ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 20.5.2009 
SEK(2009) 640 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
mis on lisatud dokumendile:  
 
Ettepanek: 
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS 
 
Maa seire Euroopa programmi (GMES) ja selle esialgsete toimingute kohta  
(2011 – 2013) 
  
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE  
   
{KOM(2009) 223} 
{SEK(2009) 639}  
 
ET 2   ET KOMMENTEERITUD  KOKKUVÕTE 
Kõnealuse mõjuhinnangu on teinud komisjoni ta litused, et toetada komisjoni ettepanekut 
võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määr us Maa seire Euroopa programmi (GMES) 
ja selle esialgsete toimi ngute kohta (2011–2013). Mõjuhinnang si saldab ka eelhindamist, mis 
vastab finantsmääruse rakendusees kirjade artikli 21 lõikele 11.  
GMESi kaasrahastatakse praegu ja ka edaspidi  Euroopa, valitsustevah elisel ja riiklikul 
tasandil erinevate osalejate vaheliste pa rtnerlussuhete kaudu. EL koordineerib neid 
partnerlussuhteid ja ühtlasi  haldab omaenda panust GMES i, st arengumeetmeid ja 
operatiivetappi. 
Arengumeetmete puhul tähendab see panus praegu eelkõige teadustöö kaasrahastamist FP7 ja 
FP6 raames2. Esimesi toimivaid hädaolukordade ohjamise ja maismaaseire teenuseid 
rahastatakse ettevalmistava  tegevusena muude maismaavaldkonna toimestruktuuride kõrval 
(Corine Land Cover, Urban Atlas).  
Järgmise kümnendi alguses (aastatel 2011–2013) ol eks toimivaid teenuseid võimalik osutada 
suurema ulatuses. Investeeringuid võib vaja mi nna asjakohase infrastruk tuuri loomiseks, et 
tagada nõuetekohane teenusahel ja käivitada eelnevate teadusuuringute tulemusena välja 
töötatud prototüüpidel põhinevad tooted. FP7 on teadus- ja ar endustegevust toetav meede ega 
ole seega ette nähtud  toetama GMESi esialgseid to iminguid nende püsiva töökindluse 
saavutamiseks vajalikul määral. Seepärast on  vaja kehtestada asjakohased mehhanismid 
ühenduse sekkumiseks. Selline on ülesanne, mida määruse ettepanekuga on kavas käsitleda. 
Täiemahuline GMES-programm, mille alusel saaks ELi panust kogu GMES-algatusse pikas 
perspektiivis finantseerida, saab töökorda ELi järgmise mitmeaastase finantsraamistiku 
raames (alates 2014). GMES-p rogrammi kogu rahastamisva jadust pärast 2013. aastat 
analüüsitakse komisjoni juhtimisel, võttes aluseks kokkulepitud kulujagamispõhimõtted ja 
teenuste ulatusest lähtuva kuluhindamise.  
Siinkohal tuleb meenutada, et GMESi pik aajaline rahastamine tuleb välja töötada 
moodulitena. See tähendab, et iga uut GMES-t eenuste ulatuse laiendamist ja iga GMESi 
uuendust tuleb hinnata kulutasuvus e, kasutajate vajaduste ja ELi poliitikahuvide seisukohast. 
Ajavahemikul 2011–2013 rahastatakse GMESi esialgsete toimingute raames järgmiste valdkondade tegevust: 
• hädaolukorras reageerimise teenused;  
                                                
 
1 Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse 
Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, 
Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1). Määrust on 
viimati muudetud komisjoni 23. aprilli 2007. aasta m äärusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007 (ELT L 111, 
28.4.2007, lk 13). 
2 EL kulutas kuuendas raamprogrammis (FP6) 100 miljonit eurot GMES-projektide peale ning ESA 
investeeris veel 100 miljonit eurot GMES-teen ustega seotud projektide peale. Seitsmenda 
raamprogrammi (FP7) eriprogrammi „koostöö” kosmoseteema raames eraldab EL ajavahemikus 2007–
2013 430 miljonit eurot GMES-teenuste projektidele ja  kõnealuste teenuste jaoks andmete hankimiseks. 
FP7 kosmoseteemast eraldatakse veel 624 m iljonit eurot ESA GMESi kosmoseteema programmi 
arenduseks, mis teeb kogusummaks (sisaldab ESA liik mesriikide vahendeid) 2246 miljonit eurot (2008. 
aasta majandustingimustes). 
 
