ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 6.4.2011 
KOM(2011) 180 lõplik 
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EU ROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
Euroopa Liidu poliitiline strateegia seoses  ITU ülemaailmse raadiosidekonverentsiga 
2012 
(WRC-12) 
(EMPs kohaldatav tekst)  
ET 2   ET SISUKORD 
1. Spektripoliitika Euroopa  ja üleilmne mõõde................................................................ 3 
2. Euroopa ettevalmistused WRC-12 konverentsiks........................................................ 4 3. WRC-12 konverentsiks väljapa kutud poliitikasuunad................................................. 4 
4. Liikmesriikide ja ELi tegevuse ühtsus ....................................................................... 10 5. Järeldused.................................................................................................................. . 10 
ET 3   ET 1. SPEKTRIPOLIITIKA EUROOPA JA ÜLEILMNE MÕÕDE  
Käesoleva teatisega soovita kse Euroopa Parlamenti ja nõukogu teavitada tulevase 
ülemaailmse raadiosidekonverentsi (WRC-12) päevakorraküsimustest, mis on Euroopa Liidu 
poliitikameetmete seisukohast olulised. Sellega pannakse samuti ette ühised poliitilised eesmärgid. 
Strateegiline ja ühtne spektripoliitika on olu line vahend, mis toetab k aasaegset infoühiskonda 
ja hõlbustab paljude poliitikae esmärkide saavutamist. Seetõttu nimetati Euroopa 
digitaalarengu tegevuskavas,
1 mis on ELi 2020. aasta strat eegia üks juhtalgatusi, 
kooskõlastatud spektripoliitikat võtmetegurik s innovatsiooni ja majanduskasvuga seotud 
eesmärkide saavutamisel. Seejuures on eesmär k tagada kogu Euroopas juurdepääs kiirele 
lairibaühendusele. 
Tunnustades raadiospektri tähtsust kehtestasi d Euroopa Parlament ja nõukogu 7. märtsi 2002. 
aasta direktiiviga 2002/21/EÜ (e lektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva 
raamistiku kohta2 (edaspidi „raamdirektiiv”)) sätted, mille kohaselt võib komisjon esitada 
ettepaneku raadiospektripoliiti kat käsitleva programmi kohta, et kujundada spektripoliitika 
väljatöötamist3 Euroopa Liidus. Seda toetab uus säte,4 mille kohaselt tuleb järgida ITU 
(Rahvusvaheline Telekommunikatsi ooni Liit) raadioeeskirju, mist õttu on ELil selgelt vajalik 
teha rahvusvahelistel foorumitel spektriv allas jätkuvalt tihedat koostööd oma huvide 
kehtestamiseks. 
Raadiosidekonverents on foorum, kus kohandataks e raadioeeskirju, millega kodifitseeritakse 
raadiospektri kasutuse piiriülesed aspektid , määratledes, milliseid kasutusviise tuleb 
piiriüleselt kohandada teiste kasutusviiside järgi. ELi kõik liikmesriigid on ka ITU liikmed 
ning osalevad aktiivselt raadioeeskirjade kohandamisprotsessis. Euroopa Liit on „sektoriliige”, staatuselt sarnane tööstusharu organisatsioonidega. Järgmine konverents leiab 
aset 23. jaanuarist 17. ve ebruarini 2012 Genfis.  
Eelmiste raadiosidekonverentside puhul on ko misjon esitanud Euroopa  Parlamendile ja 
nõukogule teatise,
5 milles tuuakse välja ELi  poliitiline huvi teatavates päevakorraküsimustes. 
WRC-12 konverents, millele eelnes mitu aastat ettevalmistustööd, lõpeb ITU raadioeeskirjade 
muudatuste vastuvõtmisega. Igal raadiosidekonve rentsil saab käsitled a vaid väikest osa 
raadioeeskirjadest, määratledes arutluse alla  tulevad sagedusribad ja võimalike tulemuste 
ulatuse. Kõnealused päevakorraküsimused pann akse paika eelneval ra adiosidekonverentsil. 
