[pic] | EUROOPA KOMISJON | Brüssel 30.6.2010 KOM(2010)351 lõplik KOMISJONI ARUANNE määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) rakendamise kohta 2009. aastal KOMISJONI ARUANNE määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) rakendamise kohta 2009. aastal EESSÕNA 2009. aasta aruanne on koostatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele)[1] artikli 17 lõikele 1. Aruande lisas on esitatud statistilised andmed dokumentidele juurdepääsu taotluste läbivaatamise kohta. Sellega seoses tuleks rõhutada, et statistilised andmed hõlmavad ainult taotlusi juurdepääsuks avaldamata dokumentidele ning neist on välja jäetud taotlused, millega soovitakse juurdepääsu juba avaldatud dokumentidele, samuti teabetaotlused. 1. Määruse 1049/2001 muutmine 30. aprillil 2008 komisjoni esitatud ettepaneku vaatas läbi nõukogu teaberühm. 11. märtsil 2009 pandi Euroopa Parlamendis hääletusele liikme Cashmani esitletud kodanikuvabaduste ning justiits- ja siseküsimuste komisjoni aruanne, mis sisaldas arvukaid muudatusi komisjoni ettepanekusse. Parlament aga lükkas hääletuse õigusloomega seotud resolutsiooni üle edasi. Seetõttu on ettepanek endiselt esimesel lugemisel. 2009. aastal kokkutulnud uus parlament jätkas tööd ettepanekuga. 2. Registrid ja veebisaidid 2.1. 2009. aasta jooksul kanti komisjoni dokumendiregistrisse 18 063 uut dokumenti (vt lisatud tabel). 2.2. Määruse artikli 9 lõikes 3 on sätestatud, et tundliku sisuga[2] dokumendid kantakse registrisse üksnes nende nõusolekul, kellelt dokument pärineb. 2009. aastal ei sisaldanud register ühtegi selle sätte tähenduses tundlikku dokumenti. 2.3. EUROPA serveris asuva veebisaidi „Läbipaistvus ja juurdepääs dokumentidele” külastatavus 2009. aastal on olnud järgmine: Külastajate arv | Külastuste arv | Külastatud lehekülgede arv | Kokku | 44 538 | 61 823 | 84 094 | Igakuine keskmine | 3 712 | 5 152 | 7 008 | 3. Koostöö muude institutsioonide ja liikmesriikidega Määruse artikli 15 lõikega 2 ette nähtud institutsioonidevaheline komitee kohtus poliitilisel tasandil 15. detsembril 2009 nõukogu eesistujamaa Rootsi algatusel, et uurida vahendeid kodanike juurdepääsu lihtsustamiseks ELi institutsioonide käsutuses olevatele dokumentidele. Kohtumisel soovitati järgmist: 1) komitee koguneb poliitilisel tasandil vähemalt kord aastas ja selle arutelude tulemused avalikustatakse; 2) komitee tegevuse aluseks on institutsioonide pädevate talituste tehtud eeltöö; 3) komitee arutab eriti järgmiste tegevuste võimalikkust: - koguda ühele veebilehele kokku viidad kõikidele veebisaitidele, mis sisaldavad teavet juurdepääsu kohta kolme institutsiooni dokumentidele; - tagada, et institutsioonide avalikud registrid täiendaksid üksteist, parandades nii nende kasutajasõbralikkust kui ka juurdepääsu dokumentidele; - ühtlustada järk-järgult institutsioonide otsingusüsteemid (sellega seoses võiks uue ühtse otsingusüsteemi loomiseks uurida ühtse dokumentide indekseerimismeetodi sobivust ja kasutamisvõimalust); - laiendada PreLex i andmebaasi,[3] et koondada kõik institutsioonide poolt õigusloomeprotsessis