EL võtab neid küsimusi väga tõsiselt ning loodab, et sellised vahejuhtumid ei kordu. Tuleks võtta kõik vajalikud meetmed, et taastada usk sellesse, et Hongkongis austatakse õigusriiki ja põhimõtet „üks riik, kaks süsteemi“.

2015. aasta lõpus kadunud viie raamatukirjastaja juhtum arenes 2016. aastal edasi. Aasta jooksul pöördus neli kirjastajat tagasi Hongkongi, kuid nende kadumise kohta ei ole kunagi selgitusi antud. Rootsi kodanikku Gui Minhaid peetakse jätkuvalt kinni Hiinas, ehkki ametlikku süüdistust talle esitatud ei ole. Kolm tagasipöördunud kirjastajat on väitnud, et nad läksid Mandri-Hiinasse vabatahtlikult, et osaleda uurimistes, kuid samas on Lam Wing Kee avalikult väitnud, et ta rööviti ja julgeolekujõud kuulasid teda üle 8 kuud. Mitu raamatumüüjat esines televisioonis nn ülestunnistustega. EL on korduvalt väljendanud muret sellise tegevuse üle.

Hongkong jäi konkurentsivõimeliseks rahvusvaheliseks ärikeskuseks ja maailma peamiseks äriühenduseks Mandri-Hiinaga. Samuti on Hongkong endiselt Hiina kapitalituru reformi peamine katsetusala. Et tulla toime digitaalajastu uute väljakutsetega, püüab Hongkong oma majanduskasvu strateegia läbi vaadata, et edendada tehnoloogia arengut ja innovatsiooni. Õigusriik, läbipaistev regulatiivne raamistik, väga madalad korruptsiooni ja kuritegevuse tasemed koos tõhusa avaliku halduse ja sõltumatu kohtuvõimuga aitasid kaasa Hongkongi edu aluseks oleva soodsa investeerimiskliima säilitamisele ja edendamisele.

2015. aastal kadunud viie kirjastaja juhtum on ELi arvates kõige tõsisem põhiseadusega, aga ka põhimõttega „üks riik, kaks süsteemi“ seonduv väljakutse pärast 1997. aastat. Sündmused on edasi arenenud, kuid kirjastajate kadumise asjaolud on ikka veel välja selgitamata. Ühte kirjastajat peetakse endiselt kinni, kuigi ametlikku süüdistust talle esitatud ei ole.

Meedia, sh digitaalmeedia, oli jätkuvalt üsna vaba ning kajastas sündmusi mitmest vaatenurgast. Ometi võib Hongkongi ajakirjanike liidu (edaspidi „HKJA“) aastaaruandest saada aimu, et nii trüki- kui elektrooniline meedia rakendavad eriti Mandri-Hiinat käsitlevaid küsimusi kajastades enesetsensuuri. HKJA sõnul oli 2016. aasta ajakirjandusvabaduse seisukohast äärmiselt raske ja põhimõte „üks riik, kaks süsteemi“ oli tõsises ohus. Ta kritiseeris tendentsi määrata kohalikes meediaorganisatsioonides juhtivatele kohtadele inimesi, kellel on tihedad sidemed Pekingiga. Samuti tekitas muret asjaolu, et Mandri-Hiina ettevõtjad ostsid mitu Hongkongi meediaväljaannet. Maailma ajakirjandusvabaduse 2016. aasta indeksis tõusis Hongkong ühe koha võrra 69. positsioonile, kuigi indeks tõi esile negatiivse suundumuse. Novembris avas organisatsioon PEN International Hongkongis keskuse, et kaitsta sõnavabadust.

Hongkongis on suur vabadus. Sõnavabadus, ajakirjandusvabadus ja teabevabadus on Hongkongi põhiväärtused kooskõlas põhimõttega „üks riik, kaks süsteemi“. Samuti on need Hongkongi kui üleilmse ärikeskuse tugevuse olulised koostisosad. EL kutsub kõiki sidusrühmi üles neid väärtusi hoidma.

Et säilitada Hongkongi demokraatlikku usaldusväärsust, tema seisundit rahvusvahelise ärikeskusena ning üha kasvavat rolli rahvusvahelise vahekohtu- ja vahenduskeskusena, on oluline hoida kohtute sõltumatust ja järgida jätkuvalt õigusriigi põhimõtet.

Seoses seadusandjate ametivandega algatasid ka eraisikud mitu kohtulikku kontrolli ja valitsus taotles nelja demokraatiameelse seadusandja diskvalifitseerimist. Need juhtumid on veel pooleli.

