ET Euroopa Liidu Teataja C 2/7

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2015/C 2/04)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

„GLÜCKSTÄDTER MATJES”

EÜ nr: DE-PGI-0005-01112 – 17.5.2013

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus

„Glückstädter Matjes”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Saksamaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.7. Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetusega „Glückstädter Matjes” tähistatakse traditsiooniliselt käsitsi valmistatud, enamasti fileeritud, aga vahel ka fileerimata heeringat (Clupea harengus), mis on kergsoolatud ja luude küljes laagerdunud tänu kalas sisalduvatele ensüümidele. Fileed on rasvaselt läikivad helehallikaspruunid – ülaosal naha tõttu hõbeja ning alumisel küljel luude laagerdumisest tingitult punaka värvusega. Toorainena kasutatud heeringa suurusest ja kaalust olenevalt on fileede kaal 30–50 g ja pikkus 14–17 cm. Toodet „Glückstädter Matjes” süüakse enamasti külmroana, see on hammustades pehme ja õrn. Matjes on ebatüüpilise, kergelt soolase nüansiga ning kergsoolaheeringale iseloomuliku aromaatse maitsega, mis meenutab külma, värsket, aga mitte toorest kala. Toodet „Glückstädter Matjes” müüakse tarbijatele, toitlustusettevõtjatele ja kaubandusele värskelt jahutatud fileedena. Fileerimata toodet „Glückstädter Matjes” ostavad kalakaupmehed ja toitlustusettevõtjad selleks, et ise kala töödelda.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toodet „Glückstädter Matjes” valmistatakse eranditult heeringast (Clupea harengus). Toote „Glückstädter Matjes” valmistamiseks toorainena kasutatavaid heeringaid püütakse tavapäraselt Põhjamere kesk- ja põhjaosas. Töötlemata heeringad sügavkülmutatakse vahetult pärast püüki.

Matjese tootmiseks valitakse välja ajavahemikul mai lõpust juuli alguseni püütud kalad, mis tänu loomulikule elutsüklile on piisava rasvakihiga, kuid veel ilma väliselt nähtava niisa või marjata.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Heeringate rookimine ja laagerdamine ning järgnev töötlemine fileedeks toimub eranditult määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

—

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta

—

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Glückstadti linna halduspiirkond Schleswig-Holsteini liidumaal.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Glückstadt on Schleswig-Holsteini liidumaal Elbe jõe alamjooksul asuv sadamalinn.

„Glückstädter Matjes” on toode, mille valmistamise traditsioon on kestnud pikka aega. Käsitsi valmistamise meetod (luude küljes laagerdamine üksnes soola ja kalale omaste ensüümidega, kalanaha ja kalaluu eemaldamine ning fileede viimistlemine) tuleneb Glückstadti matjese tootmise tänapäevani säilinud traditsioonist ning on toote „Glückstädter Matjes” omaduste kujunemise eeltingimus.

Matjese valmistamise traditsioonile pandi alus 1893. aastal koos Glückstadti heeringapüügi algusega, kui linnale kuuluv esimene heeringapüügilüüger „Tümmler” jõudis 15. juulil 1894 pärast kaheksa nädalat kestnud püügireisi Glückstadti tagasi – trümmis esimest korda 150 tünni matjest (Detjens, Willy: Unserem lieben Professor Detlefsen zum Gedächtnis (Meie armsa õpetaja Detlefseni mälestuseks), kogumikus: 64. Jahresbericht der Vereinigung ehemaliger Primaner des Gymnasiums zu Glückstadt von 1887, (Glückstadti gümnaasiumi endiste gümnasistide ühenduse 64. aastakogumik), Glückstadt 1957, lk 4, rida 52 jj). Sellest traditsioonist annab tunnistust ka tünnitäie toote „Glückstädter Matjes” üleandmine 21. juunil 1957 tol ajal ametis olnud Saksamaa Liitvabariigi kantsler Theodor Heussile Glückstadtis toimunud Saksa heeringapüügile pühendatud festivali „Matjestag” (matjesepäev) raames (Kaufholz, Heinz: „Ein Fässchen „Glückstädter Matjes” für Heuss” (Heussile tünnike toodet „Glückstädter Matjes”), väljaandes: Glückstädter Monatsspiegel, juunikuu number 2008, lk 15).

Erilise traditsioonilise käsitsitöö säilimine ning asjaolu, et toote laagerdamisel, värvuse ja maitse kujundamisel või konservimisel on loobutud masinate kasutamisest, tagavad Glückstadtis toodetava matjese erikvaliteedi.

5.2. Toote eripära

Toode „Glückstädter Matjes” valmib käsitsitööna üksnes soolast ja heeringast, millest on eemaldatud ensümaatilise laagerdumise jaoks ebaoluline sisikond; laagerdumise soodustamiseks ei kasutata ühtegi lisaainet. Rookimata heeringad sügavkülmutatakse igal aastal vaid mõni nädal kestva püügiperioodi jooksul ja nii on Glückstadti kohalikel tootjatel võimalik sellist kala kogu aasta vältel töödelda värskeks fileeks. Pärast ülessulatamist eemaldatakse sisikond lahtilõigatud kurgualuse kaudu või koos peaga sellisel viisil, et soole ja lukutiripiku ümbruses säilivad kõhunääre ja selle ensüümid. Roogitud ja soolatud heeringad pannakse tünnidesse, kus nad laagerduvad tänu kalale omastele ensüümidele ja kalasse jäetud luudele. Heeringast luude eemaldamine ja filee valmistamine toimub käsitsi. Toode „Glückstädter Matjes” erineb tööstuslikult toodetud matjesest ja sellelaadsetest toodetest eelkõige maitse ja konsistentsi poolest. Toode „Glückstädter Matjes” on kergsoolaheeringale iseloomuliku aromaatse ja mahedalt soolaka maitsega. Hammustamisel on kalaliha eriti pehme ja õrn, ilma et see oleks seejuures puderjas. Luude küljes laagerdumise tõttu on fileede alumine külg punakas. Matjesefileed „Glückstädter Matjes” süüakse nii kukli- kui musta leiva kattena ning taldrikul serveeritava roana, mille juurde kuuluvad eri lisandid ja kastmed.

Toode „Glückstädter Matjes” on vähemalt Põhja-Saksamaal tuntud ja erilise mainega, mis põhineb heeringa päritolul ja Glückstadtis tänaseni kasutataval töötlemisviisil. Toote eriline tuntus põhineb määratletud geograafilises piirkonnas aastakümneid kestnud matjesetootmise traditsioonil. Glückstadti linnapea dr Manfred Bruhn algatas 1968. aastal iga aasta juunis toimuva festivali „Glückstädter Matjeswochen” (Kaufholz, Heinz jt, ning „Heringsfang, harte Knochenarbeit” (Heeringapüük – ränk töö), väljaandes: Glückstädter Monatsspiegel, juunikuu number 2005, lk 7). Tänu sellele neli päeva kestvale, matjesele pühendatud rahvapeole on „Glückstädter Matjes” saanud väga populaarseks ja toote tuntus aina kasvab. Festivali „Glückstädter Matjeswochen” avamispidustustele saabuvad tavapäraselt külalised Schleswig-Holsteini, Hamburgi ja Alam-Saksi liidumaalt, aga ka selle toote andunud austajad Saksamaa muudest osadest. Tänu festivalil „Glückstädter Matjeswochen” algatatud retseptivõistlustele on välja nuputatud suur hulk roogi ja retsepte, mille puhul kasutatakse või töödeldakse toodet „Glückstädter Matjes”.

Toodet „Glückstädter Matjes” turustatakse piirkondliku eriroana peamiselt Schleswig-Holsteini, Hamburgi ja Alam-Saksi liidumaa toidukaubanduses. Seda erirooga saadetakse postimüügi kaudu kogu aasta vältel üha enam ka toitlustusettevõtjatele ja kodudesse. Toote „Glückstädter Matjes” laialdane tuntus ja suurepärane maine leidsid kinnitust 2008. aastal tehtud esinduslikus tarbijaküsitluses (dr Adriano Profeta: Gutachten zur Schutzwürdigkeit der Bezeichnung „Glückstädter Matjes” gemäß der Verordnung (EG) Nr. 510/06 als g.g.A., (Arvamus toote „Glückstädter Matjes” kui kaitstud geograafilise tähise kaitse kohta vastavalt määrusele (EÜ) nr 510/2006), Freising 2008). Glückstadti linna ja toote „Glückstädter Matjes” tuntus on omavahel tugevasti seotud.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Filee „Glückstädter Matjes” maitse, konsistents ja välimus põhineb Glückstadtis tänase päevani kasutataval traditsioonilisel valmistamismeetodil. Toote suurepärane maine on tingitud asjaolust, et Glückstadtis ei kasutata matjese tootmisel tööstuslikku, lihtsustatud töötlemis- ja laagerdamisviisi. Tarbijad oskavad ka seda hinnata, et toote „Glückstädter Matjes” käsitsi valmistamisele kulub oluliselt rohkem aega. Lisaks sellele on Glückstadti linn ja matjesetootjad aastakümnete vältel populariseerinud selle traditsioonilise toote eripära. Tarbijate hulgas väga nõutud toode „Glückstädter Matjes” on sügavalt juurdunud Glückstadti linna kultuurielus. Nii on see toode muutunud piirkondliku söögikultuuri osaks ning on eriroana saavutanud piirkondliku ja rahvusvahelise tuntuse.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/40833

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) Vt joonealune märkus 2.