KOKKUVÕTE KOMISJONI OTSUSEST,

10. jaanuar 2022,

millega lükatakse tagasi tema pädevus nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklite 1 ja 4 tähenduses (Juhtum C.1886 – Iliad – artikli 265 kohane üleskutse toimingu tegemiseks)

(teatavaks tehtud numbri C(2022)78 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(2023/C 2/04)

(1) 10. novembril 2021 sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) ettevõtjalt Iliad SA (edaspidi „Iliad“, Prantsusmaa) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 265 kohase üleskutse toimingu tegemiseks, millega paluti komisjonil otsustada, kas äriühingute Télévision Française 1 SA (edaspidi „TF1“, Prantsusmaa) ja Métropole Télévision SA (edaspidi „M6“, Prantsusmaa) ühinemine (edaspidi „tehing“) kuulub tema pädevusse.

1. OSALISED JA TEHING

(2) TF1 on tütarettevõtja, mis kuulub osaliselt (43,7 %) äriühingule Bouygues SA (edaspidi „Bouygues“). Bouygues tegutseb ehitus-, telekommunikatsiooni- ja meediasektoris. TF1 põhitegevusala, kas otse või tütarettevõtjate kaudu , on telekanalite edastamine. Lisaks tegeleb TF1 ka mitmesuguse muu tegevusega, mis on seotud tema kui televisiooniringhäälinguteenuse osutaja põhitegevusega: audiovisuaal- ja kinematograafilise sisu tootmine, audiovisuaalõiguste omandamine, reklaamipinna turustamine, DVDde ja muusika CDde avaldamine ja levitamine, ringhäälinguga seotud toodete arendamine ning digitaalsete ja interaktiivsete teenuste arendamine.

(3) M6 on tütarettevõtja, mis kuulub osaliselt (48,26 %) äriühingule RTL Group SA (edaspidi „RTL“). 76,28 % RTList kuulub äriühingule Bertelsmann SE & Co. KGaA (edaspidi „Bertelsmann“). M6 põhitegevusala, kas otse või tütarettevõtjate kaudu , on telekanalite edastamine. Lisaks tegeleb M6 ka mitmesuguse muu tegevusega, mis on seotud tema kui televisiooniringhäälinguteenuse osutaja põhitegevusega: audiovisuaal- ja kinematograafilise sisu tootmine, audiovisuaalõiguste omandamine, reklaamipinna turustamine, DVDde ja muusika CDde avaldamine ja levitamine, ringhäälinguga seotud toodete arendamine ning digitaalsete teenuste arendamine. Lõpetuseks kontrollib M6 raadiokontserni RTL France, millel on mitu Prantsuse emamaal raadiosaadete edastamise litsentsi ja mis tegeleb mitmesuguse nende raadioteenuste toimimisega seotud tegevusega.

(4) [Tehingu kirjeldus]. Pärast tehingu sõlmimist kuulub Bouygues’ile ligikaudu 30 % uue üksuse kapitalist ja Bertelsmann omab RTLi kaudu ligikaudu 16 % uue üksuse kapitalist.

2. FAKTID JA MENETLUS

(5) 17. mail 2021 teatasid TF1, M6, Bouygues ja RTL, et on allkirjastanud lepinguprojektid ainuõiguslike läbirääkimiste alustamiseks, et ühendada TF1 ja M6 tegevus. 17. mail 2021 allkirjastasid Bouygues ja RTL kaks vastastikuse mõistmise memorandumit. Vastastikuse mõistmise memorandumitele järgnes 8. juulil 2021 Bouygues’i ja RTLi vahelise raamlepingu allkirjastamine ning TF1 ja M6 vahelise äriühenduse lepingu allkirjastamine (edaspidi „lepingud“). Bouygues ja RTL leppisid kokku ka aktsionäride lepingu projektis, mis pidi allkirjastatama pärast tehingu sõlmimist (edaspidi „aktsionäride leping“).

(6) Autorité de la concurrence ) küsimustiku mitmele turuosalisele, sealhulgas Iliadile, et saada teada nende seisukohad tehingu kohta 29. oktoobril 2021 saatis Prantsusmaa konkurentsiamet () küsimustiku mitmele turuosalisele, sealhulgas Iliadile, et saada teada nende seisukohad tehingu kohta ( 2 ) . Küsimustiku sissejuhatuses viitab Prantsusmaa konkurentsiamet asjaolule, et küsimustik käsitleb TF1 ja M6 kavandatavat ühinemist uueks üksuseks. Uut üksust kontrolliks ainult Bouygues. Sellest tulenevalt märgitakse turupõhisuse kontrolli sissejuhatuses, et kõnealuse tehingu sõlmimiseks on vaja saada luba Prantsusmaa konkurentsiametilt, mis on Prantsusmaa turgudel konkurentsi reguleerimise eest vastutav sõltumatu avalikku teenust osutav amet.

(7) 10. novembril 2021 saatis Iliad komisjonile üleskutse toimingu tegemiseks ( 3 ) . Iliad märkis eelkõige seda, et vastupidiselt Prantsusmaa konkurentsiameti väidetule kontrollivad Bouygues ja Bertelsmann uut üksust ühiselt ning seetõttu on tehing liidu seisukohalt oluline.

3. OLULISUS LIIDU SEISUKOHALT

3.1. Õiguslik taust

(8) Ühinemismääruse artikli 4 lõike 1 kohaselt on liidu seisukohalt oluliste koondumiste hindamine komisjoni ainupädevuses. Ühinemismääruse artiklis 1 on sätestatud kaks alternatiivset künnist, mille alusel tehakse kindlaks, kas koondumine on liidu seisukohalt oluline.

(9) Kooskõlas ühinemismääruse artikli 1 lõikega 2 on koondumine liidu seisukohalt oluline, kui i) kõigi asjaomaste ettevõtjate aastakäive kogu maailmas kokku on suurem kui 5 000 miljonit eurot ja b) vähemalt kahe kõnealuse ettevõtja aastakäive on kogu liidus eraldi suurem kui 250 miljonit eurot, välja arvatud juhul, kui iga kõnealune ettevõtja saab rohkem kui kaks kolmandikku oma aastakäibest kogu liidus ühes ja samas liikmesriigis.

(10) Koondumine, mis ei ületa artikli 1 lõikes 2 sätestatud künniseid, on liidu seisukohalt oluline, kui: i) kõigi asjaomaste ettevõtjate aastakäive kogu maailmas kokku on suurem kui 2 500 miljonit eurot; ii) vähemalt kolmest liikmesriigist igaühes on kõigi asjaomaste ettevõtjate aasta kogukäive suurem kui 100 miljonit eurot; iii) vähemalt kolmest punkti ii kohaldamisel arvesse võetavast liikmesriigist igaühes on vähemalt kahe asjaomase ettevõtte aastakäive eraldi suurem kui 25 miljonit eurot, ja iv) vähemalt kahe asjaomase ettevõtja aastakäive on kogu liidus eraldi suurem kui 100 miljonit eurot, välja arvatud juhul, kui iga asjaomane ettevõtja saab rohkem kui kaks kolmandikku oma aastakäibest kogu liidus ühes ja samas liikmesriigis (ühinemismääruse artikli 1 lõige 3).

(11) Pädevuse kindlaksmääramisel on asjaomased ettevõtjad need, kes osalevad koondumises, st ühinemismääruse artikli 3 lõikes 1 ettenähtud ühinemises või kontrolli omandamises ( 4 )

(12) Ainukontrolli omandamise kontekstis on asjaomased ettevõtjad omandav ettevõtja ja sihtettevõtja ( 5 )

(13) Kui ühiskontroll omandatakse äsja loodud ühisettevõtte üle pärast seda, kui üks ettevõtja on paigutanud ühisettevõttesse olemasoleva tütarettevõtja või ettevõtte (mille üle tal oli varem ainukontroll), on asjaomased ettevõtjad kõik ühiskontrolli omavad ettevõtjad. Sel juhul moodustab ühisettevõtte käive osa esialgse emaettevõtja käibest ( 6 )

3.2. Käive

(14) 2020. aastal oli Bouygues’i ülemaailmne käive 34,7 miljardit eurot, liidus [käive] miljardit eurot ja Prantsusmaal [käive] miljardit eurot. Seega tekib rohkem kui kaks kolmandikku Bouygues’i liidu kogukäibest Prantsusmaal.

(15) 2020. aastal oli Bertelsmanni ülemaailmne käive 17,3 miljardit eurot, liidus [käive] miljardit eurot ja Prantsusmaal [käive] miljardit eurot. Seega ei teki rohkem kui kaks kolmandikku Bertelsmanni liidu kogukäibest Prantsusmaal.

(16) 2020. aastal oli M6 ülemaailmne käive 1,27 miljardit eurot, liidus [käive] miljardit eurot ja Prantsusmaal [käive] miljardit eurot. Seega tekib rohkem kui kaks kolmandikku M6 liidu kogukäibest Prantsusmaal.

(17) Olenemata sellest, kas arvesse võetakse Bouygues’i ja M6 või Bouygues’i ja Bertelsmanni käivet, ei ole kahtlust, et need ületavad artikli 1 lõike 2 punktides a ja b sätestatud künniseid. Kui aga arvesse võetaks ainult Bouygues’i ja M6 käivet, ei oleks tehing liidu seisukohast oluline, kuna rohkem kui kaks kolmandikku Bouygues’i ja M6 liidu käibest tekib Prantsusmaal. Kui aga arvesse võetaks Bouygues’i ja Bertelsmanni käivet, oleks tehing liidu seisukohast oluline, kuna rohkem kui kaks kolmandikku Bertelsmanni liidu käibest ei teki Prantsusmaal.

(18) Seepärast on vaja kindlaks määrata, millised ettevõtjad on tehingu asjaomased ettevõtjad.

3.3. Tehingu asjaomased ettevõtjad

(19) Prantsusmaa konkurentsiameti ja Bouygues’i arvates kontrollib uut üksust ainult Bouygues ( 7 ) . Sellises olukorras oleksid asjaomased ettevõtjad Bouygues ja M6 ning koondumine ei oleks liidu seisukohast oluline.

(20) Iliad väidab aga, et uut üksust hakkavad ühiselt kontrollima Bouygues ja Bertelsmann ( 8 ) . Sellises olukorras oleksid asjaomased ettevõtjad Bouygues ja Bertelsmann ( 9 ) ning koondumine oleks liidu seisukohast oluline.

(21) Selleks et teha kindlaks, milliseid ettevõtjaid tehing puudutab, tuleb kõigepealt välja selgitada uue üksuse üle saadava kontrolli olemus.

3.3.1. Uue üksuse üle saadava kontrolli laad

3.3.1.1. Uue üksuse juhtimise tutvustus

(22) Pärast tehingu sõlmimist kuulub Bouygues’ile ligikaudu 30 % uue üksuse kapitalist ja Bertelsmann omab RTLi kaudu ligikaudu 16 % uue üksuse kapitalist.

(23) Mis puudutab uue üksuse aktsionäride koosolekut (edaspidi „aktsionäride koosolek“), siis aktsionäride lepingu artiklis 2.5 on sätestatud, et Bouygues ja Bertelsmann peavad enne iga aktsionäride koosolekut leppima kõigi päevakorrapunktide kohta kokku ühise seisukoha. Kui kokkuleppele ei jõuta, peab Bertelsmann põhimõtteliselt hääletama kooskõlas Bouygues’i seisukohaga.

(24) Uue üksuse direktorite nõukogul (edaspidi „direktorite nõukogu“) on 12 liiget. Bouygues saab ametisse nimetada neli liiget, sealhulgas tegevjuhi ja direktorite nõukogu esimehe, ( 10 ) ning teha ettepaneku kahe sõltumatu liikme kohta. Bertelsmann saab ametisse nimetada kaks direktorit, sealhulgas direktorite nõukogu aseesimehe, ja teha ettepaneku [Bertelsmanni esitatavate sõltumatute liikmete arv] sõltumatu liikme kohta. Aktsionäride lepingu punkti 2.1.4 kohaselt peab direktorite nõukogu võtma otsused vastu antud häälte enamuse alusel. Häälte võrdse jagunemise korral on otsustav hääl tegevjuhil. Aktsionäride lepingu artiklis 2.1.2 on sätestatud nõue, et Bouygues ja Bertelsmann lepivad kokku ühise seisukoha kõigis direktorite nõukogu päevakorras olevates küsimustes. Kui kokkuleppele ei jõuta, peab Bertelsmann põhimõtteliselt hääletama kooskõlas Bouygues’i seisukohaga.

3.3.1.2. Iliadi argumendid

(25) Iliad väidab, et uut üksust hakkavad ühiselt kontrollima Bouygues ja Bertelsmann.

(26) Oma seisukoha kinnitamiseks väidab Iliad esiteks seda, et Bouygues’i ja Bertelsmanni kavandatud tehingu struktuur toetab järeldust, et Bouygues ja Bertelsmann hakkavad uut üksust ühiselt kontrollima. Iliad juhib tähelepanu sellele, et pärast tehingu sõlmimist kuulub Bertelsmannile (RTLi kaudu ) 16 % uue üksuse kapitalist. Seega saab Bertelsmannist uue üksuse suuruselt teine aktsionär.

(27) Iliadi sõnul on Bertelsmann seega uue üksuse kontrolliv aktsionär, eelkõige RTLi eksperditeadmiste tõttu audiovisuaalsektoris. Iliadi arvates ilmneb Bertelsmanni tegevjuhi Thomas Rabe ja Bouygues’i peadirektori Olivier Roussat’ga tehtud intervjuust, et Bouygues ja Bertelsmann näevad teineteist pikaajaliste partneritena, kellel on turgudest ühine nägemus ( 11 ) . Seda korrati investoritele tehtud esitluses, kus TF1 ja M6 väitsid, et RTL jääb pikaajaliseks strateegiliseks aktsionäriks ( 12 ) . Lisaks juhib Iliad tähelepanu sellele, et kuna Bouygues’il ega RTLil eraldi ei ole piisavat hääleõigust, et olla aktsionäride koosolekutel enamuses, võib häälteenamuse tagada ainult nende hääleõiguse ühine kasutamine ( 13 )

(28) Teiseks usub Iliad, et Bouygues’ist ja RTList saavad kooskõlastatud tegevuse kaudu strateegilised partnerid. Kooskõlastatud tegevus Prantsuse äriseadustiku artikli L.233-10 tähenduses on määratletud kui kokkulepe, mille isikud sõlmivad hääleõiguse omandamiseks, võõrandamiseks või kasutamiseks, et viia ettevõtte suhtes ellu ühist poliitikat või et saada kontroll selle ettevõtte üle. Pealegi on sellise tegevuse olemasolu asjaolu, mida Prantsusmaa konkurentsiamet kasutab ühe või mitme ettevõtja poolt teise ettevõtja üle teostatava kontrolli laadi hindamisel ( 14 )

(29) Kolmandaks on Iliad seisukohal, et Bertelsmannil on direktorite nõukogus eriline esindatus ( 15 ) . Iliad juhib tähelepanu sellele, et uue üksuse esimeseks tegevjuhiks saab praegune M6 direktorite nõukogu esimees Nicolas de Tavernost. Ühtlasi märgib Iliad, et arvestades direktorite nõukogu liikmete arvu, mis on antud eraldi Bouygues’ile (neli) ja Bertelsmannile (kolm), ei saa Bouygues ega Bertelsmann üksi tegutseda ( 16 )

(30) Lõpuks märgib Iliad, et Bouygues ja Bertelsmann on välja töötanud ühise strateegia, mida kinnitavad pressiteated ja investoritele tehtud esitlused ( 17 )

3.3.1.3. Prantsusmaa konkurentsiameti ja Bouygues’i argumendid

(31) Prantsusmaa konkurentsiameti ja Bouygues’i sõnul on tehing üles ehitatud viisil, mis tagab, et Bouygues’il oleks uue üksuse üle ainukontroll ( 18 )

(32) de facto enamuse. Mis puudutab aktsionäride koosolekut, siis rõhutab Bouygues, et aktsionäride lepingu artikli 2.5 kohaselt peavad Bouygues ja Bertelsmann enne iga aktsionäride koosolekut teineteisega konsulteerima, et püüda kindlaks määrata ühine seisukoht igaks eelseisvaks hääletuseks. Kui kokkuleppele ei jõua, oleks Bouygues’i esitatud seisukoht ülimuslik ja Bertelsmann peaks hääletama Bouygues’i otsuse kohaselt ( 19 ) . TF1 ja M6 varasemate aktsionäride koosolekute osalemismäärade analüüs osutab sellele, et Bouygues’i ja Bertelsmanni ühine hääleõigus annaks nendele ettevõtjatele aktsionäride koosolekutelenamuse.

(33) Direktorite nõukogu kohta märgib Bouygues, et aktsionäride lepingu artikli 2.1.1 kohaselt koosneb uue üksuse direktorite nõukogu 12 liikmest, kellest Bouygues nimetab ametisse pooled, sealhulgas esimehe, kellel on otsustav hääl ( 20 )

(34) Bouygues märgib, et sarnaselt aktsionäride koosolekute ettevalmistamisega on aktsionäride lepingus sätestatud nõue, et Bouygues’i ja Bertelsmann peavad enne igat direktorite nõukogu koosolekut teatava aja vältel konsultatsioone pidama ( 21 ) . Kui kokkuleppele ei jõua, oleks Bouygues’i esitatud seisukoht ülimuslik ja Bertelsmann peaks hääletama Bouygues’i otsuse kohaselt ( 22 ) . Bertelsmann võib tegutseda Bouygues’i seisukohast sõltumatult ainult erandjuhtudel. Aktsionäride lepingu artiklis 2.1.2 on sätestatud, et Bertelsmann ei pea järgima Bouygues’i seisukohta, kui Bertelsmann või üks tema esindajatest direktorite nõukogus on seisukohal, et otsus oleks ebaseaduslik või vastuolus uue üksuse ärihuvidega ( 23 ) . Lisaks on artiklis 2.1.4 loetletud küsimused, mille üle Bertelsmann ei pea hääletama samamoodi nagu Bouygues, kuid see peaks olema nii ainult erandlike otsuste puhul, mis võivad mõjutada uue üksuse väärtust ( 24 )

(35) Kõigele lisaks märgib Bouygues, et ta kontrollib kõiki uue üksuse strateegilisi otsuseid, sealhulgas äriplaani ja eelarvet, investeeringuid ja direktorite ametisse nimetamist. Sellega seoses märgib Bouygues, et faktid, mille põhjal Iliad järeldab, et Bouygues ja Bertelsmann on töötanud välja ühise strateegia, põhinevad ainult pressiteadetel, mis ei hõlma lepingute ja aktsionäride lepingu täielikku sisu ( 25 )

3.3.1.4. Komisjoni hinnang

(A) Õiguslik taust

(36) Konsolideeritud pädevuseteatise kohaselt on ühiskontrolliga tegemist siis, kui kahel või enamal ettevõtjal või isikul on võimalus avaldada teisele ettevõtjale otsustavat mõju. Tavaliselt peab komisjon otsustava mõju all silmas võimalust takistada otsuseid, mis määravad ettevõtja kaubandusstrateegia. Ettevõtjad, kes omandavad ühiskontrolli teise ettevõtja üle, peavad järelikult jõudma ühisettevõtte kaubanduspoliitika kindlaksmääramisel kokkuleppele ning tegema koostööd ( 26 )

(37) Komisjon kasutab ühiskontrolli olemasolu kindlaksmääramiseks mitut kriteeriumi.

(38) Kuigi ühiskontroll võib olla olemas juhul, kui kahel emaettevõtjal on otsuseid tegevates organites võrdne hääleõigus ja esindatus, ei pea komisjon seda vajalikuks tingimuseks. Seetõttu võib ühiskontroll olla olemas ka siis, kui võrdset hääleõigust või esindatust ei ole. Eelkõige on see nii juhul, kui vähemusaktsionäridel on lisaõigused, näiteks vetoõigus uue üksuse strateegiliste otsuste suhtes ( 27 ) . Vetoõigus annab üldjuhul ühiskontrolli selliste otsuste ja küsimuste puhul nagu eelarve, äriplaan, olulised investeeringud või tippjuhtkonna ametisse nimetamine.

(39) de facto , eelkõige tugevate ühiste huvide korral Lisaks on komisjon seisukohal, et ühiskontrolli võib kaasa tuua hääleõiguse ühine kasutamine. Seepärast võivad ka vetoõiguste puudumisel kaks või enam ettevõtjat, kes omandavad vähemusosalused teises ettevõtjas, omandada ühiskontrolli ( 28 ) . Tegemist võib olla juhtumiga, kus vähemusosalused kokku annavad võimaluse sihtettevõtjat kontrollida. See võib tuleneda vastavast õiguslikult siduvast kokkuleppest või kehtida, eelkõige tugevate ühiste huvide korral ( 29 )

(40) Lõpuks võtab komisjon arvesse muid tegureid, sealhulgas otsustava hääle olemasolu ( 30 ) . Ühiskontrolli eksisteerimiseks ei tohiks otsustavat häält olla ainult ühel emaettevõtjal, sest sellega omandaks otsustavat häält omav ettevõte ainukontrolli ( 31 ) . Ühiskontroll võib siiski olemas olla juhul, kui otsustav hääl on tegelikult piiratud tähtsuse ja mõjuga ( 32 )

(B) Bertelsmanni vetoõigus uues üksuses

(41) Nagu on selgitatud eespool punktides (22)–(24), peab Bertelsmann hääletama samamoodi nagu Bouygues nii direktorite nõukogu koosolekutel kui ka aktsionäride koosolekutel, kui ei ole määratud teisiti.

