1.SISSEJUHATUS

Euroopa Liit seisab silmitsi ühe suurima julgeolekualase väljakutsega oma ajaloos. Meid ähvardavad järjest enam ebatraditsioonilised ohud, mõned neist füüsilised, nagu terrorismi uued vormid, mõnede puhul kasutatakse digiruumi keerukateks küberrünnakuteks. Kolmandad hõlmavad varjatumat survestamist, nt eksitavaid teabekampaaniaid ja meediamanipulatsiooni. Nende eesmärk on kahjustada selliseid Euroopa põhiväärtusi nagu inimväärikus, vabadus ja demokraatia. Kogu maailma hiljuti tabanud koordineeritud küberrünnakud, mille autoreid ei ole olnud lihtne kindlaks teha, tõid esile meie ühiskonna ja institutsioonide nõrgad küljed.

2016. aasta aprillis võtsid Euroopa Komisjon ja kõrge esindaja vastu ühisteatise hübriidohtudega võitlemise kohta (ühine raamistik). Raamistikus on tõdetud, et hübriidohud on olemuselt piiriülesed ja keerukad, ning välja pakutud kogu valitsemist hõlmav lähenemisviis meie ühiskonna üldise vastupanuvõime tugevdamiseks. Nõukogu avaldas heameelt selle algatuse ja kavandatud meetmete üle ning kutsus komisjoni ja kõrget esindajat üles edusammudest aru andma 2017. aasta juulis. Kuigi EL saab liikmesriike aidata hübriidohtudele vastupanuvõime tugevdamisel, lasub esmane vastutus selle eest siiski liikmesriikidel, kuivõrd hübriidohutõrje seondub riigi julgeoleku ja riigikaitsega.

Hübriidohtudega võitlemise ühine raamistik on oluline osa ELi üldisest rohkem integreeritud lähenemisviisist julgeoleku- ja kaitseküsimustele. See aitab luua sellist Euroopat, mis kaitseb oma kodanikke, nagu president Juncker seadis eesmärgiks 2016. aasta septembri kõnes olukorrast Euroopa Liidus. 2016. aastal pani Euroopa Liit ka aluse tugevamale Euroopa kaitsepoliitikale, et vastata kodanike ootustele olla paremini kaitstud. Euroopa Liidu üldises välis- ja julgeolekupoliitika strateegias juhiti tähelepanu vajadusele integreeritud lähenemisviisi järele, et siduda liidusisene vastupanuvõime ELi välistegevusega, ning kutsuti üles rakendama kaitsepoliitikat koostoimes poliitikaga sellistes valdkondades nagu siseturg, tööstus, õiguskaitse ja luureteenistused. Pärast Euroopa kaitsealase tegevuskava vastuvõtmist 2016. aasta novembris esitas komisjon konkreetsed algatused, mis aitavad parandada ELi suutlikkust hübriidohtudele reageerida, suurendades vastupanuvõimet kaitsevaldkonna tarneahelates ja tugevdades kaitsesektori ühtset turgu. Eeskätt pani komisjon 7. juunil 2017 aluse Euroopa kaitsefondile, mille rahastamiseks on kavandatud 600 miljonit eurot kuni 2020. aastani ja järgnevatel aastatel 1,5 miljardit eurot aastas. Julgeolekuliidu teatises on tõdetud, et hübriidohtusid tuleb tõrjuda ning et julgeoleku valdkonnas on oluline tagada sise- ja välistegevuse suurem sidusus.

ELi juhid peavad julgeoleku- ja kaitseküsimusi Euroopa tulevikku käsitleval debatil keskseks teemaks. Seda kinnitati ka 25. märtsi 2017. aasta Rooma deklaratsioonis, kus esitati nägemus ohutust ja turvalisest liidust, kelle ülesandeks on ühise julgeoleku ja kaitse tugevdamine. Euroopa Ülemkogu eesistuja, Euroopa Komisjoni president ja NATO peasekretär kirjutasid 8. juulil 2016 Varssavis alla ühisdeklaratsioonile, et anda ELi-NATO strateegilisele partnerlusele uut hoogu ja uus sisu. Ühisdeklaratsioonis on esile tõstetud seitse konkreetset valdkonda, sealhulgas hübriidohutõrje, milles tuleks kahe organisatsiooni vahelist koostööd süvendada. Seejärel kiitsid nii ELi nõukogu kui ka NATO nõukogu heaks 42 ühise ettepaneku rakendamise ja 2017. aasta juunis anti välja esimene aruanne, millest nähtub, et ettepanekute rakendamisel on tehtud juba märkimisväärseid edusamme.

