3. Hiljemalt 8. detsembril 2020 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande katseuuringute tulemuste kohta. Selle aruande tulemustest sõltuvalt esitab komisjon, kui see on asjakohane, mõistliku aja jooksul ettepaneku Euroopa Parlamendile ja nõukogule muuta käesolevat määrust seoses statistikaga siseveeteedel toimuva reisijateveo, sealhulgas piiriüleste transporditeenuste kohta.

Määruse (EL) 2018/974 artiklis 5 on sätestatud, et komisjon peab uurima koos liikmesriikidega siseveeteedel toimuvat reisijatevedu käsitleva statistika arengut, sealhulgas piiriüleseid transporditeenuseid.

Määrus (EL) 2018/974 ei hõlma statistikat siseveeteedel toimuva reisijateveo kohta. Peamised andmed, mida on vaja selle turu suuruse ja kasvupotentsiaali hindamiseks, on reisijate arv konkreetsetes riikides ja turusektorites, nagu jõekruiisid, minikruiisid, parvlaevad ja linnatransport. Sektori tulemuslikkuse mõõtmiseks oleks kindel näitaja reisijakilomeetrite arv, kui asjaomaste andmete kogumine osutub võimalikuks.

Euroopas mängivad siseveeteed transpordisüsteemis olulist rolli, millel on märkimisväärne potentsiaal suureneda. Euroopa Liidus on siseveeteed 20 liikmesriigil, neist 12 riigi veeteedevõrgud on omavahel ühendatud.

Laevaregister võimaldab nii kohustuslikku kui ka vabatahtlikku registreerimist, mis sõltub teatavatest kriteeriumidest. Katseuuringus leiti, et registri kvaliteet ei ole piisav, et koguda andmekogumi C1 jaoks vajalikke andmeid; pealegi on register selle praegusel kujul kättesaadav ainult paberkandjal, kuigi kavas on register digiteerida.

AISi andmed ei ole piisavad pikkade piiriüleste kruiiside lähte- ja sihtkoha kindlakstegemiseks, kuna saadavad AISi andmed hõlmavad vaid Austriat läbivat Doonau lõiku ja mõnda kilomeetrit pärast piiri. Sõiduplaanide ja marsruutide kohta saab koorida andmeid veebist ning Austriaga seotud marsruutide puhul on võrdlusaluseks veebileht www.cruisecompete.com . Tänu selle veebilehe lihtsale ja selgele kujundusele ja kasutamisele sobib see hästi veebikoorimiseks. Peale selle saadi teavet parvlaevade sõiduplaanide ja muude ühepäevareiside kohta konkreetsete ettevõtjate veebisaitidelt.

Laevade liikumistee kindlakstegemiseks ja laevade jälgimiseks kasutatakse automaatset identifitseerimissüsteemi (AIS), mis sobib andmeallikaks; laeva pardal olev AISi transponder võimaldab vahetada laevade vahel positsioneerimise ja identifitseerimisega seotud teavet. Selle süsteemi toetamiseks on Austrias 23 Doonau jõeteabeteenuste tugijaama, mis võtavad vastu AISi sisevete andmeid. AISi andmekogumid sisaldavad ühte andmekogumit laeva ja päeva kohta; need andmekogumid on väljavõtted AISi teabest ja hõlmavad 23 muutujat.

Horvaatia nimetas peamiste andmeallikatena sadamakapteni büroosid ja sadamavaldajad. Sadamakapteni bürood koguvad reisijaid käsitlevaid andmeid enda tarbeks mitmesugustest allikatest, sealhulgas laevade saabumise ja lahkumise aruannetest, sadamavaldajatelt ja laevaomanikelt (vedajad, kohalikud omavalitsused jne). Kohtumistel nelja sadamakapteni büroo esindajatega jõuti järeldusele, et kättesaadavad on andmed laevade eelmiste ja järgmiste saabumis- või väljumissadamate kohta. Neil kohtumistel jõuti ka järeldusele, et kättesaadavad on andmed pardale võetud ja pardalt lahkunud reisijate arvu, laevatüüpide ja lipuriikide kohta. Andmed sadama kohta, kus tulid pardale esimesed reisijad, ja sadama kohta, kus lahkusid pardalt viimased reisijad, ei ole neljast büroost kolme jaoks siiski kättesaadavad; ühele büroole esitatakse seda teavet, kuid vabatahtlikkuse alusel.

Mis puudutab metoodikat, siis Horvaatia kohaldab andmete kogumisel territoriaalsuse põhimõtet. Andmeid kogutakse kõigi Horvaatia siseveesadamatesse saabuvate ja sealt lahkuvate laevade kohta, olenemata sellest, mis riigis laev on registreeritud. Seega on reisijateveo andmete kogumine kooskõlas kaubaveostatistikaga, kuna see hõlmab riigisisest ja rahvusvahelist reisijatevedu.

