ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 21.9.2005 
KOM(2005) 438 lõplik 
2005/0182 (COD)   
Ettepanek 
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU DIREKTIIV, 
andmete säilitamise kohta, mida on töödeldud üldkasutatavate elektrooniliste 
sideteenuste osutamis el, ja millega muudeta kse direktiivi 2002/58/EÜ 
(komisjoni esitatud) 
  
{SEK(2005) 1131} 
 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1. E TTEPANEKU TAUST  
• Ettepaneku põhjused ja eesmärgid 
Kodanikud kasutavad igapäevasel asjaajamisel  elektroonilisi sidevõrke ja teenuseid 
üha enam. Kõnealuse teabevahetusega kaasnevad nn liiklusandmed või asukohaandmed, mis sisaldavad näiteks üksikasju helistaja asukoha, valitud numbri, kõne aja ja kestuse kohta. Ku i need lisatakse an dmetele, mis võimaldavad kindlaks 
teha abonendi või teenuse kasutaja, si is on sellised liiklusandmed olulised 
õiguskaitse ja turvalisusega seotud ees märkidel, nagu raskete kuritegude, nt 
terrorismi ja organise eritud kuritegevuse ennetamine, uurimine, avastamine ja kohtus 
menetlemine.  
Arvestades muutusi majandusmudelites ja t eenuste pakkumisel, nagu ühtsed tariifid, 
ettemakstud ja tasuta elektroonilised sidet eenused, ei säilita kõi k operaatorid alati 
liiklusandmeid samas ulatuses kui varasematel aastatel, vaid sõltuvalt pakutud teenusest. Seda suundumust tugevdab ka  hiljutine interne tiprotokollil põhineva 
telefonisideteenuse pakkumine, või isegi üh tse hinnatasemega teenused tavatelefoni 
side puhul. Sellise töökorralduse juures ei  pea operaatorid arve koostamiseks enam 
liiklusandmeid säilitama. Kui liiklusandmeid enam arvete koostamiseks või muudeks toiminguteks ei säilitata, ei ole need valits usasutustele ka õiguspärastel juhtumitel 
kättesaadavad. Teisisõnu m uudab selline areng palju ra skemaks valitsusasutuste 
kohustuse ennetada organiseerit ud kuritegevust ja terrorismi ning sellega võidelda, ja 
lihtsamaks kurjategijate omavahelise suhtlu se ilma hirmuta, et õiguskaitseorganid 
kasutavad nendega seotud sidea ndmeid nende takistamiseks. 
Kõnealuses valdkonnas on kiiresti vaja võtta  vastu ühtlustatud sä tted EL tasandil. 
Mõned liikmesriigid on võtnud või kavats evad võtta riiklikke meetmeid, mis 
nõuaksid, et osa operaatoritest või kõik ope raatorid säilitaksid ettenähtud andmeliike 
nii, et neid saaks vajaduse korral kasutada eelpool nimetatud eesmärkidel. 
Erinevused liikmesriikide liiklusandmete säilitamisega seotud õigusnormides ja tehnilistes normides on takistuseks elektrooniliste sideteenuste siseturul, kuna teenuse pakkujatele seatak se erinevaid nõudmisi olenev alt säilitatavate andmete 
liigist ja säilitamistingimustest. Kõnealused normid tuleks seega ühtlustada vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 14. 
120 
• Üldine taust 
Vajadust eeskirjade järele, mis ELi tasandil kindlustaksid liiklusandmete 
kättesaadavuse terrorismivastase võitluse jaoks kõigis 25 liikmesriigis, kinnitas Euroopa Ülemkogu oma 25. märtsi 2004. aasta  deklaratsioonis terrorismivastase 
võitluse kohta. Pärast terrorirünnakuid Madridile andis Euroopa Ülemkogu nõukogule ülesandeks analüüsida ettepa nekuid sideteenuste liiklusandmete 
säilitamist käsitlevate eeskirjade kehtes tamise kohta teenuse pakkujatele, et need 
oleks võimalik aastal 2005 vastu võtta . Asjakohase õigusakti vastuvõtmise 
esmatähtsust kõnealuses valdkonnas ki nnitati hiljuti 16. ja 17. juuni Euroopa 
Ülemkogu istungi järeldustes, samuti ka justiits- ja siseküsimuste nõukogu 13. juuni 
2005. aasta kohtumisel, pärast  terroriakte Londonis.
 
 
ET 3   ET • Ettepaneku valdkonnas kehtivad sätted 
Eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitleva direktiivi 2002/58/EÜ artiklitega 
6 ja 9 ühtlustatakse isikua ndmete kaitse eeskirjad, mida  kohaldataks elektrooniliste 
sideteenuste kasutamisega kaasnevate liik lus- ja asukohaandmete töötlemise suhtes. 
Kui kõnealuseid andmed enam edastamiseks ei vajata, tuleb need kustutada või anonüümseks muuta, v.a andmed, mis on vajalikud arvete koostamiseks või sidumistasude jaoks; nõusoleku küsimisel  võib teatud andmeid kasutada ka 
turustamiseesmärkidel ja lisaväärtusteenuse osutamiseks. Artikli 15 lõikes 1 sätestatakse, et liikmesriik võib ette näha  piiranguid (muuhulgas) artiklite 5, 6 ja 9 
reguleerimisalas, kui selline piiramine on vajalik, otstarbekas ja proportsionaalne meede selleks, et kaitsta demokraatli kus ühiskonnas riiklikku julgeolekut, 
riigikaitset, avalikku korda; ennetada, uurida, avastada ja  kohtus menetleda 
kuritegusid.
 
• Vastavus liidu muudele tegevusp õhimõtetele ja eesmärkidele 
Käesolev ettepanek on kooskõlas ühenduse õi guse ja põhiõiguste hartaga. Kuigi on 
selge, et kavandatav direktiiv mõjutab koda nike õigust eraelu puutumatusele, mis on 
tagatud harta artikliga 7 ja ka  õigust isikuandmete kaitsele, mis tagatud harta artikliga 
8, on nende õiguste rikkumine õigustatud harta artikli 52 kohaselt. Kõnealuste 
õiguste piiramine käesoleva ettepanekuga  on proportsionaalne ja vajalik, et 
saavutada üldiselt tunnustatud eesmärke kur itegevuse ja terrorismi ennetamisel ning 
nende vastu võitlemisel. 
Lisaks on ettepaneku mõju koda nike eraelule piiratud: es iteks määratakse selgelt 
kindlaks eesmärgid, milleks säilitatud andm eid võib kasutada, teiseks määratakse 
kindlaks säilitatavad andmeliigid ja kolmandaks määratakse kindlaks säilitamistähtaeg. Veel üks oluline tagatis on, et käesolevat direktiivi ei saa 
kohaldada side sisu suhtes – see viiks telekommunikatsiooni pealtkuulamiseni, mis jääb väljaspoole käesoleva õigusakti reguleerimisala.  
Teenuse- ja võrgupakkujate säilitatud andmete töötlemi ne vastavalt käesoleva 
direktiivi sätetele on kaetud andmekaitse üld-  ja erisätetega vastavalt direktiividele 
95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ, mis tegelikkuses tä hendab, et muid lis asätteid üldiste 
andmekaitsepõhimõtete ja andmete turvalisus e kohta ei ole vaja. See tähendab ka, et 
kõnealuste andmete töötlemine toimub kõigis liikmesriikides andmekaitsega tegelevate ametiasutuste täieliku järelvalve all. 
 
ET 4   ET 2. K ONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE  
• Konsulteerimine huvitatud isikutega 
Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtva ldkonnad ja vastajate üldiseloomustus  
2001. aastast seoses küberkuritegevust käsitleva foorumi koosolekutega on 
liiklusandmete küsimuses konsulteeritud õiguskaitseorganitega, elektrooniliste sideteenuste tööstusega ja andmekaitseekspertidega.  
14. juunil 2004. aastal korraldati vastavas isuline koosolek organiseeritud 
kuritegevuse vastase võitluse foorumi juhatusel, millest võtsid osa õiguskaitseorganite, tööstuse ja andmekaitseorganisatsioonide esindajad. 30. juulil 2004. aastal esitasid infoühiskonna  ja meedia peadirektoraat  ning õigus-, vabadus- ja 
turvalisusküsimuste peadirektoraat  ühise nõuandedokumendi liiklusandmete 
säilitamise kohta, valmistamaks ette asjakohast 21. septembri 2004. aasta avalikku seminari. Ühisele nõuandedokumendile saadi kaastöid ja arvamu si mitmelt poolt, 
eriti tööstuselt ja kodanikuõigustega tegele vatelt ühendustelt. 21. septembri avalik 
seminar andis komisjonile lisateavet.  
Ettepaneku koostamisel toetus komisjon la iaulatuslikule teemakohasele avalikule 
arvamusvahetusele, sealhulgas arut eludele Euroopa Parlamendis.  
Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine
 
Konsulteerimine kinnitas, et side liiklu sandmete säilitamine on õiguskaitseorganite 
jaoks oluline vahend kuritegevuse ja terrorismi ennetamiseks ning nendega võitlemiseks. Õiguskaitseorganid osutasid se llele, et nende eesmärkide täitmise jaoks 
peaks säilitamistähtaeg olem a nii pikk kui vajalik ja hõlmama nii palju andmeid kui 
vajalik. Eelkõige raskete kuritegude tööm ahuka uurimise puhul, mille lõpuleviimine 
võib võtta aastaid, läheb pidevalt vaja ka  vanemaid andmeid. Toodi mitmeid näiteid 
juhtumite kohta, kus sellised andmed osut usid eeluurimisel oluliseks, peamiselt 
selliste kuritegude puhul nagu pommirünnakud ja mõrvad.  
Euroopa telekommunikatsiooni- ja intern etitööstuse huvirühmade esindajad ja ka 
iseseisvad elektroonilisi sideteenuseid pakkuvad äriühingud aval dasid arvamust, et 
kuigi nemad on nõus õiguskaitsega koostööd tegema ja on seda ka teinud, kaasnevad 
pikkade säilitamistähtaegadega märkim isväärsed kulud ja andmete lihtne 
alleshoidmine oleks piisav. Nad palusid, et säilitamistähtajad ei ületaks kuute kuud, 
kuna suur osa õiguskaitseorgan ite taotletud andmetest ei ole vanemad kui kuus kuud, 
ja mehhanismide loomist neile tekitatud lisakulude hüvitamiseks.  
Andmekaitsega tegelevate ametiasutust e esindajad ja kodanikuõiguste ühendused 
väitsid, et andmete säilitamine tähenda b kodanike eraelu puutumatuse rikkumist, 
mistõttu peaksid säilitamistähtajad ol ema nii lühikesed kui võimalik. Kokkuvõttes 
kaheldi kuute kuud ületavate säilitamist ähtaegade proportsionaalsuses. Nad 
väljendasid ka muret säilitamise lõplikkuse ja eesmärkide suhtes, mis tuleks selgelt 
määratleda. 
 
ET 5   ET Käesolevas ettepanekus sätestatakse tasaka alustatud lähenemine ja see põhineb lisas 
esitatud mõju hindamisel. Õiguska itse põhivajadused katab mobiili- ja 
tavatelefoniteenustega kaasnevate liiklusandmete puhul ühe aasta pikkune 
säilitamistähtaeg ja internetikasutuseg a kaasnevate liiklusandmete puhul kuue kuu 
pikkune säilitamistähtaeg, mis samas piirab  ka tööstusele te kitatud kulusid ja 
kodanike eraelu puutumatuse rikkumist. K uue kuu pikkune säilitamistähtaeg oleks 
olnud liiga lühike (isegi kui suur osa õiguskaitseorganite taotlustest hõlmab andmeid, 
mis ei ole vanemad kui kuus  kuud), sest kuuest kuust vane maid andmeid taotletakse 
üldiselt seoses kõige raskemate kurite gudega, nt terrorismi ja organiseeritud 
kuritegevuse või tapmisega. 
• Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine 
Välisekspertiisi korraldamine ei olnud vajalik.  
• Mõju hindamine 
Arvesse on võetud erinevaid võimalusi . 2002. aastal kutsus nõukogu selgesõnaliselt 
üles pidama kahekõnet nii siseriiklikul  kui ELi tasandil, leidmaks andmete 
säilitamise probleemile sellist lahendus t, kus oleksid olemas vahendid nii 
kuritegevuse ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja kohtus menetlemiseks kui ka füüsiliste isikute põhiõiguste ja -vabaduste, samuti andmete ja kirjavahetuse kaitseks. 
Kuigi avalik konsulteerimine ja arvamu svahetus kõnealusel teemal on olnud 
laiaulatuslik, sealhulgas ka arutelu Euroopa Parlamendis,  ei ole nende tulemusena 
ühtset lahendust leitud. 
Kui andmete säilitamisega ei tegelda, jäävad olemasolevad andmete säilitamist 
käsitlevad õigusnormid killustatuks. Mittesi duv õigusakt ei tule kõne alla, kuna see ei 
võimalda piisavat õiguskindlust. Kolmanda samba raamesse kuuluv algatus andmete säilitamise kohustuste kohta jäeti samuti kõrvale, kuna see ei ühilduks kehtiva 
ühenduse õigusega. Õigusakti koostamist nõudis oma deklaratsioonis terrorismivastase võitluse kohta ka Euroopa Ülemkogu.  
Ettepanek direktiivi kohta võimaldab sise turu jaoks vajalikku ühtlustamise taset. 
Võrreldes määrusega jätab direktiiv rakendamisel liikmesriikidele teatavad manööverdamisvõimalused tundlikus valdkonnas rakendamisel. Määrus oleks olnud liialt jäik, eriti võttes arvesse erinevate ope raatorite kasutatavat tehnilist korraldust 
erinevates maades. Direktiiv jätab liikmesr iikidele piisava varu siseriiklike piirangute 
arvestamiseks. Igal juhul ei ole võim alik jääda praeguse olukorra juurde, kuna 
erinevad siseriiklikud sätt ed kõnealuses valdkonnas taki stavad teenuste vaba 
pakkumist. Käesoleva õigusakti valikule ja konkreetsele õiguslikule alusele, milleks on EÜ asutamislepingu artikkel 95, osutati ka komisjoni personali 22. märtsi 2005. 
aasta töödokumendi SEK (2005) 420 õiguslikus  analüüsis. Komisjon viis läbi mõju 
hindamise, mille aruanne on kättesaadav: 
http://europa.eu.int/comm/dgs/justice_hom e/evaluation/dg_coordination_evaluation_
annexe_en.htm. 
 
ET 6   ET 3. E TTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG  
• Kavandatava meetme kokkuvõte 
Kavandatava direktiivi eesmärk on ühtlu stada üldkasutatavate elektrooniliste 
sideteenuste või üldkasutata vate sidevõrkude pakkujate kohu stusi säilitada teatavaid 
sideandmeid, nii et neid oleks võimalik  edastada liikmesriikide pädevatele 
ametiasutustele raskete kuritegude, nt te rrorismi ja organi seeritud kuritegevuse 
ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks ja kohtus menetlemiseks. 310 
• Õiguslik alus 
EÜ asutamislepingu artikkel 95. 
• Subsidiaarsuse põhimõte 
Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse juhul, kui ettepanek ei kuulu ühenduse 
ainupädevusse.  
Liikmesriigid ei saa ettepaneku eesmärke täielikult saavutada järgmis(t)el 
põhjus(t)el. 
Liiklusandmete säilitamistäht aegade ühtlustamist ei saa l iikmesriigid ise saavutada. 
ELi meede, mida nõudis Euroopa Ülemkogu, tagab liiklusandmete säilitamise ja 
nende kättesaadavuse õiguskaitseorgan itele terves Euroopa Liidus.  
Kuna õiguskaitseorganite juurdluste tõhusus  sõltub suurel määral  rahvusvahelisest 
koostööst ja erinevatel siseriiklikel valikutel on halb mõ ju elektrooniliste 
sideteenuste turule, on üleeuroopali ne liiklusandmete säilitamisskeemide 
ühtlustamine kõige sobivam meede. Kulude hüvitamise põhimõte võimaldab siseturul luua võrdsed võimalused el ektrooniliste sidetee nuste pakkujatele. 
Ühenduse meetmega saavutatakse ettepane ku eesmärgid paremini järgmis(t)el 
põhjus(t)el. 
ELi meetmega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini, sest see tagab 
liiklusandmete üleeuroopalise säilitamise ja nende kättesaadavuse õiguskaitseorganitele ühesugustel tingimustel . Sellest on kasu ka elektroonilise side 
tööstusel, eriti neil äriühi ngutel, kes pakuvad teenuseid mitm es liikmesriigis, sest nad 
saavad oma tehnoloogia standardida. 
325 
Kvalitatiivsed näitajad, mis osutavad, et liidu tasemel saab eesmärki paremini saavutada, on õiguskaitseorganite tõhusus  kuritegevuse ja terrorismi ennetamisel 
ning sellega võitlemisel, eriti organiseerit ud kuritegevuse ja terrorismi puhul, mis on 
tihti piiriülesed. 
327 
Ettepanek piirdub sellega, mida liikmesriigid piisaval tasemel saavutada ei suuda ja mida liit suudab, määrates kindlaks sä ilitamiskohustuste ulatuse elektrooniliste 
sideteenuste või üldkasutatavate side võrkude pakkujatele. Ettepanek jätab 
liikmesriikide valida, millistel ametiasutust el peaks olema juurdepääs säilitatud 
 
ET 7   ET andmetele ja millistel tingimustel. Juurdepääs teabele ja selle vahetamine asjaomaste 
õiguskaitseorganite vahel on teema, mi s jääb väljaspoole EÜ asutamislepingu 
reguleerimisala.  
Siinjuures on vaja nimetada, et komisjon valmistab praegu ette õigusaktide eelnõusid 
vastavalt Euroopa Liidu lepingule seos es teabe kättesaadavuse põhimõttega 
õiguskaitseorganitele ning seoses andmete säilitamise põhimõtete kehtestamisega kolmanda samba raames. Tuleks veel märk ida, et käesoleva direktiivi kohaselt 
säilitatud andmetele võib juurdepääsu võima ldada ainult õiguskaitse eesmärkidel s.t 
säilitatud andmetele ei saa juurdepääsu elektrooniliste sideteenuste pakkujad. 
Seetõttu on ettepanek subsid iaarsuse põhimõttega kooskõlas. 
• Proportsionaalsuse põhimõte 
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõtte ga kooskõlas, kuna selle mõju kodanikele 
ja tööstusele on piiratud võimalikult suures ulatuses. Tuleks meenutada, et käesolev 
õigusakt tegeleb ainult liiklusandmetega, mi da elektrooniliste sideteenuste pakkujad 
töötlevad. Elektrooniliste sideteenuste sisu jääb väljaspoole direktiiv reguleerimisala.  
Selleks et tasakaalustada võimalikult hästi kõiki kaasatud sotsiaalseid, 
majanduslikke, turvalisuse ja eraelu puutumat usega seotud huve, on eelkõige peetud 
kinni põhiõigustest ja –vabadustest, eriti õigu sest elule, ja seatud ranged piirangud 
seoses eraelu puutumatuse rikkumisega.
 
Seetõttu on direktiivi ettepaneku puhul võe tud arvesse proportsionaalsuse põhimõtet, 
peamiselt kavandatud säilitamistähtaegad e puhul, telefoni- ja  internetiandmete 
eristamisel, säilitamisele kuuluvate a ndmete liikide määratlemisel ja kulude 
hüvitamise skeemi puhul. Eelkõige seab e ttepanek ranged piirangud eesmärkidele, 
mille täitmiseks võib säilitatud andmeid õiguskaitseorganitele edastada. Andmekaitset käsitlevad õigusaktid on säilitatud andmete suhtes täielikult kohaldatavad, kusjuures mõju üksikisikute õigustele ja ettevõ tjatele on piiratud, 
valides säilitamiseks kindlaksmääratud liik lusandmete kogumi. Lisaks on arvesse 
võetud kehtivat äritava, vähendades märkim isväärselt säilitatavate andmete mahtu, 
määrates interneti kasutamise käigus tekki vate liiklusandmete säilitamiseks lühema 
tähtaja kui tavaliste mobiil- või tava telefoniside liiklusandmete jaoks. 
Riikide valitsuste, majandusettevõtjate ja  kodanike rahalist ja halduskoormust on 
mitmel viisil vähendatud. Esiteks võimaldab direktiiv ühtlustamist, mis tähendab selle järgimiseks tehtavate kulutuste vähenemist elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate jaoks. Teiseks on rangete piirangutega 
vähendatud nii säilitamistähtaegadega kui säilitatavate andmekogumitega kaasnevat 
kulu. Võttes arvesse meetme tähtsust kur itegevuse ja terrorismi ennetamisel ja 
sellega võitlemisel, loetakse  liikmesriikidele kulude hüvita mise näol tekkida võivat 
lisakulu proportsionaalseks (vt mõju hindamine).  
Tuleks veel rõhutada, et direktiiv ei võta liikmesriikidelt võimalust taotleda 
erimeetmeid andmete säilitamiseks juhul, kui kahtlusalune või kuritegelik ühendus 
on juba kindlaks tehtud või kui tegu on erijuhtumiga nagu näiteks terrorirünnak.
 
• Vahendite valik 
 
ET 8   ET Kavandatav õigusakt: direktiiv. 
Muud õigusaktid ei ole kohaldatav ad järgmis(t)el põhjus(t)el: 
Sobiva õigusliku aluse küsimust seoses ettepanekuga liiklusandmete säilitamise 
kohta käsitleti hiljuti komisjoni personali töödokumendi s. Lühidalt võib kõnealuses 
dokumendis avaldatud seisukoha võtta kokku nii, et liiklusandmete säilitamise 
küsimusega on tegeldud juba varem, eel nevates õigusaktides, mis tuginevad 
esimesest sambast tulenevale õigusli kule alusele näiteks eespool nimetatud 
ülalnimetatud direktiivid 2002/58/EÜ ja  95/46/EÜ. Analüüsis väidetakse, et 
kõnealust küsimust ei ühtlustatud direktiiv iga 2002/58/EÜ ainuüksi suutmatuse tõttu 
saavutada poliitilist kokkulepet tegelike säilitamistäh taegade kohta, ja jõutakse 
järeldusele, et seetõttu peab ka edasiste  õigusaktide puhul liiklusandmete säilitamise 
kohta (vastupidiselt sä tetele, mis reguleerivad õigus kaitseorganite juurdepääsu 
nendele andmetele ja nende andmete vahetust) võtma aluseks esimesest sambast tulenevad õigusaktid. See loogika on kooskõl as Euroopa Liidu lepingu artikliga 47, 
mis reguleerib Euroopa Liidu lepingu ja EÜ  asutamislepingu vahekorda, sätestades 
selle, et ükski Euroopa Liidu lepinguga kooskõlas vastuvõetud õigusakt ei tohi 
mõjutada EÜ asutamislepinguga kooskõlas vastuvõetud õigusraamistikku. 
4. M
ÕJU EELARVELE  
Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. 
5. L ISATEAVE  
• Kehtetuks muutmise klausel 
Ettepanek sisaldab kehtetuks muutumise kl auslit. Komisjoni abistamiseks kontrolliva 
organina on ette nähtud andmete säilitami sega tegeleva foorumi loomine. See rühm 
võiks koondada elektrooniliste sideteenuste  valdkonna tehnilisi eksperte ja ka 
õiguskaitseorganite ning andmekaitsega te gelevate ametiasutuste esindajaid.  
• Vastavustabel 
Liikmesriigid peavad komisjonile edastama direktiivi siseriiklikku õigusse ülevõtvate 
sätete tekstid ning nende sätete ja käesoleva direktiivi vastavustabeli. 
 
ET 9   ET 2005/0182 (COD) 
Ettepanek 
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU DIREKTIIV, 
andmete säilitamise kohta, mida on töödeldud üldkasutatavate elektrooniliste 
sideteenuste osutamis el, ja millega muudeta kse direktiivi 2002/58/EÜ 
EUROOPA PARLAMENT JA EU ROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutam islepingut, eriti selle artiklit 95, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,1 
võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,2 
võttes arvesse regioonide komitee arvamust,3 
tegutsedes asutamislepingu arti klis 251 sätestatud korras 
ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direk tiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta 
isikuandmete töötlemisel
4 kohustatakse liikmesriike tagama füüsiliste isikute õigusi ja 
vabadusi, eelkõige õigust eraelu puutumatus ele isikuandmete töötlemisel, et seeläbi 
tagada isikuandmete vaba liikumine ühenduses.  
(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direkt iiviga 2002/58/EÜ, milles käsitletakse 
isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris5, on 
direktiivis 95/46/EÜ sätestatud põhimõtte d muudetud elektroonilise side sektori 
eeskirjadeks. 
(3) Direktiivi 2002/58/EÜ artiklites 5, 6 ja  9 määratletakse eeskirjad, mida võrgu- ja 
teenusepakkujad peavad kohaldama elektrooniliste sideteenuste kasutamisega kaasnevate liiklus- ja asukohaandmete töö tlemise suhtes. Kui kõnealuseid andmed 
enam side edastamiseks ei vajata, tule b need kustutada või muuta anonüümseks v.a 
andmed, mis on vajalikud arvete koostamise ks või sidumistasude jaoks; nõusoleku 
küsimisel võib teatud andmeid kasuta da ka turustamiseesmärkidel ja 
lisaväärtusteenuse osutamiseks. 
                                                
 
1 ELT C […], […], lk […]. 
2 ELT C […], […], lk […]. 
3 ELT C […], […], lk […]. 
4 EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. 
5 EÜT L 201, 30.7.2002, lk 37. 
 
ET 10   ET (4) Direktiivi 2002/58/EÜ artikli 15 lõikes  1 sätestatakse tingimused, mille kohaselt 
liikmesriigid võivad piirata direktiivi artiklites 5 ja 6, artikli 8 lõigetes 1, 2, 3 ja 4 ning 
artiklis 9 sätestatud õigusi ja kohustusi; kui sellised era ndid on vajalikud, otstarbekad 
ja proportsionaalsed demokr aatlikus ühiskonnas avaliku korra eesmärkidel, s.t et 
kaitsta riiklikku julgeole kut (s.t riigi julgeole kut), riigikaitset, ava likku turvalisust, või 
selleks, et ennetada, uurida, avastada  ja kohtus menetleda  kuritegusid või 
elektroonilise sidesüsteemi volitamata kasutamist; 
(5) Mitmed liikmesriigid on võtnud vastu õigusaktid, mille kohaselt teenuse pakkujad 
peaksid andmeid säilitama kuritegude ennetamiseks, uurimiseks ja kohtus menetlemiseks; erinevate siseriiklike õigusaktide sätted erinevad üksteisest märkimisväärselt; 
(6) Õiguslikud ja tehnilised erinevused siser iiklike sätete vahel, mis käsitlevad andmete 
säilitamist kuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks ja kohtus 
menetlemiseks, on takistuseks elektroonili ste sideteenuste siseturul; teenuse 
pakkujatele seatakse erinevai d nõudmisi olenevalt säilita tavate andmete liigist, 
säilitamistingimustest ja säilitamistähtaegadest; 
(7) Justiits- ja siseküsimuste nõukogu 20. sept embri 2001. aasta kohtu mise järeldustes 
nõutakse, et õiguskaitseorganitel peaks ol ema võimalus uurida kuritegusid, millega 
kaasneb elektrooniliste sidevahendite kasutamine ja võtta õigusmeetmeid selliste kuritegude toimepanijate suhtes, järgides samas tasakaalu isik uandmete kaitse ja 
õiguskaitseorganite vajaduste vahel evid a eeluurimisel juurdepääsu andmetele; 
(8) Justiits- ja siseküsimuste nõukogu 19. dets embri 2002. aasta kohtu mise järeldustes 
rõhutatakse, et elektrooniliste sideteenuste  võimaluste märkimisväärse kasvu tõttu on 
elektrooniliste sideteenuste kasutamisega seot ud andmed eriti olulised ja seetõttu ka 
väärtuslik vahend kuritegevuse  ja kuritegude, eriti or ganiseeritud kuritegevuse 
ennetamisel, uurimisel, avastamisel ja kohtus menetlemisel; 
(9) Pärast terrorirünnakuid Madridile andis Euroopa Ülemkogu nõukogule 25. märtsi 
2004. aasta ülesande analüüsida ettepanekuid sideteenuste liiklusa ndmete säilitamist 
käsitlevate eeskirjade kehtesta mise kohta teenuse pakkujatele; 
(10) Deklaratsioonis, mille võttis vastu er akorraline mitteametlik Ülemkogu 13. juulil 
2005, kinnitatakse vajadust võtta meetmeid seoses elektrooniliste sideteenuste 
liiklusandmetega niipea kui võimalik; 
(11) Võttes arvesse liiklusandmete tähtsust  raskete kuritegude , nt organiseeritud 
kuritegevus ja terrorism ennetamisel, uurimisel, avastamisel ja kohtus menetlemisel, mida näitavad uurimused ja kinnitab mitm ete liikmesriikide pr aktiline kogemus, on 
vaja tagada elektrooniliste sideteenuste  pakkujate üldkasuta tavate elektroonilise 
sideteenuse või üldkas utatava võrguteenuse pakkum isel töödeldud andmete 
säilitamine teatud ajavahemiku jooksul; 
(12) Säilitatava teabe liikid e puhul on arvestatud asjakohase tasakaaluga ra skete kuritegude 
ennetamisel, uurimisel, avastamisel ja  kohtus menetlemisel saadava kasu ja 
põhjustatud eraelu puutumatuse rikkumise taseme vahel; ka kohaldatava üheaastase 
säilitamistähtaja puhu l, mis on ainult internetipro tokolli põhiste elektrooniliste 
 
