EUROOPA KOMISJON Brüssel,22.6.2022 COM(2022) 305 final 2022/0196(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse taimekaitsevahendite säästvat kasutamist ja millega muudetakse määrust (EL) 2021/2115 (EMPs kohaldatav tekst) {SEC(2022) 257 final} - {SWD(2022) 169 final} - {SWD(2022) 170 final} - {SWD(2022) 171 final}



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Pestitsiidid on ühe või mitme toimeaine ja muude koostisainete segud, mida kasutatakse laialdaselt taimede kaitsmiseks kahjulike organismide tõrjumise või hävitamise või nende mõju leevendamise teel. Neid kasutatakse peamiselt põllumajanduses, aga ka metsanduses, linnade rohealadel ja teedevõrgu ääres, näiteks maanteede ja raudteede ääres. Kuna pestitsiidid võivad avaldada kahjulikku mõju keskkonnale ja inimeste tervisele, on need ELi tasandil rangelt reguleeritud. Käesolevas ettepanekus kasutatakse termineid „pestitsiidid“ ja „taimekaitsevahendid“ sünonüümidena. Pestitsiidide säästva kasutamise direktiiv võeti vastu 2009. aastal pestitsiidide säästvat kasutamist käsitleva komisjoni temaatilise strateegia ühe järelmeetmena. Liikmesriigid pidid direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmiseks vajalikud siseriiklikud õigusnormid jõustama 26. novembriks 2011. Komisjon pidas vajalikuks teha pestitsiidide säästva kasutamise direktiivi hindamine, mille käigus käsitleti ka liikmesriikides direktiivi rakendamisel, täitmise tagamisel ja kohaldamisel kindlaks tehtud probleeme. Seda tehti ühtse hindamisena, mis hõlmas nii direktiivi kui ka selle mõju hindamist. Komisjon lootis kasutada seda hindamist selleks, et esitada 2022. aasta esimeseks kvartaliks uus seadusandlik ettepanek pestitsiidide säästva kasutamise direktiivi muutmise kohta, nagu on märgitud strateegias „Talust taldrikule“. Praegu esineb pestitsiidide säästva kasutamise direktiivi rakendamisel, kohaldamisel ja täitmise tagamisel puudusi. Need puudused on ilmnenud komisjoni auditite ja liikmesriikidesse tehtud teabekogumiskülastuste käigus ning nendele on tähelepanu juhitud ka järgmistes dokumentides: i)komisjoni rakendamisaruanded; ii)Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse uuring pestitsiidide säästva kasutamise direktiivi rakendamise kohta ning iii)Euroopa Kontrollikoja hiljutine aruanne taimekaitsevahendite kohta. Lisaks nähtub arvukatest petitsioonidest, kahest Euroopa kodanikualgatustest ja Euroopa Parlamendi selleteemalistest küsimustest ühiskonna suurenev mure pestitsiidide kasutamise pärast. Tagasiside, mida saadi komisjoni hindamiskava ja esialgse mõjuhinnangu teemalise avaliku konsultatsiooni käigus, osutas suurtele puudustele pestitsiidide säästva kasutamise direktiivi rakendamisel mõningates liikmesriikides. Tagasisides kutsuti ka komisjoni üles kehtestama rangemaid eeskirju, näiteks ELi tasandi määruse kujul, et suurendada ühtsust ja et igas liikmesriigis kehtestataks tõhusam poliitika. Liikmesriikide pestitsiidide kasutamise poliitika ühtlustamine võib aidata parandada siseturu toimimist ja vähendada kaubandusmoonutusi liikmesriikide vahel. Kodanike silmis on väga suur probleem saavutada ohutu, kestlik, õiglane, kliimateadlik ja taskukohane toidutootmine, kestlikkuse põhimõtete ja keskkonna austamine ning elurikkuse ja ökosüsteemide kaitsmine toiduga kindlustatuse tagamisel ning seda on kajastatud 9. mail 2022 avaldatud Euroopa tuleviku konverentsi lõpparuandesse lisatud 49 ettepaneku hulgas. Samuti paluvad kodanikud liidul kaitsta ja taastada elurikkust, maastikke ja ookeane ning kõrvaldada reostust, aga ka võtta otsustavaid meetmeid ökoloogilisema ja kliimale orienteeritud põllumajanduse edendamiseks ja tagamiseks. Komisjoni strateegias „Talust taldrikule“, mis moodustab osa Euroopa rohelisest kokkuleppest, rõhutatakse õiglasele, tervislikule ja keskkonnahoidlikule toidusüsteemile ülemineku vajadust. Strateegias toonitatakse ka seda, kui oluline on parandada põllumajandustootjate (kes täidavad sellel üleminekul põhirolli) positsiooni väärtusahelas. Strateegias esitatakse kaks konkreetset eesmärki vähendada 2030. aastaks keemiliste pestitsiidide ja ohtlikumate pestitsiidide kasutamist ja neist tulenevat riski. ELi kõnealuse valdkonna õigusnormid on oluline vahend strateegias „Talust taldrikule“ seatud eesmärkide saavutamiseks ja seetõttu tuleks neid tugevdada. Nagu on selgitatud lisatud mõjuhinnangus ja võttes arvesse täiendavat hinnangut, on ettepanekul neli eesmärki. ●Esimene eesmärk on i)vähendada keemiliste pestitsiidide, eelkõige ohtlikumaid toimeaineid sisaldavate pestitsiidide kasutamist ja neist tulenevat riski; ii)edendada integreeritud taimekaitse kohaldamist ja selle põhimõtete järgimist ning iii)suurendada taimekahjustajate tõrjeks keemiliste pestitsiidide vähem ohtlike ja kemikaalivabade alternatiivide kasutamist. ●Teine eesmärk on parandada seireandmete, sealhulgas järgmiste andmete kättesaadavust: i)andmed pestitsiidide kasutamise ja neist tuleneva riski kohta ning

ii)tervisekontrolli ja keskkonnaseire andmed. See tagab parema raamistiku edusammude mõõtmiseks. ●Kolmas eesmärk on parandada õigusnormide rakendamist, kohaldamist ja täitmise tagamist kõigis liikmesriikides, et parandada poliitika mõjusust ja tõhusust. ●Neljas eesmärk on edendada uue tehnoloogia, näiteks kosmoseandmeid ja -teenuseid kasutava täppispõllumajanduse (sealhulgas asukohatuvastuse meetodite) kasutuselevõttu, et vähendada pestitsiidide üldist kasutamist ja neist tulenevat riski. Pestitsiidide säästva kasutamise direktiivi hiljutine hindamine kinnitas selle kohaldamisel, rakendamisel ja täitmise tagamisel kindlaks tehtud pikaajalisi probleeme. Neid probleeme silmas pidades on käesoleva taimekaitsevahendite säästvat kasutamist käsitleva määruse ettepaneku eesmärk i)asendada pestitsiidide kasutamist reguleeriv pestitsiidide säästva kasutamise direktiiv ja ii)saavutada parem kooskõla Euroopa rohelise kokkuleppe ja strateegia „Talust taldrikule“ eesmärkidega. Käesoleva ettepaneku eesmärk on vähendada pestitsiidide kasutamisest tulenevaid riske ja mõju inimeste tervisele ja keskkonnale järgmiselt: i)saavutades pestitsiidide kasutamise vähendamise eesmärgid, mis on esitatud strateegias „Talust taldrikule“, ja ii)edendades integreeritud taimekaitse ja keemiliste pestitsiidide alternatiivide kasutamist. Määrus, millega kehtestatakse selged ja ühtsed eeskirjad, on sobiv vahend strateegia „Talust taldrikule“ eesmärkide täieliku saavutamise tagamiseks ja pestitsiidide säästva kasutamise direktiivi rakendamisel kindlaks tehtud probleemide lahendamiseks. •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Ettepanek on kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärgiga, mille kohaselt peaksid kõik ELi poliitikavaldkonnad aitama kaasa Euroopa looduskapitali säilitamisele ja taastamisele. See on kooskõlas ka järgmiste eesmärkidega: i)eesmärk vähendada keemiliste pestitsiidide kasutamist ja neist tulenevat riski ning ii)eesmärk vähendada ohtlikumate pestitsiidide kasutamist. Need eesmärgid on esitatud järgmistes dokumentides: i)strateegia „Talust taldrikule“; ii)elurikkuse strateegia; iii)nullsaaste saavutamise tegevuskava ja iv)mullastrateegia. See eesmärk on kooskõlas ka tolmeldajaid käsitleva ELi algatuse, kestlikkust toetava ELi kemikaalistrateegia ja ELi 2021.–2027. aasta töötervishoiu ja tööohutuse strateegilise raamistiku eesmärkide saavutamisega.

Ettepanek on kooskõlas ka Euroopa Komisjoni eesmärgiga suurendada 2030. aastaks ELi mahepõllumajandusmaa osakaalu üldisest põllumajandusmaast vähemalt 25 %ni ja suurendada märkimisväärselt mahevesiviljelust. Ettepanek täiendab ka teisi olemasolevaid algatusi. Näiteks võimaldab määrus xxx/xxx, mis käsitleb põllumajanduse sisendite ja väljundite statistikat [lisada viide vastuvõetud õigusaktile], komisjonil avaldada rohkem andmeid pestitsiidide müügi ja kasutamise kohta üksikute toimeainete kaupa. Strateegia „Talust taldrikule“ tegevuskava raames on komisjon koostanud neli määruse eelnõu, milles käsitletakse mikroorganismidest toimeainete ja neid sisaldavate taimekaitsevahenditega seotud andmenõudeid ning heakskiitmise kriteeriume ja hindamispõhimõtteid ning mille eesmärk on hõlbustada keemiliste pestitsiidide alternatiivide turulepääsu. Need tekstid võetakse vastu ja neid hakatakse kohaldama 2022. aasta sügisel. Eesmärk on anda põllumajandustootjatele võimalused keemiliste taimekaitsevahendite asendamiseks. Bioloogiliste taimekaitsevahendite turulelaskmise hõlbustamisega pakutakse põllumajandustootjatele, sealhulgas mahepõllukultuure kasvatavatele põllumajandustootjateles rohkem alternatiive säästvaks taimekaitseks. Ettepanek puudutab ka Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349 loetletud ELi äärepoolseimaid piirkondi, mis asuvad Atlandi ookeanis, Kariibi mere piirkonnas ja India ookeanis. Püsivate ebasoodsate tingimuste tõttu, nagu kaugus ELi mandriosast, saareline asend, sõltuvus mõnest tootest ja suur haavatavus kliimamuutuste suhtes, on neil piirkondadel õigus erimeetmetele, millega toetatakse nende sotsiaal-majanduslikku arengut. Nagu on märgitud ka ELi elurikkuse strateegias aastani 2030, tuleks erilist tähelepanu pöörata äärepoolseimate piirkondade ökosüsteemide kaitsmisele ja taastamisele, arvestades nende erakordselt rikkalikku bioloogilist mitmekesisust. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP) Uue ÜPP raames (mida hakatakse rakendama alates 1. jaanuarist 2023) aidatakse liikmesriikidel i) rahastada meetmeid, mis on kooskõlas strateegias „Talust taldrikule“ seatud pestitsiidide kasutamise vähendamise eesmärkidega, ning ii) edendada säästvaid põllumajandustavasid. Kehtiva pestitsiidide säästva kasutamise direktiivi asjakohased elemendid on juba lisatud ÜPP tingimuslikkuse süsteemi. Uus ÜPP hõlmab ka mitmesuguseid vahendeid täppispõllumajanduse edendamiseks. Liikmesriigid võivad täppispõllumajanduse tavade rakendamise toetamiseks kasutada ökokavasid ning keskkonna-, kliima- ja muid majandamiskohustusi. Lisaks hõlmab ÜPP võimalust rahastada investeeringuid, näiteks masinatesse, seadmetesse ja riskijuhtimisvahenditesse, samuti võimalust toetada tehniliste teadmiste suurendamist, näiteks koolituse, nõustamise, koostöö ja teadmiste vahetamise kaudu. Täpsemalt peavad liikmesriigid ÜPP raames põllumajandusettevõtete nõustamisteenuste kaudu andma põllumajandustootjatele nõu pestitsiidide säästva kasutamise, innovatsiooni, digitehnoloogia, pestitsiididega kokkupuute vähendamise ja toitainete kestliku majandamise küsimustes. Põllumajandustootjate seas digitehnoloogia kasutuselevõtuks ja tõhusaks kasutamiseks vajaliku suutlikkuse suurendamist saab tugevdada ka toetamise, koostöö ning põllumajanduse tootlikkuse ja kestlikkuse Euroopa innovatsioonipartnerluse (EIP-AGRI) kaudu. Lisaks peavad liikmesriigid oma ÜPP strateegiakavades selgitama, kuidas nad kasutavad ÜPP vahendeid asjakohaste vajaduste rahuldamiseks ja eesmärkide saavutamiseks. Keskkonna- ja kemikaalipoliitika Käesolev ettepanek on seotud mitme keskkonnaalase eesmärgi ja õigusaktiga, näiteks: i)kavandatud looduse taastamise eesmärgid; ii)tolmeldajaid käsitlev algatus, mille eesmärk on pidurdada tolmeldajate arvukuse vähenemist ELis ja aidata kaasa ülemaailmsetele kaitsealastele jõupingutustele; iii)keskkonnakvaliteedi standardite direktiivis, põhjaveedirektiivis ja joogiveedirektiivis esitatud saasteainete ja regulatiivsete standardite loetelud. Ettepaneku tähtsus ELi veealastes õigusaktides, sealhulgas veepoliitika raamdirektiivis sätestatud eesmärkide saavutamisel on suur. See on ka seotud elupaikade direktiivis ja linnudirektiivis sätestatud looduskaitsenõuetega. ELi töötervishoiu ja tööohutuse poliitika Ettepanek täiendab asjakohase ELi töötervishoiu ja tööohutuse õigustiku sätteid, eelkõige raamdirektiivi 89/391/EMÜ, direktiivi 98/24/EÜ, direktiivi 2004/37/EÜ, direktiivi 2009/104/EÜ ja direktiivi 89/656/EMÜ. See on kooskõlas ELi töötervishoiu ja tööohutuse raamistikuga aastateks 2021–2027, kus on pööratud erilist tähelepanu vajadusele tõhustada koolitustegevust, et suurendada põllumajandustootjate oskusi ja teadlikkust põllumajandusettevõtete tervishoiu- ja ohutuseeskirjadest, sh kemikaalide, eelkõige taimekaitsevahendite ohutust kasutamisest. Liidu kestliku toidusüsteemi algatus Käesolev ettepanek täiendab kavandatud seadusandlikku algatust kestliku toidusüsteemi raamistiku kohta, mille eesmärk on parandada ELi ja liikmesriikide poliitika ühtsust, integreerida kestlikkus kõikidesse toiduga seotud poliitikavaldkondadesse ja tugevdada liidu toidusüsteemi vastupidavust. Kavandatud algatus põhineb horisontaalsel lähenemisviisil, mille kohaselt kehtestatakse liidu kestliku toidusüsteemi jaoks kestlikkusega seotud eesmärgid, ühised määratlused, üldpõhimõtted ja nõuded, käsitledes samal ajal kõigi toidusüsteemis osalejate vastutust. Koos toiduainete kestlikkuse märgistuse ja sihipäraste stiimulitega võimaldab see raamistik ettevõtjatel saada kasu kestlikest tavadest ning tagada, et ELi turul olev toit ja toiduga seotud toimingud muutuvad üha kestlikumaks. Käesoleva määruse sätted toimivad kavandatud algatuses sätestatud nõuete suhtes erisätetena (lex specialis), kuivõrd käesolev määrus sisaldab konkreetsemaid sätteid, millel on sama eesmärk, laad ja mõju kui kavandatud algatusega kehtestatavatel sätetel. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Kõnealuse valdkonna meetmete õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1, millega antakse Euroopa Liidule õigus võtta meetmeid keskkonna säilitamiseks, kaitsmiseks ja selle kvaliteedi parandamiseks ning inimeste tervise kaitsmiseks. ELi meetmed selles valdkonnas on põhjendatud asjaomaste keskkonna- ja rahvatervise probleemidega. •Subsidiaarsus Pestitsiidide säästva kasutamise direktiiviga loodi raamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks. Liikmesriikides võetavate meetmete jätkuv vastuolulisus ja pestitsiidide säästva kasutamise direktiivi erinev/puudulik rakendamine (nagu on kirjeldatud käesolevale ettepanekule lisatud hinnangus) tooks kaasa tervise ja keskkonna ebavõrdse kaitse. Samuti tähendaks see seda, et põhiliste pestitsiidikasutajate suhtes kohaldatakse erinevaid tingimusi, mis on vastuolus aluslepingute eesmärkidega. Pestitsiidide kasutamisest tulenev oht elurikkusele ja ökosüsteemidele on piiriülene ja nõuab jõulisi meetmeid ELi tasandil. Eri liikmesriikides võetavate meetmete praegused erinevused takistavad võrdsete võimaluste saavutamist kogu siseturul.

