See määrus hõlmab kogu mitmeaastast 2021.–2027. aasta finantsraamistikku ja taasterahastut „Next Generation EU“, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastut. Määrust on kohaldatud alates 1. jaanuarist 2021 ja see on alates sellest kuupäevast täitmisele pööratav. Arvesse võetakse kõiki asjaomaseid rikkumisi, mis mõjutavad liidu eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist ja liidu finantshuve pärast seda kuupäeva. Komisjon kasutab tingimuslikkust, kui ta leiab, et muud vahendid ei ole ELi eelarve kaitsmiseks tõhusamad.

Esimest korda on liidul konkreetne vahend, et kaitsta oma eelarvet õigusriigi põhimõtete rikkumise eest uue määrusega, milles käsitletakse tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks.

Komisjon annab kõigi nende küsimuste kohta üksikasjalikult aru oma integreeritud finants- ja vastutusaruannetes, milles kirjeldatakse, kuidas ELi maksumaksjate raha 2020. aastal kulutati ja milliseid meetmeid on võetud, et tagada ELi eelarve haldamine kõrgeimate standardite kohaselt. See näitab ELi institutsioonide ja liikmesriikide ühist pühendumust saada maksimaalset kasu igast ELi eelarvest investeeritud eurost.

Sel aastal esitas kontrollikoda koos aastaaruandega, mis sisaldab iga-aastast kinnitavat avaldust, ka eraldi aastaaruande osa, mis on pühendatud ELi eelarve tulemuslikkusele. Kontrollikoda leiab, et komisjonil on usaldusväärsed protseduurid tulemuslikkuse aruannete koostamiseks ning aruanded paranevad ja muutuvad jätkuvalt tasakaalustatumaks, kuid juhib tähelepanu teatavatele parandamist vajavatele valdkondadele, millega komisjon hakkab tegelema, et paremini hinnata ja mõõta liidu prioriteetide, poliitika ja programmide saavutamist.

Kuigi kontrollikoda esitab iga-aastase auditiarvamuse, kehtestas komisjon ELi eelarve haldajana mitmeaastased kontrollistrateegiad vigade ennetamiseks, avastamiseks ja kõrvaldamiseks isegi järgnevatel eelarveaastatel pärast makse tegemise aastat. Komisjon võtab jätkuvalt meetmeid, et vähendada keerukust ja tagada vigade parem ennetamine ja avastamine aja jooksul kõigi programmide puhul. Komisjoni 2019. aasta hinnangulised veamäärad jäid kontrollikoja vahemikku. Tänu komisjoni ja tema rakenduspartnerite jõupingutustele on ELi eelarve finantsjuhtimine aja jooksul paranenud ja veamäärad on viimastel aastatel langenud olulisuse piirmäärale 2 % lähedal olevatesse vahemikesse, välja arvatud mõnes konkreetses poliitikavaldkonnas.

oTulemuslikkus eelarve täitmise keskmes: sama oluline on , et kasutatud raha aitaks tegelikult lahendada probleeme ja saavutada oodatud tulemusi kohapeal, tagades käegakatsutavad tulemused ning tuues kaasa positiivseid muutusi kodanike ja toetusesaajate elus.

Komisjon on võtnud kohustuse olla liikmesriikidele nende uute huvide konflikti käsitlevate reeglite kohaldamisel toeks ja anda neile suuniseid. Komisjon avaldas 2021. aasta aprillis juhenddokumendi huvide konfliktide vältimise ja haldamise kohta. See juhend on suunatud nii liikmesriikidele kui ka ELi institutsioonidele. Sellega edendatakse finantsmääruses sätestatud eeskirjade ühetaolist tõlgendamist kõigi haldamise viiside puhul ning see sisaldab praktilisi näiteid ja meetmeid, mida saaks kehtestada huvide konflikti olukordade vältimiseks ja haldamiseks. Enne dokumendi valmimist jagati seda 2020. aasta augustis Euroopa Parlamendiga ning tutvustati liikmesriikide ametiasutustele ja konsulteeriti nendega. Komisjon on esitanud ja esitab ka edaspidi dokumendi liikmesriikidele suunatud edendusmeetmete raames, liikmesriikide ametiasutuste ja vastavate eksperdivõrgustike kaudu 2021. aastal ja pärast seda.

