EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 23.11.2011 
SEK(2011) 1403 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
Accompanying document to the  
 
Ettepanek: 
  
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, 
 
 
millega kehtestatakse aastateks 2014–2020 ühtne  haridus-, koolitus-, noorsoo- ja 
spordiprogramm  
 
KOKKUVÕTE JA ÜHISED JÄRELDUSED 
 
{KOM(2011) 788 lõplik} 
{SEK(2011) 1402 lõplik} 
 
 
ET 2   ET Juhttalitus:  hariduse ja kultuuri peadirekto raat, mida toetab Hariduse, 
Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus 
Vastutuse välistamine: käesolev aruanne on siduv üksnes komisjoni talituste jaoks, kes on 
seotud selle ettevalmistamisega, ning see ei mõjuta komisjoni lõplikku otsust. 
 
ET 3   ET SISUKORD 
Sissejuhatus ................................................................................................................... ............. 4 
1. Probleemi kirjeldus ...................................................................................................... 4 2. ELi meetmete põhjendus.............................................................................................. 6 3. Uute meetmete eesmärgid............................................................................................ 8 4. Valikuvõimalused ........................................................................................................ 9 5. Valikuvõimaluste peamine mõju................................................................................ 13 6. Valikuvõimaluste võrdlus .......................................................................................... 16 7. Eelistatuima valikuvõim aluse kirjeldus ..................................................................... 23 
8. Järelevalve ja hindamine............................................................................................ 26 
 
ET 4   ET SISSEJUHATUS  
Käesolev dokument on kokkuvõte neljast mõjuhinna ngust, milles käsitleti haridus-, koolitus-, 
noorsoo- ja spordivaldkonda.  
Neljas mõjuhinnangus uuriti kolme käimasoleva  programmi toimimis t ning spordivaldkonnas 
eelarveasutuse hääletatud ettevalmistavaid meetmeid. Uuriti põhjalikult nelja järgmist 
valikuvõimalust: olemasolevate meet mete või programmide lõpetami ne; nende jätkamine praegusel 
kujul; nende eesmärkide tugevdamine; haridus-, koolitu s-, noorsoo- ja spordiva ldkonda hõlmava ühtse 
programmi loomine, et tugevdada eesmärke ja mõju koondatuse ja täiustatud struktuuri kaudu.  
Kõigis neljas mõjuhinnangus tehti kindlaks eelis tatuim valikuvõimalus, m illeks on nende liitmine 
ühtseks programmiks, mis on kooskõlas 29. juunil 2011. aastal mitmeaastase finantsraamistiku kohta 
vastu võetud komisjoni otsusega. See valikuvõimalus  oleks kõige sidusam ja kulutasuvam järgmistel 
põhjustel.  
1. See vastab vajadusele suurendada ELi investeeringuid haridusse ja koolitusse praegusel 
raskel finants- ja majanduskriisi ajal, kuna kasvav majandus sõltub kõrgelt kvalifitseeritud 
töötajate olemasolust ning töötute osku ste ja pädevuste kasutuselevõtmisest. 
2. Selles keskendutakse selliste m eetmete arendamisele, mis kä imasolevates programmides on 
tuvastatud kui kõige suurema Euroopa lisaväär tusega ja kõige tugevama mitmekordistava 
mõjuga meetmed, millel on reaalne mõju Eur oopa haridus- ja koolitussüsteemidele ning 
seetõttu kaasneb nendega märkimisväärselt suurem investeeringute tasuvus.  
3. Jõupingutuste koondamine uude täiustatud struktuuriga programmi suurendab 
olemasolevate programmide ja eri hari dussektorite koostoime t, mis kinnistab 
elukestva õppe lähenemisviisi haridus es, suurendab kooskõla ja parandab 
juurdepääsu potentsiaalsetele toetuses aajatele tänu peamiste horisontaalsete 
meetmete ühtlustatud kogumile.  
4. Lisaks haridusasutuste endi koostööle keske ndutakse rohkem hariduse ja inimkapitali 
ülitähtsale rollile innovatsioonis, edendades haridu sasutuste ja ettevõtjate partnerlust, seades 
sihiks tipptasemel õpetamise ja õppimise, konku rentsivõime tööturul ning ettevõtluse 
arendamise. 
5. Sellega kaasneb teostus- ja juhtimisprotsessi de ratsionaliseerimine ning lihtsustamine, mis 
võimaldab märkimisväärselt vähendada rakenduskulusid − kuni 40 % võrreldes jooksvate 
programmide (nt elukestev õpe, „Aktiivsed noored” ja kõrghariduse koostööprogrammid kolmandate riikidega) rakenduskulude summaga. 
Käesolevas kokkuvõttes käsitletakse nelja mõj uhinnangu peamist elementi. Üksikasjalik 
teave on esitatud igas eraldi mõjuhinnangus.
 
1. PROBLEEMI KIRJELDUS  
Kui ei tehta olulisi investeeringuid inimkapitali,  haridusse ja andekatesse Euroopa kodanikesse, ei 
saavutata ühtegi Euroopa 2020. aasta strateeg ia eesmärkidest. Pidades silmas praegust 
majanduskliimat ja tihenevat üleilmset konkurents i kõrgelt kvalifitseeritud inimeste pärast, on 
lisaväärtuse ja majanduskasvu jaoks vaja haridussüsteemid põhjalikult ja ulatuslikult ümber korraldada 
ning keskenduda pädevuste loomisele.  
 
ET 5   ET Eesistujariigi Poola esitatud aruandes1 majanduskasvu allikate kohta soov itatakse suurendada selliste 
programmide rahastamist, millega  toetatakse õpilaste liikuvust ning noori teadlasi ja töötajaid (nt 
Erasmus, Marie Curie), sest kõrghariduse omandanute määra suurendamine 40%ni  aitaks suurendada 
ELi SKPd inimese kohta 4%. 
Seoses käimasolevate programmidega saadud kogemu sed näitavad, et toetus ELi eelarvest võib 
oluliselt parandada ELi kodanike valmisolekut tööturul konkureerida ja tööelus osaleda ning 
lahendada haridus- ja koolitussüsteemide põhiproble eme: koolist väljalangenut e suur arv, halvasti 
omandatud põhioskused ja -pädevused, liiga vähe kõrgharidust ja kutseharidust omandavaid inimesi, 
täiskasvanute ebapiisav osalemine haridus- ja koolitussüsteemides, haridustöötajate vähesed 
võimalused saada koolitustele ning noorte vähene huvi ettevõtluse ja loovuse vastu. ELi toetuse abil 
on võimalik vähendada ka ebavõr dsust õppimisvõimaluste pakkumises ja kasutamises, eelkõige siis, 
kui tegemist on ebasoodsa taustaga või erivajadustega inimestega ni ng sugudevahelise ebavõrdsusega 
haridus- ja koolitusvaldkonnas. Samuti on võimalik ELi toetuse abil kaasa aidata noorte sotsiaalse 
kapitali arendamisele, anda noortele rohkem otsust usõigust ja suurendada nende võimeid aktiivselt 
ühiskonnaelus osalemiseks kooskõlas uue aluslepinguga.  
Võttes arvesse käimasolevate programmidega seotud kogemusi, ELi pädevusi ja ELi rahastamisvahendite kaudu sekkum ise tugevaid ja nõrku külgi, aga ka sidusrühmade esitatud 
seisukohti, peaks haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordi valdkonnale ELi toetuse andmisel aastate 
2014–2020 mitmeaastases finantsraamisti kus keskenduma eelkõige järgmistele 
põhiprobleemidele . 
 
– Vajadus arendada rahvusvahe list liikuvust ja Euroopa ha ridus- ja koolituspiirkonda: 
 kvalifikatsioonide ja pädevuste tunnustamise ja ülekantavuse süsteem, mida on vaja Euroopa 
haridus- ja koolituspiirkonna väljaarendamiseks, ei toimi seni piisaval tasemel. Osalemine 
haridus- ja koolitusprogrammi  liikuvusmeetmetes ei ole täielikus seoses haridus- ja 
koolitusvaldkonna poliitika prioriteetidega,  mis on määratletud Euroopa 2020. aasta 
strateegias (EL 2020) ning 2020. aasta haridus- ja koolitusstrateegias (ET 2020). Näitena 
võib esitada vajaduse edendada õpitulemust e tunnustamise ja ülekandmise vahendite 
heakskiitmist. Samuti ei ole liikuvuse ja instituts ioonilise raamistiku vahel piisavat kooskõla, 
nt osana jõupingutusest ulatuslikuma rahvusvahelistumise suunas. Õppimisega seotud 
liikuvusel on mitmeid muidki takistusi, eelkõige keeleoskuse osas. Lisaks pakutakse 
mitteformaalse õppimise ja noorsootöö val dkonnas noortele võimalusi killustatult ja 
ebakorrapäraselt.  
– Vajadus parandada koostööd in stitutsioonide vahel ning t ugevdada Euroopa positsiooni 
üleilmses konkurentsis tipptasemel teadmiste ja haridusalaste võrdsete võimaluste pärast: 
 haridus- ja koolitusasutustele ühiste rahvusva heliste õppekavade välja töötamisel ei ole 
saavutatud piisavalt tulemusi. EL ei ole rahvusva helisel tasandil piisavalt ligitõmbav õppetöö 
sihtkoht ja jääb maha tärkava majandusega riikidest ja tööstusriikidest. Mitteformaalset 
õppimist ja noorsootööd ning nende tulemusi tunnustatakse piiratult ning selles valdkonnas 
ei vahetata tavasid piisavalt. Pedagoogiline i nnovatsioon ja parimate ta vade vahetamine, sh 
Euroopa Liidu RTD programmide raames pakutavate ideede kasutamine on puudulik. 
Ettevõtlus ja teadustöö ei ole haridus- ja koo litusvaldkonnaga hästi integreeritud, mistõttu 
need valdkonnad ei saa anda vastastikust panust hariduspoliitika ja selle vahendite 
määratlemisse.  
– Vajadus toetada muude kui ELi ülikoolide kaasajastamist: 
                                                 