Koordineeritud ELi meetmed võivad tulemuslikult täiendada ja tugevdada riiklikke ja kohalikke meetmeid pestitsiidide säästva kasutamise valdkonnas. ELi käsutuses on ka muid olulisi põllumajandus- ja toidupoliitika vahendeid, millel on koostoime käesolevas ettepanekus esitatud meetmetega. Eeldatakse, et pestitsiididega seotud jõulisemad ELi tasandi meetmed koos stiimulite ja võimalike riskimaandamise meetmetega (sh koostoimes seotud poliitikavaldkondadega, nagu ühine põllumajanduspoliitika), võivad i)aidata vähendada praeguseid erinevusi riikide lähenemisviiside vahel ja ii)aidata kaasa tulevasele ühtsemale lähenemisviisile. Selliseid eesmärke ei saa liikmesriigid üksi seada: meetmete vajalikust ulatusest tulenevalt on neid eesmärke võimalik paremini saavutada ELi tasandil. Seetõttu on ELi ühtsed meetmed õigustatud ja vajalikud. •Proportsionaalsus Käesolev ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, kuna see ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik, et tagada i)asjakohane ambitsioonikus ja ii)poliitika tõhususe ja mõjususe paranemine. Selleks võetakse arvesse käesoleva ettepanekuga kaasnenud hindamise tulemusi. Ettepanekuga nähakse ette andmete kvaliteedi parandamine ning pestitsiidide kasutamise ja neist tuleneva riski vähendamise meetmete parem jälgimine/rakendamine. Mis puudutab liikmesriikide eesmärke, siis ühtseid kohustuslikke eesmärke liikmesriikidele käesoleva ettepaneku kohaselt ei seata. Selle põhjuseks on asjaolu, et praegune pestitsiidide kasutamise olukord, millest lähtuda, on liikmesriigiti väga erinev. Eesmärkide seadmise protsessi proportsionaalsuse tagamiseks nähakse õigusaktiga ette valem, mis võimaldab arvesse võtta erinevusi liikmesriikide edusammudes ja erinevat pestitsiidide kasutamise intensiivsust liikmesriikides. •Vahendi valik Olemasolevad tõendid puuduste kohta pestitsiidide säästva kasutamise direktiivi rakendamisel liikmesriikides näitavad, et senine lähenemisviis, mille kohaselt kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad direktiivi ülevõtmisel siseriiklikku õigusesse, ei ole toiminud pestitsiidide säästva kasutamise direktiivi algses ettepanekus kavandatud ulatuses. Pestitsiidide säästva kasutamise direktiivi hindamise tulemused kinnitavad, et direktiivi rakendamine, kohaldamine ja täitmise tagamine on liikmesriigiti erinev ja ebaühtlane. Neid järeldusi kinnitas komisjoni nõuetele vastavuse kontrolli indeks, mida kirjeldatakse hinnangus. Euroopa Kontrollikoda leidis, et nõuete täitmise tagamiseks ja nõuetele vastavuse hindamiseks on vaja selgemaid kriteeriume ja täpsemaid nõudeid integreeritud taimekaitse kohta. Kuna taimekaitse valdkonnas on palju keerukaid põllumajanduslikke muutujaid, peaksid selged ja ühtsed eeskirjad lihtsustama nõuete täitmist ja parandama nende täitmise tagamist. Poliitika ühtne kohaldamine liikmesriikides on paremini saavutatav määrusega kui direktiiviga. Lisaks hõlbustaks määrus pestitsiidikasutajate jaoks võrdsemate tingimuste loomist, kuna pestitsiidide kasutamist reguleerivad liikmesriigiti erinevad eeskirjad kipuvad tekitama ebaausat konkurentsi ja kahjustama ühtse turu korralikku toimimist. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll Käesolevale ettepanekule lisatud hinnangus leiti, et pestitsiidide säästva kasutamise direktiivi sisemine ja väline kooskõla muude ELi poliitikavaldkondade ja vahenditega on üldiselt suur ning suuri vastuolusid ja kattuvusi ei esine. Pestitsiidide säästva kasutamise direktiivi eesmärgid olid ja on endiselt väga asjakohased pestitsiidide kasutamisest keskkonnale ja inimeste tervisele tulenevate riskide vähendamise seisukohast. Pestitsiidide säästva kasutamise direktiiv ei ole siiski olnud piisavalt tõhus. Komisjoni ja teiste institutsioonide tuvastatud puudused on seotud integreeritud taimekaitse rakendamise ja selle põhimõtete järgimise tagamisega ning liikmesriikide riiklike tegevuskavade vähese tulemuslikkusega. Paljud liikmesriigid ei ole oma riiklikes tegevuskavades kehtestanud kvantitatiivseid eesmärke ega näitajaid ei pestitsiidide säästva kasutamise edendamiseks ega inimeste tervise ja keskkonna paremaks kaitsmiseks. Puudub ka tõhus järelevalvesüsteem, mistõttu andmeid pestitsiidide kasutamise kohta on vähe. Seetõttu on keeruline teha järeldusi selle kohta, mil määral on pestitsiidide säästva kasutamise direktiiv kaitsnud inimeste tervist ja keskkonda pestitsiidide kahjuliku mõju eest. Varem ÜPP raames kehtestatud meetmed ei ole motiveerinud põllumajandustootjaid saavutama pestitsiidide säästvamat kasutamist. 26. novembril 2021 esitas komisjoni õiguskontrollikomitee negatiivse arvamuse komisjoni poolt koostatud käesoleva ettepaneku mõjuhinnangu kavandi kohta. Mõjuhinnangu kavand esitati komisjoni talituste töödokumendina. Õiguskontrollikomitee palus dokumenti muuta, et i)see oleks algatusega seotud kättesaadavaid andmeid ja tõendeid silmas pidades selgem; ii)see sisaldaks pestitsiidide kasutamise ja riski vähendamise eesmärkide põhjalikumat analüüsi või käsitlust; iii)see oleks täppispõllumajanduse meetodite kättesaadavuse ja taskukohasuse ning keemiliste pestitsiidide vähem ohtlike alternatiividega seoses selgem ning iv)selles määrataks kindlaks ja analüüsitaks selgemalt algatuse otsest ja kaudset mõju keskkonnale, tervisele ja majandusele.

26. jaanuaril 2022 esitas õiguskontrollikomitee mõju hindamist käsitleva komisjoni talituste muudetud töödokumendi kohta teise arvamuse – seekord reservatsioonidega positiivse arvamuse. Pärast seda teist arvamust muudeti dokumenti veel kord, et võtta arvesse õiguskontrollikomitee reservatsioone ja et dokumendis ●selgitataks täpselt tõendite puudumist pestitsiidide müügi ja kasutamise kohta ning tõendite puudumisest tulenevaid raskusi probleemi sõnastamisel, poliitikavariantide formuleerimisel ja mõjuanalüüsi tegemisel; ●põhjendataks paremini kahe siduva 50-protsendilise vähendamise eesmärgi valikut ja seda, kuidas need eesmärgid on omavahel seotud; ●määrataks kindlaks edusammud, mis on konkreetsetes liikmesriikides vajalikud selleks, et saavutada ELi kaks siduvat vähendamiseesmärki, ning kirjeldada, kuidas edusamme mõõdetakse, kuidas koormus jaotatakse või kuidas saavutatakse koormuse õiglane jaotumine; ●selgitataks mõjuhinnangu lähtestsenaariumis osutatud kõrvalalgatusi ja ●esitataks usaldusväärsem alus ja ajakava algatuse tulevaseks hindamiseks. Lõplik mõjuhinnang koostati komisjoni talituste töödokumendina ning seda on muudetud vastavalt õiguskontrollikomitee arvamustele, märkustele ja parandamist vajavatele punktidele. •Konsulteerimine sidusrühmadega Käesoleva ettepaneku kombineeritud hindamise tegevuskava ja esialgne mõjuhinnang avaldati ja tehti tagasiside saamiseks üldsusele kättesaadavaks 29. maist kuni 7. augustini 2020. Kokku saadi 360 vastust. Avalik konsultatsioon kestis ajavahemikus 18. jaanuarist kuni 12. aprillini 2021 ja selle käigus saadi kokku 1 699 vastust. Saadud tagasiside kajastas väga erinevaid seisukohti, mida kirjeldatakse kokkuvõtlikus aruandes sidusrühmadega konsulteerimise kohta (see kokkuvõtlik aruanne on lisatud käesolevale ettepanekule lisatud mõjuhinnangule). Professionaalsed pestitsiidikasutajad toonitasid vajadust kaitsta saagikust ja põllukultuuride kvaliteeti. Teised sidusrühmad rõhutasid vajadust edendada integreeritud taimekaitset, suurendada keemiliste pestitsiidide alternatiivide kättesaadavust ning paremini hinnata keemiliste pestitsiidide kasutamise mõju tervisele ja keskkonnale. Komisjon korraldas käesoleva algatuse teemal sidusrühmadega kaugkonsultatsioonid 19. jaanuaril, 25. juunil ja 5. oktoobril 2021. Neil sidusrühmadega peetud konsultatsioonidel tõstatati mitu küsimust, sealhulgas järgmised: i)pestitsiidikasutajate kartused seoses pestitsiidide piiratuma kättesaadavusega turul; ii)ÜPP raames antav vähene rahaline toetus integreeritud taimekaitse rakendamiseks; iii)vajadus kaitsta põllumajandustootjate sissetulekuid; iv)uute tehnoloogiliste lahenduste rolli edendamine; v)inimeste tervise ja keskkonna kaitse ning vi)pestitsiidide õhust pritsimise keelu võimalik edasikehtimine. Enamik vabaühendusi rõhutas Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide ja nendega seotud sihttasemete saavutamise olulisust. Sidusrühmadega peetud konsultatsioonidel toodi esile ka vajadus parandada riiklike tegevuskavade rakendamist. Lisaks korraldati sihtotstarbelisi küsitlusi, seminare ja juhtumiuuringuid i)komisjoni tellitud välisuuringu raames, mis toetab asjaomase direktiivi ja selle muutmise mõju hindamist, ning ii)täiendava tuleviku-uuringu raames, mis käsitleb pestitsiidide säästva kasutamise tulevikustsenaariume. Üksikasjalikum teave sidusrühmadega konsulteerimise kohta on avaldatud komisjoni veebisaidil ja parema õigusloome portaalis. Konsultatsioonides osalesid ja oma panuse andsid järgmised sidusrühmad: i)pestitsiide kasutavad põllumajandustootjad ja töövõtjad;

