1.SISSEJUHATUS

Stabiilne ja integreeritud teisese tooraine turg on hästi toimiva ringmajanduse alustala. Jäätmete käitlemine ressursina nõuab nende ringluse hõlbustamist, nii et jäätmetest saab väärtuslike materjalide voog, millega omakorda toetatakse kestlikumat ja vastupidavamat tootmist, taastamist ja korduskasutamist. See aitab saavutada kliimaseaduses ja ELi seadusandlike ettepanekute paketis „Eesmärk 55“ sätestatud kliimaeesmärke vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet 1990. aastaga võrreldes 55 %.

Praegu on ainult 12 % ELi tööstuses kasutatavast toorainest pärit ringlussevõtust. Kuigi taaskasutamiseks ette nähtud jäätmesaadetiste hulk on ELis viimase aastakümne jooksul pidevalt suurenenud, jääb liiga palju jäätmematerjale ikka veel ELis korduskasutamiseks ettevalmistamata või uute toodete koosseisus ringlusse võtmata, mis on ringmajandusele üleminekut silmas pidades märkimisväärne kaotus. Igal aastal ekspordib EL umbes 33 miljonit tonni jäätmeid. See moodustab kogu ülemaailmsest jäätmekaubandusest ligikaudu 16 %, millega EL on üks suurimaid jäätmete eksportijaid maailmas. Samuti impordib EL 16 miljonit tonni jäätmeid, ning 70 miljoni tonni jäätmetega kaubeldakse ELi piires. EL sõltub suurel määral mitme jäätmevoo, eelkõige must- ja värviliste metallide, paberi-, plasti-, tekstiili- ja klaasijäätmete ekspordist.

Alates 2004. aastast on ELi jäätmeeksport suurenenud 75 % ning pea pool sellest on suunatud OECD-välistesse riikidesse. Selle tulemusena on suurenenud reostus, mis on seotud mõnede selliste jäätmete ebasobiva töötlemisega paljudes sihtriikides. Suur kogus EList eksporditud jäätmeid jõuab avatud prügilatesse või põletatakse vabas õhus, mistõttu nad saastavad õhku ja vett, kahjustavad inimeste tervist ja paiskavad õhku märkimisväärses koguses kasvuhoonegaase. See on probleemiks eelkõige arengumaades ja tärkava turumajandusega riikides, kus juba esinevad olulised raskused riigis tekitatud jäätmete käitlemisel ning kus jäätmeteke tulevikus eeldatavasti oluliselt suureneb. Välismaale eksporditud plastijäätmete sattumine ookeani on samuti saanud merereostuse oluliseks allikaks. Järjest rohkem riike on kehtestanud jäätmete impordile piirangud või selle ära keelanud. Nende seas on näiteks Hiina, kes oli varem suurim plasti- ja paberijäätmete importija EList ja kellele järgnesid teised suured ELi jäätmete importijad Kagu-Aasias.

Lisaks on ebaseaduslik jäätmevedu üks kõige tõsisemaid keskkonnakuritegude vorme ja valdkond, milles toimivad organiseeritud kuritegevuse võrgustikud nii seoses ELi-siseste kui ka ELi-väliste jäätmesaadetistega. Nõuete täitmise tagamisele keskenduvatest koordineeritud kampaaniatest nähtub, et 15–30 % jäätmesaadetistest võivad olla ebaseaduslikud, mis annab ELi ebaseaduslike jäätmete turu aastaseks kogutuluks 9,5 miljardit eurot. Lisaks keskkonnakahjule kujutab ebaseaduslik jäätmevedu endast julgeolekuohtu, eelkõige olukordades, kus selliste saadetistega seotud kuritegelikud rühmitused tegutsevad mitmes riigis. Seepärast on äärmiselt oluline, et EL ja liikmesriigid seaksid ebaseadusliku jäätmeveo vastases võitluses esmatähtsale kohale õiguskaitseasutused, parendaksid koostööd kõigi asjaomaste asutuste vahel ja tagaksid tõeliselt hoiatavad karistused kriminaalse tegevuse eest jäätmesektoris.

Need suundumused on esile toonud sellise ärimudeli nõrkuse, kus jäätmete ekspordist on saanud levinud viis mõne ELis tekkiva jäätmevooga tegelemiseks. On hädavajalik, et EL võtaks suurema vastutuse oma jäätmete eest ning säilitaks keskkonnakaitse kõrge taseme ja põhimõtte „saastaja maksab“ järgimise.

