ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 23.12.2005 
KOM(2005) 699 lõplik 
  
KOMISJONI ARUANNE 
eelarvepädevatele institutsioon idele üldeelarvest kaetud tagatiste kohta 30. juuni 2005. 
aasta seisuga 
  
{SEC(2005)1769}  
 
ET 2   ET SISUKORD 
Esimene osa. Sündmused pärast 31. detsembr il 2004 esitatud aruanne t, riskiolukord ning 
eelarvetagatiste kasutamine.................................................................................................... .... 3 
1. Sissejuhatus: tehingute liigid ....................................................................................... 3 2. Sündmused pärast 31. detsembril 2004 esitatud aruannet ........................................... 3 3. Riskiolukord................................................................................................................ .4  
3.1. 30. juuni 2005. aasta seisuga laekumata põhisumma................................................... 4 3.2. Ühenduse eelarvest kaetav maksimaalne aastane risk: rahast atud tehingud 30. juuni 
2005. aasta seisuga (vt lisa s esitatud tabel A2)............................................................ 5 
3.3. Ühenduse eelarvest kaetav maksimaalne te oreetiline aastane ri sk: väljamaksed ja 
kavandatud tehingud 30. juuni 2005. aasta seis uga (vt lisas esita tud tabel A3) .......... 5 
4. Eelarvetagatiste kasutamine......................................................................................... 5 4.1. Väljamaksed sularahavarudest..................................................................................... 5 4.2. Tagatisfondi kasutamine .............................................................................................. 5 5. Ühenduse teoreetilise laenamise ja laenude tagamise võime analüüs kolmandate 
riikide puhul ................................................................................................................. 6  
6. Tagatisfondi olukord 30. j uuni 2005. aasta seisuga ..................................................... 6 
7. Suhteline krediidivõime ............................................................................................... 7 
Teine osa. Võimalike riskide hindamine: kõige suuremaid laene saavate kolmandate riikide 
majanduse ja rahanduse olukord ................................................................................................ 8  
1. Sissejuhatus................................................................................................................ .. 8 
2. Kandidaatriigid............................................................................................................. 8 
3. Lääne-Balkani riigid .................................................................................................... 8 4. Uued sõltumatud riigid................................................................................................. 9 
 
ET 3   ET Esimene osa. Sündmused pärast  31. detsembril 2004 esitatud 
aruannet, riskiolukord ning  eelarvetagatiste kasutamine1  
1. S ISSEJUHATUS : TEHINGUTE LIIGID  
Euroopa Liidu eelarvest kaetud riskid tuleneva d mitmesugustest laenu- ja tagatistehingutest, 
mida saab jaotada kahte rühma: ühenduste an tavad makromajanduslikke eesmärke teenivad 
laenud (maksebilansi tasakaalustamiseks antavad laenud liikmesriikidele ja makromajandusliku finantsabi laenud kolmandate le riikidele) ning mikromajanduslikke 
eesmärke teenivad laenud (Euratomi ja Euroopa Investeerimispanga (EIP)
2 laenud 
kolmandatele riikidele).  
2. S ÜNDMUSED PÄRAST 31. DETSEMBRIL 2004  ESITATUD ARUANNET  
Kolmandatele riikidele antava makromaja ndusliku abiga seoses ei võetud vastu ühtegi 
nõukogu otsust. Olemasoleva otsuse alusel maksti vä lja 15 miljoni euro s uurune laen Serbiale 
ja Montenegrole. 
Toetuste vormis makseid tehti kokku summas 22 miljonit eurot: 15 miljonit eurot Bosniale ja 
Hertsegoviinale ning 7 miljonit eurot Tadžikistanile. 
Euratomiga seoses maksti olemasoleva otsuse alusel välja 25 miljoni euro suurune laen 
Bulgaariale (Kozloduy). Lisa ks tehti komisjoni otsuse3 järel kaks laenumakset Rumeeniale 
(Cernavod ă, 100 miljonit eurot ja 90 miljonit eurot). 
Seoses EIP volitustega otsustas nõukogu 22. detsembril 2004. aastal4 anda EIP-le ühenduse 
tagatise sellistest laenudest tu leneva kahjumi katteks, mis on antu d teatavat liiki projektidele 
Venemaal, Ukrainas, Moldovas ja Valgevenes ; kogu tagatise ülempiir on 500 miljonit eurot. 
23. mail 2005. aastal otsustas komisjon, et Venem aa ja Ukraina on nimetatud otsuse kohaselt 
abikõlblikud.5 
12. aprillil 2005. aastal võttis komisjon vast u ettepaneku nõukogu määruse kohta, millega 
muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2728/94  välistegevuse tagatis fondi asutamise kohta,6 
et muuta fondi sissemaksete mehhanismi . Kõnealuse ettepaneku peamine eesmärk on 
tõhustada eelarveliste vahendite kasutamist . Ettepaneku kohaselt toimub fondi sissemaksete 
tegemine järelmaksete korras tagatisega l aenude puhul jälgitud tagasimaksmata summade 
alusel. 
                                                 