ii)mittepõllumajanduslikud pestitsiidikasutajad; iii)tervishoiu ja keskkonnaga tegelevad vabaühendused; iv)asjaomaste sektorite tööstust ja ettevõtjaid (nt mesinikud, keemiatööstus, pestitsiididega töötlemise seadmete tööstus, seemnetootjad jne) esindavad kutseliidud; v)tarbijate ühendused; vi)sotsiaalpartnerid (tööandjad ja töötajate organisatsioonid); vii)üldsus; viii)ELi ja kolmandate riikide riiklikud ja piirkondlikud pädevad asutused ning ix)teaduseksperdid. Eri meetmete kohta antud vastused näitasid, et laias laastus jagunevad sidusrühmad oma arvamuste poolest kaheks. Ühed olid seisukohal, et pestitsiidide kasutamist tuleks vähendada kooskõlas eesmärgiga vähendada riski viisil, mis ei avalda negatiivset mõju taimekaitsevahendite kasutajatele. Teised olid seisukohal, et pestitsiidide kasutamist tuleks oluliselt vähendada või nende kasutamine tuleks lausa täielikult lõpetada. Käesolev ettepanek on välja töötatud proportsionaalse ja realistliku, kuid siiski ambitsioonika lähenemisviisina ühiskonna ees seisvate pestitsiidide kasutamisest ja nendega seotud riskidest tulenevate probleemide lahendamisele. Selle lähenemisviisi kohaselt i)on siiski võimalik kasutada pestitsiide, kui see on vajalik ja asjakohane, tehes seda ohutult, ning ii)edendatakse alternatiivsete kahjuritõrjemeetodite ning integreeritud taimekaitse parema rakendamise alase koolituse ja nõustamise süsteeme. Nagu mõjuhinnangus kirjeldatud, jäeti mitu poliitikavarianti sidusrühmade tagasiside põhjal kõrvale. Väljavalitud poliitikavariantide ambitsioonikuse puhul võeti samuti arvesse sidusrühmadelt saadud tagasisidet. •Euroopa kodanikualgatused Pestitsiidide kasutamist on käsitletud kahes Euroopa kodanikualgatuses, kus kutsutakse üles püsitama laiaulatuslikku vähendamiseesmärki. Edukas Euroopa kodanikualgatuses „Keelustada glüfosaat ning kaitsta inimesi ja keskkonda toksiliste pestitsiidide eest“ kutsuti komisjoni selle kolmanda eesmärgi raames üles kehtestama kogu ELis kohustuslikud eesmärgid pestitsiidide kasutamise vähendamiseks, et tulevik oleks pestitsiidivaba. Oma 12. detsembril 2017 vastu võetud vastuses märkis komisjon, et ta hindab uuesti vajadust kehtestada pestitsiididele ELi-ülesed kohustuslikud eesmärgid. Algatuses „Päästkem mesilased ja põllumajandustootjad! Keskkonna puhtuse huvides muudame põllumajanduse mesilassõbralikumaks“ kutsutakse komisjoni üles esitama õigusaktide ettepanekuid sünteetiliste pestitsiidide kasutamise järkjärguliseks vähendamiseks ELi põllumajanduses 80 % võrra 2030. aastaks, alustades kõige ohtlikumatest, ning nende täielikuks kasutuselt kõrvaldamiseks 2035. aastaks. Algatuse raames koguti 30. septembriks 2021 üle miljoni toetusavalduse, mida liikmesriikide ametiasutused praegu kontrollivad. Kui need on kinnitatud ja ametlikult esitatud, annab komisjon teatises ülevaate meetmetest, kui ta kavatseb neid võtta. •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Algatust toetasid kaks komisjoni tellitud välisuuringut, mis hõlmasid põhjalikku kirjandusülevaadet, seminare, juhtumiuuringuid ja küsitlusi. Mõju hindamisel tugineti ka lisateabele, mis saadi mitmest muust uuringust, milles kasutati majanduslikku modelleerimist, et hinnata strateegia „Talust taldrikule“ eesmärkide, sealhulgas pestitsiidide kasutamise ja pestitsiididest tuleneva riski vähendamise eesmärkide saavutamise võimalikku mõju. •Mõjuhinnang Mõjuhinnangu kommenteeritud kokkuvõte on kättesaadav siin . Õiguskontrollikomitee positiivne arvamus on kättesaadav siin .

Ettepaneku eesmärk vähendada pestitsiidide kasutamist ja neist tulenevat riski, et kaitsta tervist, elurikkust ja keskkonda, on seotud komisjoni sihiga saavutada ÜRO kestliku arengu eesmärgid. Eelkõige on see seotud 3. eesmärgiga (tervis ja heaolu), 6. eesmärgiga (puhas vesi), 8. eesmärgiga (inimväärne töö ja majanduskasv), 11. eesmärgiga (kestlikud linnad), 12. eesmärgiga (kestlik tarbimine ja tootmine), 14. eesmärgiga (ookeani- ja mereökosüsteemid) ja 15. eesmärgiga (elurikkus ja maismaa-ökosüsteemid). Ettepanek on kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega ja järgib olulise kahju ärahoidmise põhimõtet. Selle põhimõtte kohaselt ei tohiks tegevus taksonoomiamääruse artikli 17 tähenduses oluliselt kahjustada ühtegi kuuest taksonoomiamääruse artiklis 9 sätestatud keskkonnaeesmärgist. Need kuus eesmärki on järgmised: kliimamuutuste leevendamine, kliimamuutustega kohanemine, vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse, üleminek ringmajandusele, saastuse vältimine ja tõrje ning elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine. Järgmisi peamisi poliitikavariante hinnati tõenäolise lähtestsenaariumi alusel, mille puhul pestitsiidide säästva kasutamise direktiivi ei muudeta. 1. poliitikavariant. ELi eesmärgid vähendada 2030. aastaks pestitsiidide kasutamist 50 % ja pestitsiididest tulenevat riski 50 % jäävad õiguslikult mittesiduvaks. Selle variandi puhul parandataks pestitsiidikasutajatele mõeldud nõustamissüsteeme ja suuniseid. Edendataks täppispõllumajanduse meetodeid, et vähendada keemiliste pestitsiidide kasutamist ja neist tulenevat riski. 2. poliitikavariant. 50-protsendilise vähendamise eesmärgid muutuksid ELi tasandil õiguslikult siduvaks. Liikmesriigid kehtestaksid oma riiklikud vähendamiseesmärgid, kasutades kindlaksmääratud kriteeriume. Need riiklikud eesmärgid oleksid siis õiguslikult siduvad (siseriikliku õiguse alusel) ja nende suhtes kohaldataks juhtimismehhanisme, mis on seotud liikmesriikide regulaarse iga-aastase aruandlusega. Ohtlikumate pestitsiidide kasutamine oleks keelatud tundlikel aladel, näiteks linnade rohealadel. Professionaalsetel pestitsiidikasutajatel oleks kohustus pidada elektroonilist arvestust pestitsiidide kasutamise ja integreeritud taimekaitse kohta, et vähendada pestitsiidide kasutamist. Riiklikud ametiasutused koguksid ja analüüsiksid neid andmeid, et jälgida edusamme ja vajaduse korral töötada riiklikul tasandil välja parandusmeetmeid. Sõltumatud nõustajad nõustaksid pestitsiidikasutajaid alternatiivsete meetodite ja integreeritud taimekaitse küsimustes. 3. poliitikavariant oleks sarnane 2. poliitikavariandiga. 3. variandi korral muutuksid aga 50-protsendilise vähendamise eesmärgid õiguslikult siduvaks nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil. Kõigi keemiliste pestitsiidide kasutamine oleks keelatud tundlikel aladel, nagu linna- ja kaitsealad vastavalt direktiivile 2000/60/EÜ, Natura 2000 alad jne. Eelistatud on 3. poliitikavariant, välja arvatud eesmärgid, mille puhul eelistatakse 2. poliitikavarianti. Sellisel juhul muutuksid nii pestitsiidide kasutamise kui ka pestitsiididest tuleneva riski 50-protsendilise vähendamise eesmärgid ELi tasandil õiguslikult siduvaks ning liikmesriigid kehtestaksid oma riiklikud vähendamiseesmärgid siseriikliku õiguse alusel. Variante on hinnatud tõenäolise lähtestsenaariumi alusel, mille puhul pestitsiidide säästva kasutamise direktiivi ei muudeta. Kõigi taimekaitsevahendite kasutamise keelamine tundlikel aladel suurendab sellega seotud tervise- ja keskkonnakasu. Eelistatud poliitikavariant on kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe, strateegia „Talust taldrikule“, elurikkuse strateegia ja nullsaaste saavutamise tegevuskava eesmärkidega. Vähendades pestitsiidide kasutamisest tulenevat riski inimeste tervisele ja keskkonnale, toob see eelistatud poliitikavariant ühiskonnale, elurikkusele ja ökosüsteemidele mitmesugust kasu. Elurikkuse kaitsmine aitab vähendada ka CO2 heidet. See on kooskõlas kogu ELi süsinikuneutraalsuse eesmärgiga, mis tuleb saavutada 2050. aastaks, ja vahe-eesmärgiga vähendada heitkoguseid 2030. aastaks 55 %, nagu on sätestatud Euroopa kliimamääruse artikli 2 lõikes 1 ja artikli 4 lõikes 1. Eelistatud poliitikavariandi puhul teavitatakse pestitsiidikasutajaid paremini keemiliste pestitsiidide tõhusatest alternatiividest, mis võimaldab neil vähendada pestitsiidide kasutamist ja sellega seotud kulusid ning siiski toota turul konkurentsivõimelisi toiduaineid. Kuna eelistatud poliitikavariandi puhul muutuvad kättesaadavaks üksikasjalikumad andmed pestitsiidide kasutamise ja integreeritud taimekaitse kohta, on liikmesriikide ametiasutustel võimalik tagada, et riiklikud meetmed toovad võimalikult suurt kasu põllumajandustootjatele, üldsusele, muudele sidusrühmadele ja keskkonnale. Eelistatud poliitikavariant kindlustab ka liikmesriikide meetmete suurema läbipaistvuse ja selguse. Kooskõlas rohelise kokkuleppe, strateegia „Talust taldrikule“ ja elurikkuse strateegia eesmärkidega on keemiliste taimekaitsevahendite kasutamise vähendamise eesmärk mitte ainult rahvatervise tagamine, vaid ka elurikkuse säilitamine ja keskkonna kaitsmine, eriti kui kaalul on ülemaailmsed probleemid, nagu tolmeldajate populatsioonide kaitsmine. Eelistatud poliitikavariandi puhul suurenevad tootmiskulud ühiku kohta järgmistel põhjustel: i)rangemad ja üksikasjalikumad aruandlusnõuded; ii)väiksemast pestitsiidide kasutamisest tulenev saagikuse eeldatav vähenemine ja iii)neile professionaalsetele kasutajatele tekkivad lisakulud, kes praegu nõustajaid ei kasuta. Käesoleva ettepaneku kohaselt saavad liikmesriigid viie aasta jooksul anda ÜPP raames toetust, et katta põllumajandustootjate kulud, mis on seotud kõigi käesoleva ettepanekuga kehtestatud õiguslike nõuete täitmisega. See peaks ära hoidma käesolevas ettepanekus sätestatud uutest kohustustest tingitud toiduainete hinnatõusu. Paljud käesolevas ettepanekus sisalduvad sätted olid juba olemas pestitsiidide säästva kasutamise direktiivis ja need ei tohiks mõjutada toiduainete hindu ega põllumajanduskultuuride saagikust. Käesoleva ettepanekuga tehtavad muudatused on järkjärgulised ning vähendavad seega veelgi mõju toiduga kindlustatusele. Samuti oleks vaja võimalikke korvamise ja riskimaandamise meetmeid, et võidelda soovimatute negatiivsete tagajärgedega kolmandate riikide, eelkõige arenguriikide jaoks. Sellised ELi meetmed võiksid toetada ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni tööd, mille eesmärk on i)vähendada pestitsiididest tulenevat riski olelusringi usaldusväärse juhtimise kaudu; ii)aidata arenguriikide valitsustel ja sidusrühmadel võtta kasutusele ökosüsteemipõhised tavad ja iii)parandada pestitsiidide haldamist põllumajanduses kogu maailmas. Mõjutatud VKEde hulka kuuluvad i)põllumajandustootjad ja muud VKEd, kes kasutavad ja müüvad pestitsiide ja pestitsiididega töötlemise seadmeid;

ii)põllumajandustoodete ja pestitsiidide käitlejad; iii)toiduainete töötlejad ja vahendajad; iv)põllumajanduslikud töövõtjad ja v)põllumajandusnõustajad. Eelistatud poliitikavariandi puhul tekivad VKEdele mitmesugused kulud ja tulud. Mõne mõju leevendamiseks saavad liikmesriigid kasutada stiimuleid või leevendusmeetmeid, sealhulgas ÜPP raames. Lisaks vähendab pestitsiidide kasutamist käsitlevate eeskirjade järjekindlam ja ühetaolisem kohaldamine pestitsiidikasutajate vahelisi turumoonutusi liikmesriikides, kus praegu kohaldatakse kehtivaid eeskirju erineval määral. Ajakohastatud eeskirjade rakendamisel ja järgimise tagamisel ning asjakohaste seireandmete kogumisel ja analüüsimisel tekivad liikmesriikidel kontrolli- ja halduskulud. Eelkõige kehtib see andmekogumissüsteemi kasutuselevõtmisega seotud juurutamiskulude kohta. •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Kooskõlas komisjoni kohustusega tagada parem õigusloome koostati käesolev ettepanek kaasavalt, järgides täieliku läbipaistvuse ja sidusrühmade pideva osaluse põhimõtteid. Hindamise käigus ei tehtud kindlaks võimalikke õigusnormide lihtsustusi ega regulatiivse koormuse vähendusi, mis hõlbustaksid pestitsiidide säästva kasutamise eesmärkide saavutamist. Mikroettevõtjatele ei tehta käesoleva ettepaneku kohaselt erandit, kuna oluline on rakendada meetmeid ühetaoliselt, et vähendada nii pestitsiidide kasutamist kui ka neist tulenevat riski inimeste tervisele ja keskkonnale. Käesolev ettepanek on kooskõlas digiteerimise poliitikaga, edendades elektroonilist arvestuse pidamist ja järgmiste aspektidega seotud edusammude veebis avaldamist: i)pestitsiidide vähendamise eesmärgid; ii)riiklike tegevuskavade rakendamine; iii)iga-aastased eduaruanded ja rakendamisaruanded; iv)komisjoni soovitused ning v)liikmesriikide vastused. Ettepaneku tulemusena loodavate elektrooniliste registrite rakenduseeskirjades võetakse arvesse asjakohaseid sätteid kulutõhusate, kasutajakesksete ja koostalitlusvõimeliste digiteenuste kohta. •Põhiõigused Ettepanekuga austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Ettepanek aitab eelkõige saavutada eesmärki tagada kõrgetasemeline keskkonnakaitse kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 37 sätestatud säästva arengu põhimõttega. Poliitika parem täitmise tagamine eesmärgiga vähendada pestitsiidide kasutamisest tulenevat riski ja kaitsta tervist võib aidata tagada ka põhiõigust headele ja õiglastele töötingimustele (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 31). Täpsemalt võib see aidata tagada õigust töötingimustele, mis on töötajate tervise, ohutuse ja väärikuse kohased. 4.MÕJU EELARVELE Käesolev ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet. 5.MUU TEAVE

•Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Olemasolev näitaja, millega mõõdetakse strateegias „Talust taldrikule“ seatud kahe pestitsiididega seotud eesmärgi saavutamist, on aluseks nende eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude iga-aastasele kesksele järelevalvele ELi ja liikmesriikide tasandil. Tuleb märkida, et andmed selle kohta, kas 2030. aastaks pestitsiidide kasutamise ja neist tuleneva riski vähendamiseks seatud eesmärgid on saavutatud, muutuvad tõenäoliselt kättesaadavaks alles 2032. aastal. Liikmesriigid peavad tegema järelevalvet järgmise üle: ●sõltumatute nõustamisteenuste loomine ja kasutamine; ●integreeritud taimekaitse eeskirjade rakendamine põllumajandusettevõtete tasandil, kasutades integreeritud taimekaitse ja taimekaitsevahendite kasutamise elektroonilist registrit; ●professionaalses kasutuses olevate taimekaitseseadmete kontrollimine, rakendades spetsiaalseid registreid; ●professionaalsete kasutajate, turustajate ja nõustajate koolitamine; ●taimekaitsevahendite kasutamine, rakendades elektroonilist registrit. Liikmesriigid esitavad järelevalve käigus kogutud teabe igal aastal komisjonile. Komisjon hindab saadud teavet ja täiendab seda oma audititega. Komisjon teeb ka ettepaneku, et selle iga-aastase järelevalve täiendamiseks hindab ta kõnealust algatust ametlikult kõige varem seitse aastat pärast seda, kui kavandatud õigusakti ettepanek muutub kohaldatavaks. Lisaks saab siin ja lisatud mõjuhinnangus kirjeldatud seireandmeid kasutada ka otseselt selleks, et jälgida Euroopa rohelise kokkuleppe ja kaheksanda keskkonnaalase tegevusprogrammi raames, sealhulgas strateegias „Talust taldrikule“, elurikkuse strateegias ning nullsaaste saavutamise tegevuskavas seatud üldiste poliitikaeesmärkide saavutamist. •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus I peatükis sätestatakse reguleerimisese ja kohaldamisala ning määratletakse mõisted. II peatükis sätestatakse ELi eesmärgid vähendada kooskõlas strateegiaga „Talust taldrikule“ pestitsiidide kasutamist ja neist tulenevat riski 50 %, mille saavutamisse panustavad liikmesriigid (ühiselt). Samuti sätestatakse, et liikmesriigid peaksid võtma oma siseriikliku õiguse alusel vastu siduvad eesmärgid, mis võivad ELi 50-protsendilise vähendamise eesmärkidest siduva valemi parameetrite piires kõrvale kalduda. See valem võimaldab liikmesriikidel võtta riiklike eesmärkide seadmisel arvesse varasemaid edusamme ja pestitsiidide kasutamise intensiivsust. Lisaks nähakse ette komisjoni võimalus anda soovitusi teatavatel juhtudel ulatuslikumate eesmärkide seadmiseks ja avaldada teavet ELi 2030. aasta vähendamiseesmärkide saavutamise edenemise kohta. III peatükis kirjeldatakse, mida riiklikud tegevuskavad peaksid sisaldama, ning sätestatakse nõuded seoses järgmisega: i)avalik konsultatsioon riiklike tegevuskavade üle ja ii)riiklike tegevuskavade kooskõla ÜPP strateegiakavadega. Selles peatükis sätestatakse ka keemiliste pestitsiidide alternatiividega seotud soovituslike eesmärkide üksikasjad. Selles nähakse ette, et i)liikmesriigid esitavad oma iga-aastastes edu- ja rakendamisaruannetes teabe kahe eesmärgi saavutamisel tehtud edusammude kohta ning muud kvantitatiivsed andmed ja ii)komisjon analüüsib neid aruandeid ja esitab soovitusi.

IV peatükis sätestatakse nõuded professionaalsetele kasutajatele integreeritud taimekaitse puhul juhtudel, kui liikmesriigid on vastu võtnud või ei ole vastu võtnud põllukultuuripõhiseid eeskirju. Kehtestatakse nõue, et professionaalsed kasutajad peavad pidama arvestust integreeritud taimekaitse kohta ja kasutama sõltumatuid nõustajaid. Nähakse ette kohustus võtta vastu integreeritud taimekaitset käsitlevad põllukultuuripõhised eeskirjad, mida professionaalsed kasutajad peavad järgima, ning jälgida nende järgimist. Samuti nähakse ette integreeritud taimekaitse elektroonilise registri loomine. V peatükis sätestatakse nõuded, mis näevad ette, et professionaalsed kasutajad, turustajad ja nõustajad peavad teatavate asjaolude korral omama koolitustunnistust. Samuti sätestatakse selles peatükis pestitsiidide ja pestitsiididega töötlemise seadmete kasutamise üldnõuded. Peale selle sisaldab see peatükk sätteid, mis käsitlevad järgmist: i) pestitsiidide kasutamine tundlikel aladel; ii) veekeskkonna ja joogivee kaitse; iii) õhust pritsimine; iv) ladustamine, kõrvaldamine ja käitlemine ning v) nõustamine pestitsiidide kasutamise küsimustes. VI peatükis sätestatakse taimekaitsevahendite müügile esitatavad nõuded. Samuti sätestatakse selles peatükis, millist liiki teavet tuleb pestitsiidide müümisel ostjatele esitada. VII peatükis sätestatakse liikmesriikide kohustus luua professionaalsete kasutajate, nõustajate ja turustajate koolitamise ja sertifitseerimise süsteem. Samuti nähakse ette sõltumatu nõustamise süsteemi loomine. Lisaks sätestatakse liikmesriikide kohustus suurendada teadlikkust pestitsiididega seotud küsimustest ja avaldada internetis selle kohta põhilist teavet. Samuti sätestatakse liikmesriikide kohustus koguda teavet pestitsiididest tingitud ägedate ja krooniliste mürgistuste kohta. VIII peatükis käsitletakse pestitsiididega töötlemise seadmeid. Selles sätestatakse professionaalses kasutuses olevate seadmete kontrollimise nõuded. Samuti nähakse ette kohustus luua elektrooniline register (elektroonilised registrid), kuhu tuleb kanda teave kõigi professionaalses kasutuses olevate seadmete kohta. Lisaks sätestatakse omandi üleminekust või kasutusest kõrvaldamisest teavitamise nõuded. Selle peatüki kohaselt tuleb kontrolli teha iga kolme aasta järel, kusjuures teatavate seadmete puhul on võimalik kõnealustest kontrollinõuetest kõrvale kalduda. IX peatükis sätestatakse ühtlustatud riskinäitajate arvutamise metoodika ja 2030. aastaks seatud vähendamiseesmärkide saavutamisel tehtud edusammude arvutamise metoodika. X peatükis sätestatakse haldus- ja finantssätted järgmise kohta: i)komisjoni teavitamine asjaomastest pädevatest asutustest; ii)karistused ning iii)lõivud ja tasud. XI peatükis sätestatakse pestitsiidide säästva kasutamise määruse alusel delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide vastuvõtmise tingimused. XII peatükiga tunnistatakse pestitsiidide säästva kasutamise direktiiv kehtetuks ning nähakse ette pestitsiidide säästva kasutamise määruse jõustumine ja kohaldamine. 2022/0196 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

milles käsitletakse taimekaitsevahendite säästvat kasutamist ja millega muudetakse määrust (EL) 2021/2115 (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Euroopa Liidu toimimise lepingus on nõutud, et liidu kõikide poliitikasuundade ja tegevuste määratlemisel ja rakendamisel oleks tagatud inimeste tervise ja keskkonna kaitse kõrge tase, ning sätestatud, et liidu keskkonnapoliitika eesmärk peab olema sellise kõrge taseme saavutamine. (2)Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/128/EÜ kehtestati raamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks pestitsiididest inimeste tervisele ja keskkonnale tulenevate riskide ning mõju vähendamise teel. Selle direktiivi hindamisel leiti, et see ei ole saavutanud oma üldeesmärke ja et liikmesriigid ei ole seda rahuldavalt rakendanud. Seda järeldust kinnitati komisjoni 2017. ja 2020. aasta aruannetes Euroopa Parlamendile ja nõukogule. (3)Euroopa Parlamendi 12. veebruari 2019. aasta resolutsioonis pestitsiidide säästvat kasutamist käsitleva direktiivi 2009/128/EÜ rakendamise kohta märgiti, et liit peab pestitsiidide säästvamale kasutamisele üleminekuks viivitamata tegutsema, ning kutsuti komisjoni üles esitama laiaulatuslikku kogu liitu hõlmavat siduvat eesmärki pestitsiidide kasutamise vähendamiseks. Euroopa Parlament kinnitas veel kord oma üleskutset siduvate vähendamiseesmärkide kehtestamiseks 20. oktoobri 2021. aasta resolutsioonis õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamise strateegia „Talust taldrikule“ kohta. (4)Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2018. aasta uuringus leiti, et mitmes liikmesriigis oli tehtud edusamme, kuid direktiivi 2009/128/EÜ eesmärkide saavutamine üldiselt oli toimunud piiratud ulatuses. Euroopa Kontrollikoja 2020. aasta eriaruandes taimekaitsevahendite säästva kasutamise kohta leiti, et taimekaitsevahendite kasutamise riskide mõõtmisel ja vähendamisel on tehtud vähe edusamme ning kehtivas liidu raamistikus esineb puudusi. Nagu märgiti Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teabearuandes direktiivi 2009/128/EÜ hindamise kohta, peab komitee oluliseks ka riiklike tegevuskavadega kehtestatud nõuete, eesmärkide, tingimuste ja ajakavade ümberhindamist. (5)Selleks et tagada taimekaitsevahendite säästvat kasutamist käsitleva liidu õigusraamistiku eesmärkide täielik saavutamine, tuleb seda kohandada ning sätestada ettevõtjatele selgemad ja vahetult kohaldatavad eeskirjad. Lisaks tuleks selgitada mitmeid eeskirju, sh integreeritud kahjuritõrje rakendamise eeskirju, taimekaitsevahendite kasutamise piiranguid ja taimekaitsetööks kasutatavate seadmete ülevaatust. Seepärast on asjakohane tunnistada direktiiv 2009/128/EÜ kehtetuks ja asendada see määrusega. (6)Biotsiide käsitlevad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 528/2012 ning kavandatud on kõnealuse määruse hindamine. Seepärast ei ole asjakohane lisada käesolevasse määrusesse uusi eeskirju biotsiidide kasutamise kohta. (7)Komisjoni teatises „Euroopa roheline kokkulepe“ on esitatud peamisi, sealhulgas seadusandlikke meetmeid sisaldav tegevuskava keemiliste pestitsiidide kasutamise ja nendega seotud riskide oluliseks vähendamiseks. Strateegias „Talust taldrikule“, ELi elurikkuse strateegias aastani 2030 ja nullsaaste tegevuskavas võttis komisjon kohustuse võtta meetmeid, mis võimaldavad vähendada 2030. aastaks keemiliste pestitsiidide üldist kasutamist ja nendega seotud riske 50 % võrra ning vähendada 2030. aastaks ohtlikumate pestitsiidide (taimekaitsevahendid, mis sisaldavad üht või mitut toimeainet, mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 24 kohaselt heaks kiidetud asendamist vajava ainena ning mis on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa E osas, või mis sisaldavad üht või mitut toimeainet, mis on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/408 lisas) kasutamist 50 %võrra. Taimekaitsevahendite säästev kasutamine täiendab ka mahepõllumajanduse edendamist ja strateegia „Talust taldrikule“ eesmärgi saavutamist, mille kohaselt peaks vähemalt 25 % liidu põllumajandusmaast olema 2030. aastaks mahepõllumajanduse all. See toetab ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegilise raamistiku eesmärke ning aitab seeläbi kaasa Euroopa sotsiaalõiguste samba 10. põhimõtte (tervislik, ohutu ja hästi kohandatud töökeskkond) rakendamisele. (8)Pestitsiidide kasutamist on käsitletud kahes Euroopa kodanikualgatuses, kus kutsutakse üles püsitama laiaulatuslikku vähendamiseesmärki. 6. oktoobril 2017 komisjonile esitatud algatuses „Keelustada glüfosaat ning kaitsta inimesi ja keskkonda toksiliste pestitsiidide eest“ kutsuti komisjoni selle kolmanda eesmärgi raames üles kehtestama kogu ELis kohustuslikud eesmärgid pestitsiidide kasutamise vähendamiseks, et tulevik oleks pestitsiidivaba. Oma 12. detsembril 2017 vastu võetud vastuses märkis komisjon, et ta hindab uuesti vajadust kehtestada pestitsiididele ELi-ülesed kohustuslikud eesmärgid. Uuemas algatuses „Päästkem mesilased ja põllumajandustootjad! Keskkonna puhtuse huvides muudame põllumajanduse mesilassõbralikumaks“ kutsutakse komisjoni üles esitama õigusaktide ettepanekuid sünteetiliste pestitsiidide kasutamise järkjärguliseks vähendamiseks ELi põllumajanduses 80 % võrra 2030. aastaks, alustades kõige ohtlikumatest, ning nende täielikuks kasutuselt kõrvaldamiseks 2035. aastaks. Algatuse raames koguti 30. septembriks 2021 üle miljoni toetusavalduse, mida liikmesriikide ametiasutused praegu kontrollivad. (9)9. mail 2022 avaldatud Euroopa tuleviku konverentsi lõpparuandes esitatud ettepanekutes põllumajanduse, toidutootmise, elurikkuse, ökosüsteemide ja reostuse kohta paluvad kodanikud liidul eelkõige oluliselt vähendada keemiliste pestitsiidide ja väetiste kasutamist kooskõlas kehtivate eesmärkidega, tagades samal ajal toiduga kindlustatuse, ning toetada teadusuuringuid säästvamate ja looduspõhiste alternatiivide väljatöötamiseks. Kodanikud nõuavad rohkem teadusuuringuid ja innovatsiooni sh kestliku tootmise, taimeresistentsuse ja täppispõllumajanduse tehniliste lahenduste valdkonnas, ning rohkem teavitus- ja nõustamissüsteeme ning põllumajandustootjatele suunatud või nende poolt pakutavat koolitust, samuti paluvad nad, et liit kaitseks putukaid, eriti omamaiseid ja tolmeldavaid putukaid. (10)Oma 19. oktoobri 2020. aasta järeldustes osutas Euroopa Liidu Nõukogu strateegias „Talust taldrikule“ komisjoni poolt seatud pestitsiidide kasutamise vähendamise eesmärke arvesse võttes sellele, et nende eesmärkide saavutamiseks on vaja liikmesriikide ja kõigi sidusrühmade jõupingutusi ning intensiivset koostööd ja konsulteerimist. Samuti palus nõukogu komisjonil tagada, et need eesmärgid oleksid liidu eesmärgid, mille saavutamisele peavad kaasa aitama kõik liikmesriigid riiklikul tasandil võetavate meetmetega. Nõukogu järeldustes nõutakse selliste eesmärkide seadmist, võttes arvesse seniseid saavutusi ning liikmesriikide erinevaid lähtepositsioone, asjaolusid ja tingimusi.

