Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa rahastamis- ja kliimapakt“

(omaalgatuslik arvamus)

(2019/C 62/02)

Raportöör: Rudy DE LEEUW

Täiskogu otsus 15.2.2018 Õiguslik alus kodukorra artikli 29 lõige 2 Vastutav sektsioon põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon Vastuvõtmine sektsioonis 5.10.2018 Vastuvõtmine täiskogus 17.10.2018 Täiskogu istungjärk nr 538 Hääletuse tulemus (poolt/vastu/erapooletuid) 172/4/1

1. Järeldused ja soovitused

1.1. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab otsustavalt 2030. aastani ulatuva ÜRO kestliku arengu tegevuskava ja Pariisi kokkuleppega loodud raamistikku. Sellegipoolest võimaldaks meie praegune arengusuund parimal juhul hoida temperatuuri tõusu kõige rohkem 3 o C juures või sellest kõrgemal, mis on palju suurem tõus, kui Pariisi kokkuleppega ette nähtud.

1.2. Samal ajal on Euroopal vaja uut hoogu ja uut projekti, mis põhineb konkurentsi asemel koostööl ja lähenemisel ning toob esile konkreetse lisaväärtuse, mida Euroopa võib kodanikele ja eeskätt noortele pakkuda. Antud olukorras on äärmiselt oluline valida jõuline Euroopa poliitika ja anda selge suund sotsiaal-majanduslikule mudelile, mida soovime järgida praegu, aga eeskätt ka tulevasi põlvkondi silmas pidades.

1.3. Euroopa peab näitama, et suudab tagada soodsa keskkonna, et luua kvaliteetseid, hästi tasustatud ja keskkonnahoidlikke töökohti ning taastada reaalmajanduse kõigi Euroopa ettevõtjate, töötajate ja kodanike jaoks.

1.4. Sellegipoolest soodustab suur hulk kapitali uute finantsmullide tekkimist reaalmajanduse edendamise asemel ning sellised institutsioonid nagu Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) hoiatavad, et tekkida võib uus kriis, mis on 2008. aasta omast veelgi rängem ( 1 )

1.5. 2 -heitega majandusele 2050. aastaks. Järgmine mitmeaastane finantsraamistik (2021–2027) peab soodustama majandusarengut ( 2 ) ja tööhõivet ( 3 ) ning võimaldama ELil saavutada oma eesmärgid ja aidata kaasa üleminekule vähese CO-heitega majandusele 2050. aastaks.

1.6. Surnud planeedil ei ole aga ei elu, tööhõivet ega ettevõtlust. Seega kujutavad kliimamuutused endast võimalust luua kvaliteetseid töökohti ning peavad võimaldama pakkuda kasuliku lahenduse tööandjatele, töötajatele ja kodanikuühiskonnale. Kohandamisega viivitamine või tegutsemata jätmine võib kliimamuutuste kogukulu märkimisväärselt suurendada ( 4 )

1.7. Komisjoni, Euroopa Kontrollikoja ja Maailmapanga andmetel tuleb ELis alates 2021. aastast investeerida 1 115 miljardit eurot aastas, et hakata tegutsema ja saavutada ELi eesmärgid 2030. aastaks ( 5 ) . Need 1 115 miljardit eurot hõlmavad märkimisväärset osa praegustest investeeringutest, mis tuleb suunata sihtotstarbeliselt ümber kestlikusse arengusse (sihtotstarbeline suunamine keskkonda). Tegutsemata jätmise hind oleks 190 miljardit eurot aastas (2 % ELi SKPst) ( 6 )

1.8. Mitmete majandusteadlaste ja kodanikuühiskonna kesksete poliitikategelaste seisukohtade ( 7 ) eeskujul tuleb soodustada ja toetada kõiki projekte, mis võivad koondada Euroopa jõud töötajate, ettevõtjate ja kõikide Euroopa kodanike huvides. See on Euroopa rahastamis- ja kliimapakti eesmärk kvaliteetsete töökohtade nimel.

1.9. Euroopa rahastamis- ja kliimapakti eesmärk on suunata kliimamuutustega võitlemisse ja reaalmajandusse ümber kapital, mis võib tekitada uue finantsmulli. Selleks tuleb leida ka uusi rahastamisallikaid, eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. See pakt peab olema uus tegevuskava Euroopa juhtpositsiooni tagamiseks ning selle elluviimiseks tuleks koostada integreeritud kava (koostöös Hiina ja Indiaga, kes on kliimamuutustega võitlemisel olulised osalejad).