ET 11   ET sideteenuste puhul vastavalt kuue kuu pikkune , on mõistlikkuse piires arvesse võetud 
tasakaalu kõigi kaasatud huvide vahel; 
(13) Võttes arvesse tõsiasja, et andmete sä ilitamine toob elektrooni liste sideteenuste 
pakkujate jaoks kaasa märkimisväärsed lisa kulud, samas kui see on kasulik ühiskonna 
avalikule julgeolekule üldiselt, on asjakohane ette näha, et liikmesriigid hüvitaksid direktiivi tagajärjel seatud kohustust e täitmise tõttu tekkinud lisakulud; 
(14) Elektrooniliste sideteenustega seot ud tehnoloogia muutub kiiresti ja pädevate 
ametiasutuste õiguslikud nõudmised või vad muutuda; sellises olukorras nõu 
andmiseks näeb komisjon ette foorumi loomise, kuhu on koondatud õiguskaitseorganite, elektroonilis te sideteenuste tööstuse ja  andmekaitsega tegelevate 
ametiasutuste esindajad; 
(15) Tuleb meenutada, et direktiivid 95/ 46/EÜ ja 2002/58/EÜ on täielikult kohaldatavad 
käesoleva direktiivi kohaselt säilitatavate a ndmete suhtes; direktiivi 95/46/EÜ artikli 
30 lõike 1 punkt c näeb ette konsulteerimi se artikli 29 alusel asutatud töörühmaga; 
(16) On oluline, et liikmesr iigid võimaldaksid õiguslikke meetmeid, mis tagaksid käesoleva 
direktiivi kohaselt säilitatud andmete kättesaadavuse ainult pädevatele siseriiklikele ametiasutustele kooskõlas siseriikliku õiguseg a, täielikult kinni pidades asjaomaste 
isikute põhiõigustest; kõnealused meetme d sisaldavad eel kõige asjakohaseid 
tingimusi, piiranguid ja  tagatisi, et tagada säilitat ud andmete vastavus põhiõigustele 
nagu see on kindlustatud eelkõige inimõi guste ja põhivabaduste kaitse Euroopa 
konventsiooniga; 
(17) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vaja likud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt 
nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivile 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse 
komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused;
6 
(18) Võetava meetme eesmärki, milleks  on ühtlustada teenusepakkujate kohustused 
säilitada teatavaid sideandmeid, nii et ol eks tagatud nende kättesaadavus raskete 
kuritegude, nt terrorismi ja organiseerit ud kuritegevuse ennetamiseks, uurimiseks, 
avastamiseks ja kohtus menetlemiseks, ei ol e liikmesriikidel võimalik piisaval määral 
saavutada ning seetõttu on eesmärk meetme ul atuse ja mõju tõttu paremini saavutatav 
ühenduse tasandil. Ühendus võib võtta meetme id kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 
sätestatud subsidiaarsuse põhimõtte ga. Nimetatud artiklis sätestatud 
proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe  käesolev direktiiv kaugemale sellest, 
mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks. 
(19) Käesolevas direktiivis peetakse kinni põhiõigustest  ja eelkõige Euroopa Liidu 
põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtetest; eelkõige püüab käesolev direktiiv koos 
direktiiviga 2002/58/EÜ tagada põhiõigustest  kinnipidamist kodanike eraelu ja 
teabevahetuse puutumatusest kinnipidamise ja isikuandmete kaitsmisega (harta artiklid 
7 ja 8); 
                                                 
