Neid tegureid on lisaks selgitatud määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikes 3, milles on samuti sätestatud, et asjakohast tähelepanu tuleb pöörata „kõikidele teistele teguritele, mis on asjaomase liikmesriigi arvates olulised, et põhjalikult hinnata puudujäägi- ja võlakriteeriumide järgimist, ning millest liikmesriik on nõukogule ja komisjonile teada andnud“.

Aluslepingu artikli 126 lõikes 3 on sätestatud, et juhul kui liikmesriik ei vasta ühele või mõlemale kriteeriumile, peab komisjon koostama aruande. Aruandes tuleb võtta „arvesse ka seda, kas eelarvepuudujääk ületab riigi investeerimiskulutused, samuti kõiki muid asjassepuutuvaid tegureid, kaasa arvatud liikmesriigi keskmise pikkusega perioodi majandus- ja eelarveseisund“.

Aluslepingu kontrollväärtuse kavandatav ületamine 2020. aastal on erandlik, kuna selle põhjuseks on tõsine majandussurutis. Võttes arvesse COVID-19 pandeemia mõju, prognoositakse komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis, et reaalne SKP väheneb 2020. aastal 6,7 %.

20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon jagas oma teatises nõukoguga seisukohta, et arvestades COVID-19 puhangust tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, võimaldab praegune olukord klausli aktiveerida. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud eelarvekurss. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

Praeguses olukorras on peamine lisategur, mida tuleb 2020. aasta puhul arvesse võtta, COVID-19 pandeemia majanduslik mõju. Pandeemial on väga arvestatav mõju eelarveseisundile ja see toob kaasa väga ebakindlad väljavaated. Pandeemia on viinud ka üldise vabastusklausli aktiveerimiseni.

3.1. COVID-19 pandeemia

COVID-19 pandeemia on põhjustanud suure majandusšoki, millel on märkimisväärne negatiivne mõju kogu Euroopa Liidus. Mõju SKP kasvule sõltub nii pandeemia kestusest kui ka meetmetest, mida võetakse riiklike ametiasutuste poolt ning Euroopa ja ülemaailmsel tasandil selle leviku aeglustamiseks, tootmisvõimsuse kaitsmiseks ja kogunõudluse toetamiseks. Liikmesriigid on juba võtnud või võtmas eelarvemeetmeid, et suurendada tervishoiusüsteemide suutlikkust ning aidata eriti palju kannatanud üksikisikuid ja majandussektoreid. Vastu on võetud ka märkimisväärsed likviidsust toetavad meetmed ja muud tagatised. Kui üksikasjalikumast teabest ei tulene teisiti, peavad pädevad statistikaasutused uurima, kas neil meetmetel on vahetu mõju valitsemissektori eelarvepositsioonile või mitte. Koos majandustegevuse vähenemisega suurendavad need meetmed märkimisväärselt valitsemissektori eelarve puudujääki ja võlapositsiooni.

3.2. Keskpika perioodi majandusseisund

Slovakkia majanduskasv jõudis 2019. aastal 2,3 %ni, peamiselt tänu suurele sisenõudlusele. COVID-19 pandeemia tõttu nähakse komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis siiski ette, et SKP langeb 2020. aastal 6,7 %, mis näitab majandustegevuse katkemist liikumispiirangute tõttu ja välisnõudluse enneolematut vähenemist. Eratarbimine kannatab prognooside kohaselt rängalt töötuse suurenemise, palkade kasvu järsu languse ja tarbijate vähese usalduse tõttu. Ka investeerimine peaks 2020. aastal suuresti vähenema, kuna ebakindlusel ja eeldatavalt väiksemal nõudlusel on tõenäoline mõju ettevõtete investeerimiskavadele. Aasta esimesel poolel peaks toodang tunduvalt vähenema ja seejärel alates kolmandast kvartalist järk-järgult taastuma. See on leevendav tegur Slovakkia eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmise hindamisel 2020. aastal. Lisaks on keskpika perioodi majandusväljavaated äärmiselt ebakindlad pandeemia kestuse ja selle majandusliku mõju osas.

3.3. Keskpika perioodi eelarvepositsioon

Slovakkial soovitati 13. juulil 2018 tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa 2019. aastal 4,6 % (kulude kasvu eesmärk), mis vastab struktuursele kohandusele 0,3 % SKPst. Üldhinnang osutab, et 2019. aastal kalduti keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks soovitatud kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. Sarnane hinnang nähtub aastate 2018–2019 koondanalüüsist.

2019. aasta jooksul võttis Slovakkia mitmeid meetmeid, mis ohustasid veelgi eelarvepositsiooni (eelkõige pensionide valdkonnas).

Kiri, mille Slovakkia ametiasutused saatsid komisjonile 11. mail, sisaldab teavet märkimisväärsete uute kulutuste kohta pandeemia ohjamiseks ja majanduse toetamiseks. Need valitsuse poolt seni võetud fiskaalmeetmed on sageli selge ajalise piiranguta. 11. mail Slovakkia ametiasutuste poolt komisjonile saadetud kirja kohaselt on nende otsetoetusmeetmete mõju eelarvele 2020. aastal hinnanguliselt 2,5 % SKPst. Keskpika perioodi eelarveväljavaated on jätkuvalt väga ebakindlad.

3.4. Keskpika perioodi valitsemissektori võlapositsioon

Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks valitsemissektori võlg suurenema 48,0 %st SKPst 2019. aastal 59,5 %ni SKPst 2020. aastal.

Võla jätkusuutlikkuse analüüs on komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi järgi ajakohastatud. Üldiselt näitab võla jätkusuutlikkuse hinnang, et olenemata teatavates riskidest jääb võlapositsioon keskpikas perspektiivis jätkusuutlikuks, võttes arvesse ka kaalukaid leevendavaid tegureid (sealhulgas võlaprofiil). Ehkki valitsemissektori võla olukord halveneb COVID-19 kriisi tõttu, on keskpikas perspektiivis võla suhe SKPsse lähtestsenaariumi kohaselt jätkusuutlikus ehk langevas tendentsis.

Joonis 1. Valitsemissektori võlg %-na SKPst

Allikas: komisjoni talitused.

3.5. Liikmesriigi väljapakutud muud tegurid

11. mail 2020 edastasid Slovakkia ametiasutused kirja, mis käsitleb asjaomaseid tegureid kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikega 3. Eelmistes punktides esitatud analüüs üldjoontes juba hõlmab ametiasutuste väljapakutud põhitegureid.

4. Järeldused

11. mail Slovakkia ametiasutuste poolt komisjonile saadetud kirja kohaselt peaks Slovakkia valitsemissektori eelarvepuudujääk suurenema 2020. aastal 8,4 %ni SKPst, mis ületab oluliselt aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Kontrollväärtuse kavandatud ületamist peetakse erandlikuks, kuid mitte ajutiseks.

Kooskõlas aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu paktiga analüüsiti käesolevas aruandes ka asjakohaseid tegureid. Arvestades, et kavandatud puudujääk ületab oluliselt 3 % SKPst ja ületamine ei ole ajutine, ning võttes arvesse kõiki asjakohaseid tegureid, nähtub analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud eelarvepuudujäägi kriteerium ei ole täidetud.