[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 16.7.2008

KOM(2008) 458 lõplik

2008/0153 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV,

eurofonde käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta

( esitanud komisjon){SEK(2008) 2263}{SEK(2008) 2264}

SELETUSKIRI

1. ÜLDISED MÄRKUSED

1985. aastal vastuvõetud eurofondide (varem „avatud investeerimisfondid“) direktiivi[1] eesmärk oli pakkuda paremaid äri- ja investeerimisvõimalusi nii fondisektorile kui ka investoritele, integreerides ELi turu investeerimisfondide jaoks. Kõnealusel direktiivil on olnud Euroopa investeerimisfondide arengus võtmeroll. Eurofondide valitsetavad varad olid 2007. aasta juunis 6 triljonit eurot. Eurofondid moodustavad 75 % ELi investeerimisfondide turust. Tänu kohustuslikele investorikaitsemeetmetele on eurofondid laialdaselt tunnustatud ka väljaspool ELi.

Hoolimata positiivsest arengust ilmnes aastate jooksul, et direktiiv oli ülemäära piirav ning ei võimaldanud fondivalitsejatel täielikult ära kasutada arenguvõimalusi. 2001. aasta muudatustega laiendati eurofondide investeerimisõigusi, ei lahendatud aga selle majandussektori tõhusust piiravaid kitsaskohti. On määratletud olulised kasutamata jäänud võimalused. Võimalik aastane kokkuhoid on hinnanguliselt mitu miljardit eurot.

Komisjoni 2005. aasta rohelise raamatuga investeerimisfondide kohta[2] algatati avalik arutelu ELi tasandil võetavate meetmete vajaduse (ja nende ulatuse) kohta. Aasta hiljem teatati valges raamatus investeerimisfondide kohta[3] muude meetmete kõrval reast kavandatud parandustest eurofondi direktiivis.

Sellel ettepanekul on kaks eesmärki. Üks on kodifitseerida pärast 1985. aastat eurofondide direktiivi tehtud jooksvad muudatused. Teine eesmärk on kanda valges raamatus esitatud meetmed üle konkreetsetesse õigusaktidesse.

2. KONSULTEERIMINE SIDUSRÜHMADE JA HUVITATUD ISIKUTEGA

2.1. Konsulteerimine sidusrühmade ja huvitatud isikutega

Eurofondide õigusraamistiku läbivaatamise käigus suhtlesid komisjoni talitused korrapäraselt sidusrühmadega. Eesmärk oli koguda fondituru eri osaliste (investorid, majandussektor ja ametiasutused) seisukohad selleks, et töötada välja lahendused, mis tõhusalt lahendaks kõigi huvitatud isikute probleemid ja vastaks nende ootustele.

Dialoogi peeti, kasutades selleks eri kanaleid, sealhulgas kaks eksperdirühma, kolm avalikku ärakuulamist, kaks seminari lihtsustatud prospekti kohta ning neli avalikku arutelu (vt tabel allpool).

Aasta | Arutelu teema | Sisu | Aeg | Vastuste tagasiside |

2004 | Varavalitsemise eksperdirühma aruanne | Investeerimisfondide valdkonna meetmete soovituslik loetelu | 6.5 – 10.9 | Avaldatud 2004. aasta novembris |

2005 | Roheline raamat | Eurofondide õigusraamistiku analüüs ja küsimustik võimalike lahenduste kohta | 12.7 – 15.11 | Avaldatud 13.2.2006 |

2006 | Turu tõhususe eksperdirühma aruanne | Soovitused tõhususe parandamise viie kavandatud meetme põhijoonte kohta | 4.7 – 20.9 | Avaldatud 16.11.2006 |

2007 | Avaldatud eelnõu | Eurofondide direktiivi uute sätete võimaliku eelnõu koostamine | 22.3 – 15.6 | Avaldatud 7.9.2007 |

2.2. Mõju hindamine

Varavalitsemise eksperdirühm tegi 2004. aastal kindlaks, et on selge vajadus tõhustada Euroopa investeerimisfondide turgu. Seejärel keskenduti valdkondade tuvastamisele, kus on vaja võtta meetmeid ELi tasandil ning nende meetmete ulatuse kindlaksmääramisele. Laiaulatuslikud arutelud kõigi sidusrühmadega aitasid kaasa võimalike lahenduste väljatöötamisele ja nende järjestamisele tähtsuse järjekorras.

Kõnealuseid lahendusi analüüsiti kahes järgus. Esimene mõjuhindamine viidi läbi 2006. aastal enne valge raamatu väljaandmist investeerimisfondide kohta. Esimese mõjuhindamise käigus määrati kindlaks valdkonnad, milles on vaja teha eurofondide direktiivis muudatusi. Teine mõjuhindamine tehti, valmistades ette seadusandlikku ettepanekut.

Mõjuhindamise käigus analüüsiti kahte tüüpi seadusandlikke muudatusi: neid, mille eesmärk on parandada olemasolevate sätete toimimist (eelkõige seoses teatamise korra, fondivalitseja tegevusloa ja lihtsustatud prospektiga) ning neid, mille eesmärk on kehtestada uued ühtse turu vabadused (luues lihtsustava raamistiku fondide ühinemiseks ning varade ühendamiseks). Kõnealuse analüüsi juhtpõhimõtted olid turu tõhusus ja investorite kaitse. Erilist tähelepanu pöörati vajadusele vähendada halduskoormust.

2.2.1. Fondivalitseja tegevusluba

Komisjon tunnustab väärtust, mida fondivalitseja tegevusluba võib pakkuda fondivalitsejatele, tõhustades Euroopa ettevõtete tegevust ja suurendades läbipaistvust kõnealuses sektoris. Mõju hindamise käigus ilmnesid siiski teatavad probleemid seoses fondivalitseja tegevusloa jõustamisega (fondivalitseja võimalus valitseda/hallata fondi, mis asub teises liikmesriigis). Komisjoni talituste intensiivse ettevalmistustöö käigus on seni selgunud:

- Ohud: On vaja eristada ärivaldkondi ja nendega seotud nõudeid, mis peaksid kuuluma fondivalitseja või fondi liikmesriigi vastutusalasse. Kui seda ei suudeta teha, võib sellega kaasneda õiguslik konflikt ning järelevalve puudulikkuse või kattumise oht, mis võib kahjustada fondi investorite huve;

- Nõuete täitmine : Probleemid nende järelevalveasutuste vahel vastutuse jagamisel, kes valitsevad lepingulisi fonde (millised on enamikud fondidest ning mis on paljude liikmesriikide ainuke fonditüüp), võivad takistada eelkõige piiriüleseid fondivalitsejaid käsitlevate nõuete tõhusat täitmist;

- Kulud : Mitu aruandlusahelat ning aruandekohustus eri järelevalveasutustele ja turutegijatele loovad ohu, et nõuete täitmisega seotud kulud ületavad tegevusloaga kaasneva loodetud kasu.

Seepärast tuleb Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komiteelt (CESR) küsida nõu, kuidas kõige paremini lahendada järelevalve ja riskide juhtimisega seotud küsimused. CESRi kutsutakse üles andma nõu, mis aitaks komisjonil töötada välja sätted, millega võimaldatakse kehtestada fondivalitseja tegevusluba tingimustel, mis oleksid kooskõlas kõrgetasemelise investorite kaitsega. Sellega seoses kutsutakse CESRi üles andma komisjonile 1. novembriks 2008 nõu struktuuri ja põhimõtete kohta, mille alusel oleks tulevikus võimalik teha eurofondide direktiivis muudatusi, et kehtestada eurofondi fondivalitseja tegevusluba. Sellele nõuandele tuginedes esitab komisjon õigeaegselt asjakohase ettepaneku, et tagada selle vastuvõtmine enne parlamendi praeguse koosseisu ametiaja lõppu.

2.2.2. Oodatud kasu

Majanduslikuks säästuks, mida loodetakse saada kavandatud meetmetega, on nii majandussektori ja investorite püsikulude kärpimine kui ka dünaamiline kasu, mis on seotud konkurentsi paranemise ja tootlikkuse suurenemisega. Otsene aastane kasu ulatub mitme miljardi euroni. Suurem paindlikkus fondide töö korraldamisel ja toimimisel ja lihtsustatud kord peaks looma uusi ettevõtlusvõimalusi ning peaks suurendama konkurentsi fondisektoris. Tänu integreeritumale investeerimisfondide turule on Euroopa investoritel võimalik valida suurema hulga parema tootlikkusega fondide vahel. Kõnealune positiivne mõju aitab pikas perspektiivis tõhustada majandust ja suurendada konkurentsivõimet ning seega saavutada Lissaboni strateegia eesmärke selles olulises sektoris.

3. LISATEAVE

3.1. Lihtsustamine

Ettepanek on osa komisjoni käimasolevast lihtsustamise programmist. See aitab täita komisjoni kohustust kodifitseerida finantsteenuste sektorit käsitlev õigustik[4]. Täpsemalt on kavandatud muudatustel kaks eesmärki: a) uute vabaduste kehtestamine selleks, et parandada eurofondide siseturu tõhusust ja integratsiooni ja b) täiustada praeguste sätete toimimist seoses eurofondide piiriülese turustamisega ning avalikustamiskohustustega.

Ühinemismenetluse ühtlustamine, mida taotletakse uute sätetega, vähendab märkimisväärselt piiriüleselt fonde ühendada soovivate fondi asutajate halduskoormust. Sellega kõrvaldatakse vajadus täita liikmesriikide eri nõudeid ja seeläbi vähendatakse oluliselt ühinemisega seotud viivitusi ja kulusid. Nii majandussektor (otseselt) kui ka investorid (kaudselt) peaksid saama kasu kõnealusest ühtlustatud menetlusest. Nii fondide ühinemise kui ka varade ühendamisega seotud soovituste eesmärk on muuta kavandatud raamistik võimalikult arusaadavaks, määratledes selgelt majandussektori ja pädevate asutuste vastavad volitused.

Olemasolevate sätete muudatuste kohta esitatakse järgmises tabelis kokkuvõte lihtsustamise peamistest mõjudest.

Teema | Praegused kohustused | Lihtsustamismeetmed | Kavandatud kasu ja selle saajad |

Teavitamise kord | Eurofond, kes soovib oma osakuid turustada teises liikmesriigis, peab sellest kavatsusest teatama kõnealuse liikmesriigi pädevatele asutustele. Sellega kaasneb mitmete dokumentide esitamine. Vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused kiidavad teise riigi eurofondi turustamise oma territooriumil heaks kahe kuu jooksul. | Teatis: sisu ühtlustatud Vastuvõttev liikmesriik: ei ole volitust küsida täiendavaid dokumente või nõuda taotluse muutmist Viivituste vähendamine (turustamine kohe pärast teatamist) Lihtsamad tõlkenõuded Elektrooniline andmeedastus | Majandussektor: rohkem ettevõtlusvõimalusi madalamad kulud Investorid: Parem valik, madalamad kulud Ühtne turg: Parem integreeritus ja tihedam konkurents |

Lihtsustatud prospekt | Kohustus esitada lihtsustatud prospekt, kus kirjeldatakse investorile investeeringut enne osakute väljastamist fondis. | Sisu ühtlustatud (muudatused lubatud ainult tõlkes) Lühike ja lihtne dokument Selge vastutus Võimalus edastada andmed elektrooniliselt | Majandussektor: madalamad kulud Investorid: parem kaitse, madalamad kulud Ühtne turg: Parem integreeritus ja konkurents |

3.2. Uuesti sõnastamine ja kehtiva õigusakti kehtetuks tunnistamine

Ettepanekus sõnastatakse ümber 1985. aasta direktiiv ja selle muudatused[5]. Ettepanekus kasutatakse „uuesti sõnastamise tehnikat” (institutsioonidevaheline kokkulepe 2002/C 77/01), mis võimaldab olemasolevates õigusaktides teha sisulisi muudatusi, kodifitseerides muud sätted, mis jäävad sisuliselt puutumata. Vananenud artiklid või nende osad on välja jäetud. Kõik muudatused on tekstis selgelt ära märgitud. Uued ja olulised muudatused eurofonde käsitlevas õigusraamistikus on selgelt märgitud.

Arvukad muudatused 1985. aasta eurofondide direktiivis on eurofondide õigusraamistiku muutnud märkimisväärselt keerulisemaks. Praegune õigustik koosneb üheksast direktiivist ning ulatub 100 leheküljeni, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas.

Kuigi käesoleva õigustikuga muutub siseturu vabaduste kasutamine eurofondidele lihtsamaks, lisandub mitu olulist kohustust eelkõige seoses investoritele avalikustatava teabe ja investeeringute tüübiga, millega eurofondid võivad tegeleda. Eurofondide õigustikuga tekivad olulised kohustused ka liikmesriikide pädevatel asutustel, eelkõige seoses tegevusloa väljastamise korraga ning eurofondide pideva järelevalvega. Seetõttu on oluline, et õigusraamistikku ajakohastatakse pidevalt ning et see on sidusrühmadele kergesti juurdepääsetav ja arusaadav. Eurofonde käsitlev ümbersõnastatud direktiiv on selles osas oluline edasiminek.

4. ÕIGUSLIK ALUS

Ettepanek põhineb asutamislepingu artikli 47 lõikel 2, mis on ühenduse nende meetmete vastuvõtmise õiguslik alus, mis on ette nähtud finantsteenuste siseturu saavutamiseks. Valitud õigusaktiks on direktiiv, kuna see on eesmärkide saavutamiseks kõige asjakohasem, pakkudes liikmesriikidele teatavat tegutsemisruumi. Kavandatud uued sätted ei ületa seatud eesmärkide saavutamiseks vajalikke piire.

Direktiiviga antakse laiendatud rakendusvolitused komisjonile kooskõlas Lamfalussy' lähenemisviisiga, mida on laiendatud eurofondide direktiivile direktiiviga 2005/1[6]. Kõnealuste rakendusvolituste ulatus on määratletud igas asjaomases artiklis. Neid kasutatakse käesolevas direktiivis sätestatud põhimõtete täpsustamiseks, et edendada ühtlustamist ja järelevalve lähendamist.

Komisjoni toetab kõnealuste rakendusvolituste rakendamisel Euroopa väärtpaberikomitee. Komisjoni vastuvõetavate meetmete suhtes kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5 ning artikli 5a lõigetes 1–4 ja artiklis 7 sätestatud regulatiivkomitee menetlust või kontrolliga regulatiivmenetlust. Meetmed töötatakse välja komisjoni poolt Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komiteele[7] antud volituste alusel.