(11)Bioloogilise tõrje agendid on säästev alternatiiv keemiliste toodete kasutamisele kahjulike organismide tõrjeks. Nagu on märgitud nõukogu otsuses (EL) 2021/1102, on bioloogilise tõrje agentide tähtsus säästvas põllumajanduses ja metsanduses üha suurem ning neil on oluline roll integreeritud taimekaitse ja mahepõllumajanduse edukuses. Juurdepääs bioloogilistele tõrjevahenditele hõlbustab keemilistest taimekaitsevahenditest loobumist. On asjakohane julgustada põllumajandustootjaid minema üle vähese sisendiga põllumajandusmeetoditele, sh mahepõllumajandusele. Seepärast on asjakohane määratleda bioloogiline tõrje kontseptsioonina, mille alusel liikmesriigid kehtestavad soovituslikud eesmärgid selliste põllukultuuride osakaalu suurendamiseks, millel bioloogilise tõrje agente kasutatakse. (12)Strateegia „Talust taldrikule“ eesmärk on teha märkimisväärseid edusamme keemiliste taimekaitsevahendite kasutamise vähendamisel majanduslikult tasuval viisil. Selle saavutamiseks on vaja liidu ja liikmesriikide tasandil kehtestada edusammude jälgimist võimaldavad kvantitatiivsed eesmärgid keemiliste taimekaitsevahendite kasutamise ja nendega seotud riskide vähendamiseks ning ohtlikumate taimekaitsevahendite kasutamise vähendamiseks. Selleks et tagada nende osas piisav edasiminek ja vastutus, tuleks siseriikliku õigusega kehtestada riiklikud eesmärgid. Liikmesriigid peaksid need siduvad riiklikud eesmärgid saavutama samuti 2030. aastaks. Keemiliste taimekaitsevahendite kasutamise vähendamine vähendab eeldatavasti märkimisväärselt professionaalsete kasutajate tööohutuse ja töötervishoiu riske. (13)Eri liikmesriikide varasemate edusammude ja pestitsiidide kasutamise intensiivsuse erinevat taset arvesse võttes on vaja võimaldada liikmesriikidele paindlikkust oma siduvate riiklike eesmärkide (edaspidi „riiklikud 2030. aasta vähendamiseesmärgid“) kehtestamisel. Kasutusintensiivsust on kõige parem mõõta, jagades turule lastud ja seega taimekaitsevahenditena kasutatavate toimeainete üldkoguse konkreetses liikmesriigis pindalaga, millel toimeaineid kasutati. Keemiliste pestitsiidide ja eelkõige ohtlikumate pestitsiidide kasutamise intensiivsus on seotud suurema sõltuvusega keemilistest pestitsiididest, suurema riskiga inimeste tervisele ja keskkonnale ning vähem säästvate põllumajandustavadega. Seepärast on asjakohane lubada liikmesriikidel oma 2030. aasta riiklike vähendamiseesmärkide kehtestamisel arvesse võtta oma liidu keskmisest väiksemat keemiliste pestitsiidide kasutamise intensiivsust. Seepärast on ka asjakohane nõuda neilt oma 2030. aasta riiklike vähendamiseesmärkide kehtestamisel arvesse võtta oma liidu keskmisest suuremat keemiliste pestitsiidide kasutamise intensiivsust. Lisaks peaks neil selleks, et tunnustada liikmesriikide varasemaid jõupingutusi, olema ka lubatud võtta riiklike 2030. aasta vähendamiseesmärkide seadmisel arvesse edusammude ajalugu enne strateegia „Talust taldrikule“ vastuvõtmist. Samas peaksid liikmesriigid juhul, kui nad on keemiliste taimekaitsevahendite kasutamist ja nendega seotud riske suurendanud või ainult vähesel määral piiranud, andma nüüd suurema panuse liidu 2030. aasta vähendamiseesmärkide saavutamisse, võttes samal ajal arvesse ka pestitsiidide kasutamise intensiivsust. Tagamaks, et kogu liitu hõlmavate eesmärkide saavutamiseks tehtavad jõupingutused oleksid õiglased ja ühised ning eesmärgid piisavalt kõrged, tuleks kehtestada riiklike 2030. aasta vähendamiseesmärkide alampiirid. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349 loetletud ELi äärepoolseimad piirkonnad asuvad Atlandi ookeanis, Kariibi mere piirkonnas ja India ookeanis. Püsivate ebasoodsate tingimuste tõttu, nt nende kaugus Euroopa mandrist, saareline asend ja suur kokkupuude kliimamuutustega, on asjakohane lubada liikmesriikidel võtta nendes piirkondades arvesse taimekaitsevahendite kasutamise erivajadusi ning konkreetsetele kliimatingimustele ja põllukultuuridele kohandatud meetmeid. Tagamaks, et kogu liitu hõlmavate eesmärkide saavutamiseks tehtavad jõupingutused oleksid õiglased ja ühised, ei tuleks liikmesriigilt, kes saavutab 2030. aasta riikliku vähendamiseesmärgi sihttaseme enne 2030. aastat, nõuda täiendavat vähendamist, kuid see riik peaks hoolikalt jälgima iga-aastaseid kõikumisi keemiliste taimekaitsevahendite kasutamises ja nendega seotud riskides ning ohtlikumate taimekaitsevahendite kasutamises, et tagada edusammud vastava 2030. aasta riikliku vähendamiseesmärgi saavutamisel. Läbipaistvuse huvides peaksid liikmesriikide vastused kõigile komisjoni soovitustele seoses riiklike eesmärkide ambitsioonikuse taseme ja nende suunas tehtud iga-aastaste edusammudega olema üldsusele kättesaadavad. (14)Liikmesriigid peaksid koostama ja avaldama riiklikud tegevuskavad. Selleks et liikmesriikide riiklikud tegevuskavad oleksid tulemuslikud, peaksid need sisaldama kvantitatiivseid eesmärke ja viiteid siseriiklikus õiguses sätestatud siduvatele riiklikele 2030. aasta vähendamiseesmärkidele koos riiklikes tegevuskavades esitatud soovituslike eesmärkidega, meetmeid, ajakavasid ja näitajaid pestitsiidide kasutamisest tulenevate riskide ja mõju vähendamiseks inimeste tervisele ja keskkonnale. See võimaldab struktureeritud lähenemisviisi riiklike 2030. aasta vähendamiseesmärkidega seotud kvantitatiivsete eesmärkide ja sihtide seadmisele. Selleks et jälgida käesoleva määruse sätete järgimist, tuleks liikmesriikidelt nõuda ka iga-aastast aruandlust eesmärkide ja kasutamist, koolitust, taimekaitseseadmeid ja integreeritud taimekaitset käsitlevate sätete järgimisega seotud täpsete kvantitatiivsete andmete kohta. (15)Kogu liitu hõlmavate vähendamiseesmärkide (edaspidi „liidu 2030. aasta vähendamiseesmärgid“) ja riiklike 2030. aasta vähendamiseesmärkide saavutamiseks on vaja suurendada bioloogilise tõrje ja muude mittekeemiliste alternatiivide kättesaadavust. Nende alternatiivide kättesaadavus stimuleerib vähese pestitsiidide sisendiga taimekaitsetavade, näiteks mahepõllumajanduse kasutuselevõttu. (16)Taimekaitsevahendite säästva kasutamise poliitika ja meetmete rakendamine avaldab mõju keskkonnale, inimeste tervisele ja töötingimustele. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et üldsusele ja sotsiaalpartneritele antakse piisavad võimalused liikmesriikide tegevuskavade koostamises osalemiseks ja selle üle arutlemiseks, tehes seda vajaduse korral vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/42/EÜ. (17)Selleks et tagada kooskõla ja vastastikune täiendavus seotud õigusaktidega, tuleks liikmesriikide tegevuskavades arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ, nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ, nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/50/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/2284 ning looduse taastamist käsitlevat määrust xxx/xxx [lisada viide vastuvõetud õigusaktile] ja need peaksid olema kooskõlas ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) strateegiakavadega, mis on koostatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2021/2115. (18)Majanduslikud vahendid, sh ÜPP vahendid, millega toetatakse põllumajandustootjaid, võivad mängida olulist rolli taimekaitsevahendite säästva kasutamisega seotud eesmärkide saavutamisel ning eelkõige keemiliste taimekaitsevahendite kasutamise vähendamisel. Liikmesriigid peavad oma riiklikes ÜPP strateegiakavades näitama, et ÜPP rakendamisega panustavad nad muudesse asjakohastesse liidu õigusaktidesse ja nende eesmärkidesse, sh käesoleva määruse eesmärkidesse, ning toetavad neid. (19)Läbipaistvuse huvides ja suurematele edusammudele innustamiseks on vaja mõõta liikmesriikide edusamme 2030. aasta riiklike vähendamiseesmärkide ja muude riiklike soovituslike vähendamiseesmärkide saavutamisel. Seda tuleks teha igal aastal iga-aastaste edu- ja rakendamisaruannete abil. Selleks et jälgida käesoleva määruse täitmise taset sujuvalt ja kergesti võrreldaval viisil, peaksid liikmesriigid lisama ka käesoleva määruse rakendamisega seotud kvantitatiivsed andmed kasutamise, koolituse, taimekaitseseadmete ja integreeritud taimekaitse kohta. Selleks et komisjon soodustaks 2030. aasta riiklike vähendamiseesmärkide ja muude riiklike soovituslike vähendamiseesmärkide saavutamisel tehtavaid edusamme, sh mis tahes toetusmeetmeid, peaks komisjon neid edusamme ja meetmeid analüüsima iga kahe aasta järel. (20)Inimeste tervise ja keskkonna kaitseks on vaja integreeritud taimekaitsele järgnevat taimekahjustajate tõrje kontseptsiooni, mis tagaks kõigi selliste kasutatavate taimekaitsemeetodite hoolika kaalumise, mis tõkestavad kahjulike organismide populatsioonide arengut, nii et keemiliste taimekaitsevahendite kasutamine püsiks majanduslikult ja ökoloogiliselt põhjendatud tasemel ning inimeste tervise ja keskkonnaga seotud riskid viidaks miinimumini. Integreeritud taimekaitse puhul pannakse rõhk tervete põllukultuuride kasvule, mis häirib võimalikult vähe agroökosüsteeme, soodustatakse loomulikke tõrjemehhanisme ning kasutatakse keemilist tõrjet ainult siis, kui kõik muud tõrjevahendid on ammendatud. Selleks et tagada integreeritud taimekaitse järjepidev rakendamine kohapeal, on vaja käesolevas määruses sätestada selged eeskirjad. Integreeritud taimekaitse kasutamise kohustuse täitmiseks peaks professionaalne kasutaja kaaluma ja rakendama kõiki meetodeid ja tavasid, millega välditakse taimekaitsevahendite kasutamist. Keemilisi taimekaitsevahendeid tuleks kasutada ainult siis, kui kõik muud tõrjevahendid on ammendatud. Selle nõude täitmise tagamiseks ja järelevalveks on oluline, et professionaalsed kasutajad dokumenteerivad põhjused, miks nad taimekaitsevahendeid kasutavad, või muude integreeritud taimekaitsega kooskõlas võetud meetme põhjused ning sõltumatutelt nõustajatelt integreeritud taimekaitse rakendamise toetuseks saadud nõuanded. Õhust tehtavad taimekaitsetööd tuleb samuti dokumenteerida. (21)Tarbetu dubleerimise vältimiseks peaks komisjon koostama liikmesriikide jaoks standardvormi, et ühendada professionaalsete kasutajate registreeritud andmed integreeritud taimekaitsega kooskõlas võetud meetmete kohta määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 67 alusel registreeritud andmetega. (22)Selleks et hõlbustada integreeritud taimekaitse nõuete täitmist, on vaja kehtestada põllukultuuripõhised eeskirjad, mida professionaalne kasutaja peab järgima seoses konkreetse põllukultuuriga ja piirkonnaga, kus ta tegutseb. Sellised eeskirjad peaksid muutma integreeritud taimekaitse nõuete kontrollitavateks kriteeriumideks, mida kohaldatakse konkreetse põllukultuuri suhtes. Tagamaks et põllukultuuripõhised eeskirjad on kooskõlas integreeritud taimekaitse nõuetega, tuleks sätestada üksikasjalikud eeskirjad selle kohta, mida need peaksid sisaldama, ja komisjon peaks kontrollima nende väljatöötamist, rakendamist ja täitmise tagamist kohapeal. (23)Selleks et kontrollida, kas professionaalsed kasutajad täidavad integreeritud taimekaitse nõudeid, tuleks pidada integreeritud taimekaitse ja taimekaitsevahendite kasutamise elektroonilist registrit eesmärgiga kontrollida vastavust käesolevas määruses sätestatud integreeritud taimekaitse eeskirjadele ja toetada liidu poliitika väljatöötamist. Juurdepääs registrile tuleks anda ka riiklikele statistikaasutustele ametliku statistika väljatöötamiseks, koostamiseks ja levitamiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 V peatükiga. Selles registris tuleks registreerida kõik ennetusmeetmed või sekkumised ning nende põhjused. See annab pädevatele asutustele enne konkreetse ennetusmeetme või sekkumise kindlaksmääramist vajalikku teavet, mis võimaldab kontrollida, kas professionaalne kasutaja on kooskõlas integreeritud taimekaitsega läbinud otsustusprotsessi. Register peaks sisaldama ka üksikasju integreeritud taimekaitse toetamiseks igal aastal nõutavate nõuannete kohta, et oleks võimalik kontrollida, et selline pikaajalisem strateegiline planeerimine seoses integreeritud taimekaitsega toimub. (24)Tagamaks et taimekaitsevahendeid ja nendega seotud taimekaitseseadmeid kasutatakse inimeste tervist ja keskkonda kaitsval viisil, on professionaalsetele kasutajatele vaja ette näha üldnõuded seoses teatavate taimekaitsevahendite või -seadmete kasutamiseks nõutava koolitusega, ohtlikumate taimekaitsevahendite kasutamisega ning vajadusega järgida professionaalseks kasutamiseks ette nähtud taimekaitseseadmete ülevaatuse nõudeid. (25)Taimekaitsevahendite kasutamisel võib olla eriti negatiivne mõju teatavatel aladel, mida kasutavad tihti üldsus või haavatavad rühmad, kogukondades, kus inimesed elavad ja töötavad, ning ökoloogiliselt tundlikel aladel, nt Natura 2000 aladel, mida kaitstakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ ja nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ alusel. Kui taimekaitsevahendeid kasutatakse üldsuse kasutuses olevatel aladel, on inimeste võimalus selliste taimekaitsevahenditega kokku puutuda suur. Inimeste tervise ja keskkonna kaitsmiseks tuleks taimekaitsevahendite kasutamine tundlikel aladel ja sellistest aladest 3 meetri ulatuses seetõttu keelata. Erandeid keelust tuleks lubada ainult teatavatel tingimustel ja igal üksikjuhul eraldi. (26)Veekeskkond ja joogiveevarud on taimekaitsevahendite suhtes eriti tundlikud. Veekeskkonna kaitsmiseks tuleks seetõttu keelata taimekaitsevahendite kasutamine pinnaveekogudes ja nende ümbruses. Liikmesriikidel peaksid olema asjakohased meetmed, et vältida pinna- ja põhjavee ning ranniku- ja merevee seisundi halvenemist, saavutada pinna- ja põhjavee hea seisund ning kaitsta veekeskkonda ja joogiveevarusid taimekaitsevahendite mõju eest. Lisaks on oluline, et professionaalsed kasutajad saaksid koolitust selle kohta, kuidas minimeerida või üldse mitte kasutada teatavaid taimekaitsevahendeid, mis on liigitatud kui veeorganismidele ohtlikud ja pikaajalise toimega, veeorganismidele väga mürgised ja pikaajalise toimega või veeorganismidele mürgised ja pikaajalise toimega. Samuti on tähtis, et professionaalseid kasutajaid koolitataks madala riskiastmega taimekaitsevahendite või mittekeemiliste alternatiivide eelistamise tähtsuse, triivi vähendavate tehnoloogiate kasutamise ja riskivähendusmeetmete osas. (27)Täppispõllumajanduse all mõeldakse põllumajandussüsteeme, mis kohandavad põllukultuuride majandamist vastavalt kohalikele tingimustele, nt maatükkide piires. Olemasoleva tehnoloogia, sh liidu kosmoseandmete ja -teenuste (Galileo ja Copernicus) kasutamine võib oluliselt vähendada pestitsiidikasutust. Seepärast on vaja ette näha õigusraamistik, mis stimuleeriks täppispõllumajanduse arendamist. Taimekaitsevahendite levitamine õhusõidukitelt, sh lennukitelt, helikopteritelt ja droonidelt, on harilikult vähem täpne kui muud kasutusviisid ning võib seepärast avaldada kahjulikku mõju inimeste tervisele ja keskkonnale. Seepärast tuleks õhust tehtav taimekaitsetöö keelata, kui välja arvata mõned üksikjuhtumipõhised erandid, kui sellel on inimeste tervisele ja keskkonnale väiksem negatiivne mõju kui mis tahes alternatiivsel kasutusmeetodil või kui elujõuline alternatiivne kasutusmeetod puudub. Samuti on vaja registreerida õhust taimekaitsetöö tegemiseks antud lubade alusel õhust tehtud levitamise kordade arv, et oleksid olemas selged andmed selle kohta, mitu korda tegelikult tehti õhust taimekaitsetööd, mille jaoks luba oli antud. (28)Siiski on tõenäoline, et teatavad mehitamata õhusõidukid (sh droonid) võimaldavad taimekaitsevahendeid õhust täpselt levitada. Sellised mehitamata õhusõidukid aitavad tänu maismaal kasutatavate taimekaitseseadmetega võrreldes täpsemale taimekaitsetööle tõenäoliselt vähendada taimekaitsevahendite kasutamist ja seega ka inimeste tervisele ja keskkonnale avalduvaid riske. Seepärast on asjakohane kehtestada käesolevas määruses kriteeriumid, mille alusel tehakse teatavatele mehitamata õhusõidukitele erand õhust tehtava taimekaitsetöö keelust. Praegust teaduslikku ebakindlust silmas pidades on samuti asjakohane lükata kõnealuse erandi kohaldamist kolme aasta võrra edasi. (29)Taimekaitsevahendite käitlemine, sh selliste toodete ladustamine, lahjendamine ja segamine, taimekaitseseadmete puhastamine pärast kasutamist, paaki jäänud segude eemaldamine ja kõrvaldamine ning taimekaitsevahendite tühjade pakendite ja jääkide kõrvaldamine kujutab endast inimeste ja keskkonna jaoks erilist kokkupuuteriski. Seepärast on asjakohane näha ette nende tegevustega seotud erimeetmed. Sel määral, kuivõrd taimekaitsevahendite kasutamine, ladustamine ja kõrvaldamine peab vastama tervise- ja tööohutuse miinimumnõuetele, on need nõuded sätestatud muu hulgas nõukogu direktiivis 89/391/EMÜ, nõukogu direktiivis 89/656/EMÜ, nõukogu direktiivis 98/24/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2004/37/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/104/EÜ. (30)Pidades silmas taimekaitsevahendite kasutamise alase nõustamise tähtsust vahendina, mis aitab toetada nende kasutamist inimeste tervist ja keskkonda kaitsval viisil kooskõlas integreeritud taimekaitsega, on tähtis, et nõustajad oleksid asjakohaselt koolitatud.