Jõekruiiside puhul ei ole andmed esimeste reisijate pardaletuleku ja viimaste reisijate pardalt lahkumise sadama kohta kättesaadavad ning pardaletuleku ja pardalt lahkumise piirkonda ei ole võimalik kindlaks määrata. Tulevikus, kui on olemas halduslikud andmeallikad, võib see muutuda. Ühepäevareise tegevate laevade puhul tuleks kehtestada väikeseid vedusid tegevate laevade jaoks aruandluskünnis, võttes arvesse kulutõhusust ja konfidentsiaalsust. Seoses parvlaevade teostatava reisijateveoga koguvad sadamakapteni bürood enda tarbeks andmeid reisijate arvu kohta ning nõuavad igal aastal andmeid laevaomanikelt, kontsessionääridelt, omavalitsustelt ja parvlaevaettevõtjatelt. Horvaatia leiab, et parvlaevade määratlus peaks olema üksikasjalikum.

Saksamaa

Andmeallikaks on statistiline ettevõtlusregister, mida kasutatakse nii ettevõtjate analüüsimiseks kui ka uuringute ettevalmistamiseks ja koordineerimiseks. Register sisaldab teavet juriidiliste üksuste, ettevõtjate ja nende kohalike üksuste kohta ning registriüksustevaheliste seoste kohta. Teine andmeallikas on ettevõtluse struktuurstatistika, kust saab teavet tootmise, kulustruktuuri, põhivara ja tööhõive kohta ning igal aastal koostatavat teavet ettevõtluse demograafia kohta.

Igal aastal korraldatakse siseveetranspordi valdkonnas tegutsevaid ettevõtjaid käsitlevaid uuringuid. Need hõlmavad teavet siseveelaevandustegevuse liikide, siseveelaevanduses töötavate isikute arvu, tegevuse käibe ning laevade arvu, kandevõime, mahutavuse ja mootori võimsuse kohta.

Peale selle on kättesaadavad kvartaalsed näitajad siseveelaevanduse marsruutidel sõitvate reisijatega seotud käibe kohta. Euroopa ettevõtlusstatistikat käsitleva määruse (EL) 2019/2152 rakendamine ei muuda eeldatavasti praegu esitatavate andmete sisu.

Reini laevaliikluse keskkomisjon esitab andmeid Euroopa siseveelaevanduse turuseire kohta, sealhulgas teavet, mis käsitleb laevastiku suurust ning pakkumist ja nõudlust jõekruiise ja ühepäevareise tegevate laevade puhul. Põhiteavet jõekruiisisektori kohta avaldab ka huvirühm IG River Cruise.

Saksamaa esitatav statistika hõlmab üksnes ettevõtjaid, kelle peakorter asub Saksamaal, mistõttu puudub teave välisriikide ettevõtjate osutatavate teenuste kohta.

Keskne siseveelaevanduse inventari toimik (ZBBD) sisaldab tabeli C1 jaoks laevastiku suurust käsitlevaid haldusandmeid, kust saab piisavalt üksikasjalikku teavet.

Kuna ei olnud võimalik välja selgitada allikat, mis sisaldaks struktureeritud, täielikku ja usaldusväärset teavet välisriikide ettevõtjate kohta, hõlmas uuring ainult Saksamaal asuvaid ettevõtjaid.

Mis puudutab metoodikat, siis uuriti alternatiivseid andmeallikaid (nt haldusandmed), kuid jõuti järeldusele, et sellised alternatiivsed allikad ei ole kättesaadavad.

Uuringu jaoks koostati veebipõhine küsimustik, mis oli mõeldud kasutamiseks kõikidele ettevõtjatele, olenemata nende turusegmendist. Uuringuüksused põhinesid asjaomaste ettevõtjate juriidilistel üksustel, nagu on määratletud statistilisi üksusi käsitlevates siseriiklikes õigusaktides.

Ettevõtlusuuringu raames ei kogutud kvantitatiivset teavet. Selle asemel küsiti ettevõtjatelt, kas asjakohased andmed on kättesaadavad ja millised kulud tekiksid nende andmete kogumisel. See lähenemisviis valiti seepärast, et ettevõtjaid ei saa kohustada teavet esitama.

Madalmaad

Andmeallikad tulenevad laevade võrdlusraamistikust, kus laevadega seotud teavet peavad registreerima mitmed asutused. Paraku ei ole enamik teabest ajakohane või ei ole asutustel vajalikust teabest põhjalikku ülevaadet. Olemasolevaid andmeid saaks kasutada tabeli C1 koostamiseks ja neid saaks hiljem täiendada laevandusettevõtjate esitatava teabega.

Teine allikas on reisijatevedu. Jõeteabesüsteemis vahetatakse teavet siseveeteedel sõitvate laevade, sealhulgas reisijateveo, marsruutide ja lasti kohta. Kuna jõeteabesüsteemis on registreeritud vaid väike osa reisilaevadest, ei ole andmed piisavalt kvaliteetsed. Vedajad võivad vabatahtlikult teatada laeval viibivate reisijate arvu, mis on registreeritud AISis, ent kuna juurdepääs AISile on piiratud, ei ole selle andmed tõenäoliselt täielikud.

Veel üks andmeallikas on ettevõtjate võrdlusraamistik. Katseuuringu valim moodustati registrisse kantud ettevõtjate põhjal. Paraku hõlmab register ainult neid ettevõtjaid, kelle jaoks reisijatevedu siseveeteedel on põhitegevus, ning see ei sisalda teavet ettevõtjate omanduses olevate või käitatavate laevade kohta.

Andmeid koguti veebiküsitluse teel, kehtestades künniseks rohkem kui 12 reisijat. Veebiuuringus osalemise määr oli ligikaudu 50 %.