[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 6.4.2005

KOM(2005) 113 lõplik

2005/0052 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega kehtestatakse suurõnnetustele kiirreageerimise ja nendeks valmisoleku rahastamisvahend

(komisjoni esitatud) {SEK(2005) 439 }

SELETUSKIRI

1. Ettepaneku kontekst

- Ettepaneku alus ja eesmärgid

14. juulil 2004 vastu võetud fintantsperspektiivide teatises kutsub komisjon tegutsema Euroopa tasandil, et üheskoos tõhusalt ja koordineeritult reageerida erinevatele hädaolukordadele. Tegutsemine hõlmaks nii solidaarsust kui kiirreageerimist koos vahetu reageerimise ja suurõnnetuse järgse abi meetmetega.

Käesoleva ettepaneku eesmärk on arendada komisjoni tervikliku lähenemisviisi kiirreageerimise osa, et tagada ühenduse rahaline abi, mis toetaks ja täiendaks liikmesriikide jõupingutusi inimeste, keskkonna ja vara kaitsmisel, aidates kaasa suurõnnetusteks valmisoleku ja neile reageerimise süsteemide tõhustamisele õnnetuse põhjustest hoolimata, ning olla valmis suurõnnetuste mõjuks rahvatervisele ja sellele reageerida.

Solidaarsuse osa arendatakse täiendava ettepanekuga "Euroopa Liidu solidaarsusfondi" kohta.

- Üldine kontekst

Mitmed sündmused võivad viia suurõnnetusteni, tuues kaasa tegelikud või võimalikud katastroofilised tagajärjed inimestele, varale ja keskkonnale üldiselt. Suurõnnetusi põhjustavate tegurite ja osaliste hulk on lai, kuna õnnetused võivad juhtuda inimtegevuse tagajärel, sh tööstusrajatiste käitamise või terrorirünnakute tõttu, või neid võivad põhjustada loodusnähtused nagu maavärinad, üleujutused, tormid jms.

Sellistes kriisiolukordades täidavad kodanikukaitses osalejad väga olulist rolli, nad peavad suurõnnetuse juhtumisel väga kiiresti reageerima ja aitama kaasa õnnetuse tagajärgede reguleerimisele ja leevendamisele, aidates vähendada inimohvreid, vigastusi, varalist ja majanduslikku kahju ning keskkonnakahjustusi.

Kiirreageerimismissioonide edukus sõltub suurel määral sellest, mida on varem tehtud vajalike vahendite ja varustuse ettevalmistamisel nende kohapeale saatmiseks ja seal kasutamiseks; seetõttu tuleb valmisolekule pöörata vajalikku tähelepanu ja seda küllaldaselt toetada.

Liikmesriikide kodanikukaitses osalejate edukus ja tõhusus ressursside ühendamisel ja vastastikusel abistamisel kindlasti paraneb; kooskõlastatud tegevus aitab ka suurõnnetusse sattunud inimesi ja kohalikke kogukondi.

Ühendusel on selles kontekstis põhjendatud roll, kuna tema saab tegutseda enam kui ühe konkreetse riigi piirides. Selleks loodi 2001. aastal ühenduse mehhanism tugevdatud koostöö soodustamiseks kodanikukaitse abimissioonidel.[1] Mehhanism lihtsustab abi kättesaadavust suurõnnetuse korral, mis võib nõuda viivitamatut tegutsemist päästemeeskondade, ekspertide ja muude vajalike ressursside mobiliseerimisel ühenduse tugevdatud kodanikukaitse struktuuri kaudu, mis koosneb järelevalve- ja teabekeskusest ning ühisest hädaolukordade side- ja infosüsteemist. Samuti annab see võimaluse koguda hädaolukorra kohta kontrollitud teavet, edastada see teave liikmesriikidele ja jagada missioonidel saadud kogemusi.

Ühenduse rahaline toetus, mis iseenesest ei ole uus nähtus (vt allpool), on lähimuspõhimõtet arvesse võttes ühenduse selgelt kasulik panus kodanikukaitses osalejate operatsioonidesse ja missioonidesse.

- Olemasolevad sätted ettepaneku valdkonnas

Ühendus on välja töötanud mitmeid kodanikukaitse alaseid meetmeid ja tegevusi, eelkõige:

i) Nõukogu 9. detsembri 1999. aasta otsus 1999/847/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse kodanikukaitsealane tegevusprogramm, mille kehtivus pidi lõppema 2004. aasta lõpus, kuid mida pikendati 2006. aasta lõpuni.[2]

ii) Nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta otsus 2001/792/EÜ, EURATOM, millega kehtestatakse ühenduse mehhanism tugevdatud koostöö soodustamiseks kodanikukaitse abimissioonidel.[3]

Esimesel rahastamisvahendil/programmil on kindel tähtaeg ja konkreetne mitmeaastane eelarve; ta lõpeb 2006. aastal. Teisel dokumendil ei ole rahalist iseloomu; ta kehtestab komisjoni ja liikmesriikide kohustused.

Käesoleva ettepaneku näol, juhul kui ta vastu võetakse, on tegemist uue õigusliku alusega, mille järgi antakse ühenduse rahaline tugi kodanikukaitse abinõudele ja meetmetele kiirreageerimise ja valmisoleku valdkonnas.

Seetõttu rajaneb ettepanek olemasolevatel rahastamisvahenditel, laiendades ja sätestades üksikasjalikumalt rahastamiseks kõlblikke meetmeid. Ettepaneku alusel rahastatavate võimalike kiirreageerimise ja valmisoleku alaste meetmete hulk on suur, kuna rajatav rahastamisvahend võib rahastada meetmeid alates suutlikkuse suurendamisest, näidisprojektidest, teadlikkuse tõstmisest ja info levitamisest kuni koolituse ja treeningute, ekspertide lähetamise ja kohapeale saatmise ning vajalike vahendite ja varustuse kiire mobiliseerimiseni. Samuti on erilist tähelepanu pööratud logistilise toetuse meetmetele, näiteks turvalistele sidesüsteemidele ja -vahenditele, mis on vajalikud kiirreageerimismissioonide nõuetekohaseks läbiviimiseks.

