KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE TAGATISFONDI JA SELLE JUHTIMISE KOHTA 2012. AASTAL /* COM/2013/0661 final */





Sisukord 1........... Sissejuhatus. 3 2........... Fondi rahaline seis 31. detsembri 2012. aasta seisuga. 4 2.1........ Fondi rahavood. 4 2.2........ Olulised tehingud. 6 2.3........ Oluline tehing pärast aruande esitamise kuupäeva. 6 2.4........ Raamatupidamisaruannete esitamine. 6 2.4.1..... Koostamise alus. 6 2.4.2..... Tagatisfondi eelkonsolideeritud finantsaruanded 31. detsembri 2012. aasta seisuga. 7 3........... MAKSED FONDI VÕI FONDIST. 12 3.1........ Üldeelarvest tagatisfondi tehtavate maksete õiguslik alus. 12 3.2........ Eelarveaasta jooksul üldeelarvesse või üldeelarvest tehtavad maksed. 12 3.2.1..... Maksed fondi 12 3.2.2..... Intressid fondi likviidsete varade investeeringutelt 12 4........... FONDI KOHUSTUSED.. 14 4.1........ Maksekohustuste täitmatajätmisest tulenevad maksed. 14 4.2........ EIP tasu. 15 1. Sissejuhatus Välistegevuse tagatisfond (edaspidi „fond”) asutati nõukogu 25. mai 2009. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 480/2009[1] (kodifitseeritud versioon), et tasuda liidu võlausaldajaile juhul, kui laenu saaja ei maksa tagasi Euroopa Liidu antud või tagatud laenu. Vastavalt kõnealuse määruse artiklile 7 usaldas komisjon ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) vahel 23. novembril 1994. aastal Brüsselis ja 25. novembril 1994. aastal Luxembourgis sõlmitud ning seejärel 17./23. septembril 1996, 8. mail 2002, 25. veebruaril 2008, 20. oktoobril 2010 ja 9. novembril 2010 muudetud lepinguga (edaspidi „leping”) fondi finantsjuhtimise EIP-le. Lepingu artikli 8 lõike 2 kohaselt peab EIP iga aasta 1. märtsiks esitama komisjonile fondi tegevuse ja juhtimise aruande („Finantstulemuste selgitus”) ning fondi eelmise aasta finantsaruande („Fondi rahalise seisu aruanne”). Täpsem teave 2012. aastat käsitleva aruande kohta on esitatud komisjoni talituste töödokumendis. Lisaks peab komisjon määruse artikli 8 kohaselt saatma iga aasta 31. maiks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale fondi eelmise finantsaasta finants- ja juhtimisaruande. 2. Fondi rahaline seis 31. detsembri 2012. aasta seisuga Fondi rahaline seis on kõigi nende rahavoogude summa, mis on toimunud alates fondi moodustamisest 1994. aastal. 2.1. Fondi rahavood Fondis oli vahendeid kokku 2 021 926 202,00 euro väärtuses (vt komisjoni personali töödokumendi punkt 3: „Fondi rahalise seisu aruanne 31. detsembri 2012. aasta seisuga”, esitanud EIP). See summa sisaldab alates fondi moodustamisest toimunud rahavoogusid: Tagatisfond || Summa 31. detsembri 2012. aasta seisuga || Summa 31. detsembri 2011. aasta seisuga || Muutus Eelarvemaksed fondi || 3 540 394 500,00 || 3 384 734 500,00 || 155 660 000,00 Kumuleeruv iga-aastane puhastulu || 846 343 661,55 || 802 354 046,04 || 43 989 615,51 Fondist tehtud selliste maksete hüvitamine, mis tulenevad maksekohustuste täitmatajätmisest || 578 854 353,78 || 576 705 008,19 || 2 149 345,59 Muu kreditoorne võlgnevus (sealhulgas sissenõutud, kuid veel maksmata tagatised ning EIP haldustasud) || 18 819 492,23 || 770 809,98 || 18 048 682,25 Hilinenud tagasimaksetelt 2002. aastal võetud tasu || 5 090 662,91 || 5 090 662,91 || 0,00 Nõuded fondi vahenditele (sealhulgas sissenõutud, kuid veel maksmata tagatised) || (519 