KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT MÕJU HINDAMISE KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE /* SWD/2012/0045 final */





KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT MÕJU HINDAMISE KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE Lisatud dokumendile: Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS laevade ringlussevõtu kohta 1. Probleemi määratlus 1. Jäätmesaadetiste määrusega[1] rakendatakse Euroopas ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni nõudeid. Samuti rakendatakse sellega konventsiooni muudatust (nn „ekspordi keelustamist käsitlev muudatus”), millega keelatakse ohtlike jäätmete eksport OECD riikidest. Muudatus ei ole rahvusvahelisel tasandil veel jõustunud, kuna seda ei ole ratifitseerinud piisav arv riike. 2. Selle õigusakti kohaselt on lammutamisele saadetavad ELi lipu all sõitvad laevad ohtlikud jäätmed, kuna nad sisaldavad ohtlikke aineid, ning neid võib lammutada üksnes OECD riikides. Nimetatud õigusakti järgimisest hoitakse peaaegu süsteemselt kõrvale. 2009. aastal lammutati üle 90 % ELi lipu all sõitvatest laevadest väljaspool OECD riike, enamasti Lõuna-Aasias (India, Pakistan ja Bangladesh) nn randumismeetodiga, millel on oluline mõju keskkonnale ja tervisele. 3. Selline ulatuslik nõuetele mittevastavus on eelkõige seotud sellega, et OECD riikides puudub vajalik ringlussevõtu võimsus, eriti kõige suuremate laevade jaoks. Euroopa tasandil olemasolevat võimsust kasutatakse väikelaevade ja riigile kuuluvate laevade lammutamiseks. Need laevad ei kuulu Hongkongi konventsiooni reguleerimisalasse. Nagu laevaehituski, on ka laevade lammutamine kolinud majanduslikel põhjustel viimaste kümnendite jooksul Euroopast OECD-välistesse riikidesse. Selle tulemusena ei ole täiendava võimsuse väljaarendamine Euroopas olnud majanduslikult teostatav. 4. Teiseks iseloomustab laevade ringlussevõtu turu praegust olukorda tihe ja ebaõiglane konkurents peamiste ringlussevõturiikide (Bangladesh, India ja vähemal määral Pakistan) vahel. Muud kõrgematele tehnilistele standarditele vastavad konkurendid suudavad hõivata turuniši üksnes teatavat liiki laevade lammutamiseks, milleks on väikelaevad ja riigile kuuluvad laevad, sh sõjalaevad (EL ja Türgi) või vastutustundlike laevaomanike laevad (Türgi ja Hiina). 5. Lisaks ei ole praegu kehtivad õigusaktid kohandatud laevade eripäraga. Seda on keeruline kindlaks määrata, millal laev jäätmeteks muutub. Selleks et kohaldada praegu kehtivaid õigusakte, eelkõige kasutuselt kõrvaldatud laevade väljapoole OECD riike ekspordi keeldu, peaksid liikmesriigid tegema jõustamiseks liiga suuri jõupingutusi, kui arvestada seda, et ringlussevõtu võimsus OECD riikides ei ole piisav ning igal laeval on seaduslikult võimalik vahetada lipuriiki. 6. Olukord tõenäoliselt halveneb, kuna ilmselt saadetakse lähiaastatel maailma laevastiku liigse võimsuse tõttu paljud laevad lammutamisele ning hinnanguliselt jääb olukord samaks vähemalt 5 kuni 10 aasta jooksul. Lisaks on oodata, et ringlussevõtu nõudlusest, mis saavutab peagi haripunkti seoses ühekordse põhja ja parrastega tankerite kasutuselt kõrvaldamise tähtajaga (2015), lõikavad olulist kasu lammutuskohad, mis nõudeid kõige vähem täidavad. 