1 Lisas on esitatud komisjoni personali töödokument koos käesoleva aruande juurde kuuluvate 
üksikasjalike tabelite ja selgitavate märkustega. 
2 Euroopa Investeerimispanga volituste üksikasjad on esitatud lisa tabelis A1. 
3 30. märtsi 2004. aasta otsus K(2004)891/2 
4 ELT L 21, 25.1.2005, lk 11. 
5 K(2005)1499. 
6 KOM(2005) 130. 
 
ET 4   ET Vastavalt komisjoni teatisele 2007.- 2013. aasta finantsp erspektiivi kohta7 tagatisfondi 
finantseerimist tulevikus teoree tiliselt ei piirata, sest taga tisfondi hakatakse rahastama 4. 
rubriigi (välissuhted) alla  kuuluvalt eelarverealt, mitte erireservist nagu praegu. 
3. R ISKIOLUKORD  
Järgnev riskianalüüs kasutab väljakuj unenud meetodeid, mis põhinevad laekumata 
põhisummal, maksimaalsel aastasel riskil ning  ühenduse eelarvest kaetaval maksimaalsel 
teoreetilisel aastasel riskil (selle metoodikat on selgitatud komisjoni personali 
töödokumendis). Üksikasjalikud andmed on es itatud lisa tabelites A1, A2 ja A3. 
3.1. 30. juuni 2005. aasta seisuga laekumata põhisumma 
Kogurisk oli 30. juunil 2005. aastal 16 333 miljonit eurot, võrreldes 15 284 miljoni euroga 31. 
detsembril 2004. aastal. 
Järgmises tabelis on esitatud tehingud, mis av aldasid mõju laekumata põhisummale alates 
eelmisest aruandest. 
Tabel 1: 30. juuni 2005. aasta seisuga laekumata 
põhisumma*  miljonites eurodes 
(ümardatud)
Laekumata põhisumma 31. detsembril 2004 15 284
Laenu tagasimaksed   
   E u r a t o m  0
   Makromajanduslik finantsabi -38
   EIP -561
Väljamakstud 
laenud    
   Euratom 215
   Makromajanduslik finantsabi 15
   EIP 1565
Euro ja muude valuutade vahetuskursi erinevused -147
Laekumata põhisumma 30. juunil 2005 16 333
* Kõik tagatud laenud (liikmesriigid ja kolmandad riig id), välja arvatud saadaolevad tasumata intressid ja 
tähtaja ületanud maksed. 
 
Liikmesriikide tehingute puhul oli laekumata põhisumma 30. juuni 2005. aasta seisuga 3214 
miljonit eurot, võrreldes 3360 miljoni euroga 31. detsembril 2004. 
                                                 