6 EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. 
 
ET 12   ET ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: 
Artikkel 1 
Sisu ja reguleerimisala 
1. Käesoleva direktiivi eemärk on ühtlu stada üldkasutatav ate elektrooniliste 
sideteenuste või üldkasutatavate si devõrkude pakkujate kohustused töödelda ja 
säilitada teatavaid andmeid, et need olek sid kättesaadavad raskete kuritegude, nt 
terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse enne tamiseks, uurimiseks, avastamiseks ja 
kohtus menetlemiseks.  
2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse nii füüsiliste kui juriidiliste isikute liiklus- ja 
asukohaandmete suhtes, nagu ka sellega seot ud teabe suhtes, mis on vajalik abonendi 
või registreeritud kasutaja kindlaksmäär amiseks. Direktiiv ei ole kohaldatav 
elektroonilise sideteenuse sisu  suhtes, sealhulgas teave,  mis kaasneb elektroonilise 
sidevõrgu kasutamisega. 
Artikkel 2 
Mõisted 
1. Käesolevas direktiivis kehtivad mõis ted, mis sisalduvad direktiivides 95/46/EÜ, 
2002/21/EÜ7 ja ka direktiivis 2002/58/EÜ. 
2. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: 
a) andmed – liiklus- või asukohaandm ed, samuti seonduv teave, mis on vajalik 
abonendi või kasutaja kindlaks tegemiseks; 
b) kasutaja – juriidiline või füüsiline isik, kes kasutab üldkasutatavat 
elektroonilist sideteenust isiklike l või ärilistel eesmärkidel, ilma et ta oleks tingimata 
kõnealust teenust tellinud; 
. 
Artikkel 3 
Kohustus andmeid säilitada 
1. Erandina direktiivi 2002/58/EÜ artiklites t 5, 6 ja 9, võtavad liikmesriigid meetmeid, 
mis tagavad, et nende jurisdiktsiooni alla  kuuluvate üldkasutat avate elektrooniliste 
sideteenuste või üldkasutatavate side võrkude pakkujate tegevusega kaasnevad või 
nende töödeldud andmed säilitatakse vastav alt käesoleva direktiivi sätetele.  
2. Liikmesriigid võtavad meetmeid, et vast avalt käesolevale direktiivile säilitatud 
andmed oleksid kättesaadavad ainult päde vatele siseriiklikele ametiasutustele, 
konkreetsetel juhtudel ja vastaval t siseriiklikule õigusele, se lleks et ennetada, uurida, 
                                                 
7 EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33. 
 
ET 13   ET avastada ja kohtus menetleda raskeid kurit egusid nagu terrorism ja organiseeritud 
kuritegevus.  
Artikkel 4 
Säilitatavate andmete liigid 
Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiivi kohaselt säilitatakse järgmisi andmeliike: 
(a) andmed, mis on vajalikud sideallika leidmiseks ja kindlaksmääramiseks. 
(b) andmed, mis on vajalikud side sihtpunk ti leidmiseks ja kindlaksmääramiseks. 
(c) andmed, mis on vajalikud side kuupäeva, aja ja kestuse kindlaksmääramiseks; 
(d) andmed, mis on vajalikud side liigi kindlaksmääramiseks; 
(e) andmed, mis on vajalikud sidevahe ndi või oletatava sidevahendi 
kindlaksmääramiseks; 
(f) andmed, mis on vajalikud mobiilsidevahendi asukoha kindlaksmääramiseks; 
Andmed, mida ülalnimetatud andmeliikide kohase lt tuleb säilitada, on täpsemalt määratletud 
lisas.  
Artikkel 5 
Lisa läbivaatamine 
Lisa vaadatakse läbi korrapäraselt vastavalt mene tlusele, millele on osutatud artikli 6 lõikes 2.  
Artikkel 6 
Komitee 
1. Komisjoni abistab komitee, kuhu kuuluvad li ikmesriikide esindajad ja eesistujana 
komisjoni esindaja. 
2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse  1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, 
võttes arvesse nimetatud ot suse artikli 8 sätteid. 
3. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes  6 sätestatud tähtaeg on kolm kuud.  
Artikkel 7 
Säilitamistähtajad 
Liikmesriigid tagavad, et artiklis 4 osutatud an dmeliike säilitatakse ühe aasta pikkuse tähtaja 
jooksul alates side toimumise kuupäevast, välj a arvatud andmed, mis on  seotud peamiselt või 
täielikult internetiprotoko lli põhiselt toimunud elektroonilise sidega. Viimaste 
säilitamistähtaeg on kuus kuud. 
 
ET 14   ET Artikkel 8 
Säilitatavate andmete säilitamistingimused 
Liikmesriigid tagavad, et andmed säilitatakse va stavalt käesolevale dire ktiivile sel viisil, et 
säilitatud andmeid ja kogu muud andmetega seonduvat vajalikku teavet saaks taotlusel 
viivitamatult pädevatele ametiasutustele edastada.  
Artikkel 9 
Statistika 
Liikmesriigid tagavad, et üldkasutatava elektr oonilise sideteenuse pakkumisega seoses 
töödeldud säilitatud andmete kohane statistika ed astatakse Euroopa Komisjonile igal aastal. 
Selline statistika hõlmab: 
– juhtumeid, mil teavet on edastatud asjakohast ele ametiasutustele vastavalt kohaldatavale 
siseriiklikule seadusele, 
– aega, mis jääb andmete säilitamise kuupäeva ja kuupäeva vahele, mil pädev ametiasutus 
andmete edastamist taotles; 
– juhtumeid, mil taotlusi ei olnud võimalik täita. 
Selline statistika ei sisalda isikuandmeid. 
Artikkel 10 
Kulud 
Liikmesriigid tagavad, et üldkasutatavate elek trooniliste sideteenuste  või üldkasutatavate 
sidevõrkude pakkujatele hüvitatakse ettenä itamisel lisakulud, mis on ilmnenud neile 
käesoleva direktiivi tulemusena  asetatud kohustuste täitmisel.  
Artikkel 11 
Direktiivi 2002/58/EÜ muutmine 
Direktiivi 2002/58/EÜ artiklisse 15 lisata kse lõige 1a järgmises sõnastuses: 
”1a. Lõige 1 ei ole kohaldatav kohustuste su htes, mis seonduvad andmete säilitamisega 
raskete kuritegude nagu terrorism ja organi seeritud kuritegevus ennetamise, uurimise, 
avastamise ja kohtus menetlemisega tulene valt direktiivist 2005/.../EÜ. * * ELT L nr ….”. 
Artikkel 12 
Hindamine 
1. Hiljemalt kolme aasta möödumisel kuupäevast, millele on osutatud artikli 13 lõikes 
1, esitab komisjon Euroopa Parlamend ile ja nõukogule käesoleva direktiivi 
kohaldamise ja selle mõju hindamise seoses majandusettevõtjate ja tarbijatega, võttes arvesse artikli 9 kohaselt komisjonile esit atud statistilisi te gureid, selleks et 
 
