mis käsitleb 10. ja 11. Euroopa Arengufondi projektidest vabanenud vahendite eraldamist, et rahastada Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikides meetmeid toiduga kindlustatuse kriisi ja majandusšoki leevendamiseks, mille on põhjustanud Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu

SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Toiduga kindlustatuse olukord maailmas halveneb kiiresti ja mitmed mõjutatud riigid on vähim arenenud riigid või väikese sissetulekuga ja toidupuuduse all kannatavad riigid.

Enne seda, kui Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu võimendas üleilmset toiduga kindlustamatust, kannatasid märkimisväärse toiduga kindlustamatuse all ja vajasid kiiret abi ligikaudu 193 miljonit inimest (peaaegu 40 miljonit rohkem kui eelneval aastal) 53 riigis/territooriumil. Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja tõttu on märkimisväärselt vähenenud teravilja tarne üleilmsetele turgudele, kuna Musta mere marsruudid on blokeeritud ja rünnatakse tahtlikult viljahoidlaid. Üleilmsed toiduhinnad kasvavad kiiresti ja on 30 aasta kõrgeimal tasemel. Energiahindade tõus tõstab põllumajanduslike tootmissisendite (eelkõige väetiste), transpordi ja kokkuvõttes toidu hinda. Need hinnatõusud halvendavad makromajanduslikku prognoosi olukorras, kus eelarvepoliitilist manööverdamisruumi oli COVID-19 pandeemia tõttu niigi vähe. Seetõttu võib veelgi suureneda suure võlakoormusega ja/või maksebilansikriisis riikide arv. Konfliktid ja põuad halvendavad veelgi haavatavate piirkondade olukorda. Kõige haavatavamad on vähim arenenud ja väikese sissetulekuga riigid. Nagu on näidanud viimaste kümnendite ülestõusud, on ebastabiilsuse ja konflikti algpõhjus sageli toiduainete hinnašokk.

Vajaduse toetada poliitikas kiiresti enim ohustatud riike tõi Euroopa Ülemkogu esile oma 24.–25. märtsi järeldustes, milles ta kutsus komisjoni üles seadma esmatähtsale kohale töö ülemaailmse toiduga kindlustatuse ja toidu taskukohasuse valdkonnas, eelkõige toetades toiduga kindlustatust ja põllumajandust Ukrainas ning kõige haavatavamates ja enim ohustatud kolmandates riikides. Seejärel kutsus Euroopa Ülemkogu oma 30.–31. mai 2022. aasta järeldustes komisjoni üles uurima võimalust võtta kasutusele Euroopa Arengufondi reservid kõige enam mõjutatud partnerriikide toetamiseks. Naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ (edaspidi „instrument „Globaalne Euroopa““) geograafilise samba vahendid on täielikult planeeritud ning ligikaudu 3 miljardit eurot on juba suunatud põllumajandus-, toitumis-, vee- ja kanalisatsiooniprogrammidele. Lisaks sellele eraldati 2022. aastal Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (edaspidi „AKV“) riikidele esialgu humanitaarabi eelarvest ligikaudu 520 miljonit eurot, millest märkimisväärne osa on mõeldud toiduga kindlustamatuse ja sellega seotud vajaduste leevendamiseks. Võttes arvesse vajaduste ulatust ja potentsiaalseid tagajärgi tuleks siiski rakendada täiendavaid vahendeid partnerriikide toetamiseks. Kättesaadavad ELi eelarvevahendid on väga piiratud (instrumendi „Globaalne Euroopa“ uute probleemide ja prioriteetide jaoks ette nähtud reserv kasutatakse 2022. aastal täielikult ära muudele kiireloomulistele prioriteetidele reageerimiseks ning enne Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja algust kindlaks määratud esialgne 2022. aasta humanitaarabi eelarve toiduga kindlustatuse ja sellega seotud vajaduste rahuldamiseks AKV riikides on peaaegu täielikult ammendatud) ning võttes arvesse mõju eri AKV partnerriikides võib 10. ja 11. Euroopa Arengufondi (edaspidi „EAF“) vabanenud vahendite kasutamine võimaldada ELil ja selle liikmesriikidel suurendada antavat toetust ning aidata lahendada toiduga kindlustatuse kriisid, mida võimendab Venemaa Ukraina-vastane agressioonisõda, Euroopa tiimi lähenemisviisi raames.

Käesoleva nõukogu otsuse ettepaneku eesmärk on saada nõukogult luba kasutada 10. ja 11. EAFist vabanenud vahendeid, et rahastada meetmeid, millega leevendatakse AKV riikides toidukriisi ja majandusšokki, mille on põhjustanud Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu, kuni summas 600 000 000 eurot, millest 488 000 000 eurot 10. EAFist ja 112 000 000 eurot 11. EAFist.

Neist vahenditest kuni 582 000 000 aitab rahastada meetmeid ja kuni 18 000 000 katab komisjoni kantud toetuskulud.

Neid vahendeid kasutatakse enim mõjutatud partnerriikide huvides, pöörates eritähelepanu kõige haavatavamatele ja enim ohustatud riikidele, et anda eelkõige:

·makromajanduslikku toetust (100 miljonit eurot);

·toetust toidutootmisele ja toidusüsteemide vastupanuvõimele (350 miljonit eurot);

·humanitaarabi (150 miljonit eurot).

Toidutootmisele ja toidusüsteemide vastupanuvõimele antava toetuse puhul toetab EL investeeringuid kohalikku tootmisvõimekusse, mis on osa säästva veeandide ja põllumajandusliku toidutööstuse süsteemidest, mis tuginevad agroökoloogilistele meetoditele, sh põllumajanduse väärtusahelate ja toidutootmise mitmekesistamine. Abi konkreetsetele riikidele suunamiseks võib kasutada järgimisi kriteeriume:

·partnerite (suurenev) toiduga kindlustamatuse ja vaegtoitumise tase;

·Venemaa Ukraina-vastase agressiooni mõju partneritele, eelkõige lähtuvalt nende toiduimpordi ja SKP suhtarvust;

·partnerite makromajanduslik haavatavus, mille saab määrata kindlaks lähtuvalt nende valitsemissektori võla suhtest SKPsse, rahvusvahelistest reservidest / impordikattega kuude arvust ning võla kestlikkuse analüüsi reitingust;

·liidu rahastamise potentsiaalne mõju partnerriikidele või piirkondadele, mida hinnatakse eelkõige lähtuvalt asjasse puutuva tootmise suurendamise ja vastupanuvõimet suurendavate sekkumiste võimalustest.

Käesoleva ettepaneku alusel rahastatud meetmed toetavad ELi ülemaailmset reageerimist toiduga kindlustatuse osas, mis töötati välja Euroopa Ülemkogu taotluse alusel. See reageerimine hõlmab viivitamata ja keskpikas perspektiivis võetavaid meetmeid, mille eesmärk on näidata partneritele kõikjal maailmas, et EL annab integreeritud, terviklikku ja kiiret toetust neile sõjast tekkiva mõju leevendamiseks. ELi ülemaailmne reageerimine toiduga kindlustatuse osas rakendab eri tegevussuundi, mis on ette nähtud FARMi ja G7 ülemaailmse liidu raames, ning annab vajalikku toetust ÜRO ülemaailmsele kriisidele reageerimise rühmale.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega