ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 3.12.2008 
SEK(2008) 2948 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile: 
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU  OTSUS ÜHENDUSE OSALEMISE 
KOHTA MITME LIIKMESRIIGI ALGATATUD EUROOPA METROLOOGIA 
TEADUSPROGRAMMIS  
  
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE  
 
{KOM(2008) 814 lõplik} 
{SEK(2008) 2949} 
ET 2   ET KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
Sissejuhatus ja menetlusküsimused 
Varaseim näide mõõtmiskvaliteedi tähtsusest ühis konna ülesehitamisel on pärit juba aastast 3000 eKr. 
Esimese teadaoleva pikkusühikuna kasutuselevõetu d küünar, mida kasutati püramiidide ehitamisel, 
määratleti vaarao küünarvarre pikkuse ja tema pe opesa laiuse summana. Vaarao Cheopsi ajal ehitati 
selle süsteemi põhjal Giza suur püramiid, mille puhul suhteline täpsus pikkuse mõõtmisel oli 0,05 % 
230 meetri pikkuse vahemaa kohta. Nüüdisaegne Eur oopa metroloogia sai alguse Suurest Prantsuse 
revolutsioonist ning selle tingis poliitiline motivatsi oon ühtlustada mõõtühikud üle terve Prantsusmaa 
ja idee kehtestada „kõikidele inimest ele igal ajal” kättesaadavad mõõtühikud. 
Tänases globaalses majanduses annab metroloogia suure panuse paljude maailma rahvaste 
tehnoloogilisse ja majanduslikku arengusse. Metroloogiaalased teadusuuringud on vajalikud 
ühiskondlike probleemide lahendamiseks selliste s valdkondades nagu näiteks satelliitnavigatsioon, 
tervishoid, pooljuhtide tööstus ja kliimamuutused. Üheksakümnendatel aastatel seisis Euroopa Liit 
silmitsi hullulehmatõve ehk BSE (veiste spongioosne  entsefalopaatia) põhjustatud kriisiga. Me kõik 
mäletame pakilist vajadust metroloogiaalaste teadus uuringute ja uute võrdlusmaterjalide järele 
eeskirjade kehtestamise toetamiseks ning tarbijate usalduse taastamiseks, et aidata päästa Euroopa 
veiselihaturgu. Kuna metroloogiaalased teadusuu ringud on oluline eeskirjade koostamist ja 
standardimist toetav tegevus, on see paljudes ma jandussüsteemides olnud traditsiooniliselt suure 
riikliku tähtsusega. Ent vaadates tagasi Suurele Prantsuse revolutsioonile, on paljud Euroopa riigid 
oma metroloogiaalaseid teadusuuringuid sellest ajast  saadik teostanud täielikult isoleeritult. Tänaseni 
ei ole ELi liikmesriigid suutnud end piisavalt kokku  võtta, et panna alus ühisele, nüüdisaegsele ja 
tõeliselt integreeritud Euroopa metroloogia teadusprogrammile. 
Paljude aastate jooksul on ühendus kasutanud asutami slepingu erinevaid sätteid, et õhutada riiklike 
teadusprogrammide vahel suuremat kooskõlastatus t ja koostööd. 2000. aastal järeldas Lissaboni 
Euroopa Ülemkogu, et riikide ja liidu tasandil toimuv ad teadusuuringud tuleb paremini integreerida ja 
kooskõlastada, et muuta need võimalikult tõhusak s ja uuenduslikuks. 2006. aastal rõhutas Euroopa 
Parlament riiklike ja Euroopa teadusprogrammi de parema kooskõlastatuse vajadust. Seitsmenda 
raamprogrammi „Koostöö” eriprogrammis teatati,  et artikli 169 põhjal rakendatakse olemasolevate 
riiklike metroloogialaboratooriumide võrgustike ka udu ühine Euroopa metroloogia teadusprogramm. 
Peale Euroopa Parlamendi ja nõukog u põhjalikult dokumenteeritud toet use sellisele algatusele kinnitas 
vajadust ühenduse tegevuse järele  Euroopa metroloogiasüsteemi kavandatud integreerimiseks ja 
ajakohastamiseks ka laiaulatuslik sidusrühmadeg a konsulteerimine. Talitustevahelistel kohtumistel 
kinnitasid olemasolevaid riiklikke teadusprogramme  suurel määral hõlmava integreeritud programmi 
kasulikkust ka asjaomased komisjoni talitused, k es kasutavad metroloogiaalaste teadusuuringute 
tulemusi oma vastavates tegevusvaldkondades nüüdi saegsete eeskirjade/õigusaktide koostamiseks (nt 
tervise- ja tarbijaküsimuste, keskkonna ning ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadid). 
