19. nõuab Stanislav Dmitriyevsky vastu esitatud süüdistustest loobumist ning kutsub Venemaa ameti-
võime üles austama meedia ja ajakirjanike vabadust;
20. avaldab kahetsust, et Venemaal valitsusväliste organisatsioonide üle valitsuse kontrolli tugevdamise
seaduseelnõu läbis lihtsalt parlamendi mõlemad kojad ning ei võtnud täielikult arvesse Euroopa Nõukogusoovitusi küsimuse osas esialgse arvamuse avaldamisel; loodab, et president Putin saab enne seaduseelnõuallkirjastamist ja jõustamist siiski tagada, et see vastaks täielikult Euroopa Nõukogu soovitustele ning olekskoostatud selgelt Venemaal valitsusväliste organisatsioonide aktivistide tagakiusamise vältimiseks;
21. kutsub sellega seoses nõukogu ja komisjoni üles tegema kõiki jõupingutusi, et toetada tugeva, elujõu-
lise, sõltumatu ja tõepärase kodanikuühiskonna arendamist ja ühendamist Venemaal, mis on toimiva demo-
kraatia puhul peamine ja asendamatu;
22. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide
valitsustele ja parlamentidele, Vene Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile ning Euroopa Nõukogule.
P6_TA(2006)0027
Euroopa Liitu käsitleva arutelu hindamise struktuur, teemad ja kontekst
Euroopa Parlamendi resolutsioon järelemõtlemisaja kohta: Euroopa Liitu käsitleva arutelu hinda-
mise struktuur, teemad ja kontekst (2005/2146(INI))
Euroopa Parlament,
— võttes arvesse Nice'i lepingut;
— võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingut;— võttes arvesse Euroopa Parlamendi 12. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni Euroopa põhiseaduse lepingu
kohta; (
1)
— võttes arvesse riigipeade ja valitsusjuhtide 18. juuni 2005. aasta deklaratsiooni Euroopa põhiseaduse
lepingu ratifitseerimise kohta, Euroopa Ülemkogu, 16.–17. juuni 2005;
— võttes arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise lepingut;— võttes arvesse järelemõtlemisaega käsitlevaid arvamusi, mille Regioonide Komitee esitas 13. oktoobril
2005 (
2) ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitas 26. oktoobril 2005 (3) Euroopa Parlamendi
palvel; (4)
— võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. detsembri 2005. aasta kohtumise otsuseid;24.11.2006 C 287 E/306 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 19. jaanuar 2006ET
(1) ELT C 247 E, 6.10.2005, lk 88.
(2) CdR 250/2005 lõplik, ELTs seni avaldamata.
(3) CESE 1249/2005, ELTs seni avaldamata.
(4) Punktid 9.1 ja 9.2, P6_PV(2005)09-06.
— võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
— võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ning väliskomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeeti-
kakomisjoni, regionaalarengukomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni, kultuuri- ja hari-duskomisjoni, õiguskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja
soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A6-0414/2005);
A. arvestades, et Euroopa Liidu 25 liikmesriigi riigipead ja valitsusjuhid allkirjastasid 29. oktoobril 2004
Euroopa põhiseaduse lepingu ning et Euroopa Ülemkogu kinnitas seda taas oma 18. juuni 2005. aastadeklaratsioonis;
B. arvestades, et põhiseaduse töötas välja Euroopa Liidu tuleviku konvent, mis varasema uute lepingute
ettevalmistamise korraga võrreldes saavutas avatuse, pluralismi ja demokraatliku legitiimsuse uuetaseme;
C. arvestades, et Euroopa Parlament kiitis põhiseaduse oma 12. jaanuari 2005. aasta resolutsioonis
rohkem kui kahe kolmandiku häälteenamusega heaks kui “hea kompromissi ja tohutu edasimineku,võrreldes olemasolevate asutamislepingutega, … [mis] annab Euroopa Liidu tulevasele arengule stabiilse
ja püsiva raamistiku, mis võimaldab liidu edasist laienemist, tagades samas mehhanismid põhiseaduse
muutmiseks vajaduse korral”;
D. arvestades, et Euroopa põhiseaduse lepinguga võimaldatavad reformid peaksid plaanide kohaselt aitama
toime tulla muuhulgas liidu 1. mail 2004. aastal toimunud laienemise tagajärgedega ning kui põhisea-
dust ei ratifitseerita, satub ohtu nii selle kui ka tulevaste laienemiste edu;
E. arvestades, et senini on enamikku liidu liikmesriikidest esindavad kolmteist liikmesriiki (
1) ratifitseerinud
põhiseaduse vastavalt oma põhiseadustest tulenevatele nõuetele — näiteks Hispaanias ja Luksemburgis
referendumi abil;
F. arvestades, et Prantsusmaa ja Madalmaad keeldusid vastavalt 29. mail ja 1. juunil 2005 peetud referen-
dumite järel põhiseadust ratifitseerimast — selle tulemusena on ratifitseerimisprotsess seiskunudenamikus ülejäänud kümnes liikmesriigis;
G. arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikkel 48 sätestab, et põhiseadus jõustub ainult juhul ja siis, kui
kõik liikmesriigid selle ratifitseerivad;
H. arvestades, et Euroopa põhiseaduse lepingule lisatud deklaratsioonis 30 on öeldud, et “kui kaks aastat
pärast Euroopa põhiseaduse lepingule allkirjutamist on neli viiendikku liikmesriikidest selle ratifitsee-rinud, kuid ühel või mitmel liikmesriigil on ratifitseerimisel tekkinud raskusi, arutab küsimust EuroopaÜlemkogu”;
I. arvestades, et on vaja austada nii neid liikmesriike ja nende elanikke, kes on põhiseaduse ratifitseerinud,
kui ka neid, kes ei ole seda teinud, ning analüüsida hoolikalt Prantsusmaa ja Madalmaade eitava vastusepõhjuseid;
J. arvestades, et ei-hääled tunduvad olevat pigem lahkarvamuse väljendamine liidu praeguse olukorra
suhtes kui konkreetne vastuseis põhiseaduse reformidele, aga paradoksaalselt on ei-häälte tulemus prae-guse olukorra säilitamine ning reformi tõkestamine;24.11.2006 C 287 E/307 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 19. jaanuar 2006ET
(1) Saksamaa, Kreeka, Hispaania, Itaalia, Küpros, Läti, Leedu, Luksemburg, Ungari, Malta, Austria, Sloveenia, Slovakkia.
K. arvestades, et Euroopa Ülemkogu kinnitas seda analüüsi, võttes oma 18. juuni 2005. aasta deklarat-
sioonis seisukoha, et “need tulemused ei sea kahtluse alla kodanike seotust Euroopa ülesehitamisega”,
