ET

Brüssel 11.1.2006

SEK(2006) 20 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU OTSUS

ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Ühendkuningriigis

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust reguleeritakse asutamislepingu artiklis 104 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruses (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta [1], mis on üks osa stabiilsuse ja kasvu paktist. Vaatamata sellele, et suuremat osa sätetest kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes sama moodi kui teiste riikide suhtes, kes ei osale euroalas, on teatavaid Ühendkuningriigiga seotud sätteid käsitleva protokolli [2] artiklis 5 sätestatud, et asutamislepingu artikli 104 lõike 1 kohast kohustust vältida ülemäärast valitsemissektori eelarvepuudujääki ei kohaldata Ühendkuningriigi suhtes, välja arvatud juhul kui riik ühineb majandus- ja rahaliidu kolmanda etapiga. Selle asemel nõutakse majandus- ja rahaliidu teise etapiga ühinenud Ühendkuningriigilt vastavalt asutamislepingu artikli 116 lõikele 4 seda, et riik üritaks vältida ülemääraseid eelarvepuudujääke.

Alates 1998. aasta maist, mil tühistati Ühendkuningriigi eelmine ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus, muutus Ühendkuningriigi valitsemissektori eelarvetasakaal 1990. aastate lõpu turvalisest ülejäägist majandusaastaks 2003/2004 eelarvepuudujäägiks, mis moodustas 3,2% SKTst [3]. See areng oli samaväärne struktuurilise eelarvetasakaalu muutusega umbes 4 protsendipunkti võrra SKTst perioodil 1999/2000 kuni 2003/2004. Nende aastate jooksul suurenes üldine valitsemissektori kulude suhe SKTsse vähem kui 40%-lt umbes 43%ni. Samal perioodil suurenes valitsemissektori kapitali kogumahutus põhivarasse 1,2%-lt 1,6%ni SKTst, majandusaastal 2002/2003 vähenes valitsemissektori võla suhe SKTsse 37,6%ni ja on suurenenud alates sellest ajast. Samal ajal toimusid muutused intressimäärades, mis viisid kõnealusel perioodil intressimaksete langemiseni 2,9%-lt 2%-le SKTst. 2003/2004. majandusaastal algatas komisjon eelarvepuudujäägi kontrollväärtuse ületamise tõttu aprillis 2004 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse ja koostas asutamislepingu artikli 104 lõikele 3 vastava ettekande [4]. Kuna tol ajal leiti, et eelarvepuudujääk ületas 3% SKTst vähe ja tõenäoliselt ajutiselt, ei peetud eelarvepuudujääki ülemääraseks.

Vastavalt 2005. aasta augustis Ühendkuningriigi esitatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmetele ulatus ülemäärane valitsemissektori eelarvepuudujääk majandusaastal 2004/2005 (arvestatakse perioodi aprillist märtsini) [5], [6] 3,2%ni SKTst, ületades seega jälle 3%-lise kontrollväärtuse. Majandusaasta 2004/2005 teatatud eelarvepuudujääk on esmapilgul usutav tõend Ühendkuningriigis ülemäärase eelarvepuudujäägi esinemise kohta asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses.

Seetõttu võttis komisjon vastu asutamislepingu artikli 104 lõikele 3 vastava ettekande, milles hinnati asutamislepingu eelarvepuudujäägi ja võla kriteeriumide täitmist [7]. Ettekandes oldi arvamusel, et kuigi eelarvepuudujääk ületas asutamislepingu kontrollväärtust (3% SKTst), oli 2004/2005. majandusaasta puudujääk kontrollväärtuse lähedane. 3% kontrollväärtust ületav eelarvepuudujääk ei olnud erandlik. Ülemäärane eelarvepuudujääk ei olnud ebahariliku sündmuse tulemus ja 2004/2005. majandusaasta majanduskasvu, mis kaasnes kontrollväärtuse rikkumisega, ei saa pidada tõsiseks majanduslanguseks. 2004. aasta 3,2% majandus kasv hinnati potentsiaalset kasvu ületavaks. Sama kehtis ka 2004/2005. majandusaasta kasvu kohta. Hinnanguline SKT lõhe 2004. aastal oli positiivne. Vastavalt Ühendkuningriigi uuendatud majanduse ja eelarve vaheperspektiivile eeldati, et eelarvepuudujääk majandusaastatel 2005/2006 ja 2006/2007 on jätkuvalt suurem kui 3%.

