KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE Lisatud dokumendile: Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega keelatakse triivvõrgupüük, muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 812/2004,(EÜ) nr 2187/2005 ja (EÜ) nr 1967/2006 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 894/97 /* SWD/2014/0154 final */





Vastutuse välistamine: käesolev kokkuvõte kohustab ainult selle koostamisega seotud komisjoni talitusi ega mõjuta komisjoni ühegi otsuse lõplikku vormi. 1. PROBLEEMI MÄÄRATLUS Triivvõrgud on triivivad kalavõrgud, mida kasutatakse veepinnal või selle lähedal, et püüda kalaliike, mis ujuvad veesamba ülemises osas. Võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsioone,[1] milles nõuti moratooriumi suurte triivvõrkude kasutamisele pelaagiliste liikide püügiks,[2] töötas EL 90. aastatel välja õigusaktid suurte triivvõrkude[3] keelustamiseks. Lisaks tunnistati suurt ohtu, mida lõhe püük triivvõrkudega kujutas eelkõige juba kahanenud pringlipopulatsioonidele, kuna alates 1. jaanuarist 2008 on keelatud pardal hoida või kasutada mis tahes liiki triivvõrke Läänemerel[4]. ELi laevad võivad mujal kui Läänemerel praegu pardal hoida ja kasutada väikesi triivvõrke, tingimusel et: (a) nende võrkude pikkus üksikult või kokku on kuni 2,5 km; (b) neid ei kavatseta kasutada määruse (EÜ) nr 894/97 (muudetud määrusega (EÜ) nr 1239/98)[5] VIII lisas loetletud liikide püügiks ning (c) VIII lisas[6] loetletud liike, mis on triivvõrkudega püütud, ei ole võimalik lossida. Olenemata tervest sellest reguleerivast raamistikust, on ikka veel raskusi triivvõrke käsitlevate ELi eeskirjade kohaldamisel, eelkõige Vahemere piirkonnas. Selliste puuduste tõttu on võetud arvukaid riiklikke meetmeid, millega täiendatakse olemasolevat ELi õigusraamistikku, kuid mis ei ole olnud siiski tõhusad nende puuduste kuritarvitamise vältimisel ja on jätnud ettevõtjatele veelgi enam võimalusi eeskirjade rikkumiseks ja eiramiseks. Kuigi asjaomased liikmesriigid on hiljuti vastu võtnud täiendavad riiklikud meetmed kõnealuste probleemide lahendamiseks, võivad need lähitulevikus taas esile kerkida. Lisaks võib varasemate kogemuste ja teadusuuringutest[7] saadud hiljutise teabe põhjal öelda, et mõned väiksemate triivvõrkudega kalalaevad võivad endiselt põhjustada keskkonnakaitseprobleeme seoses kaitstud liikidega (nt vaalalised, merikilpkonnad, tuurlased jne), eriti mõnes piirkonnas. 2. SUBSIDIAARSUSE ANALÜÜS Komisjon tegutseb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1d alusel ja kooskõlas artikli 43 lõikega 2 kehtestatud menetlusega. Seetõttu ei kohaldata kõnealuses algatuses käsitletud küsimuse suhtes subsidiaarsuse põhimõtet. 3. EESMÄRGID Peamised konkreetsed poliitilised eesmärgid on järgmised. · Lahendada ja kõrvaldada kõik keskkonnakaitsealased probleemid, mis on seotud väiksemate triivvõrkude kasutamisega. · Tegeleda puudustega ELi õigusraamistikus ja kõrvaldada need, sest need võivad õõnestada rakendamist ja nõrgestada kontrolli ja jõustamist. · Aidata kaasa „hea keskkonnaseisundi” eesmärgi saavutamisele, mis on kehtestatud merestrateegia raamdirektiiviga[8] ja sellega seotud direktiividega. 