1.10. Komitee arvates peab see tegevuskava hõlmama kliimamuutustevastase poliitika kõiki aspekte: õiglane üleminek (meetmed, mida võtta kliimamuutuste mõju leevendamiseks, aga ka kahju ja saamata jäänud tulu hüvitamiseks), samuti reaalne poliitika kliimamuutustega kohanemiseks. Võimalikult suurel määral tuleks eelistada ringmajanduse mudelit ( 8 ) ja parandada selle õigusraamistikku. Seda kõike tuleb rahastada eelarvest, mis on piisav praeguste investeeringute ümbersuunamiseks (sihtotstarbeline suunamine keskkonda), ja uutest kättesaadavatest rahastamisallikatest.

1.11. See üleminek tooks kaasa tööturu vajaliku muutumise ja võib aidata luua kvaliteetseid töökohti Euroopa sotsiaalõiguste sammas raames ( 9 )

1.12. On väga oluline toetada kestliku ühiskonnamudeli saavutamist sotsiaalsest seisukohast ja kehtestada tegevuskava õiglaseks üleminekuks kedagi kõrvale jätmata.

1.13. See üleminek hõlmab ulatuslikke investeeringuid teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni, et soodustada ja toetada uuenduslikke projekte, mis on kooskõlas Euroopa klassifitseerimissüsteemi ehk taksonoomiaga.

1.14. Ei tohi korrata minevikus tehtud vigu (kütuste subsideerimine ja fossiilenergia liigne kasutamine) ning peatada tuleb kliimat kahjustavate ja/või Pariisi kokkuleppega vastuolus olevate projektide edendamine.

1.15. Et saavutada Pariisi kokkuleppe eesmärgid, peaks avaliku sektori rahastamise kõrval tegema märkimisväärse osa kliimamuutustega võitlemisele suunatud investeeringutest erasektor.

1.16. Paktis nõutakse selge ja pikaajaliselt prognoositava Euroopa poliitikaraamistiku loomist, et tagada investeeringute turvaline kavandamine ( 10 ) . Selle raamistikuga peavad piiridel kaasnema kohandamismeetmed toodete jaoks, millele ei kohaldata samu sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid.

1.17. ELi ühtne klassifitseerimissüsteem (taksonoomia) , et edendada kestlikke projekte (ja jätta kõrvale need, mis ei ole kestlikud) ning teha kindlaks valdkonnad, milles investeeringud võivad avaldada kõige suuremat mõju. Euroopa Parlament toetab seda lähenemisviisi ja teeb samuti ettepaneku võtta kasutusele keskkonnasäästliku finantstoote märgis. See märgis tuleks anda investeeringutele, mis on kooskõlas ELi taksonoomia ja kõige rangemate kestlikkuse standarditega, et tagada investeeringute positiivne ümbersuunamine Komitee arvates ja nagu tõdeb komisjon, on oluline luua, et edendada kestlikke projekte (ja jätta kõrvale need, mis ei ole kestlikud) ning teha kindlaks valdkonnad, milles investeeringud võivad avaldada kõige suuremat mõju. Euroopa Parlament toetab seda lähenemisviisi ja teeb samuti ettepaneku võtta kasutusele keskkonnasäästliku finantstoote märgis. See märgis tuleks anda investeeringutele, mis on kooskõlas ELi taksonoomia ja kõige rangemate kestlikkuse standarditega, et tagada investeeringute positiivne ümbersuunamine ( 11 )

1.18. Toetatavaid projekte, mis vastavad ÜRO kestliku arengu eesmärkidele ja mis eeldavad suurt investeeringut innovatsiooni ja teadus- ja arendustegevusse, tuleb tugevdada vahendiga, mille abil on võimalik visualiseerida vahendeid eri rahastamisallikatest (sh tulevasest mitmeaastasest finantsraamistikust) ja eri meetmete kaudu: — suunata rahastamine kestlike investeeringute poole sihtotstarbelise keskkonda suunamise teel ning selle raames edendada Euroopa Investeerimispanga keskkonnasäästliku finantstoote märgisega laene; — kasutada rahastamisallikana Euroopa Keskpanga rahapoliitika kvantitatiivset lõdvendamist; — suurendada Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kliimamuutustega võitlemisele suunatud vahendite osakaalu 40 %-ni; — EL peab näitama üles kliimamuutustevastase võitluse ees seisvate väljakutsete väärilist ambitsioonikust; keskmiselt 40 % liidu kogueelarvest (mitmeaastane finantsraamistik 2021–2027) tuleb eraldada sellele eesmärgile; — suurendada Euroopa Ühtekuuluvusfondi vastavat osa praeguse 20 %-ga võrreldes; — kasutada pensioni- ja kindlustusfonde 3 % ulatuses; — toetada ettevõtteid ja eelkõige VKEsid teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni investeerimisel, eraldades selleks otstarbeks kuni 100 miljardit eurot; — täita finantsabi kohustused nende lõunapoolsete riikide suhtes, kes osalevad võitluses kliimamuutuste vastu; — viia ELi kaubanduslepingutesse sisse Pariisi kokkulepet puudutav, tegelikkuses siduv klausel.

