Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 168/06)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõikele 5 (1)

TEATIS STANDARDMUUDATUSE KOHTA, MILLEGA MUUDETAKSE KOONDDOKUMENTI

„RIOJA“

PDO-ES-A0117-AM08

Teate kuupäev: 15. jaanuar 2021

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Väiksemate geograafiliste üksuste määratlus (spetsifikaadi punkt 4 ja koonddokumendi punkt 1.6)

Muudatus on põhjendatud määruse (EÜ) nr 2019/33 artiklis 55 sätestatud nõudega: „Kui viidatakse selliste geograafiliste üksuste nimele, mis on väiksemad kui päritolunimetuse või geograafilise tähise piirkond, peab taotleja tootespetsifikaadis ja koonddokumendis asjaomase geograafilise üksuse täpselt määratlema.“ Kuna üksuseid tunnustatakse ministri käskkirjaga, mis avaldatakse Hispaania ametlikus väljaandes, tuleks kasutada just neid viiteid.

2. Viite lisamine märgistamise erieeskirjadele (spetsifikaadi punkt 8 b.9 ja koonddokumendi punkt 1.9)

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõikes 2 on sätestatud, et tootespetsifikaadis tuleb märkida kaitstud päritolunimetust haldava organisatsiooni kehtestatud kohaldatavad nõuded, kui liikmesriigid nii ette näevad, võttes arvesse asjaolu, et sellised nõuded peavad olema objektiivsed, mittediskrimineerivad ja vastama liidu õigusele.

Määruse 2019/33 artikli 5 punktis k on sätestatud, et koonddokument peab sisaldama pakendamise ja märgistamise suhtes kohaldatavaid erieeskirju.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Rioja

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

5. Kvaliteetvahuvein

4. Veini(de) kirjeldus

Valged ja roosad veinid (kuivad ja poolkuivad)

Valged veinid: õlgkollased, laimirohelise varjundiga, puhtad ja säravad. Toore puuvilja, lillede ja sordile iseloomulike roheliste taimede aroomid. Keskmine happesus koos värske alatooniga.

Roosad veinid: maasikapunane, lisaks vaarika varjund (crianza veinide puhul lõhe), säravad, puhtad. Punaste puuviljade aroom, lillenüanssidega. Suus on tunda happesuse ja puuviljade vahelist tasakaalu, värske noot.

Mõlemal juhul on aroom laagerdamise käigus segunenud teiste tammepuu aroomidega (vanillise, röstise või suitsuse nüansiga) ja happesus seguneb röstitud puidu nüansiga.

* Alkoholisisaldus varieerub sõltuvalt alapiirkondadest ja laagerdamisest.

* Lenduvus on suurem üle aasta vanuste veinide puhul.

* Maksimaalne SO2 sisaldus 180 mg/l, kui suhkruid on < 5g/l.

* Siin täpsustamata piirnormide korral kohaldatakse kehtivaid õigusakte.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 10,5 Minimaalne üldhappesus 3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,3 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 240

Valged ja roosad veinid (poolmagusad ja magusad)

Valged veinid: õlgkollased, laimirohelise varjundiga, puhtad ja säravad. Toore puuvilja, lillede ja sordile iseloomulike roheliste taimede aroomid. Keskmine happesus, suus on olenevalt tüübist tunda kas värskust või magusust.

Roosad veinid: maasikapunane, lisaks vaarika varjund (crianza veinide puhul lõhe), säravad, puhtad. Punaste puuviljade aroom, lillenüanssidega. Happesuse ja puuviljasuse tasakaal, suus on olenevalt tüübist tunda kas värskust või magusust.

Mõlemal juhul on aroom laagerdamise käigus segunenud teiste tammepuu aroomidega (vanillise, röstise või suitsuse nüansiga) ja happesus on segunenud röstitud puidu nüansiga.

* Alkoholisisaldus varieerub sõltuvalt alapiirkondadest ja laagerdamisest.

* Lenduvus on suurem üle aasta vanuste veinide puhul.

* Maksimaalne SO2 sisaldus 180 mg/l, kui suhkruid on < 5g/l.

* Siin täpsustamata piirnormide korral kohaldatakse kehtivaid õigusakte.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 10,5 Minimaalne üldhappesus 3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 25 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 240

Punased veinid (kuivad ja poolkuivad)

Noored veinid on punakaslillad heledama lilla varjundiga; crianza veinid on granaat- ja kirsipunase värvusega; reserva veinid on kirsipunase värvusega, rubiinpunase varjundiga; gran reserva veinid on rubiinpunased, telliskivipunase varjundiga. Lõhn: intensiivselt puuviljaline, sordile iseloomulik varjund ja lillenüansid, crianza veinide puhul röstitud tammepuidu aroom. Reserva ja gran reserva veinid on komplekssemad ja vürtsika aroomiga. Maitse: rikkaliku maitsega, milles on tasakaalus happe-/alkoholi-/tanniinisisaldus. Laagerdumine muudab maitse pehmemaks ja pikendab maitsenüansside esiletulekut.

* Alkoholisisalduse piirmäärad varieeruvad sõltuvalt piirkonnast ja laagerdamisest.

* Lenduvate ainete sisaldus: üle aasta vanad kuivad veinid: maksimaalselt 1 gr/l kuni 10 mahuprotsendi alkoholi korral ja 0,06 gr/l iga alkoholikraadi korral, mis on üle 10 mahuprotsendi.

* SO2: maksimaalselt 140 mg/l, kui suhkrusisaldus on < 5g/l.

* Siin täpsustamata piirnormide korral kohaldatakse kehtivaid õigusakte.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 11,5 Minimaalne üldhappesus 3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,3 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 180

Kvaliteetvahuveinid (valged ja roosad)

Kui veini serveeritakse tarbimiseks, eraldub selles pidevalt süsinikdioksiidi, mis on visuaalselt vaadeldav peente mullidena.

Kvaliteetvahuvein, nagu ka selle kuvee on pärast esimest käärimist selge, ilma suspensiooniosakesteta ning värvuselt kollase või roosa eri varjunditega.

Selle aroom peab olema heas mõttes värske ja puuviljaline ning omama komplekssust, mis tuleneb kauasest settel hoidmisest teise käärimise käigus. See on kõige märgatavam reserva ja gran añada veinide puhul. Veinil ei tohi olla defekte, eriti neid, mis tulenevad oksüdatsioonist või teatavate ainete redutseerimisest.

* Siin täpsustamata piirnormide korral kohaldatakse kehtivaid õigusakte.

* Maksimaalne tegelik alkoholisisaldus: 13 mahuprotsenti

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 11 Minimaalne üldhappesus 5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 10,83 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 140

5. Veinivalmistustavad

a. Asjaomane veinivalmistustava

Viljelustavad:

Istandused hakkavad tavaliselt saaki andma neljandas kasvutsüklis (või enne seda, olenevalt loast).

Istutustihedus: minimaalselt 2 850 – maksimaalselt 10 000 viinapuud/ha

Viinapuude võrakujunduse ja toestamise süsteemid: lehtrikujuline võra ja selle variandid, kahepoolne kordon, meetod „Vara y pulgar“ [pikk viljaoks ja kannus], ühepoolne kordon, kaheõlaline Guyot’ meetod (ainult sordid „Chardonnay“, „Sauvignon Blanc“, „Verdejo“, „Maturana Blanca“, „Tempranillo Blanco“ ja „Turruntés“).

Maksimaalne kandekoormus: 12 punga viinapuu kohta; 16 loetletud valgete sortide puhul ja 14 „Garnacha“ puhul. Võimalikud erandid.

Kastmine: lubatud. Alates 15. augustist kuni saagikoristuseni tuleb kasta üksnes lokaalsete süsteemidega ja sellest tuleb 24 tundi enne kirjalikult teada anda; sprinklersüsteemiga kastmine on lubatud loa olemasolu korral; muud meetodid on keelatud.

Kvaliteetvahuveinide puhul tuleb viinamarju korjata käsitsi (mehaaniline korjamine on keelatud).

Veinivalmistuse eritava:

Sortide osakaal sõltuvalt veinitüübist:

PUNANE VEIN: vähim väärtus rootsudest eraldatud viinamarjade puhul vähemalt 95 % punaseid sorte ning tervete viinamarjade puhul 85 % punaseid sorte.

VALGE VEIN: 100 % valgeid viinamarju.

ROOSA VEIN: vähemalt 25 % punaseid viinamarju.

KVALITEETVAHUVEINID (VALGED JA ROOSAD): valgetest ja/või punastest viinamarjadest. Roosad vahuveinid peavad sisaldama vähemalt 25 % punaseid viinamarju.

Eri värvi viinamarjade valikuline segamine peab toimuma pärast saagi tarnimist.

Viinamarjade omadused: terved ja minimaalse alkoholisisaldusega: 11 mahuprotsenti punaste veinide puhul, 10,5 mahuprotsenti valgete veinide puhul ja 9,5 mahuprotsenti kvaliteetvahuveinide puhul.

Maksimaalne töötlemise saagikus:

— 100 kg korjatud viinamarjadest saadakse 70 liitrit veini. See võib erandjuhtudel teatavates piirides varieeruda.

— 100 kg korjatud viinamarjadest saadakse 62 liitrit kvaliteetvahuveini. See võib erandjuhtudel teatavates piirides varieeruda.

— 100 kg korjatud viinamarjadest saadakse 65 liitrit toodet, mis kannab märget viñedo singular [„ühest viinamarjaistandusest“]. Erinevused ei ole lubatud.

Veinivalmistamise puhul kehtestatud piirangud

Keelud

— Kaitstud nimetusega veinides on keelatud kasutada virde või veini seda osa, mis on saadud ebaadekvaatselt pressides.

— Keelatud on pidevpressid ja tsentrifuugi funktsiooni kasutavad purustamismasinad, samuti viinamarjade eelkuumutamine ning virde või veini kuumutamine koos pressimisjääkidega, et värvust lisavate ainete eraldumist kiirendada.

— Tammepuutükkide kasutamine tootmise, laagerdamise või ladustamise käigus.

— Keelatud on eri tüüpi veinide segamine, et saada veini, mis erineb segatud veinist.

Veinivalmistamise eritingimused

— Vaadis kääritamisel: ainult valgete ja roosade veinide puhul, mida tuleb vaadis hoida vähemalt kuu aega.

— Süsihappelise matseratsiooni puhul: valgete viinamarjade maksimaalne lubatud osakaal punaste veinide tootmisel on rootsudeta viinamarjade puhul 5 % ja tervete kobarate puhul 15 %.

— Kvaliteetvahuveinid: traditsioonilisel meetodil. Teisese kääritamise ja pursatamise vahel peab toode olema vähemalt 15 kuud järjest samas pudelis. Kogu tootmisprotsess, sealhulgas märgistamine, peab toimuma samas veinitehases. Teisesel kääritamisel ei tohi tegelik alkoholisisaldus ületada 1,5 mahuprotsenti. Kääritamisel kasutatav kiirendi ei tohi suurendada tegelikku alkoholisisaldust üle 0,5 mahuprotsendi. Pärast pursatamist on lubatud toodet filtreerimata kujul villida klaaspudelitesse, mille mahutavus on alla 0,75 l või vähemalt 3 liitrit. Hapestamine ja värvi vähendamine on keelatud.

b. Maksimaalne saagikus

Punased sordid

6 500 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Punased sordid

45,5 hektoliitrit hektari kohta

Valged sordid

9 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Valged sordid

63 hektoliitrit hektari kohta

Punased viinamarjad, millest tehakse veini, millel on märge viñedo singular [„ühest viinamarjaistandusest“]

5 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Punased viinamarjad, millest tehakse veini, millel on märge viñedo singular [„ühest viinamarjaistandusest“]

32,5 hektoliitrit hektari kohta

Valged viinamarjad, millest tehakse veini, millel on märge viñedo singular [„ühest viinamarjaistandusest“]