vaid et “kodanikud on sellest hoolimata väljendanud muresid ja probleeme, mida tuleb arvesse võtta”;seega otsustas Euroopa Ülemkogu “järelemõtlemisajal … võimaldada laialdast arutelu, mis toimukskõigis meie riikides ning kaasaks kodanikke, kodanikuühiskonda, sotsiaalpartnereid, riikide parlamenteja parteisid”; valitsusjuhid leppisid kokku, et 2006. aasta esimesel poolel “annavad nad riiklikele arutelu-
dele üldise hinnangu ning lepivad kokku, kuidas jätkata”;
L. arvestades, et selles deklaratsioonis teatasid valitsusjuhid, et ratifitseerimisprotsess võib jätkuda, ning
samuti leppisid kokku, et põhiseaduse jõustumise algset ajakava (1. november 2006) pikendatakse;
M. arvestades, et samas ei andnud Euroopa Ülemkogu järelemõtlemisperioodile selget sihti ega määrat-
lenud ei meetodeid ega raamistikku selle arutelu kohta järelduste tegemiseks ning on sellest pealenäidanud üles nii poliitilise tahte puudumist kui suutmatust ergutada ja juhtida Euroopa dialoogi;
N. arvestades, et 2005. aasta detsembris tegi Euroopa Ülemkogu komisjonile ülesandeks anda “täielik ja
kõikehõlmav ülevaade ELi kulutuste, sealhulgas ühise põllumajanduspoliitika, ning ELi vahendite, seal-hulgas Ühendkuningriigi tagasimakse, kõikide aspektide kohta” 2008–2009;
O. arvestades, et järelemõtlemisperiood on alanud aruteludega pigem konteksti kui teksti üle sellistel
teemadel nagu Euroopa sotsiaalmudeli tulevik, Euroopa majanduse väljavaated, laienemise kiirus, kesk-
mise tähtajaga eelarve ja ühtne turg kõigi teenuste puhul, nii et kõik teemad on silmatorkavalt
rõhutatud;
P. arvestades, et komisjon on avaldanud oma panuse järelemõtlemisperioodi eesmärgiga taastada avalik-
kuse usaldus Euroopa Liidu vastu, toetades riiklikke arutelusid ja edendades algatusi liidu tasandil, agasee ei tohiks takistada kõiki Euroopa poliitilisi institutsioone tegemast ühiseid jõupingutusi või kasuta-mast juhtimisstiili, mille puhul võetakse tõsiselt põhiseaduse tähtsust ja nende eeltingimuste poliitilistreaalsust, millest sõltub selle edu;
Q. arvestades, et siseriiklike parlamentide ja Euroopa Parlamendi kohustuseks on järelemõtlemisperioodi
ajal täita oma rolli, eriti ühiste parlamentaarsete foorumite rea kaudu, mis “ergutavad, suunavad ja
sünteesivad” Euroopa dialoogi; (
1)
1. arvestades, et kinnitab veel kord oma veendumust, et Nice'i leping ei ole Euroopa integratsiooniprot-
sessi jätkumiseks elujõuline alus;
2. kinnitab oma kohustust saavutada põhiseaduse osas liigselt viivitamata kokkulepe, mis tugevdab parla-
mentaarset demokraatiat, läbipaistvust ja õigusriiki, tugevdab põhiõigusi, arendab kodanikutunnet japarandab laienenud liidu võimet toimida tõhusalt nii oma piiride sees kui nendest väljaspool; kardab, etilma kokkuleppeta põhiseaduse osas ei ole liidul võimalik oodata oma kodanikelt toetust, säilitada integree-
rumise hoogu ega saada maailmaasjades usaldusväärseks partneriks; tuletab meelde oma toetust Euroopa
põhiseaduse lepingule, millega need eesmärgid saavutada; kutsub ka Euroopa Ülemkogu üles juunis 2006pühalikult teatama samast kohustusest saavutada põhiseaduse osas kokkulepe Euroopa tuleviku kohta;
3. tunnistab, et põhiseaduse ratifitseerimine on praeguseks takerdunud raskustesse, mis võivad osutuda
ületamatuteks, kui ei võeta meetmeid, et tulla vastu Prantsusmaal, Madalmaades ja mujal väljendatud mure-dele;24.11.2006 C 287 E/308 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 19. jaanuar 2006ET
(1) COSACi XXXIV koosolek, 10.–11. oktoober 2005.