2. Sissejuhatus

2.1. ELi lepingu artiklis 3 sätestatakse, et liit peab edendama kestlikku ja keskkonnahoidlikku majanduskasvu. Pakiline kliimaküsimus on nüüdsest esmatähtsate prioriteetide hulgas, muu hulgas komitee jaoks, ning see peab olema üldine tegevusraamistik riikide ametiasutuste, aga ka majandusvaldkonna osalejate, töötajate ja kodanike jaoks. Sellest tulenevalt on vaja läbi viia kaugeleulatuv majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnaalane üleminek ning eeskätt seda rahastada ( 12 )

2.2. Seega peab arutelu, mis algatati hiljuti ELi uue mitmeaastase finantsraamistiku teemal aastateks 2021–2027, hõlmama horisontaalselt kliimamuutustega seotud küsimusi ning lisaks peab selle esmatähtsaks eesmärgiks olema üleminek kestlikumale maailmale.

2.3. See üleminek tooks kaasa tööturu vajaliku muutumise ja võib aidata luua kvaliteetseid töökohti Euroopa sotsiaalõiguste sammas raames.

2.4. Euroopal on vaja uut projekti, et kinnistada tema lisaväärtus ning näidata, et ta suudab tagada soodsa keskkonna, et luua kvaliteetseid ja hästi tasustatud töökohti ning samal ajal taastada kestlikul viisil reaalmajanduse kõikide jaoks.

2.5. Euroopa on osa lahendusest, kuna ta võib teistest rahvusvahelistest majandusosalejatest eristuda, kui ta suudab vastata kolmekordsele väljakutsele ning tagada sotsiaalselt, keskkonnaalaselt ja majanduslikult kestliku arengu.

2.6. Rahvusvaheline Valuutafond ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) kritiseerisid hiljutistes uuringutes seda, kuidas ohjati 2008. aasta kriisi, kui võeti majandusmeetmeid, mis sundisid kodanikke, ettevõtjaid ja valitsusi tegema eelarvekärpeid.

2.7. Teadus- ja arendustegevusse või innovatsiooni on vaja rohkem investeeringuid, et vastata uutele sotsiaal-majanduslikele väljakutsetele, nagu energiaalane üleminek, ring- ja koostöömajandus või automatiseerimine ning sel viisil ära hoida töökohtade kvaliteedi langus.

2.8. Sellele finants- ja sotsiaalkriisile on lisandunud poliitiline kriis või mõnes riigis suured poliitilised pinged ja ökoloogiline kriis.

2.9. Seetõttu on kliimamuutuste vastu võitlemine nii tungiv vajadus kui ka võimalus luua meie majandusele uus alus, edendada jätkusuutlikku kasvumudelit, võidelda paremini ebavõrdsuse vastu ning tugevdada demokraatiat.

3. Faktid

3.1. Komitee toetab kindlalt aastani 2030 ulatuva ÜRO kestliku arengu tegevuskavaga loodud raamistikku, mille eesmärk on määratleda kestliku arengu eesmärkide kogum, et kaotada vaesus, kaitsta planeeti, tagada inimõiguste kaitse ja heaolu kõikide jaoks. Selle programmi vastuvõtmine märgib ajaloolist pööret uue mudeli suunas, millega soovitakse kõrvaldada majanduslikud, sotsiaalsed ja keskkonnaalased erinevused üldise ja integreeritud lähenemisviisi raames.

3.2. Pariisi kokkuleppes nähakse ette eesmärk hoida 2100. aastaks globaalne soojenemine selgelt alla 2 o C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega ja võimaluse korral püüelda selle suunas, et piirata temperatuuri tõusu 1,5 o C-le. Ent ÜRO kohaselt võimaldab meie praegune arengusuund parimal juhul hoida temperatuuri tõusu kõige rohkem 3 o C juures (või sellest kõrgemal).

