[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 28.6.2006

SEK(2006) 820

Lisa nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele esitatud komisjoni teatise juurde Kaubaveologistika Euroopas – jätkusuutliku liikuvuse võti

Mõju hindamise kokkuvõte – mõtlemisainet

{KOM(2006) 336 lõplik}{SEK(2006) 818}

Mõju hindamise kokkuvõte

Käesolev aruanne kohustab üksnes selle valmimisega seotud komisjoni talitusi ega mõjuta komisjoni langetatava otsuse lõplikku vormi.

1. Probleem

Euroopa transpordisüsteemi korraldus ja toimimine ei ole optimaalsed. Süsteemi tõhusus ja integreeritus ei ole nii kõrgel tasemel, nagu need võiksid olla.

Kaubaveo hoogsa kasvu põhjustatud liiklusummikud, õnnetused, müra ja saaste on lahendamist vajavad majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaprobleemid. Lisaks sellele ei ole tõhus ühe- ja mitmeliigiliste transpordiahelate plaanimine, juhtimine ja kontroll logistiliste lahenduste kaudu kõrgelt arenenud, et koosmodaalsuse[1] eesmärke oleks võimalik täielikult saavutada. Kaubaveos tuleb teha rohkem jõupingutusi, et säilitada ja kasvatada Euroopa konkurentsivõimet.

Kaasaegseid logistilisi lahendusi vajatakse selleks, et väiksema hulga transporditoimingutega saaks vedada rohkem kaupa. Raudtee ja siseveeteed, olgugi et nende mahud on viimasel paaril aastal kasvanud, jäävad jõudluse poolest ikkagi teistest liikidest maha. Õhuveod peaksid olema paremini süsteemi integreeritud. Merelähisõidud toimivad hästi, kuid ei arene nii kiiresti, kui võiksid. Merekaugsõite ja nende sisemaiseid ühendusi tuleb arendada.

2. ASJAOMASED OSAPOOLED

K õnealused küsimused mõjutavad igaüht. Kaasaegse logistilise plaanimiseta maanteetranspordi tulemuseks on tarbetud ja tühjad sõidud, poolikud lastid, liiklusummikud, õnnetused, müra ja keskkonnasaaste, mis mõjutavad nii inimesi kui ka majandust. Maismaa infrastruktuuri ehitamine vajab ka hoolikat maakasutuse plaanimist. Transpordilogistika on oluline tööhõive allikas ning annab tööd umbes 7,5 miljonile inimesele EL-25s. Logistikaküsimused on olulised ka poliitilises kontekstis.

Euroopa konkurentsivõime ja jõukus võib kannatada, kui transpordisüsteemi ei kasutata parimal võimalikul moel. Transpordiliikide vastastikust täiendavust koosmodaalsuses transpordisüsteemis ei ole veel saavutatud.

3. Probleemi võimalik areng

Uusi meetmeid kasutusele võtmata jätkaksid transpordiliigid Euroopa transpordisüsteemis arenemist vastandlikes suundades ning ei saavutaks piisavat koostoimetaset. Infrastruktuuri ressursid ammenduksid mõne aasta jooksul ja Euroopa transpordisüsteem sandistuks.

4. Subsidiaarsus ja proportsionaalsus

Kaubaveologistika edendamise poliitika põhineb asutamislepingu artikli 71 lõikel 1 ja artikli 80 lõikel 2.

Riikide poliitika ei pruugi alati pakkuda koostalitlusvõimelisi transpordilahendusi, mida Euroopa vajab optimaalseks koostööks piirideta alal. Märkimisväärseid tulemusi võib saavutada ainult Euroopa Komisjon koostöös liikmesriikide ja tööstusharuga, töötades kogu Euroopat hõlmava ühtse raamistiku tekkimise nimel.

Üksikud meetmed, mis võivad tuleneda Euroopa kaubaveologistikakäsitlusest, tuleb ükshaaval läbi vaadata subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse vaatenurgast. Kindel valdkond, kus Euroopa võiks riigisisestele lähenemistele lisandväärtust pakkuda, on siseriiklikul tasandil võetavate meetmete mitmekesisus, näiteks teedevõrkude haldamine intelligentsete transpordisüsteemide abil, mis võiksid kaasa tuua piiranguid kaupade ja teenuste vabale liikumisele.

5. Arutelud SIDUSRÜHMADEGA

2006. AASTA VEEBRUARIS AVALDAS KOMISJON KONSULTATIIVDOKUMENDI ÜHENDVEDUDE LOGISTIKA KOHTA [2] ning sai üle 100 vastuse liikmesriikidelt ja sidusrühmadelt. 2006. aasta aprillis korraldas komisjon umbes 70 osavõtjaga aruteluseminari.

