[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 23.1.2007

SEK(2007) 69 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikega 1 Sloveenia stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2006–2009

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. ÜLDINE TAUST

1. juulil 1998 jõustunud stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil muuta valitsussektori rahalised vahendid usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning uute töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva kasvu tingimuste tugevdamise vahend. Pakti reformimisel 2005. aastal tunnistati pakti kasulikkust eelarvedistsipliini kehtestamisel, kuid püüti tugevdada selle tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1], mis moodustab osa stabiilsuse ja kasvu paktist, on sätestatud, et liikmesriigid peavad esitama nõukogule ja komisjonile stabiilsus- või lähenemisprogrammid ning nende iga-aastased ajakohastatud versioonid (ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) stabiilsusprogrammid ja ühisraha veel mitte kasutavad liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) lähenemisprogrammid). Sloveenia esitas esimese lähenemisprogrammi 2004. aasta mais. Määruse kohaselt esitas nõukogu 5. juulil 2004. aastal komisjoni soovituse põhjal ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega programmi kohta oma arvamuse. Sama menetluse kohaselt peab komisjon ajakohastatud stabiilsus- ja lähenemisprogramme hindama ning majandus- ja rahanduskomitee neid kontrollima, samas kui nõukogul on õigus neid kontrollida.

2. UUENDATUD PROGRAMMI HINDAMISE TAUST

Komisjon on vaadanud läbi Sloveenia 7. detsembril 2006. aastal esitatud esimese stabiilsusprogrammi[2] ning on vastu võtnud soovituse nõukogu arvamuse kohta selles küsimuses (vt tabel hinnangus käsitletud põhipunktide kohta).

Asjaolud, mille põhjal on hinnatud eelarvestrateegiat uuendatud stabiilsusprogrammi raames, on kokkuvõtlikult järgmised:

1. majandus- ja eelarvetulemused viimasel kümnel aastal

2. kõige värskem hinnang riigi olukorra kohta stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavate sätete alusel (kokkuvõte nõukogu arvamusest lähenemisprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni kohta) ning

3. komisjoni hinnang 2006. aasta oktoobri riiklikule reformikavale.

2.1. Majandus- ja eelarvetulemused viimastel aastatel

Viimase kümne aasta jooksul on Sloveenia majandus olnud märkimisväärselt stabiilne. Suuremate tasakaalust kõrvalekaldumiste puudumine näitab, et majandus on tugev ja majandusvapustusega tegeletakse usaldusväärselt. Euro kasutuselevõtmine paneb turgude stabiilsuse ja paindlikkuse siiski proovile. Eelkõige vähendati inflatsiooni, samas tuleb hoolikalt jälgida hindade liikumist, kuigi võttes arvesse nii avaliku kui ka erasektori palgakokkuleppeid jääb palgasurve eeldatavasti kontrolli alla. Tööjõuturu arengud on olnud üldiselt positiivsed, samas esineb veel mõningaid struktuurseid puudujääke, millest annab tunnistust eelkõige vanemate töötajate vähene hõivatus. Töökohtade loomist oleks saanud soodustada täiendavate meetmetega ettevõtluskeskkonna parandamise, teadus- ja arendustegevuse edendamise ning aktiivse vananemise soodustamise valdkonnas.

2.2. Eelmisele programmile nõukogu arvamuses antud hinnang

14. veebruaril 2006 võttis nõukogu vastu arvamuse lähenemisprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni kohta, mis hõlmas ajavahemikku 2005–2008. Nõukogu leidis, et „programmi eesmärk on eelarve järkjärgulise kohandamise käigus hoida inflatsioonimäär ELi keskmise lähedal.” Nõukogu kutsus Sloveeniat üles „kiirendama liikumist lähenemisprogrammi keskpika perioodi eesmärgi saavutamise suunas, eelkõige viies ellu kulutuste plaanikohase vähendamise meetmed ning alustades eelarve kohandamist kohe programmiperioodi alguses” ja „võtma riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamise meetmeid, eeskätt pensionisüsteemi osas”.

2.3. Komisjoni hinnang 2006. aasta oktoobri riiklikule reformikavale

Sloveenia riikliku reformikava rakendamise aruanne esitati majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia raames 16. oktoobril 2006. Sloveenia riiklik reformikava hõlmab viiele peamisele väljakutsele – konkurentsivõimeline majandus ja kiirem majanduskasv, teadmistepõhine ühiskond, tõhus riik, kaasaegne sotsiaalne riik ja suurem tööhõive ning jätkusuutlik areng – suunatud poliitikat.

Komisjoni hinnang selle programmi kõige hilisemale versioonile (võetud vastu 2006. aasta detsembris iga-aastase arenguaruande [3] osana) näitas, et Sloveenia on riikliku reformikava elluviimisel edukas. Suhteliselt soodsates makromajanduslikes tingimustes on Sloveenia võtnud asjakohaseid meetmeid teatavates olulistes valdkondades, näiteks ettevõtlus ja parem õiguslik regulatsioon, ning käivitanud enamiku peamistest tööhõivepoliitika reformidest. Aktiivse vananemise strateegia elluviimine ja takistuste kaotamine noorte tööhõive valdkonnas ei ole siiski seni olnud piisavalt kiire. Mikroökonoomika valdkonnas on uuendustegevuse ja konkurentsiraamistiku laiendamiseks vaja otsustavamaid meetmeid. Soovitav oleks ka teha rohkem pingutusi riiklike kulutuste restruktureerimisel.

Hinnangus käsitletud põhipunktid Nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõike 1 (stabiilsusprogrammid) ja artikli 9 lõike 1 (lähenemisprogrammid) nõuete kohaselt käsitletakse hinnangus järgmisi punkte: kas programmi aluseks olevad majandusprognoosid on realistlikud; kas liikmesriigi esitatud keskpika perioodi eelarve-eesmärk ja kas sellele suunatud kohandamiskava on asjakohased; kas kõnealuse kohandamiskava järgimiseks võetud ja/või kavandatud meetmed keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks kõnealusel ajavahemikul on piisavad; kas keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele suunatud kohandamiskava hindamisel on majanduse tõusuaegadel kohandamine suurem ja langusaegadel väiksem ning kas euroala ja vahetuskursimehhanismis (ERM II) osalevate liikmesriikide puhul on liikmesriik oma keskpika perioodi eesmärgi saavutamisel seadnud sihiks, et eelarve tsükliliselt kohandatud tasakaal paraneb (ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) 0,5% SKTst aastas; keskpika perioodi eesmärgile suunatud kohandamiskava kindlaksmääramisel (liikmesriikide puhul, kes ei ole seda veel saavutanud) või keskpika perioodi eesmärgist ajutise kõrvalekaldumise lubamisel (liikmesriikide puhul, kes on selle saavutanud) peamiste struktuurireformide rakendamine, millel on pikaajaline kokkuhoidu soodustav mõju (sh võimalikku majanduskasvu suurendades) ning seega tõestatav mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele (tingimusel, et säilitatakse asjakohane kindlusvaru kontrollväärtuse 3% SKTst suhtes ning et eelarveseisund peaks programmiperioodi jooksul taastuma keskpika perioodi eesmärgini), kusjuures eritähelepanu pööratakse pensionireformidele, millega kehtestatakse mitmesambaline süsteem, mis hõlmab kohustuslikku täielikult finantseeritavat pensionisammast; kas liikmesriigi majanduspoliitika on kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega. Programmi makromajanduslike prognooside usaldusväärsust hinnatakse komisjoni talituste koostatud 2006. aasta sügise majandusprognoosi põhjal, kasutades ka potentsiaalse SKT ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokku lepitud hindamismetoodikat. Majanduspoliitika üldsuunistele vastavust hinnatakse 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate riigi rahanduse valdkonnas vastuvõetud majanduspoliitika üldsuuniste põhjal. Hinnangus jälgitakse ka: võla suhte arengut ja riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse väljavaateid, millele tuleks stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise parandamise kohta esitatud nõukogu 20. märtsi 2005. aasta aruande kohaselt pöörata „eelarveseisundi järelevalves piisavat tähelepanu“. Komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta teatises sätestatakse lähenemine pikaajalise jätkusuutlikkuse hindamiseks[4]; majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia raames liikmesriikide esitatud riikliku reformikavaga integreerituse taset. 7. juunil 2005. aastal Euroopa Ülemkogule saadetud kaaskirjas majanduspoliitika üldsuuniste kohta aastateks 2005–2008, märkis majandus- ja rahandusministrite nõukogu, et riiklikud reformikavad peaks olema kooskõlas stabiilsus- ja lähenemisprogrammidega; vastavus tegevusjuhendile[5], milles on muu hulgas ette nähtud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide ühtne ülesehitus ja andmetabelid. |

- Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikega 1 Sloveenia stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2006–2009

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[6], eriti selle artikli 5 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja sotsiaalkomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

4. [27. veebruaril 2007] vaatas nõukogu läbi Sloveenia esimese stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2009.

5. Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et reaalne SKT kasvab programmiperioodi jooksul stabiilselt üle 4%. Praegu kättesaadava teabe põhjal hinnates näib, et kõnealune stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti olevat realistlik.

6. Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis hinnatakse valitsussektori eelarve puudujäägiks 2006. aastal 1,6% SKTst, võrreldes 2005. aasta detsembris ajakohastatud lähenemisprogrammi versioonis seatud eesmärgiga 1,7% SKTst. Kulude suhte kavandatud vähendamine näib üldjoontes olevat saavutatud, kuid tulude puudujääki hinnatakse majanduse tsüklilisele paranemisele vaatamata kavandatust kõrgemaks ja eelarvepuudujääki võrreldes 2005. aastaga pisut suuremaks.

7. Programmi eelarvestrateegia on suunatud eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele 2009. aastaks (nagu on stabiilsus- ja kasvupaktiga ette nähtud) eelarve intensiivsema stabiliseerimise teel programmi lõpuosas. Käimasoleva maksureformi ja mitmete kulusid kärpivate meetmete tõttu väheneb tulude ja kulude osakaal SKTst programmiperioodil oluliselt. Kuni 2008. aastani, kui vastavad osakaalud vähenevad enam-vähem võrdselt, kavandatakse riigieelarve üldiseks puudujäägiks ligikaudu 1,5% SKTst. 2009. aastal väheneb puudujääk 1,0%-le, kuna kulutuste vähendamine on saamatajäänud tulust suurem. Esmane tasakaal halveneb 0,1%-lt SKTst 2006. aastal–0,3%-le SKTst 2008. aastal, kuni paraneb 2009. aastal 0,3%-le SKTst. Lähenemisprogrammi viimase ajakohastatud versiooniga võrreldes lükatakse stabiilsusprogrammiga SKTst 1% suuruse nominaalse puudujäägi saavutamise eesmärk soodsama makromajandusliku stsenaariumi tõttu ühe aasta võrra edasi.

8. Programmiperioodi jooksul peaks ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) prognooside kohaselt paranema ligikaudu 0,25% võrra SKTst. Nagu ka 2005. aasta detsembri ajakohastatud lähenemisprogrammis, on stabiilsusprogrammis esitatud eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk saavutada struktuurne puudujääk 1% SKTst 2009. aastaks, s.t aasta hiljem kui oli ette nähtud eelmise programmiga. Programmi viivitus on tingitud suurest raudteeprojektist, mille hinnanguline maksumus 2007. aastal on 0,4% SKTst, 2008. aastal 0,5% SKTst ja 2009. aastal 0,2% SKTst. Kuna keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (hinnanguline puudujääk umbes 1,5% SKTst) ambitsioonikam, peaks selle täitmisega kaasnema ka kindlusvaru tagamise eesmärgi saavutamine ülemäärase puudujäägi tekkimise puhuks. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab nõuetekohaselt võlasuhet ja potentsiaalset keskmist majanduskasvu pikaajalises plaanis.

9. Programmi eelarveprognooside seotud ohud näivad 2007. ja 2008. aastal olevat üldiselt tasakaalus, aga 2009. aastal võib eelarvetulem olla programmis kavandatust halvem. Ühest küljest tunduvad majanduskasvu ja maksutuludega seotud eeldused olevat usaldusväärsed. Lisaks on Sloveenia eelarve täitmise tulemused viimaste aastate jooksul olnud oodatust paremad, mille saavutamisele on maksude ootamatu alalaekumise korral kaasa aidanud tõhus valitsussektori kulutuste piiramisele suunatud eelarvemehhanism. Teisest küljest on kohustuslike kulutuste osakaal endiselt väga kõrge hoolimata sellest, et valitsussektori üldisi kulutusi on püütud restruktureerida. Vaja on üksikasjalikumalt määratleda 2009. aastaks kavandatud esmaste kulutuste olulise kärpimise (protsent SKTst) aluseks olevad meetmed.

