EUROOPA KOMISJON Brüssel,18.7.2016 COM(2016) 486 final KOMISJONI TEATIS ELi EELARVE KAITSMINE 2015. AASTA LÕPUNI



Sisukord 1.KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE JA JÄRELDUSED 2.PROTSESSID 2.1.Ennetusmehhanismid 2.2.Parandusmeetmed 2.3.Juhtimis- ja kontrollisüsteemide kulutõhusus 2.4.Riiklik sisekontroll ja ELi vahendite haldamine 3.FINANTSKORREKTSIOONID JA SISSENÕUDMISED 2015. AASTA LÕPU SEISUGA 3.1.2015. aasta finantskorrektsioonid ja sissenõudmised 3.2.Kumulatiivsed finantskorrektsioonid ja sissenõudmised 2015. aasta lõpu seisuga 3.3.Finantskorrektsioonide mõju 4.PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG 4.1.Ennetusmeetmed 4.2.Parandusmeetmed 4.3.Liikmesriikide juhtimis- ja kontrollitegevuses kindlaks tehtud puudused ning võetud meetmed 4.4.Kumulatiivsed näitajad 4.5.Liikmesriikide finantskorrektsioonid 5.ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA 5.1.Ennetusmeetmed

5.2.Parandusmeetmed 5.3.Liikmesriikide juhtimis- ja kontrollitegevuses kindlaks tehtud puudused ning võetud meetmed 5.4.Kumulatiivsed näitajad 5.5.Liikmesriikide finantskorrektsioonid 6.OTSENE JA KAUDNE TÄITMINE LISAD: ÜKSIKASJALIKUD NÄITAJAD 1.2015. aastal tehtud finantskorrektsioonid, võrreldes saadud ELi maksetega; rakendatud finantskorrektsioonid liikmesriikide kaupa 2.Kindlamääraliste finantskorrektsioonide jaotus 2015. aastal 3.2015. aastal liikmesriikide tehtud finantskorrektsioonide jaotus 4.2015. aasta netofinantskorrektsioonide jaotus 5.Liikmesriikide poolt 2015. aastal lõplikelt toetusesaajatelt sissenõutud põllumajanduspoliitika summad 6.Liikmesriikide enda korrektsioonid, mida kohaldati enne toetusesaajatele maksete tegemist 2015. aastal (lisaks komisjoni teatatud korrektsioonidele) 7.Liikmesriikide teatatud kumulatiivsed korrektsioonid ühtekuuluvuspoliitika perioodi 2007–2013 puhul 2015. aasta lõpu seisuga 1.KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE JA JÄRELDUSED Käesolevas teatises kirjeldatakse, kuidas toimivad Euroopa Liidu (EL) õigusaktides ette nähtud ennetus- ja parandusmehhanismid ning komisjoni talituste võetud meetmed, millega kaitstakse ELi eelarvet ebaseaduslike või eeskirjadevastaste kulutuste eest. Samuti antakse selles parim hinnang nende mehhanismide kasutamise tulemusel saavutatavate näitajate kohta ning kirjeldatakse, kuidas liikmesriigid on kaitsmisse kaasatud ja kuidas see neid mõjutab. Teatis täiendab teavet, mis on esitatud 2015. aasta finantsaruannete arutelu- ja analüüsidokumendis, ELi 2015. aasta eelarve haldus- ja tulemusaruandes ning asjaomaste peadirektoraatide iga-aastaste tegevusaruannete asjaomastes osades. Ligikaudu 80 % ELi eelarvest täidavad liikmeriigid, mis peavad järgima eelarve täitmisega seotud ühiselt kokkulepitud eeskirju. Liikmesriigid on ELi õigusaktidele vastavuse ning ELi eelarve kaitse tagamisel komisjoni partnerid. Komisjon kaitseb ELi eelarvet alusetute või eeskirjadevastaste kulutuste eest peamiselt kahe mehhanismi abil, milleks on: (1)ennetusmehhanismid (näiteks eelkontrollid, maksete katkestamised ja peatamised) ning (2)parandusmehhanismid (eelkõige liikmesriikide suhtes kehtestatavad finantskorrektsioonid, ent samuti ELi maksete saajatelt summade sissenõudmine). Kui ennetusmehhanismid ei ole tõhusad, siis peab komisjon oma järelevalveülesande raames kohaldama viimase võimalusena parandusmehhanisme.

Finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste esmane eesmärk on tagada, et ELi eelarvest rahastatakse kulutusi ainult kooskõlas õigusraamistikuga. Eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega vastutavad alusetult makstud summade kindlakstegemise ja nende sissenõudmise eest toetusesaajatelt eelkõige liikmesriigid. Et tagada kontrollisüsteemide kulutõhusus, on üks peamine töösuund, millele komisjoni talitused kolleegiumi praeguste volituste ajal täiendavalt keskenduvad, kontrollide ratsionaliseerimine ja ühtlustamine ning vahendite jaotamine kontrollidele, mis leitakse olevat kõige sobivamad seaduslikkuse ja korrektsusega seotud riskide juhtimiseks õigusraamistikus. Eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega on peamine eesmärk suurendada liikmesriikide kontrollisüsteemide tõhusust. Põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas avaldavad finantskorrektsioonid alati netomõju ELi eelarvele. Nende kaudu nõutakse sisse alusetult kulutatud summad ning see viib summade tagasimaksmiseni ELi eelarvesse. Ühtekuuluvuspoliitika raames võivad liikmesriigid asendada rahastamiskõlbmatud kulud uute rahastamiskõlblike kuludega, mille tulemusena välditakse ELi rahastamise kaotamist. Teiste täitmise liikide raames tehtavate finantskorrektsioonide eesmärk on korrigeerida rahastust enne ELi makse tegemist. Käesolevas teatises keskendutakse eeskätt komisjoni kui järelevalvaja rolli täitmise tulemustele, kuid selles esitatakse ka teavet liikmesriikide kontrollide tulemuste kohta. Finantskorrektsioonid ja sissenõudmised: 2015. aasta tulemused Allpool on esitatud peamised näitajad komisjoni võetud parandusmeetmete mõju kohta 2015. eelarveaastal: miljonites eurodes Poliitikavaldkond 2015. aastal kinnitatud finants-korrektsioonid ja sisse-nõudmised kokku 2015. aastal rakendatud finants-korrektsioonid ja sisse-nõudmised kokku Põllumajandus ja maaelu areng 1 292 1 587 Ühtekuuluvuspoliitika 1 744 1 808 Sisepoliitika valdkonnad 326 317 Välispoliitika valdkonnad 132 136 Haldus 5 5 KOKKU 3 499 3 853 % eelarvemaksetest 2,4 % 2,7 %







Järgmisel joonisel on esitatud ülevaade 2015. aastal tehtud erinevat liiki korrektsioonidest poliitikavaldkonna kohta (miljonites eurodes): Kolme eri korrektsiooni liigi määratluste kohta vt punkt 2.2.2. Finantskorrektsioonid ja sissenõudmised: kumulatiivsed tulemused Komisjoni kasutatavate parandusmehhanismide tähtsuse kohta annavad parema ülevaate kumulatiivsed näitajad, sest nendes võetakse arvesse enamiku ELi kulutuste mitmeaastast laadi ja neutraliseeritakse üksikjuhtude mõju. 2009-2015. aastal kinnitatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised (miljonites eurodes): Perioodil 2009–2015 oli keskmine kinnitatud summa 3,3 miljardit eurot ehk 2,4 % ELi eelarvest tehtud maksete keskmisest summast ning keskmine kõnealusel perioodil rakendatud summa oli 3 miljardit eurot ehk 2,2 % tehtud maksetest (vt joonis 3.2.1). Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) suhtes kohaldatud komisjoni finantskorrektsioonide (mis kõik olid netofinantskorrektsioonid) keskmine korrektsioonimäär perioodil 1999 kuni 2015. aasta lõpp moodustas kulutustest 1,7 % (vt punkt 4.4). Üksnes komisjoni järelevalvetegevuse põhjal oli Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) perioodiks 2000–2006 (peaaegu perioodi lõpuks) ette nähtud vahendite finantskorrektsioonide kombineeritud määr 2015. aasta lõpus 4,2 % eraldatud vahenditest (vt punkt 5.4.1). Perioodiks 2009–2015 oli eelarve otsesel ja kaudsel täitmisel kinnitatud keskmine summa 380 miljonit eurot ehk 1,2 % maksete keskmisest summast. Komisjon analüüsib varasematel perioodidel avastatud vigade põhjuseid (vt aruannet pidevalt suurte vigade arvuga valdkondade ja nende lähtepõhjuste kohta).

ELi eelarve kaitsmine: peamised järeldused Komisjoni rakendatava tulemustele keskenduva eelarve strateegia oluline eesmärk on tagada vigade ennetamiseks või avastamiseks ja parandamiseks kasutatavate juhtimis- ja kontrollisüsteemide kavandamisel ja rakendamisel kulutõhusus. Seepärast tuleks kontrollistrateegiate puhul kaaluda riskantsemates valdkondades põhjalikumate ja sagedasemate kontrollide tegemist ning tagada kulutasuvus. Komisjon keskendub üha enam meetmetele, millega välditakse eeskirjadevastaseid kulutusi ja aidatakse tulevikus vältida kõnealuse eeskirjadevastase tegevuse toimumist. Eespool märgitud näitajad kinnitavad komisjoni ja liikmesriikide võetud mitmeaastaste ennetus- ja parandusmeetmete positiivseid tulemusi, näidates et kõnealused tegevused tagavad ELi eelarve kaitse kulutuste eest, mis tehakse eeskirjadevastaselt. Finantskorrektsioonid ja sissenõudmised stimuleerivad ka liikmesriike parandama oma süsteeme ja protsesse, et vältida tulevikus vigade tekkimist. Aasta jooksul otsustatud korrektsioonid puudutavad eelmistel aastatel tuvastatud vigu ja eeskirjade eiramist. 90 % otsustatud finantskorrektsioonidest on rakendatud 2015. aasta lõpuks. Netofinantskorrektsioonid, mille tulemusel tehakse tagasimakseid ELi eelarvesse, on iseloomulikud põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnale ning otsesele ja kaudsele eelarve täitmisele. Erineva õigusraamistiku ja eelarve täitmise liigi (tugevdatud ennetusmehhanism) tõttu on netofinantskorrektsioonid olnud ühtekuuluvuspoliitika puhul siiani erandiks. Kindlamääralised korrektsioonid kehtestatakse juhul, kui vigade rahalist mõju ei ole võimalik proportsionaalsete jõupingutustega täpselt kindlaks määrata. Otsese ja kaudse eelarve täitmise raames tehtavate kulutuste jaoks võetakse kasutusele konkreetsed kontrolliraamistikud, mis hõlmavad eelkõige toetuse haldamise protsessi, kuna sel moel on võimalik tegeleda olemasolevate riskidega. Komisjon toetab avaliku sektori sisekontrolli võrgustikku ja osaleb selle tegevuses, et liikmesriigid saaksid koos parandada sisekontrolli, sealhulgas ELi vahendite haldamist, ja määrata kindlaks head tavad, eelkõige olukordades, kus tõhus täitmine on osutunud keeruliseks (vt aruannet pidevalt suurte vigade arvuga valdkondade ja nende lähtepõhjuste kohta). 2014.–2020. aasta mitmeaastases finantsraamistikus ette nähtud täiendused Põllumajandus ja maaelu areng Komisjon on alustanud mitmete selliste uute ennetusmeetmete kohaldamist nagu ELi rahastamise katkestamine, maksete peatamine ja vähendamine, et kaitsta paremini ELi eelarvet ja anda liikmesriikidele täiendavaid stiimuleid eeskirjadevastaste maksete vähendamiseks. Selles kontekstis on tegevuskavade rakendamine liikmesriikides muutunud komisjoni oluliseks eelarve haldusvahendiks. Kuna eesmärgiks on arendada ühtse auditi lähenemisviisi edasi ka ühise põllumajanduspoliitika juhtimises, siis edendab komisjon aktiivselt sertifitseerimisasutuste uut rolli seoses maksete seaduslikkuse ja korrektsuse tagamisega ning teeb selle üle järelevalvet. Seoses EAGFiga palub komisjon liikmesriikidel regulaarselt hoida oma põldude identifitseerimise süsteem korras, eelkõige selle korrapärase ajakohastamise kaudu. Liikmesriigid, kus süsteem ei vasta seatud kvaliteedinõuetele, peavad koostama asjakohased tegevuskavad. Kui tegevuskava ei rakendata nõuetekohaselt, võidakse liikmesriigile maksed peatada. Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) puhul hõlmas programmitöö etapp erikontrolle programmi meetmete kontrollitavuse ja tõendatavuse kohta. Lisaks sellele katkestab komisjon probleemide korral maksed ja võib need samuti peatada. Üldjoontes on komisjon algatanud ambitsioonika lihtsustamise protsessi, mille eesmärk on vähendada keerukust ja halduskoormust ning mis aitab samuti kaasa vigade riski vähendamisele. Ühtekuuluvus Uues õigusraamistikus nähakse ette suurem vastutus programmi korraldusasutustele. Need peavad kohaldama enne programmi raamatupidamise aastaaruande esitamist tugevaid kontrolle. Raamatupidamise aastaaruanded hõlmavad liikmesriigi poolt aruandeaasta kohta tehtud finantskorrektsioone. Raamatupidamise aastaaruannete ja finantskorrektsioonide kohta esitab programmi auditeerimisasutus nii auditiarvamuse. Ta esitab auditiarvamuse ka raamatupidamise aastaaruande kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta lähtuvalt kindlaks määratud jääkriski tasemest pärast kõigi korrektsioonide kohaldamist.

Komisjon teeb aruandlusaastal järgmist: peab igast vahemaksest kinni 10 %, kuni lõpule on viidud kõik kontrollimenetlused, sealhulgas auditid raamatupidamisaruande esitamise ajal, kohaldab raamatupidamisaruannete heakskiitmise menetlusi ning seejärel maksab välja või nõuab tagasi aastabilansi ja teeb sihtotstarbelised riskipõhised auditid, et tagada, et liikmesriigi poolt ei jäänud avastamata või parandamata ühtegi olulist puudust, mis võib viia olulise riskitasemeni hüvitatud kulutuse osas. Vastasel juhul peab komisjon kohaldama netofinantskorrektsioone. Komisjon jätkab samuti katkestamise/peatamise mehhanismide ranget rakendamist, mis viib vajaduse korral finantskorrektsioonideni, kui on teavet juhtimis- ja kontrollisüsteemi oluliste puuduste kohta. Ta toetab samuti jätkuvalt ennetussuutlikkuse kasvatamist koos programmiasutustega, et parandada tehtud kulutuste kvaliteeti ning teha tihedat koostööd auditeerimisasutustega ühtse auditi põhimõtte alusel riskidega õigeaegseks ja tõhusaks tegelemiseks. Otsene ja kaudne täitmine Komisjon on kehtestanud otsese ja kaudse täitmise kontrolliraamistiku, mis keskendub maksete eelkontrollile, toetusesaajate ruumides pärast kulude tekkimist ja deklareerimist tehtavatele põhjalikele järelkontrollidele ning kontrollikäikudele rahvusvahelistesse organisatsioonidesse. 2.PROTSESSID 2.1.Ennetusmehhanismid Komisjon kasutab ELi eelarve kaitsmiseks mitut ennetusmehhanismi. Komisjon keskendub üha enam meetmetele, millega välditakse eeskirjadevastaseid kulutusi ja aidatakse tulevikus vältida kõnealuse eeskirjadevastase tegevuse toimumist. Eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega (st põllumajandus- ja ühtekuuluvuspoliitika kulude puhul) vastutavad eeskätt liikmesriigid kogu kulutsükli jooksul selle eest, et ELi eelarvest tehtud kulutused on seaduslikud ja korrektsed. Komisjon tagab õigeaegse ja põhjaliku järelevalve, tuginedes ELi auditi tulemustele, aastate jooksul saadud liikmesriigi auditi tulemustele, Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste tulemustele ning mis tahes muule komisjoni talitusteni jõudnud teabele, mis viitab süsteemi puudusele või tõsisele eeskirjade eiramisele, mida ei ole parandatud. Järelevalve- ja kontrollisüsteemi tõhusale toimimisele viitavaid põhielemente hinnatakse pidevalt uuesti, et ära hoida eeskirju eiravad maksed. Otsesel ja kaudsel eelarve täitmisel võetavate ennetusmeetmete hulka kuulub vastutavate talituste teostatav toetusesaajate taotlustes esitatud kulude rahastamiskõlblikkuse kontroll. Tegemist on eelkontrolliga, mis on ette nähtud programmide juhtimise korras ja mille otstarve on anda piisav kinnitus, et kulude hüvitamine on seaduslik ja korrektne. Komisjoni talitused võivad ka eelkõige lepingulistes küsimustes anda juhiseid, mis aitavad tagada rahaliste vahendite usaldusväärse ja tõhusa haldamise ja seega vähendavad rikkumisohtu. Komisjoni loodud ja käitatud ettevõtjate varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteem tagab samuti Euroopa Liidu rahaliste huvide kaitse. 2.2.Parandusmeetmed 2.2.1 Ülevaade Märkimisväärne osa ELi kulutustest, näiteks ühtekuuluvuse, teadusuuringute ja maaelu arengu poliitikavaldkondades, on oma olemuselt mitmeaastased. Kooskõlas finantsmääruse artikli 32 lõike 2 punktiga e võetakse seda arvesse parandusmeetmete kavandamisel ja rakendamisel, nagu ka nende meetmete tulemuste hindamisel. Saab eristada järgmisi parandusmeetmeid: a) finantskorrektsioonid ja b) sissenõudmised, mida mõlemat kasutatakse programmi olelusringi kõikides etappides, kui kulutus ja/või makse on tehtud. Komisjon peab kohaldama parandusmeetmeid viimase abinõuna, kui ennetusmehhanismidest ei olnud abi. Parandusmeetmete eri etapid: 2.2.2. Finantskorrektsioonid Pooleliolevate finantskorrektsioonide puhul on tegemist algstaadiumiga, kus finantskorrektsiooni kohaldamise menetlus on algatatud, kuid asjaomase liikmesriigiga toimuv ärakuulamismenetlus on veel käimas. Esitatud summad on vaid komisjoni talituste esialgsed prognoosid, mis võivad muutuda. Need on seega kavandatud korrektsioonid, mida liikmesriigid ei ole veel heaks kiitnud ja mille kohta komisjon ei ole veel otsust teinud. Finantskorrektsioon kinnitatakse kohe, kui liikmesriik on selle heaks kiitnud või kui see on vastu võetud komisjoni otsusega.

Finantskorrektsioon loetakse rakendatuks, kui korrektsioon on tehtud ja see on kajastatud komisjoni raamatupidamisarvestuses, mis tähendab seda, et vastutav eelarvevahendite käsutaja on finantstehingu järgmistel juhtudel kinnitanud: mahaarvamine vahe- või lõppmaksetaotlusest, sissenõudekorraldus ja/või kulukohustusest vabastamine. Komisjon kohaldab liikmesriikide teatatud kulutuste suhtes järgmist liiki finantskorrektsioone (järelkorrektsioonid): - üksikjuhtumitega seotud finantskorrektsioonid, mille aluseks on täpselt kindlaks tehtud põhjendamatult kulutatud summad ja nende finantsmõju eelarvele; - ekstrapoleeritud finantskorrektsioonid, kui asjaomane summa on võimalik kindlaks teha piisavalt usaldusväärse esindusliku statistilise valimi põhjal; - kindlamääralised korrektsioonid, kui asjaomast summat ei ole võimalik esindusliku statistilise valimi põhjal kindlaks teha või kui üksikute vigade mõju kulutustele ei ole võimalik täpselt mõõta (nt üksikute hankelepingute puhul kasutatavad finantskorrektsioonid, mis põhinevad kokkulepitud kindlatel määradel). Kõik finantskorrektsioonid mõjutavad olenemata liigist riigieelarvet negatiivselt isegi kui ELi eelarvesse tagasimakset ei toimu, kuna rahastamiskõlbmatute kulutuste asendamiseks tuleb kasutada rahalisi vahendeid. Liikmesriigi tehtavate finantskorrektsioonide eesmärk on korrigeerida rahastust enne ELi makse tegemist. Sellega on tegemist siis, kui liikmesriik kohaldab tulenevalt komisjoniga kokku lepitud parandusmeetmete kavast ja seda kava järgides korrektsiooni uute kulutuste komisjonile kinnitamisel. Tuleks rõhutada, et järelfinantskorrektsioonide ja liikmesriigi tehtavate finantskorrektsioonide erinevus seisneb ajastuses. Finantskorrektsioonide ajastus: Kulutuse asendamine osutab võimalusele, mis liikmesriigil on ühtekuuluvusvaldkonda reguleerivate õigusaktide alusel asendada rahastamiskõlbmatu kulutus uue rahastamiskõlbliku kulutusega, vältides seeläbi ELi rahastamise kaotamist (s.o mitte netokorrektsioonina, kuna ELi eelarvesse ei maksta raha tagasi). Netofinantskorrektsioon on korrektsioon, millel on netomõju ELi eelarvele (st korrigeeritud ja sissenõutud summad tagastatakse ELi eelarvesse). Põllumajanduse ja maaelu arengu korrektsioonid (EAGF, EAFRD, EAGGF) toovad alati kaasa tagasimakse ELi eelarvesse, samas kui ühtekuuluvuspoliitika puhul olid õigusraamistikult tulenevalt juba tasutud summade tagasimaksed ELi eelarvesse üldjuhul programmide rakendamise vältel erandiks. Ühtekuuluvuspoliitika suhtes kuni programmitöö perioodini 2007–2013 kohaldatava õigusraamistiku alusel jõuavad vahendid ELi eelarvesse reaalselt tagasi üksnes järgmistel juhtudel: -kui liikmesriigid ei suuda näidata piisavalt rahastamiskõlblikke kulutusi; -pärast programmide lõpetamist, kui rahastamiskõlbmatute kulutuste asendamine rahastamiskõlblike kulutustega ei ole enam võimalik; -kui ollakse komisjoniga eriarvamusel. Programmitöö perioodi 2014–2020 jaoks viidi siiski sisse märkimisväärne muudatus: komisjon on kohustatud kohaldama netofinantskorrektsiooni, kui ELi auditite käigus tehakse pärast kinnituspakettide esitamist kindlaks sellised tõsised puudused juhtimis- ja kontrollisüsteemide tulemuslikus toimimises, mida ei ole liikmesriigi tasandil varem avastatud, millest ei ole teatatud ega mida ei ole parandatud. Sellisel juhul kaob ära varasemate programmitöö perioodide võimalus, mille kohaselt võib liikmesriik korrektsiooniga nõustuda ja kasutada sellega seotud ELi vahendeid uuesti. Liikmesriigid teevad koostöös liikmesriikidega eelarve täitmise raames suuri jõupingutusi ja panustavad ressursse finantskorrektsioonide tegemiseks ja toetusesaajatelt põhjendamatult makstud summade sissenõudmiseks. Peale selle teevad nad juhtimise kontrollitoiminguid, esmatasandi kontrolle ja auditeid, mis lisanduvad komisjoni tehtavatele kontrollidele, mida on kirjeldatud üksikasjalikult eespool. 2.2.3. Sissenõudmised

PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG Määruses (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta nõutakse, et liikmesriigid nõuaksid tagasi summad, mis on läinud kaduma avastatud eeskirjadevastaselt tehtud maksete tulemusena. Sissenõudmismenetluse korraldamine kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega on siiski täielikult asjaomaste liikmesriikide ülesanne ja seetõttu kohaldavad liikmesriigid sel puhul oma haldus- ja kohtumenetlusi. Seetõttu võivad mõned menetlused anda kiireid tulemusi ja teised võtta rohkem aega. Et tegeleda mõnes liikmesriigis esinevate viivitustega alusetult tehtud maksete sissenõudmisel, kehtestas seadusandja automaatse tasaarvestusmehhanismi, mille alusel 50 % alusetult tehtud maksetest, mida liikmesriik ei ole toetusesaajatelt nelja aasta jooksul või kohtumenetluse korral kaheksa aasta jooksul tagasi nõudnud, kaetakse asjaomase riigi eelarvest (nn 50–50 reegel). Kuid isegi pärast selle mehhanismi kohaldamist on liikmesriigid kohustatud rakendama oma sissenõudmismenetlusi ja kui nad ei tee seda vajaliku hoolsusega, võib komisjon otsustada jätta kõik sissenõudmisele kuuluvad summad asjaomaste liikmesriikide kanda. Lisaks nõutakse määruse 908/2014 artikli 28 kohaselt liikmesriikidelt, et nad tasaarvestaksid kõik tasumata võlad edaspidiste maksetega võlgnikele (kohustuslik hüvitamine). Uue õigusraamistiku jõustumisega tuleb 50–50 reeglit nüüd kohaldada EAFRD-le sel eelarveaastal, mil see tekib ja mitte programmi lõppemisel. Seetõttu peavad liikmesriigid alates 2014. eearveaastast näitama 50–50 reegli alusel nõutavad summad ka EAFRD perioodi 2007–2013 ning EAFRD perioodi 2014–2020 programmide kohta . Alusetult tehtud maksed, mis tulenevad riigi ametiasutuste halduseksimustest, arvatakse samuti maha asjaomase makseasutuse raamatupidamise aastaaruandest ja jäetakse seega ELi rahastamisest välja. EAGFi puhul kantakse toetusesaajatelt sissenõutud summad sihtotstarbelise tuluna ELi eelarvesse pärast kindlamääralist 20 % mahaarvamist sissenõudmiskulude katmiseks. EAFRDi puhul võetakse sissenõutud summad arvesse järgmises komisjonile esitatavas maksetaotluses ning seetõttu saab asjaomast summat programmi jaoks programmitöö perioodi jooksul uuesti kasutada. Pärast rahastamiskõlblikkuse perioodi lõppu kantakse need sihtotstarbelise tuluna ELi eelarvesse. ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA Sissenõudekorraldused antakse välja peamiselt programmide lõppedes või pärast nende lõppemist ning sisse nõutud summad kujutavad endast ELi eelarve jaoks tulu. Praeguse programmitöö perioodi vältel (2014–2020) ning esimest korda 2017. aastal tehakse sissenõudmisi ka raamatupidamisaruande iga-aastase heakskiitmise raames. Komisjon arvutab raamatupidamisarvestuse heakskiidetud summade ja liikmesriigile eelarveaastal juba tasutud summade bilansi (iga-aastased eelmaksed ja 90 % maksetaotlustest). Kui summa tuleb liikmesriigilt sisse nõuda, siis väljastatakse sissenõudekorraldus. Kõnealune sissenõudekorraldus, mille võib võimaluse korral täita edasiste maksetaotlustega tasaarvestamise teel, ei ole finantskorrektsioon ja see ei vähenda programmi kogueraldist. Seda summat kasutatakse programmi jaoks sobival viisil uuesti. OTSENE JA KAUDNE TÄITMINE ELi eelarve otsese ja kaudse täitmise korral tuleb eelarvevahendite käsutajal kooskõlas finantsmäärusega koostada alusetult makstud summade kohta sissenõudekorraldused. Sissenõudmised teostatakse seejärel kas otse võlgnikult saadava pangaülekandega (ja kujutavad endast sihtotstarbelist tulu ELi eelarvesse, mida saab kasutada sama programmi jaoks uuesti) või tasaarvestades need muude summadega, mida komisjon võlglasele võlgneb. Komisjoni talitused rakendavad sissenõudmismeetmeid toetuse maksmisel ka selliselt, et arvavad rahastamiskõlbmatud kulud (mis on kindlaks tehtud kehtivates kulutaotlustes) tehtavast maksest maha. 2.3.Juhtimis- ja kontrollisüsteemide kulutõhusus Kooskõlas finantsmääruse nõudega on komisjoni rakendatava tulemustele keskenduva eelarve strateegia oluline eesmärk tagada vigade ennetamiseks või avastamiseks ja parandamiseks kasutatavate juhtimis- ja kontrollisüsteemide kavandamisel ja rakendamisel kulutõhusus. Seepärast tuleks kontrollistrateegiate puhul kaaluda riskantsemates valdkondades rangemate ja sagedasemate kontrollide tegemist ning tagada kulutasuvus. See on tähtis, sest kontrollidega kaasneb toetusesaajate jaoks märkimisväärne halduskoormus ja need võivad isegi vähendada programmides osalemist. Lisaks neelavad ebatõhusad ja mittetulemuslikud kontrollisüsteemid ressursse, mida võiks muidu kasutada tulemuste saavutamiseks. Täpsema teabe kohta vt komisjoni 2015. aasta haldus- ja tulemusaruanne. 2.4.Riiklik sisekontroll ja ELi vahendite haldamine ELi eelarve kaitse on komisjoni ja liikmesriikide jagatud vastutus. Komisjon toetab avaliku sektori sisekontrolli võrgustikku ja osaleb selles. Võrgustiku alla on koondunud sisekontrolli esindajad kõigist ELi liikmesriikidest. Avaliku sektori sisekontrolli võrgustikus uuritakse sisekontrolli küsimusi, mis on seotud kas riigieelarvega või ELi vahendite haldamisega, et määrata kindlaks head tavad nendes valdkondades, kus esineb tulemusliku rakendamisega seotud probleeme. Avaliku sektori sisekontrolli võrgustik kohtub korrapäraste ajavahemike järel, võimaldades kõigil liikmesriikidel teha koostööd oma sisekontrolli korra parandamiseks, et tagada parem finantsjuhtimine ja tulemuslikkus.



3.FINANTSKORREKTSIOONID JA SISSENÕUDMISED 2015. AASTA LÕPU SEISUGA 3.1.2015. aasta finantskorrektsioonid ja sissenõudmised Tabel 3.1. 2015. aasta finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste ülevaade miljonites eurodes Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik ELi eelarvest 2015. aastal tehtud maksed kokku 2015. aastal kinnitatud finants-korrektsioo-nid kokku 2015. aastal kinnitatud sissenõud-mised kokku 2015. aastal kinnitatud finants-korrektsioo-nid ja sissenõudmised kokku % ELi eelarvest tehtud maksetest 2015. aastal rakendatud finants-korrektsioonid kokku 2015. aastal rakendatud sisse-nõudmised kokku 2015. aastal rakendatud finants-korrektsioonid ja sissenõud-mised kokku % ELi eelarvest tehtud maksetest Arukas ja kaasav majanduskasv 68 009 1 637 254 1 892 2,8 % 1 766 246 2 013 3,0 % ERF 28 363 826 - 826 2,9 % 774 - 774 2,7 % Ühtekuuluvusfond 12 098 462 - 462 3,8 % 585 - 585 4,8 % ESF 10 277 348 1 349 3,4 % 407 - 407 4,0 % Sisepoliitika-valdkonnad 17 271 - 254 254 1,5 % - 246 246 1,4 % Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad 58 066 1 072 348 1 420 2,4 % 1 314 337 1 652 2,8 % EAGF 44 940 922 117 1 040 2,3 % 1 017 155 1 173 2,6 % Maaelu areng 11 793 46 206 253 2,1 % 263 152 414 3,5 % FIFG/EKF 791 6 2 8 1,0 % 10 6 16 2,0 % EAGGFi arendusrahastu 64 97 2 99 154,0 % 24 2 26 40,6 % Sisepoliitika valdkonnad 478 - 21 21 4,4 % - 23 23 4,8 % Julgeolek ja kodakondsus 2 019 23 28 51 2,5 % 23 24 48 2,4 % Ränne ja siseasjad 779 23 - 23 3,0 % 23 - 23 3,0 % Sisepoliitika valdkonnad 1 239 - 28 28 2,2 % - 24 24 2,0 % Globaalne Euroopa 7 884 - 132 132 1,7 % - 136 136 1,7 % Välispoliitika valdkonnad 7 884 - 132 132 1,7 % - 136 136 1,7 % Haldus 8 978 - 5 5 0,1 % - 5 5 0,1 % Haldus 8 978 - 5 5 0,1 % - 5 5 0,1 % KOKKU 144 955* 2 732 767 3 499 2,4 % 3 104 749 3 853 2,7 % * Summa ei hõlma erivahendite rubriigi all makstud 288 miljonit eurot.

Juhime tähelepanu asjaolule, et eespool toodud näitajad võivad mõnevõrra erineda Euroopa Liidu finantshuvide kaitset ja pettustevastast võitlust käsitlevas aastaaruandes ja talituste töödokumentides esitatud näitajatest, kuna kõnealune aruanne avaldati varem, s.t siis, kui saadaval olid ainult esialgsed näitajad. 3.1.1. Põllumajandus ja maaelu areng Finantskorrektsioonid Komisjoni poolt 2015. aastal kinnitatud finantskorrektsioonide kõrge tase väljendab põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi poolt alates 2013. aastast tehtud märkimisväärseid jõupingutusi, et kiirendada vastavuse kontrollimise menetlusi, sealhulgas pikka aega pooleliolevaid menetlusi. Selle tulemusena kinnitati 2015. aastal mitu korrektsiooni, mis hõlmavad mitut eelarveaastat. Optimaalse toimimise korral eeldatakse, et tulevikus finantskorrektsioonide iga-aastased summad stabiiliseeruvad viimase kolme aasta keskmise näitaja juures. Lisaks sellele selgitab osamaksete suurem arv ja liikmesriikidele võimaldatud korrektsioonide edasilükkamine, miks põllumajanduse ja maaelu arengu jaoks viimase kolme aasta jooksul (2012–2014) rakendatud summad olid väiksemad komisjoni otsustatud summadest. Erinevus peaks kaduma, kui saavutatakse optimaalne rütm.



Sissenõudmised 2015. aastal on liikmesriigid nõudnud toetusesaajatelt EAGFi raames sisse 155 miljonit eurot ning EAFRDi raames 153 miljonit eurot. Kui korrigeerimine johtub toetusesaaja poolsest eeskirjadevastasest tegevusest, siis peavad liikmesriigid registreerima eeskirjadevastaselt kulutatud summade sissenõudmise ja sellest teatama iga-aastase raamatupidamise aastaaruande kontrolli ja heakskiitmise käigus. Liikmesriik vastutab otse lõplikelt toetusesaajatelt eeskirjadevastaselt tehtud maksete sissenõudmise eest. 5. lisas on esitatud 2015. aastal liikmesriikide poolt toetusesaajatelt sissenõutud summad (millest liikmesriigid on teatanud oma võlgnike registris) ja komisjonile tagasimakstud summad. Neid summasid käsitatakse EAGFi sihtotstarbelise tuluna ning EAFRDi jaoks sissenõutud summasid võib uuesti kasutada asjaomase programmi raames. 3.1.2. Ühtekuuluvuse programmitöö periood 2000–2006 ERFi programmide ja Ühtekuuluvusfondi projektide lõpetamise protsessi jõudmine lõppetappi tõi kaasa selle, et 2015. aastal määrati ja liikmesriigid kiitsid heaks järgmised finantskorrektsioonid: - 155 miljoni euro ulatuses finantskorrektsioone seoses ERFi programmide lõpetamisega seitsmes liikmesriigis, neist kõige suuremad Itaalias (108 miljonit eurot) ja Kreekas (34 miljonit eurot); - 53 miljoni euro ulatuses finantskorrektsioone, mille 13 liikmesriiki kiitsid heaks seoses Ühtekuuluvusfondi projektidega. Neist suurim oli seotud Tšehhi Vabariigiga (16 miljonit eurot). Kinnitatud finantskorrektsioonid: ERF/Ühtekuuluvusfond – 208 miljonit eurot ESF – 179 miljonit eurot ESFi puhul on lõpetamisprotsessi raames lõpetatud kõik 239 programmi (209 täielikult ja 30 osaliselt). Liikmesriigid, kus kinnitatud ja rakendatud finantskorrektsioonid olid kõige suuremad, olid 2015. aastal vastavalt Prantsusmaa (149 miljonit eurot) ja Hispaania (30 miljonit eurot). Lisaks sellele on lõpule jõudnud ka Rootsi projektide lõpetamise protsess. 2015. aastal tehti märkimisväärseid edusamme seoses Kalanduse Arendusrahastu (FIFG) programmide lõpetamisega. 2015. aasta lõpus lõpetati 60st programmist 57. Enamik asjaomaseid finantskorrektsioone rakendati sissenõudekorralduste kaudu. 3.1.3. Ühtekuuluvuse programmitöö periood 2007–2013 2015. aastal ERFi/Ühtekuuluvusfondi raames tehtud finantskorrektsioonid suurenesid märkimisväärselt eelmiste aastatega võrreldes, mis kinnitas poliitika mitmeaastaste kontrollide tulemuslikkust. See on samuti alates programmitöö perioodi algusest kohaldatud komisjoni katkestamise/peatamise menetluste range poliitika ning selle asjaolu tulemus, et 2015. aastal jõudsid pärast finantskorrektsioonide rakendamist lõpule teatud pikaajalised juhtumid, mille puhul maksetaotlused olid blokeeritud kuude või isegi aastate vältel. Nende juhtumite puhul sai teatada liikmesriikide kohaldatud korrektsioonidest alles 2015. aastal pärast peatamise/lõpetamise menetluste lõppu. 2015. aasta finantskorrektsioonide suuremate näitajate taga on samuti riiklike auditeerimisasutuste poolt 2015. aasta kontrolliaruannetes teatatud suuremad veamäärad võrreldes varem teatatud veamääradega. 2015. aastal olid kõige suuremate korrektsioonidega liikmesriigid (mille puhul ei võeta arvesse liikmesriigi tehtud finantskorrektsioone) Slovakkia (236 miljonit eurot), Itaalia (161 miljonit eurot), Saksamaa (143 miljonit eurot), Kreeka (120 miljonit eurot) ja Hispaania (117 miljonit eurot). Kinnitatud finantskorrektsioonid: ERF/Ühtekuuluvusfond – 1 532 miljonit eurot ESF – 169 miljonit eurot Seetõttu on 2015. aasta lõpu seisuga liikmesriikide poolt komisjoni järelevalveülesande tulemusena perioodiks 2007–2013 kinnitatud finantskorrektsioonide kogusumma 2,3 miljardit eurot. ESFi raames on finantskorrektsioone kinnitatud 169 miljoni euro ulatuses ja rakendatud 227 miljoni euro ulatuses. Nendest 142 miljonit eurot kinnitati 2015. aastal ja 85 miljonit varasematel aastatel. 95 % 2015. aastal ja eelmistel aastatel kinnitatud finantskorrektsioonidest on rakendatud, mis jätab aasta lõpu seisuga rakendamata (kumulatiivseks) summaks 60 miljonit eurot. 2015. aastal rakendati liikmesriikidest finantskorrektsioone kõige suuremas ulatuses Rumeenias (133 miljonit eurot) ja Hispaanias (29 miljonit eurot), mis vastab maksete peatamise lõpetamisele. Euroopa Kalandusfondi (EKF) kinnitatud finantskorrektsioonide summa vähenes 2014. aastaga võrreldes ligikaudu 70 %. Neid finantskorrektsioone saab teha kiiresti, jättes rahastamiskõlbmatud kulud pärast komisjonipoolseid auditeid ja dokumentide kontrollimist järgmisest maksetaotlusest välja. 3.1.4. Ühtekuuluvuse programmitöö periood 2014–2020

Teine eelarveaasta oli 2015. aastal alles pooleli ja asutused on peaaegu kõikide rakenduskavade jaoks veel määramata, seepärast ei ole kulude deklareerimisega seotud audititegevust veel toimunud. Seetõttu ei saa finantskorrektsioonidest teatada. 3.1.5. 2015. aasta finantskorrektsioonid ja sissenõudmised: täiendavad üksikasjad Lisades on esitatud erinevad arusaamad 2015. aasta finantskorrektsioonide summadest. Tähelepanu tuleb pöörata asjaolule, et allpool esitatud andmed käivad ainult 2015. aasta kohta. Nii korrektsioonide üldsumma kui ka nende jagunemine liikmesriikide kaupa võib sõltuvalt aastast märgatavalt erineda. Seepärast tuleb järelevalve- ja kontrollisüsteemide tulemuslikkuse sisulisel hindamisel tugineda nende kulutuste laadist johtuvalt mitmeaastasele perspektiivile (vt punkt 3.2). Lisades esitatud teave on kokkuvõtlikult järgmine. 1. Rakendatud finantskorrektsioonid liikmesriikide kaupa Liikmesriigid, kus kinnitatud finantskorrektsioone oli võrreldes saadud ELi maksetega kõige rohkem, olid Kreeka (9,9 %), Rumeenia (8 %) ja Slovakkia (7,3 %). 2. Kindlamääraliste finantskorrektsioonide jaotus Kindlamääralised korrektsioonid on väärtuslik vahend, kui asjaomase summa suurust ei ole võimalik esindusliku statistilise valimi põhjal kindlaks määrata või kui üksikute vigade mõju kulutustele ei ole võimalk täpselt mõõta. See tähendab aga seda, et finantstagajärjed katab liikmesriik, kelle suhtes kohaldatakse kindlamääralist korrektsiooni, sest korrektsioonid ei ole otseselt seotud üksikute eeskirjade eiramise juhtumitega projekti tasandil, st puudub konkreetne lõplik toetusesaaja, kellelt raha tagasi nõuda. ERFi/Ühtekuuluvusfondi kindlamääralisi finantskorrektsioone tuleks käsitada prognoositud finantskorrektsioonidena (kindlamääralised ja/või ekstrapoleeritud), mis ei ole otseselt seotud individuaalsete tegevustega/projektidega. Kindlamääralised finantskorrektsioonid 2015. aastal: kinnitatud 2,2 miljardit eurot rakendatud 1,3 miljardit eurot 3. Liikmesriikide tehtavate finantskorrektsioonide jaotus Liikmesriikide ametiasutused kohaldavad liikmesriigi tehtavaid finantskorrektsioone samal ajal, kui kulutustest teatatakse komisjonile. Tegemist on komisjoni auditite järgsete kindlamääraliste korrektsioonidega. Liikmesriigi tehtavad peamised finantskorrektsioonid ERFi/Ühtekuuluvusfondi raames on seotud Rumeeniaga (345 miljonit eurot). Liikmesriigi tehtavad finantskorrektsioonid 2015. aastal: kinnitatud 0,5 miljardit eurot rakendatud 0,8 miljardit eurot ESFi puhul on 2015. aastal programmitöö perioodiks 2007–2013 kinnitatud liikmesriigi tehtavate finantskorrektsioonide summa 81 miljonit eurot. Liikmeriigi tehtavate finantskorrektsioonidega seotud peamised liikmesriigid on Tšehhi Vabariik, Prantsusmaa, Poola, Slovakkia ja Rumeenia. Programmitöö perioodil 2007–2013 rakendatud finantskorrektsioonidest 115 miljonit eurot hõlmavad liikmesriigi tehtavaid finantskorrektsioone, millest 66 miljonit eurot on kinnitatud 2015. aastal ja 49 miljonit eurot on kinnitatud eelneval aastal. 4. 2015. aasta netofinantskorrektsioonid See, kuidas eri parandusmehhanismid ELi eelarvet mõjutavad, sõltub eelarve täitmise viisist, valdkondlikust haldusest ja asjaomase poliitikavaldkonna finantseeskirjadest. Kõikidel juhtudel kaitstakse parandusmehhanismidega ELi eelarvet kulutuste eest, mis on tehtud õigust rikkudes. 2015. aasta netofinantskorrektsioonid: kinnitatud 0,8 miljardit eurot rakendatud 1,2 miljardit eurot





3.2.Kumulatiivsed finantskorrektsioonid ja sissenõudmised 2015. aasta lõpu seisuga Kumulatiivsed näitajad annavad kasulikku teavet selle kohta, kui olulised on komisjoni kasutatavad parandusmehhanismid, eelkõige seetõttu, et nendes võetakse arvesse asjaolu, et programmid ja projektid on mitmeaastased, ning neutraliseeritakse üksikjuhtude mõju. 3.2.1. Periood 2009–2015 Alltoodud joonistel on kujutatud viimasel seitsmel aastal kinnitatud ja kohaldatud finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste dünaamika. Joonis 3.2.1. Finantskorrektsioonid ja sissenõudmised perioodil 2009–2015 Perioodil 2009–2015 kinnitatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised (miljardites eurodes) Keskmiselt kinnitatud finantskorrektsioonid perioodil 2009–2015: 3,3 miljardit eurot 2,4 % keskmistest eelarvemaksetest Kinnitatud summade puhul on märgata tõusutrendi, mis näitab, et mitmeaastane kontrolliraamistik on olnud ELi eelarve kaitsmisel edukas.



Perioodil 2009–2015 rakendatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised (miljardites eurodes) Perioodil 2009–2015 rakendatud finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste keskmine summa oli 3 miljardit eurot ehk 2,2 % asjaomasel perioodil ELi eelarvest tehtud maksete keskmisest. 3.2.2. Euroopa Kohtu otsused regionaalpoliitika finantskorrektsioonide kohta 2015. aastal tegi Euroopa Kohus otsused, millega tühistati mitu perioodil 2008–2010 tehtud regionaalpoliitika finantskorrektsiooni (finantskorrektsioone kogusummas 457 miljonit eurot, mis olid seotud programmitöö perioodiga 1994–1999). Tühistamine põhines määruses 1083/2006 kehtestatud eeskirjade uuel õiguslikul tõlgendusel ja tegemist on muutusega Euroopa Kohtu varasemate otsustega võrreldes. Kõnealused tühistatud korrektsioonid on arvatud maha 2015. aasta nii kinnitatud kui ka rakendatud summadest ning kumulatiivsetest summadest, mis on esitatud tabelis allpool.



