SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

Enne 1982. aastat peeti Gröönimaad Taani kaudu Euroopa Liidu (ELi) osaks, millest tulenevalt võisid ELi laevad Gröönimaa vetes kala püüda. Pärast 1982. aastat lahkus Gröönimaa EList ja temast sai Gröönimaa lepingu alusel assotsieerunud ülemeremaa ja -territoorium. Lepingus rõhutati vajadust säilitada tihedaid suhteid ELi ja Gröönimaa vahel, eelkõige Gröönimaa arenguvajaduste tagamist ja ELi kalapüügiõigusi.

13. märtsil 1984 allkirjastati kalanduskokkulepe. Pärast neljanda kalandusprotokolli vahearuannet jõudis Euroopa Ülemkogu (2003) järeldusele, et kokkuleppes tuleks arvesse võtta kalanduse olulisust ja struktuurilisi arenguprobleeme Gröönimaal. ELi, Gröönimaa ja Taani ühisdeklaratsioonis määrati kindlaks uue partnerluse ühised eesmärgid ning see oli poliitiline alus nõukogu otsusele 2006/526/EÜ, millega määrati kindlaks poolte koostöö raamistik ajavahemikuks 2007–2013. Nõukogu otsuses 2006/526/EÜ kindlaks määratud partnerlus lõppeb 31. detsembril 2013.

Piiramata olemasolevat ELi ja Gröönimaa vahelist kalandusalast partnerluskokkulepet, õigustavad Gröönimaa suurenenud geostrateegiline tähtsus, Arktika piirkonna tähtsus ELile ja selle kliimast tulenev suurem juurdepääsetavus ning Gröönimaa struktuuriline nõrkus kõnealustele arengutele reageerimiseks uue õigusakti koostamist.

Euroopa Liidu, Gröönimaa ja Taani vaheline partnerlus soodustab kõnealuse otsusega kehtestatud eesmärkide ja koostöövaldkondade alast konsulteerimist ja poliitilist dialoogi. Eelkõige määratakse partnerlusega kindlaks mõlema partneri ühiste huvidega seotud küsimustes peetava poliitilise dialoogi raamistik, mis tagab aluse ulatuslikuks koostööks ja dialoogiks näiteks järgmistes valdkondades:

- ülemaailmsed küsimused, nagu energeetika, kliimamuutused ja keskkond, loodusvarad, kaasa arvatud toorained ning välja arvatud kalandustooted, meretransport, teadusuuringud ja uuendustegevus.

- Arktika-küsimused Euroopa Liitu huvitavates valdkondades.

Partnerluse erieesmärgid on järgmised:

- aidata Gröönimaal lahendada oma peamisi probleeme, mis tulenevad eelkõige vajadusest mitmekesistada jätkusuutlikult majandustegevust, suurendada oma tööjõu (sh teadlaste) oskusi ning täiustada info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate valdkonnas Gröönimaa infosüsteeme.

- parandada Gröönimaa haldusasutuste suutlikkust paremini sõnastada ja rakendada riiklikku poliitikat, eelkõige artikli 4 lõikes 2 viidatud programmdokumendis kindlaks määratud ühist huvi pakkuvates koostöövaldkondades.

Partnerluse koostöövaldkonnad on järgmised:

1. haridus ja koolitus, turism ja kultuur;

2. loodusvarad,[1] sh toorained;

3. energeetika, kliima, keskkond ja bioloogiline mitmekesisus ehk elurikkus;

4. rahvusvaheline koostöö Arktika-küsimustes, näiteks Arktika Nõukogu, meretransport ja loodusvarade kasutamine;

5. sotsiaalvaldkond, tööjõu liikuvus, sotsiaalkaitse süsteemid, toiduohutuse ja toiduga kindlustatuse küsimused;

6. teadusuuringud ja uuendustegevus sellistes valdkondades nagu energeetika, kliimamuutused, vastupidavus katastroofidele, loodusvarad, sh toorained, ning eluressursside säästev kasutamine.

Uue partnerlusega püütakse samuti reageerida ELi ja Gröönimaa vajadusele tegeleda ühiselt ülemaailmsete väljakutsetega, nagu kliimamuutused ja keskkond, meretransport, teadusuuringud ja arendustegevus. Lisaks sellele aidatakse partnerlusega kaasa Gröönimaa majanduse struktuuriliselt nõrkade külgede kõrvaldamisele, tagades kohase raamistiku pädevatele asutustele selliste põhimõtete koostamiseks ja rakendamiseks, mille tulemusena muutuks majandus mitmekesisemaks.

2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

Komisjon konsulteeris üldsusega ELi välistegevuse tulevase rahastamise asjus 26. novembrist 2010 kuni 31. jaanuarini 2011. Enamik vastajatest kinnitab, et ELi rahalisest sekkumisest tuleneb märkimisväärne lisaväärtus peamistes poliitikavaldkondades, mida toetatakse ELi välistegevuse rahastamisvahendite kaudu[2].

Üle kahe kolmandiku vastajatest usuvad, et ELi huve võetakse tema välistegevuses piisavalt arvesse ning et välistegevus peaks suuremal määral põhinema ELi väärtustel ja põhimõtetel ning partnerriikide arengueesmärkidel. ELi rahastamisvahendite geograafiliste piiride suuremat paindlikkust toetab märkimisväärne enamik vastajatest piirkondadevahelistele probleemidele reageerimise meetodina.

ELi ning ülemeremaade ja -territooriumide koostöö kohta on tehtud mitu hindamist ning lisaks sellele konsulteeriti sidusrühmadega. Selles kontekstis korraldas Euroopa Komisjon üldsusega konsulteerimise, mis kestis 2008. aasta juulist oktoobrini[3] ning mis hõlmas sidusrühmade konverentsi Brüsselis 2008. aasta oktoobris[4]. Samuti koostati ELi ja Gröönimaa 2007.–2013. aasta partnerluse vahearuanne (mis on lõpuleviimisel), millest nähtus, et praeguse õigusakti tulemused olid positiivsed.

Tehtud mõju hindamise raames kaaluti uue partnerluse jaoks kolme poliitikavalikut.

7. Valik, mille korral partnerlus Gröönimaaga puudub.

8. Valik, mille korral säilitatakse praegune olukord.

9. Läbivaadatud partnerluse valik, mille korral võetakse arvesse Gröönimaa geostrateegilist tähtsust ülemaailmsete küsimuste (näiteks globaalne soojenemine, loodusvarad, sh toorained) kontekstis ja Gröönimaaga seotud rahvusvahelise teadlikkuse tekkimist, võimaldades samal ajal ELil täielikult edendada oma huve ja poliitikat välisriikides.

Käesolev ettepanek põhineb kirjeldatud kolmandal poliitikavalikul.

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

Gröönimaa suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 198–204 kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Gröönimaa suhtes kehtiva erikorra protokolli (protokoll nr 34) erisätetega.

Globaliseerunud keskkonnas muutuvad ELi eri sisepoliitikavaldkonnad (kliimamuutused, keskkond, Arktika-poliitika, energeetika, ränne, toorained, uuendustegevus jne) üha enam ELi välistegevuse osaks ning kooskõlas komisjoni teatisega „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” ja Euroopa Liidu toimimise lepinguga tuleb sise- ja välistegevust vastastikku tugevdada.

Ülemaailmsed küsimused, näiteks kliimamuutuste suurenev mõju inimtegevusele ja keskkonnale, meretransport, loodusvarad, sh toorained, ning teadusuuringud ja uuendustegevus, on suurendanud Gröönimaa geostrateegilist tähtsust. Lisaks sellele oleks ELi Arktikaga seotud probleeme (sh kliimamuutuste mõju) võimalik paremini lahendada uue ja tõhustatud partnerluse teel Arktika piirkonnas asuva territooriumiga, mis on peaaegu sama suur kui Euroopa, kuid hõredalt asustatud.