ET 15   ET otsustada, kas käesoleva direktiivi sätteid on  vaja muuta, eelkõi ge seoses artiklis 7 
sätestatud säilitamistähtaegadega. 
2. Selleks analüüsib komisjon kõiki tähelepa nekuid, mis liikmesriigid või üksikisikute 
kaitsega tegelev töörühm talle on esita nud isikuandmete töötlemise kohta, nagu 
sätestatud direktiivi 95/46/EÜ artiklis 29. 
Artikkel 13 
Ülevõtmine 
1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva dire ktiivi täitmiseks va jalikud õigusnormid 
[hiljemalt 15 kuu möödumisel direktiivi vastuvõtmisest]. Nad edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste õigusnormide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile. 
Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende 
ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise 
viitamise viisi näevad ette liikmesriigid. 
2. Liikmesriigid teatavad komisjonile vast avalt käesolevale direktiivile kohandatud 
tähtsamate õigus- ja haldusnormide teksti. 
Artikkel 14 
Jõustumine 
Käesolev direktiiv jõustub ka hekümnendal päeval pärast se lle avaldamist Euroopa Liidu 
Teatajas. 
Artikkel 15 
Adressaadid 
Käesolev direktiiv on adre sseeritud liikmesriikidele. 
Brüssel,  
Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel 
president eesistuja 
 
ET 16   ET Lisa 
Säilitamisele kuuluvad andmeliigid käesoleva dire ktiivi artiklis 4 määratletud liikide alusel. 
a) Andmed, mis on vajalikud sideallika leidmiseks ja kindlaksmääramiseks: 
(1) Tavatelefonivõrgu puhul: 
(a) Helistaja telefoninumber; 
(b) Abonendi või registreeritud ka sutaja nimi ja aadress; 
(2) Mobiiltelefonivõrgu puhul: 
(a) Helistaja telefoninumber; 
(b) Abonendi või registreeritud ka sutaja nimi ja aadress; 
(3) Internetiühenduse, e-posti ja  internetitelefoni puhul: 
(a) Dünaamiline või staatiline internetiühenduse pakkujale viitav 
internetiprotokolli aadress; 
(b) Sideallika kasutajatunnus; 
(c) Üldkasutatavasse telefonivõrku saabuva side ühendustunnus või 
telefoninumber; 
(d) Abonendi või registreeritud kasutaja nimi ja aadress, kelle nimele 
internetiprotokolli aadress, ühend ustunnus või kasutajanimi olid 
registreeritud hetkel, mil side toimus. 
b) Andmed, mis on vajalikud side sihtpu nkti leidmiseks ja kindlaksmääramiseks: 
(1) Tavatelefonivõrgu puhul: 
(a) Valitud telefoninumber või numbrid; 
(b) Abonendi (abonentide) või registreerit ud kasutaja(te) nimi (nimed) ja 
aadress(id); 
(2) Mobiiltelefonivõrgu puhul: 
(a) Valitud telefoninumber või numbrid; 
(b) Abonendi (abonentide) või registreerit ud kasutaja(te) nimi (nimed) ja 
aadress(id); 
(3) Internetiühenduse, e-posti ja  internetitelefoni puhul: 
(a) Side vastuvõtja(te) ühen dustunnus või kasutajatunnus; 
 
ET 17   ET (b) Abonendi (abonentide) või registreerit ud kasutaja(te) nimi (nimed) ja 
aadress(id);  
c) Andmed, mis on vajalikud side kuupäeva,  aja ja kestuse kindlaksmääramiseks; 
(1) Tavatelefonivõrgu ja mobiiltelefonivõrgu puhul: 
(a) Side alguse ja lõpu kuupäev ja kellaaeg. 
(2) Internetiühenduse, e-posti ja  internetitelefoni puhul: 
(a) Internetisessioonide sisse- ja väljalogimise kuupäev ja kellaaeg 
vastavalt ajatsoonile 
d) Andmed, mis on vajalikud si deliigi kindlaksmääramiseks; 
(1) Tavatelefonivõrgu puhul: 
(a) Kasutatud telefoniteenus, nt hä äle-, konverentskõne-, faksi- ja 
sõnumiteenus. 
(2) Mobiiltelefonivõrgu puhul: 
(a) Kasutatud telefoniteenus, nt hä äle-, konverentsikõne-, lühisõnumi-, 
täiustatud sõnumiteenus- või multimeediateenus. 
e) Andmed, mis on vajalikud side vahendi või oletatava sidevahendi 
kindlaksmääramiseks: 
(1) Mobiiltelefonivõrgu puhul: 
(a) Helistaja ja vastuvõtja rahvusva heline mobiilside abonendi tunnus 
(IMSI); 
(b) Helistaja ja vastuvõtja rahvusvahe line mobiilside lõppseadme tunnus 
(IMEI). 
(2) Internetiühenduse, e-posti ja  internetitelefoni puhul: 
(a) Helistaja telefoninumber sissehelis tamisega internetiühenduse puhul; 
(b) Digitaalne abonendiliin (DSL) või  mõni muu tunnus side lõpp-punkti 
kohta; 
(c) Meediumpöörduse juhtimise aadress (MAC) või mõni muu tunnus 
side algpunktiks oleva võrguseadme kohta. 
f) Andmed, mis on vajalikud mobiilsidevahendi asukoha kindlaksmääramiseks: 
(1) Tugijaama tunnus (Cell ID) side al ustamise ja lõpetamise ajal; 
(2) Andmete kaardistamine tugijaamade iden tifitseerimistunnuste vahel ja nende 
geograafiline asukoht side alustamise ja lõpetamise ajal.