3.2.3. Finantskorrektsioonide rakendamise protsent 2015. aasta lõpu seisuga

Tabel 3.2.3. Kinnitatud kumulatiivsed finantskorrektsioonid ja nende rakendamise protsent kuni 2015. aasta lõpuni miljonites eurodes Programmitöö periood EAGFi otsused, kumuleeritud Kinnitatud finants-korrektsioonid kokku 2015. aasta lõpu seisuga Rakendamise % 2015. aasta lõpu seisuga Kinnitatud finants-korrektsioonid 2014. aasta lõpu seisuga Rakendamise % 2014. aasta lõpu seisuga 1994.–1999. aasta 2000.–2006. aasta 2007.–2013. aasta Põllumajandus - 139 787 11 766 12 692 85,4 % 11 514 82,8 % EAGF - - - 11 766 11 766 85,7 % 10 808 83,7 % Maaelu areng - 139 787 ei kohaldata 926 81,3 % 706 69,3 % Ühtekuuluvuspoliitika 2 273 8 922 4 748 ei kohaldata 15 943 93,4 % 14 203 92,2 % ERF 1 799 5 794 2 664 ei kohaldata 10 257 92,4 % 8 973 91,9 % Euroopa Kohtu otsused (457) 0 0 ei kohaldata (457) - - - ERF kokku 1 342 5 794 2 664 ei kohaldata 9 800 92,1 % 8 973 91,9 % Ühtekuuluvusfond 268 842 857 ei kohaldata 1 968 99,9 % 1 496 88,7 % Euroopa Kohtu otsused 0 (9) 0 ei kohaldata (9) - - - Ühtekuuluvusfond kokku 268 833 857 ei kohaldata 1 958 97,6 % 1 496 88,7 % ESF 560 1 990 1 198 ei kohaldata 3 748 98,4 % 3 399 96,5 % FIFG/EKF 100 127 29 ei kohaldata 256 63,0 % 250 60,4 % EAGGFi arendusrahastu 3 178 - ei kohaldata 181 60,1 % 85 100,0 % Muu - - - ei kohaldata 32 100,0 % 9 100,0 % Kokku 2 273 9 060 5 535 11 766 28 666 89,9 % 25 726 88,0 % Ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas kajastavad erinevad programmitöö perioodid selgelt ELi eelarvetsükli mitmeaastast olemust. Kuna programmitöö periood 2000–2006 on lõppemas, on finantskorrektsioonide summa märksa suurem, eriti võrreldes perioodiga 2007–2013. 3.2.4. Kumulatiivsed sissenõudmised perioodil 2009–2015 Allpool esitatud tabelites on toodud perioodi 2009–2015 puhul kinnitatud ja rakendatud sissenõudmiste summad. Vt ka jaotist 3.3.1 allpool, mis käsitleb mõju ELi eelarvele. Tabel 3.2.4. Perioodi 2009–2015 puhul kinnitatud sissenõudmised miljonites eurodes Aastad Kokku Sissenõudmised 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Põllumajandus: EAGF 163 178 174 162 227 213 117 1 234 Maaelu areng 25 114 161 145 139 165 206 956 Ühtekuuluvus 102 24 50 22 83 35 5 320 Sisepoliitika valdkonnad 100 188 270 252 393 293 302 1 798 Välispoliitika valdkonnad 81 137 107 107 93 127 132 784 Haldus 9 5 8 7 6 5 5 45 Kokku 480 646 770 695 941 838 767 5 137



Tabel 3.2.5. Perioodi 2009–2015 puhul rakendatud sissenõudmised miljonites eurodes Aastad Kokku Sissenõudmised 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Põllumajandus: EAGF 148 172 178 161 155 150 155 1 119 Maaelu areng 25 114 161 166 129 167 152 914 Ühtekuuluvus 102 25 48 14 81 32 7 309 Sisepoliitika valdkonnad 100 162 268 229 398 274 293 1 724 Välispoliitika valdkonnad 81 136 77 99 93 108 136 730 Haldus 9 5 2 9 6 5 5 41 Kokku 464 614 734 678 862 736 749 4 837 3.3.Finantskorrektsioonide mõju 3.3.1. Mõju ELi eelarvele 2015. aastal Joonis 3.3.1. Mõju ELi eelarvele * Peamised seotud eelarvepeatükid on 0502, 0503, 0504, 1303, 1304, 0402, 1106 ja 1803. ** V.a liikmesriikide tehtud korrektsioonid. Peamised seotud eelarvepeatükid on 0502, 0503, 1303, 1304, 0402 ja 1106. Lisateavet sissenõudmiste kohta leiab punktist 3.2.4.

Nagu on selgitatud eespool, käsitatakse tulu, mis saadakse netofinantskorrektsioonide ja sissenõudmiste tulemusel, sihtotstarbelise tuluna, juhtides tähelepanu asjaolule, et komisjon rakendab sissenõudmismeetmeid ka selliselt, et arvab rahastamiskõlbmatud kulutused (mis on kindlaks tehtud eelmistes või kehtivates maksetaotlustes) tehtud maksetest maha. Üldjuhul kantakse sihtotstarbeline tulu tagasi eelarvereale või fondi, kust kulutused algselt maksti, ja seda võib kasutada uuesti, ent see ei ole suunatud konkreetsetele liikmesriikidele. 3.3.2. Mõju liikmesriikide eelarvele Kui eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, avaldavad kõik finantskorrektsioonid ja sissenõudmised mõju riikide eelarvetele, olenemata nende täitmise viisist. Tuleb rõhutada, et isegi kui summasid ei maksta tagasi ELi eelarvesse, on finantskorrektsioonide mõju liikmesriigi tasandil alati negatiivne. Selle taga on asjaolu, et ELi rahastamisest ilmajäämise vältimiseks peavad liikmesriigid asendama rahastamiskõlbmatu kulutuse rahastamiskõlbliku meetmega. See tähendab, et kui liikmesriik ei nõua summasid konkreetsetelt toetusesaajatelt tagasi, peab ta katma (alternatiivkulu vormis) oma ressurssidest (riigieelarvest) finantstagajärjed, mis tulenevad asjaolust, et EL ei kaasrahasta ELi programmieeskirjade alusel rahastamiskõlbmatuks tunnistatud kulutust. Toetusesaajalt ei ole alati võimalik summasid sisse nõuda, näiteks kui tegemist on programmi tasandil tehtavate kindlamääraliste korrektsioonidega (tingituna puudustest programmi haldava ametiasutuse töös), mis ei ole otseselt seotud konkreetsete eeskirjade rikkumisega projekti tasandil. 4.PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENG 4.1.Ennetusmeetmed Liikmesriikide ennetusmeetmed Liikmesriikide tasandil on loodud kohustuslik haldusstruktuur. Kulutuste haldamine, kontrollimine ja tasumine on usaldatud akrediteeritud makseasutustele. Rangete akrediteerimiskriteeriumide (mis on kehtestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 908/2014 ja komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 907/2014) täitmise vaatab üksikasjalikult läbi riiklikul tasandil määratud sõltumatu väline auditeerimisasutus (sertifitseerimisasutus) ning pädev riiklik asutus (ministeeriumi tasandil) teostab pidevalt selle üle järelevalvet. Makseasutused peavad esitama iga-aastased kinnitused nõuetekohase täitmise kohta, mis hõlmavad kinnitust, et kasutusel olev süsteem annab mõistliku kindluse seoses raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega. Neid iga-aastaseid kinnitusi nõuetekohase täitmise kohta kontrollivad eespool nimetatud sertifitseerimisasutused, kes peavad esitama igal aastal vastava arvamuse. Makseasutused kohaldavad EAGFi või EAFRDi rahastatud iga toetuskava puhul enne maksete tegemist ammendavate eelnevate halduskontrollide süsteemi (tuleb kontrollida 100 % toetusetaotlustest) ning kohapealseid kontrolle (enamike kavade puhul vähemalt 5 %). Kõnealused kontrollid toimuvad kooskõlas valdkondlikes õigusaktides kehtestatud täpsete eeskirjadega (näiteks ühtne juhtimis- ja kontrollisüsteem, sealhulgas põldude identifitseerimise süsteem). Neist toetuskavadest enamike puhul nõutakse, et liikmesriigid saadaksid igal aastal komisjonile statistilise teabe tehtud kontrollide ja nende tulemuste kohta (kontrollistatistika). Komisjoni ennetusmeetmed Uue ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) horisontaalse määrusega jõustus 2014. aastal ÜPP vahendite eraldamise vähendamist, katkestamist ja peatamist käsitlev uus õigusraamistik, millega suurendatakse komisjoni volitusi peatada ELi poolne rahastamine või seda vähendada juhul, kui on tehtud kindlaks, et esineb oht eeskirjadevastasteks makseteks. EAGF: vähendamisi kokku 27,2 miljoni euro ulatuses 14 liikmesriigis EAFRD: 24 katkestamist ja 7 peatamist/vähendamist Seega võib komisjon vähendada igakuiseid makseid (EAGF) või vahemakseid (EAFRD) või need peatada, kui „kõnealuse riikliku kontrollisüsteemi üks keskne või mitu keskset osa puuduvad täielikult või ei toimi tõhusalt, sest on tuvastatud suuri ja püsivaid puuduseid“ (või eeskirjadevastaselt tehtud maksete sissenõudmise süsteemis on samalaadseid tõsiseid puudusi) ja kui: -puudused on püsivad ja on põhjustanud juba vähemalt kahel korral finantskorrektsioonide kehtestamise või -komisjon on seisukohal, et kõnealune liikmesriik ei suuda lähitulevikus võtta vajalikke parandusmeetmeid kooskõlas tegevuskavaga, mis sisaldab komisjoniga konsulteerides kehtestatavaid selgeid edunäitajaid. EAFRDi puhul on uues ühissätete määruses sätestatud ka eelarvevahendite käsutaja (peadirektori) teostatav vahemaksete katkestamine. See on täiendav, kiire ja ennetav vahend, mida kasutatakse maksete seaduslikkuse ja korrektsuse suhtes tekkinud kahtluste korral. EAGFi puhul ei võimaldaks igakuiste maksete rütm sellist katkestamismenetlust kasutada. EAGFi puhul 2015. aastal makseid ei peatatud. 2015. aastal vähendati kontrollisüsteemi puuduste tõttu esimest korda igakuiseid makseid kogusummas 16 miljonit eurot (Kreeka). Teised vähendamised on seotud piirmäärade ja tähtpäevade ületamisega ning muude rahastamiskõlblikkuse küsimustega. Kokku kasutati vähendamist 87 tegevuse suhtes. Katkestamised ja vähendamised/peatamised on esialgsed. Kui see on asjakohane, siis võib nendega kaasneda audit. Kui puuduse olemasolu kinnitatakse, siis arvatakse asjaomane kulutus kindlasti ELi rahastamise alt välja, kohaldades vastavuse kontrollimise menetluse raames finantskorrektsiooni.

4.2.Parandusmeetmed ÜPP õigusraamistiku kohaselt on finantskorrektsioonid, mille komisjon on kehtestanud liikmesriikidele, olnud alati netofinantskorrektsioonid. Liikmesriigid tagastavad reaalselt asjaomased summad ja neid käsitatakse ELi eelarves sihtotstarbelise tuluna. Neid summasid kasutatakse ÜPP kulude rahastamiseks tervikuna, määramata neid konkreetsetele liikmesriikidele. Summa tegelik tagastamine ELi eelarvesse võib viibida osamakseid (kolme aastase osamaksena rakendamine) või edasilükkamist käsitlevate otsuste tõttu. Koostöös liikmesriikidega eelarve täitmise raamistikus vastutab vigade avastamise ja parandamise eest otse liikmesriik. Iga kord, kui juhtimis- ja kontrollisüsteemis leitakse puudusi, siis algatatakse vastavusmenetlused ja liikmesriikidelt nõutakse samal ajal parandusmeetmete võtmist. Parandusmeetmete võtmise üle teostatakse ranget järelevalvet ja kui neid ei võeta, siis võib see põhjustada asjaomase meetme jaoks ELi maksete katkestamise, vähendamise või peatamise. Liikmesriikidel paluti esitada reservatsioonide aluseks olevate nõrkuste kõrvaldamise tegevuskavad. Seejärel hinnati kõnealuseid tegevuskavasid, et kontrollida, kas nende nõuetekohase rakendamise korral on ka tegelikult võimalik kindlaks määratud puudused piisava aja jooksul kõrvaldada. Komisjon hindas igal aastal liikmesriigi poolt juba võetud parandusmeetmete tulemuslikkust. Võib järeldada, et ELi eelarvele avalduv risk on süstemaatiliselt hõlmatud vastavuse tagamise menetluse ja netofinantskorrektsioonidega. EAGFi puhul teostatakse finantskorrektsioone, arvates asjaomased summad maha komisjoni igakuistest maksetest, mis tehakse teisel kuul pärast komisjoni otsust asjaomast liikmesriiki käsitleva finantskorrektsiooni kohta. 2015. aasta lõpuni on tehtud osamakseid käsitlevaid otsuseid finantskorrektsioonide tegemiseks 2,3 miljardi euro ulatuses. EAFRDi puhul täidetakse finantskorrektsioonid sissenõudekorralduse teel, millega nõutakse asjaomaselt liikmesriigilt kõnealuse summa tagasimaksmist ELi eelarvesse, mis täidetakse üldjuhul järgmise kvartali makse tasaarvestuse teel. Seetõttu täidetakse aasta N lõpus tehtud otsused alles aasta N+1 alguses. Lisaks sellele võib otsuse täitmine viibida osamakseid või edasilükkamist käsitlevate otsuste tõttu. See on eelkõige nii alates 2010. aastast, kui liikmesriigid tuginesid finants- ja majanduskriisi tõttu sagedamini õigusaktides ette nähtud võimalusele maksta finantskorrektsioonid tagasi iga-aastaste osamaksete alusel (ja mitte ühekordse maksena): kui liikmesriigi tagasimakstav summa moodustab rohkem kui 0,01 % riigi SKPst, siis võib ta esitada taotluse mahaarvamiste tegemiseks iga-aastaste osamaksetena (maksimaalselt kolm) ja mitte korraga. Finantskorrektsioonidega seotud tagasimaksete edasilükkamine: Kreeka Portugal Komisjon kehtestas 2012. aastal uue sätte, mis võimaldab lükata ELilt rahalist abi saavate liikmesriikide suhtes rakendatud finantskorrektsioonide tagasimaksed edasi, tingimusel et finantskorrektsiooni põhjustanud puudujäägid kõrvaldatakse. Kõik liikmesriigid, millele kohaldati finantsabi mehhanisme, said esitada taotluse oma finantskorrektsioonide ühekordseks edasilükkamiseks 18 kuu võrra. Kõik selle perioodi vältel tasumisele kuuluvad summad lükati sel juhul edasi kuni perioodi lõpuni ning seejärel tuli kogusumma maksta tagasi kolme osamaksena. Edasilükkamist käsitlevad otsused tehti seoses Kreekaga 529 miljoni euro kohta ja Portugali puhul lükati edasi 109 miljoni euro tasumine. Edasilükatud summade tagasimakse kaks esimest iga-aastast osamakset toimusid 2014. ja 2015. aastal ning kolmandad viimased osamaksed tasutakse 2016. aastal. 2015. aastal tehti seoses Kreekaga uus edasilükkamist käsitlev otsus. Edasilükkamisperioodi lõppemise järel tuleb korrektsioonid tasuda viie aastase osamaksena. Kreekale võimaldatud edasilükkamise tähtpäev on 22. juunil 2017. Seni on lükatud edasi 335 miljoni euro tasumine. 4.3.Liikmesriikide juhtimis- ja kontrollitegevuses kindlaks tehtud puudused ning võetud meetmed Komisjon koostas 2013. aastal aruanded vigade algpõhjuste kohta seoses kolme tegevuspõhise eelarvestamise tegevusega ning on määranud kindlaks liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide peamised nõrkused. Seejärel on asjaomased liikmesriigid võtnud parandusmeetmeid ning komisjon teeb aktiivselt järelevalvet nende nõuetekohase rakendamise üle. Komisjon tegeleb samuti peamiste riskidega, mida põhjustavad fondide jaoks olemasolevad algpõhjused, juba teatavates liikmesriikides pooleliolevate tegevuskavade ja auditite kaudu. Lisaks sellele on varasemas etapis nähtud ette meetmed, mis hõlmavad järelevalve, teabevahetuse ja parandusmeetmete täiustamist, et parandada olukorda veelgi ja vältida tulevikus probleemide tekkimist. Lisaks sellele on 2013. aastal toimunud ÜPP reform lihtsustanud märkimisväärselt mitut valdkonda (näiteks maaelu arengu valdkonnas lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamine), milles leppisid kokku Euroopa Parlament ja nõukogu, ning samuti täiustanud kontrollisüsteeme. Täiendav lihtsustamine keskendub põllumajandustootjate jaoks võrdsema olukorra tagamisele, säilitades süsteemi tulemuslikkuse ja võttes arvesse teatud kavade keerukust, näiteks halduskaristuste jaoks. Otsemaksete vigade peamised algpõhjused olid seotud järgmisega: riiklike haldusasutuste vead / eeskirjade eiramised, mis olid põhjustatud sellest, et riiklikud haldusasutused ei kohandanud oma süsteemi eeskirjadele vastavuse tagamiseks või ei järginud enda juhiseid; põldude identifitseerimise süsteemi ebapiisav kvaliteet ja ajakohastamine; kohapealse kontrolli halb kvaliteet; vead toetusetaotlustes. Tuleb märkida, et ühtne juhtimis- ja kontrollisüsteem, sealhulgas põldude identifitseerimise süsteem, on peamine juhtimis- ja kontrollisüsteem, millega tagada otsemaksete eeskirjadele vastavus. See hõlmab rohkem kui 90 % EAGFi kulutustest ning aitab märkimisväärselt kaasa vigade vältimisele ja veamäärade vähendamisele nendes toetuskavades, millele seda kohaldatakse. Kui tuvastatakse puudusi selle toimimises, siis esitatakse taotlus parandusmeetmete võtmiseks ning komisjon teostab nende rakendamise üle ranget järelevalvet. Turumeetmete puhul on vigade algpõhjused järgmised: rahastamiskõlblikkuse tingimusi ei ole täidetud tulenevalt tingimuste keerukusest, probleemid meetmete tõendatavuse ja kontrollitavusega; hanke-eeskirjad; kulutuse rahastamiskõlblikkuse erinev tõlgendamine liikmesriikides; ebapiisav teave liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide kohta; puudused liikmesriikide poolt juhtimis- ja kontrollisüsteemide kohaldamises. Maaelu areng on jätkuvalt valdkond, mida kontrollitakse põhjalikult. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat tõhustas 2015. aastal vigade algpõhjustega tegelemiseks veelgi olemasolevaid tegevuskavasid, mille eesmärk on tegeleda 2014. aasta tegevusaruandes esitatud reservatsioonidega, tuginedes paremale koostööle ja analüüsile komisjoni talitustega ning aktiivsele dialoogile liikmesriikidega. Selle kohaselt võeti kõikides liikmesriikides kasutusele täiustatud teavitussüsteem, mis puudutab veamäärade vähendamiseks koostatud riiklikke või piirkondlikke tegevuskavasid. See hõlmab suuremat keskendumist auditi järelduste korrapärasele järgimisele ning ka järelevalves kasutatavaid tõhusamaid näitajaid ja vahe-eesmärke. Komisjon töötas 2014. aastal välja konkreetse IT-vahendi tõhusal ja järjepideval viisil riiklikest või piirkondlikest tegevuskavadest teabe hankimiseks ja hangitud teabe töötlemiseks, ülevaadete esitamiseks ja asjakohaste järelmeetmete võtmise lihtsustamiseks. See hakkas täies ulatuses toimima 2015. aastal. 4.4.Kumulatiivsed näitajad Komisjon on alates 1999. aastast teinud EAGFi puhul finantskorrektsioone kokku 11 766 miljoni euro ulatuses. Perioodil 1999–2015 oli keskmine eelarveaasta korrektsioonimäär 1,7 % kulutustest. Kui komisjon on teinud otsuse, rakendatakse korrektsiooni automaatselt, välja arvatud juhul, kui liikmesriigile on antud võimalus maksta summa tagasi kolme aastase osamaksena. Tabel 4.4. EAGFi raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise raames tehtud kumulatiivsed finantskorrektsioonid alates 1999. aastast kuni 2015. aasta lõpuni; jaotus liikmesriikide kaupa miljonites eurodes Liikmesriik ELi eelarvest saadud EAGFi maksed Saadud maksete % võrreldes maksete kogusummaga Kumuleeritud EAGFi finants-korrektsioonid 2015. aasta lõpu seisuga % võrreldes ELi eelarvest saadud maksetega % võrreldes finants-korrektsioonide kogusummaga Belgia 12 755 1,8 % 45 0,4 % 0,4 % Bulgaaria 3 257 0,5 % 71 2,2 % 0,6 % Tšehhi 6 533 0,9 % 8 0,1 % 0,1 % Taani 18 208 2,6 % 192 1,1 % 1,6 % Saksamaa 92 771 13,3 % 203 0,2 % 1,7 % Eesti 743 0,1 % 1 0,1 % 0,0 % Iirimaa 21 930 3,2 % 108 0,5 % 0,9 % Kreeka 42 621 6,1 % 2 723 6,4 % 23,1 % Hispaania 96 161 13,8 % 1 510 1,6 % 12,8 % Prantsusmaa 149 034 21,4 % 2 588 1,7 % 22,0 % Horvaatia 253 0,0 % 0 0,0 % 0,0 % Itaalia 77 223 11,1 % 1 930 2,5 % 16,4 % Küpros 453 0,1 % 10 2,1 % 0,1 % Läti 1 065 0,2 % 0 0,0 % 0,0 % Leedu 2 888 0,4 % 24 0,8 % 0,2 % Luksemburg 507 0,1 % 6 1,1 % 0,0 % Ungari 9 947 1,4 % 63 0,6 % 0,5 % Malta 37 0,0 % 0 0,8 % 0,0 % Madalmaad 18 058 2,6 % 240 1,3 % 2,0 % Austria 11 884 1,7 % 12 0,1 % 0,1 % Poola 23 517 3,4 % 155 0,7 % 1,3 % Portugal 11 749 1,7 % 342 2,9 % 2,9 % Rumeenia 7 579 1,1 % 207 2,7 % 1,8 % Sloveenia 904 0,1 % 20 2,2 % 0,2 % Slovakkia 2 898 0,4 % 6 0,2 % 0,1 % Soome 8 971 1,3 % 34 0,4 % 0,3 % Rootsi 11 935 1,7 % 120 1,0 % 1,0 % Ühendkuningriik 61 373 8,8 % 1 146 1,9 % 9,7 % Kokku 695 255 100,0 % 11 766 1,7 % 100,0 %





Joonis 4.4. EAGFi raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise raames alates 1999. aastast kuni 2015. aasta lõpuni liikmesriikide suhtes rakendatud kumulatiivsete finantskorrektsioonide osakaal, võrrelduna ELi eelarvest saadud maksetega 4.5.Liikmesriikide finantskorrektsioonid Liikmesriikidel tuleb võtta kasutusele eelkontrollisüsteemid ja rahastamise vähendaminevõi tühistamine. Iga EAGFi või EAFRDi rahastatava abi/toetuskava puhul tehakse eelnevaid halduskontrolle ja kohapealseid kontrolle ning juhul, kui toetusesaaja ei vasta nõuetele, kohaldatakse hoiatavaid karistusi. Neid kontrollisüsteeme peavad rakendama makseasutused ning need peavad hõlmama ühiseid elemente ja erieeskirju, mida on kohandatud vastavalt iga toetuse andmise korra eripäradele. Süsteemid on loodud selleks, et tagada põhjalike eelnevate halduskontrollide tegemine kõikide toetusetaotluste suhtes, vajaduse korral ristkontroll muude andmebaasidega ning eelmaksete kohapealsed kontrollid tehingute valimi üle, mis hõlmab sõltuvalt asjaomase korraga seotud riskist 1–100 % elanikkonnast. Kui kohapealsete kontrollide käigus tuleb ilmsiks suur hulk eeskirjade eiramisjuhte, tuleb teha täiendavad kontrollid. Siinkohal on kindlasti kõige olulisem süsteem ühtne juhtimis- ja kontrollisüsteem, mis hõlmas 2015. eelarveaastal EAGFi kulutustest 93,8 %. Niivõrd kui see on võimalik, kasutatakse ühtset juhtimis- ja kontrollisüsteemi ka selleks, et hallata ja kontrollida maatükkide või põllumajandusloomadega seotud maaelu arengu meetmeid, millega oli 2015. aastal seotud 54,1 % EAFRDi raames tehtud maksetest. Mõlema fondi puhul hõlmas ühtne juhtimis- ja kontrollisüsteem 85,6 % kogukuludest. Õigusaktidega on ette nähtud, et liikmesriigid peavad andma komisjonile üksikasjalikult aru enda tehtud kontrollide ja rakendatud sanktsioonide kohta. Aruandlussüsteem võimaldab peamiste toetuskavade puhul arvutada välja liikmesriigis kindlaks tehtud veamäära lõpliku toetusesaaja tasandil. Otsetoetuste ja maaelu arengu meetmete puhul kontrollib ja kinnitab sertifitseerimisasutus ka edastatud statistilise teabe täpsust ja selle aluseks olevate kohapealsete kontrollide kvaliteeti. Liikmesriikide viimati nimetatud aruandlusest ilmneb eelnevalt tehtavate halduskontrollide ja kohapealsete kontrollide ennetav mõju, mille tulemusena tehti finantskorrektsioone summas 353 miljonit eurot. Kõige suuremad olid finantskorrektsioonid Hispaanias (70 miljonit eurot), Itaalias (39 miljonit eurot) ja Poolas (35 miljonit eurot). Vt 2015. aastal teatatud täpsemate näitajate kohta 6. lisa. 5.ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA 5.1.Ennetusmeetmed 2015. aastal jätkas komisjon maksete katkestamise ja peatamise ranget kohaldamist, mille komisjon otsustas 2008. aasta tegevuskava raames. Tegevuskava eesmärk on tugevdada komisjoni järelevalverolli struktuurimeetmete puhul, kus eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, et kaitsta ELi eelarvet. Seda perioodiks 2007–2013 kehtestatud poliitikat kohaldatakse ennetaval alusel, katkestades vahemaksed või kui maksetaotlust ei ole ootel, siis saates hoiatuskirja niipea, kui on tõendeid juhtimis- ja kontrollisüsteemi või kogu rakenduskava või selle osa olulise puuduse kohta, vältides seeläbi ELi eelarvest selliste summade hüvitamist, mille puhul võib esineda oluline eeskirjade eiramine. ERFi/Ühtekuuluvusfondi ja ESFi programmide puhul on väärt märkimist, et parandusmeetmete tegevuskavadel, mille liikmesriigid on heaks kiitnud komisjoni järelevalveülesande tulemusena, on samuti ennetav mõju toetusesaajatele juba tekkinud ja riiklikul tasandil sertifitseerimisasutuse raamatupidamisarvestusse kantud kulutustele, mida ei ole veel komisjonile deklareeritud. Selliste kulutuste suhtes kohaldab sertifitseerimisasutus komisjoni taotlusel finantskorrektsioone enne kulutuste deklareerimist. Komisjonile juba deklareeritud kulutused, millest on maha arvatud eeskirjadevastased summad. Sertifitseerimisasutuste poolt enne kinnitamist ennetavalt korrigeeritud summad võivad olla märkimisväärsed eelkõige siis, kui ekstrapoleeritud või kindlamääralisi finantskorrektsioone on kohaldatud puuduste tõttu juhtimis- ja kontrollisüsteemides. Seda näitlikustavad liikmesriigi tehtud finantskorrektsioonid, mida kohaldati Rumeeniale 2015. aastal (345 miljonit eurot) või Tšehhi Vabariigile (398 miljonit eurot) ja Ungarile (135 miljonit eurot) 2014. aastal erinevate programmide parandusmeetmete tegevuskavade raames. ESFi puhul puudutasid peamised kinnitatud liikmesriigi tehtavad finantskorrektsioonid 2015. aastal Rumeeniat (77 miljonit eurot). Sarnaselt võib enne komisjonile maksetaotluse esitamist kindlaks määratud süsteemi puuduste korral komisjoni saadetud hoiatuskirjadel olla ennetav mõju ELi eelarve kaitsele, aga komisjon/liikmesriigid ei teata sel juhul ühestki summast, kuna selle suurust on keerulisem kindlaks määrata. Komisjoni järelevalverolli ennetav mõju aitab ELi eelarvet paremini kaitsta (ja vähendada auditeerimisasutuste poolt komisjonilt kontrollimiseks saadetud summade puhul avastatud vigu) ning see peab seetõttu aruandluses peegelduma. Katkestamised ja peatamised tühistatakse ainult juhul, kui on saadud piisav kindlus parandusmeetmete võtmise ja/või finantskorrektsioonide rakendamise kohta. Finantskorrektsioonid tuleb lisada komisjonile esitatud või komisjoniga kokkulepitud maksetaotlusesse. Parandusmeetmete, sealhulgas finantskorrektsioonide piisavust hinnatakse eelkõige riikliku auditeerimisasutuste või komisjoni (järel)auditi raames saadud tõendite alusel ning pärast juhtumi individuaalset läbivaatamist, mille eesmärk on tagada liikmesriikide puhul järjepidevus, läbipaistvus ja võrdne kohtlemine.