Seni on rohkem kui 90 üksust hõlmavad juhtumid edastatud EDESi toimkonnale. Kokku on karistatud 42 üksust ja 13 on endiselt kõrvale jäetud.

Seoses ÜPP vahendite jaotamisega on komisjon järjekindlalt teinud ettepaneku otsetoetuste piiramise ja järkjärgulise vähendamise kohta koos täiendava ümberjaotava sissetulekutoetusega jätkusuutlikkuseks ning tõelise/aktiivse põllumajandustootja kontseptsiooni kohaldamise kohta, et tagada otsetoetuste õiglasem jaotamine. Kaasseadusandjad leppisid kokku otsetoetuste võimalikus piiramises ning kohustuslikes ümberjaotavates toetustes vähemalt 10 % ulatuses liikmesriikide otsetoetuste rahastamispaketist, välja arvatud juhul, kui nad suudavad tõendada, et otsetoetuste suunamine muude vahenditega on parem. Kaasseadusandjad leppisid kokku ka ÜPP aktiivse põllumajandustootja kontseptsioonis.

Komisjon esitas ka ettepanekud ühtse andmekaeve- ja riskihindamisvahendi kohustusliku kasutamise kohta (kontrolli ja auditi eesmärgil) ühissätete määruse, ÜPP, taaste- ja vastupidavusrahastu, Brexitiga kohanemise reservi ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi puhul. Kaasseadusandja ei ole aga seda ettepanekut ühissätete määruse, taaste- ja vastupidavusrahastu, Brexitiga kohanemise reservi ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi osas edasi arendanud ning seetõttu on sellise andmekaeve- ja riskihindamisvahendi kasutamine liikmesriikide poolt vabatahtlik. ÜPP puhul on kaasseadusandjate saavutatud lõplik poliitiline kokkulepe vahendi vabatahtlik kasutamine koos läbivaatamisklausliga 2025. aastal koos võimalike seadusandlike ettepanekutega, mis põhinevad komisjoni aruandel, milles hinnatakse ühtse andmekaevevahendi kasutamist ja selle koostalitlusvõimet. Komisjon teeb vahendi liikmesriikidele kättesaadavaks alates 1. jaanuarist 2023, et aidata neil tagada liidu finantshuvide tõhus kaitse. Lisaks koguksid liikmesriigid teavet kõigi ÜPP vahendite puhul rühmade kohta, kuhu toetusesaajad kuuluvad (ning ka avaldaksid selle läbipaistvuse huvides).

Mitmes riigis (Kesk-Aafrika Vabariik, Mali, Niger ja Mauritaania) on EL oma tõhususe ja kaasatuse suurendamise jõupingutuste raames toetanud kohtumõistmist. EL on samuti aidanud kuritegevusega võitlemiseks tugevdada kogu ahelat alates politsei ja politseijaoskondade uurijatest kuni prokuröride ja kohtunikeni (Kongo Demokraatlik Vabariik, Guinea-Bissau). Lisaks toetab EL ka kodanikuühiskonna organisatsioone nende järelevalveorgani rollis, mis edendab läbipaistvust ja vastutust, ning nende rolli sotsiaalse osalejana, kes suudab anda õigusabi õigustest ilmajäetud või haavatavatele inimestele (Kongo Demokraatlik Vabariik, Kesk-Aafrika Vabariik, Fidži).

Lõpetuseks, mis puudutab õigusriigi põhimõtte austamist välisabis, siis on komisjon kindlalt pühendunud sellistele põhiväärtustele nagu inimõigused, demokraatia ja õigusriik, mis on kõigi ELi partnerluste ja kolmandate riikidega sõlmitud koostöölepingute olulised osad. Enamiku riikidega tehtav koostöö hõlmab toetust mitmele olulisele valdkonnale, nagu finantsuurijad ja kriminaaluurijad, prokurörid, juristid ja advokaadid, ombudsmanid, kriminaalkohtud, ülemkohtud, kontrollikojad, ja olulist toetust demokraatlikule valitsemistavale.

