[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 23.12.2005

KOM(2005) 713 lõplik

2003/0189A (COD)2003/0189B (COD)

KOMISJONI ARVAMUS EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 kolmanda lõigu punkti c alusel Euroopa Parlamendi muudatuste kohta nõukogu ühises seisukohas, mis käsitleb ettepanekut EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSEGA

teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIVIGA milles käsitletakse mootorsõidukite kliimaseadmete heitkoguseid ja muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ

MILLEGA MUUDETAKSE KOMISJONI ETTEPANEKUT EÜ asutamislepingu artikli 250 lõike 2 alusel

2003/0189A (COD)2003/0189B (COD)

KOMISJONI ARVAMUS EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 kolmanda lõigu punkti c alusel Euroopa Parlamendi muudatuste kohta nõukogu ühises seisukohas, mis käsitleb ettepanekut EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSEGA

teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIVIGA milles käsitletakse mootorsõidukite kliimaseadmete heitkoguseid ja muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ

1. Sissejuhatus

EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 kolmanda lõigu punktis c on sätestatud, et komisjon peab esitama arvamuse Euroopa Parlamendi teisel lugemisel tehtud muudatusettepanekute kohta. Alljärgnevalt on toodud komisjoni arvamus parlamendi esitatud muudatuste kohta.

2. TAUST

ETTEPANEK KOM(2003) 492 (LÕPLIK) EDASTATI EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE EÜ ASUTAMISLEPINGUS SÄTESTATUD KAASOTSUSTAMISMENETLUST JÄRGIDES 11 AUGUSTIL 2003.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitas oma arvamuse 28. jaanuaril 2004.

Euroopa Parlament esitas oma arvamuse esimesel lugemisel 31. märtsil 2004.

Arvestades Euroopa Parlamendi arvamust ning kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 251 lõikega 2 võttis nõukogu 21. juunil 2005 ametlikult vastu ühise seisukoha. Komisjoni teatis ühise seisukoha kohta võeti vastu 1. juulil 2005 ning Euroopa Parlament võttis oma seisukoha vastu 26.oktoobril 2005 toimunud teisel lugemisel.

3. ettepanekute eesmärk

Kavandatava määruse ja direktiiviga kehtestatakse:

i) õiguslik raamistik, mis aitab kaasa Kyoto protokolliga hõlmatud fluoritud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisele ning aitab seega kaasa Kyoto protokolliga ELile ja liikmesriikidele ettenähtud eesmärkide saavutamisele ja ka edaspidises töös;

ii) õiguslik raamistik, mis soodustab ka siseturu arengut.

4. Komisjoni arvamus Euroopa Parlamendi muudatuste kohta

26. oktoobril 2005 võttis Euroopa Parlament määrusega seotud 45 esitatud muudatusest vastu 26. Vastuvõetud 26 muudatusest saab komisjon täielikult heaks kiita neli muudatust, osaliselt seitse muudatust ja põhimõtteliselt veel kaheksa muudatust. Seitset vastuvõetud muudatust ei saa komisjon heaks kiita. Direktiiviga seoses võttis Euroopa Parlament vastu ühe muudatuse, mida komisjon ei saa heaks kiita.

4.1 Määrus

4.1.1 Muudatused, millega komisjon nõustub

4.1.1.1 Täielikult heakskiidetud muudatused

Muudatusega 10 lisatakse sisse nii heidete „vältimise“ kui ka fluoritud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise tegur, mida on seoses leketega juba kasutatud artiklis 3. Muudatusega 13 arendatakse edasi ja täpsustatakse hermeetiliselt suletud süsteemide mõistet. Muudatus 24 on vaid viide muudatusele 23, millega komisjon nõustub põhimõtteliselt. Muudatus 29 lisab energiatõhususe tegurina, mida tuleb arvesse võtta, kui hinnatakse, kas kõnealuseid gaase sisaldavad uued tooted ja seadmed tuleks keelata. Komisjon leiab, et kõnealused muudatused on olemasoleva tekstiga kooskõlas ja parandavad seda ning hõlbustavad määruse rakendamist ja aitavad muuta seda tulemuslikumaks. Seepärast kiidab komisjon need heaks.

