ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SELETUSKIRI

1.Kavandatav reguleerimisese

Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepinguga loodud geograafiliste tähiste töörühmas võetav seisukoht seoses selle töökorra kavandatud vastuvõtmisega.

2.Ettepaneku taust

2.1.ELi ja Korea Vabariigi vabakaubandusleping

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja kõigi selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vaheline vabakaubandusleping (edaspidi „leping“) on Euroopa Liidu esimene uue põlvkonna kaubandusleping ja ka esimene Aasia riigiga sõlmitud leping. Lepingu eesmärk on hoogustada kahepoolset kaubandust ja majanduskasvu nii ELis kui ka Koreas.

Lepingule kirjutati alla 6. oktoobril 2010 ning seda on ajutiselt kohaldatud alates 1. juulist 2011.

2.2.Geograafiliste tähiste töörühm

Lepingu artikli 15.3 alusel on kaubanduskomitee juurde loodud töörühmad, sh geograafiliste tähiste töörühm (artikli 15.3 lõike 1 punkt g). Lepingu artiklites 10.18–10.26 on kokku lepitud geograafiliste tähiste reeglid. Geograafiliste tähiste töörühma tegevus ja töökorraldus on reguleeritud lepingu artikliga 10.25.

Lepingu artikli 10.25 kohaldamisel kiidab lepingusse geograafiliste tähiste töörühma otsustega tehtavad muudatused Euroopa Liidu nimel heaks komisjon.

Geograafiliste tähiste töörühm on foorum ja otsuseid tegev organ, kes võib otsustada muuta lepingu lisasid 10-A ja 10-B. Vastavalt artikli 10.25 lõikele 1 võib töörühm esitada soovitusi ja võtta vastu otsuseid ühehäälselt.

2.3.Geograafiliste tähiste töörühma kavandatav akt

Vastavalt ELi-Korea kaubanduskomitee 23. detsembri 2011. aasta otsusele nr 1 kaubanduskomitee töökorra vastuvõtmise kohta, eriti selle lisa artikli 15 lõikele 4, võib iga erikomitee ja töörühm kehtestada oma töökorra, mis tuleb edastada kaubanduskomiteele.

Geograafiliste tähiste töörühm leppis 30. mail 2018 toimunud 6. koosolekul kokku töörühma töökorda käsitleva otsuse vastuvõtmises (edaspidi „kavandatav akt“).

Kavandatava akti eesmärk on reguleerida geograafiliste tähiste töörühma töökorraldust ning sätestada üksikasjalikult eelkõige töörühma pädevus ja otsustusprotsess.

3.Liidu nimel võetav seisukoht

Aluslepingutega on liidule antud ainupädevus ühise kaubanduspoliitika valdkonnas, mis hõlmab nii liidu iseseisvat kaubanduspoliitikat kui ka rahvusvaheliste kaubanduslepingute sõlmimist. Arvestades, et kavandatav akt on geograafiliste tähiste töörühma rahuldava töö tagamise eeltingimus ning aitab seega tõhusalt rakendada ELi ja Korea Vabariigi vabakaubanduslepingut, on kavandatava akti vastuvõtmine kooskõlas liidu kaubanduspoliitika eesmärkidega.

4.Õiguslik alus

4.1.Menetlusõiguslik alus
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Vastavalt asjakohastele läbirääkimisjuhistele pidas Euroopa Komisjon Guinea-Bissau Vabariigi valitsusega läbirääkimisi, et sõlmida Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu uus protokoll. Nende läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 15. novembril 2018. aastal uus protokoll. Protokoll kehtib viis aastat alates selle ajutise kohaldamise kuupäevast, st kuupäevast, mil see allkirjastati, nagu on osutatud artiklis 16.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Kooskõlas kalanduspoliitika reformi prioriteetidega pakub uus protokoll liidu laevadele kalapüügivõimalusi Guinea-Bissau vetes, lähtudes parimatest kättesaadavatest teaduslikest nõuannetest ja järgides Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi. Uue protokolli puhul on arvesse võetud eelmise protokolli (2014–2017) hindamise tulemusi ning uue protokolli sõlmimist käsitlevat ettevaatavat hinnangut. Mõlema hinnangu koostajaks olid väliseksperdid. Protokoll võimaldab Euroopa Liidul ja Guinea-Bissau Vabariigil teha tihedamat koostööd, et edendada kalavarude vastutustundlikku kasutamist Guinea-Bissau vetes ja toetada Guinea-Bissau sinist majandust mõlema poole huvides. Protokolliga on ette nähtud kalapüügivõimalused järgmistele laevakategooriatele: (a)krevetikülmutustraalerid,

(b)kala ja peajalgsete püügi ja külmutuse traalerid,

(c)väikeste pelaagiliste liikide püügi traalerid,

(d)tuunikülmutusseinerid ja õngejadalaevad,

(e)ritvõngedega tuunipüügilaevad.

Esimese kolme kategooria puhul väljendatakse kalapüügivõimalusi esimesel kahel aastal püügikoormusena (brutoregistertonnides, brt) ning viimasel kolmel aastal püügipiiranguna (lubatud kogupüük tonnides, TAC). Oleks vaja määrata kindlaks põhimõtted, kuidas kalapüügivõimalusi liikmesriikide vahel jaotada.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Valitud õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise leping, mille artikli 43 lõikes 3 on sätestatud, et nõukogu kiidab kalapüügivõimaluste jaotamise heaks komisjoni ettepaneku alusel.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Tegevusvaldkond kuulub Euroopa Liidu ainupädevusse.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Alates 2016. aasta teisest poolest hakati Ukrainast ELi importima üha suuremates kogustes kodulinnuliha uut tüüpi jaotustükke. Uut tüüpi jaotustükk koosneb traditsioonilisest rinnalihatükist koos õlavarreluudega, mis moodustavad jaotustüki kogumassist väga väikese osa. Selliseid jaotustükke saab pärast vähest töötlemist ELis turustada kui linnu rinnaliha. Seda tüüpi kodulinnuliha jaotustükkide tollimaksuvaba impordi kiire kasv, mida assotsieerimislepingu sõlmimiseks peetud läbirääkimiste ajal ei esinenud ega olnud võimalik ka ette näha, kahjustab kodulinnu rinnaliha tootjatele kõnealuse assotsieerimislepinguga pakutavat kaitset ja võib rikkuda ELi linnulihaturul valitseva hapra tasakaalu. 20. detsembril 2018 volitas nõukogu komisjoni alustama Ukrainaga läbirääkimisi, et leida lahendus, muutes assotsieerimislepinguga ettenähtud kodulinnuliha ja kodulinnulihavalmististe kaubandussoodustusi.

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vaheline assotsieerimisleping (edaspidi „assotsieerimisleping“), sealhulgas põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubanduspiirkond jõustus 1. septembril 2017. Assotsieerimislepingus on muu hulgas sätestatud kahepoolset kaubavahetust käsitlevad soodustingimused.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Ettepanekuga luuakse stabiilne ja prognoositav keskkond kodulinnulihaga kauplemiseks ning tagatakse, et kaubavahetus Ukrainaga kasvaks sobivas ja mõõdukas tempos. See on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 5 nimetatud vaba ja ausa kaubanduse ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 206 nimetatud ülemaailmse kaubanduse harmoonilise arengu eesmärgiga.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Nõutava õiguskindluse ja siseturu ühtsuse tagamiseks peab EMP ühiskomitee pärast asjaomaste ELi õigusaktide vastuvõtmist integreerima need võimalikult kiiresti Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse (edaspidi „EMP leping“) ja lubama EMP ja EFTA riikidel osaleda ka EMPd käsitlevates ELi meetmetes ja programmides.

Nõukogu otsuse ettepanekule lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõu eesmärk on muuta EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust. Otsust on vaja, et EMP ja EFTA riigid saaksid osaleda liidu programmides ja meetmetes, mida rahastatakse Euroopa Liidu eelarvest. Käesoleval juhul esitatakse muudatusettepanek selleks, et lubada EMP ja EFTA riikidel (Norra, Island ja Liechtenstein) osaleda Euroopa Liidu 2019. aasta üldeelarvesse lisatud eelarvereaga 12 02 01 („Finantsteenuste ühtse turu rakendamine ja arendamine“) seotud liidu meetmetes.
3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

•Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

2018.–2019. aastal tegi komisjon Mauritaaniaga sõlmitud kalandusalase partnerluslepingu kehtiva protokolli järelhindamise ning eelhindamise protokolli võimaliku pikendamise kohta. Hindamise järeldused on esitatud komisjoni talituste töödokumendis.

