ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
 
Brüssel, 4.12.2008 
SEK(2008) 2954 
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile: 
 
Ettepanek: 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, 
mis käsitleb reisijate õigusi rahvusvahe listel bussivedudel ning millega muudetakse 
Euroopa Parlamendi ja nõ ukogu 27. oktoobri 2004. aasta  määrust (EÜ) nr 2006/2004 
  
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
 
[KOM(2008) 817 lõplik] 
[SEK(2008) 2953] 
ET 2   ET SISUKORD 
1. Menetlusküsimused ja konsulteerimine huvitatud isikutega........................................ 3 
1.1. Eesmärk................................................................................................................... ..... 3 
1.2. Konsulteerimine ja eksperdiarvamused ....................................................................... 3 2. Probleemi m ääratlus..................................................................................................... 3 
2.1. Projekti taust............................................................................................................ ..... 3 
Kindlakstehtud põhiprobleemid ................................................................................................. 4  
3. EESMÄRGID .............................................................................................................. 4 4. POLIITILISED VALIKUVÕIMALUSED.................................................................. 5 5. MÕJU ANALÜÜS....................................................................................................... 5 5.1. Majanduslik mõju......................................................................................................... 5  
5.1.1. 1. valikuvõimalus – valiku tegemata jätmine............................................................... 5 5.1.2. 2. valikuvõimalus – standardkaitse stsenaarium .......................................................... 5 5.1.3. 3. valikuvõimaluse I variant – tõhusama ka itse stsenaarium (ainult rahvusvahelised 
veod).......................................................................................................................... ... 6 
5.1.4. 3. valikuvõimaluse II variant – tõhusama ka itse stsenaarium (nii rahvusvahelised kui 
ka riigisisesed veod)..................................................................................................... 6 
5.1.5. 4. valikuvõimalus – iseregulatsiooni stsenaarium........................................................ 7 5.2. Sotsiaalne mõju ........................................................................................................... .7  
5.2.1. 1. valikuvõimalus ....................................................................................................... .. 7 
5.2.2. 2. valikuvõimalus ....................................................................................................... .. 7 
5.2.3. 3. valikuvõimaluse I variant......................................................................................... 7 5.2.4. 3. valikuvõimaluse II variant........................................................................................ 7 5.2.5. 4. valikuvõimalus ....................................................................................................... .. 7 
5.3. Keskkonnamõju............................................................................................................ 7  
5.4. Lisandväärtus ELile ..................................................................................................... 8 5.5. Mõju väikestele ja keskmi se suurusega ettevõtetele.................................................... 8 
5.6. Halduskulud ............................................................................................................... .. 8 
6. Mõju hindamise peamised järeldused .......................................................................... 8 
ET 3   ET 1. MENETLUSKÜSIMUSED JA KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA  
1.1. Eesmärk  
Mõju hindamise eesmärk oli uurida selliste õigusaktide kehtestamise ja/või laiendamise 
vajadust ja soovitavust, millega antakse reisijatele õigused rahvusvahelistel bussivedudel. Mõju hindamine käsitleb peamiselt kolme probleemset valdkonda, mida komisjon on oma poliitikadokumentides es ile tõstnud: 1) liikumispuudega isikute õigused, 2) vastutusega 
seotud küsimused (surma või vigastuse korral  kohaldatav kindlustussüsteem), 3) reisi 
hilinemise või tühistamise korral reisijatele makstav hüvitis ja osutatav abi. 
Mõju hindamise aruanne esitati mõju hindami se komiteele, kes oma 7. novembri 2007. aasta 
ja 7. mai 2008. aasta arvamustes soovitas teha dokumendis vajalikud muudatused ja 
parandused.  
1.2. Konsulteerimine ja eksperdiarvamused 
Enne õigusakti ettepaneku ja käesoleva aruande koos tamist korraldati avalik  arutelu, et saada 
asjaomastelt isikutelt ja organitelt võimali kult palju märkusi ja ettepanekuid. Komisjon 
algatas 2005. aasta juulis avaliku arutelu, võt tes aluseks komisjoni talituste töödokumendi 
„Reisijate õigused rahvusvahel istel bussivedudel”. Komisjon sa i töödokumendile 57 vastust 
liikmesriikide valitsustelt (14), Euroopa organisa tsioonidelt (12), riikide organisatsioonidelt 
(20), äriühingutelt (9) ja  teistelt arutelus osalejatelt (2). Saadud arvamustest ilmnes selge lõhe 
ühelt poolt bussiettevõtjate, nende ühenduste ja  liitude ning teiselt poolt tarbijaühenduste 
vahel. Üldiselt ei näe bussiette võtjad vajadust ELi tasa ndil reguleerimise järele või peavad 
seda vajadust väga väikeseks, tarbijaühenduse d aga nõuavad reisijatele ulatuslikke õigusi. 