Euroopa digitaalarengu tegevuskava seisukohas t on mitu päevakorrapunkti olulised, nagu 
näiteks 1.17 digitaalse dividendi kohta, 1.2 ja 1.19 innovatsioonile avatuma reguleeriva 
süsteemi kohta ning 1.5 elektroonilise uudistekog umise kohta, kuid mõju avaldavad ka muud 
punktid. Lõppdokumendi allkirjastavad ELi liikmesriigid, kes esitavad raadiosidekonverentsi lõppaktidele lisamiseks ühisdeklaratsiooni, mille s märgitakse, et nad kohaldavad konverentsil 
                                                
 
1 KOM(2010) 245, Euroopa digitaalne tegevuskava. 
2 ELT L 108, 24.4.2002, muud etud direktiiviga 2009/140/EÜ,  ELT L 337, 18.12.2009. 
3 Sealsamas, artikli 8a lõige 3. 
4 Sealsamas, artikli 9 lõige 1. 
5 Vt viimase raadiosidekonverentsiga seoses: KOM(2007) 371, ITU ülemaailmne raadiosidekonverents 
2007. 
ET 4   ET vastuvõetud läbivaadatud ITU raadioeeskirju va stavalt nende Euroopa Liidu lepingust ja 
Euroopa Liidu toimimise lepingu st tulenevatele kohustustele. 
Seda arvestades on vaja ületada lõhe ELi sp ektripoliitika kasvava strateegilis-poliitilise 
olemuse ning raadiosidekonverentsi tehniliste ja regulatiivsete läbi rääkimiste vahel, ning seda 
tehes täielikult mõista, et meie läbirääkimispa rtnerite tehnilised seis ukohad võivad väljendada 
poliitilisi eesmärke, tööstusp oliitikat või muid huvisi d. Innovatsioonisõbralik ja 
kohanemisvõimeline rahvusvaheline reguleerimi ssüsteem on igati Euroopa Liidu huvides.  
2. EUROOPA ETTEVALMISTUSED WRC-12  KONVERENTSIKS  
ELi liikmesriigid osalevad ITU läbirääkimistes organisatsiooni iseseisvate liikmetena. 
Praktikas eelistavad nad oma tehnilise d seisukohad välja töötada CEPTi ( Euroopa Postside- 
ja Telekommunikatsiooniadministratsioonide Konverents )6 raames ning pidada seejärel 
ülejäänud maailmaga läbirääkimisi Euroopa k ooskõlastatud seisukohtade alusel („Euroopa 
ühised ettepanekud”). Kuigi CEPT on tõhus vahe nd, et välja töötada raadiosidekonverentsi 
taoliseks tehnilis-regulatiivseks konverentsi ks üksikasjalikke Euro opa läbirääkimiste 
seisukohti, tuleb meeles pidada, et liikmesr iigid on seotud kohustustega, mis tulenevad ELi 
aluslepingutest ja õigustikust.  
Seepärast tuleb lisaks CEPTi r aames toimuvale tehniliste seis ukohtade väljatöötamisele võtta 
läbirääkimistel arvesse ka ELi üldisi huvisi d. Selle toetuseks ja kooskõlas raamdirektiivi 
sätetega on komisjon palunud raadiospektr ipoliitika töörühmal, mis on liikmesriikide 
esindajatest koosnev kõrgetase meline nõuandeorgan, esitada arva muse, et anda komisjonile 
nõu konverentsil käsitletavate Euroopa poliiti liste huvide kohta. Ra adiospektripoliitika 
töörühm võttis oma arvamuse vastu 10. veebruaril 2011. Lisaks leidis 10. juunil 2010 Brüsselis aset CEPTi ja komisjoni koostöös korraldatud seminar,
7 kus osales palju 
sidusrühmi.  
Liikmesriigid peavad välja töötama ühised m eetmed ja tegema kogu läbirääkimisteprotsessi 
käigus tihedat koostööd selle taga miseks, et vastuvõetavad otsuse d toetavad ELi poliitikat ja 
algatusi.  
Sel eesmärgil toetab komisjon poliitika kooskõlas tamist, tuginedes enne WRC-12 konverentsi 
parlamendi ja nõukogu kinnitatu d ELi poliitilistele eesmärkid ele, ning jälgib Euroopa 
osalemist protsessis. 
3. WRC-12  KONVERENTSIKS VÄLJAPAKUTUD POLIITIKASUUNAD  
Konverentsil on 25 erineva tähtsusega päevakorrapunkt i, alates digitaalse dividendi piiriülese 
koordineerimise nõuetest (1.17) ja spektris t Galileo väljatöötamiseks (1.4 ja 1.18) kuni 
projektini, mis käsitleb suurtel kõrgustel ka sutatavaid teavitusõhupalle (1.20). Järgnevalt 
püütakse päevakorraküsimused teemade järgi rü hmitada ning seostada need asjakohaste ELi 
poliitikaeesmärkidega, võttes arvesse r aadiospektripoliitika töörühma nõuandeid.  
