ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 08.10.2004 
KOM(2004)643 lõplik 
2004/0241 (CNS)   
Ettepanek 
NÕUKOGU OTSUS, 
Euroopa Ühenduse ja San Marino Vabariigi vahelise kokkuleppe a llakirjutamise kohta, 
millega nähakse ette nõukogu direktiivis 2003 /48/EÜ (hoiuste intresside maksustamise 
kohta) sätestatud meetmetega samaväärsed m eetmed, ning sellele lisatud vastastikuse 
mõistmise memorandumi heakskiitmi se ja allakirjutamise kohta 
Ettepanek 
NÕUKOGU OTSUS, 
Euroopa Ühenduse ja San Marino Vabariig i vahelise kokkuleppe sõlmimise kohta, 
millega nähakse ette nõukogu direktiivis 2003 /48/EÜ (hoiuste intresside maksustamise 
kohta) sätestatud meetme tega samaväärsed meetmed 
(komisjoni esitatud) 
 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
Nõukogu on volitanud 16. oktoobri 2001. aasta otsusega  komisjoni pidama Šveitsi, Ameerika 
Ühendriikide, Andorra, Liechtensteini, Monaco  ja San Marinoga läbirääkimisi asjakohaste 
kokkulepete üle, et tagada ühenduses kohaldatav ate meetmetega samaväärsete meetmete 
vastuvõtmine kõnealustes riikides hoiuste intr esside tegeliku maksustamise tagamiseks. 
Komisjonile tehti ülesandeks pidada kõn ealuseid läbirääkimisi tihedas koostöös nõukogu 
eesistujariigiga ning tihedate ja korrapäraste nõ upidamiste teel kõrgetasemelise töörühmaga, 
mis on loodud COREPERi 13. juuni 2001. aasta otsusega1 ning mille nõukogu määras 
erikomiteena komisjoni abistama kõnealuse ülesande täitmisel. 
Komisjon kirjutas pärast 16. oktoobri 2001. aasta otsuse va stuvõtmist eespool nimetatud 
kolmandatele riikidele, et taotleda läbirääk imiste alustamist, vaatamata asjaolule, et 
läbirääkimised võisid tegelikult alata al les 13. detsembril 2001 pärast majandus- ja 
rahandusministrite nõukogu heakskiitu direktiivi eelnõu tekstile. Alates sellest on peetud palju 
koosolekuid nii tehnilisel ku i ka poliitilisel tasandil. Vastavalt nõukogu 16. oktoobri 2001. 
aasta otsusele pidas komisjon läbirääk imisi tihedas koostöös nõukogu järgmiste 
eesistujariikidega. Komisjon esitas nõukogule ja  parlamendile korrapäraselt suulisi 
arenguaruandeid kõnealuste läbirääkimiste koht a ning esitas majandus- ja rahandusministrite 
nõukogule teatise kolmandate riikid ega seoses hoiuste intressi de maksustamisega peetud 
läbirääkimiste kohta.2 Majandus- ja rahandusministrite  nõukogu taotlusel on läbirääkimisi 
hoiuste intresside maksusta mise kohta senini jätkatud.  
3. juunil 2003 märkis nõukogu, et komisjoni 28. mail 2003 esitatud kokkuleppe eelnõu 
Šveitsiga sisaldas lõplikku pakkumist kokkule ppeks Euroopa Liidu ja Šveitsi vahel. 
Protokollis on märgitud ka järgmist: 
- „Hoiuste intresside maksustamist käsi tleva käesoleva kokkuleppe neli punkti on 
aluseks ka kokkulepetele Euroopa Liidu ja Liech tensteini, Andorra, Monaco ning San Marino 
vahel….“ 
21. jaanuaril 2003 määratles nõukogu need neli punkti järgmiselt: 
- Kinnipidamine: Šveits kohaldab samu  kinnipidamise määrasid nagu Belgia, 
Luksemburg ja Austria… 
- Tulu jaotamine: Šveits jagab kinnipidam ismaksust saadud tulu ja nõustub ühenduses 
kohaldatava jaotusega 75/25 … 
- Teabe vabatahtlik avalikustamine Läbivaatamisklauslis on sätest atud: „Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega vähemalt 
iga kolme aasta järel või kummagi lepinguos alise palvel, et vaadata läbi käesoleva 
kokkuleppe tehniline toimimine ja juhul kui lepinguosalised seda vajalikuks peavad, seda 
parandada. Kui Belgia, Luksemburg ja Austria lähevad vastavalt direktiivile üle kinnipeetavalt maksult automaatsele teabev ahetusele, konsulteerivad lepinguosalised 
                                                
 
1 EÜT C 183, 29.6.2001, lk 1. 
2 SEC(2002) 1287(lõplik), 27.11.2002. 
 
ET 3   ET teineteisega, et uurida, kas r ahvusvahelist arengut silmas pidades on kokkuleppe muutmine 
vajalik.  
Šveits edastab nõudmisel teavet maksumaksj ate maksupettust või samalaadseid rikkumisi 
käsitlevate kriminaal- või tsiviilasjade kohta….“ 
Kokkulepe San Marinoga, mis sisaldab kõn ealust nelja punkti, esitatakse nüüd nõukogule 
allkirjastamiseks ja sõlmimiseks. Kokkuleppe le on lisatud San Marino Vabariigi ja Euroopa 
Ühenduse ning selle liikmesriik ide vaheline täiendav vastastikuse mõistmise memorandum. 
Vastavalt 21. jaanuari 2003. aasta majandus- ja rahandusm inistrite nõukogu järeldustele 
kinnitatakse vastastikuse mõistmise me morandumis, et nõukogu 3. juuni 2003. aasta 
direktiiviga 2003/48/EÜ3 ettenähtud üleminekuperioodi jo oksul alustab Euroopa Ühendus 
arutelu teiste oluliste finant skeskustega, et edendada ühen duses kohaldatavate meetmetega 
samaväärsete meetmete vastuvõtmist nendes jurisdiktsioonides. Vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatakse ka, et kokkulepit ud meetmeid kohaldatakse heas usus ja 
lepinguosalised ei tegutse ühepoolselt käesol evat kokkulepet põhjenda matult kahjustades. 
Juhul kui avastatakse mis tahes oluline erin evus nõukogu direktiivi 2003 /48/EÜ ja käesoleva 
kokkuleppe reguleerimisala vahel, alustavad lepinguosalised viivitamata nõupidamisi, et 
tagada kokkuleppega sätestatud meetmete  samaväärse olemuse säilitamine.  
Vastastikuse mõistmise memorandumis on li satud, et rahanduskokkulepete sõlmimine 
Euroopa Liidu liikmesriikidega ja San Mari no kohustus näha selle raames ette OECD 
standarditele vastav teabevahetus edendaks tihedamat majanduslikku ja  maksualast koostööd. 
San Marino jõupingutusi tunnustades võiks ko rraldada San Marino ja Euroopa Liidu 
liikmesriikide vahel nõupidamised, eesmärgiga kõrvaldada või vähendada kahepoolselt erinevate sissetulekute topeltmaksustamist. 
Vastastikuse mõistmise memorandumis on samuti sätestatud, et leping uosalised alustavad 
nõupidamisi võimalikult kiiresti, eesmärgiga:  
– uurida kummagi lepinguosalise finantstur gudele vaba juurdepä äsu järk-järgulise 
parandamise tingimusi; eeltingimuseks on vajadus tagada, et asjakohaste 
usaldatavusnormatiivide ning asjaomaste Sa n Marino ettevõtjate järelevalve puhul 
säiliks siseturu nõuetekohane toimimine kõnealustes sektorites; kõik võimalikud 
selle valdkonna kokkulepped peavad asjakoh aste ettevõtlussektorite puhul põhinema 
San Marino poolt vastuvõetaval ja rakend ataval olemasoleval ja tulevikus 
vastuvõetaval aquis communataire ’l; sellise kokkuleppega tu leks samuti tagada, et 
San Marino Vabariik kohus tub näiteks konkurentsi ja maksustamise küsimuste puhul 
rakendama nii kehtivaid kui ka tulevikus kehtestatavaid muid ühenduse eeskirju, mis 
on kõnealustes sektorites siseturu nõuetekohase toimimise tagamise seisukohalt olulised; 
– uurida võimalusi nende koostöö- ja toll iliidulepingus säte statud menetluste 
lihtsustamiseks; selles osas on San Marino Vabariik valmis vastu võtma Intrastat süsteemi sarnased arvutipõhised menetlused;  
                                                