5. MÄRKUSED ARTIKLITE KOHTA

Järgmised märkused selgitavad üksikasjalikult olulisi muudatusi, mis tehakse eurofondide direktiivi ümbersõnastamise käigus. Järgmisi artikleid ei ole oluliselt muudetud: artikli 1 lõiked 1 ja 2 ja artikli 1 lõike 3 punkt a, artikli 1 lõiked 4–7, artikli 2 lõike 1 punktid a–d, artikli 2 lõike 1 punktid g–m, artikli 2 lõike 1 punkt o, artikli 2 lõike 1 punkt p, artikli 2 lõiked 2–7, artikkel 3, artikli 5 lõige 1, artikli 5 lõiked 3–5, artiklid 6–15, artikli 16 lõiked 1–4, artikli 16 lõige 6, artikli 16 lõige 7, artiklid 17 ja 18, artikli 19 lõige 2, artikli 19 lõike 3 punkt c, artiklid 20–33, artikli 45 lõike 1 punkt a kuni lõige 4, artikli 45 lõige 2, artiklid 46–48, artikli 49 lõige 1, artikli 49 lõige 2, artikkel 50, artikli 51 lõike 2 esimese lõigu punktid a–c, artikli 51 lõike 2 teine lõik, artikkel 52, artikli 63 lõige 2, artikli 65 lõige 1, artikli 65 lõige 4, artiklid 68 ja 71, artikli 78 lõige 1, välja arvatud artikli 78 lõike 1 punkt b, artikli 78 lõike 2 punkt a välja arvatud selle teine taane, artiklid 79, 80, 82, artikli 83 lõike 1, välja arvatud artikli 83 lõike 1 punkt b, artikli 83 lõige 2, artikkel 84, välja arvatud artikli 84 punkt b, artiklid 97–99, 100, 101, artikli 102 lõiked 1–2, artikli 103 lõige 2, artiklid 104, 106, 107, 108, 109 ja II, III ja IV lisa. Selleks et parandada olulised vead direktiivi ingliskeelses versioonis ja võttes arvesse artikli 1 lõiget 3, tuleb asendada „unit trusts” mõistega „common funds” (lepinguline fond). Samuti tuleb parandada olulised vead direktiivi läti-, bulgaaria-, prantsus-, hispaania- ja itaaliakeelses versioonis.

5.1. Ühinemise uued eeskirjad

Ettepanekuga antakse eurofondidele võimalus saavutada suurem mastaabisääst, lisades eurofondide direktiivi sätted nii riigisiseste kui ka piiriüleste ühinemiste kohta. Ühinemised võivad olla eri tüüpi vastavalt erinevatele riigisisestele nõuetele ja praktikale, sealhulgas need, mis vastavad liikmesriikide ühisele õigusele (ühinemiskava/ kord).

5.1.1. Põhimõte, tegevusloa väljastamine ja nõusoleku andmine (VI peatükk 1. jagu)

Artikliga 35 nähakse ette üldpõhimõte, et kõik eurofondid (ja nende investeerimisüksused) võivad ühineda sõltumata nende õiguslikust vormist. Kõnealune uus ühinemise kord, sealhulgas investorikaitsemeetmed, hõlmavad nii piiriülest kui ka riigisisest ühinemist (viimane võib mõjutada teises liikmesriigis asuvaid investoreid).

Artiklis 36 sätestatakse põhimõte, et ühineva eurofondi (st äriühing, mis lõpetab tegevuse) pädevad asutused kiidavad ühinemise enne osakuomanikele teatamist heaks 30 päeva jooksul. Selle käigus peavad pädevad asutused hindama ühinemise võimalikku mõju nii ühineva kui ka ühendava eurofondi osakuomanikele. Ühendava eurofondi pädevaid asutusi tuleb kõnealusest otsusest teavitada. See peaks võimaldama neil kontrollida, kas ühendava eurofondi investoritele avaldatud kohustuslik teave on kooskõlas direktiiviga.

Juhul kui ühinemine hõlmab rohkem kui ühte ühinevat eurofondi ja need asuvad eri liikmesriikides, peavad kõigi ühinevate eurofondide pädevad asutused tihedas koostöös ühinemise heaks kiitma.

Artiklis 37 sätestatakse kohustus koostada kõigi ühinemises osalevate eurofondide vaheline ühinemislepingu projekt (sealhulgas minimaalsed kohustuslikud sätted).

5.1.2. Kolmandate isikute poolne kontroll, teave osakuomanikele ja osakuomanike muud õigused (VI peatükk 2. jagu)

Artiklis 38 sätestatakse, et ühineva ja ühendava eurofondi depositooriumid peaksid ühinemislepingu läbi vaatama, et kontrollida vastavust direktiivi asjaomastele sätetele ning põhikirjast tulenevatele dokumentidele. Depositooriumide roll ei ole siiski kinnitada, kas kavandatud ühinemine on investorite huvides.

Artiklis 39 sätestatakse, et sõltumatu audiitor peaks kinnitama ühinemises osalevate fondide varade ja kohustuste hindamise kriteeriumid ning vahetuskursi.

Artikliga 40 nähakse ette, et ühinev eurofond peaks esitama oma osakuomanikele asjakohast ja täpset teavet kavandatud ühinemise kohta, et osakuomanikud saaksid teha teadlikke otsuseid selle kohta, milline on kavandatud ühinemise mõju nende investeeringule. Juhul kui ühineva eurofondi pädevad asutused otsustavad, et kavandatud ühinemine võib mõjutada ühendava eurofondi osakuomanikke, peab viimane esitama samasuguse teabe oma osakuomanikele. Kõnealuses artiklis määratletakse ka ühineva ja ühendava eurofondi investoritele avaldatava teabe põhimõtted, üksikasjad töötatakse välja rakendusmeetmetes. Investorite kaitsmise eesmärgil sätestatakse, mis keeles tuleb teavitada investorit, kes asub selles liikmesriigis, kus on teatatud, et eurofond turustab oma osakuid.

Artiklis 41 kinnitatakse, et osakuomanikud peavad heakskiidu andma ainult juhul, kui liikmesriikide seadusega on see ette nähtud. Sellisel juhul on vaja kuni 75 % osakuomanike häältest.

Artikliga 42 nähakse ette, et (nii ühineva kui ka ühendava eurofondi) osakuomanikel on õigus ilma teenustasuta tagasi võtta osakuid või aktsiaid enne ühinemist alates hetkest, mil eurofond on teavitanud neid kavandatud ühinemisest.

5.1.3. Kulud ja jõustumine (VI peatükk 3. jagu)

Artikliga 43 tagatakse investorikaitse, märkides, et ühinemisega seotud kulusid ei peaks kandma ühineva või ühendava eurofondi osakuomanikud. Kõnealused kulud peaks kandma fondivalitseja või fond.

Artikliga 44 nähakse ette, et ühinemine jõustub sellest hetkest, kui varad ja/või kohustused (sõltub ühinemise meetodist) on kantud üle ning osakud on vahetatud. Selles kinnitatakse nii ühineva kui ka ühendava eurofondi depositooriumi rolli ja vastutust varade/kohustuste tegelikult ülekandmisel. Investoreid ja muid kolmandaid isikuid tuleks seejärel teavitada, et ühinemine on jõustunud. Ühinemise lõpetamine tuleb avalikustada.

5.2. Ühiseurofondi struktuuri uued eeskirjad (direktiivi VIII peatükk)

Ühiseurofondi loomise võimaluse lisamine eurofondide direktiivi pakub uusi ettevõtlusvõimalusi eurofondide juhtidele. See võimaldab neil muuta investeerimispoliitika tõhusamaks.

Ühisfondi struktuurile on iseloomulik, et investor-eurofond investeerib kõik oma varad või enamiku nendest teise eurofondi, ühiseurofondi. Artikli 53 lõike 1 kohaselt tuleb ühiseurofondi investeerida vähemalt 85 % varadest. Sellega välditakse ka, et investor-eurofond investeerib enam kui ühte (ühis)eurofondi. Ülejäänud 15 % võimaldaks investor-eurofondil hoida lisakäibekapitali. Investor-eurofond ei või omada muid varasid kui artikli 53 lõigetes 1 ja 2 nimetatud varad.

Ühiseurofond on eurofond, millel on vastavalt artikli 53 lõikele 3 vähemalt üks investor-eurofond. Selleks et vältida raskesti mõistetavaid mitmeastmelisi struktuure, ei või ühiseurofond ise olla investor-eurofond ega investeerida investor-eurofondi.

Artikli 54 lõikega 1 nähakse ette, et investor-eurofondi investeerimispoliitika peab heaks kiitma investor-eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused. Heakskiitmisel kohaldatakse VIII peatükis sätestatud tingimusi. Nõuda ei tohi täiendavate tingimuste täitmist või lisadokumente.

Artikliga 55 nõutakse, et investor-eurofond ja ühiseurofond sõlmivad juriidiliselt siduva kokkuleppe. Selline leping võimaldab investor-eurofondil täita oma ülesannet.

Juhul kui investor-eurofondil ja ühiseurofondil on eri depositooriumid[8] või audiitorid, on ühiseurofondil artiklite 56 ja 57 kohaselt kohustus sõlmida teabejagamise kokkulepe.

Artikliga 58 tagatakse, et investor-eurofondi nii prospekt kui ka investorile edastatav põhiteave sisaldavad teavet, et eurofond on kõnealuse ühiseurofondi investor-eurofond ning et seal selgitatakse sellise kahetasandilise investeeringu eripära.

Artiklis 59 sätestatakse olemasoleva eurofondi investor-eurofondiks ümberkujundamise nõuded. Selleks et kaitsta osakuomanikke, peab ümberkujundatav eurofond teavitama eelnevalt osakuomanikke. Kõigil osakuomanikel on õigus nõuda oma osakute tagasiostmist või tagasivõtmist ilma teenustasuta 30 päeva jooksul.

Vastavalt artikli 60 lõikele 2 peab investor-eurofond tegutsema investorite parimates huvides ning seetõttu peab ta ühiseurofondi tõhusalt jälgima.

Artikli 60 lõikes 3 käsitletakse retrotsessiooni korda ning selles nõutakse, et kohaldamise korral makstakse ühiseurofondilt või fondivalitsejalt mis tahes liiki saadud tasud investor-eurofondi varadesse.

Artikli 61 lõikega 2 välditakse, et ühiseurofond võtab investor-eurofondilt väljalaske- või tagasivõtmistasu.

5.3. Investori põhiteabe uued nõuded

Kõnealuste uute sätete eesmärk on lihtsustada eurofondi võimalikele investoritele antava teabe sisu ja selle edastamise tingimusi. Eesmärk on võimaldada tavainvestoril langetada teadlik investeerimisotsus. Seetõttu asendatakse direktiivis varasem kohustus esitada märkijatele lihtsustatud tasuta prospekt enne lepingu sõlmimist mõistega „investori põhiteave”. Kulude kärpimise eesmärgil soovitakse uute sätetega tagada, et investori põhiteavet saab kasutada kogu siseturul ilma muudatusteta.

5.3.1. Teatav areng avalikustamise nõuete ja reklaamiteadete valdkonnas

Artiklitega 64–70 nähakse ette nõuded, mida kohaldatakse mis tahes ajal taotluse korral investoritele edastava teabe suhtes (prospektid, aasta- ja poolaastaaruanded).

Artiklis 72 sätestatakse põhimõte, et reklaamiteates esitatav teave peaks olema tõene, selge ja mitteeksitav. See peaks olema kooskõlas eurofondide direktiiviga kehtestatud kohustusliku teabega (nt investori põhiteave).

5.3.2. Investori põhiteave (3. jagu)

Artikliga 73 kehtestatakse, et äriühinguna asutatud fond või fondivalitseja (vajaduse korral) koostab lühikese dokumendi investori põhiteabega, mis kehtib kõigis liikmesriikides. Investori põhiteabe edastamise nõuded on kehtestatud artiklis 75 (eristatakse otsemüügil ja vahendusmüügil).

Investori põhiteave peaks sisaldama kavandatud investeeringu olulisi näitajaid ning täpsustama, kus/kuidas investorid võivad saada lisateavet kavandatud investeeringu kohta ja praktilist teavet. Üksikasjalikumad nõuded (nt investori põhiteabe vorm ja sisu) võetakse vastu rakendusmeetmetega.

Selleks et tõhusalt nõustada tavainvestoreid otsustamisel, peaks investori põhiteave olema lühike ja konkreetne, see tuleks sõnastada selgelt ja arusaadavalt ning tuleks esitada arusaadavas vormis. Investori põhiteave peaks olema tõene, selge ja mitteeksitav (artikkel 74) ja seega kooskõlas prospekti asjaomaste osadega.

Artiklis 74 selgitatakse samuti, et investori põhiteave hõlmab üksnes lepingueelset teavet. Ühegi isiku suhtes ei tohiks kohaldada tsiviilvastutust ainult investori põhiteabe alusel, välja arvatud juhul, kui kõnealune teave on eksitav, vale või ei ole kooskõlas prospektiga.

5.4. Teatamist käsitlevate nõuete lihtsustamine ja täiustamine

5.4.1. Eurofondide parem juurdepääs turule

Eurofonde käsitleva praeguse direktiiviga kehtestatakse ühtsed nõuded, mille kohaselt võib üks eurofond, mis on tunnustatud ühes liikmesriigis, kus teostatakse ka järelevalvet, turustada oma osakuid mis tahes teises liikmesriigis. Enne osakute turustamise alustamist peab eurofond olema sellest teatanud. Praegune menetlus on muutunud fondi asutajatele koormavaks ja aeganõudvaks. Praegune viivitus eurofondi turustamisest teatamise ja turustamise tegeliku alguse vahel on tõsine puudus, kui võrrelda teiste tavainvestoritele suunatud finantstoodetega, mille suhtes kohaldatakse sageli leebemaid teabe- ja investorikaitsenõudeid.

Selleks et lahendada kõnealune probleem, kehtestatakse artikliga 88 uus lihtsustatud menetlus, mis põhineb järelevalveasutuste vahel toimuval teabevahetusel. Uute nõuete kohaselt esitab teises liikmesriigis oma osakuid turustada sooviv eurofond päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele teatise. Selle sisu on ühtlustatud ning selles kirjeldatakse peamiselt asjaomases liikmesriigis eurofondi osakute turustamise korda. Teatisele lisatakse mitu dokumenti (fonditingimused, investori põhiteave). Kui päritoluliikmesriigi pädev asutus on kontrollinud, kas dokumendid on täielikud, saadab see need vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele koos kinnitusega, et eurofond vastab direktiivi nõuetele. Vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused ei vaata läbi, vaidlusta ega aruta asjaolusid, mille alusel anti eurofondile tema päritoluliikmesriigis tegevusluba.

5.4.2. Vastutuse jagamine pädevate asutuste vahel

Muudatustega rõhutatakse põhimõtet, mille kohaselt ei saa vastuvõttev liikmesriik vaidlustada päritoluliikmesriigi ainuvastutust käesoleva direktiivi reguleerimisalas.

Selleks et lihtsustada otsest ja vahetut juurdepääsu teise liikmesriigi turule, toimub turustamise vastavust vastuvõtvas liikmesriigis kohaldatavatele nõuetele jooksvalt, aga alles pärast seda, kui eurofond on alustanud oma osakute turustamist vastuvõtva liikmesriigi turul. Käesoleva direktiiviga püütakse samuti parandada kohalike turustuseeskirjade läbipaistvust (liikmesriikide kohustus avaldada oma veebilehtedel kõik kohaldatavad turustuseeskirjad).

