[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 27.6.2007

KOM(2007) 378 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Aruanne Rumeenia edusammude kohta kaasnevate meetmete elluviimisel pärast ühinemist

KOMISJONI ARUANNEEUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Aruanne Rumeenia edusammude kohta kaasnevate meetmete elluviimisel pärast ühinemist

1. Sissejuhatus

1.1. Taust

jaanuaril 2007, mil Rumeenia ühines Euroopa Liiduga, kehtestati erisätted, et ühest küljest hõlbustada ja toetada tema tõrgeteta ühinemist ning teisest küljest tagada ELi poliitika ja institutsioonide nõuetekohane toimimine.

Nagu kõikide liikmesriikide puhul, nii laienesid ka Rumeeniale ELiga ühinedes tema liikmesusest tulenevad õigused ja kohustused. Et tagada nimetatud kohustuste täitmine, jälgib komisjon vastavalt väljakujunenud tavale õigusaktide (ühenduse õiguse) kohaldamist.

Lisaks nähakse ühinemislepingus kooskõlas 2004. aastal ühinenud riikide suhtes kehtestatud korraga ette kaitsemeetmed ja üleminekukord (näiteks piirangud seoses juurdepääsuga maanteetranspordivõrkudele ja töötajate vaba liikumisega ning sätted veterinaar-, fütosanitaar- ja toiduohutusnõuete kohta). Ühinemislepingus on selgesõnaliselt sätestatud, et juhul kui majanduse, siseturu ja justiits- ja siseküsimustega seotud ühenduse õigusaktide ülevõtmisel ja rakendamisel esineb tõsiseid puudujääke, saab pärast ühinemist kuni kolme aasta jooksul võtta kaitsemeetmeid.[1] Rumeenia ühinemise raames kehtestati ka konkreetsed kaasnevad meetmed, mille eesmärk on ennetada või kõrvaldada puudujääke toiduohutuse, põllumajandusfondide, kohtureformi ning organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas. Viimase kahe valdkonna puhul kehtestati koostöö- ja jälgimiskord, milles määratakse kindlaks eesmärgid, mis moodustavad kõnealustes valdkondades tehtud edusammude jälgimise raamistiku.[2]

Kõnealune kord kehtestati selleks, et parandada seadusandliku, haldus- ja kohtusüsteemi toimimist ning kõrvaldada tõsised probleemid korruptsioonivastase võitluse alal. Koostöö- ja jälgimiskorra eesmärk on tagada selliste meetmete võtmine, mis kinnitaksid Rumeenia ja teiste liikmesriikide kodanikele, et Rumeenia haldus- ja kohtuotsused ja -tavad ning sellealased õigusaktid on kooskõlas ülejäänud ELi põhimõtetega. Kui kohtureformi ja korruptsioonivastase võitluse alal tehakse edusamme, saavad Rumeenia kodanikud ja äriühingud võimaluse kasutada ELi liikmesusest tulenevaid õigusi. Kui ei tagata, et nimetatud edusammud on pöördumatud, tekib aga oht, et Rumeenia ei suuda ELi õigusakte nõuetekohaselt kohaldada.

Komisjonil paluti anda korrapäraselt aru kõnealuste kaasnevate meetmete elluviimisest. Koostöö- ja jälgimiskorda käsitlevad aruanded paluti esitada iga kuue kuu järel alates juunist 2007. Käesolevas aruandes antakse täielik ülevaade üldisest olukorrast kaasnevate meetmete elluviimisel. See on ühtlasi esimene koostöö- ja jälgimiskorda käsitlev aruanne. Aruandes vaadeldakse kaasnevate meetmetega seotud valdkondi, keskendudes seejuures kohtureformile ja korruptsioonivastasele võitlusele.

1.2. Metoodika

Käesoleva aruande koostamiseks on kasutatud paljusid teabeallikaid. Peamine teabeallikas on olnud Rumeenia valitsus. Samuti on kasutatud teavet ja analüüse, mis on saadud Rumeenias asuvatelt ELi esinduselt ja liikmesriikide diplomaatilistelt esindustelt Rumeenias, kodanikuühiskonna organisatsioonidelt, ühingutelt ja eksperdiaruannetest. Aprillis 2007 korraldas komisjon koostöö- ja jälgimiskorra raames Rumeeniasse kontrollkäigud. Nendest võtsid osa liikmesriikide eksperdid ja komisjoni talitused. Kontrollkäikude eesmärk oli anda tehtud edusammudele sõltumatu hinnang. Kui eksperdid olid oma aruanded koostanud, saadeti need faktiliste ebatäpsuste korrigeerimiseks Rumeeniale.

Rumeenia esitas 31. märtsil 2007 oma esimese aruande koostöö- ja jälgimiskorra raames saavutatud edusammude kohta ning on pärast seda komisjoni jätkuvalt teavitanud olulistest muutustest.

2. Kaasnevad meetmed olukord

Rumeenia puhul hõlmavad kaasnevad meetmed põllumajandusfonde, kohtureformi ja korruptsioonivastast võitlust. Käesolevas peatükis käsitletakse lühidalt esimeses kahes valdkonnas toimunud muutusi. Nimetatud valdkondade mõne konkreetse osa kohta tuleb lisaks esitada eraldi aruanne. Kohtureformi ja korruptsioonivastase võitluse alal tehtud edusammudele antakse hinnang 3. peatükis.

Lisas pakutakse täiendavat teavet, mis käsitleb üldist olukorda kaitsemeetmete puhul ja muid nimetatud valdkondadega seotud sätteid. Põllumajanduse, loomatervise ja toiduohutusega käesolevas horisontaalaruandes edaspidi ei tegeleta, kuna nendes valdkondades kehtivad eraldi rakendusstruktuurid ja aruandluskord. Täiendavad otsused kõnealustes valdkondades tehakse iga juhtumi puhul eraldi, pidades kinni vastavat valdkonda reguleerivatest eeskirjadest.

2.1. Põllumajandusfondid

Põllumajandusfondide puhul tuleb liikmesriikidel kasutada akrediteeritud ja tõhusalt tegutsevaid makseasutusi, et tagada põllumajanduskulude usaldusväärne juhtimine ja kontrollimine. Lisaks peab liikmesriigil olema ühtne haldus- ja kontrollisüsteem otsetoetuste maksmiseks põllumajandusettevõtjatele ja teatavate maaelu arenguga seotud kulutuste tegemiseks (et vältida muu hulgas pettust ja eeskirju eirates tehtud makseid). Kui liikmesriigid ei taga nimetatud kontrollisüsteemide nõuetekohast toimimist, otsustab komisjon igal aastal, kas kohaldada nende suhtes tagasiulatuvalt finantskorrektsioone. Kuna tekkis liiga suur oht, et ühtne haldus- ja kontrollisüsteem ei toimi Rumeenia ühinemise puhul nõuetekohaselt, kehtestas komisjon kaitsemehhanismi, mida saab kohaldada juhul, kui Rumeenia ei võta kasutusele osa nimetatud süsteemist või muudest süsteemidest, mis on vajalikud maksete nõuetekohaseks tegemiseks, või kui nende süsteemides on tõsiseid puudusi. Kaitsemehhanismi alusel saab ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga seotud kulusid ajutiselt vähendada 25 % võrra. Kõige rohkem valmistasid ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi puhul muret põllumajandusettevõtete registri ja maatükkide identifitseerimissüsteemi vaheline ühendus, haldussuutlikkus, logistika, infotehnoloogiasüsteem ja registreeritud andmete kvaliteet. 2007. aasta märtsis Rumeenia ametiasutustelt saadud aruande kohaselt ei toimi ühtne haldus- ja kontrollisüsteem veel täielikult, sest kaks selle neljast moodulist on ainult kasutatavad prototüübi kujul. Lisaks ei tööta halduskontrollimooduli kõik vajalikud funktsioonid. Infotehnoloogiasüsteemide toimimisega on aruande väitel samuti märkimisväärseid probleeme. Kaitsemeetmete võtmise vajadust käsitleva otsuse tegemisel, mis võib tuua kaasa ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga seotud kulude vähendamise, lähtutakse 2007. aasta juunis-juulis tehtavate komisjoni auditite tulemustest ja 2007. aasta märtsis Rumeenia ametiasutuste esitatud ministrite deklaratsioonist.

2.2. Loomatervis ja toiduohutus

Loomatervise valdkonnas on võetud üleminekumeetmeid seoses sigade klassikalise katkuga ja kiidetud heaks tauditõrjeprogrammid. Nende tulemused on kavas vaadata läbi septembris 2007. Komisjon on samuti kehtestanud täiendava kaitsemeetme, et piirata ühendusesisest kauplemist Rumeeniast pärit hobustega. Rumeenia on täiustanud oma jäätmetehaseid ning selle kohta on palutud esitada eduaruanne. Liha-, kala- ja piimasektoris on paljude ettevõtjate suhtes kehtestatud üleminekumeetmed ning neil on lubatud tegutseda üksnes Rumeenia siseturul. Toorpiima suhtes on võetud erimeetmed.

3. Kohtureform ja korruptsioonivastane võitlus

3.1. Kokkuvõte

Kohtureformi ja korruptsioonivastast võitlust on koostöö- ja jälgimiskorra raames tähelepanelikult kontrollitud. Käesolevas peatükis esitatakse kokkuvõtlik analüüs ja kirjeldatakse seejärel üksikasjalikult edusamme, mida on tehtud koostöö- ja jälgimiskorra raames kehtestatud eesmärkide saavutamiseks. Kirjeldus on esitatud meetmete kaupa, sest nende elluviimise alusel hinnati eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme.

Rumeenia on teinud koostöö- ja jälgimiskorra raames kehtestatud eesmärkide saavutamisel edusamme erinevas ulatuses. On oluline, et nimetatud eesmärkidesse ei suhtutaks üksnes kui kontrollnimekirja, mille puhul iga punkti täitmist jälgitakse eraldi. Kõik eesmärgid on omavahel seotud. Edu ühe eesmärgi saavutamisel mõjutab ka teisi. Iga eesmärk annab oma osa sõltumatu ja erapooletu õigus- ja haldussüsteemi ülesehitamisse. Sellise süsteemi loomine ja tema püsimise tagamine on pikaajaline protsess, mis nõuab kogu struktuuri hõlmavaid põhimõttelisi muudatusi. Seepärast ei saa vaadelda eesmärke üksteisest eraldi. Neid kõiki tuleb näha osana laiaulatuslikust kohtureformist ja korruptsioonivastasest võitlusest, milleks on vaja jätkuvat poliitilist tahet. Selleks et olla kindel edusammude pöördumatuses, tuleb kohapeal esitada selgemaid tõendeid reformide rakendamisest.

Rumeenia valitsus on kindlalt otsustanud reformida kohtusüsteemi ning kaotada selles korruptsioon. Rumeenia ametiasutused on näidanud üles head tahet ja otsustavust kõikides valdkondades. Nad on valmistanud ette vajalikud seaduseelnõud, tegevuskavad ja programmid. Selleks et neil õnnestuks viia oma süsteem ülejäänud liikmesriikidega kooskõlla, tuleb aga nimetatud meetmeid kohapeal kogu aeg sihikindlalt rakendada. Headest kavatsustest tulemusteni jõudmisega on endiselt silmnähtavaid raskusi. Rumeenia on hoogustanud oma jõupingutusi, et võidelda korruptsiooniga kõige kõrgemal tasemel. Kuigi neid jõupingutusi tuleb tunnustada, on arenguruumi veel palju. Koostöö- ja jälgimiskorda on rakendatud alles lühikest aega ning selle jooksul ei ole tehtud veel piisavalt edusamme.

Sügavalt juurdunud probleemide, eelkõige korruptsiooni kõrvaldamiseks tuleb luua jätkusuutlikud uurimis- ja õiguskaitsestruktuurid, mis oleksid püsivad, toimiksid tõhusalt ja millel oleks piisav hoiatav mõju. Kirjeldatud struktuurimuutused mõjutavad ka ülejäänud ühiskonda ja nõuavad põhimõttelisi ümberkorraldusi, mis ei piirdu üksnes ettenähtud eesmärkide saavutamisega. Ümberkorralduste edukaks elluviimiseks tuleb Rumeenial näidata jätkuvalt üles tugevat tahet, pidada rangelt kinni täidesaatva, seadusandliku ja kohtuvõimu lahususe põhimõttest, luua stabiilsed poliitilised tingimused ja võtta vastavad kohustused.

3.2. Hindamine

3.2.1. Eesmärk 1: Kõrgeima justiitsnõukogu suutlikkuse ja vastutuse edendamine kohtumenetluste suurema läbipaistvuse ja tõhususe tagamiseks. Uue tsiviil- ja kriminaalmenetluse seadustiku mõju jälgimine ning asjakohase aruande esitamine

Kõik kõrgeima justiitsnõukogu tegevuskavas esitatud meetmed on ellu viidud ja nende abil on saavutatud esimesi tulemusi eelkõige ühtse õigussüsteemi valdkonnas. Muret tekitab siiski veel ühtse praktika puudumine vara tagastamist käsitlevate kohtuasjade puhul.

Tsiviil- ja kriminaalmenetluse seadustikku tehtud muudatuste mõju senine jälgimine näitab selgesti asjaomaste ametiasutuste valmisolekut integreerida menetlusseadustike eelnõudesse praktiseerivate kohtuametnike seisukohad. Tsiviilmenetluse seadustiku koostamisel on tehtud hulk, kriminaalmenetluse seadustiku koostamisel aga vähe edusamme.

Täiendavaid jõupingutusi on tarvis kohtusüsteemis personalireformi ja organisatsiooniliste ümberkorralduste elluviimiseks ning nende jätkusuutlikkuse tagamiseks. Kõnealuses valdkonnas on reforme teostatud vaid osaliselt. Vajadustel põhinevat personalipoliitikat on praegu keeruline rakendada, kuna olemasolevad õiguslikud tagatised ei luba kohtunikke ja prokuröre ametist vabastada. Praegu levinud praktika, mille puhul vabu ametikohti täidetakse lisaks iga-aastastele konkurssidele ka kiirendatud valikumenetluse abil, seab kahtluse alla Rumeenia uute kohtuametnike kvalifikatsiooni.

Kokkuvõttes on Rumeenia oma kohtusüsteemi reformimisel saavutanud siiski mõningast edu.

Üksikasjalik hinnang

- Kõikide vajalike meetmete, sealhulgas 2006. aasta juunis vastu võetud kõrgeima justiitsnõukogu asjaomases tegevuskavas esitatud meetmete rakendamine õigusaktide ühesuguse tõlgendamise ja kohaldamise tagamiseks kogu riigis ja kohtusüsteemi kõikidel tasanditel pärast konsultatsioone praktiseerivate kohtunike, prokuröride ja advokaatidega; hiljuti vastu võetud õigus- ja haldusmeetmete mõju jälgimine

Aasta juunis vastu võetud kõrgeima justiitsnõukogu tegevuskavas esitatud meetmed on ellu viidud ning nende abil on loodud õiguslikud, halduslikud ja muud tingimused, mis on vajalikud kohtute teadlikkuse suurendamiseks ja selleks et nad tegutseksid aktiivsemalt oma kohtupraktika kooskõlastamiseks teiste sama kohtualluvuse tasandi kohtute ning samuti kõrgema astme kassatsioonikohtu praktikaga.

Kõnealuses kontekstis on keskne vahend õigusküsimustega piirduv apellatsioonkaebus.[3] Pärast 2005. aastal tehtud muudatust võivad nüüd õigusküsimustega piirduvaid apellatsioonkaebusi esitada apellatsioonikohtud (nende kohtupraktika on olnud kõige vastuolulisem) ning siduvaid otsuseid kõnealuste apellatsioonkaebuste suhtes teeb kõrgema astme kassatsioonikohus. Õigusküsimustega piirduvate apellatsioonkaebuste sagedase esitamise ja menetlemise põhjal 2006. aasta teisel poolel ja 2007. aasta esimestel kuudel võib järeldada, et kõnealusest apellatsioonkaebusest on saanud kohtupraktika ühtlustamise oluline vahend. Nimetatud vahend võib olla piisav ning muid seadusandlikke algatusi, mille eesmärk on luua uusi kohtupraktika ühtlustamise mehhanisme, tuleks põhjalikult kaaluda õigusküsimustega piirduva apellatsioonkaebuse kasutamisel saadud positiivsete tulemuste valguses[4]

Parandatud on kohtunike juurdepääsu kohtupraktikale: kõikidele kohtutele on tagatud juurdepääs kõrgema astme kassatsioonikohtu otsuste kokkuvõtetele ning otsuste täielik tekst on tehtud kättesaadavaks kohtu veebisaidil. Kohtute intensiivne automatiseerimine möödunud aastatel on suurendanud kohtunike juurdepääsu kohtudokumentidele ja -praktikale. Horisontaalsel tasandil avaldavad ja levitavad apellatsioonikohtud omavahel kord kvartalis ilmuvat väljaannet, mis sisaldab asjaomase õigusvaldkonna kohtupraktikat.

Riiklik kohtunike instituut on koostanud kohtunike täiendõppe kava ja detsentraliseeritud koolitusprogrammi. Riikliku kohtunike instituudi 2007. aasta täiendõppe kava sisaldab 19 erialaseminari 120 kohtunikule (2006. aastal pakuti kohtunikele 9 seminari) ja 2007. aasta detsentraliseeritud koolitusprogramm hõlmab aastas vähemalt 3 seminari kohtutele/prokuratuuridele (2006. aastal nähti programmis ette vähemalt 1 seminar aastas, tegelikult korraldati aga 135 seminari).

Kõrgeim justiitsnõukogu on kehtestanud mehhanismi, mille abil jälgitakse kogu riigis nimetatud meetmete mõju kohtupraktikale. Kohtute vahel on loodud korrapärane konsulteerimismehhanism kohtupraktika ühtlustamist käsitlevate küsimuste arutamiseks. Kõrgeima justiitsnõukogu 2006. aasta tegevuskava edasise rakendamise raames korraldatakse alates 2007. aasta jaanuarist kõrgema astme kassatsioonikohtu kolleegiumide esimeeste ja apellatsioonikohtute vastavate esindajate vahel korrapäraseid kohtumisi, mille eesmärk on ühtlustada kohtupraktikat ja arutada võimalikke õigusküsimustega piirduvate apellatsioonkaebuste ettepanekuid. Kõrgeim justiitsnõukogu kohustas 2007. aasta veebruaris kõiki kohtuid korraldama kohtualluvuse igal tasandil kord kuus kohtunike kohtumisi, et tagada kohalikul tasandil asjakohane teabevahetus praktiseerivate kohtunike vahel. Kõrgeim justiitsnõukogu on loonud ka keskse mehhanismi, mille raames tema liikmed kohtuvad korrapäraselt kõikide apellatsioonikohtute ja samuti kõrgema astme kassatsioonikohtu eri kolleegiumide esimeestega. Kohtumiste eesmärk on luua foorum kõikidele kohtutele, kes teevad lõplikke otsuseid apellatsioonkaebuste suhtes (kõrgema astme kassatsioonikohus ning apellatsioonikohtud) ja kujundavad seega asjaomast kohtupraktikat, et nad saaksid arutada kohtupraktikas vastuolusid tekitavaid õigusküsimusi.

Lõpetuseks tuleb märkida, et praktika ühtsuse saavutamisele on mõnikord takistuseks õigusaktidesse sageli tehtavad muudatused, millest mõned on seotud kohtureformi konsolideerimisega.

- Kohtusüsteemi asjakohase ja realistliku personalimudeli kavandamine ja rakendamine käimasoleva vajaduste analüüsi põhjal

Rumeenia ametiasutustel tuleb jätkuvalt tõsiselt tegeleda oma kohtusüsteemi inimressurssidega ning haldussuutlikkuse parandamisega kesktasandil ja kohtu või prokuratuuri tasandil. Kõrgeim justiitsnõukogu ja peaprokuratuur on asunud neid ülesandeid täitma.[5] Praegu on käimas inimressursside kasutamise ratsionaliseerimise ja institutsiooniliste ümberkorralduste protsess.

Tavaliselt otsustab kohtuametkond üldtasandil, millised küsimused kuuluvad kohtuhalduse valdkonda ja kuidas jagada haldusülesandeid kohtute eesistujate / peaprokuröride, majandusdirektorite, kantselei töötajate, kohtunike endi ja vajaduse korral ka kohtumaja juhtide vahel. Inimressursistrateegia ja ametikohtade ümberkorraldamise kava konkreetse rakendamise läbivaatamiseks on tarvis, et kohtunike teenistuskäik oleks paindlikum, kui seda võimaldab olemasolev õigusraamistik.

Probleeme näib valmistavat kohtunike lähetamine. Ligi 200 kohtunikku ja prokuröri on lähetuses erinevates institutsioonides (kõrgeim justiitsnõukogu, justiitsministeerium, riiklik kohtunike instituut jne). Paljudel juhtudel ei käsitleta lähetatud kohtunike ametikohti vabadena ja need jäävad täitmata, kuna asjaomastel kohtunikel on õigus oma töökoht kohtusüsteemis säilitada. Ainus võimalik lahendus on lähetada vabaks jäänud ametikohale kohtunik mõnest teisest kohtust, et tegelikult vaba koht ajutiselt täita. Lisaks sellele ei ole õigusaktidega kehtestatud lähetuste piirarvu ning lähetused on väga hinnatud kõrgema palga tõttu, mida lähetatud kohtunikele makstakse. Kõrgemail justiitsnõukogul on siiski kavas kohtunike lähetamise tingimusi karmistada. Teine oluline punkt on siinjuures pädevate asutuste[6] võimalused kohtusüsteemi personalistruktuuri muutmisel. Konkreetse ametikoha võib personalikavast välja jätta ainult juhul, kui see on täitmata. Selle tulemusena ei saa valitsus vähendada töökohtade arvu sellises kohtus, mille plaanilised ametikohad on täidetud, isegi kui kohtu väikese töökoormuse tõttu on enamik nendest ametikohtadest ülearused.

Väikeste kohtute tegevust käsitleva uurimuse esialgsed järeldused, mida praegu analüüsitakse kõrgemais justiitsnõukogus ja justiitsministeeriumis, kinnitavad paljude väikeste kohtute personalistruktuuri ratsionaliseerimise (ning mõne kohtu puhul koguni tegevuse lõpetamise) vajadust. Inimressursside ümberkorraldamine vastavalt iga kohtu tegelikule töökoormusele nõuab tulevikus võetavate haldus- ja seadusandlike meetmete hoolikat tasakaalustamist (kõrgeim justiitsnõukogu lükkas tagasi justiitsministeeriumis hiljuti valminud seaduseelnõu, mille eesmärk oli kehtestada kohtute ja prokuratuuride ümberkorraldamise raames personali üleviimise erimenetlus).

Veel üks võimalus, mille kasutamist kõrgeim justiitsnõukogu pikaajalise inimressursistrateegia raames kaalus, on alandada ajutise lahendusena kuni kõikide vabade ametikohtade täitmiseni kohtunike töölevõtmise nõudeid. ja 2005. aasta õigusreformide tulemusena nimetatakse Rumeenias kohtunikud ametisse eluajaks ja nende ametikoha kindlustamiseks on vastu võetud hulk eeskirju. Võimalikke madalama kvalifikatsiooniga teenistujaid võib olla raske vallandada, kui nende töö ei vasta süsteemi ootustele.

- Prokuratuuri ümberkorralduskava väljatöötamine ja rakendamine praeguste haldus- ja inimressursside alaste puuduste kõrvaldamiseks

Prokuratuuri ümberkorralduskava on valmis ja selle rakendamine alanud. Kava rakendamist takistab aga kohtusüsteemi tõhusa personalimudeli puudumine.

Prokuratuuri ümberkorralduskava koostamiseks analüüsiti prokuratuuri 2005. ja 2006. aasta tegevusaruandeid.

oktoobril 2006 nimetas Rumeenia president ametisse uue peaprokuröri, kelle kandidatuuri seadis üles justiitsministeerium ja kiitis heaks kõrgeim justiitsnõukogu.

Peamisteks puudujääkideks on haldustasandi puudujäägid ning, võttes arvesse prokuröride töökoormust, ka prokuröride ebaühtlane ja ebatõhus jaotus prokuratuurides.

Ümberkorralduskava on seetõttu jagatud viide etappi: 1) kõrgema astme kassatsioonikohtu juures asuva prokuratuuri ümberkorraldamine; 2) prokuratuuri uute sise-eeskirjade kavandamine ja heakskiitmine; 3) prokuröri ametikohtade ümberjagamine; 4) vabade juhtivate ametikohtade täitmine; 5) teiste vabade ametikohtade täitmine.

Kaks esimest etappi on juba lõpule viidud.

Praegu on käimas kolmas etapp, mis tuleb lõpule viia 2007. aasta lõpus. Suuremat osa kohtuasjadest menetlevad esimese astme kohtute juures asuvad prokuratuurid. Seetõttu tuleb personaliskeem ümber kujundada nii, et osad kõrgema astme prokuratuuride ametikohad paigutatakse madalama astme prokuratuuride personaliskeemi. Kuna praegu ei saa üleliigseid ametikohti ümber jagada, kui need on täidetud, kulub ümberkorraldusteks aega.

Käsil on ka neljas etapp, millest on kujunenud püsimeede. aasta sügisel korraldati konkursid juhtivate ametikohtade täitmiseks ja nende tulemusena täideti prokuratuurides 17 juhtivat ametikohta. aasta jaanuarist märtsini täideti veel viis juhtivat ametikohta kõrgema astme kassatsioonikohtu juures asuvas prokuratuuris. Järgmised konkursid juhtivate ametikohtade täitmiseks on kavandatud 2007. aasta kevadeks ja sügiseks.

Viies etapp on samuti käimas ning ka sellest on saanud püsimeede. Tavaline prokuröride töölevõtmise menetlus ei võimalda kõiki ametikohti täita, kuna riiklikus kohtunike instituudis saavad aastas vajaliku diplomi ainult 180 kandidaati ja neist ainult 40% asuvad tööle prokurörina.

- Tsiviil- ja kriminaalmenetluse seadustikku hiljuti tehtud muudatuste kohtusüsteemile avaldatava mõju jälgimine, eesmärgiga teha kindlaks parandusmeetmete vajadus ja inkorporeerida võimalikud parandusmeetmed kavandatavatesse uutesse seadustikesse

2006. aasta detsembris võeti vastu ja 2007. aasta jaanuaris jõustus seadus nr 459/2006, millega muudetakse tsiviilmenetluse seadustikku. Peamised muudatused käsitlevad a) pädevuse üleandmist kohtuniku taandamise taotluse saanud kohtule, juhul kui taotlus ei ole põhjendatud, b) sundtäitmise menetluse lihtsustamist.

Justiitsministeerium jälgis kõnealuste muudatuste mõju, paludes asjaomastelt kohtutelt hinnangut ja kogudes kohtunikelt omaalgatuslikke soovitusi. Kuna seadus jõustus alles hiljuti, viitasid kohtud oma hinnangutes enamasti seaduse võimalikule mõjule.

2006. aasta juulis võeti vastu ja 2006. aasta 9. septembril jõustus seadus nr 356/2006, millega muudetakse kriminaalmenetluse seadustikku. Seadustikku tehti täiendavaid muudatusi valitsuse erakorralise määrusega nr 60/2006. Peamised muudatused käsitlevad a) eelvangistuse alternatiivsete meetmete tugevdamist, b) kohtuniku taandamise põhjuste piiramist, c) kohese eelvangistuse kaotamist kergemate õiguserikkumiste puhul, mida saab kohtulikult menetleda kannatanu taotlusel (praegu peab juurdlust toimetama prokurör ja kannatanu võtab oma taotluse sageli tagasi), d) kohtuasja prokurörile edasiseks juurdluseks üleandmise võimaluse piiramist kohtutes.

Justiitsministeerium jälgis kõnealuste muudatuste mõju, kogudes arvamusi asjaomastelt kohtunikelt, kes koostasid uut kriminaalmenetluse seadustikku käsitlevate soovituste nimekirja. Oma panuse andis ka kõrgeim justiitsnõukogu. Kahjuks ei ole nimetatud arvamusi seni arvesse võetud. Muret tekitab prokuröride võimalus avada ilma eelneva kohtuliku korralduseta kirju ja kuulata 48 tunni jooksul pealt telefonikõnesid, ning muret tekitab ka asjaolu, et telefonikõnede pealtkuulamine rikub advokaadi ja kliendi vahelist suhet.

2007. aasta märtsis ohustas kriminaalõigusreformi senati õiguskomisjoni otsus esitada täiskogule hääletamiseks kriminaalseadustik, mis võeti vastu 2004. aastal ja mille rakendamine peatati menetlusnormidega kokkusobimatuse ja praktiseerivate kohtuametnike osutatud muude oluliste puuduste tõttu 2005. aastal. Seadustiku 2004. aasta versiooni jõustumine oleks põhjustanud kriminaalkohtutele ja prokuratuuridele tõsiseid raskusi ning toonud kaasa kogu kriminaalkohtusüsteemi kokkuvarisemise ohu. Senati täiskogu otsustas märtsi lõpus kriminaalseadustiku 2004. aasta versiooni õiguskomisjonile täiendavaks läbivaatamiseks tagasi saata. See võimaldab alustada mõttevahetust nii kriminaalseadustiku kui ka kriminaalmenetluse seadustiku kohta esitatavate uute ettepanekute üle. Rumeenia loodab avalikku mõttevahetust alustada 2007. aasta sügisel.

- Uute seadustike vastuvõtmisel tehtud edusammude, vajaliku konsulteerimise ja kohtusüsteemile avalduva mõju jälgimine ning asjakohane aruandlus

Kõnealuse kahe menetlusseadustiku puhul on olukord üsna erinev. Tsiviilmenetluse seadustiku puhul on tehtud hulk edusamme, kriminaalmenetluse seadustikuga seotud töö on aga mõningale edule vaatamata alles algusjärgus. Uue kriminaalmenetluse seadustiku eelnõu koostamisega tegeleva komisjoni koosseis määrati kindlaks ja kiideti heaks justiitsministeeriumi 17. mai 2007. aasta määrusega nr 1251/c.

Uus tsiviilmenetluse seadustik

Uue tsiviilmenetluse seadustiku eelnõu koostamiseks loodi vastav komisjon 2006. aastal.[7] Kõnealune komisjon on juba koostanud ligi 250 artiklit (kokku 7800 artiklist) esimese astme kohtu menetluse kohta. Kokku on lepitud ka seadustiku ülesehitus.

Rumeenia loodab seadustiku koostamise lõpetada 2007. aasta detsembriks. Pärast avalikku mõttevahetust ja sellele järgnevat eelnõu heakskiitmist valitsuses edastatakse eelnõu tekst parlamendile. Eelnõu võetakse eeldatavasti vastu 2008. aasta suvel ning selle ametliku väljakuulutamise ja jõustumise vahele jäetakse vähemalt kuus kuud ( vacatio legis ).

Uute kohtute pädevus on kavandatud järgmiselt: 1) esimese astme kohtute pädevus on piiratud; 2) tavakohtute pädevus on erinev; konkreetsete kohtuasjade puhul toimivad nad esimese astme kohtuna, alama astme kohtu otsuste suhtes esitatud apellatsioonkaebuste käsitlemisel aga apellatsioonikohtuna; 3) apellatsioonikohtud teevad otsuseid edasikaevatud kohtuotsuste suhtes ja toimivad esimese astme kohtuna halduskaebuste puhul; 4) kõrgema astme kassatsioonikohus teeb otsuseid ainult teise astme kohtu otsuste suhtes esitatud revisjonkaebuste ( recurs ) kohta. Kõrgema astme kassatsioonikohtust saab seega tõeline kassatsioonikohus, mis tegeleb ainult õiguslike küsimustega. Selleks et kõrgema astme kassatsioonikohtu töökoormus ei kasvaks liiga suureks, kontrollitakse iga juhtumi puhul enne rangelt, kas see kuulub kõnealuse kohtu pädevusse. Rumeenia eeldab, et ülemkohus, mis on riigis ainsana pädev tegema lõplikke otsuseid õiguslikes küsimustes, aitab oluliselt kaasa kohtupraktika ühtlustamisele.

Uue tsiviilmenetluse seadustiku koostamiseks loodud komisjon on leidnud lahenduse põhiseadusvastasust käsitlevate kaebustega seotud probleemile; nimetatud kaebuste esitamisega oli seni võimalik menetlusi pikendada.[8] Lahenduseks pakutakse, et juhul kui tõstatatakse poolelioleva kohtuasja puhul olulise seaduse põhiseadusvastasuse küsimus, saadetakse küsimus konstitutsioonikohtusse uurimiseks, aga samal ajal jätkatakse kohtuasja menetlemist. Kui selgub, et kõnealune seadus on põhiseadusega vastuolus, esitab asjaomane osapool apellatsioon- või revisjonkaebuse.

Uus kriminaalmenetluse seadustik

Uue kriminaalmenetluse seadustiku eelnõu koostamiseks loodud komisjon alustas tööd 2007. aasta jaanuaris.

Praegu on komisjoni liikmetel[9] käsil uue seadustiku struktuuri kavandamine. Nad on välja töötanud mõningad struktuurikavandid, aga lõplik variant ei ole veel valmis.

Uus kriminaalmenetlus lähtub peamiselt võistlevuse põhimõttest. Raskete ja keskmise raskusastmega kuritegude puhul on süüdistuse esitamine kohustuslik, kergemate kuritegude puhul võib prokurör otsustada süüdistusest loobuda.

Komisjon ei ole seni võtnud ühendust tsiviilmenetluse seadustiku koostamisega tegeleva komisjoniga, et kooskõlastada aegsasti oma seisukohti, mis võivad teatavates küsimustes erineda (näiteks põhiseadusvastasuse kaebused).

- Kõrgeima justiitsnõukogu suutlikkuse ja vastutuse edendamine peamiste ülesannete täitmisel. Eelkõige justiitsnõukogu liikmete võimalike huvide konfliktide ja väära käitumise käsitlemine. Kohtuinspektorite töölevõtmine vastavalt hiljuti vastuvõetud objektiivsetele kriteeriumidele ning kohtuinspektorite parema piirkondliku esindatuse tagamine

Kõrgeima justiitsnõukogu haldussuutlikkust tema seadusjärgsete ülesannete täitmiseks on suurendatud maksimumini. Justiitsnõukogu on kehtestanud kõigis oma vastutusalades ühtse töömeetodi, luues töörühmad, kelle tööd kooskõlastavad justiitsnõukogu alalised liikmed; töörühmad kontrollivad ja viivad ellu konkreetsetes valdkondades toimuvat tegevust. aasta jaanuaris valitud uus kõrgeima justiitsnõukogu juhtkond kohustus looma funktsionaalsed suhted justiitsministeeriumi ja teiste riigiasutustega ning kaasama justiitsnõukogu intensiivsemalt kohtusüsteemi käsitlevatesse aruteludesse.

Kõrgeima justiitsnõukogu vastutus ning justiitsnõukogu ja selle liikmete eetilised tõekspidamised valmistavad jätkuvalt muret. Muret valmistab ka kõrgeima justiitsnõukogu liikmete võimalik huvide konflikt. Praegustel justiitsnõukogu liikmetel on seadusega lubatud olla korraga kõrgeima justiitsnõukogu alaline liige ja töötada mõne kohtu või prokuratuuri juhtival ametikohal.[10] Lisaks sellele on kõrgeim justiitsnõukogu oma liikmete eetiliste tõekspidamiste või võimaliku huvide konflikti küsimuses jätkuvalt formalistlikul seisukohal, mille kohaselt tema liikmeid ei saa süüdistada üleüldises ebaaususes ning mille kohaselt väära käitumist tuleb käsitleda iga üksikjuhtumi puhul eraldi.

Kohtuinspektorite töölevõtmise hiljutiste voorude korraldamiseks on kõrgeim justiitsnõukogu kasutanud hästi väljatöötatud ja objektiivset menetlust. Justiitsnõukogu võttis inspektorite töölevõtmisel arvesse, et kõik piirkonnad oleksid esindatud ja tegi seega lõpu Bukaresti kohtute ja prokuratuuride kohtunike monopolile.

3.2.2. Eesmärk 2: Ettenähtud korras sellise asutuse loomine, mis kontrollib majanduslike huvide deklaratsioonides esitatud andmete õigsust, vastuolusid ja võimalikke huvide konflikte ning teeb siduvaid otsuseid, mis on aluseks võimalikele hoiatavatele sanktsioonidele

Valitsuse erakorralise määrusega muudetud rahvusliku ühtsuse agentuuri seaduses antakse agentuurile õigus kontrollida paljude valitud kõrgete ametnike majanduslike huvide deklaratsioonides esitatud andmete õigsust, vastuolusid ja võimalikke huvide konflikte. Seadusega nähakse ka ette võimalus teha siduvaid otsuseid, mis on aluseks võimalikele hoiatavatele sanktsioonidele. Agentuur alustab oma tööd eeldatavasti 2007. aasta oktoobris.

Valitsuse erakorralise määrusega tehtud muudatused leevendavad siiski ainult osaliselt õiguslikku ebakindlust seoses agentuuri sõltumatuse ning tema kontrollimis- ja hoiatavate sanktsioonide kehtestamise volituste tõhususega. Kõnealune määrus kehtib ainult seni, kui parlament selle kinnitab või seda muudab.

Rumeenia on teinud käesoleva eesmärgi saavutamiseks olulisi edusamme. Enne agentuuri töö tegelikku käivitumist ja tema tööd käsitlevate andmete saamist on siiski veel vara hinnata agentuuri tõhusust seatud eesmärkide saavutamisel.

Üksikasjalik hinnang

- Õigusaktide vastuvõtmine sellise tõhusa ja sõltumatu asutuse loomiseks, mis kontrollib majanduslike huvide deklaratsioonides esitatud andmete õigsust, võimalikke vastuolusid ja huvide konflikte, ning teeb siduvaid otsuseid, mis on aluseks võimalikele hoiatavatele sanktsioonidele

Justiitsministeerium on koostanud seaduseelnõu, mille eesmärk on luua rahvusliku ühtsuse agentuur, mis on pädev kontrollima majanduslike huvide deklaratsioonides esitatud andmete õigsust, vastuolusid ja võimalikke huvide konflikte.

Valitsus kiitis seaduseelnõu 2006. aasta juulis heaks ja Rumeenia senat võttis seaduse lõplikult vastu 2007. aasta mais.[11]

Seaduse kohaselt peab senat rahvusliku ühtsuse nõukogu ettepanekul konkursi korras või eksami tulemuse põhjal neljaks aastaks ametisse nimetama agentuuri direktori ja asedirektori.[12] Senat vabastab direktori ja asedirektori ametist samuti rahvusliku ühtsuse nõukogu ettepanekul.

Rahvusliku ühtsuse agentuur kontrollib majanduslike huvide deklaratsioonis esitatud andmeid, huvide konflikte ja vastuolusid. [13]

Seadusega nähakse ette, et agentuuri eelarvest rahastatakse igal aastal tehtav sõltumatu välisaudit. Kõik riikliku ja kesktasandi ametnikud ja avalikud teenistujad on kohustatud andma selgitusi oma varandusliku seisundi ja majanduslike huvide kohta.[14]

Inspektor kontrollib varanduslikku seisundit, huvide konflikte ja vastuolusid ex officio või mõne huvitatud osapoole taotlusel kooskõlas asjaomastes õigusaktides sätestatud nõuetega. Kontrollimise algatamisest teatatakse kontrollitavale isikule, kellel on õigus saada abi ja toetust advokaadilt.

Selleks et kaitsta ametnikke ja avalikke teenistujaid kuritahtlike süüdistuste eest, on valeandmeid või valesid selgitusi andvatele isikutele seadusega ette nähtud vanglakaristus.

Inspektor teatab kohtule, kui tal on tõendeid, et ametniku tegeliku vara ja deklareeritud vara vahel on märkimisväärne erinevus, mida ei ole võimalik põhjendada.[15] Sellisel juhul võib kohus nõuda kas vara osalist konfiskeerimist või konkreetse vara konfiskeerimist. Kui kohus teeb lõpliku ja pöördumatu otsuse vara ebaseadusliku omandamise kohta ning nõuab vara konfiskeerimist, võimaldab seadus asjaomast isikut karistada, vabastades ta ametist ja keelates tal kolmeks aastaks töö avalikus sektoris või kõrgetel ametikohtadel; erand tehakse isikutele, kes on oma ametikohale valitud. Huvide konflikti tõendav lõplik ja pöördumatu kohtuotsus esitatakse distsiplinaarkomisjonile või ametiasutusele, et ta kohaldaks asjaomase isiku suhtes distsiplinaarkaristust või eemaldaks isiku ametist.

Rahvusliku ühtsuse agentuuri lõpliku kuju suhtes on juba väljendatud mitmeid kahtlusi, sealhulgas eelkõige järgmisi:

- Esialgu oli eelnõu eesmärk luua asutus, mis on võimeline teostama kontrolli ja võtma meetmeid vara puhul, mille olemasolu ei saa põhjendada kontrollitava isiku sissetulekutega. See valdkond ei kuulu ühegi Rumeenia ametiasutuse haldusalasse. Eelnõu vastuvõetud versioonis on mõiste „põhjendamata” asendatud mõistega „ebaseaduslik”. Enne „ebaseadusliku” vara konfiskeerimist tuleb aga tõestada, et see on saadud ebaseadusliku tegevuse tulemusena. Lisaks tegutsevad kõnealuses valdkonnas juba prokurörid/politsei (kuritegude korral) ja maksuamet/politsei jt (väärtegude või tsiviilasjade korral), samuti võib ette tulla hulk juhtumeid, mille puhul ei ole võimalik tõestada, et sissetulekuga põhjendamata vara on saadud ebaseadusliku tegevuse tulemusena.

- Tegeliku vara ja deklareeritud vara märkimisväärne erinevus, mille puhul inspektor teavitab kohust (vähemalt 10%, aga mitte alla 20 000 euro[16] leudesse ümberarvestatuna) näib erakordselt suur võrreldes esialgu pakutud 2%-ga.

Kõnealuses kahes punktis nähakse 2007. aasta juunis jõustunud valitsuse erakorralise määrusega nr 49/01/06/2007 ette mõned positiivsed muudatused. Erakorralises määruses on mõiste „ebaseaduslik vara” asendatud mõistega „põhjendamata vara”. Lisaks sellele lubatakse määruses alustada uurimist juba siis, kui vara ja sissetuleku vaheline erinevus on 10 000 eurot.

Selleks et erakorraline määrus jääks püsiva lahendusena kehtima, peab parlament selle siiski veel kinnitama.[17]

Tulevikus tuleb veel hinnata agentuuri tegelikku tööd.

- Rahvusliku ühtsuse agentuuri loomine ning selle ülesannete täitmiseks vajalike inimressursside ja rahaliste vahendite tagamine

Käesolevat punkti saab hinnata alles siis, kui äsja loodud agentuur on oma tööd alustanud.

3.2.3. Eesmärk 3: Kõrgemal tasandil esinevate korruptsioonijuhtumite erapooletu uurimise jätkamine, toetudes saavutatud edule

Kõrgemal tasandil esinevate korruptsioonijuhtumite avastamisel ja uurimisel on jätkuvalt tehtud edusamme. Kogu riigis on loodud eriotstarbelised korruptsiooni uurimise talitused (mis kuuluvad korruptsioonivastase võitluse riikliku üksuse koosseisu) ning nende töö kõrgema taseme korruptsioonijuhtumite uurimisel ja vastavate süüdistuste koostamisel on olnud tulemuslik. Paljudel juhtudel on esitatud korruptsioonisüüdistus tuntud ja mõjukatele avaliku elu tegelastele. Uurimistegevuse karmus kohtuotsustes siiski ei kajastu. Olemasolevatel andmetel puudub karistustel tavaliselt hoiatav mõju ja kõrgema taseme korruptsiooni eest määratud karistused tühistatakse väga sageli. Välja tuleb selgitada karistuste tühistamise põhjused, sealhulgas kohtuametnike teadlikkuse tase ja nende suhtumine kõrgema taseme korruptsioonijuhtumite puhul rakendatavatesse hoiatavatesse karistustesse. Eespool kirjeldatu kahjustab viimasel ajal tehtud edusamme uurimise valdkonnas ja mõjutab negatiivselt üldsuse arvamust riikliku tasandi korruptsioonivastase võitluse kohta. Lisaks sellele võisid korruptsioonivastast võitlust negatiivselt mõjutada ka mitmed hiljutised sündmused, näiteks pangapettuse kuriteokoosseisu kaotamine, parlamendi kavatsus lühendada kriminaaluurimise maksimaalset kestust ning korruptsioonivastase võitluse riikliku üksuse kõrgema ametniku vallandamise taotlemine.

Kokkuvõttes jätab kõrgemal tasandil esinevate korruptsioonijuhtumite kohtulik käsitlemine veel soovida.

Üksikasjalik hinnang

- Kõrgemal tasandil esinevate korruptsioonijuhtumite asjatundlikku ja erapooletut uurimist käsitlev jätkuv aruandlus. Korruptsioonivastase võrgustiku õigusliku ja institutsioonilise stabiilsuse tagamine, eelkõige olemasoleva ametisse nimetamise ja ametist vabastamise menetluse säilitamine Rumeenia peaprokuröri ametikoha, korruptsioonivastase võitluse riikliku direktoraadi juhtiva prokuröri ametikoha ja peaprokuratuuri teiste juhtivate ametikohtade puhul

Rumeenia parlament ratifitseeris 2006. aasta märtsis seaduse nr 54/06, millega taastati korruptsioonivastase võitluse riikliku üksuse pädevus kõigi kõrgema taseme korruptsioonijuhtumite uurimisel. Kõnealust üksust nimetatakse nüüd korruptsioonivastase võitluse riiklikuks direktoraadiks. Direktoraat loodi kõrgema astme kassatsioonikohtu juures asuva prokuratuuri osana ja iseseisva juriidilise isikuna. Kõrgema astme kassatsioonikohtu juures asuva prokuratuuri peaprokurör juhatab direktoraati juhtiva prokuröri kaudu. Direktoraadil on oma eelarve ja oma personal.

Korruptsioonivastase võitluse riiklik direktoraat on jätkanud oma tegevust kõrgema tasandi korruptsioonijuhtumite uurimisel ja näitab jätkuvalt üles asjakohast suutlikkust. Direktoraadi algatatud uute uurimiste hulk ja kvaliteet on kaasa aidanud kõrgema tasandi korruptsioonijuhtumite erapooletu uurimise arengule.

Ajavahemik, mille jooksul direktoraat uurimised teostab ja lõpule viib, annab jätkuvalt tunnistust mitme valdkonna esindajatest koosnevate direktoraadi uurimisrühmade suurest professionaalsusest. Alates 2006. aasta septembrist on süüdistus esitatud 84 korral kokku 195 isiku vastu. Sama aja jooksul on kohtud korruptsiooni käsitlevates kohtuasjades teinud 47 esialgset ja 33 lõplikku süüdimõistvat otsust. Kolmes kohtuasjas tehti õigeksmõistev otsus.

Korruptsioonivastase võitluse riikliku direktoraadi jõupingutused kõrgema tasandi korruptsiooni uurimisel ei kajastu kahjuks samal määral kohtusüsteemis. Kohtute praktikas viitavad mitmed asjaolud vähesele korruptsioonialasele teadlikkusele või puudulikule väljaõppele / puudulikele teadmistele.

Esiteks puudub korruptsioonijuhtumite puhul määratud karistustel hoiatav mõju ja ennetav funktsioon. Seni kui kohtud määravad korruptsioonikuritegude puhul karistuseks kõigest 12 aastat vangistust, valdaval osal juhtudest tingimisi, ei suuda nad tõestada, et nad on teadlikud oma olulisest rollist korruptsiooni vähendamisel Rumeenias.

Teiseks peatasid kohtud möödunud poolaastal kõikide korruptsioonivastase võitluse riiklikus direktoraadis uuritud ja kohtusse antud olulisemate korruptsioonijuhtumite menetlemise ja saatsid juhtumid edasi konstitutsioonikohtusse, et viimane teeks otsuse kaitsja esitatud põhiseadusvastasuse kaebuste kohta. Ehkki kohtud käitusid menetlusõiguse seisukohast õigesti, tuleks siiski tõstatada küsimus, miks kohtud kalduvad saatma kohtuasju edasi kõrgema pädevusastmega kohtusse, selle asemel et menetleda neid madalamal astmel. Seetõttu võib kahe endise kõrgema taseme poliitiku kohtuasjade menetlemine olla põhiseadusele vastavuse kontrollimise tõttu peatatud kauemaks kui aastaks; omal ajal käsitleti neid kohtuasju veenva märgina sellest, et Rumeenias on otsustavalt alustatud kõrgema tasandi korruptsioonijuhtumite käsitlemist.

Seoses ametisse nimetamise ja ametist vabastamise menetlusega tuleb märkida, et reformiprotsessis olulisel kohal olevate ametnike varane lahkumine või nende asendamine võib kahjustada reformiprotsessi järjepidevust. Riigi peaprokuröri ja korruptsioonivastase võitluse riikliku direktoraadi juhtiva prokuröri ametisse nimetamise ja ametist vabastamise osas lükkas täiskogu 2007. aasta märtsis tagasi senati õiguskomisjoni otsuse pöörduda tagasi varasema ettepaneku juurde, mis on senatis alates 2006. aastast lugemisel. Tulevik näitab, kas ametisse nimetamise menetluse muutmise kavatsusest on nüüd täielikult loobutud. Möödunud kuudel toimunud personalimuudatused seda kahjuks ei kinnita. Näitena võib tuua siseministeeriumi korruptsioonivastase võitluse peadirektoraadi töötajate lahkumise ning ettepaneku vabastada ametist korruptsioonivastase võitluse riikliku direktoraadi ja riikliku kohtunike instituudi juhatajad.[18] Lisaks sellele on tagasi astunud mitu justiitsministeeriumi kõrget ametnikku.

Veel üks korruptsioonivastase võitlusega seotud probleem on menetlusseadustiku võimalik muutmine; see on praegu parlamendis arutlusel. Seadustiku muutmine võib avaldada korruptsioonivastasele võitlusele tugevat negatiivset mõju järgnevas kolmes punktis: 1) vastuväidetest hoolimata nõutakse, et prokurörilt võetaks võimalus anda tungivatel asjaoludel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel luba esialgseks kinnipidamiseks, kuigi selleks on 48 tunni jooksul nagunii tingimata tarvis saada kohtuniku nõusolek; 2) uurimise kestuse piiramine maksimaalselt kuuele kuule; 3) käimasolevate pealtkuulamismeetmete kestuse piiramine maksimaalselt 120 päevale. Kirjeldatud muudatused piiraksid oluliselt uurijate võimalusi koguda tõendeid, eriti organiseeritud kuritegelike rühmituste või sügavalt korrumpeerunud ja mõjukate valitsuse liikmete tegevuse uurimisel.

Lõpetuseks tuleb lisada, et korruptsioonivastast võitlust käsitlevate eeskirjade õiguslikku stabiilsust ohustab ka 2007. aasta märtsis[19] vastu võetud uus seadus, millega kaotatakse varem korruptsioonivastase võitluse riikliku direktoraadi[20] pädevusse kuulunud pangapettuse teatavate aspektide kuriteokoosseis. Kui seadust kohaldatakse tagasiulatuvalt (mis käesoleval juhul näib paika pidavat), kehtib kuriteokoosseisu kaotamine ka nende pangaametnike suhtes, kes said küsitavate ja ebaseaduslike laenude andmise eest altkäemaksu. See tähendaks, et korruptsioonivastase võitluse riiklik direktoraat peaks lõpetama mitmete käsilolevate juhtumite uurimise.[21]

3.2.4. Eesmärk 4: Täiendavate meetmete võtmine korruptsiooni ennetamiseks ja korruptsioonivastaseks võitluseks eelkõige kohalikes omavalitsustes

Rumeenia on teinud edukalt uusi algatusi üldsuse korruptsioonialase teadlikkuse suurendamiseks; selliste algatuste hulka kuuluvad näiteks korruptsioonitelefoni „roheline” liin ja rahvusliku ühtsuse keskus, mis on sõltumatu avalik nõuandeorgan ja mida hallatakse koostöös kodanikuühiskonnaga. Lisaks sellele on Rumeenias eri tegevusvaldkondades korraldatud hulk korruptsioonialase teadlikkuse suurendamise kampaaniaid üldsusele, kohtuametnikele ja riigiteenistujatele. Haldus- ja siseministeeriumi korruptsioonivastase võitluse peadirektoraat on võtnud hulga ennetavaid meetmeid, näiteks seadnud sisse lojaalsuskontrolli ja järelevalve. Riigiteenistujatele on pakutud asjaomast koolitust ning tervise ja hariduse valdkonnas on kehtestatud ennetavad meetmed. Puudub aga riskihindamisel põhinev kohaliku tasandi korruptsioonivastase võitluse ulatuslik strateegia, mis hõlmaks eriti tundlikke sektoreid ja kohalikke omavalitsusi. Samuti puuduvad andmed edukate katseprojektide tulemuste levitamise kohta. Lisaks sellele valmistab muret poliitikute järjekindlusetus olulise tähtsusega projektide, näiteks rahvusliku ühtsuse keskuse toetamisel.

Käesoleva eesmärgi saavutamisel on siiski tehtud mõningaid edusamme.

Üksikasjalik hinnang

- Hiljuti korraldatud teadlikkuse suurendamise kampaaniate tulemuste hindamine ja eriti korruptsioonitundlikele sektoritele keskenduvate järelmeetmete esitamine, kui selleks on vajadus

aastal korraldati mitmeid korruptsioonivastaseid kampaaniaid ning nende korraldamine jätkub ka 2007. aastal. Korruptsioonivastase võitluse peadirektoraadi korraldatud teadlikkuse suurendamise ja teabekampaaniaid on saatnud edu. Ajavahemikus 2006. aasta septembrist kuni 2007. aasta märtsini registreeriti kokku 6 237 peadirektoraadi rohelisele liinile (TELVERDE) tehtud kõnet ja automaatvastajale jäetud teadet. Samal ajavahemikul edastas korruptsioonivastase võitluse peadirektoraat 142 juhtumit kriminaalkorras uurimiseks korruptsioonivastase võitluse riiklikule direktoraadile, kes esitas 17 edastatud juhtumi puhul süüdistuse. Justiitsministeerium omakorda alustas järjekordset teadlikkuse suurendamise kampaaniat, mis on suunatud nii kohtusüsteemi „klientidele” kui ka kohtute personalile („ära paku ega võta vastu altkäemaksu”). Kampaania on praegu käimas ja andmed selle mõju kohta sihtrühmadele veel puuduvad.

- Korruptsioonivõimaluste piiramise ja kohalike omavalitsuste tegevuse läbipaistvamaks muutmise meetmeid ning riigiteenistujate, eelkõige kohalike omavalitsuste töötajate suhtes kehtestatud sanktsioone käsitlev aruandlus

Riigiteenistujate amet osaleb korruptsioonivõimaluste piiramise ja omavalitsuste tegevuse läbipaistvamaks muutmise meetmete rakendamiseks PHARE raames toimuvas ulatuslikus mestimisprojektis, mis algatati 2006. aastal ja mille abil amet vaatab läbi ja määratleb uuesti oma inimressursside poliitika ja tavad. Projekti üks peamisi eesmärke on muuta avalik-õiguslike asutuste teenistujate töö läbipaistvamaks ja edendada teenistujate lojaalsust.

aasta jaanuaris andis korruptsioonivastase võitluse peadirektoraat aru meetmete kohta, mida korruptsiooni ennetamise ja korruptsiooni vastu võitlemise üksus võttis siseministeeriumis ja selle talitustes. Ainuüksi piiripolitseis, mis oli 2006. aastal peadirektoraadi tähelepanu keskmes, viis üksus läbi üle 6 000 lojaalsuskontrolli, salaoperatsiooni ja ootamatu inspektsiooni; selle tulemusena oli piiripolitsei ametnike osakaal korruptsioonikatsetest teatamisel eriti suur (60% suurem kui 2005. aastal). Piiripolitsei ametnikud teatasid korruptsioonivastase võitluse peadirektoraadile 67st altkäemaksu andmise katsest, kusjuures kõige suurem summa, mida altkäemaksuna pakuti ja millest piiripolitsei ametnik keeldus, oli 5 000 eurot (sigarettide salakaubaveo juhtum Rumeenia-Ukraina piiril).

Korruptsioonivastase võitluse peadirektoraat on teinud nii siseministeeriumi töötajate kui ka kodanikuühiskonna esindajate kaasabil järjepidevalt ennetavat kampaaniat ning püüdnud kaasata avalik-õiguslike asutuste haldus- ja personalireformide alastesse püüdlustesse ka erinevaid üldsuse esindajaid (nt tudengiorganisatsioone).

Seoses ELi vahendeid käsitlevate pettustega on pettusevastase võitluse osakond alates 2007. aasta jaanuarist teatanud 13 uuest juhtumist. Pettusevastase võitluse osakond on ajavahemikus 1. septembrist 2006 kuni 15. märtsini 2007 tegelenud 84 juhtumi uurimisega ning neist 63 juhtumi uurimisele pandi algus kõnealuse ajavahemiku jooksul. Korruptsioonivastase võitluse riiklikule direktoraadile edastati koostöölepingu alusel 22 toimikut ja prokuratuuridele edastati 17 toimikut.

Avalik-õiguslikes asutustes võetud ennetusmeetmete konkreetset mõju on keeruline hinnata, kuna seni korraldatud teadlikkuse suurendamise ja teabekampaaniad ei ole sisaldanud analüüsiks vajalikke elemente. PHARE 2004 projekti kaudu rahastatav ulatuslik korruptsioonivastane kampaania, mis sisaldab kõiki olulisi elemente riigi keskasutustes ja kohalikes omavalitsustes korruptsiooni ennetamisel ja korruptsiooniga võitlemisel tehtud edusammude hindamiseks, on alles algusjärgus ja kestab läbi 2007. aasta.

Haldus- ja siseministeeriumi korruptsioonivastase võitluse peadirektoraat moodustab kõikide kesk- ja kohalike asutuste hulgas keskse korruptsioonivastase võitluse struktuuri.

4. KOOSTÖÖ- JA JÄLGIMISKORRA RAAMES VÕETAVAD JÄRELMEETMED

Rumeenia peaks jätkama oma jõupingutusi kohtureformi ja korruptsioonivastase võitlusega seotud eesmärkide saavutamiseks. Eelkõige peab Rumeenia astuma järgmisi samme:

- Uue tsiviilmenetluse seadustiku lõplik vastuvõtmine, uue kriminaalmenetluse seadustiku vastuvõtmisprotsessi jätkamine ja uue kriminaalseadustiku karmistamine.

- Rumeenia kohtusüsteemi korralduse ja personalipoliitikaga seotud probleemide lahendamine ning uurimuste ja katseprojektide põhjal saadud tulemuste kasutamine tulemuslikkuse näitajate kehtestamiseks kohtusüsteemis.

- Rahvusliku ühtsuse agentuuri tegevuse tõhususe tõestamine.

- Korruptsioonivastase võrgustiku, sealhulgas võrgustiku kesksete asutuste, näiteks korruptsioonivastase võitluse riikliku direktoraadi õigusliku ja institutsioonilise stabiilsuse tagamine ja hoiatava mõjuga otsuste toetamine kõrgema tasandi korruptsioonijuhtumite korral. Tugevama hoiatava mõjuga meetmete rakendamine, näiteks karmimate juriidiliste nõuete kehtestamine tingimisi karistamise taotluste puhul ja kohtuametnike asjakohane koolitamine.

- Kogu riiki hõlmava ja eriti tundlikke sektoreid ja kohalikke omavalitsusi käsitleva korruptsioonivastase võitluse ühtse strateegia väljatöötamine ning selle rakendamise jälgimine.

- Eespool loetletud eesmärkide saavutamiseks peab Bulgaaria tugevdama kohtusüsteemi suutlikkust kõikidel tasanditel, eriti seoses professionaalsuse, sõltumatuse, ressursside ja pädevusega.

Rumeenia edusamme kontrollitakse jätkuvalt koostöö- ja jälgimiskorra raames. Koostöö ja jälgimise hõlbustamiseks soovitatakse Rumeenia ametiasutustel koostada 2007. aasta oktoobriks vahe-eesmärke sisaldav tegevuskava, mis annaks ülevaate sellest, kuidas Rumeenia kavatseb oma eesmärgid saavutada. Tegevuskava peaks põhinema kõikidel tasanditel esineva korruptsiooni vastase võitluse ühtsel strateegial ja kohtusüsteemi professionaalsuse, sõltumatuse, volituste ja ressursside suurendamise realistlikul kaval. On oluline, et Rumeenia ametiasutused arendaksid Rumeenia kodanikega avatud dialoogi, mis aitaks muuta koostöö- ja jälgimiskorra raames algatatud reforme ja korruptsioonivastast võitlust läbipaistvamaks. Olulise tähtsusega on poliitiline tahe jätkata kohtusüsteemi reformimist ja korruptsioonivastast võitlust.

4.1. Toetusmeetmed

Rumeeniat toetatakse tema jõupingutustes reformida kohtusüsteemi ja võidelda korruptsiooniga. See hõlmab Rumeeniale juba praegu eri programmide raames kättesaadavate ühenduse rahaliste vahendite koondamist ja suunamist institutsioonide ülesehitamist toetavatele meetmetele ja kohtureformi ja korruptsioonivastase võitlusega seotud koolitusprogrammidele.

Euroopa Komisjon kutsub liikmesriike üles andma Rumeeniale senisest enam abi ja väärtuslikku praktilist toetust. Selleks peaksid nad tegema Rumeenia ametiasutustega koostööd ühistes uurimisrühmades, mis võitlevad korruptsiooniga, jagama asjaomaste ametiasutustega finantsteavet ja -metoodikat, lähetama eksperte ja nõunikke olulisematesse ministeeriumidesse ja asutustesse (näiteks loodavasse rahvusliku ühtsuse agentuuri või kõrgeimasse justiitsnõukogusse) ning pakkuma oma politsei-, tolli- ja kohtunike koolitusasutustes, riiklikes õigusinstituutides ja muudes avalikele teenistujatele mõeldud tippkeskustes kõrgetasemelist koolitust Rumeenia politsei- ja tolliametnikele ja prokuröridele.

Kuna õigusriigi põhimõte on ELi jaoks esmatähtis, peavad kõik osapooled (s.t komisjon, Rumeenia ja teised liikmesriigid) tegema koostööd selleks, et Rumeenia viiks oma õigusreformi tegelikkuses ellu ja võitleks kõikidel tasanditel kuritegevuse ja korruptsiooni vastu. Komisjon uurib 2007. aasta oktoobriks, millist abi liikmesriigid on Rumeeniale pakkunud, et teha kindlaks veel rahuldamata vajadused ja tagada Rumeenia toetamine kõikides valdkondades.

5. Kokkuvõte

Rumeenia on ühinemisele järgnenud kuuel kuul teinud jätkuvalt edusamme selliste probleemide lahendamiseks, mis võivad takistada ELi õigusaktide, poliitika ja programmide tõhusat rakendamist. Selleks et teha kindlaks, kas õigusloome alal tehtud suured edusammud on andnud olulistes valdkondades tulemusi, vajatakse rohkem aega. Kõikidele valdkondadele, kus on kehtestatud kaasnevad meetmed, tuleb ka edaspidi pöörata tähelepanu. Eelkõige tuleb jõupingutusi suurendada kohtureformi ja korruptsioonivastase võitluse alal. Võttes arvesse käesolevas aruandes esitatud analüüsi, on komisjon arvamusel, et ühinemislepingus sätestatud kaitsemeetmete rakendamine ei oleks õigustatud.

Komisjon jätkab Rumeeniaga tehtavat tihedat koostööd, eesmärgiga toetada Rumeenia jõupingutusi koostöö- ja jälgimiskorra raames kehtestatud eesmärkide saavutamisel. Koostöö- ja jälgimiskorra kehtestamist käsitlevas otsuses on sätestatud, et komisjon esitab oma aruande iga kuue kuu tagant. Komisjon ajakohastab käesolevat aruannet 2008. aasta alguses. Järgmine koostöö- ja jälgimiskorda käsitlev üksikasjalik aruanne esitatakse 2008. aasta keskel. Et saada selle koostamiseks andmeid, peaks Rumeenia saatma komisjonile 31. märtsiks 2008 aruande oma täiendavate edusammude kohta.

LISA

Üldine olukord seoses Rumeenia suhtes kehtestatud kaitsemeetmete ja üleminekukorraga

Majanduse kaitseklausel

Ei kohaldata.

Siseturu kaitseklausel

Ei kohaldata.

Justiits- ja siseküsimuste kaitseklausel

Ei kohaldata.

Põllumajandusfondid

a) kaitsemeetmed

Ei kohaldata.

b) üleminekukord

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1423/2006, 26. september 2006, millega kehtestatakse põllumajanduskulude valdkonnas Bulgaaria ja Rumeenia suhtes võetavate asjakohaste meetmete mehhanism

Toiduohutus

a) kaitsemeetmed

Komisjoni otsus 2007/269, 23. aprill 2007, hobuste nakkava kehvveresusega seotud kaitsemeetmete kohta Rumeenias

b) üleminekukord

Komisjoni otsus 2006/779/EÜ, 14. november 2006, üleminekuperioodiks kehtestatavate loomatervise kontrollmeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga Rumeenias

Komisjoni otsus 2006/802/EÜ, 23. november 2006, millega kiidetakse heaks kavad metssigadel esineva sigade katku likvideerimiseks ning metssigade ja seakasvatusettevõtetes peetavate sigade erakorraliseks vaktsineerimiseks nimetatud haiguse vastu Rumeenias

Komisjoni otsus 2006/805/EÜ, 24. november 2006, loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides (viimati muudetud komisjoni 6. märtsi 2007. aasta otsusega 2007/152/EÜ)

Komisjoni otsus 2007/16/EÜ, 22. detsember 2006, millega nähakse ette üleminekumeetmed ühendusesiseseks kauplemiseks Bulgaarias ja Rumeenias saadud veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste sperma, munarakkude ja embrüotega

Komisjoni otsus 2007/23/EÜ, 22. detsember 2006, millega muudetakse 2005. aasta ühinemisakti VII lisa B liidet seoses teatavate Rumeenia liha-, piima- ja kalasektori ettevõtetega

Komisjoni otsus 2007/27/EÜ, 22. detsember 2006, millega võetakse vastu teatavad üleminekumeetmed, mis käsitlevad toorpiima saadetisi töötlemisettevõtetesse ja nimetatud toorpiima töötlemist Rumeenias vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustele (EÜ) nr 852/2004 ja 853/2004

Komisjoni otsus 2007/29/EÜ, 22. detsember 2006, millega sätestatakse üleminekumeetmed teatavate Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 reguleerimisalasse kuuluvate kolmandatest riikidest pärit loomsete saaduste suhtes, mis toodi Bulgaariasse ja Rumeeniasse enne 1. jaanuari 2007

Komisjoni otsus 2007/30/EÜ, 22. detsember 2006, millega sätestatakse üleminekumeetmed teatavate Bulgaariast ja Rumeeniast pärit loomsete saaduste turustamiseks (viimati muudetud komisjoni 25. aprilli 2007. aasta otsusega 2007/264/EÜ)

Komisjoni otsus 2007/228/EÜ, 11. aprill 2007, millega sätestatakse üleminekumeetmed lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise süsteemi jaoks Rumeenias vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 21/2004

[1] Ühinemisakti artiklid 36, 37 ja 38.