 
3 ELT L 157, 26.6.2003, lk 31. 
 
ET 4   ET – uurida võimalusi San Marino kodanikele  juurdepääsu võimaldamiseks Euroopa 
Ühenduse poolt rakendatavate teadus-, uurimis- ja kõrgetasemelistele koolitusprogrammidele.  
Komisjon leiab, et kokkuleppe tekst on koos kõlas nõukogu poolt 16. oktoobril 2001 vastu 
võetud läbirääkimisdirektiividega. Nõukogu andi s käesoleva aasta 2. juunil tekstile oma 
poliitilise nõusoleku ja eespool nimetat ud nõukogu kõrgetasemeline töörühm kinnitas 9. 
juunil oma konsensust kokkuleppe üksikasjade  ning vastastikuse mõistmise memorandumi 
osas. 
Komisjon teeb nõukogule ettepaneku k iita heaks lisatud ettepanekud: 
– otsuse vastuvõtmiseks kokkuleppe allakirj utamise kohta, millega nähakse ette 
nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ (hoiuste intr esside maksustamise kohta) sätestatud 
meetmetega samaväärsed meetmed, lisatud vastastikuse mõistmise memorandumi heakskiitmise ja allakirjutamise kohta, ning 
– otsuse vastuvõtmiseks eespool nimetat ud kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa 
Ühenduse asutamislepingu artikl is 300 sätestatud korras. 
Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 300 lõ ikes 2 on sätestatud, et nõukogu teeb otsuse 
ühehäälselt, kui kokkulepe hõlmab valdkonda, mille puhul ühendusesiseste eeskirjade vastuvõtmiseks on nõutav ühehäälsus. Käes oleva kokkuleppega hõlmatud ühendusesisesed 
eeskirjad on vastu võetud asutamislepingu arti kli 94 alusel, seepärast leiab komisjon, et 
nõukogu peaks otsuse ettepaneku heakskiitmise otsu stama ühehäälselt. Vast avalt 21. jaanuari 
2003. aasta majandus- ja rahandusministrite  nõukogu järeldustele nõustub nõukogu, et ka 
kokkulepe San Marino Vabariigiga tuleks  sõlmida ühehäälse otsuse põhjal. 
 
ET 5   ET Ettepanek 
NÕUKOGU OTSUS, 
Euroopa Ühenduse ja San Marino Vabariigi vahelise kokkuleppe a llakirjutamise kohta, 
millega nähakse ette nõukogu direktiivis 2003 /48/EÜ (hoiuste intresside maksustamise 
kohta) sätestatud meetmetega samaväärsed m eetmed, ning sellele lisatud vastastikuse 
mõistmise memorandumi heakskiitmi se ja allakirjutamise kohta 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, er iti selle artik lit 94 koos artikli 300 lõike 
2 esimese lõiguga, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut4 
ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu volitas 16. oktoobril 2001 komis joni pidama San Marino Vabariigiga 
läbirääkimisi asjakohase kokkuleppe üle, et tagada ühenduses kohaldatavate 
meetmetega samaväärsete meetmete vast uvõtmine San Marino Vabariigis hoiuste 
intresside tegeliku maksustamise tagamiseks. 
(2) Läbirääkimiste tulemusel saadud kokkuleppe  tekstis võetakse nõue tekohaselt arvesse 
nõukogu läbirääkimisdirektiive. Sellele on lisatud vastastikuse mõistmise memorandum ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt 
San Marino Vabariigi vahel. 
(3) Tingimusel, et otsus kokkuleppe sõlmim ise kohta võetakse vastu hilisemal kuupäeval, 
on soovitav allkirjastada kaks 12. juulil 2004 parafeeritud dokumenti ja saada nõukogult kinnitus vastastikuse mõistmise memorandumi heakskiitmise kohta, 
ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:  
Ainus artikkel 
Tingimusel, et otsus kokkuleppe sõlmimise kohta võetakse vastu hilisemal kuupäeval, on 
nõukogu esimehel õigus määrata isikud, kes on volitatud ühenduse nimel alla kirjutama 
Euroopa Ühenduse ja San Marino Vabariigi vahe lisele kokkuleppele, millega nähakse ette 
nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ (hoiuste intre sside maksustamise kohta) sätestatud 
meetmetega samaväärsed meetmed, lisatud vastastikuse mõistmise memorandumile ning kõnealuse kokkuleppe artikli 21 lõikes 2 ja va stastikuse mõistmise memorandumi viimases 
lõikes osutatud kirjadele. 
                                                
 
4 ELT C […], […].20 04, lk […].  
 
ET 6   ET Nõukogu kiidab heaks eespool nimetatud vastastikuse mõistmise memorandumi teksti, mis on 
lisatud käesolevale otsusele. 
Brüssel, 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja 
 
ET 7   ET LISA  
Vastastikuse mõistmise memorandum 
Euroopa Ühenduse, Belgia Kuningriigi, Tšehhi  Vabariigi, Taani K uningriigi, Saksamaa 
Liitvabariigi, Eesti Vabariigi, Kreeka Vabariigi,  Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, 
Iirimaa, Itaalia Vabariigi, Küprose Vabariig i, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Ungari 
Vabariigi, Malta Vabariigi, Madalmaade Kuningr iigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, 
Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Sl ovaki Vabariigi, Soome Vabariigi, Rootsi 
Kuningriigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi 
ja 
San Marino Vabariigi vahel 
 
ET 8   ET VASTASTIKUSE MÕISTMISE MEMORANDUM 
Euroopa Ühenduse, 
Belgia Kuningriigi, 
Tšehhi Vabariigi, 
Taani Kuningriigi, 
Saksamaa Liitvabariigi, 
Eesti Vabariigi, 
Kreeka Vabariigi, 
Hispaania Kuningriigi, 
Prantsuse Vabariigi, 
Iirimaa, 
Itaalia Vabariigi, 
Küprose Vabariigi, 
Läti Vabariigi, 
Leedu Vabariigi, 
Luksemburgi Suurhertsogiriigi, 
Ungari Vabariigi, 
Malta Vabariigi, 
Madalmaade Kuningriigi, 
Austria Vabariigi, 
Poola Vabariigi, 
Portugali Vabariigi, 
Sloveenia Vabariigi, 
Slovaki Vabariigi, 
Soome Vabariigi, 
Rootsi Kuningriigi, 
Suurbritannia ja Põhja- Iiri Ühendkuningriigi 
ja 
San Marino Vabariigi vahel 
Kui sõlmiti kokkulepe, millega nähakse ette nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivis 
2003/48/EÜ (hoiuste intresside maksustamise kohta) (edaspidi „direk tiiv”) sätestatud 
meetmetega samaväärsed meetmed, sõlmisid Euroopa Ühendus, Belgia Kuningriik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Kreeka Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Iiri , Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti 
Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhert sogiriik, Ungari Vaba riik, Malta Vabariik, 
Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Pool a Vabariik, Portugali Vabariik, Sloveenia 
Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Root si Kuningriik, Suurbrit annia ja Põhja-Iiri 
Ühendkuningriik ja San Marino Vabariik käes oleva vastastikuse mõistmise memorandumi, 
mis on lisatud käesolevale kokkuleppele. 
1. Käesoleva vastastikuse mõistmise memora ndumi allakirjutajad leiavad, et San 
Marino Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vaheline kokkulepe, millega nähakse ette direktiivis sätestatud meetmetega samaväärsed meetmed, on tasakaalustatud ja vastuvõetav kokkulepe, mille puhul on kaitst ud mõlema lepinguosalise huvid. Seega 
kohaldavad nad heas usus kokkulepitud meetmeid ning hoiduvad ühepoolsetest 
meetmetest, mis võiksid käesolevat kokkulepet põhjendamatult kahjustada. Kui 3. juunil 2003 vastuvõetud dire ktiivi (nõukogu direktiiv 2003/48/EÜ) ja kokkuleppe 
 