Käesolev ettepanek vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 5 nõuetele selles osas, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid on järgitud ning nende alusel on vajalik tegevus ELi tasandil.

Hoolimata asjaolust, et Taani toetab igal aastal Gröönimaad ligikaudu 450 miljoni euroga, ei toeta Taani ühtegi kindlat strateegiat, vaid Gröönimaa süsteemi tervikuna. ELi toetust hakatakse andma riiklikele strateegiatele, mille algatab, võtab vastu ja rakendab Gröönimaa valitsus ja mis võimaldaksid mõlema poole strateegiliste huvidega seotud laiemat dialoogi.

Rahastamisotsuses käsitletud abi andmise viis hõlmab peamiselt eelarvetoetust, mis eeldab korrapärast dialoogi asjaomaseks ajavahemikuks kokku lepitud strateegiate raames valitud peamis(t)es valdkonnas/valdkondades.

4. MÕJU EELARVELE

Komisjoni teatises Euroopa Liidu edasise finantsraamistiku kohta on rubriigi 4 („EL kui ülemaailmne partner”) real „muud” ette nähtud 217,8 miljonit eurot partnerluseks Gröönimaaga pärast 2013. aastat.

2011/0410 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Gröönimaa ja Taani Kuningriigi vahelisi suhteid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 203,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[5],

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele,

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

10. Vastavalt 1. veebruaril 1985 jõustunud lepingule, millega muudetakse Euroopa ühenduste asutamislepinguid Gröönimaa suhtes[6] (edaspidi „Gröönimaa leping”), ei kohaldata Gröönimaa suhtes enam Euroopa Liidu toimimise lepingut, vaid ta assotsieeritakse Euroopa Liiduga kui üks ülemeremaadest ja -territooriumidest, kuna tegu osaga ühest liikmesriigist.

11. Gröönimaa lepingu preambulis tunnistatakse, et tuleks võtta meetmeid, mis võimaldavad säilitada lähedasi ja kestvaid sidemeid liidu ja Gröönimaa vahel, ning võtta arvesse vastastikuseid huvisid, eriti Gröönimaa arenguvajadusi, ning et Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandas osas sätestatud ülemeremaid ja -territooriume käsitlev kord on sobiv raamistik kõnealuste suhete jaoks.

12. Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 198 on assotsieerimise eesmärk edendada ülemeremaa ja -territooriumide majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning luua tihedad majandussidemed nende ja Euroopa Liidu kui terviku vahel. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 204 kohaselt kohaldatakse Gröönimaa suhtes artikleid 198–203 kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Gröönimaa suhtes kehtiva erikorra protokolli (protokoll nr 34) erisätetega.

13. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 198–202 sätestatud põhimõtete rakendussätted on kehtestatud nõukogu 27. novembri 2001. aasta otsuses 2001/822/EÜ[7] (muudetud otsusega 2007/249/EÜ) ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega (ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsus), mida kohaldatakse jätkuvalt Gröönimaa suhtes nimetatud otsusega ettenähtud tingimuste kohaselt.

14. Tunnustades Euroopa Ühenduse ning Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelise neljanda kalandusprotokolli vahearuande 24. veebruari 2003. aasta järeldustes Gröönimaa geostrateegilist tähtsust Euroopa Liidu jaoks ning tunnustades koostööd, mis tuleneb liidu otsusest anda Gröönimaale ülemereterritooriumi staatus, nõustus Euroopa Liidu nõukogu, et tulevikus on vaja laiendada ja tugevdada suhteid Euroopa Liidu ja Gröönimaa vahel, võttes arvesse kalanduse olulisust ning vajadust struktuuriliste ja valdkondlike reformide järele Gröönimaal. Nõukogu võttis lisaks sellele endale kohustuse rajada tulevased suhted Euroopa Liidu ja Gröönimaa vahel pärast 2006. aastat laiahaardelisele säästvat arengut soodustavale partnerlusele, mis sisaldaks kalandusalast erikokkulepet, mille üle räägitakse läbi selliste kokkulepete suhtes kohaldatavate üldeeskirjade ja põhimõtete kohaselt.

15. Nõukogu otsusega 2006/1006/EÜ[8] sõlmitud ühelt poolt Euroopa Majandusühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalanduskokkuleppes tuletatakse meelde koostöö vaimus tehtud ühenduse otsust anda Gröönimaale ülemereterritooriumi staatus.

16. Euroopa Liidu, Gröönimaa valitsuse ja Taani valitsuse 2006. aasta ühisdeklaratsioonis tuletatakse meelde lähedasi ajaloolisi, poliitilisi, majanduslikke ja kultuurilisi sidemeid Euroopa Liidu ja Gröönimaa vahel ning rõhutatakse vajadust veelgi tugevdada partnerlust ja koostööd.

17. EL peab looma kõikehõlmavad partnerlused uute osalejatega rahvusvahelisel tasandil, et edendada stabiilset ja kaasavat rahvusvahelist korda, ühiste ülemaailmsete avalike hüvede poole püüdlemist ning peamiste ELi huvide kaitset ja ELi paremat tundmist kõnealustes riikides.

18. ELi ja Gröönimaa partnerlus peaks võimaldama jätkata tugevaid suhteid partnerite vahel ja reageerida ülemaailmsetele probleemidele, võimaldades arendada ennetavat tegevuskava ning tegutseda ühiste huvide nimel kooskõlas ELi 2020. aasta strateegia ja Euroopa Liidu Arktika-poliitika eesmärkidega, parandades seega ELi 2020. aasta strateegia usaldusväärsust ja sidusust, ühendades sisepoliitika (näiteks tooraineid käsitlev teatis) edendamise Gröönimaaga rakendatavate koostöömeetmetega.

19. Euroopa Liidu abi peaks keskenduma nendele valdkondadele, kus sellel on suurem mõju, sest liit suudab tegutseda ülemaailmsel tasandil ja reageerida ülemaailmsetele probleemidele, nagu vaesuse kõrvaldamine, säästev ja kaasav areng või demokraatia, hea valitsemistava, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete ülemaailmne edendamine, pikaajaline ja prognoositav osalemine arenguabis ja roll liikmesriikidega koordineerimisel.

20. ELi ja Gröönimaa partnerlus peaks tagama raamistiku, mis võimaldaks korrapäraseid arutelusid liitu või Gröönimaad huvitavates küsimustes, nagu ülemaailmsed probleemid, kus arusaamade vahetamine ning võimalik ideede ja arvamuste lähendamine oleks mõlemale poolele kasulik. Kliimamuutuste suurenev mõju inimtegevusele ja keskkonnale, meretransport, loodusvarad, sh toorained, ning teadusuuringud ja uuendustegevus nõuavad dialoogi ja tõhustatud koostööd.

21. Uue partnerluse kaudu eraldatav Euroopa Liidu rahaline toetus peaks lisama Gröönimaa arengule Euroopa perspektiivi ning aitab kaasa kõnealuse territooriumiga lähedaste ja kestvate sidemete tugevdamisele, kindlustades samal ajal Gröönimaa positsiooni liidu arenenud tugipunktina, mis tugineb kahte partnerit ühendavatele ühistele väärtustele ja neid ühendavale ühisele ajaloole.

22. Liidu rahaline toetus ajavahemikuks 2014–2020 peaks keskenduma ühele või maksimaalselt kahele koostöövaldkonnale, mis võimaldaks maksimeerida partnerluse mõju, saavutada täiendava mastaabisäästu, koosmõju ja suurema tulemuslikkuse ning muuta ELi tegevuse nähtavamaks.

23. Koostöö peaks tagama, et vahendite eraldamine toimub prognoositavalt ja korrapäraselt ning et see on paindlik ja Gröönimaa olukorrale kohandatud. Selleks kasutatakse alati eelarvetoetust, kui see on otstarbekas ja kohane.

