ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 13.4.2011 
SEK(2011) 410 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE  
 
Lisatud dokumendile 
  
Ettepanek : 
 
NÕUKOGU DIREKTIIV, 
 
millega muudetakse direktiivi 2003/96/EÜ (m illega korraldatakse ümber energiatoodete 
ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik)  
 
 
{KOM(2011) 169 lõplik} 
{SEK(2011) 409 lõplik} 
ET 2   ET 1. PROBLEEMI KIRJELDUS  
Komisjoni talitused korraldasid mõju hinda mise, et analüüsida energia maksustamise 
direktiivi1 (edaspidi „direktiiv”) läbivaatamise se isukohast võimalike poliitikavalikute mõju. 
EL on seadnud endale ranged, õiguslikult siduvad kliima- ja energiaeesmärgid. Kehtiv 
direktiiv ei ole kõnealuse poliitilise raamistikug a kooskõlas ning sellel on siseturu toimimise 
seisukohalt mitmeid puudusi. Eelkõige tu leks käsitleda järgmisi küsimusi. 
1) Praegused alammäärad põhinevad tarbitud en ergiatoodete mahul. Alammäärad ei kajasta 
energiatoodete energiasisaldust ega CO 2-heidet, mistõttu ei kasutata energiat tõhusalt ja 
moonutatakse konkurentsi siseturul. Samuti on loodud stiimulid, mis on vastuolus ELi 
energia- ja kliimaeesmärkidega, nt soodustata kse söe kasutamist kütteainena (madalam 
maksumäär), kuigi süsi on kõige suurema CO 2-heitega toode. Seoses  mootorikütustega 
suurendab diislikütuse suhtes kohaldatav mada lam alammäär veelgi loomulikku eelist, mis 
diislikütusel on tänu suuremale energiasisaldusele bensiini ees. Praeguste alammääradega diskrimineeritakse taastuvkütust,  mida põhimõtteliselt maksus tatakse sama määraga nagu 
sellele vastavat tavalist kütus t, kuigi taastuvenerg ia energiasisaldus on madalam (nt etanool 
vs. bensiin ja biodiisel vs. gaasiõli). Lisaks ei taga kehtivad  alammäärad äritarbijatele võrdseid 
tingimusi, kuna olenevalt kasutatavast energiaallikast võib osadel ettevõtjatel olla teiste ees eelis. 
2) Energia maksustamise direktiiv ja  ELi heitkogustega kauplemise direktiiv
2 ei ole piisavalt 
kooskõlas. Nii ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kui ka CO 2-maksu, mida liikmesriigid 
võivad energia maksustamise direktiivi alus el koguda, eesmärk on kasvuhoonegaaside heite 
kulutõhus vähendamine teatavate tegevuste pu hul. Liikmesriigid ag a ei kohalda energia 
maksustamise direktiivi kohast CO 2-heite maksustamist kooskõlastatult. Seega on energia 
maksustamise direktiivi raames vaja anda rohkem juhtnööre ja sätestada selgemad reeglid. Energia maksustamise direktiivi reguleer imisala hõlmab kõiki energiatooteid ja 
elektrienergiat, mida kasutatakse soojusen ergiana või mootorite tööle panemiseks. ELi 
heitkogustega kauplemise direktiivi  kohaldatakse suurtes elektrij aamades ja käitistes tekkiva 
kasvuhoonegaaside heite suhtes. Mõned energiat  tarbivad käitised on hõlmatud mõlema 
vahendiga (nt paberivabr ikud), samal ajal kui teised ei ole hõlmatud kummagi vahendiga (nt 
väiksed käitised, kus kasutatakse energiat t eatavate tööstusprotsesside jaoks). Mõlemad 
olukorrad võivad kulutõhusust vähendada ja  moonutada konkurentsi siseturul. Kuigi 
maksustamine koos ELi heitkogustega kauplemise direktiivi kohaldamisega annab märkimisväärse stiimuli heite vähendamiseks, ei pruugi see lahendus olla kulutõhusaim viis 
heite vähendamiseks. See õõnestab ELi heitk ogustega kauplemise direktiivi loogikat ja 
moonutab selle toimimist. 
