Soovitus:

NÕUKOGU SOOVITUS

valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks Portugalis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 7,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

(1) Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 126 hoiduvad liikmesriigid valitsemissektori eelarve ülemäärasest puudujäägist.

(2) Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu tagamiseks.

(3) Nõukogu otsustas 2. detsembril 2009 kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 6, et Portugalil on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning esitas vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 7 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta)[1] artiklile 3 soovituse kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2013. aastaks[2].

(4) 15. juunil 2010 jõudis komisjon järeldusele, et Portugal on vastavalt nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusele võtnud tõhusaid meetmeid valitsemissektori puudujäägi viimiseks allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst, ja oli seisukohal, et kõnealuses etapis ei ole ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames vaja rohkem meetmeid võtta.

(5) 9. oktoobril 2012 otsustas nõukogu kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikega 5, et on võetud tõhusaid meetmeid, kuid samas on toimunud ootamatuid majandust kahjustavaid sündmusi, millel on oluline negatiivne mõju riigi rahandusele. Seepärast võttis nõukogu vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 7 vastu muudetud soovituse („ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud muudetud soovitus”) selle kohta, et Portugal kõrvaldaks ülemäärase eelarvepuudujäägi hiljemalt 2014. aastaks. Selleks et viia valitsemissektori eelarve puudujääk 2014. aastaks allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst, soovitati Portugalil parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2012. aastal 2,3 % SKPst, 2013. aastal 1,6 % SKPst ja 2014. aastal 1,3 % SKPst. Taotletava struktuurse eelarvepositsiooni paranemisega kooskõlas olevad valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärgid olid 2012. aastal 5 % SKPst, 2013. aastal 4,5 % SKPst ja 2014. aastal 2,5 % SKPst.

(6) Lisaks sellele soovitati Portugali ametiasutustel rakendada 2012. aasta eelarve ja märtsikuise lisaeelarvega vastu võetud meetmed ning võtta lisameetmeid mahus 0,3 % SKPst. Pärast põhjalikku riiklike kulutuste läbivaatamist soovitati Portugalil kiita 2013. aasta eelarves heaks eelarve püsiva konsolideerimise meetmed mahus vähemalt 3 % SKPst ja võtta kõrvalekallete korral täiendavaid meetmeid, samuti soovitati näha 2014. aasta eelarves ette meetmeid mahus 1¾ % SKPst. Peale selle peaks Portugal täitma nõukogu 17. mai 2011. aasta rakendusotsuse 2011/344/EL (Portugalile liidu finantsabi andmise kohta) ja selle järjestikuste muudatuste nõudeid. Riigieelarve seadust tuleks kohandada, et võtta arvesse ELi eelarvehalduse eeskirju, ning Portugal peaks jätkuvalt suurendama läbipaistvust ja tõhustama kontrolli kõikides eelarveetappides ning kinni pidama keskpika perioodi eelarveraamistikust.

(7) Vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikele 5 võib nõukogu komisjoni soovituse alusel juhul, kui on võetud tõhusaid meetmeid ja kui ootamatu majandust kahjustav sündmus, millel on riigi rahandusele oluline negatiivne mõju, esineb pärast esialgse soovituse vastuvõtmist, teha otsuse võtta ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohaselt vastu muudetud soovitus. Eelarvele olulist negatiivset mõju avaldavate ootamatute majandust kahjustavate sündmuste esinemist tuleb hinnata nõukogu soovituse aluseks olevast majandusprognoosist lähtudes.

(8) Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 7 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artiklile 3 on nõukogu kohustatud andma asjaomasele liikmesriigile soovitusi ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks teatava tähtaja jooksul. Soovituses tuleb asjaomasele liikmesriigile kehtestada maksimaalselt kuue kuu pikkune tähtaeg, et võtta tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks. Lisaks sellele peaks nõukogu ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise soovituses nõudma, et saavutataks aastased eelarve-eesmärgid, mis soovituse aluseks oleva prognoosi kohaselt tagaksid struktuurse eelarvepositsiooni (tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) paranemise vähemalt 0,5 % SKPst aastas.

(9) 2012. aasta oktoobri muudetud soovituse aluseks olnud prognoosis eeldati, et reaalne SKP väheneb 2012. aastal 3 % ja 2013. aastal 1 %. Majanduskasvu väljavaated on pärast seda oluliselt halvenenud, 2012. aasta viimases kvartalis olid nii majandustegevus kui ka tööturu areng oodatust märgatavalt kehvemad, mille tulemusena vähenes reaalne SKP 2012. aastal 3,2 %. Arvestades negatiivse mõju ülekandmist 2012. aastast ja Portugali eksporditurgude kasvuväljavaadete halvenemist, prognoosivad komisjoni talitused kõige värskemas Portugali majanduse kohta koostatud väljavaates 2013. aastaks SKP negatiivset reaalkasvu –2,3 %.

(10) Valitsemissektori eelarvepuudujääk oli 2012. aastal 6,4 % SKPst, mis ületab ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames seatud 5,0 % eesmärgi. Valitsemissektori eelarve puudujääki mõjutasid mitu ühekordset tehingut, mis ei olnud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud soovituse esitamise ajal teada. Nimetatud tehingud olid muu hulgas järgmised: kapitalisüst riigile kuuluvasse panka CGD (0,5% SKPst); SAGESTAMO-le antud Parpública aktsionäride laenude konverteerimine omakapitaliks valitsuse vahendusel, kuigi kumbki ettevõte ei ole riigi omanduses (0,5% SKPst); BPNi varade üleandmisega seotud väärtuse langus (0,1 % SKPst). Eurostati nõuannete kohaselt käsitati Portugali suurte lennujaamade käitamise kontsessiooni müüki omakapitali vähendamisena ja seega ei mõjutanud see vastupidiselt valitsuse poolt eelarves kavandatule valitsemissektori eelarvepositsiooni (0,7 % SKPst). Kui nende ühekordsete tegurite mõju valitsemissektori eelarvepositsioonile välja arvata, oleks valitsemissektori eelarvepuudujääk olnud 4,7 % SKPst, mis jääb eespool nimetatud eesmärgi piiresse.

(11) Kulutuste range kontroll kompenseeris makromajanduslikust mõjust tingitud tulude alalaekumise aasta viimases kvartalis. Suurim kulude kokkuhoid saavutati avaliku sektori palgafondis, kuna töökohtade vähendamine avalikus sektoris toimus plaanitust kiiremini; lisaks vähendati vahetarbimist ja külmutati uute investeerimisprojektide jaoks ettenähtud eelarveassigneeringud. Piirkondlike ja kohalike eelarvete täitmine osutus samuti oodatust paremaks. Kokkuvõttes võttis Portugal 2012. aastal vastu eelarve püsiva konsolideerimise meetmeid mahus ligikaudu 6 % SKPst, mis on rohkem, kui ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud muudetud soovituses nõuti. Komisjoni talituste 2013. aasta mai prognoosi kohaselt paranes struktuurne eelarvepositsioon 2012. aastal 2,4 % SKPst, samal ajal kui ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud muudetud soovituses nõutud paranemise määraks oli 2,3 % SKPst. Võttes arvesse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud muudetud soovituse järel ajakohastatud potentsiaalset majanduskasvu, oli eelarvemeetmete maht vähemalt 0,2 protsendipunkti võrra suurem. Lisaks sellele mõjutas struktuurse eelarvepositsiooni hinnangulist muutust tulude alalaekumine (võrreldes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud soovituse aluseks olnud stsenaariumiga, kus kasutati tulu standardelastsust). Alalaekumine ulatus ligikaudu 0,4 protsendipunktini. Neid mõjusid arvesse võttes oli struktuurse eelarvepositsiooni kohandatud muutus 3,0 % SKPst, mis on oluliselt rohkem, kui ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud muudetud soovituses nõutud.

(12) Komisjoni talitused prognoosivad 2013. aasta mais Portugali majanduse kohta koostatud ajakohastatud väljavaates 2013. aastaks valitsemissektori üldist puudujääki 5,5 % SKPst, samas kui ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud muudetud soovituses oli eesmärgiks seatud 4,5 % SKPst. 2013. aastal peab eelarve konsolideerimine kompenseerima suurt negatiivset esmase eelarvepositsiooni muutust, mille põhjustajaks on tööturu ebasoodsam olukord ja aeglane majanduskasv ning ka jätkuv üleminek pigem ekspordil kui maksulaekumisel põhinevale majandusele võrreldes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud muudetud soovituse aluseks olnud prognoosiga. Lisaks sellele võttis konstitutsioonikohus 5. aprillil vastu otsuse, millega keelati mitu 2013. aasta eelarves ettenähtud meedet mahuga 0,8 % SKPst, mis vajavad kompenseerimist. Kohtuotsus hõlmas eelkõige ühte kahest avaliku sektori töötajatele makstavast lisatasust, ühe pensionisaajatele makstava lisamakse 90 %-list vähendamist ning sotsiaalkindlustusmaksete tasumist töötus- ja haigushüvitistelt.

(13) Komisjoni talituste poolt 2013. aasta mais Portugali majanduse kohta koostatud ajakohastatud väljavaates prognoositakse 2013. aastaks struktuurse eelarvepositsiooni paranemist mahus 0,6 % SKPst. Seda on vähem kui nõukogu soovituses esitatud 1,6 % SKPst. Kui siiski arvesse võtta, et potentsiaalse majanduskasvu suurust on pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud muudetud soovituse esitamist alandatud, oleks hinnanguline struktuurse eelarvepositsiooni muutus 2013. aastal ligikaudu 0,2 protsendipunkti võrra suurem. Peale selle mõjutab struktuurse eelarvepositsiooni muutust negatiivselt tulu alalaekumine (võrreldes SKP muutustega, kasutades tulu standardelastsust), mis moodustab ligikaudu 0,5 protsendipunkti. Neid asjaolusid arvesse võttes oleks struktuurse eelarvepositsiooni hinnanguline muutus 1,3 % SKPst. Kohandatud eelarvemeetmete maht on seega veidi väiksem, kui ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud muudetud soovituses nõutud.

(14) Eelarve kohandamist 2013. aastal toetavad eelarve püsiva konsolideerimise meetmed mahus 3,5 % SKPst, mis hõlmavad mai lõpus lisaeelarvega muudetavas 2013. aasta eelarves sisalduvaid meetmeid, riiklike kulutuste läbivaatamises kindlaks määratud kulude vähendamise meetmete võimalikult kiiret rakendamist ning samuti muid meetmeid, millega asendatakse põhiseadusevastaseks tunnistatud meetmed. Konsolideerimismeetmete maht on suurem, kui 2012. aasta oktoobris ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud muudetud soovituses ette nähti. Meetmed hõlmavad muu hulgas üksikisiku tulumaksu ümberstruktureerimist ning aktsiisi- ja omandimaksude suurendamist. Kulude poolega seotud meetmete abil on ette nähtud vähendada märkimisväärselt avaliku sektori palgakulusid tööhõivepiirangute ning ületunnitasu ja hüvitiste vähendamise kaudu; tõhustada avaliku halduse toimimist; vähendada avaliku sektori vahetarbimist, sealhulgas säästude kaudu avaliku ja erasektori partnerluses; ratsionaliseerida täiendavalt tervishoiusektorit ja riigi omandisse kuuluvaid äriühinguid ning võtta võimalikult kiirest kasutusele ELi fondidest saadavad tulud.

(15) Komisjoni talituste poolt 2013. aasta mais Portugali majanduse kohta koostatud ajakohastatud väljavaates prognoositakse 2014. aastaks valitsemissektori eelarve puudujäägi vähenemist 4,0 %-ni SKPst; 2012. aasta oktoobris ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud muudetud soovituses oli eesmärgiks seatud 2,5 % SKPst. See kõrvalekalle kajastab valitsemissektori eelarve suuremat puudujääki eelnevatel aastatel ning ühtlasi ka majanduse aeglasemat elavnemist. Struktuurse eelarvepositsiooni paranemist prognoositakse 2014. aastal 1,4 % SKPst, mis on 0,1 protsendipunkti võrra rohkem, kui ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud muudetud soovituses ette nähtud. Potentsiaalse majanduskasvu arengule ajakohastatud prognoosis antud hinnang erineb ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud muudetud soovituse aluseks olevast prognoosist, mistõttu eelarvemeetmete maht suureneb hinnanguliselt 0,1 protsendipunkti võrra. Tulude ootamatut alalaekumist arvesse võttes ulatub meetmete maht 1,8 %-ni SKPst. Kohandatud struktuurse eelarvepositsiooni parandamise meetmete maht 2014. aastal oleks seega oluliselt suurem kui ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud muudetud soovituses nõutud.

(16) Neid prognoose toetavad vabalt valitud eelarvemeetmed mahus vähemalt 2 % SKPst. Kulude poolega seotud meetmed põhinevad riiklike kulutuste läbivaatamise tulemustel; kõnealuse läbivaatamise eesmärk on tõhustada ja moderniseerida avalikku haldust, vähendada kattuvusi kõigi avaliku sektori funktsioonide ja üksuste vahel, parandada pensionisüsteemi jätkusuutlikkust ja saavutada ministeeriumide kulude kokkuhoid. Valitsus võttis aprillis ja mai alguses vastu kulusid vähendavate alaliste meetmete paketi, millega saavutataks 2013.–2014. aastal kulude kokkukoid mahus 4,7 miljardit eurot (2,8 % SKPst). Valitsus on algatanud laiapõhjalise konsultatsiooni sotsiaal- ja poliitiliste partneritega, et need reformid täpselt kindlaks määrata ja täielikult ellu viia. Tulude poolel kavandavad ametiasutused äriühingu tulumaksu põhjalikku reformi 2014. aastal. Eesmärk on äriühingu tulumaksu süsteemi lihtsustamise kaudu suurendada investeeringuid ja toetada majanduskasvu. Kuna eelarvepoliitiline manööverdamisruum on piiratud, ei tohiks reform tulusid mõjutada.

(17) Valitsemissektori koguvõlg suurenes 108,3 %-lt SKPst 2011. aastal 123,6 %-ni SKPst 2012. aastal ning vastavalt komisjoni talituste kõige viimastele prognoosidele Portugali majanduse väljavaadete kohta peaks see 2014. aastal jõudma 124,2 %-ni SKPst, ületades seega igal aastal aluslepingu kohase kontrollväärtuse. 2012. aasta prognooside ülespoole korrigeerimine on peamiselt tingitud Parpública erastamistulu riigile üleandmise statistilisest käsitlusest ning madalama SKP ja muudetud eelarvepuudujäägi prognoosi mõjust. Valitsus kavandab mitut meedet, et piirata võla suhte kasvu, näiteks ühe sotsiaalkindlustusfondi välisvara müük ja erastamise lõpuleviimine 2014. aastaks prognoositakse väikest esmast ülejääki, mille aluseks on jõuline eelarve konsolideerimine ja soodsamad makromajanduslikud arengutendentsid.

(18) Portugal on astunud olulisi samme riigi finantsjuhtimise parandamiseks. Portugalil paluti lisaks jätkata läbipaistvuse ja kontrolli parandamist eelarveprotsessi kõigis etappides kõigil valitsustasanditel. 2012. aasta detsembris muudeti riigieelarve seadust, et lisada sellesse majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu (fiskaalkokkulepe) ja majanduse juhtimise paketi (nn kuuspakk) põhimõtted. Täiendav muutmine on ette nähtud 2013. aasta lõpuks, et veelgi parandada eelarvemenetlust ja tugevdada eelarvehalduse, aruandekohustuse, läbipaistvuse ja lihtsustamise põhimõtteid. Lisaks sellele esitati 2012. aasta detsembri lõpus parlamendile piirkondlike ja kohalike finantsseaduste eelnõud. Nende seadustega nähakse ette keskvalitsuse ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuse vaheline parem koordineerimine, mitmeaastane eelarveraamistik ja rangemad eelarve-eeskirjad ning muudetud riigieelarveseaduse põhimõtete kohaldamine. Peale selle on Portugal on tugevdanud jõupingutusi tingimuslike kohustiste piiramiseks, algatades ulatuslikud läbirääkimised avaliku ja erasektori partnerluste muutmiseks, mille tulemusena prognoositakse olulist kokkuhoidu juba 2013. aastaks; lisaks edeneb hästi ka riigi omandis olevate ettevõtete restruktureerimine. Riigi omandis olevad ettevõtted saavutasid sektorite tasandil tegevuse tasakaalu 2012. aasta lõpuks ja tõhusus peaks edaspidi veelgi suurenema. Ametiasutused otsivad vahendeid riigiettevõtete suure võlakoormusega toimetulemiseks. Nimetatud reformid on märk olulistest jõupingutustest riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks keskpikas perspektiivis.

(19) Komisjoni talituste kõige viimastele majandusprognooside kohaselt ei saavuta Portugal nõukogu 9. oktoobri 2012. aasta soovituses kindlaksmääratud nominaalseid eelarve-eesmärke. Võttes aga arvesse muutusi majanduse arengus võrreldes nõukogu muudetud soovituse aluseks olnud makromajandusliku stsenaariumiga, näib, et Portugal on võtnud tõhusaid meetmeid, millega tehakse piisavaid edusamme ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 2012. ja 2013. aastal nõukogu poolt 9. oktoobril 2012 täpsustatud ulatuses. Eelkõige on Portugal võtnud vastu märkimisväärses mahus konsolideerimismeetmeid, mis moodustavad 2012. aastal ligikaudu 6 % SKPst ja 2013. aastal 3½ % SKPst. 2012. aastal saavutatud struktuurse eelarvepositsiooni paranemine, mida on korrigeeritud potentsiaalse majanduskasvu ja tulude alalaekumine võrra, oli tunduvalt suurem, kui ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud muudetud soovituses nõuti. 2013. aastal jääb struktuurse eelarvepositsiooni paranemine eeldatavasti nõutavast väiksemaks; eelkõige on selle põhjuseks ebasoodsad majanduslikud arengud ja konstitutsioonikohtu otsuse langemine eelarveaasta keskele, mis muutis keeruliseks võrdväärse struktuurse kvaliteediga asendusmeetmete leidmise. 2014. aastal jõuab struktuurse eelarvepositsiooni paranemine tõenaoliselt taas nõutust kõrgemale tasemele. Kõiki neid tegureid ning stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud paindlikkust arvesse võttes on ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtaja pikendamine ühe aasta võrra põhjendatud.

