ET Euroopa Liidu Teataja C 74/11

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

(2015/C 74/10)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„ABONDANCE”

EÜ nr: FR-PDO-0117-01088 – 7.12.2012

KGT ( ) KPN ( X )

1. Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

—

☐

—

☒

—

☐

—

☒

—

☒

—

☐

—

☒

—

☒

—

☒

2. Muudatus(t)e liik

—

☐

—

☒

—

☐

—

☐

3. Muudatus(ed)

3.1. Muudetud on punkti 2, „Toote kirjeldus”

Täpsustati, et „Abondance” on pressitud juust. See täpsustus oli KPNi registreerimisel toimikust välja jäänud.

Kõikide juustu iseloomustavate näitajate koondamiseks paigutati punkti alla „Toote kirjeldus” teave selle kohta, et juustu valmistatakse täisrasvasest toorest lehmapiimast ja see kalgendatakse, samuti juustukooriku välimusega seotud üksikasjad, mis olid varem esitatud punktis „Tootmismeetod” (koorik on kuldkollast kuni pruuni värvi, välispinnal on juusturiide muster).

Samuti täpsustati juustu kuju (lame silindrikujuline ratas).

Juustu läbimõõdu määratlus jäeti välja, kuna leiti, et lameda silindrilise ratta kuju, ratta kõrgus ja kaal võimaldavad juustu suurust kindlaks määrata.

Juustu kaalu alumist piirmäära langetati 7 kg-lt 6 kg-le, et võtta tõhusamalt arvesse juustu kaalu erinevusi, mis tulenevad aastaajast, väiksemast loomade arvust talukarjades ning minimaalse laagerdumisaja pikendamisest.

Ühtlasi osutati, et juustumassis võib esineda kitsaid lõhesid, võtmaks arvesse võimalust, et neid leitakse organoleptilise kontrolli käigus.

3.2. Muudetud on punkti 4, „Päritolutõend”

Punkti „Päritolutõend” konsolideeriti ning see hõlmab nüüd deklareerimiskohustusi, toote jälgitavust ja tootmistingimuste järelevalvet võimaldavate registrite pidamist.

Seda osa täiendati ka mitme sättega registrite ja deklareerimisdokumentide kohta, et tagada juustu jälgitavus.

Juustu identifitseerimisega seotud üksikasjad, mis olid enne punktis „Märgistus”, paigutati punkti „Päritolutõend” alla.

Mõiste „kaseiinplaat” asendati mõistega „identifitseerimisplaat”, mis võimaldab valmistada nimetatud plaate mitmesugustest toiduainetes kasutamiseks ettenähtud materjalidest, mitte ainuüksi kaseiinist.

Sõna „sinine” asendati sõnadega „punane” ja „roheline”, mis osutavad, kas toode on valmistatud juustukojas (punane) või talus (roheline). Lisaks täpsustati plaatide kuju.

Täpsustati, et talus toodetud juustude puhul peavad plaadil olema sõna „fermier” (talus toodetud) ning et valmistamise kuupäev esitatakse juusturattal identifitseerimisplaadi läheduses kaseiinist või toiduainete markeerimisvärviga kirjutatud numbrite või tähtedega.

Samuti märgiti, et plaadid „antakse ettevõtjate kasutusse tootjate rühma poolt” ja et „tootmisloa kehtetuks tunnistamise korral peab tootja need rühmale tagastama”. Kuna kõik tootjad on tootjate rühma täisliikmed, saavad nad automaatselt vajalikul määral identifitseerimisplaate.

3.3. Muudetud on punkti 5, „Tootmismeetod”

Seoses tõugudega: sõna „Tarine” asendati sõnaga „Tarentaise”, mis on tõu ametlik nimetus. „Tarine” on üksnes tõu „Tarentaise” piirkondlik üldnimetus.

Piimakarja kuuluvate loomade täpne määratlemine (laktatsioonil olevad lehmad, kinnislehmad, mullikad), kohustuslik kandmine veiste identifitseerimisregistrisse ning lubatud lehmatõugude koodide täpsustamine aitavad hõlbustada tõugudega seotud sätete kontrollimist põllumajandusettevõtetes.

