Aruanne järelmeetmete kohta, mis on võetud seoses Euroopa Parlamendi eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsioonides ja nõukogu eelarve täitmisele heakskiidu andmise soovituses 2015. eelarveaasta kohta esitatud ettepanekutega

0.Sissejuhatus

27. aprillil 2017 andis Euroopa Parlament nõukogu soovituse alusel heakskiidu komisjoni 2015. eelarveaasta eelarve täitmisele. Eelarve täitmisele heakskiidu andmine on protsess, mille abil Euroopa Parlament ja nõukogu kontrollivad ELi eelarve täitmist ja pärivad komisjonilt aru selle finantsjuhtimise kohta. Peale komisjoni enda aruannete ELi raamatupidamisarvestuse, ELi eelarve haldamise ja tulemuslikkuse kohta saadakse peamised sisendandmed Euroopa Kontrollikoja aastaaruandest ja eriaruannetest.

2015. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust iseloomustas pidev viljakas institutsioonidevaheline arvamustevahetus ELi rahaliste vahendite haldamise parandamise kohta, et tuua ELi kodanikele kasu. Euroopa Parlamendis 2017. aasta aprillis peetud lõpparutelul toetasid Euroopa Parlamendi ja nõukogu peamised osalejad suuremat keskendumist tulemustele, kinnitades, et tulemuste saavutamine ELi eelarvega t on sama tähtis kui ametlike eeskirjade järgimise tagamine. See on täielikult kooskõlas komisjoni tulemustele keskenduva ELi eelarve algatusega, mille eesmärk on pöörata suuremat süstemaatilist tähelepanu tõhususele ja tulemustele ning lihtsustada samal ajal ELi eelarve eesmärkide ja mõju mõistmist kodanike ja sidusrühmade jaoks. Ka Euroopa Kontrollikoda kohustus oma aastaaruande edasiarendamist jätkama ja keskenduma rohkem tulemuslikkusele.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmine on pidev protsess, mis võimaldab õppida minevikust, et parandada ELi kulutusi tulevikus. Komisjoni eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raportöör Joachim Zeller väljendas parlamendi täiskogu istungil toimunud arutelul soovi, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsiooni järgitaks nõuetekohaselt. Et anda Euroopa Parlamendi ja nõukogu prioriteetide kohta kiiremat tagasisidet, otsustas komisjon alustada sel aastal järelmeetmete aruande koostamist juba juulis.

Siinses aruandes käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu peamisi ettepanekuid eelarve täitmisele heakskiidu andmisel ja see moodustab osa ELi 2016. aasta eelarve ühtsest finantsaruandluspaketist. Aruandes keskendutakse eelkõige 1) ELi rahaliste vahendite tulevikule, 2) eelarve haldamisele ja finantsjuhtimisele, 3) liidu eelarve täitmise tulemustele ja 4) Aafrika rahutagamisrahastu haldamisele.

Üksikasjalikke vastuseid Euroopa Parlamendi ja nõukogu konkreetsetele ettepanekutele eelarve täitmisele heakskiidu andmisel, sealhulgas Euroopa Kontrollikoja eriaruannetega seoses esitatud ettepanekutele, käsitleti ka 2015. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses ja need avaldatakse hiljem.

1.Peamised ettepanekud ELi rahaliste vahendite tuleviku kohta

Raportöör Joachim Zeller märkis, et ELi 2015. aasta eelarve abil tuli toetada pikemaajalisi poliitilisi eesmärke, näiteks komisjoni poliitilisi prioriteete ja strateegiat „Euroopa 2020“, samuti reageerida eri poliitikavaldkondades tekkinud kriisiolukordadele, sealhulgas rändele. Sellega seoses tõstatas ta küsimuse, kuidas saavutada tulevikus parem tasakaal poliitiliste prioriteetide ja eelarvevahendite vahel ning tagada parlamendi kontroll kõikide ELi strateegiatega seotud vahendite puhul.

Samuti väljendas Joachim Zeller muret selliste finantsmehhanismide kasutamise pärast, mida ei rahastata otseselt ELi eelarvest või ei kajastata liidu bilansis, ja võimalike riskide pärast, mis kaasnevad rahastamisvahendite suurema kasutamisega.

Neid küsimusi arutati eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses põhjalikult ja need moodustavad ühe osa järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamise üldisest mõttearendusprotsessist. 2017. aasta märtsis avaldatud komisjoni valge raamat Euroopa tuleviku kohta tekitas üleüldise arutelu 2025. aasta Euroopa ja muu hulgas Euroopa finantsväljavaate üle, mida on üksikasjalikult käsitletud 28. juuni 2017. aasta aruteludokumendis ELi rahanduse tuleviku kohta.

Poliitilist protsessi täiendab rahastamiskavade tõhususe, tulemuslikkuse ja ELi lisaväärtuse läbivaatamine. See aitab kaasa järgmise põlvkonna vahendite ja ELi eelarve ajakohastamise ettevalmistamisele.

Selle kõrval täiustab komisjon tulemustele keskenduva eelarve strateegia raames pidevalt oma aruandlust tulemuste kohta. 2018. aasta eelarve kava juurde kuuluvad programmidega seotud avaldused, milles kirjeldatakse, mis on programmide abil praeguseks saavutatud ja milliseid tulemusi, edusamme ja ülesandeid nende kaudu edaspidi oodatakse. Sel viisil toetatakse tulemuspõhist lähenemist eelarvestamisele.

Punktides 1.1 ja 1.2 selgitatakse lähemalt Euroopa Parlamendi kahte põhimuret.

1.1. Poliitiliste tegevuskavade koostamise, poliitikameetmete rakendamise ja finantsraamistike vahel tuleb saavutada uus tasakaal (artiklid 9–17)

Euroopa Parlament toetas ettepanekuid, mille Euroopa Kontrollikoda esitas 28. oktoobri 2016. aasta teabedokumendis vahekokkuvõtte kohta, leides, et komisjonil on aeg uurida selliseid valikuid nagu:

– viieks aastaks planeeritav ajakohastatav eelarvestamiskava, eesmärkide ja poliitikapõhimõtete läbivaatamise klausel (klauslid) ja ajakohastatav hindamisprogramm;

– programmide ja kavade kestuse määramine pigem poliitiliste vajaduste kui finantsplaanimise perioodi pikkuse alusel; nõue, et enne kulutuste kindlaksmääramist tutvustavad liikmesriigid ja komisjon hästi põhjendatud viisil vajadusi seoses a) liidu rahastamise ja b) tulemuste saavutamisega.

Komisjon uurib kindlasti, milline on kõige sobivam järgmise mitmeaastase finantsraamistiku pikkus, et leida õige tasakaal Euroopa Parlamendi ja komisjoni liikmete ametiaegade kestuse ning programmitöö tsüklite ja investeerimise prognoositavuse stabiilsuse vajaduse vahel.