KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Määrusele (EL) nr 1168/2011 lisatud finantsselgitus /* COM/2012/0590 final */





KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Määrusele (EL) nr 1168/2011 lisatud finantsselgitus Sissejuhatus Viimaste aastate jooksul on Euroopa Liidu välispiiridel tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (edaspidi „Frontex” või „agentuur”) töökoormus ja prioriteetide arv järsult suurenenud. Viimati, araabia kevadest tuleneva suurenenud rändesurve tõttu liidu lõunapiiril ja Kreeka välispiiri halvenevast olukorrast tingituna, kutsusid komisjon, nõukogu ja parlament agentuuri üles aktiivsemalt tegutsema. Agentuuri eelarvet suurendati märkimisväärselt nii 2010. kui ka 2011. aastal, et suurendada operatiivtegevust nimetatud piirkondades. Arendatakse Euroopa välispiiride valvamise süsteemi (Eurosur), milles Frontex on üks olulisemaid osalejaid ja mis mängib üha tähtsamat rolli Liidu välispiiride haldamisel. See süsteem võimaldab vähendada ka ELi siseneda püüdvate, kuid merel hukkuvate ebaseaduslike sisserändajate arvu, mis püsib lubamatult kõrgel tasemel. Agentuuri volituste läbivaatamine Eelnevalt nimetatust lähtuvalt muudeti 2011. aastal agentuuri volitusi, et ta saaks uutele probleemidele lahenduse leida ning täita komisjoni, nõukogu ja parlamendi ootusi. Pärast seda, kui komisjon oli Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud 24. veebruaril 2010. aastal vastuvõtud eelnõu (KOM(2010) 61 (lõplik)), võeti vastu määrus (EL) nr 1168/2011. Nimetatud eelnõu tekstile ei lisatud finantsselgitust, kuna Frontexiga seotud toetus juba moodustas osa liidu eelarvest ja komisjon arvas, et tehtavad muudatused ei vaja uusi vahendeid. Ometi asetatakse agentuurile muudetud Frontexi määrusega[1] uued ja suuremad kohustused, antakse uued ülesanded ja täpsustatakse agentuuri teatavatesse teenistuskategooriatesse kuuluvate töötajate ülesanded. Tuleb rõhutada, et osa uutest ülesannetest kehtestas seadusandja määruse vastuvõtmise menetluse ajal. Kuigi nimetatud ülesannete täitmiseks on vaja luua uusi ametikohti, nagu põhiõiguste ametnik ja kontaktametnikud kõigi Frontexi operatsioonide jaoks, ei olnud neid ametikohti komisjoni seadusandlikus ettepanekus ette nähtud. Kõige olulisemad muudatused tehti agentuuri tegevuse järgmistes põhivaldkondades: 1. Euroopa piirivalverühmade loomine Euroopa piirivalverühmad moodustatakse riikide piirivalvuritest, kelle liikmesriigid määravad või lähetavad agentuuri käsutusse ülesandega osaleda ühis- ja kiirreagerimisoperatsioonides ning katseprojektides. Õiguslikud sätted, millega reguleeritakse ühelt poolt piirivalve kiirreageerimisrühmasid ja teiselt poolt ühiseid tugirühmasid (ühisoperatsioonid, katseprojektid) moodustavad nüüd ühtse sätete kogumi pealkirja all: Euroopa piirivalverühmad”. 2. Suurem tähelepanu põhiõigustele Muudetakse selgemaks kohustust järgida põhiõigusi ja parandataks kinnipidamist erinevatest rahvusvahelistest õigusaktidest: – Inimõiguste rikkumise korral Frontexi missioonid peatatakse või katkestatakse osaliselt või tervikuna. – Agentuuri juurde tuleb luua põhiõiguste ametniku büroo, mis abistaks agentuuri põhiõigustega seotud küsimustes. – Kokku tuleks kutsuda põhiõiguste konsultatiivne foorum, kus osaleksid asjaomased rahvusvahelised ja valitsusvälised organisatsioonid. – Põhiõigustest kinnipidamiseks tuleb kehtestada tegevusjuhend. – Frontexi rahastatavaid tagasisaatmisoperatsioone tuleks jälgida objektiivsuse ja läbipaistvuse kriteeriumitest lähtuvalt. Komisjon koostab igal aastal järelevalvearuande. – Agentuuri ülesannete hulka kuulub vajaduse korral liikmesriikide võimalik abistamine olukordades, mis võivad hõlmata humanitaarhädaolukordi ja päästetöid merel. – Põhiõigusi tuleb käsitleda ka Frontexi töötajate ja Frontexi operatsioonides osalevate piirivalvurite koolitusprogrammides. 3. Agentuuri operatiivvõimsuse suurendamine Edasi arendatakse võimalust, et liikmesriigid annavad agentuuri käsutusse välispiiridel toimuvate ühisoperatsioonide ajaks inim- ja tehnilised ressursid, samuti võimalust luua agentuuri enda tehniline baas. Seda tehakse järgmiselt: – poolkohustuslik mehhanism tehniliste ja inimressursside eraldamiseks, st kui liikmesriigid on nõus oma piirivalvurid määrama või agentuuri juurde lähetama, et nad võtaksid külalisametnikena osa ühisoperatsioonidest või kui nad eraldavad tehnilisi seadmeid agentuurile kasutamiseks, siis oleksid nad nende kohustuste täitmisega õiguslikult seotud; – Frontexile antav õigus osta, liisida, omada ja kaasomada tehnilisi varasid. Frontexile antakse ka volitused töödelda operatsioonide käigus saadud isikuandmeid, et kasutada neid võitluses kuritegevuse, inimkaubanduse ja ebaseadusliku sisserände vastu. Andmeid võib edastada Europolile, kuid seda ainult juhtumipõhiselt. Agentuuri koordineerivat rolli tugevdatakse oluliselt, nähes ette kohustuse määrata kõigi ühisoperatsioonide puhul ametisse kontaktametnik. Lisaks on kehtestatud kohustus hinnata kõiki operatsioone. Edendatakse ka koostööd asjaomaste kolmandate riikide ametiasutustega. Selle aluseks jääb kolmanda riigi piirikontrollialase töökorra kokkulepe pädevate ametiasutustega. Agentuuril on võimalus koostöö tihendamiseks pakkuda tehnilist abi ja kasutada oma kontaktametnikke asjaomastes kolmandates riikides. Koolitusvaldkonnas luuakse Erasmuse-laadne vahetusprogramm piirivalvuritele. Lisaks on agentuur saanud ka üldvolitused toetada Euroopa välispiiride valvamise süsteemi (Eurosur) väljatöötamist. Mõju agentuuri personalile aastatel 2012 ja 2013 Nimetatud muudatustel on Agentuuri tööle oluline mõju. Osa muudatustest olid pärit komisjoni ettepanekust muuta Frontexi määrust, osa muudatusi lisasid seadusandjad (kontaktametnike roll, Frontexi kontaktametnike lähetamine kolmandatesse riikidesse, riskianalüüsiga seotud tugevdatud tegevus) ja mõned muudatused on lisatud uute ülesannetena (põhiõiguste ametnikud, põhiõiguste foorumi kokkukutsumine, võimalus töödelda isikuandmeid, mis hõlmab määratlusest lähtuvalt turvaliste teabevahetuskanalite loomist, et tagada niivõrd tundlike andmete nõuetekohane käitlemine). Samavõrd tuleb ka mõista, et need mahukamad ja uued ülesanded lisavad peale agentuuri operatiivtegevuse laiendamise ka halduskoormust. Nende küsimustega tegelemiseks on agentuur seadnud oma ülesanded prioriteetsuse järjekorda, tehes kindlaks need ülesanded, mille Frontex peab täitma ajavahemikus 2013–2015. Samaaegselt korraldas agentuur käimasolevate programmide ja projektide läbivaatamise, et ta saaks töötajaid ümber paigutada lähtuvalt uutest prioriteetidest ja/või ülesannetest. Töötajate ümberpaigutamine üksi aga ei võimalda agentuuril täita kõiki kõige olulisemaid ülesandeid. Seepärast võttis agentuur koostöös komisjoniga arvesse mitte ainult uusi ülesandeid ja nende täitmise tingimusi, vaid ka, Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide rasket majanduslikku olukorda ning üldeesmärki, milleks on töötajate arvu vähendamine ELi institutsioonides ja ametites. Neil kaalutlustel täiendatakse Frontexi ametikohtade loetelu kahes osas. Nelja ametikohta vajatakse kiiresti, et täita siduvaid õiguslikke nõudeid agentuuri põhiülesannete raames (liikmesriikide välispiiridel toimuvate ühisoperatsioonide eest vastutavad kontaktametnikud, põhiõiguste ametnik) ning need on hõlmatud 2013. aasta eelarveprojektiga. Kaheksa ametikohta tuleks luua niipea kui võimalik pärast vajaliku eelarvekinnituse saamist. 2013. aasta eelarveprojektis teeb komisjon esimese sammuna ettepaneku suurendada ametikohtade loetelu nelja täiendava ajutise töötaja võrra finantsselgituses sätestatud ülempiirini. Kuna komisjoni eelarveprojekti ettepanek sisaldab lepinguliste töötajate arvu vähendamist kolme võrra, on see esimene samm töötajate arvu vähendamisel 5 % võrra aastatel 2013–2017, mis kuulutati välja järgmist mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevas komisjoni 29. juuni 2011. aasta ettepanekus. Seega kokkuvõttes lisandub ainult üks ametikoht. Teise sammuna püütakse käesoleva teatise ja lisatud läbivaadatud finantsselgituse kaudu suurendada ametikohtade loetelu veel kaheksa ametikoha võrra, mille tasakaalustab riikide lähetatud ekspertide arvu vähendamine kuue võrra. Selle tingib asjaolu, et agentuur peab vastavalt uuele määrusele riikide eksperdid ja/või lepingulised töötajad asendama ajutiste töötajatega. Eelkõige on artikli 17 lõikes 3 sätestatud, et kontaktametnikuks saab nimetada ainult agentuuri töötaja, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju või Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste II jaotist. Käesoleva ettepanekuga suurendatakse töötajate koguarvu kahe võrra. Nimetatud muudatused on esitatud käesolevale teatisele lisatud finantsselgituses. Komisjon taotleb seega Frontexi ametikohtade loetelu kohandamist 8 täiendava ametikoha loomise kaudu 2013. aasta eelarves (vastavalt käesolevale teatisele lisatud läbivaadatud finantsselgitusele), mille osaliselt tasakaalustab riikide lähetatud ekspertide vähendamine 6 võrra. Kulude seisukohast täiendavad ametikohad eelarvet ei mõjuta, kuna täiendavat rahastamist ei vajata. Rahastamisvajadused kaetakse vahendite ümberpaigutamise teel jaotisest 2 jaotisse 1 2013. aasta eelarveprojektis taotletud assigneeringute raames. FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuste ja muude eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, mille mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju [asutuse] assigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju [asutuse] inimressurssidele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1168/2011, 25. oktoober 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2007/2004 Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile[2] Poliitikavaldkond: siseasjad 1.3. Ettepaneku/algatuse liik ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[3] þ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Alates Amsterdami lepingu jõustumisest 1999. aastal on võetud mitmeid ühismeetmeid, et paremini hallata Euroopa Liidu välispiire vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 62 lõikele 2. Toetudes kolmele sambale – ühised õigusaktid, ühisoperatsioonid ja finantssolidaarsus –, on olulisi meetmeid võetud juba Schengeni piirieeskirjade[4], piirivalvurite praktilise käsiraamatu[5] (Schengeni käsiraamat) ja kohaliku piiriliikluse eeskirjade[6] vastuvõtmise ning FRONTEXi[7], piirivalve kiirreageerimisrühmade[8] ja Euroopa välispiirifondi[9] loomisega. Kõiki neid meetmeid tuleb vaadelda seoses integreeritud piirihaldusega, mis koosneb järgmistest mõõtmetest[10]: · piirivalve (kontroll ning patrull- ja vaatlustegevus), nagu see on määratletud Schengeni piirieeskirjades, sealhulgas asjakohased riskianalüüsid ja jälitusmenetlus; · piiriüleste kuritegude avastamine ja uurimine koostöös kõikide pädevate õiguskaitseasutustega; · neljatasandiline riiki sissepääsu kontrollimise mudel (kolmandates riikides võetavad meetmed, koostöö naaberriikidega, piirivalve, vaba liikumisega alal võetavad kontrollimeetmed, sealhulgas tagasisaatmine)[11]; · piirikontrolli eesmärgil tehtav asutustevaheline (piirivalve, toll, politsei, riiklikud julgeolekuteenistused ja muud asjakohased asutused) ning rahvusvaheline koostöö; · liikmesriikide ning ühenduse ja liidu institutsioonide ja muude organite tegevuse koordineerimine ja sidususe tagamine. 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Erieesmärk nr 1 Võimaldada isikutel ületada sisepiire ilma piirikontrollita, parandada piiride turvalisust ning tõkestada ebaseaduslikku rännet, täiustades välispiiri haldamise integreeritud süsteemi ja muutes rangemaks piirikontrollistandardeid. Muu hulgas arendatakse Schengeni infosüsteemi (SIS II) ja kaastakse finantstoetust Välispiirifondist. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Peatükk 18 02: Solidaarsus – Välispiirid, viisapoliitika ja isikute vaba liikumine 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. 