ET    ET  
 EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 6.6.2012  
SWD(2012) 163 final 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile: 
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
Taastuvenergia, Euroopa en ergiaturu oluline osaline 
{COM(2012) 271 final} 
{SWD(2012) 149 final} {SWD(2012) 164 final} 
 
 
ET 2   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile: 
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAM ENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
Taastuvenergia, Euroopa en ergiaturu oluline osaline 
1. M ILLES SEISNEB PROBLEEM ? 
Viimastel aastatel on taastuvate energiaa llikate kasutus tänu maastaabisäästule ja 
tehnoloogiaarengule varem oodatu st kiiremini suurenenud. See on teretulnud areng, mis 
näitab ELi taastuvenergiapoliitika head mõju. Se lliste suundumuste taustal on liikmesriigid 
taastuvenergia toetuskavasid üha rohkem reforminud, et tagada kulutõhusus ja 
turuintegratsioon. Neid reforme ei ole alati teht ud Euroopa parimate tavade kohaselt, mis on 
tekitanud Euroopas investorite jaoks ebakindl ust. Lisaks suhtuvad investorid praeguse 
majandus- ja finantskriisi tõttu ettevaatlikum alt kapitalimahukatesse energiaturgudesse, eriti 
poliitilistest otsusest sõltuvasse taast uvenergiasektorisse investeerimisse.  
Seda silmas pidades on üha selgem, et ELi 2020. aasta taastuvenergia eesmärgist üksi ei piisa 
selleks, et soodustada pikaajalisi inve steeringuid, mis on vajalikud kulude edasiseks 
vähendamiseks ja taastuvenerg ia osakaalu suurendamiseks  energiatarbimises pärast 
2020. aastat. Seetõttu on investor itel ja äriringkondadel vaja se lgust ELi edaspidise poliitika 
suhtes, et nad saaksid juba praegu teha pikaajalisi otsuse id taastuvenerg iasektorisse 
investeerimise kohta. 
Taastuvenergiat käsitleva direktiivi 2009/28/EÜ (edaspidi „direktiiv”) kohaselt peab komisjon 
koostama 2020. aasta järgse tegevuskava al les 2018. aastal ning võtma seejuures arvesse 
tehnoloogiaarengut ja direktiivi rakendamisest  saadud kogemusi. Lisaks peab komisjon 
vaatama 2014. aastaks läbi teatavad direktiivi erisätted, mis on eelkõige seotud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise miinimumkünnisega vedelate ja muude 
biokütuste puhul, selliste kütuste mõju ja nendega seotud meetmetega ning nn 
koostöömehhanismidega). Arvestades aga eespool  juba mainitud ebakindlust investorite 
hulgas, süveneb komisjoni arvates sidusrühmad es seisukoht, et 2020. aasta järgset poliitikat 
tuleb hakata kavandama juba nüüd. 
Täpsemalt tuleb selleks et hõlbustada järg mistel kümnendikel taastuvenergia osakaalu 
suurendamist ELi energiatarbimises,  lahendada järgmised kuus probleemi. 
• Ebakindlus tulevase poliit ilise raamistiku osas.  Praeguse raamistiku kohaselt lõpeb ELi 
taastuvenergia poliitika 2020. aas tal ehk juba kaheksa aasta pärast. 2020. järgseks ajaks 
puuduvad taastuvenergia eesmärgid ja CO
2-heite vähendamise eesmärgid, v.a 
heitkogustega kauplemise süsteemi raames  kehtestatud eesmärgid ning ELi Nõukogu 
poliitiline (mitte õiguslikult siduv) eesmä rk vähendada kasvuhoonegaaside heidet 
2050. aastaks 80–95 %, kui seda teevad  ka ülejäänud arenenud riigid.  
 
ET 3   ET • Rahaliste stiimulite elujõulisus . Liikmesriigid on kehtestanud mitu toetuskava, mis on 
ühtse turu seisukohast probleemsed. Lisaks te kitavad suurenevad kulud (mis osaliselt 
tulenevad sellest, et seadmeid paigalda takse palju tänu ühikuhindade langemisele 
fotogalvaanilises elektritootmises) ka htlusi nende rahalise elujõu suhtes. 
