EUROOPA KOMISJON Brüssel,14.4.2016 COM(2016) 210 final Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta

(Kreeka taotlus – EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa)



SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST 1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF”) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (edaspidi „EGFi määrus”). 2.26. novembril 2015 esitasid Kreeka ametiasutused taotluse EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa, et saada EGFist rahalist toetust seoses Kreeka ettevõtja Supermarket Larissa ABEE poolt läbi viidud koondamistega. 3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud. TAOTLUSE KOKKUVÕTE EGFi taotlus EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa Liikmesriik Kreeka Asjaomased piirkonnad (NUTS 2. tasand) Kesk-Makedoonia

(Κεντρική Μακεδονία) (EL12)

Tessaalia

(Θεσσαλία) (EL14) Taotluse esitamise kuupäev 26. november 2015 Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev 1. detsember 2015 Lisateabe nõudmise kuupäev 10. detsember 2015 Lisateabe esitamise tähtaeg 21. jaanuar 2016 Hindamise lõpuleviimise tähtaeg 14. aprill 2016 Sekkumiskriteerium EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt a

Põhiettevõtja Supermarket Larissa ABEE

Asjaomaste ettevõtjate arv 1 Majandussektor (NACE Rev 2 osa) Osa 47 (jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad)

Tütarettevõtjate, tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate arv 0 Vaatlusperiood (neli kuud) 3. mai 2015 – 3. september 2015 Koondamiste arv vaatlusperioodil (a) 557 Koondamiste arv enne või pärast vaatlusperioodi (b) 0 Koondamisi kokku (a + b): 557 Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv 557 Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv 557 Sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv 543 Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes) 10 530 000 EGFi rakendamise eelarve (eurodes) 250 000 Kogueelarve (eurodes) 10 780 000 EGFi toetus eurodes (60 %) 6 468 000 TAOTLUSE HINDAMINE Menetlus 4.Kreeka ametiasutused esitasid taotluse EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa 26. novembril 2015, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas 1. detsembril 2015, et ta on taotluse kätte saanud, ja palus 10. detsembril 2015 (st kahe nädala jooksul taotluse esitamise kuupäevast), et Kreeka ametiasutused esitaksid lisateabe. Lisateave esitati kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks viima lõpule hindamise taotluse vastavuse kohta rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 14. aprillil 2016. Taotluse rahastamiskõlblikkus Asjaomased ettevõtjad ja toetusesaajad 5.Taotlus on esitatud seetõttu, et ettevõtja Supermarket Larissa ABEE koondas 557 töötajat. Põhiettevõtja tegutseb NACE Revision 2 osa 47 „Jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad” alla kuuluvas majandussektoris. Ettevõtja Supermarket Larissa poolt läbi viidud koondamised leidsid aset NUTS 2. tasandi piirkondades Kesk-Makedoonias (Κεντρική Μακεδονία) (EL12) ja Tessaalias (Θεσσαλία) (EL14). Sekkumiskriteeriumid 6.Kreeka ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõtja koondanud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kelle on koondanud nimetatud ettevõtja tarnijad või tootmisahela järgmise etapi tootjad, ja/või füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on oma tegevuse lõpetanud. 7.Neljakuuline vaatlusperiood kestis 3. maist 2015 kuni 3. septembrini 2015. Vaatlusperioodil koondas ettevõtja Supermarket Larissa ABEE 557 töötajat. Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine 8.Kõik vaatlusperioodil aset leidnud koondamised on arvestatud alates töölepingu tegeliku lõpetamise või selle kehtivuse lõppemise kuupäevast. Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad

9.Rahastamise nõuetele vastavaid toetusesaajaid on kokku 557. Koondamiste seos määruses (EÜ) nr 546/2009 käsitletud üleilmse finants- ja majanduskriisiga 10.Tõendamaks määruse (EÜ) nr 546/2009 kohaselt seost koondamiste ning ülemaailmse finants- ja majanduskriisi vahel, selgitavad Kreeka ametiasutused, et riigi majandus oli kuus aastat järjest (2008–2013) sügavas languses. Kreeka statistikaameti ELSTAT andmetel on Kreeka SKP alates 2008. aastast vähenenud 25,7 protsendipunkti, avaliku sektori tarbimine 21 protsendipunkti ja erasektori tarbimine 32,3 protsendipunkti, töötuse määr on aga suurenenud ligikaudu 19 protsendipunkti. 11.SKP vähenemine on suurendanud ka Kreeka ja ELi vahelist lõhet SKPs elaniku kohta ning nullinud Kreekas aastatel 1995–2007 majandusliku lähenemise suunas saavutatu. 12.Lisaks on Kreeka valitsus võtnud välisvõla tagasimaksmiseks alates 2008. aastast ebapopulaarseid meetmeid, nagu maksumäära suurendamine, avaliku sektori kulude ühtlustamine ja riigiametnike palkade vähendamine. Kreeka majanduse konkurentsivõime suurendamise püüdluses on vähenenud ka erasektori palgad. 13.Alates 2008. aastast on tuhanded ettevõtted lõpetanud tegevuse ja koondanud oma töötajad, samuti on tegevuse lõpetanud tuhanded füüsilisest isikust ettevõtjad ja selle tagajärjel, nagu juba öeldud, on töötus järsult kasvanud. 14.Vähenenud sissetulekute vahetu tagajärjena on kahanenud tarbimine. 2009. aastal kahanes leibkondade tarbimine Kreekas samasuguse negatiivse suundumuse alusel kui muudes EL 27 riikides. 2010., 2011. ja 2013. aastal EL 27 riikides leibkondade tarbimine elavnes. Kreekas on leibkondade tarbimine alates finants- ja majanduskriisi algusest vähenenud ning vastavad näitajad on aastatel 2008–2013 aasta-aastalt halvenenud. Leibkondade tarbimine

(muutus protsentides võrreldes eelneva aastaga) 2008 2009 2010 2011 2012 2013 EL 27 0,9 –0,6 1,0 0,2 –0,5 0,1 Kreeka 2,9 –0,3 –6,8 –7,2 –8,9 –5,6 Allikas: Eurostat 15.INE-GSEE hiljutise, 2014. aasta juulis avaldatud uuringu kohaselt väitsid neljast töötajast kolm, et nende sissetulekute tase on 2014. aastal tehtud palgakärbete tagajärjel eelnevate aastatega võrreldes vähenenud. Lisaks uskus 38 % vastanutest, et järgmises kvartalis kärbitakse nende palka veelgi, ning oli kulusid vastavalt vähendanud. 16.Aastatel 2009–2015 on tarbijausalduse indeks (positiivsete ja negatiivsete vastuste kaalutud osakaal) olnud negatiivne. Kõnealune indeks vähenes oluliselt esimesel kolmel aastal (–46 (2009), –63 (2010), –74 (2011)) ning jõudis 2012. aastal halvima tulemuseni (–75). Pärast seda hakkas tarbijate usaldus taas kasvama ja indeks on nüüdseks peaaegu saavutanud oma 2009. aasta väärtuse: (aastatel 2014–2015 oli tarbijausalduse indeks –49). 17.Leibkondade sissetulekuid ja elutingimusi käsitleva ELSTATi aruande kohaselt elas 2012. aastal 23 % kreeklastest allpool vaesuspiiri. 18.Tänaseks on jaemüügisektorilt EGFile laekunud veel viis taotlust, kõigi nende esitamise põhjusena toodi välja üleilmne finants- ja majanduskriis. Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused 19.Kreeka ametiasutused väitsid, et koondamisi põhjustanud sündmuseks on ettevõtja pankrot ja tegevuse lõpetamine. Ettevõtja pankroti põhjustasid peamiselt kaks asjaolu: 1) leibkondade kasutada olevate sissetulekute vähenemine maksukoormuse suurenemise, palkade vähenemise (nii era- kui ka avaliku sektori töötajatel) ja kasvava töötuse tõttu, mille tagajärg oli ostujõu järsk langus; 2) ettevõtetele ja üksikisikutele antavate laenude järsk vähenemine Kreeka pankade sularahapuuduse tagajärjel. Kreeka keskpanga andmetel on leibkondadele ja ettevõtjatele (v.a finantsettevõtjatele) antavate laenude aastane kasvumäär alates 2010. aastast olnud Kreeka pankade rahapuuduse tõttu negatiivne. 20.1986. aastal moodustas rühm väikeseid toidupoode Larissa maakonnas kooperatiivi (Supermarket Larissa). Kooperatiiv kasvas kiiresti ja avas uusi poode, võttes kooperatiivi kaasosanikuks järjest uusi poeomanikust töötajaid. Lõpuks kuulus kooperatiivi 42 poodi ja 600 töötajat, kellest osa olid töövõtjad ja osa poeomanikust töötajad. Kooperatiivi eduka arengu katkestas majandus- ja finantskriis. 21.Kuna Kreeka majandus on alates majandus- ja finantskriisi puhkemisest olnud languses ning seetõttu on vähenenud Kreeka leibkondade ostujõud, on oluliselt kahanenud ka nõudlus kõigi toodete, isegi põhitoiduainete järele. Pärast viis järjestikust aastat kestnud langust olid 2015. aastal toidu, jookide ja tubakatoodete jaemüügi mahud enam kui 30 % väiksemad kui kriisi algusaastal 2008.

Toidu, jookide ja tubakatoodete jaemüügi mahud Kreekas

(aastane muutus protsentides) 2009 2010 2011 2012 2013 2014–2015 Toit, jook, tubakas –6,1 –5,5 –6,0 –9,0 –9,1 0,4



Allikas: ELSTAT 22.Ettevõtja Supermarket Larissa müüginäitajad järgisid sama langustrendi nagu Kreeka majandus ja 2013. aastal oli müük 24 % väiksem kui 2009. aastal.

Supermarket Larissa ABEE

(müüginäitajad – miljonites eurodes) 2009 2010 2011 2012 2013 67,6 66,9 64,5 58,6 51,6 23.Turu olukorraga kohanemiseks kohaldas ettevõtja kokkuhoiumeetmeid, nt kärpis palku (–30 %), uuendas rendilepinguid, lükkas edasi arvete maksmistähtaegu, pakkus odavamaid tooteid, vähendas tegevuskulusid (nt poodide valgustusaega lühendati) jne. Siiski ei suutnud ettevõtja kahjumist väljuda ja nii tuligi 2014. aasta teises kvartalis hakata poode üksteise järel sulgema. Ettevõtja tegevus lõpetati lõplikult aasta hiljem (2015. aasta teises kvartalis), kui kohus rahuldas ettevõtja Supermarket Larissa tarnija esitatud pankrotitaotluse, siis toimusid ka asjaomased koondamised. Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele 24.Kreeka ametiasutused väidavad, et ettevõtja Supermarket Larissa poolt läbiviidud koondamised süvendavad veelgi töötust, mis majandus- ja finantskriisi tagajärjel juba suurenes ning näib olevat iseäranis terav probleem. ELi liikmesriikide hulgas on töötuse määr kõige kõrgem just Kreekas ning maailmas on see näitaja viiendal kohal. Töötuse määr



Allikas: Eurostat ja ELSTAT 25.Ettevõtja Supermarket Larissa võlad kolmandatele isikutele on hinnanguliselt umbes 33,5 miljonit eurot. See mõjutab arvatavasti veel teisigi supermarketite tarnijaid, põhjustades pankrotilaine ja täiendavaid koondamisi. 26.Enamik koondamisi (97,5 %) on koondunud Tessaalia maakonda, NUTS 3. tasandi piirkonda Larissa (EL142). Tessaalia tööhõive olukord, mis tundus olevat veidi parem kui riigi keskmine (51,8 % vs 50,8 % 2012. aastal ja 49,6 % vs 48,8 % 2013. aastal), oli 2014. aastal taas pisut halvem (49 % vs 49,4 %). Peale selle on piirkonnas tööotsijate suure arvuga võrreldes vähe tööpakkumisi. Seetõttu on rohkem kui 73,5 % töötutest Tessaalias olnud tööta kauem kui 12 kuud. Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ning kavandatavad meetmed Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad 27.Eeldatavalt osalevad kõik koondatud töötajad kõnealuste meetmetega pakutavas tegevuses. Kõnealused töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt. Kategooria Sihtrühma kuuluvate

toetusesaajate arv Sugu: Mehed: 194 (34,8 %) Naised: 363 (65,2 %) Kodakondsus: ELi kodanikud: 556 (99,8 %) ELi mittekuuluvate riikide kodanikud 1 (0,2 %) Vanuserühm: 15–24aastased: 0 (0,0 %) 25–29aastased: 50 (9,0 %) 30–54aastased: 479 (86,0 %) 55–64aastased: 28 (5,0 %) üle 64aastased: 0 (0,0 %) 28.Kreeka ametiasutused osutavad EGFist kaasrahastatud individuaalseid teenuseid ka kuni 543 mittetöötavale ja mitteõppivale noorele, kes on taotluse esitamise kuupäeval alla 30-aastased, arvestades, et kõik punktis 5 osutatud koondamised toimuvad NUTS 2. tasandi piirkondades Tessaalias (EL14) ja Kesk-Makedoonias (EL12), mis on noorte tööhõive algatuse kohaselt rahastamiskõlblikud. 29.Hinnangute kohaselt osaleb meetmetes seega eeldatavasti kokku 1 100 sihtrühma kuuluvat toetusesaajat, sh mittetöötavad ja mitteõppivad noored. Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus 30.Koondatud töötajatele ning mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele pakutavad individuaalsed teenused hõlmavad järgmisi tegevusi. –Kutsenõustamine: see kõikidele osalejatele pakutav kaasmeede hõlmab järgmisi etappe. 1. Mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele suunatud teabe pakkumine. Erinevalt sihtrühma kuuluvatest töötajatest, kes on juba kindlaks määratud (Supermarket Larissa endised töötajad), tuleb sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte sihtrühm alles kindlaks määrata. Lisaks sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte valiku muudele kriteeriumidele kasutavad Kreeka ametiasutused Kreeka noortegarantii rakenduskavasse lisatud kooskõlastatud kriteeriume (st tõrjutuse ohus noored, leibkonna sissetulek, haridustase, töötuse kestus jne) ning võtavad arvesse ka osalemissoove. Sel eesmärgil kavatsevad nad alustada spetsiaalselt mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele suunatud teavituskampaaniaid. 2. Vastuvõtmine ja registreerimine. Esimene kõikidele osalejatele (töötajatele ning mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele) pakutav meede hõlmab teavet, mida pakutakse kättesaadavate teenuste ja koolitusprogrammide kohta ning oskuste ja koolitusega seotud nõuete kohta.

3. Personaalne tööalane dokument. Selle meetme eesmärk on aidata töötajatel ning mittetöötavatel ja mitteõppivatel noortel ära tunda oma tugevaid ja nõrku külgi, saada ülevaade oma huvidega seonduvatest võimalustest ning koostada realistlik karjäärikava. Töötaja isikuomaduste hindamise põhjal koostatakse igaühele isiklikku projekti ja tegevuskava sisaldav personaalne tööalane dokument. 4. Tööotsingute toetamine ja karjäärinõustamine. See hõlmab järgmist: 1) koolitus horisontaalsetes küsimustes, nagu sotsiaalsete oskuste arendamine, uute olukordadega kohanemine, otsuste tegemine; 2) tööotsingute toetamine, sh vabu töökohti käsitlev teave, kohalike ja piirkondlike tööhõivevõimaluste aktiivne uurimine, tööotsimise meetodid, elulookirjelduse ja kaaskirja koostamise ning tööintervjuuks valmistumise koolitus; 3) karjäärinõustamine: nõustajad pakuvad koondatud töötajatele ning mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele kutsenõustamist ja suunavad neid konkreetsete tööpakkumiste juurde. 5. Nõustamine töökoha leidmiseni. Nõustajad on töötajatele ning mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele toeks ka koolitustel osalemise ajal ja tööturule tagasipöördumise individuaalsete kavade elluviimisel. Kõnealuse kutsenõustamise meetme raames pakutakse ettevõtte asutamisest huvitatud osalejatele üldist tuge ja ettevõtlusnõustamist. 6. Hilisem jälgimine. Selle abil tagatakse osalejate jälgimine kuue kuu jooksul pärast meetmete rakendamise lõpetamist. See tegevus toimub liikmesriigi kulul. –Koolitus, ümberõpe ja kutseõpe. Meetmega pakutakse töötajatele ning mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele kutsenõustamisel kindlaks määratud vajadustele vastavaid kutseõppekursusi sellistes valdkondades ja sektorites, mis pakuvad häid arenguväljavaateid ja vastavad tööturu kindlakstehtud vajadustele. Koolituskursusi võib täiendada ka praktikaga. –Ettevõtluse alustamise toetus. Oma ettevõtte asutavad töötajad või mittetöötavad ja mitteõppivad noored saavad asutamiskulude katmiseks kuni 15 000 eurot toetust. Kreekas on ettevõtlusega alustajate üks suurimaid probleeme juurdepääs rahastamisele. Rahapuuduse tõttu lükkavad pangad enamiku laenutaotlustest tagasi. Meetme eesmärk on soodustada rahalise toetuse abil ettevõtlust. Toetust makstakse mitme osamaksena teatavate vahe-eesmärkide saavutamise järgselt (nt äriplaani koostamine, ettevõtte registreerimine jne). Olukorras, kus kooperatiivi liikmed ehk poeomanikust töötajad moodustavad toetusesaajate hulgast märkimisväärse osa, peavad Kreeka ametiasutused väga tõenäoliseks, et nii mõnigi uus ettevõte luuakse sotsiaalse kooperatiivina ja on seega toetuskõlblik ka sotsiaalmajandust ja sotsiaalset ettevõtlust käsitleva Kreeka õiguse alusel. –Osalemis- ja koolitustoetus. Kutsenõustamise meetmes osalemisega kaasnevate kulude katmiseks makstakse toetusesaajatele 50 eurot osaluspäeva kohta. Koolitusel osalemise toetus on 6 eurot tunnis. –Liikuvustoetus. Töötajad või mittetöötavad ja mitteõppivad noored, kes võtavad vastu elukohavahetust nõudva töökoha, saavad vajalike kulutuste eest tasumiseks ühekordse toetusena 2 000 eurot. 31.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid. 32.Kreeka ametiasutused on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtjad peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et rahaline toetus EGFist ei asenda ühtegi niisugust meedet. Hinnanguline eelarve 33.Hinnanguline kogukulu on 10 780 000 eurot, mis sisaldab individuaalsete teenuste kogumaksumust 10 530 000 euro suuruses summas ning ettevalmistuse, halduse, teavitamise ja reklaami ning kontrolli ja aruandlusega seotud meetmete kulusid summas 250 000 eurot. 34.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 6 468 000 eurot (60 % kogukuludest).



