[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 17.3.2010

KOM(2010)101 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Banaanisektori kaasnevad meetmed: peamiste banaane eksportivate AKV riikide uue kaubandusolukorraga jätkusuutliku kohanemise toetamine

Banaanid[1] on miljonite inimeste oluline elatusallikas ja paljude arenguriikide suur eksporditulu allikas[2]. Mõnele neist riikidest on banaanide tootmine eksportimiseks Euroopa Liitu oluline majandustegevus, millel on ülejäänud majandusele mitmekordistav mõju.

Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) banaane eksportivatel riikidel on olnud tavapäraselt eelispääs ELi turule. Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) muud liikmed on seadnud kahtluse alla AKV riikide soodustused ja WTO apellatsioonikogu on väljendanud oma otsustega korduvalt vastuseisu Euroopa Liidu ühise turukorralduse vastu. Viimati sätestas apellatsioonikogu detsembris 2008, et EL peab taaskehtestama tollimaksu banaanidele.

Detsembris 2009 parafeeris EL Ladina-Ameerika banaane eksportivate riikidega lepingu, milles sätestatakse ELi enamsoodustuskorra kohase banaanide tollimaksumäära vähendamise ajakava. Enamsoodustuskorra kohast tollimaksumäära vähendatakse 7–9 aasta jooksul praeguselt 176 eurolt tonni kohta 114 eurole.

AKV banaane eksportivatel riikidel on jätkuvalt tolli- ja kvoodivaba pääs ELi turule. Kuid seoses kauplemise korra muutumisega, eelkõige enamsoodustuskorra liberaliseerimisega WTO raames, väheneb AKV banaaniekspordi soodusmarginaal kiiremini kui algselt prognoositi. Selle probleemiga tuleb sobival viisil tegeleda.

Euroopa Komisjon on pühendunud AKV riikide aitamisele ELi impordikorra muutuste mõjuga kohanemisel. ELi peamine arengueesmärk on kõigi arenguriikide kaasamine mitmepoolsesse kaubandussüsteemi ja maailmamajandusse. Seepärast teeb Euroopa Komisjon ettepaneku toetada peamisi banaane eksportivaid AKV riike toimetulekul probleemidega, mis neil tekib banaanisektori kaasnevate meetmete kehtestamisega. Nimetatud meetmed kestaks ettepaneku kohaselt maksimaalselt neli aastat (2010–2013) ja nende eelarve oleks 190 miljonit eurot. Komisjon uurib koos eelarvepädevate institutsioonidega võimalust suurendada seda summat 10 miljoni euro võtta juhul, kui vastavad assigneeringud muutuvad aastaeelarve menetluses kättesaadavaks.

TAUSTTEAVE

ELi kaubanduskorraldus

Banaane eksportivatel AKV riikidel on olnud tavapäraselt eelispääs ELi turule. Alates banaanituru ühise korralduse loomisest 1993. aastal on muud üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppega (GATT) ühinenud riigid selle olukorra kahtluse alla seadnud, samuti on tehtud ka WTO vaidluste lahendamise organi kaudu.

Pärast mitut WTO vaidlust ja banaanikaubanduskorra reformimist kehtestas EL 1. jaanuaril 2006 üksnes tariifil põhineva korra, mille raames kohaldati AKV päritolu banaanide suhtes tollimaksumäära 176 eurot tonni kohta koos 775 000 tonnise tollimaksuvaba kvoodiga. Kuid enamsoodustuskorra riigid ei pidanud olukorda rahuldavaks ja WTO apellatsioonikogu väljendas oma otsustega vastuseisu Euroopa Liidu ühise turukorralduse suhtes, viimati detsembris 2008.

Nii nõuti rahvusvahelistel kaubandusläbirääkimistel ja poolelioleval vaidlusel WTOs, et EL taaskehtestaks enamsoodustuskorra tariifi praegusest tasemest (176 eurot tonni importbanaanide kohta) madalamal. Pärast pikki ja keerukaid läbirääkimisi parafeeris EL Ladina-Ameerika banaane eksportivate riikidega detsembris 2009 lepingu, milles sätestatakse ELi enamsoodustuskorra kohase banaanide tollimaksumäära vähendamise ajakava.

Selle lepinguga lahendatakse kõik pooleliolevad vaidlused WTOs ja sätestatakse, et enamsoodustuskorra tariifi vähendatakse 7–9 aasta jooksul praeguselt 176 eurolt tonni kohta 114 eurole. AKV riikidele jääb tolli- ja kvoodivaba pääs ELi turule, mida pakutakse AKV piirkondade ja ELi vaheliste majanduspartnerluslepingute osana alates jaanuarist 2008.

ELi tollitariifirežiimi muutus tähendab AKV soodusmarginaali vähendamist. Et aidata AKV banaane tarnivatel riikidel kohaneda, teeb Euroopa Komisjon ettepaneku kehtestada peamistele banaane eksportivatele AKV riikidele riigikohased kaasnevad meetmed. Nimetatud meetmed tuginevad AKV traditsiooniliste banaanitarnijate eriabisüsteemi ja eriabiraamistikuga käivitatud kohanemisprotsessidele (vt punkt 1.3).