Komisjon jälgib väiteid maa hõivamise kohta ja palub liikmesriikidel võtta vajaduse korral meetmeid (näiteks parandada kinnistusregistrit Slovakkias). Kuritegevuse puhul on põhipädevus siiski politseil ja liikmesriikide prokuröridel. Pettusekahtluste korral edastatakse asjakohane teave Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) järelmeetmete võtmiseks vastavalt ameti volitustele. Alates 1. juunist 2021 on võimalik kaasata ka Euroopa Prokuratuur.

Mis puutub ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) raames väidetavate maa hõivamise juhtumitega seotud tõhusa kontrollisüsteemi loomisse, siis jagatud eelarve täitmise korral on eelkõige liikmesriikide asjaomaste ametiasutuste ülesanne tegeleda üksikute toetusesaajate kaebustega. Seetõttu on kaasseadusandjad uutes ÜPP määrustes kokku leppinud sättes, mille kohaselt peavad liikmesriigid looma nõuetekohased süsteemid vahendite rakendamisega seotud kaebuste haldamiseks. Lisaks võiks komisjon pärast ÜPP kava heakskiitmist tegeleda põhiõiguste või liidu õiguse üldpõhimõtete mis tahes rikkumisega olemasolevate süsteemi EU Pilot või rikkumismenetluste kaudu.

Seoses konkreetse olukorraga Tšehhi Vabariigis viisid asjaomased komisjoni talitused läbi kooskõlastatud auditid, mis muu hulgas käsitlevad ka huvide konflikti. Komisjon teavitas Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni korrapäraselt olukorrast. Võttes arvesse avalikku huvi nende auditite vastu, sealhulgas Euroopa Parlamendi taotlust avalikustada lõplik auditiaruanne, nagu on kajastatud eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsioonis, ja Euroopa Ombudsmani samasuunalist soovitust, tehti Euroopa Regionaalarengu Fondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Sotsiaalfondiga seotud lõplik auditiaruanne üldsusele kättesaadavaks pärast isikuandmete, ärisaladuste ja muu sellise teabe kustutamist, mille suhtes kohaldatakse avalikustamisest hoidumise nõudeid. Seda põhjendati ka kõigi õiguslikult nõutud sammude lõpuleviimisega ja vastavate tähtaegadega ärakuulamismenetluses, mille puhul järgiti täielikult auditeeritava õigust kaitsele ja millega ei kaasnenud auditiaruande järeldustesse mingeid muudatusi, välja arvatud mõnede järelduste selgitamine.

7.Täitmata eelarvelised kulukohustused

Euroopa Parlament ja nõukogu väljendasid muret seoses täitmata kulukohustuste tasemega. Täitmata kulukohustuste tase suurenes 2020. aasta lõpus veelgi ja jõudis 302,6 miljardi euroni. Täitmata kulukohustuste taseme suurenemine viimastel aastatel tuleneb peamiselt ühtekuuluvuspoliitika kulukohustustest vabastamise reeglist (nn N+3 reegel), inflatsiooni mõjust ja ELi eelarve suurenemisest ning kulukohustuste ja maksete vahelisest vastastikusest lõhest.

Ajavahemikuks 2021–2027 pakkus komisjon välja rea lihtsustamismeetmeid, et lihtsustada ja kiirendada ühtekuuluvuspoliitika rakendamist. Kuigi enamik neist on kaasseadusandjate vahel saavutatud poliitilises kokkuleppes alles jäetud, avaldab komisjon kahetsust, et tagasipöördumine N+2 kulukohustustest vabastamise reegli juurde ei ole heaks kiidetud. Uue eelarvetsükli praeguses varases etapis leiab komisjon, et N+3 kulukohustustest vabastamise reegli säilitamise mõju koos hilinenud kokkuleppega õigusaktide kohta, millega reguleeritakse enamikku jagatud eelarve täitmise alla kuuluvaid vahendeid, ning riigi ametiasutuste keskendumine taasterahastu „Next Generation EU“ rakendamisele järgmistel aastatel, võttes arvesse selle piiratumat ajakava, võib viia selleni, et 2021.–2027. aasta mitmeaastases finantsraamistikus jäävad täitmata kulukohustused nominaalselt kasvama.