1 „Towards a European consensus on growth”, oktoober 2011 
 
ET 6   ET  on ELi huvides, et tema partnerid on tu lemuslikud ja elujõulised majandused nii 
innovatsiooni allikatena kui ka Euroopa ka upade ja teenuste turgudena. Nende 
kõrgharidussüsteemide madal tase piirab nende kasvu ja valmisolekut  teha ELiga koostööd. 
– Vajadus tõenditel põhineva analüüsi järe le, et toetada nii haridussüsteemide 
ümberkorraldamist ja kaasaj astamist kui ka noorsootööd: 
 andmete kogumine, nende analüüsimine ja kasu tamine, sh avatud koordinatsiooni meetodi ja 
Euroopa 2020. aasta strateegia haldamise raames, ei ole tõenditel põhineva poliitika 
kujundamiseks ja ümberkorraldamiseks piisav . Nii haridus-, koolitus- kui ka noorsootöö 
valdkonda arukate investeeringute tegemisek s ei ole piisavalt poliitikavahendeid ja 
vastastikust hindamist/survet. 
– vajadus vähendada õppimisvõima luste pakkumises ja kasutami ses valitsevat ebavõrdsust, 
mis on seotud sooga, ebasoodsa taustaga või erivajadustega inimestega.  
– Vajadus tagada, et noored osalevad aktiivselt ja konstruktiivselt ühiskonnas ja 
demokraatlikus ühiskonnaelus:   
– vajadus suurendada teadlikkust ja teadmist e jagamist selles osas, mis puudutab probleeme 
spordivaldkonnas peamiselt kohalikul ja r ohujuure tasandil, eelkõige seoses heade 
juhtimistavade, tervist parandava füüsilise te gevuse, sotsiaalse kaasatuse, vägivalla ja 
sallimatuse, kahe karjääri ja dopinguga. 
Need probleemid on seotud ELi toetuse ulatuse ja sisuga, kuid samas on vaja lahendada ka selliseid 
põhiküsimusi nagu Euroopa lisaväärtus, juhtimistavad ja lihtsustamine . Kuigi käimasolevate 
programmide vahepealse hindamise ning sidusr ühmadega Internetis peetud konsultatsioonide 
tulemustest on ilmnenud, et programmidega ollak se üpris rahul, on programme siiski võimalik muuta 
oluliselt tõhusamaks, võttes eelkõige arvesse praeguseid raskeid eelarvepiiranguid.  
Käimasolevad haridus-, koolitus- ja noorsooprogr ammid on liiga keerukad, neil on liiga palju 
eesmärke ja meetmeid, mi s piirab süsteemset mõju ja seega Euroopa lisaväärtust ning ELi sekkumise 
võimalikku investeerimisväärtust. Näiteks on eluk estva õppe programmil kuus all-programmi, üle 50 
eesmärgi ja 60 meetme. Programm „Aktiivse d noored” keskendub noorte liikuvusele ja 
(mitteformaalsele) õppele, samas kui  ka ligikaudu 80 % elukestva  õppe programmi rahalistest 
vahenditest on suunatud noortele. Mõne meetme puhul  puudub pikaajalise mõju avaldamiseks vajalik 
kandepind. Rahvusvahelisele koostööle kõrghariduse valdkonnas on iseloomulik killustatus ELi eri 
rahastamisvahendite vahel, millel on sarnased eesmärgid ja meetmed.  
Praeguse ELi toetuse killustatuse  tõttu on raske saada kasu mitmesugusest poliitika- ja 
tegevuspõhisest koostoimest ning vähe ndada kattuvust nii eri haridussektorite lõikes elukestvat õpet 
arvesse võttes kui ka haridus- ja koolitus- ja noorsoo sektorite endi vahel ning nende ja muude oluliste 
poliitikavaldkondade ja rahastamisallikate (nt tööhõive, teadustöö ja innovatsioon ning 
struktuurifondid) vahel. Killustatuse tõttu on ol ukord põhjendamatult keerukas ning see suurendab 
sidusrühmade ja sarnaste ELi organite halduskoormu st, piirates samas lihtsustamisvõimalusi ja 
mastaabisäästu.  
2. ELI MEETMETE PÕHJENDUS  
ELi meetmete õiguslik alus on Euroopa L iidu toimimise lepingu artiklid 165 ja 166. 
Piiramata subsidiaarsuse põhimõtet, peaks ELi me etmete eesmärk olema täiendada liikmesriikide 
meetmeid ning toetada poliitika ümberkorraldamist ja kaasajastamist ning aidata kaasa süsteemse 
mõju saavutamisele Euroopa 2020. aasta strateegia ja 2020. aasta haridus- ja koolitusstrateegia raames 
 
ET 7   ET kokkulepitud eesmärke järgides. Se lles osas seisneb haridus-, koolitus- ja noorsoovaldkonda (sh 
sporti) toetava ELi programmi lisaväärtus neljal peamisel aspektil.  
– ELi meetmete ja nende abil saavutatavate väljundite rahvusvaheline ja innovatiivne 
mõõde: praegused liikmesriikide meetmed on se ni kohaliku mõjuga. ELi meetmete 
lisaväärtus seisneb selles, et liidu eelarve abil edendatakse ja toetatakse isikute liikuvust ning 
koostööd ja partnerlust kõigis osalevates riikides ja muude kui ELi kuuluvate 
partnerriikidega (eelkõige kõrgharidusalane koos töö ja liikuvus), et tagada õpivõimaluste, 
teadmiste ja innovaatiliste lahenduste vaheta mine haridus-, koolitus - ja noorsoovaldkonna 
sidusrühmade, institutsioonide, orga nisatsioonide ja süsteemide vahel.  
– Toetus liikmesriikide vahelisele koostööle , eelkõige avatud koordinatsiooni meetodi 
raames. EL toetab Euroopa Liidu strateegiates seatud prioriteete, et eri sidusrühmade vahel 
saavutataks üksmeel selles osas, milline on haridusele, koolitusele ja noorsoovaldkonnale antava toe mõju majanduslikule ja sotsiaalsele arengule, ning et parandada poliitikakujundajate ning haridus - ja koolitusvaldkonna eksper tide teadmisi rahvusvaheliste 
heade tavade kohta, sh spordivaldkonnas. Kuna programmi eesm ärk on aidata kaasa 
süsteemsete muudatuste tegemisele haridus- ja koolitusvaldkonnas, peaks see olema 
liikumapanev jõud liikuvust ja kvalifikatsioonide  tunnustamist edendavate üldiste Euroopa 
vahendite rakendamises
2.  
– Riiklike, rahvusvaheliste ja ELi programmide täiendamine:  ELi toetusele eripärane 
lisaväärtus võrreldes muude (riiklike ja rahvusva heliste) programmidega seisneb selles, et 
ELi meetmetel on laiem geograafiline ulatus ning nendega edendatakse järjepidevat 
koostööd haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spor divaldkonnas aga ka liikuvust ning hariduse ja 
koolituse rahvusvahelistamist. Muude ELi prog rammide, peamiselt ELi struktuurifondide 
algatused haridus- ja koolitusvaldkonnas on teistsugused. Euroopa Sotsiaalfondi  tegevus 
seostub üldiselt toetuse andmisega ja selle prio riteedid on töökohad ja osalejate kaasamine 
tööturule, samas kui uus programm loob liikuvus võimalusi ja võimalusi arendada uusi 
projekte, ideid ja meetodeid, mida ESF saab  seejärel toetada ja laiendada muudesse 
valdkondadesse. Euroopa Regionaalarengu Fondist  saab investeerida hariduse 
infrastruktuuri, mis aitab t ugevdada kogukondi ja  parandada juurdepääsu haridusele. 
Sotsiaalmajanduslike teaduste ja humanitaar teaduste valdkonna teadustöö programmil 
(teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektor aat – teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja 
tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm) on oluline roll haridusalases teadustöös, sest selle programmi raames rahastatakse elukest vat õpet, vajaminevaid  oskusi, haridust, 
noorsoovaldkonda ja sotsiaalset kaasatust käsitle vaid teadusprojekte ning see ühendab kogu 
teadusringkonda Euroopast ja mujalt. Need  programmid on selgelt eripärased, kuid samas on 
võimalik saavutada nende ühine mõju ja koostöö.
 