Hindamise tulemusena jõuti järeldusele, et ELi kalapüügisektorid on väga huvitatud püügitegevusest Mauritaanias ning protokolli uuendamine aitaks tugevdada selle piirkonna kalanduse üle tehtavat seiret, kontrolli ja järelevalvet ning parandada selle haldamist.

ELile on tähtis, et oleks olemas õigusakt, mis võimaldab tihedat valdkondlikku koostööd riigiga, kes on allpiirkondlikul tasandil ookeanide majandamises oluline osaleja, võttes arvesse selle riigi jurisdiktsiooni alla kuuluva püügipiirkonna ulatust. Pealegi tähendab see ELi laevadele, mh sellistes äärepoolseimates piirkondades nagu Kanaari saartel asuvatele põhjalähedasi ja pelaagilisi liike püüdvatele laevadele, tuunipüügiseineritele ja õngejadalaevadele, et neil säilib juurdepääs olulisele püügipiirkonnale püügistrateegiate rakendamiseks mitmeaastase rahvusvahelise õigusraamistiku kohaselt.

Mauritaania ametiasutuste eesmärk on jätkata suhteid ELiga, et tugevdada ookeanide majandamist ning saada selleks kasutada sihtotstarbelist valdkondlikku toetust, mis tagab mitmeaastased rahastamisvõimalused.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Nõutava õiguskindluse ja siseturu ühtsuse tagamiseks peab EMP ühiskomitee pärast asjaomaste ELi õigusaktide vastuvõtmist integreerima need võimalikult kiiresti Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse (edaspidi „EMP leping“) ja lubama EMP EFTA riikidel osaleda ka EMPd käsitlevates ELi meetmetes ja programmides.

Nõukogu otsuse ettepanekule lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõu eesmärk on muuta EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust. Otsust on vaja, et EMP EFTA riigid saaksid osaleda liidu programmides ja meetmetes, mida rahastatakse Euroopa Liidu üldeelarve eelarveridadelt. Käesoleval juhul esitatakse muudatusettepanek selleks, et EMP EFTA riigid (Norra, Island ja Liechtenstein) saaksid osaleda Euroopa Liidu 2019. aasta üldeelarve eelarverealt 02 03 01 (Siseturg) ja 02 03 04 (Siseturu haldamise vahendid) rahastatavates liidu meetmetes.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Nõukogu otsuse ettepanekule lisatud ühiskomitee otsuse eelnõu on täielikus kooskõlas EMP lepingu eesmärgiga aidata kaasa lepinguosaliste vaheliste kaubandus- ja majandussidemete püsivale ja tasakaalustatud tugevdamisele võrdsetes konkurentsitingimustes ning samu eeskirju järgides, et nii luua ühtne Euroopa Majanduspiirkond.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Ühiskomitee otsus on samuti kooskõlas muude liidu tegevuspõhimõtetega, eelkõige eesmärgiga kaitsta ELi siseturu ühtsust.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Ettepanek põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9. EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõikega 3 on ette nähtud, et nõukogu määrab komisjoni ettepanekul kindlaks seisukoha, mis tuleb liidu nimel EMP ühiskomitee otsuste suhtes võtta.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgnevatel põhjustel.

Käesoleva ettepaneku eesmärki – tagada siseturu ühtsus – ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil ning meetme toime tõttu on eesmärk paremini saavutatav liidu tasandil.

•Proportsionaalsus

Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe ettepanek kaugemale sellest, mis on vajalik, et saavutada ettepaneku eesmärk – tagada siseturu ühtsus.

•Vahendi valik
•Mõjuhinnang

Mõjuhinnangut ei koostatud järgmistel põhjustel. Läbirääkimised WTOs investeeringute hõlbustamise üle peetakse nõukogu poolt komisjonile WTO läbirääkimiste jaoks juba antud loa alusel (vt punkt 1). Läbirääkimiste sisu ei kujuta endast uut poliitikavaldkonda, vaid need on jätkuks WTO laiematele läbirääkimistele, mis antud juhul on piiratud konkreetsema valdkonnaga, jättes välja investeeringute liberaliseerimise ja investeeringute kaitse.

