SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Eurostat on koostanud ELi põllumajandust käsitlevat Euroopa põllumajandusstatistikat aastakümneid. Praegu hõlmab see statistika järgmist: põllumajanduslike majapidamiste struktuur, põllumajanduse arvepidamine, looma- ja taimekasvatus, mahepõllumajandus, põllumajandushinnad, pestitsiidid, toitained ja muud põllumajanduse keskkonnaaspektid. Põhieesmärk on jälgida ja hinnata ühist põllumajanduspoliitikat ja muud olulist ELi poliitikat ning toetada poliitikakujundamist.

2016. aastal hinnati nende andmete kogumist ja leiti, et seda tuleks ajakohastada, et võtta arvesse põllumajanduse, ühise põllumajanduspoliitika ja muude seonduvate ELi poliitikavaldkondade muutusi. 2020. aasta ja järgnevate aastate põllumajandusstatistika strateegia on ulatuslik Euroopa Liidu põllumajandusstatistika ajakohastamise programm, mida Euroopa Komisjon rakendab tihedas koostöös liikmesriikidega. See Euroopa statistikasüsteemi komitee toetatav strateegia on osa õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmist ning selle eesmärk on ühtlustada ja parandada Euroopa põllumajandusstatistika süsteemi. Strateegias on arvesse võetud ka rahvusvahelisi soovitusi, nagu valitsustevahelise kliimamuutuste rühma suunised kasvuhoonegaaside heite aruandluseks ning ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni standardid, samuti rakendatakse sellega ÜRO põllumajanduse ja maaelu arengu statistika parandamise üleilmset strateegiat.

Majanduslikus mõttes on põllumajandus suhteliselt väike sektor, kuid see hõlmab peaaegu poolt ELi maismaaterritooriumist ning annab enamiku ELi toidust, tagades nii toiduohutuse kui ka toiduga kindlustatuse. Põllumajandusel on suur mõju kliimamuutustele ja keskkonnale ning sellest sõltuvad paljud maakogukonnad. EL vajab põllumajanduse kohta võimalikult täpset teavet, mis võimaldab kavandada kõigile Euroopa Liidu kodanikele kasutoovaid poliitikameetmeid ning eraldada ühise põllumajanduspoliitika ja sellega seotud meetmete märkimisväärsed eelarvevahendid kõige tõhusamalt ja tulemuslikumalt, lähtudes mitmest mõõtmest. Peale selle on põllumajandus Euroopa rohelise kokkuleppe, eriti selle strateegia „Talust taldrikule“ keskmes.

Väga oluline on tagada ELi elanikele pidev turvaline juurdepääs piisavas koguses kvaliteetsele toidule. See tähendab, et maa ja eri põllumajanduskultuuride kasvatamise ning loomade ja loomsete saaduste kohta peab olema kättesaadav korrapärane statistika. Põllumajandus mõjutab ka keskkonda. Seda mõju ei saa hinnata ilma toitainete ja taimekaitsevahendite sisendite teabeta. Põllumajandussektori kui terviku tulemuslikkust saab hinnata põllumajanduse sisendite ja väljundite hindade statistika abil. Põllumajandus aitab säilitada kõikjal ELis maapiirkondi ja maastikke ning hoida maamajandust elus, luues töökohti ettevõtetes, mis pakuvad põllumajandussektori jaoks, põllumajandusliku toidutööstuse sektoris ja seonduvates sektorites kaupu ja teenuseid. Seepärast peab põllumajandusstatistika hõlmama põllumajanduse majanduslikku, keskkonna- ja sotsiaalset mõõdet.

Eurostat on esitanud põllumajanduskultuuride ja loomade kohta statistikat alates 1950. aastatest, hiljem on sellele lisandunud statistika põllumajandushindade, põllumajanduslike majapidamiste struktuuri ning toitainete ja taimekaitsevahendite kohta. Seda statistikat on reguleeritud sageli ajakohastatavate Euroopa õigusaktidega või suuliste kokkulepete ja Euroopa statistikasüsteemi kokkulepetega. Praeguse põllumajandusstatistika süsteemi hindamisel soovitati tungivalt rakendada kogu põllumajandusstatistika süsteemis süstemaatilist lähenemisviisi.

Mõjuhinnangus analüüsitud variantidest kõige paremini teostatav variant, mis pakuti välja edasise sammuna, oleks hõlmata kogu põllumajandusstatistika Euroopa Parlamendi ja nõukogu kolme määrusega, mis käsitlevad järgmist: