[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 18.2.2009

KOM(2009) 73 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

2010. aasta poliitiline strateegia

SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. I osa − 2010. aasta poliitilised prioriteedid 4

2.1. Majanduse ja sotsiaalvaldkonna elavdamine 4

2.2. Kliimamuutus ja jätkusuutlik Euroopa 5

2.3. Kodanike esikohale seadmine 6

2.4. ELi ülemaailmne roll 7

2.5 Parem õigusloome ja läbipaistvus 9

3. II osa – Inimressursside ja rahaliste vahendite üldraamistik 2010. aastal 9

3.1. Inimressursid 9

3.2. Muudatused rahaliste vahendite eraldamises 10

3.2.1. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive nimel (rubriik 1a) 10

3.2.2. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive nimel (rubriik 1b) 11

3.2.3. Loodusvarade kaitse ja majandamine (rubriik 2) 11

3.2.4. Vabadus, turvalisus ja õigus (rubriik 3a) 11

3.2.5. Kodakondsus (rubriik 3b) 12

3.2.6. ELi ülemaailmne roll (rubriik 4) 12

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

2010. aasta poliitiline strateegia

1. Sissejuhatus

Käesolev iga-aastane poliitiline strateegia sillutab teed 2010. aasta poliitilise tegevuskava koostamisele ning sellega algatatakse järgmise aasta prioriteetide üle peetav institutsioonidevaheline dialoog. Kuigi praeguse komisjoni koosseisu ülesanne on tagada institutsiooni strateegilise planeerimise ja programmitöö süsteemi järjepidevus, peab ta arvesse võtma ka asjaolu, et 2010. aastal astub ametisse uus komisjoni koosseis. Järgmise komisjoni koosseisu ülesandeks jääb vaadata poliitilised prioriteedid oma strateegilisi eesmärke silmas pidades läbi ja kavandada nende alusel oma 2010. aasta tööprogrammi koostamisel tegevusprogrammid.

Olenevalt liikmesriikide ratifitseerimisprotsesside lõpuleviimisest võivad 2010. aastal Lissaboni lepinguga kaasneda suured muudatused ELi institutsioonilises raamistikus. Lepingu jõustumise korral tuleks komisjonil esitada mitmed ettepanekud, mis võimaldaksid selle sätteid täies ulatuses jõustada.

Euroopa seisab praegu vastamisi majanduskriisiga, mis mõjutab kodanikke ja ettevõtteid mandri kõigis osades. Kriisi mõju on tõenäoliselt märkimisväärne nii 2009. kui ka 2010. aastal. EL peab seetõttu jätkama kiiret, otsustavat ja kooskõlastatud reageerimist ning täitma täielikult oma rolli rahvusvaheliste lahenduste väljatöötamisel. Euroopa majanduse elavdamise kava on kindlaks aluseks, mille pinnalt majanduse elavdamise tingimusi üles ehitada, ning selle rakendamine 2009. aasta lõpuni ja ka 2010. aastal, on kõrge prioriteediga küsimus. Tagamaks, et EL tuleks kriisist välja tugevamana ja suutlikumana uut tõusu paremini ära kasutada, peame Euroopa Liidu institutsioonide ja liikmesriikide vahelise partnerluse vaimus jätkama Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive strateegia raames toimuvaid struktuurireforme.

Läbivaadatud eelarve esitamisega 2009. aastal algatatakse komisjoni, Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel oluline arutelu ELi rahaliste vahendite tuleviku üle. 2010. aastal püüab komisjon saavutada konsensuse järgmise mitmeaastase finantsraamistiku põhijoontes, et valmistada ette pinda õigusaktide ettepanekuteks. Kõnealuse 2010. aastal toimuva ettevalmistava töö hulka kuulub praeguste ELi rahastamisprogrammide vahekokkuvõte. Ühenduste finantshuvide kaitse on komisjoni jaoks jätkuvalt esmatähtis, olles ka ELi poliitikavaldkondade usaldusväärse ja range finantsjuhtimise lahutamatu osa.

Kodanike teavitamine ELiga seonduvatest küsimustest on äärmiselt oluline aastal, mida iseloomustavad mitmed institutsioonilised muutused. Komisjon, nõukogu ja Euroopa Parlament töötavad kooskõlas poliitilise deklaratsiooniga „Partnerlus Euroopa asjadest teavitamisel“ välja institutsioonidevahelised teabe levitamise prioriteedid. Need hõlmavad selliseid kodanikele otseselt huvipakkuvaid küsimusi nagu majanduse elavdamine, keskkond, kliima ja energeetika, aga ka Euroopa paremat valitsemistava sise- ja välisjulgeoleku küsimustes, mis leiavad käsitlemist uues lepingus.

2. I osa − 2010. aasta poliitilised prioriteedid

2.1. Majanduse ja sotsiaalvaldkonna elavdamine

2009. aastal võetud meetmete järel on komisjoni peamine ülesanne tagada tõhusad järelmeetmed Euroopa majanduse elavdamise kavale ja jälgida selle mõju nii liikmesriikide kui ka ühenduse tasandil. Komisjon tagab, et liikmesriigid täidaksid kohustust, mille nad on võtnud oma riigi jõupingutuste jätkamiseks ja kooskõlastamiseks Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive strateegia ning stabiilsuse ja kasvu pakti raames. Kuna Lissaboni strateegia teine etapp on lõpule jõudmas, siis on aeg otsustada, kuidas seda strateegiat pärast 2010. aastat tugevdada.

Kriisi arenedes on muutunud eriti oluliseks, et EL kasutaks kõiki tema käsutuses olevaid hoobasid, et aidata kaasa tööle, mida liikmesriigid teevad tööpuuduse probleemi lahendamisel ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamisel. ELi tööhõive- haridus- ja koolituspoliitika mõõdet tuleb kasutada loominguliselt, et aidata liikmesriikidel välja töötada strateegiad uute oskuste arendamiseks, töökohtade kvaliteedi tõstmiseks ja oma töö kaotanud inimeste aitamiseks, sealhulgas suurendades Euroopa Sotsiaalfondi ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutamist. 2010. aastal hakkavad vilja kandma 2007.−2013. aasta ühtekuuluvus- ja maaelu arengu programmidesse tehtud kohandused ning nende kiirendatud rakendamine selliselt, et need aitaksid kaasa täielikule taastumisele kriisist. See hõlmab tõhustatud koostööd riigi ja piirkondlike ametiasutustega selliste projektide koostamisel, mille eesmärk on suurendada investeeringuid energiatõhususse ning vähese süsinikdioksiidiheitega ja taastuvenergia tehnoloogiasse, infrastruktuuriprojektidesse ja kliimamuutusega võitlemise meetmetesse.

2010. aasta on keskse tähtsusega ka käimasoleva finantsturgude regulatsiooni ja järelevalve läbivaatamisega seonduva töö lõpuleviimisel ja rakendamisel. Kriis on välja toonud puudused ja nõrkused kehtivas raamistikus. Komisjon on võtnud kohustuse tagada, et kõik süsteemselt olulised institutsioonid oleksid nõuetekohaselt reguleeritud. Samaaegselt käimasoleva rahvusvahelise arenguga eelkõige G20 raames esitab komisjon peagi finantsteenuste reformi ettepanekud, milles tuginetakse De Larosière’i rühma tööle. Reformimeetmete nõuetekohane ja õigeaegne vastuvõtmine ja rakendamine jääb kogu 2009. ja 2010. aasta vältel kõrgeimaks prioriteediks.

Hästi toimiv ja avatud ühtne turg on ELi üks kõige väärtuslikumaid vahendeid majanduskasvu toetamisel ja jõukuse edendamisel. Komisjon jätkab koostööd liikmesriikidega, et panna ühtne turg nii ELi kodanike kui ka ettevõtjate otseseks kasuks tööle. Komisjon jätkab ühtse turu läbivaatamise raames algatatud reforme, mille eesmärk on parandada ettevõtluskeskkonna võimalusi ning suurendada tarbijate usaldust ja nõudlust. 2008. aasta väikeettevõtluse algatuse täielik rakendamine ning turulepääsu parandamine VKEde jaoks kolmandates riikides on osa 2010. aastal majanduse elavdamiseks tehtavast tööst ning see aitab VKEdel jätkata oma majandustegevust kriisi ajal.

Komisjon tagab, et ühtne turg jääb eraettevõtlusele avatuks, et aidata turgudel 2010. aastale järgnevatel aastatel uuesti konkurentsivõimeliseks muutuda. Teenuste direktiivi rakendamine ja toimimine peaks seda jõupingutust tõhusalt toetama. Postiteenuste direktiivi rakendamine jõuab lõppfaasi, kus postiturud avatakse täielikult konkurentsile. Välja võidakse töötada uus Euroopa standardiseerimise raamistik, et muuta kehtiv süsteem tõhusamaks ja tulemuslikumaks.

Üks 2010. aasta prioriteete on tulla riigiabi ja ühinemiste kontrollimise meetmete abil toime kriisiga seonduvate muutustega Euroopa majanduses. Majanduse elavdamisele aitab kaasa ka see, et tõhustatakse kartellidevastast võitlust ja võrgutööstuste (energeetika, info- ja sidetehnoloogia, transport, posti- ja finantsteenused) konkurentsieeskirjade jõustamist. Teostatakse täiendavad konkurentsivaldkonna uuringud ning uus põhjalik turujärelevalve aitab kindlaks teha ebatõhusad turud ja sektorid, mille kohandamine tooks majanduskasvu, töökohtade loomise ja tarbijate heaolu perspektiivist kasu. Samal ajal on vaja tagada Euroopa tasandil järjepidevus selliste ettevõtete päästmise ja ümberstruktureerimise käsitlemisel, keda kriis on raskelt tabanud.

Võrgutööstusi käsitlevate õigusaktide rakendamine, mille suhtes jõutakse oodatavalt 2009. aastal kokkuleppele, suurendab telekommunikatsiooni-, elektrienergia- ja gaasiturgude konkurentsivõimet. 2010. aastal on aeg küps digitaalteenuste majandusharu käsitleva integreeritud poliitilise lähenemisviisi väljatöötamiseks ning kehtiva info- ja sidetehnoloogia poliitikaraamistiku (i2010) uuestisõnastamiseks. Eelkõige jätkatakse tööd, mis seondub info- ja sidetehnoloogia panusega energiatõhususse. Erilist tähelepanu väärib võrgu- ja infoturve. 2010. aastal võetakse ka järelmeetmed uuendatud lairibaühenduse strateegiale, mida komisjon hakkab juurutama 2009. aastal ja mis tõenäoliselt hõlmab lairibaühenduse laiendamist maapiirkondadesse.

Praeguses majanduskliimas on vaja kulutada rohkem energiat võltsimise ja piraatluse vastaseks võitluseks, milles on tähtis roll tollil ja rahvusvahelisel koostööl. Jätkatakse jõupingutusi ühenduse patendi ja patendivaidluste lahendamise süsteemi loomiseks. Samuti tuleks ajakohastada nii autoriõiguste kui ka kaubamärkide süsteeme, et viia need ettevõtjate ja tarbijate vajadustega vastavusse.

Euroopa teadusalaste jõupingutuste killustatuse vähendamiseks jätkab komisjon koostööd liikmesriikidega selle nimel, et teadmised hakkaksid Euroopa teadusruumis vabalt liikuma. Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmes raamprogramm jääb nurgakiviks Euroopa teadusruumi ülesehitamisel. Laiapõhjalise innovatsioonistrateegia tõhus rakendamine aitab muuta teadusuuringud ärieduks.

Komisjon jätkab Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi arendamisele kaasaaitamist. Selle potentsiaal innovatsiooni stimuleerimisel leiab rakendust, kui tegevust alustavad esimesed teadmis- ja innovatsioonikogukonnad.

Transpordisektoris peaks 2010. aastal lõpule jõudma arutelu ELi transpordipoliitika tuleviku üle. See võimaldab komisjonil oma transpordipoliitika läbi vaadata, võttes arvesse nõudlust vähem süsihappegaasiheiteid tekitava majanduse järele ja hiljuti väljatöötatud rahastamismehhanisme. Teaduse ja tehnoloogia arengut silmas pidades ajakohastatakse ka üleeuroopaliste transpordivõrkude (TEN-T) suuniseid. Lisaks esitab komisjon ettepanekud Galileo programmi edaspidise haldamise kohta (pärast 2013. aastat).

2.2. Kliimamuutus ja jätkusuutlik Euroopa

Eeldades, et EL saavutab oma eesmärgi sõlmida 2009. aastal Kopenhaagenis uus kliimamuutust käsitlev rahvusvaheline kokkulepe, võetakse uus leping riikide õigusesse üle ja jälgitakse selle täitmist nii ELis kui ka mujal maailmas, sealhulgas riikides, mis on kliimamuutuse põhjustatavate kahjude suhtes kõige haavatavamad. Lisaks on EL võtnud ambitsioonikaid ühepoolseid kohustusi vähendada oma kasvuhoonegaaside heiteid, arendada taastuvenergiat ja parandada energiatõhusust. 2010. aastal on prioriteediks rakendada hiljuti vastuvõetud kliima- ja energiapaketti, sealhulgas läbivaadatud ELi heitkogustega kauplemise süsteemi. Struktuurifondide raames tehtavad investeeringud (2010. aastal 13 miljardit eurot) aitavad parandada keskkonda ja võidelda kliimamuutusega. Ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) tegevtalitusi arendatakse edasi, et need hakkaksid jälgima kliimamuutuse mõju.

Komisjoni ettepanekutele tuginedes peaks 2010. aasta kevadel kokku tulev Euroopa Ülemkogu vastu võtma 2010.−2014. aasta energia tegevuskava. Energiatõhusus jääb endiselt oluliseks teemaks, mida edendatakse eelkõige energiatõhususe tegevuskava ajakohastamisega. Üleeuroopaliste energiavõrkude (TEN-E) suunised tuleks samuti uuesti läbi töötada, et luua tõhus vahend energiajulgeoleku jaoks. Jõupingutusi tuleb teha ka taastuvaid energiaallikaid ja ühtset elektri- ja gaasiturgu käsitlevate uute õigusaktide rakendamiseks.

2010. aastal jätkab komisjon ELi bioloogilise mitmekesisuse kaitsmist kehtivate loodust käsitlevate ELi õigusaktide rakendamise, Natura 2000 võrgustiku lõpuleviimise ja 2006. aasta bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava tulemuste saamise kaudu. 2010. aasta on ühise põllumajanduspoliitika „tervisekontrolli” täieliku rakendamise esimene aasta. Komisjon võtab ka järelmeetmeid oma 2009. aasta tööprogrammis kavandatud algatustele, mis käsitlevad vähemsoodsate piirkondade piiritlemist ja põllumajandustoodete kvaliteeti.