Kuigi Hiina Rahvakongressi alalisel komiteel on põhiseaduse tõlgendamise õigus, tekitas selle tõlgendamine niigi poliitiliselt pingelises olukorras muret õigusriigi ja kohtusüsteemi sõltumatuse pärast Hongkongis ning arvati, et see võib kohtuotsust mõjutada.

Kohtuasi oli Hongkongi kohtus endiselt menetluses, kui Hiina Rahvakongressi alaline komitee otsustas sekkuda, andes välja vande andmist käsitlevate põhiseaduse sätete tõlgenduse (artikkel 104). Kõnealuse tõlgenduse võttis Hiina Rahvakongressi alaline komitee vastu ühehäälselt 7. novembril ja sellega edastati selge sõnum, et Sixtus Leungil ja Yau Wai-chingil tuleks keelata vannet anda ja ametisse astuda. Sellele järgnenud kohtuotsus järgis sama joont, ehkki kohtunik rõhutas, et ta oleks jõudnud samale järeldusele nii Hiina Rahvakongressi alalise komitee tõlgendusega kui ka ilma selleta. Mõlema seadusandja kaebus jäi rahuldamata. Samal ajal anti neile korraldus koht vabastada.

Valitsusmeelne leer säilitas küll enamuse, kuid demokraatiameelsel leeril on nüüd võimalik tagasi lükata eelnõusid, mille puhul on nõutav kaks kolmandikku häältest. Valimised kinnitasid suurenenud poliitilist polariseerumist Hongkongis; samuti iseloomustas valimisi mitme lokalistist kandidaadi edu, kes võtsid peaaegu 19 % häältest. Samuti toimus uues seadusandlikus kogus põlvkondade vahetumine. Ligikaudu kolmandik seadusandjatest on uued ja nooremad kui endised liikmed.

4. septembril toimusid Hongkongis valimised, et valida 70 seadusandliku kogu liiget. Kuigi üldisi valimisi ei toimunud, leiti siiski, et sekkumisi ei esinenud ja valimiste korraldus oli üldiselt nõuetekohane. Valimisaktiivsus oli rekordiline – hääletamas käis 2,17 miljonit inimest (58 % valijaskonnast).

Üleskutseid saavutada enesemääramisõigus või iseseisvus tehti seadusandliku kogu vahevalimiste eelsel ajal veebruaris ja valimiskampaania ajal septembris. Tegelikult ei ole Hongkongis palju neid, kes selliseid radikaalseid ideid tõepoolest toetaksid, kuid näib, et sotsiaalsed ja majanduslikud probleemid, aga ka rahulolematus traditsiooniliste poliitiliste võimuesindajatega, suurendavad lokalistide toetust. Sellega seoses tuletab EL meelde, et ta järgib „ühe Hiina“ poliitikat ning toetab põhimõtet „üks riik, kaks süsteemi“ ja selle rakendamist Hongkongis.

Üks tähelepanuväärsemaid poliitilisi arenguid 2016. aastal oli uute poliitiliste rühmituste esilekerkimine pärast ebaõnnestunud valimisreformi ja Hongkongi vihmavarjurevolutsiooni. Mitmed radikaalsed rühmitused, nn lokalistid, teevad Hiinale vastandudes kampaaniat Hongkongi huvide kaitseks, kusjuures mõned neist nõuavad enesemääramisõigust (Demosisto) või lausa iseseisvust (Hongkongi Põlispartei ja Hongkongi Rahvapartei). Hongkongi Rahvapartei sõnul on nende eesmärk saavutada iseseisvus vahendeid valimata, välistamata viimase abinõuna vägivalda. Ajakirjanduse andmetel on lokalistide rühmitusi vähemalt 21. Nii Hongkongi kui ka Hiina keskasutused on seisnud selgelt vastu üleskutsetele saavutada iseseisvus või enesemääramine, sest see oleks vastuolus põhiseadusega.

Pärast viie kirjastaja kadumist levisid kuuldused, et mõned raamatupoed olid oma riiulitelt kõrvaldanud Hiina suhtes kriitilised väljaanded, mõned aga sulgenud oma uksed ning mõned teatanud häiretest seoses raamatute trükkimise, ladustamise ja turustamisega.

2015. aastal toimunud ametissenimetamised ülikooli nõukogudesse põhjustasid suuri erimeelsusi seoses akadeemilise vabaduse ja kõrgharidusasutuste sõltumatu juhtimisega. Poleemika kestis kogu 2016. aasta vältel ja viis üleskutseteni võtta valitsusjuhilt kõigi Hongkongi ülikoolide ex officio kantsleri staatus. Paljud õppejõud leiavad, et see tava ohustab ülikooli sõltumatut juhtimist ja võib pikas perspektiivis kahjustada akadeemilist vabadust Hongkongis.

Hongkongis puudub siiani igakülgne diskrimineerimisevastane seadus. Jaanuaris avaldas võrdsete võimaluste komisjon (EOC) uuringu diskrimineerimise kohta seksuaalse sättumuse alusel. Uuringus leiti, et LGBTI-inimeste diskrimineerimine on laialdaselt levinud. Siiski toetas 55,7 % elanikkonnast diskrimineerimisvastaseid õigusakte. EOC kutsus valitsust üles alustama avalikke konsultatsioone tulevaste õigusaktide sisu üle.

Pärast pikki avalikke konsultatsioone ja arutelusid diskrimineerimisvastase seaduse läbivaatamise kohta esitas EOC valitsusele soovitused märtsikuus. Esmatähtsad valdkonnad on puudega inimeste õigused, sooline võrdõiguslikkus, diskrimineerimise rassi, rahvuse, kodakondsuse ja elukoha alusel ja võrdne kaitse vabaabielus elavatele paaridele.

Välismaalastest koduabilistel, keda on umbes 300 000, puudus jätkuvalt töö- ja sotsiaalne kaitse. Erilist muret põhjustavad kaks sätet: esiteks nõue, et nad peavad elama tööandja juures, ja teiseks kahe nädala nõue, mille alusel koduabiline peab leidma kahe nädala jooksul pärast töölepingu lõppemist uue töö või ta saadetakse Hongkongist välja. Samuti valmistavad muret võlaorjuse ja tööhõiveasutuste poolsed eeskirjade eiramise probleemid. Valitsus astus samme osutatud probleemidega tegelemiseks, avaldades näiteks mittesiduva käitumisjuhendi, kuid vaja on otsustavamaid meetmeid.

Püsis inimkaubanduse probleem, eelkõige ühtse õigus- ja poliitikaraamistiku puudumise tõttu. Valitsus on selle küsimuse lahendamiseks moodustanud töökonna ning teeb koostööd ELi ja muude rahvusvahelise kogukonna liikmetega.

2016. aastal toimus tuline arutelu pagulaste teemal. Kohalikule ja rahvusvahelisele kogukonnale valmistasid muret valitsusjuhi kommentaarid meedias, et Hongkong võib kaaluda enda taandamist piinamisvastase konventsiooni kohaldamisest eesmärgiga ohjata rändajate sissevoolu, kes nõuavad tagasisaatmise lubamatuse põhimõttega tagatud kaitset. Hongkong ei ole piinamisvastase konventsiooniga iseseisvalt ühinenud, kuid on seda teinud Hiina RV kaudu. Seejärel kinnitasid kõrged ametnikud, et Hongkong ei kavatse end konventsioonist taandada. Hongkongi valitsus on aga siiski seisukohal, et tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtte kohaldamine on vaja läbi vaadata, sest see on valitsuse väitel kaitsetu kuritarvituste eest, mis on omakorda põhjustanud mahajäämust ligikaudu 10 000 juhtumi puhul.

Korruptsioon on kontrolli all ja korruptsioonivastane süsteem on tugev ja vastupidav. Hongkongis on väga kõrged läbipaistvuse ja korruptsioonivastaste meetmete standardid. Ametiasutused ning poliitilised ja ärijuhid tunnistavad, et läbipaistvus on oluline Hongkongi püsimiseks tugeva rahvusvahelise ärikeskusena, sh Mandri-Hiina ettevõtjate jaoks.

Hongkongi suhted Mandri-Hiinaga

Teatav osa Hongkongi kogukonnast oli mures Hongkongi kõrge autonoomiataseme järkjärgulise kadumise pärast Hiina Rahvavabariigis ning põhimõttel „üks riik, kaks süsteemi“ rajanevate väärtuste ja elulaadi järgimise nõrgenemise pärast. Suurimad probleemid Hongkongi ja Hiina Rahvavabariigi suhetes olid radikaalsete poliitiliste jõudude esilekerkimine Hongkongis ja Hiina Rahvakongressi alalise komitee artikli 104 tõlgendus. 2047. aasta lähenemine ainult suurendab hirmu ja ebakindlust Hongkongi ühiskonnas seoses põhimõtte „üks riik, kaks süsteemi“ tulevikuga, kuigi Peking on korduvalt kinnitanud, et põhimõtet järgitakse täielikult ja viiakse ellu ka edaspidi.