Komisjon analüüsis oma ettekandes ka kõiki keskpika perioodi majandus- ja eelarveseisundiga seotud asjassepuutuvaid tegureid, samuti muid tegureid, mis olid Ühendkuningriigi rahanduse hindamisel asjakohased. Stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt arvestatakse menetluses, mille abil võetakse vastu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta, asjassepuutuvaid tegureid (sealhulgas artikli 104 lõikele 4 vastavat majandus- ja rahanduskomitee arvamust, artikli 104 lõikele 5 vastavat komisjoni arvamust ja artikli 104 lõikele 6 vastavat nõukogu otsust) “juhul, kui on täielikult täidetud üldpõhimõtte topelttingimus, et enne kui nimetatud asjassepuutuvaid tegureid arvesse võetakse, on üldine eelarvepuudujääk ligilähedane kontrollväärtusele ja kontrollväärtuse ületamine ajutine". Ühendkuningriigi puhul jõuti ettekandes järeldusele, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on majandusaastatel 2005/2006 ja 2006/2007 eeldatavasti üle 3% SKTst vaatamata sellele, et prognoositud puudujääk majandusaastal 2004/2005 oli kontrollväärtuse lähedane.

Asutamislepingu artikli 104 lõikes 4 sätestatakse, et “artiklis 114 ettenähtud komitee (st majandus- ja rahanduskomitee) sõnastab komisjoni ettekande kohta arvamuse”. Komitee võttis 30. septembril 2005 vastu arvamuse, mis oli kooskõlas komisjoni ettekandes esitatud hinnangutega ja milles komitee oli arvamusel, et eelarvepuudujääki ei saa pidada ajutiseks. Komitee soovitas siiski, et enne ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames järgmiste sammude astumist tuleks oodata komisjoni sügise prognooside koostamise lõpetamist.

Eeldades, et Ühendkuningriigi maksupoliitika liigub väljakuulutatud suunas, hinnatakse komisjoni talituste 2005. aasta sügise prognoosides, et eelarvepuudujääk suureneb majandusaastal 2005/2006 3,5%ni SKTst ja püsib majandusaastal 2006/2007 suuremana kui 3% SKTst. Alles majandussaastal 2007/2008 hakkab puudujääk järkjärguliselt vähenema (ligikaudu 3%ni SKTst). Prognoosid kinnitasid asutamislepingu artikli 104 lõikele 3 vastavas komisjoni ettekandes antud hinnangut ning majandus- ja rahanduskomitee asutamislepingu artikli 104 lõikele 4 vastavat arvamust, et nii majandusaastatel 2005/2006 kui ka 2006/2007 on eelarvepuudujääk jätkuvalt suurem kui 3% SKTst ega ole seetõttu ajutine. Kõnealused prognoosid kinnitavad seega, et kontrollväärtuse (3% SKTst) ületamine ei ole ei erandlik ega ajutine, kuigi puudujääk on kontrollväärtuse lähedane.

Pärast komisjoni talituste sügise prognooside avaldamist teatas Ühendkuningriik 5. detsembril 2005 parlamendile esitatud eelarve ettevalmistusaruandes fiskaalmeetmete võtmisest. Netonäitajaid silmas pidades toob Ühendkuningriigi ametiasutuste meetmete kulu võrreldes väljakuulutatud poliitika lähtejoonega (millega arvestatakse komisjoni talituste sügise prognoosides) endaga kaasa eelarvepoliitika karmistamise 0,1 protsendipunkti võrra SKTst käesoleval majandusaastal ja lõdvendamise vähem kui 0,1 protsendipunkti võrra SKTst majandusaastal 2006/2007. Arvestades kõnealuseid meetmeid, mis kõik on struktuurilise iseloomuga, on komisjoni hinnang siiski, et majandusaastal 2006/2007 ületab eelarvepuudujääk jätkuvalt 3% SKTst (majandusaastal 2006/2007 on eelarvepuudujääk hinnanguliselt 3,1% SKTst) ega ole seetõttu ajutine.