Nimetatud juustu valmistamisega ajalooliselt seotud ning piirkonna kliima- ja maastikutingimustega harjunud Abondance’i tõugu loomade osakaalu kindlustamiseks määrati kindlaks Abondance’i tõugu loomade minimaalne osakaal. Korralduslikud muudatused põllumajandusettevõtetes ja traditsiooniliselt kollektiivselt hallatud tõu Abondance hea haldamine lõid vajaduse kohanemisaja ja rakendamiskorra järele, mis seavad esikohale kollektiivse eesmärgi. Lisati järgmine lõik:

„7. detsembril 2012 päritolunimetuse „Abondance” identifitseerimisdeklaratsiooniga hõlmatud kogukari koosneb:

— kuni 31. detsembrini 2015 vähemalt 35 % ulatuses Abondance’i tõugu lehmadest;

— alates 1. jaanuarist 2016 vähemalt 45 % ulatuses Abondance’i tõugu lehmadest.

Nimetatud sätte mittetäitmise korral peab iga piimatootja kari koosnema alates 1. jaanuarist 2016 vähemalt 45 % ulatuses Abondance’i tõugu lehmadest.

Iga sellise piimatootja kari, kes kirjutas päritolunimetuse „Abondance” identifitseerimisdeklaratsioonile alla pärast 7. detsembrit 2012, koosneb:

— kuni 31. detsembrini 2015 vähemalt 35 % ulatuses Abondance’i tõugu lehmadest;

— alates 1. jaanuarist 2016 vähemalt 45 % ulatuses Abondance’i tõugu lehmadest.”

Et tugevdada traditsioonilist karjatamistava ja säilitada seos geograafilise piirkonnaga, täpsustati, et karja põhisööt peab suveperioodil koosnema vähemalt 50 % ulatuses (brutokaal) karjamaalt pärit rohust ja talvel piiramatus koguses jagatavast heinast.

Maapuuduse tõttu piirati väljastpoolt geograafilist piirkonda pärit sööda osakaalu nimetatud sööda üldkoguse reguleerimiseks kuni 35 %ni karja poolt aastas tarbitavast kuivainest.

Kuna loomade liigse arvu korral ei ole võimalik, et iga lehm saaks piisavalt sööta oma piima lõhna- ja maitseomaduste parimaks esiletulemiseks, kehtestati põllumajandusettevõttes aastas keskmiselt söödamaana kasutatava ala koormuseks 1,4 loomühikut peamise söödamaa hektari kohta.

Sätted GMOde kasutamise keelustamise kohta võimaldavad ühelt poolt säilitada seost geograafilise piirkonnaga ja teiselt poolt järgida traditsioonilisi loomade söötmismeetodeid.

Aastase karjatamisperioodi kestuseks määrati vähemalt 150 päeva. Lisati lubatud sööda loetelu ja täpsustati teatava sööda kasutus- ja jaotamistingimusi.

Lisati võimalus anda väljaspool geograafilist piirkonda toodetud kuivsööta, kuid see ei või ületada 30 % karja aastasest vajadusest (väljendatuna brutokaalus) ja seda piirati 35 %ni nimetatud karja poolt aastas tarbitavast kuivainest.

Et vältida saastumist võihappebakteritega ja soodustada mäletsemist, lisati lause „Piimakarjale on keelatud anda hakitud söödaga segatud täiendsööta”.

Põllumajandusettevõttes toodetud vadaku kasutamist loomade jootmiseks reguleeriti, et minimeerida saastumisriski: „Loomade jootmiseks põllumajandusettevõttes on lubatud kasutada ühe juustutootmisprotsessi käigus toodetud vadakut. Seda ei tohi segada teises juustutootmisprotsessis toodetud vadakuga ja see tuleb ära tarbida 24 tunni jooksul.”

Lisati lubatud täiendsööda loetelu ja seda võib lisaks anda kuni 1 800 kg piimalehma kohta aastas ja 500 kg mullikate loomühiku kohta aastas. Eesmärk on reguleerida täiendsööda kogust ja koostist ning hõlbustada kontrolli.

Määratleti väetamise tingimused, kuna orgaaniliste väetiste kasutamise piiramine aitab vähendada laotatavaid koguseid ja seega säilitada pinnase omadusi ja mitmekesist looduslikku taimestikku, mis võimaldab hoida seost geograafilise piirkonnaga. Teiselt poolt võimaldavad mittepõllumajandusliku päritoluga väetistega seotud sätted vältida saasteainetega saastumise ohtu: „Ainsad lubatud orgaanilised väetised on:

— põllumajandusliku päritoluga orgaanilised väetised, mis on pärit KPNi „Abondance” geograafilisest tootmispiirkonnast: kompost, sõnnik, läga või virts (põllumajandusliku päritoluga) ja juustukoja reovesi;

— mittepõllumajandusliku päritoluga väetised, nagu veepuhastusjaamade muda (või kõrvalsaadused) ja haljasjäätmed.