Probleemi määratlus 
Kuigi metroloogia on avalikkuse pilkude eest va rjatud, on see äärmiselt oluline tänapäevase 
kaubanduse ja teabevahetuse hõlbustamiseks. Turule pääsu võib takistada standardite kokkusobimatus 
või ühtsete ja täpsete kaalude ning mõõtude puudumine. Metroloogialased teadusuuringud on oma 
olemuselt suuresti avalik hüve  ning peamine riiklikku reguleerimist ja standardimist toetav tegevus. 
Kõik maailma suured majandusjõud on mõistnud, et tehnoloogia uurimine ja arendamine metroloogia 
vallas on arenenud rahvaste pikaajaliseks majanduskas vuks ülimalt tähtis. Seda arvesse võttes seisab 
Euroopa silmitsi nn Euroopa metroloogiadilemmaga; Euroopa metroloogiadilemma seisneb 
metroloogiaalaste teadusuuringute pidevas kooskõla stamises ühiskondlike vajadustega, mis mõlemad 
on muutunud nõudlikumaks, keerulisemaks ja vajav ad seega ka suuremaid ressursse, täites samas ka 
olemasolevat ehk traditsioonilist nõudlust ilma ming ite uute või täiendavate ressurssideta. Samal ajal 
kasvab ülemaailmne vajadus täpse ja kiire mõõt mise järele traditsioonilistes tööstusharudes, uued 
kujunemisjärgus tehnoloogiad avaldavad mõõtmissüsteem ile lisasurvet ja tekitavad vajaduse „täiesti 
ET 3   ET uut liiki mõõtmise” järele ning mitmes sotsiaalva ldkonnas, nagu näiteks tervishoius, keskkonnakaitses, 
toiduohutuses või transpordis kasvab kiiresti normi de ja mõõtmise tähtsuse tunnustamine, avaldades 
otsest mõju seadusandlusele, samas kui Euroopa olem asolevaid ressursse ei täiendata ega kasutata 
optimaalselt.  
Euroopa metroloogiaga seotud teadusringkonnad on väga spetsialiseerunud ning teadusasutuse või 
akadeemiliste ringkondadega üksnes lõdvalt seotud. Need on suuresti killustatud, koosnedes mõnest 
ülemaailmse tasemega tippkeskusest, kellele tuleks kasuks suur rahvusvahelin e konkurents. Ilmselgelt 
teadusuuringud kattuvad – selle näiteks on niinimetatud kalibreer imis- ja mõõtmisalast suutlikkust 
tõendavad dokumendid, mida neljal suurel Euro opa metroloogiaalast teadus- ja arendustegevust 
teostaval riigil (Saksamaa, Ühendkuningriik, Pr antsusmaa ja Itaalia) on 4050, võrrelduna 2250 
tõendava dokumendiga terve Am eerika Ühendriikide peale. Väiksematel liikmesriikidel on 
silmapaistvaid teaduslikke teadmisi erinevates me troloogia seisukohast olulistes valdkondades (näiteks 
nanotehnoloogiad), kuid kriitilise massi puudumise ning ülisuurte alginvesteeringute tõttu ei suuda nad 
arendada oma metroloogiaalaste teadusuuringute su utlikkust. Süsteemi puudulikkust on märgatud ka 
riikide tasandil ning programmitöö euroopastamine ja ajakohastamine võib olukorda muuta ja 
lahendada peamise probleemi : 
Euroopa metroloogiaalased teadusuuringu d, mida toetavad eraldiseisvad riiklikud 
teadusprogrammide kavandamise algatused, peavad  üle saama nn metroloogiadilemmast. Euroopa 
metroloogialaste teadusuuringute potentsiaali ei kasu tata täielikult ära, et tagada ühiskondlikele 
probleemidele optimaalseid vastuseid. Puudub liikmesr iikide ja ühenduse ühistegevus, mis võimaldaks 
teha metroloogia vallas nüüdisaegseid ja probleem idele suunatud teadusuuringuid. Mis tahes uus 
lähenemisviis peab suurendama kasutatavaid ressurs se ning see saab olla edukas üksnes siis, kui 
selles võetakse täielikult arvesse olemasolevaid riik likke süsteeme ja integreeritakse need tõeliseks 
Euroopa programmiks, mille tulemuseks peaks olema põhjalik muudatus ja olemasolevate riiklike 
süsteemide ajakohastamine.  