7 KOM (2004) 487, 14.7.2004. 
 
ET 5   ET Kolmandate riikide tehingute puhul oli lae kumata põhisumma 30. juuni 2005. aasta seisuga 
13 119 miljonit eurot, võrreldes 11 924 miljoni euroga 31. detsembril 2004. 
3.2. Ühenduse eelarvest kaetav maksimaalne aastane risk: rahastatud tehingud 30. 
juuni 2005. aasta seisuga (vt lisas esitatud tabel A2) 
– 2005. aasta teisel poolel on maksimaalse aastase riski kogusumma 1053 miljonit 
eurot. 
– Liikmesriikide puhul on riskisumma 265 miljonit eurot. 
– Kolmandate riikide puhul on ri skisumma 789 mi ljonit eurot. 
3.3. Ühenduse eelarvest kaetav maksimaalne teoreetiline aastane risk: väljamaksed 
ja kavandatud tehingud 30. juuni 2005. aasta seisuga (vt lisas esitatud tabel A3) 
– 2005. aasta teisel poolel on maksimaalne te oreetiline riskisumma 1103 miljonit eurot 
ning prognoositakse, et teatud eelduste korral tõuseb see 2013. aastaks 3480 miljoni euroni. 
– Maksimaalne teoreetiline risk liikme sriikide puhul on samaväärne punktis 3.2 
nimetatud maksimaalse aastase riskiga. 
– Kolmandate riikide puhul on see 2005. aasta  teisel poolel 839 miljonit eurot. 
Prognoositakse, et risk tõuseb 2013. aastaks 3253 miljoni euroni. 
4. E
ELARVETAGATISTE KASUTAMINE  
4.1. Väljamaksed sularahavarudest 
Komisjon kasutab sularahavarusid8 eesmärgiga vältida viivitusi ja neist tulenevaid kulutusi 
laenutehingute teenindamisel, kui võlgnik hilineb komisjonile makse teostamisega. 
4.2. Tagatisfondi kasutamine 
Nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2728/94 (koos hilisemate 
muudatustega) asutati välistegevuse tagatisfond. Kui ühenduse antud või tagatud laenu saaja 
hilineb makse teostamisega, kasutatakse tagatisfondi maksmata summa katmiseks kolme kuu 
jooksul alates kuupäevast, mil makse tuleb tasuda.9 
2005. aasta esimesel poolel tagatisfondi ei kasuta tud, sest kõnealuste laenude puhul hilinemist 
ei esinenud. 
                                                 
8 Vastavalt nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (millega rakendatakse 
ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 94/ 728/EÜ, Euratom, koos hilisemate muudatustega) 
artiklile 12. 
9 Täpsema teabe saamiseks vt lisa punkt 2.5. 
 
ET 6   ET 5. Ü HENDUSE TEOREETILISE LAENAMISE JA LAENUDE TAGAMISE VÕIME ANALÜÜS 
KOLMANDATE RIIKIDE PUHUL  
Tegelikkuses piirab tagatisfondi mehhanism  ühenduse laenamise ja laenude tagamise 
võimalusi kolmandate riikide puhu l, sest fondi rahastamiseks et tenähtud vahendid on piiratud 
kehtivates finantsperspektiivides tagatisreservile ettenähtud summadega.10 
Lisa tabelis A4 on esitatud ühenduse laenuvõi me kalkulatsioon kolmandate riikide suhtes 
ajavahemikul 2005-2006 vastavalt tagatisfondi  mehhanismile. Arvutusmeetod ja viited 
õigusaktidele on esitatud üksikasjalikumalt lisas. 
Tabelis 2 on näidatud, et tagastamata lae nu- ja tagatistehingud kolmandate riikidega 
moodustasid 30. juunil 2005. aastal 13 245 miljonit eurot. 
Tabel 2: Tagastamata laenu- ja tagatiste hingud kolmandate riik ide puhul miljonites 
eurodes (ümardatud)  
1. Laekumata põhisumma, EÜ (makromajanduslik finantsabi), Euratom 1576 
2. Laekumata põhisumma, EIP 11 543 
3. Tähtajaks tasumata maksed 0 
4. Viivis 1 
5. Saadaolevad tasumata intressid* 125 
Tasumisele kuuluv summa 30. juunil 2005 13 245 
*Saadaolevad tasumata intressid tagatisfondi asutamismääruse tähenduses.  
Fondi vahendite ja kapitalikohustuste kogusumma  vaheline suhe fondi asutamismääruses 
määratletud tähenduses oli 9,8%, mis on kõrge m määruses nr 1149/1999, millega muudetakse 
fondi asutamist käsitlevat määrust nr 2728/94, sätestatud 9% suurusest sihtväärtusest. 
Eeskirjades on sätestatud, et aasta lõpus ma kstakse ülejääk Euroopa Liidu üldeelarve 
tulutabeli erirubriiki tagasi.  
6. T AGATISFONDI OLUKORD 30. JUUNI 2005.  AASTA SEISUGA  
30. juunil 3005 oli tagatisfondi suurus 1298,35 miljonit eurot. 2005. aasta esimeses pooles 
registreeriti järgmised muutused: 
– 10. jaanuaril 2005 maksti e vast avalt määrusele nr 2273/200411
 eelarvesse tagasi 
338 831 402,07 eurot, mis moodustas 1. mail 2004 uutele liikmesriikidele antud laenu jäägist 9% (3 764 793 356,32 eurot). 
                                                