Arvestades, et eespool nimetatud topelttingimus ei ole täidetud, ei võeta Ühendkuningriigi puhul artikli 104 lõikele 5 vastava komisjoni arvamuse ja artikli 104 lõikele 6 vastava nõukogu otsuse puhul arvesse muid asjassepuutuvaid tegureid. Analüüs viitab seega sellele, et asutamislepingu eelarvepuudujäägi kriteerium ei ole täidetud. Vastukaaluks on valitsussektori võla suhe jätkuvalt tunduvalt allpool 60%-list kontrollväärtust (2004/2005. majandusaasta võla suhe SKTsse registreeriti olevat 40,8%), kuigi arvestades reaalseid ja ennustatavaid esmaseid puudujääke, on võla suhe suurenemas: komisjoni sügise prognoosides ulatub majandusaastal 2007/2008 võla suhe SKTsse 44,5%ni. Allpool olevas tabelis on näha komisjoni talituste sügise prognoos Ühendkuningriigi valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla suhte kohta majandusaasta kaupa.

Ühendkuningriik: riigi rahanduse prognoos majandusaasta kaupa

(% SKTst)

| Tulemus | Prognoos |

| 2004/05 | 2005/06 | 2006/07 | 2007/08 |

Valitsemissektori eelarvepuudujääk | 3,2 | 3,4 | 3,2 | 3,0 |

Valitsemissektori koguvõlg | 40,8 | 42,7 | 43,7 | 44,5 |

Arvestades oma ettekannet, komitee arvamust, komisjoni talituste sügise prognoose ja Ühendkuningriigi 2005. aasta detsembri eelarve ettevalmistusaruannet, on komisjon arvamusel, et Ühendkuningriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk. See arvamus, mille komisjon võttis vastu 11. jaanuaril 2006. aastal, on vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 5 adresseeritud nõukogule. Komisjon soovitab, et nõukogu teeks komisjoni ettekandele vastava otsuse kooskõlas artikli 104 lõikega 6.

Lisaks sellele esitab komisjon vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 nõukogule soovituse nõukogu soovituse vastuvõtmiseks, mis oleks adresseeritud Ühendkuningriigile ja mille eesmärk oleks lõpetada ülemäärasest valitsemissektori eelarvepuudujäägist tingitud olukord. Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1467/97 tuleks nõukogu soovituses “kehtestada tähtaeg ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks, mis peaks olema lõpule viidud puudujäägi kindlakstegemisele järgneval aastal, välja arvatud eriasjaolude korral”. Nõukogu nõuab oma soovituses, et liikmesriik saavutaks tsükliliselt korrigeeritud eelarvetasakaalu minimaalse paranemise aastas, seades sihtmärgiks vähemalt 0,5% SKTst, võtmata arvesse ühekordseid ja ajutisi meetmeid, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine soovituses kehtestatud tähtaja jooksul.

