ET Euroopa Liidu Teataja C 198/13

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

(2008/C 198/11)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„GENTSE AZALEA”

EÜ nr: BE-PGI-005-0536-24.3.2006

KPN ( ) KGT ( X )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teavitamise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1. Liikmesriigi pädev asutus:

Nimi: Vlaamse Overheid, Departement Landbouw en Visserij, Afdeling Duurzame Landbouwontwikkeling Aadress: Ellipsgebouw Koning Albert II-laan 35 Bus 40 B-1030 Brussel Telefon: (32-2) 552 78 84 Faks: (32-2) 552 78 71 E-post: lieve.desmit@lv.vlaanderen.be

2. Taotlejate rühm:

Nimi: Vereniging van Vlaamse Azaleatelers Aadress: P/a Axelsvaardeken 29a B-9185 Wachtebeke Telefon: (32-9) 342 91 26 Faks: (32-9) 342 92 14 E-post: info@vaneetvelde.com Koosseis: Tootjad/töötlejad ( X ) muud ( X )

3. Toote liik:

Klass 3.5: Lilled ja dekoratiivtaimed

4. Spetsifikaat:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1. Nimetus: „Gentse azalea”

4.2. Kirjeldus: „Gentse azalea” on asalea (Azalea indica või Rhododendron simsii), mis on müügivalmis alates hetkest, mil taim näitab esimest korda oma värvi või jõuab „küünlaleegi” faasi. Asaleasid võib olla mitmesuguse kuju (kerakujulised puhmad või standardsed asalead, pikavarrelised, püramiidsed ja mitmesugused ebatavalise kujuga sordid) ja värvusega (sealhulgas valge, lõheroosa, punane, karmiinpunane, roosa, punakaslilla ja lilla) ning nad võivad olla kas ühevärvilised või mõne muu värvi varjundiga (viirulised või servaga). „Gentse azalea” eripäraks on traditsioonidel ja mitmekesisusel põhinev kvaliteedile orienteeritud tootmisprotsess.

Kvaliteedi tagab vastavus kindlaksmääratud kvaliteedikriteeriumidele, mis põhinevad toote omadustel (nt õienuppude jaotus), kasutajasõbralikkus (nt taime ääre alla jäetud vahe, mis võimaldab kastmist), usaldusväärsus (nt garanteeritud värvus) ning esteetilised omadused (nt värske ja haljas välimus). Kõnealust toodet tuntakse kvaliteedi järgi, mis on aastatepikkuse traditsiooni, teadmiste, ulatuslike uurimuste ja ametialase teabe vili.

4.3. Geograafiline piirkond: Tootmispiirkond hõlmab kogu Ida-Flandria provintsi (koos selle pealinna Gentiga).

4.4. Päritolutõend: „Gentse azalea” peab pärinema ettevõttest, mis on kantud taotlejate rühma hallatavasse registrisse. Kõnealune register edastatakse pädevale kontrolliasutusele. Registreeritud ettevõtjateks on kas asalea kasvatajad (kes kasvatavad asaleasid alates pistikutest kuni täiskasvanud „halja” faasi saavutamiseni või kuni taimed esimest korda värvi näitavad) või hulgimüüjad/ajatajad (kes ostavad täiskasvanud „haljaid” asaleasid ning asetavad need ajatamisruumidesse kuni need värvi näitavad).

Kõik „Gentse azalea” tootjad peavad vastama Asalea kvaliteediprojektis (Project Azalea Kwaliteit, PAK) kehtestatud standarditele. Asalea kvaliteediprojekti eesmärk on säilitada „Gentse azalea” kõrge kvaliteet ja ühtlasi on ta abinõu selle kvaliteedi tagamiseks. Allkirjastades kvaliteediharta ning saades osaleja numbri ja Asalea kvaliteediprojekti numbri (PAK-numbri), võtavad kõik registreeritud ettevõtted kohustuse järgida Asalea kvaliteediprojektis kehtestatud kvaliteedistandardeid. Registreeritud asaleakasvatajad peavad iga partii kohta teabelehte, kuni taimed saavad müügivalmis. Nimetatud teabelehega tagatakse, et on järgitud kasvatusmeetodit ja kvaliteedistandardeid. Kui „haljad” asalead edastatakse ajatajale, on nendega kaasas asjaomase partii teabeleht ning PAK-numbriga PAK-kleebis. Enne ettevõttest väljastamist märgistavad kasvatajad või hulgimüüjad/ajatajad müügivalmis taimed punktis 4.8 kirjeldatud märgisega.

4.5. Tootmismeetod: Kogu „Gentse azalea” tootmisprotsess (pistikute paljundamisest kuni õitsemisvõimelise taime tootmiseni) toimub punktis 4.3 määratletud geograafilises piirkonnas.

Gentse asaleasid paljundatakse pistikute võtmise või uuele pookealusele pookimise teel. Pistikud kaetakse koheselt kilega. Seejärel tõstab pinnasealune soojendus paljundussubstraadi temperatuuri 23–25 kraadini.

