projektid peaksid olema seotud kõnealuse kolme sektoriga. Lisaks sellele leiab 1/4 sidusrühmadest, et algatus peaks hõlmama sotsiaalset taristut ning 1/5 arvates võiks algatuse raames rahastada ka taastuvaid energiaallikaid. Siiski ei kuulu eespool osutatud projektid TEN-T, TEN-E ega IKT valdkonda ja nende kaasamist kaalutakse hilisemas etapis. Lahkarvamusi esines üheainsa kontrolliva kreeditori kaasamise küsimuses. Seepärast ei tee komisjon kõnealuses punktis ettekirjutusi, vaid kutsub investoreid, projektide sponsoreid ja teisi osalejaid üles otsima kõiki osapooli rahuldavaid lahendusi. Üldiselt positiivne tagasiside kinnitab seda, et komisjon ja EIP on tuvastanud olulise turuvajaduse projektide rahastamise valdkonnas ning see peaks õige ülesehituse puhul tagama algatusele edu. Mõjuhinnangus märgiti ära ka mõningad võimalikud õiguslikud takistused, mis võivad tekkida seoses hankemenetlust ja kapitaliturge käsitlevate õigusaktidega. Komisjon jätkab eespool nimetatud probleemide arutamist ja püüab vajaduse korral leida sobivaid lahendusi. Need probleemid ei tohiks siiski takistada katseetapi rakendamist, ehkki nad võivad seda aeglustada. Arvestades Euroopa projektivõlakirjade turul valitsevat vaikust, rõhutasid sidusrühmad vajadust käivitada algatus nii ruttu kui võimalik. Kuna projektivõlakirju, mis kujutavad endast taristu arendamiseks mõeldud sektoriüleseid instrumente, ei ole Euroopa tasemel veel kasutusele võetud, võimaldab aastatel 2012–2013 rakendatav katseetapp kontrollida kõnealuse instrumendi ülesehitust ning selle vastuvõttu turul, et suurendada instrumendi tulemuslikkust Euroopa Ühendamise Rahastu (2014–2020) raames. Katseetapis keskendutakse juba lõppetappi jõudnud projektidele[3], et kiirendada rakendamist ning hõlbustada projektiportfelli loomist. Selleks et koguda vajalikke kogemusi 2013. aasta järgse etapi kiireks rakendamiseks, on EIP valmis tegelema konkreetsete toimingutega juba õigusloomeprotsessi ajal (st enne ametliku poliitilise otsuse tegemist), nii et esimesed tehingud toimuksid 2012. aastal. Pärast kohtumist mõju hindamise komiteega 31. augustil 2011 esitas komitee 2. septembril 2011. oma arvamuse. Aruanne on saadud soovituste alusel ümber sõnastatud, võttes arvesse järgmisi põhimõtteid: Mõjuhinnangus vaadatakse läbi praegune turuolukord, võttes arvesse Euroopa Ühendamise Rahastut käsitlevale ettepanekule lisatud mõjuhinnangut, mis sisaldab täiendavat taustteavet Euroopa Ühendamise Rahastu võimalike rahastamisvahendite, rahastamise puudujääkide ja taristuinvesteeringute praegust taset mõjutavate turudefektide kohta. Esimesena hinnatud variandis käsitletakse olukorra muutmata jätmist, st olemasolevate toetusprogrammide jätkuvat rakendamist energia- ja transpordisektoris ning olemasolevate toetusprogrammide ja rahastamisvahendite jätkuvat rakendamist transpordisektoris. Teises variandis keskendutakse õiguslike stiimulite kasutamisele ning kolmandas projektivõlakirjade algatuse rakendamise ettepanekule. Sellega seoses on vaadatud läbi algatuse rakendamist takistavad võimalikud riskid ning selle mõõdetav prognoositud mõju väljendatuna kordistava toime kaudu. Mõjuhinnangus on ära märgitud ka küsimused, mis on seotud pikaajalistele investeeringutele soodsa õigusraamistiku loomisega seoses näiteks riigihangete, Solventsus II või kapitalinõuetega. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG 3.1. Õiguslik alus Kuna käesoleva ettepaneku reguleerimisala hõlmab üleeuroopalisi transpordi- energia- ja telekommunikatsioonivõrke ning ettepanekuga muudetakse eelkõige määrust (EÜ) nr 680/2007, siis põhineb see kõnealuste üleeuroopaliste võrkudega seotud õiguslikel alustel, st ELi toimimise lepingu artiklil 172 ja artikli 173 lõikel 3. 3.2. Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, kuna ELi määrus, milles käsitletakse üleeuroopaliste võrkudega seotud projektide finantseerimist projektivõlakirjade kaudu, on sobivaim vahend, et pakkuda väikese halduskoormusega vahendit erasektori finantsvahendite kaasamiseks, mille puhul ELi eelarvest tehtavate maksete ja rahastamise kogusumma vaheline kordistav toime peaks prognooside kohaselt olema ligikaudu 15–20. Kuna algatus keskendub ELi vahendite võimalikult tõhusale kasutamisele, peaks see suurendama nii ELi kui ka liikmesriikide meetmete tulemuslikkust. Ettepanek on kooskõlas ka proportsionaalsuse põhimõttega, kuna määruse eelnõu hõlmab ainult seda, mis on vajalik määruse eesmärkide saavutamiseks. Kui LGTT keskendub ainult transpordiprojektidele, siis Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatus on esimene ELi rahastamisvahend, millega toetatakse taristuprojekte mitmes samalaadse rahastamisvajadusega sektoris ning mis annab suuremat kasu nii turumõju, haldustõhususe kui ka ressursside kasutamise seisukohalt. Algatusega luuakse ühtne ELi rahastamisvahend sellistele taristuvaldkonna sidusrühmadele nagu rahastajad, riigiasutused, ehitusfirmad ja taristuettevõtjad. 3.3. Ettepaneku üksikasjalik selgitus Selleks et käivitada katseetapp praeguse mitmeaastase finantsraamistiku kehtivusajal, tuleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013)[4] ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 680/2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas,[5] muuta järgmiselt: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 1639/2006/EÜ kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm, mis hõlmab ka IKT valdkonda. Otsust tuleb muuta, et teha võimalikuks Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse käivitamine IKT valdkonnas, eelkõige kiire lairibaühenduse sektoris. Käesoleva ettepaneku artikli 1 lõikega 1 lisatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi käsitleva otsuse praeguse artikli 26 lõike 2 punktile b sõna „lairibavõrk”. Kuna konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi otsuse kohased taristuprojektid peaksid keskenduma kiire lairibaühendusega seotud projektide väljatöötamisele, peetakse seda vajalikuks rõhutada. Artikli 1 lõikega 2 asendatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi otsuse artikli 31 lõige 2. Selle eesmärk on lisada projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi määratlus. See võimaldab IKT projektidel algatuse katseetapis osaleda. Instrument peaks olema kättesaadav kuni 31. detsembrini 2014. ELi eelarvelised kohustused on rangelt piiratud eelarveassigneeringutega ning EIP katab kõik jääkriskid.. Peale selle lubatakse artikliga 1 IKT eelarvest üle kanda kuni 20 miljonit eurot Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse toetuseks. Lisaks sellele sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 680/2007 ELi rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas ning üleeuroopalise transpordivõrgu projektide laenutagamisvahendi nime kandva riskijagamise instrumendi (LGTT) loomine. Muuta tuleb ka määrust (EÜ) nr 680/2007, mis annaks ELile võimaluse muuta LGTT raames EIP osalusel loodud olemasolevate riskijagamise partnerluste reguleerimisala ning võimaldaks EIP-l toetada võlakirjade abil rahastamist uue algatuse raames. Seega on käesoleva ettepaneku artikli 2 lõike 1 (millega muudetakse määruse (EÜ) nr 680/2007 artiklit 2) eesmärk lisada riskijagamise instrumendi määratlus ja projektivõlakirjade krediidikvaliteedi parandamise määratlus. See võimaldab transpordivõrgu ja TEN-E projektidel algatuse katseetapis osaleda. Käesoleva ettepaneku artikli 2 lõikega 2 muudetakse määruse (EÜ) nr 680/2007 artiklit 4 ning nähakse ette, et projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi taotlused esitatakse EIP-le, nii nagu praegu LGTT puhul. Ettepaneku artikli 2 lõikega 3 lubatakse Euroopa 2020 projektivõlakirjade toetuseks üle kanda kuni 200 miljonit eurot üleeuroopalise transpordivõrgu projektide laenutagamisvahendist (LGTT) ja 10 miljonit eurot TEN-E eelarvest. ELi eelarvelised kohustused on rangelt piiratud eelarveassigneeringutega ning EIP katab kõik jääkriskid. Selleks et algatust oleks võimalik viivitamata rakendada, sätestatakse ettepaneku artiklis 3, et kavandatav määrus peaks jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist. 4. MÕJU EELARVELE Kogu algatust rahastatakse 2012. ja 2013. aasta programmide jaoks eraldatud vahendite ümberpaigutamise kaudu. Määrusega (EÜ) nr 680/2007 on LGTT-le eraldatud 500 miljoni euro suurune summa, millest kuni 200 miljonit eurot võib seoses projektivõlakirjade katseetapi kohaldamisega transpordisektoris ümber paigutada järgmiselt: 06 03 03 TEN Transport aastatel 2012–2013 kuni 200 miljonit eurot TEN-E ja konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi eelarveridadelt võib vastavalt 10 miljonit eurot ja 20 miljonit eurot ümber paigutada järgmiselt: 32 03 02 Üleeuroopalised energiavõrgud aastatel 2012–2013 kuni 10 miljonit eurot TEN-E projektidele 09 03 01 Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm Aastal 2013 kuni 20 miljonit eurot IKT ja lairibaprojektidele Eespool nimetatud ümberpaigutused on sätestatud käesolevale ettepanekule lisatud finantsselgituses. ELi eelarvele ei lisata tingimuslikke kohustusi, kuna ELi osalus piirdub summaga, mis on kõnealusele algatusele eelarveridadel eraldatud. 2011/0301 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse otsust nr 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013), ning määrust (EÜ) nr 680/2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 172 ja artikli 173 lõiget 3, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud õigusakti eelnõu riikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[6] võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,[7] toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsusega nr 1639/2006/EÜ[8] kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm ning sätestatakse eri liiki rakendusmeetmeid eriprogrammidele, nt info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) poliitika toetusprogrammile, millega tugevdatakse IKT toodete ja teenuste ning IKT-põhiste toodete ja teenuste siseturgu ning mille eesmärk on uuendustegevuse toetamine IKT laialdasema kasutuselevõtu ja ulatuslikumate investeeringute kaudu. (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määruses (EÜ) nr 680/2007[9] sätestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas ning üleeuroopalise transpordivõrgu projektide laenutagamisvahendi (LGTT) nime kandva riskijagamise instrumendi loomine. (3) Järgmisel kümnendil tuleb Euroopa transpordi-, energia-, info- ja kommunikatsioonivõrkudesse investeerida varasemast märksa suuremaid summasid Euroopa 2020 juhtprojektide toetamiseks ning arukate, ajakohastatud ja omavahel täielikult ühendatud taristute arendamiseks, et soodustada siseturu väljakujundamist. TEN-T võrku tuleks investeerida hinnanguliselt kuni 500 miljardit eurot. Üleeuroopalise tähtsusega energiavõrke hõlmavate taristuprojektide puhul on tekkinud oht jääda ilma 100 miljardi euro suurusest investeeringust seoses takistustega lubade andmise, õigusloome ja rahastamise valdkonnas, sektor ise rahastab kõnealuseid projekte veel 100 miljardit euroga. Selleks et saavutada digitaalarengu tegevuskava eesmärk tagada kõikidele Euroopa kodanikele ja ettevõtjatele kiire internetiühendus, on vaja 181–273 miljardi euro ulatuses investeeringuid, millest erasektori investeeringud peaksid hinnanguliselt jääma 30–100 miljardi euro piiresse. (4) 8. juuni 2011. aasta resolutsioonis „Tulevikku investeerimine ning uus mitmeaastane finantsraamistik konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel”[10] rõhutas Euroopa Parlament liidu vajadust võtta eelkõige meetmeid, mis aitaksid ELi vahendite kasutamisega saada täiendavat rahalist toetust Euroopa Investeerimispangalt (EIP), Euroopa Rekonstruktsiooni ja Arengupangalt (EBRD), teistelt rahvusvahelistelt finantsinstitutsioonidelt ja erasektorilt ning avaldas toetust Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatusele, mis kujutab endast EIP osalusel loodud riskijagamise vahendit, millega pakutakse ELi eelarvest piiratud toetust, mis peaks tõhustama ELi vahendite mõju ning suurendama erainvestorite huvi osaleda ELi prioriteetsetes projektides kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkidega. (5) Finantsinstrumendid võivad suurendada eelarvekulude tõhusust ning aidata kaasa märkimisväärse kordistava toime saavutamisele erasektori vahendite kaasamise ja investeerimismahtude lõikes. Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse kordistav toime peaks prognooside kohaselt olema 15–20. (6) Nõukogu 12. juuli 2011. aasta kohtumisel tuletati meelde, et finantsinstrumentide tõhustavat mõju tuleb võrrelda olemasolevate vahendite tõhustava mõjuga, samuti tuleb anda hinnang valitsemissektori bilansiga seotud täiendavatele riskidele ning eraõiguslike institutsioonide võimalikule väljatõrjumisele. Eespool nimetatud küsimusi käsitletakse ka Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatust ja selle mõjuhinnangut käsitlevas komisjoni teatises,[11] mis põhineb avalikul konsulteerimisel. (7) Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatusel on kaks eesmärki: esiteks toetada Euroopa poliitiliste prioriteetidega seotud projektide rahastamist ning teiseks hõlbustada erasektori aktiivsemat osalemist taristuprojektide rahastamisel pikaajalise kapitalituru kaudu. See suunab ELi eelarvekulud majanduskasvu soodustavatesse sektoritesse, võttes arvesse ELi eelarvedistsipliini ja praeguses mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud ülempiire. (8) Tegemist on esimese finantsinstrumendiga, millega toetatakse samalaadsete rahastamisvajadustega taristuprojekte eri sektorite lõikes ning mis peaks seetõttu andma suuremaid eeliseid turumõju, haldustõhususe ja ressursikasutuse valdkonnas. Algatusega luuakse ühtne rahastamisvahend sellistele taristuvaldkonna sidusrühmadele nagu rahastajad, riigiasutused, ehitusfirmad ja taristuettevõtjad. (9) Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse raames annavad võlakirju välja projektiettevõtjad ning võlakirjade krediidikvaliteedi parandamiseks kasutatakse ELi eelarvet ja finantspartneri rahalist toetust, et kaasata selliseid laenukapitalituru investoreid nagu pensionifondid ja kindlustusettevõtjad. (10) ELi toetus peaks leevendama projektivõlakirjadega seotud riske sellisel määral, et kapitaliturgudel osalejad oleksid valmis investeerima taristuprojektide võlakirjadesse rohkem, kui see oleks võimalik ilma ELi toetuseta. (11) Euroopa majanduse elavdamist ei tohi takistada üha suurenevad liiklusummikud, puuduvad energialülid ning lairibaühenduse leviku aeglustumine, mis on põhjustatud sellest, et taristuprojektidel puudub juurdepääs era- või avaliku sektori pikaajalistele rahastamisvõimalustele. (12) Taristu investeerimisprogrammide ümberhindamine liikmesriikide poolt seoses eelarvepoliitika karmistamisega ja struktuurireformidega ei aita kaasa taristuinvesteeringute kasvule. Peale selle on pankade poolt taristuprojektidele pakutavad laenud jätkuvalt liiga väikesed ja kallid, mistõttu on tekkinud vajadus alternatiivsete ja konkurentsivõimeliste laenuraha-allikate järele. (13) Siiski on taristuprojektide juurdepääs laenukapitalituru rahastamisele ELis piiratud. Arvestades ELi võlakirjaturu killustatust ning pikaajalist ettevalmistusaega nõudvate taristuprojektide mahtu ja keerukust, on kõnealusele probleemile aegsasti enne Euroopa Ühendamise Rahastu rakendamist kiirkorras lahenduse leidmine nii õigeaegne kui ka asjakohane. (14) Seepärast tuleks praeguse finantsraamistiku kehtivusajal käivitada Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse katseetapp, et panna alus kapitalituru üldisele osalemisele taristuprojektide rahastamises ning suurendada transpordiprojektide jaoks ettenähtud rahastamisvahendite arvu. (15) Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse katseetapi rakendamiseks tuleb muuta otsust nr 1639/2006/EÜ ja määrust (EÜ) nr 680/2007. Kõnealuse katseetapi eesmärk on toetada ärilise potentsiaaliga taristuprojekte transpordi-, energia- ja IKT sektoris; pärast 2013. aastat võib algatust laiendada ka teistele sektoritele. (16) Arvestades EIP pikaajalist kogemust, selle rolli taristuprojektide põhirahastajana ning asjaolu, et tegemist on asutamislepingu põhjal asutatud ELi finantsorganisatsiooniga, peaks komisjon EIP kõnealuse katseetapi rakendamisse kaasama. Koostöö konkreetsed tingimused, sealhulgas riskide jagamine ja EIP tasustamine, tuleks sätestada komisjoni ja panga vahelises lepingus. (17) Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse katseetapp tuleb käivitada kavandatava Euroopa Ühendamise Rahastu ettevalmistamise raames. Katseetapp aitab sillutada teed riskijagamise instrumendi rakendamisele Euroopa Ühendamise Rahastu raames. (18) Kõikide projektide toetustaotluste, valikute tegemise ja rakendamise puhul järgitakse ELi õigusakte, eelkõige riigiabiga seotud õigusakte, ning püütakse vältida turumoonutuste loomist või nende suurendamist. (19) Katseetapi rahastamiseks paigutatakse ümber 2012. ja 2013. aasta transpordi-, energia- ja telekommunikatsioonialaste programmide praegused eelarvevahendid. Selleks võib TEN-T eelarvest ümber paigutada kuni 200 miljoni eurot, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammist kuni 20 miljonit eurot ja TEN-E eelarvest kuni 10 miljonit eurot. Eelarvega piiratakse nii algatuse reguleerimisala kui ka toetatavate projektide arvu. (20) Eelarves ennenähtud summasid peab taotlema EIP, et rahastada selliseid projekte, mis panga hinnangul on sobivad ja tõenäoliselt rakendatavad. Kõnealused taotlused tuleb esitada enne 31. detsembrit 2013. Kuna suured taristuprojekid on keerukad, võib tegelik heakskiitmine toimuda hilisemal kuupäeval, kuid mitte hiljem kui 31. detsembril 2014. (21) Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Otsuse nr 1639/2006/EÜ muudatused Otsust nr 1639/2006/EÜ muudetakse järgmiselt: 1. Artikli 26 lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega: „b) uuendustegevuse edendamine info- ja sidetehnoloogia ning lairibavõrgu laialdasema kasutuselevõtu ja