(20) Lisa-aasta andmine ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks eeldab järgmiste valitsemissektori eelarve puudujäägi vähendamise vahe-eesmärkide saavutamist: 5,5 % SKPst 2013. aastal, 4,0 % SKPst 2014. aastal ja 2,5 % SKPst 2015. aastal, mis komisjoni talituste koostatud kõige värskema Portugali majanduse prognoosi kohaselt on kooskõlas struktuurse eelarvepositsiooni paranemisega 0,6 % SKPst 2013. aastal, 1,4 % SKPst 2014. aastal ja 0,5 % SKPst 2015. aastal; neist viimane vastab nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1 sätestatud minimaalse paranemise nõudele[3]. Lisaks sellele, et vaadatakse korrapäraselt läbi Portugali majanduse kohandamise kava, nagu on kindlaks määratud nõukogu rakendusotsuses 2011/344/EL, kontrollitakse iga kolme kuu järel ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud kohustuste rakendamisel tehtud edusamme.

(21) Portugal täidab määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) artikli 3 lõikes 5 sätestatud tingimusi, et pikendada valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtaega,

SOOVITAB JÄRGMIST:

(1) Portugali ametiasutused peaksid kõrvaldama praeguse ülemäärase eelarvepuudujäägi 2015. aastaks.

(2) Portugali ametiasutused peaksid komisjoni talituste poolt 2013. aasta mais ajakohastatud Portugali majanduse prognoosi kohaselt saavutama järgmised valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärgid: 2013. aastal 5,5 % SKPst, 2014. aastal 4,0 % SKPst ja 2015. aastal 2,5 % SKPst, mis on ühtlasi kooskõlas struktuurse eelarvepositsiooni paranemisega 0,6 % SKPst 2013. aastal, 1,4 % SKPst 2014. aastal ja 0,5 % SKPst 2015. aastal.

(3) Portugali ametiasutused peaksid rakendama meetmeid mahus 3½ % SKPst, et viia 2013. aastal puudujääk 5,5 %-ni SKPst. Nimetatud meetmed hõlmavad 2013. aasta eelarveseaduses kindlaksmääratud meetmeid ja palgakulude täiendavat vähendamist, avaliku halduse toimimise tõhustamist, avaliku sektori tarbimise vähendamist ja ELi vahendite paremat kasutamist.

(4) Portugali ametiasutused peaksid riiklike kulutuste läbivaatamise tulemusena vastu võtma eelarve püsiva konsolideerimise meetmeid mahus vähemalt 2 % SKPst, et jõuda 2014. aastal valitsemissektori eelarve puudujäägini 4,0 % SKPst. Portugal peaks tõhustama ja moderniseerima avalikku haldust, vähendama kattuvusi kõigi avaliku sektori funktsioonide ja üksuste vahel, parandama pensionisüsteemi jätkusuutlikkust ja saavutama ministeeriumide kulude kokkuhoiu.

(5) Portugali ametiasutused peaksid vastu võtma vajalikud eelarve püsiva konsolideerimise meetmed, et viia 2015. aastal puudujääk eesmärgi kohaselt 2,5 %-ni SKPst.

(6) Portugali valitsus peab võtma tõhusaid meetmeid käesoleva soovituse rakendamiseks 1. oktoobriks 2013 ja esitama kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr …/2013 artikli 10 lõikega 2a üksikasjaliku aruande eesmärkide saavutamiseks kavandatud konsolideerimisstrateegia kohta.

Portugal peaks säilitama riigi finantsjuhtimise reformide tempo, muutes 2013. aasta lõpuks riigieelarve seadust, et veelgi parandada eelarvemenetlust ja tugevdada eelarvehalduse, aruandekohustuse, läbipaistvuse ja lihtsustamise põhimõtteid ning jätkata jõupingutusi riigi omandis olevate ettevõtete ning avaliku ja erasektori partnerlusest tulenevate tingimuslike kohustiste piiramiseks.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

[2] Kõik Portugali ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebisaidil: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/portugal_en.htm

[3] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 5.