– Panus süsteemse mõju saavutamisse: kogu ELi hõlmava vahendiga on võimalik saavutada 
tugev süsteemne mõju, eelkõige seeläbi, et  kõnealune vahend võib toimida laborina, kus 
katsetatakse uusi lähenemisviise, mis võiva d innustada riiklike/piirkondlike skeemide 
kujundajaid või aidata ne il luua rahvusvahelist mõõdet.  
ELi meetmed peaksid järgima aluslepingus  sätestatud proportsionaalsuse põhimõtet  ega 
peaks minema eesmärkide saavutamiseks vaja likust kaugemale. Seda  tuleks rakendada 
liikmesriikide praegusi poliitikaraamistikke järgides.  
                                                 
2 Nt Europass, Youthpass, Euroopa kvalifikatsiooni raamistik või Euroopa kutsehariduse ja -koolituse 
ainepunktide süsteem (ECVET). 
 
ET 8   ET 3. UUTE MEETMETE EESMÄRGID  
Mõjuhinnangu aruannetes tuuakse esile, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on haridus-, koolitus-, 
noorsoo- ja spordivaldkonnas kujun danud selged ühised eesmärgid ja poliitikaprotsessid: haridus- ja 
koolitusstrateegia 2020. aasta raamistik, Euroopa  noorte koostööprogrammi  uuendatud raamistik 
(2010–2018), 2011. aasta teatis „Euroopa mõõtme are ndamine spordis”. Need poliitikaraamistikud on 
täiesti asjakohased ka aastate 2014–2020 mitme aastase finantsraamistiku seisukohast. Seega peaks 
nende valdkondade ELi eelarvest toetamise üldeesmärk olema anda panus nendesse ELi 
strateegiatesse. Nendega seotud p eamisteks mõjuindikaatoriteks tule ks määrata Euroopa 2020. aasta 
strateegia põhieesmärgid.  
 
ET 9   ET Üldeesmärgid  
Programmi üldine eesmärk on anda panus Eur oopa 2020. aasta strateegiasse, haridus- ja 
koolitusstrateegia 2020. aasta raamistikku, sh asjakohastesse sihtidesse, Euroopa noorte 
koostööprogrammi uuendatud ra amistikku (2010–2018), kolmandate riikide jätkusuutlikku 
arendamisse kõrgharidusvaldkonnas ja Euroopa mõõtme arendamisse spordis. 
Üksikmõjuhinnangutes on edaspidi toetust vajavate ks üldisteks eesmärkideks seatud järgmised 
eesmärgid. 
Elukestev õpe ja koolitus:  selleks et suurendada igas vanuses ja  igasuguse sotsiaalse taustaga inimeste 
võimalusi, aidatakse kaasa kvaliteetsete haridus- ja  koolitussüsteemide arendamisse osana aruka, 
kaasava ja jätkusuutliku majanduskasu poole püüdle vast Euroopa 2020. aasta strateegiast ning 
haridus- ja koolitusstrateeg ia 2020. aasta raamistikust.  
Rahvusvaheline koostöö kõrgharidusvaldkonnas:  suurendada avatust, innovatiivsust ja tipptasemel 
hariduse omandamist eesmärgiga saavutada pikaajalin e süsteemne mõju, arendada pädevusi ja toetada 
kõrgharidusinstitutsioonide ümberko rraldamist ELis ja partnerriikides.  
Noorte mitteformaalne õpe:  suurendada noorte konkur entsivõimet tööturul, aktiivset osalemist 
ühiskonnaelus ja Euroopa Liitu kuuluvuse tunne t vahendina, mille abil parandada inim- ja 
sotsiaalkapitali arendamist ning edendada majandus kasvu ja sotsiaalset ühtekuuluvust Euroopa 2020. 
aasta strateegia ja ELi noorsoostrateegia toetamiseks.  
Sport:  arendada Euroopa mõõdet spordis.  
Igas mõjuhinnangu aruandes esitatakse seonduvad konkr eetsed ja tegevuseesmärgid ning eri tasandi 
indikaatorid. Näitlikustamise eesmärgil on elukest vat õpet käsitlevas lisas esitatud indikaatorite 
kokkuvõte.  
4. VALIKUVÕIMALUSED  
Mõjuhinnangute toetamiseks tehtud uurimistöö on võimaldanud kindlaks teha, mis lähteolukorras 
toimib ja mis mitte.  Tulemusi kasutati selleks, et kindlaks teha eelistatud valikuvõimalus ning seega on 
need suunanud rahastamise jaotamist eri meetmete vahel aastate 2014–2020 mitmeaastast 
finantsraamistikku käsitleva komisjoni ettepaneku põhjal.  
Käimasolevaid elukestva õppe ja noorte programme  käsitlevate mõjuhinnangute aruannete osas on 
uuritud järgnevalt kirjeldatud nelja valikuvõimal ust. Kõrgharidusvaldko nna koostööd ja sporti 
käsitleva kahe aruande puhul on arvesse võetud ka he muu aruande ülesehitust ja eelkõige nende 
eelistatud valikuvõimaluse (s.o haridust, koolitu st, noorsugu ja sporti hõlmav ühtne programm) 
eesmärke ja täiustatud struktuuri.  
Valikuvõimalus nr 3 ja veelgi suuremas ulatus es valikuvõimalus 4 annavad võimaluse saavutada 
toetusesaajate kriitiline mass ja süsteemne mõju nii, et lõpetatakse praegused meetmed, mille ELi 
lisaväärtus ei ole piisav. Valikuvõimalusega nr 4 kaas neb lisaks suurem võimalik mõju, sest selle abil 
saab tegevuse koondada kolme põhimeetme ümber ja kasutada täiel määral haridus- ja 
noorsoovaldkonna vahelisi koostoimevõimalusi.  
Uuriti teatavaid sisuga seotud poliitikavalikuid, kuid  need lükati tagasi, kuna need olid vastuolus 
uurimistöö tulemustega ja/või ei olnud koos kõlas liikmesriikide ja ELi prioriteetidega.  Lisaks oleks 
võimalik kavandada muid poliitikavahe nditel põhinevaid valikuvõimalusi.  Sellised valikuvõimalused 
jääksid siiski väljapoole ELi pädevust kõnealustes va ldkondades ning need lükati seega juba varajases 
etapis tagasi.  
 
ET 10   ET 
 
ET 11   ET Valikuvõimalus nr 1 –  praegune olukord säilib (lähteolukorra võimalus) 
Käimasolevad programmid ja alaprogrammid säi litaksid üldiselt oma praegused, sõltumatud 
eesmärgid, meetmed, struktuuri ja juhtimissüsteemi  ning praeguse eelarve. Seega oleks kõnealused 
programmid samad nagu käimasolevad programmid:  
• Elukestva õppe programm 
• Programm Erasmus Mundus ja muud kõrgha ridusvaldkonna väliskoostööprogrammid 
• Programm „Aktiivsed noored”  
Eraldi sporti käsitlevat programmi ei oleks.  
Valikuvõimalus nr 2 –  meetmeid ei võeta  
Selle valikuvõimaluse kohaselt ei viidaks kõnealust es valdkondades pärast 2013. aastat ellu ELi 
rahastamisprogramme. Jätkuksid  poliitika koordineerimine ja vastastik õpe (s.t avatud 
koordineerimismeetod haridus- ja noorsoopoliitika p uhul, poliitika koordineerimine spordi puhul). EL 
täidaks jätkuvalt oma kohustusi, mis tal on aluslepi ngu artiklite 165 ja 166 koh aselt, millest tulenevalt 
oleks vaja teha kulutusi teabevahetusele, analüüsile  ja inimressurssidele oma volituste rakendamiseks. 
Mõnda sporti käsitlevat projekti võidakse rahast ada muudest ELi programmidest ja seonduvatest 
vahendites, nagu rahvaterviseprogrammi või ESFi kaudu. Muidu oleks hariduse, koolituse, 
mitteformaalse õppega seotud liikuvuse, noorso otöö ja rahvusvahelis te koostööprogrammide 
rahastamine täielikult sõltuv muudest kui ELi allikatest (eelkõige liikmesriikidest).  
Valikuvõimalus nr 3 –  käimasolevate programmide eesmärkide tugevdamine  
Selle valikuvõimaluse põhimõte on toetuda prae guste programmide tuge vatele külgedele ning 
kõrvaldada nõrgad küljed. Selleks tuleks praeguste üksikprogrammide  eesmärgid ümber kujundada, et 
paremini toetada Euroopa 2020. aasta strateegiat ja hariduse, koolituse ja noorsooga seotud ELi 
poliitika konteksti. Haridus-, koolitus- ja noor soovaldkonda käsitlevate (ala)programmide 
haldusstruktuuri ja ülesehitust järjepidevuse huvid es ei muudetaks. Loodaks väikese eelarvega sporti 
käsitlev eraldi programm. Käimaso levaid programme muudetaks, lä htudes järgmistes põhimõtetest.  
(a) Iga eraldi programmi puhul keskendutakse kõige  suurema lisaväärtusega tegevustele, mille 
jaoks on võimalik mobiliseerida kriitiline mass, ning rangetele tingimustele ja mõjusatele 
stiimulitele, et saavutada liidu poliitika eesmärgid ehk saavutada süsteemne mõju.  
(b) Lihtsustataks ja ratsionaliseeritaks meetmed,  mida igast programmist toetatakse, võttes 
samas arvesse programmide jaotust eri tegevuseesmärke omavate, eri tegevusi elluviivate jne toetusesaajarühmade lõikes. 
Lõpetataks teatavad praegu programmidest rahastatav ad meetmed, s.t need, mis ei ole piisavalt hästi 
seotud poliitikaprioriteetidega, mis võib olla kattuvad muude ELi rahast amisvahenditega, mille 
halduskulud on suured või mille ELi lisaväärtus ei ole piisav. Konkreetsemalt oleks programmide eesmärk
 
