SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Nõukogu võttis 28. septembril 2021 vastu otsuse, millega volitatakse Euroopa Komisjoni alustama läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi valitsuse vahelise kalandusalase partnerluslepingu uue protokolli üle ning vajaduse korral püügitegevuse katkemise vältimiseks pikendama piiratud ajaks lepingu praeguse protokolli (edaspidi „2017.–2021. aasta protokoll“) kehtivusaega, mis lõppes 7. detsembril 2021. Nõukogu otsuses on sätestatud, et juhul, kui Euroopa Liidu ja Mauritiuse valitsuse vahelise kalandusalase partnerluslepingu uue protokolli üle peetavad läbirääkimised võtavad oodatust rohkem aega ning selleks, et vältida püügitegevuse katkemist, peaks komisjonil olema võimalik leppida Mauritiuse Vabariigi valitsusega kokku 2017.–2021. aasta protokolli kehtivusaja pikendamises piiratud ajaks, kuid mitte rohkem kui kuueks kuuks, jätkates samal ajal püüdlusi jõuda kooskõlas otsuses seatud eesmärkidega kokkuleppele uue protokolli suhtes. Praeguste piirangute tõttu sai läbirääkimiste esimese vooru pidada 6. detsembril 2021 Brüsselis ja Port Louisis (Mauritiuse Vabariik) videokoosoleku vormis. Kohtumisel jõudsid Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi läbirääkijad järeldusele, et läbirääkimiste keerukuse tõttu on läbirääkimiste lõpuleviimiseks vaja mitut vooru. Seepärast leppisid pooled kokku 2017.–2021. aasta protokolli kehtivusaja pikendamises kuni kuueks kuuks vastavalt nõukogu antud volitustele. Pikendamine on sätestatud kirjavahetuse vormis sõlmitud kokkuleppes, mis parafeeriti 6. detsembril 2021. Otsuse eesmärk on anda luba sõlmida kirjavahetuse vormis kokkulepe, mis võimaldab pikendada 2017.–2021. aasta protokolli kehtivusaega maksimaalselt kuueks kuuks. Kirjavahetuse vormis kokkuleppe eesmärk on pikendada 2017.–2021. aasta protokolli kohaldamisaega ja säilitada Euroopa Liidu laevadele võimalus Mauritiuse vetes kala püüda järgides teadusnõuandeid ja vastavalt India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) soovitustele kasutamata ülejäägi piires. Lisaks on eesmärk tihendada Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi valitsuse koostööd, et luua mõlema osalise huvides partnerlusraamistik säästva kalanduspoliitika ja kalavarude vastutustundliku kasutuse arenguks Mauritiuse Vabariigi kalapüügipiirkonnas.

2017.–2021. aasta protokolliga lubati ELi laevastikul püüda Mauritiuse vetes tuuni ja tuunilaadseid liike püügivõimalusega hinnanguliselt 4 000 tonni aastas. Kirjavahetuse vormis kokkuleppega, millega pikendatakse protokolli kehtivusaega kuni kuue kuu võrra, nähakse ette, et soovituslik kalapüügivõimalus on 2 000 tonni ja kalapüügipiirkonnale juurdepääsuks ette nähtud ELi rahalist toetust tuleb vastavalt kohandada, nagu on sätestatud käesoleva seletuskirja punktis 4.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Kooskõlas kalanduspoliitika reformi prioriteetidega jätkatakse kirjavahetuse vormis kokkuleppega, millega pikendatakse 2017.–2021. aasta protokolli kohaldamist, ELi laevadele kalapüügivõimaluste pakkumist Mauritiuse vetes, tuginedes parimatele kättesaadavatele teaduslikele nõuannetele ja järgides IOTC soovitusi. Kokkulepe võimaldab Euroopa Liidul ja Mauritiuse Vabariigil teha tihedamat koostööd, et edendada kalavarude vastutustundlikku kasutamist Mauritiuse vetes, ja toetada Mauritiuse Vabariigi valitsust kalandussektori arendamisel, mis on mõlema poole huvides. Lisaks on jätkuv koostöö Mauritiusega strateegilise tähtsusega liitude ja ELi positsiooni jaoks piirkonnas ja eelkõige India Ookeani Tuunikomisjonis.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Kirjavahetuse vormis kokkulepe, millega pikendatakse 2017.–2021. aasta protokolli kehtivusaega, on osa ELi välistegevusest seoses AKV riikidega ning vastab eelkõige liidu eesmärkidele austada demokraatlikke põhimõtteid ja inimõigusi.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Valitud õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise leping, mille artikli 43 lõikega 2 on kehtestatud ühine kalanduspoliitika ja artikli 218 lõike 6 punktidega a ja v on kehtestatud lepingute sõlmimise kord liidu ja kolmandate riikide vahel.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas.

•Proportsionaalsus