5.4.3. Parem pädevate asutuste vaheline teabevahetus ja koostöö

Teatamise uue korra edukaks toimimiseks on vajalik parem teabevahetus pädevate asutuste vahel. Seetõttu nähakse ette eurofondi käsitleva teabe ja turustusmeetmete elektrooniline edastamine. See peaks võimaldama vastuvõtva liikmesriigi ametiasutustel paremini valmistuda turustusnõuete vastavuse pidevaks kontrolliks. Eurofondidel on siiski kohustus vastuvõtva liikmesriigi ametiasutusi koheselt teavitada kõigist turustusmeetmete muudatustest. Sellega seoses võetakse mitmed üksikasjalikud nõuded vastu rakendusmeetmetega.

5.4.4. Teabe kohustusliku avaldamise meetodid vastuvõtvas liikmesriigis

Artikliga 89 kehtestatakse keelte kasutamise uus kord, mille kohaselt peab eurofond kohalikku keelde tõlkima üksnes investori põhiteabe. Eurofond ise otsustab, kas muu kohustuslikult avalikustatav teave tõlgitakse vastuvõtva liikmesriigi või rahvusvahelises rahanduses üldkasutatavasse keelde. Investorid on teadlikud, mis keeltes on kättesaadavad prospekt ning aasta- ja poolaastaaruanded, kuna see määratakse kindlaks investori põhiteabes. Muude dokumentide kui investori põhiteabe tõlkimine (üksnes eurofondi vastutusel) vastuvõtva liikmesriigi keelde on seega turupõhine otsus (kooskõlas prospekti direktiivi keelte kasutamise korraga).

5.5. Järelevalvealast koostööd tugevdavad nõuded

Käesoleva ettepanekuga kehtestatavate sätete edukas rakendamine ei ohusta direktiiviga tagatavat kõrgel tasemel investorikaitset. Seetõttu on kavandatud muudatusi täiendatud meetmetega, mis toetavad olemasolevaid järelevalvealase koostöö mehhanisme ning pakuvad järelevalveasutustele lisavahendeid oma ülesannete tõhusaks täitmiseks. Kõnealused meetmed on suures osas võetud üle muudest juba jõustunud finantsteenuste direktiividest.

ê 85/611/EMÜ (kohandatud)

2008/0153 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV .../…/EÜ,

[…],

avatud investeerimisfonde (UCITS) eurofonde käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 57 lõiget 2 ja √ 47 lõiget 2 ∏,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[9]

ning arvestades järgmist:

ò uus

(1) Nõukogu 20. detsembri 1985. aasta direktiivi 85/611/EMÜ avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta[10] on korduvalt oluliselt muudetud[11]. Kuna direktiivi tuleb täiendavalt muuta, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada.

(2) Direktiiviga 85/611/EMÜ on olulisel määral aidatud kaasa Euroopa investeerimisfondide arengule ja edule. Kuid hoolimata pärast selle vastuvõtmist ja eelkõige 2001. aastal tehtud parandustest on saanud selgeks, et eurofondide õigusraamistikku tuleb muuta, et kohandada seda 21. sajandi finantsturgudega. Komisjoni 2005. aasta rohelise raamatuga investeerimisfondide kohta[12] käivitati avalik arutelu, kuidas tuleks direktiivi kohandada, et see vastaks nendele uutele väljakutsetele. Intensiivsete konsultatsioonide tulemusena jõuti üldiselt üksmeelsele järeldusele, et vaja on olulisi muudatusi.

ê 85/611 põhjendus 1 (kohandatud)

ning arvestades, et: liikmesriikide avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevad seadused on riigiti märgatavalt erinevad, eriti selliste fondide suhtes kehtestatud kohustuste ja järelevalve osas. Need erinevused kahjustavad fondide konkurentsitingimusi ega taga osakuomanikele võrdväärset kaitset;

ê 85/611/EMÜ põhjendused 2 ja 3 (kohandatud)

(3) Avatud investeerimisfonde Eurofonde reguleerivad siseriiklikud seadused tuleks kooskõlastada, et eesmärgiga ühtlustada lähendada selliste fondide konkurentsitingimusi ühenduse tasandil, kusjuures samal ajal tuleks tagada osakuomanikele tõhusam ja ühtsem kaitse. Selline kooskõlastamine võimaldab ühes liikmesriigis paikneval avatud investeerimisfondil (UCITS) oma osakuid teistes liikmesriikides hõlpsamini turustada; nende eesmärkide saavutamine hõlbustab eurofondide avatud investeerimisfondide (UCITS) osakute vaba ringlemise √ liikumise ∏ piirangute kõrvaldamist ühenduses. ning selline kooskõlastamine aitab luua Euroopa kapitaliturgu;

ê 85/611/EMÜ põhjendus 4 (kohandatud)

(4) Võttes arvesse neid kõnealuseid eesmärke, silmas pidades on soovitav liikmesriikides asutatud eurofondidele √ ette näha ∏ kehtestada ühised tegevusloa andmise, nende järelevalve, struktuuri ja äritegevuse põhinõuded reeglid reguleerimaks avatud investeerimisfondidele (UCITS) ning teave infot, mida need fondid peavad avaldama.

ê 85/611/EMÜ põhjendus 5 (kohandatud)

selliste ühiste reeglite kehtestamine on liikmesriikides paiknevaile avatud investeerimisfondidele (UCITS) piisav tagatis, mis võimaldab neil, kapitali liikumist reguleerivate sätete alusel, oma osakuid turustada teistes liikmesriikides, ilma et need teised liikmesriigid saaksid osakuid turustavaile fondidele või nende osakutele kohaldada mis tahes muid sätteid kui neid, mis neis riikides, kus osakuid turustatakse, kuuluvad käesoleva direktiiviga reguleeritavasse valdkonda; kui ühes liikmesriigis asuv avatud investeerimisfond (UCITS) turustab oma osakuid mõnes teises liikmesriigis, peab ta sellest hoolimata tegema kõik vajaliku kindlustamaks, et selles liikmesriigis, kus osakuid turustatakse, saavad osakuomanikud oma finantsõigusi hõlpsasti kasutada ning on varustatud vajaliku infoga;

ê 85/611/EMÜ põhjendus 6 (kohandatud) ja 2001/108/EÜ põhjendusl 2 (kohandatud)

(5) Liikmesriikide seaduste kooskõlastamine peaks algul piirduma mitte kinniste fondide, vaid eurofondidega avatud tüüpi investeerimisfondidega (UCITS), mis pakuvad oma osakuid avalikuks müügiks ühenduses.ja mille ainus eesmärk on investeerimine vabalt kaubeldavatesse väärtpabereisse (mis olemuselt on väärtpaberibörsil ametlikult noteeritud või samasugusel reguleeritud turul kauplemiseks lubatud vabalt kaubeldavad väärtpaberid); käesolevas direktiivis hõlmamata avatud investeerimisfondide (UCITS) tegevuse reguleerimine tekitab mitmesuguseid probleeme, mida tuleb lahendada muude sätete abil ning seetõttu jääb selliseid fonde puudutav kooskõlastamine hilisemale etapile; kuni sellise kooskõlastamiseni võib iga liikmesriik muu hulgas ette näha avatud investeerimisfondide (UCITS) liigid, mis oma investeerimis- ja laenupoliitika tõttu jäävad käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja, ning sätestada niisugused erireeglid, mille alusel selliste avatud investeerimisfondide (UCITS) äritegevust selle riigi territooriumil korraldatakse; Turusuundumusi silmas pidades On soovitatav, et eurofondidel avatud investeerimisfondidel (UCITS) √ lubataks vastavalt oma investeerimiseesmärgile ∏ laiendada, et võimaldada neil investeerida lisaks vabalt võõrandatavatele kaubeldavate väärtpaberitele kõrval investeerida ka muudesse piisavalt likviidsetesse finantsinstrumentidesse. Finantsinstrumendid, millesse eurofondid võivad oma investeerimisportfelli vara paigutada, peaksid olema loetletud käesolevas direktiivis. Portfelli investeeringute valimine indeksi abil on üks portfelli valitsemise meetod. valitsemistoimingutest.

ê 2001/107/EÜ põhjendus 3 (kohandatud)

(6) Fondivalitsejale päritoluliikmesriigis antud tegevusluba peaks tagama investorite kaitse ja fondvalitsejate maksevõime, et toetada finantssüsteemi stabiilsust. Vastuvõetud lähenemisviisi kohaselt on eesmärk põhiline ühtlustamine, mis on vajalik ja piisav, et kindlustada tegevuslubade ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvesüsteemide vastastikune tunnustamine, mistõttu on võimalik välja anda üksainus kõikjal Euroopa Liidus kehtiv tegevusluba ja rakendada päritoluliikmesriigi järelevalve põhimõtet. Asjakohane kohaldada sellist ühtlustatuse taset, mis on vajalik ja piisav selleks, et tagada tegevuslubade andmise ja usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve süsteemide vastastikune tunnustamine, mistõttu on võimalik anda välja üksainus, Ö ühenduse Õ kõigis osades tunnustatud tegevusluba ja rakendada päritoluliikmesriigi poolset järelevalvet.

ê 2001/107/EÜ põhjendus 4

(7) Investorite kaitseks on tarvis tagada iga fondivalitseja sisekontroll eelkõige kahe juhtisiku juhi ning nõuetekohaste sisekontrollisüsteemide mehhanismide kaudu.

ê 2001/107/EÜ põhjendus 5 (kohandatud)

(8) Selleks et tagada fondivalitseja võime suutlikkus täita oma tegevusest tulenevaid kohustusi ning seeläbi tagada tema stabiilsus, on tarvis algkapitali ning täiendavaid omavahendeid. Selleks et võtta Võtmaks arvesse √ ühenduse ∏ Euroopa Liidu ja teiste rahvusvaheliste turgude suundumusi eelkõige seoses tegevusriskiga seotud kapitalikuludega, tuleb √ tuleks ∏ nimetatud kõnealused nõuded, sealhulgas tagatiste kasutamine, kolme aasta jooksul läbi vaadata.

ê 2001/107/EÜ põhjendus 6 (kohandatud)

(9) Vastastikusest tunnustamisest √ Päritoluliikmesriigi järelevalve põhimõtetest ∏ tulenevalt tuleks päritoluliikmesriigis tegevusloa saanud fondivalitsejatel lubada osutada kogu √ ühenduses ∏ Euroopa Liidus tegevusloas märgitud teenuseid, asutades filiaale või kasutades teenuste osutamise vabadust. Lepinguliste fondide ja usaldusühingu vormis asutatud fondide eurofondide ( unit trust ) fonditingimuste heakskiitmine kuulub fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevusse.

ê 2001/107/EÜ põhjendus 7

(10) Seoses ühisportfelli valitsemisega haldamisega (eurofondide usaldusühingu vormis asutatud fondide (unit trust)/lepinguliste fondide ja äriühinguna asutatud fondide investeerimisühingute valitsemisega) peaks fondivalitsejale päritoluliikmesriigis antud tegevusluba võimaldama tal vastuvõtvates liikmesriikides teha järgmisi toiminguid: levitada päritoluliikmesriigis tema valitsetavate usaldusühingu vormis asutatud fondide eurofondide (unit trust)/lepinguliste fondide osakuid; levitada tema valitsetavate ühtlustatud äriühinguna asutatud fondide investeerimisühingute aktsiaid; täita kõiki muid ühisportfelli valitsemisega seotud funktsioone ja ülesandeid; valitseda muus liikmesriigis peale tema kui päritoluliikmesriigis asutatud investeerimisühingute äriühinguna asutatud fondide vara; täita muus liikmesriigis peale tema kui päritoluliikmesriigis asutatud fondivalitsejate nimel volituse alusel ühisportfelli valitsemisega haldamisega seotud ülesandeid.

ê 2001/107/EÜ põhjendus 8 (kohandatud)

(11) Vastastikuse tunnustamise ja Päritoluliikmesriigi järelevalve põhimõtetega nähakse näevad ette, et liikmesriikide pädevad asutused ei tohi anda tegevusluba või peavad selle tühistama kehtetuks tunnistama, kui sellised tegurid nagu tegevuskavade sisu, fondi geograafiline paiknemine või reaalne tegevus näitavad selgelt, et fondivalitseja on teinud valiku ühe liikmesriigi õigussüsteemi kasuks selleks, et hoida kõrvale rangematest nõuetest normidest, mis kehtivad teises liikmesriigis, mille territooriumil ta peamiselt kavatseb tegutseda või tegutseb. Käesoleva direktiivi kohaldamisel tuleks peaks fondivalitsejale saama anda tegevuslubaoa liikmesriigis, kus on tema registrijärgne asukoht. Vastavalt päritoluliikmesriigi järelevalve põhimõttele peaks nimetatud kõnealune fondivalitseja loodud usaldusühingu vormis asutatud fondile eurofondide / lepinguliste fondide fonditingimuste ja depoopanga depositooriumi valiku heakskiitmise pädevus olema üksnes liikmesriigil, kus on fondivalitseja registrijärgne asukoht. Selleks et vältidamaks tegevuse kandumist nõrgema järelevalvega piirkondadesse ning et tugevdada tugevdamaks usaldust päritoluliikmesriigi ametiasutuste järelevalve tõhususe suhtes vastu, tuleks eurofondile tegevusloa andmisel nõuda, et õiguslikult ei takistataks tema osakute turustamist päritoluliikmesriigis. See ei takista eurofondi pärast tegevusloa saamist vabalt valimast, millistes liikmesriikides ta vastavalt käesoleva direktiivi kohaselt oma osakuid turustab.

ê 2001/107/EÜ põhjendus 9 (kohandatud)

(12) Direktiivi 85/611/EMÜ kohaselt on √ Seoses ∏ fondivalitsejate tegevuse ulatusega valdkond piiratud üksnes avatud investeerimisfondide (unit trust)/lepinguliste fondide ja investeerimisühingute valitsemisega (ühisportfelli haldamine). √ ja selleks et ∏ Et võtta arvesse viimase aja suundumusi liikmesriikide siseriiklikes õigusakteides ning võimaldada fondivalitsejatel saada olulist kokkuhoidu mastaabisäästu arvelt, on soovitatav nimetatud piirang üle vaadata. Seepärast on soovitatav lubada nimetatud kõnealustel fondivalitsejatel hallata valitseda ka investeerimis väärtpaberiportfelle kliendipõhiselt (individuaalväärtpaberiportfellide valitsemine haldamine), sealhulgas pensionifondid, ning teha teatavaid põhitegevusalaga seotud kõrvaltoiminguid. Fondivalitseja tegevuse ulatus ala selline laiendamine ei vähenda mõjuta kõnealuste fondivalitsejate stabiilsust. Siiski tuleb ette näha erieeskirjad erisätted huvide konflikti vältimiseks juhtudel, mil fondivalitsejatel on tegevusluba nii fondi ühis- kui ka individuaalväärtpaberiportfelli valitsemiseks haldamiseks.