Ühenduse õigus antud valdkonnas tegutseda on sätest atud asutamislepingu mitmes artiklis, millega 
nähakse ette teadusuuringute kooskõlastamine ni ng liikmesriikide ja ühenduse vaheline koostöö. 
Artiklis 165 on sätestatud, et „ühendus ja liik mesriigid kooskõlastavad oma teadusuuringud ja 
tehnoloogia arendamise, et tagada liikmesriikide poliitika ja ühenduse poliitika vastastikune sobivus”. 
Ilmselgelt kutsub artikkel 169 ühendust üles nägema  ette osalemise mitme liikmesriigi algatatud 
uurimis- ja arendusprogrammides. Ühenduse tege vus tundub olevat vägagi õigustatud, kuna 
tõenäoliselt ei suuda liikmesriigid üksi tegutsedes kõi ki seotud probleeme lahendada. Teiseks tuleneb 
ELi tegevuse põhjendus osaliselt asjaolust, et mõ ned peamised proovikivid (näiteks tervishoid, 
keskkonnakaitse või toiduohutus) on oma olemuse lt rahvusvahelised ning liikmesriigid peavad 
tegutsema koos, et probleemid rahvusvaheli sel tasandil nõuetekohaselt lahendada.  
Eesmärgid  
Algatuse üldised poliitilised  eesmärgid on suurendada ELi suutlikkust saavutada oma 
kõrgetasemelised poliitikaeesmärgid ja  reageerida peamistele probleem idele, millega ta eelolevatel 
aastatel kokku puutub: 
• aidata kaasa läbivaadatud Lissaboni stra teegia eesmärkide saavutamisele;  
• eeskätt investeerida rohkem ja arukamalt teadmist esse, et tagada maja nduskasv ja tööhõive; 
• aidata kaasa Euroopa teadusruumi teokssaamisele;  
• aidata Euroopal tulemuslikumalt reageerida pe amistele ühiskondlikele pr oovikividele, nagu näiteks 
keskkonnakaitse, tervishoid, toiduohutus või avalik julgeolek.  
Selleks et aidata kaasa kõnealuste poliitiliste üldees märkide saavutamisele, on vaja muuta avaliku 
sektori metroloogiaalased teadusuuring ud tõhusamaks ja tulemuslikumaks. Konkreetsed eesmärgid  
on: 
• Euroopa teadusruumi ülesehitamine riigisiseste avaliku sektori metroloogia teadusprogrammide 
kooskõlastamise ning osalise integreerimise kaudu; 
• Euroopa avaliku sektori metroloogiaalaste tea dusuuringute seni pigem killustatud lähenemise 
tõhustamine; 
ET 4   ET • kõnealuste programmide mõju suurendamine; 
• riigisiseste metroloogia teadusprogrammide  vaheliste takistuste kaotamine. 
Eespool kirjeldatud mõju ja tõhususe suurendamist toetavad tegevuseesmärgid  on:  
• kooskõlastada ja integreerida piiriülesed  avaliku sektori teadusprogrammid; 
• käsitleda suurimaid probleeme (nt kliimamuutus) ja tungivate metroloogiav ajadustega valdkondi 
(nt uued ja kujunemisjärgus tehnoloogiad, nagu näiteks nanometroloogia ning biotehnika ja 
tervishoiuga seotud metroloogia); 
• võimaldada mõnedel nn uutel liikmesriikidel või kandidaatriikidel arendada metroloogiaalaste 
teadusuuringute teostamise suutlikkust; 
• teha kättesaadavaks spetsiaalsed teadusuur ingute infrastruktuurid ja -vahendid; 
• suurendada riigisiseste metroloogia teaduspr ogrammide ja vastavate Euroopa tasandi 
teadusringkondade vahelis t üldist koostööd; 
• kaasajastada riigisiseste ja Euroopa tasandi  teadusuuringute prioriteetide kavandamist; 
• soodustada riiklikes metroloogiainstituutides ja volita tud instituutides karjääri alustavate teadlaste 
liikuvust; 
• Euroopa peaks esindama ühesuguseid seisukohti, et tugevdada oma mõjukust ülemaailmsel 
tasandil; 
• metroloogiaalased teadusuuringud peavad muutuma ri iklikku reguleerimist toetavaks tegevuseks; 
• toetada tööstust ja majanduskasvu silmapaistva te avaliku sektori metroloogiauuringute kaudu. 