PÄEVAKORRAPUNKTID JA NENDE TÄHTSUS ELI POLIITIKA JAOKS  
                                                 
6 CEPT on 48 posti- ja sideameti ühendus, mille töö hõlmab eelkõige spektrivaldkonda. 
7 http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/radio_spectrum/manage/intl/wrc/
index_en.htm#ws_wrc12. 
ET 5   ET Päevakorrapunkt 1.17 – digitaalne dividend / poliitika: siseturg  
Kõnealune päevakorrapunkt käsitleb spektrikas utuse piiriülest koordineerimist digitaalse 
dividendi ülemises osas (790–862 MHz). See on is eäranis oluline sel juhul, kui spektrit ei 
kasutata kummalgi pool piiri maapealseks ri nghäälinguks, kuna di gitaalringhääling kuulub 
juba ITU Genfi 2006. aasta kokkuleppe kohase ka itse alla. Nimetat ud sagedusriba on ELis 
tehniliselt ühtlustatud, et võimaldada traadita  lairibaühenduse pakkumist ning see mängib 
olulist rolli kõnealuste teenuste kulutõhusal kasutuselevõtul. Ühtlustamine hakkab kehtima ajahetkel, kui liikmesriik otsustab lõpetada suure võimsusega ringhäälingu kõnealuses sagedusribas. Raadiospektripoliitikat käsitl eva programmi ettepane kus sisaldub eraldi 
ettepanek määrata selle protsess i lõpuleviimiseks ühtne kuupäev
8. Digitaalse dividendi ühe 
osa tõhusat kasutamist ELi idapiiril takistab asjaolu, et teisel pool piiri kasutatakse samas 
sagedusribas aegunud aeronavigatsioonisüsteemi . Kõnealuse süsteemi eluiga hakkab lõpule 
jõudma ning ELi eesmärgiks peaks olema kasutusviiside õiglane kooseksisteerimine mõlemal pool piiri, mis võimaldaks kasutada sage dusriba 790–862 MHz kogu ELis täielikult traadita 
lairibaühenduseks. 
ELi poliitikaeesmärk  
EL peaks toetama regulatiivseid sätteid, mi s tagaksid traadita lairibaühenduse ning 
aeronavigatsioonisüsteemide vä heneva kasutuse tasakaalus tatud kooseksisteerimise ELi 
idapiiril, et traadita lairibaühendusega saak s tõhusalt katta kogu ELi territooriumi. Jõusse 
peaksid jääma kõik Genfi 2006. aasta kokkule ppest tulenevad digitaalringhäälingu 
kaitsekohustused ning konvere ntsil ei tuleks lisad a täiendavaid kohustusi. 
Päevakorrapunktid 1.4/1.18 – Galileo / poliitika: üleeuroopalised võrgud  
Galileo satelliitnavigatsioonisüsteem on Eu roopa algatus tipptasemel ülemaailmse 
satelliitnavigatsioonisüsteemi loomiseks, mis ta gab väga täpse ja us aldusväärse globaalse 
positsioneerimis-, navigatsiooni- ja ajamääratlemisteenuse. Galileo toetab elutähtsaid infrastruktuure ja olulisi av alikke teenuseid, nagu otsingu-  ja päästeteenused, samuti 
kaubanduslikke kasutusviise ja tarbijat e satelliitnavigat siooni vastuvõtjaid. 
Galileo kasutab spektri erinevaid sagedusriba sid ning kaks päevakorrapunkti on sellega 
otseselt seotud. Päevakorrapunkt 1.18 käsitleb ee smärki eraldada ühtlustatult ja üleilmselt 
sagedusriba 2483,5–2500 MHz esmajärjekorras sa telliitnavigatsioonisüsteemidele, võttes 
aluseks olemasolev piirkondlik rägastik esmase ja  teisese staatusega eraldatud spektriosadest. 