koostatud dokumendid, võttes arvesse võimalust täiendada Prelexi andmebaasi Œil andmebaasiga[4]; - parandada konkreetse õigusloometoimikuga seotud dokumentide kättesaadavust, koondades kõik ühte õigusloometoimikusse kuuluvad dokumendid; - viimasega seoses teostada 2010. aastal sissejuhatav uuring ELi kommunikatsioonistrateegia seisukohalt prioriteetsete õigusloometoimikute kohta; 4) kui institutsioon kavatseb luua uue elektrooniliste teabekandjate süsteemi või oluliselt muuta olemasolevat süsteemi, tuleb arvestada selle tõenäolist mõju dokumentidele juurdepääsu õigusele ning toimida viisil, mis edendab läbipaistvuse eesmärki. Määruse rakendamise eest vastutavad kolme institutsiooni talitused jätkasid 2009. aastal muu hulgas teabefoorumi pidamist määruse rakendamisega seotud juriidiliste küsimuste arutamiseks. 4. Juurdepääsutaotluste analüüs 4.1. Esmaste taotluste arv oli 2009. aasta jooksul stabiilne (5055 taotlust võrreldes 5197 taotlusega 2008. aastal). 4.2. Kordustaotluste arv langes pisut: 2009. aastal registreeriti 134 kordustaotlust võrreldes 156 taotlusega 2008. aastal.Suur osa taotlusi oli seotud eri haldusmenetluste alaste terviklike toimikutega. 4.3. Valdkonniti jaotusid taotlused nii, et keskkonna, transpordi ja energeetika, õigusalase koostöö, siseturu ning konkurentsi valdkonnas esitatud taotlused moodustasid ligi 40 % kõigist taotlustest. 4.4. Taotluste esitajate jaotumises ühiskondlik-majanduslike kategooriate järgi ilmnes taas teadusringkondadest pärinevate taotluste suur osakaal, mis jäi endiselt suurimaks, kuigi oli 2008. aastaga võrreldes langenud (moodustades taotlustest 21,29 % võrreldes 31,03 %ga 2008. aastal). 4.5. Taotluste geograafiline jaotumine ei muutunud. Et paljude rahvusvaheliste äriühingute ja advokaadibüroode ning Euroopa tasandil tegutsevate ühingute ja valitsusväliste organisatsioonide asukoht on Belgias, esitasid Belgia eraisikud või seal asuvad organisatsioonid ligikaudu 20 % taotlustest. Lisaks sellele pärinevad enamik taotlusi kõige suurema rahvaarvuga liikmesriikidest: Saksamaalt, Prantsusmaalt, Itaaliast, Hispaaniast, Ühendkuningriigist ja Madalmaadest, kust esitati kokku pooled taotlustest (49,75 %). Uute liikmesriikide osakaal jäi tagasihoidlikuks. 5. Erandite kohaldamine juurdepääsuõiguse suhtes 5.1. Positiivse vastuse saanud esmaste taotluste määr kasvas eelmise aastaga võrreldes. 84,23% juhtudest (võrrelduna 82,68 %ga 2008. aastal) võimaldati juurdepääs dokumendi täistekstile ja 4,11 % juhtudest (võrrelduna 3,33 %ga 2008. aastal) võimaldati dokumentidele osaline juurdepääs. 5.2. Esmaste otsuste kinnitamise protsent, mis juba 2008. aastal oli oluliselt vähenenud, vähenes 2009. aastal veelgi oluliselt (ligi 25 % langus: 48,08 % juhtudest 2008. aastal jäi 2009. aastal järele 22,50 % juhtudest). Pärast esmast keeldumist täielikult rahuldatud taotluste protsent peaaegu kolmekordistus (50% juhtudest võrrelduna 18,59 %ga 2008. aastal). Pärast esmast keeldumist osalist juurdepääsu lubavate otsuste protsent vähenes pisut (27,50 % juhtudest võrrelduna 33,33 %ga 2008. aastal). 