ê 2001/107/EÜ põhjendus 10 (kohandatud)

(13) √ Väärtpaberiportfelli ∏ valitsemine haldamine on kui investeerimisteenus, on juba mida reguleerib hõlmab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ[13]. nõukogu 10. mai 1993. aasta direktiiviga 93/22/EMÜ väärtpaberiturul pakutavate investeerimisteenuste kohta[14]. Selleks et tagada kõnealuses nimetatud valdkonnas ühtne reguleeriv raamistik, on soovitav kohaldada fondivalitsejate suhtes, kes on saanud tegevusloa ka nimetatud teenuse osutamiseks, käesolevas direktiivis sätestatud tegutsemisnõudeid.

ê 2001/107/EÜ põhjendus 11

(14) Üldjuhul võib päritoluliikmesriik kehtestada käesolevas direktiivis sätestatutest rangemad nõuded eeskirjad, eelkõige seoses tegevusloa andmise tingimuste, usaldatavusnormatiivide täitmise nõuete ning aruandluse ja täieliku prospektiga kohta.

ê 2001/107/EÜ põhjendus 12 (kohandatud)

(15) Soovitatav on ette näha nõuded, millega määratakse kindlaks eeskirjad eeltingimused,te kohta, mille alusel fondivalitseja võib volituste alusel konkreetsed ülesanded ja funktsioonid tegevused edasi anda delegeerida kolmandatele isikutele, et muuta suurendada oma majandustegevuse tõhusamaks ust. Tegevusloa vastastikuse tunnustamise ning Päritoluriigi järelevalve põhimõtete nõuetekohase toimimise tagamiseks peaksid taolist edasiandmist delegeerimist lubavad liikmesriigid tagama, et nendelt tegevusloa saanud fondivalitseja ei annaks delegeeriks kõiki oma ülesandeid edasi ühele või mitmele kolmandale isikule, muutudes ise fiktiivseks äriühinguks, ning et volitused ei takistaks tõhusat järelevalvet fondivalitseja üle. Asjaolu, et fondivalitseja on oma ülesanded edasi andnud delegeerinud, ei tohiks siiski mingil juhul mõjutada fondivalitseja ja depositooriumi depoopanga vastutust osakuomanike ja pädevate asutuste ees.

ê 2001/107/EÜ põhjendus 13

(16) Selleks et kaitsta osakuomanike huve ide kaitsmiseks ning tagada ühtlustatud ühisinvesteerimisettevõtjate investeerimisfondide turul võrdsed tingimused ne mänguruum, tagamiseks peab investeerimisühingutel äriühinguna asutatud fondidel olema algkapital. Investeerimisühingud Äriühinguna asutatud fondidel, kes on määranud fondivalitseja, on siiski kaetud fondivalitseja täiendavate omavahendite kate.

ê 2001/107/EÜ põhjendus 14 (kohandatud)

(17) Tunnustatud Tegevusloa saanud investeerimisühingud äriühinguna asutatud fondid peavad alati täitma artiklite √ 13 ja 14 ∏ 5g ja 5h nõudeid, kas artikli √ 27 ∏ 13b kohaselt otse või kaudselt, sest kui tegevusloa saanud tunnustatud äriühinguna asutatud fond otsustab määrata fondivalitseja, peab sellel fondivalitsejal olema direktiivile kohane vastav tegevusluba ning seega peab ta vastama artiklites √ 13 ja 14 sätestatule. ∏ 5g ja 5h.

ò uus

(18) Hoolimata vajadusest konsolideerida eurofonde, on eurofondide ühinemine seotud ühenduses paljude õigus- ja haldusprobleemidega. Seetõttu tuleb siseturu paremaks toimimiseks kehtestada ühenduse sätted, millega lihtsustatakse eurofondide (ja nende investeerimisüksuste) ühinemist. Kuigi teatavad liikmesriigid on andnud ühinemisloa üksnes lepingulistele fondidele, peaksid kõigi liikmesriikide õigusaktid lubama ja tunnustama igat tüüpi fondide ühinemist (lepingulised, korporatiivsed ja usaldusühingu vormis asutatud fondid). Käesolevas direktiivis käsitletakse neid ühinemismeetodeid, mis on liikmesriikides kõige enam levinud. Sellega ei välistata, et eurofondid kasutavad muid meetodeid riigisiseselt või piiriüleselt. Nende meetodite suhtes kohaldatakse siiski jätkuvalt liikmesriigi õiguse asjaomaseid sätteid.

(19) Selleks et kaitsta investorite huve, peaksid liikmesriigid nõudma, et eurofondide taotletud riigisisesele või piiriülesele ühinemisele peavad loa andma liikmesriikide pädevad asutused. Piiriüleste ühinemiste puhul peaks ühinemise heaks kiitma tegevuse lõpetava (ühinev eurofond) eurofondi päritoluliikmesriigi pädev asutus, et tagada selliste osakuomanike huvide nõuetekohane kaitse, kes tegelikult vahetavad fondi. Juhul kui ühinemine hõlmab rohkem kui ühte ühinevat eurofondi ja need asuvad eri liikmesriikides, peavad kõigi ühinevate eurofondide pädevad asutused tihedas koostöös ühinemise heaks kiitma. Kuna ka pärast ühinemist edasi tegutseva eurofondi (ühendav eurofond) osakuomanike huve tuleb asjakohaselt kaitsta, peaksid ühineva eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused neid piiriülese heakskiitmise juures arvesse võtma.

(20) Ühinemisel tuleb tagada täiendav kolmandate isikute poolne kontroll. Iga ühinemises osaleva eurofondi depositoorium peaks kinnitama ühinemislepingu projekti vastavust käesoleva direktiivi ja eurofondide fonditingimuste asjaomastele sätetele. Sõltumatu audiitor peaks koostama aruande kõigi ühinemises osalevate eurofondide kohta, kinnitades kõnealuste eurofondide varade ja kohustuste hindamismeetodid ja vahetuskursi arvutusmeetodid, mida kõnealuste eurofondide juhtkonnad ja/või haldusüksused ühinemislepingu projektis on kasutanud. Selleks et piirata piiriülese ühinemise kulusid, peaks olema lubatud koostada kõigi ühinevate eurofondide kohta ühine aruanne ning seda peaks saama teha ühineva ja/või ühendava eurofondi kutseline audiitor. Investori kaitsmise eesmärgil peaks osakuomanikel olema võimalik saada kõnealuse aruande koopia tasuta.

(21) Eriti oluline on , et osakuomanikke teavitatakse kavandatud ühinemisest asjakohaselt ning et nende huvid on piisavalt kaitstud. Kuigi ühinemine mõjutab kõige enam ühineva eurofondi osakuomanikke, tuleb tagada ka ühendava eurofondi osakuomanike huvide kaitse juhul, kui kavandatud ühinemine võiks oluliselt mõjutada nende investeeringut.

(22) Käesoleva direktiivi sätetega, mis käsitlevad ühinemist, ei piirata õigusaktide (eelkõige nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus)[15]) rakendamist seoses kontrolli kehtestamisega ettevõtjate koondumiste üle, .

ê 85/611/EMÜ põhjendus 7 (kohandatud)

(23) Selliste osakute vaba turustamine, mille mis on välja lasknud lastud eurofondid avatud investeerimisfondide poolt, kellel on lubatud investeerida 100 % oma varast ühe ja sama emitendi (riigi, kohalike omavalitsusüksuste ametivõimude jne) välja lastud vabalt kaubeldavatesse võõrandatavatesse väärtpaberitesse, ei tarvitse otse või kaudselt avaldada segavat mõju kapitalituru toimimisele või liikmesriikide finantseerimisele. ega tarvitse luua seda laadi majandusolukordi, mille kujunemist asutamislepingu artikli 68 lõikega 3 püütakse takistada;

ê 85/611/EMÜ põhjendus 8 (kohandatud)

tuleb silmas pidada eriolukorda Kreeka Vabariigi ja Portugali Vabariigi finantsturgudel ja võimaldada neile riikidele lisaaega käesoleva direktiivi rakendamiseks,

ê 2001/108/EÜ põhjendus 3

(24) Käeolevas direktiivis esitatud vabalt kaubeldavate võõrandatavate väärtpaberite määratlus kehtib üksnes käesoleva direktiivi kohaldamisel ega mõjuta mingil viisil siseriiklikes õigusaktides muudel eesmärkidel, näiteks maksustamiseks kasutatavaid erinevaid määratlusi. Seetõttu ei hõlma käesolev määratlus niisuguste selliste ühingute poolt nagu elamuhoiupangad elamuühistud ning tööstusseltsid ja vastastikuse abistamise seltsid („ industrial and provident societies ”) väljalastud aktsiaid osasid ega muid nendega võrdväärseid väärtpabereid, mille omandiõigust ei saa tegelikult üle kanda, välja arvatud juhul, kui nende emitent need tagasi ostab.

ê 2001/108/EÜ põhjendus 4

(25) Rahaturuinstrumendid tideks on need vabalt kaubeldavad võõrandatavad instrumendid, millega tavajuhul ei kaubelda reguleeritud turgudel, vaid rahaturgudel, näiteks riigi ja kohalike omavalitsusüksuste võlakirjad, hoiusesertifikaadid, kommertspaberid, keskmise tähtajaga võlaväärtpaberid ja pangaaktseptid.

ê 2001/108/EÜ põhjendus 5

(26) On asjakohane tagada, et käesolevas direktiivis kasutatav reguleeritud turu mõiste on kooskõlas direktiivi 2004/39/EÜ väärtpaberiturul pakutavaid investeerimisteenuseid käsitleva nõukogu 10. mai 1993. aasta direktiivi 93/22/EMÜ5[16] määratlusega.

ê 2001/108/EÜ põhjendus 6

(27) Soovitav on lubada eurofondil investeerida oma vara eurofondide ja/või teiste avatud investeerimisfondide osakutesse, kes investeerivad ka käesolevas direktiivis nimetatud likviidsetesse finantsvaradesse ning tegutsevad riski hajutamise põhimõttel. Vaja on, et eEurofondide ja teiste investeerimisfondide ühisinvesteerimisettevõtjad, suhtes, millesse eurofond investeerib, tuleb kohaldada oleksid tõhusat järelevalvet all.

ê 2001/108/EÜ põhjendus 7

(28) Tuleks laiendada oodustada tuleks avatud investeerimisfondi (UCITS) eurofondi avaramaid võimalusi investeerida avatud investeerimisfondidesse (UCITS) eurofondi ja teistesse investeerimisfondidesse ühisinvesteerimisettevõtjatesse. Seepärast on hädavajalik tagada, et nimetatud kõnealune investeerimistegevus ei vähendaks investorite kaitset. Seoses eurofondide suurema paremate võimalustega investeerida teiste eurofondide ja/või ühisinvesteerimisettevõtjate investeerimisfondide osakutesse, tuleb on vaja ette näha koguseliste piirmäärade, teabe avalikustamise ning kaskaadiefekti vältimise teatavad eeskirjad nõudedkohta.

ê 2001/108/EÜ põhjendusl 8 (kohandatud)

(29) Selleks et võtta Võtmaks arvesse turusuundumusi ning pidadades silmas majandus- ja rahaliidu väljakujundamist, on soovitatav lubada eurofondidel investeerida pangahoiustesse. Hoiustesse tehtud investeeringute nõuetekohase likviidsuse tagamiseks peavad need hoiused olema nõudmisel lõpetatavad või katkestatavad tagastatavad või väljavõetavad. Hoiustamisel krediidiasutusse, mille registrijärgne asukoht on √ kolmandas riigis ∏ mitteliikmesriigis, peavad selle krediidiasutuse suhtes kehtima ühenduse õigusaktides sätestatutega samavõrdväärsed usaldatavusnormatiivid.

ê 2001/108/EÜ põhjendus 9

(30) Lisaks juhule, kus eurofond vastavalt oma fonditingimustele või põhikirjale investeerib pangahoiustesse, võib olla tarvis lubada kõigil eurofondidel omada lisakäibekapitali, näiteks nõudehoiuseid. Nimetatud lisakäibekapital võib olla põhjendatud näiteks järgmistel juhtudel: jooksvate või erakorraliste maksete tasumiseks; müügi korral ajavahemikuks, mis on vajalik reinvesteerimiseks vabalt võõrandatavatesse kaubeldavatesse väärtpaberitesse, rahaturuinstrumentidesse ja/või teistesse käesolevas direktiivis sätestatud finantspõhivaradesse; ajavahemikuks, mis on tingimata vajalik juhul, kui ebasoodsate turutingimuste tõttu tuleb peatada investeerimine vabalt võõrandatavatesse kaubeldavatesse väärtpaberitesse, rahaturuinstrumentidesse ja teistesse finantspõhivaradesse.

ê 2001/108/EÜ põhjendus 10

(31) Usaldatavusnormatiivide täitmise kaalutlustel tuleb on vaja vältida eurofondi avatud investeerimisfondi (UCITS) liigset, vastaspoole riski põhjustavat keskendumist investeeringutele ühte üksusesse või samasse konsolideerimisgruppi kontserni kuuluvatesse üksustesse.

ê 2001/108/EÜ põhjendus 11

(32) Eurofondidel tuleks selgesõnaliselt lubada üldise investeerimispoliitika ja/või riskide maandamise eesmärgil lubada investeerida tuletisinstrumentidesse, et saavutada emissiooniprospektis märgitud sedastatud finantseesmärgid ke või riskiprofiili. Investorite kaitse tagamiseks on vaja piirata tuletisinstrumentidega seotud maksimaalset võimalikku riski nii, et see ei ületaks eurofondi kogu portfelli puhasväärtust. Selleks et tagada tuletistehingutest tulenevate riskide ja kohustuste pidev teadvustamine ning kontrollida investeerimispiirangutest kinnipidamist, tuleb on tarvis riske ja kohustusi pidevalt mõõta ning jälgida. Selleks et tagada investorite kaitse avalikustamise abil, peaksid eurofondid avaldama ka oma tuletistehingutega seotud strateegia, meetodid ja investeerimispiirangud.

ê 2001/108/EÜ põhjendus 12 (kohandatud)

(33) Börsiväliste tuletisinstrumentide puhul tuleks kehtestada vastaspoolte ja instrumentide kõlblikkuse, likviidsuse ning positsiooni pideva hindamise lisanõuded. Nimetatud lisanõuete eesmärk on tagada investorite kaitse piisav tase, mis on peaaegu samaväärne lähedane kaitsega tasemega, mis on tagatud reguleeritud turul kaubeldava tuletisinstrumendi omandajale.

ê 2001/108/EÜ põhjendus 13

(34) Tehinguid tuletisinstrumentidega ei tohi ühelgi juhul kasutada käesolevas direktiivis sätestatud põhimõtetest ja eeskirjadest kõrvalehoidmiseks. Börsiväliste tuletisinstrumentide suhtes puhul tuleks kohaldada riski hajutamise lisanõudeid eeskirju riskide puhul jaoks, mis tulenevad ühest vastaspoolest või vastaspoolte rühmast.