866 214,55) || (477 860 856,19) || (42 005 358,36) Järjestikused tagasimaksed eelarvesse (sh erandlik tagasimakse eelarvesse seoses uute liikmesriikide ühinemisega) || (2 501 391 526,79) || (2 501 391 526,79) || 0,00 Portfelli hinnangus tehtud parandus vastavalt IFRSi kohasele hinnangule || 53 681 272,87 || (34 197 488,08) || 87 878 760,95 Fondi arvestuslik väärtus || 2 021 926 202,00 || 1 756 205 156,06 || 265 721 045,94 Fondi arvestuslik väärtus kasvas 2012. aastal umbes 266 miljoni euro võrra. See on selgitatav järgmiselt. Väärtust on suurendanud · Eelarvest saadud toetus (eraldatud summa) 156 miljonit eurot fondi kohandamiseks 9 %-lise sihtsummaga · Finantstehingutest saadud netotulu oli 44 miljonit eurot. · Seoses maksekohustuste täitmatajätmisega fondist tehtud maksete tagasisaamine summas 2 miljonit eurot. · Kreditoorne võlgnevus 18 miljonit eurot koosneb peamiselt fondilt sissenõutud tagatistest (makse tehti 2013. aasta alguses). · Portfelli hinnanguline väärtus suurenes 88 miljoni euro võrra tulenevalt hinnavolatiilsusest finantskriisi ajal. Väärtust on vähendanud · Fondi sekkumine Süüria maksekohustuste täitmatajätmise katmiseks summas 42 miljonit eurot, millest 18 miljonit eurot oli 31. detsembri 2012. aasta seisuga veel maksmata (kreditoorne võlgnevus). 2.2. Olulised tehingud (1) 2012. aasta jaanuaris arvutati vastavalt määruse artiklitele 3 ja 5 välja eelarvest fondi tehtavad maksed. Määruse[2] artiklis 3 on fondi sihtsummana sätestatud 9 % iga toiminguga seotud kohustuste kogusummast põhikapitali osas, millele lisandub tasumisele kuuluv maksmata intress. Määruse artikli 5 kohaselt arvutatakse summa, mis kantakse eelarvest fondi aastal „n+1”, aasta „n–1” lõpus sihtsumma ja fondi netovara väärtuse vahel ilmneva erinevuse alusel, mis on arvutatud aasta „n” alguses. Selleks et kohandada fondi 9 %-ga kapitalikohustuste kogusummast, lisati 2013. aasta eelarvesse 155,66 miljonit eurot fondi sissemakseteks. 31. detsembri 2011. aasta seisuga oli sihtsumma 1 911,09 miljonit eurot, mis on 9 % maksmisele kuuluvatest tagatud tehingutest (21 234,34 miljonit eurot). 31. detsembri 2011. aasta seisuga oli sihtsumma ja fondi netovara (1 755,43 miljonit eurot) vaheline erinevus 155,66 miljonit eurot. Nimetatud summat taotleti fondi rahastamiseks 2013. aastal ning nõukogu ja Euroopa Parlament kiitsid selle 2012. aasta novembris heaks. Seejärel kajastati summat eelarvest fondi kantava saadaoleva summana. (2) 20. veebruaril 2012 kanti eelarvest fondi 260,17 miljonit eurot, mis vastab 2012. aastal fondi tehtavatele maksetele (vt täpsemalt punktis 3.2.1 „Maksed fondi”). (3) Alates 2011. aasta novembrist on EIP-l võlgnevusi seoses Süüria riigivõlaga[3]. Seoses sellega ning kooskõlas ELi ja EIP vahel sõlmitud tagatislepinguga on EIP esitanud ELi tagatisfondile 2012. aastal 4 nõuet kogusummas 42 miljonit eurot, millest on tagasi saadud 2,15 miljonit eurot (vt punkt 4.1 „Maksekohustuste täitmatajätmisest tulenevad maksed”). 2.3. Oluline tehing pärast aruande esitamise kuupäeva 20. veebruaril 2013 kanti eelarvest fondi 155,66 miljonit eurot, mis vastab 2013. aastal fondi tehtavatele maksetele. 2.4. Raamatupidamisaruannete esitamine 2.4.1. Koostamise alus Fondi finantsaruanded (sealhulgas eelkonsolideeritud finantsaruanded) on koostatud vastavalt Euroopa Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele, eelkõige vastavalt raamatupidamiseeskirjale nr 11 „Finantsinstrumendid”, nagu on täpsustatud komisjoni talituste töödokumendis. 