1.Sissejuhatus

Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu on tekitanud Euroopa Liidule ja kogu maailmale uusi ja ootamatuid väljakutseid. Ajal, mil meie ühiskond taastub veel COVID-19 pandeemiast, on Venemaa sissetung toonud kaasa sõja ja hävingu, suurendanud geopoliitilist ebastabiilsust ja häirinud maailmamajandust.

EL on Ukraina ja selle rahvaga jätkuvalt solidaarne. Alates 2014. aastast on EL ja selle liikmesriigid andnud Ukrainale üle miljardi euro humanitaar- ja varajast taastamisabi. Seda toetust on alates Venemaa sissetungist Ukrainasse suurendatud, mille tulemusena ulatub see kokku üle nelja miljardi euro ning millega toetatakse Ukraina majanduslikku, sotsiaalset ja finantsalast vastupidavust makromajandusliku finantsabi, eelarvetoetuse, hädaabi, kriisile reageerimise meetmete ja humanitaarabi vormis. EL eraldas ka Euroopa rahutagamisrahastu raames täiendavalt kaks miljardit eurot sõjalist abi. Lisaks on EL reageerinud Venemaa sissetungile kiiresti ja otsustavalt, võttes vastu sanktsioonid, millel on Venemaale ulatuslikud ja tõsised tagajärjed.

Alates 24. veebruarist on EL seisnud silmitsi Venemaa agressiooni eest põgenevate inimeste ootamatu sissevooluga. Praeguseks on liitu saabunud üle 6,2 miljoni Ukraina kodaniku. Kuigi osa neist on hakanud Ukrainasse naasma ja saabuvate inimeste vood on aeglaselt stabiliseerumas, on asjaomased arvud endiselt väga suured ja kasvavad. Sissevoolu mõju on liikmesriigiti erinev. Mõni liikmesriik ja piirkond on võtnud vastu väga suure osa saabujatest – näiteks ajutise kaitse saanud isikuid on juba kaheksas liikmesriigis rohkem kui 1 % riigi rahvastikust ning üle 3 % Poolas ja Tšehhis.

Jõupingutused, mida tehakse põgenike vastuvõtmiseks ja ühiskonda kiireks lõimimiseks nende ELis viibimise ajal, on enneolematud. Liikmesriikide tasandi algatusi on mitmekordistanud kohalikud omavalitsused ja kodanikuühiskond, kes on humanitaarabivajaduste rahuldamisel, sealhulgas peavarju, rõivaste, hügieenitarvete ja ka psühholoogilise toe pakkumisel jätkuvalt eesliinil.

EL on andnud toetust enneolematute meetmete ja rahaliste vahendite kaudu, mis on ette nähtud põgenike vajaduste rahuldamiseks. EL aktiveeris esimest korda ajutise kaitse direktiivi, et anda Venemaa agressiooni eest põgenevatele inimestele viivitamatut ja kollektiivset ajutist kaitset. Ajutise kaitse staatus võimaldab juurdepääsu tervishoiule, haridusele ja tööturule ning ligikaudu pool miljonit Ukrainast pärit last saab nüüd põgenikke vastuvõtvates riikides koolis käia.

Viivitamata on kasutusele võetud ka liidu toetus Euroopa Liidu elanikkonnakaitse mehhanismi (RescEU) raames koos siseasjade fondide rahaliste vahenditega, mis on veel kättesaadavad ajavahemikust 2014–2020. Peale selle võetakse pärast rahastajate konverentsi „Stand Up For Ukraine“ toimumist siseasjade fondidest kasutusele 400 miljonit eurot, mis on mõeldud hädaabina enim mõjutatud liikmesriikidele. Osa nendest vahenditest suunatakse kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ning kodanikuühiskonna organisatsioonidele, et tunnustada nende olulist rolli Ukraina põgenike esmasel vastuvõtmisel.

Võttes arvesse vajadust olukord kiiresti lahendada, on vastu võetud mitu ettepanekut, et suurendada ühtekuuluvuspoliitika vahendite paindlikkust liikmesriikide toetamiseks. Euroopas pagulaste toetamiseks mõeldud ühtekuuluvusmeetmete (CARE) järjestikused paketid aitavad liikmesriikidel anda erakorralist toetust ja tagada juurdepääs sellistele teenustele nagu ajutine majutus, toit ja vesi ning arstiabi.