Võttes arvesse investeeringute hõlbustamise mitmepoolse raamistiku võimalikke komponente, mis on kindlaks määratud kontrollnimekirjas, ei ole alust arvata, et sellise lepingu ratifitseerimine avaldaks ELile olulist mõju. Pigem tähendaks see ELis juba väljakujunenud tavade kodifitseerimist. WTO läbirääkimistest tulenevate võimalike uute eeskirjade ja kohustuste mõju on tõenäoliselt suurem teatavatele kolmandatele riikidele, eelkõige arenguriikidele ja vähim arenenud riikidele. Kuid seda ei saa eelnevalt kindlaks teha. Esiteks seetõttu, et osalevad WTO liikmed ei ole veel esitanud läbirääkimiste ettepanekuid. Teiseks ei ole teada, millised liikmed võtavad endale kohustusi seoses uute WTO eeskirjade ja kohustustega, ning kui seda tehakse, siis millise aja jooksul.

Kui võimalik mõju on selgem, st kui mitmepoolse raamistiku sisu ja WTO liikmete võetud kohustused on paremini teada, hindab komisjon uuesti vajadust põhjalikuma analüüsi järele. See peaks toimuma hiljemalt WTO läbirääkimiste lõpetamisel.

EL osaleb läbirääkimistes aktiivselt ja esitab ettepanekuid juba läbirääkimiste varajastes etappides, et mõjutada tulemust.
SELETUSKIRI

1.Kavandatav reguleerimisese

Käesolevas ettepanekus käsitletakse Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise majanduspartnerluslepingu alusel moodustatud ühiskomitees liidu nimel võetavat seisukohta seoses selliste isikute nimekirja kavandatava vastuvõtmisega, kes soovivad ja saavad tegutseda vahekohtunikena.

2.Ettepaneku taust

2.1.Euroopa Liidu ja Jaapani vaheline majanduspartnerlusleping

Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise majanduspartnerluslepingu (edaspidi „leping“) eesmärk on liberaliseerida ja hõlbustada kaubavahetust ja investeeringuid ning tihendada lepinguosaliste majandussuhteid.

Lepingu sõlmis Euroopa Liidu Nõukogu 20. detsembril 2018 pärast selle ratifitseerimist Euroopa Parlamendis 12. detsembril 2018. Leping jõustus 1. veebruaril 2019.

2.2.Ühiskomitee

Lepingu artikli 22.1 lõikega 1 luuakse mõlema lepinguosalise esindajatest koosnev ühiskomitee. Kõik ühiskomitee otsused ja soovitused võetakse vastu konsensuse alusel ning nende vastuvõtmine võib toimuda isikliku kohtumise või kirjaliku menetluse tulemusena (artikli 22.2 lõige 3).

Lepingu artikli 22.1 lõike 4 punkti f kohaselt võttis ühiskomitee esimesel koosolekul 10. aprillil 2019 vastu oma kodukorra, vahekohtu kodukorra ja vahekohtunike käitumisjuhendi, nagu on osutatud peatüki „Vaidluste lahendamine“ artiklis 21.30.

2.3.Ühiskomitee kavandatav akt

Artikli 21.9 lõike 1 kohaselt koostab ühiskomitee nimekirja vähemalt üheksast isikust, kes soovivad ja saavad tegutseda vahekohtunikena (edaspidi „kavandatav õigusakt“).

Vastavalt lepingu artikli 22.1 lõikele 2 oleks selline ühiskomitee otsus tulnud põhimõtteliselt teha esimesel koosolekul. Lepingu artikli 22.2 lõike 3 kohaselt võib selle siiski teha ka kirjalikult.

Artikli 21.9 lõike 1 kohaselt koostatakse nimekiri kolmest osanimekirjast: kummagi lepinguosalise osanimekirjast ja ühest osanimekirjast, kuhu kuuluvad isikud, kes ei ole kummagi lepinguosalise kodanikud ja kes võivad tegutseda vahekohtu eesistujana. Igasse osanimekirja kantakse vähemalt kolm isikut. Eesistujate osanimekirja koostamisel või ajakohastamisel võib kumbki lepinguosaline välja pakkuda kuni kolm isikut.

Pooled on koostanud esialgse nimekirja viieteistkümnest isikust, kes soovivad ja saavad täita vahekohtuniku ülesandeid.

3.Liidu nimel võetav seisukoht

Käesolevas nõukogu otsuse ettepanekus käsitletakse Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise majanduspartnerluslepingu alusel moodustatud ühiskomitees liidu nimel võetavat seisukohta seoses selliste isikute nimekirja vastuvõtmisega, kes soovivad ja saavad tegutseda vahekohtunikena.

Pooled on koostanud esialgse nimekirja viieteistkümnest isikust, kes soovivad ja saavad täita vahekohtuniku ülesandeid. Nimekiri vastab lepingu artikli 21.9 lõike 1 nõuetele, mille kohaselt kuulub igasse osanimekirja vähemalt kolm isikut. ELi osanimekirjas on neli isikut, Jaapani osanimekirjas on viis isikut ja ühiselt kokku lepitud eesistujate osanimekirja kuulub kuus isikut.

Nimetatud dokumentide vastuvõtmine on väga oluline, et muuta lepingu 21. peatüki („Vaidluste lahendamine“) sätted toimivaks ja seega tagada lepingu sujuv rakendamine.
SELETUSKIRI

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „EGF“) rahaliste toetuste suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (edaspidi „EGFi määrus“).

TAOTLUSE KOKKUVÕTE JA ANALÜÜS

Põhiandmed: EGFi viitenumber EGF/2019/000 Euroopa Komisjon Tehniline abi Halduskulud: eelarve (eurodes) 610 000 % halduskuludest (piirmäär: 0,5 %) 0,35 %

EGFi määruse artikli 11 lõike 1 kohaselt võib komisjoni algatusel kasutada igal aastal tehnilise abi rahastamiseks maksimaalselt 0,5 % EGFi iga-aastasest maksimumsummast.

Rahastatav tehniline abi ja eeldatavate kulude jaotus

1.Vahendeid kasutatakse EGFi määruse artikli 11 lõigetes 1 ja 4 ning artikli 12 lõigetes 2, 3 ja 4 nimetatud kulude katmiseks järgmiselt.

2.Järelevalve ja andmete kogumine: komisjon kogub andmeid saadud, rahastatud ja lõpetatud taotluste ning kavandatavate ja rakendatud meetmete kohta. Need andmed tehakse kättesaadavaks Euroopa Komisjoni veebisaidil ja kogutakse 2021. aastal esitatava kaheaastast ajavahemikku hõlmava aruande jaoks sobivas vormis. Viimaste aastate kogemuste põhjal on selle tegevuse maksumus hinnanguliselt 20 000 eurot.

3.Teave: komisjon on loonud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi veebilehe ja haldab seda, nagu on nõutud EGFi määruse artikli 12 lõikes 2. Veebilehte ajakohastatakse ja laiendatakse korrapäraselt ning uus teave tõlgitakse kõigisse ELi ametlikesse keeltesse. Suurendatakse teadlikkust EGFist ja edendatakse selle nähtavust. EGFi käsitletakse mitmesugustes komisjoni väljaannetes ja selle kohta luuakse audiovisuaalmaterjale, nagu on sätestatud EGFi määruse artikli 11 lõikes 4. See tegevus kokku läheb hinnanguliselt maksma 20 000 eurot.

4.Elektrooniline andmevahetussüsteem: komisjon jätkab standardmenetluste väljatöötamist EGFi taotluste esitamiseks ja juhtumite haldamiseks, kasutades selleks SFC2014-süsteemi (Euroopa Liidu fondide haldamise süsteem). Seeläbi lihtsustatakse EGFi määruse kohaste taotluste esitamist, kiirendatakse taotluste töötlemist ja hõlbustatakse aruandlust. SFC-süsteemi ning komisjoni raamatupidamisarvestus- ja finantsteabe süsteemi ABAC vaheline liides lihtsustab EGFi finantstehinguid. 80 000 euroga toetatakse SFC-süsteemi pidevat hooldust ja edasiarendamist ning uute aruandlusvahendite integreerimist.

5.Haldus- ja tehniline abi (eksperdirühma koosolekud): EGFi kontaktisikute eksperdirühm, kuhu kuulub üks liige igast liikmesriigist, peab kaks koosolekut (2019. aasta teises pooles / 2020. aasta esimeses pooles). Kahe koosoleku eeldatav maksumus on 70 000 eurot.
Tšehhi on käibemaksudirektiivi artikli 205 alusel mitmel juhul kehtestanud maksukohustuslastele solidaarvastutuse nende vahel liikuvate kaupade käibemaksu eest. Nii kohaldatakse solidaarvastutust mineraalõlide ja teiste aktsiisiga maksustatavate toodete teatavate tarnete puhul.

Peale selle on pandud käibemaksu maksmise solidaarvastutus ka teiste kaupade või teenuste tarneid saanud klientidele, kui on selgunud, et nad ei ole tegutsenud heas usus (eriti siis, kui nn teadmiskriteerium on täidetud ehk kui klient teadis või oleks pidanud teadma, et tarnija jätab käibemaksu maksuhaldurile sihilikult maksmata). Peale selle on mitu konkreetset olukorda, mil kohaldatakse süstemaatiliselt kliendi solidaarvastutust (nt kui hind on tavapärasest turuhinnast selgelt erinev, aga sel pole mingit nähtavat põhjust, kui kasutatakse virtuaalraha või tarnija ei ole usaldusväärne maksukohustuslane, vt lähemalt punktist 1.3.4).

Tšehhi hinnangul on sel meetmel ennetav iseloom, aga seda on tarneahelas keerulistes olukordades raske kohaldada, eriti siis, kui varifirma klient on varatu ettevõte. Peale selle on teadmiskriteerium tekitanud maksuhaldurile märkimisväärseid probleeme, sest riigi kohtutes on otsustatud, et maksuhaldur on see, kes peab tõendama, et klient teadis või oleks pidanud teadma, et tarnija käibemaksu maksmata jätab.
•Vahendi valik

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

•Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

2019. aastal tegi komisjon Senegaliga sõlmitud kalandusalase partnerluslepingu kehtiva protokolli järelhindamise ning eelhindamise protokolli võimaliku pikendamise kohta. Hindamise järeldused on esitatud komisjoni talituste töödokumendis.

Hindamise tulemusena jõuti järeldusele, et ELi kalapüügisektor (nii tuunikala kui ka põhjalähedaste liikide püügiga tegelevad ettevõtjad) on väga huvitatud püügitegevusest Senegalis ning protokolli uuendamine aitaks tugevdada selle piirkonna kalanduse üle tehtavat seiret, kontrolli ja järelevalvet ning parandada selle haldamist. ELi jaoks on tähtis säilitada vahend, mis võimaldab valdkondlikku koostööd Senegaliga, kes on allpiirkondlikul tasandil kaalukaim osaleja. Dakari tähtsus ühe peamise lossimissadama muudab uue kavandatud protokolli nii ELi kalandussektori kui ka partnerriigi jaoks oluliseks. Senegali ametiasutuste eesmärk on jätkata suhteid ELiga, et tugevdada ookeanide majandamist ning saada selleks kasutada sihtotstarbelist valdkondlikku toetust, mis tagab mitmeaastased rahastamisvõimalused.
•Vahendi valik

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

•Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

2019. aastal tegi komisjon Seišellidega sõlmitud kalandusalase partnerluslepingu kehtiva protokolli järelhindamise ning eelhindamise protokolli võimaliku pikendamise kohta. Hindamise järeldused on esitatud komisjoni talituste töödokumendis.

Hindamise käigus jõuti järeldusele, et ELi kalandussektor on kindlalt huvitatud kalastamisest Seišellidel ning et protokolli uuendamine on mõlema poole huvides. Lisaks aitaks protokolli uuendamine kaasa seire, kontrolli ja järelevalve tugevdamisele ning piirkonna kalandusvaldkonna juhtimise tõhustamisele.

ELile on tähtis, et oleks olemas õigusakt, mis võimaldab tihedat valdkondlikku koostööd riigiga, kes on allpiirkondlikul tasandil ookeanide majandamises oluline osaleja, võttes arvesse selle riigi jurisdiktsiooni alla kuuluva püügipiirkonna ulatust. Suhete tugevdamine Seišellidega on samuti vajalik liitude loomiseks India Ookeani Tuunikomisjoni raames. Lisaks tähendab see, et ELi laevastikul säilib juurdepääs olulisele püügipiirkonnale püügistrateegiate rakendamiseks mitmeaastase rahvusvahelise õigusraamistiku kohaselt. Victoria tähtsus ühe peamise lossimissadama muudab uue kavandatud uue protokolli nii ELi kalandussektori kui ka partnerriigi jaoks oluliseks. Seišellide ametiasutuste eesmärk on jätkata suhteid ELiga, et tugevdada ookeanide majandamist ning saada selleks kasutada sihtotstarbelist valdkondlikku toetust, mis tagab mitmeaastased rahastamisvõimalused.