ET    ET 
 
 
 EUROOPA  
KOMISJON   
Brüssel, 26.2.2015  
COM(2015) 89 final  
  
KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE  
Liikmesriikide vastused Euroopa Kontrollikoja 2013. aasta aruandele  
 
{SWD(2015) 18 final}   
 
 SISUKORD  
Liikmesriikide vastused Euroopa Kontrollikoja 2013.  aasta aruandele  .............................  2 
Kommenteeritud kokkuvõte  ................................ ................................ ................................ .... 2 
Liikmesriikide vastused Euroopa Kontrollikoja 2013.  aasta aruandele  .............................  4 
1. ARUANDEGA HÕLMATUD VA LDKONNAD  ................................ ................................ ..........  4 
2. EUROOPA KONTROLLIKOJA 2013.  AASTA ARUANDE PÕHIJO ONED  ................................  4 
3. LIIKMESRIIKIDE VASTUS TE KOKKUVÕTE  ................................ ................................ ........  5 
3.1. Peamised kvantifitseeritavad vead eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega  ........  5 
3.2. Liikmesriikide suurem vastutus usaldusväärsel finantsjuhtimisel  ..............................  8 
3.3. Liikmesriikide suurem vastutus teel tulemuslikkusel põhineva töökultuuri poole  .. 10 
4. Järeldus  ................................ ................................ ................................ ...........................  12 
 
 3 KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE  
LIIKMESRIIKIDE VASTUS ED EUROOPA KONTROLLIKOJA 2013.  AASTA ARUANDELE  
KOMMENTEERITUD KOKKUV ÕTE 
Käesolevas aruandes analüüsitakse liikmesriikide vastuseid Euroopa Kontrollikoja 
(edaspidi „kontrollikoda”) 2013.  eelarveaasta aruandele ning sellega täidetakse 
finantsmääruse1 artikli  162 lõikes  5 sätestatud kohustused.  
Kontrollikoja 2013.  aasta aruandes on öeldud, et konsolideeritud raamatupidamise 
aastaaruandes ei esinenud olulisi väärkajastamisi ning et tulud ja võetud kohustused 
olid kokkuvõttes se aduslikud ja korrektsed.  Kontrollikoja auditis jõuti ka järeldusele, 
et maksed olid üldjuhul olulisel määral vigadest mõjutatud ning et järelevalve - ja 
kontrollisüsteemid olid kokkuvõttes vaid osaliselt mõjusad.  Audititulemused 
näitasid, et vigade hinnangu line kogumäär oli 4,7  % ehk eelmise aasta määrast 
0,1 protsendipunkti madalam, ent siiski olulisuse piirmäärast kõrgem.  Kontrollikoda 
juhtis tähelepanu ka sellele, et 2013.  aastal oli märkimisväärne rõõmustav tegur 
liikmesriikide ja komisjoni kohaldatud pa randusmeetmete suurenenud mõju.  Peale 
selle selgus kontrollikoja auditist, et koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve 
täitmise valdkonnas oli liikmesriikide ametiasutustel piisavalt teavet suure osa 
vigadest mõjutatud tehingute kohta, et tuvastada ja par andada need vead enne 
komisjonilt kulude hüvitamise taotlemist.  Hinnanguline veamäär oli kõige kõrgem 
sellistes poliitikavaldkondades nagu maaelu areng, keskkond, kalandus ja tervishoid 
ning regionaalpoliitika, energeetika ja transport – vastavalt 6,7  % ja 6,9 %. 
Kontrollikoda tegi oma 2013.  aasta auditi käigus koostöös liikmesriikidega toimuva 
eelarve täitmise valdkonnas kindlaks konkreetsed kvantifitseeritavate vigade 
kategooriad, mis mõjutasid märkimisväärselt asjaomaste poliitikavaldkondade kõige 
tõenäo lisemat veamäära.  Poliitikavaldkonnas „Põllumajandus: turg ja otsetoetused” 
(3. peatükk) moodustasid rahastamiskõlblike hektarite või loomade ülepaisutatud arv 
ja rahastamiskõlbmatud toetusesaajad/tegevused/kulutused üheskoos 80  % kõige 
tõenäolisemast veam äärast.  
Regionaalpoliitikas hõlmasid tõsised vead transpordi ja energeetika valdkonna 
riigihangetes 45  % kõikidest kvantifitseeritavatest vigadest ning ligikaudu 39  % 
asjaomase poliitikavaldkonna hinnangulisest veamäärast.  Tööhõive ja 
sotsiaalküsimuste val dkonnas moodustasid riigihanke -eeskirjade rikkumisega seotud 
vead 7  % kõikidest vigadest, mis näitab, et riigihanke -eeskirjade täitmatajätmise oht 
on endiselt arvestatav.  
Oma aastaaruande 3.  peatükis teatas kontrollikoda põldude identifitseerimise 
süsteemi  pidevatest puudustest, mis tulenevad rahastamiskõlbliku maa ebakorrektsest 
hindamisest põldude identifitseerimise süsteemi andmebaasides.  Seepärast paluti 
asjaomastel liikmesriikidel esitada teavet andmebaaside ajakohastamise ja korduvate 
probleemide lahe ndamiseks lisameetmete võtmise kohta.  Kõik asjaomased 
liikmesriigid vastasid, et nad saavad nüüd tagada, et põldude identifitseerimise 
süsteemi andmebaase ajakohastatakse korrapäraselt ning et kõnealune süsteem tagab 
maa rahastamiskõlblikkuse korrektse hin damise ja võimaldab tuvastada 
süstemaatiliselt üledeklareerimist.  
                                                 
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr  966/2012, 25.  oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa 
Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ, Euratom) nr  1605/2002, ELT  L 298, 26.10.2012, lk  1. 
 
