[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 1.3.2006

SEK(2006) 285 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU OTSUS,

millega teatatakse Saksamaale vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 9, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi vähendamiseks võtma nõutavad meetmed

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

SAKSAMAA ÜLEMÄÄRANE EELARVEPUUDUJÄÄK

Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus on reguleeritud asutamislepingu artikliga 104 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kiirendamise ja selgitamise kohta [1] , mis on osa stabiilsuse ja kasvu paktist.

Arvestades, et valitsemissektori eelarvepuudujääk 2002. aastal ületas asutamislepingus kehtestatud 3%-lise kontrollväärtuse SKTst, ja võttes aluseks komisjoni soovituse, otsustas nõukogu 21. jaanuaril 2003, et Saksamaal on ülemäärane eelarvepuudujääk (asutamislepingu artikli 104 lõige 6) [2] . Lisaks sellele võttis nõukogu samal päeval vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile ning komisjoni soovitusele vastu artikli 104 lõikele 7 vastava soovituse, mille eesmärk on lõpetada ülemäärane eelarvepuudujääk. Soovituses kutsus nõukogu „ Saksamaa valitsust üles kaotama praeguse ülemäärase eelarvepuudujäägi olukorra nii kiiresti kui võimalik vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikele 4 “, st et eelarvepuudujääk tuleks aastaks 2004 viia alla 3% SKTst. Kõnealune soovitus avalikustati. Komisjoni 14. detsembri 2004. aasta teatises[3], mis kiideti heaks nõukogu eesistujariigi 18. jaanuari 2005. aasta järeldustes, on nenditud, et aastat 2005 tuleks pidada sobivaks ülemäärase eelarvepuudujäägi kohandamise tähtajaks, arvestades ainukordset olukorda, mis on tekkinud nõukogu 25. novembri 2003. aasta järelduste ja Euroopa Kohtu 13. juuli 2004. aasta otsuse tagajärjel.

2005. aastal oli Saksamaa valitsemissektori eelarvepuudujääk 3,3% SKTst. Selle näitaja aluseks on Eurostati andmed, mis põhinevad aruandel, mille Saksamaa esitas komisjonile 24. veebruaril 2006 nõukogu määruse (EÜ) nr 3605/93 kohaselt. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 10 lõikes 3 on sätestatud, et kui komisjoni edastatud „ tegelikud andmed osutavad, et osalev liikmesriik ei ole ülemäärast eelarvepuudujääki artikli 104 lõike 7 kohaselt antud soovituses (…) määratletud tähtaegadeks korrigeerinud, langetab nõukogu viivitamata otsuse vastavalt artikli 104 lõikele 9“ , st „teatab liikmesriigile, et tal tuleb ettenähtud tähtaja piires võtta eelarvepuudujäägi vähendamiseks meetmeid, mida nõukogu peab olukorra parandamiseks vajalikuks“.

SAKSMAA MAJANDUSE OLUKORD JA EELARVESEISUND

Komisjoni talitused prognoosisid 2005. aasta sügisel 2005. aasta eelarvepuudujäägiks 3,9% SKTst [4] . Eeldusel, et poliitika jääb samaks, on komisjoni talituste prognooside kohaselt 2006. ja 2007. aasta eelarvepuudujääk vastavalt 3,7% SKTst ja 3,3% SKTst. SKT reaalkasvuks prognoositi 2005. aastal 0,8%, 2006. aastal 1,2% ja 2007. aastal 1,6%. Prognooside kohaselt ei kao prognoositava ajavahemiku jooksul SKT lõhe täielikult.

Eelneva põhjal ja arvestades jätkuvalt majanduse habrast olukorda, töötas Saksamaa valitsus, mis loodi pärast 18. septembri 2005. aasta valimisi, välja strateegia eelarvepuudujäägi vähendamiseks alla asutamislepingu kontrollväärtuse aastaks 2007. Valitsus asus kõnealust stabiliseerimisstrateegiat rakendama juba detsembris 2005, mil võeti vastu esimesed strateegias ettenähtud meetmed. 22. veebruaril 2006 võttis valitsus vastu nii liitvabariigi 2006. aasta eelarve projekti kui ka seaduse eelnõu, millega tõstetakse alates 1. jaanuarist 2007 käibemaksumäär 16%-lt 19%-le.