24. Euroopa Liidu iga-aastase eelarve suhtes kohaldatavad finantseeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses, millele tuleks edaspidi viidata kui „finantsmäärusele”; viited tehakse alati kõnealuse määruse kõige uuemale kehtivale versioonile ning hõlmavad asjaomaseid eeskirju, mille komisjon on finantsmääruse rakendamiseks vastu võtnud.

25. Euroopa Liidu finantshuve tuleks kogu kulutsükli vältel kaitsta proportsionaalsete meetmete kaudu, mis hõlmavad rikkumiste ärahoidmist, avastamist ja uurimist, samuti kadumaläinud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmist ning vajaduse korral karistusi. Kõnealused meetmed võetakse kooskõlas rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikidega sõlmitud kohaldatavate lepingutega.

26. Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud programmdokumendid ja rahastamismeetmed tuleks võtta vastu kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[9]. Võttes arvesse kõnealuste rakendusaktide iseloomu, eelkõige nende mõju poliitika kujundamisele ja nende finantsmõju, tuleks nende vastuvõtmiseks põhimõtteliselt kohaldada kontrollimenetlust, välja arvatud tehniliste rakendusmeetmete puhul, mille finantsmõju on väike.

27. Komisjonile tuleks anda õigus võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt vastu õigusakte käesolevat otsust täiendavate erieeskirjade vastuvõtmiseks. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Lisaks peaks komisjon delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel tagama asjaomaste dokumentide samaaegse, õigeaegse ja nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Esimene osa

EUROOPA LIIDU JA GRÖÖNIMAA VAHELISI SUHTEID KÄSITLEVAD ÜLDSÄTTED

Artikkel 1 Reguleerimisese ja -ala

28. Euroopa Liidu, Gröönimaa ja Taani vahelise partnerluse eesmärk on säilitada lähedasi ja püsivaid sidemeid partnerite vahel, toetades Gröönimaa ühiskonna säästvat arengut.

29. Sellega tunnustatakse Gröönimaa geostrateegilist asukohta Arktika piirkonnas, loodusvarade (sh toorainete) uurimise ja kasutamise küsimusi ning tagatakse tõhustatud koostöö ja poliitiline dialoog kõnealustes küsimustes.

Artikkel 2Partnerluse üldised põhimõtted

30. Euroopa Liidu, Gröönimaa ja Taani vaheline partnerlus soodustab kõnealuse otsusega kehtestatud eesmärkide ja koostöövaldkondade alast konsulteerimist ja poliitilist dialoogi.

31. Eelkõige määratakse partnerlusega kindlaks mõlema partneri ühiste huvidega seotud küsimustes peetava poliitilise dialoogi raamistik, mis tagab aluse ulatuslikuks koostööks ja dialoogiks näiteks järgmistes valdkondades:

32. ülemaailmsed küsimused, nagu energeetika, kliimamuutused ja keskkond, loodusvarad, sh toorained, meretransport, teadusuuringud ja uuendustegevus;

33. Arktika-küsimused Euroopa Liitu huvitavates valdkondades.

34. Käesoleva otsuse rakendamisel tagatakse kooskõla ELi ülejäänud välispoliitikavaldkondadega ning muude asjaomaste ELi poliitikavaldkondadega. Selleks koostatakse käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete programmid ELi koostööpoliitika alusel, mis on sätestatud sellistes dokumentides nagu lepingud, deklaratsioonid ja tegevuskavad, ja kooskõlas artikli 4 alusel vastu võetud koostööstrateegiatega.

35. Koostöömeetmetega seotud otsused võetakse vastu Euroopa Komisjoni, Gröönimaa valitsuse ja Taani valitsuse vahelise tiheda konsulteerimise teel. Sellised konsultatsioonid viiakse ellu, järgides täielikult kõikide partnerite institutsioonilisi, õiguslikke ja finantsilisi volitusi. Selleks rakendavad Euroopa Komisjon ja Gröönimaa valitsus käesolevat otsust kooskõlas kummagi partneri rolli ja kohustustega, nagu on sätestatud artikli 8 lõikes 4 osutatud rahastamiskokkulepetes.

Artikkel 3Eesmärgid ja peamised koostöövaldkonnad

36. Partnerluse erieesmärgid on järgmised:

37. aidata Gröönimaal lahendada oma peamisi probleeme, mis tulenevad eelkõige vajadusest mitmekesistada jätkusuutlikult majandustegevust, suurendada oma tööjõu (sh teadlaste) oskusi ning täiustada info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate valdkonnas Gröönimaa infosüsteeme. Nende eesmärkide täitmise hindamisel võetakse aluseks kaubandusbilanss protsendimäärana SKTst, kalanduse osakaal kogu ekspordist ja haridusalased statistilised näitajad;

38. parandada Gröönimaa haldusasutuste suutlikkust paremini sõnastada ja rakendada riiklikku poliitikat, eelkõige artikli 4 lõikes 2 viidatud programmdokumendis kindlaks määratud ühist huvi pakkuvates koostöövaldkondades. Selle eesmärgi täitmist hinnatakse koolitust läbivate haldustöötajate arvu ja selle alusel, kui suur osa avalikest teenistujatest on Gröönimaal (pikaajalised) residendid.

39. Peamised koostöövaldkonnad on järgmised:

40. haridus ja koolitus, turism ja kultuur;

41. loodusvarad, sh toorained;

42. energeetika, kliima, keskkond ja bioloogiline mitmekesisus ehk elurikkus;

43. rahvusvaheline koostöö Arktika-küsimustes;

44. sotsiaalvaldkond, tööjõu liikuvus, sotsiaalkaitse süsteemid, toiduohutuse ja toiduga kindlustatuse küsimused;

45. teadusuuringud ja uuendustegevus sellistes valdkondades nagu energeetika, kliimamuutused, vastupidavus katastroofidele, loodusvarad, sh toorained, ning eluressursside säästev kasutamine.

Teine osa

PROGRAMMIDE KOOSTAMINE JA RAKENDAMINE Artikkel 4 Programmide koostamine

46. Partnerluse raames võtab Gröönimaa valitsus vastutuse valdkondliku poliitika koostamise ja vastuvõtmise eest artikli 3 lõikes 2 sätestatud koostöövaldkondades. Samuti tagab ta piisavad järelmeetmed.

47. Sel alusel koostab Gröönimaa valitsus Gröönimaa jätkusuutliku arengu orienteeriva programmdokumendi (edaspidi „programmdokument”) ja esitab selle. Programmdokumendi eesmärk on tagada Euroopa Liidu ja Gröönimaa vahelise koostöö sidus raamistik, mis on kooskõlas Euroopa Liidu üldise ülesande ja volituste, eesmärkide, põhimõtete ja poliitikaga.

48. Programmdokumendi ettevalmistamisel ja rakendamisel kohaldatakse järgmisi abi tõhususe põhimõtteid: omalus, partnerlus, koordineerimine, ühtlustamine, vastavusse viimine riiklike süsteemidega, vastastikune vastutus ning tulemustele suunatus.

49. Programmdokument kinnitatakse kooskõlas artikli 11 lõikes 2 sätestatud kontrollimenetlusega. Nimetatud menetlust kohaldatakse ka programmdokumendi ulatusliku läbivaatamise korral, mille tulemusena muudetakse oluliselt strateegiat või koostatud programmi. Menetlust ei kohaldata vähem oluliste muudatuste tegemise korral, mille eesmärk on programmdokumenti tehniliselt kohandada, kavandatud rahalisi vahendeid teatava peamise koostöövaldkonna raames ümber paigutada või suurendada või vähendada esialgu kavandatud rahalisi vahendeid vähem kui 20 %, tingimusel et muudatused ei mõjuta programmdokumendis kindlaks määratud peamisi koostöövaldkondi ja eesmärke. Sellised kohandused tehakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks ühe kuu jooksul.