4. POLIITIKAVALIKUD Nende eesmärkide saavutamiseks kaaluti nelja poliitikavalikut. · Poliitikavalik 1: praeguse olukorra säilitamine (lähtestsenaarium) · Poliitikavalik 2: tehnilised ja kontrollimeetmed · Poliitikavalik 3: mõnede triivvõrkude valikuline keelustamine · Poliitikavalik 4: triivvõrkude täielik keelustamine Poliitikavalik 1. Praeguse olukorra säilitamine (lähtestsenaarium) Selle lähenemisviisiga ei võetaks konkreetseid meetmeid, et muuta triivvõrkude kasutamise kontrollimist käsitlevaid kehtivaid määrusi, st nõukogu määrust (EÜ) nr 894/97, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1239/98. Poliitikavalik 2. Tehnilised ja kontrollimeetmed Selle valiku eesmärk on kõrvaldada väärtõlgendamine ja tõhustada triivvõrke käsitlevate eeskirjade rakendamist, kehtestades erisätted järgneva kohta: · täiendavad tehnilised meetmed (nt püügivahendite taglastamine: võrgusilma suurus ja võrguniidi jämedus; kaugus kaldast, jne). · kontrolli ja järelevalve aspektid (nt ühe võrgu reegel, kohustuslikud kalapüügiload, jne). Poliitikavalik 3. Mõnede triivvõrkude valikuline keelustamine Peatada tuleks üksnes selline triivvõrgupüük, mis on rangelt kaitstud liikide suhtes kõige kahjulikum ja/või millega ei suudeta välistada keelatud liikide (VIII lisas loetletud liigid) soovimatut kaaspüüki. Seni kättesaadav teave ei ole piisav, et vastava täpsusega teha kindlaks kahjulik triivvõrgupüük, kuigi on olemas mõned konkreetsed näited ja vaja on täiendavaid uuringuid. Poliitikavalik 4. Triivvõrkude kasutamise täielik keelustamine See valik tähendaks mis tahes triivvõrkude kasutamise keelustamist: täielikult keelatakse hoida pardal ja/või kasutada seda liiki püügivahendeid. Kõiki kontrolliga seotud ja keskkonnaprobleeme käsitletakse ettevaatuspõhimõtte alusel. See valik sobib ka mõnede liikmesriikide eelistusega, sest nad kas ei ole kunagi sellist tüüpi kalapüügiga tegelenud (nt Madalmaad, Belgia jt) või nad on vastu võtnud riiklikud meetmed (nt Hispaania, Kreeka, Küpros, Malta jt) või on sõlminud rahvusvahelised kohustused (nt Vahemere ja Musta mere liikmesriigid koos Portugaliga vaalaliste säilitamise kokkuleppe raames (ACCOBAMS)), millega on keelatud kasutada triivvõrke, kuigi enamikul juhul neid keelde ei järgita. 5. MÕJU HINDAMINE Poliitikavalikute hindamine põhineb SWOT-analüüsil. Lühiduse mõttes ei ole lähtestsenaariumi (valik 1) siinkohal käsitletud. Suur osa tuvastatud kalalaevadest tegutseb hooajaliselt ja nende laevastik koosneb mitmeotstarbelistest laevadest. Enamik neist laevadest tegutseb aastas vaid paar kuud ja mõned neist kasutavad triivvõrke vähem kui pool kuud aastas. Sellest hoolimata võib sellist liiki kalapüük olla kohaliku kalurite kogukonna jaoks märkimisväärseks sissetulekuallikaks, kuigi viimaste aastate jooksul on laevade arv ja töötajate arv oluliselt vähenenud. Kuigi ei saa välistada, et keeld võib mõjutada teatavate laevade püügitegevust, ei peeta täieliku keelustamise üldist sotsiaal-majanduslikku mõju riigi ja kohalikul tasandil asjakohaseks. Seega ei tähenda triivvõrkude kasutamise täielik keelustamine poliitikavaliku 4 kohaselt kalurite arvu vähenemist, sest kalapüük jätkub muude püügivahenditega vastavalt nende kehtivale püügiloale. Valik || Sotsiaal-majanduslik mõju || Hinne Poliitikavalik 2 Tehnilised ja kontrollimeetmed, mis võetakse vastu ELi tasandil. || Majanduslike ja finantskuludega loodetakse kohandada laevastik uute tehniliste nõuetega ja töötada välja asjakohased