Kuna ühenduse kodanikukaitse mehhanismi EL-väline tegevus on kaetud stabiliseerimisvahendiga, rakendatakse kavandatavat vahendit EL-sisestes tegevusvaldkondades.

Lisaks sellele, võttes arvesse ühenduse vastava reguleeriva raamistiku arengut, sisaldab ettepanek uusi sätteid rahastatud meetmete järelevalve kohta, et tagada rahastamisvahendi usaldusväärne finantsjuhtimine, samuti muid meetmeid ühenduse finantshuvide piisavaks kaitsmiseks.

- Kooskõla Euroopa Liidu teiste poliitikavaldkondade ja eesmärkidega

Ettepanek rajaneb teatud osas olemasoleva poliitika rahastamisvahenditel, mida tuleb nende ajalise piiratuse tõttu tingimata täiendada. Koos uue EL solidaarsusfondiga, mille reguleerimisala on laiendatud kõikidele suurõnnetustele nende põhjustest hoolimata, täidab ta lünga kehtivates õigusaktides ning võimaldab ühendusel suurõnnetustele ja kriisiolukordadele igakülgselt reageerida

Erilise tähelepanuga on püütud vältida teiste ühenduse poliitikate ja vahenditega võetud meetmete kordamist. Kooskõla teiste ühenduse poliitikatega, eelkõige õiguse, vabaduse ja julgeoleku ning välissuhete valdkonnas, tagatakse mitmete sätetega, mis muuhulgas selgesti määratlevad rahastamisvahendi reguleerimisala ja välistavad topeltrahastamise.

2. Konsulteerimine huvitatud pooltega ja mõju hindamine

- Konsulteerimine huvitatud pooltega

Ühenduse käigusolevaid ja varasemaid algatusi selles valdkonnas on tihedas koostöös asjakohaste huvirühmadega liikmesriikide tasandil korrapäraselt hinnatud. Hinnangud on alati olnud kiitvad.

Tunnustades kodanikukaitse mehhanismi raames tehtud tööd, on Euroopa Ülemkogu ja nõukogu korduvalt kutsunud komisjoni üles jätkama ja tugevdama jõupingutusi selles valdkonnas. Samuti on Euroopa Parlament esitanud üleskutseid kodanikukaitse alase koostöö edasiseks tugevdamiseks.

- Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine

Välisekspertiisi korraldamine ei olnud vajalik.

3. Ettepaneku õiguslik külg

- Kavandatava meetme kokkuvõte

Ettepaneku eesmärk on sisse seada suurõnnetusteks valmisoleku ja neile kiirreageerimise rahastamisvahend, mis aitaks kaasa ühenduse kodanikukaitsemeetmete arengule ja rakendamisele, parandades suurõnnetusteks valmisolekut ja reageerimissüsteemide tõhusust.

Ettepanekus on tema eelkõige rahandusliku olemuse tõttu sätestatud eeskirjad ja menetlused järgmistel teemadel: rahastamise erieesmärgid, mille saavutamisele rahastamisvahend kaasa aitab; rahastamisvahendi alusel abikõlblikud meetmed; abisaajad; rahastamis- ja rakendusmeetmed; järelevalve; ühenduse finantshuvide kaitse; samuti vajalikud institutsioonilised sätted.

- Õiguslik alus

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 3 lõike 1 punkti u kohaselt peab ühenduse tegevus hõlmama kodanikukaitse alaseid meetmeid.

Kodanikukaitsemissioonid hõlmavad ühtlasi kiirgushädaolukordi, seega tuleb käesoleva ettepaneku aluseks võtta ka Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping (EURATOMi asutamisleping).

Euroopa Ühenduse asutamislepingus ega Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus ei ole kodanikukaitse õiguslikku alust otseselt sätestatud, seepärast põhineb käesolev ettepanek vastavalt nimetatud lepingute artiklitel 308 ja 203.

Need kaks õiguslikku alust on kokkusobivad ning neid võib ühendada, sest nende kohta on ette nähtud sama otsustamismenetlus.

- Lähimuspõhimõte

Lähimuspõhimõtet kohaldatakse, sest ettepanek ei kuulu ühenduse ainupädevusse.

Lähimuspõhimõtet silmas pidades on käesolev ettepanek põhjendatud, kuna liikmesriigid ei saa tema eesmärke täielikult täita ning ühenduse tegevuse korral on eesmärgid paremini täidetavad.

Liikmesriigid ei saa ettepaneku eesmärke täielikult täita järgmistel põhjustel.

Hädaolukorra tekkimisel tuleb tagajärgedega võitlemiseks vahetult reageerida. Ükski riik ei ole valmis kõikideks võimalikeks juhtumiteks. Seega on tõhusam ja tasuvam kasutada teiste riikide pakutavat abi.

Uus rahastamisvahend võimaldab liikmesriikidel muuhulgas reageerida suurõnnetustele ja kriisiolukordadele juhtudel, kus nende oma vahendid ei oleks selleks piisavad. Riigid tavaliselt ei varu kiirreageerimise vahendeid ja varustust mustima stsenaariumi kohaselt, kuna see ületaks nende rahalised võimalused. (Oleks raske luua ja aasta läbi pidada suuri meeskondi ja suurt hulka missioonide raskevarustust, näiteks tuletõrjelennukeid, kui teatud tüüpi väga raskete tagajärgedega suurõnnetusi juhtub harva või teatud piiratud ajal aastas.)

Samamoodi saaks abi taotlev liikmesriik, kelle valmisolek suurõnnetusele vajalikul määral reageerida ei ole kättesaadavate ressursside mõttes piisav, täiendada oma valmisolekut rahastamisvahendist kättesaadavaks tehtud abi taotledes.

Ühenduse tegevuse korral on eesmärgid paremini täidetavad järgmistel põhjustel.

Ühenduse koostöö, mis toetab ja täiendab riikide kodanikukaitsepoliitikat, aitab neil seda tõhusamaks muuta; kogemuste vahetamine ja vastastikune abi aitavad vähendada inimohvreid, vigastusi, varalist ja majanduslikku kahju ning keskkonnakahjustusi kõikjal ühenduses ning muudavad sotsiaalse ühtekuuluvuse ja solidaarsuse eesmärgid reaalsemaks.