3) Energia maksustamise direktiiv sisaldab ka hte sätet, millega on ette nähtud teatavate 
energiatarbijate erikohtlemin e, mis tuleb nõukogus komisjoni e ttepaneku põhjal läbi vaadata. 
Energia maksustamise direktiivi artikli 9 lõikega 2 lubatakse kolmel liikmesriigil (Belgia, Luksemburg ja Taani) kohaldada kerge kütteõl i suhtes maksustamistasemeid, mis on 
                                                
 
1 Nõukogu direktiiv 2003/96/EÜ, 27. oktoober 2003, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja 
elektrienergia maksustamise ühenduse raam istik (ELT L 283, 31.10.2003, lk 51). 
2 Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/87/EÜ, 13. oktoober 2003, millega luuakse ühenduses 
kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süst eem ja muudetakse nõukogu  direktiivi 96/61/EÜ 
(ELT L 275, 25.10. 2003, lk 32–46). 
ET 3   ET madalaimast maksustamistasemest madalamad. Energia maksustamise direktiivi artikli 15 
lõikega 3 lubatakse liikmesr iikidel kohaldada kuni nullini vähendatud maksustamistaset 
põllumajanduses, aianduses, kalakasvatuses või metsanduses kasutatavate energiatoodete ja 
elektrienergia suhtes. See on energia maksusta mise direktiivi ainuke säte, millega lubatakse 
teatavatele äritarbijatele teha ELi madalaimatest tasemetest madalaimaid tingimusteta vähendusi/vabastusi. 
2. K
AS ELI MEETMED ON SUBSIDIAARSUSE SEISUKOHAST PÕHJENDATUD ? 
Tuvastatud probleeme saab lahendada üksnes energia maksustamise direktiivi 
läbivaatamisega. Energia maksustamise dire ktiivi praegusel kujul saavad liikmesriigid 
suurendada oma energiamaksude määra või kehtestada CO 2-maksud. Sellised liikmesriikides 
kasutatavad lähenemisviisid moonutavad aga kon kurentsi siseturul, kuna  siseriiklike maksude 
struktuuri ja taset ei ole ühtlustatud.  
(1) Praeguste alammääradega piiratakse liikmesriikide ambitsioone energiamaksude 
kehtestamisel, eriti seoses ärio tstarbelise kasutusega, mille puhul 
energiamaksustamine mõjutab vahetu lt ettevõtjate konkurentsivõimet.  
(2) Energia maksustamise direktiivi praeguse raamistikuga kehtestatud CO 2-maksud ei 
kajasta heitkogustega kauplemise süsteemi väli se sektori heidet piisavalt, kuna suur 
osa kõnealuse sektori ener giakasutusest ei ole CO 2-maksudega hõlmatud. Peale selle 
on energia maksustamise direktiiviga hõl matud kasutuste puhul keeruline kohaldada 
CO 2-maksu üksnes heitkogustega kauplemis e süsteemi väliste käitiste suhtes. 
(3) Teoreetiliselt saab CO 2-maksu ellu rakendada mitmel viisil ning ELi raamistiku 
puudumine annab võimaluse kehtestada  siseriiklikud lahendused, mis võivad 
moonutada konkurentsi sisetu rul ja/või põhjustada topeltmaksustamist. 
3. PEAMISED POLIITILISED EESMÄRGID  
Energia maksustamise direktiivi läbivaatamis e põhieesmärk on viia see paremini kooskõlla 
ELi energia- ja kliimaeesmärkidega, eriti käsitleda CO 2-heidet heitkogustega kauplemise 
süsteemi välises sektoris, hoida ära negati ivne mõju ELi heitkogustega kauplemise 
süsteemile, hõlbustada energiasäästu ja taastuve nergia arendamist ning võimaldada saada tulu 
viisil, mis ei moonuta konkurentsi. Üldiselt pe aks läbivaatamine aitama parandada kehtiva 
direktiivi struktuuri nii, et liikmesriigid saaksid energiamaksustamist tõhusamalt kasutada 
keskkondlikel ja muudel poliitilistel eesmärkidel ning et see aitaks parandada siseturu 
toimimist. 