kontrollivahendid. Rangemad tehnilised meetmed triivvõrkude kohta võivad põhjustada mõne püügitegevuse lõpetamise. || - Poliitikavalik 3 Teatavate triivvõrkude valikuline keelustamine || Sotsiaalne ja majanduslik mõju avaldub kaluritele, kes tegelevad triivvõrgupüügiga, millele kohaldatakse keeldu. Neid kulusid saab leevendada muud liiki püügitegevusega vastavalt püügilubadele ja vajaduse korral kaasnevate finantsmeetmete kaudu. Triivvõrgupüügiga tegelevate laevade diskrimineeriva kohtlemise võimalik oht süvendab seda mõju veelgi. Lisaks sellele, et saada rohkem usaldusväärseid andmeid nõuetekohaseks klassifitseerimiseks, peaks ka sektor osalema teaduslikes uuringutes ja tegema täiendavaid kulutusi. || -- Poliitikavalik 4 Triivvõrkude kasutamise täielik keelustamine || Sotsiaalne ja majanduslik mõju avaldub kaluritele, kuid seda saab leevendada muud liiki püügitegevusega vastavalt kalapüügilubadele ja vajaduse korral kaasnevate finantsmeetmetega (üleminek muudele kalapüügimeetoditele, tegevuse diferentseerimine, üleminekuperiood). || - (Selgitus: + positiivne mõju, ++ väga positiivne mõju, - negatiivne mõju, -- väga negatiivne mõju, 0 mõju puudub, ei kohaldata – ei kohaldata/väga raske hinnata) Valik || Keskkonnamõju || Hinne Poliitikavalik 2 Tehnilised ja kontrollimeetmed, mis võetakse vastu ELi tasandil. || Sarnane keskkonnamõju kui praeguse olukorra säilitamisel, kuigi sellega kaoks võimalus tulevikus siseriiklike õigusaktide leevendamiseks, mis mõjuks kahjulikult keelatud liikidele. || - Poliitikavalik 3 Teatavate triivvõrkude valikuline keelustamine || Kõnealuse valiku eesmärk on lahendada püsivad keskkonnaprobleemid, sealhulgas otsuse toetuseks tõendite kogumine. Tuleb siiski märkida, et lühiajaliselt kättesaadav teave on piiratud ja ebapiisav, et teha kindlaks kõige kahjulikumad triivvõrgud, mis tuleks keelustada. Sellega seoses on oht, et keeld ei hõlma kõige kahjulikumaid triivvõrke ja keskkonnamured püsivad endiselt. Negatiivse mõju vältimiseks tuleks jälgida püügikoormuse võimalikku ülekandumist keelatud püügitegevuselt muudele valdkondadele. || + Poliitikavalik 4 || || Triivvõrkude kasutamise täielik keelustamine || Positiivne mõju, kuna selle valiku puhul käsitletaks kõiki võimalikke keskkonnaprobleeme, keelates mis tahes triivvõrkude kasutamise. Tegevuse üleviimine muudele püügivahenditele, mis on püügilubade kohaselt lubatud, on minimaalne, võttes arvesse triivvõrgupüügi marginaalset tähtsust enamiku laevade puhul. Ootamatu negatiivse mõju vältimiseks tuleks siiski jälgida püügikoormuse ülekandumist keelatud püügitegevuselt muudele valdkondadele. Positiivne kaudne mõju niivõrd, kuivõrd saab paremini suunata muud püügitegevust, mille puhul esineb tõenäoliselt koostoime kaitstud liikidega. || ++ Liikmesriikide halduskoormuse hindamine põhineb iga poliitikavaliku puhul pakutud peamiste meetmete võimalikel nõuetel ja mõjul, mis avalduks kaasatud sidusrühmadele (s.o ametiasutused ja ettevõtjad seoses: a) regulatiivsete nõuetega (suur koormus), b) teabe esitamise kohustustega (piiratud koormus) või c) vastav kohanemine menetlustes ja praktikas (keskmine koormus). Valikud || Mõju halduskoormusele || Hinne Valik 2 Tehnilised ja kontrollimeetmed, mis võetakse vastu ELi tasandil. || Suur halduskoormus, et järgida kohanemisprotsessi seoses uute nõuetega (nt muudatused võrgusilma suuruses) ja jälgida täpselt uue korra rakendamist (nt kalapüügilubade väljastamine, kontrollikava jne) || -- Valik 3 Teatavate triivvõrkude valikuline keelustamine || Suur halduskoormus, et koguda teavet, mida on vaja selleks, et otsustada, milline triivvõrgupüük keelustada. Raskused kahe paralleelse süsteemi, keelatud triivvõrkude ja lubatud triivvõrkude haldamise ja kontrollimisega. || -- Valik 4 Triivvõrkude kasutamise täielik keelustamine || Halduskoormus on lühiajaline – tuleb hallata ja kontrollida üleminekut. Keskpikas ja pikas perspektiivis on koormus tänu lihtsustatud õigusraamistikule ja kontrollivajadusele vähene. Selline lihtsustatud kord nõuaks triivvõrkude puhul vaid lihtsat kontrolli- ja seiresüsteemi, samuti on vähem hallatavaid püügivahendeid. || + 6. VALIKUTE VÕRDLUS Lisaks eespool esitatud võrdlusele, võrreldi nelja poliitikavalikut üksteisega, kasutades hindamisel asjakohasuse, tõhususe, tulemuslikkuse, sidususe ja vastuvõetavuse kriteeriume. Valikute asjakohasuse hindamisel peeti silmas püsivaid keskkonna- ja kontrolliprobleeme, nimelt: · keskkonnaprobleem: triivvõrgupüügi ebapiisav kontroll ei luba hinnata mõju kaitstud liikidele · kontrolliga seotud probleem: mõned liikmesriigid ei ole suutnud takistada keelatud liikide püüdmist väikeste triivvõrkudega. Tulemuslikkuse ja tõhususe hindamisel võeti arvesse muu hulgas seda, kuidas hoida ära suurte triivvõrkude kasutamise või VIII lisas loetletud sihtliikide püügi ja sellega seotud valimatu püügi (sh sihtliigid/kaaspüük) laienemist, samuti seda, kuidas leevendada triivvõrgupüügi mõju rangelt kaitstud liikidele. Poliitikavalikute sidusust käsitleti kooskõlas ELi üldeesmärkide, strateegiate ja prioriteetidega. Poliitikavalikute vastuvõetavuse hindamisel arvestati tõhusamat kontrolli ja jõustamist, keskkonnamõõdet, vastavat halduskoormust (s.o võttes arvesse proportsionaalsuse põhimõtet), samuti ka avaliku arutelu tulemusi. Võrdlus nelja poliitikavaliku vahel on kokku võetud allpool esitatud tabelis. Hindamiskriteeriumid || Valik 1 Praegune olukord || Valik 2 Tehnilised ja kontrollimeetmed || Valik 3 Valikuline keelustamine || Valik 4 Täielik keelustamine Asjakohasus || Keskkond || -- || + || + || ++ Kontroll || - || - || -- || ++ Tõhusus || Eesmärk 1 || -- || + || + || ++ Eesmärk 2 || -- || + || + || ++ Eesmärk 3 || -- || + || + || ++ Eesmärk 4 || -- || + || + || ++ Eesmärk 5 || 0 || 0 || - || - Tulemuslikkus || Eesmärk 1 || -- || + || + || ++ Eesmärk 2 || -- || + || + || ++ Eesmärk 3 || -- || + || + || ++ Eesmärk 4 || -- || + || + || ++ Eesmärk 5 || 0 || 0 || - || - Järjepidevus || Proportsionaalsuse põhimõte || + || + || - || - Ettevaatuspõhimõte || - || + || + || ++ Ökosüsteemipõhine juhtimine || - || + || + || ++ Vastuvõetavus || Liikmesriigid || 0 || - || -- || +/- Kalurid || 0 || -- || -- || - Valitsusvälised organisatsioonid || -- || + || + || ++ Eespool esitatud kaalutlustele tuginedes eelistatakse poliitikavalikut 4, mille korral keelustatakse täielikult kõik triivvõrgud, kuna see vastab kõige enam tulemuslikkuse, tõhususe, sidususe ja vastuvõetavuse parameetritele, andes samas keskkonnamõju ja väiksema halduskoormuse seisukohalt parimaid tulemusi. 