Kiirreageerimise vahendid võetakse kasutusele, kui liikmesriik (või muu osalisriik) esitab abitaotluse, mis aktiveerib otsusega 2001/792/EÜ kehtestatud mehhanismi. Abitaotluse esitamine näitab, et kannatanud riik peab ise vajalikuks ühenduse koordineerimist ja teiste liikmesriikide (või muude osalisriikide) vastastikust abi.

Seega on ettepanek lähimuspõhimõttega kooskõlas seni, kuni ühenduse tegevuse eesmärk on täiendada ja mitte asendada riikide suutlikkusvõimet.

- Proportsionaalsuse põhimõte

Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.

Käesoleva rahastamisvahendi eesmärk on kasulik eelkõige kodanikukaitses osalejatele, kuna nemad saavad rahalist abi. Sellega seotud menetlused ja abisaajate kohustused on piiratud nendega, mis on seaduslikuks ja usaldusväärseks finantsjuhitmiseks tingimata vajalikud, kuna ühenduse asjakohastele õigusaktidele (Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatav finantsmäärus) lisaks ei ole kehtestatud täiendavaid nõudmisi. Ühenduse finantshuvide jälgimise ja kaitse sätted on siiski igal juhul vajalikud.

Ühenduse ja siseriiklike asutuste kanda jääv halduskoorem on piiratud ega ületa komisjonile ühenduse eelarve täitmiseks antud vastutusega seotud piire. Näiteks ei nõuta rahastamistaotluste jaoks erivormi (mis ületaks finantsmääruses sätestatud piire).

Erilise tähelepanuga on jälgitud, et suurõnnetusele kiirreageerimise puhul järgitav menetlus oleks piisavalt paindlik ja võimaldaks viivitamatut meetmete võtmist.

- Vahendite valik

On ettepanek kasutada määrust.

Teised vahendid ei oleks piisavad, kuna mõne ettepanekus sisalduva kohustuse laad ja sisu eeldab vahetult kohaldatava õigusliku vahendi kasutamist.

4. mõju eelarvele

Kavandatava rahastamisvahendi eesmärk on rahastada kodanikukaitse alast tegevust kiirreageerimise ja valmisoleku valdkonnas.

Valmisolekut käsitlevate meetmete osas tuleks rahastada järgmisi meetmeid:

- koolitus, õppused, õpikojad, töötajate ja ekspertide vahetamine, hinnanguliselt 8,665-12,915 miljonit eurot aastas;

- turvaliste sidesüsteemide ja -vahendite loomine ja hooldamine, hinnanguliselt 1 miljon eurot aastas;

- samuti uuringud, kaardistamine, mudelite ja stsenaariumide väljatöötamine ning situatsiooniplaneerimine; suutlikkuse suurendamine; näidisprojektid; tehnosiire; teadlikkuse tõstmine ja info levitamine; teabevahetuse meetmed; vajalike vahendite ja varustusega kindlustamine ning järelevalve ja hindamine, hinnanguliselt 2,635-3,875 miljonit eurot aastas.

Valmisoleku valdkonnas aasta jooksul makstav summa ulatub 12,3-17,79 miljoni euroni. Arvutused põhinevad selles valdkonnas aastatel 2004-2005 elluviidud meetmetel.

Kiirreageerimist käsitlevate meetmete osas peaks kavandatav rahastamisvahend toetama järgmisi meetmeid:

- ekspertide, kontaktametnike, vaatlejate, päästemeeskondade, varustuse ja teisaldatavate seadmete transport ning sellega seotud logistiline tugi, hinnanguliselt 2,4-6 miljonit eurot aastas;

- ekspertide, kontaktametnike ja vaatlejate lähetamine ja kohapeale saatmine, hinnanguliselt 0,3-0,4 miljonit eurot aastas;

- vajalike vahendite ja varustuse mobiliseerimine lühikese etteteatamisaja järel, hinnanguliselt 4,81 miljonit eurot aastas.

Suurõnnetusele kiirreageerimise valdkonnas aasta jooksul makstav summa ulatub 2,7-11,21 miljoni euroni. Arvutused põhinevad selles valdkonnas aastatel 2004-2005 elluviidud meetmetel.

Käesoleva rahastamisvahendi kogu aastane eelarve on seega hinnanguliselt 15-20 miljonit eurot.

Lisaks sellele tuleks eraldada 1 miljon eurot aastas kavandatavas rahastamisvahendis ette nähtud tehnilise abi meetmete rahastamiseks. Seega on kogusumma 7 aastaks hinnanguliselt 173 miljonit eurot.

2005/0052 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS(EÜ, Euratom) nr …/…

[kuupäev],

millega kehtestatakse suurõnnetustele kiirreageerimise ja nendeks valmisoleku rahastamisvahend (EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 203,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [4]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[5]

ning arvestades järgmist:

(1) Vastavalt EÜ asutamislepingu artkli 3 lõike 1 punktile u peab ühenduse tegevus hõlmama kodanikukaitse alaseid meetmeid.

(2) Selleks loodi nõukogu otsusega 2001/792/EÜ, Euratom[6] ühenduse mehhanism tugevdatud koostöö soodustamiseks kodanikukaitse abimissioonidel.

(3) On vaja sisse seada suurõnnetustele kiirreageerimise ja nendeks valmisoleku rahastamisvahend, mille alusel saab anda rahalist abi, aitamaks tõsta suurõnnetusteks valmisoleku ja neile reageerimise süsteemide tõhusust.

(4) Rahastamisvahend väljendab selgelt ühenduse solidaarsust suurõnnetuste tõttu kannatanud riikide suhtes, soodustades liikmesriikide päästeressursse mobiliseerides vastastiku abi andmist.

(5) Suurõnnetusi võivad põhjustada loodus-, tööstus- ja tehnoloogilised katastroofid või terroriaktid.

(6) Rahastamisvahend peaks samuti toetama ühenduse valmidust ja kiirreageerimisvõimet tegeleda suurõnnetustest tulenevate mõjudega rahvatervisele, mõjutamata siiski Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega […]/2005, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm tervishoiu ja tarbijakaitse valdkonnas (2007/2013),[7] ettenähtud tegevusi ja meetmeid.