1.4.4. Agentuuri uutest ja laiematest kohustustest lähtuvalt, mis eeldavad teatavate ülesannete täitmist agentuuri teatavatesse teenistuskategooriatesse kuuluvate töötajate poolt, tuleks agentuuri ametikohtade loetelu muuta. Kooskõlas eelarvepädevate institutsioonide eelarveselgitustega ELi 2012. aasta eelarve kohta muudetakse agentuuri eelarvet, et anda agentuuri käsutusse piisavalt ressursse uue määruse kohaste uute ülesannete täitmiseks. Selleks et anda täielik ülevaade muudatustest, tuleks määrusele tagantjärele lisada finantsselgitus, mis kajastaks agentuuri personalivajaduste tegelikku olukorda. Täiendavaid töötajaid rahastatakse toetustest, mis on Frontexile liidu eelarvest juba eraldatud. Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. Ei kohaldata 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Frontex loodi 2004. aastal ja see alustas tegevust aastal 2005. Agentuuri peamised ülesanded on: - liikmesriikidevahelise operatiivkoostöö koordineerimine välispiiri haldamisel; - liikmesriikide abistamine piirivalvurite koolitamisel, sealhulgas ühiste õppestandardite väljatöötamisel; - riskianalüüside koostamine; - välispiiri kontrolli ja valve seisukohalt oluliste uuringute arengu jälgimine; - liikmesriikide abistamine olukorras, mil välispiiril on vaja tõhustatud tehnilist ja operatiivabi; - vajaliku abi andmine liikmesriikidele ühiste tagasisaatmisoperatsioonide korraldamiseks. Oma eesmärkide saavutamiseks võib agentuur teha koostööd ka kolmandate riikide pädevate ametiasutuste või rahvusvaheliste organisatsioonidega. Viimaste aastate jooksul on Frontexi töökoormus ja prioriteetide arv järsult suurenenud. Vastavalt Haagi programmile võttis komisjon 13. veebruaril 2008 vastu teatise (Aruanne Frontexi tegevusele antud hinnangu ja tema tulevase arengu kohta, KOM(2008) 67 (lõplik)) ja sellele lisatud mõjuhinnangu. Teatises anti soovitusi lühikeseks ja keskmiseks tähtajaks ning esitati ideid agentuuri arengu kohta pikemas perspektiivis. 2008. aasta teatise kiitis heaks nii nõukogu kui ka Euroopa Parlament, kes nõustusid komisjoni hinnanguga, et agentuur on alates selle loomisest olnud väga edukas, ja kutsusid üles agentuuri veelgi tugevdama. Sama eesmärk on esitatud mitmetes nõukogu ja Euroopa Ülemkogu järeldustes, sisserände- ja varjupaigapaktis ning Stockholmi programmis, mille võttis vastu Euroopa Ülemkogu oma 10.–11. detsembril 2009 toimunud kohtumisel, kus kutsuti üles agentuuri tugevdama, sealhulgas agentuuri õigusliku raamistiku läbivaatamise kaudu. Seega on agentuuri rolli üle Euroopa Liidu integreeritud piirihalduses ja agentuuri üldise arengu üle saavutatud märkimisväärne institutsioonidevaheline konsensus. Viimati, araabia kevadest tuleneva suurenenud rändesurve tõttu liidu lõunapiiril ja Kreeka välispiiri halvenevast olukorrast tingituna, kutsusid komisjon, nõukogu ja parlament agentuuri üles aktiivsemalt tegutsema. Eelnevalt nimetatust lähtuvalt muudeti 2011. aastal agentuuri volitusi, et ta saaks uutele probleemidele lahenduse leida ning täita komisjoni, nõukogu ja parlamendi ootusi. Muudetud määruse kohaselt peab agentuur tegema järgmist: - looma piirivalvurite reservi ja seda haldama, et kasutada neid piirivalvureid Frontexi koordineeritavates operatsioonides Euroopa piirivalverühmade koosseisus; - nimetama ametisse kontaktametniku iga operatsiooni või katseprojekti jaoks, milles kasutatakse Euroopa piirivalverühmade liikmeid. Muudetud määruses on sätestatud, et kontaktametnikuks saab nimetada ainult agentuuri töötaja, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju või Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste II jaotist; - töötama välja süsteemid, mis võimaldavad kiiret ja usaldusväärset teabevahetust välispiiridel tekkivate ohtude kohta, ja neid süsteeme käitama; - pakkuma vajalikku abi Euroopa välispiiride valvamise süsteemi väljatöötamiseks ja käitamiseks; - looma põhiõiguste ametniku büroo ja kutsuma kokku põhiõiguste konsultatiivse foorumi. Riskianalüüsides esitatakse hinnang liikmesriikide suutlikkusele reageerida ohtudele ja survele nende välispiiril. Agentuur peab aktiivsemalt edendama kolmandate riikidega tehtavat koostööd Euroopa Liidu eesmärkide saavutamiseks piirihalduse valdkonnas. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisaväärtus Muudatusi sisaldav määrus (EL) nr 1168/2011 tugineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 74 (meetmed, mis tagavad halduskoostöö liikmesriikide asjaomaste osakondade vahel) ning artikli 77 lõike 2 punktidele b ja d (kohustus võtta meetmeid, mis on seotud välispiire ületavate isikute kontrollimisega ning vajalikke meetmeid välispiiride haldamise integreeritud süsteemi loomiseks). Käesoleva määruse eesmärk on arendada edasi välispiiridel toimuva operatiivkoostöö integreeritud haldust, järgides kehtivatest sätetest tulenevaid piiranguid. Liikmesriigid ei suuda seda eesmärki üksi piisaval määral saavutada. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Ei kohaldata 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Ei kohaldata 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju ¨ Piiratud kestusega ettepanek/algatus – ¨ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA – ¨ Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA þ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus – rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku 2012–2013, – millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid[12] þ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: – ¨ rakendusametitele – þ Euroopa Liidu asutatud asutustele[13] – ¨ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele – ¨ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses ¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage) Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”. Märkused Käesolev finantsselgitus on esitatud tagantjärele, et anda täielik ülevaade agentuuri personalivajadustest seoses Frontexi määruse muudatuste vastuvõtmisega. Võttes arvesse ELi eelarveraskusi, tehakse ettepanek, et Frontex püüab täiendavate töötajatega (12 palgaastme AD ajutist töötajat) seotud kulud katta Frontexile liidu eelarvest juba eraldatud toetusest. Töötajate arvu suurendamisel prognoositav eelarvemõju puudub, nagu on selgitatud järgnevatel lehekülgedel esitatud tabelites. Frontex katab täiendavate assigneeringute vajadused osaliselt riikide lähetatud ekspertide arvu vähendamise kaudu, nagu selgitatud lisatud tabelites, või muude jaotises 1 saavutatud säästude kaudu. Kui vajadus täiendavate assigneeringute järele aga püsib, saab selle lahendada vastavalt Frontexi finantsmäärusele tegevdirektori otsusel toimuvate ümberpaigutuste ja ülekannete kaudu jaotisest 2 (halduseelarve, mis personalikulusid ei sisalda) jaotisse 1. 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. Agentuuri haldusnõukogu võtab iga aasta enne 31. märtsi vastu agentuuri eelmise aasta koondaruande ning edastab selle hiljemalt 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning kontrollikojale. Koondaruanne avalikustatakse. Iga viie aasta järel laseb haldusnõukogu koostada sõltumatu välishindamise määruse rakendamiseks. Hinnangus uuritakse, kui tõhusalt agentuur oma ülesannet täidab. Hinnang antakse ka agentuuri mõjule ja töökorraldusele. Esimeses pärast määruse (EL) nr 1168/2011 jõustumist koostatud hinnangus analüüsitakse ka vajadust parandada liikmesriikide välispiiride haldamise koordineerimist, sealhulgas Euroopa piirivalverühmade loomise teostatavust. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.2.1. Tuvastatud ohud Püsiv rändesurve Euroopa Liidu välispiiridele nõuab liikmesriikidevahelist suuremat koostööd, mida koordineerib Frontex ning mis tugineb ühisele vastutusele ja solidaarsusele, et tagada välispiiride võimalikult puutumatus ning aidata kaasa tugevdatud sisejulgeolekule Euroopa Liidus, edendades samal ajal piirihalduse valdkonnas täielikku kinnipidamist põhiõigustest. Agentuuri töötajate arvu suurendamine on vajalik selleks, et täita suuremaid volitusi ja nõudeid, mis on sätestatud muudetud määruses. Kas olemasoleva personali ümberpaigutamise võimalused on täielikult ära kasutatud? Kui taotletud uusi ametikohti ei eraldata, siis on selle tulemuseks kohaldatava liidu õiguse pidev eiramine. 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id) Agentuuri raamatupidamisarvestused esitatakse Euroopa Kontrollikojale heakskiitmiseks ja nende suhtes kohaldatakse heakskiidu andmise menetlust. Komisjoni siseauditi talitus teeb auditeid koostööd agentuuri siseaudiitoriga. 2.3. Pettuste ja muude eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. Agentuuri kontrollib Euroopa Pettustevastane Amet. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, mille mõju avaldub · Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Väljundite arv [Nimetus…...….] || Liigendatud/ liigendamata ([14]) || EFTA riigid[15] || Kandidaatriigid[16] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses 3A || 18.020301: Välispiiridel tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur — Toetus jaotistele 1 ja 2 || Liigendamata || EI || EI || EI || EI 3A || 18.020302: Välispiiridel tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur — Toetus jaotisele 3 || Liigendamata || EI || EI || EI || EI · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Väljundite arv [Nimetus …..] || Liigendatud/ liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses || Ei kohaldata || || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Väljundite arv || 18 02 Asutus: Välispiiridel tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur || || || Aasta 2012 || Aasta 2013 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU Jaotis 1 || Kulukohustused || (1) || 0 || +500* || || || || || || +500* Maksed || (2) || 0 || +500* || || || || || || +500* Jaotis 2 || Kulukohustused || (1a) || 0 || -500 || || || || || || -500 Maksed || (2a) || 0 || -500 || || || || || || -500 Jaotis 3 || Kulukohustused || (3a) || 0 || || || || || || || 0 || Maksed || (3b) || 0 || || || || || || || 0 Välispiiridel tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3a || 0 || 0* || || || || || || 0* Maksed || =2+2a +3b || 0 || 0* || || || || || || 0* * Kokku nähakse ette 12 uut ametikohta. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || Halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU Siseküsimuste peadirektoraat ||  Personalikulud || || || || || || || ||  Muud halduskulud || || || || || || || || Siseküsimuste peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || || || || || || || || miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta N[17] || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || || || || || || || || Maksed || || || || || || || || 3.2.2. Hinnanguline mõju [asutuse] assigneeringutele – þ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist – ¨ Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Täpsustada eesmärgid ja väljundid ò || || || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU VÄLJUNDID Väljundi liik[18] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku ERIEESMÄRK nr 1[19] || || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || Erieesmärk nr 1 kokku || || || || || || || || || || || || || || || || ERIEESMÄRK nr 2 || || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || Erieesmärk nr 2 kokku || || || || || || || || || || || || || || || || KULUD KOKKU || || || || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Hinnanguline mõju Frontexi inimressurssidele 3.2.3.1. Ülevaade – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist – þ Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta 2012 || Aasta 2013 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU Ametnikud (AD palgaastmed) || || || || || || || || Ametnikud (AST palgaastmed) || || || || || || || || Lepingulised töötajad || || || || || || || || Ajutised töötajad || 0 || 1,320 || || || || || || Riikide lähetatud eksperdid || 0 || -0,320 || || || || || || KOKKU || 0 || 1,000* || || || || || || Kokku nähakse ette 12 uut ametikohta. 