3.3. Kliimamuutused toovad kaasa märkimisväärsed inim- ja finantskulud, eeskätt looduskatastroofide arvu suurenemise tõttu: kuumalained ja veetaseme tõus on alates 20. sajandi algusest toonud kogu maailmas kaasa kaheksa miljoni inimese hukkumise ning 7 000 miljardi USA dollari suuruse kahju ( 13 ) . Lisaks tuleb märkida, et suureneb kliimapagulaste arv (250 miljonit 2050. aastaks). Kõige nõrgemad on ka kõige esimesed kliimamuutuste ohvrid, mis ebavõrdsust veelgi suurendab. Rahvusvahelise Valuutafondi sõnul ohustab kasvav ebavõrdsus kestlikku majanduskasvu ( 14 )

3.4. Praeguste suundumuste jätkumise korral, kui ei võeta ühtegi kohandamismeedet, põhjustavad eeldatavad kliimamuutused 2080. aastaks kogu ELi majapidamistele igal aastal püsivhindades 190 miljardit eurot kahju (üksnes kindlustuskuludeks, arvestades kliimamuutuste põhjustatud kahju) ( 15 )

3.5. Kuigi globaalse soojenemise ja selle mõju vastase võitluse rahastamises on tehtud edusamme, ei ole need olnud piisavad. Poliitiliseks prioriteediks peab olema kestlik rahandus ja majandus eeskätt selge, stabiilse ja innustava õigusraamistiku abil, mis peaks lisaks julgustama uuenduslike, suure lisaväärtusega ja keskkonnahoidlike projektide rakendamist.

3.6. Ehkki Euroopa ei ole 2008. aasta finantskriisist veel täiel määral toibunud, on Rahvusvaheline Valuutafond nüüd hoiatanud 2008. aasta omast tõsisema ja ulatuslikuma kriisi puhkemise ohu eest ( 16 )

3.7. P. Larrouturou ja J. Jouzeli sõnul suunati Euroopa Keskpanga 2015. aastast välja antud 2 200 miljardist eurost üksnes 11 % reaalmajandusse, 89 %-ga on aga soodustatud spekuleerimist ja uue finantsmulli teket ( 17 ) . Lisaks on Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon tuvastanud ligikaudu 800 kuluprogrammi ja maksusoodustust, mida on rakendatud 35 Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni riigis ja kuues G20 kuuluvas suures tärkava majandusega riigis, ( 18 ) ning millega soodustatakse fossiilkütuste tootmist või tarbimist, mis on täielikult vastuolus Pariisi kokkuleppes sätestatud suunistega.

3.8. Rahastuse seesugune suunamine, olenemata sellest, kas see tuleneb spekuleerimisest või ELi kliimamuutustega võitlemise eesmärkidega vastuolus olevast suunamisest, läheb majanduslikust, sotsiaalsest ja keskkonna seisukohast kogu Euroopa ühiskonnale kalliks maksma.

3.9. Euroopa Parlament tõdeb, et mitmeaastane finantsraamistik 2014–2020 ei suutnud vastata praegustele vajadustele. Lisaks ei suudeta sellega lahendada erinevaid kriise ja uusi probleeme (muu hulgas põllumajanduse, noorte tööhõive, keskkonnahoidliku investeerimise ja keskkonna valdkonnas). Seetõttu tuleb uues finantsraamistikus nüüdsest lähtuda suurimast väljakutsest ehk kliimamuutustega võitlemisest ja selle kaudu luua kvaliteetseid töökohti.

4. Võimalused

4.1. Suurettevõtjad mõistavad kliimamuutuste pakutavaid võimalusi. Mitmed neist leiavad, et ettevõtted peavad olema osa lahendusest, ja rõhutavad, et need, kes kasutavad ära vähese CO 2 -heitega valdkondade võimalusi, saavad sellest üha enam kasu.

4.2. 2 -heitega majanduse suunas 2 -heite nulltase saavutataks sajandi keskpaigaks, et jõuda eesmärgini hoida globaalne soojenemine alla 2 o C. Ettevõtjatel on võimalik luua töökohti ja uueneda, liikudes samas jõuka ja vähese CO-heitega majanduse suunas ( 19 ) ning luua seejuures ka kasumit. Seetõttu on üha olulisem, et CO-heite nulltase saavutataks sajandi keskpaigaks, et jõuda eesmärgini hoida globaalne soojenemine alla 2C.