2017. aasta juunis esitatud aruteludokumendis Euroopa kaitse tuleviku kohta on tutvustatud eri stsenaariume selle kohta, kuidas tegeleda kasvavate julgeoleku- ja kaitseohtudega, millega Euroopa kokku puutub, ja kuidas parandada Euroopa enda kaitsevõimeid 2025. aastaks. Kõigi kolme stsenaariumi puhul käsitatakse julgeoleku- ja kaitsevaldkonda Euroopa projekti lahutamatu osana, selleks et kaitsta ja edendada meie huvisid kodus ja võõrsil. Euroopast peab saama julgeoleku tagaja ja ta peab järk-järgult hakkama enda julgeolekut ise tagama. Mitte ükski liikmesriik ei suuda eesseisvatele väljakutsetele üksi vastu astuda. Eeskätt käib see hübriidohutõrje kohta. Kaitse- ja julgeolekualane koostöö ei ole seega üks valikuvõimalus, see on hädavajalik sellise Euroopa loomiseks, mis oma kodanikke kaitseb.

Käesoleva aruande eesmärk on anda ülevaade sellest, mis on tehtud ja mis on kavas meetmete rakendamisel ühises raamistikus esitatud neljas valdkonnas: olukorrateadlikkuse parandamine, vastupanuvõime suurendamine, liikmesriikide ja liidu suutlikkuse suurendamine kriise ära hoida ja neile reageerida ning nendest koordineeritult taastuda ning NATOga koostöö süvendamine, et tagada meetmete vastastikune täiendavus. Seda lugedes tuleks arvesse võtta ka igakuiseid aruandeid tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu poole liikumise kohta.

2.OHU HÜBRIIDSUSE ÄRATUNDMINE

Euroopa julgeolekukeskkonnas esineb hübriidtegevust järjest rohkem. See tegevus on muutumas intensiivsemaks: üha rohkem tekitavad muret valimistesse sekkumine, väärteabe levitamise kampaaniad, kuritahtlik kübertegevus ja asjaolu, et hübriidtegude toimepanijad üritavad radikaliseerida ühiskonna vastuvõtlikke liikmeid, et viimased nende eest tegutseksid. Haavatavus hübriidohtude suhtes ei piirdu riigipiiridega. EL ja NATO peavad hübriidohtudele reageerima koordineeritult. 2016. aasta aprillist saadik aset leidnud sündmused on näidanud, et kuigi ohtusid hinnatakse sageli veel isoleeritult, on liidus hakatud järjest enam mõistma ja möönma, et osa täheldatud tegevusest on olemuselt hübriidne ja et sellele tuleb reageerida koordineeritud meetmetega. EL jätkab jõupingutusi olukorrateadlikkuse ja koostöö parandamiseks.

Meede 1: liikmesriike kutsutakse algatama hübriidohtude uuringut, milles neid vajaduse korral toetab komisjon ja kõrge esindaja, et kindlaks määrata peamised haavatavused, sh spetsiifilised hübriidvormi näitajad, mis võivad riiklikke ja üleeuroopalisi struktuure ja võrke mõjutada.

Nõukogu on kokku kutsunud eesistujariigi sõprade rühma, mis koondab liikmesriikide asjatundjaid, et töötada välja ülduuring, mis aitaks neil paremini kindlaks teha hübriidohtudele omaseid põhinäitajaid, integreerida need varajase hoiatuse süsteemidesse ja olemasolevatesse riskihindamise mehhanismidesse ning neid vajaduse korral jagada. Kokku on lepitud rühma pädevus ja töö on juba alanud. Ülduuring peaks valmima 2017. aasta lõpuks ja seejärel saab alustada tegelike uuringutega. Hübriidohtude vastased kaitsemeetmed peaksid olema üksteist vastastikku tugevdavad. Liikmesriikidel soovitatakse uuringud läbi viia võimalikult kiiresti, kuna nendest saab kasulikku teavet haavatavuse ja valmisoleku kohta kogu Euroopas.