Jäätmesaadetisi käsitleva ELi poliitika ja õigusaktide ajakohastamisega ning digitaalsetele lahendustele üleminekuga soodustatakse seda, et rohkem jäätmesaadetisi suunatakse ELis korduskasutuseks ja ringlussevõtuks ettevalmistamisele, ning antakse stiimul jäätmetekke vähendamiseks. Sellega parandatakse ELi tööstusökosüsteemide varustuskindlust, mille tulemusel väheneb nende sõltuvus esmase tooraine, sealhulgas kriitilise tähtsusega tooraine kasutamisest, ning innustatakse neid täielikult integreeruma ringmajanduse mudelitesse ja vähendama oma CO2-jalajälge. Asjakohane hea näide on terasetööstus, mille komisjon on ELi uues tööstusstrateegias tunnistanud energiamahukate tööstusharude seas prioriteediks kliimaneutraalsele Euroopa ringmajandusele üleminekul. Suurem vanametalli kasutamine on terasesektori süsinikdioksiidiheite vähendamisel oluline, sest võrreldes rauamaagiga jääb ühe tonni terasejäätmete kasutamisel tekkimata ligikaudu 1,5 tonni kasvuhoonegaase. Ka alumiiniumi või vase tootmisel vähendab vanametalli kasutamine kasvuhoonegaaside heidet, reostust ja energiakulu.

Euroopa rohelises kokkuleppes, uues ringmajanduse tegevuskavas ja nullsaaste tegevuskavas on Euroopa Komisjoni üles kutsutud esitama uut lähenemisviisi ELi jäätmesaadetistele. Samuti nõuavad kodanikud sõnaselgelt, et EL tegeleks jäätmeprobleemiga ja edendaks ringlussevõttu. Seda nõudmist on selgelt väljendatud Euroopa tuleviku konverentsi kontekstis. Käesolevas teatises, mis on lisatud komisjoni ettepanekule jäätmesaadetisi käsitlevate uute eeskirjade kohta, määratakse kindlaks ELi tegevusprioriteedid, millega tagada, et:

·hõlbustatakse jäätmesaadetiste suunamist korduskasutuseks ja ringlussevõtuks ettevalmistamisele ELis,

·EL ei ekspordi oma probleemseid jäätmeid kolmandatesse riikidesse ning

·ebaseadusliku jäätmeveo vastu võideldakse tõhusamalt.

2.ELi UUED EESKIRJAD JÄÄTMESAADETISTE KOHTA: POSITIIVSETE MÕJURINGIDE LOOMINE ELis JA MUJAL

2.1. ELi siseturu potentsiaali avamine

ELis on põhjalikud õigusaktid ja ambitsioonikas tegevuskava jäätmetekke vähendamiseks ja jäätmete ressursiks muutmiseks. Komisjon on kavandanud jäätmesaadetisi käsitlevate ELi eeskirjade läbivaatamise, mille juhtpõhimõte on tugeva ja vastupanuvõimelise ringmajanduse loomine, vähendades tarbetuid tõkkeid ja koormust, mis praegu takistavad korduskasutatavate toodete ja teisese tooraine sujuvat ringlust ELis. Komisjon teeb ettepaneku lihtsustada jäätmevedusid ELi siseturul järgmiselt.

·Jäätmesaadetisi käsitlevate eeskirjade parem vastavusse viimine jäätmehierarhiaga. Komisjon teeb ettepaneku kehtestada palju rangemad eeskirjad jäätmesaadetistele, mis on ette nähtud teises liikmesriigis prügilasse ladestamiseks või põletamiseks. Samuti teeb ta ettepaneku tugevdada jäätmesaadetisi käsitlevate eeskirjade ja liikmesriikide kehtestatud jäätmekavade vahelisi seoseid, et saavutada nende ennetus- ja jäätmehalduse eesmärgid ELi õiguse kohaselt. See peaks soodustama jäätmesaadetiste suunamist korduskasutuseks ja ringlussevõtuks ettevalmistamisele ning toetama nendes sektorites majanduskasvu, töökohtade loomist ja innovatsiooni.

·Üleminek ELi liikmesriikide vaheliseks jäätmeveoks nõutavate andmete ja dokumentide väljastamise ja vahetamise digilahendustele. Kõigil, nii avalikus kui ka erasektoris tegutsevatel jäätmeveos osalejatel on võimalik esitada teavet ja saada sellele juurdepääs veebivahendite abil. Nii kiirendatakse dokumentide vahetamist ja asendatakse praegused, üldiselt paberipõhised iganenud menetlused ning võimaldatakse piiriüleseid jäätmevooge paremini jälgida ja kontrollida.

·Jäätmesaadetiste kiirmenetluse parandamine. Luuakse ühtsed tingimused, et hõlbustada jäätmete vedu taaskasutamiskohtadesse, mis peavad olema saanud pädevalt asutuselt eelneva nõusoleku, ja tagada, et neid tunnustavad vastastikku kõik liikmesriigid. Sellega kiirendatakse saadetiste viimist jäätmete taaskasutuskohtadesse, mis toimivad vastavalt kõrgetele kvaliteedinormidele.