(31)Taimekaitsevahendi müük on turustusahela oluline osa, sest see võimaldab turustajatel esitada vajalikku teavet, et toetada selle nõuetekohast kasutamist. Konkreetsed soovitused inimeste tervise ja keskkonna ohutusjuhiste kohta peaksid ostjale või lõppkasutajale olema kättesaadavad müügi ajal, et oleks võimalik saada vastuseid küsimustele, mis hõlbustab asjaomase taimekaitsevahendi nõuetekohast kasutamist. Mitteprofessionaalsetele kasutajatele peaks müügikohas olema kättesaadav üldine teave taimekaitsevahendite ohutu kasutamise, käitlemise ja ladustamise ning selliste toodete pakendite kõrvaldamise kohta, sest neil kasutajatel ei ole üldjuhul samu praktilisi teadmisi nagu professionaalsetel kasutajatel. (32)On oluline, et liikmesriigid looksid ja haldaksid esmase ja jätkukoolituse süsteeme taimekaitsevahendite turustajatele, nõustajatele ja professionaalsetele taimekaitsevahendite kasutajatele ning tunnistuste süsteeme sellise õppe registreerimise jaoks, tagamaks et need ettevõtjad on täielikult teadlikud võimalikest ohtudest inimeste tervisele ja keskkonnale ning asjakohastest meetmetest kõnealuste ohtude vähendamiseks nii palju kui võimalik. Nõustajate koolitamine peaks olema ulatuslikum kui turustajate ja professionaalsete kasutajate oma, sest nemad peavad suutma toetada integreeritud taimekaitse ja põllukultuuripõhiste eeskirjade nõuetekohast rakendamist. Professionaalseks kasutamiseks lubatud taimekaitsevahendi kasutamine või müük peab piirduma isikutega, kellel on koolitustunnistus. Lisaks tuleks selleks, et tagada inimeste tervise ja keskkonna seisukohalt ohutu taimekaitsevahendite kasutamine, turustajatelt nõuda, et nad esitaksid nii taimekaitsevahendite professionaalsetele kui ka mitteprofessionaalsetele ostjatele müügikohas tootepõhise teabe. (33)Selleks et tagada kavandatud lähenemisviis kahjulike organismide tõrje meetoditele mitme kasvuperioodi jooksul eesmärgiga minimeerida keemiliste taimekaitsevahendite kasutamist nii palju kui võimalik ja tagada integreeritud taimekaitse nõuetekohane rakendamine, tuleks professionaalsetelt kasutajatelt nõuda, et nad korrapäraselt konsulteeriksid koolitatud sõltumatute taimekaitsevaldkonna nõustajatega, nii et taimekaitsevahendeid kasutataks ainult viimase valikuna. (34)Taimekaitsevahendite kasutamisest inimeste tervisele ja keskkonnale tulenevaid võimalikke riske arvesse võttes peaks üldsusel olema teadlikkuse parandamise programmide, turustajate kaudu edastatava teabe ja muude asjakohaste meetmete kaudu juurdepääs paremale teabele selliste toodete kasutamise üldise mõju kohta. (35)Selleks et paremini mõista inimeste kokkupuutest taimekaitsevahenditega tulenevate akuutsete mürgistuste ja kroonilise mürgistuse suundumusi, peaks iga liikmesriik selliste suundumuste kohta teavet koguma. Komisjon peaks jälgima ka üldisi suundumusi liidu tasandil. (36)Selleks et minimeerida taimekaitsevahendite kahjulikku mõju inimeste tervisele ja keskkonnale, on vaja ette näha professionaalses kasutuses olevate taimekaitseseadmete korrapärase tehnilise ülevaatuse süsteemid. Pidades silmas selliste professionaalses kasutuses olevate taimekaitseseadmete võimalikku väiksemat mõju, mida kasutatakse väga vähesel määral, on ka asjakohane lubada liikmesriikidel kehtestada selliste seadmete puhul teistsugune ülevaatuse sagedus. Lisada tuleb, et kuna uute käsiseadmete ja selgpritside ostmise kulud on ülevaatuse kuludega võrreldes suhteliselt väikesed, on asjakohane näha ette võimalus teha riiklikke erandeid selliste seadmete kohustuslikust ülevaatusest, tingimusel et viiakse läbi riskihindamine, mis hõlmab selliste seadmetega seotud riske inimeste tervisele ja keskkonnale. Kõnealune hindamine peaks sisaldama hinnangut seadmete kasutusmäära kohta. Selleks et tagada ülevaatuse nõuete täitmine, on vaja nõuda, et iga liikmesriik looks professionaalses kasutuses olevate taimekaitseseadmete registri ja ajakohastaks seda. Kuna osadel taimekaitseseadmetel ei ole kordumatuid identifitseerimistunnuseid, on vaja ette näha kordumatute identifitseerimistunnuste andmine sellistele taimekaitseseadmetele, et tagada kõigi seadmete füüsiline identifitseerimine. (37)Taimekaitsevahendite kasutamisest inimeste tervisele ja keskkonnale tulenevate riskide ja kahjuliku mõju vähendamisel tehtud edusammude jälgimiseks on vaja jätkata direktiiviga (EL) 2009/128/EÜ kehtestatud ühtlustatud riskinäitajate süsteemi kasutamist. (38)Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1185/2009 kogutud statistilisi andmeid taimekaitsevahendite kohta tuleks kasutada nende riskinäitajate ning strateegial „Talust taldrikule“ põhinevate liidu ja riiklike siduvate eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude arvutamiseks. Arvestades, et pestitsiidide kasutamine varieerub aastast aastasse, olenedes eelkõige ilmast, on selliste kõikumiste arvessevõtmiseks asjakohane kehtestada kolmeaastane võrdlusperiood. 1. ja 2. ühtlustatud riskinäitaja arvutamise võrdlusperiood on 2011–2013, sest see oli esimene kolmeaastane ajavahemik, mille kohta komisjon määruse (EÜ) nr 1185/2009 kohaselt andmed sai ja see langeb kokku direktiivi 2009/128/EÜ jõustumisega. Liidu 2030. aasta vähendamiseesmärkide saavutamisel tehtud edusammude arvutamise võrdlusperiood on 2015–2017, sest need on kolm viimast aastat, mille kohta olid strateegia „Talust taldrikule“ väljakuulutamise ajal andmed kättesaadavad. Uue 2.a ühtlustatud riskinäitaja arvutamise võrdlusperiood on 2022–2024, sest see on esimene kolmeaastane ajavahemik, mille kohta on kättesaadavad iga taimekaitse eriolukorras antava loa alusel töödeldud alasid käsitlevad andmed. (39)Praegu on ainsad liidu tasandil kättesaadavad usaldusväärsed statistilised andmed taimekaitsevahendite turustamise ja kasutamise kohta statistilised andmed turule lastud taimekaitsevahendites sisalduvate toimeainete koguste kohta ja andmed määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel taimekaitse eriolukorras antud lubade arvu kohta. Seda statistikat kasutatakse direktiivi 2009/128/EÜ kohasel 1. ja 2. ühtlustatud riskinäitaja arvutamisel ning strateegial „Talust taldrikule“ põhinevate liidu ja riiklike 2030. aasta siduvate eesmärkide arvutamisel. Selleks et taimekaitse eriolukorras antavatest lubadest tulenevaid riske paremini arvuliselt hinnata, kasutatakse uue 2.a ühtlustatud riskinäitaja arvutamisel statistikat taimekaitse eriolukorras antud lubade arvu, loa saanud taimekaitsevahendites sisalduvate toimeainete omaduste ja nende lubade alusel töödeldud alade kohta. (40)Läbipaistvuse huvides ja selleks, et tagada ühetaoline rakendamine kõigis liikmesriikides, tuleks käesoleva määruse lisas sätestada metoodika kahe liidu ja kahe riikliku 2030. aasta vähendamiseesmärgi saavutamisel tehtud edusammude arvutamiseks ning metoodika ühtlustatud riskinäitajate arvutamiseks liidu ja riiklikul tasandil. (41)ELi elurikkuse strateegias aastani 2030 tunnistatakse vajadust kiireloomuliste elurikkuse kaitse meetmete järele. On olemas tõendeid liikide, eriti putukate ja tolmeldajate ulatusliku vähenemise kohta liidus. Elurikkuse kadumine on muude tegurite hulgas tingitud taimekaitsevahendite kasutamisest ning liikmesriikide meetmed praeguste liidu poliitikavahendite raames ei ole veel suutnud seda peatada. Seetõttu on oluline mitme meetme, sh koolituse, professionaalses kasutuses olevate taimekaitseseadmete ülevaatuse ning veekeskkonna ja tundlike alade kaitse abil tagada, et taimekaitsevahendeid kasutatakse viisil, mis vähendab selliste toodete kahjuliku mõju riski elusloodusele. (42)Selleks et hõlbustada teabevahetust komisjoni ja käesoleva määruse rakendamise eest riiklikul tasandil vastutavate pädevate asutuste vahel, peaksid liikmesriigid teavitama komisjoni käesoleva määruse alusel määratud pädevatest asutustest. (43)Käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmiseks peaksid liikmesriigid kehtestama eeskirjad käesoleva määruse rikkumise eest rakendatavate karistuste kohta ja tagama nende eeskirjade täitmise. Karistused peaksid olema mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Samuti on tähtis ette näha, et liikmesriigid kataksid käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmisega seotud kulud lõivude või tasude abil, et tagada pädevatele asutustele piisavad rahalised vahendid. (44)Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt kaitsta inimeste tervist ja keskkonda taimekaitsevahendite kasutamisega seotud riskide ja mõju eest ning saavutada strateegias „Talust taldrikule“ sätestatud eesmärgid, ei suuda liikmesriigid piisaval määral saavutada, vaid see on taimekaitsevahendite kasutamise ulatuse ning nendega seotud riskiprofiilide keerukuse ja mõju tõttu paremini saavutatav liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. (45)Pädevate asutuste või muude selliste asutuste või füüsiliste isikute tegevus, kellele on käesoleva määruse järgimise kontrollimiseks delegeeritud ametliku kontrolli ülesanded, on reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/625, ainsana ei kuulu selle kohaldamisalasse taimekaitsetööks kasutatavate seadmetega seotud kontrolliülesanded. Seepärast on käesoleva määrusega vaja ette näha üksnes professionaalses kasutuses olevate taimekaitseseadmete ülevaatused ja auditid. (46)Selleks et võtta arvesse tehnilist ja teaduslikku arengut, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte selliste sätete muutmiseks, mis käsitlevad professionaalsete kasutajate ja nõustajate kohustusi seoses integreeritud taimekaitsega, professionaalses kasutuses olevate taimekaitseseadmete ülevaatust, ühtlustatud riskinäitajate arvutamist, iga-aastastes edu- ja rakendusaruannetes esitatavaid andmeid, taimekaitseseadmetega seotud teavitusvormi, ning II, III, IV V ja VI lisa muutmiseks. Samuti peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu käesolevat määrust toetavaid õigusakte, milles tuuakse välja täpsed kriteeriumid seoses teatavate mehitamata õhusõidukitega seotud teguritega siis, kui tehnika ja teaduse areng võimaldab selliseid täpseid kriteeriume välja töötada. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. (47)Selleks et hinnata, kas käesolev määrus saavutab oma eesmärgid tulemuslikult ja tõhusalt, on sidus ja endiselt asjakohane ning annab liidu tasandil lisaväärtust, peaks komisjon käesolevat määrust hindama. (48)Selleks et tagada ühetaolised tingimused käesoleva määruse selliste sätete rakendamiseks, mis käsitlevad professionaalsete kasutajate tehtavaid kandeid integreeritud taimekaitse ja taimekaitsevahendite elektroonilisse registrisse, registrisse kantud teabe kokkuvõtmiseks ja analüüsimiseks pädevate asutuste poolt ning teabe esitamiseks akuutse mürgistuse juhtumite ja kroonilise mürgistuse kohta, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011. (49)Käesoleva määruse rakendamine liikmesriikides toob kaasa uued ja rangemad kohustused põllumajandustootjatele ja teistele pestitsiidide kasutajatele. Mõned neist kujutavad endast kohustuslikke majandamisnõudeid ja maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise standardeid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2115 III lisas ja mida põllumajandustootjad peavad kõnealuse määruse kohaselt ÜPP toetuste saamiseks järgima, samas kui muid nõudeid, mis on kohustuslikest põhinõuetest rangemad, võib hüvitada lisatoetustega vabatahtliku korra, nt määruse (EL) 2021/2115 artikli 31 kohaste ökokavade alusel. Määruse 2021/2115 artikli 31 lõike 5 punktides a ja b ning artikli 70 lõike 3 punktides a ja b on sätestatud, et ÜPP-d rahastatakse üksnes selliste tavade puhul, mida rakendatakse ökokava või põllumajanduse keskkonna- ja kliimakohustuse raames ning mis on rangemad kui kõnealuse määruse alusel kehtestatud asjakohased kohustuslikud majandamisnõuded ja maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise standardid ning asjakohased väetiste ja taimekaitsevahendite kasutamise ja loomade heaolu miinimumnõuded ning muud asjakohased liikmesriigi ja liidu õigusega kehtestatud kohustuslikud nõuded. Kuna põllumajandustootjaid ja teisi kasutajaid tuleb pestitsiidide säästvamale kasutamisele üleminekul rahaliselt toetada, tuleb määrust (EL) 2021/2115 muuta, et võimaldada käesoleva määruse kohaselt kehtestatud nõuete rahastamist üleminekuperioodi jooksul. Seda liikmesriikidele antud erandlikku võimalust näha ette lisarahastamine käesoleva määruse rakendamiseks võetud meetmete jaoks tuleks kohaldada põllumajandustootjate ja teiste kasutajate kõigi käesoleva määruse kohaldamisest tulenevate kohustuste, sh integreeritud taimekaitse põllukultuurispetsiifiliste eeskirjadega kehtestatud kohustuslike põllumajandustavade suhtes. Lisaks võib vastavalt määruse (EL) 2021/2115 artikli 73 lõikele 5 toetada põllumajandustootjate investeeringuid liidu õigusega kehtestatud uute nõuete täitmiseks maksimaalselt 24 kuu jooksul alates kuupäevast, mil need muutuvad põllumajandusettevõtte jaoks kohustuslikuks. Samamoodi tuleks sätestada pikem üleminekuperiood investeeringute jaoks, mis vastavad käesoleva määruse kohaselt põllumajandustootjatele kehtestatud nõuetele. Seepärast tuleks määrust (EL) 2021/2115 vastavalt muuta. (50)Selleks et pädevad asutused ja ettevõtjad saaksid valmistuda käesoleva määrusega kehtestatud nõuete täitmiseks, tuleks määruse kohaldamist edasi lükata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Reguleerimisese Käesolevas määruses sätestatakse taimekaitsevahendite säästva kasutamise eeskirjad, millega nähakse ette keemiliste taimekaitsevahendite kasutamise ja nendega seonduvate riskide vähendamise eesmärkide kehtestamine ja nende saavutamine 2030. aastaks, kehtestatakse taimekaitsevahendite ja taimekaitseseadmete kasutamise, ladustamise, müügi ja kõrvaldamise nõuded, nähakse ette koolitus ja teadlikkuse suurendamine ning integreeritud taimekaitse rakendamine. Artikkel 2 Kohaldamisala Käesolevat määrust kohaldatakse kasutajale tarnitaval kujul esinevate toodete suhtes, mis koosnevad toimeainetest, taimekaitseainetest või sünergistidest või sisaldavad neid ning on ette nähtud üheks järgmiseks kasutusalaks: a)taimede või taimsete saaduste kaitsmine kõigi kahjulike organismide eest või selliste organismide mõju tõkestamine, välja arvatud juhul, kui neid vahendeid kasutatakse pigem hügieenilistel põhjustel kui taimede või taimsete saaduste kaitsmiseks; b)taimede eluprotsesside mõjutamine, näiteks nende kasvu mõjutavad ained, mis ei ole toitained või taime biostimulaatorid; c)taimsete saaduste säilitamine niivõrd, kuivõrd need ained või vahendid ei kuulu konkreetselt säilitusaineid käsitlevate liidu sätete kohaldamisalasse; d)ebasoovitavate taimede või taimeosade, välja arvatud vetikate hävitamine, välja arvatud juhul, kui tooteid kasutatakse mullas või vees taimede kaitsmiseks; e)ebasoovitavate taimede kasvu, välja arvatud vetikate kasvu kontrollimine või ennetamine, välja arvatud juhul, kui tooteid kasutatakse mullas või vees taimede kaitsmiseks. Neid tooteid nimetatakse edaspidi taimekaitsevahenditeks. Artikkel 3 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: 1)„keemiline taimekaitsevahend“ – taimekaitsevahend, mis sisaldab keemilist toimeainet, v.a taimsed saadused, milles kasutatakse bioloogilist päritolu looduslikke vahendeid või nendega identseid aineid, nt mikroorganisme, infokemikaale või määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 3 punktis 6 määratletud taimsete saaduste ekstrakte, või selgrootud makroorganismid; 2)„madala riskiastmega taimekaitsevahend“ – määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 47 lõike 1 kohaselt turule lastud taimekaitsevahend;