• parandada liikuvusele tehtavaid kulutusi, sh:  
o liikuvuse „mitmekordistav” mõju (personal, õppejõud, noorsootöötajad),  
o keskendumine liikuvusele, millel on tugev süsteemne mõju, eelkõige 
üliõpilaste osas,  
 
ET 12   ET o praktika ettevõtetes, et toetada siirdumist koolist tööellu ja edendada 
ettevõtlust, 
• toetada vastastikust õpet tipptasemel teadmiste õpetamiseks ja süsteemide kaasajastamiseks nii 
ELis kui ka partnerriikides, sh  
o üksteiselt õppimine,  
o heade tavade vahetamine,  
o ühiste projektide ja innovatiivsete meetodite arendamine,  
o tihedam koostöö töömaailmaga,  
o stiimulid innovatsiooni ja ettevõ tlushariduse tipptaseme tunnustamiseks, 
• toetada avatud koordinatsiooni meetodi alu sel liikmesriikidega loodud poliitikavõrgustike ja 
innovatiivsete poliitikastrateegiate ühist ka tsetamist, nt järgmistel aladel:  
o ELi vahendite arendamine kvalifikatsioonide 
läbipaistvuse/ülekantavuse/tunnustamise huvides,  
o analüüs, mis on otseselt seotud Euroopa 2020. aasta strateegiaga, iga-aastase 
majanduskasvu analüüsi prioriteetidega ja nii Bologna kui ka Kopenhaageni 
protsessiga, 
o strateegiate vahetamine haridusasu tuste ja muude sidusrühmade vahel 
kaasajastamise küsimuses, 
o strateegiate vahetamine noorsoovaldko nna asutuste ja muude sidusrühmade 
vahel seoses Euroopa noorte valdkonna koostööraamistikuga, 
o poliitikadialoog kolmandate riikideg a, keskendudes strateegilistele 
partnerlussuhetele. 
Sporti käsitlev eraldi programm hõlbustaks kõnealus tes valdkondades teadmiste ja heade tavade 
loomist, vahetamist ja levitamist ning teadlikkuse suurendamist põhiküsimustest. Lisaks loodaks 
sellega baasandmete kogum poliitika kujundamiseks ja  toetataks spordiorganisatsioonide pädevusi.  
Valikuvõimalus nr 4 –  Haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordivaldkonda hõlmav ühtne 
programm: tugevdada eesmärke ja mõju koondatuse ja täiustatud struktuuri kaudu.  
Selle valikuvõimalusega viiakse valikuvõimaluses nr 3 määratletud põhimõtted veelgi kaugemale ning 
lähtutakse sellest, et käimasolevate programmide si su on võimalik veelgi koondada ja lihtsustada, 
laiendades seda põhimõtet samas ka mitmesugustele kä imasolevatele programmidele, millel on 
sarnased üldeesmärgid, tegevusm eetodid ja rakendusmehhanismid. See valikuvõimalus suurendaks 
seega valikuvõimaluses nr 3 kindlaks tehtud võima like muudatuste potentsiaali ELi lisaväärtuse ja 
meetmete süsteemse mõju osas, integreerides  kõik haridus-, koolitus ja noorsoovaldkonna tegevused 
ühtsesse programmi. Peamine põhjendus on see, et prae gu iga programmi ja alaprogrammide raames 
toetatavad meetmerühmad saaks hõlpsasti ühtlustad a ja täiustada, kuna need on üldjoontes sarnased, 
ning meetmete ja rakendamise lihtsustamine võ ib suurendada nii mõju kui ka ELi toetuse 
kulutõhusust.  
Programm sisaldaks eraldi peatükki ja eelarvet s pordiga seotud tegevustele . Sellega hoitaks ära 
üksikute õiguslike aluste arvukus – mis on kooskõlas  mitmeaastase finantsraamistiku eesmärgiga ehk 
 
ET 13   ET tõhustamise ja lihtsustamisega –, kuid samas olek sid hõlmatud ühised üldeesmärgid ning võimalik 
oleks saavutada mastaabisääst ja haldus- ning juhtimismenetluste ühtlustamine.  
Ühtne programm süvendaks olemuslikult süsteems e mõju võimalikkust ja investeeringute tasuvust 
Euroopa lisaväärtusega tegevuste koondamise ning s uurema koostoime ja eri sektorite ning poliitika 
vahelise kattuvuse vähendamise kaudu. Programmi  struktuuri ja programmile juurdepääsu 
lihtsustatakse oluliselt ja progr ammi rakendatakse kolme liiki meet mete kaudu – liikuvusele, koostööle 
ja poliitika ümber korraldamisele keskenduvad meet med. Programm oleks tõhusam peamiselt tänu 
järgmisele.  
(a) Nagu on kirjeldatud valikuvõimaluses nr 3, keskendutakse kõige suurema lisaväärtusega 
tegevustele, mille jaoks on võimalik mobiliseerida kriitiline mass, ning rangetele 
tingimustele ja mõjusatele stiimulitele, et saavutada liidu poliitika eesmärgid ehk saavutada 
süsteemne mõju.  
(b) Määratakse kindlaks need tegevusalad, kus programmil on konkurentsieelis võrreldes muude 
ELi vahendite või algatustega, ning tehakse kindlaks ja rakendatakse juba kavandamisetapis 
olevat koostoimevõimalused er i sektorite, poliitikavaldkondade ja muude rahastamisallikate 
vahel. 
(c) Vähendatakse oluliselt programmide str uktuuride keerukust ja tehakse kindlaks 
mastaabisäästuvõimalused ning võimalused lihtsus tada programmide juhtimist ja muuta need 
kasutajasõbralikumaks.  
Rakendusmehhanismide osas toetub programm riiklike büroode süsteemi tuge vatele külgedele, nagu 
on määratletud käesoleva dokumendi jaotises 6. 
Selle valikuvõimaluse eesmärk oleks suurendada pai ndlikkust ja stiimuleid edendada ELi lisaväärtust 
nii, et eraldised eelarvest meetme tele, toetusesaajatele ja riikidele ol eksid paremini vastavuses tegelike 
kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete tulemustega. Sell e programmiga saaks ulatuslikumalt kasutada 
uurimistulemusi ja kanda üle lõplikke innovatiivse id lahendusi/parimaid tavasid, mis on valmis 
kasutusele võtmiseks programmide koostamise madalamatel tasanditel.  
Programmi raames võetavad s porti käsitlevad meetmed saaksid kasu olemasolevatest 
rakendusmehhanismidest, mis võimaldavad saavutada mastaabisäästu (pidades silmas uute eraldi 
programmide loomist lisaks valikuvõimaluses nr 3 kindl aks tehtud olemasolevatele programmidele) ja 
kasutada parimaid tavasid.  
5. VALIKUVÕIMALUSTE PEAMINE MÕJU  
Võttes arvesse algatuse olemuses t peetakse keskkonnamõju kõikide uuritud valikuvõimaluste puhul 
väheoluliseks ning seetõttu ei ole seda põhjalikumalt uuritud. 
Valikuvõimalus nr 1 – Praegune olukord säilib  
Sotsiaalne mõju 
Programmid oleksid jätkuvalt liikuvust, noorsoot öö toetamist ja haridus - ja koolitusvaldkonna 
rahvusvahelistumist taotlevate Eu roopa vahendite rakendamise liikumapanev jõud. Programmide abil 
saaks endiselt edendada Bologna ja Kopenhaageni protsesside laadseid poliitilisi protsesse, Euroopa 
noortevaldkonna koostööraamisti kku ja vähemal määral ka avatud koordinatsioonimeetodit.  
 
ET 14   ET Selle valikuvõimaluse abil oleks võimalik jõuda ainult väga väikese arvu ebasoodsa 
sotsiaalmajanduslikus olukorrasolevate rühmadeni, kuna liikuvusest tulenevad kulutused takistaksid 
neil liikuvusmeetmetest osa saamast.  
Majanduslik mõju 
Programmid parandaksid vähesel määral ühtse turu toimimist, suurendades nende inimeste arvu, kes 
soovivad välismaal töötada, ning see aitaks kaasa kvalifikatsioonide läbipaistvamaks muutmisele. 
Seega kaasneks keskpikas ja pikaajalises perspe ktiivis positiivne mõju konkurentsivõimele Euroopa 
tasandil tänu elanikkonna oskuste taseme tõstmisel e ning tänu liikuvusest tulenevale inimkapitali 
paremale jaotamisele Euroopas.  
Põhiõigused 
Programmidel oleks positiivne mõju mitmele põhiõigu sele, nagu õigus haridusele ja vaba liikumise 
õigus. Liikuvus mõjutaks ka keelelist mitmekesis ust, sest liikuvusega on hõlmatud riigid, mille keeli 
räägitakse vähem.  
Valikuvõimalus nr 2 – Meetmeid ei võeta  
Sotsiaalne mõju 
Edasine areng liikuvuse, koostöö ja poliitikakujundamise valdkonnas ol eks killustatum, kahepoolne ja 
väiksema ulatusega ning ei oleks liikmesriigiti järjepidev.  
Palju Euroopa kodakondsuse arendamise võimalustest  ja võimalustest mõista Euroopas toimuvat 
integreerumist jääks kasutamata. Kuna mõned koda nike silmis kõige populaarsemad ELi meetmed 
kaoksid, mõjutaks see liidu mainet negatiivselt.  
Majanduslik mõju 
See võib suurendad selliste tööturul vajalike oskuste  puudujääki nagu keele-, suhtlus- ja tehnilised 
oskused, mille tõttu langeks tootlikkus ja konkurentsivõime. 
Programmide lõpetamine ei edenda ks selliste tingimuste loomist, mi da on vaja, et Euroopa kodanikud 
saaksid aktiivselt kasu õigusest liikuda ja töötada kogu ELis. 
Põhiõigused 
See ei edendaks selliste tingimuste loomist, mi da on vaja, et Euroopa kodanikud saaksid aktiivselt 
kasu õigusest liikuda ja töötada kogu ELis. Liikuvus  mõjutaks vähem keelelist mitmekesisust, sest 
liikuvusega ei oleks piisavalt hõlmatud riigid, mille keeli räägitakse vähem.  
Valikuvõimalus nr 3 –  Praeguste programmide tugevdamine  
Sotsiaalne mõju 
Selle valikuvõimaluse abil saaks suurendada sots iaalset mõju selliste oluliste probleemide 
lahendamiseks, mis Euroopas on seoses oskuste  arendamisega. Mis puutub sotsiaalsesse 
ühtekuuluvusse, siis on tõenäoline, et  tegevuste koondamine soosiks neid riike ja rühmi, millel on 
oskuste arendamisega kõige rohkem raskusi. Selle põhjus on asjaolu, et tähelepanu keskpunktis oleks 
peamiselt põhioskused.  
Veel suurem mõju saavutataks aga väiksema rühma prioriteetide puhul, nagu noorte tööalane 
konkurents, mis on kõige olulisemad. See suurendaks  programmide mõju asjakohasust, pidades silmas 
 
ET 15   ET ulatuslikumat poliitika arendust ja sihttase meid. Rohkem koostööd tehakse muude kui 
koolitusvaldkonna organisatsioonide  ja sektoritega, nt tootmis- ja vabatahtliku tegevuse sektor.  
Selle valikuvõimalusega tõenäoli selt parandataks oskuste pakkumis t lühiajalises perspektiivis 
liikuvuse kaudu ja keskpikas perspe ktiivis rahvusvaheliste õppimisvõima luste kaudu nii töötaja kui ka 
poliitilisel tasandil. See aitaks toetusesaajatel näha ennast Euroopa kodanikena ja annaks neile rohkem 
võimalusi anda panus majandusse ja ühiskondlikku ellu. Keskendudes raskes ti ligipääsetavatele ja 
ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele oleks või malik arendada ka Euroopa kodakondsuse ideed 
nende osaliste hulgas, kes tavapäraselt ei ole kui dagi seotud rahvusvahelise tegevusega. Lisaks tooks 
tõhusam koostöö, mille eesmärk on suurenda osalem ist spordis, kaasa võimaliku mõju, nt tervishoiu 
valdkonnas.  
Majanduslik mõju 
Majanduslik mõju on tõenäoliselt positiivne, kuna uus programm la hendaks paremini probleeme, 
millest tulenevad suured kulutused seoses töötushüvi tistega ja aktiivsete tööturumeetmetega, aga ka 
varjatud kulutused tootlikkuse vähenemise tõttu . Isegi kui uus programm aitaks kõnealuseid 
probleeme natukenegi vähendada, ta gaks see olulise kokkuhoiu ja suur endaks pikemas perspektiivis 
majanduskasvu. Kui Euroopas pa raneks oskuste pakkumine, m uutuks see atraktiivsemaks 
ettevõtluskeskkonnaks ning sellel oleks positii vne mõju Euroopa majanduse arukale kasvule.  
Põhiõigused 
Võrreldes valikuvõimalusega nr 1 (säilitada pr aegune olukord) saavutatakse kõnealuse valikuga 
suurem positiivne mõju põhiõigus te valdkonnas, sest pööratakse rohkem tähelepanu kõigi ELi 
kodanike, eelkõige ebasoodsas olukorras rühmade õigusele saada haridust.  
Valikuvõimalus nr 4 –  Haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordivaldkonda hõlmav ühtne 
programm: tugevdada eesmärke ja mõju koondatuse ja täiustatud struktuuri kaudu  
Sotsiaalne mõju 
Valikuvõimaluse nr 3 juures loetletud sotsiaalsed mõ jud tulevad esile ka kä esoleva valiku puhul, kuid 
tugevamalt, sest praeguste programmide ja meetmete  killustatus ei võimalda nende mõju suurendada, 
neid lihtsustada ega tõhustada. Lisaks mõjuks program mi tihendamine ja olulisel määral lihtsustamine 
positiivselt halduskuludele ja programmi kättesaada vusele: võimalus taotleda rahastamist oleks 
jõukohane palju suuremale arvule üksikisik utele, haridus- ja koolitusasutustele ja 
noorteorganisatsioonidele, kui l uua selleks liikuvuse alased terv ikteenust osutavad keskused 
(integreeritud riiklikud bürood). Programmi uus st ruktuur võimaldaks välja töötada ka erinevate 
haridussektorite vahelisi meetmeid ja seel äbi tõhusamalt edendada elukestvat õpet.  
Samamoodi saavutataks sidusam koostöö partnerite ga kolmandatest riikidest, kui liita praegused 
Erasmuse-laadsed meetmed muude samalaadse te eraldi koostööprogrammidega, mida praegu 
rakendatakse nende riikidega kõrgharidusalases koos töös. See oleks tugevaks stiimuliks kõrghariduse 
rahvusvahelisemaks muutmisel ja lih tsustaks märkimisväärselt haldus - ja menetluskorda. Kasu tooks 
ka liitumine programmiga „Aktiivsed noored”, sest  mitteformaalse haridu se sektorit kaasates saab 
seada eesmärgiks saavutada mitteformaalses kontekstis  omandatud oskuste ja  pädevuste täielikum 
tunnustamine haridus- ja koolitusvaldkonna  sidusrühmade ja ka tööandjate poolt.  
Majanduslik mõju 
Mõju on sarnaselt sotsiaalse mõjuga sama kui valikuvõimaluse nr 3 puhul, kuid see avaldub veelgi 
tugevamalt . Pealegi annaks eri programmide liitmine märkimisväärset mastaabisäästu võrreldes 
praeguste elukestva õppe programmi  ning programmide Erasmus Mundus ja „Aktiivsed noored” eraldi 
 
ET 16   ET juhtumisstruktuuridega ning võimaldaks suuremat Euroopa lisaväärtust tõotavates valdkondades 
planeerida kulutusi sihikindlamalt ja tulemuslikumalt.  
Põhiõigused 
Mõju on sama kui valikuvõimaluse nr 3 puhul. 
6. VALIKUVÕIMALUSTE VÕRDLUS  
Alljärgnevas tabelis esitatakse eespool  toodud valikuvõimaluste võrdlus. 
 
