Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu ja Côte d'Ivoire'i Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta /* COM/2013/0188 final - 2013/0102 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Vastavalt nõukogu antud volitustele[1] alustas Euroopa Komisjon Côte d'Ivoire'i Vabariigiga läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Côte d'Ivoire'i Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu protokolli uuendamise üle. Läbirääkimiste tulemusena parafeerisid läbirääkijad 9. jaanuaril 2013 uue protokolli. Uus protokoll hõlmab viieaastast ajavahemikku alates protokolli ajutise kohaldamise kuupäevast, milleks on artikli 13 kohaselt 1. juuli 2013. Lepingu protokolli peamine eesmärk on sätestada Euroopa Liidu laevade kalapüügivõimalused Côte d'Ivoire'i Vabariigi vetes kalavarude kasutamata ülejäägi piires. Komisjon võttis muu hulgas aluseks sõltumatute välisekspertide poolt koostatud järelhindamise tulemused. Partnerluslepingu üldine eesmärk on tihendada koostööd Euroopa Liidu ja Côte d'Ivoire'i Vabariigi vahel, et luua mõlema lepinguosalise huvides partnerlusraamistik säästva kalanduspoliitika ja kalavarude vastutustundliku kasutuse arenguks Côte d'Ivoire'i kalapüügipiirkonnas. Eelkõige on protokolliga on ette nähtud kalapüügivõimalused järgmiste kategooriate puhul: – 28 tuunikülmutusseinerit, – 10 pinnaõngejadalaeva. Sellest lähtuvalt teeb komisjon nõukogule ettepaneku võtta Euroopa Parlamendi nõusolekul uus protokoll oma otsusega vastu. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Huvitatud isikutega konsulteeriti ajavahemikku 2007–2013 hõlmanud protokolli hindamise raames. Liikmesriikide ekspertidega konsulteeriti ka tehnilistel koosolekutel. Konsultatsioonid kinnitasid huvi Côte d'Ivoire'i Vabariigi kalandusprotokolli jätkumise vastu. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Käesolevat menetlust alustati paralleelselt menetlustega, mis hõlmavad nõukogu otsust protokolli enda ajutise kohaldamise kohta ja nõukogu määrust, milles käsitletakse kalapüügivõimaluste jaotamist Euroopa Liidu liikmesriikide vahel. 4. MÕJU EELARVELE Protokollis sätestatud 680 000 euro suurune aastane rahaline toetus jaguneb järgmiselt: a) 422 500 euro suurune summa juurdepääsuks 6 500 tonni suurusele viitetonnaažile ja b) 257 500 euro suurune eritoetus Côte d'Ivoire'i Vabariigi kalandussektori arenguks. Toetus vastab riikliku kalanduspoliitika eesmärkidele ja eelkõige Côte d'Ivoire'i Vabariigi vajadustele võitluses ebaseadusliku kalapüügi vastu. 2013/0102 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu ja Côte d'Ivoire'i Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut olles edastanud seadusandliku akti riikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut[2] ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu võttis 12. veebruaril 2008 vastu otsuse (EÜ) nr 151/2008 kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimiseks, et kohaldada ajutiselt protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Côte d’Ivoire’i Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus kalapüügiks Côte d’Ivoire’i kalastusvööndites ajavahemikul 1. juulist 2007 kuni 30. juunini 2013[3]. (2) Euroopa Liit ja Côte d’Ivoire’i Vabariigi valitsus teatasid teineteisele 18. aprillil 2008 Euroopa Ühenduse ja Côte d’Ivoire’i Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest[4]. (3) Liit on pidanud Côte d’Ivoire’i Vabariigiga läbirääkimisi uue protokolli üle, millega nähakse ette liidu laevade kalapüügivõimalused Côte d’Ivoire’i jurisdiktsiooni all olevates vetes. (4) Otsusega nr …/2013/EL[5] andis nõukogu loa kõnealune protokoll allkirjastada ja seda ajutiselt kohaldada, ilma et see piiraks selle hilisemat sõlmimist. (5) Seega tuleks kõnealune protokoll sõlmida, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu ja Côte d’Ivoire’i Vabariigi vaheline protokoll (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Côte d’Ivoire’i Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks. Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele. Artikkel 2 Nõukogu eesistuja määrab isiku(d), kes on volitatud liidu nimel esitama teatise, et väljendada liidu nõusolekut end protokolliga siduda. Artikkel 3 Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja LISA PROTOKOLL, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Côte d’Ivoire’i Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (2013–2018) Artikkel 1 Kohaldamise ajavahemik ja kalapüügivõimalused 1. Alates 1. juulist 2013 on lepingu artikli 5 kohased kalapüügivõimalused kehtestatud viieks (5) aastaks järgmiselt. Pika rändega liigid (Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta konventsiooni I lisas loetletud liigid): – tuunikülmutusseinerid: 28 laeva; – pinnaõngejadalaevad: 10 laeva. 2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklites 5 ja 6 osutatud tingimustel. 3. Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all sõitvad laevad (edaspidi „Euroopa laevad”) võivad Côte d’Ivoire’i kalapüügipiirkonnas kala püüda vaid tingimusel, et neile on käesoleva protokolli raames väljastatud Côte d’Ivoire’i poolt püügilitsents. Artikkel 2 Rahaline toetus – makseviisid 1. Kalandusalase partnerluslepingu artikliga 7 ette nähtud rahaline toetus artiklis 1 osutatud ajavahemikuks on 680 000 eurot. 2. Rahaline toetus hõlmab a) aastast summat juurdepääsu eest Côte d'Ivoire'i kalapüügipiirkonnale suuruses 422 500 eurot, mis vastab 6 500 tonni suurusele viitetonnaažile, ja b) erisummat, mille suurus on 257 500 eurot ja mis on ette nähtud Côte d’Ivoire’i kalanduspoliitika elluviimiseks. 3. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 3, 5, 6 ja 9 ning kalandusalase partnerluslepingu artiklite 12 ja 13 kohaselt. 4. Kui Euroopa laevad ületavad neile Côte d’Ivoire’i kalapüügipiirkonnas kehtestatud üldise püügikoguse viitetonnaaži, suurendatakse aastast rahalist toetust 65 euro võrra iga püütud lisatonni eest. Euroopa Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski ületada lõike 2 punktis a osutatud summat (422 500 eurot) kahekordselt. Kui Euroopa laevad ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud lisasummad järgmisel aastal. 5. Lõikes 1 osutatud rahalise toetuse osamakse tasutakse esimese aasta eest hiljemalt 90 päeva pärast protokolli ajutise kohaldamise kuupäeva ning järgmiste aastate eest hiljemalt protokolli aastapäeva saabumisel. 6. Lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse kasutamine kuulub Côte d’Ivoire’i ametiasutuste ainupädevusse. 7. Rahaline toetus kantakse Côte d’Ivoire’i riigikassa arveldusarvele, mille andmed edastab igal aastal Côte d’Ivoire’i ametiasutus. Artikkel 3 Vastutustundliku kalapüügi edendamine Côte d’Ivoire’i vetes 1. Euroopa Liit ja Côte d’Ivoire lepivad lepingu artikliga 9 ette nähtud ühiskomitees hiljemalt 1. oktoobriks 2013 kokku mitmeaastases sektoripõhises programmis ja selle rakenduseeskirjades, sealhulgas järgmises: a) aasta ja mitme aasta lõikes seatud suunised, millest lähtuvalt artikli 2 punktis b osutatud rahalist toetust kasutada; b) aasta ja mitme aasta lõikes seatud eesmärgid, et hakata vastavalt tähtajale kohaldama jätkusuutlikku ja vastutustundlikku kalapüüki, arvestades Côte d’Ivoire’i riikliku kalanduspoliitika raames väljendatud prioriteetidega, mis on seotud eelkõige järelevalve, kontrolli ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastase võitlusega; c) kriteeriumid ja menetlused, mis võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele. 3. Mis tahes mitmeaastase valdkondliku kava muudatusettepanek või erisummade kasutamine iga aasta algatuste jaoks peab ühiskomitees saama mõlema poole heakskiidu. 4. Igal aastal teostavad lepinguosalised ühiskomisjoni raames mitmeaastase sektoripõhise programmi elluviimise tulemuste hindamiste. Vajaduse korral jätkavad lepinguosalised kõnealust järelevalvet ka pärast käesoleva protokolli kehtivuse lõppemist kuni artikli 2 lõike 2 punktiga b ettenähtud rahalise toetuse erisumma lõpliku ärakasutamiseni. Artikkel 4 Teadus- ja tehnikaalane koostöö vastutustundliku kalapüügi vallas 1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Côte d’Ivoire’i vetes vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes kõnealustes vetes kalastavate eri riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttest. 2. Protokolli kehtivusaja jooksul teevad Euroopa Liit ja Côte d’Ivoire’i ametiasutused koostööd Côte d’Ivoire’i kalapüügipiirkonna kalavarude seisundi arengu hindamiseks. 3. Lepinguosalised kohustuvad edendama alampiirkonna tasemel koostööd vastutustundliku kalapüügi valdkonnas Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) ja muude pädevate piirkondlike või rahvusvaheliste organisatsioonide raames. Lepinguosalised kohustuvad järgima Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) kõiki soovitusi. 4. Vastavalt lepingu artiklile 4 peavad lepinguosalised Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) soovituste ja resolutsioonide ning parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel vajaduse korral teaduskohtumise järgselt üksteisega ühiskomitees (lepingu artiklis 3 juba sätestatud) alampiirkonna tasandil nõu ja võtavad vastastikusel kokkuleppel meetmeid, et tagada Euroopa laevade püügitegevusega seoses kalavarude säästev majandamine. 5. Lepinguosalised teevad koostööd, et tõhustada kalandusalase kontrolli ja inspekteerimise mehhanisme Côte d'Ivoire'i Vabariigis. Artikkel 5 Kalapüügivõimaluste läbivaatamine vastastikusel kokkuleppel 1. Artiklis 1 esitatud kalapüügivõimalusi võib artikli 4 lõikes 4 osutatud nõupidamiste järgselt vastastikusel kokkuleppel suurendada, tingimusel et suurendamine ei kahjustata Côte d’Ivoire’i kalavarude säästvat majandamist. Sellisel juhul suurendatakse artikli 2 lõikes 1 osutatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. 2. Kui lepinguosalised lepivad kokku artiklis 1 osutatud kalapüügivõimaluste vähendamises, vähendatakse rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. 3. Kalapüügivõimaluste jaotamine eri laevakategooriate vahel võib samuti toimuda pärast nõupidamist vastastikusel kokkuleppel, tingimusel et järgitakse artikli 4 lõikes 4 osutatud teaduskohtumise võimalikke soovitusi kalavarude haldamise osas, mida ümberjaotamine mõjutada võib. Kui kalapüügivõimaluste ümberjaotamisel on vaja rahalist toetust kohandada, lepivad lepinguosalised selles kokku. Artikkel 6 Uued kalapüügivõimalused ja katsepüük 1. Kui Euroopa laevad on huvitatud muust püügitegevusest, kui on osutatud artiklis 1, peab Euroopa Liit nende uute tegevuste võimaliku lubamise osas Côte d’Ivoire’i Vabariigiga nõu. Kõnealuste nõupidamiste raames võtavad lepinguosalised arvesse asjaomaseid teadusalaseid nõuandeid, eelkõige selliste piirkondlike kalandusorganisatsioonide nagu Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) nõuannetega. Sellisel juhul lepivad lepinguosalised kokku uusi kalapüügivõimalusi reguleerivates tingimustes ja mitmeaastaste halduskavade kehtestamises. Vajaduse korral teevad nad protokollis ja selle lisas muudatusi. 2. Artikli 4 lõikega 4 ette nähtud konsultatsioonide tulemusel võivad lepinguosalised lubada korraldada Côte d’Ivoire’i kalapüügipiirkonnas katsepüügi püügireise, et katsetada uusi kalapüügiliike nende tehnilise kasutatavuse ja majandusliku tasuvuse seisukohalt. 2.1 Selleks edastab Euroopa Liit Côte d’Ivoire’i ametiasutustele katsepüügi lubade taotlused, mis põhinevad tehnilisel toimikul, milles on esitatud – laeva tehnilised andmed, – laeva juhtkonna kalandusalase asjatundlikkuse tase, – ettepanek püügireisi tehniliste näitajate kohta (pikkus, varustus, uuritavad piirkonnad jne). 2.2 Katsepüügi püügireisi kestus on kuni kuus kuud. Püügireisi puhul tuleb maksta Côte d’Ivoire’i ametiasutuste kehtestatud loatasu. 2.3 Lipuriigi teaduslik vaatleja ja Côte d’Ivoire’i ametiasutuste valitud vaatleja on laeva pardal kogu püügireisi vältel. 2.4 Katsepüügi püügireisi jooksul püütud saak jääb laevaomaniku valdusse. 2.5 Püügireisi üksikasjalikud tulemused edastatakse ühiskomiteele analüüsimiseks. Artikkel 7 Riiklike õigusaktide kohaldamine 1. Euroopa laevad teostavad Côte d’Ivoire’i vetes kalapüüki kooskõlas Côte d’Ivoire’i Vabariigi seadustega, välja arvatud juhul, kui lepingu või käesoleva protokolliga on nähtud ette teisiti. 2. Côte d’Ivoire’i Vabariigi ametiasutused teavitavad Euroopa Liitu võimalikult kiiresti kõigist kalandussektoriga seotud õigusaktide muudatustest või uutest õigusaktidest. 3. Euroopa Liit teavitab Côte d’Ivoire’i Vabariiki võimalikult kiiresti kõigist Euroopa Liidu ookeanilaevastiku kalapüügiga seotud õigusaktide muudatustest või uutest õigusaktidest. Artikkel 8 Protokolli kohaldamise peatamine 1. Käesoleva protokolli kohaldamise võib ühe lepinguosalise algatusel peatada pärast ühiskomitees toimunud nõupidamisi, kui on täidetud üks või mitu järgmist tingimust: a) erakorralised asjaolud, mis on kindlaks määratud kalandusalase partnerluslepingu artikli 2 punktis h ja mis takistavad kalapüüki Côte d’Ivoire’i kalapüügipiirkonnas; b) märkimisväärsed muudatused ühe või teise lepinguosalise kalanduspoliitika määratluses või kohaldamises, mis mõjutavad käesoleva protokolli sätteid; c) Cotonou lepingu artikliga 96 ettenähtud konsultatsioonimehhanismide avamine seoses Cotonou lepingu artiklis 9 kindlaks määratud inimõiguste peamiste ja oluliste üksikasjade rikkumisega; d) Euroopa Liit ei ole maksnud artikli 2 lõike 2 punktiga a ettenähtud rahalist toetust muudel kui käesoleva protokolli artikliga 9 ettenähtud põhjustel; e) lepinguosaliste vahel esineb tõsiseid ja lahendamata vaidlusi käesoleva protokolli kohaldamise ja tõlgendamise küsimustes. 2. Kui protokolli kohaldamine peatatakse muudel, kui lõike 1 punktis c osutatus põhjustel, peab huvitatud pool esitama vastava kirjaliku taotluse vähemalt kolm kuud enne taotletavat peatamise kuupäeva. Lõike 1 punktis c osutatud põhjustel peatatakse protokoll vahetult pärast peatamisotsuse vastuvõtmist. 3. Kui protokolli kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised neid lahutavale vaidlusele kokkuleppelise lahenduse leidmiseks nõupidamisi. Kui lahendus on leitud, jätkatakse protokolli kohaldamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel ajavahemiku võrra, millal protokoll oli peatatud. Artikkel 9 Rahalise toetuse maksmise peatamine ja läbivaatamine 1. Artikli 2 lõike 2 punktides a ja b osutatud rahalise toetuse maksmist võib läbi vaadata või peatada pärast ühiskomitees toimunud nõupidamisi, kui on täidetud üks või mitu järgmist tingimust: a) erakorralised asjaolud, mis on kindlaks määratud kalandusalase partnerluslepingu artikli 2 punktis h ja mis takistavad kalapüüki Côte d’Ivoire’i kalapüügipiirkonnas; b) märkimisväärsed muudatused ühe või teise lepinguosalise kalanduspoliitika määratluses või kohaldamises, mis mõjutavad käesoleva protokolli sätteid; c) Cotonou lepingu artikliga 96 ettenähtud konsultatsioonimehhanismide avamine seoses Cotonou lepingu artiklis 9 kindlaks määratud inimõiguste peamiste ja oluliste üksikasjade rikkumisega. 2. Euroopa Liit võib käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse erisumma maksmise läbi vaadata või osaliselt või täielikult peatada, kui kõnealust rahalist toetust ei kasutata sihipäraselt või kui ühiskomisjoni teostatud hindamine näitab, et selle tulemused ei vasta kavandatule. 3. Rahalise toetuse maksmist alustatakse uuesti pärast lepinguosaliste nõupidamisi ja kokkuleppele jõudmist, niipea kui lõikes 1 osutatud sündmustele eelnenud olukord on taastatud ja/või lõikes 2 osutatud rahakasutuse tulemused on sihipärased. Siiski ei tohi artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse erisumma maksmine kesta kauem kui kuus kuud pärast käesoleva protokolli kehtivuse lõppemist. 4. Samaks ajavahemikuks, kui peatati artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse maksmine, võib peatada ka Euroopa laevadele antud kalapüügiload. Kui toetuse maksmist otsustatakse jätkata, pikendatakse kalapüügiluba sama ajavahemiku võrra, millal kalastustegevus oli peatatud. 5. Kui Euroopa Liit jätab käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tingimustel artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse maksmata, teavitavad Côte d’Ivoire’i ametiasutused Euroopa Liitu ametlikult maksete tegematajätmisest. Komisjon viib läbi vastavad kontrollimenetlused ja sooritab vajaduse korral makse hiljemalt 60 tööpäeva jooksul pärast ametliku taotluse kättesaamise kuupäeva. Kui osutatud tähtaja jooksul ei ole makset tehtud või asjakohast selgitust antud, võivad Côte d’Ivoire’i ametiasutused artiklis 8 kehtestatud sätete kohaselt protokolli kohaldamise katkestada. Protokolli kohaldamist jätkatakse niipea, kui kõnealune makse on sooritatud. Artikkel 10 Elektrooniline teabevahetus 1. Côte d’Ivoire’i Vabariik ja Euroopa Liit kohustuvad rakendama võimalikult kiiresti teabesüsteeme, mis võimaldavad edastada käesoleva lepingu rakendamisega seotud kogu teavet ja kõiki sellekohaseid dokumente elektroonilisel teel. 2. Dokumendi elektroonilist vormi käsitatakse igas etapis samaväärsena paberkandjal oleva vormiga. 3. Kui süsteem ei toimi, teavitavad Côte d’Ivoire’i Vabariik ja Euroopa Liit teineteist sellest viivitamata. Lepingu rakendamisega seotud teave ja dokumendid asendatakse sel juhul lisas automaatselt paberkandjal dokumentidega. Artikkel 11 Andmete konfidentsiaalsus Côte d’Ivoire’i Vabariik ja Euroopa Liit tagavad, et mis tahes isikuandmeid seoses Euroopa laevadega ja lepingu raames toimuva kalandustegevusega käsitletakse alati täie rangusega ja kooskõlas konfidentsiaalsuse ja andmekaitse põhimõtetega. Artikkel 12 Lepingu lõpetamine 1. Protokolli lõpetamise korral teatab huvitatud lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest protokoll lõpetada vähemalt kuus (6) kuud enne asjaomase lõpetamise kavandatavat jõustumist. 2. Eelmises lõikes osutatud teatise saatmisega alustatakse konsulteerimist lepinguosaliste vahel. Artikkel 13 Ajutine kohaldamine Käesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt alates 1. juulist 2013. Artikkel 14 Jõustumine 1. Käesolev protokoll jõustub kuupäeval, millal lepinguosalised teatavad teineteisele protokolli jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. LISA EUROOPA LIIDU LAEVADE KALAPÜÜGITINGIMUSED CÔTE D’IVOIRE’I KALAPÜÜGIPIIRKONNAS I PEATÜKK Üldsätted 1. Pädeva asutuse määramine Kui ei ole kindlaks määratud teisiti, käsitatakse käesolevas lisas Euroopa Liiduna (EL) või Côte d’Ivoire’i Vabariigina järgmisi pädevaid ametiasutusi: – EL: Euroopa Komisjon, vajaduse korral ELi Côte d’Ivoire’i delegatsiooni vahendusel; – Côte d’Ivoire’i Vabariik: kalandusministeerium. 2. Kalapüügi piirkond Euroopa Liidu laevad võivad allpool osutatud punktis 3 ettenähtud tingimustel püüda kala vetes, mis asuvad kaugemal kui 12 meremiili lähtejoontest. 3. Navigatsiooniks ja kalapüügiks keelatud piirkonnad Côte d’Ivoire’i Vabariigi kalandusministeerium edastab laevaomanikele navigatsiooniks ja kalapüügiks keelatud piirkondade andmed kalapüügiloa väljaandmisel. Sellest teavitatakse ka ELi delegatsiooni. 4. Pangakonto Enne protokolli jõustumist edastab Côte d’Ivoire’i Vabariik ELile selle pangakonto andmed, millele lepingu raames kalalaevade eest makstavad summad kanda. Pangaülekannetega seotud ülekandekulud jäävad laevaomanike kanda. II PEATÜKK Kalapüügilubade taotlemise ja väljaandmise kord Käesoleva lisa sätete kohaldamisel loetakse mõistet „litsents” samaväärseks mõistega „kalapüügiluba” vastavalt selle määratlusele Euroopa õigusaktides. 