(42) Aktsionäride lepingu artiklis 2.1.4 on erandina [nähtud ette mehhanism, mis võimaldab Bertelsmannil hääletada erandjuhtudel teatud arvu küsimuste puhul ettepaneku vastu] ( 33 ) . Komisjon peab seda aktsionäride lepingu artiklis 2.1.4 sätestatud mehhanismi sarnaseks vetoõigusega, mis Bertelsmannil neis küsimustes on. [Üksikasjad aktsionäride lepingu toimimise kohta]. Seega on Bertelsmannil aktsionäride lepingu punktis 2.1.4 loetletud küsimustes vetoõigus.

(43) Esiteks sisaldab aktsionäride lepingu artikkel 2.1.4 loetelu küsimustest, milles Bertelsmannil on erandkorras vetoõigus. Eelkõige puudutab see põhikirja muutmist, audiitorite väljavahetamist, dividendide jaotamise põhimõtete mis tahes muutmist, juhtimiseeskirjade mis tahes muutmist, kapitali suurendamist, võlgade olulist suurenemist ja uue üksuse mis tahes uut ettevõetud äritegevust, mis ei kuulu tema eesmärgi alla. Kõnealuse vetoõiguse kohta märgib komisjon, et kooskõlas konsolideeritud pädevuseteatise punktiga 66 ei puuduta need küsimused uue üksuse strateegilisi otsuseid. Bertelsmanni vetoõigus kehtib küsimustes, mis puudutavad uue üksuse olemasolu, ja seega ei saa see anda talle ühiskontrolli uue üksuse üle. Pigem vastab see vetoõigus õigustele, mis antakse tavaliselt vähemusaktsionäridele nende kui ühisettevõtte investorite finantshuvide kaitsmiseks.

(44) Aktsionäride lepingu artikliga 2.1.4 antakse Bertelsmannile vetoõigus ka teatavat liiki investeeringute suhtes. Eelkõige jäetakse Bertelsmannile õigus mitte järgida Bouygues’i ettepanekut i) mis tahes investeeringute, aktsiate, ettevõtete ja varade müügi või omandamise kohta, mille summa on suurem kui [künnise summa] eurot tehingu kohta; ii) audiovisuaalse sisu õiguste omandamise kohta, mille summa ületab [künnise summa] eurot tehingu kohta aastas; iii) mis tahes kaubandusliku turustuskokkuleppe kohta, mis ületab [künnise summa] eurot tehingu kohta aastas; iv) ühisettevõtte või partnerluse või muu tagatise loomise kohta summas, mis ületab [künnise summa] eurot aastas igaühe kohta, ning v) mis tahes kohtuvaidluse algatamise kohta, mille summa ületab [künnise summa] eurot. Selle kohta märgib komisjon, et aktsionäride lepingus sätestatud künnised ületavad peaaegu kõigi TF1 viimase kümne aasta investeeringute (ja kõigi M6 investeeringute) väärtuse ( 34 ) . Seetõttu ei ole Bertelsmanni vetoõigus selline, mis annaks talle vetoõiguse uue üksuse tavapärase äritegevuse suhtes. Arvestades kehtestatud summasid, vastab see vetoõigus õigustele, mis tavaliselt kaitsevad vähemusaktsionäre.

(45) Eespool öeldut arvesse võttes leiab komisjon seega, et Bertelsmann ei omanda aktsionäride lepingu artiklis 2.1.4 sätestatud vetoõiguse põhjal ühiskontrolli uue üksuse üle.

(46) Uue üksuse esimese tegevjuhi nimetavad ametisse Bouygues ja Bertelsmann ( 35 ) ning ta on üks neljast direktorite nõukogu liikmest, kelle Bouygues ametisse nimetab. Kapitali külmutamise perioodil ( 36 ) võib Bouygues pärast Bertelsmanniga peetud arutelusid, kuid ilma, et viimasel oleks lõpliku otsuse suhtes vetoõigust, uue üksuse tegevjuhi ametist vabastada. Mis puudutab tulevaste tegevjuhtide ametisse nimetamist, siis Bouygues peab esitama nimekirja […] kandidaadist […] ja Bertelsmann võib ühe kandidaadi vetostada ( 37 ) . Seetõttu jääb [tegevjuhi] valimisel viimane sõna Bouygues’ile, välja arvatud juhul, kui Bertelsmann leiab, et kandidaadiga seoses on tõsiseid eetilisi probleeme ( 38 ) . […] ( 39 ) . Sellest järeldub, et nii kapitali külmutamise perioodil kui ka pärast seda jääb viimane sõna uue üksuse tegevjuhi ametisse nimetamisel ja vallandamisel Bouygues’ile. Bertelsmannil on vetoõigus ainult […] ja sellise kandidaadi ametisse nimetamise puhul, kelle puhul Bertelsmann leiab, et esineb tõsiseid eetilisi probleeme. Teisalt ei ole Bertelsmannil vetoõigust tegevjuhi ametist vabastamise puhul. Seega on Bertelsmanni vetoõigus uue üksuse tegevjuhi ametisse nimetamise protsessis sarnane konsultatsiooniõigusega, mis vastab õigustele, mis tavaliselt kaitsevad vähemusaktsionäre. Komisjon märgib ka, et Bouygues võib uue üksuse esimese tegevjuhi viivitamata vallandada.

(47) Seega on komisjon seisukohal, et Bertelsmannil ei ole tegevjuhi ametisse nimetamises ja vallandamises osalemise tõttu ühiskontrolli uue üksuse üle.