Orgaaniliste väetiste laotamisel peab iga partii puhul analüüsima patogeensete mikroobide, raskmetallide ja orgaaniliste ühendite jälgede olemasolu, lähtudes õigusaktidest.

Orgaaniliste väetiste laotamine põllumajandusmaale on lubatud, kui need kohe sisse küntakse ning järgitakse eripiirangud käsitlevaid kehtivaid eeskirju (kuupäevad, kaitstud alad, …) ja koguseid.”

Määratleti lüpsitingimused: piimaandmise katkestamine kahe poegimise vahel vähemalt 45 päeva, lüpsmine kaks korda 24 tunni jooksul, kusjuures kahe lüpsi vahele peab jääma vähemalt 8 tundi, nisade eelnev loputamine ainult juhul, kui on toimunud nakatumine stafülokokiga. Nimetatud meetmed võimaldavad säilitada tavasid, milles ühendatakse loomade heaolu ja kvaliteetse piima saamine, kuna nimetatud tavad mõjutavad soodsalt piima naturaalset mikrofloorat.

Määratleti piima lüpsijärgse säilitamise tingimused ja piima kasutamise ajapiirangud, et säilitada piima omadused, mis mõjutavad soodsalt juustu kvaliteeti.

— Piima säilitatakse ja laagerdatakse talumajapidamises temperatuuril, mis jääb vahemikku 4–14 °C.

— Juustukojas valmistamise puhul tuleb kahest lüpsist saadud piim kalgendada enne varasemale lüpsile järgneva päeva kella 12. Kui valmistamisprotsessi lõpus on piimapaaki jääva piima kogus väiksem kui pool töötlemismahuti mahust, on piima lubatud kasutada järgmisel valmistamisprotsessil. Talutootmise puhul tuleb piim kalgendada hiljemalt 14 tundi pärast varaseima lüpsi lõppu.

Kui juustukoda asub piimatoodete tehases, kogutakse ja säilitatakse juustu „Abondance” valmistamiseks ettenähtud piim kontrollimise hõlbustamiseks muust piimast eraldi. Piima ladustamise rajatised on selgelt eraldatud ja kui piima transporditakse vaheseintega veoautos, peab pumbasüsteem võimaldama vältida piima segunemist.

Toorpiima kasutamise tagamiseks täpsustati piima keelatud töötlusviisid: piima termiline töötlemine temperatuuril üle 40 °C, bakterite kõrvaldamine tsentrifuugimise teel, ultrafiltreerimine, mikrofiltreerimine või muud sarnase mõjuga töötlusviisid. Lisaks on juustu „Abondance” valmistamisruumides keelatud hoida eespool osutatud töötlemisviise võimaldavaid masinaid, v.a valmistuskatlad. Piima võib kuumutada vaid üks kord ja üksnes enne kalgendamist temperatuuril 30–35 °C.

Et säilitada kaitstud päritolunimetusega juustu „Abondance” mitmekülgne lõhna- ja maitsebukett, mida toodet tundvad tarbijad eeldavad, täpsustati, et juustukodades ei tohi töödelda aastas üle 5 miljoni kg piima ja taludes üle 500 000 kg piima.

Täispiima kasutamise tagamiseks on keelatud lisada koort või piima koorida.

Määratleti kasutatav pärm, mis aitab säilitada juustu rikkalikku mikrofloorat: täisrasvasele toorpiimale võib lisada piimhappebaktereid, mis on pärit eelmisel juustuteol põhinevast külvist või on piimhappebakteripangas loetletud kaubanduslikud bakterid.

Kasutades vaskmahuteid, on võimalik rakendada selle metalli omadust jaotada soojust mahutis ja töödeldavas vedelikumassis ühtlasemalt. See omadus mängib erilist rolli pressitud ja kuumutatud või pooleldi kuumutatud juustumassiga juustude valmistamisel. Seepärast täpsustati, et toodet valmistatakse avatud vaskmahutis. Erandina võib 1. septembrini 2017 kasutada roostevabast terasest mahuteid, kui neid kasutati juustu „Abondance” valmistamiseks enne 7. detsembrit 2012.