4.1.1.2. Osaliselt heakskiidetud muudatused

Muudatuses 2 (põhjendus) täpsustatakse, et üksikutel liikmesriikidel peaks olema võimalus võtta iseseisvalt meetmeid oma eesmärkide saavutamiseks, kuna neil on Kyoto protokolli raames sõlmitud koormuse jagamise kokkuleppele vastavalt erinevad eesmärgid. Ei ole siiski märgitud, et sellised meetmed peavad olema kooskõlas asutamislepingu ja kõnealuse määrusega. Uus põhjendus 3a on vastuvõetav ainult järgmisel kujul:

„3a) Otsuse 2002/358/EÜ II lisas on liikmesriikidele sätestatud erinevad heitkoguste vähendamise eesmärgid. Seepärast peavad liikmesriigid Kyoto eesmärkide saavutamiseks võtma meetmeid, mis on kooskõlas asutamislepinguga.“

Muudatusega 11 lisatakse artiklisse 1 (ulatus) hulk selgitusi. Enamiku neist muudatustest võib heaks kiita, kuid soovitatud väljendi „kasutamise kontroll“ asemel tuleks pigem säilitada sõna „ülevaatus“. Viimati nimetatud küsimusega seonduv tekst on esitatud muudatuses 17.

Muudatusega 16 muudetakse sõna „ülevaatus“ sõnaks „kontroll“ ning asendatakse hermeetiliselt suletud süsteeme käsitledes sõna „süsteemid“ sõnaga „seadmed“. Lause teine osa on vastuvõetav, kuid komisjon sooviks pigem säilitada sõna „ülevaatus“ „kontrolli“ asemel. Paranduses 17 pakutud tekst võiks selle terminiprobleemi lahendada.

Muudatusega 17 asendatakse sõnad „ülevaatus lekke tuvastamiseks“ sõnadega „kontroll lekke tuvastamiseks“ ja täpsustatakse keelekasutust seoses kaudsete meetoditega. Komisjon ei saa nõustuda muudatuse esimese osaga. Teise osaga võiks nõustuda pärast mõningat ümbersõnastust ning tekstis saaks ilmselt lahendada sõna „ülevaatus“ kasutamisega tekkinud küsimused.

„Käesolevas lõikes tähendab „ülevaatus lekke tuvastamiseks“ seda, et seadmeid või süsteemi kontrollitakse lekete suhtes esiteks otseste mõõtmismeetoditega, pöörates tähelepanu seadmete või süsteemi nendele osadele, mis kõige tõenäolisemalt võivad hakata lekkima, või kaudsete mõõtemeetoditega, pöörates tähelepanu tööparameetritele, mis viitavad fluoritud kasvuhoonegaaside kaole. Sellist ülevaatust lekete tuvastamiseks võib vastavalt artikli 5 sätetele teha käitaja.“

Muudatusega 21 lisatakse „lahustid ja tulekaitsesüsteemid“ peamiste kasutusalade kategooria aruandlust käsitlevasse sättesse, mis on tootjatele ja importijatele abiks aruandlusel. Komisjon võiks nõustuda tulekaitsesüsteemide lisamisega, kuid mitte lahustite lisamisega, kuna väikekasutajaid on väga palju ning tootjatel ja importijatel tekiksid suured raskused andmete kogumisel.

Muudatusega 25 tehakse hulk muudatusi märgistamise sätetesse, eelkõige viide globaalset soojenemist põhjustavale potentsiaalile. Komisjon võiks põhimõtteliselt nõustuda, kuid arvab, et kõige parem oleks seda teha komiteemenetlusega. Tekst soovitatakse esitada järgmiselt:

„Komisjon hindab, kuidas oleks kõige parem märgistada seadmeid ja tooteid, mis sisaldavad fluoritud kasvuhoonegaase, et selliste toodete ja seadmete kasutajatele täielikult, sh olelustsükli analüüsi abil avalikustada kogu keskkonnateave. Vajaduse korral kehtestab komisjon kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist märgised, mida tuleb kasutada selliste toodete ja seadmete märgistamiseks vastavalt artikli 11 lõikes 2 viidatud korrale.“

Muudatuse 44 lõikega 1 täpsustatakse, et liikmesriigid peaksid edendama alternatiivseid võimalusi, pidades silmas gaase, millel on suur globaalset soojenemist põhjustav potentsiaal (GWP) ja et liikmesriigid peaksid komisjonile teatama keeldudest. Komisjon võiks pärast mõningast ümbersõnastamist nõustuda lõike 1 esimese poolega, kuid arvab, et teatamine ei ole vajalik. Lõikes 2 toodud rakenduste loetelu ei ole vajalik ja tuleks seetõttu välja jätta.