Komisjon jätkab 2010. aastal oma integreeritud merenduspoliitika edendamist ja rakendamist, sealhulgas oma pikaajalisi mereseiret, mereala ruumilist planeerimist ja Euroopa mereseire- ja andmevõrgustikku (EMODNET) käsitlevaid projekte. 2010. aasta on oluline ühise kalanduspoliitika jaoks, sest komisjon esitab kõnealusel aastal pärast avalikku arutelu oodatavalt reformiettepanekud. 2010. aastal jõustub pärast praegu arutlusel oleva ettepaneku vastuvõtmist ka ühise kalanduspoliitika eeskirjade kontrollimise ja jõustamise reform.

Komisjon pakub tegevustoetust Läänemere strateegia ja selle tegevuskava rakendamiseks, mis hõlmab selliseid valdkondi nagu energeetika, keskkond, transport, info- ja sidetehnoloogia, teadusuuringud, innovatsioon ja tõhustatud koostöö kolmandate riikidega.

2.3. Kodanike esikohale seadmine

2010. aasta on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala käsitleva Stockholmi programmi rakendamise esimene aasta. 2009. aastal esitatavatele algatustele tuginedes jätkatakse tööd terrorismiohu ja organiseeritud kuritegevusega võitlemisel, et suurendada kodanike julgeolekut. Teine töövaldkond on Euroopa õigusala arendamine eelkõige e-õiguskeskkonna portaali kaudu, kriminaal- ja tsiviilasjades vastastikuse tunnustamise parandamine ning täiendavate menetlusõiguste andmine.

Põhiõiguste kaitse, eelkõige selliste haavatavate rühmade puhul nagu lapsed, jääb ELi tegevuse keskmesse. Jätkatakse kodakondsuse edendamisele ja kolmandatesse riikidesse reisivate kodanike elu lihtsustamisele suunatud tegevust. Eraelu puutumatuse väljakutsele vastamiseks üleilmastunud maailmas võivad olla vajalikud uued algatused.

Euroopa sisserände- ja varjupaigapakt on järgnevatel aastatel ELi sisserände ja varjupaigapoliitika raamistikuks. Komisjoni aruandest juhindudes korraldab Euroopa Ülemkogu 2010. aasta juunis oma esimese iga-aastase arutelu pakti rakendamise üle. 2008. aasta Vichy ministrite konverentsil kindlaks tehtud algatusi tuleb pärast nende integreerimist rakendama asuda.

Piiride valdkonnas tuleks hakata praktikas kohaldama uut Schengeni hindamismehhanismi. 2010. aasta alguses võib komisjon esitada ettepanekud riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ja registreeritud reisijate programmi loomiseks ning Frontexi (Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur) volituste muutmiseks. 2010. aastal peaks tehtama edusamme ka Euroopa piiride valvamise süsteemi (Eurosur) loomise suunas. Euroopa ühist viisapoliitikat tugevdatakse eelkõige vastastikuse viisanõudest loobumise põhimõtte kohaldamise kaudu.

Tööhõive-, haridus- ja koolituspoliitika on kriisi tagajärgedega toimetulekuks tehtavate jõupingutuste keskmes. Muudetud sotsiaalmeetmete kava järelmeetmena jätkab komisjon tööd tööhõive, sotsiaalküsimuste, soolise võrdõiguslikkuse ja noorte valdkonnas, et aidata kaasa sellistele peamistele poliitilistele väljakutsetele vastuastumisele nagu üleilmastumine, tehnoloogia areng ja demograafilised muutused. Komisjon peaks esitama ka jätkustrateegia soolise võrdõiguslikkuse juhistele, mille kehtivus lõpeb 2010. aastal, ning jätkama oma tööd selle nimel, et puuetega inimeste võrdsed võimalused saaksid reaalsuseks. 2010. aasta on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta, mis aitab rõhutada ELi poliitilist kohustust kaotada vaesus ja võidelda sotsiaalse tõrjutusega. Komisjon teeb koos liikmesriikide, sidusrühmade ja teiste ELi institutsioonidega ettevalmistusi selleks, et kuulutada 2011. aasta Euroopa vabatahtliku tegevuse aastaks.

Täiendavaid meetmeid võetakse tervishoiu parandamiseks ja tarbijaohutuse tagamiseks. Nendeks meetmeteks on muu hulgas ELi tervishoiustrateegia rakendamine, ühenduse teise tervishoiualase tegevusprogrammi täitmine, patsiendiõiguste kohaldamist piiriüleses tervishoius, elundidoonorlust ja elundite siirdamist käsitlevate kaasotsustamismenetluste lõpuleviimine ning pandeemilise gripi ja rahvatervise ohtudega seonduva töö ajakohastamine. 2008. aasta farmaatsiatoodete paketi õigusaktidena vastuvõtmine aitab tagada patsientidele ohutud ravimid, kaitstes samal ajal ka majandusharu konkurentsivõimet. Loomade tervishoid ja heaolu võib olla veel üks valdkond, kus komisjon teeb uusi ettepanekuid kooskõlas loomatervishoiustrateegia ja loomatervishoiu tegevuskavaga.