7. Rahvusvaheline Mereorganisatsioon on olukorra parandamiseks välja töötanud spetsiaalse konventsiooni. Hongkongi konventsioon laevade ohutu ja keskkonnahoidliku ringlussevõtu kohta võeti vastu 2009. aastal, kuid selleks, et konventsioon jõustuks ja selle mõju hakkaks avalduma, peavad peamised lipu- ja ringlussevõturiigid selle ratifitseerima. 8. Kui Hongkongi konventsioon ei jõustu ning Euroopa õigusakte ei muudeta, on praeguse turuolukorra jätkumine väga tõenäoline. Kui lammutustegevus jõuab haripunkti, võib see suure tõenäosusega põhjustada surmaga lõppevaid õnnetusi ja kutsehaigusi, kuna uued töötajad värvatakse kõige vaesemate ja tavaliselt kogenematute maatööliste seast. 2. ELi algatuse eesmärk 9. Laevade ringlussevõtu määruse väljatöötamise üldeesmärk on vähendada Hongkongi konventsiooni jõustamise lihtsustamise kaudu 2020. aastaks märkimisväärselt ja jätkusuutlikul viisil ELi lipu all sõitnud laevade ringlussevõtu negatiivset mõju inimeste tervisele ja keskkonnale, eelkõige Lõuna-Aasias, tekitamata tarbetut majanduslikku koormust. The specific objectives are to: Erieesmärk nr 1: vähendada mõju inimeste tervisele ja keskkonnale ning tagada, et ELi lipu all sõitvad laevad lammutatakse kõikjal maailmas üksnes ohututes ja keskkonnahoidlikes lammutuskohtades; Erieesmärk nr 2: tagada piisava ning taskukohase keskkonnahoidliku ja ohutu ringlussevõtu võimsuse kättesaadavus ELi lipu all sõitvate laevade lammutamiseks; Erieesmärk nr 3: tugevdada stiimuleid Euroopa õigusaktide täitmiseks. 3. Poliitikavõimalused 10. Esimese võimaluse („alusstsenaarium”) kohaselt jäetaks praegu kehtivad õigusaktid (jäätmesaadetiste määrus) muutmata. Liikmesriigid ratifitseeriksid Hongkongi konventsiooni ja rakendaksid seda siseriiklike õigusaktidega. Siiski oleks neil endiselt keelatud eksportida suuri ELi lipu all sõitvaid kaubalaevu ringlussevõtuks väljapoole OECD riike isegi juhul, kui suure osa selliste laevade ringlussevõtust jätkuks tegelikkuses OECD välistes riikides. Liikmesriikidelt ei oodata õigusaktide jõustamise märgatavat parandamist, kuna ekspordi keelustamist käsitleva muudatuse rakendamine nõuaks suuri jõupingutusi ning oleks ebatõhus (ringlussevõtu võimsuse puudumine OECD riikides tooks kaasa selle, et paljud laevad vahetaksid ELi lipu ELi välise riigi lipu vastu). 11. Teise võimaluse (B) kohaselt lisataks jäätmesaadetiste määrusesse mõned Hongkongi konventsiooni nõuded. Neid nõudeid kohaldataks ELis ja OECD riikides asuvatele lammutuskohtadele, kuna ELi lipu all sõitvate suurte kaubalaevade lammutamine oleks väljaspool OECD riike endiselt keelatud. Liikmesriigid ratifitseeriksid Hongkongi konventsiooni ja rakendaksid seda siseriiklike õigusaktidega. 12. Kolmanda võimaluse (C) kohaselt jäetaks Hongkongi konventsiooniga hõlmatud laevad (suured merekaubalaevad) Euroopa õigusaktidest välja. Neid laevu hakataks käsitlema üksnes liikmesriikide õigusaktides ning ilmselt Hongkongi konventsiooniga kehtestatud korra alusel. 