 4 Liikmesriikidelt küsiti, kas nad saavad väita, et nad on kõrvaldanud oma 
kontrollisüsteemi abil korduvad puudused, mille kontrollikoda oli kindlaks teinud  
põllumajanduse valdkonnas võetud ke skkonnaalaste kohustuste, 
rahastamiskõlbmatute toetusesaajate, riigihanke -eeskirjade täitmatajätmise ja 
ennetähtaegselt pensionile jäämisel makstava rahastamiskõlbmatu toetuse puhul.  
Asjaomased liikmesriigid väitsid, et nad on kõrvaldanud kõik või peaaegu kõik 
kindlaks tehtud korduvad puudused.  
Küsimusele riigihanke -eeskirjade rikkumise kohta vastasid kõikidest liikmesriikidest 
peaaegu pooled, et nad on selgitanud välja riigihangetega seotud süsteemsed 
probleemid ja võtnud sellega seoses ennetusmeetmeid.  
Aruandes uuriti vastuseid küsimustele liikmesriigi vastutuse  kohta, keskendudes 
Euroopa Liidu vahendite haldaja ja riiklikele kinnitustele, juhtimiskontrollidele ning 
kontrollikoja hindamise rollile ja tähtsusele.  
76 % liikmesriikidest väitis, et kohustuslik el Euroopa Liidu vahendite haldaja 
kinnitustel  võib olla soodne mõju liikmesriikidepoolsele vigade ennetamisele, 
tuvastamisele ja parandamisele.  Üsna suur osa liikmesriikidest (86  %) leidis, et 
kontrollikoja hindamise tulemused on kasulikud ning aitavad ne il endil kinnitada ELi 
vahendite seaduslikku ja korrektset kasutamist.  Riiklike kinnituste kasulikkuse 
küsimusele vastas jaatavalt kõikidest liikmesriikidest pisut üle poole.  
Lõpetuseks leidis kontrollikoda oma 2013.  aasta aruandes, et programmitöö periood il 
2007 –2013 keskenduti rohkem vajadusele kulutada ELi vahendeid kooskõlas 
eeskirjadega ja et tulemuslikkusele pöörati tähelepanu vähem.  Käesoleva aasta 
küsimustikus uuriti liikmesriikidelt, kuidas nad tagasid selle, et tulemuslikkust  peeti 
ELi vahendite k asutamisel põhiteguriks, ning millised meetmed olid kehtestatud 
selleks, et teha seiret programmi ja projekti elluviimise üle.  Valdav osa 
liikmesriikidest andis nendele kahele küsimusele põhjalikud vastused.  Paljud riigid 
tagavad tulemuslikkuse olulisuse kriteeriumide, näitajate ja hindamise kasutamise 
abil. Tulemuslikkuse seire puhul kuuluvad liikmesriikides kasutatavate kõige 
tavalisemate meetmete hulka eduaruanded, kontrollimeetmed, hindamine ja näitajate 
jälgimine.  
 
 5 KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROO PA PARLAMENDILE  
LIIKMESRIIKIDE VASTUS ED EUROOPA KONTROLLIKOJA 2013.  AASTA ARUANDELE  
 
1. Aruandega hõlmatud valdkonnad  
Finantsmääruse artikli  162 lõikes  5 on sätestatud, et niipea kui kontrollikoda on 
edastanud aastaaruande, saadab komisjon asjaomastele lii kmesriikidele viivitamata 
kõnealuses aruandes sisalduva teabe, mis käsitleb selliste vahendite haldamist, mille 
eest viimased vastutavad.  Liikmesriigid peavad vastama 60  päeva jooksul ja 
komisjon edastab vastuste kokkuvõtte kontrollikojale, Euroopa Parlame ndile ja 
nõukogule enne järgmise aasta 28.  veebruari.  
Pärast kontrollikoja 2013.  eelarveaasta aruande avaldamist teavitas komisjon 
nõuetekohaselt liikmesriike aruande üksikasjadest.  See teave esitati kirja ja kolme 
lisana, mille pidid täitma kõik liikmesri igid ning millele lisati suunised küsimustikus 
nõutavate vastuste ettevalmistamise ja andmise kohta.  I lisa sisaldas küsimustikku 
konkreetseid liikmesriike käsitlevate lõikude kohta, II  lisa küsimustikku iga 
konkreetse riigi audititulemuste kohta ja III  lisa hõlmas küsimustikku 
liikmesriikidega koostöös toimuva eelarve täitmisega seotud päevakajaliste leidude 
kohta 2013.  aasta kinnitava avalduse jaoks.  
Käesoleva aasta aruande jaoks määrati kindlaks kolm põhiteemat:  1) peamised 
kvantifitseeritavad vead eelar ve täitmisel koostöös liikmesriikidega, 2)  liikmesriikide 
suurem vastutus usaldusväärse finantsjuhtimise eest, ning 3)  liikmesriikide suurem 
vastutus teel tulemuslikkusel põhineva töökultuuri poole.  Aruandele on lisatud ka 
komisjoni talituste töödokument, mis sisaldab liikmesriikide vastuseid I ja III  lisale.  
 
2. Euroopa Kontrollikoja 2013.  aasta aruande põhijooned  
Kontrollikoja 2013.  aasta aruandes on öeldud, et konsolideeritud raamatupidamise 
aastaaruandes ei esinenud olulisi väärkajastamisi ning et tulud  ja võetud kohustused 
olid kokkuvõttes seaduslikud ja korrektsed. Kontrollikoja auditis jõuti ka järeldusele, 
et maksed olid üldjuhul olulisel määral vigadest mõjutatud ning et järelevalve - ja 
kontrollisüsteemid olid kokkuvõttes vaid osaliselt mõjusad2. Audititulemused 
näitasid, et vigade hinnanguline kogumäär oli 4,7  % ehk eelmise aasta määrast 
0,1 protsendipunkti madalam, ent siiski olulisuse piirmäärast kõrgem.  Kontrollikoda 
juhtis tähelepanu sellele, et 2013.  aastal oli märkimisväärne tegur liikmesriiki de ja 
komisjoni kohaldatud parandusmeetmete suurenenud mõju.  Kontrollikoja aruande 
kohaselt oleks hinnanguline veamäär olnud 1,6  protsendipunkti kõrgem, kui neid 
meetmeid ei oleks tehingute valimi suhtes kohaldatud3. 
Hinnanguline veamäär oli kõige kõrgem s ellistes poliitikavaldkondades nagu maaelu 
areng, keskkond, kalandus ja tervishoid ning regionaalpoliitika, energeetika ja 
transport – vastavalt 6,7  % ja 6,9  %. Peale selle selgus kontrollikoja auditist, et 
koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmis e valdkonnas oli liikmesriikide 
ametiasutustel piisavalt teavet suure osa vigadest mõjutatud tehingute kohta, et 
tuvastada ja parandada need vead enne komisjonilt kulude hüvitamise taotlemist4. 
                                                 
2 Euroopa Kontrollikoja 2013.  aasta aruanne, lk  23. 
3 Euroopa Kontrollikoja 2013.  aasta aruanne, lk  23. 
4 Euroopa Kontrollikoja 2013.  aasta aruanne, lk  83, 111 ja 153.  
 
 6 Järgmisel joonisel on näidatud poliitikavaldkondade jaotumine hinnangulises 
veamääras5. 
  
 
 
Veatüüpide kohta on kontrollikoja aruandes märgitud, et vigade hinnangulisest kogumäärast 
moodustasid märkimisväärse osa rahastamiskõlblikkuse vead.  Suur osatähtsus oli ka tõsistel 
vigadel riigihangete valdkonnas ja põllumaja ndustootjate ebaõigetel deklaratsioonidel.  
Järgmisel joonisel on näidatud veatüüpide jaotumine vigade hinnangulises kogumääras.  
 
 
3. Liikmesriikide vastuste kokkuvõte  
3.1. PEAMISED KVANTIFITSEE RITAVAD VEAD EELARVE  TÄITMISEL KOOSTÖÖS 
LIIKMESRIIKIDEGA  
Kontrollikoda tegi oma 2013.  aasta auditi käigus koostöös liikmesriikidega toimuva 
eelarve täitmise valdkonnas kindlaks konkreetsed kvantifitseeritavate vigade 
                                                 
5 Euro opa Kontrollikoja 2013.  aasta aruanne, lk  26. 23%  
15%  
44%  7% 2% 7% 2% 
3. peatükk. Põllumajandus: turg ja otsetoetused
4. peatükk. Maaelu areng, keskkond, kalandus ja
tervishoid
5. peatükk. Regionaalpoliitika, transport ja
energeetika
6. peatükk. Tööhõive ja sotsiaalküsimused
7. peatükk. Välissuhted, välisabi ja laienemine
8. peatükk. Teadusuuringud ja muud sisepoliitika
valdkonnad
9. peatükk. Haldus- ja muud kulud
39%
22%21%14%4%
Kulutaotlusse märgitud rahastamiskõlbmatud kulud
Rahastamiskõlbmatud toetusesaajad või
projektid/tegevusliigid
Tõsised vead riigihangete valdkonnas
Põllumajandusmaade ebaõige deklareerimine
Muud veatüübid
 
 7 kategooriad, mis mõjutasid märkimisväärselt asjaomaste poliitikavaldkondade kõige 
tõenäolisemat veamäära.  Poliitikavaldkonnas „Põllumajandus: turg ja otsetoetused” 
moodustasid rahastamiskõlblike hektarite või loomade ülepaisutatud arv ja 
rahastamiskõlbmatud toetusesaajad/tegevusliigid/kulutused üheskoos 80  % kõige 
tõenäolisemast veamäärast.  
Regionaal poliitikas hõlmasid tõsised vead transpordi ja energeetika valdkonna 
riigihangetes 45  % kõikidest kvantifitseeritavatest vigadest ning ligikaudu 39  % 
asjaomase poliitikavaldkonna hinnangulisest veamäärast6. Tööhõive ja 
sotsiaalküsimuste valdkonnas moodusta sid riigihanke -eeskirjade rikkumisega seotud 
vead 7  % kõikidest vigadest, mis näitab, et riigihanke -eeskirjade täitmatajätmise oht 
on endiselt arvestatav7. 
Oma aastaaruande 3.  peatükis teatas kontrollikoda põldude identifitseerimise 
süsteemi süstemaatilist est puudustest, mis tulenevad rahastamiskõlbliku maa 
ebakorrektsest hindamisest põldude identifitseerimise süsteemi andmebaasides8. 
Seepärast paluti asjaomastel liikmesriikidel esitada teavet andmebaaside 
ajakohastamise ja korduvate probleemide lahendamise ks lisameetmete võtmise 
kohta.  Kõik asjaomased liikmesriigid vastasid, et nad saavad nüüd tagada, et põldude 
identifitseerimise süsteemi andmebaase ajakohastatakse korrapäraselt ning et 
kõnealune süsteem tagab maa rahastamiskõlblikkuse korrektse hindamise ja 
võimaldab tuvastada süstemaatiliselt üledeklareerimist.  
Poola teatas, et ta on tegelenud alates 2009.  aastast „pidevalt põldude 
identifitseerimise süsteemi andmete ajakohastamise meetodi järkjärgulise 
ümberkorraldamisega.  Peamine muudatus oli see, et to otmissüsteemi täiendati 
veebipõhise võrdlusandmebaasi ARiMRi9 spetsialistide poolse ajakohastamisega 
geograafilise informatsiooni süsteemi spetsiaalse IT -vahendi abil”10. Veel juhtisid 
Poola ametiasutused tähelepanu sellele, et „mis puudutab põldude identif itseerimise 
süsteemiga seotud eeskirjade eiramist, mille kontrollikoda 2013.  aastal avastas, siis ei 
ole tõsi, et see eeskirjade eiramine on oma olemuselt süsteemne”, ning et 
kontrollikoda oli ekslikult tunnistanud ühe 2013.  aastal üle ujutatud põllu osa 
kõlbmatuks saama 2012.  aastal toetust11. 
Iirimaa väitis, et põldude identifitseerimise süsteemi andmebaasi läbivaatamine on 
pidev järkjärguline protsess,12 Prantsusmaa aga teatas, et on kehtestanud põldude 
identifitseerimise süsteemi ajakohastamiseks tegevusk ava, mille komisjon on heaks 
kiitnud ja mille elluviimine on 2015.  aastal alles pooleli13. Rumeenia märkis, et 
olukorra parandamiseks on vaja rahalisi vahendeid ortofotode ning uute töötajate ja 
koolituse jaoks.  
Lõpuks tõstis Saksamaa esile asjaolu, et tema  puhul oli kindlaks tehtud 
üledeklareerimine üksikjuhtum, „millel puudus mis tahes finantsmõju”, ning et riik 
on teinud alati jõupingutusi, et tagada põldude identifitseerimise süsteemi 
nõuetekohane ja korrapärane ajakohastamine14. 
                                                 
6 Euroopa Kontrollikoja 2013.  aasta aruanne, lk  148. 
7 Euroopa Kontrollikoja 2013.  aasta aruanne, lk  177. 
8 Euroopa Kontrollikoja 2013.  aasta aruanne, selgitused  3.1 ja 3.4.  
9 Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa (ARiMR).  
10 Komisjoni talituste töödokument, lk  143. 
11 Komisjoni talituste töödokument, lk  143. 
12 Komisjoni talituste töödokument, lk  118. 
13 Komisjon talituste töödokument, I ja III  lisa, lk  33 ja 106.  
14 Komisjoni talituste töödokument, lk  108. 
 
 8 
Maaelu arengu valdkonnas avastas kontrollikoda tõsiseid juhtumeid, kus 
investeerimisprojektide puhul ei täidetud rahastamiskõlblikkuse kriteeriume, millega 
teatavat liiki kulutused muutusid rahastamiskõlbmatuteks.  
Liikmesriikidelt küsiti, kas nad saavad väita, et nad on kõrvaldanu d oma 
kontrollisüsteemi abil korduvad puudused, mille kontrollikoda oli kindlaks teinud 
põllumajanduse valdkonnas võetud keskkonnaalaste kohustuste, 
rahastamiskõlbmatute toetusesaajate, riigihanke -eeskirjade täitmatajätmise ja 
ennetähtaegselt pensionile jä ämisel makstava rahastamiskõlbmatu toetuse puhul.  
Asjaomased liikmesriigid väitsid, et nad on kõrvaldanud kõik või peaaegu kõik 
kindlaks tehtud korduvad puudused. Järgmistel joonistel on antud ülevaade saadud 
vastustest.  
  
 
 
 
 
 
 
 
Kreeka tõi esile kaks valdkonda, kus ta on teinud suuri edusamme:  muudatuse 
tegemine põllumajanduslikesse keskkonnatoetustesse, mis hõlmas teatava tegevuse 
puhul kohaldatavate karistuste süsteemi ümberkujundamist, ja muudatuse tegemine 
riigi õigusaktidesse riigihangete valdkonn as15. 
Poola ametiasutused väitsid, et mis puudutab ennetähtaegselt pensionile jäämisel 
makstava toetuse rahastamiskõlbmatust, siis nad ei ole kontrollikoja ega komisjoniga 
nõus, et „meetme „struktuursed pensionid” elluviimisel esines pettust või muud liidu 
finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust”.  Selle tulemusel esitati selgitusi ja 
ametiasutused võtsid parandusmeetmeid.  Komisjon on nõudnud alusetult makstud 
summade tagastamist.  
Küsimusele riigihanke -eeskirjade rikkumise kohta vastasid kõikidest lii kmesriikidest 
peaaegu pooled, et nad on selgitanud välja riigihangetega seotud süsteemsed 
probleemid ja võtnud sellega seoses ennetusmeetmeid.  
Šotimaa (Ühendkuningriik) väitis: „Ehkki Šotimaal on tegeletud aktiivselt hanke -
eeskirjade järgimise edendamisega , tuleb siiski teha rohkem, et teavitada 
korraldusasutust ja toetusesaajaid nende eeskirjade järgimise tähtsusest ja selle 
võimalikust mõjust”.  
                                                 