1. Püügilitsentsi saamise eeltingimus – laeva vastavus nõuetele Kalapüügilitsents Côte d’Ivoire’i kalastusvööndis kalastamiseks antakse üksnes nõuetele vastavatele laevadele. Kalalaevad peavad olema kantud ELi kalalaevade registrisse. Laeval on kalapüügiõigus ainult siis, kui selle omanikul või kaptenil või laeval endal ei ole Côte d’Ivoire’is kalapüügikeeldu. Neil ei tohi olla vastuolusid Côte d’Ivoire’i ametiasutustega, st nad peavad olema täitnud kõik varasemad Côte d’Ivoire’i ja Euroopa Liidu vahelistest kalastuslepingutest tulenevad kohustused. 2. Litsentsitaotlus Euroopa Liidu pädevad asutused esitavad Côte d’Ivoire’i kalanduse eest vastutavale ministeeriumile elektroonilisel või mis tahes muul kohasel teel taotluse iga laeva kohta, kes soovib lepingu raames kala püüda, tehes seda vähemalt 30 tööpäeva enne litsentsi soovitud alguskuupäeva. Taotlused esitatakse kalanduse eest vastutavale ministeeriumile vormidel, mille näidised on antud 1. liites. Litsentsitaotlusega koos tuleb esitada järgmised dokumendid: – tõend, et litsentsi kehtivusaja eest on kindlaksmääratud ettemaks tasutud; – üks värvifoto laevast (külgvaates), lisakalalaevadest ja kalade avastamise täiendavatest õhuseadmetest; – kasutatavate mootorite pilt ja täpne kirjeldus. Kui kehtiva protokolli raames uuendatakse püügilitsentsi laevale, mille tehnilised näitajad ei ole muutunud, tuleb koos uuendamistaotlusega esitada üksnes maksekinnitus litsentsitasu maksmise kohta. 3. Kindlaksmääratud litsentsitasu Litsentsitasu makstakse käesoleva lisa I peatüki lõike 4 kohaselt Côte d’Ivoire’i ametiasutuste poolt osutatud pangakontole. Litsentsitasu sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamamaksud ja teenustasud. 4. Püügilitsentsiga laevade ajutine nimekiri Kohe pärast püügiloataotluse ja ettemakse tasumise teate kättesaamist koostab Côte d’Ivoire püügiluba taotlevate laevade ajutise nimekirja. Kõnealune nimekiri edastatakse viivitamata riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja ELile. EL edastab ajutise nimekirja koopia laevaomanikule või tema agendile. Juhul kui ELi ametid on suletud, võib Côte d’Ivoire anda ajutise nimekirja koopia otse laevaomanikule või tema agendile. Laevadel on lubatud kala püüda alates nende kandmisest ajutisse nimekirja. Kuni püügiloa väljastamiseni peab nende laevade pardal peab olema ajutise nimekirja koopia. 5. Litsentside väljastamine Kõikide laevade litsentsid väljastatakse laeva omanikele või nende esindajatele Euroopa Liidu Côte d’Ivoire’is asuva delegatsiooni vahendusel 21 tööpäeva jooksul alates eespool nimetatud punktis 2 osutatud dokumentide laekumisest kalanduse eest vastutavale Côte d’Ivoire’i ministeeriumile. Litsentside kehtivusaeg on üks aasta ning neid on võimalik uuendada. Litsentsid on välja antud ajavahemikuks 1. juulist kuni järgmise aasta 30. juunini. 6. Püügilitsentsiga laevade nimekiri Pärast püügilitsentsi väljastamist koostab Côte d’Ivoire’i Vabariik viivitamata lõpliku nimekirja laevadest, kellel on lubatud Côte d’Ivoire’i kalapüügipiirkonnas kala püüda. Kõnealune nimekiri edastatakse viivitamata riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja ELile ning see asendab eespool osutatud ajutist nimekirja. 7. Püügilitsentsi edasiandmine Litsents antakse konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda. Tõestatud vääramatu jõu korral, mis väljendub selles, et laev raske tehnilise avarii tõttu hukkub või jääb pikaks ajaks liikumatuks, võib Euroopa Liidu taotlusel laeva litsentsi siiski asendada mõnele muule protokolli artiklis 1 osutatud sama kategooria laevale antava uue litsentsiga ning viimase eest ei pea litsentsitasu maksma. Sel juhul võetakse püügikoguste taseme arvestamisel võimalike täiendavate maksete kindlaksmääramisel arvesse kahe laeva summaarseid püügikoguseid. Asendatud litsentsiga laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud litsentsi Euroopa Liidu delegatsiooni vahendusel Côte d’Ivoire’i kalandusministeeriumile. Uus litsents jõustub päeval, millal laeva omanik esitab tühistatud litsentsi Côte d’Ivoire’i kalandusministeeriumile. Euroopa Liidu delegatsiooni Côte d’Ivoire’is tuleb litsentsi asendamisest teavitada. 8. Litsentsi hoidmine laeva pardal Litsents peab alati olema laeva pardal. Laevadel on siiski lubatud kala püüda alates nende kandmisest käesoleva peatüki lõikes 4 osutatud ajutisse nimekirja. III PEATÜKK Litsentsitingimused – litsentsitasud ja ettemaksed 1. Litsentsitasu on 35 eurot iga Côte d’Ivoire’i kalapüügipiirkonnas püütud kalatonni kohta tuunipüügiseinerite ja pinnaõngejadalaevade puhul. 2. Litsentsid väljastatakse pärast seda, kui pädevatele riiklikele ametiasutustele on tasutud järgmised kindlaksmääratud summad: – 5 390 eurot tuunipüügiseineri kohta, mis vastab 154 tonni eest aastas makstavale litsentsitasule; – 1 960 eurot pinnaõngejadalaeva kohta, mis vastab 56 tonni eest aastas makstavale litsentsitasule. 3. Liikmesriigid teatavad Euroopa Komisjonile hiljemalt iga aasta 15. juuniks möödunud aasta püügikoguse tonnides, nagu on kindlaks määranud alljärgnevas punktis 6 osutatud teadusinstituudid. 4. Euroopa Komisjon koostab aasta n püügireiside eest tasumisele kuuluvate litsentsitasude lõpparuande hiljemalt n+1 aasta 31. juuliks, see arvestus põhineb kõikide laevaomanike esitatud ja pädevate teadusasutuste kinnitatud püügiandmetel. 5. Nimetatud lõpparuanne edastatakse liikmesriikide vahendusel samaaegselt Côte d’Ivoire’i kalandusministeeriumile ja laevaomanikele. 6. Kui lõplik arvestus on suurem kui kindlaksmääratud litsentsitasu, mis maksti ettemaksuna püügiloa saamiseks, kannab laevaomanik puuduva summa Côte d’Ivoire’i Vabariigile 45 päeva jooksul üle, kui viimane seda ei vaidlusta. 7. Kui lõpparuande summa on väiksem kui käesoleva jaotise punktis 2 nimetatud ettemakse, summade vahet laevaomanikule siiski tagasi ei maksta. IV PEATÜKK Püügiaruanded 1. Püügipäevik Lepingu raames kala püüdva ELi laeva kapten peab püügipäevikut, mille näidis iga püügikategooria kohta on käesoleva lisa 3. liites. Kapten täidab püügipäevikut iga päeva kohta, mil laev asub Côte d’Ivoire’i kalapüügipiirkonnas. Kapten teeb püügipäevikusse iga päev sissekande, määrates kindlaks iga püütud ja pardal hoitava liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna. Iga peamise liigi puhul märgib kapten ära ka nullpüügi. Vajaduse korral kannab kapten iga päev püügipäevikusse iga merre tagasi heidetud liigi koguse väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna. Püügipäevik täidetakse loetavalt, trükitähtedega ja selle allkirjastab laeva kapten. Püügipäevikus registreeritud andmete täpsuse eest vastutab kapten. 2. Püügiaruanded Kapten annab laeva püügist aru, esitades kalandusministeeriumile püügipäevikud ajavahemiku kohta, mil laev viibis Côte d’Ivoire’i kalapüügipiirkonnas. Püügipäevikute koopia saadab kapten Côte d’Ivoire’i okeanoloogiakeskusele (CRO, Centre de Recherche Océanologique) ja ühele järgmistest teadusinstituutidest: i. IRD (Institut de Recherche pour le Développement) ii. IEO (Instituto Español Oceanografia) iii. INIAP (Instituto Nacional de Investigação Agrària é das Pescas) Püügipäevikud edastatakse järgmise korra kohaselt: i. Côte d'Ivoire’i sadamasse sisenemisel esitatakse püügipäeviku originaal oma kohalikule esindajale Côte d'Ivoire’is, kes edastab selle Côte d'Ivoire’i ametiasutustele, kes kinnitavad kirjalikult püügipäeviku kättesaamist; ii. kui Côte d'Ivoire’i kalapüügipiirkonnast lahkutakse ilma eelnevalt Côte d'Ivoire’i sadamasse sisenemata, saadetakse püügipäevik 30 päeva jooksul pärast Côte d'Ivoire’i kalapüügipiirkonnast lahkumist: a. eelistatavalt elektroonilisel teel, b. postiga c. või faksi teel. Asjakohased faksi- ja telefoninumbrid ning e-posti aadress teatatakse laevadele püügilitsentsi väljastamisel. Côte d'Ivoire teavitab viivitamata asjaomaseid laevu ja ELi e-posti aadressi, faksinumbri või edastussageduse mis tahes muudatustest. Kui käesoleva peatüki sätetest kinni ei peeta, on Côte d’Ivoire’i valitsusel õigus sätteid rikkuva laeva litsents peatada kuni vorminõuete täitmiseni ning määrata laevaomanikule Côte d’Ivoire’i kehtivate seadustega ette nähtud karistus. Sellest teavitatakse lipuliikmesriiki ja Euroopa Liitu. 3. Üleminek elektroonilisele süsteemile Lepinguosalised soovivad ühiselt tagada, et toimuks üleminek elektroonilisele püügiaruannete süsteemile, mis põhineb 5. liites kehtestatud tehnilistel nõudmistel. Lepinguosalised kehtestavad ühiskomitee raames ühiselt kõnealuse ülemineku üksikasjad, nii et süsteem oleks kasutamisvalmis alates 31. detsembrist 2014. V PEATÜKK Meremeeste töölevõtmine 1. Euroopa laevaomanikud kohustuvad tööle võtma AKV riikidest pärit isikuid järgmistel tingimustel ja hulgal: – tuunipüügiseinerite laevastikus tuleb tööle võtta vähemalt 20 % AKV riikide meremehi tuunipüügihooaja jooksul kolmanda riigi kalapüügipiikonnas; – pinnaõngejadalaevade laevastikus tuleb tööle võtta vähemalt 20 % AKV riikide meremehi tuunipüügihooaja jooksul kolmanda riigi kalapüügipiikonnas. 2. Laevaomanikud püüavad tööle võtta eelkõige Côte d’Ivoire’i kodakondsust omavaid meremehi. 3. Euroopa laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. Eelkõige on tegemist ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku tunnustamise ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega. 4. AKV meremeeste töölepingud, mille koopia antakse lepingule allakirjutanutele, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. Nende töölepingutega hõlmatakse meremeeste suhtes kohaldatav sotsiaalkindlustus, sealhulgas elukindlustus ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustus. 