Et vältida soovimatute lisaainete kasutamist, on juustumassile ja koorikule keelatud lisada värvaineid. Lisaks piimast saadud toorainele on koostisosade, abi- või lisaainetena lubatud kasutada vaid soola, vasikamaolaapi ja valitud piimhappebaktereid. Kõikide muude ainete lisamine on keelatud.

Märgiti, et kalgendit tuleb tükeldada traadist, teraga või kuusepuidust valmistatud lõikuriga, et saada väiksemad kui 1 cm3 suurused juustuterad, samuti lisati, et kalgendit tuleb kuumutada järk-järgult. Juustumassi tuleb mahutis käsitleda vähemalt 40 minutit alates lõikuriga tükeldamisest kuni vormi valamiseni. Need sätted võimaldavad täpsustada ja säilitada juustuga „Abondance” seotud traditsioonilist oskusteavet.

Tootmisetappe, mis hõlmavad vormi valamist ja juusturiidega katmist, täpsustati, kuna need etapid on toote valmimise jaoks määrava tähtsusega, ja parandati viga varasemas spetsifikaadis (pressimise aeg on vähemalt 7 tundi, mitte ligikaudu 20 tundi). Tehnika arengut arvesse võttes ei ole puit enam ainus pressimiseks sobiv materjal: „Taimsest või sünteetilisest materjalist ühe- või kaheosalise juusturiidega kaetud juust valmib silindrikujulises vormis vähemalt 5 tundi, et saavutada iseloomulik kuju ja pinda kattev juusturiide muster, mis võimaldab spetsiifilise mikrofloora tekkimist päritolunimetusega „Abondance” juustu pinnal. Kasutatav silindrikujuline vorm on kõrgusega 7–8,5 cm. Silindrikujulise vormi keskosa on paksem ja servad õhemad, paksuse erinevus peab olema vähemalt 1 cm. Silindrikujuline vorm on valmistatud puidust või toiduainetega kokkupuuteks sobivast sünteetilisest materjalist. Pressimine peab kestma vähemalt 7 tundi.”

Minimaalset laagerdamisperioodi pikendati 90 päevalt 100 päevani, mis võimaldab juustu organoleptilistel omadustel paremini välja kujuneda, ning määratleti eellaagerdamise ja laagerdamise etapid, et täpsustada ja säilitada juustuga „Abondance” seotud oskusteavet. See etapp on määrava tähtsusega juustu „Abondance” omaduste esiletoomiseks: „Eellaagerdamisaeg ei tohi ületada 10 päeva alates vormimispäevast. Eellaagerdamise ajal on temperatuur vahemikus 7–16 °C. Juustusid laagerdatakse hööveldamata kuusepuust laudadel, välja arvatud transportimise ajal. Juustusid laagerdatakse keldris vähemalt 100 päeva alates pressimispäevast temperatuuril 10–13 °C ja õhuniiskus peab olema vähemalt 90 %. Seda tehakse, et saavutada kõva, puhas, kuldkollast kuni pruuni värvi koorik, mille välispinnal on juusturiide muster. Juustukoja vahetamine laagerdamise ajal on lubatud, tingimusel et laagerdamisprotsessi ei katkestata rohkem kui 12 tunniks. Juustu hõõrutakse kattekihi või kuivsoolaga, kasutades selleks harja või rätikut. Juustu ümberpööramiste ja hõõrumiste arv sõltub kooriku välimusest, juustu vanusest ja keldri omapärast. Esimesel kuul tuleb juustu iga 10 päeva tagant vähemalt kolm korda hõõruda ja ümber pöörata, seejärel iga 10 päeva tagant üks kord hõõruda ja pöörata. Pärast 100 päeva möödumist võib juustud: kas pakendada juustu omadusi säilitada võimaldavasse pakendisse ja ladustada temperatuuril alla 10 °C või säilitada juustu pakendamata kuusepuust laudadel ja hooldada neid eespool osutatud kohustusi järgides. Laagerdamine toimub samades tingimustes nagu eellaagerdamine.”

Et säilitada juustu „Abondance” iseloomulikud omadused, täpsustatakse, et kattekihi kaitsmiseks tuleb juustud pakendada individuaalpakenditesse. Kui juustud viiakse tükeldamis- või pakendamisettevõttesse või juustukotta, ei ole vaja kõnealust nõuet täita, tingimusel et transportimisel kasutatav materjal hoiab juustukooriku muutumatuna.