Uuringud on näidanud, et Galileo laadi süsteemid saavad jagada sagedusriba, kaitstes samas 
olemasolevaid, sealhulgas tundlikke radarisü steeme raadiohäirete tekitamise keelu ja 
raadiohäirete eest kaitse puudumise põhimõtte l. Seoses sagedusribaga 5000–5030 MHz, mis 
on juba eraldatud satelliitnavigatsioonisüsteemidele ja mida kasutatakse Galileo missiooni üleslingiks, vaata päevakorrapunkt 1.4 allpool. 
ELi poliitikaeesmärk 
Galileo on oluline Euroopa projekt ning EL peab kaitsma selle toimimiseks vajalikke sagedusi 
muude raadioteenuste tekitatud häirete eest.  EL peaks toetama ka täiendava sagedusriba 
2483,5–2500 MHz eraldamist tulevaste tõhustatud tee nuste jaoks. 
                                                 
8 Käimas on seadusandlik tavamenetlus. 
ET 6   ET Päevakorrapunktid 1.4/1.7 – SESAR (E uroopa lennuliikluse uue põlvkonna 
juhtimissüsteem) / poliitika: tran spordipoliitika, kosmosepoliitika  
Euroopa lennuliiklus on maailma üks tihedam aid. ELi SESARi eesmärk on välja töötada 
lennuliikluse uue põlvkonna juh timissüsteem, mille abil on võim alik tagada üle kogu maailma 
lennutranspordi turvalisus ja sujuv toimimin e järgmise 30 aasta jooksul. Spektriga seonduv 
ELi eesmärk on tagada programmiga ettenähtud süsteemide sujuv kasutuselevõtt. Projekt on 
nüüdseks arendusetapis ja selle rakendamine peaks algama ajavahemikul 2014–2020. 
Päevakorrapunkt 1.4 käsitleb kaasaegsemat e lennuohutuse sidesüsteem ide kasutuselevõttu. 
Seejuures käsitletakse regulatiivseid sä tteid, mis on vajalikud sagedusriba 960–1164 MHz 
kasutamiseks lennunduses. Seejuure s tuleb toetada lennuliikluse j uhtimises selliste rakenduste 
kasutuselevõttu, mis on andmemahukad ja toetav ad ohutusega seotud teabe ülekandmist. 
Selliste süsteemide, mille toimimisalaks on pakutud välja sagedusriba 960–1164 MHz, ning 
ICAO (Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Orga nisatsioon) standard iseeritud süsteemide 
ühilduvus tuleb tagada ICAO standarditega. Tuleb tagada kõnealuste süsteemide ning ka 
GSMi ja universaalse mobiilsidesüsteemi (UMTS) (ning muude ettenähtud lairibasüsteemide) allpool 960 MHz edastatavate teenuste asjakohane kaitse. Lennuliikluse kasutuse 
regulatiivsete piirangutega tuleks ta gada ka sagedusribas 1164–1215 MHz toimivate 
satelliitnavigatsiooni vastuvõtjate kaitse; GPS,  Galileo ja vene GLONASS kasutavad neid 
inimelu kaitsvates rakendustes.  
Lennundussektor on töötamas välja traadita kohalikku võrgusüsteemi lennujaamade maapinna 
rakenduste jaoks, mis toimib vahemikus  5091–5150 MHz. Mitmetel rahvusvahelistel 
foorumitel on käimas selle standardimine ning seda toetatakse SESARi raames, süsteem 
peaks valmima 2013. aastal. Kõnealune tege vus hõlmaks uut ettepanekut eraldada 
lennundusele sagedusriba 5000–5030 MHz. 
Samas tuleks sagedusriba 5000–5010 MHz lennundusel e eraldamist kaaluda üksnes siis, kui 
selliste süsteemide nõudeid ei saa täita sa gedusribas 5091–5150 MHz ning tingimusel, et ei 
häirita Galileo toimimist sagedusribas 5000–5030 MHz (pidades eelkõige silmas Galileo 
olulist üleslinki) ega raadioastronoomia teenust sagedusribas 4990–5000 MHz. Galileo 
tulevaste vastuvõtjate signaalide kaitsmiseks ei  tohiks esitada uusi e ttepanekuid sagedusriba 
5010–5030 MHz eraldamiseks lennundusele; uuri ngud on näidanud, et ühilduvus ei ole 
võimalik. 
Päevakorrapunkt 1.7 seondub satell iitteenuste praeguse ja kava ndatud kasutusega, eelkõige 
vajadusega jagada sagedusriba 1525–1559/1626,5–1660,5 MHz läbipaistvalt ja võrdselt, et 
saaks tagada pikaajalise kättesaadavuse lennunduse sa telliitteenuste jaoks. 