ET 9   ET reguleerimisalade vahel avastatakse erine vusi, eriti kokkuleppe ar tiklite 4 ja 6 osas, 
peavad lepinguosalised vastavalt kokkuleppe  artikli 15 lõikele 1 viivitamatult 
omavahel nõu, et tagada kokkuleppega ettenähtud meetmete samaväärsuse 
säilitamine. Käesoleva vastastikuse mõistmise memorandumi allakirjutajad 
märgivad, et kokkuleppe artikli 13 kohaldam isel käsitatakse maksualaste süütegude 
määratlusega üksnes käesoleva kokkuleppe  raames hoiuste maksustamistega 
seonduvaid vajadusi ning kõnealuse määratluse ga ei piirata muudel asjaoludel ja 
muudes valdkondades. maksualaste süüte gudega seonduvaid muudatusi ja/või 
otsuseid. 
2. Euroopa Ühendus alustab direktiiviga sä testatud üleminekuperioodi jooksul arutelu 
teiste oluliste finantskeskus tega, et edendada ühenduses kohaldatavate meetmetega 
samaväärsete meetmete vastuvõtmist  kõnealustes jurisdiktsioonides. 
3. Võttes arvesse, et San Marino Vabariik soovib olla rohkem integreeritud Euroopa 
majanduskeskkonda ning et ta peab asja kohaseks ja vajalikuks enda täielikku 
osalemist Euroopa pangandus- ja rahandussü steemis , alustavad San Marino Vabariik 
ja Euroopa Ühendus võimalikult kiiresti nõupidamisi, eesmärgiga teha kindlaks 
vastava poole finantsteenuste ja kindlust usega seonduvate ettevaatusmeetmete ja -
süsteemide vastastikuse tunnustamise tingi mused. Selles kontekstis kohustub San 
Marino Vabariik kõnealustes sektorites si seturu nõuetekohase toimimise säilitamise 
eesmärgil asjakohaste ettevõtlussektorite  puhul vastu võtma ja rakendama 
olemasoleva ja tulevikus vastuvõetava „aquis communataire’i” , sealhulgas 
asjakohased usaldatavusnormatiivid ning asjaomaste San Marino ettevõtjate järelevalve. Kõigi võimalike selle valdkonna kokkulepetega võib samuti ette näha, et 
San Marino Vabariik kohus tub näiteks konkurentsi ja maksustamise küsimuste puhul 
rakendama muid, nii kehtivaid kui ka tulevikus vastuvõetavaid, asjakohaseid 
ühenduse eeskirju.  
4. Sellises suhete süvendamise kontekstis võiks rahanduskokkulepete sõlmimine 
Euroopa Liidu liikmesriikidega ja San Mari no kohustus näha selle raames ette OECD 
standarditele vastav teabevahetus edendada tihedamat majanduslikku ja 
maksustamisega seonduvat koostööd. San Marino jõupingutusi tunnustades võiks 
korraldada San Marino ja Euroopa Lii du liikmesriikide vahel nõupidamised, 
eesmärgiga kõrvaldada või vähendada ka hepoolselt erinevate sissetulekute 
topeltmaksustamist. 
5. Euroopa Ühendus ja San Marino Vabari ik alustavad nõupidamisi eesmärgiga: 
– määratleda nende koostöö- ja toll iliidulepingus sätestatud menetluste 
lihtsustamise võimalused; selles osas on San Marino Vabariik valmis vastu võtma isegi Intrastat süsteemile sarnanevad arvutipõhised menetlused;  
– paremini uurida San Marino Vabari igi kodanike ja ettevõtete jaoks 
olemasolevaid võimalusi ühenduse tea dus- ja arendusprogrammides ja -
tegevustes osalemiseks. 
Allkirjastatud ...................(koht) ...............(kuupäev) ka hes eksemplaris t aani, hollandi, 
inglise, soome, prantsuse, saksa, kreeka, it aalia, portugali, hispaania ja rootsi keeles, 
kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. 
 
ET 10   ET Lepinguosalised kinnitavad tšehhi-,  eesti-, ungari-, läti-, leedu- , malta-, poola-, slovaki- ja 
sloveeniakeelsed versioonid kirjav ahetuse teel. Ka need tekstid on autentsed nii nagu eelmises 
lõigus osutatud keelte tekstid. 
Allkirjad  
 
ET 11   ET 2004/0241 (CNS) 
Ettepanek 
NÕUKOGU OTSUS, 
Euroopa Ühenduse ja San Marino Vabariig i vahelise kokkuleppe  sõlmimise kohta, 
millega nähakse ette nõukogu direktiivis 2003 /48/EÜ (hoiuste intresside maksustamise 
kohta) sätestatud meetme tega samaväärsed meetmed 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, er iti selle artik lit 94 koos artikli 300 lõike 
2 esimese lõigu, lõike 3 es imese lõigu ja lõikega 4, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,5 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,6 
ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu volitas 16. oktoobril 2001 komis joni pidama San Marino Vabariigiga 
läbirääkimisi asjakohase kokkuleppe üle, et tagada ühenduses kohaldatavate 
meetmetega samaväärsete meetmete vast uvõtmine San Marino Vabariigis hoiuste 
intresside tegeliku maksustamise tagamiseks. 
(2) Läbirääkimiste tulemusena saavutat ud kokkuleppe tekstis võe takse nõuetekohaselt 
arvesse nõukogu läbirääkimisdi rektiive. Kõnealusele teks tile on lisatud vastastikuse 
mõistmise memorandum ühelt poolt Euroopa Üh enduse ja selle liikmesriikide ning 
teiselt poolt San Marino Vabariigi vahel ning selle tekst on lisatud nõukogu …………2004. aasta otsusele …/…/EÜ. 
(3) Nõukogu 3. juuni 2003. aasta dire ktiivi 2003/48/EÜ (hoiuste intresside maksustamise 
kohta) kohaldamine sõltub kõnealuses di rektiivis sisalduvate meetmetega 
samaväärsete meetmete kohaldamisest Sa n Marino Vabariigi poolt kooskõlas San 
Marino Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahel sõlmitud kokkuleppega. 
(4) Vastavalt nõukogu …………2004. aasta otsusele …/…/EÜ ning tingimusel, et otsus 
kokkuleppe sõlmimise kohta võetakse vastu hilisemal kuupäeval, kirjutati Euroopa 
Ühenduse nimel kokkuleppele alla ……2004. 
(5) Käesolev kokkulepe tuleks ühenduse nimel heaks kiita. 
                                                
 
5 ELT C […], […].20 04, lk […].  
6 ELT C […], […].20 04, lk […].  
 
ET 12   ET (6) On vaja kehtestada lihtne ja kiire me netlus võimalike kohandamiste jaoks kokkuleppe 
I ja II lisas, 
ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:  
Artikkel 1 
Ühenduse nimel kiidetakse heaks Euroopa Üh enduse ja San Marino Vabariigi vaheline 
kokkulepe, millega nähakse ette nõukogu direk tiivis 2003/48/EÜ (hoiuste intresside 
maksustamise kohta) sätestatud m eetmetega samaväärsed meetmed.  
Kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele. 
Artikkel 2 
Komisjon volitatakse ühenduse nimel heak s kiitma kokkuleppe lisadesse tehtavad 
muudatused, millega tagatakse lisade vasta vus direktiivi 2003/48/EÜ  artikli 5 lõikes a 
osutatud teadetes sisalduva pädevaid asutusi käsitleva teabega ning kõnealuse direktiivi lisas esitatud teabega. 
Artikkel 3 
Nõukogu eesistuja edastab ühenduse nimel lepin gu artikli 16 lõikega 1 ettenähtud teate.
7 
Artikkel 4 
Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas . 
Brüssel, 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja 
                                                 
7 Nõukogu peasekretariaat avaldab kokkuleppe jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas. 
 
ET 13   ET LISA  
Euroopa Ühenduse ja San Marino Vabariigi vaheline kokkulepe, millega nähakse ette 
nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ (hoiuste intresside maksus tamise kohta) sätestatud 
meetmetega samaväärsed meetmed 
 
ET 14   ET Kokkulepe 
Euroopa Ühenduse 
ja 
San Marino Vabariigi vahel, 
millega nähakse ette nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivis 2003/48/EÜ (hoiuste intresside 
maksustamise kohta) sätestatud m eetmetega samaväärsed meetmed 
Euroopa Ühendus ja San Marino Vabariik, edaspidi „lepinguosaline“ või „lep inguosalised“ vastav alt kontekstile, 
on sõlminud järgmise kokkuleppe: 
Artikkel 1 
Eesmärk 
1. Käeoleva Euroopa Ühenduse ja San Mari no Vabariigi vahelise kokkuleppe eesmärk on 
tugevdada ja laiendada olemasolevaid tihe daid suhteid kahe lepinguosalise vahel, 
kehtestades nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiiv is 2003/48/EÜ (hoiuste intresside 
maksustamise kohta) (edaspidi „direktiiv”) sätestatud meetmetega samaväärsed meetmed 
intressimaksete kujul, mis tehakse Euroopa Ühenduse maksustatavas elukohaliikmesriigis 
elavatele üksikisikutest tegelikele tulusaajatele. 
2. San Marino Vabariik võtab vajalikud meetme d ja näeb eelkõige ette menetlus- ja 
karistussätted, et tagada, et tema territoorium il asutatud makseasutused täidavad käesoleva 
kokkuleppe rakendamiseks vajalikud ülesande d olenemata intressi tootva võlanõude 
võlgniku asukohast. 
Artikkel 2 
Tegeliku tulusaaja määratlus 
1. Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel tähendab tegelik tulusaaja füüsilist isikut, kellele 
makstakse intresse või kelle jaoks intress on taga tud, kui ta ei esita tõendeid, et intressi ei 
ole talle makstud või see ei ole tema jaoks tagatud, see tähendab, et: 
a) ta tegutseb makseasutusena ar tiklis 4 määratletud tähenduses või 
b) ta tegutseb juriidilise isiku, investee rimisfondi või võrreldava või samaväärse 
väärtpaberitesse investee riva asutuse nimel või 
 