(49) Seega on komisjon seisukohal, et Bertelsmannil ei ole uue üksuse üle ühiskontrolli uue üksuse tulevaste äriplaanide ja eelarvete arutamise ja vastuvõtmise mehhanismi tõttu.

(50) Seetõttu märgib komisjon, et puudub õigus, mis annaks Bertelsmannile vetoõiguse uut üksust puudutavate strateegiliste otsuste suhtes.

(C) Hääleõiguse ühine kasutamine

(51) Mis puudutab aktsionäride koosolekuid, siis ei saa Bertelsmann Bouygues’i seisukohta vaidlustada, välja arvatud aktsionäride lepingu artiklis 2.1.4 osutatud küsimustes (käsitletud eespool punktides (43)–(45)).

(52) Siiski on Bertelsmannil lisaks aktsionäride lepingu artiklis 2.1.4 sätestatud küsimustele ja uue üksuse tegevjuhi nimetamisele (käsitletud eespool punktides (43)–(47)) õigus esitada direktorite nõukogus vastuväiteid kõikidele otsustele, mida ta peab ebaseaduslikuks või uue üksuse ärihuvidega vastuolus olevaks (aktsionäride lepingu artikkel 2.1.2).

(53) Ärihuvide suhtes eritingimusi ei kohaldata. Nagu aga Bouygues märkis, siis: i) aktsionäride lepingu artiklis 2.1.2 sätestatud erand on tavapärane, mitte ainuomane audiovisuaalsektorile, ii) see on ette nähtud kohaldamiseks ainult äärmuslikes olukordades, iii) kuna selle eesmärk on takistada Bertelsmanni ametisse nimetatud liikmete tsiviil- ja/või kriminaalvastutust ( 45 ) . Seetõttu märgib komisjon, et erandi kohaldamisala on piiratud.

(54) Sellest järeldub, et Bertelsmann ei saa aktsionäride lepingu tingimuste tõttu uuele üksusele de jure otsustavat mõju avaldada. Siiski tuleb hinnata, kas ühine hääleõiguse teostamine võiks ka de facto olemas olla.

(55) Esiteks on Bertelsmannil audiovisuaalsektori oskusteave, mis on ulatuslikum kui uue üksuse tegevusvaldkond. Veelgi enam – isegi, kui Bertelsmann ei saa oma seisukohta peale suruda, peavad Bouygues ja Bertelsmann omavahel nõu pidama, et enne iga uue üksuse direktorite nõukogu koosolekut või aktsionäride koosolekut hääletamise suhtes ühine seisukoht kokku leppida. Seetõttu ei saa välistada, et Bouygues ja Bertelsmann võivad uue üksuse otsuseid tegevates organites tegutseda ühe üksusena. Lisaks jätkab uue üksuse tulevane tegevjuht Bertelsmannis mitmesugustes ülesannetes ( 46 )

(56) Samas valdab ka Bouygues audiovisuaalsektori oskusteavet ja selles mõttes ei sõltu ta mingil juhul Bertelsmannist. Lisaks ei ole Bertelsmannil uue üksusega olulisi äritehinguid ( 47 ) . Kõigele lisaks jääb Bouygues’ile õigus vallandada uue üksuse tegevjuht, ilma et Bertelsmann saaks otsust vaidlustada.

(57) Sellest järeldub, et puuduvad tõendid, mis kinnitaksid Bouygues’i ja Bertelsmanni tugeva ühise huvi olemasolu.

(58) Kuna selline huvi puudub, on komisjon seisukohal, et vähemusaktsionäride vaheliste muutuvate jõuvahekordade võimalik tekkimine tavaliselt välistab de facto ühiskontrolli eelduse. Käesoleval juhul on võimalik, et Bouygues võib nii direktorite nõukogus kui ka aktsionäride koosolekul joonduda teiste vähemusaktsionäride järgi küsimustes, milles Bertelsmannil oleks huvi Bouygues’i vastu hääletada.

(59) Lisaks märgib komisjon, et juhul, kui Bouygues ja Bertelsmann kokkuleppele ei jõua, on Bertelsmann kohustatud säilitama oma osaluse vaid kapitali külmutamise perioodi jooksul ([kapitali külmutamise perioodi kestus]). Selle perioodi lõpus võib Bertelsmann oma aktsiaid müüa, andes Bouygues’ile ostueesõiguse [aktsiate arv] aktsiale. Ülejäänud aktsiaid võib vabalt müüa [eeldusel, et ostja valik ei tekita konkurentsiprobleeme]. Seega on komisjon seisukohal, et lahkarvamuse korral ei mõjutaks see uue üksuse püsimajäämist.

(60) Seega järeldab komisjon, et kokkulepped ja aktsionäride leping ei too kaasa hääleõiguse de facto ühist kasutamist.

(D) Otsustav hääl

(61) Igal juhul ei tohiks konsolideeritud pädevuseteatise punkti 82 kohaselt olla ühiskontrolli eksisteerimiseks otsustavat häält ainult ühel emaettevõtjal, sest sellega omandaks otsustavat häält omav ettevõte ainukontrolli.

(62) Käesoleval juhul kontrollib Bouygues poolt direktorite nõukogu koosseisust, sealhulgas tegevjuhti, ( 48 ) kellel on otsustav hääl. Seetõttu ei näi Bertelsmanni hääl olevat vajalik selleks, et direktorite nõukogu võtaks vastu Bouygues’i seisukoha, välja arvatud juhul, kui tegemist on eriküsimustega aktsionäride lepingu artikli 2.1.4 tähenduses (hääli ei saa liita). Samuti saab Bertelsmann üldkoosolekul esitada vastuväiteid Bouygues’i seisukohale üksnes aktsionäride lepingu punktis 2.1.4 kindlaksmääratud küsimustes (mille puhul hääli ei saa liita).