ê 2001/108/EÜ põhjendus 14

(35) Mõningad peamiselt aktsiatesse ja/või võlakirjadesse investeerivate ühisinvesteerimisettevõtjate investeerimisfondide portfellihaldusvalitsemismeetodid põhinevad aktsiaindeksite ja/või võlakirjaindeksite järgimisel. Soovitav on lubada eurofondidel järgida tuntud ja tunnustatud aktsiaindekseid ja/või võlakirjaindekseid. Seepärast võib olla tarvis kehtestada paindlikumad riski hajutamise eeskirjad eurofondide suhtes, kes sel eesmärgil aktsiatesse ja/või võlakirjadesse investeerivad.

ê 2001/108/EÜ põhjendus 15

(36) Käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvaid investeerimisfonde ühisinvesteerimisettevõtjaid ei tohiks kasutada muul eesmärgil kui käesolevas direktiivis sätestatud eeskirjade kohaselt avalikkuselt saadud kapitali ühiseks investeerimiseks. Käesolevas direktiivis käsitletud juhtudel võib eurofondil olla tütarettevõtjaid üksnes juhul, kui need on vajalikud teatavate samuti käesolevas direktiivis käsitletud toimingute tõhusaks teostamiseks kõnealuse asjaomase eurofondi nimel. Vaja on tagada eurofondide tõhus järelevalve. Seepärast tuleks eurofondil avatud investeerimisfondil (UCITS) lubada kolmandas riigis tütarettevõtjat asutada üksnes käesolevas direktiivis sätestatud juhtudel ja tingimustel. Üldine kohustus tegutseda üksnes osakuomanike huvides ning eelkõige suurendada kulutasuvust, tulemuslikkust ei õigusta ühelgi juhul eurofondi avatud investeerimisfondi (UCITS) selliseid meetmeid, mis võivad takistada takistavad pädevatel asutustel tõhusat järelevalvet teostamist.

ê 88/220/EMÜ põhjendused 4 ja 5 (kohandatud)

(37) √ Direktiivi 85/611/EMÜ algversioon hõlmas erandit piirangust eurofondi nende varade osakaalu kohta, mida ta võib investeerida sama emitendi vabalt kaubeldavatesse võõrandatavatesse väärtpaberitesse ning mida kohaldati ∏ liikmesriigi poolt välja lastud või garanteeritud võlakirjade suhtes. puhul tehakse direktiivi 85/611/EMÜ artikli 22 lõikega 3 erand kõnealuse artikli lõigetest 1 ja 2 √Käesoleva Kõnealuse erandiga lubatakse ∏ lubades eurofondidel avatud investeerimisfondidel investeerida sellistesse võlakirjadesse kuni 35 % oma varadest. Samalaadne, kuid piiratum erand on põhjendatud erasektori võlakirjade puhul, mis isegi riigigarantii puudumisel annavad investorile erigarantiid nende suhtes kohaldatavate erinõuete eeskirjade kohaselt. Seetõttu on vaja kõnealust erandit laiendada ka kõikidele ühiselt kindlaksmääratud kriteeriumidele vastavatele võlakirjadele, pannes liikmesriikidele kohustuse koostada loetelu võlakirjadest, mille osas nad kavatsevad vajaduse korral erandit lubada. ning näha ette teiste liikmesriikide teavitamise kord, mis on samasugune, nagu on sätestatud direktiivi 85/611/EMÜ artiklis 20,

ò uus

(38) Mitmed liikmesriigid on kehtestanud sätted, mis võimaldavad mitte-eurofondidel ühendada oma varad nn ühisfondi. Selleks et võimaldada eurofondidel kõnealuste struktuuride kasutamist, tuleb teha investor-eurofondide suhtes, kes soovivad ühendada oma varad ühiseurofondis, erand keelust investeerida ühte investeerimisfondi üle 10 % või olenevalt olukorrast 20 %. Kõnealune erand on õigustatud, kui investor-eurofond investeerib kõik või peaaegu kõik oma varad selle ühiseurofondi hajutatud investeeringutega portfelli, mille suhtes kohaldatakse eurofondide investeeringute hajutamise nõudeid.

(39) Selleks et lihtsustada siseturu tõhusat toimimist ning tagada investorite võrdne kaitse kogu ühenduses, tuleks lubada nii selliseid struktuure, kus ühiseurofond ja investor-eurofond on asutatud samas liikmesriigis, kui ka selliseid, kus nad on asutatud eri liikmesriikides. Selleks et tagada, et investorid mõistaksid paremini investor- ja ühisfondide struktuure ja et reguleerivad asutused saaksid neid lihtsamini kontrollida, eelkõige piiriüleses kontekstis, ei tohiks ükski investor-eurofond investeerida rohkem kui ühte ühiseurofondi. Selleks et tagada investorite samal tasemel kaitse kogu ühenduses, peaks ühiseurofondil endal olema eurofondi tegevusluba.

(40) Selleks et kaitsta investor-eurofondi investoreid, peaks investor-eurofondi investeeringutele ühiseurofondi andma eelneva loa investor-eurofondi päritoluliikmesriigi pädev asutus.

(41) Selleks et investor-eurofond tegutseks oma osakuomanike parimates huvides ning et ta saaks ühiseurofondilt kogu teabe ja kõik dokumendid, mis on vajalikud tema kohustuste täitmiseks, peaksid investor-eurofond ja ühiseurofond sõlmima siduva ja jõustamiseks kõlbliku lepingu. Samuti peaks teabevahetusleping depositooriumide või vastavalt investor-eurofondi ja ühiseurofondi audiitorite vahel tagama teabe ja dokumentide liikumise, mis on vajalik, et investor-eurofondi depositoorium või audiitor saaks täita oma ülesandeid.

(42) Selleks et tagada investor-eurofondi investorite huvide kaitse kõrge tase, tuleks prospekte, artiklis 73 osutatud investori põhiteavet, samuti reklaamiteateid, kohandada vastavalt ühiseurofondi struktuuride spetsiifikale.

(43) Keeld, et ühiseurofond ei või võtta väljalaske- või tagasivõtmistasu investor-eurofondilt, peaks kaitsma osakuomanikke põhjendamatute lisakulude eest.

(44) Ümberkujundamise nõuded peaksid võimaldama olemasoleva eurofondi kujundada ümber investor-eurofondiks. Samas peaksid need piisavalt kaitsma osakuomanikke. Kuna selline ümberkujundus on investeerimispoliitika oluline muutus, peaks ümberkujundataval investor-eurofondil olema kohustus esitada osakuomanikele piisavat teavet, et nad oleksid suutelised otsustama, kas hoida investeeringut või mitte.

(45) Liikmesriigid peaksid tegema selget vahet reklaamiteadete ja käesoleva direktiiviga kehtestatud kohustusliku investoritele avalikustatava teabe vahel. Kohustuslik investoritele avalikustatav teave hõlmab investori põhiteavet, prospekti ning aasta- ja poolaasta aruandeid.

(46) Investori põhiteave tuleks investoritele esitada enne lepingu sõlmimist, et aidata neil langetada teadlik investeerimisotsus. See peaks sisaldama üksnes olulist teavet, et teha selliseid otsuseid. Investori põhiteabes sisalduva teabe olemus peaks olema võimalikult palju ühtlustatud, et tagada investori asjakohane kaitse ja teabe võrreldavus. Investori põhiteave tuleks esitada lühidalt. Piiratud pikkusega ühtne dokument, kus on teave kindlaksmääratud järjekorras, on kõige sobivam viis saavutada selle esitluse selgus ja lihtsus, mis on vajalik tavainvestoritele ning peaks võimaldama asjakohast võrdlust.

(47) Investori põhiteave tuleks koostada kõigi eurofondide kohta. Fondivalitsejad või vajaduse korral äriühinguna asutatud fondid peaksid esitama investori põhiteabe asjaomastele üksustele vastavalt kasutatud jaotusmeetodile (otsemüük või vahendusmüük). Kuidas vahendajad kasutavad investori põhiteavet müügi hetkel, tuleks reguleerida asjaomase õigusaktiga, mis hõlmab kõnealuseid vahendajaid, nt direktiiv 2004/39/EÜ.

(48) Eurofondi õiguse suhtes müüa oma osakuid teistes liikmesriikides tuleks kohaldada teatamise korda, mis põhineb paremal teabevahetusel liikmesriikide pädevate asutuste vahel. Pärast seda, kui eurofondi päritoluliikmesriigi pädev asutus on edastanud nõuetekohase teatise, ei tohiks eurofondi vastuvõttev liikmesriik takistada teises liikmesriigis asutatud eurofondi pääsu oma turule või vaidlustada kõnealuse teise liikmesriigi antud tegevusluba.

(49) Selleks et lihtsustada eurofondide osakute piiriülest turustamist, tuleks eurofondi osakute turustamise korralduse vastavust eurofondi vastuvõtva liikmesriigi õigus- ja haldusnormidele kontrollida pidevalt pärast seda, kui eurofond on alustanud oma osakute turustamist kõnealuses liikmesriigis. Kõnealune kontroll võib hõlmata eelkõige kohustust esitada reklaami täpselt, selgelt ja mitte-eksitavalt.

(50) Õiguskindluse huvides tuleb tagada, et piiriüleselt oma osakuid turustaval eurofondil on lihtne elektrooniline juurdepääs kõigile eurofondi vastuvõtvas liikmesriigis kohaldatavatele haldusnormidele, mis on seotud eurofondi osakute turustamisega.

(51) Selleks et lihtsustada eurofondi osakute piiriülest turustamist, peaks eurofondil olema kohustus tõlkida üksnes investori põhiteave eurofondi vastuvõtva liikmesriigi ametlikku keelde või ühte ametlikest keeltest või sellesse keelde, mille on heaks kiitnud selle pädev asutus. Investori põhiteabes peab olema määratletud, mis keeles või keeltes esitatakse muu kohustuslikult avaldatav ja lisateave.

(52) On vaja suurendada pädevate asutuste volituste ühtlust, et rakendada direktiivi kõigis liikmesriikides sarnaselt. Ühtsed miinimumvolitused, mis vastavad nendele, mis on antud pädevatele asutustele muu ühenduse finantsteenuseid käsitlevate õigusaktidega, peaks tagama järelevalve tõhususe.

(53) On vaja parandada liikmesriikide pädevate asutuste vahelist teabevahetust reguleerivaid sätteid ja tugevdada nende kohustusi vastastikuse abi osutamise ja koostöö alal.

ê 95/26/EÜ põhjendusl 6 (kohandatud)

è1 95/26/EÜ artikli 1 neljas taane

(54) Järelevalveasutuste organite töö tõhususele osutamine hõlmab ka konsolideeritud järelevalvet, mida tuleb teostada korraldada è1 √ eurofondi ∏ või tema äritegevusele kaasaaitava äriühingu puhul ç, kui ühenduse õigusnormid seda ette näevad. Sellisel juhul peavad ametiasutused, kellele on esitatud avaldus tegevusloa saamiseks, suutma välja selgitada ametiasutused, kes on pädevad teostama kõnealuses nimetatud è1 eurofondis või tema äritegevusele kaasaaitavas äriühingus ç konsolideeritud järelevalvet.

ê 95/26/EÜ põhjendus 7 (kohandatud)

è1 95/26/EÜ artikli 1 neljas taane

(55) Päritoluliikmesriigi järelevalve vastastikuse tunnustamise põhimõtetega nähakse näeb ette, et liikmesriikide pädevad ametiasutused ei tohi anda tegevusluba või peavad selle kehtetuks tunnistama tühistama, kui sellised tegurid nagu äriplaanide sisu, geograafiline tegutsemiskoht √ või ∏ tegelik tegutsemine viitavad selgelt asjaolule, etè1 √ eurofond ∏ või tema äritegevusele kaasaaitav äriühing ç on teinud valiku ühe liikmesriigi õigussüsteemi kasuks sel eesmärgil, et hoida kõrvale rangematest nõudmistest, mis kehtivad teises liikmesriigis, mille territooriumil ta peamiselt tegutseb või kavatseb tegutseda. Juriidilisest isikust è1 √ eurofondile ∏ või tema äritegevusele kaasaaitavale äriühingule ç tuleb anda tegevusluba selles liikmesriigis, kus on tema registrisse kantud asukoht. Kuiè1 √ eurofond ∏ või tema äritegevusele kaasaaitav äriühing ç ei ole juriidiline isik, peab ta peakontor paiknema tegevusloa andnud liikmesriigis. Lisaks sellele peavad liikmesriigid nõudma, etè1 √ eurofondi ∏ või tema äritegevusele kaasaaitava äriühingu peakontor ç paikneks alati oma päritoluliikmesriigis ning et ta tegelikult ka tegutseks seal.

ê 95/26/EÜ põhjendus 8

(56) Vajaduse korral nähakse ette informatsiooni teabe vahetamise võimalus pädevate ametiasutuste ja selliste ametiasutuste või organite vahel, kelle ülesandeks on kaasa aidata rahandussüsteemi stabiilsuse tugevdamisele. Edastatud informatsiooni teabe konfidentsiaalsuse säilitamiseks peab asjaosaliste loetelu jääma rangelt piiritletuks.

ê 95/26/EÜ põhjendus 9 (kohandatud)

(57) Teatavad toimingud nagu pettus ja siseringiinfo valdaja eeskirja rikkumine võivad kahjustada finants rahandussüsteemi stabiilsust ja ühtsust isegi siis, kui see on seotud need puudutavad teistei ettevõtjategaid peale √ eurofondi või tema äritegevusele kaasaaitava äriühingu ∏.

ê 95/26/EÜ põhjendus 10

(58) Tuleb kindlaks määrata, mis tingimustel teabe selline informatsiooni vahetamine on lubatud.

ê 95/26/EÜ põhjendus 11

(59) Kui on kindlaks määratud, et informatsiooni teavet võib avalikustada ainult pädevate ametiasutuste selgesõnalise kokkuleppe alusel, võivad need ametiasutused vajaduse korral seada kokkuleppele ranged tingimused.

ê 95/26/EÜ põhjendus 12

(60) Informatsiooni Teabe vahetamine peaks olema lubatud ühelt poolt pädevate ametiasutuste ja teiselt poolt keskpankade ning muude samasuguste samalaadsete ülesannetega rahandusasutuste vahel, vajaduse korral tuleks anda luba ka teistele makseusüsteemi järelevalve eest vastutavatele ametiasutustele.

ê 95/26/EÜ põhjendus 13 (kohandatud)

(61) √ Käesolevasse ∏ direktiivi tuleksb lisada, et √ eurofondidele ∏ tegevuslubade andmise ja järelevalve eest vastutavatel ametiasutustel ning selles osalevatel ettevõtjatel on samasugune ametisaladuse hoidmise kohustus ning samasugused informatsiooni teabe vahetamise võimalused, nagu on ametiasutustel, mis vastutavad krediidiasutustele, investeerimisühingutele ja kindlustusandjatele seltsidele tegevuslubade andmise ja järelevalve eest.