ulatuslikumate investeeringute kaudu;” 2. Artiklit 31 muudetakse järgmiselt: a) lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Projektide eesmärk on edendada uuendustegevust, tehnosiiret ja selliste uute tehnoloogiate levikut, mis on valmis turuleviimiseks. Liit võib määrata lõike 1 punktis a osutatud projektide eelarvesse panustamiseks toetuse. Samuti võib liit anda EIP-le rahalist toetust reservi loomiseks ja kapitali assigneeringuteks laenudele või tagatistele, mida EIP annab omavahenditest lõigetes 2a–2d osutatud projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi alusel.” b) lisatakse järgmised lõiked 2a–2d: „2a. Projektivõlakirjade riskijagamise instrument tähendab krediidikvaliteedi parandamist, mis vastab järgmistele kriteeriumidele: a) see on antud EIP laenu või tagatisena info- ja sidetehnoloogia või lairibaprojektide rahastamiseks; b) see hõlmab projekti võlateenindusriski ning leevendab võlakirjade omanike krediidiriske; c) seda kasutatakse ainult selliste projektide puhul, mille rahaline elujõulisus rajaneb projekti tuludel. 2b. Liidu osalus projektivõlakirjade riskijagamise instrumendis, sealhulgas halduskuludes ja muudes abikõlblikes kuludes, piirdub liidu poolt projektivõlakirjade riskijagamise instrumendile antava panusega ning liidu üldeelarve suhtes ei teki täiendavaid kohustusi. EIP katab kõikide tehingutega kaasnevad jääkriskid. 2c. Projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi rakendamise üksikasjalikud tingimused, kaasa arvatud selle järelevalve ja kontrollimine, sätestatakse komisjoni ja EIP vahel sõlmitavas delegeerimiskokkuleppes. 2d. 2013. aastal on lubatud ära kasutada kuni 20 miljonit eurot info- ja sidetehnoloogia ning lairibavõrguga seotud poliitikasuundade arendamiseks eraldatud eelarvest kooskõlas I lisa punktis b sätestatud eeskirjaga. Riskijagamise instrumendi puhul võib investeerimisperioodil saadud tulusid kasutada uute laenude ja tagatiste andmiseks”. Artikkel 2 Määruse (EÜ) nr 680/2007 muudatused Määrust (EÜ) nr 680/2007 muudetakse järgmiselt: 1) Artiklile 2 lisatakse järgmised punktid 14 ja 15: „14) „projektivõlakirjade riskijagamise instrument” – vahend ühist huvi pakkuvate projektide rahastamise krediidikvaliteedi parandamiseks; Projektivõlakirjade riskijagamise instrument hõlmab projekti võlateenindusriski ning leevendab võlakirjade omanike krediidiriske. Seda kasutatakse ainult selliste projektide puhul, mille rahaline elujõulisus rajaneb projekti tuludel; 15) „krediidikvaliteedi parandamine” – EIP laenude või EIP tagatiste kasutamine projektivõla krediidikvaliteedi suurendamiseks.” 2) Artikli 4 esimesele lõigule lisatakse järgmine lause: „Taotlused projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi kohaldamiseks kooskõlas artikli 6 lõike 1 punktiga g tuleb saata EIP-le vastavalt EIP tavapärasele taotluste esitamise korrale.” 3) Artikli 6 lõiget 1 muudetakse järgmiselt: a) punktile d lisatakse järgmine lause: „2012. ja 2013. aastal võib ümber paigutada kuni 200 miljonit eurot projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi rakendamiseks transpordisektoris.” b) lisatakse järgmine punkt g: „g) rahaline toetus EIP-le reservi loomiseks ja kapitali assigneeringuteks sellistele laenudele või tagatistele, mida EIP annab omavahenditest projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi alusel TEN-T ja TEN-E projektidele. Liidu osalus riskijagamise instrumendis, sealhulgas halduskuludes ja muudes abikõlblikes kuludes, piirdub liidu poolt riskijagamise instrumendile antava panusega ning liidu üldeelarve suhtes ei teki täiendavaid kohustusi. EIP katab kõikide tehingutega kaasnevad jääkriskid. Projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi rakendamise üksikasjalikud tingimused, kaasa arvatud selle järelevalve ja kontrollimine, sätestatakse komisjoni ja EIP vahel sõlmitavas delegeerimiskokkuleppes. 2012. ja 2013. aastal võib kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud menetlusega projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi rakendamiseks ümber paigutada kuni 210 miljonit eurot, sealhulgas transpordiprojektide puhul kuni 200 miljonit eurot ja energiaprojektide puhul kuni 10 miljonit eurot vastavalt üleeuroopalise transpordivõrgu projektide laenutagamisvahendi (LGTT) eelarverealt ja TEN-E eelarverealt. Riskijagamise instrumendi puhul võib investeerimisperioodil saadud tulusid kasutada uute laenude ja tagatiste andmiseks. Artikkel 3 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus: 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele. 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse otsust nr 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013), ning määrust (EÜ) nr 680/2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas. 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise ABM/ABB[12]) struktuurile Poliitikavaldkond: majandus- ja rahandusküsimused Tegevuspõhine eelarvestamine: finantstehingud ja rahastamisvahendid Poliitikavaldkond: liikuvus ja transport Tegevuspõhine eelarvestamine: üleeuroopalised võrgud Poliitikavaldkond: infoühiskond ja meedia Tegevused: IKT kasutuselevõtt (0903) Poliitikavaldkond: energeetika Tegevuspõhine eelarvestamine: üleeuroopalised võrgud (3203) 1.3. Ettepaneku/algatuse liik Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Euroopa Ühendamise Rahastu ettevalmistamine Energiataristute arengu toetamine, mis tagab energiavarustuse järjepidevuse ja ohutuse ning seega ka majanduse nõuetekohase toimimise Transpordivõrkude ühendamise ja nende koostalitlusvõime tagamine IKT kasutuselevõtu toetamine 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Erieesmärk: toetatavate transpordi-, energia- ja lairibaprojektide arv. Tegevuspõhine eelarvestamine: Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat (ECFIN): finantstehingud ja rahastamisvahendid Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat (MOVE): võrkude ühendamine ja koostalitlusvõime tagamine kitsaskohtade kõrvaldamise kaudu Infoühiskonna ja meedia peadirektoraat (INFSO): IKT kasutuselevõtt (0903) Energeetika peadirektoraat (ENER): energiavarustuse kindluse parandamine taristu abil 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. Algatuse eesmärk on toetada Euroopa projektivõlakirjade turu taaselustamist ja parandada taristuprojektide juurdepääsuvõimalusi rahastamisele. Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatus on uus riskijagamise finantsinstrument, mis võetakse kasutusele üleeuroopaliste transpordi-, energia- ja telekommunikatsioonivõrkude, eelkõige lairibavõrgu väljaarendamisega seotud poliitikasuundade rakendamise raames. Algatuse eesmärk on suurendada erasektori osalust üleeuroopaliste taristuprojektidega seotud meetmete rakendamiseks võetavate laenude rahastamisel. Toetuste jagamise asemel investeeritakse osa TEN-T, TEN-E ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi jaoks eraldatud ELi eelarvevahenditest reservide ja kapitali assigneeringutena EIPsse, et katta osa EIP poolt kõnealuse algatuse raames taristuprojektide rahastamiseks võetavatest riskidest. Vahendi rakendamine peaks võimaldama järgmist: a) EIP-l anda täiendavaid laene taristuprojektide ja suurema riskiga, kuid siiski panga nõuetele vastavate taristuprojektide rahastamiseks; b) saavutada ELi eelarve kaudu erainvesteeringute taristuprojektidesse kaasamise kordistav toime, nii et iga ELi eelarvest kõnealuse algatuse rakendamiseks eraldatud euro tooks Euroopa infrastrukuuriprojektidesse15–20 euro ulatuses investeeringuid. Arvestades eelarveridadel märgitud summade suurust ja nende asendatamatust katseetapis, jääb toetatavate taristuprojektide arv prognooside kohaselt 5 ja14 vahele. Projektide prognoositav koguarv sõltub peamiselt projektide suurusest ja nende tunnustamisest turul. 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Algatuse eesmärk on suurendada määruses (EÜ) nr 690/2007 ja otsuses nr 1639/2006/EÜ sätestatud abikõlblikkuse nõuetele vastavate taristuprojektide rahastamist laenukapitalituru kaudu. Seega kohaldatakse järgmiseid näitajaid: - TEN-T, TEN-E ja lairibaprojektide arv, mida EIP on algatuse raames rahastanud; - saavutatud kumulatiivne kordistav toime sektorite lõikes: - kordistav toime peaks prognooside kohaselt olema 15–20, arvestades ELi eelarvest saadava toetuse suhet algatuse raames vastavalt tehingute tingimustele toetust saanud projektidesse tehtud koguinvesteeringutesse; - kõnealuste projektide jaoks laenukapitalituru kaudu kaasatud rahastamise kumulatiivne maht ja selle maht sektorite lõikes. Tulemuste jälgimine põhineb EIP aruannetel ja turu-uuringutel. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Seoses liikmesriikide eelarvepoliitika karmistamisega on tekkinud oht, et ELile huvi pakkuvaid taristuprojekte ei rakendada piisavalt kiiresti, et täita Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke, ja seega pidurdatakse ELi majanduse elavdamist ja majanduskasvu. Peale selle lühendasid pangad finantskriisi ajal tekkinud likviidsus- ja riskiprobleemide tõttu laenude tagasimaksetähtaegu, tõstes samal ajal ka laenude hindu ning suurendades taristuprojektide tagatisnõudeid. Ehkki pankade laenuturud näitavad elavnemise märke, seisavad taristuprojektid ikka veel silmitsi tõsiste raskustega pikaajalise laenuraha saamisel. See on suurendanud võlakirjaturgude kui rahastamisallika võimalikku tähtsust. Siiski ei ole viimaste aastate jooksul avalike krediidikvaliteedi parandamise meetmete puudumise tõttu tehtud ühtki projektivõlakirjadega seotud tehingut TEN-T, TEN-E ega ka lairibavõrgu valdkonnas. Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse eesmärk on parandada krediidikvaliteeti, et kaasata rohkem kapitaliturgude investoreid ning hõlbustada uue varaklassi, taristu projektivõlakirjade loomist. Arvestades majanduse elavdamist ja majanduskasvu stimuleerivate toetusmeetmete võtmist, tuleks algatus käivitada ajal, mil kapitalituru investorid on hakanud otsima alternatiivseid võimalusi pikaajaliseks ning suhteliselt turvaliseks investeerimiseks. Selleks et mõjutada turukäitumist ja luua võimalused Euroopa Ühendamise Rahastu rahastamisvahendite tõhusamaks rakendamiseks, on vaja käivitada katseetapp, mille käigus testitakse ka turgu, mis võimaldab optimeerida algatuse ülesehitust 2013. aastale järgnevaks ajavahemikuks. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisandväärtus Algatus ei asenda pangalaene, vaid on pigem üks lisavõimalus, millega pakutakse alternatiivset ning konkurentsivõimelist pikaajalise laenuraha allikat taristuprojektide rahastamiseks . Praegu puuduvad muud samalaadsed instrumendid, mis aitaksid kaasata kapitaliturge ELi olulisemate taristuprojektide rahastamisse. Vaja on leida uudseid lahendusi, et kaasata viivitamata suuremal määral ELi ja välisriikide erasääste taristuprojektide rahastamisse ning leevendada survet liikmesriikide avaliku sektori eelarvele. EIP poolt Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse raames tehtavad finantstehingud täiendavad praeguste omakapitali- ja võlainstrumentide, Marguerite'i fondi ja TEN-T projektide laenutagamisvahendiga (LGTT) tehtavaid tehinguid. EIP finantstehingud on ülimalt nähtav ja tulemuslik vahend taristuprojektide toetamiseks transpordi-, energia- ja IKT valdkondades, mis omavad Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamisel olulist tähtsust. EIP abil saavad lõplikud abisaajad konkurentsivõimeliste intressimäärade kaudu täielikult osa ELi toetuse rahalistest eelistest ja EIP soodsatest rahastamistingimustest. Riskijagamise instrument annab ELi-poolset vajalikku rahalist toetust projektidele, mis tavapäraselt ei vastaks EIP üldistele suunistele ja kriteeriumidele. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Õppetundide tulemused on kokku võetud ja neid on analüüsitud käesolevale ettepanekule lisatud mõjuhinnangus. Üleeuroopalise transpordivõrgu projektide laenutagamisvahendiga (LGTT) seotud kogemused näitavad, et nii finantsturgudel, finants- ja õigusnõustajatel, riigiasutustel, projektide sponsoritel kui ka ettevõtjatel kulus uute ideede vastuvõtmiseks ja LGTT eeliste mõistmiseks märkimisväärselt palju aega. LGTT, mis käivitati 2007. aastal, oli uudne erivahend transpordivõrgu taristuprojektide tegevusriskide katmiseks pärast ehitusperioodi. Seepärast on oluline käivitada Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse katseetapp, et mitte kaotada algatuse heaks kiitnud sidusrühmade toetust. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Algatus on kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegiaga, Euroopa Ühendamise Rahastu rakendamist käsitleva seadusandliku ettepanekuga ja iga-aastase majanduskasvu analüüsiga. Euroopa Ühendamise Rahastuga luuakse pikaajaline raamistik, millega tagatakse energia-, transpordi- ja telekommunikatsiooniprojektide õigeaegne ja tulemuslik väljatöötamine ja rakendamine. Komisjoni 29. juuni 2011. aasta ettepanekus[13] esitatud taristuprojektide prioritiseerimisvõimaluste tervikstrateegial on märkimisväärne potentsiaal kaasata täiendavaid erasektori vahendeid ning edendada samal ajal siseturu lõplikku väljakujunemist. Kõnealune strateegia, mis muu hulgas hõlmab ka rahastamiskõlblike projektide valimist, on läbipaistev ja tagab kõikidele sidusrühmadele märkimisväärse kindlustunde. Strateegia raames tuleb taristuinvesteeringute üldiste raamtingimuste kehtestamiseks välja töötada poliitilised prioriteedid, õigusaktid, sooduskavad, tagada tihe koostöö sidusrühmadega, viia läbi teavitus- ja teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, suunata sidusrühmade käitumist ning kiirendada sekkumise tempot. Toetused ja finantsinstrumendid tehakse kättesaadavaks kooskõlastatud viisil, kusjuures mõlema kohaldamisel järgitakse eri finantseeskirju. Finantsinstrumente on vaja selleks, et vähendada takistusi laenu- ja omakapitalivahendite liikumisel. Strateegia põhieesmärk on suurendada ja hõlbustada erasektori osalemist projektide rahastamises. Samal ajal hoogustab taristuprojektidesse tehtavate investeeringute kasv kriisijärgsete finantsturgude ülemaailmset arengut, hoogustab majanduse elavdamist ning edendab majanduskasvu. Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatusest saab Euroopa Ühendamise Rahastu (2014–2020) riskijagamise instrumendi lahutamatu osa. Aastateks 2012–2013 kavandatava katseetapi põhieesmärk on taristuprojektide viivitamatu toetamine ning algatuse kasutusetapi (2014–2020) ettevalmistamine. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju Rakendamise käivitamisperiood ajavahemikul 2012–2013. 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid[14] Ühine täitmine koos rakendusülesannete delegeerimisega EIP-le. Kooskõlas olemasolevate normidega on ettepanekuga ette nähtud, et EIP rahastab investeerimisprojekte oma eeskirjade ja korra kohaselt. Komisjon vastutab ELi eelarveassigneeringute haldamise eest. EIP ja komisjon sõlmivad lepingu, milles on sätestatud kavandatud otsuse rakendamise üksikasjalikud tingimused ja kord. 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad, juhtimine ja kontroll EIP teeb finantstehinguid panga enda eeskirjade ja korra kohaselt, rakendades ka asjakohaseid auditeerimis-, kontrolli- ja järelevalvemeetmeid. Vastavalt EIP põhikirjale vastutab panga tehingute ja raamatupidamisarvestuse korrektsuse kontrollimise eest EIP revisjonikomisjon, keda toetavad välisaudiitorid. EIP raamatupidamise aastaaruande kinnitab panga juhatajate nõukogu. Peale selle kinnitab EIP direktorite nõukogu, kus komisjoni esindavad üks direktoritest ja üks asedirektoritest, panga iga finantstehingu; direktorite nõukogu jälgib, et EIP juhtimine toimuks vastavalt põhikirjale ja panga juhatajate nõukogu kehtestatud üldjuhistele. Praegu kehtivas komisjoni, kontrollikoja ja EIP vahel sõlmitud kolmepoolses kokkuleppes, mis sõlmiti 2003. aasta oktoobris ja mida pikendati 2007. aastal järgmiseks nelja-aastaseks perioodiks, on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad, mille kohaselt kontrollikoda kontrollib ELi tagatisega EIP finantstehinguid. Vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 49 esitab komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele igal aastal EIP tegevust käsitleva aruande. Lisaks sellele esitab EIP oma aruandluskohustuse täitmiseks ja Euroopa Kontrollikoja taotluse alusel komisjonile iga panga finantstehingu kohta statistilised, finants- ja raamatupidamisandmed ning audiitori otsuse EIP finantstehingute jäägi kohta. Komisjoni teostatav järelevalve, mis on kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega, hõlmab korrapäraste aruannete esitamist algatuse rakendamisel tehtud edusammude kohta rahalise rakendamise, tulemuste ja mõju näitajate abil. Institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 49 sätestatud aruandekohustusele lisatakse kõnealust algatust käsitlev lõik. Komisjon kavatseb 2013. aasta teisel poolel läbi viia katseetapi hindamise, et analüüsida lühikese rakendusaja jooksul tehtud edusamme ning võimalikke õppetunde, millele oleks võimalik toetuda Euroopa Ühendamise Rahastu rakendamisel pärast 2013. aastat. 2.2. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Kuna käesolev algatus hõlmab EIP operatiivjuhtimist, põhineb algatuse suhtes kohaldatav kontrolli- ja järelevalvemehhanism üleeuroopalise transpordivõrgu projektide laenutagamisvahendi raames kehtestatud meetmetel. EIP on peamine vastutaja pettustevastaste meetmete võtmise eest ning selleks kohaldab ta finantstehingute puhul aprillis 2008 vastuvõetud dokumenti „EIP poliitikameetmed, millega välditakse ja takistatakse korruptsiooni, pettust, salakokkuleppeid, sundi, rahapesu ja terrorismi rahastamist Euroopa Investeerimispanga tegevuses”. EIP eeskirjad ja menetlused hõlmavad muude üksikasjalike pettuse ja korruptsiooni vastu võitlemise menetluste hulgas OLAFi pädevust viia läbi sisejuurdlusi. EIP juhatajate nõukogu võttis juulis 2004 vastu otsuse, milles käsitletakse pettuste, korruptsiooni ja igasuguse muu ebaseadusliku ning ühenduste finantshuve kahjustava tegevuse sisejuurdluse tingimusi. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · Olemasolevad kulude eelarveread Instrumendi rahastamiseks paigutatakse instrumendiga seotud poliitikavaldkondades (MOVE, ENER ja INFSO) praegu rakendatavate programmide jaoks eraldatud ELi eelarvevahendid ümber samadel eelarveridadel. Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Number [Nimetus…...….] || Liigendatud/liigendamata ([15]) || EFTA[16] riigid || Kandidaat-riigid[17] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses 1A. || 06.03.03 TEN-T || Liigendatud || EI || EI || /EI || EI Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Number [Rubriik…..] || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaat-riigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses 1A. || 32.03.02 TEN-E || Liigendatud || EI || EI || EI || EI Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus || || || || Number [Rubriik…..] || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaat-riigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses 1A. || 09.03.01 Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm, IKT poliitika toetuskava || Liigendatud || JAH || JAH || JAH || EI 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele Eelarvepädevad institutsioonid võtavad käesolevale meetmele eraldatud vahendeid käsitleva otsuse vastu iga-aastase menetluse raames. Seepärast on eelarve kulukohustuste ja maksete assigneeringute jaotamine aastate lõikes soovitusliku iseloomuga. Igal juhul on Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse katseetapi rakendamiseks eraldatud ELi eelarvevahendite ülemmäär 230 miljonit eurot. Liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi ning TEN-T Rakendusameti puhul peaks algatuse rakendamisega seotud halduskoormus jääma stabiilselt samale tasemele kui praegu rakendatava üleeuroopalise transpordivõrgu projektide laenutagamisvahendi puhul. Seepärast puudub otsene mõju töötajate arvule. Energeetika peadirektoraadi ning infoühiskonna ja meedia peadirektoraadi puhul on tegemist uue meetmega, majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi puhul suurendab algatuse rakendamine ja järelmeetmete võtmine halduskoormust. Seepärast mõjutab kõnealune algatus eespool nimetatud peadirektoraatide puhul ka töötajate arvu, ehkki erineval määral. Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 1A || Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks Peadirektoraadid MOVE, ENER ja INFSO || || || 2012[18] || 2013 || 2014 || KOKKU  Tegevusassigneeringud || || || || 06.03.03 || Kulukohustused || (1) || 100 || 100 || 0 || 200 Maksed || (2) || 40 || 60 || 100 || 200 32.03.02 || Kulukohustused || (1a) || 0 || 10 || 0 || 10 Maksed || (2a) || 0 || 10 || 0 || 10 09.03.01 || Kulukohustused || (1a) || 0 || 20 || 0 || 20 Maksed || (2a) || 0 || 20 || 0 || 20 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[19] || 0 || 0 || 0 || || Eelarverea nr || || (3) || || || || Peadirektoraatide MOVE, ENER ja INFSO assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 100 || 130 || 0 || 230 Maksed || =2+2a +3 || 40 || 90 || 100 || 230  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 100 || 130 || 0 || 230 Maksed || (5) || 40 || 90 || 100 || 230  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1A assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 100 || 130 || 0 || 230 Maksed || =5+ 6 || 40 || 90 || 100 || 230 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || „Halduskulud” Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU Peadirektoraadid MOVE, ENER, INFSO ja ÉCFIN ning TEN-T Rakendusamet ||  Personalikulud || 0,5 töötajat (ECFIN) + 0,1 töötajat (ENER) = 0,0762 (0,6*127000 standardkulu ametikoha kohta) || 0,1 töötajat (ECFIN) + 0,1 töötajat (ENER)+ 0,5 töötajat (INFSO) = 0,0889 (0,7*127000 standardkulu ametikoha kohta) || 0,1 töötajat (ECFIN) + 0,1 töötajat (ENER) = 0,0254 (0,2*127000 standardkulu ametikoha kohta) || || || || ||  Muud halduskulud || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || || <….> peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,0762 (ENER + ECFIN + INFSO) || 0,0889 (ENER + ECFIN + INFSO) || 0,0254 (ENER + ECFIN + INFSO) || || || || || || || || Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta 2012[20] || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1– 5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 100.0762 || 130.0889 || 0.0254 ) || || || || || 230.1905 Maksed || 40.0762 || 90.0889 ) || 1000.0254 ) || || || || || 230.1905 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist – x Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt. Need vajadused kaetakse eelarvevahendite ümberpaigutamise abil. Peale selle puuduvad kindlaksmääratud kulud projekti kohta, kuna ELi eelarvevahendite vajadus sõltub projekti suurusest jt tingimustest. Seepärast on allpool esitatud arvude puhul tegemist vaid soovitusliku prognoosiga, mis näitab, et toetatavate projektide arv on piiratud. – Väljunditeks on toetust saanud projektide arv ning ELi eelarvest EIP-le eraldatavad summad. kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Täpsustada eesmärgid ja väljundid ò || || || Aasta 2012 || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU VÄLJUNDID Väljundi liik[21] || Väljundi keskmine kulu Sõltub projekti suurusest, sellega seotud riskide liigitusest, laenude tagasimaksetähtajast jne || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku ERIEESMÄRK nr 1[22]… || Toetatavate transpordi-, energia- ja lairibaprojektide arv - Väljund MOVE || Projektide arv || Hinnanguliselt 20 || 1-2 || 40 || 1-3 || 60 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || 3-11 || 200 - Väljund ENER || Projektide arv || Hinnanguliselt 10 || || || 1 || 10 || || || || || || || || || || || 1 || 10 - Väljund INFSO || Projektide arv || Hinnanguliselt 20 || || || 1-2 || 20 || || || || || || || || || || || 1-2 || 20 Erieesmärgi nr 1 väljundid kokku || 1- || 40 || 