(63) Seetõttu ei omanda Bertelsmann Bouygues’i otsustava hääle tulemusena uue üksuse üle ühiskontrolli.

(E) Ainukontroll uue üksuse üle

(64) de jure ainukontrolli uue üksuse üle. Nagu eespool põhjendatud, märgib komisjon, et Bouygues’il on õigus nimetada ametisse pool uue üksuse direktorite nõukogust. Prantsusmaa äriseadustiku ( 49 ) sätete kohaselt on häälte võrdse jagunemise korral otsustav uue üksuse tegevjuhi hääl, kelle nimetab ametisse Bouygues. Seega saab Bouygues oma otsused uue üksuse direktorite nõukogus läbi suruda. Komisjon märgib, et need õigused annavad Bouygues’ileainukontrolli uue üksuse üle.

(65) de facto ainukontrolli ka uue üksuse üle. Järgmises tabelis on esitatud TF1 ja M6 aktsionäride koosolekutel osalemise varasemate perioodide konsolideeritud andmed alates 2019. aastast. Lisaks peab Bertelsmann aktsionäride lepingu artikli 2.5 sätete kohaselt hääletama aktsionäride koosolekutel samamoodi nagu Bouygues, välja arvatud eriküsimustes aktsionäride lepingu artikli 2.1.4 tähenduses (mis ei anna ühiskontrolli). Seega kontrollib Bouygues uue üksuse aktsionäride koosolekutel tegelikult ligikaudu 46 % häältest. Bouygues’i esitatud varasemate perioodide koondstatistika kohaselt vastab see enam kui poolele aktsionäride koosolekutel tegelikult esindatud häältest ( 50 ) . Seepärast märgib komisjon, et Bouygues saabainukontrolli ka uue üksuse üle. Järgmises tabelis on esitatud TF1 ja M6 aktsionäride koosolekutel osalemise varasemate perioodide konsolideeritud andmed alates 2019. aastast. Tabel 1 TF1 ja M6 varasemate perioodide konsolideeritud andmed Aasta Konsolideeritud osalemismäär Bouygues’i hinnanguline osalus Bouygues’i osalemise määr häälte konsolideeritud koguarvu suhtes 2021 […] % 46 % [Rohkem kui pool] % 2020 […] % 46 % [Rohkem kui pool] % 2019 […] % 46 % [Rohkem kui pool] % Allikas: Bouygues’i vastus teabenõudele RFI 2, vastus 3. küsimusele

(66) Seega on komisjon seisukohal, et Bouygues omandab uue üksuse üle ainukontrolli nii õiguslikult kui ka tegelikult.

(F) Järeldus uue üksuse üle saadava kontrolli laadi kohta

(67) Eespool esitatud põhjustel on komisjon seisukohal, et uut üksust kontrollib ainult Bouygues.

3.3.2. Järeldus tehingu puhul asjaomaste ettevõtjate kohta

(68) Komisjon on seisukohal, et kuna Bouygues saab uue üksuse üle ainukontrolli, on tehingu puhul asjaomased ettevõtjad omandava ettevõtjana Bouygues (sealhulgas TF1) ja sihtettevõtjana M6.

3.4. Järeldus tehingu olulisuse kohta liidu seisukohast

(69) Kuna nii Bouygues kui ka M6 saavad üle kahe kolmandiku oma käibest Prantsusmaal, on komisjon seisukohal, et tehing ei kujuta endast liidu seisukohalt olulist koondumist.

4. JÄRELDUS

(70) Komisjonil puudub pädevus tehingu hindamiseks.

(71) Käesolev otsus tehakse teatavaks Iliadile ja avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas , jättes välja kõik konfidentsiaalsed elemendid või ärisaladused.

(1) ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“). Alates 1. detsembrist 2009 kehtivad teatavad Euroopa Liidu toimimise lepinguga (edaspidi „ELi toimimise leping“) kehtestatud muudatused, näiteks on termin „ühendus“ asendatud terminiga „liit“ ning termin „ühisturg“ terminiga „siseturg“. Käesolevas otsuses kasutatakse läbivalt ELi toimimise lepingu terminoloogiat.

(2) Üleskutse toimingu tegemiseks, 1. lisa.

(3) 30. novembril 2021 teatas Bouygues komisjonile vastuseks komisjoni kutsele esitada märkusi (edaspidi „Bouygues’i märkused“), et üleskutsele toimingu tegemiseks on alla kirjutanud Iliad SA direktorite nõukogu esimees, kellel ei olnud esindusõigust ja kes seetõttu ei saanud tegutseda Iliad SA nimel ja eest. Ratifitseerimiskirjaga (Prantsusmaa tsiviilseadustiku artikli 1156 kolmanda lõigu ja artikli 1998 teise lõigu tähenduses) ja 6. detsembril 2021 komisjonile saadetud kinnituses kinnitas Iliad, et tema tegevdirektor oli andnud direktorite nõukogu esimehele suulise volituse saata komisjonile üleskutse toimingu tegemiseks (vt selle kohta Iliadi vastus RFI 1-le). Seega on komisjon seisukohal, et Iliadi esitatud üleskutse toimingu tegemiseks on kehtiv.

(4) Ühinemismääruse kohane komisjoni konsolideeritud pädevuseteatis (parandatud kujul) (ELT C 43, 21.2.2009, lk 10), punkt 129 (edaspidi „konsolideeritud pädevuseteatis“).

