2012/0299 (COD)

KOMISJONI TEATIS

EUROOPA PARLAMENDILE,



mis on esitatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 6 alusel



ning milles käsitletakse

nõukogu seisukohta järgmise õigusakti vastuvõtmise kohta: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid



(EMPs kohaldatav tekst)

1.Taust

Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku (dokument COM/2012/614 final – 2012/0299 (COD)) edastamise kuupäev:

16. november 2012 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse kuupäev: 13. veebruar 2013 Euroopa Regioonide Komitee arvamuse kuupäev: 30. mai 2013 Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoha kuupäev: 20. november 2013 Muudetud ettepaneku edastamise kuupäev: ei kohaldata Nõukogu seisukoha vastuvõtmise kuupäev: 17. oktoober 2022

2.Komisjoni ettepaneku eesmärk

Direktiivi ettepaneku eesmärk on parandada soolist tasakaalu suurte börsil noteeritud äriühingute juhtorgani liikmete seas. Sellega seatakse eesmärk, mille kohaselt 40 % kõikidest tegevjuhtkonda mittekuuluvatest juhtorgani liikmetest peavad olema alaesindatud soost, ja nõutakse, et äriühingud kehtestaksid oma valikumenetluste jaoks selged ja üheselt mõistetavad kriteeriumid. Eesmärk tuleb saavutada 30. juuniks 2026. Liikmesriigid võivad kehtestada madalama eesmärgi (33 %), kui see hõlmaks nii tegevjuhtkonda kuuluvaid kui ka mittekuuluvaid juhtorgani liikmeid. Äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse eesmärki 40 % tegevjuhtkonda mittekuuluvatest juhtorgani liikmetest, peaksid võtma individuaalsed kohustused, et tagada mõlema soo esindatus tegevjuhtkonnas.

Kuigi liikmesriigid peavad kohustama börsil noteeritud äriühinguid nende kvantitatiivsete eesmärkide saavutamise poole püüdlema, ei kehtestata eesmärkide saavutamata jätmise eest sanktsioone. Need äriühingud, kes eesmärke ei saavuta, peaksid kehtestama juhtorgani liikmete valimiseks läbipaistva menetluse, mis peab põhinema selgetel kvalifikatsiooninõuetel, mille äriühing määrab kindlaks enne valikumenetluse algust. Lisaks sellele peaksid nad eesmärgi mittesaavutamist põhjendama ning lisama selliste võetud ja kavandatud meetmete kirjelduse, mille abil on võimalik tulevikus eesmärke saavutada või kohustusi täita.

Läbipaistev valikumenetlus peab hõlmama eelistusreeglit eesmärkide saavutamiseks: juhul kui eri soost kandidaatidel on võrdne kvalifikatsioon, eelistatakse põhimõtteliselt alaesindatud soost kandidaati. See nõue põhineb objektiivsel hinnangul, mille andmisel arvestatakse kooskõlas positiivseid meetmeid käsitlevate Euroopa Liidu Kohtu lahenditega kõigi konkreetsete kandidaatide suhtes kohaldatavaid valikukriteeriume.

Võetakse kasutusele menetluskord, et toetada kandidaate, kes sooviksid valikumenetluse vaidlustada, näiteks kohaldatakse tõendamiskoormise ümberpööramise reeglit.

Liikmesriike kohustatakse kehtestama karistused direktiivis sätestatud kohustuste rikkumise eest. Need karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Direktiivis võetakse arvesse hästi toimivaid riiklikke süsteeme, võimaldades liikmesriikidel peatada menetlusnõuete kohaldamine, kui neil on kehtestatud võrdväärselt mõjusad riiklikud meetmed.

3.Märkused nõukogu seisukoha kohta

Kooskõlas poliitilise kokkuleppega on nõukogu esimese lugemise seisukohas esitatud komisjoni ettepanekusse tehtud muudatused, mille peamine eesmärk on:

·selgitada soolise tasakaalu saavutamiseks kehtestatud menetluslike kohustuste kohaldamisala, et tagada nende kohaldamine juhtorgani liikmete valikumenetluse kõigi etappide suhtes;

·selgitada direktiivi kohaldamisala lähtuvalt börsil noteeritud äriühingu määratlusest, sh osutades registrijärgsele asukohale;

·kaotada võimalus arvata välja äriühingud, mille töötajatest väga suur osa on ühest soost, s.o äriühingud, mille tööjõust vähem kui 10 % on alaesindatud soost;

·ühtlustada tähtajad, et avaliku ja erasektori ettevõtjad peaksid saavutama eesmärgid sama tähtaja jooksul;