kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määruse (EL) nr 648/2012 (börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, mida on muudetud määrusega (EL) 2019/834) artikli 85 lõikega 2, milles hinnatakse, kas on töötatud välja elujõulised tehnilised lahendused, mille abil pensioniskeemid saavad kanda rahalise ja mitterahalise tagatise üle muutuvtagatisena, ning seda, kas on vaja meetmeid elujõuliste tehniliste lahenduste leidmiseks

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määruse (EL) nr 648/2012 (börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, mida on muudetud määrusega (EL) 2019/834) artikli 85 lõikega 2, milles hinnatakse, kas on töötatud välja elujõulised tehnilised lahendused, mille abil pensioniskeemid saavad kanda rahalise ja mitterahalise tagatise üle muutuvtagatisena, ning seda, kas on vaja meetmeid elujõuliste tehniliste lahenduste leidmiseks

1.SISSEJUHATUS

Määrusega (EL) nr 648/2012 (Euroopa turu infrastruktuuri määrus; EMIR) on pensioniskeeme haldavatele üksustele ette nähtud ajutine vabastus keskse kliirimise kohustusest seoses teatavat liiki börsiväliste tuletisinstrumentidega. Ajutise vabastuse eesmärk on võtta arvesse selliste üksuste ärimudeli iseärasusi ja mõju, mida kohustuslik kliirimine võib avaldada pensionidele: pensioniskeeme haldavad üksused vähendavad enda valduses olevad sularahakogused reeglina miinimumini, et maksimeerida oma kindlustusvõtjate tulu. Seega, kui pensioniskeemid peaksid börsiväliseid tuletislepinguid keskselt kliirima, võib tagajärjeks olla see, et pensioniskeemid hoiaksid märkimisväärset osa oma varadest sularahas, mis võimaldaks neil täita kesksete vastaspoolte tagatisnõudeid, kuid võib avaldada negatiivset mõju pensionäride pensionihüvitistele. Ajutise vabastuse eesmärk on anda pensioniskeemidele, kesksetele vastaspooltele ja kliirivatele liikmetele aega, et leida elujõuline tehniline lahendus, mis võimaldaks pensioniskeemidel kesksete vastaspoolte tasandil keskselt kliirida ning samal ajal vältida oluliselt ebasoodsat mõju pensionäride sissetulekule.

Euroopa turu infrastruktuuri määruse muutmise määrusega (EMIR Refit), mis jõustus 2019. aasta juunis, pikendati vabastust kuni 2021. aasta juunini, kusjuures seda on võimalik pikendada komisjoni delegeeritud õigusaktidega veel kaks korda, iga kord maksimaalselt ühe aasta võrra. Määruse lõppeesmärgiks jääb siiski pensioniskeemide keskne kliirimine niipea, kui see on võimalik. Kesksed vastaspooled, kliirivad liikmed ja pensioniskeemid peavad tegema kõik endast oleneva, et aidata kaasa elujõuliste lahenduste väljatöötamisele.

Nagu Euroopa turu infrastruktuuri määruse muutmise määruses nõutud, moodustas Euroopa Komisjon eksperdirühma, kuhu kuuluvad kesksete vastaspoolte, kliirivate liikmete, pensioniskeemide ja teiste asjaomaste osapoolte esindajad, et jälgida nende jõupingutusi ja hinnata elujõuliste tehniliste lahenduste leidmisel tehtud edusamme. Eksperdirühm, kuhu kuuluvad ka keskpankade, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) esindajad, kohtus 2019. aasta aprillis ning 2020. aasta aprillis ja novembris.

Euroopa turu infrastruktuuri määruse muutmise määruse artikli 85 kohaselt peab komisjon koostama aastaaruandeid kuni vabastuse viimase pikendamiseni, hinnates, kas on töötatud välja elujõulised tehnilised lahendused, mille abil pensioniskeemid saavad kanda rahalise ja mitterahalise tagatise üle muutuvtagatisena, ning vajadust võtta meetmeid nende elujõuliste tehniliste lahenduste hõlbustamiseks. Samuti on määrusega ette nähtud, et ESMA esitab koostöös Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA), EIOPA ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga (ESRN) komisjonile aastaaruanded, milles seda küsimust hinnatakse.

ESMA esitas esimese aruande komisjonile 2020. aasta aprillis. 2020. aasta septembris avaldatud esimene komisjoni aruanne sisaldas pensioniskeemide keskse kliirimisega seotud probleemide põhjalikku analüüsi.