Komisjon jätkab tooteohutusega seonduvaid ühismeetmeid Ameerika Ühendriikide ja Hiina ametiasutustega ning laiendab neid teistele riikidele. Mänguasjade ohutust käsitleva direktiivi peatse jõustumisega neid jõupingutusi intensiivistatakse. Komisjon jälgib jätkuvalt turgusid ja seda, millised on tulemused tarbijate jaoks, ning jätkab arutelu selle üle, kuidas saaks tarbijakaitse alast ühenduse õigustikku 2009. esitatavale teatisele tuginedes paremini jõustada,. Komisjon võtab ka järelmeetmeid kollektiivset hüvitamist tarbija jaoks käsitlevale 2008. aasta rohelisele raamatule.

2.4. ELi ülemaailmne roll

ELi tugev positsioon maailmaareenil on hädavajalik, et toime tulla erinevate üleilmastumisega seonduvate väljakutsetega alates energiajulgeolekust, kliimamuutusest, toiduga kindlustatusest ja rändest kuni maailma vaeseimate riikide abistamiseni majanduslangusest väljatulekul. Lissaboni lepingu jõustumisel märgib 2010. aasta uut etappi ELi välispoliitikas. Sellise institutsioonilise muutuse üks esimesi ja nähtavaid tulemusi oleks Euroopa Liidu välisteenistuse loomine.

2010. aastal peaks toimuma majanduse elavnemine ja ellu rakendatama reformitud rahvusvaheline finantsstruktuur. Komisjon osaleb aktiivselt erinevatel rahvusvahelistel foorumitel, mis kujundavad uusi ülemaailmseid struktuure. Samuti rakendatakse praktikas olulisi algatusi, mille eesmärk on parandada finantsjärelevalvet ning tõhustada makrotasandi finantsjärelevalvet ja kriisiohjet.

Jätkuvad ühinemisläbirääkimised Horvaatia ja Türgiga. Komisjon võtab meetmeid, et täita Euroopa Ülemkogu nõudmist kiirendada stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi Lääne-Balkani riikidega. Samuti valmistab komisjon ette meetmed, mille eesmärk on toetada Kosovo poliitilist ja sotsiaalmajanduslikku arengut ning aidata tal areneda piirkonna osana ELi suunas.

EL toetab jätkuvalt Küprose taasühendamisprotsessis lahenduse leidmist.

Euroopa naabruspoliitikas pannakse erilist rõhku kahepoolsete suhete süvendamisele eelkõige Iisraeli, Moldova Vabariigi, Maroko ja Ukrainaga. Euroopa naabruspoliitika teeb veelgi intensiivsemaks näiteks idapartnerlus, esimeste juhtprojektide algatamine Vahemere Liidu raames ja parem koostöö Musta mere sünergia algatuse raames. 2010. aastal jätkatakse uue lepingu üle peetavaid läbirääkimisi Venemaaga. Tõhustatakse Kesk-Aasia strateegia rakendamist. Komisjon teeb kõigi nende partneritega koostööd ja paneb erilist rõhku vastastikuse energiajulgeoleku väljatöötamisele.

Komisjon teeb Ameerika Ühendriikide uue administratsiooniga tihedat koostööd Atlandi-ülese partnerluse arendamisel. Otsida tuleks võimalusi ühiste huvide ja positiivse ühise tegevuskava edendamiseks ülemaailmses kontekstis.

Komisjon jätkab ka koostööd ASEANi riikide, Hiina ja Indiaga. 2010. aasta mais toimuv ELi ja Ladina-Ameerika tippkohtumine aitab edasi arendada ELi strateegilist partnerlust Ladina-Ameerikaga. Nõukogu 2008. aasta juuni otsuse järel taasavada poliitiline dialoog Kuubaga on koostöö selle riigiga taaskäivitumas ning 2010. aastal seda tõhustatakse.

2010. aastal kaasatakse komisjon tõenäoliselt aktiivselt Doha arenguvooru lõpuleviimisse ja/või selle praktikas rakendamisse ning käimasolevatesse kahepoolsetesse kaubandusläbirääkimistesse. Jätkub meie peamiste majanduspartneritega peetav õiguslikku reguleerimist käsitlev dialoog, mille käigus püütakse suurendada Euroopa tööstuse juurdepääsu kolmandate riikide turgudele. Komisjon pöörab erilist tähelepanu ka ebaõiglaste kaubandust kahjustavate meetmete ja protektsionismi ärahoidmisele ja kaotamisele kolmandates riikides.

ELi panus rahvusvahelisse julgeolekusse ja stabiilsusesse on jätkuvalt vajalik, seda eelkõige Kosovos, Lähis-Idas, Afganistanis ja Gruusias. ELil tuleb aktiivselt osaleda Lähis-Ida rahuprotsessis, kus edasiminek oleneb Iisraeli ja okupeeritud Palestiina alade sisepoliitilisest olukorrast, Ameerika Ühendriikide uue administratsiooni täiendavast kaasatusest, Lähis-Ida neliku jõupingutustest ja sündmuste kohapealsest arengust.

Jätkub toiduainete rahastamisvahendi rakendamine. Nagu varasematelgi aastatel püüab komisjon 2010. aastal olla aktiivne kriisiohjamisel ja reageerida tõhusalt ja kiirelt humanitaarkriisidele kooskõlas 2008. aastal vastuvõetud humanitaarabi valdkonna Euroopa konsensuse rakendamise tegevuskavaga.