5.1.1. Maksete katkestamised ja peatamised

Tabel 5.1.1. Maksete katkestamised miljonites eurodes Fond Ühtekuuluvuspoliitika: programmitöö periood 2007–2013 Pooleliolevad juhtumid seisuga 31.12.2014 kokku 2015. aasta uued juhtumid 2015. aastal lõpetatud juhtumid Pooleliolevad juhtumid seisuga 31.12.2015 kokku Juhtu-mite arv Summa Juhtu-mite arv Summa Juhtumite arv Summa Juhtumite arv Summa ERF ja Ühtekuuluvusfond 99 3 818 87 5 299 135 7 387 51 1 730 ESF 32 970 27 1 392 33 1 599 26 762 EKF 7 14 25 157 30 162 2 8 Kokku 138 4 802 139 6 848 198 9 148 79 2 501 Tabelis eespool on esitatud andmed ERFi, Ühtekuuluvusfondi, ESFi ja EKFiga seotud maksete katkestamise juhtumite arvu ja summade muutumise kohta. Algsaldo hõlmab kõiki 2014. aasta lõpuks lõpetamata juhtumeid olenemata sellest, millal maksete katkestamisest liikmesriigile teatati. Uute juhtumitena on käsitatud ainult 2015. aastal teatavaks tehtud juhtumeid. Lõpetatud juhtumid on sellised juhtumid, mille puhul kulutaotluste alusel väljamaksete tegemine taastati 2015. aastal, olenemata nende katkestamise ajast. 2015. aasta lõpu seisuga pooleli olevad juhtumid on 31. detsembri 2015. aasta seisuga jõus olnud maksete katkestamised, st juhtumid, mille puhul kulutaotluste alusel väljamaksete tegemine on katkestatud, kuni asjaomane liikmesriik on võtnud parandusmeetmed. ERFi ja Ühtekuuluvusfondi hõlmavad 51 makset, mis jäid 2015. aasta lõpu seisuga katkestatuks, puudutavad Hispaaniat (39), Ungarit (5), piiriüleseid programme (4) ja Tšehhi Vabariiki (3). Enamik juhtudest tulenevad liikmesriikide esitatud iga-aastaste kontrolliaruannete analüüsist ning teatud ulatuses teistest allikatest, näiteks meediast või komisjoni kontrollkäikudest. ESFi puhul oli 2015. aasta lõpus endiselt jõus 26 maksete katkestamist (Hispaanias 11, Itaalias 8, Prantsusmaal 2, Ungaris 2, Ühendkuningriigis 2 ja Saksamaal 1), neist 15 juhul oli maksete tegemine katkestatud juba 2014. aasta lõpus. EKFi puhul on enamik maksete katkestamisi seotud probleemidega, mis ilmnevad liikmesriikide iga aasta alguses esitatavate iga-aastaste kontrolliaruannete analüüsimisel (aruanded on jäetud esitamata, ei ole usaldusväärsed või viitavad kõrgetele veamääradele). 2014. aasta tegevusaruandes kohaldati reservatsioone viie rakenduskava suhtes (maksete katkestamised): asjaomane liikmesriik võttis kõigil viiel juhul vajalikud parandusmeetmed ja maksed said jätkuda. Maksete peatamised ERFi ja Ühtekuuluvusfondi puhul peatati 2014. aastal kuus rakenduskava, millest kolme peatamised tühistati 2015. aastal. 2015. aastal tehti kümme peatamisotsust: Hispaania (3), piiriülene (3), Ungari (2), Itaalia (1) ja Ühendkuningriik (1). Neist uutest otsustest kuus oli endiselt jõus veel aasta lõpus, s.t 2015. aasta lõpus oli jõus kokku üheksa peatamisotsust. ESFi puhul peatati 2014. aastal 18 rakenduskava, millest 11 peatamised tühistati 2015. aastal. 2015. aastal tehti kümme peatamisotsust (Prantsusmaa (1), Saksamaa (1), Ungari (1), Itaalia (2), Slovakkia (1), Hispaania (1) ja Ühendkuningriik (3)), millest kaks (Slovakkia peatamisotsus ja üks Ühendkuningriigi peatamisotsustest) tühistati hiljem 2015. aastal. 2015. aasta lõpu seisuga on jätkuvalt jõus 15 peatamisotsust (Prantsusmaa (1), Saksamaa (1), Ungari (1), Itaalia (3), Hispaania (7) ja Ühendkuningriik (2)). EKFi rakenduskava vahemaksed Eestile peatati 2014. aasta mais ja neid jätkati 2015. aasta aprillis. Muid peatamisi ootel ei ole. 5.1.2. Pettuse ennetamise meetmed Esimene ja kõige tugevam pettuse ennetamise meede on kindla sisekontrollisüsteemi olemasolu, mis on kavandatud kindlaks määratud riskidele proportsionaalseks reageerimiseks ja mida kasutatakse sellel eesmärgil. Kõnealune süsteem saab vähendada pettuse toimumise või avastamata jäämise riski, aga see ei saa täielikult kõrvaldada pettuse toimumise tõenäosust. 2015. aasta lõpu seisuga vastutavad regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi meetmete rakendamisega tegelevad direktoraadid järelmeetmete eest, mis puudutavad seoses ERFi ja Ühtekuuluvusfondiga toimetatud 70 OLAFi juurdlust. OLAFi hinnangu kohaselt võivad väidetavad kahtlustatud pettused või eeskirjade eiramised mõjutada kuni 1 miljardi euro suurust summat. Tegemist on maksimumsummaga, mida peab eelarvevahendite käsutaja hindama teatavaks tehtud leidude alusel. Komisjoni 31. juuli 2015. aasta aruande kohaselt pettustevastase võitluse kohta teatasid liikmesriigid seoses ERFi ja Ühtekuuluvusfondiga OLAFile kokku 3 579 eeskirjade eiramise juhtumist, mis võivad mõjutada 1,68 miljardi euro suurust summat. Aruande kohaselt moodustasid 2014. aastal liikmesriikide poolt OLAFile teatatud eeskirjade eiramiste alla kuuluvad pettused ligikaudu 0,51 % 2014. aasta ühtekuuluvuspoliitika maksetest. Komisjon kontrollib liikmesriikide ametiasutuste tehtud tööd pettustevastase võitluse valdkonnas, kasutades riskipõhist lähenemisviisi. Kuna pettuste ja korruptsiooni skeemid on oma olemuselt väga erinevad ja muutuvad ning komisjon ei saa asendada liikmesriikide ametiasutusi ja kontrollida 100 % kulutustest, võib pettuste ja/või korruptsiooni ulatus eelkõige ELi riigihankemenetluste valdkonnas (millest osa hõlmab ka ELi kaasrahastatud projekte) olla siiski suurem, kui võiks arvata liikmesriikide teatatud summade alusel. Komisjon jätkab seetõttu liikmesriikides, piirkondades ja programmide raames pettuste riskitasemete ja kahtluste, teatatud pettuste tüüpide (modus operandi) ja liikmesriikide võetud riskimaandamismeetmete analüüsimist. On jõustunud ühine pettustevastase võitluse strateegia 2015–2020, mis hõlmab ERFi, ESFi, Ühtekuuluvusfondi ja teisi fonde. Ühise pettustevastase võitluse strateegia raames on kolme peadirektoraadi eesmärk suurendada oma pooleli olevaid pettustevastaseid jõupingutusi mitme uue algatuse abil: 2015. aasta detsembris käivitati edukalt struktuurifondi peadirektoraatide ühine pettustevastase võitluse strateegia. 1) liikmesriikidele 2014.–2020. aastaks õigusnormidega pandud kohustus analüüsida pettuste riskihindamise tulemusi, et veelgi tugevdada ja ajakohastada uue strateegia tegevuskava; 2) suurendada liikmesriikide poolt ARACHNE tulemuslikku kasutamist, et avastada võimalikke pettusi; 3) korraldada liikmesriikidele korruptsiooni- ja pettustevastaseid seminare, et parandada nende suutlikkust võidelda paremini pettuste ja korruptsiooni vastu; 4) muud meetmed liikmesriikide heade valitsemistavade edendamiseks, teadlikkuse suurendamiseks ning haldussuutlikkuse suurendamiseks, et kaitsta ELi ja riiklikke finantshuve. Ühises pettustevastase võitluse strateegias on esitatud tegevuskava, mis kirjeldab kõnealuste peadirektoraatide poolt tihedas koostöös OLAFiga elluviidavaid pettustevastaseid tegevusi kõnealuse perioodi vältel. Muud peamised meetmed, mis viidi 2015. aastal ellu pettustevastase võitluse valdkonnas, olid järgmised.

-Sisekoolitus ja teadlikkuse parandamise meetmed ametnikele, audiitoritele ja programmiasutustele liikmesriikides. -Sisemenetluse tugevdamine OLAFi koostatud juhtumite lõpparuannete järelmeetmete võtmiseks. -Koolituse ja teadlikkuse parandamise meetmed liikmesriikidele, kes on võtnud kasutusele tulemuslikud ja proportsionaalsed pettustevastased meetmed pettuste jääkriski maandamiseks. -Koostöö OLAFiga pettuste vastu võitlemiseks. -ARACHNE edendamine juhtimise kontrollitoimingute toetamiseks. -Kodanikuühiskonna kaasamine ausameelsuse kokkulepete abil. Komisjon on pettuste nulltolerantsi poliitika tulemusena saatnud 2015. aastal 42 hoiatuskirja, mis on seotud OLAFi juhtumi lõpparuannete ja muude pettuste kahtlustega.

5.2.Parandusmeetmed 5.2.1. Olukord programmitöö perioodini 2007–2013 2015. aastal ERFi/Ühtekuuluvusfondi kohta teatatud finantskorrektsioonid jäid kolme eelmise aastaga võrreldes stabiilseks kõigi programmitöö perioodide puhul, kusjuures märkimisväärselt suurenes programmitöö perioodi 2007–2013 kohta teatatud finantskorrektsioonide summa. 2015. aasta finantskorrektsioonid jäid eelmiste aastatega võrreldes stabiilseks, mis kinnitas range finantskorrektsioonide poliitika, sealhulgas katkestamiste ja peatamiste rakendamist. See suurenemine perioodil 2007–2013 on põhjustatud asjaolust, et 2015. aastal jõudsid pärast finantskorrektsioonide rakendamist lõpule teatud pikaajalised juhtumid, mille maksetaotlused olid blokeeritud kuude või isegi aastate vältel. Nende juhtumite puhul sai teatada liikmesriikide kohaldatud korrektsioonidest alles 2015. aastal pärast peatamise/lõpetamise menetluste lõppu. ESFi puhul suurenes 2015. aastal teatatud rakendatud finantskorrektsioonide summa kõigi programmitöö perioodide puhul, mis peegeldas eelkõige finantskorrektsioonide heakskiitmist perioodi 2000–2006 programmide lõpetamisel ning perioodi 2007–2013 programmide pikaajaliste maksete peatamiste tühistamist. 5.2.2. Tehtud ja tehtavad täiendused Mis puudutab ühtekuuluvuspoliitika fonde, siis oli komisjon ka 2015. aastal oma järelevalvaja rolli täitmisel range, katkestades/peatades puuduste kindlakstegemisel kohe maksed ning tagades, et liikmesriigid tegelevad oma juhtimis- ja kontrollisüsteemides avastatud vajakajäämistega. Eesmärk oli välja selgitada mis tahes oluline risk ja see kõrvaldada, et kindlustada ELi eelarve asjakohane kaitse, ning jõuda programmide lõpetamise ajaks aktsepteeritava jääkriskini. Selle tulemusel paranes olukord perioodil 2007–2013 üldiselt võrreldes perioodiga 2000–2006. Lisaks on tänu allpool kirjeldatud mitmele meetmele, mis komisjon on võtnud koostöös liikmesriikidega, ühtekuuluvuskulutustega seotud vigade esinemissagedus aastate jooksul vähenenud. Lisaks sellele sisaldab ühissätete määrus perioodiks 2014–2020 perioodiga 2007–2013 võrreldes tugevdatud kontrollisätteid ja nõudeid, mis parandavad liikmesriikide vastutust vigadega paremaks tegelemiseks ning kaasrahastatud kulutuste parema seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks. Peamised aspektid, mida esile tuua, on järgmised. Märkimisväärsed täiendused tänu katkestamiste ja peatamiste rakendamisele ning lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamisele. Uue finantsjuhtimise raamistiku kohaselt vältab programmi aruandeaasta 1. juulist 30 juunini. Sertifitseerimisasutus kinnitab komisjonile, et igaks aruandeaastaks koostatud programmi raamatupidamisaruande kulud on seaduslikud ja korrektsed ning hõlmavad ainult aruandeaastal kumulatiivselt deklareeritud kulusid, mille puhul on kõrvaldatud kõik riiklike kontrollide ja auditite käigus tuvastatud eeskirjade eiramised. 10 % kinnipidamise mehhanism, mida kohaldatakse kõigi aruandlusaastal komisjoni tehtud vahemaksete suhtes. See tähendab, et komisjon hüvitab kõik taotlusele vastavad kulutused alles pärast riiklike kontrollide, sealhulgas auditite tegemist auditeerimisasutuse poolt ning nende tulemuste täielikku analüüsi ja arvessevõtmist korraldus- ja sertifitseerimisasutuste poolt. Programmi korraldusasutuse poolt liidu vahendite haldaja kinnituse esitamine, millega ta kinnitab raamatupidamisaruandes esitatud teavet ning seda, et kasutusel olev kontrollisüsteem annab vajalikud tagatised seoses tegevuse ja deklareeritud kulutuste seaduslikkuse ning korrektsusega. Sellele kinnitusele lisatakse aruanne, mis sisaldab kokkuvõtet kõigi enne raamatupidamisaruannete kinnitamist tehtud kontrollide ja auditite tulemustest, tuvastatud vigade ja süsteemi puuduste olemuse ja ulatuse analüüsi ning kavandatud või võetud parandusmeetmeid. Raamatupidamisarvestuse sõltumatu auditeerimine ja seda käsitlev auditiarvamus lisaks audititele, mille teeb programmi auditeerimisasutus süsteemide nõuetekohase toimimise ja kehtiva perioodi tegevuste ja kulutuste esindavate valimite kohta. See hõlmab selle tagamist, et kõik tuvastatud eeskirjadevastased kulutused on jäetud nõuetekohaselt ja korrektselt kinnitamata ning need on arvatud välja vahemaksetaotlustest või raamatupidamise aastaaruannetest ning et oluliste puuduste tuvastamise korral võeti parandusmeetmeid. Kohustuslike netofinantskorrektsioonide rakendamine, mille komisjon teeb juhul, kui ELi auditite käigus tuvastatakse olulist puudust põhjustavaid eeskirjade eiramisi, mida programmiasutused ei tuvastanud / millest ei teatanud seoses iga aasta 15. veebruariks esitatava programmi raamatupidamisarvestusega. Netofinantskorrektsioonid, millega vähendatakse liikmesriikidele eraldatavaid vahendeid tuvastamata/teatamata oluliste puuduste korral, annavad suurema stiimuli riiklike kindlate ja õigeaegsete kontrollide tegemiseks, sealhulgas korraldusasutuste poolt, enne programmi raamatupidamisarvestuse kinnitamist komisjoni jaoks.