3)„keemiline toimeaine“ – muu toimeaine kui mikroorganism, infokemikaal või määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 3 punktis 6 määratletud taimse saaduse ekstrakt; 4)„elurikkus“ – elurikkus, nagu on määratletud direktiivi (EL) nr 1107/2009 artikli 3 punktis 29; 5)„ohtlikum taimekaitsevahend“ – taimekaitsevahend, mis sisaldab üht või mitut toimeainet, mis on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 24 kohaselt heaks kiidetud asendust vajavate ainetena ja loetletud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa E osas, või mis sisaldab üht või mitut rakendusmääruse (EL) 2015/408 lisas loetletud toimeainet; 6)„kasutatav põllumajandusmaa“ – kasutatav põllumajandusmaa Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1091 artikli 2 punktis e määratletud tähenduses; 7)„professionaalne kasutaja“ – isik, kes kasutab taimekaitsevahendit oma kutsetegevuse käigus; 8)„turustaja“ – isik, kes teeb taimekaitsevahendi turul kättesaadavaks, sh hulgimüüja, tarnija või jaemüüja; 9)„nõustaja“ – isik, kes annab nõu integreeritud taimekaitse ja taimekaitsevahendite ohutu kasutamise kohta oma kutsetegevuse või äriteenuse raames, sh eraõiguslikud ja avalikud nõustamisteenused; 10)„taimekaitseseadmed“ – seadmed, mille tootmise ajal on mõistlik eeldada, et neid kasutatakse taimekaitsetööks, ning selliste seadmete tõhusaks toimimiseks vajalikud tarvikud, v.a taimekaitsevahenditega töödeldud paljundusmaterjali külvamiseks või istutamiseks ettenähtud seadmed; 11)„professionaalses kasutuses olevad taimekaitseseadmed“ – järgmised seadmed: a)taimekaitseseadmed, mida professionaalne kasutaja kasutab taimekaitsetööks; b)horisontaal- või vertikaalpoomidega taimekaitseseadmed või viljapuuaia ventilaatorpritsid, olenemata sellest, kas neid kasutatakse taimekaitsetööks; 12)„õhust tehtav taimekaitsetöö“ – taimekaitsevahendi pritsimine, laotamine või levitamine õhusõidukilt; 13)„mehitamata õhusõiduk“ – õhusõiduk, mis lendab või on projekteeritud lendamiseks autonoomselt või kaugjuhtimisel nii, et selle pardal ei ole pilooti; 14)„professionaalseks kasutamiseks lubatud taimekaitsevahend“ – taimekaitsevahend, mida vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklile 31 on lubatud kasutada üksnes professionaalsetel kasutajatel; 15)„integreeritud taimekaitse“ – kõigi selliste kasutatavate taimekaitsemeetodite hoolikas kaalumine, mis tõkestavad kahjulike organismide populatsioonide arengut, nii et keemiliste taimekaitsevahendite kasutamine püsiks majanduslikult ja ökoloogiliselt põhjendatud tasemel ning inimeste tervisele ja keskkonnale avalduvad riskid viidaks miinimumini; 16)„tundlik ala“ – üks järgmistest aladest: a)üldsuse kasutatav ala, nt avalik park või aed, spordi- või puhkeala või avalik rada; b)ala, mida valdavalt kasutab määruse (EL) nr 1107/2009 artikli 3 punktis 14 määratletud haavatav elanikkonnarühm; c)asulad (kogukonnad, kus inimesed elavad ja töötavad), määratletud kui EEA hallatava keskkonnateabe koordineerimise süsteemi CORINE kõige ajakohasemale 1. tasandi maakatte liigitusele vastav maa (tehismaa), v.a 2. tasandi klass 1.2 „Tööstus-, kaubandus- ja transpordiüksused“ ning 2. tasandi klass 1.3 „Kaevandused, prügimäed ja ehitusplatsid“; d)vooluveekogu või veeobjektiga kaetud linnapiirkond;

e)maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise (HPK) standardite kohaselt määratletud tootmisega mitteseotud alad, määruse (EL) 2021/2115 III lisas loetletud HPK 8. standard; f)ökoloogiliselt tundlik ala, mis tähendab üht järgmistest aladest: i)direktiivi 2000/60/EÜ kohane kaitseala, sh võimalikud kaitsevööndid ja nende alade muudatused pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2020/2184 kohase joogiveevõtukohtade riskihindamise tulemusi; ii)direktiivi 92/43/EMÜ artikli 4 lõikes 2 osutatud loetellu kantud ühenduse tähtsusega alad ja kõnealuse direktiivi artikli 4 lõike 4 kohaselt klassifitseeritud erikaitsealad ning direktiivi 2009/147/EMÜ artikli 4 kohaselt klassifitseeritud linnualad ning kõik muud riiklikud, piirkondlikud või kohalikud kaitsealad, millest liikmesriigid on riiklikult määratud kaitsealade andmebaasi (CDDA) kaudu teada andnud; iii)piirkond, mille puhul määruse xxx/xxx [lisada viide vastuvõetud õigusaktile] artikli 17 lõike 1 punkti f kohaselt tehtav tolmeldajate liikide seire näitab, et sellel alal on üks või mitu tolmeldajaliiki, mida Euroopa punases raamatus peetakse väljasuremisohus olevaks; 17)„karantiinne taimekahjustaja“ – karantiinne taimekahjustaja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2031 artiklis 3 määratletud tähenduses; 18)„invasiivne võõrliik“ – invasiivne võõrliik Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1143/2014 artikli 3 punktis 2 määratletud tähenduses; 19)„pinnavesi“ – pinnaveekogu direktiivi 2000/60/EÜ artikli 2 punktis 1 määratletud tähenduses; 20)„põhjavesi“ – põhjaveekogu direktiivi 2000/60/EÜ artikli 2 punktis 2 määratletud tähenduses; 21)„riskinäitaja“ – suurus, mis näitab taimekaitsevahendite kasutamisega seotud riskide suhtelist muutust seoses riskiga inimeste tervisele või keskkonnale ja mis arvutatakse vastavalt VI lisas sätestatud metoodikale; 22)„mittekeemilised meetodid“ – keemiliste taimekaitsevahendite alternatiivid; 23)„bioloogiline tõrje“ – taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide tõrje, mille puhul kasutatakse bioloogilist päritolu looduslikke vahendeid või nendega identseid aineid, nt mikroorganisme, infokemikaale või määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 3 punktis 6 määratletud taimsete saaduste ekstrakte, või selgrootuid makroorganisme. II PEATÜKK KEEMILISTE TAIMEKAITSEVAHENDITE VÄHENDAMISE EESMÄRGID Artikkel 4 Liidu 2030. aasta eesmärgid keemiliste taimekaitsevahendite vähendamiseks 1.Iga liikmesriik aitab riiklike eesmärkide vastuvõtmise ja saavutamise kaudu kooskõlas artikliga 5 saavutada kogu liidus 2030. aastaks eesmärgid (edaspidi „liidu 2030. aasta vähendamiseesmärgid“) vähendada võrreldes 2015., 2016. ja 2017. aasta keskmisega 50 % võrra nii keemiliste taimekaitsevahendite kasutamist ja nendest tulenevat riski (liidu 2030. aasta 1. vähendamiseesmärk) kui ka ohtlikumate taimekaitsevahendite kasutamist (liidu 2030. aasta 2. vähendamiseesmärk). 2.Liidu 2030. aasta vähendamiseesmärkide saavutamisel tehtud edusammud arvutab komisjon igal aastal vastavalt I lisas sätestatud metoodikale. Artikkel 5 Liikmesriikide 2030. aasta eesmärgid keemiliste taimekaitsevahendite vähendamiseks