5. AKV meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasud määratakse kindlaks lepinguga laevaomanike või nende esindajate ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. AKV meremeeste palgatingimused ei tohi olla halvemad kui nende päritoluriikide laevameeskondadel ning palgad ei tohi mingil juhul olla ILO standarditest madalamad. 6. Iga Euroopa laevadele tööle võetud meremees peab end töölevõtmise päeva eelõhtul temale määratud laeva kaptenile esitlema. Kui meremees töölevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajaks kohale ei tule, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune meremees tööle võtta. 7. Laevaomanikud edastavad tööle võetud meremeestega seotud teabe aasta kohta. Teabes sisaldub meremeeste arv, kes on pärit: – Euroopa Liidust, – ühest AKV riigist, tuues eraldi välja Côte d’Ivoire’i meremehed, – muudest riikidest kui AKV riigid ja EL. VI PEATÜKK Tehnilised meetmed Püügilitsentsi omavate laevade suhtes kohaldatavad tehnilised meetmed seoses püügipiirkonna, püügivahendite ja kaaspüügiga on määratud kindlaks käesoleva lisa 2. liites esitatud teabelehes. Kalalaevad peavad kalapüügivahendite, nende tehniliste omaduste ja mis tahes muude kalapüügiks rakendatavate tehniliste meetodite osas lähtuma ICCATi meetmetest ja soovitustest asjaomase vööndi kohta. VII PEATÜKK Vaatlejad 1. Laevad, millel on lubatud käesoleva kokkuleppe alusel Côte d’Ivoire’i vetes kalastada, võtavad allpool sätestatud korra kohaselt pardale pädeva piirkondliku kalandusorganisatsiooni määratud vaatlejad. 1.1. Pädeva asutuse taotlusel võtavad Euroopa laevad pardale ühe kõnealuse kalandusorganisatsiooni poolt määratud vaatleja, kelle ülesandeks on kontrollida Côte d’Ivoire’i vetes püütud saagikoguseid. 1.2. Pädev asutus koostab nimekirja laevadest, mis kohustuvad vaatlejaid pardale võtma, samuti koostatakse nimekiri vaatlejatest, keda laevadele määratakse. Nimekirju ajakohastatakse pidevalt. Kui nimekirjad on valmis, edastatakse need viivitamata Euroopa Liidule ning edaspidi edastatakse neid iga kolme kuu tagant vahetult pärast ajakohastamist. 1.3. Kalalaevatunnistuse väljastamisel või hiljemalt 15 päeva jooksul enne vaatleja pardalevõtmise kuupäeva edastab pädev asutus asjaomastele laevaomanikele või nende esindajatele nende laeva pardale määratud vaatleja nime. 2. Vaatleja viibib pardal ühe püügireisi ajal. Konkreetsele laevale ette nähtud püügireiside keskmisest kestusest sõltuvalt võib pädevate Côte d’Ivoire’i ametiasutuste põhjendatud taotluse korral vaatleja pardaloleku aega siiski mitmele püügireisile pikendada. Pädev asutus esitab vastava taotluse asjaomasele laevale määratud vaatleja nime edastamisel. 3. Laevaomanik või tema esindaja ja pädev asutus lepivad kokku tingimustes, mille alusel vaatleja pardale võetakse. 4. Vaatleja võetakse pardale laevaomaniku valitud sadamas esimese Côte d’Ivoire’i kalastusvööndi vetes toimuva püügireisi alguses pärast määratud laevade nimekirja teatavakstegemist. 5. Asjaomased laevaomanikud teatavad kahe nädala jooksul kümnepäevase etteteatamisega, millistel kuupäevadel ja millistes antud piirkonna sadamates vaatlejad pardale võetakse. 6. Kui vaatleja võetakse pardale sadamas, mis asub antud piirkonnast väljaspool, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud. Kui laev, mille pardale on piirkondlik vaatleja võetud, lahkub kalastusvööndist, tuleb võtta kõik meetmed vaatleja kiireks tagasijõudmiseks kodumaale; vastavad kulud kannab laevaomanik. 7. Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kohale kaheteistkümne tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, vabastatakse laevaomanik automaatselt vaatleja pardalevõtmise kohustusest. 8. Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Laeva Côte d’Ivoire’i vetes viibimise kestel täidab vaatleja järgmisi ülesandeid: 8.1. jälgib laevade püügitegevust; 8.2. kontrollib püügiga tegelevate laevade asukohta; 8.3. võtab teadusprogrammide raames bioloogilisi proove; 8.4. märgib üles kasutatavad püügivahendid; 8.5. kontrollib Côte d’Ivoire’i kalavetes püügipäevikusse kantud püügiandmeid; 8.6. kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi lastud turustuskõlblike kalaliikide koguseid; 8.7. edastab pädevale asutusele asjakohasel viisil kalapüügiandmed, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused. 9. Laeva kapten teeb oma ametiseisusest tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline ja moraalne turvalisus. 10. Vaatleja käsutuses peavad olema kõik kohustuste täitmiseks vajalikud vahendid. Kapten tagab talle juurdepääsu ülesannete täitmiseks vajalikele sidevahenditele, püügitegevusega otseselt seotud dokumentidele, kaasa arvatud püügipäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis lihtsustavad tema tööd. 11. Pardal olles peab vaatleja: 11.1. võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema pardaletulek ja laeval viibimine ei katkestaks ega takistaks kalapüüki; 11.2. suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnistama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust. 12. Vaatlusperioodi lõpus ja enne laevalt lahkumist koostab vaatleja tegevusaruande ning edastab selle pädevale asutusele, koopia edastab ta Euroopa Liidule. Vaatlejad kirjutavad aruandele alla kapteni juuresolekul, kes võib omalt poolt aruandesse lisada kõik asjakohaseks peetavad märkused, või nõuda nende lisamist, ning kirjutab seejärel alla. Kui teaduslik vaatleja lahkub laevalt, annab ta laeva kaptenile oma aruande koopia. 13. Laevaomanik tagab oma kulul laeva võimaluste piires vaatlejatele laeva juhtkonnaga samaväärsed majutus- ja toitlustustingimused. 14. Vaatleja töötasu ja sotsiaalmaksu maksab pädev asutus. 15. Lepinguosalised peavad võimalikult peatselt nõu kolmandate huvitatud riikidega, et määratleda piirkondlike vaatlejate süsteem ning valida piirkondlik pädev asutus kalanduse valdkonnas. Kuni piirkondlike vaatlejate süsteemi käivitamiseni võtavad Côte d’Ivoire’i vetes püügilitsentsi omavad laevad piirkondlike vaatlejate asemel pardale Côte d’Ivoire’i pädevate asutuste poolt ülalkirjeldatud eeskirjade kohaselt määratud vaatlejaid. VIII PEATÜKK Kontroll ja inspekteerimine 1. Kalapüügi piirkonda sisenemine ja sealt lahkumine 1.1. Euroopa laevad, mis kavatsevad siseneda Côte d’Ivoire’i kalapüügipiirkonda või sealt lahkuda, teavitavad kalanduse kontrollimise eest vastutavat Côte d’Ivoire’i ametiasutust vähemalt kolm tundi enne vastavat tegevust. Sisenemisest või lahkumisest teavitamisel edastab laev eelkõige: i. kuupäeva, kellaaja ja ettenähtud piiriületuspunkti; ii. iga püütud ja pardal hoitava liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna; iii. toodete liigi ja esitlusviisi. 1.2. Teatatakse eelistatavalt e-posti teel või selle võimaluse puudumisel faksi teel. Côte d’Ivoire’i Vabariik saadab viivitamata e-posti või faksi teel vastu kättesaamisteate. 1.3. Kui laev leitakse kala püüdmas, ilma et sellest oleks pädevat Côte d’Ivoire’i ametiasutust teavitatud, käsitatakse seda püügiloata laevana. 2. Inspekteerimise kord 2.1. Côte d’Ivoire’i kalapüügipiirkonnas kala püüdvate Euroopa laevade kaptenid võimaldavad täita oma ülesannet kõigil Côte d’Ivoire’i ametiisikutel, kellel on nõuetekohane volitus püügitegevuse kontrollimiseks ja kelle volitusi kõnealustes ülesannetes saab kindlaks teha. 2.2. Kõnealused ametiisikud ei või pardal viibida kauem, kui on vaja nende ülesannete täitmiseks. 2.3. Iga inspekteerimiskäigu lõpus koostavad Côte d’Ivoire’i inspektorid inspekteerimisaruande. Euroopa Liidu laeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisaruandele kirjutavad alla aruende koostanud inspektor ja Euroopa Liidu laeva kapten. Inspekteerimisaruande allkirjastamine kapteni poolt ei piira laevaomaniku õigust kaitsele rikkumisjuhtumi menetlemise puhul. Kui kapten keeldub alla kirjutamast, peab ta keeldumist kirjalikult põhjendama ja inspektor lisab kande „keeldus alla kirjutamast”. Côte d’Ivoire’i inspektorid edastavad enne laevalt lahkumist inspekteerimisaruande ühe koopia Euroopa Liidu laeva kaptenile. 2.4 Côte d’Ivoire’i sadamas ümberlaadivate või lossivate Euroopa laevade kaptenid võimaldavad nõuetekohaselt volitatud ja oma volitustes identifitseeritavatel Côte d’Ivoire’i inspektoritel kõnealuseid tegevusi kontrollida. Pärast iga vaatluse ja kontrolli läbiviimist antakse laeva kaptenile sellekohane tõend. 2.5 Côte d’Ivoire võib lubada ELil inspekteerimistes vaatlejana osaleda. 3. Ümberlaadimised 3.1. Kõik Euroopa laevad, mis soovivad püügikoguseid Côte d’Ivoire’i vetes ümber laadida, teevad seda Côte d’Ivoire’i sadamates ja/või reidil. 3.2. Kõnealuste laevade omanikud edastavad Côte d’Ivoire’i pädevatele asutustele vähemalt 24 tundi enne operatsiooni läbiviimist järgmise teabe: – ümberlaadivate kalalaevade nimed; – kaubalaeva nimi, IMO number ja päritoluriik; – ümberlaaditav kogus tonnides kalaliikide kaupa; – ümberlaadimise päev ja koht. 3.3. Ümberlaadimist käsitatakse lahkumisena Côte d’Ivoire’i kalapüügipiirkonnast. Seega peavad laevad edastama Côte d’Ivoire’i pädevatele ametiasutustele püügiaruanded ja teatama, kas nad kavatsevad püüki jätkata või Côte d’Ivoire’i kalapüügipiirkonnast lahkuda. 3.4. Côte d’Ivoire’i kalastusvööndis ümberlaadimine muul viisil, kui eespool esitatud punktides käsitletud, on keelatud. Sellest sättest mittekinnipidamise korral rakendatakse Côte d’Ivoire’i kehtivate õigusaktidega ette nähtud karistusi. IX PEATÜKK Laevaseire satelliitsüsteem (VMS-süsteem) 1. Laevade asukohateated – VMS-süsteem Püügilitsentsi omavad ELi laevad peavad olema Côte d’Ivoire’i kalapüügipiirkonnas varustatud laevaseire satelliitsüsteemi ehk VMS-süsteemiga (Vessel Monitoring System – VMS), mille abil edastatakse nende asukoht iga tunni järel automaatselt ja pidevalt nende lipuriigi kalapüügiseirekeskusele (Fisheries Monitoring Center – FMC). Iga asukohateade peab sisaldama: a. laeva tunnusandmeid, b. kalapüügilaeva viimati määratud geograafilist asukohta (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 500 meetri ja usaldusvahemik 99 %, c. asukohateate registreerimise kuupäeva ja kellaaega, d. laeva kiirust ja kurssi. Iga teade peab olema esitatud käesoleva lisa 4. liites osutatud vormingus. Côte d’Ivoire’i kalapüügipiirkonda sisenemisel registreeritud esimene asukoht on identifitseeritav koodiga „ENT”. Kõik järgmised asukohad on identifitseeritavad koodiga „POS”, välja arvatud esimene asukoht, mis on registreeritud pärast Côte d’Ivoire’i kalapüügipiirkonnast väljumist, mis on identifitseeritav koodiga „EXI”. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus tagab asukohateadete automaatse töötlemise ja vajaduse korral nende elektroonilise edastuse. Asukohateated peavad olema registreeritud turvaliselt ning neid tuleb kolme aasta jooksul alles hoida. 2. Teabe edastamine laeva poolt VMS-süsteemi rikke korral Kapten peab tagama, et tema laeva VMS-süsteem on kogu aeg täielikult töökorras ja et asukohateated edastatakse nõuetekohaselt lipuriigi kalapüügiseirekeskusele. VMS-süsteemi rikke korral tuleb see parandada või vahetada välja kuu aja jooksul. Pärast seda tähtaega ei lubata laeval enam Côte d’Ivoire’i kalapüügipiirkonnas kala püüda. Laevad, mis püüavad Côte d’Ivoire’i kalapüügipiirkonnas kala rikkis VMS-süsteemiga peavad edastama oma asukohateated lipuriigi kalapüügiseirekeskusele elektroonilisel, raadio või faksi teel vähemalt iga nelja tunni järel, lisades kõik lõikes 1 osutatud kohustuslikud üksikasjalikud andmed. 3. Asukohateadete turvaline edastamine Côte d’Ivoire’i Vabariigile Niipea kui Côte d’Ivoire'il on võimekus teateid vastu võtta edastab lipuriigi kalapüügiseirekeskus asjaomaste laevade asukohateated automaatselt Côte d’Ivoire’i kalapüügiseirekeskusele. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus ja Côte d’Ivoire’i Vabariigi kalapüügiseirekeskus vahetavad omavahel elektroonilisi kontaktaadresse ja hoiavad üksteist vahetult kursis nende aadresside muutumisega. Asukohateateid edastatakse lipuriigi kalapüügiseirekeskuse ja Côte d’Ivoire’i Vabariigi kalapüügiseirekeskuse vahel elektroonilisel teel vastavalt turvalisele sidesüsteemile. Côte d’Ivoire’i Vabariigi kalapüügiseirekeskus teavitab viivitamata lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja ELi kõikidest katkestustest püügilitsentsiga laeva järjestikuste asukohateadete vastuvõtmisel, kui asjaomane laev ei ole teatanud kalapüügi piirkonnast lahkumisest. 4. Sidesüsteemi tõrked Côte d’Ivoire’i Vabariik tagab, et tema elektroonilised seadmed on vastavuses lipuriigi kalapüügiseirekeskuse seadmetega ja teavitab ELi viivitamata kõikidest riketest sidesüsteemis ja asukohateate saamisel võimalikult kiire tehnilise lahenduse leidmiseks. Iga võimaliku erimeelsuse puhul pöördutakse ühiskomitee poole. Laeva VMS-süsteemis avastatud mis tahes muudetud seadistuste eest, mille eesmärk on rikkuda süsteemi toimimist või moonutada asukohateateid, kannab vastutust kapten. Rikkumiste korral rakendatakse Côte d’Ivoire’i kehtivate õigusaktidega ettenähtud sanktsioone. 5. Asukohateate sageduse läbivaatamine Kui põhjendatud andmetel õnnestub tõendada rikkumist, võib Côte d’Ivoire'i Vabariik taotleda, saates taotluse koopia ELile, et lipuriigi kalapüügiseirekeskus vähendaks laeva asukohateate saatmise intervalle kindlaksmääratud uurimisperioodiks kolmekümneminutilistele intervallidele. Côte d’Ivoire'i Vabariik peab edastama tõendavad andmed lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ja ELile. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus saadab Côte d’Ivoire'i Vabariigile viivitamata asukohateated uuel sagedusel. Kui kindlaksmääratud uurimisperioodi ajavahemik on lõppenud, teavitab Côte d’Ivoire'i Vabariik sellest kohe lipuriigi kalapüügiseirekeskust, teavitades ühtlasi kõnealuse uurimise tõenäolisest edaspidisest jätkamisest. X PEATÜKK Rikkumised 1. Rikkumiste menetlemine Käesoleva lisa sätete mis tahes rikkumine püügilitsentsi omava ELi laeva poolt peab olema märgitud inspekteerimisaruandes. Aruanne edastatakse seitsme tööpäeva jooksul ELile ja lipuriigile. 2. Laeva peatamine – Teavitamiskoosolek Rikkumise puhul võib sundida mis tahes ELi laeva kalapüügitegevust peatama ja, juhul kui laev on merel, pöörduma teda tagasi Côte d’Ivoire'i sadamasse. Côte d’Ivoire'i Vabariik teatab kuni 24 tunni jooksul ELile püügilitsentsi omava ELi laeva peatamisest mis tahes põhjustel. Teatisele lisatakse väidetavat rikkumist tõendavad üksikasjad. Laeva, kapteni, meeskonna ja laeva lasti suhtes ei võeta meetmeid (välja arvatud väidetavat rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed) enne, kui on toimunud nõupidamine, mille Côte d’Ivoire'i Vabariik korraldab ELi taotlusel ühe tööpäeva jooksul pärast laeva peatamist käsitleva teabe saamist, et selgitada asjaolusid, mis viisid laeva peatamiseni, ja esitada asja võimalik edasine käik. Kõnealusel teavitaval nõupidamisel võib osaleda laeva lipuriigi kalapüügiseirekeskuse esindaja. 3. Rikkumissanktsioonid – Menetlusprotseduur Avastatud rikkumise puhul kohaldatavad sanktsioonid kehtestab Côte d’Ivoire'i Vabariik kehtivate riiklike õigusaktide sätete kohaselt. Kui rikkumist käsitlevate õigusaktidega on ette nähtud õigusmenetlus, tuleb enne selle alustamist algatada Côte d’Ivoire'i Vabariigi ja ELi vahel kokkuleppemenetlus, et määrata kindlaks sanktsiooni aeg ja tase. Kõnealusel kokkuleppemenetlusel võivad osaleda laeva lipuriigi ja ELi esindajad. Kokkuleppemenetlus lõppeb hiljemalt kolm (3) päeva pärast laeva peatamisest teatamist. 4. Kohtumenetlus – Pangatagatis Kui kokkuleppemenetlus ei ole edukas ja rikkumisjuhtumi kohta esitatakse kaebus pädevale kohtuinstantsile, annab rikkumisega seotud laeva omanik Côte d’Ivoire'i Vabariigi osutatud panka pangatagatise, mille summa määrab kindlaks Côte d’Ivoire'i Vabariik, nii et see kataks laeva peatamisega seotud kulusid, tõenäolist trahvi ja võimalikke rahalisi hüvitusi. Pangatagatist ei saa tagasi võtta enne kohtumenetluse lõppu. Pärast kohtuotsuse teatavakstegemist pangatagatis vabastatakse ja tagastatakse viivitamata laevaomanikule: a. täielikult, kui ühtegi sanktsiooni ei määratud, b. summa ulatuses, mis jääb järele, kui sanktsioon hõlmab pangatagatisest väiksema trahvisumma maksmist. Côte d’Ivoire'i Vabariik teavitab ELi õigusmenetluse tulemustest seitsme (7) tööpäeva jooksul pärast kohtuotsuse teatavakstegemist. 5. Laeva ja meeskonna vabastamine Laev ja selle meeskond tohivad sadamast lahkuda, kui – kui kokkuleppemenetlusest tulenevad kohustused on täidetud või – pangatagatis on makstud. Liited 1. Kalapüügilitsentsi taotlusvorm 2. Teabeleht 3. ICCATi püügipäevik 4. Asukohateate vorming VMS-süsteemis 5. Elektrooniline teavitamine kalapüügitegevusest (ERS) 1. liide – Kalapüügilitsentsi taotlusvorm CÔTE D'IVOIRE’I JA EUROOPA LIIDU VAHELINE KALANDUSLEPING KALAPÜÜGILITSENTSI TAOTLUS I TAOTLEJA 1. Laevaomaniku nimi: ……………………………………………. Riikkondsus: …................................ 2. Laevaomanike ühingu või laevaomaniku esindaja nimi: ................................................................................... 3. Laevaomanike ühingu või laevaomaniku esindaja aadress: ............................................................................... ....................................................................................................................................................................... 4. Telefon: ................................................. Faks: ....................................................................... 5. Kapteni nimi: …………………………………………………. Riikkondsus: ….................................. II LAEV JA TEMA TUNNUSANDMED 1. Laeva nimi: .................................................................................................................................................... 2. Lipuriik: ....................................................................................................................................... 3. Varasem lipuriik (vajaduse korral): …………………………………………………………………………… 4. Mis ajast sõidab praeguse lipu all: …………………………………………………………………………. 5. Pardatähis: ............................................................................................................... 6. Registreerimissadam: ........................................ MMSI (mere-mobiilside identifikaator) number: …………………………………………. 7. Ehitusaasta ja -koht: .................................................................................................................. 8. Raadiokutsung: .................................. Raadiokutsungi sagedus: ........................................................ 9. Laevakere materjal: Teras ¨ Puit ¨ Polüester ¨ Muu ¨ III LAEVA TEHNILISED NÄITAJAD JA VARUSTUS 1. Kogupikkus: .................................................. Laius: .......................................................................... 2. Brutotonnaaž (GT London): ................................................................................................................ 3. Peamasina võimsus (KW): : ................ Mark: .............................. Tüüp: ........................... 4. Laeva tüüp: .................................................. Püügiliik: ..................................................... 5. Püügivahendid: ........................................................................................................................................... 6. Kalapüügi piirkond: .................................................. Püügiliigid: ............................................................ 