Juustu „Abondance” talus tootmisega seotud oskusteabe täpsustamiseks ja säilitamiseks tuuakse välja tootmise eritingimused: „Märget „fabrication fermière” (toodetud talus) või „fromage fermier” (talujuust) või mis tahes muud märget, mis viitab talutootmisele, võivad märgistusel kasutada üksnes need ettevõtted, mis vastavad järgmistele tingimustele. Kalgendamine toimub 14 tunni jooksul pärast kõige varasema lüpsi lõppu. Igal tootjal on vähemalt üks juustukoda ja juustukoja ühiskasutus on keelatud. Valmistamisel tehakse teatavad toimingud käsitsi ja neid ei ole võimalik mehhaniseerida:

— tükeldamine traadist või kuusepuidust lõikuriga;

— juustu vormi asetamine ja vormist välja võtmine, mida tuleb teha vastavalt kohalikele püsivatele tavadele. Iga juust tuleb võtta valmistusmahutist välja juusturiide ja pulga abil ning asetada kohe vormimiseks ettenähtud silindrikujulisse vormi. Mahutite suurim maht on 1 500 liitrit. Erandina võib 1. septembrini 2017 kasutada suuremaid mahuteid, kui neid kasutati juustu „Abondance” valmistamiseks enne 7. detsembrit 2012;

— juustu ümberpööramine, mida tuleb teha vähemalt üks kord vormi asetamisele järgneva poole tunni jooksul ja vähemalt kaks korda järgmise 12 tunni jooksul.”

3.4. Muudetud on punkti 8, „Erieeskirjad märgistamise kohta”

Et tarbijat paremini teavitada (seda ka kaasaegseid müügikanaleid kasutades), on märgitust täiendatud. „Päritolunimetusega „Abondance” juustu (tervelt või portsjonitena) märgisele peab olema kirjutatud päritolunimetus, mille tähtede suurus moodustab vähemalt kaks kolmandikku märgisel olevate kõige suuremate tähemärkide suurusest, ning see sisaldab Euroopa Liidu KPNi logo.

Kõikidel juustudel, mis pannakse müüki pakendamata, peab olema külje peal märgis või musliinitükike.”

3.5. Muudetud on punkti 9, „Riiklikud nõuded”

Lisati tabel, mis sisaldab spetsifikaadi peamisi kontrollitavaid punkte.

3.6. Muud muudatused: pakendamine

Määratleti eelpakendatud juustutükkide esitusviis, et kohandada spetsifikaati toote turustamiseks eelpakendatud kujul. „Kui juustu turustatakse eelpakendatult, peab igal turustataval tükil olema kolm koorikuga külge, seejuures võib juustu kattekiht olla eemaldatud.” See kohustus võimaldab tarbijal lihtsamalt toodet identifitseerida, kuna juustukooriku välimus on oluline tegur, ning samas hõlbustab tarbija jaoks müüki pandud toodete kohapealset kontrolli.

Kuna juustu „Abondance” kasutatakse üha rohkem toorainena toiduvalmistamisel, täpsustati, et edasiseks töötlemiseks ettenähtud juustutükke võib pakendada ilma koorikuta.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (3)

„ABONDANCE”

EÜ nr: FR-PDO-0117-01088 – 7.12.2012

KGT ( ) KPN ( X )

1. Nimetus

„Abondance”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Toode „Abondance” on täisrasvasest toorpiimast valmistatud pressitud, pooleldi kuumutatud ja kalgendatud juust. Juustu laagerdatakse vähemalt 100 päeva.

Juustu valmistatakse lameda silindrikujulise rattana, mille kõrgus on 7–8 cm, küljed on nõgusad ja juusturatas kaalub 6–12 kg.

Juustul on kõva kuldkollast kuni pruuni värvi koorik, mille välispinnal on juusturiide muster. Juustumass on pehme, suussulav, väheelastne, elevandiluuvalget kuni helekollast värvi. Massis on tavapäraselt mõned väikesed korrapärased ja ühtlaselt jaotunud avad. Juustumassis võib esineda ka kitsaid lõhesid.

Pärast täielikku kuivamist on juustu rasvasisaldus 100 grammi kohta vähemalt 48 grammi ning kuivainesisaldus 100 grammi juustu kohta ei tohi olla väiksem kui 58 grammi.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Juustu valmistamiseks kasutatav piim saadakse üksnes järgmist tõugu lehmadelt: Abondance, Tarentaise või Montbéliarde.

Kõik 7. detsembril 2012 päritolunimetuse „Abondance” identifitseerimisdeklaratsiooniga hõlmatud karjad koosnevad:

— kuni 31. detsembrini 2015 vähemalt 35 % ulatuses Abondance’i tõugu lehmadest;

— alates 1. jaanuarist 2016 vähemalt 45 % ulatuses Abondance’i tõugu lehmadest.