(7) Järjepidevuse huvides on vajalik, et väljaspool ühendust rakendatavad kiirreageerimismeetmed oleksid hõlmatud nõukogu [kuupäev] määrusega (EÜ) nr […]/2005, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend.[8] Samal põhjusel ei tohiks rahastamisvahendit kohaldada meedete suhtes, mis kuuluvad nõukogu otsuse […]/2005, millega kehtestatakse eriprogramm „Terrorismi ennetamine, selleks valmisolek ja selle tagajärgede likvideerimise korraldamine“ kohaldamisalasse või mis on seotud avaliku korra säilitamise ning sisejulgeoleku kaitsmisega.

(8) Rahastamisvahendi tõhusaks kohaldamiseks on vajalik, et meetmetega, millele antakse rahalist abi, on võimalik praktiliselt ja õigeagselt toetada suurõnnetusteks valmisolekut ja neile kiirreageerimist. Seetõttu tuleks meetmete panuse hindamiseks sätestada kriteeriumid.

(9) Riigihankelepingute sõlmimine ja toetuste andmine käesoleva määruse alusel tuleb viia läbi vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust.[9] Kodanikukaitsealase tegevuse eripära tõttu on vaja sätestada, et toetusi võib anda ka füüsilistele isikutele.

(10) Kolmandate riikide osalemine peaks olema võimalik, kuna see suurendaks rahastamisvahendi kohaldamise tulemuslikkust ja tõhusust.

(11) Võimaldamaks komisjonil tõhusamalt jälgida käesoleva määruse rakendamist, peaks komisjoni algatusel olema võimalik rahastada selle järelevalve, kontrolli, auditeerimise ja hindamisega seotud kulusid.

(12) Tuleks ette näha asjakohased sätted, et tagada rahastamisvahendi alusel rahalist abi saavate meetmete rakendamise nõuetekohane järelevalve.

(13) Tuleks võtta asjakohaseid meetmeid rikkumiste ja pettuste vältimiseks ning astuda vajalikke samme, et nõuda tagasi kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta[10] ja nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist.[11]

(14) Käesoleva määruse kohaldamist tuleks korrapäraselt hinnata.

(15) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.[12]

(16) Liikmesriigid ei suuda kavandatavate meetmete eesmärke täielikult saavutada, arvestades rahastamisvahendi alusel finantseeritavate meetmete ulatust ja mõju ning võttes arvesse käesoleva määruse kohaldamisest tulenevat kasu, inimohvrite, vigastuste, majandusliku kahju, keskkonnakahjustuste ja varalise kahju vähendamise tähenduses ning seetõttu võib neid paremini saavutada ühenduse tasandil. Ühendus võib seega võtta meetmeid kooskõlas EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud lähimuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

(17) 18) Euroopa Ühenduse asutamislepingus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus ei nähta käesoleva määruse vastuvõtmiseks ette muid volitusi peale nende, mis on sätestatud vastavalt artiklite 308 ja 203 alusel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega kehtestatakse ajavahemikuks 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2013 suurõnnetustele kiirreageerimise ja nendeks valmisoleku rahastamisvahend, edaspidi „rahastamisvahend“, mis toetaks ja täiendaks suurõnnetuse korral liikmesriikide jõupingutusi inimeste, keskkonna ja vara kaitsmisel.

Käesolev määrus sätestab eeskirjad rahastamisvahendi alusel rahalise abi andmiseks meedetele, mille eesmärk on tõsta ühenduse valmisolekut suurõnnetusteks.

Käesolev määrus näeb ette ka erisätted suurõnnetuse korral rahalise abi andmiseks, soodustamaks sellele kiiret ja tõhusat reageerimist.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse suurõnnetusteks valmisoleku suhtes, olenemata nende laadist.

Käesolevat määrust kohaldatakse ka sellise suurõnnetuse tagajärgede likvideerimise korraldamise suhtes ühenduse sees ja otsusega 2001/792 loodud ühenduse mehhanismis osalevates riikides.

Samuti kohaldatakse käesolevat määrust valmisoleku ja kiirreageerimise kindlustamise suhtes seoses suurõnnetustega kaasnevate mõjudega rahvatervisele.

2. Käesolevat määrust ei kohaldata järgmise suhtes:

a) määruse (EÜ) nr […]/2005 kohaldamisalasse kuuluvad tegevused;

b) otsuse […]/2005 kohaldamisalasse kuuluvad tegevused ja meetmed;

c) otsuse […]/2005 kohaldamisalasse kuuluvad meetmed või õiguskaitsega, avaliku korra säilitamise ning sisejulgeoleku kaitsmisega seotud meetmed.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

(1) suurõnnetus – olukord, millel on või võib olla kahjulik mõju inimestele, keskkonnale või varale ning mis võib tingida abipalve;

(2) kiirreageerimine – suurõnnetuse ajal või pärast seda selle tagajärgedele suunatud meetmed;

(3) valmisolek – tõhusa kiirreageerimise tagamiseks eelnevalt võetud meetmed.

Artikkel 4

Abikõlblikud meetmed

Rahastamisvahendi alusel on abikõlblikud järgmised meetmed:

(1) uuringud, kaardistamine, mudelite ja stsenaariumide väljatöötamine ning situatsiooniplaneerimine;

(2) suutlikkuse suurendamine;

(3) koolitus, õppused, õpikojad, töötajate ja ekspertide vahetus;

(4) näidisprojektid;

(5) tehnosiire;

(6) teadlikkuse suurendamise ja info levitamisega seonduvad meetmed;

(7) kommunikatsioonimeetmed ja Euroopa reageerimise nähtavust edendavad meetmed;

(8) vajalike vahendite ja varustuse tagamine;

(9) turvaliste sidesüsteemide ja -vahendite loomine ja hooldus;

(10) järelevalve ja hindamine.

(11) ekspertide, kontaktametnike, vaatlejate, päästemeeskondade, varustuse ja teisaldatavate seadmete transport ja logistiline tugi;

(12) ekspertide, kontakametnike ja vaatlejate lähetamine ja kohapeale saatmine;

(13) vajalike vahendite ja varustuse kiire mobiliseerimine;

(14) liikuvate laborite, kõrgetele turvanõuetele vastavate teisaldatavate seadmete ja meditsiiniliste kaitsevahendite paigaldus ning transport.