12 palgaastme AD ametikoha hinnanguline maksumus oleks 1,32 miljonit eurot (12 x 0,11 miljonit eurot). Siiski oleks hinnanguline mõju agentuuri 2013. aasta eelarvele olematu, kuna kulusid tasakaalustaks praegu neid ülesandeid täitvate riikide lähetatud ekspertidega seotud kulude vähenemine. Asjaomased riikide lähetatud ekspertide ametikohad kaotatakse järk-järgult 2013. aasta jooksul. Ülejäänud kulud kaetakse jaotises 1 saavutatavatest täiendavatest säästudest või vajaduse korral vahendite ümberpaigutamise teel jaotisest 2 jaotisse 1 maksimaalses summas 750 000 eurot. Vajalike ametikohtade kirjeldus: 1 palgaastme AD 10 ametikoht – põhiõiguste ametnik Vastavalt Frontexi muudetud määruse artikli 26 lõikele 3 määrab haldusnõukogu ametisse põhiõiguste ametniku. Ametnik on oma ülesannete täitmisel sõltumatu ja annab aru otse haldusnõukogule. Nimetatud ametikoha loomine on agentuuri jaoks prioriteet ja see tuleb saavutada 2012. aasta jooksul. Vajalik asjatundlikkuse tase ja põhiõiguste ametniku staatus nõuavad kõrgemat algset palgaastet. Euroopa ombudsman algatas 6. märtsil 2012 omaalgatusliku uurimise selle kohta, kas Frontex täidab põhiõigustega seonduvaid kohustusi ja see hõlmab ka põhiõiguste ametniku ametikoha täitmist. 6 palgaastme AD7 ametikohta – Frontexi kontaktametnikud Vastavalt määruse artikli 3b lõikele 5 nimetab Frontex kontaktametniku igale ühisoperatsioonile ja katseprojektile, kuhu Euroopa piirivalverühmad lähetatakse. Määruse artikli 17 lõikes 3 on sätestatud seoses artikli 3b lõike 5 rakendamisega, et kontaktametnikuks saab nimetada ainult Frontexi töötaja, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju või Euroopa Ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste II jaotist. Agentuur käivitab ja koordineerib vastavalt oma iga-aastasele tööprogrammile kogu aasta vältel mitmeid ühisoperatsioone ja katseprojekte, kus kasutatakse Euroopa piirivalverühmasid. Osa nendest ühisoperatsioonidest on jätkuvad operatsioonid (st operatsioonid Vahemere piirkonnas ja Türgi-Kreeka maismaapiiril), mille puhul on seega vajalik kontaktametniku pidev kohalolek. Kuna Frontexi kontaktametnike ülesandeid täidavad praegu riikide lähetatud eksperdid, siis ajutiste töötajate värbamise korral vähendatakse riikide lähetatud ekspertide arvu kokku 6 võrra. 1 palgaastme AD7 ametikoht - teabevahetusametnik See ametikoht on ette nähtud selleks, et täita muudetud Frontexi määrusega (artikkel 11 koostoimes artiklitega 11c, 11d ja artikli 13 lõikega 2) sätestatud uusi ülesandeid: ICONET‑i (liikmesriikide migratsiooniteenistuste jaoks loodud turvaline veebipõhine teabevõrk) salastatud andmete, sealhulgas isikuandmete teistele ELi ametitele edastamise jaoks mõeldud teabevahetussüsteemi ja turvaliste teabevahetuskanalite, samuti portaali Frontex-One-Stop-Shop asendava rakenduse väljatöötamine ja käitamine. Nimetatud ülesande täitmiseks on vaja asjaomaseid kogemusi, teadmisi ja oskusi, et tagada nende täiendavate Frontexi funktsioonide rakendamine ja parim ärakasutamine ning sellest teavitamine vastavalt ELi õigusraamistikule. 3.2.3.2. 25. aprillil 2012 eelarvepädevatele institutsioonidele esitatud 2013. aasta eelarveprojekti käsitlevas komisjoni ettepanekus on ette nähtud 4 ametikohta (1 palgaastme AD8 ja 3 palgaastme AD7 ametikohta). 3.2.3.3. Asjaomase peadirektoraadi hinnanguline personalivajadus – þ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist – o Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: Hinnanguline väärtus täisarvuna (või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma) || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || || || || || || || XX 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || || || || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || || || || || || || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || || || || || || || || || || || ||  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[20] || XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) || || || || || || || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || || || || || || || XX 01 04 aa[21] || - peakorteris[22] || || || || || || || - delegatsioonides || || || || || || || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || Muud eelarveread (täpsustage) || || || || || || || KOKKU || || || || || || || 18 osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad || Koosseisuvälised töötajad || Täistööajale taandatud töötajate kulukalkulatsiooni kirjeldus peaks olema esitatud lisa jaos 3. 