„Ilma et see piiraks asutamislepingu ja eelkõige selle artikli 87 kohaldamist, püüavad liikmesriigid soodustada selliseid fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate seadmete turuleviimist, mis on teatavate gaaside energiatõhusust arvestades teatavas kasutuses keskkonnasõbralikumad.“

4.1.1.3. Põhimõtteliselt heakskiidetud muudatused

Muudatus 3 on uus põhjendus, milles käsitletakse fluoritud kasvuhoonegaaside suurt globaalset soojenemist põhjustavat potentsiaali. See on kooskõlas kõnealuse määruse I lisas viidatuga, kuid vajab mõningat keelelist parandamist; asjakohane tekst oleks järgmine:

„3b) Mõnel Kyoto protokolli ja käesoleva määruse alusel kontrollitaval fluoritud kasvuhoonegaasil on suur globaalset soojenemist põhjustav potentsiaal ja need säilivad kaua atmosfääris.“

Muudatus 6 on uus põhjendus, mis täpsustab, et kõnealuse määruse kohaldamine ja jõustamine soodustaks tehnoloogilist uuendustegevust. Selle muudatusega võib nõustuda pärast teksti mõningast ümbersõnastust, keskendudes tehnoloogilisele uuendustegevusele alljärgnevalt:

„6a) Käesoleva määruse kohaldamine ja jõustamine peaks aitama edendada tehnoloogilist uuendustegevust, arendades pidevalt keskkonnasõbralikumaid alternatiivtehnoloogiaid.“

Muudatus 7 on uus põhjendus, milles täpsustatakse, et kõnealune määrus ei tohiks takistada liikmesriike säilitamast või võtmast karmimaid kaitsemeetmeid. See muudatus sarnaneb muudatusega 2 ja selle tekst oleks sobiv muudatuse 7 jaoks.

Muudatusega 15 lisatakse mõiste „süsteemid“ seadmete hulka. „Süsteem“ hõlmaks seadme kõik osad, kus kasutatakse fluoritud kasvuhoonegaasi ja on tavamõiste normdokumentides. Selles kontekstis oleks kasulik enne sõna „süsteemid“ lisada sõna „eelkõige“ .

Muudatusega 20 nõutakse, et ettevõtetele ning selliste ettevõtete töötajatele, kes paigaldavad ja hooldavad kõnealuse määrusega hõlmatud seadmeid, kohaldataks sertifitseerimis- ja koolitusnõuet. Komisjon on põhimõtteliselt nõus „paigaldamise“ hõlmamisega, kuid arvab, et see on sobimatu väikeste pistikuga ühendatavate osade puhul. Hooldus on lai mõiste ning asjakohased toimingud sisalduksid mõistes „teenindamine“. Tekst soovitatakse esitada järgmiselt:

Nii ettevõtted kui töötajad, kes on seotud artiklites 3 ja 4 viidatud muude kui pistikuga ühendatavate seadmete paigaldamisega, kui ka isikud, kes on seotud kõnealuste seadmete teenindamise või kontrollimisega…

Muudatusega 22 nõutakse, et iga artikli 3 lõike 2 punktides b ja c viidatud paikse kasutusega seadme omanik peab iga paigaldatud süsteemi kohta saama asjaomasest pädevast asutusest registreerimisnumbri. Oleks kasulik viidata, et seda numbrit tuleks kasutada kogu artikli 3 lõikega 6 ettenähtud arvestuse pidamise vältel.

„Iga artikli 3 lõike 2 punktides b ja c viidatud paikse kasutusega seadmete omanik peab iga paigaldatud süsteemi kohta saama asjaomasest pädevast asutusest registreerimisnumbri.“ Seda numbrit kasutatakse kogu artikli 3 lõikega 6 ettenähtud arvestuse pidamise vältel.“

Muudatusega 23 nõutakse, et liikmesriikide pädevad asutused peavad iga kahe aasta tagant läbi vaatama artiklis 3 viidatud dokumentide representatiivse valimi. Komisjon võiks sellega nõustuda, kui ajavahemikku pikendataks kolme aastani.

Muudatusega 43 nähakse ette mõningane viivitus tulekaitsesüsteemide lekkeandurite paigaldamisel. Komisjon võiks nõustuda kahe aasta pikkuse viivitusega ning ilma ohutus- ja kindlustussätete lisamiseta, kuna need on kaudselt hõlmatud ja komisjon ei soovi näha selliste tegurite edasilükkamist määruse rakendamisest veel kaugemale.