2010. aasta septembris toimuval ÜRO tippkohtumisel vaadatakse läbi aastatuhande arengueesmärkidega seoses tehtud edusammud. Abiga seoses võetud ELi ambitsioonikate kohustustega seonduvate tulemuste saavutamisel on 2010. aasta seatud vaheeesmärgiks teel 0,7 % saavutamise suunas 2015. aastaks. 2010. aastal sõlmitakse ka AKV riikidega Cotonous sõlmitud lepingu teise läbivaatamise tulemusena koostatud leping ning tehakse kümnenda Euroopa Arengufondi vahekokkuvõte. Kolmandal ELi ja Aafrika tippkohtumisel vaadatakse läbi 2007. aasta detsembris vastuvõetud ELi ja Aafrika ühisstrateegia ja tehakse otsus uue tegevuskava kohta aastateks 2011−2013.

Kui Kopenhaagenis saavutatakse kliimamuutusi käsitleva kokkuleppe sõlmimine, siis teeb komisjon arenenud riikide ja arengumaadega koostööd selle kiireks rakendamiseks.

Välissuhete rahastamisvahendite 2009. aasta vahekokkuvõtte järel jõustuvad nende suhtes kokkulepitud võimalikud muudatused 2010. aastal.

2.5 Parem õigusloome ja läbipaistvus

Parem õigusloome jääb komisjoni töös oluliseks märksõnaks. Kehtivate õigusaktide puhul uuritakse lihtsustamist käsitleva integreeritud lähenemisviisi raames õigusraamistiku üldist tõhusust poliitikavaldkondade lõikes. Samal ajal käsitleb komisjon 2009. aasta parema õigusloome paketis kindlakstehtud valdkondi valdkondadena, mida oleks võimalik lihtsustada. Samuti jätkab komisjon jõuliselt halduskoorma vähendamist, et saavutada kokkulepitud eesmärk vähendada halduskoormat 2012. aastaks 25 % võrra. Uute õigusaktide kõrgeima võimaliku kvaliteedi tagamiseks jätkab komisjon hiljuti tõhustatud mõjuhinnangu süsteemi kohaldamist ja hindamistulemuste kasutamise parandamist.

Jätkatakse Euroopa läbipaistvuse algatuse raames tehtavat tööd. Pärast huvide esindajate registri (nn lobistide register) läbivaatamist 2009. aastal saaks rakendama asuda Euroopa Parlamendiga kokkulepitud ühist registrit. Komisjon jätkab ka läbipaistvuse suurendamist seoses ELi rahalistest vahenditest lõplike abisaajatega.

3. II osa – Inimressursside ja rahaliste vahendite üldraamistik 2010. aastal

3.1. Inimressursid

2007. aasta alguses läbiviidud inimressursside seire[1] tegemisel võttis komisjon kohustuse täita pärast Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega seoses loodud viimaste töökohtade täitmist kõik personalivajadused kuni 2013. aastani olemasolevatest vahenditest. Selleks et aidata kaasa 2010. aasta poliitiliste prioriteetide täitmisele, on komisjon andnud oma allüksustele korralduse teha eelkõige tugi- ja koordineerimisülesannete puhul kindlaks, kus on tõhusus suurenenud. Selle jõupingutuse tulemusel saab oodatavalt ümber paigutada umbes 600 töökohta, millest enamik paigutatakse ümber iga peadirektoraadi siseselt, et tugevdada operatiivtegevust, täpsemalt poliitika kujundamist ja õigusloomet ning ühenduse poliitika üle tehtavat järelevalvet ja selle jõustamist. Kõnealune tegevus hõlmab meetmeid, mis on suunatud praeguse finants- ja majanduskriisi tagajärgedega toimetulekule, transpordi ja energeetika valdkonna teadusuuringute programmide konsolideerimisele, kolmandates riikides asuvate ELi delegatsioonide poliitiliste ja kaubandusega seonduvate ülesannete tõhustamisele, liikmesriikides asuvate ELi esinduste tugevdamisele ja organisatsiooni kommunikatsioonivahendite arendamisele.

3.2. Muudatused rahaliste vahendite eraldamises

Käesolevas iga-aastases poliitilises strateegias esitatakse rahaliste vahendite planeerimisel kavandatavad muudatused mitmeaastase finantsraamistiku (2007−2013) rubriikide lõikes, et aidata kaasa komisjoni poolt aprilli lõpus esitatava 2010. aasta esialgse eelarveprojekti koostamisele. Kõik kavandatavad muudatused on kooskõlas mitmeaastases finantsraamistikus (2007−2013) ettenähtud kulutuste ülemmääradega ja erinevates rahastamisprogrammides täpsustatud võrdlussummadega.

3.2.1. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive nimel (rubriik 1a)

Rubriigis 1a (konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive nimel) on vastavalt komisjoni rahaliste vahendite planeerimisele ette nähtud assigneeringute suurendamine 9 % võrra võrreldes 2009. aasta eelarvega. See hõlmab assigneeringute suurendamist järgmiste esmatähtsate algatuste jaoks, mis aitavad kaasa Euroopa majanduse elavdamise kavale rubriigi 1a ja Lissaboni strateegia raames:

- Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmes raamprogramm (EÜ ja Euratom): + 803 miljonit eurot.