10. Kõnealust riskianalüüsi arvesse võttes võivad programmi eelarvepõhimõtted olla ebapiisavad, et tagada programmis ette nähtud keskpika perioodi eesmärgi saavutamine 2009. aastaks. See tundub tagavat siiski piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et programmiperioodi jooksul ei ületataks 3%ni SKTst ulatuvat puudujäägi läve. Programmist tulenev keskpika perioodi eesmärgi poole liikumise kiirus on ebapiisav ja seda tuleb oluliselt kiirendada, et see oleks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, kus on sätestatud, et euroala ja ERM II liikmesriikide puhul tuleb struktuurset tasakaalu parandada aastas 0,5% võrra SKTst (kontrollnäitaja) ning kohandamine peab majanduslikult headel aegadel olema suurem ja võib majanduslikult halvematel aegadel olla väiksem. Eelkõige oodatakse häid aegu kogu programmiperioodi vältel, aga struktuurset tasakaalu kavandatakse parandada olulisel määral alles programmi viimasel aastal. Samas on oht, et 2009. aastal võib tulemus olla soovitust halvem.

11. Valitsuse koguvõlg on 2006. aastal hinnanguliselt 28,5% SKTst, mis on oluliselt väiksem asutamislepingus sätestatud 60%-lisest kontrollväärtusest. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul 0,8 protsendipunkti võrra.

12. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Sloveenias ELi üks suuremaid, mida mõjutab märgatavalt pensionikulutuste osakaalu oluline suurenemine SKTs. Kuigi mõningad abinõud on kasutusele võetud, aitaks elanikkonna vananemisega seotud kulutuste olulise suurenemise piiramisele suunatud edasised reformimeetmed võimude sõnul kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikust ähvardavate riskide vähendamisele. Kuigi esialgne eelarveseisund aitab kaasa võla suhte stabiliseerimisele keskpikas perioodis, ei ole väike struktuurne paranemine programmiperioodil vananemise poolt eelarvele avaldatava oodatava mõju piiramiseks piisav. Üldiselt tundub, et Sloveenia rahanduse jätkusuutlikkust võivad ähvardada suured ohud.

13. Stabiilsusprogramm hõlmab kvalitatiivset hinnangut Sloveenia 2006. aasta oktoobri reformikava üldisele mõjule keskpika perioodi fiskaalstrateegia raames. Lisaks esitatakse seal mõningast teavet riiklikus reformikavas kavandatud peamiste reformide otsese kasu ja kulu kohta eelarves, kuid selle eelarveprognoosis ei võeta selgelt arvesse kõigi riiklikus reformikavas kavandatud tegevuste mõju riigi rahandusele. Stabiilsusprogrammis riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on riikliku reformikava meetmetega kooskõlas. Eelkõige on stabiilsusprogrammis esitatud üksikasju riiklikus reformikavas kavandatud maksureformi kohta ja sellega täiendatakse riiklikus reformikavas kavandatud tegevusi kulutusi piiravate meetmetega.

14. Programmis esitatud eelarvestrateegia on osaliselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige on keskpika perioodi eesmärgi poole liikumise kava ebapiisav ja seda tuleb tugevdada.

15. Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis sätestatud andmenõuete osas on programmis nõutud ja vaba teabe osas mõningaid lünki[7].

Üldine järeldus on, et kuigi programmis tunnistatakse, et inflatsioonisurve ohjamine ja eelarve jätkuv stabiliseerimine on majanduse vastupanuvõime säilitamiseks vajalikud, on programmis kavandatud liikumine keskpika perioodi eesmärgi suunas vaatamata ülioptimistlikule kasvuprognoosile ebapiisav. Eespool esitatud hinnangust lähtudes peaks Sloveenia:

i) kasutama häid majanduslikke tingimusi, et kiirendada keskpika perioodi eesmärgi saavutamist, tehes võimalikult kiiresti jõupingutusi eelarve kohandamiseks, ja

ii) võttes arvesse elanikkonna vananemisega seotud kulude eeldatavat suurenemist, parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, tugevdades käimasolevat pensionireformi lisameetmetega, mis on eelkõige suunatud vanemate töötajate osaluse suurendamisele tööjõuturul ja erapensionikavade väljatöötamise edendamisele.