7. Pardal olevate meeskonnaliikmete koguarv: ................................................................................................................. 8. Püügi säilitusviis laeva pardal: Värske ¨ Jahutatud ¨ Mitmesugune ¨ Külmutatud ¨ 9. Sügavkülmutusvõimsus (tonnides 24 tunni kohta): ........................................................................................ 10. Lasti mahtuvus: ................................................. Arv: ....................................................... Koht…, kuupäev… Taotleja allkiri … 2. liide – Teabeleht TUUNIKÜLMUTUSSEINERID JA ÕNGEJADALAEVAD 1. Kalapüügi piirkond Kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest. 2. Lubatud püügivahend Seinnoot Pinnaõngejada 3. Keelatud liigid: Rändega liikide konventsiooni (CMS) ja Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) resolutsioonide kohaselt on hiidhai (Cetorhinus maximus), mõrtsukhai (Carcharodon carcharias), suursilm-rebashai (Alopias superciliosus), vasarhai perekonda (Sphyrnidae) kuuluvate vasarhaide (välja arvatud Sphyrna tiburo), pikkuim-hallhai (Carcharhinus longimanus) ja siidhallhai (Carcharhinus falciformis) püük keelatud. Hariliku liivhai (Carcharias taurus) ja supi nugishai (Galeorhinus galeus) püük on keelatud Lepinguosalised peavad ühiskomitees nõu, et seda loetelu teaduslike soovituste alusel ajakohastada. 4. Lubatud tonnaaž / tasud 4.1. Lisatasu väljapüütud tonni kohta || 35 eurot/tonn 4.2. Iga-aastane kindlaksmääratud tasu || 5 390 eurot 154 tonni kohta seinerite puhul 1 960 eurot 56 tonni kohta õngejadalaevade puhul 4.3. Püügilitsentsiga laevade arv || 28 seinerit 10 õngejadalaeva. 3. liide – Püügipäevik ICCATi TUUNIPÜÜGIPÄEVIK || || || Õngejada Elussööt Seinnoot Traalnoot (Muu) || || || || || || || || || || || || || Laeva nimi: ……………………………………………………………………. || Brutotonnaaž: …………………………………………………............................. || Laev VÄLJUS: Laev SAABUS: || Kuu || Päev || Aasta || Sadam || || || Lipuriik: ……………………………………………………………………........................... || Mahutavus (tonnides): ……………………………………………........ || || || || || || || || Registreerimisnumber: ………………………………………………………………................................... || Kapten: ……………………………………………………….... || || || || Laevaomanik: ………………………………………………………….......................... || Meeskonnaliikmete arv: ….…………………………………………………........................ || || || || || || || || Aadress: ………………………………………………………………………….... || Aruande esitamise kuupäev: ………………………………………………...... || || || || (Auteur du rapport): ………………………………………………................................. || Merel oldud päevade arv: || || Püügipäevade arv: Püügikordade arv: || || Püügireisi nr/ || || || || || || Kuupäev || Sektor || Pinnavee temperatuur (ºC) || Püügikoormus Kasutatud konksude arv || Capturas (Püük) || Isco usado na pesca (Kasutatud sööt) || Kuu || Päev || Laiuskraad N/S || Pikkuskraad O/W || Harilik tuun Thunnus thynnus või maccoyi || Kulduim-tuun Thunnus albacares || Suursilm-tuun Thunnus Obesus || Pikkuim-tuun Thunnus alalunga || Mõõkkala Xiphias gladius || Vöödiline odanina, valge odanina Tetraptunus audax või albidus || Must marliin Makaira indica || Purikala Istiophorus albicane või platypterus || Vööttuun Katsuwonus pelamis || (Segasaak) || Päevas kokku (kaal üksnes kilodes) || Makrellhauglased || Kalmaar || Elussööt || Muud || || || || || || || Arv || Kaal kg || Arv || kg || Arv || Kg || Arv || kg || Arv || kg || Arv || kg || Arv || kg || Arv || kg || Arv || kg || Arv || kg || Arv || kg || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || LOSSITUD KOGUS (kg) || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Märkused || || || || || 1 – Kasutada üks teabeleht kuu kohta ja üks rida päeva kohta. || || 3 – „Päeva” all mõeldakse päeva, millal õngejada vette pannakse. || 5 – Viimane rida (lossitud kogused) täidetakse pärast püügireisi lõppemist. Märkida tegelik kaal lossimise ajal. || || 2 – Iga püügireisi lõpus saata püügipäeviku koopia korrespondendile või ICCATle aadressil Calle Corazón de María, 8, 28002 Madrid,. Hispaania || || 4- – Kalastuspiirkond märgib laeva asukohta. Ümardage minutid ja registreerige laius- ja pikkuskraadid. Kindlasti märkige N/S ja O/W. || || 6 – Kogu aruandes esitatud teave on rangelt salajane. || || || 4. liide – Asukohateate vorming VMS-süsteemis TEADETE EDASTAMINE CÔTE D'IVOIRE’ILE VMS-SÜSTEEMIS ASUKOHATEADE Andmed || Väljakood || Kohustuslik (K) / Vabatahtlik (V) || Märkused Registreerimise algus || SR || K || Süsteemiga seotud andmed; märgib teate algust Sihtaadress || AD || K || Sõnumiga seotud andmed; saaja riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood Allikas || FR || K || Sõnumiga seotud andmed; saatja riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood Number || RN || V || Sõnumiga seotud andmed; (sõnumi seerianumber asjakohasel aastal) Sõnumi tüüp || TM || K || Sõnumiga seotud andmed; sõnumi tüüp: „ENT”, „POS” või „EXI” Laeva nimi || NA || V || Laeva nimi Pardatähis || XR || V || Laevaga seotud andmed; laeva küljele kantud number Raadiokutsung || RC || K || Laevaga seotud andmed; laeva rahvusvaheline raadiokutsung Laeva number ELi laevastikuregistris || IR || V || Laevaga seotud andmed; laeva kordumatu number: lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb number Laiuskraad || LT || K || Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoht ±99 999 (WGS-84) Pikkuskraad || LG || K || Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoht ±999 999 (WGS-84) Kiirus || SP || K || Geograafilise asukohaga seotud andmed; laeva kiirus kümnendiksõlmedes Marsruut || CO || K || Geograafilise asukohaga seotud andmed; laeva sõidusuund 360° skaalal Kuupäev || DA || K || Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kuupäev (AAAAKKPP) Kellaaeg || TI || K || Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kellaaeg (TTMM) Registreerimise lõpp || ER || K || Süsteemiga seotud andmed; tähistab teate lõppu Esitluse vorming Andmeedastuse struktuur on järgmine: – topeltkaldjoon (//) ja tähed „SR” märgivad sõnumi algust, – topeltkaldjoon (//) ja väljakood märgivad andmete algust, – üks kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeid, – andmepaare eraldab tühik, – tähed „ER” ja topeltkaldjoon (//) märgivad teate lõppu. 5. liide – Elektrooniline teavitamine kalapüügitegevusest Elektrooniline registreerimis- ja aruandlussüsteem 1. Iga käesoleva protokolli raames kala püüdev ELi laev peab olema varustatud andmete registreerimise ja teabeedastuse elektroonilise süsteemiga (edaspidi „ERS-süsteem”, ERS – Electronic Reporting System), mis oleks töökindel ning võimaldaks registreerida ja edastada püügitegevusega seotud andmeid kogu selle aja jooksul, mil laev viibib Côte d'Ivoire’i vetes. Kui Euroopa laev ei ole ERS-süsteemiga varustatud või kui laeva ERS-süsteem ei tööta, ei tohi ta Côte d'Ivoire’i vetes püügitegevust alustada. 2. Lipuliikmesriik ja Côte d'Ivoire tagavad, et kummagi riigi kalapüügiseirekeskus (FMC) on varustatud elektrooniliste seadmete ja programmidega, mis on vajalikud ERS-andmete automaatseks edastuseks XML-vormingus, mis on kättesaadav veebisaidil http://ec.europa.eu/cfp/control/codes/index_en.htm ja ERS-andmete säilitamiseks vähemalt kolme (3) aasta jooksul. Vormingu mis tahes muutmine või ajakohastamine peab olema identifitseeritud ja dateeritud ning jõustuma kuue (6) kuu möödumisel. 3. ERS-andmete edastamiseks kasutatakse elektroonilisi sidekanaleid, mida ELi nimel haldab Euroopa Komisjon. 4. Lepinguosalised tagavad, et ERS-andmed registreeritakse järjestikuselt. 5. Lipuliikmesriik ja Côte d'Ivoire tagavad, et nende kalapüügiseirekeskused (FMC) edastavad vastastikku vajalikke nimesid, elektroonilisi aadresse, telefoni- ja faksinumbreid. Neisse andmetesse tehtavad mis tahes hilisemad muudatused tuleb edastada viivitamata. ERS-andmete edastamine 6. Iga käesoleva protokolli raames kala püüdev Euroopa Liidu laev: a. peab iga Côte d'Ivoire’i vetes viibitud päeva kohta elektroonilist püügipäevikut. Iga püügiliik peab olema identifitseeritav FAO kolmetähelise koodi järgi, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna; edastab, ilma et see piiraks VII peatüki sätteid, iga Côte d'Ivoire’i vetesse sisenemise ja sealt lahkumise korral kõikide püügiloa alusel kindlakstehtavate kalaliikide pardal olevad kogused. c. registreerib Côte d'Ivoire’i vetes saadud väljapüügi liikide kaupa ja iga pardale hiivatud loomuse kohta, märkides ära saagi koguse ja vette tagasi heidetud kala koguse. Püügiloa alusel identifitseeritavate liikide puhul peab kapten märkima ära ka saagi puudumise; d. ilma et see piiraks V peatüki sätteid registreeritakse lossitavad ja/või ümberlaaditavad kogused liikide kaupa; e. ERS-andmed edastatakse lipuriigi kalapüügiseirekeskusele elektroonilisel teel enne kella 23.59 UTC. 7. Registreeritud ja edastatud ERS-andmete täpsuse eest vastutab kapten. 8. Lipuriik tagab, et tema kalapüügiseirekeskus edastab viivitamata Côte d'Ivoire’i kalapüügiseirekeskusele ERS-andmed lõikes 2 osutatud menetluse ja vormingu kohaselt. 9. Côte d'Ivoire’i kalapüügiseirekeskus a. käsitleb kõiki ERS-andmeid konfidentsiaalsetena; b. edastab ERS-andmed lipuriigi kalapüügiseirekeskusele hiljemalt 48 tundi pärast iga lossimise ja/või ümberlaadimise lõppu. Tehniline rike 10. ELi laeva lipuriik tagab, et kaptenit, laevaomanikku või tema agenti teavitatakse viivitamata laevale paigaldatud ERS-süsteemi mis tahes tehnilisest rikkest. 11. Tehnilise rikke puhul tagab kapten ja/või laevaomanik, et ERS-süsteem parandatakse või asendatakse viivitamata rikke avastamisele järgneva ühe kuu jooksul. 