4.3. Rahastamis- ja kliimapakt peab aitama muuta kliimamuutuste probleemi lahendamise vajaduse võimaluseks korraldada ümber Euroopa tööstus ja luua uusi ettevõtteid. Seetõttu on oluline investeerida märkimisväärselt reaalmajandusse ning teadus- ja arendustegevusse, et luua kestlikke ja kvaliteetseid töökohti.

4.4. Üldine tööhõive määr Euroopa Liidus on kasvanud, samas kui töötus on tänu hiljutisele majanduskasvule vähenenud. Ent pikaajaline töötus, töösuhete kasvav ebakindlus eeskätt naiste puhul, aga ka noorte töötus on endiselt murettekitavad. Üleminek kestlikule arengule peaks võimaldama dünaamilistel ja uuenduslikel ettevõtetel kasutada kõiki kättesaadavaid võimalusi ja aitama nii palju kui võimalik parandada töötuse olukorda.

4.5. Seetõttu on oluline, et Euroopa Liit töötaks koostöös liikmesriikidega välja kooskõlastatud strateegia, mis looks soodsa keskkonna kestlike ja kvaliteetsete töökohtade loomiseks. Komisjon peab uurima võimalust arvata võlaarvestustest välja ( 20 ) need avaliku sektori investeeringud, mis aitavad luua kvaliteetseid töökohti ja jätkusuutlikku majandust, mis toob kasu kõigile, nii ettevõtjatele kui ka töötajatele.

4.6. EL julgustab liikmesriikide koostööd. Ta toetab ja hindab nende jõupingutusi peamiselt Euroopa poolaasta, tööhõivesuuniste ja riiklike poliitikasuundade järelevalve raames (ühised tööhõivearuanded, riiklikud reformikavad ja riigipõhised soovitused). Ent EL peab ka tagama, et tema poliitikasuunad oleksid kooskõlas ülesannete ja eesmärkidega, millega toetatakse ettevõtjate, töötajate ja Euroopa kodanike ühist heaolu.

4.7. Prantsusmaa keskkonna- ja energiajuhtimise amet ( 21 ) leiab, et kliimaga seotud töökohtade loomise netopotentsiaal Euroopas on 2050. aastaks 5 kuni 6 miljonit töökohta, ning Euroopa Komisjoni kohaselt võidakse taastuvenergia sektoris luua 2020. aastaks 3 miljonit töökohta.

4.8. Saksamaa Tööstuse Keskliit (BDI) on teatanud, et suudab saavutada eesmärgi vähendada 2050. aastaks CO 2 -heidet 80 % võrra, kui talle eraldatakse selleks asjaomases ajavahemikus 50 miljardit eurot aastas.

4.9. Rohemajanduses võib täheldada täistööaja ekvivalendina mõõdetud tööhõive kasvu (2,8 miljonilt 2000. aastal 4,2 miljonile 2014. aastal). Teatud sektorid on väga dünaamilised: taastuvenergia (2000. aastast loodud 1 miljon töökohta: + 182 %) või jäätmekäitlus (0,8 miljonilt 2000. aastal 1,1 miljonile 2014. aastal: + 36 %).

4.10. Siiski on oluline, et VKEd, aga ka ühistud ja kõige väiksemad ettevõtjad kõikidel kohalikel tasanditel saaksid samuti algatada kestlikke projekte ning et neile eraldataks rahastamisvahendeid eelisjärjekorras. Seejuures tuleb tagada, et juurdepääs rahastamisele ei oleks neile takistuseks ( 22 )

4.11. Lisaks tuleb valida mitmetasandiline lähenemisviis ning kaasata kõik asjaomased nii avaliku kui ka erasektori osalejad, et innustada ja integreerida kliimamuutustevastases võitluses ja Pariisi kokkuleppe rakendamisel osalevate piirkondade, linnade ja kogukondade võrgustike algatusi, kavasid ja meetmeid, nagu märkis Euroopa Regioonide Komitee oma hiljutises arvamuses ( 23 )

4.12. Viimaks tuleb rahastamis- ja kliimapaktis, mille abil tuleb kaasata nii avaliku kui ka erasektori kogu jõud ja hea tahe, arvesse võtta komisjoni pakutud toetavaid meetmeid, näiteks taksonoomia (klassifitseerimissüsteem), institutsiooniliste investorite kohustus rakendada kestlikkust, investorite teavitamine, pankade omavahendite läbivaatamine, läbipaistvuse suurendamine seoses ettevõtete avaldatava teabega ning ELi märgised (mida on soovitanud Euroopa Parlament).