4. rõhutab, et liitu ei ole pärast Bulgaaria ja Rumeenia liitumist võimalik Nice'i lepingu alusel rohkem
laiendada;
5. tuletab meelde, et poliitilised probleemid ja institutsionaalne nõrkus, millega tegelemiseks konvent
loodi, jätkuvad — ja õigupoolest süvenevad —, juhul kui ja kuni ei jõustata Euroopa põhiseaduse lepinguskätketud reforme;
6. märgib, et paljud väljendatud mured seostuvad rohkem konteksti üldiste ja konkreetsete probleemi-
dega kui teksti endaga; arvab, et kui selliste küsimuste puhul saavutatakse edu, muudab see kergemaksteksti puudutavate lahenduste leidmise;
7. on vastu ettepanekutele asutada teatud liikmesriikide tuumikrühmad sel ajal, kui põhiseadusega seotud
protsess on alles käimas; taunib igasuguseid soovitusi, et väljaspool ELi süsteemi võiks luua teatud liikmes-riikide liite; tuletab meelde, et tõhustatud koostöö peab soodustama liidu eesmärkide saavutamist, kaitsmaselle huve ja tugevdama selle integratsiooniprotsessi ning olema alati avatud kõikidele liikmesriikidele;
rõhutab lisaks, et niisuguse koostöö võimalik loomine ei tohiks toimuda nende jõupingutuste arvelt, mille
eesmärk on põhjendamatu viivituseta jõuda Euroopa Liidu põhiseaduseni;
8. hoiatab, et põhiseaduse valikulisel rakendamisel põhinev strateegia võib hävitada konsensuse, tänu
millele saavutati tasakaal institutsioonide ja liikmesriikide vahel, süvendades sellega usalduskriisi;
9. märgib, et selles etapis saab alustada vaid piiratud arvu demokraatlikke reforme asutamislepingut
muutmata, vaadates läbi ainult kodukorra või institutsioonidevahelise kokkuleppe — näiteks nõukoguõigusloome läbipaistvus, kodanikualgatuse vormi kasutuselevõtt, komiteemenetluse täiustamine, ülemineku-klauslite täielik kasutamine justiits- ja siseasjades ning kõigi riikide parlamentide veel rangem kontroll valit-
suste tegevuse üle ELi asjades;
10. teeb ettepaneku kasutada praegust järelemõtlemisperioodi põhiseaduse projekti taasalustamiseks
ulatusliku avaliku arutelu põhjal Euroopa integratsiooni tuleviku üle; otsustab, et käesolev Euroopa dialoog— mille tulemustesse ei peaks eelarvamusega suhtuma — peaks selgitama, süvendama ja demokratiseerima
põhiseadust puudutavat konsensust, vastama kriitikale ning leidma lahendusi seal, kus ootused on jäänud
täitmata;
11. tervitab uue ulatusliku arutelu algust liidu poliitika suuna üle, aga rõhutab, et see peab toimuma
põhiseaduse kriisist ülesaamise kontekstis ning et poliitikat puudutavad ettekirjutused ELi tasemel peavad
olema otseselt seotud ELi institutsioonide reeglite, volituste ja menetlustega, samuti liikmesriikide poolt
ELile antud pädevustega ning peaksid tuvastama küsimused, mis on ühised kogu Euroopas;
12. soovitab, et see uus dialoog, mida peaks vaatlema võimalusena edendada Euroopa demokraatiat,
tuleks korraldada ja koordineerida kogu liidus, see peaks olema üles ehitatud ühiste teemade kaupa realist-
like etappidena vastavalt kokkulepitud hindamisraamistikule ja kavandatud selliselt, et see viiks otsustavatepoliitiliste valikuteni;
13. nõuab kindlalt, et nii Euroopa kui riiklikud raamistikud hõlmaksid avalikku arutelu; hoiatab, et kitsalt
keskendunud riigisisesed arutelud ei suuda rahvuslikke stereotüüpe oluliselt muuta ja et pealesunnitud,
poliitiliste eesmärkideta dialoog muutub ebamääraseks, koguni mõttelagedaks, põhjustades seetõttuEuroopa kodanike kasvavat rahulolematust;