ET 3   ET • maismaaseire teenused; 
ning järgmisi täiendavaid meetmeid: 
• meetmed, mis aitavad kasutajate l teenuseid tarbima hakata; 
• juurdepääs andmetele; 
• GMESi kosmosevaldkonna tegevus. 
GMESi esialgsete toimingute vali kukriteeriumid olid järgmised: 
• piisav tehniline valmisolek; 
• järjepidevus ettevalmistava etapiga (2008–2010); 
• tõestatud potentsiaal järgmise etapi teenuste väljatöötamiseks; 
• teenuseosutajad on tööstusettevõtjad ja ilm a ELi täiendava sekkumiseta lõpetaksid nad 
tegevuse; vastupidiselt sellele on mereseire ja atmosfääri seir e teenuste osutajad peamiselt 
avalik-õiguslikud asutused, kellel on võima lik tegevust jätkata (kuigi ilmselt vähem-
ambitsioonikal tasandil) kuni 2013. aasta ni ilma ühenduse toetuseta; ning 
• hädaolukorras reageerimise teenuste puhul on  selge, et on soovitav teha toimivad 
hädaolukordade kaardid kodanikukaitsega tegelevatele amet iasutustele kättesaadavaks juba 
2011. aastal, mitte 2014. aastal. 
Mõjuhinnang põhineb ulatuslikel konsultatsiooni del sidusrühmadega, mille käigus leidis 
kinnitust nii keskkonna- kui ka poliitiline huvi GMES-teenuste vastu. Kui aastatel 2011–2013 
ei käivitu ELi koordineerimisel toimivad hädaolukorras reageerimise ja maismaaseire 
teenused, võivad tekkida järgmised probleemid: 
• tekib oht, et kui käimasolevad teadus uuringud lõpule jõuavad (2011), ei ole 
kodanikukaitseasutustel ajavahemikul, mida m ääruse ettepanek käsitleb, kas mitte mingit 
juurdepääsu hädaolukorra kaartidele või na d jätkavad nende tootmist ise ja ilma 
koordineerimiseta, mistõttu neil tuleb ha nkida andmeid väga suurte kuludega;  
• maismaaseire teenuste kasutajatel (nt ke skkonnaagentuuridel) teki b ajavahemikul 2011–
2013 märkimisväärseid probleeme: näiteks va jalikud tooted ei ole regulaarselt 
kättesaadavad ning Maa seire andmeid (eriti sa telliidiandmeid) ei ole võimalik mõistlikel 
tingimustel hankida; 
• kui ühendus ajavahemikul 2011–2013 ei võta meetmeid, mis võimaldavad teha 
maismaaseire esialgseid toiminguid ja osutad a hädaolukorras reageeri mise teenuseid, tekib 
vastuvõetamatu olukord, et katkeb side ettevalmistavaid teenuseid tagavate 
teadusuuringute ja täiemahulises GMES-progra mmis kavandatud teenuste vahel, mis alates 
2014. aastast toimima hakkavad; 
• tekib oht, et pikk ajavahemik teadusuuringu te katkemise ja täiemahuliste teenuste 
käivitumise vahel pärast aastat 2014 vähenda b märkimisväärselt tõukejõudu, mis elavdaks 
tööstuse konkurentsivõimet ja uute elujõulis te ärilahenduste tärkamist aastatel 2011–2013. 
 