Nimetatud sätte mittetäitmise korral peab iga piimatootja kari koosnema alates 1. jaanuarist 2016 vähemalt 45 % ulatuses Abondance’i tõugu lehmadest.

Iga sellise piimatootja kari, kes kirjutas päritolunimetuse „Abondance” identifitseerimisdeklaratsioonile alla pärast 7. detsembrit 2012, koosneb:

— kuni 31. detsembrini 2015 vähemalt 35 % ulatuses Abondance’i tõugu lehmadest;

— alates 1. jaanuarist 2016 vähemalt 45 % ulatuses Abondance’i tõugu lehmadest.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Selleks, et tagada seotus piirkonnaga, peab karjale andma peamiselt päritolunimetuse geograafilisest piirkonnast pärit sööta. Suveperioodil koosneb põhisööt vähemalt 50 % (brutokaal) ulatuses karjamaalt pärit rohust ja talvel piiramatus koguses jagatavast heinast.

Väljastpoolt geograafilist piirkonda pärit sööda osakaal tohib olla kuni 35 % (kuivkaal) karja poolt aastas tarbitavast kuivainest.

Suvise karjatamisperioodi kestus on vähemalt 150 päeva (järjestikust või mitte).

Lisaks kohalikele ressurssidele on loomadele lubatud anda väljaspool geograafilist piirkonda toodetud kuivsööta, kuid selle kogus ei tohi olla suurem kui 30 % põllumajandusettevõtte aastasest vajadusest (väljendatuna brutokaalus) kogu karja kohta.

Täiendsööta tohib lisaks põhisöödale anda kuni 1 800 kg (brutokaal) piimalehma kohta aastas ja 500 kg mullikate loomühiku kohta aastas. Lubatud liht- või kombineeritud täiendsööt on esitatud lubatud ainete loendis.

Karjale on keelatud anda silo, kääritatud sööta, kiletatud heinapalle ja muud sööta, mis võib mõjutada negatiivselt piima või juustu lõhna või maitset, ja sööta, mis võib olla bakterioloogiliselt saastunud.

Transgeensete kultuuride kasvatamine on keelatud kõikidel põllumajandusettevõtte aladel, kus toodetakse piima, millest valmistatakse juustu „Abondance”. Keeld hõlmab kõiki taimeliike, mida võib kasutada põllumajandusettevõttes kasvatatavate loomade söödaks, samuti kõiki kultuure, mis võivad söödakultuure nakatada.

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piim peab olema toodetud, juustuks töödeldud ja juust peab olema valminud geograafilises piirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Juustu kattekihi kaitsmiseks peavad juustud olema individuaalsetes pakendites. Kui juustud viiakse tükeldamis- või pakendamisettevõttesse või juustukotta, ei ole vaja kõnealust nõuet täita, tingimusel et transportimisel kasutatav materjal säilitab juustukooriku muutumatuna.

Kui juustu turustatakse eelpakendatult, peab igal turustataval tükil olema kolm koorikuga külge, seejuures võib juustu kattekiht olla eemaldatud.

Edasiseks töötlemiseks ettenähtud juustutükke võib pakendada ilma koorikuta.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta

Päritolunimetusega „Abondance” juustu (tervelt või portsjonitena) märgisele peab olema kirjutatud päritolunimetus, mille tähtede suurus moodustab vähemalt kaks kolmandikku märgisel olevate kõige suuremate tähemärkide suurusest, ning see sisaldab Euroopa Liidu KPNi logo.

Kõikidel juustudel, mis pannakse müüki pakendamata, peab olema külje peal märgis või musliinitükike.

Kõik turustatavad juusturattad „Abondance” peavad olema varustatud juustu identifitseerimiseks ettenähtud spetsiaalse plaadiga. See paigaldatakse igale juusturattale pressimise käigus.

Juustukojas valmistatud juustud kannavad punast neljakandilist identifitseerimisplaati ja talus valmistatud juustud rohelist ellipsikujulist plaati, millel peab olema esitatud vähemalt järgmine teave:

— juustukoja identifitseerimiskood;

— talus toodetud juustude puhul sõna „fermier” (talus toodetud).