Komisjon jälgib aktiivselt eelarve täitmist ja täitmata kulukohustuste arengut ning teavitab korrapäraselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu, eelkõige ELi eelarve aruande tulevase sisse- ja väljavoolu pikaajalises prognoosis. Komisjon koostab oma prognoosi, tuginedes paljudele kättesaadavatele andmetele (eelmiste aastate eelarve täitmine, rakendamise tase ja praeguse eelarve viimased arengusuunad, tulevased vajadused, nagu on esitatud järgmiste aastate eelarveprojektis). Lisaks võtab komisjon arvesse liikmesriikide prognoose Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamise kohta, mis on üldiste makseprognooside peamine liikumapanev jõud.

Eelarve vastuvõtmine kuulub eelarvepädevate institutsioonide pädevusse, mis hõlmab piisavas mahus maksete assigneeringute eraldamist, ning jagatud eelarve täitmisel haldavad vahendite kasutamist riigi ametiasutused ning see sõltub suurel määral kaasseadusandjate poolt asjaomastes alusaktides sätestatud eeskirjadest. Sellega seoses jätkab komisjon tihedat koostööd Euroopa Parlamendi ja nõukoguga ning liikmesriikide ametiasutustega, et toetada neid jätkuvalt nende programmide rakendamise kiirendamisel.

8.Taaste- ja vastupidavusrahastu kontrollisüsteem

Komisjon on loonud rekordilise ajaga taaste- ja vastupidavusrahastu, millel on spetsiaalne juhtimisstruktuur ning siseprotsessid ja kontrollistrateegiad, mis on kohandatud vastavalt asjaolule, et taaste- ja vastupidavusrahastu on tulemuspõhine vahend. Peale esialgsete eelmaksete tehakse liikmesriikidele makseid pärast eelnevalt kindlaksmääratud eesmärkide ja sihtide saavutamist. Seega ei sõltu maksed liikmesriikide tegelikest kuludest. Erinevalt jagatud eelarve täitmisest saavad liikmesriigid toetust ELi vahenditest, mis pärast väljamaksmist muutuvad riigieelarvetes vahetatavateks.

Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 22 lõikega 1 on liikmesriikidele pandud kohustus võtta „liidu finantshuvide kaitsmiseks ning selle tagamiseks, et rahastust toetatavate meetmetega seotud vahendeid kasutatakse kooskõlas kohaldatava liidu ja riigisisese õigusega, kõik asjakohased meetmed, mis puudutavad eelkõige pettuste, korruptsiooni ja huvide konflikti ärahoidmist, avastamist ja kõrvaldamist“, ning tagada tulemuslik ja tõhus sisekontrollisüsteem.

Usaldatavustaseme tagamiseks toetub komisjon liikmesriikide kontrollidele ja täiendab neid vajaduse korral oma kontrollidega. Kõnealune kontrolliraamistik põhineb järgmistel elementidel.

Kavade hindamine: komisjon vastutab liikmesriikide esitatud riiklike taaste- ja vastupidavuskavade asjakohasuse, tulemuslikkuse, tõhususe ja sidususe hindamise eest. Üks kriteeriume, mida komisjon peab kohaldama, on see, kas liikmesriigi pakutud tegevuskord tagab rahastu kaudu eraldatud vahendite kasutamisel eeldatavasti korruptsiooni, pettuste ja huvide konfliktide ärahoidmise, avastamise ja kõrvaldamise, võttes muu hulgas arvesse seda, kas kontrollisüsteem põhineb usaldusväärsetel protsessidel ja struktuuridel. Seda kriteeriumi saab hinnata ainult kas piisavaks või ebapiisavaks. Viimasel juhul peab komisjon järeldama, et kava vastavus hindamiskriteeriumidele ei ole rahuldav. Kui aga komisjon tuvastab kontrollisüsteemides puudusi, mida on võimalik kõrvaldada, teeb ta ettepaneku lisada vajalikud meetmed, et viia süsteemid kooskõlla taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikliga 22, mis tuleb saavutada enne esimese korrapärase makse tegemist. Selle komisjoni hinnangu peab heaks kiitma nõukogu.

Makseetapis: kui asjaomased kokkulepitud eesmärgid ja sihid on täidetud, võivad liikmesriigid esitada kuni kaks korda aastas rahalise toetuse ja vajaduse korral laenu väljamaksmiseks asjakohaselt põhjendatud taotluse. Vastavalt taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 22 lõikele 2 peab liikmesriik maksetaotlusele lisama liidu vahendite haldaja kinnituse ja auditite kokkuvõtte. Liidu vahendite haldaja kinnituses kinnitab liikmesriik, et vahendeid kasutati ettenähtud otstarbel, et neid hallati kooskõlas kõigi kohaldatavate eeskirjadega ning et teave on täielik, täpne ja usaldusväärne. Auditite kokkuvõte sisaldab ka avastatud puudusi ja võetud parandusmeetmeid.

Komisjon hindab iga maksetaotluse puhul, kas eesmärgid ja sihid on rahuldavalt täidetud. Komisjoni auditite ja kontrollide eesmärk on ennetada, avastada ja parandada vigu ja õigusnormide rikkumisi tõendites, mis esitatakse selle kohta, et eesmärgid ja sihid on rahuldavalt saavutatud. Komisjon võib küsida lisateavet ja otsustada teha täiendavaid kontrolle, et saada enne makse tegemist vajalik täiendav usaldatavustase eesmärkide ja sihtide saavutamise kohta.

Kui mõned eesmärgid ja sihid ei ole rahuldavalt täidetud, võib komisjon vastavalt taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 24 lõikele 6 osaliselt või täielikult peatada ja seejärel proportsionaalselt vähendada makseid, nagu on sätestatud taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 24 lõikes 8: „[k]ui liikmesriik ei ole kuue kuu jooksul alates toetuse maksmise peatamisest vajalikke meetmeid võtnud“.

Usaldusväärne finantsjuhtimine: komisjon viib rahastamisvahendi kehtivuse ajal läbi liikmesriikide sisekontrollisüsteemi süsteemiauditeid, et kontrollida, kas liikmesriik täidab oma taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artiklist 22 tulenevaid kohustusi, eelkõige seoses õigusnormide raskete rikkumiste (st pettused, korruptsioon või huvide konfliktid) ärahoidmise, avastamise ja kõrvaldamisega ning topeltrahastamise või laenu- ja rahastamislepingutest tulenevate kohustuste oluliste rikkumiste ärahoidmisega. Lisaks teeb komisjon kava rakendamise ajal riskipõhiseid kontrolle ja auditeid, kui kahtlustatakse raskeid õigusnormide rikkumisi, mida liikmesriigid ei ole kõrvaldanud (st pettus, korruptsioon või huvide konflikt), või rahastamislepingu või laenulepingu kohustuste olulisi rikkumisi.

Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 22 lõike 5 alusel on komisjonil õigus tagastamatu toetuse summasid proportsionaalselt vähendada ja need sisse nõuda või nõuda laenude ennetähtaegset tagasimaksmist pettuse, korruptsiooni, huvide konflikti ja/või rahastamis- ja/või laenulepingus sätestatud kohustuste raskete rikkumiste korral (mille hulka kuulub topeltrahastamine). Välja arvatud lepinguliste kohustuste raske rikkumise korral, saab komisjon sisse nõuda / vähendada / nõuda ennetähtaegset tagasimaksmist ainult juhul, kui liikmesriigid ei oleks neid õigusnormide raskeid rikkumisi ise kõrvaldanud.

9.ELi rahastamisprogrammide tulemuslikkuse mõõtmine

Komisjon usub kindlalt, et tema rahastamisprogrammide tõhusa toimimise tagamine on eelarve eduka täitmise oluline osa. Selle hindamine, mil määral rahastamisprogrammid saavutavad seatud eesmärgid ja seega edendavad liidu prioriteete – st nende tulemuslikkuse hindamine –, on keeruline, kuid oluline esilekerkivate probleemide õigeaegseks kindlakstegemiseks ja vajaduse korral parandusmeetmete võtmiseks. Lisaks võib usaldusväärne tulemuslikkuse alane teave olla kasulik, kui uued prioriteedid nõuavad ressursside ümberjaotamist aja jooksul (loomulikult õigusraamistikus ettenähtud piirides).

ELi eelarves on juba olemas täiustatud raamistik tulemuslikkuse mõõtmiseks ja hindamiseks, mida on tunnustanud näiteks OECD. See põhineb kindlal sekkumisloogikal, millel on selgelt määratletud eesmärgid, ja seotud näitajatel, millel on ambitsioonikad, kuid realistlikud sihid.