[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 13.4.2011

KOM(2011) 197 lõplik

2011/0084 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit melamiini impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

2. Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist pärit melamiini importi käsitlevas dumpinguvastases menetluses.

- Üldine taust

Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis on toimunud kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.

- Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

Komisjoni määrus (EL) nr 1035/2010, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit melamiini impordi suhtes.

- Kooskõla liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega

Ei kohaldata.

3. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE

4. Konsulteerimine huvitatud isikutega

Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras.

- Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.

- Mõju hindamine

Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest.

Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab täielikku nimekirja tingimustest, millele tuleb anda hinnang.

5. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

6. Kavandatud meetmete kokkuvõte

Lisatud nõukogu määruse ettepanek põhineb lõplikel järeldustel dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, mis tuleks avaldada hiljemalt 13. mail 2011.

- Õiguslik alus

Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed.

- Subsidiaarsuse põhimõte

Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

- Proportsionaalsuse põhimõte

Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.

Asjaomast meedet on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil.

Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga.

- Vahendi valik

Kavandatav vahend: määrus.

Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel:

muud vahendid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi.

7. MÕJU EELARVELE

Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet.

2011/0084 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit melamiini impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”),[1] eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

8. Ajutised meetmed

9. Määrusega (EL) nr 1035/2010[2] (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestas komisjon ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatava Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit melamiini impordi suhtes. Ajutine dumpinguvastane tollimaks oli vahemikus 44,9 % kuni 65,2 %.

10. 4. jaanuaril 2010 esitasid kaebuse liidu tootjad Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. ja Zaklady Azotowe Pulawy (edaspidi „kaebuse esitajad”), kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 %, liidu melamiini kogutoodangust.

11. Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 11, hõlmas dumpingut ja kahju käsitlev uurimine ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamiseks oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

12. Järgnenud menetlus

13. Pärast nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal otsustati kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad esitasid oma seisukohad esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus esitada oma seisukohad suuliselt.

14. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. Lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtestamise võimaliku mõju hindamiseks tehti kontrollkäik järgmise kasutaja valdustesse:

15. Coveright Surfaces Spain, Martorelles (Barcelona), Hispaania

16. Seejärel teavitati kõiki huvitatud isikuid olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist Hiinast pärit melamiini impordi suhtes ja ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist („lõplik teatavakstegemine”). Kõigile huvitatud isikutele anti pärast teavitamist võimalus esitada lõpliku teatavakstegemise kohta kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul märkuseid.

17. Kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja neid võeti võimaluse korral arvesse.

18. Menetlusega seotud isikud

19. Kuna menetlusega seotud isikute kohta märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 4–10.

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

20. Vaatlusalune toode

21. Tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduse 12 kohaselt määratleti vaatlusalune toode kui Hiinast pärit melamiin, mis praegu kuulub CN koodi 2933 61 00 alla.

22. Melamiin on valge, kristalliline pulber, mida saadakse uureast. Melamiini kasutatakse peamiselt laminaatides, presspulbrites, puitpaneelides ja kattevaikudes.

23. Samasugune toode

24. Üks eksportiv tootja kordas ajutise määruse põhjenduses 65 esitatud väidet, et Hiinas toodetud ja sealt eksporditud melamiin on üldiselt veidi madalama kvaliteediga kui liidu tootmisharu toodetud melamiin ja et seda ei saa kasutada teatavates pinnakattematerjalides. Samale kvaliteedierinevusele juhtisid tähelepanu ka mitu ELis asuvat kasutajat.

25. Tänu uurimisele on ilmnenud, et kuigi melamiini värv võib veidi erineda, ei sõltu selle müük ei siseturul ega eksporditurgudel eri kvaliteedistandarditest. Ei ole esitatud tõendeid, mis näitaksid, et melamiini puhul täheldatud võimalike väikeste erinevuste tõttu oleksid vaatlusalusel tootel erinevad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning lõppkasutusviisid. Seda küsimust ei ole teised eksportivad tootjad tõstatanud. Lisaks sellele on tänu uurimisele selgunud, et kõnealuse eksportiva tootja tootmisprotsess sarnaneb liidu tootmisharu tootmisprotsessile.