Energia maksustamise direktiivi tä psemad eesmärgid on järgmised: 
(1) tagada energiaallikate järjepidev kohtlemine energia maksustamise direktiivi raames ja 
luua seega võrdsed võimalused eri energiatarbijate jaoks; 
(2) luua taastuvenergia jaoks sobiv maksustamisraamistik; 
(3) näha ette CO 2-heite maksustamise raamistik valdkondades, kus ELi heitkogustega 
kauplemise süsteemi ei kohaldata, ning hoida ära kahe vahendi kattuvus, mis 
vähendab kulutõhusust.  
ET 4   ET 4. POLIITIKAVALIKUD  
Selleks et analüüsida, kuidas erinevaid polii tikaeesmärke saaks kõige paremini käsitleda, 
uuriti mitmeid valikuid ning võrreldi neid b aasstsenaariumiga (st kehtivasse energia 
maksustamise direktiivi ei tehta peale kehtiv ate üleminekuperioodide jä rkjärgulise lõppemise 
täiendavaid muudatusi). Valikud 1 ja 2 hõlma vad erinevate energiaallikate alammäärade 
järjekindlat läbivaatamist, mis põhine b vastavalt energiasisaldusel ja CO 2-l. Valikute 3A ja 3B 
puhul pannakse ette vaadata läbi direktiivi struktuur, jagades kehtivad madalaimad tasemed 
kaheks (energiasisaldus ja CO 2-heide) nii, et see kajastab  energiamaksude erinevaid 
keskkonnaeesmärke – ühelt poolt en ergiasääst ja te iselt poolt CO 2-heite vähendamine (valiku 
3B puhul oleksid CO 2-maksu alammäärad madalamad). Valikuga 4 kehtestatakse energia 
maksustamise direktiiviga juba kogutavatele maksudele  lisaks täiendav ühtne CO 2-maks, mis 
täiendaks ELi heitkogustega kauplemise süstee mi. Transporti hõlmava kahe valiku puhul 
(valikud 5 ja 6) näidatakse mudeli alusel, millist mõju avaldab see kütuste kogumile, kui bensiini ja diislikütuse määrad viiakse kooskõlla energiasisalduse ja CO
2-heite alusel. 
Erinevalt valikust 5 on valikuga 6 nõutav, et liikmesriigid säilitaksid oma siseriiklike 
maksumäärade kehtestamisel alammäärade vahelise suhte. 
Selleks et analüüsida poliitikavalikute mõju, tuli esitada hinnangulised maksustamistasemed. 
CO 2-heitel põhineva maksukomponendi puhul kasutati mudeli koostamisel erinevaid CO 2-
hindu, mis kajastavad erinevaid hinnaootusi heitkogustega kaupl emise süsteemi siseselt ja 
väliselt (10, 20 ja 30 euro/t).  Energiasisaldusel põhinev ma ksukomponent tugineb teatavate 
kütteainete kehtivatele määradele ning mootor ikütuste puhul määradele, mis on esitatud 
kaubandusliku diislikütuse ettepanekus3. Nii saadi järgmises tabelis esitatud määrad, mille 
alusel koostati mudelipõhised valikud 1–6, mis on esitatud energia maksustamise direktiivis kasutatud ühikutes. 
Tabel 1. Mudelipõhiste valikute 1–6 aluseks olevad maksustamise alammäärad (1.1.2013 seisuga), mis on 
esitatud kehtivas energia maksustamise direktiivis kasutatud ühikutes  
Valik  
Energiatoode  Ühik Energia 
maksustamise 
direktiivi 
kohane 
madalaim 
tase Kaubandusliku 
diislikütuse 
ettepanek  1 2 3A 3B 4 5 6 
Mootorikütusena 
kasutamine            
Bensiin  EUR/1000 
l 359 380 380 380 380 380 380 380 380 
Gaasiõli  EUR/1000 
l 330 380 380 380 380 380 380 438 438 
Petrool  EUR/1000 
l 330 330 330 330 330 330 330 409 409 
Veeldatud naftagaas  EUR/1000 
kg 125 125 125 125 125 125 125 528 528  
Maagaas  EUR/GJ 2,6 2,6 2,6 2,6 2,6 2,6 2,6 puudub puudub
Kütteainena 
kasutamine (muu kui 
äriotstarbeline 
kasutus)   
         
Gaasiõli  EUR/1000 
l 21 21 22,2 54,9 66 38,6 60,3 puudub puudub
                                                 
3 KOM (2007) 52. 
ET 5   ET Raske kütteõli  EUR/1000 
kg 15 15 24,0 61,8 73,8 42,9 68,0 puudub puudub
Petrool  EUR/1000 
l 0 0 20,9 50 59,0 34,7 55,0 puudub puudub
Veeldatud naftagaas  EUR/1000 
kg 0 0 27,6 58,0 71,2 42,5 63,8 puudub puudub
Maagaas  EUR/GJ 0,3 0,3 0,6 1,1 1,4 0,9 1,2 puudub puudub
Süsi EUR/GJ 0,3 0,3 0,6 1,9 2,2 1,3 2,1 puudub puudub
Elektrienergia  EUR/MWh 1,0 1,0 2,16 0 1,0 1,0 0 puudub puudub
Kütteainena 
kasutamine (äriotstarbeline 
kasutus)
  
         
Gaasiõli  EUR/1000 
l 21 21 22,2 54,9 60,4 33 60,3 puudub puudub
Raske kütteõli  EUR/1000 
kg 15 15 24 61,8 67,8 36,9 68,0 puudub puudub
Petrool  EUR/1000 
l 0 0 20,9 50 55,2 30,2 55,0 puudub puudub
Veeldatud naftagaas  EUR/1000 
kg 0 0 27,6 58 64,9 35,9 63,8 puudub puudub
Maagaas  EUR/GJ 0,15 0,15 0,6 1,1 1,3 0,7 1,2 puudub puudub
Süsi EUR/GJ 0,15 0,15 0,6 1,9 2 1,1 2,1 puudub puudub
Elektrienergia  EUR/MWh 0,5 0,5 2,16 0 0,5 0,5 0 puudub puudub
Lisaks määrati kindlaks kaks täiendavat pol iitikavalikut, mis vastavad direktiivi artikli 9 
lõikes 2 ja artikli 15 lõikes 3 sisalduvatele läbivaadatavatele sätetele. Hinnati ka mitmeid 
valikuid, mis hõlmavad erikohtlemist sektorit es, kus on märkimisväärne süsinikdioksiidi 
lekke oht.  
5. MÕJU HINDAMINE  
Hindamine põhineb erinevate sidusrühmade (l iikmesriigid, ettevõtjad, komisjoni muud 
talitused) esitatud märkustel. Lisaks sellele on komisjon teinud kvalitatiivse ja kvantitatiivse 
analüüsi, kasutades mõju hindamiseks kolme mudeli (E3ME, TREMOVE, ja QUESTIII) tulemusi. 
Üldiselt annaks tõhusam maksustamisstrukt uur iseenesest selgem a ja järjekindlama 
hinnasignaali ning tagaks energiamaksustamis e tõhusama kasutamise nii keskkonna- kui ka 
maksustamiseesmärgil. Mõjuhinnang näitab, et  praegu oleksid olemasoleva maksusüsteemi 
ümberkujundamise kulud väga väikesed või saad av tulu isegi ületaks kulusid. Halduskulude 
puhul võimaldab CO
2-maksu kehtestamine kehtiva süsteemi raames võtta kasutusele 
energiamaksustamise uue elemen di nii, et see ei tekitaks  lisakulusid ega täiendavat 
halduskoormust ettevõtjate ja maksuhaldurite jaoks. 
Kõigi poliitikavalikute makromajanduslik mõju oleneb eelkõige sellest, kuidas liikmesriigid 
täiendavat tulu kasutavad. Ku i tulu suunatakse tagasi ma jandusse tööjõukulu vähendamise 
kujul, on mõju SKP-le ja tööhõivele alati posit iivne, kuigi piiratud. Kuna mõju ulatus sõltub 
saadava lisatulu suurusest, on va liku 4 mõju kõige suurem. SKP m uutus on igal juhul alla 1/3 
protsendipunkti, uute töökohtade arv oleks veidi alla 1 miljoni 2030. aastal. Muude 
poliitikavalikute mõju oleks märkimisväärselt  väiksem. Selliseid suundumusi kinnitas ka 
täiendav mudel, mis koostati finants- ja ma janduskriisi mõju arvess e võtva ajakohastatud 
baasstsenaariumi alusel. Tulu tagasisuunami ne majandusse kodumajapidamistele tehtavate 
ET 6   ET kindlasummaliste maksetena või lisatulu kasutamine eelarve tugevdamiseks ei mõjuta 
positiivselt SKPd ega tööhõivet.  
Leiti, et erinevate poliitikavalikute kasutami sel (sõltumata tulu tagasisuunamisest) 
liikmesriikides saadav lisatulu sõltub suures ul atuses sellest, kuidas nad uut struktuuri ellu 
rakendavad ja kuidas nad kasutavad vabastusi ja vähendusi. Kui heitkogustega kauplemise 
süsteemi väliste kõigi heidete s uhtes kohaldatakse täiendavat CO 2-maksu 20€/t, võib see anda 
EL 27 riikide eelarvesse tulu ligikaudu 40 miljardit eurot 2020. aastal.  
Kõige asjakohasem keskkonnakulude arvessevõtmine maksustamisel on CO 2-heite 
arvestamine. Kõigi valik ute kohaselt väheneks CO 2-koguheide, valiku 4 kohaselt väheneks 
see ligikaudu 2 %. See moodustab heitkoguste ga kauplemise süsteemi väliselt vähendada 
tulevast heitest ligikaudu 37 % (või 92 miljonit tonni CO 2-heidet), võttes arvesse hiljuti 
alandatud baastasemeid. Samuti aitaksid kõik valikud suuremal või vähemal määral luua 
soodsama maksukeskkonna taastuvenergia ja eelkõige biokütu ste kasutamiseks. 
Üldiselt leiti, et energia maksustamise dire ktiivi läbivaatamine ei mõjuta sissetulekuid 
negatiivselt, kuid mõju tulu jaotumisele ol eneb sellest, kuidas tulu majandusse tagasi 
suunatakse. Kuigi tulu tagasisuunamine maja ndusse tööjõuga seotud maksude vähendamise 
kujul annab kõige parema tulemuse kodumajapidamiste seisukohast, on selle mõju soodsam pigem suurema kui väiksema sissetulekuga majapidamistele. Tulu tagasisuunamine 
majandusse kindlasummaliste maksete kujul aitab vältida tulu ebasoodsama jaotumise negatiivset mõju, kuid selle hinnaks on  väike üldine sissetulekute vähenemine. 
Transpordikulude paralleelne suurenemine aitab leevendada küttekulude suurenemise 
negatiivset mõju tulujaotusele. 
Tervikuna ei ole sektoritele avalduva mõju pu hul vaja muretseda, et ükski poliitikavalik 
mõjutaks konkurentsi negatiivselt, kuigi mõju ei jagune tööstussektorites ühetaoliselt. Seoses 
tulu kasutamisega tööjõuga seotud maksu vähe ndamiseks eeldatakse, et hõivatuse tase on 
kõrgem või konstantne kõigis sektorit es ning et vaid väga vähestes  sektorites langeb tootmise 
tase veidi. 
Autotööstuse puhul tuleks märkida, et valiku 6 kohane mootorikütuste siseriiklike määrade 
kohustuslik kooskõllaviimine, eeldusel et liikmesr iigid ei muuda bensiini maksumäärasid ja 
suurendavad üksnes diislikütuse maksumääras id, aeglustaks diiselautode müüki (müük 
väheneks 2020. aastaks 11,7 % võrreldes baastase mega, mis tähendaks siiski diiselautode 
müügi suurenemist 9 % absoluutarvudes). 
Valikuga 6 kõrvaldatakse diislik ütuse hinnaeelised nii ELi ma dalaimate tasemete kui ka 
siseriiklike määrade puhul, see tasakaalustaks  pakkumist ja nõudlust kütuseturul. Selline 
transpordikütuste neutraalne kohtlemine annaks tehnoloogiliselt neutraalse eelise CO
2-
vabadele kütustele ja so odustaks energiatõhusust. 
6. VALIKUTE VÕRDLEMINE  
Poliitikavalikute hindamisel võeti aluseks järg mised põhikriteeriumid, mis kajastavad punktis 
3 kirjeldatud poliiti lisi eesmärke: siseturg ja au s konkurents, keskkonnatõhusus (CO 2-heite 
vähendamine), mõju eelarvele ja (liikmesriikid e ja energiatarbijate) ühetaoline kohtlemine. 
Tulemused on kokkuvõtlikult esitatud tabelis 2. 
Tabel 2. Poliitikavalikute võrdlus valitud hindamiskriteeriumide alusel 
ET 7   ET Poliitikav
alik Siseturg ja aus 
konkurents  Keskkonnatõhu
sus Mõju eelarvele  Ühetaoline 
kohtlemine  
Valik 1  + (+) ++  
Valik 2  - + - -  
Valik 3A  ++ + + -  
Valik 3B  + (+) (+) ++ 
Valik 4  (+) ++ ++ - -  
Valik 5  + + +++  
Valik 6  (-) ++ ++ +  
 Märkus: sulgudega tähistatakse seda , et antakse üksnes pool punkti. 
Kõik poliitikavalikud aitavad parandada siseturu  toimimist, kuna nendega kõrvaldatakse 
energiaallikate ebajärjekindel maksuk ohtlemine. Vähendatakse ka moonutusi 
liikmesriikidevahelises konkurentsis, kuigi mõnevõrra vähem valikuga 3B (üleminekuperiood üheksa liikmesriigi jaoks) ja valikuga 4 (lisaks kehtivatel e siseriiklikele määradele 
kehtestatakse täiendav maks). Heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud ja hõlmamata 
ettevõtete õiglasemat kohtlemist on võimalik kõi ge paremini saavutada valiku 3 variantidega, 
millega osaliselt leevendatakse heitkogustega  kauplemise süsteemiga hõlmatud ettevõtete 
maksukoormust, kehtestades täiendava CO
2-maksu elemendi kõikide süsteemiväliste käitiste 
jaoks. Transporti hõlmavate valikute puhul on valikuga 6 võimalik paremini saavutada 
energiaallikate (bensiin ja diisel) ühetaol ine kohtlemine, kuid sellega võib kaasneda 
liikmesriikide määrade suurem erinevus. 
Keskkonnatõhususe  seisukohast on võimalik CO 2-heidet kõige rohkem vähendada valikuga 4, 
millega kehtestatakse ühetaoline CO 2-maks kogu ELis. Transpordist tulenevate heidete puhul 
näitas TREMOVE-mudel, et poliitikavalik 6 ei mõjutataks mitte ainult kütusekogumit, vaid 
ka tegelikku tarbimist, mis aitaks seega üldiselt vähendada CO 2-heidet, hoolimata bensiini ja 
diislikütuse nõudluse teatavast ümberkujundamise st kooskõlas ELi poliitika eesmärkidega 
ning CO 2- ja autostrateegiaga. 