ELi poliitikaeesmärk 
WRC-12 konverentsil peaks EL säilitama Euroopa s uutlikkuse arendada ja  rakendada parimat 
võimalikku süsteemi tõhusal ja läbipaistval mo el. Samast eesmärgist tuleks lähtuda ELi 
poliitika puhul, mis seondub päevakorrapunktiga 1.7, milles käsitletakse SESARi 
satelliitkasutust; tuleks  tagada, et SESARi satelliitkomponent täidab oma eesmärgi.  
Päevakorrapunktid 1.7/1.13/1.25/7 – sidesatelliidid / poliitika:  siseturg, kosmosepoliitika  
Euroopa ettevõtjad on satelliitsideteenus te pakkumises maailmas esirinnas. 
Ringhäälinguteenused, paiksed satelliitteenused  ja liikuva kosmoseside teenused mängivad 
ET 7   ET kõik olulist rolli teenuste pakkumises majanduse ja ühiskonna paljudes valdkondades. Tuleb 
säilitada nende jätkuv suutlikkus, taga des samas spektri tõhus kasutus.  
ELi poliitikaeesmärk  
EL peaks olema vastu sagedusriba 21,4–22 GHz ja sellega seonduvate orbiidi asukohtade 
jagamisele ITU liikmesriikide riiklike üles annete jaoks, mis piiraksid sagedusriba 
kasutatavust. Nagu ka eespool öeldud, peaks EL kaitsma seisukohta, millega tagatakse liikuva 
kosmoseside teenustele vajalik spekter le nnujuhtimisteenuste pakkumiseks Euroopas. 
Päevakorrapunkt 1.3 – mehita mata õhusõidukisüsteemid  
Kuigi sõjalised rakendused võivad olla  tuntumad, tegeleb ITU mehitamata 
õhusõidukisüsteemide kasutusega eraldamata õ huruumis, st seal, kus samaaegselt võivad 
tegutseda mehitatud ja mehitamata õhusõiduki d. Mehitamata õhusõidukisüsteemidel võivad 
olla olulised tsiviil/kodanikukaitse funktsi oonid: neil võib olla oluline roll sellistes 
valdkondades nagu tuletõrje, põllumajandusseire ni ng piiri- ja rannaval ve teenused, kuid ka 
toetav roll abistamistege vustes üle maailma (rändevo ogude tuvastamine põudade ja 
üleujutuste ajal). Kuna nende ülesannete täitmisel tuleb me hitamata õhusõidukisüsteemidel 
jagada õhuruumi tavapäraste le nnukitega, on tähtis, et nad to imiksid ohutult ja täielikus 
kooskõlas lennuliikluse juhtimise eeskirjadega. Sama s kardetakse, et selle spektriosa kasutus, 
mida kaalutakse mehitamata õhusõidukisüst eemide maapealse komponendi jaoks, võib 
takistada Galileo tulevaste vastuvõtjate laialdast rakendamist sagedusribas 5010–5030 MHz, 
või mis veelgi olulisem, häirida Galileo tä htsa üleslingi tööd sa gedusribas 5000–5010 MHz.  
ELi poliitikaeesmärk 
EL peaks toetama sellise spektriosa määr atlemist, mida on tarvis mehitamata 
õhusõidukisüsteemide turvaliseks rakenduseks er aldamata õhuruumis. ELi vaatevinklist on 
seega eelistatav, kui mehitama ta õhusõidukisüsteemide sp ektriosa jääks väljapoole 
sagedusriba 5000–5030 MHz.  
Päevakorrapunkt 1.2 – rahvusvahelise reguleer imissüsteemi paindlikkus / poliitika: 
siseturg; päevakorrapunkt 1.19 – tarkvarapõh ine ja kognitiivne raadio / poliitika: 
siseturg  
Raadiosidekonverentsil võetavate otsuste mõ ju võib olla väga pikka aega tuntav. 
Rahvusvahelise reguleerimissüsteemi liigne jäikus  võib avaldada negatiivset mõju Euroopa 
suutlikkusele välja töötada uusi ja uuenduslikke teenuseid ning paindlikke  loasüsteeme, nagu 
jagatud kasutus. EL on spektrihalduse ajakohast amises esirinnas, seega on oluline teha ITU 
eeskirjad võimaluse korral ka tulevikus kasu tatavaks, lisades neile paindlikkuselemendi, 
millega lubatakse näiteks püsi- ja mobiils idevõrkude kombinatsiooni mobiilivõrgus.  