ESMA korraldas 2020. aasta aprillist juunini avaliku konsultatsiooni, et koguda sellel teemal erinevaid seisukohti ja andmeid. ESMA lisas avaliku konsultatsiooni tulemused 2020. aasta detsembris komisjonile mõeldud teise aruandesse, mis valmis koostöös EBA, EIOPA ja ESRNiga.

Käesolev aruanne on teine Euroopa turu infrastruktuuri määruse muutmise määruse artikli 85 kohane komisjoni aruanne. Selles tutvustatakse tehtud edusamme, tuginedes komisjoni eksperdirühmas peetud aruteludele ning Euroopa järelevalveasutuste ja ESRNi poolt Euroopa Komisonile esitatud aruannetest saadud teabele.

2.TAUST

Pensioniskeemide sektor on ELis mitmekesine. ELi suurimad pensioniskeemide turud asuvad Madalmaades, kus varade keskmine suhe SKPsse oli 2018. aasta lõpu andmete kohaselt 173,3 %, ning Taanis, kus see suhe oli 198,6 %. Sarnaseid skeeme on ka Iirimaal. ESMA esitatud andmete kohaselt moodustasid Madalmaade pensioniskeemide tuletisinstrumendid 2020. aasta märtsi lõpus 70–80 % kõigi ELi pensionifondide tuletisinstrumentide tinglikust väärtusest. Pensioniskeemid kasutavad tuletisinstrumente suuresti selleks, et maandada mitut oma kohustustega seotud riski.

Komisjoni esimeses aruandes tehti kokkuvõte pensioniskeemide keskse kliirimise olukorrast. Selle kohaselt ilmnes komisjoni eksperdirühmas peetud aruteludest, et rahalise muutuvtagatise andmise vajadus võib tekitada pensioniskeemidele probleeme, eriti halvenenud turutingimustes, kui kesksete vastaspoolte muutuvtagatise nõuded võivad olla märkimisväärsed. Viimasel ajal on mõned pensionifondid hakanud osa oma tuletisinstrumentide portfellist vabatahtlikult keskselt kliirima, tavaliselt kliirivate liikmete klientidena. Mõned neist hakkasid ka kasutama lahendusi, mille teatavad kesksed vastaspooled on välja töötanud pensioniskeemide keskse kliirimise lihtsustamiseks, st nende kliiritud repotehingute platvormidele nn lihtsustatud juurdepääsu mudeleid. Sellised mudelid peaksid parandama pensioniskeemide suutlikkust kasutada oma likviidsusvajaduste rahuldamiseks repoturgu. Kesksele kliirimisele üleminek on aja jooksul suurenenud ka kahepoolsete tehingute suhtes kohaldatavate nõuete tõttu, mis eeldatavasti suurendavad keskse kliirimise korral vaba likviidsust võrreldes kahepoolse kliirimisega .

Aruandes toodi ka esile raskusi, mis pensioniskeemidel võivad stressiolukorras tekkida juurdepääsul repoturule, et hankida likviidsust, ja mis võivad olla seotud ka asjaoluga, et kliirivad liikmed ei ole halvenenud turutingimuste korral alati valmis või suutelised pensioniskeemidele tagatise ümberkujundamise teenuseid osutama.

3.ESMA AVALIKU KONSULTATSIOONI PEAMISED TULEMUSED JA EDASISED ARUTELUD SIDUSRÜHMADEGA

3.1ESMA avaliku konsultatsiooni tulemused

ESMA korraldatud avaliku konsultatsiooni tulemused kinnitasid üldjoontes komisjoni esimeses aruandes esitatud üldist analüüsi ja andsid lisavõimaluse täiendada järeldusi kvantitatiivsete andmetega. ESMA sai vastused paljudelt sidusrühmadelt, sealhulgas varahalduritelt (kelle kliendid on pensioniskeemid), kutseorganisatsioonidelt ja kesksetelt vastaspooltelt. Konsultatsioonile vastasid erinevad sidusrühmad, mis võimaldas koguda väga mitmesuguseid seisukohti võimalike lahenduste eri aspektide kohta. ESMA analüüsi kohaselt kinnitavad konsultatsiooni raames saadud vastused, et valdav osa sidusrühmadest ootab olukorda, kus pensioniskeemid saaksid keskselt kliirida, ja enamik pensioniskeeme tahab kliirida.