Artikkel 5

Kriteeriumid

Tehes otsust, kas anda teatud meetmele rahastamisvahendi alusel rahalist abi või mitte, võetakse eelkõige arvesse seda, kuidas on meetmega võimalik praktiliselt ja õigeagselt teotada järgmisi tegevusi:

(1) strateegiate, korra ja süsteemide väljatöötamine suurõnnetuste korral kiiresti paigaldatavate vajalike vahendite ja varustuse vajaduse hindamiseks ja nende sisseseadmise soodustamiseks;

(2) mehhanismide ja korra loomine vajalike vahendite ja varustuse edastamiseks taotlejariikidele ning rahvusvahelistele organisatsioonidele;

(3) vajalike vahendite ja varustuse kättesaadavuse tagamine, kaitseks suurõnnetuste mõjude eest;

(4) kiire ja tõhusa operatiivkoostöö soodustamine riiklike kodanikukaitseteenistuste vahel;

(5) oskusteabe ja kogemuste vahetuse stimuleerimine, soodustamine ja toetamine seoses suurõnnetuste tagajärgede likvideerimise korraldamise ning vastava tehnoloogiaga;

(6) eriteadmiste kohese pakkumise tagamine suurõnnetuste korral;

(7) meeskondade ja varustuse kättesaadavuse ja transpordi tõhustamiseks ja soodustamiseks;

(8) abistamise ja reageerimisvõime soodustamine rahvatervise valdkonnas;

(9) liikuvate laborite ja kõrgetele turvanõuetele vastavate mobiilsete rajatiste kättesaadavuse ning transpordi tagamine.

Artikkel 6

Abisaajad

Käesoleva määruse alusel võib rahalist toetust anda avalik-õiguslikele või eraõiguslikele füüsilistele ja juriidilistele isikutele.

Artikkel 7

Toetuste vormid ja rakenduskord

1. Rahastamisvahendi rahalist abi antakse tagastamatu toetusena või riigihankelepingute vormis vastavalt määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, edaspidi „finantsmäärus“.

2. Toetuste puhul võtab komisjon vastu iga-aastased tööprogrammid, kus täpsustatakse eesmärgid, projektikonkursi või -konkursside ajakava, soovituslik summa, finantssekkumise ülemmäär ja oodatavad tulemused.

3. Riigihangete puhul lisatakse lepingud, sealhulgas raamlepingud kiirreageerimismeetmete rakendamiseks vajalike vahendite mobiliseerimiseks, iga-aastastesse tööprogrammidesse.

4. Iga-aastased tööprogrammid võetakse vastu artikli 14 lõikes 2 sätestatud korras.

5. Rahastamisvahendi eelarvet täidab komisjon tsentraliseeritult otse oma talitustes vastavalt finantsmääruse artikli 53 lõikele 2.

Artikkel 8

Kolmandate riikide osalemine

Riigid, kes ei ole Euroopa Liidu liikmesriigid, võivad käesolevas rahastamisvahendis osaleda juhul, kui lepingud ja menetlused seda võimaldavad.

Artikkel 9

Rahastamisvahendite vastastikune täiendavus

1. Rahastamisvahendi alusel rahalist abi saavad meetmed ei saa abi ühenduse muudest rahastamisvahenditest.

Rahastamisvahendi rahalise abi taotlejad ja sellise abi saajad teavitavad komisjoni muudest allikatest, sealhulgas ühenduse eelarvest saadavast rahalisest abist ning jooksvatest taotlustest sellise abi saamiseks.

2. Taotletakse sünergiat ja vastastikust täiendavust teiste Euroopa Liidu või ühenduse vahenditega.

Artikkel 10

Tehniline abi komisjoni algatusel

1. Komisjoni algatusel võib rahastamisvahend katta ka järelevalve, kontrolli, auditeerimise ja hindamisega seotud kulusid, mis on käesoleva määruse rakendamiseks otseselt vajalikud.

Sellised kulud võivad eelkõige hõlmata teabevahetusega seonduvaid uuringuid, kohtumisi, teabealast tegevust, trükiseid, kulutusi informaatikavõrgustikele (ja seonduvatele seadmetele) ning muid kulutusi tehnilisele ja haldusabile, mida komisjonil võib olla vaja kasutada käesoleva määruse rakendamisel.

Esimesed ja teises lõigus osutatud kulud ei tohi ületada 4% eelarvest.

2. Lõikes 1 osutatud meetmetega seotud eelarveosa täidab komisjon tsentraliseeritult otse oma talitustes vastavalt finantsmääruse artikkel 53 lõikele 2.

Artikkel 11

Järelevalve

1. Ilma et see piiraks kontrollikoja tehtavat pädevate siseriiklike auditeerimisasutuste või talitustega kooskõlastatud auditeerimist vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 või Euratomi asutamislepingu artiklile 160c või muud kontrollimist vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 279 lõike 1 punktile b või Euratomi asutamislepingu artikli 183 lõike 1 punktile b, võivad komisjoni ametnikud ja teised töötajad teha kohapealseid kontrolle, sealhulgas pistelist kontrolli käesoleva määrus alusel rahastatavatele meetmetele.

2. Käesolevast määrusest tulenevate lepingute ja toetustega nähakse ette eelkõige komisjoni (või tema poolt volitatud esindaja) teostatav järelevalve ja finantskontroll ning kontrollikoja tehtav audiitorkontroll, kaasa arvatud kohapealne kontroll, vastavalt finantsmääruse sätetele.

3. Rahalise toetuse saaja hoiab komisjoni jaoks alles kõik meetmetega seotud kulutusi tõendavad dokumendid viie aasta jooksul pärast viimast meetmetega seotud väljamakset.

4. Lõikes 1 nimetatud pistelise kontrolli tulemuste põhjal kohandab komisjon vajaduse korral algselt heakskiidetud rahalise toetuse määra või tingimusi ning maksegraafikut.

5. Komisjon võtab tarvitusele kõik vajalikud abinõud kontrollimaks, kas rahastatavaid meetmeid rakendatakse nõuetekohaselt ja käesoleva määruse ning finantsmääruse kohaselt.