22. veebruaril 2006 teatas liitvabariigi statistikaamet, et 2005. aasta SKT kasv oli 0,9%. Vastavalt Eurostati andmetele oli Saksamaa valitsemissektori eelarvepuudujääk 2005. aastal 3,3%. Need andmed põhinevad Saksamaa esialgsel teatel, mille Saksamaa esitas nõukogu määruse (EÜ) nr 3605/93 kohaselt komisjonile 24. veebruaril 2006. Nende andmete kvaliteeti ei ole veel hinnatud. Erinevus võrreldes komisjoni talituste sügisprognoosidega tuleneb põhiliselt maksutulude oodatust paremast laekumisest 2005. aasta lõpus.

21. veebruaril 2006 avaldatud komisjoni talituste vahepealsete prognooside kohaselt on 2006. aasta SKT reaalkasv 1,5%, mis on natuke kõrgem kui võimalik madala kasvumäär. Tuleb märkida, et kõnealune prognoos on kantud optimismist, toetudes sisenõudluse ennetavale reageeringule käibemaksu kavandatud tõstmise suhtes. Arvestades sellele järgnevat mõju majandusele eeldatakse, et 2007. aasta SKT kasv on ligikaudu 1%.

Kooskõlas eespool kirjeldatud makromajandusliku prognoosiga eeldatakse, et 2006. aasta nominaalpuudujääk tuleb veidi üle 3%, kuid langeb 2007. aastal selgelt allapoole kontrollväärtust. Komisjoni talitused ennustavad, et struktuurse puudujäägi määr (st tsükliliselt kohandatud puudujääk arvestamata ühekordseid ja ajutisi meetmeid) jääb aastatel 2005–2006 üldjoontes muutumatuks ning väheneb 2007. aastal vähemalt 1% võrra SKTst.

FISKAALPOLIITIKA NÕUDED KUNI AASTANI 2007 JA EDASPIDI

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 5 lõikes 1 on sätestatud, et „ nõukogu nõuab oma teatises, et liikmesriik saavutaks tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu minimaalse paranemise aastas, seades eesmärgiks vähemalt 0,5% SKTst, võtmata arvesse ühekordseid ja ajutisi meetmeid, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi kohandamine teatises kehtestatud tähtajaks “.

Arvestades aeglast kasvu potentsiaali ja vananeva elanikkonna survet eelarvele, on oluline, et Saksamaa kohandaks oma ülemäärast eelarvepuudujääki. Lisaks sellele vähendab pidev eelarve puudujääk usaldust ja mõjutab kokkuvõttes majanduskasvu. Eelarve stabiliseerimisstrateegia kontrolli tagamiseks eelarvepuudujäägi üle on lülitatud ulatuslikku tööprogrammi, mille Saksamaa valitsuse töötas välja 2005. aasta novembris. Strateegia rakendamine edeneb jõudsalt. Stabiliseerimisstrateegia eesmärk on aastaks 2007 parandada eelarvet struktuurselt üle ühe protsendipunkti. Strateegia mõju 2006. aastale on piiratud ja seda osaliselt seepärast, et mõned juba rakendatud meetmed avaldavad täielikku mõju alles mõne aja pärast. Ettenähtud eelarve struktuurilist kohandamist aastatel 2006 ja 2007 võib pidada kokkusobivaks stabiilsuse ja kasvu paktiga, sealhulgas nõutud tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu paranemine aastas vähemalt 0,5% SKTst, võtmata arvesse ühekordseid ja ajutisi meetmeid. Vastavalt eespool kirjeldatud majanduskasvu prognoosidele peaks kavandatud kohandamine olema piisav, et püsivalt ja jätkusuutlikult korrigeerida ülemäärast eelarvepuudujääki, ning see on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga.

Kõnealuseid tegureid arvestades ilmneb, et ülemäärast eelarvepuudujääki tuleks parandada hiljemalt aastaks 2007. Struktuurset paranemist 0,5% SKTst aastas peaks kumulatiivselt järgima aastatel 2006 ja 2007.

* * *

Eespool nimetatut silmas pidades soovitab komisjon nõukogul esitada Saksamaale teatis kooskõlas artikli 104 lõikega 9, et Saksamaa võtaks eelarvepuudujäägi vähendamiseks selliseid meetmeid, mida nõukogu peab vajalikuks, et püsivalt ja jätkusuutlikult parandada ülemäärase eelarvepuudujäägi olukorda hiljemalt aastaks 2007. Usaldusväärne kohandamise kava, mille eesmärk on püsivalt ja hiljemalt aastaks 2007 viia puudujääk alla 3% SKTst, eeldab vastavalt komisjoni talituste 2006. aasta veebruari kasvuprognoosile, et Saksamaa tagaks aastatel 2006 ja 2007 tsükliliselt kohandatud tasakaalu (ilma ühekordsete ja ajutiste meetmeteta) kumulatiivse paranemise ühe protsendipunkti võrra. Saksamaa võtab vajalikke meetmeid tagamaks, et pärast eelarve ülemäärase eelarvepuudujäägi kohandamist jätkatakse tööd selles suunas, et keskpikas perspektiivis saavutatakse eelarve tasakaalustamine struktuurselt tasakaalustatud eelarve abil, kasutades selleks struktuurset puudujäägi vahendamist vähemalt 0,5% võrra SKTst aastas. Komisjon soovitab ka, et enne [14. juulit] 2006 esitataks aruanne, milles kirjeldatakse meetmeid, mis on võetud nõukogu otsuse täitmiseks. Aruanne peaks eelkõige sisaldama eelarvepuudujäägi kohandamise meetmete mõju hindamist eelarvele 2006. ja 2007. aastal ning analüüsima makromajanduse prognoosiga seotud võimalikke riske. Komisjon hindab kõnealust aruannet, et hinnata ülemäärase eelarvepuudujäägi kohandamiseks tehtud edusamme. Samuti soovitab komisjon kooskõlas artikli 104 lõikega 9, et Saksamaad kutsutakse üles esitama täiendavaid aruandeid vastavalt konkreetsele ajakavale.

Soovitus:

NÕUKOGU OTSUS,

millega teatatakse Saksamaale vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 9, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi vähendamiseks võtma nõutavad meetmed

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 9,

võttes arvesse komisjoni soovitust artikli 104 lõike 9 alusel

ning arvestades järgmist:

1. Vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 1 hoiduvad liikmesriigid ülemäärasest valitsemissektori eelarvepuudujäägist.

2. Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil muuta valitsemissektori rahandus usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning uute töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva kasvu tingimuste tugevdamise vahend. Stabiilsuse ja kasvu pakt hõlmab nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta [5] .

3. Amsterdamis 17. juunil 1997 kogunenud Euroopa Ülemkogu resolutsioonis [6] stabiilsuse ja kasvu pakti kohta kutsutakse kõiki pooli ehk liikmesriike, nõukogu ja komisjoni üles asutamislepingut ning stabiilsuse ja kasvu pakti rangelt ja õigeaegselt rakendama.

4. Nõukogu 21. jaanuari 2003. aasta otsusega 2003/89/EÜ [7] otsustati kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 6, et Saksamaal on ülemäärane eelarvepuudujääk.

5. Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 ja määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikega 4 esitas nõukogu 21. jaanuaril 2003 Saksamaale soovituse, milles kutsus Saksamaad üles kaotama ülemäärane eelarvepuudujääk nii kiiresti kui võimalik ja hiljemalt 2004. aastaks. Kõnealune soovitus avalikustati. Komisjoni 14. detsembri 2004. aasta teatises[8], mis kiideti heaks nõukogu eesistujariigi 18. jaanuari 2005. aasta järeldustes, on nenditud, et aastat 2005 tuleks pidada sobivaks ülemäärase eelarvepuudujäägi kohandamise tähtajaks, arvestades ainukordset olukorda, mis on tekkinud nõukogu 25. novembri 2003. aasta järelduste ja Euroopa Kohtu 13. juuli 2004. aasta otsuse tagajärjel.

6. Alates 2002. aastast on Saksamaa valitsemissektori eelarvepuudujääk olnud tublisti üle asutamislepingu 3% kontrollväärtuse SKTst. Võla suhe SKTsse on suurenenud: kui see oli 2001. aastal alla 60% SKTst (asutamislepingus kehtestatud kontrollväärtus), siis 2006. aastal prognoositakse selleks 69% SKTst.

7. Vastavalt Eurostati andmetele oli Saksamaa valitsemissektori eelarvepuudujääk 2005. aastal 3,3%. Need andmed põhinevad Saksamaa esialgsel teatel, mille Saksamaa esitas vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määrusele (EÜ) nr 3605/93 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta [9] komisjonile 24. veebruaril 2006; nende andmete kvaliteeti ei ole veel hinnatud. Praegu olemasoleva teabe põhjal ja arvestades Saksamaa valitsuse vastuvõetud eelarvekavasid, ületab valitsemissektori eelarvepuudujääk ka 2006. aastal asutamislepingu kontrollväärtuse piiri, mis kinnitab, et ülemäärast eelarvepuudujääki ei ole kohandatud.

8. Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 10 lõikele 3 juhul, kui määrusele (EÜ) nr 3605/93 vastavad tegelikud andmed osutavad, et osalev liikmesriik ei ole ülemäärast eelarvepuudujääki artikli 104 lõike 7 kohaselt antud soovituses määratletud tähtaegadeks korrigeerinud, langetab nõukogu viivitamata otsuse vastavalt artikli 104 lõikele 9, st teatab liikmesriigile, et tal tuleb ettenähtud tähtaja piires võtta eelarvepuudujäägi vähendamiseks meetmeid, mida nõukogu peab olukorra parandamiseks vajalikuks.

9. Komisjoni talitused prognoosisid 2005. aasta sügisel 2005. aasta eelarvepuudujäägiks 3,9% SKTst [10] . Eeldusel, et poliitika jääb samaks, on komisjoni talituste prognooside kohaselt 2006. ja 2007. aasta eelarvepuudujääk vastavalt 3,7% SKTst ja 3,3% SKTst. SKT reaalkasvuks prognoositi 2005. aastal 0,8%, 2006. aastal 1,2% ja 2007. aastal 1,6%. Prognooside kohaselt ei kao prognoositava ajavahemiku jooksul SKT lõhe täielikult. Eelneva põhjal ja arvestades jätkuvalt majanduse habrast olukorda, töötas pärast 18. septembri 2005. aasta valimisi loodud Saksamaa valitsus välja strateegia, et viia aastaks 2007 eelarvepuudujääk alla asutamislepingu kontrollväärtuse. Valitsus asus kõnealust stabiliseerimisstrateegiat rakendama juba detsembris 2005, mil võeti vastu esimesed strateegias ettenähtud meetmed. 22. veebruaril 2006 võttis valitsus vastu nii liitvabariigi 2006. aasta eelarve projekti kui ka seaduse eelnõu, millega tõstetakse alates 1. jaanuarist 2007 käibemaksumäär 16%-lt 19%-le.

10. 22. veebruaril 2006 avaldas liitvabariigi statistikaamet 2005. aasta valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja SKT kasvu näitajad, mis olid vastavalt 0,9% ja 3,3%. Erinevus võrreldes komisjoni talituste sügisprognoosidega tuleneb põhiliselt maksutulude oodatust paremast laekumisest 2005. aasta lõpus. 21. veebruaril 2006 avaldatud komisjoni talituste vahepealsete prognooside kohaselt on 2006. aasta SKT reaalkasv 1,5%, mis on natuke kõrgem kui võimalik madala kasvumäär. Tuleb märkida, et kõnealune prognoos on kantud optimismist, toetudes sisenõudluse ennetavale reageeringule käibemaksu kavandatud tõstmise suhtes. Arvestades sellele järgnevat mõju majandusele eeldatakse, et 2007. aasta SKT kasv tuleb alla 1%. Kooskõlas eespool kirjeldatud makromajandusliku prognoosiga eeldatakse, et 2006. aasta nominaalpuudujääk tuleb veidi üle 3%, kuid langeb 2007. aastal selgelt allapoole kontrollväärtust. Komisjoni talitused ennustavad, et struktuurse puudujäägi määr (st tsükliliselt kohandatud puudujääk arvestamata ühekordseid ja ajutisi meetmeid) jääb aastatel 2005–2006 üldjoontes muutumatuks ning väheneb 2007. aastal vähemalt 1% võrra SKTst.

11. Ülemäärase eelarvepuudujäägi kohandamise tähtaja määramisel tuleks arvestada järgmisi tegureid. Esiteks on rakendatav eelarve kohandamine lülitatud ulatuslikku strateegiasse, milles kavandatud meetmete vastuvõtmine edeneb jõudsalt ja mis vähendab ebakindlust tasakaalustamise tõhususe suhtes. Teiseks peegeldab meetmete piiratud mõju struktuurse eelarvepuudujäägi vähendamisele 2006. aastal vähemalt osaliselt tõsiasja, et mõnede juba rakendatud meetmete mõju avaldub alles mõne aja pärast. Kolmandaks võib valitsuse kavandatud eelarve struktuurilist kohandamist aastatel 2006 ja 2007 vähemalt 1% võrra SKTst pidada kooskõlas olevaks stabiilsuse ja kasvu paktiga, sealhulgas nõutud tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu paranemine aastas vähemalt 0,5% SKTst, võtmata arvesse ühekordseid ja ajutisi meetmeid. Arvestades põhjenduses 10 kirjeldatud üldist makromajanduslikku prognoosi, on selline kohandamine piisav ülemäärase eelarvepuudujäägi püsivaks ja jätkusuutlikuks kohandamiseks.