12. Iga rikkis ERS-süsteemiga ELi kalapüügilaev edastab iga päev enne kella 23.59 UTC oma lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ERS-andmed muu toimiva elektroonilise sidekanali abil. ERS-andmete saamata jäämine 13. Côte d'Ivoire’i kalapüügiseirekeskus teavitab pädeva lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja ELi viivitamata kõikidest katkestustest, mida tuleb ette käesoleva protokolli raames kala püüdva ELi laeva poolt ERS-andmete edastusel. 14. Sellise teate saamisel teeb lipuriigi kalapüügiseirekeskus viivitamata kindlaks põhjused, miks ERS-andmeid ei õnnestu edastada ja võtab probleemi lahendamiseks asjakohased meetmed. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus teavitab viivitamata Côte d'Ivoire’i kalapüügiseirekeskust ja ELi välja selgitatud põhjustest ja vastavatest parandusmeetmetest. 15. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab viivitamata Côte d'Ivoire’i kalapüügiseirekeskusele puuduvad ERS-andmed. 16. Kui Côte d'Ivoire’i kalapüügiseirekeskus ei ole töökorras, edastab EL Côte d'Ivoire’i ametiasutustele Côte d'Ivoire’i vetes kala püüdnud Euroopa laevade heakskiidetud ERS-andmed üks kord kuus. FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus: 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärk (eesmärgid) 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuste ja muude rikkumiste ärahoidmine 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus: Nõukogu otsuse ettepanek: Euroopa Liidu ja Côte d'Ivoire'i Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile[6] 11. – Merendus ja kalandus 11.03 – Rahvusvaheline kalandus ja mereõigus 1.3. Ettepaneku/algatuse liik ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist/ettevalmistavast meetmest[7] X Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärk (eesmärgid) 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Läbirääkimiste pidamine ja kalanduskokkulepete sõlmimine kolmandate riikidega vastavad üldisele eesmärgile võimaldada Euroopa Liidu kalalaevade juurdepääs kolmandate riikide majandusvööndis asuvatele kalapüügipiirkonnale ning arendada nende riikidega partnerlussuhteid, selleks et soodustada kalavarude säästvat kasutamist ELi vetest väljaspool. Kalandusalaste partnerluslepingutega tagatakse ka ühise kalanduspoliitika põhimõtete vastavus muudes ELi poliitikavaldkondades võetud kohustustega (kolmandate riikide kalavarude säästev kasutamine, võitlus ebaseadusliku, deklareerimata ja reguleerimata kalapüügi vastu, partnerriikide integreerimine globaalmajandusse, samuti kalapüügi parem haldamine nii poliitilisel kui ka finantstasandil). 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusvaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Erieesmärk nr 1 Aidata kaasa säästvale kalapüügile väljaspool ELi asuvates vetes, tagada Euroopa esindatus kaugpüügis ning kaitsta Euroopa kalandussektori ja tarbijate huve, pidades rannikuriikidega läbirääkimisi ning sõlmides nendega kalandusalaseid partnerluslepinguid kooskõlas teiste Euroopa poliitikavaldkondadega. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Merendus ja kalandus, rahvusvaheline kalandus ja mereõigus, rahvusvahelised kalanduskokkulepped (eelarverida 11.0301) 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. Protokolli sõlmimine aitab säilitada Euroopa laevade kalapüügivõimalusi Côte d'Ivoire'i kalapüügipiirkonnas. Rahalise toetuse (valdkondlik toetus) ning partnerriigi tasemel vastuvõetud programmide elluviimise abil aitab protokoll ühtlasi kalavarusid tõhusamalt majandada ja säilitada, eelkõige teostada kontrolli ebaseadusliku kalapüügi üle ja selle vastu võidelda. 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. Kalapüügivõimaluste aastase kasutamise tase (aastas kasutatud püügilitsentside protsendi suhe protokolliga pakutud võimaluste suhtesse). Püügiandmete kogumine ja analüüs ning lepingu kaubandusliku väärtuse analüüs. Kaasa aitamine ELi tööhõivele ja lisandväärtusele ning ELi turu stabiliseerumisele (muude kalandusalaste partnerluslepingutega saavutatud tasemel). Tehniliste kohtumiste ja ühiskomiteede koosolekute arv. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Ajavahemikku 2007–2013 hõlmav protokoll kaotab oma kehtivuse 30. juunil 2013. Uut protokolli hakatakse kava kohaselt ajutiselt kohaldama alates 1. juulist 2013. Et tagada kalapüügitegevuse jätkumist, alustati käesoleva menetlusega paralleelselt menetlust, et võtta nõukogus vastu otsus protokolli allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta. Uus protokoll tagab raamistiku Euroopa kalalaevastiku püügitegevuse reguleerimiseks Côte d'Ivoire'i kalapüügipiirkonnas ja võimaldab laevaomanikel taotleda püügilitsentse kalapüügiks Côte d'Ivoire'i kalapüügipiirkonnas. Lisaks sellele aitab uus protokoll tugevdada ELi ja Côte d'Ivoire'i Vabariigi vahelist koostööd säästva kalanduspoliitika arengu edendamiseks. Protokolliga on ette nähtud laevade jälgimine satelliitseiresüsteemi(VMS) abil ja püügiandmete edastamine elektroonilisel teel. Tõhustatud on valdkondlikku abi, et aidata Côte d'Ivoire'i Vabariigil tulla toime sadamariigi kontrolli alaste rahvusvaheliste kohustustega. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisandväärtus Uue protokolli seisukohast tähendaks ELi mittesekkumine seda, et asemele tuleksid eraõiguslikud lepingud, mis ei taga vähimalgi määral säästvat püüki. Samuti loodab Euroopa Liit, et protokolli abil jätkab Côte d'Ivoire'i Vabariik ELiga veelgi tõhusamat koostööd ebaseadusliku kalapüügi vastase võitluse valdkonnas. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Eelmise protokolliga ette nähtud võimaluste alakasutamise tõttu otsustasid lepinguosalised kalapüügivõimalusi vähendada. Tõhustatud on valdkondlikku abi, kuna riigis toimunud kodusõjajärgset olukorda arvesse võttes on Côte d'Ivoire'il täiendavaid vajadusi seoses kalapüügi haldamisega. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Kalandusalaste partnerluslepingute raames eraldatavad summad moodustavad kolmandate riikide (partnerriikide) eelarve jaoks jooksva sissetuleku. Samas on kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise ja järelevalve üks tingimus, et osa eraldistest peab olema suunatud riigi valdkondliku poliitika raames toimuva tegevuse elluviimiseks. Kõnealused finantsvahendid on vastavuses muude rahastamisallikatega, mida rahvusvaheliste fondide liisinguandjad pakuvad riigi tasandi kalandusvaldkonna projektide ja/või programmide rakendamiseks. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju X Piiratud kestusega ettepanek/algatus – X Ettepanek/algatus kehtib ajavahemikul 1.7.2013 kuni 30.6.2018. – X Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2013–2017. ¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus – Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, – millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid[8] X Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt. ¨ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: – ¨ täitevasutustele – ¨ ühenduste asutatud asutustele[9] – ¨ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele – ¨ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses ¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega ¨ Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. Komisjon (merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat, koostöös Dakaris asuva kalandusatašeega ja Euroopa Liidu Abidjani delegatsiooniga) tagab protokolli elluviimise korrapärase järelevalve, eriti seoses ettevõtjatepoolse täitmise ja püügiandmetega. Lisaks sellele on kalandusalase partnerluslepinguga nähtud ette vähemalt üks ühiskomitee aastane kohtumine, kus komisjon ja kolmas riik teevad kokkuvõtte lepingu ja selle protokolli elluviimisest ning ajakohastavad vajaduse korral kalapüügivõimalusi ja sellest tulenevalt ka rahalist toetust. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.2.1. Tuvastatud ohud Kalandusprotokolli koostamisega kaasnevad teatavad ohud, eelkõige seoses valdkondliku kalanduspoliitika rahastamiseks ettenähtud summadega (puudulik kavandamine). Côte d'Ivoire'i Vabariigi puhul kõnealuseid probleeme protokolliperioodil 2007–2013 ei täheldatud. 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id) Ette on nähtud ulatuslik dialoog valdkondliku poliitika kavandamise ja rakendamise teemal. Kontrollimeetodite osa on ka artiklis 3 osutatud tulemuste ühine analüüs. Lisaks sellele on protokolliga ette nähtud eriklausel protokolli peatamiseks teatavatel tingimustel või kindlaksmääratud olukorras. 2.3. Pettuste ja muude rikkumiste ärahoidmine Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. Komisjon kohustub pidama Côte d'Ivoire'i Vabariigiga poliitilist dialoogi ning tegema pidevat koostööd, et parandada lepinguga reguleeritavaid valdkondi ja tugevdada ELi osalust varude säästvas majandamises. Kõikide komisjoni poolt kalandusalase partnerluslepingu raames makstavate summade osas kasutatakse komisjoni tavalisi eelarvelisi ja finantsmenetlusi. See võimaldab eelkõige selgitada täpselt välja kolmandate riikide arvelduskontod, kuhu rahaline toetus makstakse. Asjaomase protokolli puhul on artikli 2 lõikega 7 ette nähtud, et kogu rahaline toetus tuleb tervikuna maksta Côte d'Ivoire'i riigikassa arveldusarvele. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · Olemasolevad eelarveread Järjestatud mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Kulu liik || Osalus Number [Nimetus…...…] || Liigendatud/ liigendamata ([10]) || EFTA riigid[11] || Kandidaatriigid[12] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses 2 || 11.0301 Rahvusvahelised kalanduskokkulepped || Liigendatud || EI || EI || EI || EI · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse (ei kohaldata) Järjestatud mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Kulu liik || Osalus Number [Nimetus…...