26. Eespool esitatu põhjal lükatakse kõnealune väide tagasi ja kinnitatakse, et melamiin, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidus, ja melamiin, mida toodetakse ja müüakse Hiina siseturul ja mida Hiinast liitu imporditakse, ning ka melamiin, mida toodetakse ja müüakse võrdlusriigiks valitud Indoneesias, on samasugused algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

27. Kuna samasuguse toote kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 12–15.

C. DUMPING

28. Turumajanduslik kohtlemine

29. Turumajanduslikku kohtlemist esialgu seda taotlevatele eksportivatele tootjatele ei võimaldatud, sest algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud nõue ei olnud täidetud, s.t kulutused tähtsamatele sisenditele ei peegeldanud turuväärtusi piisavalt. Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjendustes 20–24, tehti turumajanduslikku kohtlemist käsitleva uurimise käigus kindlaks, et selline olukord tulenes riigi sekkumisest nii Hiina maagaasi- kui ka uureaturul. Lisaks üldisele olukorrale oli turumajandusliku kohtlemise võimaldamisest keeldumisel ka konkreetsete äriühingutega seotud põhjuseid, nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 25-28.

30. Üks eksportiv tootja väitis, et uurea hind Hiinas on kooskõlas hinnaga mujal maailmas, näiteks Indoneesias ja Lähis-Idas, ning seepärast ei vasta tõele järeldus, et kulutused tähtsamatele sisenditele on moonutatud.

31. Samas ei vaidlustatud esialgset järeldust, et riik sekkub oluliselt Hiina uureaturul, nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 23 ja 24. See on piisav alus järeldusele, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud esimene kriteerium ei ole täidetud. Kõnealust järeldust ei mõjuta asjaolu, et teataval ajahetkel võisid Hiina uurea hinnad olla enam-vähem samal tasemel hindadega mujal maailmas.

32. Üks eksportivate tootjate rühm ei olnud nõus sellega, et talle ei võimaldatud turumajanduslikku ja individuaalset kohtlemist seetõttu, et komisjon ei saanud iga seotud äriühingu kohta täielikku turumajandusliku kohtlemise taotlust. Teatavakstegemise järel esitatud märkustes nõustus kõnealune rühm tegema täielikku koostööd, kuid ei vaidlustanud asjaolu, et üks seotud äriühing ei esitanud turumajandusliku kohtlemise taotlust teiste rühma liikmetega samal ajal. Seetõttu lükatakse see väide tagasi.

33. Kuna turumajandusliku kohtlemise kohta rohkem märkusi ei esitatud, kinnitatakse põhjendused 16–32.

34. Individuaalne kohtlemine

35. Esialgselt järeldati, et kolm viiest Hiina eksportivast tootjast või tootjate rühmast vastab kõigile individuaalse kohtlemise nõuetele.

36. Liidu tootmisharu vaidlustas otsuse, millega võimaldati kolmele äriühingute rühmale individuaalset kohtlemist, ning väitis, et ühe eksportiva tootja omanik oli Hiina riik ja et teise eksportiva tootja juhtkonnal olid sidemed äriühingutega, mis olid lõppkokkuvõttes riigi kontrolli all. Lisaks sekkus riik ulatuses, mis oleks võimaldanud kõigi kolme eksportiva tootja puhul meetmetest kõrvale hoida.

37. Uurimine näitas, et ükski eksportivatest tootjatest, kellele esialgselt võimaldati individuaalset kohtlemist, ei olnud riigi omanduses. Samuti ei esitatud tõendeid selle kohta, et ühe eksportiva tootja juhtkonnal oli sidemeid riigi kontrolli all olevate äriühingutega. Seoses võimaliku meetmetest kõrvalehoidmise ohuga tuleks märkida, et uurimise tulemuste kohaselt olid ekspordihinnad, kogused ning müügitingimused kokku lepitud ja kindlaks määratud sõltumatute läbirääkimiste käigus ning et eksportivad tootjad ei olnud ei riigi omanduses ega mingil muul moel juhtkonna tasandil riigi domineeriva mõju all. Seega võib järeldada, et riigi sekkumine ei olnud selline, mis võimaldaks meetmetest kõrvale hoida.

38. Võttes arvesse eespool esitatut, lükatakse liidu tootmisharu väited tagasi. Seega kinnitatakse esialgne järeldus, et kolm viiest eksportivast tootjast vastavad kõikidele individuaalse kohtlemise nõuetele.

39. Normaalväärtus

a) Võrdlusriigi valik

40. Võrdlusriigiks valiti Indoneesia. Koostööd teinud Indoneesia tootjate esitatud teavet kontrolliti kohapeal ning see osutus piisavalt usaldusväärseks ja sobivaks normaalväärtuse määramiseks.

41. Üks eksportiv tootja ei olnud rahul Indoneesia valimisega võrdlusriigiks, sest huvitatud isikutele ei antud võimalust selle kohta märkusi esitada. Samas oli alates 2010. aasta maist võimalik tutvuda toimikuga, milles selgitati Indoneesia võrdlusriigiks valimise põhjuseid. Seega oli isikutel olnud piisavalt võimalusi valiku kohta märkusi esitada ja neile oli täielikult tagatud nende menetlusõiguste kasutamine. Võrdlusriigi kohta rohkem märkuseid ei esitatud.

42. Seega kinnitatakse, et Indoneesia on algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt sobiv ja põhjendatud võrdlusriik.

b) Normaalväärtuse kindlaksmääramine

43. Tuletatakse meelde, et normaalväärtus arvutati Indoneesia tootja tootmiskulude põhjal, millele lisati mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ning siseturul saadud kasum.

44. Üks eksportiv tootja ei olnud rahul arvutatud normaalväärtuse tasemega, eelkõige müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumiga, mis põhinesid liidu tootmisharu näitajatel. Selline meetod on siiski kooskõlas artikli 2 lõike 6 punktiga c ja seda peetakse sobivaks. Müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlaksmääramiseks ei olnud muid andmeid, sest võrdlusriigis ei olnud teisi uurimisaluseid eksportijaid ega tootjaid ja uurimisalune tootja ei müünud uurimisperioodil muud liiki tooteid.

45. Seetõttu lükatakse see väide tagasi. Kinnitatakse normaalväärtust käsitlevad põhjendused 35–45.

c) Ekspordihind eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist

46. Kuna ekspordihinna arvutamise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 46.

d) Võrdlus

47. Üks eksportiv tootja ei olnud rahul normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlusega käibemaksu puudutavas küsimuses. Kuna normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi kooskõlas artikli 2 lõike 10 punktiga b samal kaudse maksustamise tasandil, s.t koos käibemaksuga, ei olnud kõnealust meetodit vaja muuta. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 47 ja 48.

48. Dumpingumarginaalid

a) Koostööd tegevad eksportivad tootjad, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist

49. Kuna dumpingumarginaalide kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 49.

50. Seega on kehtestatud järgmised lõplikud dumpingumarginaalid (väljendatud protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata):

Äriühing | Lõplik dumpingumarginaal |

Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd | 44,9 % |

Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd | 47,6 % |

Henan Junhua Development Company Ltd | 49,0 % |

b) Kõik teised eksportivad tootjad

51. Kuna dumpingumarginaalide kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 51 ja 52.

Seega määratakse lõplikuks üleriigiliseks dumpingumarginaaliks 65,6 % CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata ja kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 53.

D. KAHJU

52. KAHJU

53. Tootmine liidus ja liidu tootmisharu

54. Kuna liidu toodangu ja liidu tootmisharu kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 54–56.

55. Liidu tarbimine

56. Mõned isikud väitsid, et Eurostati andmed Hiinast pärit melamiini impordi kohta ei ole koguste osas usaldusväärsed. Eurostati andmete kontrollimise tulemusel tehti väikseid parandusi impordiandmetesse ja seejärel ka liidu tarbimisandmetesse, mis on esitatud järgmises tabelis. Need muudatused ei ole nii ulatuslikud, et mõjutada ajutise määruse põhjendustes 57–59 esitatud liidu tarbimise analüüsi, mille saab seega kinnitada.

Tabel 1

2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

Maht (tonnides) Indekseeritud | 368 873 100 | 392 691 106 | 326 409 88 | 267 226 72 |

Allikas: ajakohastatud Eurostati andmed ja küsimustike vastused.