ET 17   ET Valikuvõimaluste võrdlus 
Selgitus: 
 ++ + 0 - -- 
Võrdlus lähteolukorraga  Positiivne  Veidi positiivne  Neutraalne  Veidi negatiivne  Negatiivne  
 
Kriteeriumid  Valikuvõim
alus nr 1  
Praegune 
olukord 
säilib  Valikuvõi
malus nr 2
Meetmeid 
ei võeta  Valikuvõimalus 
nr 3 
Praeguste 
programmide 
tugevdamine  
  
Valikuvõimalus 
nr 4. Haridus-, 
koolitus-, 
noorsoo- ja 
spordivaldkond
a hõlmav ühtne 
programm  
 Hinnangute selgitus  
Konkreetse eesmärgi täitmise tõhusus:  
1. Selleks et suurendada igas vanuses 
ja igasuguse sotsiaalse taustaga inimeste võimalusi, aidatakse kaasa 
kvaliteetsete haridus- ja 
koolitussüsteemide arendamisse osana aruka, kaasava ja jätkusuutliku 
majanduskasvu poole püüdlevast 
Euroopa 2020. aasta strateegiast ning 
haridus- ja koolitusstrateegia 2020. 
aasta raamistikust.
 0 -- + ++ Valikuvõimalus nr 1 : Oleks võimalik kaasata üsna p iiratud arvul inimesi ebasoodsas 
olukorras olevatest rühmadest. Teatavates riik ides jääks algatuses osalemise määr endiselt 
madalaks. Praegune olukord, kus ELi meetmed on killustatud ja puudub keskne eesmärk 
ning kriitiline mass, jääks püsima.  
Valikuvõimalus nr 2:  Tuvastatud probleemidega ei tegeletaks, mistõttu killustatus püsib 
ja ELi konkurentsivõime kahaneb.  
Valikuvõimalus nr 3:  Eesmärgistatum keskendumine oskustele ja lisaväärtusele aitaks 
suurendada ELi konkurentsivõimet. Suurema hulga inimeste kaasamisega saavutataks 
 
ET 18   ET Kriteeriumid  Valikuvõim
alus nr 1  
Praegune 
olukord 
säilib  Valikuvõi
malus nr 2
Meetmeid 
ei võeta  Valikuvõimalus 
nr 3 
Praeguste 
programmide 
tugevdamine  
  
Valikuvõimalus 
nr 4. Haridus-, 
koolitus-, 
noorsoo- ja 
spordivaldkond
a hõlmav ühtne 
programm  
 Hinnangute selgitus  
soovitud mõju avaldumiseks vajalik kriitiline mass. Lähteolukorra analüüsil tuvastatud 
probleemidega tegeldaks piisavalt, kuid kasutamata jääks eri programmide vaheline potentsiaalne sünergia. 
 
Valikuvõimalus nr 4:  Sarnaneb valikuvõimalusele nr 3. Kuid lisaks võimaldaks 
programmide liitmine palju tõhusamalt edendada elukestva õppe põhimõtet.  
2. Suurendada avatust, innovatiivsust ja tipptasemel hariduse omandamist eesmärgiga saavutada pikaajaline 
süsteemne mõju, arendada pädevusi 
ja toetada kõrgharidusinstitutsioonide 
ümberkorraldamist ELis ja 
partnerriikides.
 0 -- + ++ Valikuvõimalus nr 1 : ELi meetmed jääksid endiselt killustatuks, mistõttu ELi panus 
kõrghariduse kvaliteedi parandamisse ja Euroopa kõrghariduse piirkonna loomisse jääks ebapiisavaks. Teatavates partnerriikides jä äks kõrghariduses puudu võimekusest osaleda 
vastastikku rikastavates partnerlussuhetes ELiga.
 
Valikuvõimalus nr 2:  Tuvastatud probleemidega ei tegeletaks, mistõttu killustatus püsib 
ja ELi konkurentsivõime kahaneb.  
 
Valikuvõimalus nr 3:  ELi kõrgharidusvaldkonna väliskoostööprogrammide eraldatuse 
probleemile leitaks lahendus ja tänu suuremale osalejate arvule tugevneks 
märkimisväärselt süsteemne mõju.  
Valikuvõimalus nr 4:  Valikuvõimaluses nr 3 märgitud positiivsetele aspektidele 
lisanduks Erasmuse ja teiste kõrgharidusvaldkonna rahvusvaheliste koostööprogrammide 
vahelise sünergia tõhusam ärakasutamine, mis võimendab soovitud mõju.  
 
ET 19   ET Kriteeriumid  Valikuvõim
alus nr 1  
Praegune 
olukord 
säilib  Valikuvõi
malus nr 2
Meetmeid 
ei võeta  Valikuvõimalus 
nr 3 
Praeguste 
programmide 
tugevdamine  
  
Valikuvõimalus 
nr 4. Haridus-, 
koolitus-, 
noorsoo- ja 
spordivaldkond
a hõlmav ühtne 
programm  
 Hinnangute selgitus  
3. Suurendada noorte 
konkurentsivõimet tööturul, aktiivset osalemist ühiskonnaelus ja Euroopa 
Liitu kuuluvuse tunnet vahendina, 
mille abil parandada inim- ja sotsiaalkapitali arendamist ning 
edendada majanduskasvu ja 
sotsiaalset ühtekuuluvust Euroopa 2020. aasta strateegia ja ELi 
noorsoostrateegia toetamiseks.
 0 -- + ++ Valikuvõimalus nr 1 : See valikuvõimalus ei ole uue lähenemisviisi prioriteetide ja 
programmi „Aktiivsed noored” vahehindamise järelduste rakendamiseks kõige tõhusam, eriti seoses selliste vajadustega nagu suurendada noorte sotsiaalset kaasatust ja nende 
konkurentsivõimet tööturul, selgitada abivõimalusi ebasoodsas olukorras noortele, 
parandada ja täiustada programmi sisu ja struktuuri, lihtsustada haldusnõudeid.
 
Valikuvõimalus nr 2:  Tuvastatud probleemidega ei tegeletaks, mistõttu killustatus püsib 
ja ELi konkurentsivõime kahaneb.  
 
Valikuvõimalus nr 3:  See valikuvõimalus tagaks kõige suurema lisaväärtuse ja 
mitmekordistava toimega meetmetele keske ndumise. Saavutataks ka parem vastavus 
poliitilistele prioriteetidele. Samas piirduks id positiivsed muutused vaid iga üksiku 
programmiga.  
Valikuvõimalus nr 4:  Valikuvõimaluse nr 3 positiivsetele aspektidele lisanduks tugevam 
sünergia ja vastastikune rikastamine formaalse hariduse valdkonnas, mis mõjuks soodsalt 
noorsootöö tulemuste tunnustamisele ja noorte haridustee mitmekesistamisele.  
4. Arendada Euroopa mõõdet 
spordis.  0 Ei 
kohaldata  + + Valikuvõimalus nr 1:  Teadlikkuse suurendamise ja teadmiste jagamise valdkonnas 
tuvastatud probleemid jääksid lahenduseta.  
Valikuvõimalus nr 2:  Ei kohaldata (uued meetmed, mistõttu sama kui valikuvõimalus nr 
 
ET 20   ET Kriteeriumid  Valikuvõim
alus nr 1  
Praegune 
olukord 
säilib  Valikuvõi
malus nr 2
Meetmeid 
ei võeta  Valikuvõimalus 
nr 3 
Praeguste 
programmide 
tugevdamine  
  
Valikuvõimalus 
nr 4. Haridus-, 
koolitus-, 
noorsoo- ja 
spordivaldkond
a hõlmav ühtne 
programm  
 Hinnangute selgitus  
1) 
Valikuvõimalus nr 3:  Reageeritakse tuvastatud prob leemidele, st edendatakse 
huvirühmade koostööraamistiku loomist, et tegeleda selliste spordi valdkonnas tuvastatud 
probleemidega nagu doping ja vähene spordialane aktiivsus. Kavandatud meetmetest 
loodetakse tugevat stimuleerivat toimet ja suurt ELi lisaväärtust.  
Valikuvõimalus nr 4:  Sarnaneb valikuvõimalusele nr 3.  
5. Tõhususe/kulutasuvuse aspektid:  
A) Rakendamiskulud (arvestades 
lihtsustamismeetmetega)  0 Ei 
kohaldata  + ++ Valikuvõimalus nr 1:  Kuna praegustel programmidel on potentsiaali nii üldstruktuuri 
kui ka juhtimisstruktuuri ja -kulude tõhustamise osas, on kõnealuse valikuvõimaluse 
kulutasuvus keskmine.  
Valikuvõimalus nr 2:  Kuigi selle valikuvõimaluse puhul oleksid rakendamiskulud 
tühised, jääb tõhusus siiski nii väheseks, et kulutasuvuse hinnangut teha oleks mõttetu ja 
väga raske.  
Valikuvõimalus nr 3:  Rakendamiskulude tasuvus oleks suhteliselt hea, sest võrreldes 
lähteolukorraga tõhusus suureneb, kuid kuna  praeguse juhtimisstruktuuri killustatus 
suures osas säilib (v.a väliskoostööprogrammi de liitmise puhul), on olemas kasutamata 
potentsiaal.  
 