ET 15   ET c) ta tegutseb teise füüsilis e isiku nimel, kes on tegelik tulusaaja, ja teeb kõnealuse 
tulusaava omaniku isiku makseasutusel e teatavaks vastavalt artiklile 3. 
2. Kui makseasutusel on andmeid, mille kohaselt is ik, kellele makstakse intresse või kellele 
on intressimaksed tagatud, ei või olla tegeli k tulusaaja ning kui selle isiku suhtes ei 
kohaldata lõike 1 punkti a ega b, võtab makseasutus mõistlikke meetmeid, et teha kindlaks tegeliku tulusaaja isik artikli 3 kohaselt. Kui ma kseasutus ei suuda tegeliku tulusaaja isikut 
kindlaks teha, käsitab ta kõnealus t isikut tegeliku tulusaajana. 
Artikkel 3 
Tegeliku tulusaaja isik ja elukoht 
Artiklis 2 määratletud tähenduses tegeliku tulusa aja isiku ja elukoha kindlakstegemiseks peab 
makseasutus arvestust isiku perekonnanime, ees nime, aadressi ja elukoha üksikasjade kohta 
kooskõlas San Marino Vabariigi kehtivate liigkas uvõtu- ja rahapesuvastaste õigusnormidega. 1. 
jaanuaril 2004 või pärast seda sõlmitud lepi ngusuhete või, kui lepi ngusuhted puuduvad, tehtud 
toimingute puhul, ning füüsilise isiku puhul, kes esitab liikmesriigi väljaantud passi või isikutunnistuse ja deklareerib, et  tema elukoht on mujal kui liikme sriigis või San Marino Vabariigis, 
tehakse tema elukoht kindlaks maksustamise tä henduses elukohta käsitlev a tõendi põhjal, mille 
väljastab selle riigi päde v asutus, kus isik väidab end elavat . Kui sellist tõendit ei ole võimalik 
esitada, loetakse elukohariigiks liikmesriik, ke s on välja andud passi või muu ametliku isikut 
tõendava dokumendi. 
Artikkel 4 
Makseasutuse määratlus 
Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel tähendab Sa n Marino Vabariigi makseasutus pankasid San 
Marino pangandusõiguse tähenduses, ettevõtjaid, kaas a arvatud füüsilisi või juriidilisi isikuid, kes 
elavad San Marino Vabariigis või on seal asutat ud, välismaiste äriühingute partnerettevõtteid ja 
püsivad tegevuskohti, mis kas või juhuti võtavad vastu, hoiavad, investeerivad või kannavad üle 
kolmandate isikute vara või üksnes maksavad võ i tagavad intresse oma äritegevuse käigus. 
Artikkel 5 
Pädeva asutuse määratlus 
1. Käesoleva otsuse kohaldamisel on lepinguosa liste pädevad asutused I lisas loetletud 
asutused. 
2. Lepinguosaliste riikide hulka mitte kuuluvad pädevad asutused on kõnealuste riikide 
pädevad asutused, kes on pädevad kahe- või  mitmepoolsete konventsioonide kohaldamise 
eesmärgil, või kui see ei ole võimalik, siis need, kes on pädevad väljastama 
elukohatõendeid maksustamise eesmärgil. 
 
ET 16   ET Artikkel 6 
Intressimaksete määratlus 
1. Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel  tähendab intressimakse järgmist: 
a) arvele makstud või krediteeritud intre ss, mis on seotud igat liiki võlanõuetega 
olenemata sellest, kas need on tagatud hüpoteegiga või kas nendega kaasneb õigus 
saada osa võlgniku kasumist, ning eelkõige tulu riigi võlak irjadest või võlakirjadest, 
kaasa arvatud selliste riigi võlakirjade ja võlakirjadega seotud üle kursid ja lisatasud; 
maksmisega viivitamisel määratavaid trahvi makseid ei käsitata intressimaksetena; 
b) punktis a osutatud võlanõuete müügi, ta gasimaksmise või väljaostmise korral 
saadaolev või kapitaliseeritud intress; 
c) intressimaksetest vahetult  või direktiivi ar tikli 4 lõikes 2 osutatud üksuse vahendusel 
saadav tulu, mida jaotab/jaotavad: 
i) ühisinvesteerimisettevõtjad või võrreld avad või samaväärsed väärtpaberitesse 
investeerivad asutused asukohaga artiklis 19 osutatud territooriumil, 
ii) üksus, mille alaline asukoht on liikmesr iigis ja mis kasutab direktiivi artikli 4 
lõikes 3 sätestatud võimalust ja teavitab sellest makseasutust, 
iii) ühisinvesteerimisettevõtjad või võrreld avad või samaväärsed väärtpaberitesse 
investeerivad asutused asukohaga väljas pool artiklis 19 osut atud territooriumi; 
d) järgmistes ettevõtjates ja üksustes olnud aktsiate, osade või osakute müügi, 
väljamaksmise või tagasiostmise korral s aadav tulu, kui nad investeerivad rohkem 
kui 40% oma varast otse või muude ühi sinvesteerimisettevõtjate või allpool 
nimetatud üksuste kaudu punktis a nimetatud võlanõuetesse: 
i) ühisinvesteerimisettevõtjad või võrreld avad või samaväärsed väärtpaberitesse 
investeerivad asutused asukohaga artiklis 19 osutatud territooriumil, 
ii) üksus, mille alaline asukoht on liikmesr iigis ja mis kasutab direktiivi artikli 4 
lõikes 3 sätestatud võimalust ja  teavitab sellest makseasutust,  
iii) ühisinvesteerimisettevõtjad või võrreld avad või samaväärsed väärtpaberitesse 
investeerivad asutused asukohaga väljas pool artiklis 19 osut atud territooriumi. 
San Marino Vabariik võib siiski soovi korral intressimakse määratluses arvestada punktis d 
osutatud tulusid üksnes sel määral, mil need tulenevad vahetult või kaudselt intressimaksetest punktides a ja b määratletud tähenduses. 
2. Kui makseasutusel ei ole lõike 1 punktide c ja  d puhul teavet selle kohta, kui suur osa 
tuludest saadakse intressimaksetest, käsi tatakse tulude kogusummat intressimaksena. 
3. Kui makseasutusel ei ole lõike 1 punkti d puhul teavet selle kohta, kui suur osa varast on 
investeeritud võlanõuetesse või kõ nealuses lõikes määratletud aktsiatesse, osadesse või 
osakutesse, käsitatakse seda osa suuremana kui 40%. Kui kõnealune makseasutus ei suuda 
 