Tarkvarapõhine raadio, mis tuleneb raadiosaatja  suutlikkusest vahetada tarkvara abil oma 
signaali omadusi, peab vastama eeskirjadele,  mida kohaldatakse teenuse ja kasutatava 
sagedusriba suhtes. Ilmselt leitakse, et selle regu leerimiseks ei ole tarvis reguleerivaid sätteid 
üleilmsel tasandil. Kognitiivse raadio süstee mid (mis tuvastavad muudele kasutusviisidele 
eraldatud vaba spektriosa ni ng rakendavad tarkvarapõhist raad iotehnoloogiat sellise vaba 
spektriosa oportunistlikuks ärakasutamiseks) on palju keerulisem teema ja nende võimalik 
kasutus on tõstatanud küsimusi seoses sellega, ka s need on usaldusväärse d ega tekita häireid. 
Kuigi on oluline võimaldada selli ste tehnoloogiate rakendamist, ei tohi kognitiivse raadio 
ET 8   ET süsteemide kasutuselevõtt alusetult takistada ühtegi esmast spektrikasutusviisi. 
Raadioeeskirjad ei näi olevat asjakohane vahend selliste küsimuste käsitlemiseks.  
Mõlema päevakorrapunkti suhtes  kohaldatav ELi poliitikaeesmärk 
EL peaks säilitama oma suutlikkuse ajakohast ada Euroopa spektrihaldust ning innustama 
ITU-d järgima paindlikumaid stra teegiaid. Tarkvarapõhise ja kogni tiivse raadioga seoses ei 
näi raadioeeskirjade muutmine olevat vajalik. 
Päevakorrapunkt 1.22 – lähitoimeseadmet e signaalid / po liitika: siseturg  
Paljud lähitoimeseadmete, st kilomeetrite asem el meetrite ulatuses andmeid edastavate 
raadiote kasutatavad sagedusriba d on Euroopa Liidus ühtlustatud.  On olemas palju erinevaid 
lähitoimeseadmeid, alates autopultidest kuni ke eruliste meditsiiniseadmeteni. Üheskoos on 
nad ELi majandusele ja ühiskonnale ääretult olulised. Määratluse järgi on kõnealuste 
seadmete piiriüleste häirete tekitamise võime piiratud ning raadioeeskirjad ei ole sobilik 
vahend võimalike häireküsimuste reguleerimi seks, mida võivad tekitada imporditud 
reguleerimata seadmed.  
ELi poliitikaeesmärk 
EL peaks vastu seisma sellele, et raadioeeskirjadesse lisataks täiendavaid piiranguid 
lähitoimeseadmetele, võttes arvesse nende piiratud piiriülest mõju ja asjaolu, et ELi õigus 
võimaldab piisavat paindlikkus t lähitoimeseadmete parameetr ite määratlemisel. EL peaks 
innustama teisi ELi mittekuuluvaid ITU liikmeid kasutama sarnast sagedusriba, et suurendada 
olemasolevat mastaabisäästu. 
Teadusuuringute ja kliimamuutustega võitlemisega seotud päevakorrapunktid  
Mitmed päevakorrapunktid on olulised ELi t eadusuuringute ja kliimamuutuste poliitika 
seisukohast, sealhulgas järgmised: päevakorrap unkt 1.6, mis käsitleb pa ssiivseid teenuseid 
sagedusribas 275–3000 GHz; punkt 1.11, mis käsitl eb kosmoseuuringuid sagedusribas 22,55–
23,15 GHz; punkt 1.12, mis käsitleb kosmoseuuringut e teenuseid sagedusalas 37 GHz; punkt 
1.16, mis käsitleb välgu tuvastamist; punkt 1.24, mis käsitleb meteoroloogiasatelliite ning 
punkt 1.15, mis käsitleb okeanograafiarada reid sagedusribas 3–50 MHz.  