- Elukestva õppe programm: + 39 miljonit eurot.

- Konkurentsivõime ja uuendustegevuse programm (CIP): + 25 miljonit eurot.

- Üleeuroopalised võrgud (TEN): + 128 miljonit eurot.

- Galileo: + 66 miljonit eurot.

- Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT): + 24 miljonit eurot esimesel tegevusaastal.

Euroopa Ülemkogu poolt 2008. aasta detsembris heakskiidetud Euroopa majanduse elavdamise kava[2] oluline osa on uus rahastamisvahend − Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava. Selle eesmärk on energeetika valdkonna projektide väljatöötamine ühenduses. Rahastamisvahend on ette nähtud kaheks aastaks (2009 – 2010) ja selle eelarve on 3 500 miljonit eurot, mis jaguneb järgmiselt:

- Gaasi- ja elektrivõrkude ühendamise projektid: 1 750 miljonit eurot.

- Avamere tuuleenergeetika projektid: 500 miljonit eurot.

- Süsiniku sidumise ja ladustamise projektid: 1 250 miljonit eurot.

Komisjon on teinud ettepaneku mitmeaastase finantsraamistiku (2007−2013) läbivaatamiseks, et teha rubriigi 1a raames kättesaadavaks täiendavad vahendid, pidades samal ajal kinni kogusummadest, milles lepiti kokku 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta[3]. Eelarvepädevate institutsioonidega toimunud arutelu silmas pidades teeb komisjon ettepaneku paigutada vahendid, mis jäävad 2008. aastal rubriigis 2 kasutamata, ümber rubriiki 1a, et rahastada kavandatava 3 500 miljoni euro ulatuses energeetikaprojekte (2009. aastal 1 500 miljonit eurot ja 2010. aastal 2 000 miljonit eurot).

Komisjon teeb koostööd Euroopa Kemikaaliametiga, et uurida, kuidas lahendada ameti 2010. aastal oodatav rahavoogude puudujääk, mis tuleneb tasude maksmisest alles kõnealuse aasta lõpus. ELi eelarvest oleks sel otstarbel vaja ette näha toetus.

Kavandatav ühenduse programm, mille alusel toetatakse teatavaid tegevusi finantsteenuste, finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas,[4] võimaldab ühendusel rahastada asutusi[5], mis tegutsevad järelevalve ühtsuse ja koostöö ning finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas. Kavandatavate assigneerinute summa ajavahemikul 2010−2013 on 36,2 miljonit eurot, mis on juba ette nähtud 2009. aasta jaanuari ajakohastatud rahaliste vahendite planeerimises.

3.2.2. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive nimel (rubriik 1b)

Rubriigi „Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive nimel” vahendeid suurendatakse kooskõlas struktuurifondide ja Ühtekuulusfondi kehtiva finantsplaneeringuga 2009. aastaga võrreldes 980 miljoni euro ehk 2 % võrra. Pärast tõhusa haldamise ja kontrolli tingimuste kehtestamist ja 2008. aasta lõpus rakendamise täiustamiseks kavandatud meetmete vastuvõtmist keskendub komisjon kõnealuste meetmete mõju maksimeerimisele ühtekuuluvuse, majanduskasvu ja tõhususe seisukohast, et võidelda majandus- ja finantskriisiga.

3.2.3. Loodusvarade kaitse ja majandamine (rubriik 2)

Põllumajanduspoliitika „tervisekontrolliga” kaasneb 479 miljoni euro ümberpaigutamine otsetoetuste alt maaelu arengu alla. See täiendab ümberpaigutust, mis seondub vabatahtliku ümbersuunamisega Portugali puhul ja veinisektori reformiga, mille tulemusel suurenevad 2010. aasta maaelu arengu assigneeringud 2009. aastaga võrreldes 4,3 %.

Selle võrdluse juures ei ole arvesse võetud Euroopa majanduse elavdamise kava raames 2009. aastaks kavandatud erimeetmeid. Rubriigi 2 raames teeb komisjon ettepaneku hakata „tervisekontrollis” uue väljakutse jaoks ettenähtud meetmeid (500 miljonit eurot) rakendama planeeritust varem, st juba 2009. aastal, ja parandada lairibaühenduse infrastruktuuri maakogukondades (1 000 miljonit eurot). Need Euroopa majanduse elavdamise kavas ettenähtud meetmed on täienduseks rubriigis 1a ettenähtud meetmetele.

LIFE+ programmile eraldatavad vahendid suurenevad vastavalt rahaliste vahendite planeerimisel kavandatule 2010. aastal 6,9 % võrra.

3.2.4. Vabadus, turvalisus ja õigus (rubriik 3a)

Selle rubriigi kulud suurenevad 2010. aastal 2009. aasta võrreldes 14 %, mis näitab selle valdkonna ühenduse meetmete kõrget prioriteetsust.