Väga selgeid muresid väljendati siiski maja ndusharu majandusliku ja  organisatsioonilise 
mudeli pärast ning üksmeel puudus reguleerimise ulatuse ja konkree tsete teenuseliikide, eriti 
kohalike ja piirkondlikke teenuste hõ lmamise või väljajätmise suhtes. 
2. P
ROBLEEMI MÄÄRATLUS  
2.1. Projekti taust 
Viimase 30 aasta jooksul on reisijate lii kuvus märgatavalt suur enenud. Võrreldes 1970. 
aastatega on see lausa kahekordistunud. Nimeta tud tendents on tingitud mitmest tegurist, 
millest kolm on eriti tähtsad: majanduskasv, ma dalamad reisikulud ja liikumine „sisepiirideta 
Euroopa” suunas1. Transporditeenuste liberaliseerimise ja suurema reisimisaktiivsusega ei ole 
aga alati kaasnenud piisavaid meetmeid reisijat e õiguste kaitsmiseks. Re isijate arvu kasvades 
on reisijad sattunud rasketesse olukordadesse, sh reiside tühistamine, ülebroneerimine, pagasi 
kaotsiminek ja hilinemised. Bussireisijatel ei ole siiani samu õigusi, mis on teiste 
transpordiliikide, eelkõige lennutranspordi kasuta jatel. Bussireisijate õigused ei ole veel 
ühenduse õigusaktidega hõlmatud ja sellepära st peavad tarbijad toetuma riiklikele 
vastutussüsteemidele, ausat kaubandust käsitlevatele õigus aktidele ning ettevõtjate 
vabatahtlikele klienditeeninduskohustustele. Erinevalt teistest transpordiliikidest on 
bussireisijate õiguste kohta sõlmitud vähe rahvusvahelisi lepinguid, mis on liikmesriikide suhtes siduvad. 
                                                
 
1 Euroopa Liidu lepingu artikkel 2. 
ET 4   ET Kindlakstehtud põhiprobleemid 
Kõnealusel transpordiliigil on mitu eripära, mi s mõjutavad nii ettevõtjaid kui ka reisijaid. 
Ebavõrdsed võimalused võrreldes teiste transpordiliikidega 
Teiste transpordiliikid e reisijatele, eriti lennu reisijatele, on ühenduse tasandil juba kehtestatud 
õigused, mis pakuvad reisijatele piisavat kaitset reisi katkem ise korral (ettevõ tja vastutus 
surma/vigastuste korral / pagasi kaotsimineku ja kahjustumise korral; hüvitamine/abi reisi 
tühistamise / hilinemiste / reisist mahajätmise korral). 
Õigusaktide killustatus 
Bussireisijate kaitse on liikmesriigiti erinev. Reisijad saavad tugineda riiklikele 
vastutussüsteemidele, ausat kaubandust kä sitlevatele õigusaktidele ja ettevõtjate 
vabatahtlikele klienditeeninduskohustustele. M õnes riigis on ettevõtjad välja töötanud 
ulatuslikud vabatahtlikud kokkulepped, mis sisaldav ad asjakohaseid kae buste käsitlemise ja 
vaidluste lahendamise mehhanisme; enamikus lii kmeriikides seda siis ki tehtud ei ole.  
Ülimalt killustunud turg 
Turgu iseloomustab suur hulk bussiveoteenuseid osutavaid ettevõtjaid, kes pakuvad reisijatele 
erineval tasemel klie nditeenindust ja erineva kvaliteedig a teenuseid. Klienditeenindus on 
ettevõtjate lõikes erinev ning oleneb suurel mä äral riigi õigusaktidest ja ettevõtjate sõlmitud 
vabatahtlikest kokkulepetest. Paljudel juhtudel takistab selline olukord reisijaid tegemast teadlikke valikuid saadava teenindustaseme alusel. 
Puudega isikud ja vananev elanikkond 
Üldiselt on kõnealust transpordiliiki kasutavad re isijad „haavatavad”, st madala sissetulekuga 
/ geograafiliselt eraldatud. Bussiteenuste kä ttesaadavus puudega ja liikumispuudega isikutele 
on piiratud ja see võib takistada nend e isikute integreerumist ühiskonda.  
Olemasoleva õigusraamistiku ebapiisavus 
Olemasolev õigusraamistik tekitab rahvusvahelis tele ja riigi piires  reisijatele tõelisi 
probleeme. Piiriüleseid probleeme tuleb eelkõige hinnata rahvusvahe lisele reisile asuva reisija 
seisukohalt. Reisijate jaoks on bussi ettevõtjate vahel suuri erine vusi. Esiteks tulenevad need 
liikmesriikide õigusaktidest, mis riigiti erinevad ja tagavad reisijatele eri tasemel kaitse; teiseks on bussitransport ebavõrdses olukorras võrreld es teiste transpordili ikide, eriti lennu- ja 
raudteetranspordiga, kus reisija d on juba või peagi kõrgel ja  ühtlasel tasemel kaitstud. 
3. EESMÄRGID 
Reisijate õiguste kehtestamise põhieesmärke to etavad Euroopa Liidu üldised eesmärgid – 
kõrge tarbijakaitse tase, ühiskonna eri rühmad e sotsiaalne kaasatus ning isikute Euroopa 
Liidus liikumise tagamine.  
ET 5   ET 4. POLIITILISED  VALIKUVÕIMALUSED 
1. valikuvõimalus, „valiku tegemata jätmine” – ELi meetmeid ei võeta ja olukord jääb 
samaks, st säilib bussireisijate erinev kaitstus liikmesriigiti. 
2. valikuvõimalus, „standardkaitse stsenaarium”  – ühenduse õigusaktiga kehtestatakse üldine 
raamistik, milles sätestatakse üksnes kaitse miinimumeeskirjad ning vajaduse korral konsolideeritakse/muudetakse ja/või lihtsusta takse ühenduse või r iikide olemasolevaid 
õigusakte. 
3. valikuvõimalus, „tõhusama kaitse stsenaariu m” – ühenduse õigusaktiga kehtestatakse 
bussireisijate õigused rahvusvaheli stel vedudel. I variandis kehtes tatakse need õigused ainult 
rahvusvaheliste vedude puhul. II variant hõlmab n ii riigisiseseid pikamaavedusid kui ka 
rahvusvahelisi vedusid. 
4. valikuvõimalus, „iseregulatsiooni stsenaarium” – bussiettevõtjad töötavad välja ja võtavad 
vastu kogu ELi hõlmavad/riigisisesed vabataht likud iseregulatsioonimeetmed, mis käsitlevad 
bussireisijate õigusi. 
5. MÕJU
 ANALÜÜS 
Reisijate õiguste tugevdamiseks kavandatud m eetmete majandusliku, keskkonna- ja sotsiaalse 
mõju hindamiseks uuritakse iga kavandatud meetme mõju. 
5.1. Majanduslik mõju 
5.1.1.  1. valikuvõimalus – valiku tegemata jätmine 
Kõnealuse valikuvõimaluse puhul jääb  sektoris valitsev olukord sisuliselt muutmata ja seega 
ei ole sel valikuvõimalusel mingit täiendavat mõju. Praeguses etapis ei saa kindlaks teha 
mingit uut majanduslikku, sotsiaalset ega keskkonna mõju. Reisijad jääksid endiselt toetuma 
riikide õigusaktidele ja ettevõtjate väljatöötatud vabatahtlikele kavadele. 
5.1.2.  2. valikuvõimalus – standardkaitse stsenaarium 
Ettevõtjate vastutus vigastuste  või pagasi kahjustumise eest 
Lisakulud, mis vedajatel võivad tekkida , on seotud toetuse miinimumsummade, 
kindlustuskaitse miinimumsummade, ette maksete ja õiguslike menetlustega.  
Nendes tingimustes ei eeldata hüvitiste enda olulist tõusu, isegi kui ELi sekkumisega 
kehtestatakse kahjutasude ja hüvitiste miinimumsumma. Fikseeritaks vaid ühtne majanduslik 
lävi, lähtudes riikide kogemustest ja s eadmata tingimusi suuremate summade puhul. 