ê 95/26/EÜ põhjendus 15 (kohandatud)

è1 95/26/EÜ artikli 1 neljas taane

(62) Selleks et on vaja tugevdada järelevalvet è1 √ eurofondide ∏ või tema äritegevusele kaasaaitavate äriühingute ç usaldatavusnormatiivide täitmise üle ning kaitsta è1 √ eurofondide ∏ või tema äritegevusele kaasaaitavate äriühingute ç kliente, tuleb ette näha, et audiitor on kohustatud viivitamata teavitama pädevaid ametiasutusi, kui ta vastavalt käesolevas direktiivis ettenähtule saab oma ametiülesandeid täites teadlikuks asjaoludest, millel võib olla tõsine mõjuè1 √ eurofondi ∏ või tema äritegevusele kaasaaitava äriühingu ç finantsseisundile või haldus- ja raamatupidamiskorraldusele.

ê 95/26/EÜ põhjendus 16 (kohandatud)

è1 95/26/EÜ artikli 1 neljas taane

(63) Eesmärki silmas pidades on soovitav, et liikmesriigid näeksid ette, et selline kohustus on audiitoril kõikidel nendel juhtudel, kui ta oma tööülesandeid täites avastab nimetatud asjaoludè1 √ eurofondiga ∏ või tema äritegevusele kaasaaitava äriühinguga ç tihedates sidemetes olevas äriühingus.

ê 95/26/EÜ põhjendus 17 (kohandatud)

è1 95/26/EÜ artikli 1 neljas taane

(64) Audiitorite kohustus vajaduse korral edastada pädevatele ametiasutustele teatavaidè1 √ eurofondi ∏ või tema äritegevusele kaasaaitavat äriühingut ç puudutavaid asjaolusid ja otsuseid, mida nad avastavad oma tööülesannete täitmise käigus mõnes teises äriühingus, Ö mis ei ole ei Õ è1 √ eurofond ∏ Ö ega Õ tema äritegevusele kaasaaitav äriühingç, ei muuda nende tööülesannete olemust nimetatud äriühingus ega ka nende täitmise korda.

ò uus

(65) Komisjonil peaks olema õigus võtta vastu käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed. Ühinemiste puhul on kõnealused meetmed suunatud üksikasjaliku sisu ja osakuomanikele teabeedastusviisi määratlemisele. Ühiseurofondi struktuuri puhul on kõnealused meetmed kavandatud selleks, et määratleda üksikasjad, mis tuleb esitada ühiseurofondi, investor-eurofondi, nende depositooriumide ja audiitorite vahelises kokkuleppes, määrata kindlaks hilinenud kauplemise riski ennetamise meetmed, hinnata ühinemise korral ühiseurofondi mõju investor-eurofondile tegevusloa andmisele, määratleda ühiseurofondi nende eiramiste liik, millest tuleb teatada investor-eurofondile, eurofondist investor-eurofondiks ümberkujundamise korral osakuomanikule esitatava teabe edastamise viis ja vorm, määrata kindlaks investor-eurofondilt ühiseurofondile ülekantavate varade hindamise ja auditi menetlus ning investor-eurofondi depositooriumi roll kõnealuses protsessis. Avalikustamist käsitlevate sätete puhul on kõnealused meetmed kavandatud selleks, et määrata kindlaks eritingimused seoses prospekti esitamisega muul püsival andmekandjal kui paberil või nt veebilehel, mida ei käsitata püsiva andmekandjana, et määratleda investori põhiteabe edastamise üksikasjalik sisu, vorm ja esitusviis, võttes arvesse asjaomase eurofondi erinevaid omadusi või osi ning et määrata kindlaks investori põhiteabe edastamise eritingimused muul püsival andmekandjal kui paberil või nt veebilehel, mida ei käsitata püsiva andmekandjana. Teatamise puhul on kõnealused meetmed kavandatud selleks, et määratleda kohalikke nõudeid käsitleva selle teabe vorm ja ulatus, mille peab avaldama vastuvõttev liikmesriik, et määrata kindlaks teatamise korra kohaldamine seoses eurofondi üksuste ja uute aktsialiikide turustamisega ning tehnilised üksikasjad vastuvõtva riigi ametiasutuste juurdepääsu kohta päritoluliikmesriigis säilitatavatele fondi ajakohastatud dokumentidele. Kõnealused meetmed on samuti kavandatud selleks, et selgitada mõisteid ja ühtlustada terminoloogiat ja määratlusi vastavalt hilisematele eurofonde ja nendega seotud küsimusi reguleerivatele õigusaktidele. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele[17]. Volituste suhtes, mis ei kuulu eespool nimetatud kategooriasse, tuleks rakendada sama direktiivi artiklis 5 sätestatud regulatiivkomitee menetlust. Kõnealused meetmed on kavandatud selleks, et määrata kindlaks ühtse teatise vorm ja sisu, ühtne kinnitus, teabevahetuse kord ning teatamisel elektroonilise teabevahetuse kasutamine. Meetmed on kavandatud ka selleks, et määrata üksikasjalikult kindlaks pädevate ametiasutuste vaheline kohapealse kontrolli ja uurimise tulemusi käsitleva teabe vahetus.

ê 95/26/EÜ põhjendus 18 (kohandatud)

(66) √Kui võetavate meetmete eesmärke, nimelt liikmesriikide tasandil kohaldatavate ühiseid elemente sisaldavate eeskirjade vastuvõtmist, ei ole liikmesriikidel võimalik piisavalt saavutada ning need on meetme ulatuse või toime tõttu paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta vastu meetmed vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks. ∏ käesoleva direktiivi vastuvõtmine on kõige kohasem viis, kuidas kõne all olevaid eesmärke saavutada, eriti tugevdada pädevate ametiasutuste volitusi. käesolev direktiiv piirdub eesmärkide saavutamiseks minimaalsega ega lähe kaugemale hädavajalikust,

ò uus

(67) Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusse ülevõtmise kohustust tuleks piirata nende sätetega, mille sisu on võrreldes varasema direktiiviga oluliselt muutunud. Muutmata sätete ülevõtmise kohustus tuleneb varasematest direktiividest.

(68) Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud III lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega,

ê 85/611/EMÜ

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

⎢

SISUKORD

I PEATÜKK | ÜLDSÄTTED JA REGULEERIMISALA | Artiklid 1–4 |

II PEATÜKK | EUROFONDILE TEGEVUSLOA VÄLJASTAMINE | Artikkel 5 |

III PEATÜKK | NÕUDED FONDIVALITSEJATELE |

1. JAGU | MAJANDUSTEGEVUSE ALUSTAMISE TINGIMUSED | Artiklid 6–8 |

2. JAGU | SUHTED KOLMANDATE RIIKIDEGA | Artikkel 9 |

3. JAGU | TEGUTSEMISNÕUDED | Artiklid 10–14 |

4. JAGU | ASUTAMISÕIGUS JA TEENUSTE OSUTAMISE VABADUS | Artiklid 15–18 |

IV PEATÜKK | Nõuded depositooriumile | Artiklid 19–23 |

V PEATÜKK | NÕUDED äriühinguna asutatud fondidele |

1. JAGU | Majandustegevuse alustamise tingimused | Artiklid 24–26 |

2. JAGU | Tegutsemisnõuded | Artiklid 27 ja 28 |

3. JAGU | Nõuded depositooriumile | Artiklid 29–33 |

VI PEATÜKK | EUROFONDIDE ÜHINEMINE |

1. JAGU | Põhimõte, tegevusloa väljastamine ja nõusoleku andmine | Artiklid 34–37 |

2. JAGU | Kolmandate isikute poolne kontroll, teave osakuomanikele ja osakuomanike muud õigused | Artiklid 38–42 |

3. JAGU | Kulud ja jõustumine | Artiklid 39–44 |

VII PEATÜKK | EUROFONDI INVESTEERIMISPOLIITIKAGA SEOTUD KOHUSTUSED | Artiklid 45–52 |

VIII PEATÜKK | Ühiseurofondi struktuur |

1. JAGU | Reguleerimisala ja HEAKSKIITMINE | Artiklid 53 ja 54 |

2. JAGU | Investor-eurofondi ja ühiseurofondi käsitlevad üldsätted | Artikkel 55 |

3. JAGU | Depositooriumid ja audiitorid | Artiklid 56 ja 57 |

4. JAGU | Investor-eurofondi edastatav kohustuslik teave ja reklaamteated | Artikkel 58 |

5. JAGU | Olemasoleva eurofondi ümberkujundamine investor-eurofondiks | Artikkel 59 |

6. JAGU | Kohustused ja pädevad asutused | Artiklid 60–62 |

IX PEATÜKK | INVESTORITE TEAVITAMISEGA SEOTUD KOHUSTUSED |

1. JAGU | Prospekti ja perioodiliste aruannete avaldamine | Artiklid 63–70 |

2. JAGU | Muu teabe avaldamine | Artiklid 71 ja 72 |

3. JAGU | Investori põhiteave | Artiklid 73–77 |

X PEATÜKK | EUROFONDI ÜLDISED KOHUSTUSED | Artiklid 78–85 |

XI PEATÜKK | ERISÄTTED, MIDA KOHALDATAKSE EUROFONDILE SUHTES, KES EI TURUSTA OMA OSAKUID MITTE SELLES LIIKMESRIIGIS, KUS NAD ON ASUTATUD, VAID TEISTES LIIKMESRIIKIDES | Artiklid 86–91 |

XII PEATÜKK | TEGEVUSLUBADE JA JÄRELEVALVE EEST VASTUTAVAID AMETIASUTUSI KÄSITLEVAD SÄTTED | Artiklid 92–105 |

XIII PEATÜKK | EUROOPA VÄÄRTPABERIKOMITEE | Artiklid 106 ja 107 |

XIV PEATÜKK | ERANDID NING ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED |

1. JAGU | Erandid | Artiklid 108 ja 109 |

2. JAGU | Ülemineku- ja lõppsätted | Artiklid 110–113 |

I LISA | A ja B loend |

II LISA | Ühisportfelli valitsemisega seotud ülesanded |

LISA III |

A OSA | Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatuste loeteluga |

B OSA | Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtajad |

LISA IV | Vastavustabel |

ê 85/611/EMÜ (kohandatud)

I PEATÜKK Jagu

Üldsätted ja reguleerimisala

Artikkel 1

1. Liikmesriigid kohaldavad käesolevat direktiivi eurofondide suhtes, mis √ on asutatud ∏ paiknevad nende territooriumil.

2. 3. Eurofondid on käesolevas direktiivis ja vastavalt artiklile √ 3 ∏ 2 fondid ettevõtjad:

ê 2001/108/EÜ artikli 1 punkt1 (kohandatud)

√a) ∏ mille ainus eesmärk on avalikkuselt saadud kapitali ühine investeerimine artikli √ 45 ∏ 19 lõikes 1 nimetatud osutatud vabalt kaubeldavatesse võõrandatavatesse väärtpaberitesse ja/või teistesse muudesse likviidsetesse finantspõhivaradesse ning mis tegutsevadb riski hajutamise põhimõttel, ja

ê 85/611/EMÜ (kohandatud)

√b) ∏ mille osakud ostetakse või võetakse osakuomanike nõudmisel tagasi otse või kaudselt nende ettevõtjate fondide varast. Meetmeid, mida eurofond võtab rakendab kindlustamaks, et tema osakute börsiväärtusmaksumus ei erineks oluliselt nende puhasväärtusestmaksumusest, vaadeldakse võrdväärsena sellise tagasiostmise või tagasivõtmisega.

3. √Lõikes 2 osutatud ∏ fondi võib asutada vastavalt seadusele kas lepinguõiguse (fondivalitseja juhitavad lepingulised fondid) või investeerimisfondide õiguse (usaldusühingu vormis asutatud fondid) või põhikirja (investeerimisühingud äriühinguna asutatud fondid) alusel.

Käesolevas direktiivis:

a) „lepingulised fondid” hõlmavad ka usaldusühingu vormis asutatud fonde;

ò uus

b) eurofondi „osakud” hõlmavad ka eurofondi aktsiaid.

ê 85/611/EMÜ

4. Käesolevat direktiivi ei kohaldata kehti äriühinguna asutatud fondide investeerimisühingute suhtes kohta, mille vara on tütarettevõtjate ühingute vahendusel investeeritud põhiliselt muul viisil kui vabalt kaubeldavatesse võõrandatavatesse väärtpaberitesse.

ê 85/611/EMÜ

5. Liikmesriigid keelavad eurofondidel avatud investeerimisfondidel (UCITS), mille suhtes kohaldatakse käesolevat direktiivi, muuta end avatud investeerimisfondideks, mille suhtes käesolev direktiiv ei kehti.

ê 85/611/EMÜ (kohandatud)

6. Kui Vastavalt kapitali liikumist reguleerivatele sätetele ning artiklitele √ 86, 87 ja artikli 103 lõike 1 teisele lõigule ∏ 44, 45 ja artikli 52 lõikes 2 ei ole sätestatud teisiti, ei või liikmesriigid teises liikmesriigis √ asutatud ∏ paiknevate eurofondide avatud investeerimisfondide (UCITS) või nende väljalastud osakute suhtes kohaldada muid kui ainult käesoleva direktiivi sätteid juhul, kui need eurofondid avatud investeerimisfondid (UCITS) turustavad oma osakuid selle liikmesriigi territooriumil.

7. √Välja arvatud artiklite 1–4 puhul ∏ ning piiramata lõike 6 kohaldamist, võib liikmesriik kehtestada oma territooriumil asutatud paiknevate eurofondide avatud investeerimisfondide (UCITS) suhtes käesolevas direktiivis artiklis 4 ja järgmistes artiklites sätestatud nõuetest rangemad nõuded või lisanõuded, tingimusel et need on üldkohaldatavad ega ole vastuolus käesoleva direktiivi sätetega.