ET 17   ET kindlaks teha tegeliku tulusaaja realiseeritud tu lu, otsustatakse, et tulu vastab aktsiate, 
osade või osakute müügist, väljamaksmisest või tagasiostmisest saadud laekumistele. 
4. Lõike 1 punktide b ja d puhul on San Marino Vabariigil võimalus nõuda, et tema 
territooriumil asutatud makseasutused muudaks id intressi aastapõhiseks ajavahemikuks, 
mis ei oleks pikem kui üks aasta, ja käsitaksid  sellist aastapõhist intressi intressimaksena 
ka siis, kui kõnealuse perioodi  jooksul ei toimu müüki, välj amaksmist või tagasiostmist. 
5. Erandina lõike 1 punktidest c ja d on liikmesriikidel või malus jätta intressimakse 
määratlusest välja neis sätetes osutatud tulu nende territooriumil asutatud ettevõtjatelt või üksustelt, kui kõnealused üksused ei ole lõike 1 punktis a osutatud võlanõuetesse 
investeerinud üle 15% oma varast. 
Kui San Marino Vabariik kasutab kõnealus t võimalust, muutub see pärast teisele 
lepinguosalisele teatamist mõlema  lepinguosalise jaoks siduvaks. 
6. Alates 31. detsembrist 2010 on lõike 1 punktis d ja lõikes 3 osutatud protsendimäär 25%. 
7. Lõike 1 punktis d ja lõikes 5 osutatud pr otsendimäärad määratakse kindlaks, lähtudes 
investeerimispõhimõtetest, mis on kehtestatu d asjaomaste ettevõ tjate või üksuste 
fonditingimustes või põhikirjas , ja nende puudumisel  asjaomaste ettevõ tjate või üksuste 
varade tegelikust koosseisust. 
Artikkel 7 
Kinnipeetav maks 
1. Kui tegelik tulusaaja on Euroopa Ühendus e liikmesriigi kodanik, kohaldab San Marino 
Vabariik kinnipeetavat maksu esimese kolme  aasta jooksul alates  käesoleva kokkuleppe 
jõustumisest 15%, järgmise kolme aasta jooksul 20% ja pärast seda 35%. 
2. Makseasutused kohaldavad kinnipeetavat maksu järgmiselt: 
a) artikli 6 lõike 1 punktis a osutatud in tressimakse puhul: makstud või krediteeritud 
intressi summalt; 
b) artikli 6 lõike 1 punktis b või d osut atud intressimakse puhu l: nimetatud punktides 
osutatud intresside või tulu summalt või samaväärse toimega maksult, mida saaja 
tasub kogu müügist, väljamaksmisest või tagasiostmisest saadud tulult; 
c) artikli 6 lõike 1 punktis c osutatud intr essimakse puhul: kõnealuses punktis osutatud 
summalt; 
d) kui San Marino Vabariik kasutab artikli 6 lõikes 4 osutatud võimalust: aastapõhise 
intressi summalt 
3. Lõike 2 punktide a ja b kohaldamisel kohaldat akse kinnipeetavat ma ksu proportsionaalselt 
ajaga, mille jooksul tegelikul tulusaajal võlanõue oli. Kui makseasutus ei suuda oma 
käsutuses oleva teabe põhjal omamistähtaega ki ndlaks teha, kohtleb ta tegelikku tulusaajat 
nii, nagu oleks võlanõue kogu keh tivusaja jooksul olnud tema oma,  kui tegelik tulusaaja ei 
esita tõendeid võlanõude omandamise kuupäeva kohta. 
 
ET 18   ET 4. Muud kui käesoleva kokkuleppega ettenäht ud intressimaksed, ning eriti San Marino 
Vabariigis kohaldatav kinnipeetav maks San Marinos teenitud intressidelt, krediteeritakse 
käesoleva artikli kohaselt arvuta tud kinnipeetava maksu ulatuses. 
5. San Marino Vabariigis asuva makseasutuse kehtestatud kinnipeetav  maks ei takista 
tegeliku tulusaaja maksustaval Euroopa Üh enduse liikmesriigil ma ksustada tulu oma 
siseriiklike õigusnormide koha selt. Kui maksumaksja deklareerib oma San Marino 
Vabariigis asuvalt makseasutuselt saadud intr essitulu elukohajärgse Euroopa Ühenduse 
liikmesriigi maksuhaldurile, maksustatakse s ee samadel alustel kui siseriiklikult saadud 
intressitulu. 
Artikkel 8 
Tulu jaotamine 
1. San Marino Vabariik jätab endale 25% ar tiklis 7 nimetatud ki nnipeetavalt maksult 
saadavast tulust ja kannab 75%  tulust üle intressi  saava tegeliku tulusaaja elukohajärgsele 
Euroopa Ühenduse liikmesriigile. 
2. Sellised ülekanded tehakse eraldi osamaksetena Euroopa Ühenduse liikmesriikidele 
hiljemalt kuue kuu jooksul pärast San Marino Vabariigi maksuaasta lõppu.  
3. San Marino Vabariik võtab tulude jaotamis e süsteemi toimimiseks vajalikud meetmed. 
Artikkel 9 
Vabatahtlik avalikustamine 
1. San Marino Vabariik näeb ette menetluse, mi s võimaldab artiklis 2 määratletud tegelikul 
tulusaajal vältida artikli 7 kohast kinnipeetav at maksu, kui ta volit ab selgesõnaliselt oma 
San Marino Vabariigis asuvat makseasutust teatama intressimaksetest San Marino Vabariigi pädevale asutusele. Nimetatud volitus hõlmab kõiki kõnealuse makseasutuse 
vahetult tegelikule tulusaajale te htud või tagatud intressimakseid. 
2. Tegeliku tulusaaja selgesõna lise loa puhul on makseasut use esitatav miinimumteave 
järgmine: 
a) käesoleva kokkuleppe artik li 3 kohaselt kindlaks tehtud te geliku tulusaaja isik ja 
asukoht; võimalusel on lisatud tegeliku tulu saaja elukohajärgse Euroopa Ühenduse 
liikmesriigi poolt määratud käibemaksukohustuslase registrinumber; 
b) makseasutuse nimi ja aadress; c) tegeliku tulusaaja kontonumber või kui  see puudub, siis intres si aluseks oleva 
võlanõude tunnus; 
d) intressi summa vastavalt k äesoleva kokkuleppe artiklile 6. 
3. San Marino Vabariigi pädev asutus edastab lõikes 2 nimetatud teabe tegeliku tulusaaja 
elukohajärgse Euroopa Ühenduse liikmesriigi pä devale asutusele. T eabe edastamine on 
 
ET 19   ET automaatne ja toimub vähemalt kord aastas kuu e kuu jooksul pärast Sa n Marino Vabariigi 
maksuaasta lõppu kõigi kõnealuse aasta jooksul tehtud intressimaksete puhul. 
Artikkel 10 
Topeltmaksustamise vältimine 
1. Tegeliku tulusaaja maksustav elukohajärgne Eu roopa Ühenduse liikmesriik tagab artiklis 7 
osutatud kinnipeetava maksu kehtestamisest tu leneda võiva topeltmaksustamise vältimise 
kooskõlas lõigete 2 ja 3 sätetega. 
2. Kui tegeliku tulusaaj a saadud intresside suhtes on Sa n Marino Vabariigis kohaldatud 
artiklis 7 osutatud kinnipeetavat maksu, võimaldab tegeliku tulusaaja maksustav 
elukohajärgne Euroopa Ühenduse liikmesriik talle maksude ümberarvutamise siseriiklike õigusnormide kohaselt kinnipeetud maksuga samaväärses summas. Kui kõnealune summa 
ületab siseriiklike õigusnormide kohaselt ta sumisele kuuluva maksu summa, mille suhtes 
on kohaldatud artiklis 7 osutatud kinnipeetav at maksu, maksab maksustav elukohajärgne 
Euroopa Ühenduse liikmesriik kinnipeet ud maksu ülemäärase summa tegelikule 
tulusaajale tagasi. 
3. Kui lisaks artiklis 7 osutatud kinnipeetav ale maksule on tegeliku tulusaaja saadud 
intresside suhtes kohaldatud m uud liiki kinnipeetavaid maks e ja maksustav elukohajärgne 
Euroopa Ühenduse liikmesriik võimaldab sellise kinnipeetava maksu puhul maksude 
ümberarvutust oma siseriiklike õigusnormide  või topeltmaksusta mise konventsioonide 
kohaselt, krediteeritakse sellised muud kinni peetavad maksud enne lõikes 2 osutatud 
menetluse rakendamist. 
4. Tegeliku tulusaaja maksustav elukohajärgne Euroopa Ühenduse liikme sriik võib asendada 
lõigetes 2 ja 3 osutatud maksu ümberar vutuse artiklis 7 osutatud kinnipeetava maksu 
tagasimaksmisega. 
Artikkel 11 
Kaubeldavad võlakirjad 
1. Alates käesoleva kokkuleppe jõustumisest nii kaua, kui vähemalt üks Euroopa Ühenduse 
liikmesriik kohaldab sarnaseid sätteid ning hiljemalt 31. detsembrini 2010 ei käsitata omamaiseid ja rahvusvahelisi võlakirju ja mu id kaubeldavaid võlakirju, mis on emiteeritud 
enne 1. märtsi 2001 või mille esialgse em issiooniprospekti on enne nimetatud kuupäeva 
heaks kiitnud vastava riigi pädevad asutus ed, võlakirjadena artikli 6 lõike 1 punktis a 
määratletud tähenduses, tingimusel, et sellisei d kaubeldavaid võlakirju  alates 1. märtsist 
2002 (kaasa arvatud) rohkem ei emiteerita.  
Kuni vähemalt üks Euroopa Ühenduse liik mesriik kohaldab käesoleva kokkuleppe 
artikliga 7 sarnaseid sätteid, koha ldatakse käesoleva artikli sä tteid ka pärast 31. detsembrit 
2010 selliste kaubeldavate võlakirjade suhtes: 
–  mis sisaldavad brutointressiklauslit või varase väljaostmise klausleid ja 
 