Valmistamise kuupäev esitatakse juusturattal identifitseerimisplaadi läheduses kaseiinist või toiduainete markeerimisvärviga kirjutatud numbrite või tähtedega.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Abondance, Alex, Allèves, Allonzier-la-Caille, Amancy, Andilly, Annecy-le-Vieux, Arâches-la-Frasse, Arbusigny, Arenthon, Armoy, Aviernoz, Ayse, (La) Balme-de-Thuy, (La) Baume, Beaumont, Bellevaux, Bernex, (Le) Biot, Bluffy, Boëge, Bogève, Bonnevaux, Bonneville, (Le) Bouchet, Brenthonne, Brizon, Burdignin, Cercier, Cernex, Cervens, Chainaz-les-Frasses, Chamonix-Mont-Blasnc, Champanges, (La) Chapelle-d’Abondance, (La) Chapelle-Rambaud, (La) Chapelle-Saint-Maurice, Charvonnex, Châtel, Châtillon-sur-Cluses, Chevaline, Chevenoz, Choisy, (Les) Clefs, (La) Clusaz, Cluses, Collonges-sous-Salève, Combloux, Cons-Sainte-Colombe, Contamine-sur-Arve, (Les) Contamines-Montjoie, Copponex, Cordon, Cornier, (La) Côte-d’Arbroz, Cruseilles, Cusy, Cuvat, Demi-Quartier, Dingy-Saint-Clair, Domancy, Doussard, Duingt, Entremont, Entrevernes, Essert-Romand, Etaux, Évires, Faucigny, Faverges, Fessy, Féternes, Fillinges, (La) Forclaz, (Les) Gets, Giez, (Le) Grand-Bornand, Groisy, Gruffy, Habère-Lullin, Habère-Poche, Héry-sur-Alby, (Les) Houches, Larringes, Lathuile, Leschaux, Lucinges, Lugrin, Lullin, Lyaud, Magland, Manigod, Marcellaz, Marignier, Marlens, Marnaz, Megève, Mégevette, Meillerie, Menthon-Saint-Bernard, Menthonnex-en-Bornes, Mieussy, Mont-Saxonnex, Montmin, Montriond, Morillon, Morzine, (La) Muraz, Mûres, Nancy-sur-Cluses, Nâves-Parmelan, Novel, (Les) Ollières, Onnion, Orcier, Passy, Peillonnex, Pers-Jussy, (Le) Petit-Bornand-les-Glières, Praz-sur-Arly, Présilly, Quintal, (Le) Reposoir, Reyvroz, (La) Rivière-Enverse, (La) Roche-sur-Foron, Saint-André-de-Boëge, Saint-Blaise, Saint-Eustache, Saint-Ferréol, Saint-Gervais-les-Bains, Saint-Gingolph, Saint-Jean-d’Aulps, Saint-Jean-de-Sixt, Saint-Jean-de-Tholome, Saint-Jeoire, Saint-Jorioz, Saint-Laurent, Saint-Martin-Bellevue, Saint-Paul-en-Chablais, Saint-Pierre-en-Faucigny, Saint-Sigismond, Saint-Sixt, Sallanches, Samoëns, (Le) Sappey, Saxel, Scionzier, Serraval, Servoz, Sévrier, Seythenex, Seytroux, Sixt-Fer-à-Cheval, Talloires, Taninges, Thollon-les-Mémises, Thônes, Thorens-Glières, Thyez, (La) Tour, Vacheresse, Vailly, Vallorcine, Verchaix, (La) Vernaz, Vers, Veyrier-du-Lac, Villard, (Les) Villards-sur-Thônes, Villaz, Ville-en-Sallaz, Villy-le-Bouveret, Villy-le-Pelloux, Vinzier, Viuz-en-Sallaz, Viuz-la-Chiésaz, Vougy, Vovray-en-Bornes.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Looduslikud tegurid

Juustu „Abondance” geograafiline tootmispiirkond määrati kindlaks, lähtudes nimetatud juustu sünnikohast: Pays d’Abondance (sh Abondance’i org), mis asub Chablais’s Haute-Savoie departemangu kirdeosas Genfi järve ja Giffre’i oru vahel. Sellel geograafilisel piirkonnal on klimaatilised eripärad, mis tulenevad geograafilisest asendist, pinnamoest, Genfi järve lähedusest ja ulatuslikest metsaaladest.