2.4.2. Tagatisfondi eelkonsolideeritud finantsaruanded 31. detsembri 2012. aasta seisuga Fondi eelkonsolideeritud finantsaruanded koostatakse selleks, et võtta arvesse raamatupidamistoiminguid, mida EIP poolt fondi kohta koostatud finantsaruanded ei hõlma (vt töödokument). Sellised toimingud on vaja arvesse võtta fondi olemasolu ajal esinenud makseviivituste tõttu. Kui laenusaaja ei maksa tagasi fondi tagatud laenu, peaks eelkonsolideeritud bilanss sisaldama kõiki võlgnetavaid summasid ja intressilaekumisi hilinenud maksetelt ning muid laekumisi,[4] kuni kõik fondile tasumisele kuuluvad summad on täielikult tagasi makstud. Seega koostatakse fondile aasta lõpus kõik raamatupidamisaruanded, mis konsolideeritakse ELi konsolideeritud bilansiga. 31. detsembri 2012. aasta seisuga oli seoses Süüria laenudega, millele on andnud tagatise fond ja mida kajastatakse eelkonsolideeritud finantsaruannetes käibevarana (üleantud laenud), maksekohustuste täitmatajätmisest tulenevaid makseid kogusummas 21 873 627,24 eurot, samuti sama kohustusi mittetäitva võlgnikuga seotud nõudeid kogusummas 17 982 385,53 eurot, mida kajastatakse eelkonsolideeritud finantsaruannetes muude nõuetena ning vastaspoolt kohustustena (makse tehti 2013. aasta jaanuaris/veebruaris). Seega on eelkonsolideeritud bilansi kogusumma 2 061 782 214,77 eurot. Tuleks märkida, et eelkonsolideeritud finantsaruanded kajastavad Euroopa Komisjoni peaarvepidaja 31. jaanuari 2013. aasta otsust, mida kohaldatakse 1. jaanuaril 2012 või pärast seda algavate arvestusperioodide suhtes ja mille kohaselt tuleb Euroopa institutsioonide likviidseid finantsvarasid kajastada käibevarana või põhivarana vastavalt nende lõpptähtajale ning mitte enam üksnes käibevarana. Võrreldavuse eesmärgil on käibevara ja põhivara eristatud ka 2011. aasta andmete puhul. Komisjoni talituste töödokumendis[5]esitatud bilanss ei kajasta siiski Euroopa Komisjoni peaarvepidaja otsust. Otsus võeti tegelikult vastu liiga hilja, et seda oleks saanud võtta arvesse välistegevuse tagatisfondi finantsaruannetes, mille EIP esitas komisjoni talituste töödokumendis. 2.4.2.1. Tagatisfond: Eelkonsolideeritud bilanss Eelkonsolideeritud bilanss koostatakse bilansi konsolideerimiseks ELi konsolideeritud finantsaruannetega. Peamisi muudatusi on selgitatud märkustes bilansi kohta. Bilanss: varad (eurodes) || 2012 || 2011 PÕHIVARA || || Pikaajalised investeeringud || 1 347 503 201,55 || 994 147 018,00 Likviidsed varad – kulud || 1 277 457 029,68 || 986 847 999,50 Likviidsed varad – kindlustusmatemaatilised erinevused || 1 937 127,51 || 1 281 526,63 Likviidsed varad – õiglase väärtuse parandamine || 52 128 946,59 || (11 104 971,28) Likviidsed varad – viitlaekumised || 15 980 097,77 || 17 122 463,15 Põhivara kokku || 1 347 503 201,55 || 994 147 018,00 || || KÄIBEVARA || || Lühiajalised investeeringud || 268 067 766,99 || 200 405 636,14 Likviidsed varad – kulud || 265 916 314,50 || 220 037 760,00 Likviidsed varad – kindlustusmatemaatilised erinevused || (2 383 541,31) || (368 459,65) Likviidsed varad – õiglase väärtuse parandamine || 1 540 460,39 || (23 084 885,85) Likviidsed varad – viitlaekumised || 2 994 533,41 || 3 821 221,64 Lühiajalised nõuded || 196 117 