Väärib märkimist, et arvete väljastamise ja sisu osas olid mõne liikmesriigi siseriiklikud õigusaktid juba SIDiga kooskõlas. Seega sõltub muudatuste ulatus sellest, kuidas on varasemad siseriiklikud õigusaktid koostatud. Seetõttu oli direktiivil ebaühtlane mõju erinevatele riiklikele õigusraamistikele. Sellest tulenevalt seati need sätted hindamisel tähtsuse järjekorda, lähtudes õigusliku muudatuse ulatusest (st nende liikmesriikide arv, kus need põhjustasid muudatuse riiklikus õigusraamistikus) ja käibemaksuspetsialistide arusaamast, kas need mõjutasid ettevõtjate käitumist. Tähtsuse järjekorra alusel reastamine näitas, et muudatusi kohaldatavate eeskirjade (käibemaksudirektiivi artikkel 219a), lihtsustatud arvete (käibemaksudirektiivi artiklid 220a, 226b ja 238), arvete väljastamise ajastamise (käibemaksudirektiivi artikkel 222) ja endale arve koostamisega (käibemaksudirektiivi artikkel 224) seoses peeti sisulisteks, samas kui teisi SIDist tulenevaid muudatusi peeti pigem väikese mõjuga muudatusteks.

Üldiselt on direktiivi ülevõtmise tase väga hea. SIDi kohustuslikud nõuded on kõik siseriiklikesse õigusaktidesse üle võetud. Lisaks tegid liikmesriigid siseriiklikes õigusaktides muudatusi, mis olid liikmesriikidele vabatahtlikud. Liikmesriigid tegid ka mõned muud muudatused täiendavate lihtsustustena, mis ei olnud küll direktiiviga tegelikult ette nähtud, kuid ei olnud sellega vastuolus.

SIDiga tehti mitmeid muudatusi arvete väljastamise ja sisu valdkonnas. SIDiga muudeti kolme konkreetset arvete esitamise korda: endale arve koostamine, lihtsustatud arved ja koondarved. SIDiga muudeti ka piiriüleste tehingute suhtes kohaldatavaid arvete esitamise nõudeid, et vähendada koormust ja suurendada ühtlustamist. Peamised muudatused on seotud arvete esitamise eeskirjade, arvete väljastamise aja ja piiriüleste arvete sisuga.

E-arve määratluse puhul kehtestas enamik liikmesriike (24) oma siseriiklikes õigusaktides direktiivis sätestatule vastava määratluse. Neljas liikmesriigis ei ole määratlust kehtestatud või see erineb mõnevõrra käibemaksudirektiivis esitatud määratlusest. Mis puudutab tehnoloogilise neutraalsuse põhimõtet, siis see on ühetaoliselt üle võetud ja ükski liikmesriik ei nõua kindlaksmääratud e-arvete esitamise tehnoloogia kasutamist. Kuigi neli liikmesriiki on nõus üksnes e-arvete lahendustega, mida on sõnaselgelt nimetatud riiklikes õigusaktides, on ettenähtud võimalused määratletud piisavalt laialt, et tagada maksumaksjate valikuvabadus. Võrdse kohtlemise põhimõtte tagamiseks eemaldati kõikides liikmesriikides e-arveid käsitlevad seadusandlikud nõuded, mis on rangemad paberarvete suhtes kehtivatest nõuetest.

Hindamise lähtepunkti kindlaksmääramiseks analüüsis konsultant, kuidas liikmesriigid on teise arvete esitamist käsitleva direktiivi üle võtnud ja seda rakendanud. Analüüsis keskenduti sellele, kas liikmesriigid on direktiivi nõuetekohaselt üle võtnud, ja hinnati, mil määral on siseriiklik õigusraamistik direktiivi tõttu muutunud. Selguse huvides on allpool esitatud analüüsi kokkuvõte jagatud kolme teemavaldkonda.

Direktiivi 2006/112/EÜ (käibemaksudirektiiv) artikli 237 alusel esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule sõltumatul majandusuuringul põhineva üldise hindamisaruande, milles käsitletakse alates 1. jaanuarist 2013 kohaldatavate arvete esitamise eeskirjade mõju ja eelkõige seda, mil määral on need viinud ettevõtjate halduskoormuse vähenemiseni. Komisjon hindas arvete esitamise eeskirju kõnealuses raamistikus.