Pinnas on geoloogiliste omaduste poolest peamiselt Eel-Alpidele omane või lähisalpiline lubjakivimassiiv ja Põhja-Alpide (mis ei ole väga kõrged) lubjakivimassiiv, lisaks on seal suurte temperatuurikõikumistega eripärane kliima (suur sademete hulk suveperioodil). Selle tulemusena on moodustunud lauged pinnavormid ning tekkinud väga mitmekülgse taimestikuga mägikarjamaad.

Inimtegur

Sellistes rasketes elutingimustes oli kõige mõistlikum maakasutusviis piimalehmade kasvatamine. Seda juba sajandeid kasutusel olnud loomakasvatust iseloomustavad erilist tõugu lehmade eelistamine ja mägikarjamaade eripärane majandamine.

Kasvatatavad tõud (Abondance, Tarentaise ja Montbéliarde) on sealse looduskeskkonnaga eriti hästi kohastunud. Seega on keeruliste kliima- ja maastikutingimustega harjunud Abondance’i (nimi tuleneb oru nimest) tõugu loomad eriti vastupidavad, sobivad mitmesuguseks otstarbeks, eelkõige piima tootmiseks, ja nende piim on väga sobiv juustu valmistamiseks. Kuna tegemist on nimetatud juustuga seotud ajaloolise tõuga, on sellele eriti suurt tähelepanu pööranud loomakasvatajad, kes on soovinud säilitada ja tugevdada selle lehmatõu kohalolekut geograafilises piirkonnas ning samas ka selle panust juustu valmistamisse.

Juustu „Abondance” valmistatakse piirkonnas juba sajandeid. Abondance’i kloostri toomhärrad hakkasid juba 13. sajandil edendama selle juustu tootmist, soodustades karjamaade puhtaks raiumist. Veel tänapäevalgi saavad piimalehmad oma põhisööda karjamaadelt või mägikarjamaadelt. Mägikarjamaid majandatakse süsteemi „montagne individuelle” (nn individuaalne mägi) kohaselt, mis tähendab, et iga perekond teeb seda individuaalselt ja karjasid ühendamata. Selline majandamisviis on nimetatud piirkonna mägikarjamaadele iseloomulik ja seda on ajalooliselt seostatud juustu tootmisega talus.

Tänapäeval valmistatakse veel märkimisväärne kogus juustu „Abondance” taludes, kuid selle juustu tootmismeetodid on võetud kasutusele ka juustukodades, kus kasutatakse traditsioonilist oskusteavet, sh toorpiima ja pooleldi kuumutatud juustumassi kasutamine.

5.2. Toote eripära

„Abondance” on täisrasvasest toorpiimast valmistatud pressitud, pooleldi kuumutatud juust, mida toodetakse üksnes lehmadelt saadud täisrasvasest toorpiimast ja mida laagerdatakse pikalt.

Juust „Abondance” eristub teistest pressitud ja kuumutatud juustudest oma väiksemate mõõtmete, nõgusate külgede, pehme tekstuuri ning rikkaliku lõhna- ja maitsebuketi poolest (milles on sageli kerge mõru noot).

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Looduskeskkonnaga kohastunud piimalehmad naudivad geograafilise piirkonna rikkalikku taimestikku. Rohumaade taimestik loob eeldused juustu „Abondance” lõhna- ja maitsebuketi tekkele. Sellele aitab kaasa tõsiasi, et juustumeistrid kasutavad piima toorel ja täisrasvasel kujul, kasutamata selle mikrofloorat kahjustada võivaid töötlemisviise.

„Abondance” on pressitud, pooleldi kuumutatud juust. Pressitud ja pooleldi kuumutatud juustu tekstuur on pehmem kui pressitud ja täielikult kuumutatud juustudel. Pehmest tekstuurist tulenevalt kasutatakse spetsiifilist vormi, tänu millele saavutatakse juustu „Abondance” iseloomulik kuju, mis võimaldab juustu vormi säilitada, eelkõige siis, kui seda mägedest alla transporditakse.

Juustu suhteliselt väikesed mõõtmed võrreldes teiste, eelkõige pressitud ja kuumutatud juustude perest pärit juustudega, on otseselt seotud mägikarjamaadel karjatatavate perekondadele kuuluvate karjade majandamise ja traditsiooniliselt talus aset leidva juustuvalmistamisega.

Nimetatud toodang on kohaliku majanduse lahutamatu osa ja päritolunimetuse tunnustamine võimaldas säilitada traditsioonilise põllumajandustegevuse kõnealuses piirkonnas.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(määruse (EÜ) nr 510/2006 (4) artikli 5 lõige 7)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CdCAbondance.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(4) Vt joonealune märkus 3.