4.1.2. Muudatused, mille komisjon tagasi lükkab

Muudatusega 12 nähakse mõistele „turuleviimine“ ette uus määratlus, asendades sõna „tootja“ sõnaga „valmistaja“. Olemasolev mõiste on selge ega ole kahemõtteline, seega tuleks see säilitada.

Muudatusega 14 lisatakse mõiste „paikse kasutusega“ seadmed. Komisjon arvab, et selle muudatuse sõnastus võib tekitada segadust ja tuleks tagasi lükata.

Muudatusega 18 muudetakse sõna „ülevaatused“ sõnaks „kontrollimeetmed“. Selle muudatuse tagasilükkamine on kooskõlas muudatustes 16 ja 17 samas küsimuses võetud seisukohaga.

Muudatusega 19 täpsustatakse, et liikmesriigid soodustavad hävitamiseks või taasväärtustamiseks määratud fluoritud kasvuhoonegaaside piiriülest transporti. See muudatus on põhimõtteliselt vastuvõetav, kuid kuna F-gaaside piiriülest transporti käsitletakse kavandatavas uues jäätmesaadetiste määruses, arvab komisjon, et seda ei ole tarvis lisada sellesse määrusesse.

Muudatusega 27 nõutakse, et komisjon esitaks 31. detsembriks 2008 seadusandliku ettepaneku seoses liikuvate kliimaseadmetega (MACd) muudes sõidukites kui autod ja seoses jahutussüsteemidega transpordivahendites. Komisjon ei saa sellega nõustuda, kuna see tooks kaasa ettepanekud teatavate andmete kohta, sõltumata sellest, mis tuleneb nende tehnilisest ja majanduslikust hinnangust, ning see võiks põhjendamatult piirata komisjoni seadusandliku algatuse õigust.

Muudatuse 42 eesmärk on hõlbustada komisjoni rolli ja parandada läbipaistvust seoses F-gaaside suhtes võetavate riiklike meetmetega ning samuti tagada artikli 176 kohane liikmesriikide poolne õigeaegne teatamine. Komisjon ei saa selle muudatusega nõustuda, kuna riiklikest meetmetest teatamise süsteem on juba olemas ja see muudatus ei too täiendavat kasu.

Muudatusega 45 öeldakse, et määrus ei takista liikmesriike säilitamast või võtmast rangemaid kaitsemeetmeid. Muudatus 7 , mis lisab sama märkuse põhjendusse, on põhimõtteliselt heaks kiidetud. Nimetatud muudatus viitab aga määruse artiklile. Mõned liikmesriigid võivad seda kasutada iga karmima meetme põhjendamiseks, isegi kui need on siseturule kahjulikud. Asutamislepingu sätted on vahetult kohaldatavad, seega ei saa nimetatud muudatust heaks kiita.

4.2 Direktiiv

4.2.1. Muudatused, millega komisjon nõustub

4.2.1.1. Täielikult heakskiidetud muudatused

Puuduvad.

4.2.1.2. Osaliselt heakskiidetud muudatused

Puuduvad.

4.21.3 Põhimõtteliselt heakskiidetud muudatused

Puuduvad.

4.2.2. Muudatused, mille komisjon tagasi lükkab

Muudatus 1 võimaldab liikmesriikidel rahalisi või muid soodustusi kasutades soodustada selliste kliimaseadmete paigaldamist, milles kasutakse väikese globaalse soojenemise teguriga tõhusat gaasi. See muudatus ei lisa ettepanekule midagi. Rahalisi soodustuste tegemine on liikmesriikidel juba lubatud tingimusel, et soodustused on kooskõlas riigiabi andmise eeskirjadega, eelkõige nii keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevate suunistega kui ka komisjoni teatisega riigiabi eeskirjade kasutamisest seoses äriühingute otseste maksude meetmetega. Sellistest meetmetest tuleb komisjonile teatada ja hinnata neid üksikjuhtumite põhjal.

5. Järeldus

EÜ asutamislepingu artikli 250 lõike 2 kohaselt muudab komisjon vastavalt eespool toodule oma ettepanekut. Komisjon soovib rõhutada, et on lepitusmenetluse etapi edukaks läbimiseks valmis läbi vaatama moodused, kuidas hõlbustada lahtistele küsimustele lahenduste leidmist.