ET Euroopa Liidu Teataja C 345/19

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2011/C 345/07

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„SER KORYCIŃSKI SWOJSKI”

EÜ nr: PL-PGI-0005-0835-18.10.2010

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus:

„Ser koryciński swojski”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Poola

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 1.3. Juust

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

„Ser koryciński swojski” on valminud juust, mis on valmistatud lehma toortäispiimast, millele on lisatud laapi ja söögisoola. Võidakse lisada ka vürtse ja maitsetaimi.

„Ser koryciński swojski” on pisut lapikuks vajutatud keraja (geoidi) kujuga ja elliptilise ristlõikega juust; selle läbimõõt on kuni 30 cm (sõltuvalt toote valmistamiseks kasutatud vormi suurusest ja sellesse paigutatud juustu kogusest) ja kaalub 2,5–5 kg (sõltuvalt kasutatud vormist ja laagerdusajast).

Juustus „Ser koryciński swojski” on rohkesti eri suuruse ja kujuga väikeseid auke. Juustu pind on kurruline.

Nimetuse „Ser koryciński swojski” all müüakse kolme erineva laagerdusperioodiga juustu:

„Ser koryciński swojski” – świeży (värske) on valminud 2–4 päeva;

„Ser koryciński swojski” – leżakowany (valminud) on valminud ja laagerdunud 5–14 päeva;

„Ser koryciński swojski” – dojrzały (küps) on valminud ja laagerdunud rohkem kui 14 päeva.

Laagerdumisperioodi pikkus ei muuda juustu „Ser koryciński swojski” punktis 5.2 kirjeldatud eriomadusi.

Juustu „Ser koryciński swojski” kirjeldus vastavalt valmistusajale Omaduste või koostisainete rühm Iseloomulik või koostisesse kuuluv värske „Ser koryciński swojski” valminud „Ser koryciński swojski” küps „Ser koryciński swojski” Värvus Väliskihi värvus kreemikas õlgkollane kollakas või kollane Siseosa värvus kreemikas kahvatu (kreemikas) õlgkollane õlgkollane Konsistents/tekstuur Väliskihi konsistents väliskihi ja siseosa konsistents on sama väljastpoolt veidi kõva ja seest pehme õrnkollane koor, väljastpoolt valkjas Siseosa tekstuur märg, väga elastne, ühtlaselt jaotunud väikesed augud (umbes 1 mm) niiske, elastne, ühesuguse suuruse ja ühtlase jaotusega augud (umbes 2 mm) veidi niiske, elastne, ühesuguse suuruse ja ühtlase jaotusega augud Organoleptilised omadused Maitse ülekaalukalt pehme ja kreemjas, hammustamisel iseloomulikult kummine ja krudisev veidi soolane, eristatava pähklise lisamaitsega rõhutatult kuiv, üsna soolane väliskiht ja veidi vähem soolane siseosa, kergelt pähkline maitse Lõhn domineerib värske või aroom kerge kuivatud juustu aroom kuivatatud juustu aroom Füüsikalis-keemilised omadused Niiskusesisaldus ≤ 53 % ≤ 48 % ≤ 43 % Rasvasisaldus ≥ 20 % ≥ 22 % ≥ 30 %

3.3. Toorained (üksnes töödeldud toodete puhul):

— Peamised toorained on lehmapiim, laap ja söögisool (umbes 3 g 10 liitri piima kohta), lisaks pärast vormimist juustu pealispinna hõõrumiseks kasutatav sool.

— Valikulised toorained – kuivatatud vürtsid ja maitsetaimed: pipar, tšillipipar, basiilik, till, petersell, leeskputk, münt, mustköömen, karulauk, köömen, paprika, majoraan, harilik pune, piparrohi ja kuivatatud seened;

— värsked vürtsid ja maitsetaimed: küüslauk, paprika, oliivid; värsked maitsetaimed: till, murulauk, basiilik, münt ja majoraan.

Tootmisprotsessis kasutatakse toortäispiima. Füüsikaline või keemiline töötlemine ei ole lubatud, välja arvatud makroskoopiliste lisandite väljafiltreerimine ja jahutamine ümbritseva õhu temperatuurile säilivuse tagamise eesmärgil. Juustu valmistamine peab algama hiljemalt viie tunni jooksul pärast lüpsi lõpetamist.

Vürtse kasutatakse üksnes maitse andmiseks ning need ei muuda juustu „Ser koryciński swojski” omadusi.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Juustu „Ser koryciński swojski” valmistamiseks kasutatav piim saadakse vähemalt 150 päeva aastas karjamaal peetud lehmadelt. Loomi söödetakse traditsioonilisel viisil; talvel on põhisöödaks hein, teraviljasööt (oder, rukis, nisu ja teraviljasegud) või heinast valmistatud silo.