Asjassepuutuvaid tegureid arvestades ei selgu Ühendkuningriigi puhul eriasjaolude olemasolu, mis annaks põhjust kõrvale kalduda tavalisest eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtajast. Kuigi eeldatakse, et negatiivne SKT lõhe suureneb 2005. ja 2006. aasta vahel kuni 0,5 protsendipunktini, hinnati komisjoni talituste sügise prognoosides (enne detsembri eelarve ettevalmistusaruande meetmete arvestamist), et tootmine tugevneb alates 2005. aasta lõpust ja saavutab peaaegu tavalise kasvutaseme 2006. aastast. Eelarve ettevalmistusaruandes kirjeldatud meetmed ei mõjuta oluliselt kõnealust kasvuprofiili, sest eelarvepoliitika kerge karmistamine alates majandusaastast 2006/2007 on suunatud off-shore naftasektorile, mis eeldatavasti ei reageeri meetmetele tavalisel tsüklilisel viisil. Tsükliliselt korrigeeritud puudujäägi puhul hinnati komisjoni talituste sügise prognoosides puudujäägi paranemist 2005. ja 2006. aasta vahel 0,3 protsendipunkti võrra SKTst; Kui arvestada eelarve ettevalmistusaruande meetmeid, võib eeldada, et puudujäägi paranemine on ligikaudu 0,4 protsendipunkti SKTst. Kokkuvõttes prognoositakse, et väljakuulutatud poliitika põhjal on toodangu kasv jätkuvalt suhteliselt hea olukorras, kus tsükliliselt korrigeeritud eelarvepuudujääk väheneb tagasihoidlikult, kuid tegelik eelarvepuudujääk püsib jätkuvalt natuke üle kontrollväärtuse. Kõnealuse lähtejoone taustal nõuab aastane paranemine vähemalt 0,5% võrra SKTst vaid natuke karmimaid eelarvemeetmeid.

Seetõttu ollakse soovituses arvamusel (arvestades seda, et Ühendkuningriigi üldine majanduskasv on jätkuvalt suhteliselt rahuldav ja valitsemissektori bilansi struktuurilised parandused, mis on vajalikud ülemäärase eelarvepuudujäägi lõpetamiseks, on tagasihoidlikud), et kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga tuleks eelarve korrigeerimine lõpule viia hiljemalt majandusaastaks 2006/2007.

Soovitus:

NÕUKOGU OTSUS

ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Ühendkuningriigis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artikli 104 lõiget 6,

võttes arvesse komisjoni soovitust ning arvestades järgmist,

võttes arvesse Ühendkuningriigi märkusi

ning arvestades järgmist:

(1) Asutamislepingu artiklis 104 on sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus tagamaks, et liikmesriigid väldivad valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi tekkimist või korrigeerivad tekkinud puudujäägi.

(2) Vastavalt teatavaid Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga seotud sätteid käsitleva protokolli artiklile 5 ei kohaldata Ühendkuningriigi suhtes asutamislepingu artikli 104 lõikes 1 sätestatud kohustust vältida ülemäärast valitsemissektori eelarvepuudujääki, välja arvatud juhul, kui riik ühineb majandus- ja rahaliidu kolmanda etapiga [8]. Majandus- ja rahaliidu teises etapis nõutakse Ühendkuningriigilt vastavalt asutamislepingu artikli 116 lõikele 4, et riik üritaks vältida ülemääraseid eelarvepuudujääke.

(3) Stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärk on usaldusväärne finantsjuhtimine kui vahend hindade stabiilsuse ning tugeva ja püsiva majanduskasvu tagamiseks, mille tulemusel luuakse uusi töökohti.

(4) Asutamislepingu artiklis 104 sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses, mida selgitatakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta [9], mis on üks osa stabiilsuse ja kasvu paktist, nähakse ette ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu käsitleva otsuse vastuvõtmist. Asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse protokollis nähakse ette edasised sätted seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu määruses (EÜ) nr 3605/93 [10] on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad ja määratlused eespool nimetatud protokolli sätete kohaldamiseks.

(5) Asutamislepingu artikli 104 lõikes 5 nõutakse, et komisjon esitaks arvamuse nõukogule, kui komisjonile tundub, et liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk või see võib tekkida. Võttes arvesse asutamislepingu artikli 104 lõikele 3 vastavat ettekannet, asutamislepingu artikli 104 lõikele 4 vastavat majandus- ja rahanduskomitee arvamust, komisjoni talituste prognoose sügiseks 2005 ja Ühendkuningriigi 2005. aasta detsembri eelarve ettevalmistusaruannet, on komisjon jõudnud järeldusele, et Ühendkuningriigis esineb ülemäärane eelarvepuudujääk. Komisjon on seetõttu 11. jaanuaril 2006 saatnud nõukogule sellekohase arvamuse Ühendkuningriigi kohta.

(6) Asutamislepingu artikli 104 lõike 6 kohaselt peab nõukogu kaaluma kõiki asjassepuutuva liikmesriigi võimalikke märkusi enne, kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk. Ühendkuningriigi puhul jõuti pärast kõnealust üldhinnangut järgmiste järeldusteni.

(7) Alates 1998. aasta maist, mil tühistati Ühendkuningriigi eelmine ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus, muutus Ühendkuningriigi valitsemissektori eelarvetasakaal 1990. aastate lõpu turvalisest ülejäägist majandusaastal 2003/2004 eelarvepuudujäägiks, mis moodustas 3,2% SKTst [11]. See areng oli samaväärne struktuurilise eelarvetasakaalu muutusega umbes 4 protsendipunkti võrra SKTst perioodil 1999/2000 kuni 2003/2004. Nende aastate jooksul suurenes üldine valitsemissektori kulude suhe SKTsse vähem kui 40%-lt umbes 43%ni. Samal perioodil suurenes valitsemissektori kapitali kogumahutus põhivarasse 1,2%-lt 1,6%ni SKTst, majandusaastal 2002/2003 vähenes valitsemissektori koguvõla suhe SKTsse 37,6%ni, kuid alates sellest ajast on see suurenenud. Samal ajal toimusid muutused intressimäärades, mis viisid kõnealusel perioodil intressimaksete langemiseni 2,9%-lt 2%-le SKTst. Selle tagajärjel algatas komisjon aprillis 2004 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse ja koostas artikli 104 lõike 3 kohase ettekande [12]. Kuna tol ajal leiti, et eelarvepuudujääk ületas 3% SKTst vähe ja tõenäoliselt ajutiselt, ei peetud eelarvepuudujääki ülemääraseks.

(8) Majandusaastal 2004/2005 oli valitsemissektori eelarvepuudujääk vastavalt Ühendkuningriigi augustis 2005 saadetud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmetele jätkuvalt 3,2% SKTst, mis ületas taas asutamislepingu kontrollväärtuse (3% SKTst), kuigi oli sellele lähedane. 3% kontrollväärtust ületav eelarvepuudujääk ei olnud erandlik. Eelarvepuudujääk ei olnud Ühendkuningriigi ametiasutuste kontrolli alt väljas oleva ebatavalise sündmuse tulemus ega olnud põhjustatud tõsisest majanduslangusest. 2004. aasta 3,2% majanduskasv hinnatakse potentsiaalset kasvu ületavaks. Sama kehtis ka 2004/2005. majandusaasta kasvu kohta. Hinnanguline SKT lõhe 2004. aastal on positiivne. Seetõttu ei saa eelarvepuudujäägi kontrollväärtuse ületamist pidada tõsise majanduslanguse tulemuseks. Komisjoni talituste 2005. aasta sügise prognooside põhjal ei peeta kontrollväärtuse (3% SKTst) ületamist samuti ajutiseks. Eeldades, et Ühendkuningriigi maksupoliitika liigub väljakuulutatud suunas, hinnatakse kõnealustes prognoosides, et eelarvepuudujääk suureneb majandusaastal 2005/2006 3,5%ni SKTst ja püsib majandusaastal 2006/2007 suuremana kui 3% SKTst. Nende ennustuste põhjal ei saa kontrollväärtuse ületamist pidada asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses ei erandlikuks ega ka ajutiseks, kuigi eelarvepuudujääk on kontrollväärtuse lähedane. Pärast komisjoni talituste sügise prognooside avaldamist teatas Ühendkuningriik 5. detsembril 2005 parlamendile esitatud eelarve ettevalmistusaruandes fiskaalmeetmete võtmisest. Netonäitajaid silmas pidades toob Ühendkuningriigi ametiasutuste meetmete kulu, võrreldes väljakuulutatud poliitika lähtejoonega (millega arvestatakse komisjoni talituste sügise prognoosides), endaga kaasa eelarvepoliitika karmistamise 0,1 protsendipunkti võrra SKTst käesoleval majandusaastal ja lõdvendamise 0,1 protsendipunkti võrra SKTst majandusaastal 2006/2007. Arvestades kõnealuseid meetmeid, mis kõik on struktuurilise iseloomuga, hinnatakse siiski, et majandusaastal 2006/2007 ületab eelarvepuudujääk jätkuvalt 3% SKTst (3,1% SKTst) ega ole seetõttu ajutine. See näitab, et asutamislepingu nõue eelarvepuudujäägi kriteeriumide osas ei ole täidetud.