5. Erinevad rahastamisallikad ja rakendatavad meetmed

Rahastamise ümbersuunamine (sihtotstarbeline keskkonda suunamine) ja uued rahastamisallikad

5.1. Komisjoni andmetel – ja ka Euroopa Kontrollikoda toob välja samad arvud – on vaja eraldada kliimamuutuste ja nende mõjuga võitlemisele aastas 1 115 miljardit eurot.

5.2. Sellest 1 115 miljardi eurosest eraldisest ajavahemikuks 2021–2030 rahastatavad projektid tuleb jagada kahte rühma: ( 24 ) — projektid, millega kaasneb investeeringutasuvus ja mis kuuluvad Euroopa Investeerimispanga, riiklike arengupankade, (25) erapankade, pensioni- ja kindlustusfondide ja riiklike investeerimisfondide kohaldamisalasse; — projektid, mille puhul on vajalik avaliku sektori toetus, mis tagatakse Euroopa sissemaksetest.

5.3. Kogu praegune rahastus või osa sellest tuleb suunata ümber kestlikesse investeeringutesse, mis tähendab, et Euroopa finantsraamistik tuleb muuta keskkonnahoidlikumaks ning vahendeid tuleb suunata kliimamuutuste mõjuga võitlemisele. Asjaomased rahastamisallikad on järgmised: — Euroopa Investeerimispanga laenud: erapangad võiksid saada Euroopa Investeerimispangalt rahastust investeeringute jaoks, mis on kooskõlas ELi taksonoomiaga (klassifitseerimissüsteem); — Euroopa Keskpanga rahaloome: rahapoliitika kvantitatiivse lõdvendamise tulemusel tekkinud rahamass tuleks suunata kestlikku reaalmajandusse: 50 % aastasest kvantitatiivsest lõdvendamisest võimaldaks teha kättesaadavaks sadu miljardeid eurosid aastas; — 40 % (praeguse 20 % asemel) Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondist (Euroopa Investeerimispank ja komisjon) tuleks eraldada võitlusele globaalse soojenemise ja selle mõju vastu, muu hulgas selle sotsiaalse ja haridusliku mõõtme raames; — EL peab näitama üles kliimamuutustevastase võitluse ees seisvate väljakuteste väärilist ambitsioonikust: keskmiselt 40 % liidu eelarvest tuleb eraldada kliimaeesmärgile, eeskätt Euroopa Ühtekuuluvusfondist, mis eraldab vahemikus 2014–2020 sellele võitlusele üksnes 20 % oma vahenditest; — lisaks nendele rahastamisallikatele tuleks eraldada globaalse soojenemise vastasele võitlusele 3 % pensioni- ja kindlustusfondide investeeringutest.

5.4. Iseäranis suuri jõupingutusi tuleb teha teadus- ja arendustegevuse ning kutsealase koolituse valdkonnas; aastas tuleb ainuüksi sellele eesmärgile eraldada 100 miljardit eurot. Komitee esitab piisavalt varakult ettepanekud selle kohta, millist vahendit või milliseid vahendeid tuleb kasutada, et täiendada selleks otstarbeks ette nähtud rahastamist praegu ja tulevikus.

Rakendatavad meetmed

5.5. Kliimamuutustega võitlemisele võib eraldada mitmesuguseid rahalisi vahendeid, ent rahastamine on võimalik üksnes siis, kui Euroopal on sidus kava, millel on selge ja pikaajaline suund ( 26 ) . Selles kavas tuleks arvesse võtta järgnevalt kirjeldatud tegureid.

5.5.1. Tuleb luua selge, stabiilne ja pikaajaline poliitikaraamistik. Tuleb tagada kavandamise ja investeeringute kindlus, kuna miski ei oleks eesmärgile kahjulikum kui pidevatest poliitilistest kursimuutustest tulenev ebakindlus.

5.5.2. Euroopa Investeerimispangast on 2018. aasta jaanuarist alates saanud maailma kõige suurem roheliste võlakirjade väljaandja. Kui soovime, et ta saaks võimaldada rahastamis- ja kliimapakti raames väljatöötatavate projektide elluviijatele veelgi soodsamaid laenutingimusi, tuleks vastu võtta kaks meedet. — Esiteks tuleks laiendada Junckeri kava, suunates tähelepanu projektidele, mis võimaldaksid Euroopa Investeerimispangal Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi tagatist kasutada. — Teiseks võiks Euroopa Investeerimispank saada Euroopa Keskpangalt suuremat rahastust. Tal on juba juurdepääs Euroopa Keskpanga varaostukavale, ent väga piiratud ulatuses. Ent võttes arvesse kavandatavaid summasid, tekiks Euroopa Investeerimispangal kiiresti omakapitalimäära probleem. Seetõttu on mõeldav, et temast saaks kestliku arengu pank, mis rahastaks peamiselt energiaalast üleminekut, ökoloogilist liikuvust ja innovatsiooni ning keelduks rahastamast traditsioonilisi projekte, millele eraldatakse praegu endiselt suurem osa selle panga laenudest.

5.5.3. Eesmärk on kindlaks teha sektorid, mille raames oleks selline rahastamine keskkonnale, kodanikele ja majandusele (energia, elamumajandus, põllumajandus, liikuvus, transport, ringlussevõtt, vesi jne) kõige mõjusam ja kasulikum kulutõhususe seisukohast. Kuigi sellele võrgustikule peab olema õiglane juurdepääs, on oluline arvesse võtta asjaolu, et teatavad sektorid on piisaval määral kasumlikud ega taotle enam toetusi, näiteks päikesekiirgusest toodetud elektrienergia.

5.5.4. Euroopa Investeerimispanga tegevust tuleb tõhustada mitte üksnes mahu, vaid ka suuremate riskide võtmise suutlikkuse suhtes. Näiteks oleks pank kliimamuutustega võitlemisel tõhusam, kui ta toetaks pigem esilekerkivaid, olgugi väikesemahulisi sektoreid, kui eraldaks miljardeid eurosid traditsioonilistele päikese- ja tuuleenergiatööstustele, mis saavad juba ulatuslikku rahastust erasektorist.

5.5.5. Igasugune rahastamine peab vastama ELi ühisele taksonoomiale (klassifitseerimissüsteem), nagu on välja pakkunud komisjon. Komitee kui kodanikuühiskonna esindaja peaks selle klassifitseerimissüsteemi koostamise praktilises korralduses osalema.

5.5.6. Võimalikult suurel määral tuleks eelistada ringmajanduse mudelit ja parandada selle õigusraamistikku. Ringmajanduse eesmärk peab olema vähendada või lõpuks isegi lõpetada loodusvarade kaevandamine tänu esemete ja väärismetallide ringlussevõtule (mobiiltelefonidest võetakse ringlusse üksnes 3 %, muid esemeid üldse mitte). Need metallid, näiteks koobalt ja liitium, mida kasutatakse tulevikutoodete valmistamisel, on saadaval üksnes väikeses koguses võrreldes tulevaste vajadustega, mis puudutab elektrisõidukite tootmist ja elektri salvestamist üldiselt, seejuures ei vasta nende metallide tootmine kaugeltki tulevastele vajadustele.

5.5.7. Lisaks tuleks soodustada investeeringuid hoonete energiatõhususse, kuna hooned põhjustavad 30 % CO 2 -heitest (seda enam, et investeerimistasuvus tagatakse kiiresti). Lisaks tuleb tagada omavahel täielikult ühendatud elektriliinid ja gaasijuhtmed, et luua Euroopa integreeritud energiaturg, mis on ühendatud Aafrika ja Lähis-Idaga.

5.5.8. Õiglase ja sotsiaalse ülemineku jaoks, nagu on ette nähtud Pariisi kokkuleppes ja nõudnud Jacques Delors’i instituut, ( 27 ) tuleb osa investeeringutest eraldada kohanemisfondile piirkondade ja töötajate jaoks, keda mõjutavad üleminekusektorid. Seetõttu oleks asjakohane, et märkimisväärne osa piirkondadele suunatud Euroopa Ühtekuuluvusfondist eraldataks kliimaeesmärkidele ja nende positiivsetele sotsiaal-majanduslikele mõjudele. Kohanemisfondist tuleks lisaks ette näha toetusmeetmed töötajatele, kes on läbimas ümberõpet. Lisaks tuleb pigem muutusi ennetada, kui nende mõju all kannatada, eraldades osa investeeringutest innovatsioonile ning teadus- ja arendustegevusele sektorites, mida peetakse prioriteetseks.

5.5.9. Igas vabakaubanduslepingus tuleks sotsiaal- ja keskkonnaklauslitele lisada siduv kohustus pidada kinni Pariisi kokkuleppest. (See mõjutaks kõiki Euroopa potentsiaalseid kaubanduspartnereid, kuna selle on allkirjastanud 197 ÜRO liikmest 195.)