57. Import asjaomasest riigist Euroopa Liitu

58. Hiinast pärit impordi maht, hind ja turuosa

Tabel 2

Import Hiinast | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |

Maht (tonnides) Indekseeritud | 26 962 100 | 46 874 174 | 37 366 139 | 18 482 69 |

Allikas: ajakohastatud Eurostati andmed

59. Eespool nimetatud muutused asjaomaste riikide impordimahtudes ei mõjuta siiski ajutise määruse põhjendustes 61 ja 62 tehtud järeldusi, mis seega kinnitatakse.

60. Mitu kasutajat väitsid, et nad ei importinud aastatel 2009 ja 2010 Hiinast melamiini, sest Hiina hinnad olid võrreldes ELi hindadega liiga kõrged. Seega seadsid nad kahtluse alla hindade allalöömise uurimisperioodil Hiina eksportijate poolt.

61. Ajutise määruse põhjenduste 63 ja 64 kohaselt tegid Hiina eksportijad vähe koostööd. Seetõttu kasutati hindade allalöömise kindlakstegemiseks koostööd tegevate Hiina äriühingute juures kohapeal kontrollitud teavet. Ajutise määruse põhjenduste 66 ja 67 kohaselt lõid koostööd tegevate eksportivate tootjate import uurimisperioodil liidu tootmisharu hindasid alla 10,3 %. Kuna ajutiste meetmete kehtestamise ajal kättesaadava teabega võrreldes uusi tõendeid esitatud ei ole, lükatakse see väide tagasi.

62. Hindade allalöömine

63. Mõned kasutajad väitsid, et kuna Hiinast imporditud melamiini käitlemisega kaasneb lisatöö, tuleks kulutusi korrigeerida. Nad väitsid, et Hiina melamiini ostuhind ei sisaldanud seda liiki kulu.

64. Selle väite uurimisel ilmnes, et ei ole usaldusväärset alust, mis võimaldaks kindlaks teha, millistel tingimustel Hiinast melamiini imporditi ja kui suuri kulutusi lisaks ostuhinnale kanti. Peale selle ei esitanud eespool nimetatud isikud väidet kinnitavaid tõendeid, mistõttu kõnealune väide lükatakse tagasi.

65. Nagu ka ajutiste meetmete kehtestamise ajal, väitsid mõned isikud, et hindade allalöömise määra arvutamisel tuleks aluseks võtta Eurostati andmed, mitte Hiina koostööd tegevate äriühingute kontrollitud andmed, sest nendelt pärineva impordi osakaal on ainult 30 %.

66. Ajutise määruse põhjenduse 66 kohaselt kasutati hindade allalöömise määra arvutamiseks koostööd tegevate eksportijate andmeid. Neid andmeid kontrolliti ja seetõttu peetakse neid Eurostatist saadavatest andmetest usaldusväärsemaks. Seega lükatakse kõnealune väide tagasi.

67. Kuna hindade allalöömise kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 66 ja 67 kirjeldatud metoodika, mida kasutati hindade allalöömise kindlakstegemiseks.

68. Liidu tootmisharu majanduslik olukord

69. Kuna liidu tootmisharu majandusliku olukorra kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 68–82.

70. Järeldus kahju kohta

71. Kuna kahju käsitlevate järelduste kohta ei ole esitatud muid märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 83–86.

72. PÕHJUSLIK SEOS

73. Sissejuhatavad märkused

74. Vastavalt ajutise määruse põhjenduses 87 märgitule kontrolliti, kas Hiinast pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import on tekitanud liidu tootmisharule kahju sellisel määral, et seda on võimalik pidada oluliseks. Peale selle uuriti lisaks dumpinguhinnaga impordile ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada liidu tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

75. Dumpinguhinnaga impordi mõju

76. Tabelis 2 esitatud ajakohastatud impordiandmete põhjal jäävad kehtima ajutise määruse põhjendustes 88–95 esitatud märkused. Kokkuvõttes vähenes Hiinast pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil oluliselt, s.o 31 %, tulenevalt ELi tarbimise vähenemisest (–28 %). Koostööd tegevate Hiina tootjate valdustes kontrollitud ekspordihind oli madalam kui Eurostati andmetest tulenev keskmine impordihind. Leiti, et koostööd tegevad Hiina eksportijad, kelle andmeid kontrolliti ja kelle toodang moodustab 30 % Hiinast pärit koguimpordist, lõid liidu tootmisharu hindu uurimisperioodil alla 10,3 %.