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

— Piima kuumutamine ning laabi ja soola lisamine;

— laabiga kalgendamine;

— vadaku eemaldamine;

— vadakujääkide nõrutamine;

— vormimine;

— soolaga hõõrumine;

— küpsemine.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

Kõigilt juustu „Ser koryciński swojski” tootjatelt nõutakse „Ser koryciński swojski” ühise logo kasutamist oma etiketil. „Ser koryciński swojski” logosid väljastatakse organisatsiooni Zrzeszenie Producentów Sera Korycińskiego (Korycini juustutootjate ühendus) kaudu.

Logode väljastamise eeskirjad ei diskrimineeri mingil moel ühendusse mittekuuluvaid tootjaid.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Juustu „Ser koryciński swojski” valmistatakse Podlaasia vojevoodkonna Sokólski maakonna kolmes omavalitsusüksuses: Korycinis, Suchowolas ja Janówis.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

5.1.1. Looduslikud tegurid

Geograafiline piirkond, kus juustu „Ser koryciński swojski” valmistatakse, on Põhja-Podlaasia madaliku (makroregioon) osaks olev Białystoki kõrgendik (mesoregioon), moreense ehitusega järvistupiirkond, mida iseloomustavad soiste madalikega avarad platood. Piirkonna mitmekesise maastiku on kujundanud jääajal toimunud korduvad jää liikumised. Põhja-Podlaasia madalik hõlmab mitmeid väiksemaid maastikuvorme, nagu orud, valgalad, tasandikud ja kõrgendikud, sealhulgas ka Białystoki kõrgendikku. Oma väliskujult on moreense päritoluga kõrgendikud väga erinevad. Kõige sagedamini esinevaks maastikuvormiks on moreenkünkad ja mõhnad, mis ulatuvad kohati 200 meetri kõrgusele merepinnast.

Mööda madalikku ida poole liikudes muutub kliima oluliselt mandrilisemaks (Lääne-Poolas domineerivad aga merelise kliima mõjud). Juustu „Ser koryciński swojski” tootmispiirkond on Kirde-Poola lõunaosa, mida peetakse riigi kõige külmemaks regiooniks, kui mäed välja arvata. Pikkadel talvedel (keskmiselt 110 päeva) on seal riigi madalaim temperatuur: keskmine õhutemperatuur jaanuaris on – 5 kuni – 6 °C (Varssavis on jaanuarikuu keskmine temperatuur umbes – 3,5 °C), ka lumekate püsib üsna pikka aega. Suved kestavad umbes 90 päeva ja on üsna soojad, juuli keskmine temperatuur on 18 °C. Üleminekuperioodid on lühemad kui riigi keskosas. Sademeid on aastas keskmiselt 650 mm. Enamik sademetest langeb aprillist kuni septembrini. Sadude ajastus on igati soodne, kuna 70 % vihmast sajab kasvuperioodil, soodustades taimede kasvu niitudel ja karjamaadel. Vihmasadude sagedus on samuti soodne: kasvuperioodi vältel sajab vihma umbes 94 päeval. Kasvuperiood on lühike. See algab aprilli teises kolmandikus ja lõpeb oktoobri lõpus ning kestab seega umbes 200 päeva.

5.1.2. Ajaloolised tegurid ja inimeste oskused

Piirkonnas, kus juustu „Ser koryciński swojski” valmistatakse, puudub rasketööstus. Seal tegutsevad tööstusettevõtted tegelevad põllumajandustoiduainete, eeskätt piima töötlemisega. Enamik maast on kasutusel põllumajandustootmises või on kaetud metsaga. Põllumajanduslikus kasutuses olev maa, mis peaaegu täielikult kuulub üksikutele põllumajandustootjatele, moodustab olulise osa kogu piirkonna pindalast. Enamik sellest on madala tootmisväärtusega ja hõredalt metsaga kaetud põllumajandusmaa.

Punktis 4 määratletud piirkonda hõlmav Podlaasia vojevoodkond sobib hästi piima ja piimatoodete tootmiseks, kuna see on kõige suurema rohumaa osakaaluga vojevoodkond Poolas – haritavast pindalast moodustab seal rohumaa 35,4 %. Karjamaade all on 13 % ja niitude all 22,4 % vojevoodkonna territooriumist. Vojevoodkond on kariloomade arvu poolest Poolas teisel kohal. Sealt pärineb iga kolmas Poolas toodetud piimaliiter ja iga viies võipakk. Sealsete piimatootjate keskmine piimatoodang on 33,3 tonni, samal ajal kui riigi piimatootjate keskmine toodang on 16,2 tonni. Vojevoodkonna osatähtsus riiklikus näitajas kasvab pidevalt.

Vojevoodkonnas on traditsiooniliselt tegeletud piima ja piimatoodete tootmisega, mille põhjuseks on nii varasem madal tööstustamise tase kui ka praegune pidev investeeringute vähesuses, kõrge tööpuudus ja madalad palgad. Varem müüdi peamiselt toorpiima, lisaks valmistasid paljud põllumajandustootjad oma tarbeks või müügiks võid ja juustu „Ser koryciński swojski”. Juustu valmistamine oli põllumajandustootjate toodetud piima ärakasutamise ja toiduvaliku rikastamise peamine viis. Pastöriseerimata piimast juustu valmistamine ning juustu pööramine laagerdusaja erinevatel etappidel on erioskused, mis nõuavad juustu „Ser koryciński swojski” valmistajatelt teadmisi ja kogemusi.