• Kooskõla turukorraldusega.  Muret on tekitanud probleem, et  praegune sisetu ru korraldus 
ei pruugi tõhusalt kokku sobida taastuvene rgiasse investeerimise tingimustega ega 
võimaldada taastuvenergia too tjatel tõhusalt turuhi nnasignaalidele reagee rida, mis takistab 
turul tõhusalt toimida. 
• Energiataristu adekvaatsus.  Valdav osa praegusest elektrivõrgust ehitati ajal, mil 
elektrisüsteemid olid üldjuhul riigisisesed, elektrit toodeti tarbimiskohtadele suhteliselt 
lähedal ning elektrivood ja ta rned olid suhtelise lt hea kontrolli all. Ku na taastuvenergia 
osakaal suureneb, siis need tingimused tõenäoliselt enam ei  sobi ja võivad põhjustada 
olukorra, kus taastuvaid  energiaallikaid ei in tegreerita optimaalselt. 
• Ebakindlus tulevase tehnoloogia osas.  Säästva ja turvalise energiasektori loomiseks on 
vaja leida palju innovatiivseid taastuve nergiatehnoloogia lahe ndusi ning teha suuri 
muudatusi, et nüüdisajastada taristu haldamist ja arendamist. Sellist taastuvenergiatehnoloogiat on ag a raske kommertsturule viia ja  seda ei saa teha ainuüksi 
turu jõul.  
• Üldsuse heakskiit ja säästvus.  Üldsus suhtub taast uvenergiasse üldiselt  pooldavalt, kuna 
seda tootetakse hajutatult ning sellega kaasneb sotsiaal majanduslik ja keskkonnakasu. 
Taastuvenergia edasist kasvu võib aga takist ada üha kasvav mure maakasutuse ja muu 
ulatuslike taastuvenergiaproj ektide keskkonnamõju pärast. 
Teatises, millele käesolev mõjuhinnang on lisatud, käsitletakse taastuvenergia ühtsesse turgu 
integreerimise hõlbustamisega seotud probleeme ja  võimalikke lahendusi. Samuti esitatakse 
teatises raamistik sellise 2020. aasta järgse poliitika kindlak smääramiseks, mis võimaldaks 
suurendada taastuvenergia os akaalu ELi energiatarbimises.   
2. S
UBSIDIAARSUSE JA ELI LISANDVÄÄRTUSE ANALÜÜS  
ELi pädevus taastuvenergia valdkonnas on sä testatud Euroopa Liidu toimimise lepingu 
artiklites 192 (keskkond), 114 (siseturg) ja 194 (energia). Majanduslikust seisukohast on suurt 
osa energiasüsteemide arengust võimalik saavut ada ELi tasandil, kasutades nii ELi kui ka 
liikmesriikide meetmeid ja arvestades samal ajal nende asjaomaseid pädevusi.  
3. P OLIITILISED EESMÄRGID  
Kõnealuse meetme üldeesmärk on tagada taas tuvenergia oluline osa energiavarustuse 
kindluse ja mitmekesisuse saavutamisel, konkurentsivõime loomisel ning keskkonna- ja 
kliimakaitses, aga ka see, et taastuvenergia  toetaks ELis majanduskasvu, töökohtade loomist, 
regionaalarengut ja innovatsiooni. Selleks on seatud järgmised konkreetsed eesmärgid: i) luua 
investorites ja äriringkondades suuremat kindlust, ii) muuta toetuskavad elujõulisemaks ja 
kulutõhusamaks, iii) luua parem kooskõla tu rukorraldusega, iv) luua adekvaatne 
energiataristu, v) edendada tehnoloogiainnovatsiooni ja -arengut  ning vi) tagada üldsuse 
laialdasem heakskiit ja säästvus.  
 
ET 4   ET 4. VALIKUVÕIMALUSED   
Käesoleva mõjuhinnangu eesmärk on analüüsida  teatavate poliitiliste valikuvõimaluste 
majandus-, keskkonna- ja sotsiaalmõju võ rreldes praeguse olukorraga. Sidusrühmade 
seisukohti arvestades valiti analüüsimisek s välja järgmised valikuvõimalused.  
• Jätkub praegune tegevus. ELil pärast 2020. aastat uut taastuvenergia edendamise poliitikat 
ei oleks, vaid taastuvenergiat hõlmaksid praegused heitkogustega kauplemise süsteemi 
käsitlevad õigusaktid. 
• CO 2-heidet vähendatakse ilma 2020. aasta järg seks ajaks taastuvenergia eesmärki 
kehtestamata. See tähendaks kõrgema kasvuhoonegaaside vähendamise eesmärgi seadmist ja/või ELi pikaajaliste CO
2-heite vähendamise eesmärkidele täielikult vastavate 
poliitikameetmete võtmist ilma konkreetse taast uvenergia eesmärgita 2020. aasta järgseks 
ajaks. 
• Siduvad taastuvenergia eesmärgid 2020. aas ta järgseks ajaks koos koordineeritud 
toetusega. 2008. aasta kliima- ja energeetikapaket ti ajakohastataks, st kehtestataks ELi ja 
riikide eesmärgid 2030. aastaks ning ELi  eesmärgid kasvuhoonegaaside heite ja 
energiatõhususe kohta. 
• ELi taastuvenergia eesmärk ja ühtse d meetmed. Kehtestataks kogu ELi hõlmav 
taastuvenergia eesmärk, mille saavutamist toetab ühtne toetuskava ja elektrisüsteemi 
haldamine.  
5. MÕJU  HINDAMINE 
Majandusmõju Energiatarbimises taastuvenergia osakaalu suurendamise üldine majandusmõju tuleneb 
mitmest üksteisega seotud ja üksteist tasa kaalustavast mehhanismist. Esiteks annab 
taastuvenergia kasutamine tõuget majandustegevuseks. Teis eks väheneb tänu kohalike 
taastuvate energiaallikate laialdasemale kasutu sele fossiilkütuste import ja seega suureneb 
energiajulgeolek. Kolmandaks soodustab see en ergiainnovatsiooni, mis on esmatähtis selleks, 
et töötataks välja piisaval hulgal erisuguseid tehnoloogi alahendusi, mis võimaldavad 
energiasektori CO
2-heidet pikas perspektiivis kulutõhus alt vähendada. Energiainnovatsioon 
on oluline ka majanduse seisukohast, kuna se lle kaudu luuakse rahvusvahelisel turul 
konkurentsieeliseid ning seega ka majanduskasvu ja ekspordivõimalusi. Teisest küljest võivad 
aga taastuvenergia kasutuse laienemise tõttu väheneda inve steeringud (ja töökohad) 
tavapärases energiasektoris, millel on ka omad tagajärjed. Lisaks võivad taastuvenergia rahalise toetamise kulude tagajärjel tõusta en ergiahinnad, mis võib mõju tada energiatarbijate 
arveid ja energiamahukate t ööstusharude konkurentsivõimet. 
Analüüsist nähtub, et 2., 3., ja 4. valikuvõimal usel on tõenäoliselt hea majandusmõju, kuna 
nende korral soodustataks (erineval määral) olulist investeerimi st taastuvenergia 
tehnoloogiasse, mis omakorda võib kaasa tuua uued tööstusharud ja töökohad ning 
majanduskasvu. Lisaks võivad nende valikuvõimaluste tulemusel väheneda kulutused importkütusele ja seega oleks EL majandus ühtlasi  kaitstud väliste ener giahinnašokkide eest. 
Väärib märkimist, et 3. ja 4. valikuvõima luse korral võib import väheneda rohkem kui 
2. korral. Teisalt võivad taastuve nergiale 3. ja 4. valikuvõimal use korral loodavate rahaliste 
stiimulite tagajärjel suureneda tarbijate kulud, kuigi selle saab vähemalt osaliselt 
kompenseerida kasutades elektrijaamade koorma mise järjekorda muutuvkulude alusel, mis 
 
ET 5   ET vähendab elektri hulgihindu. 1. valikuvõimalusega  kaasneksid küll kõrgemad kütusehinnad, 
mistõttu ei oleks oodata suurt majanduskasv u, kuid vaja läheks vähem avaliku sektori 
investeeringuid taastuvenergia ar endamisse ja kasutuselevõttu.  