12. Kõnealuseid tegureid arvestades ilmneb, et ülemäärast eelarvepuudujääki tuleks parandada hiljemalt aastaks 2007. Struktuurset eelarvetasakaalu paranemist 0,5% SKTst aastas peaks kumulatiivselt järgima aastatel 2006 ja 2007.

13. Vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõike 9 teisele lõigule võib nõukogu paluda Saksamaal esitada aruanded vastavalt konkreetsele ajakavale, et tutvuda üksikasjalikult käesoleva otsuse täitmiseks tehtud kohandamise jõupingutustega. Saksamaa peab komisjonile esitama hiljemalt [14. juuliks] 2006 aruande, milles kirjeldatakse käesoleva otsuse täimiseks rakendatud ja kavandatud meetmeid. Aruanne peaks eelkõige sisaldama eelarvepuudujäägi kohandamiseks võetud meetmete mõju hindamist eelarvele nii 2006. kui ka 2007. aastal ning analüüsima makromajanduse prognoosiga seotud võimalikke riske. Komisjon hindab kõnealust aruannet, et hinnata ülemäärase eelarvepuudujäägi kohandamiseks tehtud edusamme. Saksamaa peab esitama täiendavaid aruandeid kooskõlas määruse (EÜ) nr 3605/93 artiklis 4 valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla taseme aruande esitamiseks kehtestatud tähtaegadega.

14. Kohandamise meetmed peavad tagama valitsemissektori eelarvetasakaalu püsiva paranemise. Selleks et saavutada Saksamaal keskpikas perspektiivis eesmärgiks seatud eelarve tasakaalustamine, st struktuurselt tasakaalustatud eelarve, tuleb pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi kohandamist struktuurset puudujääki vähendada vähemalt 0,5% SKTst aastas.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1. Saksamaa lõpetab praeguse ülemäärase eelarvepuudujäägi olukorra võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2007. aastaks.

2. Aastatel 2006 ja 2007 tagab Saksamaa oma tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu (ilma ühekordsete ja ajutiste meetmeteta) kumulatiivse paranemise vähemalt ühe protsendipunkti võrra.

Artikkel 2

1. Saksamaa esitab komisjonile hiljemalt [14. juuliks] 2006 aruande, milles kirjeldatakse käesoleva otsuse täitmiseks rakendatavaid meetmeid. Komisjon hindab kõnealust aruannet, et hinnata ülemäärase eelarvepuudujäägi kohandamiseks tehtud edusamme.

2. Saksamaa esitab komisjonile täiendavad aruanded [1. oktoobriks 2006, 1. aprilliks 2007, 1. oktoobriks 2007 ja 1. aprilliks 2008], kus analüüsitakse käesoleva otsuse täitmise kulgemist.

Artikkel 3

Saksamaa võtab vajalikke meetmeid tagamaks, et pärast eelarve ülemäärase eelarvepuudujäägi kohandamist jätkatakse tööd selles suunas, et keskpikas perspektiivis saavutatakse eelarve tasakaalustamine struktuurselt tasakaalustatud eelarve abil, kasutades selleks struktuurset puudujäägi vahendamist vähemalt 0,5% võrra SKTst aastas.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel,

Nõukogu nimel

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).

[2] Kõik Saksamaa ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on avaldatud järgmisel veebisaidil: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/edpde_en.htm.

[3] Komisjoni teatis nõukogule: Saksamaa ja Prantsusmaa olukord seoses nende ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusest tulenevate kohustustega pärast Euroopa Kohtu otsust, KOM(2004) 813.

[4] See langeb üldjoontes kokku Saksamaa ametiasutuste 1. septembril esitatud andmetega (3,7% SKTst), põhiline erinevus tulenes endiste postiametnike pensionite väärtpaberistamisest, mille korraldas pensioniamet ja mida sügisprognoosides ei arvestatud eelarvepuudujääki vähendava tegurina.

[5] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).

[6] EÜT C 236, 2.8.1997, lk 1.

[7] ELT L 34, 11.2.2003, lk 16.

[8] Komisjoni teatis nõukogule: Saksamaa ja Prantsusmaa olukord seoses nende ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusest tulenevate kohustustega pärast Euroopa Kohtu otsust, KOM(2004) 813.

[9] EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7.

[10] See langeb üldjoontes kokku Saksamaa ametiasutuste 1. septembril esitatud andmetega (3,7% SKTst), põhiline erinevus tulenes endiste postiametnike pensionite väärtpaberistamisest, mille korraldas pensioniamet ja mida sügisprognoosides ei arvestatud eelarvepuudujääki vähendava tegurina.