ET 4   ET Seepärast seatakse määruse ettepane kus järgmised konkreetsed eesmärgid:  
• võimaldada hädaolukorras reageerimise t eenuseid kodanikukaitse ga tegelevatele 
ametiasutustele; 
• võimaldada osutada maismaaseire teenuseid valitsusasutustele (sh 
keskkonnaagentuuridele) Euroopas; 
• aidata kaasa keskkonnaalase teabe tootmise le ja kättesaadavusele üldsuse jaoks;  
• stimuleerida Maa seire järgmise etapi sektor i kasvu, aidates kaasa töökohtade loomisele, 
innovatsioonile ja nende rahvus vahelisele konkurentsivõimele. 
Käesoleva määruse ettepanekus on ka vandatud järgmised tegevuseesmärgid: 
• võimaldada ajavahemikus 2011–2013 osutada järgmisi hädaolukorras reageerimise 
teenuseid:  
– Euroopa kaardistamisteenus häda olukorras reageerimiseks; ning 
– toodete integreerimine häda olukorras reageerimiseks; 
• võimaldada ajavahemikus 2011–2013 osutada jä rgmisi maismaaseire teenuseid:  
– maakatte kaardistamise perioodiline teenus; 
– dünaamilise maismaaseire meetmed, sh olulisemate kliimamõjurite andmete 
kogumine kliimamuutuste jälgimiseks;  
• võtta ajavahemikul 2011–2013 abimeetmeid, sh meetmeid, mis aitavad kasutajatel 
toimivaid teenuseid tarbima hakata ja hanki da andmeid teenuste tarbeks, ning GMESi 
kosmosevaldkonna meetmeid.  
Mõju hindamise 3. peatükis määratletud eesmärkide täitmiseks on võimalik valida järgmised 
poliitilised lahendused: 
• hetkeolukorra stsenaarium („jätkata muutusteta”) 
• valik 1: rakendada üksnes avatud koordineerimismeetod; 
• valik 2: võtta regulatiivmeetmeid; 
• valik 3: ühenduse rahastamine. 
Need valikud ei ole üksteist välistavad. Kõik i kolme saab omavahel kombineerida. Selguse 
huvides on nende mõju siiski an alüüsitud eraldi. GMESi esialgsed toimingud rakendatakse 
juhtimisraamistiku raames, mida on üksikas jalikult kirjeldatud komisjoni teatises 
„Ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire (GME S): me hoolime oma planeedi turvalisusest” 
(KOM(2008) 748, 12.11.2008) ja sellele lisat ud mõju hindamises. Kokkuvõttes põhineb 
erinevate valikuvõimaluste anal üüs eeldusel, et GMES-andmed ja teave tehakse üldsusele 
täies ulatuses kättesaadavaks. Komisjon uurib  jätkuvalt, kas turuvõimalused ja kuludel 
 
ET 5   ET põhinevad kasutustasud võiksid vähendada r iiklike investeeringute osakaalu pärast 2014. 
aastat. 
Allpool esitatud tabelis võrreldakse vali kuvõimalusi eespool osutatud eesmärkidest ja 
kulutasuvuse põhimõttest lähtudes. 
Valik  Eesmärkide täitmise tõenäosus ja 
sellest tulenev kasu  Kogumaksumus (sh ühenduse ja 
liikmesriikide eelarved)  Tasuvus  
1 + Ühenduse eelarve: 
• Assigneeringud -  
• Inimressursid +  
• Halduskulud +  Kulud liikmesriikides 
 
++++ + 
2 + Ühenduse eelarve: 
• Assigneeringud -  
• Inimressursid +  
• Halduskulud +  Kulud liikmesriikides  
  