7. SEIRE JA HINDAMINE Uusi seire- ja hindamissüsteeme, mis erinevad olemasolevatest, ei looda; küsimus on nende toimimise tõhustamises. Sellega seoses kontrollib komisjon hoolega olukorda ja teeb koostööd liikmesriikidega, et tagada ühise kalanduspoliitika[9] [10] [11] raames kehtestatud kontrolli- ja jõustamisvahendite, samuti teadusliku seire, riskihindamise strateegia ja hoiatusmeetmete tulemuslik ja tõhus rakendamine liikmesriikide poolt. Lisaks peaksid merestrateegia raamdirektiiviga[12] kehtestatud uued mehhanismid hõlbustama ja parandama liikmesriikide kontrolli- ja aruandlussüsteeme, mis on kehtestatud linnudirektiivi ja elupaikade direktiiviga[13]. [1] ÜRO Peaassamblee resolutsioonid: 44/225, 22. detsember 1989; 45/197, 21. detsember 1990; 46/215, 20. detsember 1991. [2] Konventsioonis, millega keelati suurte triivvõrkudega püük Vaikse ookeani lõunaosas, määratleti suurte triivvõrkudena üle 2,5 km pikkused võrgud (Wellingtoni konventsioon). [3] Nõukogu määrus (EÜ) nr 894/97, 29. aprill 1997, millega sätestatakse kalavarude kaitse teatavad tehnilised meetmed. [4] Nõukogu määrus (EÜ) nr 2187/2005, 21. detsember 2005, mis käsitleb Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste meetmete abil, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1434/98 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 88/98. [5] Nõukogu määrus (EÜ) nr 1239/98, 8. juuni 1998, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 894/97, milles sätestatakse teatavad tehnilised meetmed kalavarude kaitseks. [6] Liikide loetelu (VIII lisa): pikkuim-tuun: Thunnus alalunga; harilik tuun: Thunnus thynnus; suursilm-tuun: Thunnus obesus; vööttuun: Katsuwonus pelamis; Atlandi pelamiid: Sarda sarda; kulduim-tuun: Thunnus albacares; tuun: Thunnus atlanticus; väiketuunid: Euthynnus spp.; lõunatuun: Thunnus maccoyii; makrelltuunid: Auxis spp.; merilatikas: Brama rayi; odaninad ja marliinid: Tetrapturus spp.; Makaira spp.; purikalad: Istiophorus spp.; mõõkkalad: Xiphias gladius; makrellhaugid ja sairad: Scomberesox spp.; Cololabis spp.; kuldmakrellid: Coryphaena spp.; haid: Hexanchus griseus; Cetorhinus maximus; Alopiidae; Carcharhinidae; Sphyrnidae; Isuridae; Lamnidae; peajalgsed: kõik liigid. [7] MAREA Raamleping MARE 2009/05 Lot. 1 SI2.651082 - Erileping nr 8 (SI2.646130). „Identification and characterization of the small scale driftnet fisheries in the Mediterranean (DriftMed”) ja raamleping nr MARE/2011/01 Lot2 - Erileping nr 5 (SI2.650655). „Study in support of the review of the EU regime on the small-scale driftnet fisheries”. [8] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/56/EÜ, 17. juuni 2008, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv). [9] Nõukogu määrus (EÜ) nr 1224/2009, 20. november 2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1). [10] Nõukogu määrus (EÜ) nr 1005/2008, 29. september 2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (ELT L 29, 10.1.2008, lk 1). [11] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta. ELT L 354, 28.12.2013, lk 22. [12] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/56/EÜ, 17. juuni 2008, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik. [13] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/147/EÜ, 30. november 2009, loodusliku linnustiku kaitse kohta. Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ, 21. mai 1992, looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta.