ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Kahjuks ei pannud juba 2004. aastal tehtud komisjoni (Eurostati) hoiatus ega komisjoni selle valdkonna algatused, mis on esitatud komisjoni 22. detsembri 2004. aasta teatises „Euroopa rahandusstatistika juhtimisstrateegia” (2) , nõukogu teostama rahandusstatistika juhtimisraamistiku reforme, mis olid juba tol ajal hilinenud. Oleks meetmeid võetud õigeaegselt, oleks valitsussektori võlga puudutavate asjaomaste andmete esitamisel tehtud vead palju varem kindlaks tehtud ja sellest tulenevat kriisi oleks suudetud vähemalt piirata. Seetõttu on väga oluline anda komisjonile (Eurostatile) asjakohane pädevusraamistik, piisav personal ja võimalikult suur sõltumatus.

Kuigi fiskaalstatistika läbivaadatud haldusraamistik on üldjoontes hästi toiminud ja andnud kokkuvõttes rahuldavad tulemused valitsemissektori eelarvepuudujääki ja võlga kajastavate oluliste fiskaalandmete esitamise osas ning enamik liikmesriike on tõestanud oma usaldusväärse koostöö ja kvaliteetsete fiskaalandmete esitamise võimet , oleks tulnud kasutada varasemaid võimalusi komisjonile (Eurostatile) esitatavate andmete kvaliteedi ja ulatuse parandamiseks .

Fiskaalstatistika läbivaadatud haldusraamistik on üldjoontes hästi toiminud ja andnud kokkuvõttes rahuldavad tulemused valitsemissektori eelarvepuudujääki ja võlga kajastavate oluliste fiskaalandmete esitamise osas . Eelkõige on liikmesriigid valdavalt tõestanud oma usaldusväärse koostöö ja kvaliteetsete fiskaalandmete esitamise võimet.

Ent hiljutine areng liidus on selgelt näidanud, et praegune fiskaalstatistika haldusraamistik ei vähenda ikka veel vajalikul määral ohtu, et komisjonile võidakse tahtlikult edastada vigaseid või ebatäpseid andmeid.

Ent hiljutine areng on selgelt näidanud, et praegune fiskaalstatistika haldusraamistik ei vähenda ikka veel vajalikul määral ohtu, et komisjonile võidakse tahtlikult edastada vigaseid või ebatäpseid andmeid.

Sellega seoses peaks komisjonil (Eurostatil) olema lisaõigused kvaliteedihindamiseks vajaliku teabe kättesaamiseks suuremas ulatuses. On väga oluline, et liikmesriikidelt saadud andmed edastatakse õigeaegselt Euroopa Keskpanga statistika peadirektoraadile.

3. Metodoloogilised külastused on ette nähtud selleks, et jälgida menetlusi ja kontrollida arvepidamist, mis on tegelike esitatud andmete aluseks, ning selleks, et teha üksikasjalikke järeldusi esitatud andmete kvaliteedi kohta artikli 8 lõikes 1 sätestatu kohaselt.
A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus ja konsultatiivse töörühma arvamuses esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,
7)

Artikkel 17 asendatakse järgmisega: „Artikkel 17 Delegeeritud volituste rakendamine 1. Õigus võtta vastu artikli 5 lõikes 3 nimetatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile käesoleva määruse kohaldamisajaks. 2. Kohe, kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 3. Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 17 a ja 17 b sätestatud tingimusi. Artikkel 17 a Delegeerimise tagasivõtmine 1. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 5 nimetatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. 2. Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teatada teisele institutsioonile ja komisjonile mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mida ta soovib tagasi võtta, ja esitades tagasivõtmise võimalikud põhjused. 3. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituse delegeerimine. Otsus jõustub kohe või selles täpsustatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Artikkel 17 b Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine 1. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada kahe kuu võrra. 2. Kui pärast lõikes 1 osutatud tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval. Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne kõnealuse ajavahemiku möödumist juhul, kui nii Euroopa Parlament kui nõukogu on teatanud komisjonile, et ei kavatse vastuväiteid esitada. 3. Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes lõikes 1 osutatud ajavahemiku jooksul vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Institutsioon, kes delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitab, peab neid ka põhjendama.”
9)