Kõigi viie Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondi eeskirjade lihtsustamine ja ühtlustamine. Lihtsustatud kuluvõimaluste suurem kasutamine ja nende positiivsed tulemused vigade vähendamisel. Komisjon jätkas 2015. aastal ESFi valdkonnas lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamise aktiivset edendamist seminaride ja 2015. aastal riikideülese võrgustiku käivitamise teel. Euroopa Parlamendile esitati 2015. aasta novembris ülevaatlik aruanne lihtsustatud kuluvõimaluste kohta. Selles toodi esile, et lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamine on juba oluliselt kasvanud. ESFi puhul oli see kasvanud 7 %-lt perioodil 2007–2013 riiklike ametiasutuste poolt perioodiks 2014–2020 kavandatud 35 %-le. 2016. aastal määrati kindlaks täiendavad meetmed, mis keskenduvad üheksale liikmesriigile, kus lihtsustatud kuluvõimaluste kavandatud kasutamine on kõige väiksem, seades üldeesmärgiks kasutada lihtsustatud kuluvõimalusi ESFis 50 % ulatuses. Mitmeaastase finantsraamistiku keskpika ajavahemiku läbivaatamise raames kaalutakse määruse muutmise ettepanekuid. 5.3.Liikmesriikide juhtimis- ja kontrollitegevuses kindlaks tehtud puudused ning võetud meetmed Nagu eespool on märgitud, lasub eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega esmavastutus juhtimis- ja kontrollisüsteemide tulemusliku ja tõhusa toimimise eest riiklikul tasandil liikmesriikidel. Sellest hoolimata soovib komisjon tagada, et riiklikud süsteemid hoiaksid paremini ära vigade tekkimist enne kinnitamist, ja ta võtab selleks mitmeid meetmeid: koostöö korraldusasutustega usaldusväärsete ja õigeaegsete juhtimiskontrollide tegemiseks, et vältida eeskirjade eiramist ning seda, et eeskirju ei eirataks ka komisjonile kinnitatud maksetaotluste puhul; ennetavate suutlikkuse suurendamise meetmete võtmine, sealhulgas programmiasutuste nõustamine, toetamine ja neile väljaõppe korraldamine, et suurendada vajaduse korral nende haldussuutlikkust; suurem koostöö auditeerimisasutustega ühtse auditi põhimõtte alusel, et tegeleda riskidega õigel ajal ja tulemuslikult; täiendavate riskipõhiste auditite korraldamine riskivaldkondades ning korraldusasutustes või vahendusasutustes ning range järelevalve programmi korralduse üle, kasutades saada olevaid õiguslikke vahendeid, näiteks katkestamisi, peatamisi ja vajaduse korral finantskorrektsioone. Perioodil 2007–2013 seisnesid peamised vigade algpõhjused muu hulgas teatud liikmesriikide keerukates korraldusstruktuurides ning teatavate ametiasutuste suures töötajate voolavuses, mis toob kaasa eksperditeadmiste kadu või töötajate ebapiisavuse. ERFi/Ühtekuuluvusfondi vigade peamised põhjused: a) keerukad struktuurid liikmesriikides; b) keerukas õigusraamistik; c) nõrgad juhtimiskontrollid liikmesriigis. Vead tulenevad asjaolust, et ühtekuuluvuspoliitikale kohaldatavad riiklikud või piirkondlikud õigusnormid võivad olla rangemad, kui liikmesriigi õiguses on ette nähtud samasuguste riiklikult rahastatud kulutuste puhul. Põhiprobleem on jätkuvalt liikmesriikide tehtavad juhtimise kontrollitoimingud. Peamiseks probleemiks on eelkõige juhtimise kontrollitoimingute formaalne olemus, riigihankemenetluste, riigiabi või rahastamiskõlblikkuse eeskirjade ebapiisavad kontrollid, korraldusasutuse või vahendusasutuse ebapiisav struktuur/korraldus ning väljaõppe ja järelevalve puudumine vastutuse delegeerimise korral. Komisjon kasutab auditeerimise tulemusi, et hinnata, kas ta saab süsteemide tulemusliku toimimise puhul tugineda peamiselt auditeerimisasutuse arvamusele. ESFi vigade peamised põhjused: a) rahastamiskõlbmatud kulud; b) rahastamiskõlbmatud projektid või toetusesaajad. ESFi puhul peitub jätkuvalt vigade peamine põhjus rahastamiskõlbmatutes kuludes koos rahastamiskõlbmatute projektide/toetusesaajatega ning seejärel riigihangetega seotud probleemides. Komisjon on algatanud sihtotstarbelised meetmed nendes valdkondades vigade algpõhjustega tegelemiseks. 2015. aastal tehtud kontrollkäigud keskendusid järgmistele peamistele teemadele. -2014. aasta iga-aastaste kontrolliaruannete järelmeetmed. -2013. ja 2014. aastal juba tehtud juhtimise kontrollitoimingute temaatiline audit jätkub 2015. aastal üheksa täiendava käiguga. Nõuetele mittevastavate valdkondadega või nõrkade kontrollidega programmide puhul on antud soovitusi ja vajaduse korral algatatud katkestamise ja peatamise menetlus. -20 programmi kohta, mille suhtes tehti 2014. aasta tegevusaruandes reservatsioonid, tehti 2015. aastal kontrollkäik. -2015. aastal kontrolliti üle kuus iga-aastast kontrolliaruannet ja tehti kaks artikli 73 kohast kontrollkäiku. Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi 2015. aasta tegevusaruanne sisaldab järgmiste EKFi rakenduskavade juhtimis- ja kontrollisüsteemide puudustest tulenevat reservatsiooni: Tšehhi Vabariik, Itaalia, Rumeenia, Slovakkia ja Hispaania (ainult Galicia). Itaalia ei ole esitanud oma iga-aastast kontrolliaruannet ja Galiciale kohaldatakse ulatuse piirangut. Nagu on teatatud iga-aastastes kontrolliaruannetes, esines kõigi ülejäänud rakenduskavade puhul olulisi vigu. Kõiki liikmesriike on teavitatud komisjonipoolse iga-aastaste kontrolliaruannete analüüsi tulemustest. Neile asjaomastele liikmesriikidele, kelle maksetaotlused ootavad rahuldamist, on saadetud maksete katkestamist käsitlevad kirjad, täpsustades maksete jätkamiseks vajalikke parandusmeetmeid. 5.4.Kumulatiivsed näitajad 5.4.1 Ühtekuuluvuspoliitika: ERF ja ESF perioodil 2000–2006

Kuna programmitöö periood 2000–2006 on lõpetamisjärgus, on võimalik võrrelda parandusmeetmete üldisi tulemusi ja kogukulutusi ning saada täielikum ülevaade parandusmehhanismide mõjust. Kumulatiivsed finantskorrektsioonid: 4,2 % eelarveeraldistest Tuginedes üksnes komisjoni järelevalvetegevusele, oli ERFi ja ESFi vahendite puhul finantskorrektsioonide kombineeritud summa 2015. aasta lõpus 7 784 miljonit eurot.

2015. aasta lõpuks oli komisjon lõpetanud kokku 379st ERFi programmist 361 (2014. aasta lõpus oli nende arv 338). Ülejäänud 18 programmi olid seotud juhtumitega, kus liikmesriigid olid vaidlustanud komisjoni kavandatud finantskorrektsioonid, olid esitanud arvessevõtmiseks lisateavet või olid taotlenud selliste summade hüvitamist, mida ei ole võimalik tagasi saada. Nende juhtumite puhul kohaldatakse finantskorrektsioonide menetlusi (ärakuulamised) ja tehakse otsused summade kohta, mida ei ole võimalik tagasi saada. ERFi puhul oli komisjon kohaldanud 2015. aasta lõpuks kõikide liikmesriikide suhtes kumulatiivselt finantskorrektsioone summas 5,8 miljardit eurot, mis moodustas kõikide perioodi 2000–2006 programmide jaoks tehtud eraldiste kogusummast ligikaudu 4,5 %. Kõnealused finantskorrektsioonid saab jagada programmide olelusringi jooksul tehtud korrektsioonideks (4,1 miljardit eurot) ja programmide lõppedes tehtud korrektsioonideks (1,6 miljardit eurot). Korrektsioonid puudutasid eeskätt Hispaaniat (2,6 miljardit eurot), Itaaliat (1,2 miljardit eurot) ja Kreekat (1,2 miljardit eurot). ESFi puhul jõudis lõpetamisprotsess lõpule 2014. aasta lõpus. 2015. aasta lõpu seisuga oli programmitöö perioodi 2000–2006 finantskorrektsioonide kogusumma – võttes arvesse pooleliolevaid finantskorrektsioone – ESFi programmide puhul 2,4 miljardit eurot, mis moodustab 3,6 % ESFi eraldistest. Kõnealused finantskorrektsioonid võib jagada programmide olelusringi jooksul tehtavateks korrektsioonideks (1,2 miljardit eurot) ja programmide lõppedes tehtavateks korrektsioonideks (1,2 miljardit eurot). Joonis 5.4.1. Kinnitatud ja 31. detsembri 2015. aasta seisuga pooleliolevad kumulatiivsed finantskorrektsioonid, mida kohaldatakse liikmesriikide suhtes seoses ERFi ja ESFi programmitöö perioodiga 2000–2006, võrrelduna saadud toetustega 5.4.2. Ühtekuuluvuspoliitika: ERF/Ühtekuuluvusfond ja ESF perioodil 2007–2013 Ehkki on oodata, et perioodi 2007–2013 finantskorrektsioonide summa suureneb lähiaastail veelgi, sest perioodi programmid hakkavad lõppema, viitavad senised näitajad sellele, et finantskorrektsioonide üldine maht on võrreldes eelmise programmitöö perioodiga väiksem. Kumulatiivsed finantskorrektsioonid: 1,4 % eelarveeraldistest Finantskorrektsioonide väiksem maht näitab juhtimis- ja kontrollisüsteemide suuremat suutlikkust avastada probleeme ja parandada vead enne kulutuste teatamist komisjonile, nagu on näha perioodi 2007–2013 madalamatest veamääradest ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas võrreldes perioodiga 2000–2006. Viidatud on ka korrektsioonidele, mida on sel perioodil teinud liikmesriigid.



Tabel 5.4.2. Programmitöö periood 2007-2013 – kinnitatud ja 31. detsembri 2015. aasta seisuga pooleli olevad ERFi/Ühtekuuluvusfondi ja ESFi finantskorrektsioonid; jaotus liikmesriikide kaupa miljonites eurodes Liikmesriik ERFilt/Ühte-kuuluvusfondilt ja ESFilt perioodi 2007–2013 jaoks saadud maksed Saadud maksete % kõikidest makse-test Kinnitatud finants-korrektsioo-nid Pooleliolevad finants-korrektsioonid (programmi-töö perioodi lõpetamist käsitlev kiri saadetud)* Perioodil 2007–2013 kohaldatud finantskorrektsioonid kokku Finantskorrektsioonide osakaal võrreldes ERFilt/Ühtekuulu-vusfondilt ja ESFilt saadud maksetega Kohaldatud finants-korrektsioonide osakaal võrreldes finants-korrektsioonide kogusummaga Belgia 2 062 0,6 % 24 2 24 1,2 % 0,5 % Bulgaaria 6 668 1,9 % 144 - 144 2,2 % 3,0 % Tšehhi 26 425 7,6 % 810 - 810 3,1 % 17,2 % Taani 510 0,1 % 0 - 0 0,0 % 0,0 % Saksamaa 25 465 7,3 % 179 1 179 0,7 % 3,8 % Eesti 3 403 1,0 % 12 - 12 0,3 % 0,2 % Iirimaa 751 0,2 % 22 - 22 2,9 % 0,5 % Kreeka 20 210 5,8 % 338 - 338 1,7 % 7,2 % Hispaania 34 527 9,9 % 488 2 488 1,4 % 10,4 % Prantsusmaa 13 549 3,9 % 64 1 64 0,5 % 1,4 % Horvaatia 858 0,2 % - - - ei kohaldata ei kohaldata Itaalia 27 943 8,0 % 293 - 293 1,0 % 6,2 % Küpros 612 0,2 % - - - ei kohaldata ei kohaldata Läti 4 530 1,3 % 47 - 47 1,0 % 1,0 % Leedu 6 775 2,0 % 0 - 0 0,0 % 0,0 % Luksemburg 50 0,0 % 0 - 0 0,1 % 0,0 % Ungari 24 893 7,2 % 432 - 432 1,7 % 9,1 % Malta 840 0,2 % 0 - 0 0,0 % 0,0 % Madalmaad 1 660 0,5 % - - - ei kohaldata ei kohaldata Austria 1 204 0,3 % 16 - 16 1,3 % 0,3 % Poola 67 186 19,3 % 334 - 334 0,5 % 7,1 % Portugal 21 412 6,2 % 22 - 22 0,1 % 0,5 % Rumeenia 19 058 5,5 % 961 - 961 5,0 % 20,4 % Sloveenia 4 101 1,2 % 33 - 33 0,8 % 0,7 % Slovakkia 11 483 3,3 % 425 - 425 3,7 % 9,0 % Soome 1 596 0,5 % 0 - 0 0,0 % 0,0 % Rootsi 1 626 0,5 % 1 - 1 0,1 % 0,0 % Ühend-kuningriik 9 883 2,8 % 71 2 71 0,7 % 1,5 % Piiriülene 7 987 2,3 % 3 - 3 0,0 % 0,1 % Kokku 347 268 100,0 % 4 719 8 4 719 1,4 % 100,0 % Kuna perioodi 2007–2013 programmid hõlmavad mitut fondi, on ERFi ja Ühtekuuluvusfondi käsitlevad näitajad esitatud tabelis koos. *Need näitajad väljendavad ESFi jaoks pooleliolevate finantskorrektsioonide arvu; ERFi/Ühtekuuluvusfondi jaoks pooleliolevate finantskorrektsioonide näitajad ei ole kättesaadavad.