ET 20   ET –  kui artiklis 4 määratletud makseasut us asub San Marino Vabariigis ning 
–  kui kõnealune makseasutus maksab intr essi või tagab intresside maksmise 
otse Euroopa Ühenduse liikmesriigis elavale tegelikule tulusaajale. 
Kui ükski Euroopa Ühenduse liikmesriik ei koh alda enam käesoleva kokkuleppe artikliga 
7 sarnaseid sätteid, kohaldatakse käesoleva artikli sätteid ainult selliste kaubeldavate võlakirjade suhtes: 
– mis sisaldavad brutointressiklauslit või  varase väljaostmise klausleid ja 
– võlakirjade emiteerija makseasutus  asub San Marino Vabariigis ning 
– kui kõnealune makseasutus maksab intressi  või tagab intresside maksmise otse 
Euroopa Ühenduse liikmesriigis el avale tegelikule tulusaajale. 
Kui 1. märtsil 2002 või pärast seda toim ub eespool nimetatud kaubeldavate riigi või 
käesoleva kokkuleppe II lisas nimetatud seotud ja avalik-õigusliku üksusena tegutseva või 
rahvusvahelise leppega tunnustatud üksuse võl akirjade täiendav emissioon, käsitatakse 
kogu selliste võlakirjade emissi ooni, mis koosneb esialgsest em issioonist ja võimalikest 
hilisematest emissioonidest, võlanõudena artikli 6 lõike 1 punktis a määratletud 
tähenduses. 
Kui teise lõiguga hõlmamata emiteerija emit eerib uuesti eespool nimetatud kaubeldavaid 
võlakirju 1. märtsil 2002 või pärast seda , käsitatakse sellist hilisemat emissiooni 
võlanõudena artikli 6 lõike 1 punk tis a määratletud tähenduses. 
2. Käesoleva artikliga ei takistat a San Marino Vabariigil ja Eu roopa Ühenduse liikmesriikidel 
lõikes 1 osutatud kaubeldavatest võlakirjadest saadavat tulu maksustamast oma siseriiklike 
õigusnormide kohaselt.  
Artikkel 12 
Muud kinnipeetavad maksud – seosed muude lepingutega 
1. Käesoleva kokkuleppega ei takistata osa pooltel oma siseriiklike õigusnormide või 
topeltmaksustamist käsitlevate konvent sioonide kohaselt muud liiki kinnipeetavate 
maksude kui käesolevas kokkuleppes nimetatud maksude kohaldamist. 
2. San Marino Vabariigi ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide vahelised topeltmaksustamist 
käsitlevad konventsioonid ei  takista käesolevas kokkule ppes nimetatud kinnipeetava 
maksu kohaldamist.  
Artikkel 13 
Teabevahetus taotluse alusel 
1. San Marino ja Euroopa Ühenduse liikmesr iikide pädevad asutused vahetavad teavet 
taotluse saanud riigi õigusak tide alusel maksupettusena kva lifitseeruva tegevuse või muu 
sellise tegevuse kohta seoses käesoleva kokk uleppega hõlmatud tuluga. „Muu selline" 
 
ET 21   ET hõlmab ainult sama raskusastmega rikkumisi, nagu seda on maksupettus vastavalt taotluse 
saanud riigi õigusaktidele. Vastuseks nõuetekoha selt põhjendatud taotluse le esitab taotluse 
saanud riik teabe tegevuse kohta, mida taotluse  esitanud riik tsiviil- või kriminaalmenetluse 
korras uurib või võib uurida. 
2. Et teha kindlaks, kas vastuseks taotlusele on võimalik esitada teavet, kohaldab taotluse 
saanud riik taotluse esitanud riigi siseriik likele õigusaktidele vast avaid aegumistähtaegu. 
3. Taotluse saanud riik esitab teabe kui taotluse esitanud r iigil on põhjendatud kahtlus, et 
kõnealune tegevus võib kvalifitseeruda maks upettusena või muu sellise rikkumisena. 
Taotluse esitanud riigi maksupettust või m uud sellist rikkumist käsitleva põhjendatud 
kahtluse aluseks võivad olla: 
a) kinnitatud või kinnitamata dokumendid, sealhulgas äridokumendid, 
raamatupidamisregistrid, teav e pangakontode kohta jne; 
b) maksumaksja ütlustel põhinev teave; c) teavitajalt või muult kolmandalt isikult saadud teave, mida on kinnitanud sõltumatu 
allikas või, mis on muul viisil usaldusväärne, või  
d) kaudsed tõendid. 
4. Taotluse esitanud riigi pädev asutus esitab taotluse saanud riigi pädevale asutusele 
käesoleva kokkuleppe kohast t eabetaotlust tehes selle t eabe eeldatava asjakohasuse 
kinnituseks järgmised andmed: 
a) kontrollitava või uurimisaluse isiku andmed; b) selgitus soovitava teabe kohta, sealhulga s selle kohta, mis laadi ja millisel kujul 
teavet taotluse esitanud riik taotluse saanud riigilt soovib; 
c) maksueesmärk, mille kohta teavet otsitakse; d) põhjendus, miks arvatakse, et soovitav teav e on kättesaadav taotlu se saanud riigis või 
on taotluse saanud riigi jurisd iktsiooni alla kuuluva isiku valduses või kontrolli all; 
e) kui see on teada, isiku nimi ja aadress, ke lle valduses arvatakse olevat nõutav teave; 
f) selgitus, et taotlus on taotluse esitanud riigi seaduste ja haldustavadega kooskõlas 
ning et juhul, kui vastav teave kuuluks ta otluse esitanud riigi jurisdik tsiooni alla, 
oleks taotluse esitanud riig i pädeval asutusel võimalik vastavalt taotluse esitanud 
riigi seadusandlusele või haldustavadele se llist teavet saada ning et see on käesoleva 
kokkuleppega kooskõlas: 
g) selgitus, et taotluse esitanud riik on ammendanud võimalused oma territooriumil 
vastavat teavet saada, välja arvatud võima lused, mis tekitavad ebaproportsionaalseid 
raskusi. 
5. Taotluse saanud riigi pädev asutus edas tab taotluse esitanud ri igile nõutava teabe 
võimalikult kiiresti. 
 
ET 22   ET 6. San Marino Vabariik alustab kõikide liik mesriikidega kahepoolseid  läbirääkimisi, et 
määratleda nende juhtude erinevad kate gooriad, mis kuuluvad määratluse „muu selline“ 
alla vastavalt kõnealustes riikides ko haldatavale maksustamismenetlusele. 
Artikkel 14 
Konfidentsiaalsus 
Lepinguosalise poolt käesoleva kokkuleppe raames s aadud mis tahes teavet kä sitatakse sa lajasena 
ning seda avaldatakse ainult leping uosalise jurisdiktsiooni alla kuuluvatele isik utele või asutustele 
(kaasa arvatud kohtud ja haldusorganid), kes on seotud käesoleva kokkuleppega hõlmatud tuludelt 
maksude arvestamise või kogumisega, sellega seoses  süüdistuse esitamise, karistuste täideviimise 
või edasikaebuste menetlemisega. Kõnealused isi kud või asutused kasutavad seda teavet ainult 
kõnealustel eesmärkidel. Nad võivad teabe av alikustada avalikel kohtumenetlustel või 
kohtuotsustes. Kõnealust teavet ei tohi avaldada muudele is ikutele või asutustele ega 
jurisdiktsioonidele ilma taotluse saanud osa poole pädeva asutuse selgesõnalise kirjaliku 
nõusolekuta. 
Artikkel 15 
Konsultatsioonid ja kontroll 
1. Erimeelsuste tekkimisel käesoleva kokkuleppe tõlgendamisel või kohaldamisel San Marino 
Vabariigi pädeva asutuse ja ühe või mitme muu I lisas osutatud pädeva asutuse vahel, 
püüavad kõnealused asutused küsimuse lahe ndada vastastikuse kokkuleppe teel. Nad 
teavitavad konsultatsioonide tulemustest vi ivitamata Euroopa Ühenduste Komisjoni ja 
teiste liikmesriikide pädevaid  asutusi. Tõlgendamisküsimus te puhul võib komisjon osaleda 
konsultatsioonidel mis tahes I lisas ni metatud pädeva asutuse taotlusel. 
2. Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega vähemalt iga kol me aasta järel või kummagi 
osapoole taotlusel, et vaadata läbi käesolev a kokkuleppe tehniline toimimine ja juhul, kui 
osapooled peavad seda vajalikuks, seda pa randada ning hinnata rahvusvahelist arengut. 
Konsulteerimine toimub ühe kuu jooksul pärast  taotlemist või kiir eloomulistel juhtudel 
võimalikult kiiresti. 
3. Sellise hindamise alusel võivad osapooled te ineteisega konsulteerida, et uurida, kas 
rahvusvahelist arengut silmas pida des on kokkuleppe muutmine vajalik. 
4. Niipea, kui on piisavalt kogemusi käes oleva kokkuleppe täieliku kohaldamisega, 
konsulteerivad osapooled teinetei sega, et uurida, kas rahvusvahe list arengut silmas pidades 
on kokkuleppe muutmine vajalik. 
5. Lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud konsultatsi oonide puhul teavitavad os apooled teineteist 
võimalikest arengutest, mis võiksid mõ jutada käesoleva kokkuleppe nõuetekohast 
toimimist. See hõlmab ka asjakohaseid kokkuleppeid ühe lepinguosalise ning kolmanda riigi vahel. 
 