AKV banaanikaubandus ELiga

Pärast 1999. aastat on kümne aastaga tekkinud kümme peamist banaane eksportivat AKV riiki, kellest igaüks tarnib ELile keskmiselt üle 10 000 tonni banaane aastas (I lisa). Aafrikas on nendeks riikideks Kamerun, Côte d'Ivoire ja Ghana. Kariibi mere piirkonnas on nendeks riikideks Belize, Dominica, Dominikaani Vabariik, Jamaica, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinid ning Suriname. Graafikud 1 ja 2 näitavad ELi importi neist riikidest aastatel 1999–2008.

Viimase kümne aasta jooksul on 20 muud AKV riiki mingil hetkel tarninud ELile banaane. Kuid nende mahud on olnud marginaalsed, keskmiselt alla 40 tonni riigi kohta aastas.

Graafik 1. ELi import Aafrika peamistest banaane tarnivatest riikidest, 1999–2008

[pic]

Allikas: Comext, Eurostat, 2009

Graafik 2. ELi import Kariibi mere piirkonna peamistest banaane tarnivatest riikidest, 1999–2008

[pic]

Allikas: Comext, Eurostat, 2009

Varasemad tugiprogrammid

Varem toetas EL AKV banaanisektorit, rahastades:

- eriabisüsteemi[3] aastatel 1994–1999 ja

- eriabiraamistikku[4] aastatel 1999–2008.

Mõlemad programmid toetasid banaane eksportivate traditsiooniliste AKV riikide[5] kohandumist ELi banaanituru korra muutuste ja tollitariifistike võimalike muutustega. Konkreetselt aitasid need abisaajariikidel:

- toota banaane konkurentsivõimelisemalt ja/või

- mitmekesistada majandust muudes sektorites, et vähendada oma sõltuvust banaanidest.

Tulemused olid üldjuhul positiivsed, ehkki säilivad teatavad probleemid, eriti nendes riikides, kus prioriteediks oli majanduselu mitmekesistamine[6]. Neli riiki (Cabo Verde, Grenada, Madagaskar ja Somaalia) vähendasid järk-järgult eksporti ELi ja lõpetasid selle lõpuks üldse. Kaks mittetraditsioonilist banaane tarnivat AKV riiki – Dominikaani Vabariik ja Ghana – on viimastel aastatel kasutanud eelispääsu ELi turule, et saada banaane eksportivateks riikideks, ja ei ole seega saanud toetust eriabisüsteemi ja eriabiraamistiku kaudu.

Uued BANAANISEKTORI KAASNEVAD MEETMED

Eesmärgid, abisaajad ja sekkumispiirkonnad

Et aidata kohaneda uute enamsoodustuskorra kohaste tollimaksumääradega teeb Euroopa Komisjon ettepaneku toetada banaanisektori kaasnevate meetmete kaudu kümmet AKV riiki, kes on viimase kümne aasta jooksul tarninud ELile keskmiselt üle 10 000 tonni banaane aastas: Belize’i, Kameruni, Côte d'Ivoire’i, Dominicat, Dominikaani Vabariiki, Ghanat, Jamaicat, Saint Luciat, Saint Vincenti ja Grenadiine ning Suriname’i.

Banaanisektori kaasnevad meetmed täidavad ELi ja AKV riikide koostöö eesmärke: vähendavad vaesust, edendavad jätkusuutlikku arengut ja tagavad riikide sujuva kaasamise maailmamajandusse. Nimetatud meetmed toetavad banaane eksportivate AKV riikide kohanemisprotsessi, võttes arvesse riikide poliitikat ja kohanemisstrateegiaid. Meetmed keskenduvad peamiselt kolmele eesmärgile:

1. Asjaomase sektori konkurentsivõime suurendamine. Toetada banaanieksportijate konkurentsivõime suurendamist riikides, kus tootjail on hea võimalus kohaneda pikemas perspektiivis rahvusvahelise kaubanduse arenguga.

2. Majanduse mitmekesisuse edendamine. Banaaniekspordist praegu sõltuvate piirkondade aitamine selliselt, et nad suudaksid teenida sissetulekut muul viisil, võib vähendada nende haavatavust, vaatamata sellele, kas see uus sissetulek täiendab banaaniekspordist saadavat sissetulekut või asendab selle.

3. Tegelemine kohandumise laiema mõjuga tööhõivele, haridusele ja tervishoiule, maakasutusele ja keskkonnale. Tollimaksumäärade vähendamisel on AKV riikides tõenäoliselt sotsiaalne, keskkondlik ja majanduslik mõju, eriti kui banaanitööstus jääb väiksemaks. Nende mõjudega võiksid tegeleda kohanemisstrateegiad ja ELi abi peaks saama neid toetada.

Abisaajariikide kohanemisvajadused erinevad oluliselt, sõltuvalt banaanisektori osatähtsusest nende majanduses, nende ELi-ekspordi mahust ja nende kohandumisvõimest. Täiendavate jõupingutuste korral võivad mõned riigid jääda konkurentsivõimeliseks ka vähemkaitstud turul, samal ajal kui teised võivad olla sunnitud valima muid lahendusi. Seepärast peavad meetmed olema riigikohased ja kaasatud iga riigi laiematesse põllumajandus- ja arengustrateegiatesse.