Artikkel 12

Ühenduse finantshuvide kaitse

1. Komisjon tagab, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve, kohaldades pettust, korruptsiooni ja muid ebaseaduslikke tegevusi ennetavaid meetmeid, tõhusaid kontrolle ja põhjendamatult makstud summade sissenõudmist ning eeskirjade eiramise korral proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi vastavalt määrustele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 ja (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1073/1999[13].

2. Käesoleva rahastamisvahendi alusel rahastatavate ühenduse meetmete puhul kohaldatakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2988/95 ja määrust (EÜ, Euratom) nr 2185/96 ühenduse õiguse sätete rikkumise, sealhulgas ettevõtja tegevusest või tegematajätmisest põhjustatud rahastamisvahendi alusel sätestatud lepingulise kohustuse rikkumise suhtes, mis põhjendamatute kulutuste tõttu kahjustab või kahjustaks ühenduste üldeelarvet või mõnda ühenduse täidetavat eelarvet.

3. Komisjon vähendab meetme rahalise toetuse summat, peatab selle väljamaksmise või nõuab selle tagasi, kui ta teeb kindlaks eeskirjade eiramise, kaasa arvatud käesoleva määruse või kõnealuse rahalise toetuse andmise üksikotsuse või lepingu sätete eiramise, või kui ilmneb, et meedet on märkimisväärselt muudetud ilma eelevalt komisjonilt kirjalikult nõusolekut taotlemata, nii et see on vastuolus projekti laadi või rakendamise tingimustega.

4. Kui tähtaegadest ei ole kinni peetud või meetme rakendamisel saavutatud edu õigustab ainult osa eraldatud rahalise toetuse kasutamist, nõuab komisjon abisaajalt selgituse esitamist kindlaksmääratud tähtaja jooksul. Kui abisaaja ei anna rahuldavat vastust, võib komisjon ülejäänud rahalise toetuse andmise tühistada ja nõuda juba makstud summade tagasimaksmist.

5. Iga alusetult tehtud väljamakse tuleb komisjonile tagasi maksta. Õigeaegselt tagasi maksmata summadele lisatakse intress finantsmääruses sätestatud tingimustel.

Artikkel 13

Komitee

1. Komisjoni abistab komitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja eesistujana komisjoni esindaja, edaspidi „komitee“.

2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 2 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

3. Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 14

Hindamine

1. Rahastamisvahendi alusel rahalist abi saavad meetmeid kontrollitakse korrapäraselt, et jälgida nende rakendamist.

2. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule:

a) hiljemalt 31. detsembriks 2010 hindamise vahearuande käesoleva määruse rakendamisel saavutatud tulemuste ja rakendamisega seotud kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete tegurite kohta;

b) hiljemalt 31. detsembriks 2011 teatise käesoleva määruse rakendamise jätkamise kohta;

c) hiljemalt 31. märtsiks 2015 järelhindamise aruande.

Arti kkel 15

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 15. juunist 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1. NAME OF THE PROPOSAL

Proposal for a Council Regulation establishing a Rapid Response and Preparedness Instrument for major emergencies

2. ABM / ABB FRAMEWORK

Policy Area(s) concerned and associated Activity/Activities:

07 03 – Environmental programmes and projects.

More specifically, the proposal relates to civil protection: preparedness and response to disasters.

3. BUDGET LINES

3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B..A lines)) including headings :

07 03 06 01: Community action programme in the field of civil protection. This also includes expenditure actions in the framework of the Community civil protection Mechanism.

07 03 09: Community cooperation in the field of marine pollution

3.2. Duration of the action and of the financial impact: 2007-2013.

3.3. Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) :

Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |

07 03 06 01 | Non-comp | Diff[14]/ [15] | NO | YES– [contribution by EEA countries (Liechtenstein, Iceland and Norway)] | /NO – [contribution by Bulgaria and Romania] | No 3 |

07 03 09 | Non-comp | Diff[16]/ [17] | NO | YES– [contribution by EEA countries (Liechtenstein, Iceland and Norway)] | NO | No 3 |

4. SUMMARY OF RESOURCES

4.1. Financial Resources

4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)

EUR million (to 3 decimal places) |

Total number of human resources | 47 | 47 | 47 | 47 | 47 | 47 | 47 |

5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES

5.1. Need to be met in the short or long term

The general objective of the proposal is to support and complement the efforts of Member States in the field of rapid response and preparedness, in particular in the context of the Community Civil Protection Mechanism. The following specific needs are targeted:

- the need to ensure a strong, effective and well-coordinated European response by the Community Civil Protection Mechanism to major disasters;

- the need to improve preparedness for emergencies , i.a. through the implementation of a more robust training system that enables national professionals to participate effectively in European interventions in the framework of the Community Civil Protection Mechanism;

- the need to improve the interoperability of means and systems, including civil-military interoperability, i.a. through simulations exercises and by developing strategies for improved interoperability;

- the need to ensure greater availability of civil protection resources for European assistance by working with Member States on establishing scenarios, developing assistance modules and filling gaps in resources availability (e.g., standby arrangements);

- the need to improve awareness and information to the public on risks, risk management and the appropriate behaviour in case of emergencies;

- the need to strengthen the analytical, assessment and operational planning capacity of the Monitoring and Information Centre so as to enable it to respond more rapidly and effectively to disasters;

- the need to strengthen on site coordination of assistance and to ensure better integration of military resources in civil protection interventions;

- the need to enhance communication and coordination between the many different actors involved in emergency response;

- the need to ensure better visibility of European assistance, i.a. through common insignia for on site personnel;

- t he need to enhance the transportation capacity for European assistance in order to maximise the impact of European interventions in countries affected by disaster;

- the need to strengthen the logistical base of the Monitoring and Information Centre, allowing it to hire equipment that is necessary to ensure a rapid response.

5.2. Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergy

European cooperation in this field allows Member States to pool resources and efforts on a larger European scale, in a collective effort to maximise the protection of people, property and the environment in the event of major disasters.

When disaster strikes within the EU, the authorities of the affected Member States can benefit from immediate and tangible assistance through the Community Civil Protection Mechanism.

