Seletuskiri

1.ETTEPANEKU TAUST

Euroopa Liit ja selle 26 liikmesriiki on alla kirjutanud Minamata elavhõbedakonventsioonile (edaspidi „konventsioon”), mille üle peeti läbirääkimisi ÜRO Keskkonnaprogrammi egiidi alla ja mis võeti vastu 2013. aasta oktoobris toimunud täievoliliste esindajate konverentsil Kumamotos, Jaapanis.

Konventsioon on peamine rahvusvaheline õigusraamistik, mille eesmärk on kaitsta inimeste tervist ja keskkonda elavhõbeda ja elavhõbedaühendite inimtekkeliste heidete (edaspidi „elavhõbedaheited”) õhku, vette ja pinnasesse sattumise eest. See käsitleb elavhõbeda kogu olelusringi alates elavhõbedamaagi kaevandamisest kuni elavhõbedajäätmete kõrvaldamiseni.

Konventsiooni artikliga 8 on nõutud, et osalised ohjaksid ning teostatavuse korral vähendaksid elavhõbedaheiteid õhku, mis on pärit D lisa allikakategooriate loetelupunktallikatest. Konventsiooni artikli 8 lõike 2 alapunkti b kohaselt võib osaline reguleerida ka ainult teatavat osa allikakategooriasse kuuluvatest allikatest, eeldusel et hõlmatud allikad põhjustavad vähemalt 75 protsenti kõnealuse allikakategooria heidetest.

Vastavalt konventsiooni artikli 8 lõikele 4 peavad konventsiooni osalised kõikide „uute allikate” puhul nõudma parima võimaliku tehnika ja parimate keskkonnatavade kasutamist. „Olemasolevate allikate” puhul peavad osalised ohjama elavhõbedaheiteid atmosfääri konventsiooni artikli 8 lõikes 5 loetletud ühe või mitme meetme abil, mis hõlmavad parimat võimalikku tehnikat ja parimaid keskkonnatavasid, kvantifitseeritava eesmärgi seadmist või heite piirnormide kehtestamist. Osalised peavad vastavalt artikli 8 lõikele 7 looma õhku saastavate elavhõbedaheidete registri ja seda pidama allikate puhul, mis on reguleeritud artikliga 8.

Et aidata osapooltel täita kõnealuseid kohustusi, nähakse konventsiooni artikli 8 lõigetega 8 ja 9 ette, et konventsiooniosaliste konverentsil võetakse vastu suunised, milles käsitletakse parimat võimalikku tehnikat ja parimaid keskkonnatavasid, konventsiooniosaliste toetamist artikli 8 lõikes 5 sätestatud meetmete rakendamisel (eriti kvantifitseeritavate eesmärkide ja heite piirnormide kehtestamisel), kriteeriume, mida osalised võivad rakendada vastavalt artikli 8 lõike 2 alapunktile b, ning metoodikat heidete registri ettevalmistamiseks.

Konventsiooni artikli 8 lõikega 10 (2. lause) on täpsustatud, et konventsiooniosalised võtavad neid suuniseid arvesse artikli 8 rakendamisel.

Kõnealuses raamistikus loodi konventsiooni täievoliliste esindajate konverentsil tehniliste ekspertide rühm, kellele anti volitused kui allorganile, kes annab aru valitsustevahelisele läbirääkimiskomiteele ja töötab välja suunisdokumendid, millele on osutatud eespool nimetatud artikli 8 lõigetes 8 ja 9. Konverentsil seatud eesmärgid peavad võimaldama konventsiooniosalistel otsustada esimesel istungil nende küsimuste üle ja edendada tõhusat rahvusvahelist tegevust, et kaitsta inimeste tervist ja keskkonda inimtekkeliste elavhõbedaheidete eest enne konventsiooni jõustumist. Selleks on eksperdirühm koostanud neli suunisdokumenti, mille on ÜRO Keskkonnaprogrammi sekretariaat avaldanud [XX/XX/XXXX], ning need esitatakse esialgseks vastuvõtmiseks valitsustevahelise läbirääkimiskomitee seitsmendal istungil, mis toimub 10.–15. märtsil 2016 Jordaanias, pidades silmas, et nende sisu eeldatavasti ei muudeta esialgse vastuvõtmise ning ametliku ja lõpliku vastuvõtmise vahel konventsiooniosaliste konverentsil.

2.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJUHINNANGU TULEMUSED

Tehniliste ekspertide rühm kohtus neli korda ajavahemikus 2014. aasta veebruar kuni 2015. aasta september. Pärast ÜRO Keskkonnaprogrammi avalikku konsultatsiooni suuniste kavandi üle, mis leidis aset 2015. aasta suvel, viimistles töörühm kavandi dokumendid kohe pärast oma neljandat istungit, mis toimus 10.–15. septembril 2015 Stockholmis.

Kuigi EL töötab konventsiooni liidu õigusesse ülevõtmise ja selle ratifitseerimise suunas, on kohustused, mis tulenevad eespool nimetatud artikli 8 lõigetest 4, 5 ja 7, mida täiendab suunisdokumendi artikkel 8, juba kehtestatud mitme ELi õigusaktiga. Eelkõige nõutakse tööstusheiteid käsitleva direktiiviga 2010/75/EL, et konventsiooni artikliga 8 hõlmatud käitiste käitajad võtaksid asjakohaseid meetmeid, ennetamaks elavhõbedaheidetest tingitud saaste teket ning kasutaksid selleks parimat võimalikku tehnikat. Seoses kohustusega luua elavhõbedaheite register ja seda pidada ja asjakohast metoodikat, mida on selgitatud kavandatud suunistes, on määrusega (EÜ) nr 166/2006, mis käsitleb Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistrit, kehtestatud selline register.

Seetõttu ei tekitaks suunisdokumentide esialgne vastuvõtmine, millele järgneb nende ametlik vastuvõtmine konventsiooniosaliste konverentsil, ELile täiendavat keskkonnaalast või sotsiaal-majanduslikku mõju. See motiveeriks kolmandaid riike vähendama elavhõbedaheidet õhku, mis põhjustab piiriülest saastust ELis ning saastab ka üleilmset toiduahelat.

3.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

Arvestades, et ELi õigusaktid on nelja kavandatud suunisdokumendiga kooskõlas, peaks ELi seisukoht valitsustevahelise läbirääkimiskomitee seitsmendal istungil neid dokumente toetama, et tagada nende esialgne vastuvõtmine, mis aitaks kaasa nende võimalikult kiirele rakendamisele ning võimaldaks nende ametlikku ja lõplikku vastuvõtmist konventsiooniosaliste konverentsi esimesel istungil.

4.MÕJU EELARVELE

Käesoleva ettepaneku kohane otsus ei mõjuta liidu eelarvet.