(9) Vastukaaluks on valitsussektori võla suhe jätkuvalt tunduvalt allpool 60%-list kontrollväärtust (augusti ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmete kohaselt oli 2004/2005. majandusaasta võla suhe SKTsse 40,8%), kuigi arvestades reaalseid ja ennustatavaid esmaseid puudujääke, on võla suhe suurenemas. Komisjoni sügise prognooside kohaselt on võla suhe majandusaastal 2007/2008 eeldatavasti ligikaudu 44,5% SKTst.

(10) Määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõike 4 kohaselt võib nõukogu artikli 104 lõike 6 kohases otsuses ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta asjassepuutuvaid tegureid arvesse võtta ainult juhul, kui topelttingimus, et eelarvepuudujääk on kontrollväärtusele ligilähedane ja et kontrollväärtuse ületamine on ajutine, on täielikult täidetud. Ühendkuningriigi puhul ei ole kõnealune topelttingimus täidetud. Seetõttu ei arvestata käesolevas otsuses muude asjakohaste teguritega.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldhinnangust selgub, et Ühendkuningriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, [..]

Nõukogu nimel

eesistuja

[…]

[1] EÜT L 209, 2.8.1997. Määrust on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).

[2] http://europa.eu.int/eur-lex/en/treaties/selected/livre340.html

[3] Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatis augustis 2005, puudujääk 3,3% SKTst korrigeeriti allapoole. Eurostat kinnitas Ühendkuningriigi augusti andmed 26. septembril 2005.

[4] Vt: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/edp/edprep2004_uk.pdf

[5] Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes riigi majandusaasta põhjal. Käesolevas dokumendis kasutatud tegelike Ühendkuningriigi valitsemissektori bilansi andmete puhul kohaldatakse Eurostati 14. juuli 2000. aasta otsust UMTS tulude jaotamise kohta. Ühendkuningriik ei ole tavaliselt kõnealust otsust kohaldanud oma riiklike valitsemissektori finantsnäitajate avaldamisel, mistõttu on võetud netolaenude saldo Eurostati andmetel umbes 0,1 protsendipunkti SKTst aastas väiksem kui Ühendkuningriigi rahvamajanduse arvepidamise kohaselt alates vastavalt aastatest 2001 ja 2001/2002.

[6] Vaatamata sellele on pärast augusti teatise avaldamist eelarvepuudujääki korrigeeritud ülespoole. 2005. aasta detsembri eelarve ettevalmistusaruandes avaldatuga kooskõlas olev eelarvepuudujääk on 3,3% SKTst.

[7] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/com_rep_uk.pdf

[8] http://europa.eu.int/eur-lex/en/treaties/selected/livre340.html

[9] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5).

[10] EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 475/2000 (EÜT L 58, 3.3.2000, lk 1) ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 351/2002 (EÜT L 55, 26.2.2002, lk 23).

[11] Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatis augustis 2005, puudujääk 3,3% SKTst korrigeeriti allapoole. Eurostat kinnitas Ühendkuningriigi augusti andmed 26. septembril 2005.

[12] Vt: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/edp/edprep2004_uk.pdf

--------------------------------------------------