Poliitikavaliku esitlus 
Ühenduse tegevusega seotud valikutes lähtutakse sei tsmendas raamprogrammis esitatud põhimõtetest 
ja sekkumismehhanismidest. Seega viidatakse kõiki de valikute, välja arvatud ühenduse meetmeid 
välistava valiku puhul kaudsele või otsesele ühendu se tegevusele (teadusuuringute rahastamisele) 
seitsmenda raamprogrammi alusel, mis oleks koo skõlas erinevates liikmesriikides teadusuuringute 
kavandamisel kehtivate riiklike sekkumispõhimõtetega. 
Valikud on nende peamiste  tunnuste põhjal määratletud järgmiselt: 
(1) 1. poliitikavalik: „Ei mingeid täiendavaid ühend use meetmeid”; hetkeseisundi säilitamine, ei 
mingit lisategevust Euroopa metroloogia t eadusprogrammi osas – see võib tingida 
valitsustevahelise lähenemisviisi; 
(2) 2. poliitikavalik: „Altpoolt tulevad ühenduse kaudsed meetmed – teatav kooskõlastamine” 
seitsmenda raamprogrammi programmide ja t eemade alusel („Koostöö” ja „Võimekuse” 
programmid). Eesmärk on kasutada kava ERA- NET ja/või ERA-NET Plus, ent käsitleda 
eraldiseisvaid küsimusi teemade kaupa ning raamprogrammis programmi osade kaupa (nn 
tavapärase stsenaariumi valik); 
(3) 3. poliitikavalik: „Ülevalt allapoole suunat ud ühenduse kaudsed meetmed" – metroloogia 
teema ennistamine raamprogrammis – kehtestada see osaliselt seitsmenda raamprogrammi 
alusel või kaasata kaheksanda raamprogr ammi koostamisse ning ennistada ühenduse 
metroloogiaprogramm; 
(4) 4. poliitikavalik: „Artikkel 169 – programmi  integreerimine ühenduse kaudse tegevuse 
kaudu”; ühenduse meetmed liikmesriikide program mide integreerimiseks artikli 169 kaudu, 
nagu on osutatud seitsmenda raamprogr ammi „Koostöö” eriprogrammis; 
(5) 5. poliitikavalik: „Teadusuuringute Ühiskesku s” – otsesed meetmed; üks Teadusuuringute 
Ühiskeskuse kaudu rakendatav Euroopa metroloogi a teadusprogramm, millega täidetakse kõik 
metroloogiaalased vajadused Euroopa tasandil. 
Kirjeldatud viie valikuvariandi erinevused sei snevad ühenduse sekkumise viisis – see võib toimuda 
kaudsete või otseste meetmetena. Järgmistes al ajagudes arutatakse üksikasjalikumalt iga 
poliitikavaliku põhitunnuseid. 
Valikute analüüs ja võrdlus  
1. poliitikavaliku eelistamise korral ei pruugi praegune olukord kestma jääda, kuna puudub igasugune 
poliitiline ja/või rahaline ühenduse sekkumine (k ava ERA-NET või muud kooskõlastusvahendid). 
Suure tõenäosusega olukord halveneb, sest või b prognoosida, et ku i metroloogiaalaseid 
ET 5   ET teadusuuringuid ei käsitleta Euroopa tasandil pr ioriteetse valdkonnana, siis  vähendavad liikmesriigid 
sellesse tehtavaid investeeringuid. Säilib liikmesr iikide programmide hetkeseisund ja eraldatus; 
tõenäosus, et vastliitunud riikide uurimisr ühmad ühinevad arenenumate riikide kogenud ja 
kõrgetasemeliste uurimisrühmadega, on väike. 2. poliitikavaliku  puhul jätkuks kuuendas 
raamprogrammis kavaga ERA-NET ja seitsmenda raamprogrammi alguses kavaga ERA-NET Plus 
valitud suund. ELi poliitilisi ja t eadusuuringute valdkondi (nt energia, keskkond) saaks hõlpsalt ja 
otseselt kaasata liikmesriikide programmide kooskõlastamisse ning tegevuse võti oleks hästi läbimõeldud vastastikuse lävimise mehhanismid  erinevate metroloogiale suunatud ERA-NET 
kavadega. Vastupidiselt tõelisele Euroopa teaduspr ogrammile ei toimuks sel le valikuvariandi puhul 
ühtset sidusat pikaajalist kavandamist. 3. poliitikavalik  ei nõua olulisi institutsioonilisi korraldusi. 