Pärast seda, kui üks kirjastaja oli avalikult väitnud, et Mandri-Hiina jõud olid ta röövinud, kirjutas valitsusjuht CY Leung Hiina keskvalitsusele ja palus selgitusi. Hongkongi ametiasutused ja Hiina keskvalitsus pidasid mitu läbirääkimiste vooru, et leppida kokku piiriüleses teavitamise mehhanismis selliste Hongkongi elanike puhul, kes on kinni peetud Mandri-Hiinas, ja vastupidi.

Rahvakongressi esimehe Zhang Dejiangi ametlik visiit Hongkongi toimus 17.–19. mail algatuse „One Belt, One Road“ tippkohtumise raames. Tegemist oli Pekingi kõrge ametniku esimese visiidiga pärast läbikukkunud poliitilist reformi ja demokraatiameelset vihmavarjurevolutsiooni 2014. aastal. Zhang püüdis Hongkongi elanikke veenda, et põhimõtte „üks riik, kaks süsteemi“ rakendamist jätkatakse. Ta pöördus demokraatiameelse opositsiooni poole, kuid teravad poliitilised pinged takistasid suhete tugevdamist. Aasta lõpus teatas Hiina keskvalitsus, et ta annab tagasipöördumisload (mis võimaldavad reisida Mandri-Hiinasse) teatavatele demokraatiameelsetele poliitikutele, kellel neid varem ei olnud.

Majanduslik areng

Hongkongi SKP reaalne kasv 2016. aastal oli 1,9 %, kusjuures vastav näitaja 2015. aastal oli 2,4 %. Välissektoril läks aasta esimeses pooles loodetust halvemini, mis oli tingitud ülemaailmsest kaubanduskeskkonnast. Jaemüügisektorit mõjutas negatiivselt Mandri-Hiina turistide arvu vähenemine. 2016. aasta teisel poolel majandus taastus tänu kaupade ja teenuste ekspordi hoogustumisele. Tööturul saavutati 2016. aastal täielik tööhõive ja töötuse määr oli vaid 3,4 %. Inflatsioon püsis kontrolli all, kuigi tarbijahinnad tõusid aasta jooksul 2,3 %.

Valitsusjuht CY Leung kuulutas 13. jaanuaril 2016 peetud iga-aastases kõnes välja terve rea algatusi, et arendada majandust, edendada innovatsiooni ja tehnoloogiat ning parandada haridus- ja tervishoiuteenuseid. Ta rõhutas Hongkongi olulist rolli Hiina „One Belt, One Road“ (OBOR – Hiina uus siiditee majandusvöönd) algatuses ja 13. viisaastakuplaanis. Hongkong jätkab vabakaubanduslepingute, investeeringute edendamise ja kaitse lepingute, topeltmaksustamise vältimist käsitlevate lepingute ja lennunduslepingute sõlmimist peamiste kaubanduspartneritega kõikjal OBORis.

2016. – 2017. aasta eelarve sisaldas mitmeid toetusmeetmeid, et aidata ettevõtjatel ja elanikel turgutada nõrgenevat majandust ja elavdada tarbimist. Eelarve sisaldas eri rahastamiskavasid ja algatusi, et toetada innovatsiooni ja tehnoloogia arengut (sealhulgas finantstehnoloogiat) ja alustavaid ettevõtteid, aidata ettevõtetel leida uusi turge ja suurendada jõupingutusi OBORi algatuse edendamiseks. Vaatamata sellele, et avaliku sektori kulutused on aastate jooksul pidevalt suurenenud, tekkisid Hongkongi erihalduspiirkonnas märkimisväärne eelarve ülejääk ja reservid, mis moodustasid 2016. – 2017. aasta eelarveaasta lõpuks 935,7 miljardit Hongkongi dollarit (HKD), mis on võrdne 37 %-ga SKPst.

Vastavalt aasta alguses vastu võetud kavale töötasid Hongkongi ametiasutused mitmel rindel, et võtta kasutusele riiklik „One Belt, One Road“ strateegia. Moodustati juhtkomitee, mille esimees on valitsusjuht, et töötada välja strateegiad ja poliitika Hongkongi osalemiseks OBORi strateegias. Samuti loodi spetsiaalne majandusvööndi büroo. Paralleelselt asutas Hongkongi rahandusamet infrastruktuuri rahastu büroo (IFFO), et edendada Hongkongi kui infrastruktuuri rahastamise platvormi. Õigusloome valdkonnas kirjutas Hongkong alla lennunduslepingutele ja/või topeltmaksustamise vältimise lepingutele mitme majandusvööndiäärse riigiga (Malta, Serbia ja Läti), et valmistada ette võimalikke arenguvõimalusi. Samuti oodatakse võimalust alustada läbirääkimisi vabakaubanduslepingute sõlmimiseks Gruusia ja Maldiividega, mille kaudu loodab Hongkong laiendada oma vabakaubanduslepingute võrgustikku Euraasiasse. Aasta jooksul tehti OBORi riikidesse mitmeid ametlikke visiite ja lisaks korraldati seal reklaamiüritusi.

