ET Euroopa Liidu Teataja C 278/7

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

2012/C 278/06

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„ARROZ DEL DELTA DEL EBRO”/„ARRÒS DEL DELTA DE L'EBRE”

EÜ nr: ES-PDO-0105-0336-04.10.2011

KGT ( ) KPN ( X )

1. Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

—  Toote nimetus — ☒ Kirjeldus —  Geograafiline piirkond —  Päritolu tõendamine — ☒ Tootmismeetod —  Seos piirkonnaga — ☒ Märgistus —  Riiklikud nõuded —  Muu (täpsustada)

2. Muudatus(t)e liik:

— ☒ Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine —  Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet —  Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) —  Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3. Muudatus(ed):

3.1. Toote kirjeldus:

3.1.1. Sordid

Muudatus seisneb sordi „Gleva” kasutuselevõtmises sordi „Sénia” asemel.

Sort „Sénia” on kasutusest kõrvaldatud, sest selle seemneid ei toodeta enam kaubanduslikul eesmärgil; ka keskkonna-, maaelu- ja merendusministeerium kasutab selle asemel võrdlussordina „Glevat”.

„Gleva” on kohalik sort, mis on sordist „Sénia” paremini kohanenud piirkonna ilmastiku- ja pinnasetingimustega.

Sort on lühema varrega, mis muudab selle lamandumiskindlamaks.

Taimede kasvutsükkel on lühem ja tänu sellele hoitakse kokku vett.

Sort on resistentsem seenhaigustele, mistõttu on vaja kasutada vähem fungitsiide ja sort on keskkonnasäästlikum.

Tegemist on sordiga, mis sobitub hästi põllumajanduse keskkonnapoliitika programmiga. Tänu sellele, et „Gleva” on vastupidavam kahjurile Chilo Suppresalis, on vähenenud ka taimekaitsevahendite pritsimine lennukilt.

Kasutuselevõetava sordi „Gleva” puhul säilib tasakaal maaviljelusmudeli ning Ebro jõe delta looduspargi kaitsmise ja säilitamise vahel.

„Gleva” on Bahía-riisiga sarnanev sort; sarnased on nii töödeldud terad (keskmise suurusega, pärlitaolised) kui ka organoleptilised ja valmistamisomadused.

3.1.2. Töödeldud terade liigitus

Muudetud on töödeldud tooreste terade liigitust, et see vastaks ühise põllumajanduse turukorralduse kehtivatele eeskirjadele.

3.2. Tootmismeetodid:

3.2.1. Kasvatustingimused

Osaliselt on muudetud viljelustehnikat ja/või -protsessi. Töömeetodite arengut silmas pidades on võetud kasutusele meetodid, mis võimaldavad vähendada viljeluses kasutatava vee hulka. See on oluline tegur veetarbimise vähendamisel ning ümbruskonna ja keskkonna hoidmisel.

3.2.2. Märgistatud toote kontrollimine

Spetsifikaadi punkti E alapunkti b lisatakse märgistatud toote kontrollimine vastavalt märgistamist käsitleva punkti 3.3. selgitusele.

3.3. Märgistus:

Spetsifikaadi punktist H, milles käsitletakse märgistamist, on välja jäetud reguleeriva asutuse kohustus väljastada nummerdatud lisaetikette kaitstud päritolunimetuse ja ühenduse logoga, sest praegu on olemas muud süsteemid toote kontrollimiseks tootmise jälgitavuse abil. Pakendajad teatavad reguleerivale asutusele ühenduse ja päritolunimetuse logoga pakendite numbrid ja pakendatud kilode arvu.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„ARROZ DEL DELTA DEL EBRO”/„ARRÒS DEL DELTA DE L'EBRE”

EÜ nr: ES-PDO-0105-0336-04.10.2011

KGT ( ) KPN ( X )

1. Nimetus:

„Arroz del Delta del Ebro”/„Arròs del Delta de l’Ebre”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Hispaania

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul – riis

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Oryza sativa L liigist pärit valge riisi sordid „Bahía”, „Tebre”, „Gleva”, „Fonsa”, „Bomba” ja „Montsianell”, mis kuuluvad kaubanduslikku ekstraklassi.