Keskkonnamõju 
Taastuvenergia kasutamisega võib kasvuhooneg aaside heide oluliselt väheneda. Varasem 
analüüs on näidanud, et peale praeguse tegevuse jätkamise st senaariumi väheneks kõigi 
muude valikuvõimaluste korral 2050. aastaks võrreldes 1990. aastaga kasvuhoonegaaside 
heide 80 % ja energiasektoriga seotud CO 2-heide 85 %. ELi energiasüsteemi vastupidavust 
kliimatingimustele võib parandada ka 2., 3., ja 4. valikuvõimalusega, kui neid kombineerida tõhusate kohanemismeetmetega. Kogu ener giavõrgu ja -süsteemi vastupidavuse 
suurendamiseks kliimaga seotud suurõnnetuste suhtes on eriti olul ine detsentr aliseerida 
elektritootmine. Taastuvenergia ta ristu mõjutab tõenäoliselt nii otse kui ka kaudselt kohalikku 
elurikkust. Siinkohal võib olla suurem mõju 2. ja 4. valikuvõimalusel, kuna parimate (ka kolmandates riikides asuvate) tootmiskohtade ühendamiseks tarbimiskeskustega tuleks 
ehitada rohkem õhuliine. Seda võimalikku kahjulikku mõju saab aga vältida, kui taristut arendatakse hästi väljatöötat ud keskkonnaeeskirjade kohaselt.  
Taastuvenergia osakaalu suurendamiseks pä rast 2020. aastat tuleb rohkem toota biomassi 
lähteaineid, mistõttu võib suureneda maakas utuse otsese ja kaudse muutumise mõju oht. 
Analüüsi kohaselt peaks aga 2030. aastani jätkuma säästvat biomassi piisavalt nii energiatootmiseks kui ka muudeks kasutuseesmä rkideks. Nimetatud ohtu saaks vähendada 2., 
3., ja 4. valikuvõimaluse korral, kui kõikide bioene rgia kasutamise viiside jaoks kehtestataks 
selged säästlikkuskriteer iumid, mis tugineksid praegu vedela te ja muude biokütuste suhtes 
kehtivatele kohustuslikele kriteeriumidele (ja t ugevdaksid neid). Selli st ohtu saaks veelgi 
vähendada ka siis, kui suurendada olulis el määral ja säästvalt põllumajandus- ja 
metsandussektori tootlikkust ning edendada rah vusvahelisi meetmeid metsade hävitamise ja 
nende seisundi halvenemise vähendamiseks.  
Sotsiaalmõju 
Taastuvenergia osakaalu suurendamisega on või malik luua palju uusi häid töökohti. ELi 
taastuvenergiatööstuses töötas 2010. aasta lõpus üle 1,1 miljoni inimese. Kuigi taastuvenergia 
kasv nõuab sektori ümberkorraldamist, näitava d uuringud samas, et taastuvenergiapoliitika 
kogumõju tööhõivele on ikkagi positiivne. Eri ti oluline on säilitada ja parandada Euroopa 
taastuvenergiatehnoloogia tootjate konkurentsivõimet, tagade s pideva kodumaise nõudluse ja 
juurdepääsu välisturule. 
Kuna 3. valikuvõimaluse korral soodusta taks aktiivselt innovatiivseid 
taastuvenergiatehnoloogia lahe ndusi, võib see tööhõive seis ukohalt olla kasulikum kui 
2. võimalus, mille kulupõhise lähenemisviisig a soodustatakse tõenäoliselt vaid küpset 
tehnoloogiat. Kuna 3. valikuvõimaluse korral i nvesteeritaks taastuvenergiasse ühtlaselt 
pikema aja jooksul, kaasneks  sellega ka töötajatele pü sivamad töökohad ja tööandjad 
väldiksid tõsise tööjõupuuduse perioode. 4. va likuvõimaluse korral toodetakse mingi osa 
taastuvenergiast kolmandates riik ides ja seega võib selle kasu tööhõivele olla väiksem (kuid 
siiski märkimisväärne).  
 
ET 6   ET 6. VALIKUVÕIMALUSTE  VÕRDLUS 
Võrreldi valikuvõimaluste tõhusust, kulutõhusust ja sidusust  ELi muude 
poliitikaeesmärkidega . 