3.1.Halduskoormuse vähendamine

Ettevõtjate halduskoormuse vähendamine SIDi abil sai alguse peamiselt kahest järgmisest sätete kogumist: i) e-arvete esitamise nõuded ning ii) arvete väljastamine ja sisu, mis lihtsustas ja ühtlustas arvete esitamise nõudeid.

E-arvete puhul tunnustatakse SIDi positiivset rolli. SID oli selgelt üks teguritest, mis stimuleeris e-arvete kasutamise kasvu ELi ettevõtjate seas alates 2014. aastast. Uuringu kohaselt on SIDi suurim mõju halduskoormuse vähendamisele tingitud struktureerimata e-arvete suuremast kasutuselevõtust, sest lihtsustused julgustasid ettevõtjaid minema paberarvetelt üle PDF-dokumentidele. SIDis ei tehtud vahet struktureeritud ja struktureerimata e-arvete vahel. Tegemata vahet kahel e-arve vormingul ja nägemata ette tehnoloogianeutraalsuse põhimõtet, ei stimuleerinud direktiiv otseselt automaatselt töödeldavate arvete kasutamist ega suurendanud seega struktureeritud e-arvete kasutuselevõttu.

Kvantitatiivselt on direktiiv vähendanud äriühingute halduskoormust 2014.–2017. aastal hinnanguliselt 1,04 miljardi euro võrra, millest ligikaudu 920 miljonit eurot on seotud struktureerimata arvete kasutuselevõtuga. Mikroettevõtjad said SIDi mõjust kõige rohkem kasu, kuna nad võtsid kasutusele struktureerimata e-arved, sest neil puudusid vahendid struktureeritud e-arvete nõuete täitmiseks.

Seoses arvete väljastamise ja sisu läbivaatamisega hinnati koormuse vähendamist üsna piiratuks. Säte, millel oli suurim mõju halduskoormuse vähendamisele, oli lihtsustatud arvete esitamise kord (kvantitatiivselt hinnanguliselt ligikaudu 38 miljonit eurot aastas).

3.2.Mõju siseturule

SID andis positiivse panuse siseturu toimimise toetamisse, peamiselt e-arvete ja piiriüleste arvelduste kaudu.

Esiteks näitavad uuringu käigus kogutud andmed, et kui 2014. aastal väljastas e-arveid üks neljast ELi-sisesest kauplejast, siis 2018. aastal suurenes see arv kolmeni neljast kauplejast. See tähendab, et SID kõrvaldas probleemid, mis muutsid piiriülese e-arveldamise keerulisemaks, ja aitas seega tõhusalt kaasa e-arvete laialdasemale kasutamisele piiriülestes tehingutes.

Teiseks tehti SIDiga veel neli olulist muudatust piiriüleste arvete suhtes kohaldatavates eeskirjades: i) uued eeskirjad arvete väljastamise suhtes kohaldatava korra kohta (artikkel 219a); ii) ühtne tähtaeg arvete väljastamiseks ELi-siseste tehingute puhul (artikkel 222); iii) uued valuuta konverteerimise eeskirjad (artiklid 91 ja 230); ning iv) selliste piiriüleste tehingute arvete lihtsustatud sisu, mille suhtes kohaldatakse pöördmaksustamist (artikkel 226a). Lisaks lihtsustati endale arve koostamist käsitlevate uute eeskirjadega (artikkel 224) ka selle korra kasutamist piiriüleste tehingute puhul. Kõnealused muudatused suurendasid ELi-siseste tehingute suhtes kohaldatavate arvete esitamise eeskirjade õiguskindlust.

Muude SIDi sätete mõju siseturule peetakse piiratumaks, kuna need ei mõjutanud arvete esitamist ja seega ei olnud need ettevõtjatele kuigi märgatavad.

3.3.Direktiivi roll VKEde edendamisel

Enamik SIDi meetmeid on üldist laadi ja neid kohaldatakse nii suurettevõtete kui ka VKEde suhtes. Õigusraamistiku lihtsustamine ja ühtlustamine vähendab siiski halduskoormust ning seega võivad meetmed olla eriti kasulikud VKEdele, kellel on oma väiksuse tõttu tavaliselt rohkem raskusi maksukohustuste täitmisega kui suurtel äriühingutel.