The proposal is also aimed at improving the effectiveness of assistance in response to disasters. Improving the Mechanism and building a more robust rapid reaction capability allows the Union to express its solidarity with those affected by disasters.

5.3. Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM framework

The objectives are set out in the draft Regulation. They contribute to the Commission’s overall policy of enhancing security of EU citizens and showing solidarity with those affected by disasters.

Response to disasters

The specific objectives of actions in this area are to mobilise expertise, to facilitate transportation and associated logistical support and to mobilise equipment and means.

The actions will result in:

- The sending of experts in case of disasters to assist the affected country in the assessment of the needs on site and to liaise with the competent authorities of the affected country;

- Transportation of European civil protection assistance in the event of disasters as well as associated logistical support;

- The mobilisation of equipment and means.

Relevant indicators are the delivery of European assistance in case of disasters, its positive impact on the immediate consequences, its timeliness and effectiveness.

Preparedness

Preparedness actions encompass all activities and measures taken in advance, within the EU and the participating countries, to ensure effective rapid response and to mitigate the adverse consequences of disasters.

They will ensure the following concrete results (per year):

- training courses (including general training courses in the context of the Mechanism as well as training courses focusing on specific issues or for a specialised audience) to provide experts and team leaders with the knowledge and tools needed to participate effectively in Community interventions and to develop a common European intervention culture;

- command post exercises and full-scale exercises to test interoperability, train civil protection officials and create a common intervention culture;

- the exchange of experts to enhance understanding of European civil protection and to share information and experience;

- workshops to enhance information sharing and promote a common understanding of civil protection issues;

- projects, studies, surveys, modelling, scenario-building and contingency planning, capacity building assistance; demonstration projects; technology transfer; awareness and dissemination actions; communication actions; provision of adequate means and equipment and monitoring assessment and evaluation.

5.4. Method of Implementation (indicative)

Show below the method(s)[19] chosen for the implementation of the action.

X Centralised Management

X Directly by the Commission

ٱ Indirectly by delegation to:

ٱ Executive Agencies

ٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulation

ٱ National public-sector bodies/bodies with public-service mission

ٱ Shared or decentralised management

ٱ With Member states

ٱ With Third countries

ٱ Joint management with international organisations (please specify)

Relevant comments:

6. MONITORING AND EVALUATION

6.1. Monitoring system

6.2. Evaluation

6.3. Ex-ante evaluation

6.3.1. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)

This proposal builds upon:

- the results of the Community civil protection Action Programme;

- the results of the Community civil protection Mechanism;

- the results of the Marine Pollution Community Framework;

- the Communication on reinforcing the civil protection capacity of the EU of 25 March 2004: COM(2004)200 final;

- on the experience gained in emergencies handled by the Mechanism in the past three years, and in particular on the evaluation made of the Community intervention following the floods in Central Europe (2002) and France (2003), the Prestige accident (2002), the forest fires in France and Portugal (2003, 2004) as well as various interventions outside the Union;

- on the EU Action Plan, adopted by the Council on 31 January 2005, in which it draws lessons from experience in South Asia for the future.

6.3.2. Terms and frequency of future evaluation

Actions receiving financial assistance under the Instrument shall be monitored regularly.

The Commission shall submit to the EP and the Council:

(a) and interim evaluation report no later than 31 December 2010;

(b) a communication on the continuation of this Regulation no later than 31 December 2011;

(c) an ex-post evaluation no later than 31 March 2015.

7. Anti-fraud measures

Potential beneficiaries and contractors shall comply with the provisions of the Financial Regulation and provide the evidence of their financial and legal soundness.

For grants, they are required to supply provisional statements of income and expenditure related to the project/activity for which funding is requested. Payments are made on the basis of the terms and conditions related to the grant agreement and on the basis of expenditure and income statements duly certified by the beneficiary and checked by the relevant service of the Commission. On the spot controls are also possible and beneficiaries are required to keep all details and supporting documents for a period of 5 years after the completion of the project.

8. DETAILS OF RESOURCES

8.1. Objectives of the proposal in terms of their financial cost

Commitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)

Officials or Temporary staff | A B C | 7 3 | - to provide input to and follow up the inter-institutional processes on civil protection policy and related issues, such as terrorism (e.g., the Hague Programme); - to establish standard operating procedures with the military (e.g., EUMS) and to ensure appropriate liaison with the Civil-Military Cell; - to work closely with other Commission services (TREN, SANCO, JLS) on related policy issues and rapid alert systems; - to contribute to counter-terrorism issues, including the Security Research Programme and other security- and civil protection-related research programmes, and to liaise with DG JLS policies; - to develop policy initiatives on prevention, to promote horizontal action on prevention and to ensure an effective integration of disaster prevention in sectoral policies; - to finance and monitor projects promoting disaster prevention. |

Total | 10 |

- Preparedness

Types of post | Staff require-ments | Description of tasks |

Officials or Temporary staff | A B C | 5 3 4 | - to implement a robust training system that enables civil protection professionals to participate effectively in European civil protection interventions: to develop and refine training curricula; to develop and organise training courses for specific target groups (e.g., assessment experts, volunteers, etc.) to develop and organise training course on specific issues; to develop training materials; - to run exercises to test procedures, systems and their interoperability; - to implement a system for the exchange of experts between national civil protection administrations; - to evaluate the responses to emergencies (“lessons learnt”) and bringing forward proposals for improvements; - to finance and monitor projects aimed at enhancing preparedness, including public information, and to ensure an effective and systematic follow-up to project results; - to develop strategies for the promotion of interoperability of systems and means, including civil-military interoperability; - to work closely with other Commission services (including JRC, INFSO, ENTR, JLS) on the development of early warning systems, emergency planning and coordinated alert systems for Europe. - to work with Member States to improve preparedness for emergencies, including developing early warning systems, emergency planning and coordinated alert systems; - to undertake awareness activities aimed at relevant authorities; - to enhance public information, in particular on risks and the appropriate behaviour in case of emergencies; - to enhance psycho-social aftercare for first responders and victims; - to manage contracts and organise financing related to preparedness. |