ê 2001/107/EÜ artikli 1 punkt 1 (kohandatud)

ð uus

Artikkel 2 1a

√ 1. ∏ Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

( 1 ) √a) ∏ „depositoorium” – mis tahes asutus, kes täidab artiklites √ 19 ja 29 ∏ 7 ja 14 nimetatud osutatud ülesandeid ning kelle suhtes kohaldatakse muid teisi √ IV peatüki ja V peatüki 3. jao ∏ IIIa ja IVa jao sätteid;

( 2 ) √b) ∏ „fondivalitseja” — mis tahes äriühing, kelle korrapäraseks majandustegevuseks on eurofondi, avatud investeerimisfondide (UCITS), st avatud investeerimisfondide (unit trust)/lepinguliste fondide ja/või äriühinguna asutatud fondide investeerimisühingute valitsemine (eurofondi avatud investeerimisfondide (UCITS) varade valitsemine ühisportfellide haldamine);

( 3 ) √c) ∏ „fondivalitseja päritoluliikmesriik” – liikmesriik, kus on fondivalitseja registrijärgne asukoht;

( 4 ) √d) ∏ „fondivalitseja vastuvõttev liikmesriik” – liikmesriik, mis ei ole fondivalitseja päritoluliikmesriik ning kus tal on filiaal või kus ta osutab teenuseid;

( 5 ) √e) ∏ „eurofondi avatud investeerimisfondi (UCITS) päritoluliikmesriik” –

a) avatud investeerimisfondi (unit trust)/lepingulise fondina asutatud avatud investeerimisfondi (UCITS) puhul liikmesriik, kus on fondivalitseja registrijärgne asukoht,

b) investeerimisühinguna asutatud avatud investeerimisfondi (UCITS) puhul liikmesriik, kus on investeerimisühingu registrijärgne asukoht liikmesriik, ð liikmesriik, kus on eurofondile väljastatud tegevusluba vastavalt artiklile 5; ï

ò uus

f) „äriühinguna asutatud fondi päritoluliikmesriik” — liikmesriik, kus on äriühinguna asutatud fondi registrijärgne asukoht;

ê 2001/107/EÜ artikli 1 punkt 1 (kohandatud)

( 6 ) √g) ∏ „eurofondi avatud investeerimisfondi (UCITS) vastuvõttev liikmesriik” — liikmesriik, mis ei ole eurofondi avatud investeerimisfondi (UCITS) päritoluliikmesriik ning kus turustatakse avatud investeerimisfondi (unit trust)/lepingulise fondi või äriühinguna asutatud fondi investeerimisühingu osakuid;

( 7 ) √h) Õ „filiaal” – tegevuskoht, mis on fondivalitseja osa, mis ei ole iseseisev juriidiline isik ja mis pakub teenuseid, mille osutamiseks fondivalitsejal on tegevusluba; kõiki tegevuskohti, mille teises liikmesriigis paikneva peakontoriga fondivalitseja on ühes liikmesriigis asutanud, käsitatakse ühe filiaalina;

( 8 ) √i) ∏ „pädevad asutused” – asutused, mille iga liikmesriik määrab vastavalt käesoleva direktiivi artiklile √ 92 ∏ 49;

( 9 ) √j) ∏ „märkimisväärne seos” – direktiivi 95/26/EÜ[18] artikli 2 lõikes 1 nimetatud olukord, √ mille puhul kaks või enam füüsilist või juriidilist isikut on seotud ühel järgmisel viisil:

i) osaluse kaudu, mis tähendab otseselt või kontrollsuhte kaudu vähemalt 20 % omamist ettevõtja hääleõigusest või kapitalist;

ii) kontrolli kaudu, mis vastavalt direktiivi 83/349/EMÜ artiklitele 1 ja 2 tähendab direktiivi 83/349/EMÜ[19] artikli 1 lõigetes 1 ja 2 osutatud kõigil juhtudel ema- ja tütarettevõtja suhet või samasugust suhet füüsilise või juriidilise isiku ja äriühingu vahel; ∏

( 10 ) √k) ∏ „oluline osalus” – otsene või kaudne osalus fondivalitsejas, mis esindab 10 % või rohkem kapitalist või hääleõigusest või mis võimaldab avaldada olulist mõju selle fondivalitseja valitsemisele, milles osalust omatakse;

Käesoleva määratluse kohaldamisel võetakse arvesse direktiivi 88/627/EMÜ[20] artiklis 7 nimetatud hääleõigust;

11 investeerimisteenuste direktiiv — nõukogu 10. mai 1993. aasta direktiiv 93/22/EMÜ väärtpaberiturul pakutavate investeerimisteenuste kohta[21];

12 emaettevõtja — direktiivi 83/349/EMÜ[22] artiklites 1 ja 2 määratletud emaettevõtja;

13 tütarettevõtja — direktiivi 83/349/EMÜ artiklites 1 ja 2 määratletud tütarettevõtja; kõiki tütarettevõtja tütarettevõtjaid loetakse samuti kõnealuste ettevõtjate emaettevõtja tütarettevõtjateks;

14√l) ∏ „algkapital” – √ Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/48/EÜ Õ [23] Ö artikli 57 punktides a ja b ∏ direktiivi 2000/12/EÜ artikli 34 lõike 2 punktides 1 ja 2 määratletud kapital;

15√m) ∏ „omavahendid“ – direktiivi √ 2006/48/EÜ ∏ 2000/12/EÜ V jaotise 2. peatüki 1. jaos määratletud omavahendid seda määratlust võib siiski direktiivi 93/6/EMÜ[24] V lisas kirjeldatud asjaoludel muuta.

ò uus

n) „püsiv andmekandja” – mis tahes vahend, mis võimaldab investoril säilitada isiklikult talle suunatud teavet nii, et sellele on võimalik hilisemaks kasutamiseks ligi pääseda aja jooksul, mis on teabe sisu ja olulisusega vastavuses ning mis võimaldab säilitatud teavet muutmata kujul taasesitada.

ê 2001/108/EÜ arikli 1 punkt 2 (kohandatud)

√o) ∏8. Käesoleva direktiivi kohaldamisel on „vabalt kaubeldavad võõrandatavad väärtpaberid”:

√i) ∏ äriühingute aktsiad ja teised muud väärtpaberid, mis on samavõrdväärsed äriühingute aktsiatega („aktsiad”);

√ii) ∏ võlakirjad ja muud väärtpaberistatud võlakohustused („võlakirjad”);

√iii) ∏ kõik muud kaubeldavad väärtpaberid, millega kaasneb õigus märkimise või vahetuse teel omandada nimetatud vabalt kaubeldavaid võõrandatavaid väärtpabereid.

välja arvatud artiklis 21 nimetatud meetodid ja instrumendid.

√p) ∏9. Käesoleva direktiivi kohaldamisel on „rahaturuinstrumendid” likviidsed instrumendid, millega tavaliselt kaubeldakse rahaturul ning mille väärtus on igal ajahetkel täpselt kindlaks määratav.

ê 2001/107/EÜ artikli 1 punkt 1 (kohandatud)

√ 2. Lõike 1 punkti b kohaldamisel hõlmab fondivalitseja korrapärane majandustegevus II lisas nimetatud ülesandeid.

3. Lõike 1 punkti h kohaldamisel käsitatakse ühe filiaalina kõiki tegevuskohti, mille teises liikmesriigis paikneva peakontoriga fondivalitseja on ühes liikmesriigis asutanud.

4. Lõike 1 punkti j alapunkti ii kohaldamisel kohaldatakse järgmist:

a) emaettevõtja tütarettevõtjate tütarettevõtjaid käsitatakse sama emaettevõtja tütarettevõtjatena;

b) märkimisväärse seosena käsitatakse ka olukorda, kus vähemalt kaks isikut on kontrollsuhte kaudu ühe ja sama isikuga seotud.

5. Lõike 1 punkti k kohaldamisel võetakse arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/34/EÜ[25] artiklis 92 osutatud hääleõigust.

6. Lõike 1 punkti m kohaldamisel kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/49/EÜ[26] artikleid 13–16 mutatis mutandis .

7. Lõike 1 punkti o kohaldamisel ei hõlma võõrandatavad väärtpaberid artiklis 46 osutatud meetodeid ja instrumente. ∏

ê 85/611/EMÜ (kohandatud)

ð uus

Artikkel 3 2

1. Järgmised √ ettevõtjad ∏ ei ole käesoleva direktiivi tähenduses eurofondid:

√a) ∏ kinnised investeerimisfondid;

√b) ∏ avatud investeerimisfondid, mis suurendavad kapitali ühenduse piires või selle mis tahes osas ja ei paku oma osakuid avalikultks müügiks;

√c) ∏ avatud investeerimisfondid, mille osakuid võib fonditingimuste või investeerimisühingu äriühinguna asutatud fondi põhikirja alusel avalikult pakkuda müüa ainult mitteliikmes kolmandates riikides;

√d) ∏ seda liiki investeerimisfondid avatud investeerimisfondid(UCITS), mis on reguleeritud ette nähtud nende liikmesriikide poolteeskirjadega, kus nad on asutatud asuvad ning mille puhul nende investeerimis- ja laenupoliitikat silmas pidades ei vasta ole kohased √ VII peatükis ∏ V jaos ning artiklis √ 78 ∏ 36 sätestatud nõuetele eeskirjad.

2. Viis aastat pärast käesoleva direktiivi rakendamist esitab komisjon nõukogule aruande lõike 1, eriti selle neljanda taande rakendamise kohta. Vajaduse korral paneb ta ette sobivaid meetmeid reguleerimisala laiendamiseks.

Artikkel 4 3

Käesoleva direktiivi tähenduses on peetakse eurofond avatud investeerimisfondi (UCITS) paiknevaks √ asutatud ∏ selles liikmesriigis, kus asub äriühinguna asutatud fond või kus on investeerimisühingu ð lepingulise fondi ï fondivalitseja registrisse kantud asukoht. Liikmesriigid peavad nõudma √ nõuavad ∏ , et peakontor asuks samas liikmesriigis, kus on tema registrisse kantud asukoht.

II PEATÜKK JAGU

Avatud investeerimisfondile (UCITS) Eurofondile tegevusloa väljastamine

Artikkel 5 4

1. Eurofond Avatud investeerimisfond (UCITS) võib tegutseda ainult selle liikmesriigi, kus ta paikneb on asutatud, pädevatelt ametiasutustelt (edaspidi “pädevad ametiasutused”) saadud tegevusloa alusel.

ê 85/611/EMÜ

ð uus

Selline tegevusluba kehtib kõigis liikmesriikides.

2. Lepingulisele fondile väljastatakse tegevusluba ainult juhul, kui pädevad ametiasutused on kinnitanud fondivalitseja, fonditingimused ja depositooriumi depoopanga valiku. Investeerimisühingule Äriühinguna asutatud fondile väljastatakse tegevusluba ainult juhul, kui pädevad ametiasutused on kinnitanud nii tema põhikirja kui ka depositooriumi depoopanga valiku.

ê 2001/107/EÜ artikli 1 punkt 2 (kohandatud)

3. Pädevad asutused võivad eurofondile avatud investeerimisfondile (UCITS) tegevusloa andmisest keelduda, kui fondivalitseja või äriühinguna asutatud fond investeerimisühing ei vasta käesoleva direktiivi vastavalt III ja √ V ∏ IV jaos √ peatükis ∏ sätestatud eeltingimustele.

Pädevad asutused võivad eurofondile tegevusloa andmisest keelduda ka juhul, kui depositooriumi depoopanga juhataja juht ei ole piisavalt hea laitmatu mainega või ei ole valitsetavat liiki eurofondide alal piisavalt kogenud. Sel eesmärgil √ edastatakse ∏ tuleb depositooriumite depoopankade juhatajate juhtide ning kõigi neid ametikohustuste täitmisel asendavate isikute nimed viivitamata edastada pädevatele asutustele.

Juht Juhataja on isik, kes seaduse või põhikirja alusel esindab depositooriumi depoopanka või kes tegelikult juhib depositooriumi depoopanga tegevust.

√ 4. ∏3a. Pädevad asutused ei anna tegevusluba, kui eurofondi avatud investeerimisfondi õiguslikult (nt fonditingimuste või põhikirja sättega) takistatakse oma osakuid turustamast päritoluliikmesriigis.

ê 85/611/EMÜ (kohandatud)

√ 5. ∏ 4. Ilma pädevate ametiasutuste heakskiiduta ei tohi asendada fondivalitsejat ega depositooriumi depoopanka, muuta fonditingimusi ega investeerimisühingu äriühinguna asutatud fondi põhikirja.

ê 2001/107/EÜ artikli 1 punkt 3 (kohandatud)

III PEATÜKK JAGU

Nõuded fondivalitsejatele

1 A JAGU

MAJANDUSTEGEVUSE ALUSTAMISE TINGIMUSED

ARTIKKEL 6 5

1. Fondivalitseja võib majandustegevust alustada üksnes √ eurofondi ∏ päritoluliikmesriigi pädevate asutuste eelnevalt antud ametliku tegevusloa alusel. Käesoleva direktiivi kohaselt fondivalitsejale antud tegevusluba kehtib kõikides liikmesriikides.

2. Fondivalitseja ei tohi tegutseda muudel tegevusaladel peale kui käesoleva direktiivi alusel tegevusloa saanud eurofondide avatud investeerimisfondide (UCITS) valitsemine, välja arvatud teiste käesoleva direktiiviga hõlmamata investeerimisfondide ühisinvesteerimisettevõtjate täiendav valitsemine, mille puhul fondivalitseja suhtes kohaldatakse usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet, kuid mille osakuid ei tohi vastavalt käesolevale direktiivile turustada teistes liikmesriikides.

Käesoleva direktiivi kohaldamisel hõlmab eurofondide (unit trust)/lepinguliste fondide ja investeerimisühingute äriühinguna asutatud fondide valitsemine II lisas nimetatud ülesandeid kusjuures see loetelu ei ole lõplik.

3. Erandina lõikest 2 võivad liikmesriigid lubada fondivalitsejatel lisaks avatud investeerimisfondide (unit trust)/lepinguliste fondide ja äriühinguna asutatud fondide investeerimisühingute valitsemisele osutada järgmisi teenuseid:

a) investeerimisväärtpaberiportfellide, sealhulgas pensionifondide väärtpaberiportfellide valitsemine haldamine kliendi antud volituse alusel ja iga kliendi puhul eraldi vastavalt investorite antud volitustele diskretsiooni alusel kliendipõhiselt, kui nimetatud portfellid on moodustatud sisaldavad ühest või mitmestut direktiivi √ 2004/39/EÜ I lisa C jaos ∏ loetletud väärpaberist instrumenti;

b) kõrvalteenustena:

√i) ∏ investeerimise nõustamine investeerimisnõustamine seoses direktiivi √ 2004/39/EÜ I lisa C jaos ∏ loetletud ühe või mitme väärtpaberiga instrumendiga;

√ii) ∏ ühisinvesteerimisettevõtjate investeerimisfondi osakute hoidmine ja valitsemine haldamine.

Mingil juhul ei tohi fondivalitsejatele anda käesoleva direktiivi alusel tegevusluba üksnes käesolevas lõikes nimetatud teenuste ega või kõrvalteenuste osutamiseks, kui neil ei ole tegevusluba √ esimese lõigu ∏ punktis a nimetatud osutatud teenuse osutamiseks.

ê 2004/39/EÜ artikkel. 66 (kohandatud)

è1 2004/39/EÜ parandus (ELT L 45, 16.2.2005, lk 18)

4. Euroopa Parlamendi ja nõukogu … è1 Direktiivi 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta[27] ç artikli 2 lõiget 2, artikleid 12, 13 ja 19 kohaldatakse käesoleva artikli lõikes 3 nimetatud osutatud teenuste osutamise suhtes fondivalitsejate poolt.