…] || Liigendatud/ liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses || [XX.YY.YY.YY] || || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Number 2 || Loodusvarade kaitse ja majandamine Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat || || || Aasta N[13] 2013 || Aasta N+1 2014 || Aasta N+2 2015 || Aasta N+3 2016 || Aasta N+4 2017 || KOKKU  Tegevusassigneeringud || || || || || || Eelarverida nr 11.0301 || Kulukohustused || (1) || 0,680 || 0,680 || 0,680 || 0,680 || 0,680 || 3,400 Maksed || (2) || 0,680 || 0,680 || 0,680 || 0,680 || 0,680 || 3,400 Eelarverida nr || Kulukohustused || (1a) || || || || || || Maksed || (2a) || || || || || || Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[14] || || || || || || Eelarverida nr 11.010404 || || (3) || 0,037 || 0,037 || 0,037 || 0,037 || 0,037 || 0,185 Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 0,717 || 0,717 || 0,717 || 0,717 || 0,717 || 3,585 Maksed || =2+2a +3 || 0,717 || 0,717 || 0,717 || 0,717 || 0,717 || 3,585  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 0,680 || 0,680 || 0,680 || 0,680 || 0,680 || 3,400 Maksed || (5) || 0,680 || 0,680 || 0,680 || 0,680 || 0,680 || 3,400  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 0,037 || 0,037 || 0,037 || 0,037 || 0,037 || 0,185 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 2 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 0,717 || 0,717 || 0,717 || 0,717 || 0,717 || 3,585 Maksed || =5+ 6 || 0,717 || 0,717 || 0,717 || 0,717 || 0,717 || 3,585 Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki: (ei kohaldata)  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || || || || || || || || Maksed || (5) || || || || || || || ||  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 || || || || || || || || Maksed || =5+ 6 || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta N[15] 2013 || Aasta N+1 2014 || Aasta N+2 2015 || Aasta N+3 2016 || Aasta N+4 2017 || KOKKU Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat ||  Personalikulud || 0,059 || 0,059 || 0,059 || 0,059 || 0,059 || 0,295 ||  Muud halduskulud || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,050 || Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0,069 || 0,069 || 0,069 || 0,069 || 0,069 || 0,345 || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,069 || 0,069 || 0,069 || 0,069 || 0,069 || 0,345 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta N[16] 2013 || Aasta N+1 2014 || Aasta N+2 2015 || Aasta N+3 2016 || Aasta N+4 2017 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 0,786 || 0,786 || 0,786 || 0,786 || 0,786 || 3,930 Maksed || 0,786 || 0,786 || 0,786 || 0,786 || 0,786 || 3,930 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Täpsustada eesmärgid ja väljundid ò || || || Aasta N 2013 || Aasta N+1 2014 || Aasta N+2 2015 || Aasta N+3 2016 || Aasta N+4 2017 || KOKKU VÄLJUNDID Väljundi liik[17] || Keskmine kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku ERIEESMÄRK nr 1[18] || || || || || || || || || || || || || || || || Tuunipüügilitsentsid || , tonnaaž: || 65 eurot/tonn || 6500 || 0,423 || 6500 || 0,423 || 6500 || 0,423 || 6500 || 0,423 || 6500 || 0,423 || || || || || || Valdkondlik toetus || || 0,253 || 1 || 0,253 || 1 || 0,253 || 1 || 0,253 || 1 || 0,253 || 1 || 0,253 || || || || || || Erieesmärk nr 1 kokku || || 0,680 || || 0,680 || || 0,680 || || 0,680 || || 0,680 || || || || || || 3,400 ERIEESMÄRK nr 2 || || || || || || || || || || || || || || || || Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || Erieesmärk nr 2 kokku || || || || || || || || || || || || || || || || KULUD KOKKU || || 0,680 || || 0,680 || || 0,680 || || 0,680 || || 0,680 || || || || || || 3,400 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1. Ülevaade – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta N[19] 2013 || Aasta N+1 2014 || Aasta N+2 2015 || Aasta N+3 2016 || Aasta N+4 2017 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || Personalikulud || 0,059 || 0,059 || 0,059 || 0,059 || 0,059 || 0,295 Muud halduskulud || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,050 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 0,069 || 0,069 || 0,069 || 0,069 || 0,069 || 0,345 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[20] || || || || || || Personalikulud || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,155 Muud halduskulud || 0,006 || 0,006 || 0,006 || 0,006 || 0,006 || 0,030 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || 0,037 || 0,037 || 0,037 || 0,037 || 0,037 || 0,185 KOKKU || 0,106 || 0,106 || 0,106 || 0,106 || 0,106 || 0,53 Haldusassigneeringud kaetakse haldavale peadirektoraadile juba jaotatud ja/või peadirektoraadis ümberpaigutatud assigneeringutest, vajaduse korral koos lisaeraldistega, mis võidakse meedet juhtivale peadirektoraadile anda iga-aastase vahendite eraldamise protseduuri raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid. 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: hinnanguline väärtus täisarvuna (või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma) || Aasta N 2013 || Aasta N+1 2014 || Aasta N+2 2015 || Aasta N+3 2016 || Aasta N+3 2017  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) 11 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 0,35 || 0,35 || 0,35 || 0,35 || 0,35 || || 11 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || || || || 11 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || || || || || || || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || || || || ||  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[21] 11 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) || 0,1 || 0,1 || 0,1 || 0,1 || 0,1 || || 11 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || || || || || || || 11 01 04 04 [22] || – peakorteris[23] || || || || || || || – delegatsioonis || 0,25 || 0,25 || 0,25 || 0,25 || 0,25 || || 11 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || Muud eelarveread (täpsustage) || || || || || || || KOKKU || 0,7 || 0,7 || 0,7 || 0,7 || 0,7 || || 11 osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Personalivajadused kaetakse haldavale peadirektoraadile juba jaotatud ja/või peadirektoraadis ümberpaigutatud vahenditest, vajaduse korral koos lisaeraldistega, mis võidakse meedet juhtivale peadirektoraadile anda iga-aastase vahendite eraldamise protseduuri raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad || Kalandusalase partnerluslepingu (uue) läbirääkimisprotsessi haldamine ja järelevalve, läbirääkimiste tulemuste institutsioonidepoolse heakskiitmisprotsessi haldamine ja järelevalve; kehtiva kalandusalase partnerluslepingu haldamine, sealhulgas pidev rahandus- ja tegevusalane järelevalve; litsentside haldamine. 1 merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi ametnik + üksuse juht (üksuse juhi abi + sekretär: üldise hinnangu kohaselt 0,45 inimest aastas. Kulude arvestamine: 0,45 inimest aastas x 131 000 eurot aastas = 58 950 eurot => 0.059 miljardit eurot. Koosseisuvälised töötajad || Järelevalve valdkondliku toetuse andmise üle – 1 lepinguline töötaja (Senegal): üldise hinnangu kohaselt 0,25 inimest aastas. Kulude arvestamine: 0,25 inimest aastas x 125 000 eurot aastas = 31 250 eurot => 0.031 miljardit eurot. 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – X Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – ¨ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine. Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele. – ¨ Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[24]. Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus – X Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist – ¨ Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6) || Kokku Täpsustage kaasrahastav asutus || || || || || || || || Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || || || || || || || || 3.3. Hinnanguline mõju tuludele – X Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele – ¨ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: – ¨ omavahenditele – ¨ mitmesugustele tuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[25] Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6) Artikkel …. || || || || || || || || Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab. Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutusmeetod. [1] Vastu võetud 24. septembril 2012 põllumajandus- ja kalandusnõukogu poolt. [2] ELT C… [3] ELT L 48, 22.2.2008. [4] ELT L 118, 6.5.2008. [5] ELT C… [6] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine. [7] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b. [8] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [9] Määratletud finantsmääruse artiklis 185. [10] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. [11] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [12] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. [13] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [14] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus. [15] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [16] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [17] Väljundid on tarnitavad kaubad ja teenused (nt: rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms). [18] Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele. [19] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [20] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus. [21] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides. [22] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read). [23] Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond. [24] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24. [25] Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.