Kuigi mõju eelarvele  sõltuks väga palju liikmesriikide maksupoliitikast ja seda on üsna 
keeruline prognoosida, on mõne d poliitikavalikud tõenäolisem alt seotud eelarve tulude 
suurenemise või vähenemisega kui teised. Vali k 2 on eelarve seisukohast kõige halvem valik, 
sest sellega piiratakse maksubaas üksne s heitkogustega kauplemise süsteemi välistes 
sektorites kasutatavate fossiilkütustega. Valikul 4, millega kehtestatakse täiendav CO 2-maks 
heitkogustega kauplemise süsteemi väliste kõigi  heidete suhtes, on kõige suurem mõju 
eelarvele. Heitkogustega kauplemise süsteemi välis te kõigi heidete suhtes kohaldav täiendav 
CO 2-maks (20eurot/t) võib eeldus te kohaselt anda EL 27 riikide eelarvesse tu lu ligikaudu 40 
miljardit eurot 2020. aastal. 
Liikmesriikide ühetaoline kohtlemine  oleks kõige paremini saa vutatav poliitikavalikuga 3B, 
millega kehtestatakse üleminekuperioodid, mis kajastavad energia- ja kliimapaketi kohast solidaarset lähenemisviisi. En ergiatarbijaid oleks võimalik tunduvalt ühetaolisemalt kohelda, 
kui energia maksustamise direktiivi läbivaatam ine hõlmaks energia kasutamist nii kütteainena 
kui ka mootorikütusena, kuna selline kombi natsioon aitab piirata võimalikku tulude 
ebasoodsa jaotumise negatiivset mõju.  
Täiendavad poliitikavalikud 
Kaotada kerge küttõli riigipõhised alammäärad (artik li 9 lõige 2). Madalamate alammäärade 
kohaldamine Belgias, Luksemburgis ja Taanis annab äritarbijatele põhjendamatu eelise kõnealustes riikides ning võib m oonutada konkurentsi siseturul.  
ET 8   ET Muuta primaarsektoris alandatud maksumäärade kohaldamine sõltuvaks keskkonnasäästlike 
tasakaalustavate mehhanismide kasu tamisest (artikli 15 lõige 3).  Artikli 15 lõige 3, millega 
on ette nähtud tingimusteta maksuvabastuse võimalus, ei ole kooskõlas direktiivi 
eesmärkidega ühtlustada maksumäärasid ning anda stiimuleid energiatõhususe 
suurendamiseks ja heite vähendamiseks. S eepärast tuleks energiatarbimise üldise 
maksustamise puhul muuta vabastuste või vähe nduste tegemine sõltuva ks tasakaalustavast 
mehhanismist, mis aitab energiatõhusust suurenda da, säilitades samal ajal liikmesriikide jaoks 
teatava paindlikkuse sektori is eärasuste arvessevõtmiseks.  
Selliste sektorite erikohtle mine, kus on märkimisväärne süsinikdioksiidi lekke oht.  Selleks et 
kajastada heitkogustega kauplemise süsteemi koha st lähenemisviisi, oli vaja käsitleda 
süsinikdioksiidi lekke ohtu heitkog ustega kauplemise süsteemiga hõlmatud sektorite selliste 
väikeste käitiste puhul, mis ei ole heitkogustega kauplemis e süsteemiga hõlmatud. Tundub, et 
seda on kõige parem saavutada väikestele käi tistele maksukrediidi an dmisega, võttes aluseks 
ettevõtte varasema energiatarbimise ja korru tades seda kütusepõhise võrdlusalusega, mis 
kajastab võrdluskütuse CO 2-sisaldust. 