Puudega ja liikumispuudega isikud 
Bussijuhtide ja teiste töötajate koolitus, teabe pakkumine ja muud sarnased küsimused 
kätkevad muid lisakulusid. Ehkki nimetatud kulus id on raske hinnata, tule b märkida, et teavet 
ja väljaõppinud töötajaid vajavad kõik reisijad. Seetõttu on ebatõenäolin e, et puudega reisijate 
vajaduste rahuldamine on kulukam kui teiste reisijate eest hoolitsemine. 
Kvaliteedistandard ja teavitamiskohustus 
ET 6   ET Näib, et uued meetmed ei põhjusta ettevõtetele erilisi lisakulusid.  
5.1.3.  3. valikuvõimaluse I variant – tõhusama kaitse stsenaarium (ainult rahvusvahelised 
veod) 
Ettevõtjate vastutus vigastuste  või pagasi kahjustumise eest 
Mõju on sama, mis 2. valikuvõimaluse puhul. Täiendavat mõju avaldavad ettemaksed. 
Kõnealuses olukorras otsivad veoettevõtjad tõenäoliselt s obivaid kindlustusskeeme, mis 
hõlmavad nende sündmustega seotud riske, millega kaasneb ettemaksekohustus. Arvestades aga selliste sündmuste piiratud arvu ja ettemaksete eeldatavat suurust,
2 on kindlustusmaksed 
tõenäoliselt väga väikesed. 
Puudega ja liikumispuudega isikud 
Ratastoolis reisijatele juurdepääsu loomisega ehitusetapis kaasnev kap italikulu tõstab bussi 
ostuhinda hinnanguliselt 8–10 % (ligikaudu 19 150 eurot)3. See hõlmab tõstuki hinda ja 
paigaldamist bussi ehitamise etapis, samuti võimalikku lisaust või muudatusi bussi konstruktsioonis ning suhteliselt väikes i kulutusi ratastoolikoha varustamisele 
turvasüsteemide ja muude paigaldistega. Muud  tegevuskulud on seotud tõstuki hooldamise 
ning istmete eemaldamise ja tagasipanekuga. 
Täielikult juurdepääsetavate busside pakkumin e tõenäoliselt suurendab bussiteenuseid 
kasutavate puudega isikute, sealhulgas ratastoolis  reisijate arvu. Riigisis este ja rahvusvaheliste 
teenuste täiendav tulu ainuüks i ratastoolis reisijate reis iaktiivsuse suurenemisest on 
eeldatavalt 0,5 % ehk ligikaudu 55,72 miljonit eu rot aastas. Ainult rahvu svahelistelt teenustelt 
oodatakse aastas 8,14 miljonit eurot lisatulu. 
Bussiettevõtjate hinnanguline lisakulu on 2,7 % majandusharu kogutulust kahelt kõnealuselt 
teenuselt. Lisatulu (0,5 % ainuüksi ratastooli ka sutajatelt) vähendaks ni metatud kulu ligikaudu 
2,2 %-ni.  
Hüvitamine ja abi tühistamis te ja hilinemiste korral 
Reisijatele hüvitise maksmise ja reisijate abista mise kulu ei tohiks olla ülemäära suur, kuigi 
seda on raske prognoosida. Mõju tulu le ja kasumile ei tohiks siiski olla märkimisväärne ning 
ka mõju ühenduse ettevõtjate konkurentsivõimele  peaks olema väike, sest hõlmatud on kõik 
kõnealuse sektori ettevõtjad. 
Teeninduskvaliteet ja teavitamiskohustus 
Mõju on sama, mis 2. valikuvõimaluse puhul. 
5.1.4.  3. valikuvõimaluse II variant  – tõhusama kaitse stsenaariu m (nii rahvusvahelised kui 
ka riigisisesed veod) 
3. valikuvõimaluse II variant sarnaneb sisuliselt  I variandiga, kuid meetmeid laiendatakse ka 
riigisisestele pikamaavedudele  ning seega hõlmavad need suur emat arvu ette võtjaid/liine. 
                                                
 
2 Raudteetranspordi puhul on ettemakse suurus surma korral vähemalt 21 000 eurot.  
3 Andmed pärinevad mitmest allikast, millele osutati COST 349 aruandes, sealhulgas Piemonte 
maakonna toetused, busside tootjad, Ühendkuningriigi andmed jms. 