Komisjon teeb ettepanekud, mille eesmärk on Euroopa ühine varjupaigasüsteemi rakendamine, sealhulgas ettepaneku luua tugiamet, nagu see on ette nähtud Euroopa sisserände- ja varjupaigapaktis, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu oma 2008. aasta 15.-16. oktoobri istungjärgul. Kõnealune amet oleks üks Euroopa ühise sisserände- ja varjupaigapoliitika põhielemente.

Komisjon teeb ka ettepaneku jätkata FRONTEXi rahastamist 2010. aastal 2009. aastaga samal tõhustatud tasandil (78 miljonit eurot), mis on rahaliste vahendite planeerimisel algselt kavandatust 8 miljoni euro võrra enam.

Õigusaktide puudumise tõttu kavandatakse assigneeringuid vähendada 30 miljoni euro võrra, mis siiski võimaldab arendada piirikontrolli valdkonda, nagu riiki sisenemise ja riigist lahkumise ning registreeritud reisijate süsteemi, alates 2010. aasta algusest vastavalt algselt kavandatule.

3.2.5. Kodakondsus (rubriik 3b)

Võttes arvesse selle kulurubriigi ühtlast profiili, on 2010. aastaks kavandatud kogusummat 2010. aastal 2009. aastaga võrreldes õige pisut (0,6 % võrra) suurendatud, mis võimaldab säilitada samal tasemel rahastamise ELi kodanikega seonduvate peamiste meetmete jaoks, nagu tervishoid, tarbijakaitse, kodanikukaitse, kultuuriprogrammid ja kommunikatsioon.

3.2.6. ELi ülemaail mne roll (rubriik 4)

Edukas osalemine 2009. aasta detsembris Kopenhaagenis peetaval ÜRO kliimamuutuste konverentsil on ELi jaoks ülitähtis prioriteet. Konverentsi järelmeetmetel on mõju nii ELi sise- kui ka välispoliitikale. Kopenhaagenis heakskiidetava uue rahvusvahelise kliimamuutusterežiimi rakendamine hõlmab tõenäoliselt nii kohanemis-, leevendus-, rahastamis- kui ka tehnoloogiameetmeid, mis võetakse muu hulgas ülemaailmse kliimamuutuste liidu kaudu, et aidata kõige haavatavamaid riike nende kohanemisprogrammide koostamisel.

Komisjon kavatseb eraldada 600 miljonit eurot idapartnerluse järkjärguliseks rakendamiseks ajavahemikul 2010−2013. 250 miljonit eurot on muutunud kättesaadavaks Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi vahendite ümberplaneerimise tulemusel. Ülejäänud 350 miljonit eurot saadakse rubriigi 4 mittesihtotstarbelistest varudest, mis on kavandatud järgmiselt: 2010. aastal 25 miljonit eurot; 2011. aastal 53 miljonit eurot, 2012. aastal 113 miljonit eurot ja 2013. aastal 159 miljonit eurot.

Seoses Palestiina aladega tuleb jätkata abi andmist Gaza sektorile ja Jordani Läänekaldale, et leevendada pikaleveninud kriisi tagajärgi.

Komisjon jätkab tulemuste saavutamist seoses kohustusega, mille ta on võtnud 2008. aasta Gruusia kriisist tulenevate vajaduste täitmiseks. Riigi sees ümberasustatud isikute abistamine täiendab ja tugevdab toetust Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi raames koostatud Gruusia 2007.−2010. aasta sihtprogrammis kindlakstehtud poliitika prioriteetidele: demokraatia arengu, õigusriigi ja hea valitsemistava toetamine, vaesuse vähendamine ja sotsiaalreformid ning Gruusia sisekonfliktide rahumeelse lahendamise toetamine.

Samuti tõhustab komisjon veelgi stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi Kosovoga. 2010. aastal rakendab komisjon meetmed, mille eesmärk on toetada Kosovo poliitilist ja sotsiaalmajanduslikku arengut ja ELile lähenemist osana uuringust, mille komisjon kavatseb avaldada 2009. aasta sügisel.

Lähis-Ida rahuprotsessi, Kuuba, Gruusia ja Kosovo jaoks ning Küprose taasühendamisprotsessi toetamiseks ja kliimamuutuse jaoks vajalikud vahendid olenevad arengust järgnevatel kuudel. Komisjon täiendab oma vahendite taotlusi eelarvemenetluse käigus.

[1] „Komisjoni inimressursside kavandamine ja optimeerimine ELi prioriteetide täitmiseks”, SEC(2007) 530, 24.4.2007.

[2] 11.-12. detsembril 2008. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise eesistujariigi järeldused, 17271/08, punkt 9.

[3] KOM(2008) 859, 10.12.2008.

[4] KOM(2009) 14, 23.1.2009.

[5] Rahvusvaheliste RaamatupidamÇµâµ,¹-¹/¹0¹2¹3¹5¹6¹8¹9¹r¹s¹¬¹­¹®¹¯¹ºººº |ººýýûûûûûisstandardite Komitee Sihtasutus (IASCF), Euroopa finantsaruandluse nõuanderühm (EFRAG), avaliku huvi järelevalve nõukogu (PIOB), Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee (CESR), Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee (CEBS) ja Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee (CEIOPS).