402,09 || 260 170 000,00 ELi eelarvest tehtud maksed || 155 660 000,00 || 260 170 000,00 Üleantud laenud || 21 873 627,24 || - Muud nõuded: sissenõutud tagatised || 17 982 385,53 || - Muud nõuded: kupong || 601 389,32 || - Raha ja raha ekvivalendid || 250 093 844,14 || 301 482 501,92 Arvelduskontod || 8 074 235,40 || 1 340 446,23 Lühiajalised hoiused – nominaalne || 242 000 000,00 || 299 600 000,00 Lühiajalistelt hoiustelt kogunenud intressid || 19 608,74 || 542 055,69 Käibevara kokku || 714 279 013,22 || 762 058 138,06 || || KOKKU || 2 061 782 214,77 || 1 756 205 156,06 Bilanss: kohustused (eurodes) || 2012 || 2011[6] || || A. OMAKAPITAL || || Kapital (tagatisfond) || 1 039 002 973,21 || 883 342 973,21 Fondi tehtud sissemaksed || 883 342 973,21 || 623 172 973,21 Eraldatud, kuid veel tegemata sissemaksed || 155 660 000,00 || 260 170 000,00 Reservid || 53 681 272,87 || (34 197 488,08) Kohaldatakse esmakordselt – õiglase väärtuse reserv || 11 865,89 || (7 630,95) Likviidsete varade õiglase väärtuse muutumine || 53 669 406,98 || (34 189 857,13) Kumuleerunud ülejääk / puudujääk || 906 288 860,95 || 864 136 059,99 Varasemate perioodide tulem || 906 288 860,95 || 864 136 059,99 Aasta majandustulemus || 43 929 330,40 || 42 152 800,96 Omakapital kokku || 2 042 902 437,43 || 1 755 434 346,08 || || LÜHIAJALISED KOHUSTUSED || || Kreditoorne võlgnevus || 18 879 777,34 || 770 809,98 Sissenõutud, kuid veel maksmata tagatised || 17 982 385,53 || Muud || 837 106,70 || 770 809,98 Muud (käsitlustasu) || 60 285,11 || - Lühiajalised kohustused kokku || 18 879 777,34 || 770 809,98 || || KOKKU || 2 061 782 214,77 || 1 756 205 156,06 Märkused bilansi kohta · Kirje „Lühiajalised nõuded” sisaldab 2013. aasta saadaolevate sissemaksete summat, mis makstakse ELi eelarvest fondi 2013. aasta alguses. Samuti hõlmab see üleantud laene, mille eest fond on tagatise andjana juba maksnud, samuti sissenõutud summasid, mida ei ole veel makstud (makse 2013. aasta jaanuaris/veebruaris). Need summad hõlmavad kapitali, intresse ja trahve, mis makstakse Euroopa Liidu eelarvesse pärast seda, kui fond on tagatise vabastanud. Muud nõuded hõlmavad tasumisele kuuluvaid kuponge, mida ei ole bilansipäeval veel makstud. · Omakapitali kirje „Kumuleerunud ülejääk” ja töödokumendis esitatud fondi rahalise seisu vaheline erinevus tuleneb nõuete ja trahvide järjestikustest tagasimaksetest fondi. · Kirje „Kreditoorne võlgnevus” hõlmab 2012. aastal sissenõutud tagatisi, mis on bilansipäeva seisuga maksmata, fondile makstavate trahvide tasumisest tulenevalt EIP-le makstavaid tagastustasusid, EIP haldustasu ja auditeerimistasusid. · 2011. ja 2012. aastal ei registreerinud komisjon fondi portfellis hoitavate ELi riigivõlakirjade ja riigi tagatud võlakirjade väärtuse langust. · Fondi positsioon ELi riigivõlas riikide kaupa on esitatud töödokumendis. 2.4.2.2. Tagatisfond: Eelkonsolideeritud tulemiaruanne Sarnaselt bilansiga koostatakse ka eelkonsolideeritud majandustulemuste aruanne selle konsolideerimiseks ELi konsolideeritud finantsaruannetega. Peamisi parandusi on selgitatud märkuses eelkonsolideeritud majandustulemuste aruande kohta. Konsolideeritud majandustulemuste aruanne eurodes || 2012 || 2011 || || Tulu finantstehingutest || 47 722 795,64 || 44 976 268,71 Intressitulu || || Rahalt ja raha ekvivalentidelt saadud intressitulu || 2 152 817,58 || 