5.3. Esmase keeldumise kaks peamist põhjust olid endiselt: - kontrollimise, uurimise või audiitorkontrolli eesmärgi kaitse (artikli 4 lõike 2 kolmas taane), mis 2008. aastaga võrreldes pisut tõusis (27,61 % keeldumistest võrrelduna 26,63 %ga 2008. aastal); - komisjoni otsustamisprotsessi kaitse (artikli 4 lõige 3), mis 17,80 % juhtudest oli seotud veel vastu võtmata otsusega ning 7,81 % juhtudest sisekasutuseks mõeldud arvamustega, mis moodustasid kokku 25,61 % keeldumistest (võrrelduna 28,72 %ga 2008. aastal). Ärihuvide kaitse tõttu keeldumiste osakaal oli endiselt suur: 13,99% (võrreldes 14,4 %ga 2008. aastal). 5.4. Korduva keeldumise peamised põhjendused olid järgmised: - uurimise eesmärgi kaitse (25,91 % võrrelduna 27,85 %ga 2008. aastal); - ärihuvide kaitse (17,52 % võrrelduna 24,89 %ga 2008. aastal); - komisjoni otsustamisprotsessi kaitse, mis 12,77 % juhtudest oli seotud veel vastu võtmata otsusega ning 13,87 % juhtudest sisekasutuseks mõeldud arvamustega, mis moodustasid kokku 26,64 % keeldumistest (võrrelduna 29,54 %ga 2008. aastal). - Liikmesriigi täielikku vastuseisu keeldumise alusena enam ei kasutata, sest kohus[5] on sedastanud, et artikli 4 lõige 5 ei anna liikmesriigile vetoõigust, millega ta saaks omavoliliselt keelduda liikmesriigilt endalt pärinevate dokumentide avalikustamisest. Liikmesriik on kohustatud esitama keeldumise põhjused, mis peavad vastama määrusega ettenähtud eranditele, sest vaid nende alusel võib keelduda. 6. Euroopa Ombudsmanile esitatud kaebused 6.1. 2009. aastal lõpetas ombudsman 16 komisjoni vastu esitatud kaebuse uurimise, mis olid seotud dokumentide edastamisest keeldumisega[6]: 2 kaebust, mille puhul ombudsman ei tuvastanud hea haldustava rikkumist | 1906/2007/VIK | 97/2008/BEH | 11 kaebust, mille ombudsman lõpetas kriitilise ja/või muu märkusega | 429/2007/PB | 488/2007/PB | 672/2007/WP | 819/2007/PB | 70/2008/TS | 443/2008/JMA | 1010/2008/AL | 1059/2008/WP | 1190/2008/DK | 3085/2008/GG | 2/2009/MHZ | 3 kaebust, mille ombudsman lõpetas ilma edasise uurimiseta | 3824/2006/GG | 1452/2007/PB | 2420/2007/BEH | 6.2. Ombudsman sai 2009. aasta jooksul kaksteist kaebust dokumentide edastamisest keeldumise kohta. 7. Kohtule esitatud kaebused 7.1. Kohtuasjades, mis on seotud määrusel 1049/2001 põhineva komisjoni osalise keeldumisega võimaldada juurdepääsu dokumentidele, on kohus teinud kaks otsust. Need on 11. märtsi 2009. aasta otsused kohtuasjades T-121/05 ja T-166/05, Borax Europe Ltd vs. komisjon. Nende otsustega tühistas kohus komisjoni otsused, millega keelati juurdepääs eri dokumentidele, mis käsitlevad keemiliste ainete poolt inimeste viljakusele avaldatavat toksilist mõju arutanud spetsialistide rühma koosolekut. Spetsialistid olid liikmesriikide määratud, kuid nad osalesid koosolekul spetsialistide, mitte liikmesriikide esindajatena. Seoses komisjoni argumendiga, et nende spetsialistide nimede avalikustamine koos nende poolt koosolekul väljendatud arvamustega seab nad põhjendamatu välise surve tõttu ohtu, leidis kohus, et vaidlustatud otsused sisaldavad vaid üldisi põhjendusi ja et komisjon ei olnud esitanud