Eelkõige on CARE võimaldanud 2014.–2020. aasta ühtekuuluvusprogrammide raames Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) paindlikku kasutamist kõnealuseid rändeprobleeme lahendavate projektide puhul, mille kulusid käsitatakse rahastamiskõlblikuna tagasiulatuvalt alates sissetungi kuupäevast, et EL saaks toetada kõiki meetmeid, mis võeti viivitamata pagulaste vajaduste rahuldamiseks.

Lisaks kehtestati kohandatud ühikuhind, et vähendada toetusesaajate ja liikmesriikide haldusasutuste halduskoormust asjaomaste probleemide lahendamisel.

Samuti pikendati komisjonile deklareeritavate kulude täieliku hüvitamise võimalust kuni 30. juunini 2022 ning suurendati oluliselt REACT-EU vahenditest tehtavaid eelmakseid, st veel 3,5 miljardit eurot ettemaksetena, et leevendada koormust liikmesriikide rahandusele.

Liikmesriigid võivad juba kasutada neid rahalisi vahendeid selleks, et töötada välja kohandatud lahendused kolmandate riikide kodanike pikaajaliseks integreerimiseks, investeerides eluasemesse, haridusse, tööhõivesse, tervishoidu, sotsiaalsesse kaasatusse ja sotsiaalhoolekandesse või muudesse sotsiaalteenustesse. Siiski on väga oluline, et liikmesriigid kohandaksid kiiresti oma programme, et tagada rahastamisvood seal, kus neid kõige rohkem vajatakse.

Hoolimata kõigist jõupingutustest kasvavad vajadused jätkuvalt. Paljud kodanikuühiskonna, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning liikmesriikide sidusrühmad on pöördunud komisjoni poole ja tõstatanud konkreetseid probleeme, mis on kerkinud esile Venemaa agressiooni eest põgenevate inimeste aitamisel. Nende muresid on korranud Euroopa Parlament, samuti Euroopa Ülemkogu, kes oma 30.–31. mai erakorralisel kohtumisel kutsus komisjoni üles „esitama nende jõupingutuste toetuseks uusi algatusi mitmeaastase finantsraamistiku kontekstis“.

Komisjon võttis varasematele jõupingutustele tuginedes täna vastu täiendavad meetmed, et veelgi suurendada ühtekuuluvuspoliitika paindlikkust sõja tagajärgedega tegelemiseks ja pakkuda 3,5 miljardi euro ulatuses likviidsust. Need FAST-CARE meetmed aitavad tagada, et liikmesriikidel oleks lihtsam ja kiirem juurdepääs rahastamisele, mille abil rahuldada Ukraina sõja eest põgenevate inimeste vajadusi, ning samal ajal jätkatakse Euroopa piirkondade taastumise toetamist.

2.Täiendav paindlik abi ühtekuuluvuspoliitika raames, et tegeleda sõja tagajärgedega

Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu on toonud kaasa enneolematu põgenike sissevoolu, hoogustanud toormehindade tõusu, sealhulgas energia ja toidu puhul, ning põhjustanud uuesti kitsaskohti tarneahelas. Nende probleemidega tegelemine lisandub enneolematule toetusele, mida anti pandeemiaga võitlemiseks ja taastumise tugevdamiseks, ning see koormab omakorda liikmesriikide rahandust. Selle tulemusel on eelarvepuudujäägi ja võla tasemed kerkinud ning jäävad lähiaastatel enamikus liikmesriikides eeldatavasti pandeemiaeelsest tasemest kõrgemale. Sellega seoses teeb komisjon ühtekuuluvuspoliitika raames ettepaneku põhjaliku meetmepaketi kohta, mis täiendab seniseid algatusi. Paindlik abi territooriumidele (FAST-CARE) täiendab CARE meetmeid ja see tugineb kahele sambale: ühelt poolt seadusandlikud ettepanekud, millega nähakse ette veel rohkem paindlikkust ühtekuuluvuspoliitika raames ja täiendavad eelmaksed, ning teiselt poolt lisaks seadusandlikele meetmetele muud täiendavad meetmed rahaliste vahendite tulemusliku kasutamise optimeerimiseks ja tekkivate vajaduste rahuldamiseks. Kavandatud seadusandlikud meetmed hõlmavad järgmist.

-Täiendavad eelmaksed summas 3,5 miljardit eurot, mis makstakse välja 2022. ja 2023. aastal ning millega antakse kõigile liikmesriikidele kiiresti täiendavat likviidsust.