 
10 2000.-2006. aasta finantsperspektiivis ettenähtud aastane summa on 200 miljonit eurot 1999. aasta 
hindades; 2005. aastal on see summa 223 miljonit eurot. 
 
ET 7   ET – 25,1 miljonit eurot puhastulu fondi varadest  tehtud investeeringut elt 30. juuni 2005. 
aasta seisuga. 
Kokku moodustasid maksevõlad, s.o Argentina Vabariigi leppe trahvi viivised, 30. juunil 
2005. aastal 1 718 493,12 USA dollarit (1 261 649,75 eurot). 
7. S UHTELINE KREDIIDIVÕIME  
30. juuni 2005. aasta seisuga hinnatakse fondi väärtuse (1 298,35 miljonit eurot) ja 
kolmandatele riikidele 2005. aastal antud laenude (839 miljonit eurot) maksimaalse teoreetilise aastase riski vahelist  suhet 77%-le (vt lisa tabel A3)
12. 
                                                                                                                                                         
11 EÜT L 396, 31.12.2004. 
12 Tuleb tähele panna, et tabelis A3 esitatud maksimaalse teoreetilise aastase riski kalkulatsioon aastaks 
2005 viitab vaid 2005. aasta teisele poolele. Võ rreldavuse huvides on nimetatud summa eespool 
nimetatud võrdluse jaoks ümber arvutatud 12kuulise ajavahemiku peale. 
 