15 Komisjoni talituste töödokument, lk  112. 
6% 27%  
67%  Toetusesaajate 
rahastamiskõlblikkus  
EI
ei vastanud
JAH
 
 9 Sloveenia teatas kolmest edusammust: 1)  2014.  aasta novembris moodustati 
spetsiaalne projektirühm, et tegeleda r iigihangete valdkonna küsimustega; 
2) riigihankelepingute analüüsimine ning 3)  halduspädevuse (lisatöötajad ja -koolitus 
riigihangete valdkonnas) senine ja edasine rakendamine tehnilise abi andmise 
raames16. 
Teised liikmesriigid on võtnud teatavad meetmed, et püüda piirata ja ära hoida 
riigihanke -eeskirjade rikkumisi.  Rumeenia on kehtestanud seadusandlikud ja 
süsteemipõhised meetmed ning Tšehhi on võtnud riiklikke ennetus - ja 
parandusmeetmeid.  Horvaatia on rakendanud arvukaid ennetusmeetmeid, sealhulgas 
õpikojad ja 50tunnine koolitusprogramm, mille tulemusel saadakse riigihangete 
valdkonnas tunnistus, mis kehtib kolm aastat17. Portugal ja Ungari on kehtestanud 
riigihangete täiustamiseks tegevuskavad, samal ajal kui Eestis on hangete puhul 
rakendatavat juhtimis - ja kontrollisüsteemi paaril viimasel aastal „korralikult 
tõhustatud”18. 
Mõned liikmesriigid aga kinnitasid, et neil oli riigihangetega väga vähe süsteemseid 
probleeme.  Hispaania nentis:  
„Kuigi riigihangetega seoses on kindlaks tehtud mitu probleemi, on ne ed eri 
asutustes eri liiki ja tavaliselt mõjutavad nad konkreetseid lepinguid... Lisaks ei peeta 
riigihangete valdkonnas kindlaks tehtud probleeme süsteemseteks ning kõikidel 
juhtudel, kui on tuvastatud riigihanke -eeskirjade eiramine, on asjassepuutuvad 
kulutused tühistatud, nii et ELi eelarvet see ei mõjuta”19. 
Soome märkis: „Riigihanke -eeskirjade järgimist seiratakse ELi vahenditest 
kaasrahastatava toetuse puhul tähelepanelikumalt kui riiklike toetusprogrammide 
puhul”20. 
Viimaks väitis Saksamaa, et ta ei ol nud „teinud Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) silmas 
pidades seoses riigihangetega kindlaks ühtki süsteemiga seotud probleemi”, kuid oli 
sellegipoolest rakendanud teatavatel juhtudel ettevaatusabinõusid21. 
Liikmesriikide vastustes küsimustele, mis olid seotud pea miste kvantifitseeritavate 
vigadega, toonitatakse, et riigid on võtnud rohkelt ennetus - ja parandusmeetmeid.  
Peale selle tundub, et liikmesriigid on võtnud nõuks kõrvaldada süsteemsed 
puudused, vähendades sellega kvantifitseeritavate vigade arvu.  
3.2. LIIKMESRIIKIDE SUUREM VA STUTUS USALDUSVÄÄRSE L FINANTSJUHTIMISEL  
Kontrollikoda leidis oma 2013.  aasta aruandes koostöös liikmesriikidega toimuva 
eelarve täitmise puhul, et liikmesriikide ametiasutustel oli paljudel juhtudel piisavalt 
teavet vigade ennetamiseks,  tuvastamiseks ja parandamiseks enne kulude 
deklareerimist komisjonile22. Kontrollikoda on rõhutanud, et ELi eelarve on mõeldud 
kulutamiseks, kuid on veel palju arenguruumi, et parandada veelgi viisi, kuidas neid 
vahendeid kulutatakse.  Vahendeid tuleks kulu tada kooskõlas eeskirjadega, 
saavutades samal ajal oodatud tulemused23. Selles aruande osas uuritakse vastuseid 
                                                 
16 Komisjoni talituste töödokument, lk  173. 
17 Komisjoni talituste töödokument, lk  90. 
18 Komisjoni talituste töödokument, lk  103. 
19 Komisjoni talituste töödokument, lk  177. 
20 Komisjoni talituste  töödokument, lk  104. 
21 Komisjoni talituste töödokument, lk  110. 
22 Euroopa Kontrollikoja 2013.  aasta aruanne, lk 83, 111 ja 153.  
23 Euroopa Kontrollikoja presidendi Vítor Caldeira sõnavõtt – 2013.  aasta aruannete tutvustamine Euroopa 
Parlamendi eelarvekontr ollikomisjonile.  
 
 10 küsimustele liikmesriigi vastutuse kohta, keskendudes Euroopa Liidu vahendite 
haldaja ja riiklikele kinnitustele, juhtimiskontrollidele ning kont rollikoja hindamise 
rollile ja tähtsusele.  
76 % liikmesriikidest väitis, et kohustuslikel Euroopa Liidu vahendite haldaja 
kinnitustel võib olla soodne mõju vigade ennetamisele, tuvastamisele ja 
parandamisele liikmesriikides. Ungari kinnitas, et on kehtesta nud Euroopa Liidu 
vahendite haldaja kinnitused ja et need tuleb edastada riigieelarve eest vastutavale 
ministrile24. 
Šoti (Ühendkuningriik) ja Läti vastasid mõlemad, et Euroopa Liidu vahendite haldaja 
kinnitustel oleks soodne mõju, sest sellega suureneb lii kmesriikide vastutus.  
Riiklike kinnituste kasulikkuse küsimusele vastas jaatavalt kõikidest liikmesriikidest 
pisut üle poole.  Taani ja Ühendkuningriik – mõlemad osalevad riiklike kinnitustega 
tegelevas institutsioonidevahelises töörühmas – esitasid väiteid  riiklike kinnituste 
toetuseks.  Taani märkis:  
„Üks järeldusi oli see, et riiklike kinnituste eesmärk on saavutada suurem poliitiline 
vastutus, et tagada ELi vahenditest tehtavate riiklike maksete vigade parandamine.  
Meie Taanis leiame, et see on tähtis põhimõte, mida levitada, ning et soovitused 
annavad hea lähtepunkti riikidele, kellel ei ole selle jaoks veel mudelit kehtestatud.  
Taanis peetakse vastutavaks poliitilist tasandit, kuivõrd rahanduskomisjon esitab igal 
aastal ELi vahendite kasutamise kohta Taanis aruande... Sel viisil tagab Taani mudel 
vastutuse ELi vahendite kasutamise eest riigi poliitilisel tasandil”25. 
Ühendkuningriik väitis, et ta toetab töörühma soovitusi, ja märkis:  
„Tunneme rõõmu selle üle, et need soovitused on sobivalt paindlikud, v õimaldades 
võtta arvesse riiklikke asjaolusid ja protsesse, mis tähendab, et liikmesriikidele jääb 
sellise vabatahtliku dokumendi esitamisel kaalutlusõigus.  Meil on hea meel ka selle 
üle, et nendes soovitustes rõhutatakse hea aruandluse olulisust ELi vahen dite 
haldamise parandamisel”26. 
Teisalt kritiseeriti Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnituste puhul peamiselt 
asjaolu, et need ei too mingit lisaväärtust, sest olemasolevad süsteemid on piisavad, 
ning et need võivad suurendada halduskoormust27. 
Liikmesriig id, kes ei pooldanud riiklike kinnituste ideed (nt Läti ja Eesti), selgitasid, 
et need võivad kattuda teiste iga -aastaste aruannetega ja suurendada bürokraatiat28. 
Lisaks peeti riiklikke kinnitusi detsentraliseeritud riikides (Prantsusmaa) ja 
föderaalsetes riikides (Saksamaa) ebatõhusaks.  
Üsna suur osa liikmesriikidest (86  %) leidis, et kontrollikoja tehtud hindamise 
tulemused on kasulikud ning aitavad neil endil kinnitada ELi vahendite seaduslikku 
ja korrektset kasutamist. Slovakkia kinnitas:  
„Kontrollikoja  tehtav hindamine võib pakkuda olulisi stiimuleid nende riiklike 
eeskirjade läbivaatamiseks, mida kohaldavad ELi vahenditest makseid tegevad 
individuaalsed üksused.  Süsteemsete või horisontaalsete küsimuste hindamise 
tulemused on otsene ja väärtuslik ressu rss vajalike kohanduste tegemiseks ja 
parandusmeetmete rakendamiseks riigi tasandil”29. 
                                                 
24 Komisjoni talituste töödokument, lk  117. 
25 Komisjoni talituste töödokument, lk  102. 
26 Komisjoni talituste töödokument, lk  181. 
27 Komisjoni talituste töödokument – Saksamaa, Iirimaa, Belgia, lk  82, 111, 119.  
28 Komisjoni talituste töödokument – Läti ja Eesti, lk  123, 103.  
29 Komisjoni talituste töödokument, lk  169. 
 
 11 Ka Horvaatia märkis:  „Kontrollikoja hindamise tulemusi võetakse arvesse – need 
aitavad täiustada olemasolevaid õigusakte ja ELi vahendite kasutamiseks ette nähtud 
menetl usi”30. 
Juhtimiskontrollide täiustamise teemale reageeris 72  % liikmesriikidest positiivselt.  
Nii Tšehhi kui ka Hispaania31 väitsid, et olid koostanud juhtimiskontrollide 
täiustamiseks tegevuskavad, ning Hispaanias on „auditeerimisasutuse iga -aastastes 
kontr olliaruannetes märgitud veamäärad nende kavade rakendamise tulemusel 
märkimisväärselt langenud”.  
Luksemburg loetles meetmed, mida oli täiustatud ja mis hõlmasid toetusesaajaid 
kaasavaid töörühmi, suuniste kehtestamist ja kõikide tõendavate dokumentide 
sajaprotsendilist kontrollimist korraldusasutuses enne maksetaotluse esitamist 
komisjonile32. 
Läti väitis, et korraldusasutus koostab korrapäraselt sertifitseerimisasutusele 
tunnistuse ja et kehtestatud kontrollisüsteem on tugev.  Selle tulemusel on Läti saanud 
tühistada kahe toetusesaaja kuludeklaratsioonid ja edastada sellekohased juhtumid 
oma riigi pettusevastasele ametile33. 
Teised liikmesriigid teatasid, et nende kehtestatud kontrollisüsteemid on 
usaldusväärsed, mida kinnitas madal veamäär, ning seetõttu puud us vajadus 
täiustusteks.  Nii oli see Madalmaades ja Austrias34. 
Liikmesriikide vastused näitavad suuremat teadlikkust vajadusest vastutada, mis 
kajastub sellistes meetmetes nagu juhtimiskontrollide täiustamiseks võetud abinõud.  
Sellegipoolest tuntakse muret  Euroopa Liidu vahendite haldaja kinnituste ja riiklike 
kinnituste lisaväärtuse ning nendega kaasneva ülemäärase halduskoormuse pärast.  
 
