Programmi kogueelarve ajavahemikuks 2014–2020 on 187 718 000 eurot. Vaadeldaval aruandeperioodil kasutati ära kõik programmi kohustuste ja maksete assigneeringud. Need jagunesid programmi tegevussuundade ja meetmete vahel järgmiselt:

– Kodanikuühiskonna projektid: selle meetme raames pakutakse toetusi riikidevaheliste partnerluste ja võrgustike abil edendatavatele projektidele, mille puhul kaasatakse otseselt kodanikke. Need projektid toovad kokku erineva taustaga kodanikke, pakkudes võimalust osaleda tegevuses, mis on seotud ELi poliitilise tegevuskava kujundamisega. Nende projektide raames kutsutakse kodanikke üles tegema kohalikul ja Euroopa tasandil koostööd seoses mitmeaastaste prioriteetsete teemadega või nende üle arutlema.

Samuti toetatakse tegevust, mis on seotud muude määrava tähtsusega hetkede ja märgiliste sündmustega Euroopa lähiajaloos. Eelkõige eelistatakse projekte, mis edendavad sallivust, vastastikust mõistmist, kultuuridevahelist dialoogi ja lepitamist, et jätta minevik selja taha ja ehitada tulevikku, eelkõige on see suunatud nooremale põlvkonnale.

Võttes arvesse partnerorganisatsioonide osalemist, said projektitoetust kõik programmis osalevad riigid. Ungari on jätkuvalt suurima toetusesaajate arvuga riik, kes sai umbes 15 % kõigist ajavahemikul 2014–2016 eraldatud projektitoetustest. Slovakkia ja Itaalia on projektide arvu poolest teisel ja kolmandal kohal, nimelt eraldati neile vastavalt 13 % ja 11 % toetustest. Selle põhjuseks on peamiselt sõpruslinnade meede, mille puhul nendest kolmest liikmesriigist saadud taotlused moodustasid peaaegu poole.

Programm on avatud kõigile ELi liikmesriikidele, kandidaatriikidele, võimalikele kandidaatriikidele (s.t Lääne-Balkani riigid) ja EFTA riikidele, kes osalevad Euroopa Majanduspiirkonna lepingus, eeldusel, et nad allkirjastavad rahvusvahelise lepingu, milles sätestatakse nende programmis osalemise tingimused. 2017. aastal viidi programmi ellu 33 osalevas riigis.

Kui sõpruslinnade projektid välja arvata, rahastati aastatel 2014–2016 esitatud projektidest keskmiselt 10 %. Aastal 2016 rahastati 8 % ajaloolise mälu projektidest, 22 % sõpruslinnade projektidest, 9 % linnade võrgustike projektidest ja 5 % kodanikuühiskonna projektidest. Toetusetaotlejate poolne suur nõudlus näitab, et on ruumi lisarahastamise jaoks, sealhulgas seoses järelmeetmete ja tulemuste levitamisega. Hoolimata positiivsest hinnangust ei olnud eelarvepiirangute tõttu võimalik rahastada olulist hulka projektidest, mis oleksid aidanud programmil laiemat mõju saavutada. Sidusrühmad on rõhutanud, et selline olukord võib võtta taotlejatelt eelolevatel aastatel soovi uuesti toetust taotleda. Oma 2017. aasta märtsi raportis programmi rakendamise kohta ajavahemikul 2014–2020 kutsus Euroopa Parlament nõukogu ja komisjoni üles kaaluma järgmise mitmeaastase finantsraamistiku puhul jätkuprogrammi jaoks umbes 500 miljoni euro suurust kogueelarvet. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jõudis samasugustele järeldustele oma oktoobris 2017 vastu võetud arvamuses kodanikuühiskonna organisatsioonide rahastamise kohta.

Aastatel 2014–2016 esitati enam kui 7 000 toetuse taotlust. Võrreldes eelmise programmiga sai toetust väiksem arv projekte. See on osaliselt selgitatav toetust saanud projektide suurema mahu ja projektis osalejate suurema arvuga.