13. Neljanda võimaluse (D) kohaselt hõlmataks Hongkongi konventsiooniga reguleeritavad laevad (suured merekaubalaevad) uue erimäärusega. See määrus hõlmaks ELi lipu all sõitvate laevade kogu olelusringi, sellega rakendataks varakult Hongkongi konventsiooni ning, nagu konventsiooniga on lubatud, sisaldaks see laevalammutuskohtade jaoks rangemaid keskkonnakriteeriume. Laevaomaniku kavatsusest saata laev ringlussevõttu teatataks ELi liikmesriikidele kirjalikult ja õigel ajal. Nimetatud nõue ning sanktsioonid, mis on vähemalt sama karmid kui praegu kehtivate õigusaktidega kohaldatavad karistused, tagavad vastavuse kõnealusele õigusaktile. Kui praegu on palju loota, et nn randumismeetodit kasutavad lammutuskohad suudaksid nõudeid täita, siis pärast ajakohastamist võiksid nad tulevikus nendele kriteeriumidele vastata. Segaduse, kattuvuse ja halduskoormuse vältimiseks jäetaks uue õigusaktiga hõlmatavad laevad jäätmesaadetiste määruse reguleerimisalast välja. 14. Viimase võimaluse kohaselt täiendataks võimalust D konkreetsete elementidega. (1) Võimaluse E1 kohaselt käsitletaks Hongkongi konventsiooni ülevõtvas määruses ka riigile kuuluvaid laevu, sealhulgas sõjalaevu. (2) Võimaluse E2 kohaselt tuleks ELi lipu all sõitvaid laevu hakata töötlema lammutuskohtades, kus on tagatud ELi lammutuskohtadega samaväärne tervise- ja keskkonnakaitse tase. (3) Võimaluse E3 kohaselt lubataks ELi lipu all sõitvaid laevu eksportida üksnes sellistesse lammutuskohtadesse, mis on kantud kolmanda isiku poolt kontrollitud ja sertifitseeritud lammutuskohtade loetellu. 4. Mõju hindamine 15. Nagu mõju hindamise suunistes soovitati, on hindamise keskpunktis üksnes muude poliitikavõimaluste täiendav mõju võrreldes alusstsenaariumiga. Allpool olevas tabelis on esitatud kvantitatiivsed andmed. 16. Mis puutub keskkonda, siis on erinevate stsenaariumide (v.a võimalus E1)[2] mõju seoses ohtlike- ja tavajäätmete ning CO2 heite tekitamisega sama. Keskkonnahoidlikult käideldavate ohtlike jäätmete osakaalu mõjutaksid aga eri võimalused erinevalt. Võimalustel C ja E1 oleks negatiivne mõju, võimalustel D ja E2 positiivne mõju ning võimaluse B mõju oleks sama nagu alusstsenaariumi puhul. 17. Võimaluse B sotsiaalne mõju[3] oleks sama mis alusstsenaariumil. Võimaluse C mõju oleks keskmise ja lühikese ajavahemiku jooksul negatiivne (suuremad sotsiaalkulud). Võimaluse E1 mõju oleks negatiivne lühikese, keskmise ja pika ajavahemiku jooksul. Võimaluse D mõju oleks positiivne üksnes lühikese ajavahemiku jooksul, samal ajal võimalusel E2 oleks märgatav positiivne mõju lühikese, keskmise ja pika ajavahemiku jooksul. 18. Majanduslikult toob Hongkongi konventsiooni rakendamine kaasa täiendava kulu laevaomanikele (ajakohastatud lammutuskohad pakuvad laevade eest madalamat hinda, halduskulud) ja liikmesriikidele (halduskulud). Võimalused B, D ja E2 eeldaksid võrreldes alusstsenaariumiga Hongkongi konventsiooni kohaldamist ning tekitaksid seetõttu lühikese ja keskmise ajavahemiku jooksul täiendavat kulu ELi laevaomanikele ja liikmesriikidele. Kuid pärast 2025. aastat ei avaldaks need tegurid alusstsenaariumiga võrreldes enam täiendavat mõju. Lisaks tooks võimalus B liikmesriikide jaoks lühikese, keskmise ja pika ajavahemiku jooksul kaasa täiendava halduskulu seoses kontrolli, inspekteerimise ja jõustamisega. Võimalus C avaldaks laevaomanikele ja liikmesriikidele alusstsenaariumiga võrreldes positiivset mõju lühikese ja keskmise ajavahemiku jooksul. Võimaluse E1 mõju oleks positiivne lühikese, keskmise ja pika ajavahemiku jooksul. 