Rakendamisviisid

Riigikohased strateegiad aitavad riikidel kohaneda uue turuolukorraga ja suunavad ELi abi andmist, tagades banaanituru kaasnevate meetmete asjakohasuse ja tulemuslikkuse. Iga riik peaks koostama banaanisektori riikliku kohanemisstrateegia või, kui see on juba olemas, seda ajakohastama. Seda tuleks teha koos sidusrühmadega, kooskõlas riigi laiema keskkonna- ja tööhõivepoliitika ning arengustrateegiatega. Strateegiatesse tuleks kaasata varasemate banaanisektori abiprogrammide (kui neid on olnud) kogemused ja tulemused ning need peaksid põhinema väljavaadete täiendaval hindamisel uue kauplemise korra raames. Nimetatud riiklike kohanemisstrateegiate alusel võetakse vastu ELi mitmeaastane toetusstrateegia, mis on sidus ELi riikide toetamise programmidega. Strateegiad vaadatakse täiendavalt läbi, et otsustada, kas on vaja teostada keskkonnamõju strateegilisi hindamisi.

I lisa: ELi import peamistest ja traditsioonilistest banaane tarnivatest AKV riikidest, tonnides, 1999–2008

| 1999 |2000 |2001 |2002 |2003 |2004 |2005 |2006 |2007 |2008 |1999–2008 keskmine | | Belize |55 650 |68 558 |51 609 |38 178 |73 806 |80 292 |74 189 |73 207 |62 357 |82 146 |65 999 | | Kamerun |160 638 |204 978 |215 455 |229 913 |293 091 |260 056 |252 912 |252 702 |221 821 |279 530 |237 110 | | Cabo Verde |10 |2 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |1 | | Côte d'Ivoire |192 522 |200 163 |216 699 |210 788 |202 034 |208 948 |183 752 |221 791 |189 438 |216 583 |204 272 | | Dominica |27 583 |27 713 |17 516 |17 467 |10 472 |12 167 |12 814 |13 298 |7 291 |10 281 |15 660 | | Dominikaani Vabariik |42 217 |59 807 |85 886 |97 331 |109 434 |101 337 |144 683 |176 757 |206 362 |170 464 |119 428 | | Ghana |2 526 |2 972 |3 345 |3 201 |928 |1 788 |4 207 |22 404 |34 134 |45 951 |12 146 | | Grenada |621 |784 |591 |557 |448 |406 |0 |0 |0 |0 |341 | | Jamaica |51 635 |40 941 |42 958 |40 600 |41 775 |28 660 |11 654 |31 863 |18 371 |40 |30 850 | | Kenya |19 |10 |1 |3 |1 |0 |0 |0 |0 |1 |4 | | Madagaskar |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 | | Saint Lucia |65 532 |72 566 |34 727 |49 313 |32 520 |42 872 |28 243 |36 726 |30 456 |38 512 |43 147 | | Saint Vincent ja Grenadiinid |37 910 |42 923 |30 829 |32 520 |20 911 |23 962 |15 893 |17 239 |13 792 |8 975 |24 495 | | Suriname |39 029 |34 234 |28 720 |6 548 |0 |19 387 |35 258 |45 119 |58 788 |65 812 |33 290 | | Tansaania |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 | | Allikas: Comext, Eurostat, 2009

[1] Käesolevas teatises tähendavad „banaanid” neid banaane, millega kaubeldakse rahvusvaheliselt WTO viitenumbri CN 08030019 all. Muud banaanid, sealhulgas jahubanaanid, on põhitoiduaine, mis aitab sageli oluliselt kaasa leibkondade kindlustamisele toiduga. Euroopa turul tavaliselt tarbitav dessertbanaan (sort Cavendish) on rahvusvaheliselt enimkaubeldav puuvili.

[2] 2004. aastal pandi teatisega „Põllumajanduskaupade ahelate, sõltuvuse ja vaesuse kohta – ettepanek ELi tegevuskava kohta” (KOM(2004) 89, veebruar 2004) alus ELi uuenenud kohustustele seoses arenguriikide põllumajandustoodanguga ja sätestati koostöö strateegilised suunad.

[3] Nõukogu määrus (EÜ) nr 2686/94, 31. oktoober 1994.

[4] Nõukogu 22. aprilli 1999. aasta määrus (EÜ) nr 856/1999 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1609/1999.

[5] Belize, Kamerun, Cabo Verde, CM[pic]te d'Ivoire, Dominica, Jamaica, Madagaskgu 22. aprilli 1999. aasta määrus (EÜ) nr 856/1999 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1609/1999.

[6] Belize, Kamerun, Cabo Verde, Cōte d'Ivoire, Dominica, Jamaica, Madagaskar, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinid, Somaalia ja Suriname.

[7] Vt kahe aasta aruanne tavapärastele AKV banaanitarnijatele antava toetuse eriraamistiku kohta, KOM (2010) xxxx.