14. teeb ettepaneku, et Euroopa Parlament ja siseriiklikud parlamendid korraldaksid ühiselt konverentse (
“parlamentaarseid foorumeid”), et ergutada arutelu ja samm-sammult kujundada vajalikke poliitilisi järel-
dusi; kutsub ka teisi ELi institutsioone foorumitesse panustama;24.11.2006 C 287 E/309 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 19. jaanuar 2006ET
15. tunnistab põhiseaduse projekti teise tagasilöögi vältimise olulist tähtsust Euroopa Liidu ja eelkõige
parlamendi jaoks; võtab endale seetõttu kohustuse mängida koos siseriiklike parlamentidega Euroopa
dialoogis juhtivat rolli, eelkõige liidu ees seisva iga olulise küsimuse kohta “Euroopa raamatu” avaldamisega,mida võib kasutada Euroopa ühise mallina riigisisestes aruteludes ja mis peaks koos riikide parlamentidepanusega olema aluseks arupidamisteks parlamentaarsetel foorumitel;
16. tunnistab, et poliitilistele institutsioonidele on strateegiliselt tähtis julgustada meediapoolset ennetavat
suhtumist (eriti televisiooni, ajakirjanduse ja kohalike raadiojaamade puhul) ning kaasata neid arutelu avali-
kustamise ja intensiivistamise eesmärgil;
17. teeb ettepaneku kutsuda esimene parlamentidevaheline foorum kokku 2006. aasta kevadel enne
juunis toimuvat Euroopa Ülemkogu kohtumist, et kuulata ära nii siseriiklike parlamentide kui EuroopaParlamendi liikmed, kuna foorumi eesmärk on anda Euroopa Ülemkogule igakülgseid soovitusi selle kohta,kuidas liit peaks edasi toimima, et leida tee kriisist väljumiseks;
18. teeb ettepaneku, et esimesel parlamentaarsel foorumil selgitataks välja piiratud arv Euroopa tulevikku
ja liidu valitsemist puudutavaid prioriteetseid küsimusi, millega tegeletaks edasi järgnevatel foorumitel ja
ulatuslikuma avaliku arutelu käigus, näiteks:
— mis on Euroopa integratsiooni eesmärk?— mis rolli peaks Euroopa maailmas etendama?— milline on Euroopa sotsiaalse ja majandusmudeli tulevik globaliseerumist silmas pidades?— kuidas me määratleme Euroopa Liidu piire?— kuidas me tõhustame vabadust, turvalisust ja õigust?— kuidas me rahastame liitu?
19. usub, et nende põhiküsimuste mõtestatud arutelu avab uued väljavaated Euroopa integratsiooniks ja
valmistab ette ühise poliitika reformimise valdkondades, kus esineb lahkarvamusi;
20. usub ka, et Euroopa dialoogiga saadakse põhiseaduse kriisist üle vaid siis, kui dialoogi kaasatakse
mitte ainult ELi institutsioonid, vaid ka riikide ja piirkondade parlamendid kohalikud omavalitsused,parteid, sotsiaalpartnerid, kodanikuühiskond, akadeemilised ringkonnad ning meedia; hindab selles suhtes
eriti Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee praktilist panust;
21. palub, et liikmesriigid korraldaksid komisjoni abil riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil arvukalt
avalikke koosolekuid ja meediaarutelusid Euroopa tuleviku üle — “kodanike foorumid” —, mis on ülesehitatud vastavalt ühiselt kokkulepitud teemadele; nõuab tungivalt, et sotsiaalpartnerid ja kodanikuühis-konna organisatsioonid osaleksid neis aruteludes;
22. ootab, et parteid seaksid Euroopa mõõtme hulga silmapaistvamale kohale nii oma sisemistes arute-
ludes kui valimiskampaaniates;
23. tervitab arutelu kujundamisele kaasa aitavaid kodanike avaldusi;