Juba teist aastat järjest oli Hongkong maailma suurim esmase avaliku pakkumise turg, teenides kokku 24,8 miljardit USA dollarit. Kogutud vahenditest üle 80 % jäi Mandri-Hiina finantsasutuste arvele. Hongkong kui Hiina ettevõtjate eelistatud rahastamisvahendite hankimise keskus säilitas oma konkurentsieelise Shanghai ja Shenzheni ees. Kuid renminbides (RMB) tehtavaid rahvusvahelisi tehinguid Hongkongis mõjutas Hiina valuuta jätkuv odavnemine. Renminbi likviidsus ja renminbides tehtavad tehingud Hongkongis vähenesid peamiselt tugevate ootuste tõttu, et renminbi devalveerumine jätkub. Hongkong oli endiselt Hiina kapitalituru reformi katsetusala. Pärast Shanghai ja Hongkongi ühendatud börsi (Shanghai-Hong Kong Stock Connect) edukat käivitamist novembris 2014 alustas 5. detsembril tööd ka teine, Shenzheni ja Hongkongi ühendatud börs. Shenzheni ja Hongkongi ühendatud börs võimaldab rahvusvahelistel investoritel kaubelda Shenzheni börsil noteeritud 881 aktsiaga, samal ajal kui Mandri-Hiina investoritel on juurdepääs Hongkongi 417 aktsiale. Tegemist on uue verstapostiga Hiina jõupingutustes suurendada investorite usaldust finantsturgude vastu pärast 2015. aasta suvel alanud ebastabiilsuse perioodi, aga ka olulise sammuga finantsturu reformide suunas. Hongkongi rahandusamet märkis, et mõlemad pooled uurivad lähiajal, kuivõrd teostatav on võlakirjade ühendatud börs.

Kuigi finantsteenustel läks hästi ja need tugevdasid Hongkongi positsiooni rahvusvahelise finantskeskusena, võis mõnes majandussektoris (eelkõige sadamad ja nendega seotud sektorid ja tööstusharud) täheldada hoo raugemist. Hongkongi sadam seisis silmitsi üha suurema Mandri-Hiina sadamate poolse survega, sest Hiina leevendas oma mereveopoliitikat, et võimaldada välisriikide laevadel rannikul peale- ja mahalaadimist. Selle tulemusena on Hongkong järk-järgult kaotamas oma rolli mandrile suunduvate ja sealt saabuvate kaupade ümberlaadimispunktina. Varem moodustas ümberlaadimine ligikaudu 40 % Hongkongi transiitlastist. Kuigi Hongkong oli rohkem kui kümne aastat tagasi suurim konteinersadam maailmas, oli ta 2015. aastaks langenud 5. kohale, jäädes tahapoole Shanghai, Shenzheni, Singapuri ja Ningbo sadamatest. 2016. aastal vähenes Hongkongi sadama konteinervedude maht veel 2,2 % võrra.

Erihalduspiirkonna tööstuse struktuur on alates 1997. aastast jäänud suures osas muutumatuks. Et tulla toime digitaalajastu uute väljakutsetega, püüab Hongkong oma majanduskasvu strateegia läbi vaadata, panustades tehnoloogia arengusse ja innovatsiooni. 2016. – 2017. aasta poliitilises avalduses teatas valitsus, et eraldab eelarvest 18 miljardit Hongkongi dollarit innovatsiooni ja tehnoloogia arengu edendamiseks, sealhulgas 8,2 miljardit Hongkongi dollarit mitmekorruseliste tööstushoonete arendamiseks reindustrialiseerimise eesmärgil. Novembris 2015 loodi innovatsiooni ja tehnoloogia büroo, kelle ülesanne on asuda sektori edendamise etteotsa. 2016. aastal käivitati tehnoloogia pilootprogramm suurusjärgus 500 miljonit Hongkongi dollarit, et pakkuda VKEdele rahalist abi tehnoloogilise suutlikkuse parandamiseks. Kavandamisel on ka muid algatusi, näiteks innovaatilise tehnoloogia riskikapitalifond (avaliku ja erasektori partnerluse edendamiseks) ja Midstreami teadusuuringute programm (mõeldud ülikoolidele, et muuta teadusuuringud ärieduks).