Tõhususe  seisukohalt on kõigi võimalustega peale praeguse olukorraga jätkamise võimalik 
lahendada nii investorites va litseva ebakindluse,  toetuskavade kulutõhususe kui ka 
taastuvenergia turgu integreerimise küsimus i. Kõigi valikuvõimalustega suurendataks 
tehnoloogiainnovatsiooni tea dus- ja arendustegevuse meetmete kaudu, kuid üksnes 
3. valikuvõimalus hõlbustaks liikmesriikidel teha  tehnoloogiale rohkem suunatud algatusi ja 
seega anda hoogu turunõudlusega seotud innovat sioonile, mis on taast uvenergia laialdase 
kasutuselevõtu võti. Kõigi valikuvõimalus tega peale esimese kaasneks suurem 
energiajulgeolek ja käsitlet aks tõhusalt säästvusküsimusi. 
Kulutõhususe  kohta nähtub analüüsist, et en ergiasüsteemi kogukulu oleks kõigi 
valikuvõimaluste korral peale esimese üldiselt  sarnane. 3. valikuvõimaluse kulutõhusus sõltub 
riiklike toetuskavade erinevuste kõrvald amisel tehtud edusammudest. 2. võimaluse 
raskuspunkt on aga kulutõhususel ning see võib ai data vähendada poliitika üldkulu ja mitme 
eesmärgi poole püüdlemisega seotud halduskoormust. Analüüsi kohaselt ei oleks 4. valikuvõimalus praktikas nii kulut õhus, kui teoreetiliselt võiks oodata.  
Kõik valikuvõimalused on kooskõlas  ELi muude pikaajaliste poliitikaeesmärkidega kliima-, 
keskkonna-, transpordi- jt valdkondades. Ükski valikuvõi malus ei vasta kõigile 
kriteeriumidele teistest kõige paremini . Poliitikavahendite koostoimet on vaja 
üksikasjalikumalt analüüsida ja seda te hakse võimalike tulevaste konkreetsete 
poliitikaettepanekute raames. 
Nelja hinnatud poliitilise valikuvõimaluse eespool toodud võrdluse kokkuvõtlik tulemus on 
järgmine.  
• Jätkub praegune tegevus. Selle valikuvõimaluse korral püsiks praegune investorite 
ebakindlus ELi 2020. aasta järgse taastuvenergia poliitika suhtes. Kuna selle stsenaariumiga 
nähakse ette stiimulite jä rkjärguline lõpetamine, lahendataks kulutõhususe ja 
taastuvenergia turgu integreerimise küsimus kümnendi lõpuks. Juba kavandatud 
energiataristust piisaks oodata va vähese taastuvenergiakasu tuse integreerimiseks. See 
valikuvõimalus ei aita suurenda da majanduskasvu, luua töökohti ega 
tehnoloogiainnovatsiooni. Samuti jäävad käsitlemata üldsuse heakskiidu ja 
säästvusküsimused.  
• CO
2-heidet vähendatakse ilma 2020. aasta jä rgseks ajaks taastuvenergia eesmärki 
kehtestamata.  See võimalus annaks enam selgust 2020. aasta järgsete turuarengute osas, 
eeldusel et HKSi kuuluvate ja mittekuul uvate sektorite suhtes kehtestatud 
poliitikameetmed suudavad asjakohase CO 2 hinnaga anda tulemuslikke turusignaale 
taastuvenergia kasuks. ELi turu integreer imisest lähtumine võiks aidata parandada 
toetuskavade kulutõhusust, lihtsustada turu in tegreerimist ja anda piisava taristu. Selles 
võimaluses kasutatud poliitikavahendid ei puu duta tehnoloogiat ja seet õttu võib sel olla 
nõrgem mõju tehnoloogilisele innovatsioonile võrreldes teiste võimalustega, mis 
sisaldavad konkreetseid energiatehnoloogiameet med. Käesoleva võimalusega käsitletaks 
tulemuslikult säästvust ja üldsuse heakskiitu. 
• Siduvad taastuvenergia eesmärgid 2020. aasta järgseks ajaks koos koordineeritud 
toetusega. Sõltuvalt eesmärkide kõrgusest võiksid n eed aidata pakkuda suuremat kindlust 
 
ET 7   ET investoritele ja ettevõtjatel e taastuvenergiatehnoloogiate tulevaste turumahtude kohta. 