Võrdlussordi („Bahía”) riisitera eriomadused:

Töödeldud toore tera omadused pikkus 5,53 mm. laius 2,99 mm. paksus 2,14 mm. amüloos (19,41 % kuivaine massist) Kroovimise omadused kogusaak 69,90 % Riisitera omadused töötlemise ajal katkiste terade osakaal 11,63 % Tera omadused keemisel keetmisaeg 16 minutit veeimavus (2) 1,93 tera pikkuse suurenemine 8,45 % Tera organoleptilised omadused pärast keemist (Batcheri skaala järgi ja maitsmise põhjal (3)) terade kleepuvus 7,83 vastuvõetavus 5,75 välimus 5,5

Sortidel „Bahía”, „Tebre”, „Fonsa”, „Montsianell” ja „Gleva” on väga sarnased omadused ja ehkki viljelusjärgus võib esineda väikseid erinevusi, ei ole lõpptootel olulisi erinevusi.

Sort „Bomba” erineb teistest nii viljelusomaduste kui ka saadavate terade omaduste poolest. Sort on oma kvaliteedi ja traditsioonilisuse tõttu Ebro delta piirkonnas siiski spetsifikaati lisatud.

Koorimata riisi terade mõõtmete järgi liigitatakse sorte järgmiselt.

Sort Pikkus Pikkuse/laiuse suhe Bahía 8,2 mm. Keskmine 2,20 Poolümar Tebre 8,1 mm. Keskmine 2,00 Ümar Fonsa 7,9 mm. Keskmine 2,00 Ümar Bomba 7,4 mm. Lühike 1,85 Ümar Montsianell 8,3 mm. Keskmine 2,16 Poolümar Gleva 7,9 mm. Keskmine 2,04 Poolümar

Kõnealustel sortidel on kõrge tärklisesisaldus pärlitaolise („perlado”-tüüpi) tera keskel; sellest sõltub riisiga koos kasutatavate toiduainete maitse imendumine ja riisi värvumine selle valmistamisel.

Töödeldud terade (valge riis) osas on liigitus järgmine.

Sort Liigitus Tüüp Bahía Keskmiseteraline Pärlitaoline Tebre Keskmiseteraline Pärlitaoline Fonsa Keskmiseteraline Poolpärlitaoline Bomba Keskmiseteraline Pärlitaoline Montsianell Keskmiseteraline Pärlitaoline Gleva Keskmiseteraline Pärlitaoline

Kõiki neid sorte iseloomustavad ühesugused keemisomadused ja terade homogeensus ning need sobivad piirkonnas valmistatavate riisiroogadega, sest tera maitseimavus on tunduvalt parem kui muude riisitüüpide, näiteks pikateralise riisi puhul.

Kõik sordid, mis on kaitstud KPNiga „Arroz del Delta del Ebro”, vastavad väljasaatmise hetkel ekstraklassile iseloomulikele tunnustele ning terad peavad olema terved, ilma seenhallituseta, mädaniketa, putukate või parasiitideta, võõra lõhna ja/või maitseta.

Niiskusesisaldus ei või ületada 15 % ning tera peab olema ilma seemnekesta jääkideta.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Kogu protsess alates kasvatamisest kuni riisi kroovimise ja puhastamiseni toimub punktis 4 osutatud geograafilises piirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Riis pakendatakse 5, 2, 1, 0,5 või 0,25 kilo kaupa kastidesse või kottidesse, mis omakorda pakendatakse, et tagada pakendite rikkumatus. Pakendites kasutatakse alati seadusele vastavaid toiduainete pakkematerjale.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

Etikettidele peab olema märgitud „Arroz del Delta del Ebro” või „Arròs del Delta de l'Ebre”, toote logo, ELi logo ja kohaldatavates õigusaktides sätestatud muu teave.

Kaitstud päritolunimetusega toote värviline logo:

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Kaitstud päritolunimetusega „Arroz del Delta del Ebro” tootmise ja töötlemise piirkonnaks on Ebro jõe delta, mis moodustab osa Baix Ebre ja El Montsià piirkondadest Tarragona provintsis.

Tootmispiirkond koosneb maa-aladest, mis asuvad Deltebre ja Sant Jaume d'Enveja omavalitsusüksustes ning ka Ebro jõe delta maa-aladest L'Aldea, Amposta, L'Ampolla, Camarlesi ja Sant Carles de la Ràpita omavalitsusüksustes.

Riisi kroovimise ja puhastamise piirkonnaks on tootmispiirkonnas asuvad omavalitsusüksused.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Ajalooline eripära

Riis on Ebro jõe delta piirkonnas traditsiooniline põllukultuur, mis on tihedalt seotud Ebro delta füüsilise ja geoloogilise tekke ja kujunemisega.