19. Võimaluse B puhul võib tekkida probleeme seoses nõuetele vastavusega, kuna selle võimalusega ei lahendataks seaduslikult kättesaadava ringlussevõtu võimsuse puudumise küsimust ning kahe nõuetekogumi (Baseli ja Hongkongi konventsiooni nõuded) segunemine tekitaks segadust. Nii võimaluse C (kõigile lammutuskohtadele oleks seaduslik juurdepääs) kui ka E1 puhul ei ole seoses vastavusega probleeme ette näha. Võimalus D avaldaks positiivset mõju, kuna kavandatavat õigusakti kohandataks laevade eripäraga ning piisav ringlussevõtu võimsus oleks seaduslikult kättesaadav veidi odavama hinnaga. Lisaks kehtestatakse võimalike nõuete täitmatajätmise juhtumite käsitlemiseks konkreetsed karistused. Samal põhjusel on oodata, et võimalus E2 toob kaasa nõuete parema täitmise võrreldes alusstsenaariumiga. Siiski võib selle võimaluse puhul esineda rohkem nõuete täitmatajätmist võrreldes võimalusega D, kuna mõju laevaomanike tuludele oleks negatiivsem ja kättesaadav ringlussevõtu võimsus võib lammutuskohtadele esitatavate karmimate nõuete tõttu väheneda. Võimalusega E3 nähakse ette vahend selle kontrollimiseks, kas lammutuskohad, kuhu saadetakse ringlussevõtuks ELi lipu all sõitvad laevad, vastavad laevade ohutut ja keskkonnahoidlikku ringlussevõttu käsitlevatele standarditele ja eeskirjadele, mida tuleb kohaldada. Selle võimaluse puhul oleks nõuetele vastavuse tase siiski madalam võrreldes võimalusega D, kuna kolmandad riigid võivad suveräänsusküsimuste tõttu avaldada vastuseisu. 20. Mitu sidusrühma on rõhutanud, et kahe õigusnõuete kogumi (Baseli ja Hongkongi konventsiooni nõuded) samaaegne kehtimine oleks väga segadusttekitav ja halduslikult koormav. Seega avaldaks võimalus B negatiivset mõju kehtivate õigusaktide lihtsustamisele. Võimaluse C kohaselt ei hõlmaks Euroopa õigusaktid enam suuri ELi lipu all sõitvaid laevu. Lühema aja jooksul mõjutaks see õigusaktide lihtsustamist positiivselt. Pikema aja jooksul võib see mõju olla väiksem, kui ELi liikmesriikides Hongkongi konventsiooni rakendamiseks vastuvõetud õigusakte ei ühtlustata. Võimaluste D, E2 ja E3 mõju oleks positiivne, kuna nendega asendataks kehtivad õigusaktid uue vahendiga, mis on paremini kohandatud laevade eripäraga. 21. Ükski poliitikavõimalus ei tohiks üleliia mõjutada väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid, kuna peamised selle valdkonna ettevõtjad (ELi laevaomanikud) ei ole tavaliselt väikesed või keskmise suurusega. 22. Hongkongi konventsiooni rakendamisega seotud kulud laeva olelusringi jooksul (halduskulud laeva tööea jooksul ning madalam müügihind ringlussevõtul) on väga väikesed ning seega arvatakse, et nii alusstsenaarium kui ka kõik teised stsenaariumid ei avalda mõju tarbijale. 23. Põhimõtteliselt ei mõjuta ükski mõjuhinnangu aruandes esitatud poliitikavõimalus ELi eelarvet. Järgmises tabelis on kokkuvõtlikult esitatud erinevate stsenaariumide kvantitatiivne mõju võrreldes alusstsenaariumiga. Mõju || Keskkonnamõju || Sotsiaalne mõju || Majanduslik mõju Keskkonnahoidlikult käideldud ohtlikud jäätmed[4] || Töökoormus, EL[5] || Töökoormus (kaitstud töötajad) || Töökoormus (kaitseta töötajad) || Töökoormus (kaitseta lapstöötajad) || Surmaga lõppenud õnnetused (täiskasvanud)[6] || Muud kui surmaga lõppenud õnnetused (täiskasvanud) 5 || Surmaga lõppenud õnnetused (lapsed) || Muud kui surmaga lõppenud õnnetused (lapsed) (children) 5 || Sotsiaalkulud[7] || Laevaomanike tulud || Halduskulud (liikmesriigid) Lühike ajavahemik (2015) || B || 0 % || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || -1 952 011 || 378 604 C || -6 % || -5 || 189 || 468 || 159 || 1 || 184 || 0 || 29 || 969 792 || 12 540 267 || 0 D || 23 % || 0 || 1 423 || -2 246 || -764 || -2 || -473 || -1 || -133 || -3 372 237 || -22 019 545 || 356 430 E2 || 30 % || 0 || -938 || -2 385 || -811 || -4 || -1 105 || -1 || -148 || -5 401 791 || -66 349 943 || 356 430 E3 || 23 % || 0 || 1 423 || -2 246 || -764 || -2 || -473 || -1 || -133 || -3 372 237 || -22 221 755 || 356 430 Keskmine ajavahemik (2020) || B || 0 % || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || -112 036 486 || 640 117 C || -20 % || -6 || -2 497 || 3 244 || 1 103 || 1 103 || 3 || 633 || 1 || 5 993 494 || 31 192 613 || -436 341 D || 0 % || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || -112 036 486 || 617 943 E2 || 16 % || 0 || -3 778 || 0 || 0 || 0 || -2 || -833 || 0 || -2 820 429 || -189 916 941 || 617 943 E3 || 0 % || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || -112 266 395 || 617 943 Pikk ajavahemik (2025) || B || 0 % || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 149 062 972 || 22 174 C || 0 % || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 159 369 991 || -879 612 D || 0 % || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 149 062 972 || 0 E2 || 16 % || 0 || -3 428 || 0 || 0 || -2 || -756 || 0 || 0 || -3 114 124 || 63 072 738 || 0 E3 || 0 % || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 148 854 325 || 0 5. Poliitikavõimaluste võrdlus 24. Poliitikapakettide hindamisel on võetud aluseks tõhususe, tulemuslikkuse ja ELi õigusaktidega seostatavuse kriteeriumid. 25. Tõhususe poolest tunduvad kõige huvipakkuvamad võimalused D, E2 ja E3. Need võimalused on parimad kõigi erieesmärkide saavutamiseks. Võimalused B ja E1 ei oleks üldiselt tõhusad ja võimalus C oleks tõhus seoses erieesmärkidega 2 ja 3. 26. Võimaluse B tulemuslikkus oleks üldiselt negatiivne, kuna sellega väheneksid laevaomanike tulud, suureneksid ELi liikmesriikide halduskulud ja ei laheneks praegused probleemid seoses vastavusega. Võimaluse C tulemuslikkus oleks samuti negatiivne: selle mõju laevaomanike tuludele ja ELi liikmesriikide halduskuludele oleks küll positiivne, kuid seevastu tooks see lühikese ja keskmise ajavahemiku jooksul kaasa märkimisväärsed keskkonna- ja sotsiaalkulud. Võimaluse E1 tulemuslikkus oleks üldiselt negatiivne. Selle majanduslik mõju ELi liikmesriikidele oleks positiivne, kuid keskkonnaalane ja sotsiaalne mõju oleks negatiivne. Võimalused D ja E3 sisaldavad tõhusaid meetmeid, mille rakendamise ja halduskulud on väikesed ning mis oleksid tulemuslikud kõigi erieesmärkide saavutamisel. Võimaluse D2 tulemuslikkus oleks üldiselt positiivne. 27. Võimalused D, E2 ja E3 tulemuslikkus oleks positiivne. Kuid võimalusega E2 kaasneks laevaomanike jaoks väga suured kulud, mida saadav keskkonna- ja tervisekasu tasakaalustaks vaid osaliselt. 28. Tõhususe poolest näib kõige huvipakkuvam võimalus D. See pakub parimaid võimalusi kõigi erieesmärkide saavutamiseks ning võrreldes võimalusega E3 oleks ka nõuetele vastavuse tase kõrgem. 