SIDil oli VKEdele positiivne mõju struktureerimata e-arvete laialdasema kasutamise tõttu. See positiivne mõju oli suurem VKEdele ja mikroettevõtjatele kui suurettevõtetele. Tänu struktureerimata e-arvete laialdasemale kasutamisele vähenes VKEde koormus ligikaudu 55 %. Erinevus koormuse vähendamises, mis on endiselt märkimisväärne, on tingitud suurettevõtetest, kuna nemad väljastavad märgatavalt rohkem arveid.

SIDiga muudeti ka kahte täielikult või osaliselt VKEdele suunatud arvete esitamise korda, nimelt kassapõhist raamatupidamisarvestust ja lihtsustatud arveid, ning seega aitas see kaasa nende laialdasemale kasutamisele. Mitmed liikmesriigid on võtnud kasutusele kassapõhise raamatupidamisarvestuse korra või laiendanud selle kohaldamisala pärast SIDiga tehtud muudatusi. Hinnanguliselt sai tänu SIDile kassapõhisest raamatupidamisarvestusest kasu veel ligikaudu 60 000 mikroettevõtjat. Kokkuvõttes on kava kasutuselevõtt endiselt piiratud, kuna kassapõhise raamatupidamisarvestuse süsteemi kasuks otsustamine nõuab raamatupidamisprotsessi muutmist, mille tulemuseks võivad teatavatel juhtudel olla nõustajate kõrgemad tasud. Kassapõhise raamatupidamisarvestuse suuremast kasutuselevõtust tulenev üldine kulude kokkuhoid on kümnes liikmesriigis, kus muutused tulenevad SIDist, hinnanguliselt 33 miljonit eurot. Kassapõhise raamatupidamisarvestuse tähtsus ei piirdu siiski üksnes halduskoormuse vähendamisega. Sellel oli väga oluline roll mikroettevõtjate jaoks majanduskriisi ajal, kui majandustingimused halvenesid ja maksed muutusid raskemaks.

Lihtsustatud arvete puhul on SIDiga tehtud muudatuste tõttu kõnealune kord kehtestatud mitmes liikmesriigis, samas kui teised liikmesriigid laiendasid selle korra kohaldamisala. Lihtsustatud arvete esitamise korra puhul leiti, et sellel on kõige suurem mõju halduskoormuse vähendamisele, mis tuleneb kõigist arvete väljastamist ja sisu käsitlevatest sätetest (vt eespool punkt 3.1). Lihtsustatud arvete kasutamine piirdub siiski suures osas konkreetsete ettevõtlussektoritega, nagu majutus, restoranid, jaekaubandus, tanklad ja transporditeenused, ning seega ei ole koormuse vähendamine märkimisväärne.

3.4.Võitlus käibemaksupettuste vastu

Direktiiv oli tervikuna ette nähtud ka maksukontrollimeetmete toetamiseks, mis lõppkokkuvõttes soodustaks käibemaksukohustuse täitmise parandamist. Sel eesmärgil muudeti SIDiga eelkõige kahte sätet: i) ELi-siseste tehingute kohta arvete väljastamise tähtaeg ning ii) ELi-siseste tarnete ja soetamiste käibemaksuga maksustamise eeskirjad. Siiski puuduvad tõendid, et SIDil oleks märkimisväärne mõju maksukontrollile või käibemaksukohustuse täitmisele. Maksuhaldurite arvamused kinnitavad, et SIDi mõju käibemaksukohustusele, kui see üldse eksisteerib, on üsna piiratud. Maksuhaldurid ja sidusrühmad on arvamusel, et arvete esitamist käsitlevate eeskirjadega ei ole võimalik maksukontrolli valdkonnas rohkem saavutada. Kuna arvetel esitatav teave ei ole maksuhalduritele hõlpsasti kättesaadav, keskenduvad nad praegu reaalajas aruandluse tagamise süsteemidele, mis võimaldavad paremat riskianalüüsi ja sihipärasemat kontrolli. Samas kinnitab see, et arvete ja e-arvete esitamise nõuete lihtsustamine ja ühtlustamine ei avaldanud maksukontrollile negatiivset mõju .

4.Direktiivi peamised puudused

Arvete esitamise eeskirjade hindamine näitas, et SIDil on üks puudus ja mõned esile kerkivad küsimused, mida on kirjeldatud allpool.

4.1.Selguse puudumine usaldusväärse kontrolljälje kohta