Nende arutelude tulemused näitasid suurt toetust kaubaveologistika raamistiku loomisele, mida komisjon konsultatiivdokumendis tutvustas.

Suurt toetust näidati üles ka konsultatiivdokumendis esitatud kvaliteedikäsitluse ettepaneku suhtes. Kritiseeriti aga sertifitseerimiskavade kasvavat hulka.

Üldiselt toetati üksikute meetmete ettepanekuid (sertifitseerimiskvaliteet, mitmeliigiline vastutus, mitmeliigilisuse edendamine ning sidusrühmade, liikmesriikide ja komisjoni vaheline dialoog).

6. Poliitika üldised eesmärgid

Euroopa transpordisüsteemi tõhusust ja ressursse tuleb optimeerida. Euroopa vajab kõikide transpordiliikide kasulikke omadusi ühendavat tõhusat kaubaveologistikat, et säilitada ja kasvatada Euroopa konkurentsivõimet ning jõukust kooskõlas Lissaboni tegevuskavaga ning Euroopa transpordipoliitika valge raamatu vahekokkuvõttega.

Poliitika üldised eesmärgid seoses oodatavate tulemustega on optimeerida Euroopa transpordisüsteemi ja suurendada selle tõhusust, et vähendada eespool osutatud jätkusuutmatuid suundumusi. Logistika on kõnealuste eesmärkide saavutamiseks väga oluline vahend. Lisaks sellele suurendab logistika ühtekuuluvust ja ühendusi äärealade ning saartega. Logistika tõhusus võib aidata vältida ka teatavaid suundumusi, näiteks töökohtade liikumist EList välja.

Ka riigisisesed transpordiametid otsivad üha enam võimalusi oma transpordisüsteemide paremaks haldamiseks. Ühtse turu terviklikkust tuleb aga tagada nii, et riigisiseseid lahendusi ei arendataks ega rakendataks kogu ELis erineval moel.

7. Mõjude analüüs

Käesolevas mõju hindamises uuritakse eri poliitikavalikuid kaubaveologistika arengu parendamiseks Euroopas. Osa valikuid on järgmised:

- „tegevusetus“ ja meetmete võtmata jätmine kaubaveologistika raamistiku loomisel Euroopas, töö jätkumine samamoodi nagu siiani;

- „tegutsemine“ , et luua kaubaveologistika raamistik Euroopas. Selle raamistiku tulemusena tekiks strateegia, mis kasutaks leebeid meetmeid või kombineeriks leebeid meetmeid ühtsel viisil seadusandlike meetmetega.

Kõnealuseid valikuid hinnatakse nulljoone (stabiilne, neutraalne valik) suhtes, milleks on 2006. aastal kehtiv olukord kuni uute võimalike tegevusteni.

Mõjude hindamiskriteeriumid on järgmised: positiivne, veidi positiivne, neutraalne, veidi negatiivne ja negatiivne.

Ajalise perspektiivi pikkus on lühikesest keskpikani (kuni 5 aastat).

7.1. Üldise lähenemise üldmõjud („tegutsemine“ ja „tegevusetus“)

Kokkuvõtlik mõjude tabel |

Majanduslik mõju | Sotsiaalne mõju | Keskkonnamõju |

Tegevusetus | Veidi negatiivne | Veidi negatiivse suunas | Veidi negatiivne |

Tegutsemine | Positiivne | Veidi positiivne | Veidi positiivne |

7.2. Sidusrühmade aruteludest tulenevate võimalike tegevusvaldkondade konkreetsed mõjud

7.2.1. Info- ja sidetehnoloogia

Kokkuvõtlik mõjude tabel |

Majanduslik mõju | Sotsiaalne mõju | Keskkonnamõju |

Tegevusetus | Veidi positiivse suunas | Neutraalne | Veidi positiivse suunas |

Valdkonna lisamine valiku „tegutsemine“ alla | Positiivne | Veidi positiivse suunas | Veidi positiivne |

7.2.2. Logisti ka-alane koolitus

Kokkuvõtlik mõjude tabel |

Majanduslik mõju | Sotsiaalne mõju | Keskkonnamõju |

Tegevusetus | Veidi positiivne | Veidi positiivse suunas | Veidi positiivse suunas |

Valdkonna lisamine valiku „tegutsemine“ alla | Positiivne | Veidi positiivne | Veidi positiivne |

7.2.3. Kitsaskohtade tuvastamise ülesanne kaubaveologistika dialoogi raames

Kokkuvõtlik mõjude tabel |

Majanduslik mõju | Sotsiaalne mõju | Keskkonnamõju |

Tegevusetus | Veidi negatiivne | Veidi negatiivse suunas | Veidi negatiivne |

Valdkonna lisamine valiku „tegutsemine“ alla | Positiivne | Veidi positiivse suunas | Veidi positiivne |

7.2.4. Statistika

Kokkuvõtlik mõjude tabel |

Majanduslik mõju | Sotsiaalne mõju | Keskkonnamõju |

Tegevusetus | Neutraalsest veidi negatiivseni | Neutraalne | Neutraalne |

Valdkonna lisamine valiku „tegutsemine“ alla | Veidi positiivse suunas | Veidi positiivse suunas | Veidi positiivse suunas |

7.3. Valikute järjestamine

Viiskümmend protsenti koondmõjudest tulenevad üldmõjudest (peatükk 7.1.) ja viiskümmend protsenti mõjudest tulenevad konkreetsetest tegevusvaldkondadest (peatükk 7.2).

VALIKUTE JÄRJESTAMINE |

Koondmõjud kokku |

Tegevusetus | Veidi negatiivse suunas |

Tegutsemine raamistiku loomise nimel, mille tulemusel võib moodustuda kaubaveologistika strateegia | Veidi positiivsest positiivseni |

7.4. Eelistatud valik

Eelistatud valik on käivitada arutelud raamistiku loomisel esimeseks sammuks oleva teatise esitamise kaudu, mille tulemusel võib hiljem moodustuda kaubaveologistika strateegia.

8. Järelevalve ja hindamine

8.1. Arengu põhinäitajad

Üks arengu põhiindikaator on kaubaveologistika tegevuskava esitamine 2007. aastal.

Kui statistilised näitajad on paigas, saaks logistilist arengut mõõta, võrreldes eri transpordiliikide läbisõidetud kilomeetreid vastavate tonn-kilomeetrite suhtes.

Üks näitaja, mis sobib eriti multimodaalsete lahenduste jaoks, võiks olla ka transpordiliikide areng üksteisega võrreldes.

Veel üks võimalik mõõde võiks olla tähtsus, mida liikmesriigid omistavad logistikale oma transpordipoliitikas.

Lisaks saab hinnata ka tööstusharus ja Euroopa asjaomastes tööturu osapoolte organisatsioonides logistikalahendustele pandavat rõhku.

Edasi võiks mõõta üleüldist ELi logistikaalase tegevuse heakskiitu.

Kaubaveologistika takistuste tuvastamine ja lahenduste leidmine tulevikus on samuti mõõdetavad.

8.2. Võimaliku järelevalve ja hindamise üldine kava

Komisjon peab Euroopa institutsioonide, sidusrühmade ja muude huvitatud isikutega nõu seoses tegevusvaldkondadega, kus EL võiks pakkuda kaubaveologistikale lisandväärtust. Samuti jälgib komisjon liikmesriikide ja tööstusharu edusamme. Selleks tööks sobiv platvorm võiks olla planeeritav kaubaveologistika teabekeskuste rühm.

Kavandatav 2007. aasta kaubaveologistika tegevuskava toimib samuti teetähisena olukorra ümberhindamisel.

Mõtlemisainet

Kaubaveologistika on tarneahela lahutamatu osa. Kuigi logistika on äri, peaks ELi ülesanne olema pakkuda logistika tõhususele, uuendamisele ja kasvule positiivset keskkonda. Selle jaoks tuleks välja töötada laiahaardeline ELi raamstrateegia koos vajalike prioriteetidega.

Kõnealuses strateegias ei tohiks mitmeliigilisus olla eraldiseisev eesmärk, vaid osa Euroopa koosmodaalsusest transpordisüsteemist. See peab konkureerima võrdsetel alustel üksikute transpordiliikidega. Mitmeliigilist transporti on vaja lihtsustada, arendada ja edendada.

Komisjoni teatises esitatakse 2006. aasta veebruarist aprillini[3] peetud sidusrühmade aruteludest tulenevad neli esmast tegevusvaldkonda ja mitmeid teisi kaubaveologistikat käsitlevaid algatusi.

Käesolevas teatisises tõstatakse aruteluks mitmeid teemasid ja esitatatakse küsimus valdkondade kohta, kus EL saaks pakkuda kaubaveologistika arendamisel lisandväärtust.

1. Logistika ja transpordipoliitika tuleks omavahel tihedamalt siduda. See peaks kehtima mitte ainult Euroopa tasandil, vaid transpordipoliitikaga seotud otsuseid langetades näiteks infrastruktuuri läbilaskevõime ja haldamise vallas ka riigisisesel tasandil. Olemasolevaid ressursse tuleks paremini kasutada, säilitades samal ajal turu terviklikkuse.