tõendeid sellise ohu olemasolu kohta. Seoses komisjoni poolt kasutatud väljendiga „otsustamisprotsess”, sedastas kohus, et institutsiooni poolt õigusloometeksti koostamisel saadud teaduslikud arvamused kuuluvad põhimõtteliselt avaldamisele isegi siis, kui need võivad tekitada vastasseisu või heidutada neid arvamusi välja öelnud isikuid asjaomase institutsiooni otsustamisprotsessis osalemast. Komisjoni osutatud oht, et spetsialistide väljendatud arvamuste avalikustamisest tekkiv avalik arutelu võiks heidutada spetsialiste otsustamisprotsessis osalemast, tuleneb iseenesest põhimõttest tagada juurdepääs dokumentidele, mis sisaldavad esialgsete konsultatsioonide ja arutelude raames sisekasutuseks esitatud arvamusi. On ilmselge, et nende konsultatsioonide ja arutelude käigus oli vaja spetsialistidega konsulteerida. Seepärast tühistas kohus vaidlustatud otsused põhjendusega, et keeldumise alused olid liiga üldised. 7.2. 2009. aastal esitati kuus uut kaebust otsuste vastu, mis komisjon tegi vastavalt määrusele (EÜ) nr 1049/2001[7]: Kohtuasi T-59/09, Saksamaa vs. komisjon | Kohtuasi T-245/09, Shell Hellas Oil ja Chemical SA (Shell Hellas AE) vs. komisjon[8] | Kohtuasi T-251/09, Société des Pétroles Shell SAS vs. komisjon[9] | Kohtuasi T-337/09, Colegio Oficial de Farmacéuticos de Valencia vs. komisjon | Kohtuasi T-411/09, Ioannis Terezakis vs. komisjon | Kohtuasi T-467/09, Dierk Stelzer vs. komisjon | 8. Järeldused 8.1. Taotluste iseloom ja keeldumiste põhjused: Nagu eelnevatel aastatel, selgus taotluste analüüsimisel, et oluline osa juurdepääsutaotlustest on seotud ühenduse õiguse kohaldamise komisjonipoolse kontrollimisega. Väga paljudel juhtudel esitati juurdepääsutaotlus selleks, et saada dokumente, millele taotluse esitajad võiksid kaebuse korral toetuda, näiteks ühenduse õiguse väidetava rikkumise puhul või halduskaebuse või kohtumenetluse korral, mis käsitleb näiteks komisjoni otsust konkurentsipoliitika valdkonnas. Oluline on märkida, et need taotlused on enamasti seotud väga mahukate dokumentidega, mille analüüsimisega kaasneb märkimisväärne halduskoormuse kasv. Lisaks tuleb märkida, et komisjoni otsustamisprotsessi kaitsega seotud erandile viidatakse peamiselt üksikküsimusi käsitleva otsustamisprotsessi kaitsmiseks. Õigusloome valdkonnas tehakse aina rohkem dokumente üldsusele otse kättesaadavaks, ootamata komisjonile nende kohta juurdepääsutaotluse esitamist. Komisjoni peadirektoraadid on loonud eri poliitikasuundi käsitlevad veebisaidid ja avalikustanud nende kaudu märkimisväärse hulga dokumente. Ärihuvide kaitsega seotud erandit kohaldati peamiselt nende juurdepääsutaotluste korral, mis esitati konkurentsipoliitikat või hankemenetlust käsitlevate toimikute kohta. 