Total | 12 |

Monitoring and Information Centre

Types of post | Staff require-ments | Description of tasks |

Officials or Temporary staff | A B C | 5 12 5 | - to ensure the smooth operation of the Monitoring and Information Centre; - to ensure a genuine “around the clock” duty system, thus assuring immediate reaction to emergencies, with sufficient staff as back-up to ensure adequate staffing at all stages of an event; - to prepare templates, manuals of procedures, mailing lists and technical infrastructure for emergency interventions; - to implement and maintain CECIS, to manage databases, and provide IT assistance; - to receive, maintain and analyse updates of the military database; - to coordinate with ARGUS and the Central Crisis Centre; - to establish scenarios and the likely resources required for various types of disasters; - to ensure availability of civil protection resources by working with Member States on filling gaps in resources availability; - developing a modular approach with Member States, for example ensure that pre-designated teams and equipment are on call; - organising transportation of resources, when needed, or at least assuring financial compensation; - to handle all aspects of communication between the many different actors involved in an emergency, including: liasing with the local emergency management centres, etc., to coordinate and ensure the arrival of assistance (this would include the many details of such work, from landing rights for aircraft to logistical details for intervention teams); issuing full and regular information on the situation and developments; - to manage contracts and organise finances. |

Total | 22 |

8.2.3. Sources of human resources (statutory)

(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)

ٱ Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended

ٱ Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n

ٱ Posts to be requested in the next APS/PDB procedure

ٱ Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)

ٱ Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question

8.2.4. Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)

EUR million (to 3 decimal places)

Officials and temporary staff (XX 01 01) | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 |

Staff financed by Art XX 01 02 ) |

Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 |

Calculation– Officials and Temporary agents: Each FTE rated at 108.000€ per FTE (47 staff)

8.2.6. Other administrative expenditure not included in reference amount

EUR million (to 3 decimal places)

| 2007

|2008

|2009

|2010 |2011 |2012 |2013 |TOTAL

| | XX 01 02 11 01 – Missions |0,080 |0,080 |0,080 |0,080 |0,080 |0,080 |0,080 |0,560 | | XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences |0,360 |0,360 |0,360 |0,360 |0,360 |0,360 |0,360 |2,520 | | XX 01 02 11 03 – Committees |0,300 |0,300 |0,300 |0,300 |0,300 |0,300 |0,300 |2,100 | | XX 01 02 11 04 – Studies & consultations |0,150 |0,150 |0,150 |0,150 |0,150 |0,150 |0,150 |1,050 | | XX 01 02 11 05 - Information systems |0,225 |0,225 |0,225 |0,225 |0,225 |0,225 |0,225 |1,575 | | 2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) |1,115 |1,115 |1,115 |1,115 |1,115 |1,115 |1,115 |7,805 | | 3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) | | | | | | | | | |XX.010301.03 Equipment of the Data Centre |0,030 |0,030 |0,030 |0,030 |0,030 |0,030 |0,030 |0,210 | |XX.010301.04 Services and operating expenditure of the Data Centre |0,045 |0,045 |0,045 |0,045 |0,045 |0,045 |0,045 |0,315 | | 3. Total Other expenditure of an administrative nature |0,075 |0,075 |0,075 |0,075 |0,075 |0,075 |0,075 |0,525 | | Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) |1,190 |1,190 |1,190 |1,190 |1,190 |1,190 |1,190 |8,330 | |

Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amount

Missions in 2007: 80 missions x €1,000 = 80,000

Meetings in 2007: 12 meetings with 30 participating countries x €1,000 = 360,000

Committees in 2007: 10 committee meetings with 30 countries x €1,000 = 300,000

Studies and consultations: 1 study x €150,000 = 150,000

Information systems: 300.000 € per year. The costs included here relate to the hosting of the CECIS by the Commission, as well as to the purchase and maintenance of IT and communication tools necessary to make the Monitoring and Information Centre (MIC) fully operational. The MIC is a crisis centre linking the national civil protection centres, hosted and operated within the premises of the Commission. It is managed directly by the Commission and aims at supporting and facilitating the mobilisation of civil protection assistance in the event of major disasters. To perform its general functions, as set out in Council Decision 2001/792, the MIC needs to receive alerts of all disasters immediately and needs to be in a position to quickly assess and analyse its possible impact. This requires the use of advanced information systems, including geographic information systems, and communication tools, linking the MIC to all existing disaster alert systems. Softwares, IT applications and communication tools are needed to support the MIC’s general functioning and ensure full interoperability with early warning and disaster alert systems.

[1] Nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta otsus 2001/792/EÜ, EURATOM, millega kehtestatakse ühenduse mehhanism tugevdatud koostöö soodustamiseks kodanikukaitse abimissioonidel(EÜT L 297, 15.11.2001, lk 7).

[2] EÜT L 327, 21.12.1999, lk 53.

[3] EÜT L 297, 15.11.2001, lk 7.

[4] ELT C [...], [...], lk [...].

[5] ELT C [...], [...], lk [...].

[6] EÜT L 297, 15.11.2001, lk 7.

[7] ELT […], […], lk […].

[8] ELT […], […], lk […].

[9] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[10] EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

[11] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

[12] EÜT C184 17.7.1999, lk 23.

[13] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

[14] Differentiated appropriations

[15] Non-differentiated appropriations hereafter referred to as NDA

[16] Differentiated appropriations

[17] Non-differentiated appropriations hereafter referred to as NDA

[18] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned.

[19] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point

[20] Based on an estimated number of 10 disasters per year within the EU and the participating countries and an estimated average of 7-8 experts per disaster.

[21] Based on an estimated number of 6 flights per disaster and the financial data provided in the study ”Survey of the needs and existing markets in the field of air transport for members of Community intervention teams” of October 2004.

[22] Based on estimated number of 10 disasters per year. The available budget will allow financing transportation in 4 of these disasters.

[23] In the future, the Commission will continue to finance the general training courses in the framework of the Mechanism. In addition, it will finance specific training courses for specific experts or on specific issues

[24] Includes studies, surveys, modelling, scenario building and contingency planning; capacity building assistance; demonstration projects; technology transfer; awareness and dissemination actions; communication actions; provision of adequate means and equipment and monitoring assessment and evaluation.

[25] Cost of which is NOT covered by the reference amount

[26] Cost of which is NOT covered by the reference amount

[27] Cost of which is included within the reference amount