ET 8   ET Teine osa. Võimalike riskide hi ndamine: kõige suuremaid laene 
saavate kolmandate riikide majanduse ja rahanduse olukord 
1. S ISSEJUHATUS  
Esimeses osas esitatud andmed annavad teav et üldeelarvest kaetud riski kvantitatiivsete 
aspektide kohta. Nende andmetega peaks siiski  kaasnema riski sisuline hinnang, mis sõltub 
tehingu liigist ja laenuvõtja olukorrast. Riigi riskihinna ngu tabelid on esitatud eraldi 
komisjoni personali töödokumendis.13 Allpool on esitatud sell e analüüsi lühikokkuvõte. Lisa 
punktis 3.1 on esitatud muude kolmanda te riikide olukorra analüüs. 
2. K ANDIDAATRIIGID  
Komisjoni prognoos Bulgaaria  kohta ennustab 2005. aastaks 6,0% kasvu, mille toob 
peamiselt kaasa ekspansiivse maksu- ja pa lgapoliitikaga kaasnev suur sisemaine nõudlus. 
Jooksevkonto puudujääk tõusis 2004. aastal 7,4% tasemeni SKTst ja tugeva impordi kasvu 
alusel oodatakse 2005. aastal selle  tõusu 8,5%ni. Välismaiste ot seinvesteeringute juurdevool 
saavutas 2004. aastal 8,4% taseme , samal ajal kui riigi välisvõl g kasvas pisut, moodustades 
2004. aasta lõpus 63,0% SKTst. 
Rumeenia majanduse olukord osutab 2005.-2006. aastal 5-6% jätkusuutlikule 
majanduskasvule (2004. aastal 5,3%) ja jooksev konto puudujäägi jätkuvale suurenemisele – 
2004. aastal ulatus see 7,5%ni SKTst, millele aitasid kaasa suur välismaiste otseinvesteeringute juurdevool (7,1% SKTst)  ja mõõdukas välisvõla suhtarvu tõus 37% 
tasemele SKTst. 
Türgi reaalne SKT kasvas 2004. aastal 8,9%. 2005. aasta  esimeses kvartalis  aeglustus kasv 
4,8%ni. Komisjon prognoos näeb 2005. aastaks ette 5% kasvu, mis põhineb peamiselt 
investeeringutel ja eratarbimisel. Jookse vkonto puudujääk tõusis 2004. aastal 5,2%ni ja 2005. 
aastal oodatakse selle väikest edasist tõusu peaae gu 6% tasemeni tulenevalt kõrgetest energia 
hindadest ja suurenenud importi nõudlusest. Välismaiste otseinve steeringute juurdevool tõusis 
0,5%ni SKTst ja aitas kaasa välisvõla vä henemisele 46%ni SKTst 2004. aasta lõpuks. 
3. L
ÄÄNE -BALKANI RIIGID  
Bosnia ja Hertsegoviina  reaalse SKT kasvuks oodatakse umbes 5%, mis on sarnane 2004. 
aastaga. Jooksevkonto puudujääk jä i 2004. aastal 23% juurde SKTst; tugeva ekspordi 
tulemuse ja impordi kasvu aeglustumise põhjal oodatakse selle kerget vähenemist 2005. aastal. Välismaiste otseinvesteeringute juurde vool tõusis 2004. aastal 7%ni SKTst. Riigi 
välisvõlg vähenes veelgi, jõudes 2004. aasta lõpu ks 30%ni SKTst, kuid suure nõuete tasumise 
tõttu tõuseb sisevõlg lähitulevikus tõenäoliselt märkimisväärselt. 
                                                