Olulisemate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Reaalne SKT (muutus, %) | SP detsember 2006 | 4,0 | 4,7 | 4,3 | 4,2 | 4,1 |

KOM nov 2006 | 4,0 | 4,8 | 4,2 | 4,5 | Puudub |

LP dets 2005 | 3,9 | 4,0 | 4,0 | 3,8 | Puudub |

THHI inflatsioon (%) | SP dets 2006 | 2,5 | 2,7 | 2,7 | 2,5 | 2,2 |

KOM nov 2006 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,6 | Puudub |

LP dets 2005 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | Puudub |

SKT lõhe (% potentsiaalsest SKTst) | SP dets 20061 | -1,2 | -0,5 | -0,3 | -0,1 | 0,3 |

KOM nov 20065 | -1,1 | -0,3 | 0,0 | 0,4 | Puudub |

LP dets 20051 | -1,2 | -0,7 | -0,3 | 0,0 | Puudub |

Valitsussektori eelarve tasakaal (% SKTst) | SP dets 2006 | -1,4 | -1,6 | -1,5 | -1,6 | -1,0 |

KOM nov 2006 | -1,4 | -1,6 | -1,6 | -1,5 | Puudub |

LP dets 2005 | -1,7 | -1,7 | -1,4 | -1,0 | Puudub |

Esmane tasakaal (% SKTst) | SP dets 2006 | 0,4 | 0,1 | -0,1 | -0,3 | 0,3 |

KOM nov 2006 | 0,3 | -0,1 | -0,2 | -0,3 | Puudub |

LP dets 2005 | -0,2 | -0,3 | -0,1 | 0,2 | Puudub |

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | SP dets 20061 | -0,9 | -1,4 | -1,4 | -1,6 | -1,1 |

KOM nov 2006 | -0,9 | -1,5 | -1,6 | -1,7 | Puudub |

LP dets 20051 | -1,2 | -1,4 | -1,3 | -1,0 | Puudub |

Struktuurne tasakaal2 (% SKTst) | SP dets 20063 | -0,9 | -1,4 | -1,4 | -1,6 | -1,1 |

KOM nov 20064 | -0,9 | -1,5 | -1,6 | -1,7 | Puudub |

LP dets 2005 | -0,4 | -1,4 | -1,4 | -1,0 | Puudub |

Valitsussektori koguvõlg (% SKTst) | SP dets 2006 | 28,0 | 28,5 | 28,2 | 28,3 | 27,7 |

KOM nov 2006 | 28,0 | 28,4 | 28,0 | 27,6 | Puudub |

LP dets 2005 | 29,0 | 29,6 | 29,8 | 29,4 | Puudub |

Märkused: 1Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe põhjal. 2Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (nagu eelmistes ridades), v.a ühekordsed ja ajutised meetmed. 3Programmis ei ole ühekordseid ega ajutisi meetmeid. 4Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis ei ole ühekordseid ega ajutisi meetmeid. 5Kooskõlas hinnangulise potentsiaalse kasvuga 3,8% aastal 2005 ja 4% aastatel 2006–2008. Allikas: lähenemisprogramm/stabiilsusprogramm (LP/SP), komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosid (KOM), komisjoni talituste arvutused. |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebisaidil:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 on sätestatud, et „hilisemas etapis [s.t pärast 1. jaanuari 1999, kui esimesed ELi liikmesriigid ühisraha kasutusele võtsid] ühisraha vastuvõtnud liikmesriik esitab stabiilsusprogrammi kuue kuu jooksul alates nõukogu otsusest selle liikmesriigi liitumise kohta ühisrahaga“. Nõukogu võttis 11. juulil 2006 vastu otsuse vastavalt asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Sloveenias 1. jaanuaril 2007. aastal (nõukogu otsus 2006/495/EÜ, ELT L 195, 15.7.2006, lk 25).

[3] Komisjoni teatis kevadisele Euroopa Ülemkogule „Majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia rakendamine – Tulemuste aasta” (12.12.2006, KOM(2006) 816).

[4] Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile – Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus (12.10.2006, KOM(2006) 574), ning Euroopa Komisjoni majanduse ja rahanduse peadirektoraat (2006) „Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus” (European Economy nr 4/2006).

[5] „Täpsustused stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise kohta ning suunised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide vormi ja sisu kohta”, mille on kinnitanud majandus- ja rahandusministrite nõukogu, 11.10.2005.

[6] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik käesolevas tekstis viidatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebisaidil:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[7] Eelkõige puuduvad andmed 2006.–2007. aasta välise netotasakaalu kohta, aga ka sektoraalse tasakaalu, tööjõuturu arengute, valitsussektori üldkulude ja võlgade muutuse kohta.