Päevakorrapunktis 1.6 mõeldud spekter asub side-eesmärgil kasutatavast spektriosast 
ülevalpool ning üldjoontes on see ette nähtud teadusuuringuteks. Punktides 1.6 ja 1.24 
käsitletud passiivseid teenuseid saab kasuta da näiteks Maa seire eesmärkidel, mis mängib 
olulist rolli võitluses kliimamuutustega ja kodani ke turvalisuse tagamisel, eelkõige seoses ELi 
GMES-projektiga. Üldjuhul on kõnealused teenus ed väga tundlikud muude kasutusviiside 
suhtes ning võimalik, et need vajavad erika itset kõnealustest kasutu sviisidest tulenevate 
häirete eest. Muudes päevakorrapunktides kä sitletavad teenused on küll vähem tundlikud, 
kuid vajavad siiski piisavat kaitset m uude kasutajate põhjustatud häirete eest. 
WRC-12 konverents võib ka suur endada läbirääkimispartne rite teadlikkust nendest 
vajadustest mõistmaks paremini seda, et asjaomased teenused, mis on olulised ka ilmaennustuseks ning suurõnnetuste ettenägemise ks ja leevendamiseks, toovad ühtlasi kasu 
väljaspool Euroopat. 
ELi poliitikaeesmärk 
ET 9   ET EL peaks soodustama uute vajalike sagedusal ade eraldamist ja kaitsma olulistel 
sagedusribadel osutatavaid teadusteenuseid. Es majärjekorras tuleks kaitsta teenuseid, mis 
aitavad võidelda kliimamuutustega ja  tagada kodanike turvalisus. 
Päevakorrapunkt 1.5 – elektroonilise uudistekogumise häälestusulatused  
Väga oluline eesmärk on see, et spekter olek s vajalikul ajal ja ulatuses uudiste jaoks 
kättesaadav. See nõue muutub aga aja ja koha lõik es suuresti ning komisj oni vaatepunkt ühtib 
raadiospektripoliitika töörühma väljendat ud seisukohaga, et ITU raadiokommunikatsiooni 
sektori soovitus, mis hõlmab häälestusulatust e loetelu, on tootjatele suuniseks, pakkudes 
samas spektrihaldajatele vajalikku paindlikkust teha spekter kiiresti kä ttesaadavaks, ning et 
spektri eraldamine raadioside konverentsi kaudu ei ole vajalik. 
ELi poliitikaeesmärk 
EL peaks tagama, et raadioeeskirju kõnealuse p äevakorrapunktiga seoses ei muudetaks, samas 
aga soodustama ITU raadiokommuni katsiooni sektori tööd selle ni mel, et määratleda vastava 
soovitusega häälestusulatused, mis tooks kaasa tegeliku ühtlustamise suurenemise. 
Järgmiste punktide puhul avaldavad konverent si tulemused piiratud mõju üldistele 
poliitikaeesmärkidele. 
Päevakorrapunkt 1.9 – mere-mobiilside ni ng päevakorrapunkt 1.10 – laevade ja 
sadamate ohutussüsteemid  
Kaks nimetatud punkti käsitlevad kanali jaotuse muutmist seoses olemasolevate 
merendusteenustega, et võimaldada uue digit aaltehnoloogia kasutuse levõttu. See kujutab 
endast üleilmse reguleeriva süsteemi ajakohasta mist, et kajastada juba toimuvaid arenguid. 
Päevakorrapunkt 1.23 – amatöörteenus ning päevakorrapunkt 1.20 – suurtel kõrgustel 
asuvad platvormjaamad  
ELi huvid ei seondu kõnealuste punktidega. 
Päevakorrapunkt 1.21 – radarid sagedusribas 15,4–15,7 GHz  
Kõnealune sagedusriba asub kõrvu ti oluliste raadioastronoomia t eenuste sagedusribaga ning 
võimalikke muutuseid tuleb hoolikalt kaaluda. Se llekohaseid uuringuid jä tkatakse veel enne 
konverentsi.  
Päevakorrapunkt 8.2 – järgmise ra adiosidekonverentsi päevakord  
Igal ülemaailmsel raadiosidekonverentsil määratakse kindlaks järgmise konverentsi 
päevakord. See on ELi poliitika, eelkõige lair ibaühenduse poliitika jaoks väga oluline. ELi 
huvides on toetada algatusi, mille tulemuse na edaspidistel raadiosidekonverentsidel 
käsitletakse otseselt konkreetsete EL i poliitikatega seonduvaid küsimusi. 