5.5.10. Asjaomase meetme tohutu poliitilise tähtsuse rõhutamiseks tuleks sel eesmärgil kõrvale pandud eelarvelisi ja finantsvahendeid tugevdada vahendiga, mille abil on võimalik asjaomast fondi reaalselt ja läbipaistvalt visualiseerida.

5.5.11. Ehkki see ei ole otseselt seotud Euroopa rahastamis- ja kliimafondiga, peab EL lisaks austama oma rahvusvahelisi poliitilisi kohustusi (ÜRO 2009. aasta kliimakonverents), mille kohaselt peab EL 2020. aastaks nägema ette 100 miljardit USA dollarit aastas, et rahastada kliimamuutustega võitlemist Aafrikas ja Vahemere piirkonnas.

Brüssel 17. oktoober 2018 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Luca JAHIER

(1) https://www.theguardian.com/business/2018/oct/03/world-economy-at-risk-of-another-financial-crash-says-imf; IMF: Global Financial Stability Report October 2018.

(2) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Mitmeaastane finantsraamistik pärast 2020. aastat“, punkt 3.1.8 (vastu võetud 19.9.2018, Euroopa Liidu Teatajas veel avaldamata).

(3) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, „ECO sektsiooni prioriteedid 2018. aastaks 2018 ja pärast seda“.

(4) OECD, „The Economic Consequences of Climate Change“, 2.9.2016.

(5) Euroopa Komisjon, „Impact assessment accompanying the document Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2012/27/EU on Energy Efficiency“, SWD(2016) 405 final/2, 6.12.2016, tabel 22 (stsenaarium EUCO30 – allikas: PRIMESi mudel).

Kontrollikoda, https://www.euractiv.fr/section/climat/news/la-cour-des-comptes-fustige-linefficacite-de-la-politique-climat-de-lue/.

(6) Ciscar, M., et al., „Climate Impacts in Europe – The JRC PESETA II Project“, 2014.

(7) https://www.pacte-climat.eu/en/the-first-signatories-of-the-call/

(8) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Investeerimine aruka, innovatiivse ja jätkusuutliku tööstuse nimel“ (ELT C 227, 28.6.2018, lk 70).

(9) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta (ELT C 125, 21.4.2017, lk 10).

(10) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Koalitsiooni loomine Pariisi kokkuleppe eesmärkide täitmiseks“ (ELT C 389, 21.10.2016, lk 20).

(11) 4. mai 2018. aasta raport [2018/2007(INI)] jätkusuutliku rahastamise kohta, raportöör: Molly Scott Cato.

(12) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Tegevuskava: jätkusuutliku majanduskasvu rahastamine“ (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 73).

(13) James Danielli uurimus, Karlsruhe Tehnoloogiainstituut, aprill 2016.

(14) https://blogs.imf.org/2017/02/22/the-imfs-work-on-inequality-bridging-research-and-reality/.

(15) Ciscar, M., et al., „Climate Impacts in Europe – The JRC PESETA II Project“, 2014.

(16) https://www.theguardian.com/business/2018/oct/03/world-economy-at-risk-of-another-financial-crash-says-imf; IMF: Global Financial Stability Report October 2018.

(17) „Pour éviter le chaos climatique et financier“ (P. Larrouturou ja J. Jouzel, väljaandja: Odile Jacob).

(18) OECD Companion to the Inventory of Support Measures for Fossil Fuels 2015.

(19) Unileveri tegevjuht Paul Polman ning Schneider Electricu tegevjuht ja Global Compact’i esimees Prantsusmaal Jean-Pascal Tricoire tippkohtumisel Business & Climate: http://www.businessclimatesummit.com/summit/2015/press-room

(20) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Euroopa sotsiaalõiguste samba rahastamine“ (ELT C 262, 25.7.2018, lk 1).

(21) ADEME (Agence française de l’environnement et de la maîtrise de l’énergie).

(22) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Pariisi kliimakonverentsi tulemused“ (ELT C 487, 28.12.2016, lk 24(.

(23) Euroopa Regioonide Komitee arvamus „Kliimameetmete rahastamine: keskne vahend Pariisi kokkuleppe elluviimiseks“ (ELT C 54, 13.2.2018, lk 9).

(24) Euroopa Investeerimispanga endise presidendi Philippe Maystadti sõnul.

(25) KfW Saksamaal, CDC Prantsusmaal, CDP Itaalias, ICO Hispaanias.

(26) Jeffrey Sachs, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. mai 2018. aasta arutelu.

(27) http://institutdelors.eu/wp-content/uploads/2018/01/Pactesocialtransitionénergétique-FernandesPellerinCarlin-janvier18.pdf