ET 7   ET 5.1.5.  4. valikuvõimalus – iseregulatsiooni stsenaarium 
Kõnealuse valikuvõimaluse korral edendab EL pari mast tavast lähtudes ühtset mittesiduvate 
õigusaktide raamistikku, et veenda bussiettevõ tjaid välja töötama ja kehtestama kogu ELi 
hõlmavaid / riigisiseseid vabatahtlikke isere gulatsioonimeetmeid, mis käsitlevad bussireisijate 
õigusi. Praeguses etapis on raske võrrelda se lle valikuvõimaluse eeld atavat majanduslikku 
mõju teiste valikuvõimaluste mõjuga, sest olemasolevate andmete põhjal ei ole võimalik 
usaldusväärselt koguseliselt hinnata, mil määr al ettevõtjad vabata htlikke kokkuleppeid 
järgivad. 
5.2. Sotsiaalne mõju 
5.2.1.  1. valikuvõimalus 
1. valikuvõimaluse puhul ei eeldata uut sotsiaalset mõju. 
5.2.2.  2. valikuvõimalus 
Kui teeninduskvaliteeti parandatakse, saavad bussireisijad sellest kasu. Samuti saavad nad abi 
reisi jooksul esinevate ebamugavuste korral. Ka puudega reisijad saavad praegusest rohkem 
abi. Tänu kavandatud meetmetele on võimalik saavutada tähtis sotsiaalne eesmärk, nimelt tagada liikumispuudega isikutele maanteetranspordil samaväärsed võimalused.  
5.2.3.  3. valikuvõimaluse I variant 
Täielikult juurdepääsetavate busside pakkumin e tõenäoliselt suurendab bussiteenuseid 
kasutavate puudega isikute, s ealhulgas ratastoolis reisijate arvu. Reisijate arvu kasv ainuüksi 
ratastooli kasutajate arvelt tõenäoliselt aga ei suurenda ettevõtjate osutatavate veoteenuste hulka. Sellepärast ei eeldata t ööhõive kasvu bussivedude sektoris. 
5.2.4.  3. valikuvõimaluse II variant 
3. valikuvõimaluse II variandi meetmete mõju võib olla suurem kui I variandi puhul, sest 
kõnealuseid meetmeid saaks laiendada  riigisisestele pikamaavedudele. 
5.2.5.  4. valikuvõimalus 
Selle valikuvõimaluse korral edendab EL parimast tavast lähtudes ühtset mittesiduvate 
õigusaktide raamistikku, et bussi ettevõtjad töötaksid välja ja kehtestaksid kogu ELi hõlmavaid 
/ riigisiseseid vabatahtlikke iseregulatsioonim eetmeid, mis käsitlevad bussireisijate õigusi. 
Praeguses etapis on raske võrrelda selle valikuvõi maluse eeldatavat sotsiaalset mõju teiste 
valikuvõimaluste mõjuga, sest olemasoleva teab e põhjal ei ole võimalik  anda usaldusväärset 
arvulist hinnangut, mil määr al ettevõtjad vabatahtlikke kokkuleppeid järgivad. 
5.3. Keskkonnamõju 
Mitte kõik kaalutavad valikuvõimalused ei ole otseselt seotud keskkonnaküsimustega. 
Kõnealused meetmed võivad aga suurendada võ i vähendada reisijate transpordinõudlust ja 
kätkeda seega muutust transpordiliikide kasuta mises, millel võib olla teatav keskkonnamõju, 
kuid seda on raske hinnata. 
ET 8   ET 5.4. Lisandväärtus ELile 
Põhimõtteliselt ei muuda 1. valikuvariant prae gust olukorda ja seega ei kaasne sellega 
lisandväärtust ELi kodanikele. 4. valikuvõimaluse kasutamine  võib kajastada bussivedude 
turul toimuvat arengut, kuid selle lähenemisviisi lisandväärtust ei ole võimalik täielikult kindlaks määrata, sest vabatahtlike kokkulepete arv on üsna piiratud ja neid ei kohaldata 
ühtselt kogu ELis. ELi institutsioonide panus e ttevõtjate ergutamisel iseregulatsioonikavasid 
vastu võtma võib pikas perspektiivis anda pos itiivseid tulemusi. 2. ja 3. valikuvõimalusel 
oleks oluline mõju seoses puudega ja liik umispuudega isikute parema juurdepääsuga 
teenustele, turismitööstuse tuludega ning tarbijaõiguste tugevdamisega ELis. 
5.5. Mõju väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele 
Arvestades bussivedude sekt ori struktuuri, mõjutavad ka vandatud meetmed väikesi ja 
keskmise suurusega ettevõtteid. 1. ja 4. valikuvõi malusega ei kaasne väikestele ja keskmise 
suurusega ettevõtetele uut koormust. 2. valikuvõi malusega kaasneksid üsna mõõdukad kulud 
(vastutuse küsimused, abi), 3. valikuvõimalus av aldaks aga olulist mõju, arvestades puudega 
ja liikumispuudega isikutele juurde pääsetavate busside maksumust. 
5.6. Halduskulud 
1. ja 4. valikuvõimalus ei tooks kaasa täiendava t halduskulu, kuid 2. ja  3. valikuvõimalusel 
võib olla teatav finantsmõju. Praeguses etapis saab reisijate õiguste jõustamist käsitlevate 
sätete rakendamise halduskulusid hinnata töö põhjal, mida teevad r iiklikud täitevasutused 
määruse (EÜ) nr 261/2004 alusel. Hinnangulise lt peavad määratud riiklikud täitevasutused 
rahvusvaheliste bussiteenustega seotud kaebuste  käsitlemiseks looma seitse täistööajale 
taandatud töökohta.  
6. M
ÕJU HINDAMISE PEAMISED JÄRELDUSED  
Käesolevas peatükis esitatakse õigusakti ees märkide saavutamiseks optimaalsed poliitilised 
valikuvõimalused. Valikuvõimalusi võrreldakse  lühidalt, pidades silmas dokumendi 2. 
peatükis määratletud peamisi poliitilisi eesmärke. 
Mittediskrimineer imise põhimõte ning puudega ja li ikumispuudega isikute abistamine 
Optimaalne poliitiline valikuvõimalus on sta ndardkaitse stsenaarium, mis hõlmab ka 
riigisiseseid teenuseid. Parim valikuvõimalus määr ati kindlaks kahe peamise küsimuse, nimelt 
reisijate õiguste kehtestamise ja suuremate kul ude vahelise kompromissi  põhjal. Bussireisijad 
on „hinnatundlikud” tarbijad ja piletihindade tõus võib reisijad ümber suunata 
odavlennureisidele, auto- ja raudteetranspordile. 
Põhimõte, et ettevõtjad vastutavad rei sijate surma või vigastuse korral 
Optimaalne poliitiline valikuvõimalus on tõhusama kaitse stsenaarium (nii riigisiseste kui ka 
rahvusvaheliste vedude puhul). Parimaks peetak se 3. valikuvõimaluse II varianti, sest see 
suurendab reisijate õiguste ka itset (nii riigisises tel kui ka rahvusvahelistel vedudel) ja 
kehtestab ettevõtjate vastutuse ELi tasandil, mõ jutades ettevõtjate kulu sid vaid mõõdukalt. 3. 
valikuvõimaluse I variant lahendaks liikme sriikide vahelised õiguslikud erinevused 
rahvusvaheliste reiside puhul, kuid võib tekitada  teatavaid probleeme seoses riigisiseste 
reisijate diskrimineerimisega võrreldes rahvusvaheliste reisijatega. Kuna käesoleval ajal on 
ET 9   ET riikide õigusakte vähe või need puuduvad üldse,  tähendaks ELi õigusnormid, et riigisiseste 
reiside kaitse jääb Euroopa reisidest nõrgemaks; sellest raskusest võib lihtsalt üle saada, kui 
laiendada normide kohaldamisala ka  riigisisesele transpordile (3. valikuvõimaluse II variant). 
Kvaliteedistandardid / teavitamiskohustused / hüvitamine ja abi reisi tühistamiste ning 
hilinemiste korral 
Optimaalne poliitiline valik on standardkaitse stsenaarium koos  iseregulatsiooni teatavate 
aspektidega. 2. valikuvõimalust (s tandardkaitse stsenaarium) tule ks eelistada se llepärast, et 
reisijatele õigusaktidega tagatud piisav kaitse ergutaks ka bussiettevõtjaid pakkuma paremaid 
teenuseid ilma piletihindu tõstmata. Komisj on peaks ergutama Eur oopa bussiettevõtteid 
koostama asjakohased kvaliteedistandar did ja töötama välja head tavad.