Selle valiku puhul luuakse eriotstarbeline metroloogi a teadusprogramm, mille raames metroloogia- ja 
muud teadusringkonnad, aga ka tööstush aru esindajad üldisemalt saaksid konkureerida 
raamprogrammi eeskirjade alusel toimuvale rahast amisele. See annab võimaluse keskenduda eeskätt 
uutele tehnoloogilistele proovikividele kujunemisjär gus valdkondades, aidates seega kaasa kõnealuse 
sektori kaasajastamisele. Suund sarnaneks valikule nr 2.  Antud valik ei mõjuta olemasolevaid riiklikke 
metroloogiaalaste teadusuuringute süsteeme ega riigisiseste programmide ja infrastruktuuride integreerimist. 4. poliitikavalikuga luuakse ELi ja liikmesriikide t eadusuuringute ühise kavandamise 
platvorm, pannes seega aluse sidusale ja pikaajal isele kriitilist massi kaasavale teadusuuringute 
tegevuskavale. Euroopa Komisjoni aktiivse osalem isega tagatakse liikuvuse ja avatuse rõhutamine 
ning kujunemisjärgus valdkondadele keskendumine. ELi ja riiklike vahendite ühendamine tekitab 
kriitilise massi, millega suudetakse tõenäoliselt er gutada riiklike metroloogiaalaste teadusuuringute 
süsteemide struktuurseid muudatusi. Otseseid sidemed tööstusharuga ELi tasandil ette ei nähta ning 
need jäävad pigem riikide tasandile. Selle valikuva riandi rakendamine nõuab olulisi ja tõenäoliselt 
aeganõudvaid institutsionaalseid muudatusi ning  keerukaid läbirääkimisi liikmesriikidega. 5. 
poliitikavaliku  puhul eeldatakse metroloogiaalaste teadusuuringute teostamist liikmesriikide 
vastavatest teadusprogrammidest ja nendega seotud infrastruktuurist eraldiseisvalt ning seega ei avalda 
see suurt mõju riigisiseste metroloogiaalaste teadus uuringute süsteemide ümberkorraldamisele ega 
võta arvesse liikmesriikide vajadusi. Täiendava d kitsaskohad on Teadusuuringute Ühiskeskuse 
vajadus värvata töötajaid ning konkurentsi puudu mine metroloogia valdkonnas, mis juba oma 
olemuselt nõuab konkureerivaid uuringusuundi kõige usaldusväärsemate lahenduste leidmiseks. 
Sellise kõigi viie poliitikavaliku üldise võrdluse põhjal oleme seisukohal, et 1. ja 5 valikuvariant ei ole 
eespool sõnastatud probleemi lahendamiseks sob ilikud alternatiivid, ning piirdume edasises 
üksikasjalikus arutelus 2., 3. ja 4. valikuvariandi ga, et neid otseselt võrrelda. Tegevuseesmärkide osas 
kirjeldatakse mitmesuguseid erinevaid mõjusid. Järgmises tabelis esitata kse kokkuvõte teostatud 
analüüsist ning võrreldakse kolme sobiliku valikuvariandi mõju metroloogiaalaste teadusuuringute vallas võetavate ühenduse meetmete eesmärkidele. 