2. Sidusrühmad leiavad, et tuleks alustada info- ja sidetehnoloogia alast tööd seoses teabevahetuse ühtlustamisega ametiasutuste ja tööstusharu vahel. Selles valdkonnas on töö juba alanud (nt ühtne haldusdokument, ühtne aken). Muuhulgas saaks teha edasisi jõupingutusi ühtse teabevahetuse (nt kasutades XML-i) edendamiseks, elektrooniliste seire- ja jälgimissüsteemide ühilduvuse suurendamiseks ja ühtse Euroopa mereruumi loomiseks laevade ja randade vahelise teabevahetuse jaoks. ELi tegevuste ulatus ja esimesed sammud tuleks strateegias kindlaks määrata.

3. Kaubaveologistika arengut takistavad asjaolud tuleb selgelt kindlaks määrata, enne kui on võimalik nendega tegeleda ja neid lahendada. Eduka merelähisõitude kitsaskohtade tuvastamise ülesande põhjal leiavad sidusrühmad, et sarnase ülesande läbiviimine tooks selget lisandväärtust ka kaubaveologistikasse.

4. Logistikute ja muu logistikavaldkonna personali koolitus peaks kindlasti olema prioriteet. Koolituse ühtne sertifitseerimine pakuks lisandväärtust nii üksikisikutele, äriühingutele kui ka ühiskonnale.

5. Logistikateenuste (-ahelate) ja logistikaga tegelevate äriühingute kvaliteeti tuleks Euroopas tunnustada. Kvaliteedi hindamiseks ja Euroopa logistilise pädevuse märgiste andmiseks on vaja teostada võrdlusuuringud, hoides samal ajal kõnealuse tegevusega seotud halduskulud minimaalsel tasemel.

6. Maanteetranspordis võimaldaks 1996. aastal kehtestatud „moodulkontseptsioon“[4] transportida ühes sõidukis 50% rohkem kaupa[5]. Kõnealuse kontseptsiooni kasutamine võimaldaks teatavate riigisiseste transporditoimingute raames kasutada sõidukeid ja laste, mis oleksid pikemad kui direktiivis sätestatud. Praegu võiks olla õige aeg seda kontseptsiooni Euroopa huvides tõsisemalt uurida.

7. Edendada tuleks mitmeliigilise logistika terminalide kui üleeuroopalise transpordivõrgustiku põhimagistraalide olulisimate ühenduspunktide loomist. Kõnealused terminalid peaksid kasutama moodsaid tehnoloogilisi lahendusi ja kvaliteetseid infrastruktuuriühendusi. Nad peaksid suutma ligi tõmmata uusi erainvesteeringuid ja luua uusi töökohti.

8. Üleilmastumine põhjustab transpordi kasvu ning sellest tulenevalt ka ummikuid ümberlaadimisrajatistes, näiteks sadamates ja lennujaamades, ning nende ühendustes sisemaaga. Võimalused uue infrastruktuuri ehitamiseks on piiratud. Sõlmpunktide tõhusust tuleks suurendada ja infrastruktuuri koormust tuleks jaotada ühtlasemalt. Kasvavate väljakutsetega toimetulekuks tuleks põhjalikult uurida lahendusi, näiteks uus koostöötase ja koormuse jagamine transpordiliikide ja ümberlaadimisrajatiste vahelnende.

[1] Koosmodaalsus – transpordiliikide tõhus kasutus Euroopa transpordisüsteemis ühe- või mitmeliigilises veos, et saavutada ressursside optimaalne ja säästev kasutus.

[2] www.ec.europa.eu/comm/transport/logistics/consultations/index_en.htm.

[3] 1) Info- ja sidetehnoloogiad, 2) koolitus, 3) kitsaskohtade tuvastamine ja kõrvaldamine, 4) statistika.

[4] Nõukogu 25. juuli 1996. aasta direktiiv 96/53/EÜ (artikli 4 lõikel 4), millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass, EÜT L 235, 17.9.1996, lk 59, muudetud direktiiviga 2002/7/EÜ, EÜT L 67, 9.3.2002, lk 47.

[5] Sama kauba kogust saaks transportida 30% vähem sõidukeid, ühendades pikemate sõidukite moodustamiseks tavalised poolhaagised ja haagised. See leevendaks liiklusummikuid ja vähendaks energiakasutust ja süsinikdioksiidi heitmeid 15% võrra transporditava tonni kohta. Moodulsõiduk võiks olla 25,25 m pikk, samas kui tavalised autorongid ja poolhaagisautorongid on vastavalt 18,75 m ja 16,50 m pikad.