ET 23   ET Artikkel 16 
Kokkuleppe allkirjastamine, jõustumine ja lõpetamine 
1. Lepinguosalised kiidavad käesoleva kokkulep pe heaks või ratifits eerivad oma korra 
kohaselt. Osapooled teatavad  teineteisele kõnealuste menetluste lõpuleviimisest. 
Kokkulepe jõustub viimasele teatamisele järgneva teise kuu esimesel päeval. 
2. Tulenevalt rahvusvaheliste lepetega ühine misega seotud põhiseaduse nõuetest ning 
piiramata artikli 17 sätete kohaldamist, ra kendab ja kohaldab San Marino Vabariik 
käesolevat kokkulepet alates  1. juulist 2005 ja teavitab sellest Euroopa Ühendust. 
3. Kokkulepe kehtib, kuni üks osapooltest selle katkestab. 4. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva kokkuleppe  lõpetada, teatades sellest kirjalikult 
teisele poolele. Sellisel juhul  kaotab kokkulepe kehtivuse kaks teist kuud pärast teatamist. 
Artikkel 17 
Rakendamine 
1. Käesoleva kokkuleppe kohaldamise tingimuse ks on, et Euroopa Ühenduse liikmesriikide 
assotsieerunud või sõltlasterri tooriumid, mis on loetletud ma jandus- ja rahandusministrite 
nõukogu aruandes 19.-20. juuni 2000. aasta Santa Maria de Feira Ülemkogule, ning samuti 
Ameerika Ühendriigid, Šveits, Andorra, Liec htenstein ja Monaco võtavad vastu ja 
kohaldavad meetmeid, mis vastavad käesolevas kokkuleppes või direktiivis sisalduvatele meetmetele või on nendega samaväärsed. 
2. Lepinguosalised otsustavad ühisel kokkuleppe l vähemalt kuus kuud enne artikli 16 lõikes 2 
osutatud kuupäeva, kas eelnevas lõikes säte statud tingimus täidetakse, võttes arvesse 
asjaomaste meetmete jõustumiskuupäevi asjaomastes kolmandates riikides ja 
assotsieerunud või sõltlasterritooriumidel. Kui osapooled otsustav ad, et tingimust ei 
täideta, võtavad nad ühisel kokkuleppel vastu uue kuupäeva artikli 16 lõike 2 kohaldamiseks.  
3. Kumbki lepinguosaline võib peatada käesol eva kokkuleppe või selle osade kohaldamise, 
teavitades teist osapoolt, juhul kui direktii v või osa direktiivist kaotab kehtivuse kas 
ajutiselt või alaliselt vastavalt Euroopa Üh enduse õigusele või juhul, kui liikmesriik peaks 
peatama oma rakendusõigusaktide kohaldamise. 
4. Kumbki lepinguosaline võib peatada käesoleva kokkuleppe kohaldamise,  teavitades sellest 
teist osapoolt, juhul kui mõni kolmandatest riik idest või lõikes 1 osut atud territooriumidest 
peaks hiljem peatama kõnealuses lõikes os utatud meetmete kohaldamise. Kohaldamine 
peatatakse kõige varem kaks kuud pärast teavitamist. Käesoleva kokkuleppe kohaldamine 
jätkub niipea, kui meetmed on taaskehtestatud.
 
 
ET 24   ET Artikkel 18 
Nõuded ja lõplik lahendus 
1. Käesoleva kokkuleppe tühistam ine või täielik või osaline p eatamine ei mõjuta vastavalt 
artiklile 10 üksikisikute võlanõudeid. 
2. Sellisel juhul koostab San Marino Vabariik kokkuleppe kehtivuse lõppedes lõpliku 
raamatupidamisaruande ja teostab v iimased väljamaksed Euroopa Ühenduse 
liiikmesriikidele.  
Artikkel 19 
Territoriaalne kohaldamisala 
Käesolevat kokkulepet kohaldatakse ühelt poolt nende  territooriumide suhtes, kus kohaldatakse 
Euroopa Ühenduse asutamislepingut, selles asutamis lepingus sätestatud tingimu stel, ja teiselt poolt 
San Marino Vabariigi territooriumi suhtes. 
Artikkel 20 
LISAD 
1. Lisad moodustavad käesoleva kokkuleppe lahutamatu osa.  
2. I lisas sisalduvat pädevate asutuste loet elu võib muuta San Marino Vabariigi poolse 
teatamisega teisele lepinguosalisele, kui tege mist on kõnealuse lisa punktis a nimetatud 
asutusega, ning Euroopa Ühenduse poolse teatam isega, kui tegemist on muude asutustega. 
II lisas sisalduvat seotud üksuste lo etelu võib muuta poolte kokkuleppel. 
Artikkel 21 
Keeled 
1. Käesolev kokkulepe koostatakse kahes ekse mplaris taani, hollandi, inglise, soome, 
prantsuse, saksa, kreeka, itaalia, portugali, hisp aania ja rootsi keeles , kusjuures kõik tekstid 
on võrdselt autentsed. 
2. Tšehhi-, eesti-, ungari-, läti -, leedu-, malta-, poola-, slovaki - ja sloveeniak eelsed versioonid 
kinnitatakse pooltevahelise kirjavahetuse teel . Nad on samamoodi autentsed nagu lõikes 1 
nimetatud keeled. 
SELLE KINNITUSEKS on täievolili sed esindajad käesolevale kokkuleppele alla kirjutanud. 
......................................... (koht) .............................. (kuupäev) 
 
ET 25   ET nimel: 
nimel:
 
ET 26   ET I LISA  
Lepinguosaliste pädevate asutuste loetelu 
Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel on osa poolte „pädevad asutused“ järgmised: 
a) San Marino Vabariigis: Il Segretario di St ato per le Finanze e il  Bilancio või volitatud 
esindaja; 
b) Belgia Kuningriigis: De Minister van Financ iën/Le Ministre des Fi nances või volitatud 
esindaja, 
c) Tšehhi Vabariigis: Ministr financí või volitatud esindaja, 
d) Taani Kunigriigis: Skattemini steren või volitatud esindaja, 
e) Saksamaa Liitvabariigis: Der Bundesminis ter der Finanzen või volitatud esindaja, 
f) Eesti Vabariigis: Rahandusmi nister või volitatud esindaja, 
g) Kreeka Vabariigis: Ο Υπουργός  Οικονο µίας και Οικονο µικών  või volitatud esindaja, 
h) Hispaania Kuningriigis: El  Ministro de Economía y Haci enda või volitatud esindaja, 
i) Prantsuse Vabariigis: Le Ministre chargé du budget või volitatud esindaja, 
j) Iirimaal: The Revenue Commissi oners või nende volitatud esindajad, 
k) Itaalia Vabariigis: Il Capo del Dipartimento  per le Politiche Fiscal i või volitatud esindaja, 
l) Küprose Vabariigis: Υπουργός  Οικονο µικών  või volitatud esindaja, 
m) Läti Vabariigis: Finanšu mi nistrs või volitatud esindaja, 
n) Leedu Vabariigis: Finans ų ministras või volitatud esindaja, 
o) Luksemburgi Suurhertsogiriig is: Le Ministre des Finances või volitatud esindaja; artikli 13 
mõistes on pädev asutus siiski "le Proc ureur Général d'Etat luxemburgeois", 
p) Ungari Vabariigis: A pénzügym iniszter või volitatud esindaja, 
q) Malta Vabariigis: Il -Ministru responsabbli g ħall-Finanzi või vo litatud esindaja, 
r) Madalmaade Kuningriigis: De Minister  van Financiën või volitatud esindaja, 
s) Austria Vabariigis: Der Bundesministe r für Finanzen või volitatud esindaja, 
t) Poola Vabariigis: Minister Fi nansów või volitatud esindaja, 
u) Portugali Vabariigis: O Ministro das Finanças või volitaud esindaja, 
v) Sloveenia Vabariigis: Minister za finance või volitatud esindaja, 
w) Slovaki Vabariigis: Minister financií või volitatud esindaja, 
 