[2] Komisjoni otsus 2006/928/EÜ, 13. detsember 2006, millega nähakse ette kord, mille abil teha Rumeeniaga koostööd ja jälgida tema edusamme konkreetsete eesmärkide täitmisel kohtureformi alal ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses (ELT L 354, 14.12.2006, lk 56).

[3] Eriline apellatsioonkaebus, mille ainus eesmärk on kohtupraktika ühtlustamine, kuna kõnealust kaebust ei esitata konkreetse menetluse raames. Sellise kaebuse esitamise õigus on kõrgema astme kassatsioonikohtu juures asuval peaprokuratuuril ning apellatsioonikohtute kolleegiumidel.Kõrgema astme kassatsioonikohtus õiguslikel põhjustel esitatava apellatsioonkaebuse suhtes tehtud otsused on siduvad kõikide kohtute suhtes ja kehtivat kohtupraktikat võib muuta ainult vastava seadusega.

[4] Kõrgeim justiitsnõukogu, justiitsministeerium ning kõrgema astme kassatsioonikohus jätkavad sellise uue õigusakti eelnõu koostamist, millega võetakse kõrgema astme kassatsioonikohtus kasutusele uus menetlus; kõnealune menetlus võimaldaks alama astme kohtutel paluda kõrgema astme kohtult eelotsuse tegemist, et juhinduda selles sisalduvast õiguse tõlgendusest. Taolist uut mehhanismi peavad praktiseerivad kohtuametnikud siiski vaieldavaks ja selle perspektiiv on küsitav.

[5] Praegu on 4 469 kohtuniku ametikohast täitmata 428 (sealhulgas 106 juhtivat ametikohta) ja 2 784 prokuröri ametikohast on täitmata 604 (sealhulgas 120 juhtivat ametikohta).Ühendkuningriigi kahepoolse tehnilise abi programmi raames, mis tegeleb kohtuhaldusega, hakati uurima võimalusi kohtuhalduse tõhustamiseks. Lisaks sellele alustasid kõrgeim justiitsnõukogu ja justiitsministeerium kohtute ja prokuratuuri töökoormust käsitleva uurimuse põhjal personalistruktuuri ümberkorraldamist neis kohtutes, kus töökoormus oli keskmisest tunduvalt väiksem. Kõrgema astme kassatsioonikohtu juures asuv peaprokuratuur töötas omalt poolt välja ümberkorraldusstrateegia, mille kiitis heaks kõrgeim justiitsnõukogu ja mis võeti justiitsministeeriumis vastu 2007. aasta aprillis ning mille eesmärk on vähendada peaprokuratuuri osakondi üheksalt neljani ja muuta peaprokuratuuri tegevus paindlikumaks ja ajakohasemaks.Kõrgeim justiitsnõukogu kiitis 2006. aasta detsembris heaks kohtute töökoormust käsitleva uurimuse, mis koostati 2005. ja 2006. aasta statistiliste andmete põhjal. Uurimusest selgus, et nii esimese astme kohtute kui ka muude kohtute töökoormus on 2006. aastal märkimisväärselt suurenenud. Sama võib täheldada ka kohtunike puhul, eriti väljaspool esimese astme kohtuid. Samast uurimusest selgus ka, et apellatsioonikohtute töökoormus see-eest kahaneb jätkuvalt. Rumeenia kavatseb kõnealuseid tulemusi arvesse võtta kohtunikele määratavate kohtuasjade optimaalset hulka käsitlevas uurimuses.

[6] Kohtusüsteemi korraldust käsitleva seaduse nr 304/2004 artiklid 120 ja 121.

[7] Komisjoni koosseisu kuulub 21 liiget. 11 komisjoni liiget on justiitsministeeriumi õigusloome, uurimuste ja dokumentide osakonna töötajad; üks liige on justiitsministeeriumis ametis olev riigisekretär ning üheksa liiget on professorid, praktiseerivad advokaadid ja kohtunikud. Paljud kohtunikud üle kogu riigi on andnud komisjoni töösse oma panuse. Komisjon on jagunenud mitmeks alarühmaks, kes tegelevad uue seadustiku konkreetsete osade koostamisega. Alarühmad kohtuvad vähemalt kord nädalas.

[8] Põhiseadusvastasust käsitleva kaebuse saamisel tohib kohus ainult kontrollida, kas kõnealune seadus on konkreetse juhtumi puhul asjakohane. Kui seadus osutub asjakohaseks, edastab kohus toimiku konstitutsioonikohtule ja põhimenetlus peatatakse automaatselt. Arvestades konstitutsioonikohtu suurt töökoormust, võidakse ka põhjendamatute kaebustega tekitada kohtuasja menetlemisel oluline viivitus.

[9] Komisjon koosnes algselt viiest liikmest, ent praegu kuulub selle koosseisu juba 17 liiget. Vastavalt justiitsministeeriumi 2007. aasta mai määrusele on komisjoni liikmete hulgas justiitsministeeriumi riigisekretär, kolm õigusteaduste professorit, neli kohtunikku (üks kõrgema astme kassatsioonikohtust, kaks apellatsioonikohtust ja üks tavakohtust), kaks prokuröri (üks korruptsioonivastase võitluse riiklikust direktoraadist ja üks apellatsioonikohtu juures asuvast prokuratuurist), üks advokaat, üks seadusandliku nõukogu ekspert, üks teadusassistent ja neli justiitsministeeriumi õigustalituse juriidilist nõustajat. Kui alguses kohtus komisjon kaks korda kuus, siis nüüd teatas Rumeenia, et alates 23. maist tegutseb komisjon alaliselt ja selle koosolekud toimuvad iga päev.

[10] Seitse kõrgeima justiitsnõukogu liiget on valinud alalise liikme staatuse; kõrgeima justiitsnõukogu eesistuja, kes on saanud mandaadi üheks aastaks, tegutseb de jure alaliselt oma eesistuja-aastal.

[11] Seadus nr 144, 25. mai 2007, rahvusliku ühtsuse agentuuri loomise, korralduse ja toimimise kohta. Seadus on avaldatud Rumeenia riigiteatajas, I osa, nr 359, 25. mai 2007.

[12] Rahvusliku ühtsuse nõukogu ei ole juriidiline isik ega tegutse alaliselt. Nõukogusse kuuluvad valitsuse esindajad, senati ja esindajate koja liikmed, kohtunike ühenduste esindajad, kohalike omavalitsusasutuste valitud juhatajad, ametiisikud ja kodanikuühiskonna esindajad. Nõukogu esitab senatile igal aastal aruande agentuuri tegevuse kohta.

[13] Uurimise käigus võivad inspektorid nõuda ütlusi tunnistajatelt, anda korraldusi ekspertiisi tegemiseks ning nõuda kõikidelt asjaomastelt avalik-õiguslikelt asutustelt ja organitelt ning samuti muudelt avalik-õiguslikelt ja eraõiguslikelt asutustelt kontrollakti koostamiseks vajalike dokumentide ja teabe esitamist.

[14] Varanduslikku seisundit või majanduslikke huve käsitlevate andmete avaldamata või esitamata jätmise või hilinenud esitamise korral kohaldatakse seadusega ettenähtud trahvi. Varanduslikku seisundit või majanduslikke huve käsitlevate valeandmete esitamine on kuritegu ja selle eest on ette nähtud vangistus.

[15] Märkimisväärne erinevus on seaduses määratletud kui üle 10% ulatuv erinevus tegeliku vara ja saadud sissetulekute vahel; erinevus peab olema suurem kui 20 000 eurot leudesse ümberarvestatuna. Valitsuse erakorralise määrusega, millega muudetakse ja täiendatakse seadust nr 144/2007 rahvusliku ühtsuse agentuuri loomise, korralduse ja toimimise kohta (valitsuse erakorraline määrus nr 49/01/06/2007), vähendati summat, mille puhul võib algatada varandusliku seisundi kontrollimise, 10 000 euroni leudesse ümberarvestatuna. Rumeenia loodab, et parlament kiidab kõnealuse erakorralise määruse heaks.

[16] Valitsuse erakorralise määrusega nähakse ette 10 000 eurot leudesse ümberarvestatuna.

[17] Õiguskomisjon võttis erakorralise määruse vastu 13. juunil ning parlament peab selle lõplikult heaks kiitma.

[18] Kõrgeim justiitsnõukogu on siiski teatanud, et kumbki ametist vabastamise ettepanek ei ole piisavalt põhjendatud; seetõttu on nende käsitlemine peatatud kuni edasiste tõendite saamiseni.

[19] Seadus nr 69/2007, 26. märts 2007, millega muudetakse seadust nr 78/2000 (korruptsiooni tõkestamist ja uurimist käsitlev seadus).

[20] Seadusega kaotatakse pangapoliitikaga vastuolus olevate laenude (laenud, mis ei sisalda riiklikke vahendeid) andmise ja laenude muuks kui laenutaotluses märgitud otstarbeks kasutamise kuriteokoosseis. Kõnealused õigusrikkumised anti esialgu korruptsioonivastase võitluse riikliku direktoraadi pädevusse, kuna need on seotud korruptsiooniga ja kuna pangapettused heidavad Rumeenia pankadele halba valgust.

[21] Lõpetada tuleks ligi 52 juhtumi uurimine ja ligi sama paljude juhtumite kriminaaluurimine tuleks lõpetada ka korruptsioonivastase võitluse riiklikus direktoraadis.