++++ + 
3 +++ Ühenduse eelarve: 
• Assigneeringud ++  
• Inimressursid +  
• Halduskulud +  Kulud liikmesriikides 
+++ +++ 
Eesmärkide täitmise tõenäosuse analüüs on esitatud mõjuhinnangu punktides 5.2.1, 5.3.1 ja 
5.4.1. Valikute 1 ja 2 puhul ei ole GMESi esialgsete toimingute eesmärkide täitmine 
tõenäoline, sest i) tekivad probleemid üle-eu roopaliste teenuste osut amisega, ii) mõnedes 
liikmesriikides jääb vajaka suutlikkusest ja  oskusteabest ning iii) ei ole tagatud 
jätkusuutlikkus ( eelkõige eelarvelistel põhjustel). 
V lisa punktis 5.4 on kvantitatiivselt esitatud kasu, mis saadakse eesmärkide täies ulatuses 
täitmise tulemusena. Võrdlusaastal 2012 olek s otseselt GMESist tulenev kasu 135 miljonit 
eurot üleujutuste, 9 miljon it eurot looduspõlengute, vähema lt 75 miljonit eurot metsade 
hävitamise ja 56 miljonit eurot linnaplaneerim ise osas, kusjuures need arvud i) põhinevad 
konservatiivsetel prognoos idel ja ii) ei sisalda kasu vulkaanipursete ja maavärinate 
hädaabiteenustele ega ka põllumajanduse ja maaelu arendamise tõhustamisele.  
Kulude puhul tuleb märkida, et üksnes EÜ kulude st ei piisa: need ulatuvad kuni 150 miljoni 
euroni kogu GMESi esialgsete toimingute pe rioodi kohta (2011–2013) ja  sisaldavad ka 43 
miljonit eurot vastavate teadus uuringute jaoks, mida FP7 raam es rahastatakse. Arvestada 
tuleb ka kuludega liikmesriigi tasandil. Ku igi andmed liikmesriikide kulutuste hinnangulise 
suuruse kohta puuduvad, näitavad Corine La nd Cover programmi kogemused ja EEA 
andmed, et need võivad kujuneda kolm korda  suuremaks kui EÜ kulud. Valikute 1 ja 2 
tulemusel suurenevad üldkulud nii EÜ kui ka liik meriikide jaoks, sest i)  teenuste osutamiseks 
vajalike andmete hankimise kulud on mastaabisääs tu ja tasakaalustava  ostujõu puudumise 
tõttu suuremad ja ii) täielikult detsentraliseeritud teenuste osutamise tõttu tekib vajadus infrastruktuuri dubleerida.  
Eelistada tuleks valikut 3, sest on lei dnud kinnitust, et ajavahemikul 2011–2013 on selle 
valiku puhul i) suure tõenäosusega tagatud GMESi esialgsete toimingute eesmärkide täitmine ja ii) võimalik vähendada üldkulusid, muuhulga s teenuste osutamiseks vajalike andmete 
 
ET 6   ET tsentraliseeritud hankimise t eel. EÜ rahastamisega peab ti ngimata kaasnema koordineeriv 
tegevus. Tõenäoliselt ei jõustu ükski ot seselt GMESi reguleeriv EÜ määrus kõnealuse 
määruse ettepanekus käsitletud ajavahemiku kestel.  
Hindamine viiakse läbi kolmes etapis (eel-, vahe pealne ja järelhindamine). Lisaks käesolevale 
mõjuhinnangule on kavandatud, et  komisjon hindab i) ettevalmistavat tegevust ja ii) 
andmetele juurdepääsu tagavat tegevust, ee smärgiga välja töötada esimene töökava 
operatiivetapi tarvis. Lisaks koostatakse mitte hiljem kui 2012. aasta lõpuks vahepealse hindamise aruanne. Järelhindamine viiakse läbi  pärast esialgsete toimingute etapi lõppu. 
Komisjon tagab, et toetused ja lepingud, mis sõlmitakse toimivate hädaabi- ja 
maismaaseireteenuste osutamiseks, sisaldavad vahendeid komisjoni teos tatavaks järelevalveks 
ja finantskontrolliks, vajaduse korral kohape alseks kontrolliks (sh pisteline kontroll), ning 
Kontrollikoja teostatavaks auditeerimisek s. Komisjoni võib programmi rakendamise 
järelevalve teostamisel abistada tehniline välisekspert, kui selleks tekib vajadus. Kohapealse kontrollimise tulemuste põhjal tagab komisj on, et vajaduse korral kohandatakse algselt 
heakskiidetud rahalise toetuse määr a või tingimusi ning maksegraafikut. 
Lisaks finantsjärelevalvele ke htestab komisjon mehhanismid os utatavate teenuste kvaliteedi 
järjepidevaks tagamiseks. Komisjon korraldab ka kasutajate foorumeid, et tagada teenuste 
vastavus kasutajate vajadustele.