3-6 || 90 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || || ERIEESMÄRK nr 2… || - Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || Erieesmärgi nr 2 väljundid kokku || || || || || || || || || || || || || || || || KULUD KOKKU || 1-2 || 40 || 1-6 || 90 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || 5-14 || 230 KULUD KOKKU || 1-2 || 40 || 1-6 || 90 || 1-6 || 100 || || || || || || || || || 5-14 || 230 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1. Ülevaade – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist järgmiselt: || Aasta 2012 [23] || Aasta 2013 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || || || || || || || || Personalikulud || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || || 0.1905 Muud halduskulud || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || || 0.1905 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5[24] välja jäävad kulud || || || || || || || || Personalikulud || || || || || || || || Muud halduskulud || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || || || || || || || || KOKKU || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 || || || || || 0,1905 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus – Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: || || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) ||  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) || Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat: 01 01 01 01, ENER 32.01.01, INFSO 09.01.01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 0,1 (ENER) + 0,5 (ECFIN) || 0,1 (ENER) + 0,1 ECFIN + 0,5 INFSO || 0,1 (ENER) + 0,1 INFSO || || || ||  koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad[25] || || XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || XX 01 04 yy[26] || -peakorteris[27] || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || delegatsioonides || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud - kaudse teadustegevuse valdkonnas) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || Muud eelarveread (täpsustage) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) || || || || KOKKU || || || || || || Hinnanguline väärtus täisarvuna (või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma) XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad || Kuna tegevuse eest vastutab põhiliselt EIP, täidavad komisjoni töötajad järgmisi ülesandeid: - läbirääkimiste pidamine kokkulepete sõlmimiseks jne - eelarvemenetluse haldamine (põhineb EIP projektide esitamise süsteemil); - EIP poolt korrapäraselt esitatava teabe hindamine ning eelarvepädevatele institutsioonidele esitatavate aruannete ettevalmistamine, nt institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 49 kohaselt esitatavate aruannete ettevalmistamine; - osalemine korraldatud juhtrühma kohtumistel rakendamise järelevalve raames; - raamatupidamisarvestus; - suhtlemine kontrollikoja, parlamendi ja nõukoguga - individuaalsete projektide abikõlblikkust käsitlevate suuniste andmine EIP-le Koosseisuväline personal || Ei kohaldata 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga. Need summad saadakse olemasolevatele programmidele eraldatud vahendite ümberpaigutamisest. 3.3. Hinnanguline mõju tuludele Instrumendi rakendamisel kogunenud intressid jm tulud, nt abisaajate makstavad tasud, mis on laekunud 31. detsembriks 2013, võib lisada algatuse vahendite hulka. Pärast 1. jaanuari 2014 tagastatakse tulud ELi eelarvesse. Praegu ei ole võimalike tulude laekumist ja ajastust võimalik prognoosida – ¨ Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. – X Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: – ¨ omavahenditele – X mitmesugustele tuludele Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[28] 2012 || 2013 || 2013 || Aasta N+3 || Lisada vajalik arv aastaid, et kajastada finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) Artikkel…. || || || || || || || || Mitmesuguste tulude puhul täpsustage, milliseid eelarveridasid ettepanek mõjutab. Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutusmeetod. [1] KOM(2011) 500 (lõplik) [2] KOM(2011) 500 Euroopa 2020 eelarve ja komisjoni talituste asjaomased töödokumendid. [3] Nt projektid, mis on jõudnud eelistatud pakkuja valimise etappi ja/või projektid, mis vajavad ehitamise ajal refinantseerimist [4] ELT L 310, 9.11.2006, lk 15. [5] ELT L 162, 22.6.2007, lk 1. [6] ELT C, , lk . [7] ELT C, , lk . [8] ELT L 310, 9.11.2006, lk 15. [9] ELT L 162, 22.6.2007, lk 1. [10] KOM(2011) 500 [11] KOM(2011) 660. [12] ABM: Activity-Based Management (tegevuspõhine juhtimine) – ABB: tegevuspõhine eelarvestamine. [13] KOM(2011) 500 Euroopa 2020 eelarve ja komisjoni talituste asjaomased töödokumendid. [14] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [15] Liigendatud assigneeringud/liigendamata assigneeringud. [16] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [17] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. [18] Aasta N, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [19] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised A…B read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [20] Aasta N, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [21] Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jne). [22] Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud eesmärkidele. „Erieesmärk (erieesmärgid)…” [23] Aasta N, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [24] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised A…B read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [25] CA= lepingulised töötajad; INT = renditööjõud JED = noored eksperdid delegatsioonides; LA=kohalikud töötajad; SNE= riikide lähetatud eksperdid. [26] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B…A read). [27] Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond. [28] Traditsiooniliste omavahendite (tolli- ja suhkrumaksud) korral peab olema märgitud netosumma, s.t brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.