Kasvatamise jooksul tuleb taimede otsi regulaarselt pügada. See tähendab ka võsu ülemise osa eemaldamist, et taim kasvataks rohkem võrseid. See, kui mitu korda taime pügatakse, sõltub sellest, millise suurusega lõpptoodet soovitakse. Esimese kasvufaasi jooksul (kuni ja kaasa arvatud otste teise mahalõikamiseni) jäävad taimed katte alla. Edasine kasvatamine võib toimuda kas katte all või avatud õhu käes. Kui taim saavutab soovitud läbimõõdu, moodustab „haljas” asalea viimaks pungad. Selleks tuleb taim esmalt asetada teatud ajaks külma. Sõltuvalt sellest, kui kaua taime külmas hoitakse, liigitatakse Gentse asaleasid kas väga varajase õitseajaga (alates 15. augustist), varajase õitseajaga (alates 1. detsembrist), keskmiselt varajase õitseajaga (alates 15. jaanuarist) ning hilise õitseajaga (alates 15. veebruarist) taimedeks. „Haljaid” asaleasid müüakse, kui nende pungad on saavutanud piisava küpsuse. Asalea kvaliteediprojekti raames kehtestatud standardeid kohaldatakse nii „haljaste” kui ka õitsevate asaleade suhtes. Õitsevad asalead saadakse ajatamise teel. Selleks asetatakse piisavalt suured taimed vähemalt temperatuurile 20 °C, neid kastetakse regulaarselt ning paljudel juhtudel kasutatakse kunstlikku valgustust. Taimed müüakse siis, kui nad esimest korda oma värvi näitavad või jõuavad „küünlaleegi” faasi.

4.6. Seos piirkonnaga: Käesolev taotlus „Gentse azalea” tunnustamiseks põhineb toote mainel. Gentse asaleale iseloomulik kasvatamisviis kujunes siiski välja ajaloolise, loodusliku ja inimteguri koosmõjul.

Viimase kahe sajandi jooksul on Genti piirkonnast saanud asaleade kasvatamise ja turustamise Lääne-Euroopa keskus. Sellesse piirkonda on koondunud ka kõnealuse valdkonna teadusuuringud, teabe levitamine ja tarnesektor.

Asalea kasvatamise areng kõnealuses piirkonnas ei tulene üksnes ajaloolistest asjaoludest, vaid ka looduslikest teguritest. Genti ümbruse piirkonda iseloomustab mõõdukas mereline kliima, mis sobib asalea kasvatamiseks hästi. Asalead vajavad ka läbilaskvat pinnast. Neid kasvatatakse peamiselt piirkonnas leiduvas männiokka ja lehepuru substraadis.

Kõnealusesse piirkonda tõi asalead esimest korda Genti ülemaednik Judocus Huytens 1774. aastal Inglismaalt, kuid Azalea indica tõi tegelikult 1808. aastal Inglismaalt kaasa kapten Welbanck. Asalea edule pani aluse Genti põllumajandus- ja botaanikaseltsi loomine 1808. aastal.

„Gentse azalea” mainele viitavad järgmised seigad:

Esimest korda eksponeeris asalead parun Du Bois de Vroeylande 6. veebruaril 1819. aastal korraldatud näitusel. Alates 1893. aastast on iga viie aasta järel korraldatud suurt rahvusvahelise žüriiga lillenäitust. Seda korraldatakse ka tänapäeval ning see on kogunud ülemaailmset kuulust „Gentse Floraliën” nime all.

Kasvatamismeetodit täiustanud Louis Van Houtte oli „Gentse azalea” kasvatamise teerajaja, kelle sordiaretuse ja kasvatustegevuse tulemusel sündis mitmeid uue kuju ja värvusega asaleasid. Tema esimene kataloog avaldati 1839. aastal ning selles sisaldus juba 97 Azalea indica sorti.

Gentse asalead eksponeeriti 17. mail 1869. aastal Peterburgi lillenäitusel Venemaal.

Asalea kasvatamine muutus Genti ümbritseva piirkonna jaoks sedavõrd oluliseks, et 1881. aastal hakati avaldama ainult asaleadele pühendatud ajakirja pealkirjaga „Iconographie des azalées de l'Inde” (India asaleade ikonograafia).

Aastal 1893 kirjutas Georges Truffaut oma teoses „Étude sur la culture et la végétation de l'Azalea Indica” (Uurimus Azalea indica kasvatamise ja vegetatsiooni kohta): „Kõige olulisemad asalea kasvatamise keskused asuvad Belgias, eriti Genti linna ümbritsevas piirkonnas”.

Aastal 1938 anti Gentis kolmepäevase 17.–19. detsembrini kestnud asaleade näituse puhul välja asalea kujutisega postmark.

Mitmed väljaanded tõendavad, et kasvatajad püüdlevad võimalikult mitmekesise värvuse ja kujuga valiku poole. Oktoobris 1954 avaldatud ajakirjas „Landbouwtijdschrift” (Põllumajandusajakiri) kirjutas F. Peeters: „Asaleade kasvatamist, mille poolest Gent on kuulus, viljelevad paljud aiapidajad. Nad kasvatavad paljusid erinevaid sorte, mis erinevad värvuse ja kuju poolest …”

4.7. Kontrolliasutus:

Nimi: Federale Overheidsdienst Economie, K.M.O., Middenstand en Energie Algemene Directie Controle en Bemiddeling Tweede Afdeling Gespecialiseerde Diensten, Sectie A Controles Uitgaven EOGFL en Marktordening Aadress: WTC III Simon Bolivarlaan 30 B-1000 Brussel Telefon: (32-2) 208 40 40 Faks: (32-2) 208 39 75 E-post: Dirk.Demaeseneer@economie.fgov.be

4.8. Märgistus: Taimedele kinnitatakse märgis, millel on „Gentse azalea” tähis, Euroopa KGT sümbol ja PAK-number.

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.