(5) Konsolideeritud pädevuseteatis, punkt 134.

(6) Konsolideeritud pädevuseteatis, punkt 139.

(7) Vt Prantsusmaa konkurentsiameti 30. novembri 2021. aasta analüüs ühinemismääruse kohaldatavuse kohta tehingu suhtes, lk 7, ja Bouygues’i märkused, lk 10.

(8) Üleskutse toimingu tegemiseks, lk 1–3.

(9) Kaasa arvatud M6.

(10) Uue üksuse esimeseks tegevjuhiks saab praegune M6 direktorite nõukogu esimees Nicolas de Tavernost.

(11) Üleskutse toimingu tegemiseks, 2. lisa, punkt 7.

(12) Üleskutse toimingu tegemiseks, 2. lisa, punkt 8.

(13) Üleskutse toimingu tegemiseks, 2. lisa, punktid 10–12.

(14) Üleskutse toimingu tegemiseks, 2. lisa, punktid 16–20.

(15) Üleskutse toimingu tegemiseks, 2. lisa, punktid 22–23.

(16) Üleskutse toimingu tegemiseks, 2. lisa, punktid 24–26.

(17) Üleskutse toimingu tegemiseks, 2. lisa, punktid 27–33.

(18) Vt Prantsusmaa konkurentsiameti 30. novembri 2021. aasta analüüs ühinemismääruse kohaldatavuse kohta tehingu suhtes, lk 7, ja Bouygues’i märkused, lk 10.

(19) Bouygues’i märkused, lk 5.

(20) Bouygues’i märkused, lk 8.

(21) Bouygues’i märkused, lk 5–6.

(22) Bouygues’i märkused, lk 5.

(23) Bouygues’i märkused, lk 6.

(24) Bouygues’i märkused, lk 6 ja 9.

(25) Bouygues’i märkused, lk 9.

(26) Konsolideeritud pädevuseteatis, punkt 62.

(27) Konsolideeritud pädevuseteatis, punkt 65.

(28) Konsolideeritud pädevuseteatis, punkt 74.

(29) Konsolideeritud pädevuseteatis, punktid 74–76.

(30) Konsolideeritud pädevuseteatis, punkt 82.

(31) Konsolideeritud pädevuseteatis, punkt 82.

(32) Konsolideeritud pädevuseteatis, punkt 82.

(33) See kohustus ei laiene Bouygues’i või Bertelsmanni esitatud sõltumatutele liikmetele.

(34) Bouygues kinnitab, et alates 2011. aastast on TF1 neid künniseid ületanud vaid kolmel korral ja M6 ei ole neid kunagi ületanud. Lisaks kinnitas Bouygues vastuseks teabenõudele RFI 2, et kui TF1 ja M6 kontserni varasemaid andmeid vajaduse korral konsolideeriti, ei lisandunud selle tulemusena artiklis 2.1.4 sätestatud künniste ületamise juhtumeid (vt RFI 2, vastus 2. küsimusele ja lisa). Seega on komisjon seisukohal, et künnised on piisavalt kõrged, et mitte anda Bertelsmannile vetoõigust uue üksuse strateegiliste otsuste suhtes.

(35) Aktsionäride lepingu artikkel 2.3.

(36) Aktsionäride lepingu artiklis 3.2 on sätestatud, et kui erandjuhud välja arvata, peab Bertelsmann säilitama oma osaluse uues üksuses [määratud perioodi vältel] („kapitali külmutamise periood“).

(37) Aktsionäride lepingu artikkel 2.3.

(38) Aktsionäride lepingu artikkel 2.1.2.

(39) Aktsionäride lepingu artikkel 2.3.

(40) Aktsionäride lepingu artikkel 2.2.1.

(41) Aktsionäride lepingu artikkel 2.2.1. Lisaks kinnitas Bouygues oma vastuses teabenõudele RFI 2, et lepingud annavad Bouygues’ile võimaluse äriplaani lühiajaliselt muuta ja esimene eelarve tühistada (vt RFI 2, vastus 5. küsimuse punktile b).

(42) Aktsionäride lepingu artikkel 2.1.2.

(43) Aktsionäride lepingu artikkel 2.2.1.

(44) Vt punkt (62) allpool.

(45) Vt RFI 2, vastus 1. küsimusele.

(46) Üleskutse toimingu tegemiseks, 2. lisa, punkt 23.

(47) Oma vastuses teabenõudele RFI 2 kinnitas Bouygues, et M6 ja Bertelsmanni vahelised kontsernisisesed tehingud kavatsetakse lõpetada (vt RFI 2, vastus 4. küsimuse punktile b). Bouygues märkis siiski, et uus üksus võib hankida sisu või teenuseid Bertelsmanni tütarettevõtjatelt turutingimustel, nagu teised ettevõtjadki.

(48) Euroopa Liidu Üldkohus on juba otsustanud, et ühinemismääruse kohaldamisel võtavad aktsionäri ametisse nimetatud sõltumatud esindajad paratamatult arvesse neid nimetanud isiku seisukohti (vt Üldkohtu 23. veebruari 2006. aasta otsus kohtuasjas T-282/02: Cementbouw Handel & Industrie vs. komisjon, punkt 74). Kuna puuduvad vastupidised tõendid, on komisjon seisukohal, et uue üksuse direktorite nõukogu kaks Bouygues’i poolt nimetatud sõltumatut liiget tegutsevad kooskõlas Bouygues’iga.

(49) Prantsusmaa äriseadustiku artikkel L.225-37.

(50) Vt RFI 2, vastus 3. küsimusele.