Joonis 5.4.2. Kinnitatud ja 31. detsembri 2015. aasta seisuga pooleliolevad kumulatiivsed finantskorrektsioonid, mida rakendatakse liikmesriikide suhtes seoses ERFi/Ühtekuuluvusfondi ja ESFi programmitöö perioodiga 2007–2013, võrrelduna saadud toetustega ERFi/Ühtekuuluvusfondi programmide puhul on komisjon rakendanud alates programmitöö perioodi 2007–2013 algusest kumulatiivselt finantskorrektsioone summas ligikaudu 3,5 miljardit eurot (mis hõlmab finantskorrektsioone summas 1,2 miljardit eurot, mida kohaldasid liikmesriigid nõutud parandusmeetmete tulemusel enne kulutuste teatamist komisjonile või selle ajal). Suur osa summadest puudutab eeskätt Tšehhit (748 miljonit eurot), Rumeeniat (506 miljonit eurot), Ungarit (405 miljonit eurot), Slovakkiat (388 miljonit eurot), Kreekat (289 miljonit eurot), Hispaaniat (273 miljonit eurot) ja Itaaliat (266 miljonit eurot). ESFiga seoses on kinnitatud finantskorrektsioonide kumulatiivne summa kõige suurem Rumeenia (455 miljonit eurot), Hispaania (215 miljonit eurot) ja Poola (157 miljonit eurot) puhul. Selles rakendamise etapis ja peaaegu programmide lõpetamise ajal on finantskorrektsioonide, sealhulgas pooleliolevate finantskorrektsioonide kumulatiivne summa 1,2 miljardit eurot, mis moodustab 1,6 % ESFile eraldatud vahenditest. 5.5.Liikmesriikide finantskorrektsioonid Programmitöö perioodi 2007–2013 käsitlevate eeskirjade alusel peavad liikmesriigid andma igal aastal komisjonile aru kõikidest korrektsioonidest, mis tulenevad tehtud kontrollidest. Komisjon teeb oma kinnituse andmise protsessi raames riskipõhised auditid ja dokumentide kontrollimised, et kontrollida nende näitajate usaldusväärsust. Näitajate üksikasjade kohta vt 7. lisa. Rõhutatakse, et komisjon on suhtunud liikmesriikide andmetes esinevatesse teatavatesse vajakajäämistesse konservatiivselt, tagamaks et kõnealused summad ei oleks ülepaisutatud – selle tulemusel võib mõni neist summadest olla tegelikkuses suurem. See ei mõjuta siiski mingil moel komisjoni enda näitajate usaldusväärsust. Kõnealused summad on märkimisväärsed ja kui lisada need komisjoni enda töö tulemustele, annavad nad väga selge ülevaate mõlema poole kehtestatud kontrollide kasulikkusest. 6.OTSENE JA KAUDNE TÄITMINE Otsese ja kaudse eelarve täitmise raames tehtavate kulutuste jaoks on komisjon nii tegevuslike kui ka finantseesmärkide saavutamiseks sisse seadnud kontrollisüsteemid, mille abil ennetada, avastada, parandada ja tõkestada eeskirjade eiramist toetuse haldamise protsessi eri etappidel. Ülevaade kontrollidest kahes peamises otsese ja kaudse eelarve täitmise raames tehtavate kulutuste valdkonnas – teadusuuringud ja rahvusvaheline abi – on esitatud allpool. Teadusuuringutele tehtavate kulutuste puhul algab nii otsesele kui ka kaudsele täitmisviisile kohaldatav kontrollisüsteem tööprogrammi väljatöötamisega, mis toimub ulatusliku konsultatsiooniprotsessi kaudu, et tööprogramm vastaks võimalikult hästi kõikide sidusrühmade ootustele ja maksimeeriks teadusuuringute tulemusi. Pärast ettepanekute hindamist tehakse lisakontrollid, sest väljavalitud ettepanekutest saavad õiguslikult siduvad lepingud. Projekti elluviimist jälgitakse kogu projekti kestel. Kõik kulutaotluste põhjal tehtavad maksed läbivad eelkontrolli kooskõlas standardmenetlustega, mis hõlmavad kvalifitseeritud audiitori auditeerimistõendi väljastamist. Standardkontrollide kõrval võib teha vastavalt saadud teabele ja tehingu riskantsusele sihipäraseid lisakontrolle. Peamine alus kinnituse andmisel on põhjalikud järelkontrollid, mis tehakse toetusesaaja ruumides teatava taotluste valimi alusel pärast kulutuste tegemist ja deklareerimist. Suur hulk nendest põhjalikest kontrollidest tehakse programmi kestel. Kõik ülemääraselt makstud summad nõutakse tagasi ja süsteemsed vead laiendatakse toetusesaaja kõikidele osalemistele pooleliolevates projektides. Rahvusvahelise koostöö ja arengu valdkonnas on komisjon kehtestanud kontrolliraamistiku eeskirjade eiramise ennetamiseks, avastamiseks, korrigeerimiseks ja tõkestamiseks rahastamise eri etappidel, mida kohaldatakse mõlema kasutatava eelarve täitmise viisi puhul (otsene ja kaudne). Selle strateegia raames alustatakse kõige sobivama vahendi valimisest kavandamisdokumentide ja finantsotsuste koostamisel ning jõutakse välja tegelike kontrollideni, mis teostatakse rahastamise kõikidel etappidel. Finantskontrolli vaatenurgast koosneb süsteem mitmest vahendist, mida kohaldatakse süstemaatiliselt lepingute täitmise ja toetuste kasutamise suhtes kõikide eelarve täitmise viiside puhul: maksete puhul tehtavad eelkontrollid, komisjoni teostatavad ja auditikavas ette nähtud auditid, enne toetusesaajate poolset maksete tegemist teostatavad kulutuste kontrollid, kontrollkäigud rahvusvahelistesse organisatsioonidesse ning jääkvigade määra uuringu põhjal teostatav iga-aastane üldine järelkontroll. Seepärast on ELi finantshuvid kaitstud lisaks kõikidele teistele finantsmäärusega ette nähtud võimalikele vahenditele iga tehingu puhul tehtava komisjoni eelkontrolli ja muude järgnevate kontrollide või audititega ning sellest tuleneva alusetult eraldatud rahaliste vahendite sissenõudmisega, kui kokkulepitud menetlustest ei ole kinni peetud või kui tegevus ei vastanud ELi-poolse rahastamise tingimustele. Viimaks oli finantsmääruse viimase osalise läbivaatamise tulemuseks uus varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteem, millega tagatakse ettevõtjaid käsitleva sellise piiratud juurepääsuga teabe avastamine ja levitamine, mis ohustab Euroopa Liidu finantshuve. See teave on alates 2016. aastast tsentraliseeritud uude andmebaasi. LISAD: ÜKSIKASJALIKUD NÄITAJAD 1.2015. aastal tehtud finantskorrektsioonid, võrreldes saadud ELi maksetega; jaotus liikmesriikide kaupa Liikmesriik ELi eelarvest 2015. aastal saadud maksed

(miljonites eurodes) 2015. aastal kinnitatud finants-korrektsioonid (miljonites eurodes) 2015. aastal kinnitatud finants-korrektsioonide % võrreldes ELi eelarvest 2015. aastal saadud maksetega 2015. aastal rakendatud finants-korrektsioonid (miljonites eurodes) 2015. aastal rakendatud finants-korrektsioonide % ELi eelarvest 2015. aastal saadud maksetest Belgia 1 045 1 0,1 % 11 1,1 % Bulgaaria 2 524 67 2,7 % 143 5,7 % Tšehhi 6 921 111 1,6 % 254 3,7 % Taani 1 139 3 0,3 % 2 0,2 % Saksamaa 8 796 60 0,7 % (57) (0,6 %) Eesti 346 2 0,6 % 1 0,3 % Iirimaa 1 724 (3) (0,2 %) 19 1,1 % Kreeka 5 672 562 9,9 % 403 7,1 % Hispaania 11 975 (181) (1,5 %) (157) (1,3 %) Prantsusmaa 11 625 318 2,7 % 661 5,7 % Horvaatia 468 0 0,0 % 0 0,0 % Itaalia 10 578 378 3,6 % 373 3,5 % Küpros 149 0 0,1 % 0 0,1 % Läti 900 28 3,1 % 28 3,1 % Leedu 739 8 1,1 % 10 1,3 % Luksemburg 70 1 1,1 % 1 1,3 % Ungari 5 459 108 2,0 % 255 4,7 % Malta 95 0 0,2 % 1 0,6 % Madalmaad 1 129 58 5,1 % (23) 2,0 % Austria 1 411 (21) (1,5 %) 10 0,7 % Poola 12 957 176 1,4 % 119 0,9 % Portugal 2 197 148 6,7 % 85 3,9 % Rumeenia 6 263 502 8,0 % 595 9,5 % Sloveenia 816 18 2,2 % 20 2,5 % Slovakkia 3 632 264 7,3 % 133 3,7 % Soome 1 065 4 0,4 % 4 0,4 % Rootsi 1 045 14 1,4 % 14 1,4 % Ühendkuningriik 5 526 102 1,8 % 195 3,5 % Piirkondadevaheline 1 887 1 0,1 % 3 0,1 % KOKKU 108 153 2 732 2,5 % 3 104 2,9 %

Tabelis eespool märgitud negatiivsed summad võivad olla põhjustatud Euroopa Kohtu otsustest, millega tühistatakse finantskorrektsiooni tegemise kohta tehtud otsused. Tuleb märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast.



2.Kindlamääraliste finantskorrektsioonide jaotus 2015. aastal Kinnitatud finants-korrektsioonid kokku (miljonites eurodes) 2015. aastal kinnitatud kindla-määralised finants-korrektsioonid* (miljonites eurodes) Rakendatud finants-korrektsioonid kokku (miljonites eurodes) 2015. aastal rakendatud kindla-määralised finants-korrektsioonid (miljonites eurodes) Põllumajandus*** EAGF 922 709** 1 017 - Maaelu areng 46 179** 263 - Ühtekuuluvus ERF ja Ühtekuuluvusfond**** 1 289 986 1 359 970 ESF 348 279 407 312 EAGGFi arendusrahastu 97 0 24 0 EKF/FIFG 6 3 10 3 Sisepoliitika valdkonnad 23 10 23 10 KOKKU 2 732 2 165 3 104 1 295 * Hõlmab ekstrapoleeritud finantskorrektsioone. ** Tegemist on kõige tõenäolisema hinnanguga. Enamik finantskorrektsioonidest hõlmavad täpsetel arvutustel ja kindlatel määradel põhinevaid summasid.

*** Põllumajanduspoliitikat käsitlevad rakendatud kindlamääralised näitajad ei ole kättesaadavad. **** Kindlamääraliste finantskorrektsioonide jaotus on saadaval ainult perioodi 2007–2013 mitmeaastase finantsraamistiku jaoks. 3.2015. aastal liikmesriikide tehtud finantskorrektsioonide jaotus Liikmesriik 2015. aastal liikmesriikide tehtavad kinnitatud finants-korrektsioonid (miljonites eurodes) 2015. aastal liikmesriikide rakendatud finants-korrektsioonid (miljonites eurodes) Belgia 0 0 Bulgaaria 0 28 Küpros 0 0 Tšehhi 3 67 Hispaania 7 7 Soome 0 0 Prantsusmaa 3 3 Ühendkuningriik 0 0 Kreeka 2 30 Ungari 12 126 Iirimaa 0 0 Itaalia 6 4 Läti 2 2 Madalmaad 1 1 Poola 56 4 Portugal 0 0 Rumeenia 423 507 Rootsi 5 5 Slovakkia 5 5 KOKKU 524 788





4.2015. aasta netofinantskorrektsioonide jaotus Kinnitatud miljonites eurodes Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2015. aastal kinnitatud netofinants-korrektsioonid 2015. aastal kinnitatud finants-korrektsioonid, mille aluseks olevad kulud asendatakse muude kuludega, ja muud korrektsioonid 2015. aastal kinnitatud finants-korrektsioonid kokku Arukas ja kaasav majanduskasv (241) 1 878 1 637 ERF 127 1 157 1 283 Euroopa Kohtu otsused (457) 0 (457) ERF kokku (330) 1 157 826 Ühtekuuluvusfond 26 446 472 Euroopa Kohtu otsused (9) 0 (9) Ühtekuuluvusfond kokku 17 446 462 ESF 73 276 348 Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad 1 063 9 1 072 EAGF 918 4 922 Maaelu areng 46 - 46 FIFG/EKF 2 4 6 EAGGFi arendusrahastu 97 - 97 Julgeolek ja kodakondsus 9 15 23 Ränne ja siseasjad 9 15 23 KOKKU 831 1 901 2 732 Liigitada tuleb veel kokku 549 miljonit eurot, mida ei käsitleta käesolevas tabelis netofinantskorrektsioonidena. Rakendatud miljonites eurodes Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2015. aastal rakendatud netofinants-korrektsioonid 2015. aastal rakendatud finants-korrektsioonid, mille aluseks olevad kulud asendatakse muude kuludega, ja muud korrektsioonid 2015. aastal rakendatud finants-korrektsioonid kokku Arukas ja kaasav majanduskasv (117) 1 883 1 766 ERF 259 973 1 231 Euroopa Kohtu otsused (457) 0 (457) ERF kokku (198) 973 774 Ühtekuuluvusfond 63 576 639 Euroopa Kohtu otsused (54) 0 (54) Ühtekuuluvusfond kokku 9 576 585 ESF 73 334 407 Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad 1 289 25 1 314 EAGF 998 20 1 017 Maaelu areng 263 - 263 FIFG/EKF 5 5 10 EAGGFi arendusrahastu 24 - 24 Julgeolek ja kodakondsus 9 15 23 Ränne ja siseasjad 9 15 23 KOKKU 1 181 1 923 3 104 5.Liikmesriikide poolt 2015. aastal lõplikelt toetusesaajatelt sissenõutud põllumajanduspoliitika summad miljonites eurodes Liikmesriik EAGF EAFRD 2015. aastal kokku Belgia 2,8 0,6 3,4 Bulgaaria 1,6 3,1 4,7 Tšehhi 0,6 1,0 1,6 Taani 2,4 3,3 5,6 Saksamaa 11,3 11,7 23,0 Eesti 0,5 1,3 1,7 Iirimaa 5,6 2,8 8,4 Kreeka 2,8 3,0 5,7 Hispaania 19,0 6,6 25,5 Prantsusmaa 22,9 3,9 26,8 Horvaatia 0,3 0,0 0,3 Itaalia 20,0 21,1 41,1 Küpros 0,3 0,0 0,4 Läti 1,5 1,0 2,5 Leedu 14,9 1,3 16,2 Luksemburg 0,3 0,2 0,5 Ungari 3,6 9,1 12,7 Malta 0,0 0,1 0,2 Madalmaad 2,6 1,0 3,5 Austria 5,7 8,2 13,9 Poola 8,1 19,4 27,5 Portugal 4,9 11,7 16,7 Rumeenia 10,0 31,5 41,4 Sloveenia 0,6 0,9 1,5 Slovakkia 1,4 1,2 2,5 Soome 1,1 1,5 2,6 Rootsi 2,0 1,5 3,4 Ühendkuningriik 9,0 6,9 15,9 Kokku 155,4 153,8 309,2



6.Liikmesriikide enda korrektsioonid, mida kohaldati enne toetusesaajatele maksete tegemist 2015. aastal (lisaks komisjoni teatatud korrektsioonidele) miljonites eurodes Liikmesriik EAGFi turumeetmed EAGFi otsetoetused EAFRD 2015. aastal kokku Belgia 0,3 1,2 0,9 2,4 Bulgaaria 0,2 13,5 7,2 20,8 Tšehhi 0,0 0,3 0,8 1,1 Taani 0,0 1,1 1,4 2,6 Saksamaa 4,7 5,1 7,5 17,3 Eesti 0,0 0,6 1,4 2,0 Iirimaa 3,0 2,6 0,7 6,2 Kreeka 0,6 11,6 6,4 18,6 Hispaania 27,0 25,9 17,2 70,1 Prantsusmaa 9,5 5,2 5,6 20,4 Horvaatia 0,1 1,0 0,0 1,1 Itaalia 3,9 26,9 8,0 38,8 Küpros 0,1 0,7 0,2 0,9 Läti 0,0 1,2 1,6 2,8 Leedu 0,0 0,8 2,9 3,7 Luksemburg 0,0 0,0 0,1 0,1 Ungari 2,6 11,3 15,3 29,1 Malta 0,0 0,0 0,4 0,4 Madalmaad 6,5 0,8 1,8 9,1 Austria 2,2 2,4 3,5 8,1 Poola 12,8 12,5 9,9 35,2 Portugal 0,9 2,6 5,5 9,0 Rumeenia 2,1 11,5 13,3 26,9 Sloveenia 0,1 0,2 0,9 1,2 Slovakkia 0,2 3,6 1,2 4,9 Soome 0,0 2,1 2,3 4,4 Rootsi 4,6 0,7 2,3 7,6 Ühendkuningriik 0,6 2,7 5,2 8,5 Kokku 81,9 148,0 123,3 353,2



7.Liikmesriikide teatatud kumulatiivsed korrektsioonid ühtekuuluvuspoliitika perioodi 2007–2013 puhul 2015. aasta lõpu seisuga