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – þ Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga. – ¨ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine. Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. Mõju mitmeaastasele finantsraamistikule puudub. Isegi juhul kui täiendavate töötajate värbamine nõuab agentuuri eelarve suurendamist, rahuldatakse need vajadused kooskõlas mitmeaastase finantsraamistikuga. – ¨ Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[23]. Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. Ei kohaldata 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus – þ Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist – Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku Täpsustage kaasrahastav asutus || || || || || || || || Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || || || || || || || || 3.3. Hinnanguline mõju tuludele – þ Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. – ¨ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: – ¨ omavahenditele – ¨ mitmesugustele tuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[24] Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6) Artikkel ………… || || || || || || || || Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab. Ei kohaldata. Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutusmeetod. Ei kohaldata [1] Määrus (EL) nr 1168/2011. [2] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine. [3] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b. [4] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad) (ELT L 105, 13.4.2006, lk 1). [5] Komisjoni 6. novembri 2006. aasta soovitus K(2006) 5186 (lõplik), millega kehtestatakse ühine „Praktiline käsiraamat piirivalveametnikele (Schengeni käsiraamat)”, mida liikmesriikide pädevad asutused peavad kasutama, kui teostavad isikute kontrolli piiril [6] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1931/2006, millega kehtestatakse maismaal liikmesriikide välispiiril toimuva kohaliku piiriliikluse eeskirjad ning muudetakse Schengeni konventsiooni sätteid (ELT L 29, 3.2.2007, lk 3). [7] Nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004, 26. oktoober 2004, Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta (ELT L 349, 25.11.2004, lk 1). [8] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 863/2007, 11. juuli 2007, millega kehtestatakse mehhanism piirivalve kiirreageerimisrühmade loomiseks, muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2007/2004 kõnealuse mehhanismiga seoses ning reguleeritakse külalisametnike ülesandeid ja volitusi (ELT L 199, 31.7.2007, lk 30). [9] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 574/2007/EÜ, 23. mai 2007, millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Välispiirifond aastateks 2007–2013 (ELT L 144, 6.6.2007, lk 22). [10] 4.-5. detsembril 2006. aastal Brüsselis toimunud 2768. justiits- ja siseküsimusi käsitleva ülemkogu kohtumise järeldused, dokumendi nr 15801/06 (Presse 341), 26. [11] Seda mudelit on täielikuna kirjeldatud ELi Schengeni kataloog, mis käsitleb välispiiride kontrolli, tagasisaatmist ja tagasivõtmist: soovitused ja parimad tavad, veebruar 2002. [12] Eelarvetäitmisviise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [13] Määratletud finantsmääruse artiklis 185. [14] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. [15] EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon [16] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani võimalikud kandidaatriigid. [17] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [18] Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms). [19] Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele. „Erieesmärk/eesmärgid ...” [20] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides. [21] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read). [22] Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond. [23] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24. [24] Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.