Samuti võiksid need edendada jätkuvat kulutõhusust ja riiklike toetuskavade ühtlustamist 
ning kiirendada innovatiivset e tehnoloogiate suuremat tea dus- ja arendustööd. Selle 
valikuvõimalusega käsitletaks tulemuslikult säästvuse ja üldsuse heakskiidu teemat, 
soodustades tasakaalustatumat ja piirkond likult võrdsemat taastuvenergiaallikate 
kasutuselevõttu.  
• ELi taastuvenergia eesmärk ja ühtsed meetmed. Selle võimalusega käsitletaks positiivselt 
2020. aasta järgse poliitika ebakindlaid aspekte ning samal ajal edendataks tugevdatud 
siseturu integreerimist. Sell ega tagataks tehnoloogia suhtes  neutraalne toetus, mis on 
kombineeritud tootjate turuleviimisega, ning tõenäoliselt edendataks taastuvenergia kontsentreeritumat kasutuselevõttu selle asemel , et soodustada hajutatud elektritootmist 
tarbimiskeskuste lähedal. Seetõttu kaasne b käesoleva võimalusega risk suurendada 
toetuskavade ja taristutega seotud kulusid  ning samuti võib tekkida probleem üldsuse 
heakskiiduga. Nagu ka kolmanda võimaluse puhul, vähendataks bioenergia kasutamise 
soovimatute kõrvalmõjudega seotud võimalikke  riske säästvusraamistiku tugevdamisega.  
 
ET 8   ET Tabel 1. Analüüsitud võimaluste võrdlu s senise tegevuse jätkumisega. 
Kriteerium  Valikkuvõimalus  1: Uut ELi 
meedet ei 
võeta 2: KHG 
eesmärgid 
ilma 
taastuvenergia 
eesmärgita  3: Riiklikud 
taastuvenergia 
eesmärgid 
pärast 2020  4: ELi taastuvenergia 
eesmärk ja ühtsed 
meetmed  
Poliitika kindlus  = + ++ ++ 
Toetuse 
elujõulisus  = ++ + + 
Taristu piisavus  = ++ ++ + 
Siseturg  = ++ + ++ 
Tehnoloogia 
innovatsioon  = + ++ + Tulemuslikk
us 
 
Säästvus, üldsuse 
heakskiit  = + + + 
Tõhusus  Süsteemikulud  = = = = 
Sidusus  muude ELi 
poliitikameetmet
ega  = + + + 
Võti = võrdne; + paranemine; - halvenemine.  
7. J ÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Järelevalve ja hindamise kohta on tehtud ette panek, et komisjon jälgib tähelepanelikult 
järgmisi näitajaid tagamaks, et EL on oma 2020. aasta eesmärkidele jõudmisega järje peal ja 
seega suuteline nimetatud raamistikule t uginedes saavutama oma 2020. aasta järgseid 
eesmärke. ELi tasandil on vastavad aruandlus- ja järelevalvesüsteemid olemas, sealhulgas 
taastuvenergia direktiivis sä testatud kohustus esitada komisj onile iga kahe aasta tagant 
aruanne. 
Näitaja  Asjakohasus  
Taastuvate energiaallikate osakaal ELi energia lõpptarbimises.  Taastuvenergia arendamine  
Kasvuhoonegaaside heite vähendamine ELis  Kasvuhoonegaaside heite 
vähendamine  
Heitkogustega kauplemise süsteemi CO 2-hindade tase  CO 2-turu tõhusus  
ELis tarbitavate vedelate ja muude biokütuste päritolu  Säästvus  
Biokütuse mõju maakasutusele,  toidu kättesaadavusele ja 
biomassihindadele  Säästvus  
Liikmesriikides taastuvenergia jaoks antava finantstoetuse suurus  Tõhusus, kulude vähendamine  
Taastuvenergia direktiivis sätest atud koostöömehhanismide kasutamine  Tõhusus, kulude vähendamine  
Tootmiskulud eri taastuvenergiatehnoloogiate puhul  Tõhusus, kulude vähendamine  
Säästva biomassi majanduslik kättesaadavus  Taastuvenergia arendamine  
 
ET 9   ET Turgude liitmise määr  Tõhusus, turuintegratsioon  
Säästva biomassi majanduslik kättesaadavus  Taastuvenergia arendamine  
Turgude liitmise määr  Tõhusus, turuintegratsioon