8.2. Kohtupraktika areng: Kohus kinnitas oma kohtupraktikat järgmistes küsimustes: - liiga üldine keeldumise alus, mille tulemusel välistatakse juurdepääs tervele dokumentide kategooriale, ei ole iseenesest piisav erandi kohaldamise põhjendamiseks; - institutsioon peab tõendama, et konkreetsel juhul on olemas oht, mis peab olema põhjendatult prognoositav ja mitte lihtsalt hüpoteetiline; - õigusloomealase tegevuse seisukohalt on kohtu kohtupraktika kooskõlas Euroopa Kohtu otsusega kohtuasjas Turco[10]. LISA Määruse nr 1049/2001 kohaldamist käsitlev statistika 1. REGISTRISSE KANTUD DOKUMENTIDE ARV ESMASED TAOTLUSED 2. TAOTLUSTE ARV 2007 | 2008 | 2009 | 4196 | 5197 | 5055 | 3. VASTUSED 2007 | 2008 | 2009 | arv | % | arv | % | arv | % | KORDUSTAOTLUSED 4. TAOTLUSTE ARV 2007 | 2008 | 2009 | 273 | 156 | 134 | 5. VASTUSED 2007 | 2008 | 2009 | arv | % | arv | % | arv | % | 1. 30. aprilli 2010. aasta seisuga oli 14 taotluse läbivaatamine dokumentide suuremahulisuse tõttu pooleli. KEELDUMISTE JAOTUS KOHALDATUD ERANDI JÄRGI (%) 6. ESMASED TAOTLUSED 2007 | 2008 | 2009 | 4.1.a avalike huvide kaitse – esimene taane – avalik julgeolek | 1,19 | 0,18 | 1,36 | 4.1.a avalike huvide kaitse – teine taane - kaitsepoliitilised ja sõjalised küsimused | 2,23 | 0,82 | 0,54 | 4.1. a avalike huvide kaitse – kolmas taane – rahvusvahelised suhted | 10,98 | 10,24 | 8,17 | 4.1.a avalike huvide kaitse – neljas taane – rahandus-, raha- või majanduspoliitika | 1,26 | 2,9 | 2,09 | 4.1.b eraelu puutumatuse ja isikupuutumatuse kaitse | 5,04 | 5,98 | 6,99 | 4.2 esimene taane – ärihuvide kaitse | 10,79 | 14,4 | 13,99 | 4.2 teine taane – kohtumenetluse ja õigusnõustamise kaitse | 6,08 | 6,52 | 9,81 | 4.2 kolmas taane – kontrollimiste, uurimise ja audiitorkontrolli kaitse | 23,48 | 26,63 | 27,61 | 4.3 esimene taane – otsustamisprotsess, otsust ei ole veel vastu võetud | 12,02 | 13,5 | 17,80 | 4.3 teine taane – otsustamisprotsess, otsus on juba vastu võetud: esialgsete arutelude ja konsultatsioonide raames sisekasutamiseks esitatud arvamused | 19,29 | 15,22 | 7,81 | 4.5 liikmesriigi keeldumine | 7,64 | 3,62 | 3,81 | Kokku | 100,00 | 100,00 | 100,00 | 7. KORDUSTAOTLUSED 2007 | 2008 | 2009 | 4.1.a avalike huvide kaitse – esimene taane – avalik julgeolek | 0,9 | 0,42 | 2,55 | 4.1.a avalike huvide kaitse – teine taane - kaitsepoliitilised ja sõjalised küsimused | 0,4 | 0,42 | 0 | 4.1.a avalike huvide kaitse – kolmas taane – rahvusvahelised suhted | 2,2 | 5,91 | 4,38 | 4.1.a avalike huvide kaitse – neljas taane – rahandus-, raha- või majanduspoliitika | 0,4 | 0,84 | 3,28 | 4.1.b eraelu puutumatuse ja isikupuutumatuse kaitse | 4,8 | 5,06 | 14,23 | 4.2 esimene taane – ärihuvide kaitse | 25,25 | 24,89 | 17,52 | 4.2 teine taane – kohtumenetluse ja õigusnõustamise kaitse | 4,8 | 3,8 | 5,47 | 4.2 kolmas taane – kontrollimiste, uurimise ja audiitorkontrolli kaitse | 24,75 | 27,85 | 25,91 | 4.3 esimene taane – otsustamisprotsess, otsust ei ole veel vastu võetud | 5,7 | 17,3 | 12,77 | 4.3 teine taane – otsustamisprotsess, otsus on juba vastu võetud: esialgsete arutelude ja konsultatsioonide raames sisekasutamiseks esitatud arvamused | 11,7 | 12,24 | 13,87 | 4.5 liikmesriigi keeldumine | 19,1 | 1,27 | 0 | Kokku | 100,00 | 100,00 | 100,00 | TAOTLUSTE JAOTUS 8. TAOTLUSTE ESITAJATE ÜHISKONDLIK-MAJANDUSLIKE KATEGOORIATE JÄRGI (%) 2007 | 2008 | 2009 | Teadusringkonnad | 31,85 | 31,03 | 21,29 | Kodanikuühiskond (huvirühmad, tööstus, valitsusvälised organisatsioonid, jne) | 17,77 | 18,26 | 9,85 | Ühiskonnaliikmed, kelle ühiskondlik-majanduslik kuuluvus ei ole märgitud | 15,33 | 16,75 | 45,5 | Riigiasutused (välja arvatud ELi institutsioonid) | 15,69 | 14,19 | 7,33 | Advokaadid | 9,69 | 11,01 | 10,24 | Muud ELi institutsioonid | 6,75 | 6,3 | 3,77 | Ajakirjanikud | 2,90 | 2,46 | 2,02 | 9. TAOTLUSTE GEOGRAAFILISE PÄRITOLU JÄRGI (%) 2007 | 2008 | 2009 | Belgia | 19,86 | 18,93 | 18,26 | Saksamaa | 15,58 | 16,89 | 16,61 | Itaalia | 8,18 | 8,54 | 7,18 | Prantsusmaa | 9,32 | 8 | 8,01 | Ühendkuningriik | 5,76 | 6,34 | 6,23 | Hispaania | 5,92 | 5,29 | 6,27 | Madalmaad | 4,42 | 4,83 | 5,45 | Muud | 1,76 | 2,63 | - | Luksemburg | 2,8 | 2,61 | 1,71 | Märkimata | 1,16 | 2,61 | 10,57 | Poola | 2,41 | 2,57 | 2,86 | Taani | 1,23 | 2,45 | 1,63 | Austria | 2,71 | 2,11 | 1,98 | Kreeka | 1,5 | 1,93 | 1,06 | Portugal | 1,18 | 1,5 | 1,61 | Rootsi | 1,46 | 1,44 | 2,13 | Iirimaa | 0,82 | 1,28 | 0,72 | Tšehhi | 0,89 | 1,26 | 1,11 | Šveits | 0,82 | 1,18 | - | Soome | 1,43 | 1,08 | 0,78 | Ameerika Ühendriigid | 0,61 | 1,02 | 0,09 | Ungari | 0,86 | 0,86 | 0,70 | Leedu | 0,55 | 0,62 | 0,35 | Rumeenia | 0,96 | 0,58 | 0,93 | Norra | 0,32 | 0,36 | 0,07 | Bulgaaria | 0,94 | 0,36 | 0,56 | Sloveenia | 1,8 | 0,32 | 0,39 | Läti | 0,14 | 0,28 | 0,06 | Liechtenstein | 0,45 | 0,28 | - | Slovakkia | 0,59 | 0,24 | 0,50 | Jaapan | 0,2 | 0,24 | - | Küpros | 0,25 | 0,22 | 0,20 | Malta | 0,45 | 0,2 | 0,30 | Hiina (sealhulgas Hong Kong) | 1,01 | 0,14 | - | Eesti | 0,29 | 0,1 | 0,17 | Venemaa | 0,05 | 0,1 | - | Mehhiko | 0,05 | 0,1 | - | Horvaatia | 0,43 | 0,08 | - | Ukraina | 0,04 | 0,08 | - | Uus-Meremaa | 0,08 | - | Austraalia | 0,07 | 0,06 | 0,07 | Brasiilia | 0,04 | 0,06 | - | Türgi | 0,12 | 0,04 | - | Kanada | 0,25 | 0,04 | - | Iisrael | 0,12 | 0,04 | - | Lõuna-Aafrika Vabariik | 0,04 | - | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | 0,04 | 0,02 | -- | Albaania | 0,02 | 0,02 | - | Island | 0,02 | 0 | - | Egiptus | 0,14 | 0 | - | Muud Euroopa riigid väljaspool ELi | - | - | 0,76 | Aasia | - | - | 0,19 | Lõuna-Ameerika | - | - | 0,09 | Põhja-Ameerika | - | - | 0,28 | Aafrika | - | - | 0,20 | 2007 | 2008 | 2009 | ELi liikmesriigid | 92,28 | 99,46 | 87,79 | Kandidaatriigid | 0,12 | 0 | 0 | Muud | 4,55 | 0 | 1,63 | Märkimata | 3,05 | 0,54 | 10,57 | 10. VALDKONDADE JÄRGI (%) Peadirektoraat/talitus | 2007 | 2008 | 2009 | SG – peasekretariaat | 10,19 | 9,38 | 10,10 | TREN – transpordi ja energeetika peadirektoraat | 7,54 | 8,18 | 8,02 | MARKT – siseturu peadirektoraat | 6,46 | 7,28 | 7,27 | COMP – konkurentsi peadirektoraat | 7,32 | 7,18 | 7,03 | JLS – õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraat | 8,45 | 6,69 | 7,74 | ENV – keskkonna peadirektoraat | 6,11 | 6,07 | 8,37 | ENTR – ettevõtluse peadirektoraat | 5,48 | 5,91 | 4,55 | SANCO – tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat | 4,27 | 5,74 | 4,69 | TAXUD – maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat | 4,82 | 5,17 | 6,20 | ADMIN – personali ja halduse peadirektoraat Luxembourgi infrastruktuuri- ja logistikatalitus + Brüsseli