Tabel: ülevaade kolme valikuvõimaluse potentsiaalsetest mõjudest  
Mõjutatav valdkond: 2. 
valikuvõimalu
s: teatav 
kooskõlastami
ne  3. 
valikuvõim
alus: 
raamprogr
amm 4. 
valikuvõimal
us: artikkel 
169 
Kooskõlastamise ja riiklike metroloogiainstituutide 
ning riigisiseste programmide integreerimise 
tõhusus keskmine  väga väike väga suur 
Kooskõlastamise ja riiklike metroloogiainstituutide ning riigisiseste programmide integreerimise tulemuslikkus keskmine väike suur 
Suurimad probleemid keskmine suur suur 
ET 6   ET Uued liikmesriigid: suutlikkuse arendamine väike/keskmin
e väike keskmine/suur
Avatud juurdepääs infrastruktuuridele väike/keskmin
e väike keskmine/suur
Lävimine teadusringkondadega väike/keskmin
e väga suur keskmine/suur
Metroloogiasüsteemi kaasajastamine keskmine väike suur 
Liikuvus ja inimressursside arendamine väike väga väike  keskmine 
Ülemaailmne koostöö ja Euroopa positsioon väike/keskmin
e väike suur 
Toetus ELi eeskirjadele väike väike suur 
Majanduskasv: kasu tööstusharule väike väike keskmine 
Majanduskasv: toetus kujunemisjärgus 
majandusharudele keskmine suur suur 
Eespool esitatud võrdlusest ilmneb, et metroloog iaalase tegevusega seotud  eesmärkidele avaldab 
suurimat mõju artiklist 169 lähtuv Euroopa lähenemisviis. 
Jõudsime üldisele järeldusele, et aeg on küps ar tikli 169 kohaseks algatuseks metroloogia vallas. 
Algatus on tähtis nii Euroopa metroloogiaala ste teadusuuringute süsteemi edendamiseks ja 
kaasajastamiseks kui ka üha keerukamaid metr oloogiaalaseid meetmeid vajavate tööstusharude 
ja teadusvaldkondade toetamiseks . 
Siinkohal võetakse kokku mõju hindamise protsessi pe amised järeldused. Nn metroloogiadilemma on 
reaalsus. Näited on kinnitanud kasvavat nõudlust metroloogiaalaste teadusuuringute ja seotud teenuste 
osutamise järele. Metroloogia avaldab suurt otsest  mõju probleemide lahendamisele ja poliitiliste 
eesmärkide saavutamisele Euroopas. Mida enam Eu roopa suurimaid probleeme sõnastab, seda enam 
on poliitika suunatud nende probleemi de lahendamisele ning seda enam muutub Euroopa ka täpseid 
mõõtmisi ja katseid hõlmava kriisijuhtimise etal oniks. Artikkel 169 võimaldaks kaasata täiendavaid 
rahalisi vahendeid nii Euroopa kui ka riikide tasa ndil. Ühenduse rahaline toetus tagaks tõeliste 
Euroopa huvide kajastumise artikli 169 kohase uue Euroopa metroloogia teadusprogrammi töökavas, 
piiramata samas riigisisest tegevust ning sidudes r iigid üksnes programmi Euroopa osaga. Kõigist 
võrreldud alternatiividest annaks artiklist 169 lähtuv tegevus suurim a panuse riigisiseste struktuuride 
kaasajastamisele. Eesmärgid sobiva d Euroopa konteksti, aidates otseselt kaasa Lissaboni protsessile, 
ning nõuetekohase rakendamise korra l võiksid metroloogiaalased teadusuuringud olla liikmesriikide ja 
komisjoni ühisalgatustel põhineva Euro opa teadusruumi loomise esirinnas. 
Järelevalve ja hindamine 
Järelevalve ja hindamisega kaasnevad spetsiaal se rakendusstruktuuri iga-aastased aruanded, milles 
viidatakse dokumenteeritavatele in tegreerimisnäitajatele ning kvalitatiivsetele edunäitajatele Euroopa 
metroloogia teadusprogrammi kava ndatud tegevuse põhjal. Spetsiaalsel rakendusstruktuuril palutakse 
esitada iga konkursikutse kohta näitajateks ja oma te gevuse hindamiseks vajalik teave, alates Euroopa 
metroloogia teadusprogrammile eelnevat aastat käsitl evatest andmetest. Vahe- ja järelhinnangute eest 
vastutaval eksperdirühmal palutakse hinnata ka vandatud programmi erinevate meetmete edukust, 
tuginedes oma hinnangus 13 täpselt määratletud nä itajale. Peale selle hindab eksperdirühm Euroopa 
metroloogia teadusprogrammi mõju riiklike metrol oogiaprogrammide integreerimisele, metroloogiaga 
seotud võrgustike ja programmide ümberkorraldamis ele ning üldist mõju Euroopa teadusruumile.