4 118 369,38 Intressitulu likviidsetelt varadelt || 36 869 194,02 || 40 771 673,71 Muu intressitulu || 104 765,51 || 86 225,62 Realiseeritud kasum likviidsete varade müügist || 8 596 018,53 || Finantstehingute kulud || (3 793 465,24) || (2 823 467,75) Realiseeritud kahjum likviidsete varade müügist || (2 781 347,56) || (1 940 019,61) Muud finantskulud || (1 012 117,68) || (883 448,14) millest haldustasud || (805 306,70) || (739 809,98) millest käsitlustasu || (60 285,11) || Ülejääk muust tegevusest kui põhitegevus || 43 929 330,40 || 42 152 800,96 || || Aasta majandustulemus || 43 929 330,40 || 42 152 800,96 Märkused eelkonsolideeritud majandustulemuste aruande kohta: Kirje „Muud finantskulud” hõlmab EIP haldustasu, auditeerimistasusid ja fondile makstavate trahvide tasumisest tulenevalt EIP-le makstavaid tagastustasusid. 3. MAKSED FONDI VÕI FONDIST Käesolevas jaos on selgitatud fondi sisse tulevaid või sellest välja minevaid rahavoogusid. 3.1. Üldeelarvest tagatisfondi tehtavate maksete õiguslik alus Tagatisfondi määrust muudeti 2007. aastal,[7] et tagada eelarvevahendite tõhusam kasutamine nii, et fondi rahastatakse tagatisega laenude tagasimaksmata summadest. Sihtsumma on 9 % laenudest ja tagatud tagasimaksmata laenudest, sealhulgas kõikidest tagatud tehingutest (EIP, makromajandusliku finantsabi ja Euratomi laenud) väljaspool ELi. Sihtsumma ja fondi netovara väärtuse vaheline erinevus kaetakse eelarverealt 01040114 „Maksed tagatisfondi” või ülejäägi korral tehakse makse fondist eelarvesse. Fondi rahastamine toimub eelarverubriiki 4 („Välissuhted”) kuuluva eelarverea 01040114 „Maksed tagatisfondi” kaudu. Sellega seoses tuleb märkida, et komisjon esitas 2013. aastal õigusakti ettepaneku, mis käsitleb EIP välislaenude andmise volitusi aastatel 2014–2020 ning mida praegu nõukogus ja Euroopa Parlamendis arutatakse. Kõnealuste arutelude tulemusel mõjutavad oluliselt tagatisfondi rahastamiseks vajalikke vahendeid, kuna fondi suurus on otseselt seotud tagasimaksmata tagatud summadest. 3.2. Eelarveaasta jooksul üldeelarvesse või üldeelarvest tehtavad maksed 3.2.1. Maksed fondi 31. detsembri 2010. aasta seisuga maksmisele kuuluvate tagatud tehingute (16 360,73 miljonit eurot) alusel lisati Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarve kulude eelarvestuse eelarvereale 01040114 „Maksed tagatisfondi” 260,17 miljonit eurot. See summa kanti eelarvest ühe tehinguga fondi 20. veebruaril 2012. 3.2.2. Intressid fondi likviidsete varade investeeringutelt 3.2.2.1. Investeerimispoliitika Fondi likviidsed varad on investeeritud kooskõlas muudetud lepingu[8]lisas sätestatud varahalduspõhimõtetega. Sellele vastavalt peab 20 % fondi investeeringutest olema lühiajaline (kuni aasta). Selliste investeeringute hulka kuuluvad muutuva intressimääraga väärtpaberid sõltumata tähtajast ja püsiva intressimääraga väärtpaberid, mille tähtaja lõpuni on jäänud kuni aasta, sõltumata algsest tähtajast. Seda tehakse seetõttu, et püsiva intressimääraga väärtpaberite nominaalväärtusest makstakse tähtaja lõppedes välja 100 %, samas kui muutuva intressimääraga väärtpabereid saab tavaliselt müüa 100 %-le lähedase hinnaga igal ajal, sõltumata järelejäänud tähtajast, kui nende krediidiriski marginaal kajastab nende krediiditunnuseid. Selleks et hoida tasakaalu vajaliku likviidsusega eri vahendite vahel, hoitakse vähemalt 100 miljonit eurot rahaliste rahaturuinstrumentide, eelkõige pangahoiustena. Komisjon ja EIP on kokku leppinud nende pankade suhtes, kellel on lubatud hoiuseid vastu võtta. Nimekirja on pankade reitingumuutusi arvestades korrapäraselt läbi vaadatud. Kõikidel pankadel on vähemalt kas reitinguagentuuri Moody’s lühiajaliste investeeringute reiting P1 või samaväärne Standard & Poor’si või Fitch’i reiting. Neisse pankadesse tehtud investeeringute kohta kehtivad eeskirjad, millega tagatakse konkurentsivõimeline tasuvus ning välditakse liigset riski koondumist. 3.2.2.2. Finantstulemused Fondi kogutootlus oli +7,7963 % aastas. Nõrk majanduskasv ja ääreala riikide riigivõla riskist tulenev portfellide ümberjaotamine 2012. aastal soodustas kõrge reitinguga riikide riigivõlakirjade tootluse vähenemist enneolematult madalale tasemele. Finantsturu killustumine tuumikriikide ja ääreala riikide vahel oli äärmiselt suur, pidades silmas kapitali väljavoolu ääreala riikidest. Selles kontekstis oli EKP-l 2012. aastal esmatähtis roll riigivõlakirjaturul. Piiramatud likviidsussüstid ja kaks kolmeaastase tähtajaga pikemaajalist refinantseerimisoperatsiooni esimeses kvartalis aitasid leevendada pankade rahastamisprobleeme ja hõlbustasid teatavate riikide (eelkõige Hispaania ja Itaalia) väärtpaberite pakkumist. EKP väljakuulutatud riigivõlakirjade ostuprogramm (Outright Monetary Transactions – rahapoliitilised otsetehingud) aitas aasta lõpuks oluliselt vähendada haavatavamate euroala liikmesriikide marginaale. Kõnealused suundumused ja muud kriisist ülesaamiseks võetud meetmed mõjutasid positiivselt fondi finantstulemusi (vt üksikasju komisjoni talituste töödokumendi punktis 1.4 „Finantstulemused”). 3.2.2.3. Tulu finantstehingutest 2012. aastal moodustas intressitulu sularahalt ja sularahaekvivalentidelt ning väärtpaberitelt kokku 47 722 795,64 eurot, mis jaguneb järgmiselt. Kirjeldus || 2012 || 2011 Intressitulu rahalt ja raha ekvivalentidelt || 2 152 817,58 || 4 118 369,38 Lühiajalistelt hoiustelt kogunenud intressid || 2 660 950,98 || 3 797 877,59 Lühiajalistelt hoiustelt kogunenud intressi muutused || (522 446,95) || 302 578,68 Intress jooksevkontodelt || 14 313,55 || 17 913,11 Intressitulu likviidsetelt varadelt || 36 869 194,02 || 40 771 673,71 Saadud intress – Müügivalmis varade portfell || 38 824 106,90 || 41 853 323,85 Kogunenud intressi muutused – Müügivalmis varade portfell || (1 367 664,30) || (650 729,87) Ülekurss/alakurss || (587 248,58) || (430 920,27) Väärtpaberite laenuks andmisest saadud tulu || 104 765,51 || 86 225,62 Realiseeritud kasum finantsvarade müügist || 8 596 018,53 || - Intressid fondi likviidsete varade finantsinvesteeringutelt || 47 722 795,64 || 44 976 268,71 Saadud intress on kantud eelarveaasta tulude hulka. 3.2.2.4. Finantstehingute kulud Finantstehingute kulud olid 3 793 465,24 eurot, millest 2 781 347,56 eurot on realiseeritud kahjum müügivalmis varade müügist. Ülejäänud summa sisaldab EIP haldustasusid (805 306,70 eurot), muid finantskulusid (114 725,87 eurot), välisaudititega seotud tasusid (31 800,00 eurot) ja käsitlustasusid (60 285,11 eurot). 4. FONDI KOHUSTUSED Fondi kohustused võrduvad kõikide fondi finantskohustustega. 