infrastruktuuri- ja logistikatalitus | 2,34 +0.22 | 4,08 +0.28 | 3,15 | EMPL – tööhõive, sotsiaalküsimuste peadirektoraat | 3,1 | 3,72 | 3,28 | AGRI – põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat | 4,11 | 3,6 | 4,07 | REGIO – regionaalpoliitika peadirektoraat | 3,69 | 3,42 | 3,67 | TRADE – kaubanduse peadirektoraat | 2,48 | 2,72 | 2,08 | RELEX – välissuhete peadirektoraat | 4,09 | 2,39 | 2,25 | INFSO – infoühiskonna peadirektoraat | 2,21 | 2,3 | 2,29 | SJ – õigustalitus | 1,34 | 1,75 | 1,80 | DEV – arengu peadirektoraat | 2,12 | 1,67 | 1,33 | AIDCO – koostöötalitus EuropeAid | 1,27 | 1,55 | 1,42 | ELARG – laienemise peadirektoraat | 3,18 | 1,5 | 1,74 | EAC – hariduse ja kultuuri peadirektoraat | 1,58 | 1,4 | 1,44 | RTD – teadusuuringute peadirektoraat | 1,64 | 1,23 | 1,52 | ECFIN – majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat | 1,07 | 1,23 | 1,87 | MARE – merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat | 0,95 | 1,13 | 0,79 | BUDG – eelarve peadirektoraat | 1,31 | 1,07 | 1,07 | COMM – teabetalitus | 0,73 | 0,85 | 0,41 | OLAF – Euroopa Pettustevastane Amet | 0,45 | 0,62 | 0,24 | CAB – volinike kabinetid | 0,16 | 0,43 | 0,30 | DGT – kirjaliku tõlke peadirektoraat | 0,4 | 0,32 | 0,13 | EPSO – Personalivaliku Amet | 0,08 | 0,23 | 0,26 | ESTAT – Eurostat | 0,24 | 0,22 | 0,11 | PMO – individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet | 0,13 | 0,18 | - | ECHO – Humanitaarabi Amet | 0,21 | 0,15 | 0,24 | JRC – Teadusuuringute Ühiskeskus | 0,02 | 0,13 | 0,22 | IAS – sisekontrolli talitus | 0,1 | 0,07 | 0,02 | BEPA – Euroopa poliitikanõustajate büroo | 0,06 | 0,07 | 0,06 | OPOCE – Väljaannete Talitus | 0,03 | 0,05 | 0,19 | SCIC – ühendatud tõlke- ja konverentsitalitus | 0,02 | 0,02 | 0,02 | DIGIT | 0,03 | 0 | 0,07 | FC – finantskontrolli peadirektoraat | 0,02 | - | - | Kokku: | 100 | 100 | 100 | [1] EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43. [2] „Tundliku sisuga dokumendid on dokumendid, mis pärinevad institutsioonidest või nende loodud ametitest, liikmesriikidest, kolmandatest riikidest või rahvusvahelistest organisatsioonidest ning mis on liigitatud kui „TRES SECRET/TOP SECRET”, „SECRET” või „CONFIDENTIEL” vastavalt asjaomase institutsiooni eeskirjadele, mis kaitsevad Euroopa Liidu või selle ühe või mitme liikmesriigi olulisi huve artikli 4 lõike 1 punktis a osutatud valdkondades, eelkõige avaliku julgeoleku alal, kaitsepoliitilistes ja sõjalistes küsimustes” (artikli 9 lõige 1). [3] Euroopa Liidu Väljaannete Talituse andmebaas [4] Euroopa Parlamendi andmeaas [5] Vt Euroopa Kohtu 18. detsembri 2007. aasta otsus kohtuasjas C-64/ 05P Rootsi vs. komisjon . [6] Täpsem teave aadressil http://www.ombudsman.europa.eu/cases/home.faces [7] Üksikasjalikum teave nende kohtuasjade kohta on esitatud Interneti-aadressil: http://curia.europa.eu/jurisp/cgi-bin/form.pl?lang=fr [8] Kustutatud registrist 5. jaanuari 2010. aasta määrusega. [9] Kustutatud registrist 5. jaanuari 2010. aasta määrusega. [10] Euroopa Kohtu otsus, 1. juuli 2008, liidetud kohtuasjad C-39/05 P ja C-52/05, EKL 2008, lk I - 4723