On arvukalt kirjalikke viiteid, mis annavad tunnistust traditsioonilise riisikasvatuse ja Ebro delta piirkonna vahel valitsevast seosest. Nende viidete hulgas võib esile tõsta Lluís Solé y Sabarise teost „Geografía de Catalunya” (Kataloonia geograafia) (1958), milles on kirjas: „XV sajandil esineb teateid riisikasvatuse katsetest Ebro deltas, kuid riisitootmise kõrghetk saabus XIX sajandil”. Sama teose teises kohas on märgitud „…deltas, mida kasutati rändkarjade karjatamiseks, võimaldas Xertas XIX sajandi teisel poolel ehitatud Canal de la Derecha (parempoolne kanal) korraldada mageveeüleujutust ja alustada seejärel üha suurenevat riisi kasvatamist; selle tulemusena oli võimalik soolaseid maa-alasid soolast vabastada ning samas saada head saaki”.

Riisi on pidevalt kasvatatud tänapäevani ja see on piirkonna põhiline põllukultuur.

Looduslik eripära

Riisikasvatuse arengut Ebro jõe deltas soosivad nii ilmastiku- ja pinnasetingimused kui ka pinnase soolasus ja põhjaveetaseme kõrgus.

Ebro delta jõemudast koosnev pinnas on väga viljakas ja sobiv riisikasvatuseks; pinnase kujunemine seondub tihedalt jõgikonna täitumisega (vee ja pinnase vahelduv liikumine, mis valmistab kasvupinna enne külvi hästi ette).

Saagikus on suuremaid maailmas, tulenedes piirkonna asukohast 40° põhjalaiusel ja samatemperatuurijoonel 19 °C.

Oluline tegur on ka maa-ala soolasus, mille põhjuseks on merevee sissetungimine deltasse ja vahemereline kliima. Talved on mahedad, oluliste sademeteta ning kuivade põhja- ja loodetuultega (Mestral ja Levante); suved on kuumad, tugeva põua ning niiske lõuna- ja kagutuulega (Migjorn ja Garbí). Vaid mõni üksik päev aastas on tuulevaikne.

Ala hüdrograafia piirdub Ebro jõe viimase, umbes 30 kilomeetri pikkuse lõiguga ja kahe kanaliga (parem ja vasak), mis saavad alguse Xerta y Tivenysi paisust ning kulgevad jõega enam-vähem paralleelselt. Deltasse suubudes hargnevad kanalid suureks kanalite ja niisutuskanalite võrgustikuks. Kahtlemata seetõttu, et kogu niisutusvesi tuleb Ebrost, on tagatud kõnealuse piirkonna toodangu ühtlane kvaliteet ning samas selle erinevus mujal toodetud riisist.

5.2. Toote eripära:

Kõiki sorte iseloomustavad ühtlikud keemisomadused ning terade homogeensus ja suur imavus, mis tuleneb kõrgest tärklisesisaldusest pärlitaolise tera keskel.

Riisi valmistamisomaduste juures väärtustatakse sõmerust (terade kleepuvus 7,3) ja veeimavust (1,93 grammi vett iga grammi riisi kohta), mis tagab maitsete hea omastumise kõnealuse riisiga valmistatud toitudes.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Toode on ühtlase kvaliteediga ja seega on kõigi sortide, välja arvatud sordi „Bomba” lõpptooted sarnaste omadustega. Lõpptoote varieerumise ainus põhjus ei ole üksnes sort, vaid märkimisväärset mõju omavad geograafiline piirkond, keskkond, kliima, vesi ja valmimisprotsess, kuid sellest hoolimata võib kinnitada, et kogu piirkond on väga ühtlik.

Piirkonna looduskeskkonna eripärad kajastuvad riisi omadustes. Ilmastiku ja pinnase omadused koos põhjavee soolasuse ja tasemega loovad tingimused selleks, et riis on ainus põllukultuur, mida kaitstud piirkonnas kasvatatakse. Delta riisipõllud on riisikasvatuseks suurepäraste tingimustega ja suure saagikusega.

Selle piirkonna riisil on usaldusväärne maine tarbijate hulgas tänu selle pärlvalgele värvusele, maitsele ja tekstuurile, mis tulenevad sortide ja kasvatuspiirkonna omadustest. Samuti väärtustatakse riisi keemisomaduste juures sõmerust ja veeimavust, mis tagab maitsete hea omastumise kõnealusest riisist valmistatud toitudes.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

Spetsifikaadi terviktekstiga saab tutvuda järgmisel veebisaidil:

http://www.gencat.cat/daam/pliego-arroz-delta-ebro

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

(2) (g vett/g riisi)

(3) Skaala järgi: 9 = väga hea; 7 = hea; 5 = normaalne; 3 = puudulik.