Aastatel 2014–2016 toetati enam kui 1 000 projekti 33 osalevas riigis. Ühtekokku osales programmi raames toetatavas tegevuses otseselt 3,3 miljonit kodanikku (näiteks sõpruslinnade tegevuses osalejad, kodanikuühiskonna korraldatud üritustel osalejad jne) ning veel 3,9 miljonit osales selles kaudselt (näiteks programmi raames toodetud veebimaterjalide kasutajad, eksperdiorganisatsioonide koostatud uuringute lugejad jne). Esmakordseid toetusesaajaid käsitlevad andmed osutavad, et programm on uute sihtrühmadeni jõudmisel edukas, meelitades ligi nii uusi toetusesaajaid kui ka kasutades ulatuslikumaid, riikidevahelisi partnerlusi. Programm jõudis sõpruslinnade projektide ja linnade võrgustike projektide kaudu peaaegu 4 500 Euroopa linnani.

Ka igas projektis osalevate partnerite koguarv on märkimisväärselt suurenenud. Taotlejad on muutunud aja jooksul kogenenumaks ja esitanud selle tulemusena keerukamaid projekte, milles osaleb rohkem partnereid. Kokku osales enam kui 2 500 organisatsiooni, mis jagunesid umbes 700 ajaloolise mälu organisatsiooniks ja 1 800 kodanikuühiskonna organisatsiooniks.

2.6. Projektide kvaliteet

Varasema iga-aastaste prioriteetide süsteemi asemel mitmeaastaste temaatiliste eesmärkide süsteemi kasutuselevõtuga kaasnesid paindlikkus ja olulised täiustused projekti tasandil. Selleks et anda taotlejatele rohkem aega projektide kavandamiseks ja ettevalmistamiseks, võeti kasutusele programmi (2016–2020) ülejäänud perioodi hõlmavad mitmeaastased prioriteedid, mis võimaldab neil paremini keskenduda programmi eesmärkidele ja esitada struktureeritumaid ettepanekuid, mille võimalik mõju on suurem. Programmis on oluline koht kodanikel ning eriline tähelepanu koondatud aktuaalsetele küsimustele, nagu ränne, solidaarsus, kultuuriline mitmekesisus, sotsiaalne kaasatus, Euroopa kultuuripärand ja ajalooline mälu, pakkusid osalejatele võimalust tuua Euroopa arutellu rohujuuretasandi vaatenurk, võimaldades samas ELi institutsioonidel suhelda inimestega kohapeal.

See on aidanud parandada sõpruslinnade projektide üldist kvaliteeti, mida tõendavad hindamise käigus saadud punktisummad. Varem sisaldasid sõpruslinnade projektid sageli eri riikidest pärit inimeste kohtumisi, et käsitleda mitmesuguseid teemasid, nagu keskkond või sport. Programmi tulemusena on komisjoni ja rakendusameti sihipärased meetmed võimaldanud programmist rahastatud sõpruslinnade ja linnade võrgustike projekte järk-järgult kaasavamaks ja struktureeritumaks muuta. Nüüd osaleb nendes projektides tavaliselt arvukalt partnereid (sõpruslinnade projektide puhul keskmiselt 5 ja linnade võrgustiku projektide puhul keskmiselt 10) ning keskendutakse sellistele olulistele küsimustele nagu ränne või arutelu Euroopa tuleviku üle.

Samuti muudeti rangemaks Euroopa ajaloolise mälu ja kodanikuühiskonna projektide sisule esitatavad nõuded, mis loob tugevama sideme programmi eesmärkidega. Selle tulemusel esitas üha rohkem organisatsioone uuenduslikumaid projekte, millel oli tugevam Euroopa mõõde.

2.7. Struktuuriabi organisatsioonidele

Aastatel 2014–2017 said Euroopa kodanikuühiskonna organisatsioonid ja eksperdiorganisatsioonid tegevustoetuste kaudu mitmeaastast struktuuritoetust. 2014.–2017. aasta tööprogrammi alusel anti valitud organisatsioonidele iga-aastaseid tegevustoetusi. Programmi välise vahehindamise kohaselt võimaldasid mitmeaastased tegevustoetused toetusesaajatel töötada pikemaajalise tulevikunägemusega ja suurendada seeläbi oma tegevuse tõhusust.

3. Mida on programmiga „Kodanike Euroopa“ saavutatud?

Nagu nähtub lisatud talituste töödokumendist, toimib programm mõjuhindamise mõjunäitajate, määruses sätestatud tulemusnäitajate ning sidusrühmade väljendatud arvamuste põhjal keskpikas plaanis seoses mõlema suuna erieesmärkidega üldiselt hästi.

3.1. Programmi olulisus ja Euroopa lisaväärtus

Programm täitis keerulises poliitilises, sotsiaalses ja majanduskeskkonnas kodanike kaasamise edendamisel üle kogu Euroopa olulist osa. See on julgustanud inimesi ELi arengus aktiivsemalt osalema ja edendama selle põhiväärtusi, nagu sallivus, solidaarsus ja diskrimineerimiskeeld, projektide ja tegevuse kaudu, milles nad said osaleda ja oma hääle kuuldavaks teha. Arvukates projektides käsitleti otseselt praegusi poliitilisi ja ühiskondlikke küsimusi, nagu ränne ja majanduskriisid. Programmiga on toetatud ka vabatahtlikku tegevust, pakkudes eelkõige lähetuskohti äsja loodud Euroopa solidaarsuskorpuse liikmetele.

Sellel perioodil täheldatud euroskeptitsismi kasv tõstis esile programmi tähtsuse, tugevdades vajadust ergutada Euroopa ühisidentiteedi kujunemist ja arutleda põhjuste üle, mis on seotud Euroopa Liidu ligitõmbavuse ja lisaväärtusega osalevate riikide ja Euroopa kodanike jaoks. Seda tausta arvestades pakkus programm avalikku foorumit, mis annab inimestele võimaluse väljendada oma mõtteid Euroopa tuleviku kohta rohujuure tasandi käsitluse kaudu.

Praeguses programmis on võrreldes eelmisega olnud selle eesmärkide saavutamiseks tähtis tugevam keskendumine Euroopa ajaloolisele mälule. Eelkõige on see ergutanud arutelu Euroopa kultuurilise mitmekesisuse ja ühiste väärtuste üle ning loonud sidemeid Euroopa lähiajaloost saadud õppetundide ja Euroopa tulevikku käsitleva arutelu vahel.

Igasugusel programmi „Kodanike Euroopa“ raames rahastatud tegevusel on kas piiriülene mõõde, sest kaasatud on mitme osaleva riigi kodanikud ja organisatsioonid, või on need seotud Euroopa Liidu endaga. Ajaloolise mäluga seotud ürituste, sõpruslinnade liikumise või üleeuroopaliste võrgustike ja muude selliste tegevuste eesmärk on laiendada vaatenurka ning arendada Euroopasse kuuluvuse ja Euroopa identiteedi tunnet. Programmiga tõendatakse Euroopa lisaväärtust, milleks on osalejatele avalduv kogumõju ja vastastikune täiendavus teiste ELi algatustega, mis ei oleks muude vahenditega tõenäoliselt saavutatav, kui programm ei oleks jätkunud.

3.2. Programmi eesmärkide täitmine

Euroopa ajaloolise mälu tegevussuuna kaudu aitas programm suurendada teadlikkust Euroopa ajaloolisest mälust ja mälestuse säilitamisest, sealhulgas tegevuse arendamise kaudu, mis ühendab sellist mälu kodanikuosaluse ja laiemas mõttes demokraatiaga. Holokausti ja genotsiidi käsitlevate projektide valdkonnas ergutati riigipiire ületavat ja Euroopa ajalookäsitlust edendavat teabevahetust, lisades sellega asjaomastele aruteludele olulist väärtust. Välise vahehindamise tulemuste kohaselt tunnistasid osalejad Euroopa ajaloolise mälu projektide lõpetamisel, et neil on teiste osalevate riikide kodanikega ühised väärtused ning et projektidel oli potentsiaali aidata kaasa püsivatele muutustele osalejate suhtumises ELi ja selle ajalukku, väärtustesse ja kultuuri.

Sõpruslinnade liikumise valdkonnas saavutas programm tulemusi, suurendades ja ergutades kodanikevahelist vastastikust mõistmist ja sõprust kohalikul tasandil. Sõpruslinnade liikumine pakub kodakondsuse rohujuuretasandi käsitlusviisi, kaasates kodanikke kohalikest kogukondadest, aidates neil kogeda ja tunnetada lisaväärtust, mida EL pakub. Need kogemused omakorda tõid kaasa tugevama ELi kuuluvuse tunde ja lõppkokkuvõttes aktiivsema kodanikuosaluse ELi tasandil.