ET 27   ET x) Soome Vabariigis: Valtiovarainministeriö /Finansministeriet või  volitatud esindaja, 
y) Rootsi Kuningriigis: Finansdepa rtementet või volitatud esindaja, 
z) Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningr iigis ja Euroopa territooriumidel, mille 
välissuhete eest vastutab Üh endkuningriik: the Commissioners of Inland Revenue või 
nende volitatud esindajad ja Gibraltari pä dev asutus, kelle Ühendkuningriik määrab 
vastavalt kokkulepetele, milles käsitletakse Gibraltari asutusi seoses Euroopa Liidu ja 
Euroopa Ühenduse dokumentide ja nendega seot ud lepingutega, millest liikmesriike ja 
Euroopa Liidu institutsioone teavitati 19. aprillil 2000, Euroopa Liidu Nõukogu 
peasekretär edastab San Marino Vabar iigile vastava dokumendi koopia ning seda 
kohaldatakse käesoleva kokkuleppe suhtes. 
 
ET 28   ET II LISA  
Seotud üksuste loetelu 
Artikli 11 kohaldamisel loetakse järgmisi üksusi “seotud ja avalik-õigusliku üksusena tegutsevateks 
või rahvusvahelise leppega tunnustatud üksusteks”: 
ÜKSUSED EUROOPA LIIDUS : 
Belgia 
– Vlaams Gewest (Flaami piirkond) 
– Région wallonne (Vallooni piirkond) 
– Région bruxelloise/Brussels Gewest (Brüsseli piirkond) 
– Communauté francaise (prantsuskeelne kogukond) 
– Vlaamse Gemeenschap (flaamikeelne kogukond) 
– Deutschsprachige Gemeinsc haft (saksakeelne kogukond)  
Hispaania 
– Xunta de Galicia (Galicia piirkondlik valitsus) 
– Junta de Andalucía (Andal uusia piirkondlik valitsus) 
– Junta de Extremadura (Extremadura piirkondlik valitsus) 
– Junta de Castilla-La Mancha (Casti lla-La Mancha piirkondlik valitsus) 
– Junta de Castilla-León (Castil la-Leóni piirkondlik valitsus) 
– Gobierno Foral de Navarra (Nav arra piirkondlik valitsus ) 
– Govern de les Illes Balears (Baleaa ri saarte piirkondlik valitsus) 
– Generalitat de Catalunya (K ataloonia piirkondlik valitsus) 
– Generalitat de Valencia (V alencia piirkondlik valitsus) 
– Diputación General de Aragón (A ragóni piirkondlik valitsus) 
– Gobierno de las Islas Ca narias (Kanaari saarte  piirkondlik valitsus) 
– Gobierno de Murcia (Murci a piirkondlik valitsus) 
– Gobierno de Madrid (Madri di piirkondlik valitsus)  
– Gobierno de la Comunidad Autónoma del País Vasco/Euzkadi (Baski autonoomse 
piirkonna valitsus) 
 
ET 29   ET – Diputación Foral de Guipúzcoa (G uipúzcoa piirkondlik valitsus) 
– Diputación Foral de Vizcaya/Bizkai a (Vizcaya piirkondlik valitsus) 
– Diputación Foral de Alava (Alava piirkondlik valitsus) 
– Ayuntamiento de Madrid (Madridi linnavolikogu) 
– Ayuntamiento de Barcelona (Barcelona linnavolikogu) 
– Cabildo Insular de Gran Canari a (Gran Canaria saare volikogu) 
– Cabildo Insular de Tenerife (Tenerife saare volikogu) 
– Instituto de Crédito Oficial (riiklik krediidiasutus) 
– Instituto Catalán de Finanzas  (Kataloonia finantsasutus) 
– Instituto Valenciano de Finan zas (Valencia finantsasutus)  
Kreeka 
– Оργανισ µός Тηλεπικοινωνιών  Ελλάδος  (riiklik telekommunikatsiooniorganisatsioon) 
– Оργανισ µός Σιδηροδρό µων Ελλάδος  (riiklik raudteeorganisatsioon) 
– ∆ηµόσια Επιχείρηση  Ηλεκτρισ µού (riiklik elektriettevõtja)  
Prantsusmaa 
– La Caisse d'amortissement de la dette so ciale (CADES) (Sotsiaa lkindlustusvõlgade 
väljaostmise fond) 
– L'Agence française de developpement (AFD) (Prantsusmaa arenguasutus) 
– Réseau Ferré de France (RFF) (Prantsusmaa raudteevõrk) 
– Caisse Nationale des Autoroutes  (CNA) (Riiklik kiirteede fond) 
– Assistance publique Hôpitaux de Paris (A PHP) (Avalik toetus Pariisi haiglatele) 
– Charbonnages de France (CDF) (Prantsusmaa söeamet) 
– Entreprise minière et chimique (EMC) (Kaevandus- ja keemiatööstusettevõtja)  
Itaalia 
– Piirkonnad 
– Provintsid  
– Kommuunid 
– Cassa Depositi e Prestiti ( hoiuste ja laenude fond)  
 
ET 30   ET Läti 
– Pašvaldības (kohalikud omavalitsused) 
Poola 
– gminy (kommuunid) 
– powiaty (piirkonnad) 
– województwa (provintsid) 
– związki gmin (kommuunide ühendused) 
– związki powiatów (piirkondade ühendused) 
– związki województw (provintside ühendused) 
– miasto sto łeczne Warszawa (pealinn Varssavi) 
– Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Roln ictwa (põllumajanduse ümberkorraldamise ja 
moderniseerimise agentuur) 
– Agencja Nieruchomo ści Rolnych (põllumajandusliku omandi agentuur)  
Portugal 
– Região Autónoma da Madeira (Madeira autonoomne piirkond) 
– Região Autónoma dos Açores (A ssooride autonoom ne piirkond) 
– Kommuunid  
Slovakkia 
– mestá a obce (kommuunid) 
– Železnice Slovenskej republi ky (Slovaki raudteeettevõte) 
– Štátny fond cestného hospodárs tva (riiklik maanteefond) 
– Slovenské elektrárne (Slovaki elektrijaamad) 
– Vodohospodárska výstavba (veemajanduse ettevõte) 
RAHVUSVAHELISED ÜKSUSED : 
– Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank 
– Euroopa Investeerimispank 
– Aasia Arengupank 
– Aafrika Arengupank 
 
ET 31   ET – Maailmapank/IBRD/IMF 
– Rahvusvaheline finantskorporatsioon 
– Ameerika Arengupank 
– Euroopa Nõukogu Sotsiaalarengufond 
– EURATOM 
– Euroopa Ühendus 
– Corporación Andina de Fomento (C AF) (Andide arengu korporatsioon) 
– Eurofima 
– Euroopa Söe- ja Teraseühendus 
– Põhjamaade Investeerimispank 
– Kariibi Arengupank  
Artikli 11 sätteid ei piira rahvusva helisi kohustusi, mille osapooled on endale võtnud seoses eespool 
nimetatud rahvusvaheliste üksustega. 
ÜKSUSED KOLMANDATES RIIKIDES : 
Üksused, mis vastavad järgmistele tingimustele: 
1. Üksust käsitletakse siseriiklike kriteeriumi de kohaselt selgelt ava lik-õigusliku üksusena; 
2. Selline avalik-õiguslik üksus on turuväline to otja, kes haldab ja rahastab toiminguid, 
pakkudes peamiselt turuväliseid kaupu ja t eenuseid, mis on mõeldud ühiskondliku hüvena 
ja mida tegelikult kontrollib valitsemissektor;  
3. See avalik-õiguslik üksu s emiteerib regulaarselt s uures koguses võlakirju;  
4. Asjaomane riik suudab tagada, et selline üksus ei kasuta brut ointressiklauslite puhul 
varajast väljaostmist.