ê 2001/107/EÜ artikli 1 punkt 3 (kohandatud)

Artikkel 7 5a

1. Ilma et see piiraks siseriiklikes õigusaktides sätestatud muude üldkohaldatavate tingimuste kohaldamist, annavad pädevad asutused fondivalitsejale tegevusloa vaid juhul, kui √ järgmised tingimused on täidetud ∏:

a) fondivalitseja algkapital on vähemalt 125 000 eurot, √ võttes arvesse järgmist ∏ :

√i) ∏ kui fondivalitseja portfellide väärtus ületab 250 000 000 eurot, peab fondivalitseja lisama täiendavad omavahendid; Nimetatud kõnealune täiendavate omavahendite summa on 0,02 % summast, mille võrra fondivalitseja portfellide väärtus ületab 250 000 000 eurot; nõutava algkapitali ja täiendavate vahendite kogusumma ei ületa siiski 10 000 000 eurot;

√ii) ∏ käesoleva lõike kohaldamisel käsitatakse fondivalitseja portfellidena järgmisi portfelle:

- i) fondivalitseja valitsetavad avatud investeerimisfondid (unit trust)/lepingulised fondid, sealhulgas portfellid, mille valitsemise haldamise ta on edasi andnud delegeerinud, kuid mitte portfellid, mille valitsemine haldamine on talle edasi antud delegeeritud;

- ii) investeerimisühingud äriühinguna asutatud fondid, mille fondivalitsejaks kõnealune fondivalitseja on määratud;

- iii) teised fondivalitseja valitsetavad investeerimisfondid ühisinvesteerimisettevõtjad, sealhulgas portfellid, mille valitsemise haldamise ta on edasi andnud delegeerinud, kuid mitte portfellid, mille valitsemine haldamine on talle edasi antud delegeeritud;

√iii) ∏ olenemata nimetatud nõuete summast ei tohi fondivalitseja omavahendid ühelgi juhul olla väiksemad √ direktiivi 2006/49/EÜ artiklis 21 ∏ sätestatud summast;

√iv) ∏ liikmesriigid võivad lubada fondivalitsejatel lisamata jätta kuni 50 % esimeses taandes √ punktis i) ∏ nimetatud täiendavatest omavahenditest, kui neil on kõnealusele summale krediidiasutuse või kindlustusandja seltsi garantii. Nimetatud krediidiasutuse või kindlustusandja seltsi registrijärgne asukoht peab olema liikmesriigis või √ kolmandas riigis ∏ sellises mitteliikmesriigis, mille suhtes kohaldatakse usaldatavusnormatiive, mida pädevad asutused peavad võrdväärseks ühenduse õigusaktides sätestatutega;

Hiljemalt 13. veebruaril 2005 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande nimetatud kapitalinõude kohaldamise kohta, lisades vajaduse korral ettepanekud selle muutmiseks;

b) fondivalitseja majandustegevust tegelikult juhtivad isikud on piisavalt hea laitmatu mainega ning fondivalitseja valitsetavat liiki eurofondide avatud investeerimisfondide (UCITS) alal piisavalt kogenud; sel eesmärgil tuleb nende isikute ning kõikide neid ametikohustuste täitmisel asendavate isikute nimed viivitamata edastada pädevatele asutustele; fondivalitseja majandustegevust peavad juhtima vähemalt kaks nimetatud tingimustele vastavat isikut;

c) tegevusloa taotlusele on lisatud tegevuskava, kus muu hulgas on esitatud √ vähemalt ∏ fondivalitseja organisatsiooniline struktuur;

d) nii √ fondivalitseja ∏ peakontor kui ka registrijärgne asukoht on ühes ja samas liikmesriigis.

2. Kui aga rahaasutuse fondivalitseja ja mõne teise füüsilise või juriidilise isiku vahel on märkimisväärne seos, annavad pädevad asutused tegevusloa ainult sel juhul, kui nimetatud √ märkimisväärne ∏ seos ei takista neil teostada nende tõhusat järelevalvet. Samuti keelduvad pädevad asutused tegevusloa andmisest, kui fondivalitsejaga märkimisväärselt seotud ühe või enama füüsilise või juriidilise isiku tegevust reguleerivad mitteliikmesriigi √ kolmanda riigi ∏ õigusnormid või nimetatud õigusaktide rakendamisega seotud raskused takistavad neil teostada nende tõhusat järelevalvet.

ê 2001/107/EÜ artikli 1 punkt 3

Pädevad asutused nõuavad, et fondivalitsejad esitaksid neile teabe, mis on vajalik selleks, et pidevalt jälgida käesolevas lõikes toodud esitatud tingimuste täitmist.

3. Taotlejale teatatakse kuue kuu jooksul pärast nõuetekohase taotluse esitamist, kas tegevusluba antakse või mitte. Tegevusloa andmisest keeldumist põhjendatakse.

4. Fondivalitseja võib majandustegevust alustada kohe, kui tegevusluba on antud.

5. Pädevad asutused võivad käesoleva direktiivi kohaldamis reguleerimisalasse kuuluvale fondivalitsejale antud tegevusloa tühistada kehtetuks tunnistada ainult juhul, kui see fondivalitseja:

a) ei ole tegevusluba kasutanud 12 kuu jooksul, selgesõnaliselt loobub tegevusloast või on käesoleva direktiiviga reguleeritava tegevuse lõpetanud rohkem kui kuus kuud tagasi, juhul kui kõnealune liikmesriik ei ole ette näinud, et sellistel juhtudel kaotab tegevusluba kehtivuse;

b) on saanud tegevusloa valeandmete esitamise alusel või mõnel muul ebaausal teel;

c) ei vasta enam nendele tingimustele, mille alusel tegevusluba anti;

ê 2001/107/EÜ artikli 1 punkt 3 (kohandatud)

d) ei vasta enam direktiivi √ 2006/49/EÜ ∏ 93/6/EMÜ sätetele, kui tegevusluba hõlmab ka käesoleva direktiivi artikli √ 6 ∏ 5 lõike 3 punktis a nimetatud osutatud portfellide valitsemise diskretsiooni alusel haldamise teenust kliendi antud volituse alusel ja iga kliendi puhul eraldi;

ê 2001/107/EÜ artikli 1 punkt 3

e) on jämedalt ja/või järjekindlalt rikkunud käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud sätteid; või

f) vastab ühele juhtudest, mille puhul siseriiklikud õigusaktid näevad ette tegevusloa tühistamise kehtetuks tunnistamise.

Artikkel 8 5b

1. Pädevad asutused ei anna tegevusluba fondivalitseja majandustegevuse alustamiseks enne, kui neile on teatatud kõigi kaudselt või otseselt fondivalitsejas olulist osalust omavate füüsilisest ja juriidilisest isikust aktsionäride või liikmete nimed ning nende osaluste suurus.

Pädevad asutused keelduvad tegevusloa andmisest, kui nad fondivalitseja aruka ja usaldusväärse juhtimise tagamise vajadusest lähtudes ei ole veendunud eespool nimetatud aktsionäride või liikmete sobivuses.

ê 2001/107/EÜ artikli 1 punkt 3 (kohandatud)

2. Selliste fondivalitsejate filiaalide suhtes, mille registrijärgne asukoht on väljaspool √ ühendust ∏ Euroopa Liitu ja mis alustavad majandustegevust või juba tegutsevad, ei kohalda liikmesriigid sätteid, millega kaasneks soodsam kohtlemine kui see, mis saab osaks selliste fondivalitsejate filiaalidele, mille registrijärgne asukoht on liikmesriikides.

3. Teise asjassepuutuva asjaomase liikmesriigi pädevate asutustega peetakse enne fondivalitsejale tegevusloa andmist nõu, kui see fondivalitseja on √ üks järgmistest ∏ :

a) teise sellise fondivalitseja, investeerimisühingu, krediidiasutuse või kindlustusandja seltsi tütarettevõtja, kellele on tegevusluba antud teises liikmesriigis;

b) teise sellise fondivalitseja, investeerimisühingu, krediidiasutuse või kindlustusandja seltsi emaettevõtja tütarettevõtja, kellele on tegevusluba antud teises liikmesriigis; või

c) √äriühing ∏ samade füüsiliste või juriidiliste isikute kontrolli all, kelle kontrolli all on mõni teine fondivalitseja, investeerimisühing, krediidiasutus või kindlustusandja selts, kellele on tegevusluba antud teises liikmesriigis.

2. B JAGU

SUHTED KOLMANDATE RIIKIDEGA

ARTIKKEL 9 5c

1. Suhteid kolmandate riikidega reguleeritakse vastavalt direktiivi √ 2004/39/EÜ artikliga 15 ∏ ettenähtud asjaomastele nõuetele eeskirjadele.

Käesoleva direktiivi kohaldamisel käsitatakse investeerimisteenuste √ direktiivi 2004/39/EÜ artiklis 15 ∏ 7 sisalduvaid väljendeid „ühing/investeerimisühing” ja „investeerimisühingud” vastavalt väljenditena „fondivalitseja” ja „fondivalitsejad”; √ direktiivi 2004/39/EÜ artikli 15 lõike 1 ∏ väljendit „investeerimisteenuseid osutama” käsitatakse väljendina „teenuseid osutama”.

2. Liikmesriigid teavitavad komisjoni ka kõikidest üldistest probleemidest, mis eurofondidel avatud investeerimisfondidel (UCITS) tekivad oma osakute turustamisel mis tahes kolmandas riigis.

3. C JAGU

TEGUTSEMISNÕUDED

ARTIKKEL 10 5d

1. Fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused nõuavad, et neilt tegevusloa saanud fondivalitseja täidaks järjekindlalt käesoleva direktiivi artikli √ 6 ∏ 5 ning artikli √ 7 ∏ 5a lõigete 1 ja 2 nõudeid tingimusi.

Fondivalitseja omavahendite summa ei tohi langeda allapoole artikli √ 7 ∏ 5a lõike 1 punktis a nimetatud osutatud taset. Kui see siiski peaks juhtuma, võivad pädevad asutused põhjendatud õigustavatel asjaoludel lubada nendel äriühingutel selleks ettenähtud aja jooksul olukorda parandada või nende oma tegevuse lõpetada.

2. Fondivalitseja usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve eest vastutavad √ fondivalitseja ∏ päritoluliikmesriigi pädevad asutused olenemata sellest, kas fondivalitseja asutab filiaali või osutab teenuseid teises liikmesriigis või mitte; eelöeldu ei piira käesoleva direktiivi nende sätete kohaldamist, mille alusel vastutavad √ fondivalitseja ∏ vastuvõtva √ liikmesriigi ∏ √ pädevad ∏ asutused.

Artikkel 11 5e

ê 2001/107/EÜ artikli 1 punkt 3 (kohandatud)

1. Olulise osaluse puhul fondivalitsejas kohaldatakse nõudeid eeskirju, mis on ette nähtud √ direktiivi 2004/39/EÜ artikliga 10 ∏ .

2. Käesoleva direktiivi kohaldamisel käsitatakse investeerimisteenuste √ direktiivi 2004/39/EÜ artiklis 10 ∏ 9 sisalduvat väljendit eid „ühing/investeerimisühing” ja „investeerimisühingud” vastavalt väljenditena „fondivalitseja” ja „fondivalitsejad”.

ê 2001/107/EÜ artikli 1 punkt 3 (kohandatud)

Artikkel 12 5f

1. Iga √ fondivalitseja ∏ päritoluliikmesriik koostab usaldatavusnormatiivid, mida fondivalitsejad peavad käesoleva direktiivi alusel tegevusloa saanud eurofonde avatud investeerimisfonde (UCITS) valitsedes alati järgima.

Eelkõige nõuavad √ fondivalitseja ∏ päritoluliikmesriigi pädevad asutused, pidades silmas fondivalitseja valitsetavate eurofondide iseloomu, et fondivalitseja vastaks järgmistele tingimustele:

a) tal sellel on kindel juhtimis- ja raamatupidamiskord ning elektroonilise andmetöötluse kontrolli- ja järelevalvesüsteem ning nõuetekohased sisekontrollimehhanismid, sealhulgas eelkõige nõuded eeskirjad töötajate tehtavatele isiklikele tehingutele kohta või omavahendite investeerimiseks finantsinstrumentidesse tehtavate investeeringute hoidmisele ja haldamiselekohta, ning mis muu hulgas tagavad √ vähemalt ∏ , et kõikide fondiga seotud tehingute päritolu, osalisi pooli, iseloomu ning tegemise aega ja kohta on võimalik hiljem tuvastada ning et fondivalitseja valitsetavate eurofondide (unit trust)/lepinguliste fondide või äriühinguna asutatud fondide investeerimisühingute vara investeeritakse fonditingimuste või põhikirja ning kehtivate õigusaktide kohaselt;

b) ta see on üles ehitatud ja korraldatud nii, et oleks miinimumini viidud vähendatud risk, et huvide konflikt fondivalitseja ja tema klientide, kahe kliendi, kliendi ja eurofondi või kahe eurofondi vahel kahjustab eurofondide või klientide huve. Filiaali asutamise korral ei tohi organisatsiooniline korraldus olla vastuolus √ eurofondi ∏ vastuvõtvas liikmesriigis kehtiva huvide konflikti käsitleva tegutsemiseeskirjaga.

2. Fondivalitseja, kelle tegevusluba hõlmab ka artikli √ 6 ∏ 5 lõike 3 punktis a nimetatud osutatud väärtpaberiportfellide valitsemise diskretsiooni alusel haldamise teenust kliendi antud volituse alusel ja iga kliendi puhul eraldi:

√a) ∏ ei tohi investeerida investori kogu portfelli või osa sellest tema valitsetavate avatud investeerimisfondide (unit trust)/lepinguliste fondide või äriühinguna asutatud fondide investeerimisühingute osakutesse, kui klient ei ole selleks eelnevalt andnud üldist nõusolekut;

√b) ∏ kuulub artikli √ 6 ∏ 5 lõikes 3 nimetatud osutatud teenuste puhul investeeringute tagamise skeeme käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. märtsi 1997. aasta direktiivi 97/9/EÜ[28] kohaldamisalasse.

Artikkel 13 5g

1. Kui fondivalitseja majandustegevuse tõhustamiseks lubavad liikmesriigid fondivalitsejatel edasi anda delegeerida ühe või mitu oma ülesannet kolmandatele isikutele, peavad täidetud olema √ kõik ∏ järgmised eeltingimused:

a) pädevat asutust tuleb nõuetekohaselt teavitada;

b) volitus ei tohi mõjutada fondivalitseja järelevalve tõhusust ega mingil juhul takistada fondivalitseja tegevust ega eurofondide valitsemist oma investorite parimates huvides;

c) kui volitus seondub investeeringute valitsemisega haldamisega, võib volitada üksnes ettevõtjaid, kelle tegevusluba või registrisse kantud tegevusala hõlmab varavalitsemist ning kelle suhtes kohaldatakse usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet; volitus peab olema kooskõlas fondivalitsejate korrapäraselt kehtestatavate investeeringute jaotamise kriteeriumidega;

d) kui volitus seondub investeeringute valitsemisega haldamisega ning antakse kolmanda riigi ettevõtjale, peab olema tagatud asjaomaste järelevalveasutuste koostöö;

e) investeeringute valitsemiseks haldamiseks põhitegevusena ei tohi volitada depositooriumi depoopanka ega ühtki muud ettevõtjat, kelle huvid võivad olla konfliktis fondivalitseja või osakuomanike huvidega;

f) olemas on meetmed, mis võimaldavad fondivalitseja majandustegevust juhtivatel isikutel alati tõhusalt jälgida volitatud ettevõtja tegevust;

g) volitus ei takista fondivalitseja majandustegevust juhtivatel isikutel tema ülesandeid täitma delegeeritud volitatud ettevõtjale mis tahes ajal lisajuhiseid andmast ning volitust viivi