ET 21   ET Kriteeriumid  Valikuvõim
alus nr 1  
Praegune 
olukord 
säilib  Valikuvõi
malus nr 2
Meetmeid 
ei võeta  Valikuvõimalus 
nr 3 
Praeguste 
programmide 
tugevdamine  
  
Valikuvõimalus 
nr 4. Haridus-, 
koolitus-, 
noorsoo- ja 
spordivaldkond
a hõlmav ühtne 
programm  
 Hinnangute selgitus  
Valikuvõimalus nr 4:  Kuna juhtimisstruktuuri lihtsustamisega kaasneb mastaabisääst ja 
seega ka märkimisväärne kokkuhoid, on selle valikuvõimaluse kulutasuvus väga hea.  
B) ELi eelarve  0 Ei 
kohaldata  + ++ Valikuvõimalus nr 1 : ELi tegevuse killustatust arvestades on lähteolukorra säilitamisel 
ELi eelarve seisukohast võimalik üksnes keskmisel tasemel kulutasuvus.  
Valikuvõimalus nr 2:  Kuigi selle valikuvõimaluse puhul oleksid rakendamiskulud 
tühised, jääb tõhusus siiski nii väheseks, et kulutasuvuse hinnangut teha oleks mõttetu ja 
väga raske.  
Valikuvõimalus nr 3:  Keskendumine kõrge lisaväärtusega meetmetele ja meetmete 
arvukuse kasvust tingitud kriitilise massi saavutamine tagavad ELi eelarve seisukohast 
kõrge kulutasuvuse.  
Valikuvõimalus nr 4:  Valikuvõimaluse nr 3 positiivsetele aspektidele lisanduks noorte 
ja elukestva õppe programmi ning Erasmuse ja praeguste kõrgharidusvaldkonna 
rahvusvaheliste koostööprogrammide vahelise sünergia kasutamine, mis võimaldaks lihtsustada juhtimisstruktuuri ja saavutada mastaabisääst rakendusmehhanismide osas, 
mille tulemusena kasvab kulutasuvus ELi eelarve seisukohast.
 
6. Sidusus  (kooskõla strateegiliste 
eesmärkidega jms)  0 -- + ++ Valikuvõimalus nr 1 : Lähteolukorra säilitamisel tekib ELi eesmärkide ja liikmesriikide 
meetmete vahel teatav ebakõla.  
 
ET 22   ET Kriteeriumid  Valikuvõim
alus nr 1  
Praegune 
olukord 
säilib  Valikuvõi
malus nr 2
Meetmeid 
ei võeta  Valikuvõimalus 
nr 3 
Praeguste 
programmide 
tugevdamine  
  
Valikuvõimalus 
nr 4. Haridus-, 
koolitus-, 
noorsoo- ja 
spordivaldkond
a hõlmav ühtne 
programm  
 Hinnangute selgitus  
Valikuvõimalus nr 2 : Sidusus oleks tõsiselt ohustatud: EL 2020 ja ET 2020 strateegiliste 
eesmärkide ja prioriteetide täitmise viis jääks iga liikmesriigi enda otsustada. Seda oleks ka praktiliselt raske teostada, sest see ei ühti enamiku sidusrühmade seisukohtadega.
 
Valikuvõimalus nr 3:  ELi prioriteetide ja liikmesriikide meetmete vahel tekiks tugevam 
kooskõla.  
Valikuvõimalus nr 4:  Sarnaneb valikuvõimalusele nr 3. Lisaks tugevneks 
märkimisväärselt sisemine sidusus, sest nelja programmi liitmisel väheneb kattuvus; 
samuti täidaks see komisjoni strateegilist eesmärki lihtsustada ELi programmide struktuuri.
 
 
ET 23   ET Järeldus : Eelnevast võrdlemisest ilmneb selgesti, et parim on valikuvõimalus nr 4 , mida järgmises 
jaotises ka üksikasjalikumalt kirjeldatakse.  
7. EELISTATUIMA VALIKUVÕIMALUSE KIRJELDUS  
Elukestva õppe programm, prae gused rahvusvahelised kõrgharidu salased koostööprogrammid, nagu 
Erasmus Mundus, Tempus, Alfa ja EduLink, samuti programm „Aktiivsed noored”– need kõik 
toetavad kas formaalse või mitteformaalse haridu se struktuure ja selleks tegevuseks on algatatud 
ridamisi meetmeid ja projekte jms, mis ül djoontes jagunevad kolmeks põhiliseks tegevussuunaks:  
• toetada üksikisikute õppega seotud liikuvust;  
• toetada asutustevahelist koostööd innovats iooni ja heade tavade edendamiseks;  
• toetada poliitikareformi.  
Spordi valdkonnas võetud meetmed on peamiselt suun atud tegevuspõhimõtteid käsitlevale arutelule ja 
üsna hiljuti on alustatud koost ööprojektidega praeguste  ettevalmista vate meetmete käigus.  
ELi kõigi praeguste killustatud programmide liitmine ühtseks lihtsustatud ja läbipaistvaks struktuuriks 
loob võimaluse, et sellise uue programmiga kaasne b tugevam sünergia formaalse ja mitteformaalse 
hariduse vahel kõigil tasanditel, tugevdades seel äbi elukestva õppe põhimõtet, aga ka teiste 
poliitikavaldkondade vahel. Ühtse programmi raames on võimalik keskenduda piiratud arvule Euroopa 
lisaväärtust loovate valdkondade vahelistele meetmetele, millel on sügav struktuurne potentsiaal 
saavutada süsteemset mõju ja suurt investeeri ngutasuvust. Kaasneb ka rahvusvaheline mõõde, sest 
selline programm tõestab Euroopa eesrindlikku mainet, näidates Euroopat kui süsteemide ja institutsionaalsete struktuuride kaasajastamise tõuke jõudu ja kui kaalukat osalejat haridusvallas kogu 
maailma mastaabis, olles Euroopa integratsiooni alase hariduse ja teadustöö eestvedaja. Programm 
toetab ka spordivaldkonna meetmeid, võttes alu seks olemasolevad struktuurid ja oskusteabe. 
 
Praeguse elukestva õppe programmi raames tehtud ha ridust ja koolitust käsitlevas mõjuhinnangus on 
selgelt esile toodud, et tulevase programmi ellu viimiseks tuleks keskenduda kolmele põhilisele 
tegevussuunale: üksikisikute õppe ga seotud liikuvus, koostöö inno vatsiooni ja heade tavade 
edendamiseks ning poliitikareformi toetamine  
Kõik asjakohased meetmed, mida praegu rahastatak se sellistest töösolevatest programmidest, mida 
kõnealune liitmine hõlmab, liigituvad m õnda nendest kolmest tegevussuunast3. Nende meetmete 
koondamise tulemusena muutuvad ELi toetuseg a seotud menetlused lihtsamaks ja paremini 
jälgitavaks. Näiteks ülikool, kes ko rraldab liikuvust nii Euroopast kui ka kolmandatest riikidest pärit 
üliõpilasi ja õppejõude vastu võttes ja läkitades,  saab edaspidi esitada üheai nsa toimiku praeguse nelja 
või viie asemel ja ta peab järgima seda  koostades vaid ühtainsat juhendmaterjali.  
Kõnealune valikuvõimalus on programmi juhtimisega seotud halduskulusid arvestades ka kõige 
kulutasuvam. Tänu uuest rõhuasetusest, ühtlustami sest ja mastaabisäästu rakendamisest tulenevale 
kumulatiivsele mõjule võib loota suuremat tulemusl ikkust ja tõhusust meetmete elluviimisel kogu 
tegevusahela ulatuses, alates komisjonist kuni lõplike toetusesaajateni, nii riiklike büroode kui ka rakendusasutuste poolt. Komisjoni ja riiklik e büroode halduskulude kumulatiivne sääst on 
hinnanguliselt ligikaudu 40 %. 
 
                                                 
3 Välja arvatud spordivaldkonna meetmed, mida praegu käsitatakse ettevalmistavate meetmetena, ning 
Jean Monnet´ programm, mida käsitatakse eristruktuurina. 
 
ET 24   ET Programmi lihtsustatud ja täiustatud struktuuri on  võimalik saavutada madalate piirkuludega ja 
mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevas teatis es välja pakutud eelarve kasv 70 % on võimalik 
saavutada praegu kasutada olevate ressursside p iires. Praegu töösolevates programmides on ühele 
täistööaja ekvivalendile ette nähtud hallata 20 miljonit eurot.  Programmide liitmise ja paranduste 
tulemusena vastaks ühele täistööaja ekvivalendile  32 miljonit eurot. Kõigi kavandatud meetmete 
kohaldamisel järgitakse järgmisi põhimõtteid: 
1. Üksikisikute õppega seotud liikuvus 
• Liikuvuse alased meetmete eesmärk on toetada õ ppijate ja õpetajate liikuvust (sh vahetusi 
kolmandate riikidega), kes soovivad osaleda õppes, koolituses, õpetamises, tööpraktikas, 
vabatahtlikus tegevuses või noorte tege vuses välismaa partnerorganisatsioonis.  
• Haridus- ja koolitusasutused ning noorteorgani satsioonid taotlevad liikuvustoetust oma riigi 
riikliku büroo4 kaudu. Riiklikud bürood annavad liikuvustoet ust ainult asutuste kaudu, st õppejõud 
ja üliõpilased ei saa enam üksikisikuna tao tlust esitada. Toetus hõlmab nii tegelikku 
liikuvustoetust kui ka toetust asutusele, k es asjakohast tegevust kvaliteetselt korraldab.  
• Selleks, et asutus osutuks liikuvustoetuse saamisek s kõlblikuks, peab ta tõestama, et ta on loonud 
tingimused kvaliteetseks liikuvuse korralduseks.  
• Kui liikuvustoetust antakse programmis osaleva ja  kolmanda riigi vaheliseks vahetuseks, haldab 
toetust osaleva riigi asutu s, seda nii vastuvõtva kui läkitava poolena. Riiklikke büroosid ei asutata 
kolmandates riikides.  
Kasutegurid :  
o Riiklikest büroodest saavad ELi lii kuvuse alal tervikteenust osutavad 
keskused, mis on kergesti mõistetavad ja ligipääsetavad.  
o Riiklikud bürood teevad lepinguid üksnes asutustega (mitte üksikisikutega, 
nagu praegu). 
o Asutused, kes soovivad toetust sa ada, peavad parandama liikuvuse 
korraldamise kvaliteeti, sest see on toetuse määramise tingimus. 
2. Asutustevaheline koostöö innovatsiooni ja heade tavade edendamiseks 
• Riikidevaheliste koostööprojektide eesmärk on 1)  edendada innovatsiooni, 2) levitada ja 
rakendada innovatiivseid lahendusi, nt veebifoorumite loomine sõpruskoolide projekti eduka näite 
eeskujul, ning 3) ajakohastada süsteeme ja asutusi, eelkõige kõrghariduses nii ELis kui ka väljaspool seda.  
• Koordineeriv organisatsioon esitab kogu projektipar tnerluse nimel taotluse toetuse saamiseks oma 
riigi riiklikule büroole või rakendusasutusele. Toet us hõlmab arendustegevust ja liikuvust, mis ei 
ole seotud õppe-, koolituse, õpetamise või tööpraktikaga (vt punkt 1: Üksikisikute õppega seotud 
liikuvus).  
• Selleks et koordineeriv organisatsioon osutuks  projektitoetuse saamiseks kõlblikuks, peab ta 
tõestama, et ta 1) on sõlminud oma partnerorg anisatsioonidega asjakohased koostöölepped ning et 
2) need on suutlikud projektis kavandatud meetmeid ellu viima. 
                                                 
4 Riiklikud bürood on juba kõigis osalevates riikides loodud. 
 
ET 25   ET • Olenevalt valdkonnast, võidakse vajaliku tingimusena nõuda koostööd ettevõtluse, piirkondlike 
ametiasutuste ja muude asjakohaste osalistega . Sektoritevahelist koostööd hinnatakse soodustava 
asjaoluna. Soovitav on kaasata partnereid kolmandatest riikidest.  
• Projekti juhtimine peab olema riikliku büroo ja  ELi tasandi vahel jagatud; juhtimist võib 
delegeerida ka rakendusasutusele. 
Kasutegurid : 
o Lihtne ligipääs tänu sarnast sihtrühma (nt ülikoolid) hõlmavate meetmete 
ühtlustamisele; praegu juhivad neid m eetmeid erinevad asutused erinevate 
eeskirjade ja vahenditega. 
o Kolmandate riikide organisatsioonide osalemine tagab, et innovatsioon ja 
head tavad laiemas maailmas saavad  Euroopa haridus- ja koolituspiirkonna 
heaks maksimaalselt rakendatud. Ti he koostöö äriringkondadega aitab 
asjaomastel asutustel välja töötada meetode id tööturul vajami nevate oskuste ja 
pädevuste õpetamiseks ja koolitamiseks.  
3. Toetus poliitikareformile  
• Poliitikareformi toetavate meetmete eesmärk on 1)  ülaltpoolt juhitav poliitikakujundamine ja 
innovatsioon, 2) poliitikakujundamist toetavate ELi meetmete väljatöötamine ja katsetamine ning 
3) tagada rahvusvahelisel tasandil võrdlus ja heade tavade vahetus.  
• Poliitikareformi toetusmeetmest rahastatakse te gevust avatud koordinatsiooni meetodi raames ja 
algatusi, nagu Bologna ja Kopenhaageni protsessid,  noorsoostrateegia ja sellised toetusmeetmed 
nagu Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekandmise süsteem, Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteem, Youthpass, üle-euroopalised võrgustikud jms.  
• Rahalist toetust antakse teenuslepingu või toetus te vormis. Nii teenusle pinguid kui ka toetusi 
võidakse anda konsortsiumidele/partnerlu stele ja üksikutele organisatsioonidele.  
• Juhtimine koondatakse ELi tasandile, kuid sed a võib delegeerida ka rakendusasutusele. 
Innovatiivne finantsvahend magistriõppes üliõpilastele 
Magistriõppe üliõpilaste olukorra põhjalik hindami ne liikmesriikides, nendele üliõpilastele mõeldud 
rahaliste toetuste skeemide (nii ELi kui ka muude  skeemide) analüüs ja ka ulatuslik sõltumatu 
teostatavusuuring osutavad võimalusele tööt ada kõnealuse eelistatuima valikuvõimalusena 
väljapakutud ühtse programmi käigus välja  uus innovatiivne finantsvahend.  
ELi üliõpilaste laenutagamisvahend, mille üldine  kirjeldus on esitatud elukestva õppe programmi 
mõjuhinnangus, võimendaks suuresti investeeringute mõju (hinnanguliselt 6 kuni 8 kordseks) Näiteks 
100 miljonit eurot ELi eelarvest aastas võiks kasv ada vähemalt 600 miljoni euro suuruseks aastaseks 
laenurahaks ligikaudu 55 000 laenaja kohta. Mis tahes laenuskeemi, olgu riikliku või riikideülese puhul on kriitiliseks teguriks tagasimaksete tempo.  Üliõpilaste liikuvus loob suurema liikumise 
tööjõuturul ning laenuraha tagastamine on rask endatud, kui laenusaajad lahkuvad laenu andnud 
liikmesriigist. Makseviivituse riski vähendamiseks võiks finantsvahendi ette näha eranditult 
magistriõppes (st suurema potentsiaalse sissetulekuga) ü liõpilaste jaoks ja survestada neid üliõpilaste 
endi ühingute (nt keskne arvepidami ne ja/või vilistlasorganisatsioonid)  ja/või stimuleerida teatamisega 
riiklikule krediidiagentuurile. 
 
Eespool kirjeldatud ühtse programmi lihtsustatud struktuur võimaldaks sellise laenutagamisvahendi 
rakendamist sujuvalt hallata.  
 
ET 26   ET 8. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Järelevalve ja hindamine peaksid tulevases programmis olema kesksel kohal, rõhutades ELi 
lisaväärtust ja tulemuslikkust. Seepärast peaks komi sjon, selleks et tagada programmis ELi lisaväärtus, 
tegema koostöös liikmesriikidega kogu programmitöö perioodil regulaar set järelevalvet ning hindama 
tulemuslikkust ja eesmärkide saavutamist.  
Järelevalve valdkonnas on kavas avaldada igal aastal tegevusaruanne, mis sisaldab nii statistilist kui ka 
kvalitatiivset hindamist, mis põhineb eelkõige tulemu slikkuse näitajatel. Elukestva õppe programmi 
mõjuhinnangu lisas on esitatud ühine üldine näita jate raamistik. Mõjuhi ndamine, mis põhineb nii 
toetusesaajate aruannetel kui ka ulatuslikel küsitlust el, tehakse kolmel tasandil: üksikisikud (oskuste 
areng), asutused (rahvusvahelise mõõtme areng) ja süsteemid (kvaliteedi, sh ELi vahendite 
tunnustamise ja läbipaistvuse paranemine).  
Lisaks pidevale järelevalvele korraldab komisjon programmi tulemuslikkuse ja tõhususe hindamiseks 
regulaarse sõltumatu välishindamise. Need hind amised peaksid hõlmama ka programmi ELi 
lisaväärtuse hindamist ja panust programmi üldiste ja erieesmärkide saavutamisse. Vahehindamine ja 
ka praeguste programmide järelhindamine peaksi d toimuma ELi tasandil. Liikmesriigid peaksid 
esitama programmi rakendamise ja mõju aruanded vähemalt kaks  korda (2016. ja 2019. aastal).