Artikkel 5Rakenduseeskirjad

Euroopa Komisjon võtab käesolevat otsust täiendavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad vastu kolme kuu jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist kooskõlas delegeeritud volitustega ja menetlusega, mis on sätestatud vastavalt artiklites 9 ja 10.

Artikkel 6Rahastatavad meetmed

Gröönimaa valitsuse kehtestatud valdkonnapoliitika raames võivad rahalist toetust saada järgmised meetmed:

(a) artikli 4 lõikes 2 viidatud programmdokumendiga kooskõlas olevad reformid ja projektid;

(b) institutsioonide arendamine, suutlikkuse parandamine ning keskkonna- ja kliimamuutuste aspektide integreerimine;

(c) tehnilise koostöö programmid.

Artikkel 7Rahastamissätted

Euroopa Liidu rahalist abi antakse peamiselt eelarvetoetuse kaudu.

Artikkel 8Euroopa Liidu rahaliste huvide kaitse

50. Komisjon astub vajalikke samme tagamaks, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse Euroopa Liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning vajaduse korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega.

51. Komisjonil ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on rahastatud liidu vahenditest.

Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) antakse volitus korraldada sellise rahastamisega otseselt või kaudselt seotud ettevõtjate tööruumides kohapealseid kontrolle, mis peavad toimuma määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud korras ning mille eesmärk on teha kindlaks, kas toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või liidu eelarvest rahastamise lepinguga seoses esineb pettust, korruptsiooni või mis tahes muud ebaseaduslikku tegevust.

Ilma et see piiraks eelmiste lõigete kohaldamist, antakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud lepingutega, toetuslepingutega ja toetuse määramise otsustega, samuti käesoleva otsuse rakendamisest tulenevate lepingutega komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile kooskõlas finantsmäärusega selgesõnaliselt õigus selliseks auditeerimiseks ja kohapealseks kontrolliks.

52. Gröönimaa kontrollib korrapäraselt, kas Euroopa Liidu eelarvest rahastatavad meetmed on nõuetekohaselt ellu viidud. Lisaks valdkonnapoliitika aastaaruannetele esitab Gröönimaa ka igal aastal tehingute seaduslikkust ja korrektsust kinnitava avalduse. Gröönimaa võtab asjakohaseid meetmeid, et vältida rikkumisi ja pettust, ning algatab vajaduse korral vastutuselevõtmise menetluse, et nõuda valesti makstud vahendid tagasi.

53. Käesoleva otsuse rakendamiseks komisjoniga sõlmitud rahastamiskokkulepetes määratakse kindlaks Gröönimaa valitsuse üksikasjalikud kohustused, mis on seotud Euroopa Liidu rahaliste vahendite haldamisega. Eelkõige määratakse rahastamiskokkulepetega kindlaks valdkondade sihtnäitajad, mille saavutamine on maksete sooritamise tingimuseks, ning valdkondade näitajate arengust aruandmise kord ja selle korra järgimise kontrollimeetodid.

Kolmas osa

LÕPPSÄTTED

Artikkel 9 Volituste delegeerimine komisjonile

Euroopa Komisjonile antakse kooskõlas artikliga 10 volitus võtta vastu delegeeritud õigusakt käesoleva otsuse rakenduseeskirjade kehtestamiseks.

Artikkel 10

Delegeeritud volituste rakendamine

54. Artiklis 9 viidatud delegeeritud volitused antakse üle käesoleva otsuse kehtivuse ajaks.

55. Nõukogu võib volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal päeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

56. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle nõukogule teatavaks.

57. Vastuvõetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast talle õigusaktist teatamist esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et ta ei esita vastuväiteid. Nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 11Komiteemenetlus

58. Euroopa Komisjoni abistab Gröönimaa komitee (edaspidi „komitee”). Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

59. Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

60. Kui komitee arvamus tuleb saada kirjaliku menetluse teel, siis lõpetatakse see menetlus ilma tulemusele jõudmata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamisele seatud tähtaja jooksul sedasi otsustab või kui komitee liikmete lihtenamus seda taotleb.

61. Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes nimetatud määruse artikliga 5.

Vastuvõetud otsus jääb kehtima vastuvõetud või muudetud dokumendi, tegevusprogrammi või meetme kehtivusajaks.

Artikkel 12

Hindamised ja aruanded

62. Euroopa Komisjon, Gröönimaa valitsus ja Taani valitsus koostavad 31. detsembriks 2017 vahearuande, milles käsitletakse partnerlust ning selle mõju Gröönimaale kui tervikule. Komisjon kaasab käesoleva otsuse alusel antud liidu abi hindamise etappi kõik asjaomased sidusrühmad, sh valitsusvälised osalejad ja kohalikud omavalitsused.

63. Komisjon koostab hiljemalt 2018. aasta keskpaigaks aruande käesoleva otsuse eesmärkide saavutamise kohta ning sellega seotud Euroopa Liidu tegevuse lisaväärtuse kohta, et otsustada vahendite kasutamise tõhusust kajastavate tulemus- ja mõjunäitajate põhjal, kas uuendada või muuta käesoleva otsuse alusel rahastatud meetmete liike või need peatada. Aruandes käsitletakse samuti otsuse lihtsustamise võimalusi, otsusega loodud koostöö sisest ja välist kooskõla, kõigi eesmärkide jätkuvat asjakohasust ning meetmete panust Euroopa Liidu aruka, säästva ja kaasava majanduskasvu prioriteetide saavutamisesse. Selles võetakse arvesse eelneva otsuse pikaajalise mõju mis tahes tulemusi ja järeldusi.

64. Aruanne esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning vajadusel lisatakse sellele seadusandlik ettepanek, kus on kirjas käesoleva otsuse vajalikud muudatused.

65. Käesoleva otsuse eesmärkide saavutamise hindamise alusena kasutatakse artiklis 2 viidatud näitajate väärtusi 1. jaanuari 2014. aasta seisuga.

66. Komisjon nõuab, et Gröönimaa esitaks kõik andmed ja teabe, mis on kooskõlas abi tõhususe rahvusvaheliste kohustustega vajalik, et võimaldada asjaomaste meetmete järelevalvet ja hindamist.

67. Käesoleva otsuse pikaajalisemat mõju ja selle mõju jätkusuutlikkust hinnatakse pärast otsuse kehtivuse lõppu kooskõlas sel ajal kehtivate eeskirjade ja menetlustega.

Artikkel 13Lähtesumma

Käesoleva otsuse rakendamiseks ajavahemikul 2014–2020 ette nähtud lähtesumma on 217,8 miljonit eurot.

Artikkel 14Avaldamine

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

ETTEPANEKULE LISATAV FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus

1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile

1.3. Ettepaneku/algatuse liik

1.4. Ettepaneku/algatuse liik

1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.6. Meetme kestus ja finantsmõju

1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid

2. HALDUSMEETMED

2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid

2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

2.4 Kontrolli kulude ja sellest saadava kasu hinnang

3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

3.2. Hinnanguline mõju kuludele

3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele

3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele

3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus

3.3. Hinnanguline mõju tuludele

ETTEPANEKULE LISATAV FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus

ELi ja Gröönimaa partnerlus

1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB [10]) struktuurile

21 07 – Arengukoostöö meetmed ja sihtotstarbelised programmid

1.3. Ettepaneku/algatuse liik

( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet

( Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[11]

( Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist

( Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet

1.4. Eesmärgid

1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse

Euroopa Liidu ja Gröönimaa vahelise partnerluse eesmärk on säilitada lähedasi ja püsivaid sidemeid partnerite vahel, toetades Gröönimaa ühiskonna säästvat arengut .

1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

Eesmärk nr 1 : aidata Gröönimaal lahendada oma peamisi probleeme, mis tulenevad eelkõige vajadusest mitmekesistada jätkusuutlikult majandustegevust, suurendada oma tööjõu (sh teadlaste) oskusi ning täiustada info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate valdkonnas Gröönimaa infosüsteeme.

Eesmärk nr 2 : parandada Gröönimaa haldusasutuste suutlikkust paremini sõnastada ja rakendada riiklikku poliitikat, eelkõige artikli 4 lõikes 2 viidatud programmdokumendis kindlaks määratud ühist huvi pakkuvates koostöövaldkondades.

Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevusepõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile

21 07 – Arengukoostöö meetmed ja sihtotstarbelised programmid (vt punkt 1.2).

1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju

Eesmärgi nr 1 tulemused : aidata Gröönimaal lahendada oma peamisi probleeme, mis tulenevad eelkõige vajadusest mitmekesistada jätkusuutlikult majandustegevust, suurendada oma tööjõu (sh teadlaste) oskusi ning täiustada info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate valdkonnas Gröönimaa infosüsteeme.

- Suurem arv Interneti-teenuse pakkujaid ja Interneti-ühendusi

- Parema haridusega ja paindlikum tööjõud, kellel on mitmekülgse majanduse jaoks vajalikud oskused

- Parem kaubandusbilanss, mis hõlmab traditsioonilise majandusharu osakaalu vähendamist territooriumi koguekspordis ning loodusvarade (sh toorainete) osakaalu suurendamist koguekspordis

- ELi ja Taani toetusest vähem sõltuv majandus.

Eesmärgi nr 2 tulemused : parandada Gröönimaa haldusasutuste suutlikkust paremini sõnastada ja rakendada riiklikku poliitikat, eelkõige artikli 4 lõikes 2 viidatud programmdokumendis kindlaks määratud ühist huvi pakkuvates koostöövaldkondades.

- Gröönimaa haldusasutuste suurem suutlikkus koostada ja rakendada paremini riiklikku poliitikat, sh uutes valdkondades ja ülemaailmsetes küsimustes

- Gröönimaa haldusasutuste korrapärane koolitamine asjakohastes valdkondades

- Gröönimaa haldusasutuste töötajate väiksem voolavus.

Asjaomaste sidusrühmade ja abisaajatega (näiteks õpetajad, õpilased, ametiühingud ja tööandjate organisatsioonid) dialoogi ja konsulteerimise seisukohast võib rõhutada, et Gröönimaa valitsus konsulteerib nendega regulaarselt sel otstarbel korraldatavate ürituste raames. Lisaks sellele osaleb Euroopa Komisjon tihti kõnealustel üritustel, et saada ülevaade ELi toetustest otseste ja kaudsete abisaajate seisukohtadest ning väljendada oma seisukohti arutelu all oleva küsimuse kohta.

1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad

Eesmärgi nr 1 näitajad : aidata Gröönimaal lahendada oma peamisi probleeme, mis tulenevad eelkõige vajadusest mitmekesistada jätkusuutlikult majandustegevust, suurendada oma tööjõu (sh teadlaste) oskusi ning täiustada info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate valdkonnas Gröönimaa infosüsteeme.

- Interneti-teenuse osutajate arv

- Interneti-ühenduste arv

- Haridusele tehtavate kulutuste protsent territooriumi kogukulutustest

- Hariduse omandamine, kokku

- - Kaubandusbilansi protsendimäär SKTst

- Kalanduse osakaal koguekspordist

- Eelarvepuudujäägi protsendimäär SKTst ilma toetusteta

- Loodusvarade (sh toorainete) osakaal koguekspordist.

Eesmärgi nr 2 näitajad : parandada Gröönimaa haldusasutuste suutlikkust paremini sõnastada ja rakendada riiklikku poliitikat, eelkõige artikli 4 lõikes 2 viidatud programmdokumendis kindlaks määratud ühist huvi pakkuvates koostöövaldkondades.

- Koolitust läbivate haldustöötajate arv

- Kindlaksmääratud/läbivaadatud uute poliitikavaldkondade arv

- Praktikakohtade arv Euroopa tööstusharudes (kas Gröönimaal või väljaspool seda)

- Euroopa avaliku halduse koolitust omandavate riigitöötajate arv

- Gröönimaa (pikaajalisteks) residentideks olevate avalike teenistujate osakaal.

1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused

ELi ja Gröönimaa vahelise tulevase partnerluse sihtelanikkond on Gröönimaa elanikkond üldiselt. Kui sihtvaldkonnaks jääb haridus ja kutsekoolitus, siis keskendutakse eriti põhikoolilõpetajate ja lihttööliste sihtrühmale.

1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisaväärtus

Kavandatav ELi ja Gröönimaa partnerlus võimaldab jätkata tugevaid suhteid partnerite vahel. See peaks tegelema ülemaailmsete probleemidega ning võimaldama ennetava tegevuskava väljatöötamist ja ühiste huvide nimel tegutsemist kooskõlas ELi 2020. aasta strateegia ja ELi Arktika-poliitika eesmärkidega.

See suurendaks ELi 2020. aasta strateegia usaldusväärsust ja sidusust, ühendades sisepoliitika edendamise (näiteks toorainetealase teatise) Gröönimaaga tehtava koostööga.

Kuna EL on peale Taani Kuningriigi ainus abiandja, lisandub Gröönimaa arengusse uue partnerluse alusel eraldatud toetustest tulenevalt ELi perspektiiv ning see aitab kaasa kõnealuse territooriumiga lähedaste ja pikaaegsete sidemete tugevdamisele.

Gröönimaa elanikud on põhiseadusliku seose alusel liikmesriigi (Taani) kodanikud ning sellest tulenevalt on neil ELi kodakondsus ja seega kohaldatakse nende suhtes asutamislepingu asjaomaseid osi. ELi toetus tugevdab Gröönimaa positsiooni ELi arenenud tugipunktina, rajanedes kahte partnerit ühendavatel ühistel väärtustel ja neid ühendaval ühisel ajalool.

1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

ELi ja Gröönimaa partnerlusega loodi protsess, mis on aja jooksul täiustunud just järelevalvevahendite arendamise teel, millega on võimalik paremini hinnata peamistes koostöövaldkondades saavutatud edusamme, ning poliitilise dialoogi kaudu, mis toimub iga kahe aasta tagant.

Lisaks sellele on nõukogu otsuses ettenähtu kohaselt 2010. aastal toimunud välishindamise alusel lõpetamisel valitud strateegia (haridus ja kutsealane koolitus) vahearuande koostamine. Hindamise käigus kinnitati valitud peamise valdkonna sobivust ning soovitati, et see peaks peamiseks valdkonnaks jääma ka 2013. aastale järgneval perioodil. Samuti soovitati läbirääkimistel tulevikus kohaselt arvesse võtta selliseid poliitikavaldkondi nagu sotsiaalvaldkond, teadusuuringud ja uuendustegevus, loodusvarad, sh toorained, ja keskkond.

Gröönimaa valitsus konsulteerib korrapäraselt asjaomaste sidusrühmadega, kelle hulka kuuluvad õpetajad, õpilased, erasektor ja ametiühingud. Arutelude eesmärk on strateegiat täpsustada ja teha kindlaks sidusrühmade seisukohad prioriteetsetes valdkondades. Komisjon osaleb aktiivselt kõnealustes konsultatsioonides/aruteludes.

1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega

Globaliseerunud keskkonnas muutub ELi sisepoliitika (näiteks kliimamuutused, Arktika-poliitika, keskkond, elurikkus, loodusvarad, sh toorained, energeetika, ränne jne) üha enam ELi välistegevuse osaks.

Uue partnerlusega säilitatakse Euroopa Liidu ja Gröönimaa vahelise dialoogi raamistik mõlemale poolele erilist tähtsust omavates valdkondades, näiteks tervishoid ja tarbijakaitse, loodusvarad, sh toorained, Arktika-küsimused, energeetika, teadusuuringud, uuendustegevus, tööstus jne.

Uue partnerluse raames tehakse ettepanek tegutseda ELi ja Gröönimaa vahelise kõikehõlmava koostöö nimel, tuginedes Gröönimaa ülemeremaa ja -territooriumi staatusele ning kooskõlas 2013. aasta järgse ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse sätetega.

ELi ja Gröönimaa vaheline veterinaarleping (2011/408/EL) on ette nähtud elusate kahepoolmeliste molluskite ja muude kalandustoodete tootmisstandardite ja toiduohutuse meetmete vastastikuseks tunnustamiseks. See kokkulepe suurendab kaubavahetust ja vähendab tootmise, kontrolli ja sertifitseerimise kulusid.

Lisaks sellele peaks uue partnerluse alusel Gröönimaaga tehtav koostöö olema kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegia ning samuti ELi Arktika-poliitika eesmärkidega[12].

Eelkõige nafta uurimisega seotud avamere ohutuse valdkonnas on ELi sisepoliitikas oluline koht ELi naaberriikides suutlikkuse parandamise ja rahvusvahelise koostöö kaudu toimuval keskkonnakaitsel.

Kalandussektor ei ole nõukogu käesoleva otsuse reguleerimisalaga hõlmatud. Seda reguleerib ELi ja Gröönimaa valitsuse vaheline eraldi partnerlusleping. Praeguse ja tulevase ELi ja Gröönimaa vahelise kalandusalase partnerluslepingu tulemusi ja mõju käsitletakse nõuetekohaselt käesoleva nõukogu otsuse rakendamisel.

1.6. Meetme kestus ja finantsmõju

( Piiratud kestusega ettepanek/algatus

- ( Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2014–31.12.2020

- ( Finantsmõju avaldub ajavahemikul 1.1.2014–31.12.2020

( Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

- rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,

- millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid [13]

( Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt

( Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine , mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:

- ( rakendusametitele

- ( ühenduste asutatud asutustele[14]

- ( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele

- ( isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses

( Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

( Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega

( Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega ( täpsustage )

2. HALDUSMEETMED

2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad

Olemasoleva partnerluse raames on poolte vahel lepitud kokku näitajate kogum, mis võimaldab jälgida Gröönimaa majanduse ja ühiskonna üldist arengut. Uue, tõhustatud ELi ja Gröönimaa partnerluse puhul vajatakse uute koostöövaldkondade kohta täpsemate aruannete koostamiseks suunavat näitajate nimekirja, mida võidakse täiendada uute näitajatega. Kõnealust küsimust arutatakse täpsemalt Gröönimaa valitsusasutustega.

Euroopa Komisjoni järelevalve ja hindamise süsteemid on üha enam suunatud tulemustele. Järelevalve ja hindamises osalevad nii koosseisulised töötajad kui ka väliseksperdid.

Gröönimaale antava ELi abi hõlmab toetust selliste näitajate väljatöötamiseks, mis võimaldavad teostada Gröönimaa haridusprogrammi raames toetatavate partnerlusmeetmete ja poliitikavaldkondade järelevalvet. Eriti pööratakse tähelepanu väljundi- ja tulemusnäitajatele ning ette on nähtud mõjunäitajate laialdasem kasutamine tulevases partnerluses. Muutuva summaga eelarvetoetuse osamaksete väljamaksmisel lähtutakse näitajate kogumist, millega on määratud kindlaks asjaomasel aastal saavutatavad eesmärgid.

Nagu varem nii koostatakse ka uue programmdokumendi ja nõukogu otsuse vahearuanne asjaomaste sidusrühmade vahelises tihedas koostöös.

Vastutavad töötajad teostavad pidevalt projektide ja programmide elluviimise järelevalvet erinevatel viisidel, sh võimaluse korral kohapealsete kontrollkäikude abil. Järelevalve annab kasulikku teavet edusammude kohta; see aitab juhtidel kindlaks teha tegelikke ja võimalikke kitsaskohti ning võtta parandusmeetmeid.

Sõltumatute välisekspertidega sõlmitakse leping ELi välistegevuse tulemuslikkuse hindamiseks kolme eri süsteemi kaudu. Kõnealused hindamised aitavad kaasa vastutusele ning käimasolevate meetmete täiustamisele; neist tulenevalt kasutatakse samuti varem omandatud kogemusi tulevase poliitika ja meetmete väljatöötamiseks. Kõikide vahendite puhul kasutatakse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabi komitee rahvusvaheliselt tunnustatud hindamiskriteeriume, sh (võimalikku) mõju.

Esiteks tagab peakorteri hallatav tulemustele suunatud järelevalve (ROM) süsteem projekti tasandil lühikese ja konkreetse ülevaate meetmete valimi kvaliteedist. Väga struktureeritud ja standarditud metoodika alusel määravad tulemustele suunatud järelevalve eksperdid hindeid, mis toovad esile projekti tugevad ja nõrgad küljed, ning annavad soovitusi selle kohta, kuidas tõhusust parandada.

Projektitasandil toimuvad hindamised tagavad üksikasjalikuma süvaanalüüsi ning aitavad projektijuhtidel käimasolevaid meetmeid parandada ning tulevasi meetmeid ette valmistada. Temaatiliste ja geograafiliste erialateadmistega sõltumatud väliseksperdid palgatakse analüüsi tegemiseks ning kõigilt sidusrühmadelt, samuti lõplikelt abisaajatelt, tagasiside ja tõendusmaterjali kogumiseks.

Komisjon viib samuti ellu oma poliitika strateegilisi hindamisi alates programmide koostamistest ja strateegiast kuni konkreetse valdkonna (näiteks tervishoid, haridus jne) meetmete elluviimiseni riigis või piirkonnas või konkreetse õigusakti rakendamiseni. Need hindamised on olulised poliitika sõnastamisel ning õigusaktide ja projektide väljatöötamisel. Kõik hindamised avaldatakse komisjoni veebisaidil ning tulemuste kokkuvõte lisatakse nõukogu ja Euroopa Parlamendi iga-aastasesse aruandesse.

2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid

2.2.1. Tuvastatud ohud

Riskikeskkond

Käesoleva õigusakti alusel antava abi riskikeskkonna moodustavad ohud seonduvad õigusakti eesmärkide saavutamata jäämise, mitteoptimaalse finantsjuhtimise ja/või kehtivatest eeskirjadest kõrvalekaldumisega (seaduslikkust ja korrektsust mõjutavad vead). Need ohud on järgmised:

- majanduslik/poliitiline ebastabiilsus ja/või loodusõnnetused võivad põhjustada raskusi ja viivitusi meetmete kavandamisel ja elluviimisel, seda eelkõige ebakindla olukorraga riikides;

- partnerriikide institutsioonilise ja haldussuutlikkuse puudumine võib põhjustada raskusi ja viivitusi meetmete kavandamisel ja elluviimisel;

- geograafiliselt hajutatud projektid ja programmid (mis hõlmavad osaliselt mitut riiki/territooriumi/piirkonda) võivad põhjustada järelevalvele logistilisi või ressursiprobleeme, seda eelkõige meetmete mis tahes kohapealse järelevalve puhul;

- võimalike partnerite/abisaajate ja nende sisekontrollistruktuuride ja -suutlikkuse erinevus võib killustada ning seega vähendada meetmete rakendamise toetamiseks ja järelevalveks ette nähtud komisjoni ressursside tõhusust ja tulemuslikkust;

- partnerriikides rakendatud välisabi / riiklike arengukavade tulemuste ja mõju kohta saada olevate andmete halb kvaliteet ja vähesus võib takistada komisjonil aruannete koostamist tulemuste kohta ja nende eest vastutamist;

- haldusassigneeringute puudulikkuse tõttu ei pruugi jääda piisavad vahendeid õigusakti nõuetekohaseks haldamiseks.

Kohaldatavatest eeskirjadest kõrvalekaldumise ohu eeldatav tase

Õigusakti rakendamisel on võetud eesmärk mitte ületada eeskirjadest kõrvalekaldumise (vea määra) taset, mida on täheldatud arengu ja koostöö peadirektoraadi EuropeAid varasemate tehingute puhul, mil jääkvea kogutase on olnud alla 2% (mitme aasta arvestuses pärast kõigi kavas olevate kontrollide ja korrektsioonide elluviimist suletud lepingute korral). See tähendab üldjuhul, et Euroopa Kontrollikoja aastase kinnitava avalduse jaoks kontrollitud asjaomase aasta tehingute juhuslikus valimis jääb hinnanguline viga vahemikku 2–5 %. Arengu ja koostöö peadirektoraadi EuropeAid hinnangul on see väikseim kõrvalekaldumise oht, mida on võimalik kõnealuses suure ohuga keskkonnas saavutada, võttes arvesse halduskoormust ning vastavuse kontrolliks vajalikku kulutasuvust.

2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id)

Arengu ja koostöö peadirektoraadi EuropeAid sisekontrolli ülesehitus

Arengu ja koostöö peadirektoraadi EuropeAid sisekontroll/juhtimise protsess on kavandatud nii, et see annaks mõistliku kinnituse, et on tagatud tulemuste saavutamine tegevuse tulemuslikkuse ja tõhususe seisukohast, finantsaruandluse usaldusväärsus ja vastavus asjaomasele seadusandlikule ja menetlusraamistikule.

Tulemuslikkus ja tõhusus

Lisaks kõigile komisjoniülese strateegilise planeerimise ja programmitöö eeskirjadele, siseauditi keskkonnale ja komisjoni sisekontrollistandardite muudele nõuetele kasutab arengu ja koostöö peadirektoraat EuropeAid oma tegevuse tulemuslikkuse ja tõhususe tagamiseks (ning välisabi andmise keskkonnast tuleneva suure ohutaseme leevendamiseks) ka edaspidi sihtotstarbelist abi haldamise raamistikku, mida ta kohaldab kõigi oma vahendite suhtes. Kõnealune raamistik hõlmab järgmist:

- suurema osa välisabi haldamise üleandmine ELi kohapealsetele delegatsioonidele;

- selge ja ametlik finantsaruandluse kord (volitatud eelarvevahendite käsutaja (peadirektor) volitab peakorteris edasi volitatud eelarvevahendite käsutajat (direktor), kes volitab omakorda delegatsiooni juhti);

- ELi delegatsioonide korrapärane aruandlus peakorterile (välisabi juhtimise aruanded) sh delegatsiooni juhi iga-aastane kinnitav avaldus;

- laiaulatusliku koolitusprogrammi pakkumine nii peakorteri kui ka delegatsioonide töötajatele;

- peakorteri/delegatsiooni märkimisväärne tugi ja juhised (sh Interneti kaudu);

- korrapärased kontrollkäigud iga kolme kuni kuue aasta tagant delegatsioonidesse, kellele on välisabi haldamine üle antud;

- projekti- ja programmitsükli juhtimise metoodika, mis hõlmab järgmist:

- kvaliteetsed abivahendid seoses meetmete kavandamise, rakendamismeetodi, rahastamismehhanismi, haldamissüsteemi ning rakendamises osalevate partnerite hindamise ja valimisega jms;

- programmi ja projekti juhtimise, järelevalve ja aruandluse vahendid projektide tõhusaks rakendamiseks, sh korrapäraseks kohapealseks välisjärelevalveks;

- olulised hindamis- ja auditivahendid.

Finantsaruandlus ja raamatupidamine

Arengu ja koostöö peadirektoraat EuropeAid jätkab kõrgeimate raamatupidamis- ja finantsaruandlusstandardite järgimist, kasutades komisjoni tekkepõhise raamatupidamisearvestuse süsteemi põhimõtteid ning konkreetselt välisabivaldkonnaga seotud vahendeid, nagu ühtne RELEXi teabesüsteem (CRIS).

Asjaomase seadusandliku ja menetlusraamistiku järgimist käsitlevaid kontrollimeetodeid on kirjeldatud punktis 2.2 (pettuste ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed).

2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

Kuna EuropeAid tegutseb riskikeskkonnas, kus oht on suur, peavad tema süsteemid olema valmis märkimisväärseks vigade (eeskirjade eiramise) avaldumise võimaluseks ning hõlmama kõrget kontrolli taset, mis tagab maksete tegemise protsessis võimalikult vara vigade ärahoidmise, avastamise ja korrigeerimise. See tähendab praktikas, et EuropeAid keskendub vastavuskontrolli valdkonnas kõige enam mahukatele eelkontrollidele, mida nii välisaudiitorid kui ka komisjoni töötajad viivad kohapeal läbi mitme aasta jooksul, enne kui tehakse projektide lõppmaksed (tehes samal ajal endiselt mõningaid järelauditeid ja -kontrolle), ja mis on märgatavalt ulatuslikumad finantsmäärusega nõutud finantskontrollist. EuropeAidi vastavuskontrolli raamistik koosneb muu hulgas allpool esitatud olulistest komponentidest.

Ennetavad meetmed

- pettusega seotud küsimusi hõlmav kohustuslik põhikoolitus abi haldamisega seotud töötajatele ja audiitoritele;

- juhiste andmine (sh Interneti teel), mis hõlmab lepingute sõlmimise praktilist juhendit, EuropeAidi käsiraamatut ja finantsjuhtimise abimaterjale (rakendamises osalevatele partneritele);

- eelhindamine, et tagada ELi vahendite haldamisel pettuse ärahoidmiseks ja avastamiseks vajalike asjakohaste pettusevastaste meetmete kasutamine ühise ja detsentraliseeritud juhtimise alusel asjaomaseid vahendeid haldavates riigiasutustes;

- partnerriigis kasutusel olevate pettusevastaste mehhanismide eelsõelumine osana hinnangust sellele, kas riigi rahanduse juhtimine vastab eelarvetoetuse saamise kriteeriumile (s.o aktiivne tegutsemine pettuse ja korruptsiooni vastu võitlemiseks, nõuetekohased kontrolliasutused, piisav õigussuutlikkus ning tõhusad reageerimise ja karistuste mehhanismid);

- komisjon allkirjastas 2008. aastal Accras rahvusvahelise abi läbipaistvuse algatuse, millega lepiti kokku abi läbipaistvuse standardis, mis tagab õigeaegsema, üksikasjalikuma ja korrapärasema teabe abivoogude ja dokumentide kohta;

- komisjon rakendab alates 14. oktoobrist 2011 rahvusvahelise abi läbipaistvuse algatuse standardi esimest etappi läbipaistva abiteave avaldamiseks enne Pusanis 2011. aasta novembris toimuvat järgmist abi tõhususe kõrgetasemelist foorumit. Lisaks töötab komisjon koostöös ELi liikmesriikidega välja ühist veebipõhist IT-rakendust TR-AID, mis muudab rahvusvahelise abi läbipaistvuse algatuse ja muude allikate kaudu esitatud ELi abiandmed kasutajasõbralikuks abiteabeks.

Vigade avastamise ja korrigeerimise meetmed

- välisauditid ja -kontrollid (nii kohustuslikud kui ka riskipõhised), sealhulgas Euroopa Kontrollikoja auditid ja kontrollid;

- järelkontrollid (riskipõhised) ja sissenõuded;

- ELi rahastamise peatamine raske pettusjuhtumi, sealhulgas laiaulatusliku korruptsiooni korral, kuni ametiasutused on võtnud asjakohaseid meetmeid sellise pettuse tagajärgede korrigeerimiseks ning selle vältimiseks tulevikus.

EuropeAid arendab oma pettusevastast strateegiat edasi kooskõlas 24. juunil 2011 vastu võetud komisjoni uue pettusevastase võitluse strateegiaga, et tagada muu hulgas järgmist:

- EuropeAidi pettusevastased sisekontrollid on komisjoni uue pettusevastase võitluse strateegiaga täielikult kooskõlas;

- EuropeAidi pettuste riskijuhtimise lähenemisviis on suunatud pettusealdiste valdkondade kindlaksmääramisele ning neile reageerimisele asjakohasel viisil;

- kolmandates riikides ELi vahendite kasutamiseks ette nähtud süsteemid võimaldavad hankida asjakohaseid andmeid, mida saab kasutada pettuste riskijuhtimises (näiteks topeltrahastamine);

- vajaduse korral võidakse luua välisabivaldkonnaga seotud pettusejuhtumite analüüsimisele pühendatud võrgustikud ja sobivad IT-vahendid.

2.4 Kontrolli kulude ja sellest saadava kasu hinnang

EuropeAidi kulude sisekontrolli/juhtimise hinnangulisteks kogukuludeks on ajavahemikul 2014–2020 eelarves kavandatud aastas keskmiselt 658 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena. Kõnealune näitaja hõlmab EuropeAidi juhtimisstruktuuriga lahutamatult seotud Euroopa Arengufondi juhtimist. Kõnealused mittetegevuskulud moodustavad ligikaudu 6,4 % üldistest kulukohustuste assigneeringutest (hinnangu kohaselt keskmiselt 10,2 miljardit eurot aastas), mis hõlmavad tegevust ja haldust ning on EuropeAidi kuludeks ELi üldeelarvest ja Euroopa Arengufondist ajavahemikul 2014–2020 ette nähtud.

Kõnealustesse juhtimiskuludesse on arvestatud kõik EuropeAidi peakorteri ja delegatsioonide töötajad, infrastruktuur, reisikulud, koolitus, järelevalve, hindamine ja auditilepingud (sealhulgas abisaajate algatusel sõlmitud lepingud).

EuropeAid kavatseb aja jooksul parandada juhtimiskulude ja tegevuskulude suhet uutes õigusaktides ette nähtud täiustatud ja lihtsustatud korra alusel, mis tugineb finantsmääruse läbivaatamisest tõenäoliselt tulenevatele muudatustele. Kõnealustest juhtimiskuludest saadav peamine kasu väljendub poliitikaeesmärkide täitmises, tõhusas ja tulemuslikus ressursside kasutamises ning kulutasuvuse saavutamiseks välja töötatud usaldusväärsete ennetusmeetmete ja muude selliste kontrollide rakendamises, millega tagatakse rahaliste vahendite seaduslik ja korrektne kasutamine.

Kuigi kuludega seotud juhtimistegevuse ja vastavuskontrolli laadi parandamist ja sihipärasemaks muutmist jätkatakse, on kõnealused kulud üldiselt vajalikud õigusaktide eesmärkide tulemuslikuks ja tõhusaks saavutamiseks, nii et eeskirjadest kõrvalekaldumise oht püsiks minimaalne (jääkviga alla 2 %). Need kulud on oluliselt väiksemad, kui sisekontrollide kõrvaldamise või vähendamisega seotud ohud sellises kõrge riskiga valdkonnas.

3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

- Olemasolevad eelarveread

Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Eelarverida | Assigneeringute liik | Rahaline osalus |

Nr [Nimetus………………………...……….] | Liigendatud/liigendamata[15] | EFTA riigid[16] | Kandidaatriigid[17] | Kolmandad riigid | Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 puntki aa tähenduses |

IV | 21 01 – Poliitikavaldkonna „Areng ja suhted AKV riikidega” halduskulud 21 01 04 20 – Poliitikavaldkonna „Areng ja suhted AKV riikidega” haldustoetuskulud | Liigendamata | EI | EI | EI | EI |

21 07 – Arengukoostöö meetmed ja ühekordsed programmid 21 07 02 – Koostöö Gröönimaaga | Liigendatud | EI | EI | EI | EI |

- Uued eelarveread, mille loomist taotletakse[18]

Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Eelarverida | Assigneeringute liik | Rahaline osalus |

Nr [Nimetus……………………………………..] | Liigendatud/liigendamata | EFTA riigid | Kandidaatriigid | Kolmandad riigid | Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 puntki aa tähenduses |

IV | 21 01 – Poliitikavaldkonna „Areng ja suhted AKV riikidega” halduskulud 21 01 04 20 – Haldustoetuskulud koostööks Gröönimaaga | Liigendamata | EI | EI | EI | EI |

3.2. Hinnanguline mõju kuludele

3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Nr | Rubriik 4 – EL kui ülemaailmne partner |

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

- 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus

- ( Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist

- ( Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

hinnanguline väärtus täisarvuna (või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)

Aasta N | Aasta N+1 | Aasta N+2 | Aasta N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) |

( Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) |

XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) | 3,7 | 3,7 | 3,6 | 3,6 | 3,6 | 3,6 | 3,6 |

XX 01 01 02 (delegatsioonides) |

XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) |

10 01 05 01 (otsene teadustegevus) |

( Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad[23]) |

XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 |

XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) |

10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) |

Muud eelarveread (täpsustage) |

KOKKU | 3,9 | 3,9 | 3,9 | 3,8 | 3,8 | 3,8 | 3,8 |

XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.

Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

Ülesannete kirjeldus:

Ametnikud ja ajutised töötajad |

Koosseisuvälised töötajad |

3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga

- ( Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

- ( Ettepaneku/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.

Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele.

- ( Ettepaneku/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[26].

Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.

3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus

- Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist

- Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:

assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Aasta N | Aasta N+1 | Aasta N+2 | Aasta N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) | Kokku |

Year N | Year N+1 | Year N+2 | Year N+3 | Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) |

Artikkel …………. | | | | | | | | | |Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.

Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutusmeetod.

[1] Loodusvarade hulka ei kuulu kalandustooted, mida reguleerib ELi ja Gröönimaa vaheline muu kokkulepe.

[2] S.o rahu ja turvalisus, vaesuse vähendamine, humanitaarabi, laienemisprotsessis osalevate riikide ja naabruspoliitikaga hõlmatud riikide stabiilsusesse ja majanduskasvu investeerimine, ülemaailmsete probleemide lahendamine, ELi ning rahvusvaheliste nõuete ja väärtuste edendamine ning välisriikides majanduskasvu ja konkurentsivõime toetamine.

[3] http://ec.europa.eu/development/how/consultation/index.cfm?action=viewcons&id=3841

[4] Üldsusega konsulteerimise tulemuste kokkuvõte esitati komisjoni 6. novembri 2009. aasta teatises. Kõnealust teatist käsitleti ülemeremaade ja -territooriumide ning ELi 8. ja 9. foorumil, mis toimusid vastavalt 2010. aasta märtsis ja 2011. aasta märtsis.

[5] ELT C […], […], lk […].

[6] EÜT L 29, 1.2.1985, lk 1. (2) EÜT L 314, 30.11.2001, lk 1.

[7] Praegu kehtivat nõukogu 27. novembri 2001. aasta otsust 2001/882/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega (EÜT L 314, 30.11.2001, lk 1) on muudetud otsusega 2007/249/EÜ (ELT L 109, 26.4.2007, lk 33).

[8] ELT L 411, 30.12.2006, lk 27.

[9] ELT L 55, 28.2.2011 lk 13–18.

[10] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine.

[11] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b.

[12] Komisjoni teatis „Euroopa Liit ja arktika piirkond”, KOM (2008) 763. Teine komisjoni ja nõukogu ELi Arktika-poliitikat käsitlev teatis on praegu koostamisel.

[13] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

[14] Määratletud finantsmääruse artiklis 185.

[15] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.

[16] EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.

[17] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.

[18] See käsitleb rubriigi pealkirja muutmist Gröönimaa nime kaasamiseks.

[19] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

[20] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

[21] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.

[22] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.

[23] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.

[24] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).

[25] Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond.

[26] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.

[27] Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.