4.1. Maksekohustuste täitmatajätmisest tulenevad maksed · Tagatisfondi nõuded pärast maksekohustuste täitmatajätmisest tulenevaid makseid Seoses olukorra halvenemisega Süürias võtsid välisasjade nõukogu, Euroopa Parlament ja nõukogu 2011. aastal vastu mõned asjakohased otsused. Eelkõige nähti ette, et EIP peab peatama kehtivate laenulepingute alusel tehtavad väljamaksed, samuti Süürias asuvate riiklike projektide jaoks sõlmitud tehnilise abi lepingud. Kõnealune otsus konsolideeriti seejärel nõukogu 1. detsembri 2011. aasta otsusega 2011/782/ÜVJP ning nõukogu 18. jaanuari 2012. aasta määrusega (EL) nr 36/2012. Selle tulemusel ei ole EIP alates 2011. aasta maist teinud uusi finantstehinguid ning kõik käimasolevad väljamaksed ja tehnilise abi teenuseid Süüria Araabia Vabariigile on peatatud alates 2011. aasta novembrist kuni täiendava teatamiseni. Kui viimastel aastatel on Süüria täielikult ja õigeaegselt tasunud laenumakseid pangale, siis alates 2011. aasta novembrist on EIP-l võlgnevusi seoses Süüria riigile antud laenudega[9]. Seoses sellega ning kooskõlas ELi ja EIP vahel sõlmitud tagatislepinguga on EIP esitanud ELi tagatisfondile 2012. aastal 4 nõuet kogusummas 42 miljonit eurot. Kaks makset tehti 2012. aastal (24 miljonit eurot) ja 2,1 miljonit eurot saadi tagasi. Kahe ülejäänud nõudega seotud maksed (17,9 miljonit eurot) tehakse 2013. aasta esimeses kvartalis. · Sündmused pärast aruandekuupäeva 30. aprillini 2013 on esitatud kolm täiendavat nõuet seoses Süüria maksekohustuste täitmatajätmisega kogusummas 16,2 miljonit eurot. 4.2. EIP tasu 26. aprillil ja 8. mail 2002. aastal sõlmitud teises täiendavas lepingus on sätestatud, et panga tasu määramisel rakendatakse fondi varade vastavate osade suhtes järk-järgult vähenevaid aastaseid tasumäärasid. Tasu arvestatakse fondi varade aasta keskmiselt väärtuselt. Panga 2012. aasta tasu suuruseks kinnitati 805 306,70 eurot, mis kanti ka kasumiaruandesse ja hilinenud laekumistena (kohustused) bilanssi. [1] ELT L 145, 10.6.2009, lk 10 („määrus”). [2] Määruses on sätestatud, et ühinevate riikidega seotud tehingutel, millel on fondi tagatis, säilib ELi tagatis ka pärast ühinemiskuupäeva. Kuid pärast seda kuupäeva ei käsitata neid enam ELi välistegevusena, mistõttu need kaetakse otse Euroopa Liidu üldeelarvest, mitte enam tagatisfondist. [3] See on osaliselt tingitud asjaolust, et tulenevalt eri sanktsioonidest on korrespondentpangad blokeerinud Süüria rahaülekanded fondi. [4] Muud laekumised hõlmavad muu hulgas võimalikke vahetuskursi erinevusi, mida makstakse muude kohustustena (peamiselt EIP-le makstavate tagastustasudena). [5] Komisjoni talituste töödokumendi punkt 3: fondi rahalise seisu aruanne 31. detsembri 2012. aasta seisuga. [6] 2011. aasta aruandes on omakapitali ja kumuleerunud ülejäägi tasandil viga, mis ei mõjuta kajastatavat kogusummat. 2011. aasta võrreldavaid näitajaid on vastavalt korrigeeritud. [7] Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 89/2007, 30. jaanuar 2007, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2728/94 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (ELT L 22, 31.1.2007, lk 1). [8] Muudetud 17./23. septembri 1996. aasta täiendava lepinguga nr 1, 26. aprilli/8. mai 2002. aasta täiendava lepinguga nr 2, 25. veebruari 2008. aasta täiendava lepinguga nr 3 ja 9. novembri 2010. aasta täiendava lepinguga nr 4. [9] See on osaliselt tingitud asjaolust, et tulenevalt eri sanktsioonidest on korrespondentpangad blokeerinud Süüria rahaülekanded fondi.