(2)2020. aasta aruanne Rootsi kohta avaldati 26. veebruaril 2020. Selles hinnati Rootsi edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmeid ja Rootsi edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Rootsis esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige põhjustavad ülehinnatud eluasemehinnad koos kodumajapidamiste kasvava võlakoormusega ebakorrapärase korrektsiooni riski. Sellel võib olla kahjulik mõju majandusele ja tõenäoliselt ka pangandussektorile. Võttes arvesse süsteemseid finantsseoseid, võib mis tahes negatiivne mõju pangandussektorile kanduda üle ka naaberriikidele. Viimastel aastatel on võetud mõningaid meetmeid nende tasakaalustamatuste kõrvaldamiseks. Kahjuks on nende meetmete mõju aga jäänud tagasihoidlikuks. Endiselt on olulisi poliitikalünki, eelkõige seoses laenuga ostetud eluaseme omamise maksusoodustustega ning eluasemete pakkumise ja eriti üürituru toimimisega.

(3)11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu Euroopa Liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

(4)Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peavad olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

(5)20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon jagas oma teatises nõukoguga seisukohta, et arvestades COVID-19 puhangust tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, võimaldab praegune olukord klausli aktiveerida. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud eelarvekurss. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

(6)Jätkuvaid meetmeid on vaja pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning tehes kriisist põhjalikud järeldused.

(7)COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida ühtne turg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleb ühtse turu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada, niipea kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid, mis hõlmavad eelkõige täiustatud hankestrateegiaid, mitmekesistatud tarneahelaid ja elutähtsa varustuse strateegilisi varusid. Need on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamised elemendid.

(8)Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke, et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Rootsit julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata probleemidest kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

(9)Pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on piirkondade eripärast sõltuvalt tõenäoliselt erinevad, eelkõige piirkondades ja sektorites, mis sõltuvad suurel määral turismist ja eeldavad üldisemalt vahetut ettevõtete ja klientide kontakti. Sellega kaasneb suur oht, et piirkondlikud erinevused Rootsis suurenevad, mis tasapisi süvendab juba täheldatud ebavõrdsust pealinna ja ülejäänud riigi ning linna- ja maapiirkondade vahel. Võttes lisaks arvesse seda, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

(10)Rootsi esitas 27. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 28. aprillil 2020 oma 2020. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

(11)Rootsi suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa.

(12)Valitsuse 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarve jõuab 2019. aasta ülejäägist (0,4 % SKPst) 2020. aastal puudujääki (3,8 % SKPst). Prognooside kohaselt väheneb see 2021. aastal 1,4 %ni SKPst ja jõuab 2023. aastaks ülejääki 1,5 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 35 %ni, peaks 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt suurenema 2020. aastal 40 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

(13)Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Rootsi võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 2,4 % SKPst. Meetmed hõlmavad järgmist: Tervishoiuteenuste tugevdamine (0,1 % SKPst), hädaabi raskustes sektoritele (1,6 % SKPst) ning tööturu- ja sotsiaalpoliitika meetmed (0,2 % SKPst). Lisaks on Rootsi teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad toetada ettevõtete likviidsust. Lähenemisprogrammi kohaselt hõlmavad need meetmed eelkõige maksude edasilükkamist kuni 6,9 % ulatuses SKPst, samuti erinevat liiki laenugarantiisid ja laiendatud krediidiliine, mis moodustavad ligikaudu 4,7 % SKPst. Üldiselt on Rootsi võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni teatises „Euroopa koordineeritud majanduslikud meetmed COVID-19 puhangule reageerimiseks“. Nende meetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

(14)Kui poliitikat ei muudeta, on Rootsi valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal -5,6 % SKPst ja 2021. aastal -2,2 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jääma 2020. ja 2021. aastal alla 60 %.

(15)Kuna Rootsi kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

(16)Rootsi majandus on pärast COVID-19 pandeemia puhkemist aeglustunud enneolematul viisil. Komisjoni prognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal 9,7 %ni ja väheneb 2021. aastal 9,3 %ni. Eeldatakse, et eratarbimine väheneb oluliselt, eelkõige kõige haavatavamates tarbimiskategooriates, nagu transport, restoranid ja majutus. Prognooside kohaselt väheneb kapitali kogumahutus põhivarasse veelgi järsemalt kui tarbimine, mis on suuresti tingitud ebakindlusest majanduse taastumise tempo suhtes. Rootsi ametiasutused alustasid meetmete võtmist varakult ja on pandeemia levides poliitikameetmeid järjest tugevdanud. Meetmed hõlmasid tervishoidu ja olid suunatud majanduslike tagajärgede leevendamisele. Tervishoiuga seotud meetmed hõlmavad keskvalitsuse majanduslikku toetust tervishoiusüsteemi eest vastutavatele piirkondadele ja kohalikele omavalitsustele COVID-19 puhanguga seotud lisakulude katmiseks. Majanduse valdkonnas on valitsus astunud mitmesuguseid samme, et leevendada ettevõtlussektori kulusid (lühiajalised koondamised, haigushüvitised, tööandja sotsiaalmaksetest vabastamine, krediidigarantiid ja üüri vähendamine) ning tagada ettevõtete likviidsus (maksumaksete, sealhulgas käibemaksu tasumise edasilükkamine). Lisaks on Riksbank otsustanud laiendada pankade kaudu äriühingutele laenuandmist, et osta riigi- ja munitsipaalvõlakirju, ning on taganud Rootsi mittefinantsettevõtete emiteeritud hüpoteekvõlakirju ja kommertsväärtpabereid. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb võtta arvesse pangandussektori vastupanuvõimet. Riksbank on sõlminud valuutavahetuslepinguid ka teiste keskpankadega, et tagada finantssektorile peamiste valuutade kättesaadavus. Sotsiaal- ja tööturupoliitikat on laiendatud töötus- ja haigushüvitiste suurendamise, töötuskindlustusskeemile juurdepääsu nõuete leevendamise ning aktiivse tööturu- ja hariduspoliitika kaudu (rohelised töökohad, kava „Töö uus algus“ pikendamine, suvekursused, rohkem üliõpilasi).

(17)Rootsi lühiajaline poliitiline reageerimine COVID-19 puhangule sõltub asjakohaste ressursside ja suutlikkuse puhvrite tagamisest ning tervishoiutöötajate rolli ja vastutuse kohandamisest. Keskpikas perspektiivis peaks see viima ka tervishoiuteenuste õigeaegse ja geograafiliselt tasakaalustatud pakkumiseni, tervishoiutöötajate asjakohase kasutamiseni vastavalt vajadusele (nt ambulatoorses või statsionaarses ravis) ning aitama vältida meditsiinitöötajate struktuurset nappust. Rootsi tugeva teadus- ja arendustegevuse kasutamine teaduspõhiste meetmete puhul võib aidata kaasa vaktsiinide väljatöötamisele ning ravi ja diagnostika arendamisele, samuti teadusuuringute tulemuste ülevõtmisele rahvatervise poliitikasse.

(18)Oskuste ja eelkõige digitaaloskuste kättesaadavuse toetamine võib teadusuuringute ja innovatsiooni kaudu säilitada suurema tootlikkuse kasvu kõrgtehnoloogilistes sektorites ning aidata saavutada Rootsi riiklikus energia- ja kliimakavas nimetatud ambitsioonikaid kliima- ja energiaeesmärke. Investeeringuid on vaja ka selleks, et vähendada haridustaseme erinevusi sisserändaja taustaga ja kohaliku taustaga õppijate vahel. Tööjõu kvaliteet oli peamine tööviljakuse kasvu tegur, kuid selle mõju peatus COVID-19 kriisi puhkedes. Vaja on tööturule integreerida ka selliseid rühmi, kelle potentsiaali ei kasutatud enne kriisi täielikult ära, näiteks kolmandatest riikidest pärit rändajad ja puuetega inimesed. Oskuste nappus on eriti märgatav hariduses, tervishoius, sotsiaaltöös, info- ja kommunikatsioonitehnoloogias, tööstuses ja ehituses.

(19)Majanduse taastumise toetamiseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Digitaal- ja mikroelektroonikasektoris on rohkem kui 50 % tööandjatest teatanud majanduskasvu mõjutavast oskuste nappusest. Tootlikkuse parandamiseks on vaja säilitada avaliku sektori kulutuste suur osakaal teadusuuringutes. Tööviljakuse kasvu taastamiseks on vaja ka kapitali suurendada ja rohkem investeerida kõrgtehnoloogilistesse ja innovaatilistesse sektoritesse. Uute digitehnoloogiate levik väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate seas aitab suurendada tootlikkust. Kriis on näidanud, kui oluline on digitaristu ning et kiire ja stabiilne ühenduvus peab olema kättesaadav igal pool, kus inimesed elavad või töötavad. Oluline roll on mobiilse lairibaühenduse laiendamisel 700 MHz sagedusalas, nagu ka võimalus anda rahalist toetust lairiba püsiühenduse arendamiseks. Eelseisev 5G oksjon annab täiendava tõuke Rootsi majanduse digitaliseerimisele. Eesmärk saavutada 2045. aastaks kliimaneutraalne ühiskond nõuab samuti investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni, võimaldades välja töötada ja rakendada uudseid konkurentsivõimelisi lahendusi CO2-heite vähendamiseks ning koordineeritud sotsiaal- ja poliitikameetmeid. Transport on Rootsi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise peamine sihtmärk. Poliitilises tegevuskavas on sõidukipargi ulatuslik ja suhteliselt kiire üleviimine vähesaastavatele sõidukitele. Kavandatud investeeringud raudteetaristusse on olulised, et hõlbustada transpordiliikide jagamist ja saavutada Rootsi ambitsioonikas kliimaeesmärk. Transpordi ja tööstuse elektrifitseerimine nõuab märkimisväärseid investeeringuid elektritootmisse ja energia jaotusvõrku. Õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Rootsil lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, eelkõige riigiaruande D lisaga hõlmatud territooriumidel. See võimaldaks Rootsil seda fondi kõige paremini kasutada.

(20)Pidevad väited rahapesu kahtluse kohta on kahjustanud Rootsi pankade mainet ning rahapesu tõkestamine on jätkuvalt Rootsi prioriteet. Tulemuslikuks järelevalveks on vaja rohkem vahendeid ja asjakohaseid menetlusi, et rakendada riskipõhist lähenemisviisi. Rootsi on tunnistanud, et asjakohaseks järelevalveks ja uurimisteks on vaja rohkem vahendeid, ning on tugevdanud oma finantsjärelevalveasutuse suutlikkust. Siiski on järelevalveasutuse suutlikkus Rootsi finantssektori suurusega võrreldes endiselt väike. Probleemid püsivad ja riskipõhist lähenemisviisi ei ole veel täielikult rakendatud.

(21)Kuigi praegustes soovitustes keskendutakse pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta tsükli jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate soovituste kohta. Viimati nimetatud soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika rahastamise strateegilisel kavandamisel pärast 2020. aastat, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.

(22)Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades allpool esitatud soovituste täieliku rakendamise, aitab Rootsi kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.