Meetmed Osalejate hinnanguline arv Hinnanguline kulu osaleja kohta

(eurodes) Hinnanguline kogukulu (eurodes) Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed) Kutsenõustamine 1 100 1 250 1 375 000 Koolitus, ümberõpe ja kutseõpe 1 100 2 690 2 960 000 Ettevõtluse alustamise toetus 200 15 000 3 000 000 Kokku (a): Protsent individuaalsete teenuste paketist: – 7 335 000 (69,66 %) Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) Osalemistoetus: 1 100 1 250 1 375 000 Koolitustoetus 900 1 800 1 620 000 Liikuvustoetus ja transpordikulude hüvitamine 100 2 000 200 000 Vahesumma (b): Protsent individuaalsete teenuste paketist: – 3 195 000 (30,34 %) EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed: 1. Ettevalmistav tegevus – 40 000 2. Haldamine – 110 000 3. Teavitamine ja reklaam – 50 000 4. Kontroll ja aruandlus – 50 000 Kokku (c): Protsent kogukulust 250 000 (2,32 %) Kogumaksumus (a + b + c): – 10 780 000 EGFi toetus (60 % kogumaksumusest) – 6 468 000 35.Tabelis esitatud meetmetega (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) seotud kulud ei ületa 35 % kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi kogukuludest. Kreeka ametiasutused on kinnitanud, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes. 36.Kreeka ametiasutused on kinnitanud, et füüsilisest isikust ettevõtjate ja selliste isikute puhul, kes on alustanud tegevust ettevõtjana või kes on ettevõtte üle võtnud, ei ületa investeeringuteks ettenähtud summad 15 000 eurot ühe toetusesaaja kohta. Kulude rahastamiskõlblikkuse periood 37.Kreeka ametiasutused hakkasid sihtrühma kuuluvatele töötajatele ning mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele individuaalseid teenuseid osutama 26. veebruaril 2016. Koondatud töötajate toetamiseks võetud meetmete kulude katteks võib seega anda EGFist rahalist toetust alates 26. veebruarist 2016 kuni 26. veebruarini 2018 ning mittetöötavate ja mitteõppivate noortega seotud meetmete kulude katteks võib anda EGFist toetust alates 26. veebruarist 2016 kuni 31. detsembrini 2017. 38.Kreeka ametiasutused hakkasid EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 26. veebruaril 2016. Ettevalmistuse, halduse, teavitamise ja reklaami ning kontrolli ja aruandlusega seotud kulud on seetõttu EGFi toetuse saamiseks kõlblikud alates 26. veebruarist 2016 kuni 26. augustini 2018. Meetmete täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega

39.Riiklikud eel- või kaasrahastamise vahendid saadakse Kreeka avalike investeeringute programmist. 40.Kreeka ametiasutused on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest. Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord 41.Kreeka ametiasutused on märkinud, et kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi koostamisel on konsulteeritud sihtrühma kuuluvate toetusesaajate, Kreeka Töötajate Keskliidu tööhõiveasutuse (GSEE) ja tööhõiveameti (OAED) esindajatega. Esimene kohtumine toimus 2015. aasta märtsis, et kontrollida, kas Supermarket Larissa endiste töötajate toetamine on rahastamiskõlblik. Pärast töö-, sotsiaalkindlustuse ja sotsiaalse solidaarsuse ministeeriumi ning töötajate esindajate vahel toimunud mitut kohtumist lepiti 2015. aasta juulis kokku esitatud taotluse ja kooskõlastatud meetmepaketi sisus. Haldus- ja kontrollisüsteemid 42.Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Kreeka on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldavad ja kontrollivad samad asutused, mis haldavad ja kontrollivad Kreekas ka Euroopa Sotsiaalfondist rahastatavaid meetmeid. Euroopa Sotsiaalfondi meetmete rakendamise amet (EYE-EKT) on korraldusasutus, rahandusministeeriumi eelarvepoliitika peasekretariaadi finantskontrolli komitee on auditeerimisasutus ning majandus-, taristu-, meretranspordi- ja turismiministeeriumi poolt kaasrahastatud programmide sertifitseerimise ja kontrollimise eriteenistus on sertifitseerimisasutus. Asjaomase liikmesriigi kohustused 43.Kreeka on esitanud kõik vajalikud tagatised seoses järgmisega: –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid; –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud; –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine; –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele. MÕJU EELARVELE Eelarvet käsitlev ettepanek 44.Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) artiklis 12 on sätestatud, et EGFi toetused ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades). 45.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotluse alusel rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 6 468 000 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest. 46.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktis 13. Seotud õigusaktid 47.EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 6 468 000 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale.

48.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta. Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta

(Kreeka taotlus – EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006, eriti selle artikli 15 lõiget 4, võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, eriti selle punkti 13, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda. (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades). (3)26. novembril 2015 esitasid Kreeka ametiasutused taotluse EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa, et saada EGFist rahalist toetust seoses Kreeka ettevõtja Supermarket Larissa ABEE poolt läbi viidud koondamistega. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13. (4)Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 6 lõikega 2 on Kreeka teinud otsuse osutada EGFist kaasrahastatud individuaalseid teenuseid ka 543 mittetöötavale ja mitteõppivale noorele. (5)Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Kreeka taotluse alusel rahalist toetust summas 6 468 000 eurot. (6)Selleks et EGFi vahendeid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu 2016. majandusaasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 6 468 000 eurot. Artikkel 2