24. nõuab tungivalt, et liit omistaks suuremat prioriteetsust kultuuri- ja hariduspoliitikale, andmaks sisu
põhiseaduse väljendile “ühtsus mitmekesisuses”;
25. juhib tähelepanu, et Euroopa dialoog ei saa võimalikuks piisava rahastamiseta;24.11.2006 C 287 E/310 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 19. jaanuar 2006ET
26. soovitab järelemõtlemisperioodi järeldused teha hiljemalt 2007. aasta teisel poolel ning et selles etapis
tuleks jõuda selge otsuseni, kuidas põhiseadusega jätkata;
27. tervitab Saksamaa valitsuse avaldust, mille kohaselt viimane kavatseb oma nõukogu eesistumisajal
2007. aasta esimesel poolel esitada algatusi seoses põhiseaduse ratifitseerimisprotsessiga;
28. märgib, et teoreetiliselt on liidul mitu võimalust — alates kogu põhiseaduse projektist loobumisest
kuni katseni olemasolev tekst muutmata kujul ratifitseerida, püüdes olemasolevat teksti selgitada või sellesselisandusi teha, olemasolev tekst ümber struktureerida ja/või seda muuta, eesmärgiga seda parandada, võikuni selle täieliku ümberkirjutamise alustamiseni;
29. arvab, et järelemõtlemisperioodi positiivne tulemus on võimalus säilitada olemasolev tekst, ehkki see
on võimalik ainult siis, kui sellega kaasnevad märgatavad avalikkuse rahustamise ja veenmise meetmed;
30. tervitab nõukogu eesistuja Austria kavatsust esitada järelemõtlemisaja tegevuskava, samuti tegevus-
kava ratifitseerimisprotsessi tuleviku kohta üldiselt;
31. kutsub Euroopa Ülemkogu liikmeid üles võtma endale nii individuaalset kui kollektiivset vastutust
jõustada Euroopa põhiseadus ning rõhutab, et nad kooskõlastaksid tihedamalt nii riigisiseste kampaaniatesisu kui ajastust ning tõestaksid kodanikele oma poliitilist tahet ning vastastikust solidaarsust;
32. võtab teadmiseks komisjoni “demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kava” (KOM(2005)0494), aga
kutsub komisjoni üles mitte ainult edastama oma kommunikatsioonistrateegiat, vaid näitama ka otsustavat
poliitilist kohustust, et aidata liidul väljuda praegustest põhiseadusega seotud raskustest;
33. rõhutab, et Rumeenia ja Bulgaaria tuleb kaasata kõikidesse ülalpool mainitud tegevustesse;34. kutsub kodanikuühiskonna ühendusi ja organisatsioone kaasama põhiseaduse jõustamine ühe priori-
teedina aruteludesse ja läbirääkimistesse;
35. nõuab igal juhul, et tehtaks kõik pingutused, tagamaks põhiseaduse jõustamine 2009. aasta jooksul;36. teeb põhiseaduskomisjonile ülesandeks jälgida järelemõtlemisperioodi, eriti mis puudutab parlamen-
taarsete foorumite ettevalmistamist, töödokumentide (“Euroopa raamatud”) väljatöötamist, institutsioonide
ja kodanike arutelude, järelduste ja nendest tuleneda võivate meetmete ettepanekute kokkuvõtmist;
37. selles vaimus palub põhiseaduskomisjonil töötada tihedalt koos teiste komisjonidega, mis on otseselt
huvitatud parlamentaarsete foorumite ettevalmistamisest ja nende jaoks töödokumentide koostamisest;
38. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu liikmetele, nõuko-
gule, komisjonile, liikmesriikide riiklikele ja piirkondlikele parlamentidele, Regioonide Komiteele, EuroopaMajandus- ja Sotsiaalkomiteele, Euroopa Liidu tuleviku konvendi endistele liikmetele ning läbirääkijariikide
ja kandidaatriikide parlamentidele ja valitsustele.24.11.2006 C 287 E/311 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 19. jaanuar 2006ET