5.2. Toote eripära:

Juustule „Ser koryciński swojski” on andnud erilise kuju selle valmistamiseks kasutatavad vormid. Nõud annavad juustule ka iseloomuliku kurrulise pealispinna. Juust valmistatakse pastöriseerimata täispiimast, mis annab sellele iseloomuliku värske piima aroomi. Juust on niiske ja elastne, rohkete ühesuguse suurusega ja ühtlaselt jaotunud väikeste aukudega.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Juustu „Ser koryciński swojski” ja piirkonna vahelise seose aluseks on punktis 5.2 määratletud eriomadused ja ka toote maine.

Juustu „Ser koryciński swojski” eriomadused on välja arendatud paljude aastate jooksul, mil juustu on valmistatud; teadmised tootmismeetodite kohta ja nendega seotud praktilised oskused pärandatakse eelmiselt sugupõlvelt järgmisele, kuna piimatöötlemistehnoloogia ja tootmise käsiraamatutes ei käsitleta selle punktis 4 kirjeldatud geograafilise piirkonnaga tihedalt seotud juustu valmistamist. Toote head mainet tõendab pressis avaldatud kirjutiste, internetiviidete ja saadud autasude suur arv. Juustu „Ser koryciński swojski” müüakse mainekates kauplustes muudest laapjuustudest kuni 50 % kõrgema hinnaga. Juustu „Ser koryciński swojski” müüakse interneti vahendusel täpselt sama hinna eest kui juustu „Oscypek”, mis on kaitstud geograafilise tähisega juust.

Korycini juust (ser koryciński) võitis esikoha ja Smak Roku tiitli Poznańis Polagra põllumajandusmessil 2004. aastal, Perła tiitli Nasze Kulinarne Dziedzictwo konkursil ja Podlaska Marka Roku tiitli maitsekategoorias. Korycini juustufestivali (Święto sera korycińskiego) on peetud igal sügisel 2004. aastast alates. 2005. aastal kanti juust „Ser koryciński swojski” põllumajanduse ja maapiirkondade arengu ministri hallatavasse traditsiooniliste toodete üldriiklikku nimekirja.

Juustu „Ser koryciński swojski” tuntus kasvab ja nõudlus selle järele suureneb, eriti Põhja- ja Kesk-Poolas. Selle mainet edendatakse iga-aastastel Podlasie w stolicy festivalidel.

Korycini juustule osaks saanud tunnustusele ja selle populaarsusele on piirkondlikus ja riiklikus pressis sageli viidatud: Gazeta Wyborcza (Białystok), 4.–5. juunil 2005 – „Podlasie w stolicy”; Kurier Poranny, 4. juulil 2005 – „Tłoczno i smacznie”; Gazeta Współczesna, 12. septembril 2005 – „Zrób sobie swojski ser”; Gazeta Współczesna, 29. septembril 2005 – „Święto sera po raz drugi”; Gazeta Współczesna, 4. oktoobril 2005 – „Gospodynie z Gminy Korycin twierdzą, że nie ma to jak … Swojskiego sera smak”; Gazeta Współczesna, 29. novembril 2005 – „Projekt dla sera”; Gazeta Współczesna, 24. septembril 2007 – „Magia Smaku”; Gazeta Współczesna, 25. septembril 2007 – „Pierwsza przydomowa serowarnia”; Gazeta Współczesna, 23. oktoobril 2007 – „Sery to jest przyszłość”; Kurier Poranny, 17. oktoobril 2007 – „Niektórzy wracają”; Kurier Poranny, 19. jaanuaril 2008 – „Dobra marka To jest to!”; Gazeta Współczesna, 17. märtsil 2008 – „Pierwszy Festiwal Kuchni Podlaskiej”; GWAGRO, 19. mail 2008 – „Danie warte ‚Perły‘”; Gazeta współczesna, 11. juunil 2008 – „Podlasie w stolicy”; Gazeta Współczesna, 19. juunil 2008 – „Serowarnia po polsku”; Gazeta Wyborcza Duży Format, 16. veebruaril 2009„Bambus w szynce”; Gazeta Współczesna, 17. märtsil 2009 – „To były smaki”; Gazeta Wyborcza (Białystok), 15. mail 2009 – „Wspólna dla wszystkich jest kaczka – mowa o potrawach przygotowanych na Międzynarodowy Festiwal Kuchni”; Gazeta Współczesna, 9. juunil 2009 – „Dobre smaki można promować”; Gazeta Współczesna, 16. juunil 2009 – „Regionalne specjały – próbujmy i kupujmy”. „Ser koryciński” internetiotsing annab 10 lehekülge vasteid; „Ser koryciński swojski” kirjeldus on esitatud ka Vikipeedias, vabas entsüklopeedias.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

http://www.minrol.gov.pl/index.php?/pol/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Zlozone-wnioski-o-rejestracje-Produkty-regionalne-i-tradycyjne

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.