6 922 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Valged viinamarjad, millest tehakse veini, millel on märge viñedo singular [„ühest viinamarjaistandusest“]

44,99 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

RIOJA ALTA

La Rioja autonoomne piirkond

Ábalos

Alesanco

Alesón

Anguciana

Arenzana de Abajo

Arenzana de Arriba

Azofra

Badarán

Bañares

Baños de Río Tobía

Baños de Rioja

Berceo

Bezares

Bobadilla

Briñas

Briones

Camprovín

Canillas

Cañas

Cárdenas

Casalarreina

Castañares de Rioja

Cellórigo

Cenicero

Cidamón

Cihuri

Cirueña

Cordovín

Cuzcurrita de Río Tirón

Daroca de Rioja

Entrena

Estollo

Foncea

Fonzaleche

Fuenmayor

Galbárruli

Gimileo

Haro

Hervías

Herramélluri

Hormilla

Hormilleja

Hornos de Moncalvillo

Huércanos

Lardero

Leiva

Logroño

Manjarrés

Matute

Medrano

Nájera

Navarrete

Ochánduri

Ollauri

Rodezno

Sajazarra

San Asensio

San Millán de Yécora

San Torcuato

San Vicente de la Sonsierra

Santa Coloma

Sojuela

Sorzano

Sotés

Tirgo

Tormantos

Torrecilla sobre Alesanco

Torremontalbo

Treviana

Tricio

Uruñuela

Ventosa

Villalba de Rioja

Villar de Torre

Villarejo

Zarratón

Provincia de Burgos (Miranda de Ebro): El Ternero (enklaav)

RIOJA ORIENTAL

La Rioja autonoomne piirkond

Agoncillo

Aguilar del Río Alhama

Albelda

Alberite

Alcanadre

Aldeanueva de Ebro

Alfaro

Arnedillo

Arnedo

Arrúbal

Ausejo

Autol

Bergasa

Bergasilla

Calahorra

Cervera del Río Alhama

Clavijo

Corera

Cornago

El Redal

El Villar de Arnedo

Galilea

Grávalos

Herce

Igea

Lagunilla de Jubera

Leza del Río Leza

Molinos de Ocón

Murillo de Río Leza

Muro de Aguas

Nalda

Ocón (La Villa)

Pradejón

Préjano

Quel

Ribafrecha

Rincón de Soto

Santa Engracia de Jubera (zona Norte)

Santa Eulalia Bajera

Tudelilla

Villamediana de Iregua

Villarroya

Navarra autonoomne piirkond

Andosilla

Aras

Azagra

Bargota

Mendavia

San Adrián

Sartaguda

Viana

RIOJA ALAVESA

Álava provints

Baños de Ebro

Barriobusto

Cripán

Elciego

Elvillar de Álava

Labastida

Labraza

Laguardia

Lanciego

Lapuebla de La barca

Leza

Moreda de Álava

Navaridas

Oyón

Salinillas de Buradón

Samaniego

Villabuena de Álava

Yécora

Istandused, mis asuvad Lodosa haldusüksuses Ebro jõe paremal kaldal ning mis on kantud reguleeriva asutuse istandusegistrisse alates 29. aprillist 1991, on jätkuvalt registris seni, kuni nad on olemas.

Mis tahes tootmispiirkonda kuuluvate haldusüksuste piiride muutmine ei tähenda, et registreeritud viinamarjaistandused istandusregistrist kustutatakse.

Tootmispiirkond hõlmab väiksemaid geograafilisi üksusi, mis määratletakse kui viñedo singular [„üks viinamarjaistandus“]. Need on väiksemad kui haldusüksus ja võivad koosneda ühest katastriüksusest või mitmest eri maatükist. Neis kasvavad viinapuud peavad olema vähemalt 35 aastat vanad.

Kõnealused tunnustatud viinamarjaistandused (viñedos singulares) on sätestatud 28. juuni 2019 korralduse APA/816/2019 lisas (Hispaania ametlik väljaanne 181, 30. juuli 2019) (https://www.boe.es/boe/dias/2019/07/30/pdfs/BOE-A-2019-11186.pdf) ja 3. augusti 2020 korralduse APA/780/2020 lisas (Hispaania ametlik väljaanne 214, 8. august 2020 (https://www.boe.es/boe/dias/2020/08/08/pdfs/BOE-A-2020-9446.pdf).

7. Peamised veiniviinamarjasordid

„ALARIJE“ - „MALVASÍA RIOJANA“

„ALBILLO MAYOR“ - „TURRUNTÉS“

„CHARDONNAY“

„GARNACHA BLANCA“

„GARNACHA TINTA“

„GRACIANO“

„MACABEO“- „VIURA“

„MATURANA BLANCA“

„MATURANA TINTA“

„MAZUELA“

„SAUVIGNON BLANC“

„TEMPRANILLO“

„TEMPRANILLO BLANCO“

„VERDEJO“

8. Seos(ed)

Vein

Rioja Alta viinamarjadest valmistatud veine iseloomustab Atlandi ookeani kliima eriline mõju. See annab veinidele mõõduka alkoholisisalduse ja happelise iseloomu. Seepärast sobivad veinid vaadis laagerdumiseks. Kasvutsükli ajal on selles piirkonnas paar tundi vähem päevavalgust kui lõunapoolsemas piirkonna osas, mida kaitstud päritolunimetus hõlmab. Piirkonnas sajab rohkem, mis mõjutab otseselt veini happesust. Need tegurid koos Sierra de Cantabria mäestiku pakutava kaitsega tugevdavad veinides kirjeldatud omadusi, olgu need siis puhtad piirkonna veinid või segatud muudest piirkondadest pärit veinidega. Rioja Alavesa piirkonna puhul tähendab Atlandi ookeani ja Vahemere kliima segunemine seda, et sealsed veinid on suurema alkoholisisaldusega kui eespool nimetatud veinid. Need on ka vähem happelised ja mitmekesisemad ning seega sobivad nii kohe tarbimiseks kui ka laagerdamiseks. Sierra de Cantabria mäestiku pakutav kaitse põhja suunas on veelgi tugevam. Päevavalgust on umbes sama palju kui Rioja Alta piirkonnas, samas on sademete hulk väiksem. Tänu mitmekülgsusele sobivad need viinamarjasordid ideaalselt segatud veinide tootmiseks. Kõige lõunapoolsemast piirkonnast (Rioja Oriental) pärit veinide iseloomu määrab seega asjaolu, et nende tootmispiirkonnas on vähe sademeid ja vahemereline kliima, mis üldjuhul on päikeselisem. Veinid on suurema alkoholisisaldusega ja tugevama aroomiga ning sobivad ideaalselt segamiseks ja laagerdamiseks. Samal ajal annavad kliimatingimused tulemuseks veinid, mis võivad sobida ka kohe tarbimiseks.

Pinnase analüüs hõlmab kolme põhitüüpi. Esiteks leidub kaitstud päritolunimetusega hõlmatud piirkonna põhjapoolseimas osas savi-lubjakivimuldasid. Need moodustavad peamise veinikasvatusala, mis paikneb Rioja Alavesa ja Rioja Alta vahel. Rioja Alta ja Rioja Orientali piirkonnas on ka lammimullad ja rauarikkad savimullad, millest saab vähem täidlaseid veine kui varem nimetatud.

Majanduslikus mõttes moodustab vein 20 % piirkonna SKPst. Vanad veinivalmistustavad ja veini tähtsus selles piirkonnas tähendab, et piirkond sõltub veinitootmise jätkusuutlikkusest. Eelkõige on siinne eripära veinide laagerdumine, kuna piirkonnas on maailma suurim tammevaatide kontsentratsioon.

KVALITEETVAHUVEIN

Kuigi kõnealust kaitstud päritolunimetust tuntakse enamjaolt vaiksete veinide puhul, on mõned veinitootjad siiski tootnud kvaliteetvahuveine, mida valmistatakse traditsioonilisel meetodil 19. sajandi keskpaigast alates, ning sellest ajast on pärit oskused ja kogemused.