Eelistatud poliitikavalikud 
Erinevate valikute analüüsimisel tehti kindlaks eelistatud elemendid, mis annaksid koos kõige 
parema tulemuse kõigi kriteeriumite arvestus es. Üldiselt leiti, et valikuga 3 loodaks parim 
struktuur, kuna sellega on kavandatud kaks erinevat alammäära – üks alammäär põhineb 
energiasisaldusel ja teine CO 2-heitel. Valiku 3A kohaste mõnevõrra ambitsioonikamate 
määrade kombineerimine valiku 3B kohaste ül eminekuperioodidega on parim viis, kuidas 
ühendada meetme keskkonnatõhusus ja ühetaol ise kohtlemise tagamine. Seda tuleks 
kombineerida transporti hõlmava poliitikava likuga 6, millega taga takse parimal viisil 
energiaallikate järjepidev kohtlemine.  
ET 9   ET Eelistatud poliitikameetmed on järgmised. 
• Poliitikavaliku 3A kohane struktuur ja kütteainete suhtes kohaldatav üldine 
maksustamistase (20 eurot/tCO 2 (2013–2020) ja 30 eurot/tCO 2 (2021–2030), (0,15 
eurot/GJ äriotstarbelise kasutuse puhul ja 0,3 eurot/GJ mitteäriotstarbelise kasutuse puhul). 
• Üheksa liikmesriigi jaoks nähakse kütteaine te puhul 2020. aastani ette üleminekuperiood 
CO 2-maksu kehtestamiseks poliitikavaliku 3B kohaselt. 
• Transpordikütuste maksustamine tr ansporti hõlmava valiku 6 alusel. 
• Kaotakse energia maksustamise direktiivi artik li 9 lõikega 2 ettenähtud riigipõhised kerge 
kütteõli alammäärad. 
• Kütusepõhisele võrdlusalusele  tuginedes vähendatakse CO 2-maksu kohustust selliste 
sektorite väikeste käitiste jaoks, mille puhul on süsinikdioksiidi lekke oht. 
• Primaarsektoris (artikli 15 lõige 3) muude takse alandatud maksumäärade kohaldamine 
sõltuvaks keskkonnahoidlike tasakaalustavate  mehhanismide kasuta misest lihtsustatud 
viisil. 
• Energia maksustamise direktiivis esitatud en ergiatoodete loetellu lisatakse biokütused. 
• Alammäärad indekseeritakse energiasisalduse alusel (lisas 14 on se lgitatud, kuidas seda 
saab ellu rakendada). CO 2-heitel põhineva maksukomponendi  puhul peaks indekseerimine 
põhinema alammäärade perioodilisel kooskõlla viimisel ELi saastekvootide turuhinna 
suundumusega, võttes aluseks energia maksustami se direktiivi artikli 29 kohaselt esitatavas 
komisjoni aruandes sisalduva hinnangu. 
7. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Energiatarbimise maksustamist analüüsitakse vähemalt kord aastas, kog udes liikmesriikidelt 
teavet aktsiisikomitee kohtumiste raames. Peal e selle ajakohastab ma ksunduse ja tolliliidu 
peadirektoraat (DG TAXUD) kord aastas andmeb aasi, mis sisaldab an dmeid liikmesriikides 
kohaldatavate energiamaksude määra kohta (aktsiisitabelid). 
Lisaks on energia maksustamise direktiivi artikliga 29 ette nähtud direktiivi erinevate sätete ja 
madalaimate maksustamistasemete korrapärane  läbivaatamine aruande  ja vajaduse korral 
komisjoni ettepaneku põhjal. K õnealuse läbivaatamise käigus  võetakse arvesse siseturu 
nõuetekohast toimimist ja aluslepingu üldeesmä rke. Kui energia maksustamise direktiiv on 
läbi vaadatud, tuleb kõnealuse läbivaatamise kä igus keskenduda sellele, kuidas liikmesriigid 
on energiatoodete ja elektrienergia maksus tamise uut raamistikku rakendanud oma 
siseriiklikes süsteemides, kuidas see on võimaldanud neil paremini integreerida oma 
süsteemidesse keskkonna- ja energiatõhusus ekaalutlusi ning milline on selle majanduslik 
mõju, võttes arvesse seda, kuidas lii kmesriigid on lisatulu kasutanud.