77. Uurimine näitas, et uurimisperioodi teatavatel kuudel müüsid Hiina eksportijad oma melamiini ülejääki liidu turul siis, kui hinnad olid neile sobivad, ning lõpetasid müügi, kui hinnad hakkasid langema. Sellisel kohandatud hinnapoliitikal oli liidu turule negatiivne mõju kogu uurimisperioodi vältel, kuna hinnad saab kindlaks määrata kolmeks kuni kuueks kuuks. Seega on leidnud kinnitust asjaolu, et liidu turul müüdud madala dumpinguhinnaga imporditooted mõjutasid turu müügihindasid keskpikas perspektiivis negatiivses suunas ka pärast selle impordi lakkamist. Müügihindade madal tase viis liidu tootmisharule ülisuure kahju tekkimiseni ning see oli kindlakstehtud olulise kahju peamine põhjus.

78. Seega on põhjuslik seos dumpinguhindadega impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel kindlaks tehtud.

79. Muude tegurite mõju

80. Seoses selle küsimusega kordasid huvitatud isikud enamasti uurimise esialgses etapis esitatud märkusi. Dumpinguhinnaga impordi mõju kohta väitsid mõned isikud uuesti, et koostööd tegevate eksportivate tootjate valdustes kontrollitud andmete asemel tuleks kasutada Eurostati arvandmeid. See väide muudaks aga kohapealsed kontrollkäigud asjatuks ja seda ei saanud sellepärast heaks kiita. Samas ei esitatud tõendeid praeguse uurimise käigus kasutatud andmete ebausaldusväärsuse kohta. Seetõttu lükatakse kõnealused väited tagasi.

81. Teatavad isikud väitsid, et liidu tootmisharu kantud kahju ei põhjustanud Hiinast pärit import, vaid üleilmne majanduskriis. Need isikud ei tõendanud siiski, et kõnealuse uurimise käigus kasutatud andmed ei ole usaldusväärsed. Pealegi on dumpinguhinnaga import võimendanud majanduskriisi mõju ja seeläbi süvendanud liidu tootmisharu kehva olukorda. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

82. Muude tegurite kohta esitatud märkused ja tõendid ei olnud piisavalt kaalukad, et muuta ajutise määruse põhjendustes 108–110 esitatud järeldust, mille kohaselt ükski nendest teguritest ei kaota seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel. Seega kinnitatakse järeldus, et dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju.

83. LIIDU HUVID

84. Liidu tootmisharu huvid

85. Tuletatakse meelde, et liidu tootmisharu koosneb kolmest eri liikmesriigis asuvast tootjast, kes annavad seoses melamiiniga tööd rohkem kui 600 inimesele.

86. Mõned kasutajad väitsid, et taotluse esitajate tööhõiveandmed on ülepakutud. Siiski ei esitatud tõendeid selle kohta, et praeguse uurimise käigus kasutatud andmed ei ole usaldusväärsed, ja seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

87. Üks kasutaja väitis, et liidu tootmisharu sulges tootmisüksuseid tehniliste probleemide tõttu, mitte väidetava dumpinguhinnaga impordi tõttu.

88. Mõnel liidu tootmisharu tehasel oli tõepoolest tehnilisi raskusi, kuid peamiselt pärast uurimisperioodi. Ajutiste meetmete kehtestamise järel esitas liidu tootmisharu tõendeid tootmise taaskäivitamise kohta tehastes, kus see oli dumpinguhinnaga impordi tõttu seiskunud. See tõendab, et meetmetel on juba olnud liidu tootmisharule positiivne mõju.

89. Seetõttu võib eeldada, et lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine Hiinast pärit impordi suhtes mõjub liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale veelgi positiivsemalt, võimaldades liidu tootjatel taastada vähemalt osa kaotatud tulususest.

90. Kuna liidu huvide kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 112–115.

91. Importijate huvid

92. Kuna importijate huvide kohta märkused puuduvad, järeldatakse, et Hiinast pärit melamiini impordi suhtes lõplike meetmete kehtestamine ei ole vastuolus importijate huvidega.