 
13 SEK(2005) 1769 
 
ET 9   ET Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi  kasv oli aasta esimesel  poolel 3,7%, vastates 
seega IMFi 2005. aasta (3,7%) pr ognoosile. Kasv kiirenes te ises kvartalis peamiselt 
tööstustoodangu ja teenuste sektori kasvu tõttu. Jooksevkonto puudujääk oli 2004. aastal 
7,7%; 2005. aastal oodatakse ekspordi kasvu põhj al selle jätkuvat vähenemist. Välismaiste 
otseinvesteeringute juurdevool tõusis 2004. aastal 2,8%ni SKTst.  Riigi välisvõlg langes 2004. 
aasta lõpuks 38%ni SKTst. 
Serbia ja Montenegro  reaalne SKT kasvas 2004. aastal 7,2%, sellal kui IMF prognoosib 
peamiselt elavnenud sisemaisest nõudlusest ja paranevast kaubandusbila nsist lähtuvalt 2005. 
aastaks 4,6%. Jooksevkonto puuduj ääk jõudis 2004. aastal 13% ta semeni SKTst; paranenud 
eksporditulemuse põhjal oodatakse 2005. aasta l selle vähenemist 9,5%ni. Välismaiste 
otseinvesteeringute juurdevool tõusis 2004. aastal 4,3%ni SKTst.  Riigi välisvõlg langes 2004. 
aasta lõpuks 62%ni SKTst. 
4. U UED SÕLTUMATUD RIIGID  
Armeenias  jäi SKT tõus 2004. aastal ja 2005. aasta algus es 10% lähedale, sellal kui valitsus 
suurendab 2005. aastal vastav alt vaesuse vähendamise st rateegiale sotsiaal- ja 
kapitalikulutusi; eelarve puudujääk jääb progno osi kohaselt alla 3% SKTst. Jooksevkonto 
puudujääk vähenes 2004. aastal 4,7%ni SKTst ja  Armeenia Keskpanga rahvusvahelised 
brutoreservid katavad peaaegu 4 kuu impordi. Riigi välisvõlg moodustab 2005. aastal umbes 29% SKTst (olles langenud, võrreldes 2004. aasta 33%ga). 
Gruusias  toob õli- ja gaasitorustik e ehitamine jätkuvalt kaasa majanduskasvu, kuid põhjustab 
samal ajal ka olulist jooksevkonto puudujääg i suurenemist (ehitusega seonduva suure 
impordinõudluse tõttu), mi s 2005. aastal on 11,8%, võrrelduna 2004. aasta 8,1%ga. 2005. 
aastal on valitsus eelarvekulus id tunduvalt suurendanud (sotsiaa lprogrammid, riigikaitse, 
infrastruktuur), mis annab prognoositud puudujäägiks 4,8% SKTst. Rahvusvahelised 
brutoreservid kasvasid 2004. aastal, kattes lig i kahe kuu impordi. Gruu sia välisvõlg suhtena 
SKTsse võrdus 2004. aasta lõpus umbes 36%ga (2003. aastal 46%). 
Valgevene SKT kasv oli 2004. aastal 11%; 2005. aastal oodatakse, et see ligineb 9%le (andes 
kumulatiivseks reaalseks SKT kasvuks alates 1996. aastast 80%). Valitsussektori konto jäi 
jälle ülejääki, moodustades 2005. aasta keskel  2,7% SKTst, võrrelduna 2004. aasta 1,8%ga. 
Välisvõlg (peamiselt lühiajaline) jäi mõõdukaks, võla ja SKT suhe oli alla 20%. Vaatamata 
selle paranemisele on Valgevene majandus en diselt paljudes valdkondade s haavatav, näiteks 
välisvaluutareservid on väga vä iksed, alla ühe kuu impordi. 
Moldova  majanduse SKT kasv ületas 2004. aas tal 7%, kuid 2005. aasta l oodatakse selle 
langemist 6%le. Inflatsiooninä itaja on endiselt ka hekohaline. Eelarve pöördub 2005. aastal 
tänu impordilt kogutud kõrgematele maksudele tõenäoliselt uuesti ülejäägi poole. Vahetuskursi tugevnemise ja SKT kasvu tu lemusel oodatakse, et välisvõlg moodustab 2005. 
aasta lõpuks vaid kolmandiku SKTst. 
2004. aasta reaalse SKT kasvu 12% rekordtaseme järel  ei oodata Ukrainas  2005. aastal 
kõnealuse näitaja suuruseks üle 5,5-6%. Valitsuse 2005. aasta esimese poole tulude kogumise eesmärgid on täidetud ja seepärast näib eesmä rgiks seatud 2,5% puudujääk olevat realistlik. 
Maksebilanss on stabiilne, se st oodatakse, et jooksevkonto ül ejääk on ka 2005. aastal suur 
(7%, võrrelduna 2004. aasta 10,5%ga). Pidades silmas kohaliku valuuta ja USA dollari 
vahetuskursi tegelikku fikseerimist, viib s ee kiire välisvaluutareservide kogunemiseni, mis 
 
ET 10   ET vastavad 3,5 kuu impordile. Prognoo sitakse riigi välisvõla ja SK T suhte jätkuvat vähenemist 
2005. aastal umbes 16%ni (võrreld es 2004. aasta umbes 19%ga). 
Tadžikistani  majandus on 2005. aastal jätkanud kiir et kasvu vaatamata välismajanduse 
halvenemise pidurdavale mõjule. Kogu aastaks oodatakse 7% reaalse SKT kasvu, võrreldes 
2004. aasta 10,6%ga. 2005. aastaks prognoositakse eelarve puudujääg iks kõigest 0,5% SKTst. 
Tänu edukatele kahepoolsetele võlalepingutele  Venemaaga, kes on Tadžikistani suurim 
krediidiandja, ja Pakistaniga on välis võlg vähenenud 66,3%lt SKTst 2003. aastal 41,1%ni 
2004. aastal ning 2005. aastal prognoositakse se lleks 38,4%. 2004. aastal 4%le SKTst 
tõusmise järel on jooksevkonto puudujääk 2005. aasta esimeses kvartalis kaubandusbilansi 
puudujäägi suure kasvu tõttu jätkuvalt suurenenud.