Artikkel 22 asendatakse järgmisega: „Artikkel 22 Delegeeritud volituste rakendamine 1. Õigus võtta vasta artikli 7 lõikes 3 ja artikli 7 lõikes 7 nimetatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määruse kohaldamise ajaks. 2. Kohe kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 3. Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 22 b ja 22 c sätestatud tingimusi. Artikkel 22 a Delegeerimise tagasivõtmine 1. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 7 lõikes 3 ja artikli 7 lõikes 7 nimetatud volituste delegeerimise tagasi võtta. 2. Institutsioon, kes on alustanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, teatab sellest teisele seadusandjale ja komisjonile mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mida ta soovib tagasi võtta, ja esitades tagasivõtmise põhjused. 3. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või selles täpsustatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Artikkel 22 b Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine 1. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada kahe kuu võrra. 2. Kui pärast lõikes 1 osutatud tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning õigusakt jõustub selles sätestatud kuupäeval. Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ning see võib jõustuda enne nimetatud tähtaja möödumist, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on teatanud komisjonile, et nad on otsustanud vastuväiteid mitte esitada. 3. Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul vastuväiteid, siis õigusakt ei jõustu. Institutsioon, kes delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitab, peab neid ka põhjendama.”
8)

Artikkel 35 asendatakse järgmisega: „Artikkel 35 Delegeerimine 1. Komisjonile antakse käesoleva määruse kohaldamise ajaks õigus võtta vastu artikli 17 lõikes 2, artiklites 17a ja 21 osutatud delegeeritud õigusakte. 2. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 3. Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 35a ja 35b sätestatud tingimusi. Artikkel 35 a Delegeerimise tagasivõtmine 1. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 17 lõikes ja artiklis 21 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. 2. Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mida ta soovib tagasi võtta, ja tagasivõtmise võimalikud põhjused. 3. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Artikkel 35 b Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine 1. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda perioodi kahe kuu võrra. 2. Kui lõikes 1 osutatud tähtaja möödumisel ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning õigusakt jõustub selles sätestatud kuupäeval. Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne nimetatud tähtaja lõppu, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. 3. Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.”
Teisipäev, 19. oktoober 2010

P7_TC1-COD(2009)0051

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. oktoobril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr …/2010, millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2791/1999

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1236/2010) lõplikule kujule.)

LISA

Avaldused artikli 48 kohta

„ võtavad teadmiseks, et alusõigusakti vähemolulised sätted, mis praegu on toodud määruse artiklis 48 (volituste delegeerimine), võivad igal hetkel poliitilisest seisukohast muutuda kehtiva NEAFCi kontrollisüsteemi olulisteks säteteks, ning sellisel juhul mõistavad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon, et emb-kumb seadusandja – nõukogu või Euroopa Parlament – võivad viivitamata kasutada kas õigust esitada komisjoni delegeeritud õigusakti projekti suhtes vastuväiteid või võtta delegeeritud õigused tagasi vastavalt määruse artiklitele 46b ja 46c.”

„ mõistavad, et NEAFCi kontrollisüsteemi määrusesse vähemoluliste sätetena lisatud sätted, mis praegu on artiklis 48, ei tähenda iseenesest, et seadusandjad peavad neid sätteid automaatselt vähemolulisteks ka tulevastes määrustes.”

„ kinnitavad, et käesoleva määruse sätted ei piira institutsioonide võimalikke tulevasi seisukohti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 rakendamise kohta või üksikuid õigusakte, mis sisaldavad selliseid sätteid.”
Teisipäev, 21. september 2010

EÜ ja Pakistani vaheline tagasivõtuleping ***

P7_TA(2010)0323

Euroopa Parlamendi 21. septembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Pakistani Islamivabariigi vahelise riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise lepingu sõlmimise kohta (05942/2010 – C7-0264/2009 – 2009/0036(NLE))

2012/C 50 E/11

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

Teisipäev, 21. september 2010

LISA

EUROOPA KOMISJONI DEKLARATSIOON

Komisjon tuletab meelde, et ELi õigusaktides kohustatakse liikmesriike tagama, et liikmesriigi territooriumil asuvad kolmandate riikide kodanikud võivad soovi korral taotleda rahvusvahelist kaitset, ning et eelkõige aluslepingus, pagulase staatuse saamise miinimumnõuete direktiivis ja tagasisaatmisdirektiivis sätestatakse selgelt, et liikmesriigid peavad järgima mittetagasisaatmise põhimõtet kooskõlas oma rahvusvaheliste kohustustega.

Komisjon tuletab lisaks meelde, et ELi liikmesriigid on eelkõige kohustatud igal juhul tagama, et ei toimuks tagasisaatmist, mis rikuks Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 3 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 19 sätteid, milles kohustatakse liikmesriike tagama, et kedagi ei saadeta tagasi, kui on tõenäoline, et päritolu- või transiitriiki naasmisel satub ta tõsisesse ohtu.

Pakistan on aja jooksul andnud varjupaika enam kui kolmele miljonile Afganistani konflikti pagulasele, olles seega teinud pagulaste vastuvõtmiseks rohkem kui mitmed teised ÜRO liikmed. Komisjon tunnustab Pakistani sellealaseid saavutusi, kuid kutsub jätkuvalt Pakistani üles ratifitseerima Genfi pagulasseisundi konventsiooni (1951. aasta ÜRO pagulasseisundit käsitlev konventsioon ja selle 1967. aasta protokoll).

Komisjon kohustub korrapäraselt teavitama Euroopa Parlamenti kõigist sõlmitud ELi tagasivõtulepingutest. Komisjon kavatseb eelkõige

— anda Euroopa Parlamendile iga kuue kuu järel aru ELi tagasivõtulepingute rakendamise kohta, pidades eriti silmas ühiste tagasivõtukomiteede kestvat tegevust,
Kolmapäev, 22. september 2010

LISA

Komisjoni avaldus

„Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu taotlusele, mis käsitleb Euroopa Ravimiameti juhi palgaastet, ning selleks, et mitte edasi lükata selle olulise ettepaneku vastuvõtmist, avaldab komisjon uuesti teate Euroopa Ravimiameti juhi ametikoha täitmiseks palgaastmega AD15 varasema AD14 asemel.

Komisjon on seisukohal, et sobiv võimalus selle küsimuse arutamiseks on asutusi käsitleva institutsioonidevahelise töörühma raames toimuv horisontaalne arutelu ELi asutuste rolli üle. Arutelu selle punkti üle on avatud institutsioonidevahelise töörühma raames ja kui selle arutelu tulemusel jõutakse sobiva palgataseme osas teistsugusele järeldusele, võib selle järgmiste vabu ametikohti käsitlevate teadete avaldamise korral üle vaadata.”
Teisipäev, 21. september 2010

P7_TC1-COD(2009)0108

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. septembril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr …/2010, milles käsitletakse gaasivarustuse kindluse tagamise meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2004/67/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 994/2010) lõplikule kujule.)

Teisipäev, 21. september 2010

LISA

Komisjoni avaldus pikaajaliste varustuskindluse meetmete, sealhulgas gaasi tarneallikate ja tarneteede mitmekesistamise ning energiatõhususe alase piirkondliku ja rahvusvahelise koostöö kohta

Komisjon rõhutab, et ELi gaasi tarneallikate ja tarneteede mitmekesistamine on oluline nii üksikute liikmesriikide kui ka kogu ELi gaasivarustuse kindluse parandamiseks.

Tunnistades pikaajalise varustuskindluse strateegia väljatöötamise vajadust, võtab komisjon 2010. aasta lõpuks vastu laiaulatusliku energiainfrastruktuuri paketi, millega hinnatakse gaasiinfrastruktuuride arendamise prioriteete järgnevatel aastakümnetel ja teises strateegilises energiaülevaates esitatud prioriteetidega seoses saavutatud edu. Energiainfrastruktuuri paketiga määratletakse vahendid ja meetmed gaasiinfrastruktuuri investeeringute stimuleerimiseks, hõlmates eelkõige tarneteede mitmekesistamist, „gaasisaarte” integreerimist, veeldatud maagaasi hoidlaid ja ka ladustamisvõimsust.

Komisjon toetab ka kõigi tasandite sidusrühmade – liikmesriikide, sõltumatute reguleerivate asutuste, gaastööstuse ja tarbijate – tihedat koostööd piirkondlike algatuste vallas 2010. aastal avaldab komisjon teatise piirkondlike algatuste kohta, et anda suuniseid, kuidas kõige paremini saavutada edu ja olemasolevaid piirkondlikke koostööalgatusi edasi arendada. Tihe piirkondlik koostöö on täielikult toimiva energia siseturu saavutamiseks esmatähtis. Piirkondlikke algatusi käsitleva teatisega tehakse ettepanekuid ühiste eesmärkide ja parimate tavade kohta.