93. Kasutajate huvid

94. Esialgses etapis tegid kasutajad suhteliselt vähe koostööd. Saadeti 44 küsimustikku, aga saadi ainult seitse vastust, mida sai pidada oluliseks. Koostööd tegevate kasutajate import moodustab ligikaudu 10 % ELi tarbimisest. Esialgses etapis tehti järeldus, et kavandatavate meetmete mõju oleks suhteliselt väike.

95. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist tehti kontrollkäik peamise koostööd tegeva liidu kasutaja valdustesse. Uurimine näitas, et melamiiniga seotud kulutuste osakaal tema tootmiskulust on sõltuvalt tegevusvaldkonnast 8–15 %. Meetmetel võib seega olla üpris suur mõju sõltuvalt melamiiniga seotud kulutuste osakaalust ja tulususe tasemest, mis oli suhteliselt madal.

96. Mitmelt kasutajalt saadud esildises väideti, et pärast ajutiste meetmete kehtestamist tekkis liidu turul melamiini puudujääk, mis viis olulise ja jätkuva hinnatõusuni. Uurimisperioodi ajal oli melamiini müügihind ligikaudu 900 eurot tonni eest, kuid pärast uurimisperioodi kõikusid hinnad 1200 eurost kuni 1500 euroni tonni eest.

97. Koostööd tegeva kasutaja valdustesse tehtud kontrollkäik kinnitas, et ajutistel meetmetel oli koos kõrgema hinnaga, mille liidu tootmisharu oli oma melamiinile kehtestanud, mõju tema tegevusele. Liidu tootmisharu turuosa liidus on ligikaudu 85 %, seega peaaegu kõik kasutajad ostavad suurema osa melamiinist ELi tootjatelt.

98. Uurimise ajal kogutud teabest ilmneb ka, et uurimisperioodi järel hinnad tõenäoliselt tõusevad veelgi. Seega näib olevat õigustatud ja liidu huvides muuta ajutiste meetmete vormi, et piirata edasist melamiini hinnatõusu, mis mõjutaks oluliselt kõikide kasutajate äritegevust.

99. Mõned kasutajad väitsid, et 2010. aastal tekkis turul melamiini puudujääk ja et ELi tootjad ei suutnud vastata Euroopa nõudlusele ning et kõnealust puudujääki suurendas ajutiste meetmete kehtestamine.

100. Kättesaadavate andmete analüüs näitas, et melamiini ei olnud lühikese aja jooksul piisavalt saada, kuid seda ei põhjustanud ajutised tollimaksud, vaid turu üldine areng.

101. Mõned kasutajad väitsid, et Euroopa tootjad ei suutnud tarnida tootmise jätkamiseks vajalikku kogust melamiini.

102. Kättesaadavate andmete analüüsist ilmnes, et puudujääk tekkis ainult „hetketurul” ja et lepingujärgsed kogused tarniti.

103. Lisaks on liidu ja kolmandate riikide tootjad rakendanud lisatootmisvõimsust, mis tagab liidu kasutajatele stabiilse melamiini pakkumise.

104. Üks kasutaja väitis, et ta katkestas uue tehase ehitamise, sest jõuti järeldusele, et ta ei oleks enam peamistel eksporditurgudel konkurentsivõimeline kehtestatud ajutiste meetmete taseme tõttu.

105. Mõned kasutajad väitsid, et kui ajutised meetmed kinnitatakse, ei ole ELi tootmisahela järgmise etapi tooted enam konkurentsivõimelised võrreldes samade Hiinast imporditud toodetega. Seega need kasutajad kas lõpetavad tegevuse või viivad tootmisüksused liidust välja.

106. Üks kasutajate ühendus väitis, et ainuüksi puitpaneelide tootjad loovad tuhandeid töökohti, s.t palju rohkem kui ELi melamiini tootjad. Seega ei ole lõplike meetmete kehtestamine liidu huvides.

107. Eespool osutatud isikud ei esitanud oma väidete toetuseks veenvaid tõendeid ning seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 116–121.

108. Järeldus liidu huvide kohta

109. Lähtuvalt eespool esitatust järeldati, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid käesoleval juhul lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamata jätmist Hiinast pärit melamiini impordi suhtes.