3.3. LIIKMESRIIKIDE SUUREM  VASTUTUS TEEL TULEMU SLIKKUSEL PÕHINEVA 
TÖÖKULTUURI POOLE  
Kontrollikoda leidis oma 2013.  aasta aruandes, et programmitöö perioodil 2007 –
2013 keskenduti rohkem vajadusele kulutada ELi vahendeid kooskõlas eeskirjadega 
ja et tulemuslikkusele pöörati tähelepanu vähem35. 
 
Käesoleva aasta küsimustikus uuriti liikmesriikidelt, kuidas nad tagasid selle, et 
tulemuslikkust peeti ELi vahendite kasutamisel põhiteguriks, ning millised meetmed 
olid kehtestatud selleks, et teha seiret programmi ja projekti elluviimise üle . Valdav 
osa liikmesriikidest andis nendele kahe le küsimusele põhjalikud vastused.  
 
Paljud riigid tagavad tulemuslikkuse olulisuse  kriteeriumide , näitajate  ja 
hindamise  kasutamise abil . Madalmaad andsid teada, et ERFi puhul kasutatakse 
projektide väljavalimisel hindamiskriteeriume.  Need hõlmavad „panust  
rakenduskavva, uuenduslikkust, äristrateegia ja/või äriplaani kvaliteeti, projekti 
kvaliteeti ja jätkusuutlikkust.  Selle jaoks koostatakse ka ühiselt 
kontrollnimekirjad”36. 
                                                 
30 Komisjoni talituste töödokument, lk  90. 
31 Komisjoni talituste töödokument, lk  93, 177.  
32 Komisjoni talituste töödokument, lk  131. 
33 Komisjoni talituste töödokument, lk  121. 
34 Komisjoni talituste töödokument, lk  78, 136.  
35 Euroopa Kontrollikoja 2013.  aasta aruanne, lk  257. 
36 Komisjoni talituste töödokument, lk  136. 
 
 12  
Poola väitis, et kasutas 2007. –2013.  aasta maaelu arengu programmi alusel kaalutud  
kriteeriume ning et „valikukriteeriume kohaldatakse selle tagamiseks, et 
rahastamiseks valitakse välja projektid, mis aitavad kõige tõenäolisemalt saavutada 
maaelu arengu programmis sätestatud eesmärgid ja tulemused”.  Programmitöö 
perioodil 2014 –2020 koha ldatakse projektide väljavalimisel valikukriteeriume.  
Rumeenia (AM  POSCCE) kasutab hindamisel kombineeritult valikukoordinaatide 
võrku ja punktisüsteemi, tagades sel viisil, et rahalised vahendid eraldatakse kõige 
tulemuslikumatele projektidele37. Belgia (V alloonia) on moodustanud akadeemiliste 
ja tööstusringkondade sõltumatutest ekspertidest töökonna, et hinnata esitatud 
projektide kvaliteeti.  Nende projektide tulemuslikkust analüüsitakse ka SMART -
eesmärkide valguses38. 
 
Näitajaid kasutab mitu liikmesriiki.  Tšehhi on kehtestanud ühtlustatud alus -
/horisontaalsed eeskirjad, mis on olulised mitme rakenduskava jaoks, ja näitajate 
riiklike koodide loetelu, mis sisaldab näitajaid kõikide programmide tarvis, et jälgida 
nende edenemist. Hispaania viitab määrusele (EL ) nr  1306/2013, milles on 
kehtestatud näitajad Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) ning 
Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) vahendite hindamiseks ja seireks.  
 
Luksemburg kirjeldab selgelt, kuidas ta tagab selle, et tulemuslikkus jääks 
esmatähtsale kohale.  Luksemburg väidab, et korraldusasutus võtab rakenduskava 
elluviimise seirel aluseks selged ja korrapäraselt ajakohastatavad näitajad.  Nendest 
näitajatest antakse teada kommenteeritud aruandes.  Peale selle on projektide jaoks 
ette nähtud  taotlusvorm kujundatud viisil, mis võimaldab isegi projekti esitamise 
varajases etapis kontrollida, kas ESFi rakenduskava eesmärkide saavutamine projekti 
abil on tõenäoline.  
 
Seirevaldkonnas kuuluvad liikmesriikides kasutatavate kõige tavalisemate meetmet e 
hulka eduaruanded , kontrollimeetmed , hindamine  ja näitajate jälgimine . 
 
Malta esitab selged meetmed, mida ta seireks kasutab:  1) struktuurifondide 
andmebaasi toetusesaajate poolne korrapärane ajakohastamine, 2)  projekti 
eduaruannete esitamine korraldusas utusele kaks korda aastas, 3)  kohapealsed 
füüsilised kontrollid ning 4)  koosolekud kõikide asjaomaste pooltega, et arutada 
projekti edenemist39. 
 
Madalmaad, Austria, Läti ja Sloveenia viitavad kõik eduaruannetele või iga -
aastastele aruannetele ja ülevaadetele kui peamistele tulemuslikkuse 
seirevahenditele40. 
 
Taani (Taani põllumajandus - ja kalandusamet) annab teada oma ulatuslikest 
kehtestatud kontrollimeetmetest, mida kasutatakse ELi vahendite eraldamisel ühtse 
pindalatoetuse kavade ja muude toetus kavade alusel.  Need kontrollimeetmed 
hõlmavad nii haldus - kui ka füüsilisi kontrolle41. 
 
                                                 
37 Komisjoni talituste töödokument, lk  152. 
38 Komisjoni talituste töödokument, lk  80. 
39 Komisjoni talituste töödokument, lk  133–134. 
40 Komisjoni talituste töödokument, lk  77, 120, 136, 171.  
41 Komisjoni talituste töödokument, lk  98. 
 
 13 Bulgaaria (OPRD) loetleb oma kontrollimeetmed ja märgib, et finantstoetuse 
andmise lepingute üldtingimused sisaldavad järgmisi nõudeid: 1)  toetusesaaja peab 
teostama ja  dokumenteerima kolm investeeringu füüsilist seisundit käsitlevat 
kontrolli, 2)  toetusesaaja peab teavitama selliste kontrollide tulemustest lepingu 
sõlminud asutust ning 3)  toetusesaaja ei tohi anda üle lepingu alusel tehtud 
investeeringu toel ehitatud ra jatise omandiõigust.  
 
Tšehhi teatab, et jälgida tuleb vähemalt üht projekti näitajat ja et projektid, mille 
puhul näitajad puuduvad, on vastuvõetamatud.  
 
Kokkuvõttes on liikmesriigid kinnitanud oma pühendumist tulemuslikkusele.  
Varasematel programmitöö per ioodidel saadud õppetunnid ja välja selgitatud 
parimad tavad on sellel uuel programmitöö perioodil juba rakendust leidnud.  Tšehhi 
väidab, et ta näeb perioodiks 2014 –2020 ette uue arengu, mis hõlmab 
üksikasjalikumat projektikirjeldust, milles kajastuvad sel gelt projekti tõenäolised 
tulemused, samal ajal kui Eesti paneb erilist rõhku uue programmitöö perioodi 
tulemuslikkuse näitajatele.  
 
4. JÄRELDUS  
Oma aruandes 2013.  aasta kinnitava avalduse jaoks suhtub kontrollikoda endiselt 
kriitiliselt kvantifitseeritavate vigade suurde arvu koostöös liikmesriikidega toimuva 
eelarve täitmise valdkonnas.  Nagu 2012.  aastal, on kontrollikoda toonitanud, et suure 
osa vigadest mõjutatud tehingute puhul oli liikmesriikide ametiasutustel piisavalt 
teavet vigade  tuvastamiseks ja parandamiseks enne kulude hüvitamise taotlemist.  
Lisaks rõhutab kontrollikoda vajadust pöörata rohkem tähelepanu sellele, et piiratud 
vahenditega saadaks võimalikult head tulemused.  Kontrollikoda soovitab 
keskenduda rohkem tulemuslikkusel e. 
Oma vastustes kolmele küsimustikule esitasid liikmesriigid tõendeid oma tegevuse 
kohta, mille eesmärk on jätkuvalt vähendada vigu koostöös liikmesriikidega toimuva 
eelarve täitmise valdkonnas.  Mitu liikmesriiki on koostanud koos komisjoniga 
tegevuskavad  nii põllumajanduse kui ka ühtekuuluvuse valdkonnas.  Seoses 
hangetega tunnistasid paljud liikmesriigid, et seal esineb süsteemseid probleeme, ent 
samal ajal toonitasid nad, et võetud on rohkeid ennetus - ja parandusmeetmeid.  
Liikmesriigid on suurema vastutu se põhimõtte üldiselt omaks võtnud.  Euroopa Liidu 
vahendite haldaja kinnitustel leitakse üldjuhul olevat soodne mõju ning riiklikke 
kinnitusi, mis on küll vähem populaarsed, peetakse kasulikeks.  
Liikmesriikide pühendumist tulemuslikkusele võib näitlikustad a Taani 
lõppmärkusega:  
„Taani leiab, et ELi eelarve rahuldavaks täitmiseks on keskse tähtsusega tulemuste 
saavutamine.  Seepärast on oluline luua raamistik tulemustele keskenduva süsteemi 
jaoks, milles pööratakse rohkem tähelepanu ELi projektide tulemustele  ja mõjule.  
Meie Taanis arvame ka seda, et tuleb luua läbipaistvus seoses ELi vahendite 
pakutava lisaväärtusega.  Taani soovib, et arutelud tulemuste saavutamise üle aitaksid 
tugevdada seost tulemuste hindamise ja eri poliitikavaldkondade eelarvealase või 
õigusliku reguleerimise vahel”42. 
 
                                                 
42 Komisjoni talituste töödokument, lk  182.