Lõpuks tunnustab komisjon energiatõhususe olulist rolli pikaajalise energiavarustuse kindluse tagamisel. Komisjon jätkab tiheda koostöö arendamist kolmandate riikidega, et energiasäästustrateegiate alase teabevahetuse, energiatõhusate tehnoloogiate alaste teadusuuringute ja parimate tavade vahetuse abil edendada energiatõhusust nii rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse kui ka kahepoolsete kokkulepete kaudu.

Komisjoni avaldus konkurentsi kohta seoses põhjendusega 45

Komisjon leiab, et põhjenduses 45 osutatud viide konkurentsimoonutustele hõlmab kõiki konkurentsi piiramise vorme, sealhulgas eelkõige lepingute piiravaid klausleid, näiteks sihtkohaklausleid.

Komisjon kinnitab samuti, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 101 kohaldavad põhjenduses 45 osutatud tingimuste suhtes vajaduse korral kas komisjon või üks või mitu liikmesriikide pädevat konkurentsiasutust kooskõlas nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (1).

(1) ELT L 1, 4.1.2003, lk 1.
Kolmapäev, 22. september 2010

P7_TC1-COD(2009)0161

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. septembril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/…/EL, millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2010/78/EL) lõplikule kujule.)

Kolmapäev, 22. september 2010

LISA

Komisjoni avaldused

Raamdirektiiv / kohandamine Lissaboni lepinguga

Finantsinstrumentide turgude direktiiv: „Komisjon vaatab praegu läbi finantsinstrumentide turgude direktiivi ja esitab vajaduse korral direktiivi parandusettepanekud. Sellega seoses uurib komisjon muu hulgas kauplemiseelse ja kauplemisjärgse läbipaistvuse suurendamise viise, sh eeskirju ja korda, mida nõutakse reguleeritud turgude puhul, ning vajalikke muudatusi direktiivi kohandamiseks Lissaboni lepinguga.”

Turu kuritarvitamist käsitlev direktiiv: „Komisjon vaatab praegu läbi turu kuritarvitamist käsitlevat direktiivi. Sellega seoses uurib komisjon muu hulgas vajalikke muudatusi direktiivi kohandamiseks Lissaboni lepinguga.”

Finantskonglomeraatide direktiiv: „Komisjon vaatab praegu läbi finantskonglomeraatide direktiivi. Sellega seoses uurib komisjon muu hulgas vajalikke muudatusi direktiivi kohandamiseks Lissaboni lepinguga.”

Avaldus läbipaistvuse direktiivi tehtava üldise muudatuse kohta / teabe edastamine riikide kaupa

„Komisjonil on kavas koostada teatis, milles hinnatakse, kas on asjakohane nõuda, et teatavad emitendid, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele ja kes koostavad konsolideeritud aastaaruandeid, avaldaksid majandusaasta aruandes olulist finantsteavet oma tegevuse kohta kolmandates riikides. Teatises võiks kindlaks määrata, millist tüüpi emitentide suhtes nõue kehtiks, milline finantsteave oleks oluline investoritele ja teistele sidusrühmadele ning kuidas tuleks seda teavet esitada. Komisjon võiks võtta asjakohaselt arvesse Rahvusvahelise Raamatupidamisstandardite Nõukogu selles vallas tehtud tööd. Komisjonil on kavas koostada teatis 30. septembriks 2011, olles enne konsulteerinud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusega. Teatises võiks käsitleda ka kõnealuste meetmete võimalikku mõju ning teatist võiks võtta arvesse direktiivi 2004/109/EÜ läbivaatamisel.”
1.

Artikli 7 lõike 1 punktis c osutatud kaaluteguri väärtus sätestatakse käesoleva lisa punkti 2 kohaselt arvutatud kalde põhjal järgmiselt: a) kui kalamarja tootluse kolme viimase uuringu indeksite kalle on väiksem kui – 1,5 või sellega võrdne, on kaaluteguri väärtus 0; b) kui kalamarja tootluse kolme viimase uuringu indeksite kalle on suurem kui – 1,5 ja väiksem kui 0, on kaaluteguri väärtus 1 – (– 2/3 * kalle); c) kui kalamarja tootluse kolme viimase uuringu indeksite kalle on suurem kui 0 või sellega võrdne, on kaaluteguri väärtus 1 + (0,8 * kalle); d) kui kalamarja tootluse kolme viimase uuringu indeksite kalle on suurem kui 0,5, on kaaluteguri väärtus 1,4.
(3)

Seoses liidu poliitikaga aidata energia tootmisel kasutada taastuvaid ja madala süsinikusisaldusega fossiilkütuseid peaksid liikmesriigid esitama kava selliste meetmete võtmiseks, mille eesmärk on leevendada söe kasutamise keskkonnamõju, näiteks energiatõhususe, taastuvenergia või süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise valdkonnas. See kehtiks kõigi söeliikide ja igasuguste ressursside kohta. Tuleks siiski tunnistada, et subsideeritud söe asendamine subsideerimata söega ei too kaasa olulist kasu keskkonnakaitse seisukohast.
Uut käibemaksustrateegiat käsitleva konsultatsiooni käigus on kavas arutada uut korda ja sellega seotud ühtlustamist, kuid oleks enneaegne määrata kindlaks harilik maksumäär või kaaluda alammäära muutmist, enne kui on teada konsultatsiooni tulemused. Uues käibemaksustrateegias tuleks keskenduda käibemaksueeskirjade uuendamisele selliselt, et sellega edendatakse aktiivselt siseturu eesmärke. Uue käibemaksustrateegia eesmärk peaks olema halduskoormuse vähendamine, maksutõkete kõrvaldamine ja ärikeskkonna parandamine, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega tööjõumahukate ettevõtjate jaoks, tagades seejuures pettustevastase süsteemi tugevuse.

Uut käibemaksustrateegiat käsitleva konsultatsiooni käigus on kavas arutada uut korda ja sellega seotud ühtlustamist, kuid oleks enneaegne määrata kindlaks harilik maksumäär või kaaluda alammäära muutmist, enne kui on teada konsultatsiooni tulemused.

(5) Seega on asjakohane säilitada praegune hariliku maksumäära miinimumtase 15 % piisavalt pikaks ajaks, et tagada õiguskindlus ning et küsimust oleks võimalik põhjalikumalt uurida.
(3)

Artiklit 57 muudetakse järgmiselt: (a) lõiget 1 muudetakse järgmiselt: (i) punkt l asendatakse järgmisega: „(l) avaliku ligipääsuga ravimiandmebaasi loomine kõigis liidu ametlikes keeltes, ajakohastamise tagamine ning haldamine ravimifirmade ärihuvidest sõltumatult. Andmebaas lihtsustab juba pakendi infolehtedele lubatud teabe otsimist, see sisaldab jaotist laste ravimiseks loa saanud ravimite kohta ning üldsusele antav teave on sõnastatud kohasel ja arusaadaval viisil ning mõeldud tavakodanike jaoks;”; (ii) lisatakse järgmised punktid: „u) retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta üldsusele antava teabe suhtes arvamuste esitamine; v) olemasolevate sõltumatute ja usaldusväärsete terviseteabe allikate edendamine. ”; (b) lõiget 2 muudetakse järgmiselt: (i) esimene lõik asendatakse järgmisega: „2. Lõike 1 punktis l osutatud andmebaas sisaldab ravimi omaduste kokkuvõtteid, pakendi infolehte patsiendi või kasutaja jaoks ning märgistusel esitatud teavet. Andmebaasi arendatakse järgukaupa, eelistades ravimeid, millele on luba antud vastavalt käeolevale määrusele, ja neid, millele on luba antud vastavalt direktiivi 2001/83/EÜ III jaotise 4. peatükile ja direktiivi 2001/82/EÜ III jaotise 4. peatükile. Andmebaasi laiendatakse edasi nii, et see hõlmab kõiki liidus turule lastud ravimeid. Kõnealuse andmebaasi kasutamist propageeritakse aktiivselt ELi kodanike seas.”; (ii) lisatakse neljas lõik: „Riiklikud asutused edastavad müügiloa omanike esitatud teabe, mille riiklikud asutused on heaks kiitnud, ametile ja see teave sisestatakse avaliku ligipääsuga andmebaasi, millele on osutatud esimeses lõigus.”.