110. Eespool esitatu põhjal tundub siiski olevat liidu huvides muuta kavandatavate meetmete vormi, et vähendada võimalikku kahjustavat mõju kõikide kasutajate äritegevusele, mis sõltub suures osas melamiini pakkumisest.

111. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

112. Kahju kõrvaldamise tase

113. Kuna ei ole esitatud olulisi märkusi, mis võiksid muuta kahju kõrvaldamist võimaldavat taset käsitlevaid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 123-127.

114. Lõplikud meetmed

115. Eespool esitatut arvesse võttes tehakse otsus muuta meetmete vormi ja kehtestada neile koostööd tegevatele eksportijatele, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, lõplik meede minimaalse impordihinnana ning kõikidele teistele kindlasummaline tollimaks 415,00 eurot toote netokaalu tonni kohta. Nendelt koostööd tegevatelt eksportijatelt pärineva impordi suhtes, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, kohaldatakse minimaalset impordihinda 1153 eurot toote netokaalu tonni kohta

116. Selline minimaalne impordihind põhineb võrdlusriigi põhjal kindlakstehtud normaalväärtusel, mida kohandati CIF-hinna tasemele liidu tollipiiril, kasutades Hiina koostööd tegevatelt eksportijatelt saadud ekspordiandmeid, ning mis väljendati seejärel eurodes toote netokaalu tonni kohta.

117. Kui import toimub CIF-hinnaga liidu tollipiiril, mis on võrdne või suurem kui kehtestatud minimaalne impordihind, ei tule tollimaksu maksta. Kui import toimub madalama hinnaga, tuleb maksta tegeliku hinna ja kehtestatud minimaalse impordihinna vahe.

118. Koostööst hoidunud eksportijate ja nende eksportijate suhtes, kellele ei võimaldatud individuaalset kohtlemist, kohaldatakse jääktollimaksu 415,00 eurot toote netokaalu tonni kohta (mis põhineb ajutise määruse põhjenduses 126 nimetatud mittekahjustava hinna ja uurimisperioodil toimunud koostööd tegeva eksportija kõige kahjustamava tehingu vahelisel erinevusel) impordihinnast olenemata.

119. Sellises vormis meede võimaldaks ELi tootjatel taastuda dumpingu kahjustavast mõjust ja peaks ka ära hoidma põhjendamatu hinnatõusu, millel oleks märkimisväärne negatiivne mõju kõikide kasutajate äritegevusele.

120. Kõikidele asjaosalistele on teatatud peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada kehtestada lõplikud dumpinguvastased tollimaksud. Pärast sellist teatavakstegemist anti asjaosalistele võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Liidu tootmisharu vaidlustaski kasutajate väited vaatlusaluse toote puudujäägi ning uurimisperioodijärgse hindade arengu kohta liidu turul. Puudujäägi kohta väitis liidu tootmisharu, et nende tootmine oli tsükliline ning kasutada sai muid tarneallikaid, nagu Trinidad ja Katar. Hindade arengu osas väitsid nad, et hinnatõus algas tunduvalt varem, kui kehtestati ajutised meetmed. Samas väitsid nad, et hinnatõus on pärast ajutiste meetmete kehtestamist jätkunud ning muudest allikatest pärit import ei ole märkimisväärselt suur. Muude isikute esitatud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kuid need ei andnud põhjust järelduste muutmiseks.

121. Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid dumpinguvastaseid tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes kõnealuste äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Kui vaatlusalust toodet valmistab mõni teine äriühing, kelle nime ja aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohiks sellise impordi suhtes nimetatud määrasid kohaldada ning sellele kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

122. Kõik taotlused individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade rakendamiseks (nt pärast juriidilise isiku nime muutmist või pärast uute tootmise või müügiga tegelevate üksuste loomist) tuleb viivitamata esitada komisjonile[3] koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teave muudatuste kohta ettevõtte tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuste tootmis- ja müügiüksustega. Vajaduse korral muudetakse siis käesolevat määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

123. Selleks, et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Erimeetmete hulka kuulub käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamine liikmesriikide tollile. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõigi muude eksportijate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu.