WRC-15 konverentsi ettevalmistuste käigus t eeb komisjon koostööd kõikide asjaomaste 
sidusrühmadega, et teha kindl aks poliitikavaldkondade  konkreetsed spektrivajadused, mida 
tuleks konverentsil toetada. 
ET 10   ET Komisjoni arvates ei tohiks traadita lair ibaühendust käsitlev p äevakorrapunkt piirduda 
konkreetse sagedusribaga. ELi strateegia seos es WRC-15 konverentsiga peaks tuginema 
põhjalikele hinnangutele selle kohta, kui tõ husalt on traadita lairibatööstus kasutanud 
märkimisväärset spektriosa, mis on ELi õiguseg a kättesaadavaks teht ud, ning sotsiaalsele 
ja/või majanduslikule väärtusele, mis on praegus tel teenustel vastavates sagedusalades, 
arvestades kasutatavat spektriosa. Sellega seos es on tähtis raadiospektripoliitikat käsitleva 
programmiga ettenähtud ülevaatus , kuna sellega selgitatakse ka sutusviise, sealhulgas neid, 
mis jäävad väljapoole elek troonilisi sideteenuseid. 
ELi poliitikaeesmärk 
Järgmise WRC-15 konverentsi päevakord, mi s määratakse kindlaks 2012. aastal, peaks 
käsitlema olulistest ELi polii tilistest suundadest tulenevaid  võimalikke spektrivajadusi. 
Eelkõige peaks päevakord hõlmama punkti, mis käsitleks vastust traa dita lairibaühenduse 
pakkumise võimalikele mahupiirangutele kooskõl as Euroopa digitaalarengu tegevuskava 
eesmärkidega. 
4. LIIKMESRIIKIDE JA ELI TEGEVUSE ÜHTSUS  
Spektril on ELis tugev poliitiline mõõde, k una see mõjutab üldiselt siseturgu ning ka 
teadusuuringuid, transporti, klii mamuutust ja üleeuroopalisi võrke – valdkondi, mis sõltuvad 
jagatud ehk ühisest pädevusest. Kõikides ne is valdkondades võivad ag a ette tulla olukorrad, 
kus liidul on ainupädevus, eelkõige seoses ühiste eeskirjadega, ja see võib just siin tekkida, 
kuna raadioeeskirjadel on siduv mõju. WRC-12 konverentsi puhul võib see seonduda 
vähemalt kahe päevakorrapunktiga – 1.17, mis käsi tleb digitaalset dividendi, ja 1.22, mis 
käsitleb lähitoimeseadmeid – kuna asjaomaste  spektri sagedusribade suhtes kehtivad 
olemasolevad ELi õigusaktid ning raadioeesk irjade muutmine võib nende reguleerimisala 
otseselt mõjutada. Lisaks sellele ning üldisemalt  on vaja kooskõlastatud strateegiat, et tagada 
liidu ja liikmesriikide tegevuse ühtsus, järjepid evus ja tulemuslikkus kõigi küsimuste ja 
päevakorrapunktide puhul, mis võiksid mõjutada ELi pädevusvaldkonda. 
Sellest vaatenurgast lähtuvalt on vaja tagada , et WRC-12 konverentsi ajal toetaksid ja 
kaitseksid liikmesriigid kokkulepitud poliitika eesmärke, tegutsedes vajaduse korral ELi 
nimel. Sellest lähtuvalt ning arve stades ELi praegust staatust IT U juures, võiks lahendus olla 
see, kui liikmesriigid usaldaksid asjakohaste päevakorrapunktide kooskõlastamise konverentsil nõukogu eesistujale, kes tegutseks tih edas koostöös komisjoniga, ning tema 
esindaja räägiks vajaduse korral kogu liidu nimel.  See ei piiraks komisjoni võimalust esitada 
vajaduse korral nõukogule ettepanek ELi nimel võetava seisukoha kehtestamiseks, kooskõlas 
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9. 
Hilisemas faasis võib ELi staatuse ja rolli ITUs ka läbi vaadata. Seda teemat võidaks käsitleda 
järgmisel ITU täievolilisel konverentsil, mis on kavandatud 2014. aastasse. 
5. J
ÄRELDUSED  
Euroopa Parlamenti ja nõukogu kutsutakse üles to etama käesolevas teatises väljatoodud ELi 
ühiseid poliitikaeesmärke, mis tuleks saavut ada ülemaailmsel raadio sidekonverentsil 2012.