Kvaliteetvahuveinide tootmisel järgitakse kaht põhilist elementi, nimelt värskust ja happesust. Kaitstud päritolunimetusega kvaliteetvahuveinide piirkond asub Winkleri skaala järgi pisut jahedamal alal. See soodustab lühikest kasvutsüklit, mis annab õige fenoolse küpsuse ilma suurt alkoholisisaldust saavutamata: need on tingimused, mis loovad kõnealuste veinide tootmiseks ideaalse lähtepunkti.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

Kvalifitseeritud päritolunimetusega „Rioja“ veine tohivad villida üksnes need registreeritud veinitootjad, kes on registreeritud reguleeriva asutuse poolt, muul juhul ei ole lubatud seda nimetust veinidel kasutada.

Nõue kehtestati, kuna selgus, et lõpptootena tarbijale pakutava veini kvaliteet on suuremas ohus siis, kui veini on transporditud ja kui see on villitud väljaspool tootmispiirkonda, kui olukorras, kui need toimingud on tehtud piirkonnasiseselt. Selle nõude eesmärk on kaitsta „Rioja“ veinide head mainet sellele veinile omaste tunnuste ja kvaliteedi rangema kontrolli kaudu. Selle nõude abil kaitstakse kaitstud päritolunimetust ning sellest on kasu kõigile nõudega seotud tootjatele. Seda otsust kinnitas Euroopa Liidu Kohtu otsus, mis tehti 16. mail 2000.

Õigusraamistik:

riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik:

täiendavad märgistusnõuded

Tingimuse kirjeldus:

Väljend „RIOJA“ peab olema selgelt esile toodud ja vahetult väljendi „RIOJA“ all peaksid olema järgmised elemendid: nimetus:

„Denominación de Origen Calificada“ (kaitstud päritolunimetus), reguleeriva asutuse tempel, kaubamärk ja registreeritud veinitootja nimi või ärinimi või kaubanimi.

Enne laagerdumise lõppu ei tohi veini turustamisel, reklaamil ega etiketil kasutada väljendeid „vaat“ või „puit“.

Piirkonna või haldusüksuse nime võib kasutada juhul, kui viinamarjad on sealt pärit ning kui vein on seal toodetud, laagerdatud (kui see on asjakohane) ja villitud. Samas võib kuni 15 % veini valmistamiseks kasutatavatest viinamarjadest olla pärit registreeritud viinamarjaistandustest, mis paiknevad haldusüksustes, mis külgnevad piirkonna või haldusüksustega, kus asub ettevõtja, ning tuleb tõendada, et eespool nimetatud 15 % viinamarjadest on ainuõiguslikult saadaval vähemalt 10 järjestikuse aasta jooksul.

Kvaliteetvahuveinide puhul peab väljend „Método Tradicional“ [„traditsiooniline meetod“] olema kujutatud vahetult suhkrusisaldusele viitava väljendi all ja tähemärgi suurus ei tohi ületada nimetuses „Rioja“ kasutatavat tähemärgisuurust.

Kohustuslikku teavet kujutaval etiketil peab väite „Método Tradicional“ [„traditsiooniline meetod“] tähemärgisuurus olema vähemalt 0,3 cm.

Väljend viñedo singular [„ühest viinamarjaistandusest“] peab olema kujutatud vahetult kaubamärgina registreeritud nimetuse all ning selle tähemärgisuurus, tähtede paksus ega värv ei tohi ületada nimetuse „Rioja“ oma.

Õigusraamistik:

riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik:

täiendavad märgistusnõuded

Tingimuse kirjeldus:

Ilma et see piiraks eespool sätestatut, on kohustuslik kinni pidada 12. mai 2015. aasta seaduse 6/2015 (kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kohta ühenduse tasandil) artikli 17 punkti h alapunkti 4 kohaselt sätestatud märgistamise miinimumnõuetest.

Link tootespetsifikaadile

https://www.mapa.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-diferenciada/pliegodecondicionesdocarioja5denoviembrede2020_tcm30-552276.pdf

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.