124. Kui minimaalse impordihinna kohaldamisalasse kuuluvatest äriühingutest mõne ekspordimaht pärast asjaomaste meetmete kehtestamist märgatavalt suureneb, võib sellist mahu suurenemist käsitada kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sel juhul – ja eeldusel, et tingimused on täidetud – võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida minimaalse impordihinna kaotamise ja sellest tulenevalt tollimaksu kehtestamise vajadust.

125. Kui pärast lõplike meetmete kehtestamist turutingimused oluliselt muutuvad, võib komisjon omal algatusel meetmete vormi läbi vaadata, et hinnata, kas meetmed aitavad saavutada soovitud tulemusi, s.t kahju kõrvaldamist, ning kas meetmete vormi muutmine on õigustatud.

126. Ajutiste tollimaksude lõplik sissenõudmine

127. Arvestades kindlakstehtud dumpingumarginaalide suurusjärku ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset leitakse, et ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksumäära ulatuses. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest madalamad, vabastatakse ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõplike dumpinguvastaste tollimaksude määra. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest suuremad, nõutakse lõplikult sisse ainult ajutise tollimaksu ulatuses tagatiseks antud summad,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

128. Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit praegu CN-koodi 2933 61 00 alla kuuluva melamiini impordi suhtes.

129. Allpool loetletud äriühingute toodetud ja lõikes 1 kirjeldatud toodete suhtes kohaldatakse järgmist lõplikku dumpinguvastast tollimaksu:

Äriühing | Minimaalne impordihind | Tollimaks eurot toote netokaalu tonni kohta | TARICi lisakood |

Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd | 1153 eurot toote netokaalu tonni kohta | --- | A986 |

Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd | 1153 eurot toote netokaalu tonni kohta | --- | A987 |

Henan Junhua Development Company Ltd | 1153 eurot toote netokaalu tonni kohta | --- | A988 |

Kõik teised äriühingud | --- | 415,00 eurot toote netokaalu tonni kohta | A999 |

Individuaalselt nimetatud tootjate puhul on lõikes 1 kirjeldatud toodete suhtes kohaldatava lõpliku dumpinguvastase tollimaksu suuruseks minimaalse impordihinna ja vaba netohinna vahe liidu piiril enne tollimaksu tasumist kõigil neil juhtudel, kui viimatinimetatu on minimaalsest impordihinnast väiksem. Need individuaalselt nimetatud tootjad ei pea tasuma tollimaksu juhul, kui vaba netohind liidu piiril enne tollimaksu tasumist on võrdne vastava minimaalse impordihinnaga või sellest suurem.

Eespool nimetatud äriühingute suhtes kindlaksmääratud minimaalset impordihinda kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse I lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksu.

130. Individuaalselt nimetatud tootjate puhul ja juhul, kui kaupu on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustatud ning seetõttu korrigeeritakse tegelikku või maksmisele kuuluvat hinda tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik)[4] artiklile 145, vähendatakse eespool sätestatud minimaalset impordihinda protsendi võrra, mis vastab tegeliku või väljamaksmisele kuuluva hinna korrigeerimisele. Tasumisele kuuluv tollimaks on siis võrdne vähendatud minimaalse impordihinna ja vähendatud netohinna vahega liidu piiril enne tollivormistust.

Kõikide teiste äriühingute puhul ja juhul, kui kaupu on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustatud ning seetõttu korrigeeritakse tegelikku või maksmisele kuuluvat hinda tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artiklile 145, vähendatakse lõikes 2 sätestatud summade alusel arvestatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendi võrra, mis vastab tegeliku või väljamaksmisele kuuluva hinna korrigeerimisele.

131. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Komisjoni määruse (EL) nr 1035/2010 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna Hiina Rahvavabariigist pärit melamiini impordi eest tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, vabastatakse. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest suuremad, nõutakse lõplikult sisse ainult ajutise tollimaksu ulatuses tagatiseks antud summad.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[…]

I LISA

Artikli 1 lõikes 3 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis:

1. Faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet.

2. Deklaratsioon:

„Mina, allakirjutanu, kinnitan, et [kogus] melamiini, mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, tootis [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] Hiina Rahvavabariigis. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.

Kuupäev ja allkiri”

[1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

[2] ELT L 298, 16.11.2010, lk 10.

[3] European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, NERV-105, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIUM.

[4] EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 214/2007 (ELT L 62, 1.3.2007, lk. 6).