1...... [väljaannete talitus, palun lisada kuupäev – kuus kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva] võtab iga liikmesriik oma siseriiklike õigusaktidega vastu riiklikud eesmärgid saavutada 2030. aastaks käesoleva artikli kohaselt kehtestatud vähendamised järgmistes valdkondades võrreldes 2015., 2016. ja 2017. aasta keskmisega: a)I lisas määratletud keemiliste taimekaitsevahendite kasutamine ja nendega seotud riskid (riiklik 2030. aasta 1. vähendamiseesmärk); b)I lisas määratletud ohtlikumate taimekaitsevahendite kasutamine (riiklik 2030. aasta 2. vähendamiseesmärk). Käesoleva määruse kohaldamisel viidatakse esimese lõigu punktides a ja b esitatud kahele riiklikule vähendamiseesmärgile koos kui riiklikele 2030. aasta vähendamiseesmärkidele. 2.Iga liikmesriigi riiklike 2030. aasta vähendamiseesmärkide saavutamisel tehtud edusammud arvutab komisjon igal aastal vastavalt I lisas sätestatud metoodikale. 3.Iga liikmesriik saavutab lõikes 1 osutatud eesmärgid 2030. aastaks. Liikmesriigilt, kes saavutab ühe oma 2030. aasta riikliku vähendamiseesmärgi sihttaseme enne 2030. aastat, ei tohi nõuda täiendavat vähendamist. See riik peaks hoolikalt jälgima iga-aastaseid kõikumisi, et hoida 2030. aasta riikliku vähendamiseesmärgi saavutamisel tehtud edusamme. 4.Lõigete 5–8 kohaselt tuleb riiklikud 2030. aasta vähendamiseesmärgid seada sellisel tasemel, et 2015., 2016. ja 2017. aasta keskmise ja 2030. aasta vaheline vähenemine asjaomases liikmesriigis oleks vähemalt 50 %. 5.Liikmesriik võib vähendada lõikes 4 osutatud keemiliste taimekaitsevahendite kasutamise ja nendega seotud riski riiklikku eesmärki protsendini, mis on käesoleva lõike teises lõigus sätestatud intensiivsuse näitaja ning käesoleva lõike kolmandas lõigus sätestatud kasutamise ja riski näitaja keskmine. Kui see protsent on suurem kui 50 %, suurendab liikmesriik oma riiklikku eesmärki selle protsendini. Intensiivsuse näitaja on järgmine: a)35 %, kui liikmesriigi keemiliste taimekaitsevahendite kasutamise kaalutud intensiivsus ja nendega seotud risk on aastatel 2015, 2016 ja 2017 keskmiselt alla 70 % liidu keskmisest; b)50 %, kui liikmesriigi keemiliste taimekaitsevahendite kasutamise kaalutud intensiivsus ja nendega seotud risk on aastatel 2015, 2016 ja 2017 keskmiselt 70–140 % liidu keskmisest; c)65 %, kui liikmesriigi keemiliste taimekaitsevahendite kasutamise kaalutud intensiivsus ja nendega seotud risk on aastatel 2015, 2016 ja 2017 keskmiselt üle 140 % liidu keskmisest. Kasutamise ja riski näitaja on järgmine: a)kui liikmesriik on vähendanud keemiliste taimekaitsevahendite kasutamist ja nendega seotud riski rohkem kui liidu 2011., 2012. ja 2013. aasta keskmise ning 2015., 2016. ja 2017. aasta keskmise põhjal arvutatult liidus keskmiselt, on see arv, mis saadakse, lahutades 50 %-st saavutatud vähenemise ja liidu keskmise vähenemise vahe; b)kui liikmesriik on suurendanud keemiliste taimekaitsevahendite kasutamist ja nendega seotud riski või vähendanud neid vähem kui liidu 2011., 2012. ja 2013. aasta keskmise ning 2015., 2016. ja 2017. aasta keskmise põhjal arvutatult liidus keskmiselt, on see arv, mis saadakse, liites 50 %-le saavutatud vähenemise, või kui see on asjakohane, siis suurenemise ja liidu keskmise vähenemise vahe, kuid see ei tohiks ületada 70 %. Käesoleva lõike kohaldamisel tähendab „keemiliste taimekaitsevahendite kasutamise kaalutud intensiivsus ja risk“ väärtust, mis vastab liikmesriigis aastas müüdavates taimekaitsevahendites sisalduvate keemiliste toimeainete kilogrammidele, kaalutuna vastavalt I lisa tabeli reas iii sätestatud ohukoefitsientidele, jagatuna asjaomase liikmesriigi kasutatava põllumajandusmaa hektarite arvuga. 6.Liikmesriik võib vähendada lõikes 4 osutatud ohtlikumate taimekaitsevahendite kasutamise riiklikku eesmärki protsendini, mis on käesoleva lõike teises lõigus sätestatud intensiivsuse näitaja ning käesoleva lõike kolmandas lõigus sätestatud kasutamise näitaja keskmine. Kui see protsent on suurem kui 50 %, suurendab liikmesriik oma riiklikku eesmärki selle protsendini. Intensiivsuse näitaja on järgmine: a)35 %, kui liikmesriigi ohtlikumate taimekaitsevahendite kasutamise intensiivsus on aastatel 2015, 2016 ja 2017 keskmiselt alla 70 % liidu keskmisest; b)50 %, kui liikmesriigi ohtlikumate taimekaitsevahendite kasutamise intensiivsus on aastatel 2015, 2016 ja 2017 keskmiselt 70–140 % liidu keskmisest;

c)65 %, kui liikmesriigi ohtlikumate taimekaitsevahendite kasutamise intensiivsus on aastatel 2015, 2016 ja 2017 keskmiselt üle 140 % liidu keskmisest. Kasutamise näitaja on järgmine: a)kui liikmesriik on vähendanud ohtlikumate taimekaitsevahendite kasutamist rohkem kui liidu 2011., 2012. ja 2013. aasta keskmise ning 2015., 2016. ja 2017. aasta keskmise põhjal arvutatult liidus keskmiselt, on see arv, mis saadakse, lahutades 50 %-st saavutatud vähenemise ja liidu keskmise vähenemise vahe; b)kui liikmesriik on suurendanud ohtlikumate taimekaitsevahendite kasutamist või vähendanud seda vähem kui liidu 2011., 2012. ja 2013. aasta keskmise ning 2015., 2016. ja 2017. aasta keskmise põhjal arvutatult liidus keskmiselt, on see arv, mis saadakse, liites 50 %-le saavutatud vähenemise, või kui see on asjakohane, siis suurenemise ja liidu keskmise vähenemise vahe, kuid see ei tohiks ületada 70 %. Käesoleva lõike kohaldamisel tähendab „ohtlikumate taimekaitsevahendite kasutamise intensiivsus“ väärtust, mis vastab asjaomases liikmesriigis aastas müüdavates ohtlikumates taimekaitsevahendites sisalduvate keemiliste toimeainete kilogrammidele, jagatuna selle liikmesriigi kasutatava põllumajandusmaa hektarite arvuga. 7.Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349 loetletud äärepoolseimate piirkondadega liikmesriigid võivad riiklike 2030. aasta vähendamiseesmärkide vastuvõtmisel võtta arvesse nendes piirkondades taimekaitsevahendite kasutamise erivajadusi, mille tingivad nende piirkondade erilised ilmastikutingimused ja põllukultuurid. 8.Lõigete 5, 6 ja 7 kohaldamine ei tohi mingil juhul viia selleni, et ükski 2030. aasta riiklikest vähendamiseesmärkidest on väiksem kui 35 %. 9...... [väljaannete talitus, palun lisada kuupäev – seitse kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva] esitab iga liikmesriik oma 2030. aasta riiklikud vähendamiseesmärgid komisjonile. 10.Kui liikmesriik ei võta vastu riiklikku 2030. aasta vähendamiseesmärki ... [väljaannete talitus, palun lisada kuupäev – kuus kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva], loetakse eesmärgiks kas 50 %, või kui protsendimäär oleks lõike 5 või lõike 6 kohaselt suurem kui 50 %, siis see kõrgem protsendimäär. Artikkel 6 Riiklike eesmärkide esialgne hindamine komisjoni poolt 1.Komisjon vaatab läbi talle artikli 5 lõike 9 kohaselt esitatud riiklikud 2030. aasta vähendamiseesmärgid ja selgitava teabe artikli 5 lõike 5 või lõike 6 kohaselt vähendatud eesmärkide kohta. 2.Kui komisjon jõuab talle kättesaadavaks tehtud teabe põhjal järeldusele, et liikmesriigi esitatud riiklikud 2030. aasta vähendamiseesmärgid peaksid olema ambitsioonikamad, soovitab ta .... [väljaannete talitus, palun lisada kuupäev – üks aasta pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva] kõnealusel liikmesriigil suurendada oma riiklikke 2030. aasta vähendamiseesmärke. Komisjon avalikustab selle soovituse. 3.Kui liikmesriik kohandab komisjoni soovitusel oma riiklikke 2030. aasta vähendamiseesmärke, muudab ta oma siseriiklikes õigusaktides kooskõlas artikliga 5 sätestatud riiklikke eesmärke ja lisab kohandatud eesmärgid koos komisjoni soovitusega oma riiklikku tegevuskavasse. 4.Kui liikmesriik otsustab komisjoni soovitatud riiklike 2030. aasta vähendamiseesmärkide kohandusi mitte teha, lisab ta sellise otsuse põhjendused koos soovituse tekstiga oma riiklikku tegevuskavasse. 5.Liikmesriigid, kes on saanud lõikes 2 osutatud komisjoni soovituse, esitavad oma kohandatud eesmärgid, või kui see on asjakohane, siis kohandamata jätmise põhjendused komisjonile ... [väljaannete talitus, palun sisestada kuupäev: 18 kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva]. 6.Kui komisjon on hinnanud kõigi liikmesriikide poolt artikli 5 kohaselt seatud riiklike 2030. aasta vähendamiseesmärkide taset, kontrollib ta, kas nende keskmine on vähemalt 50 %, et oleks võimalik saavutada vastav liidu 2030. aasta vähendamiseesmärk. 7.Kui kõigi liikmesriikide 2030. aasta vähendamiseesmärgid on madalamad kui 50 %, soovitab komisjon ühel või mitmel liikmesriigil suurendada oma riiklikke 2030. aasta vähendamiseesmärke, et saavutada liidu 2030. aasta vähendamiseesmärgid. Komisjon avalikustab kõik sellised soovitused. 8.Ühe kuu jooksul alates lõikes 7 osutatud soovituse saamisest võtab liikmesriik ühe järgmistest meetmetest: a)kohandab komisjoni soovitusel oma riiklikke 2030. aasta vähendamiseesmärke, muudab oma siseriiklikes õigusaktides kooskõlas artikliga 5 sätestatud riiklikke eesmärke ja lisab kohandatud eesmärgid koos komisjoni soovitusega oma riiklikku tegevuskavasse;

b)esitab põhjendused, miks ta otsustas komisjoni soovitatud riiklike 2030. aasta vähendamiseesmärkide kohandusi mitte teha ja lisab sellise otsuse põhjendused koos komisjoni soovitusega oma riiklikku tegevuskavasse. Artikkel 7 Liidu ja riiklike 2030. aasta vähendamiseesmärkide suundumuste avaldamine komisjoni poolt 1.Komisjon avaldab iga kalendriaasta 31. augustiks veebisaidil liidu 2030. aasta vähendamiseesmärkide saavutamisel tehtud edusammude keskmised suundumused. Need suundumused arvutatakse aastate 2015–2017 keskmise ja 20 kuud enne avaldamist lõppenud aasta tulemuse vahena. Suundumused arvutatakse vastavalt I lisas kehtestatud metoodikale. 2.Komisjon ajakohastab lõikes 1 osutatud veebisaiti vähemalt kord aastas. 3.Komisjon avaldab iga kalendriaasta 31. augustiks iga liikmesriigi kohta teabe riiklike 2030. aasta vähendamiseesmärkide saavutamisel tehtud edusammude suundumustest. Need suundumused arvutatakse aastate 2015–2017 keskmise ja 20 kuud enne avaldamist lõppenud aasta tulemuse vahena. Suundumused arvutatakse vastavalt I lisas kehtestatud metoodikale lõikes 1 osutatud veebisaidil. III PEATÜKK RIIKLIKUD TEGEVUSKAVAD Artikkel 8 Riiklikud tegevuskavad 1...... [väljaannete talitus, palun sisestada kuupäev – 18 kuud