29. Lisaks näitab ELi meetmetega seostatavuse analüüs, et isegi kui võimaluse D puhul tuleb teha teatavaid kompromisse positiivse keskkonna- ja sotsiaalse mõju ning negatiivse majandusliku mõju vahel, on kompromissid väiksemad kui võimaluse E2 puhul. Võimalusega D kaasnevat laevaomanike tulu vähenemist (täiustatud lammutuskohad pakuvad madalamat hinda) tasakaalustab saadav keskkonna- ja sotsiaalne kasu. Selle võimalusega käsitletakse kõiki olemasolevaid probleeme ning kehtestatakse uued nõuded vastavuse tagamiseks enne ringlussevõttu (lipuriigi kirjaliku teavitamise kohustus) ja pärast ringlussevõttu (sanktsioonid juhuks, kui laeva ei lammutata loaga lammutuskohas). Selle võimalusega kaasneks seega suurem nõuetele vastavus. Seepärast on ELi meetmetega kõige paremini seostatav võimalus D. Eespool öeldut silmas pidades soovitatakse võimalust D. 30. Allpool esitatud tabelis võrreldakse kokkuvõtvalt kõiki poliitikavõimalusi seoses nende tõhususe, tulemuslikkuse ja seostatavusega. Poliitikavõimalus || B || C || D || E1 || E2 || E3 Tõhusus || || || || || || · Erieesmärk nr 1 || negatiivne || negatiivne || positiivne lähiperspektiivis, neutraalne pika aja jooksul || negatiivne || positiivne || positiivne · Erieesmärk nr 2 || negatiivne || väga positiivne || väga positiivne || neutraalne || positiivne || väga positiivne · Erieesmärk nr 3 || negatiivne || positiivne || positiivne || kergelt negatiivne || positiivne || positiivne Tulemuslikkus || negatiivne || negatiivne || väga positiivne || negatiivne || positiivne || väga positiivne Seostatavus || puudub || puudub || teatavate kompromissidega || puudub || oluliste kompromissidega ning nõuetele mittevastavuse risk || teatavate kompromissidega, kuid nõuetele mittevastavuse risk Järeldus || || || Soovitatud võimalus || || || 6. Seire ja hindamine 31. Arvestades praegusi nõuetele vastavuse probleeme, tuleks edusamme jälgida ning kontrollida ELi õigusaktide rakendamist ja tõhusust ning nende panust eesmärkide saavutamisesse. On tehtud ettepanek võrrelda igal aastal nende laevade loetelu, mille puhul peeti tõenäoliseks nende lammutamist eelneval aastal, selliste laevade loeteluga, mis võeti ringlusse ELi kontrollitud ja sertifitseeritud lammutuskohtades. 32. Sellega seoses võiks edusamme mõõta eelkõige järgmiste näitajatega: · määruse kriteeriumidele vastavate laevalammutuskohtade arv; · sellistes lammutuskohtades lammutatud ELi lipu all sõitvate laevade arv ja osakaal võrreldes samade näitajatega kogu maailma arvestuses; · Hongkongi konventsiooni ratifitseerimise seis peamistes lipu- ja ringlussevõturiikides; · andmed laevalammutuskoha tööhõive (tööhõive liik, tööõnnetused, kutsehaigused) ning laevade ringlussevõtuga seotud saastuse kohta (kui need on olemas). 33. Laevade ringlussevõttu käsitlevat ELi poliitikat tuleb nende näitajate põhjal korrapäraselt läbi vaadata ning esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule korrapäraselt rakendus-/eduaruanded. 34. Kui nõuetele vastavuse probleemid peaksid jätkuma, tuleks ELi tasandil võtta täiendavaid meetmeid, näiteks luua ELi laevalammutusfond. [1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1013/2006, 14. juuni 2006 , jäätmesaadetiste kohta. [2] Võimaluse E1 kohaselt lubataks praegu OECD riikides ringlussevõetavad riigile kuuluvad laevad (sh sõjalaevad) saata ringlussevõtuks Aasiasse ning seega oleks CO2 heide viimase reisi tõttu suurem. [3] Täisealiste ja lapstöötajate surma- ja õnnetusjuhtumid. [4] Laevade ringlussevõtul tekkinud ohtlike jäätmete osakaal, mida on käideldud keskkonnahoidlikult, iga võimaluse puhul võrreldes alusstsenaariumiga. . [5] Väljendatuna inimtööaastates. [6] Inimeste arv. [7] Eurodes.