ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 11.6.2008 
SEK(2008) 2013 lõplik 
  
Soovitus: 
NÕUKOGU ARVAMUS 
 
Belgia ajakohastatud stabiilsusp rogrammi kohta aastateks 2007-2011 
(komisjoni esitatud) 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1. Ü LDINE TAUST  
Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil muuta valitsemissektor i rahalised vahendid 
usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ni ng uute töökohtade loomist soodustava tugeva 
ja püsiva majanduskasvu tingimuste tugevdamise  vahend. Pakti reformimisel 2005. aastal 
tunnistati selle kasulikkust ee larvedistsipliini ke htestamisel, kuid püüti tugevdada selle 
tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. 
Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarvese isundi järelevalve ning majanduspoliitika 
järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,1 mis moodustab osa stabiilsuse ja kasvu 
paktist, on sätestatud, et iga liikmesriik peab nõukogule ja komisjonile esitama stabiilsus- või 
lähenemisprogrammi ning selle iga-aastase ajakohastatud vers iooni. Ühisraha kasutusele 
võtnud liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) st abiilsusprogrammi ning ühisraha veel mitte 
kasutavad liikmesriigid esitavad (ajakohastatud)  lähenemisprogrammi. Belgia esitas esimese 
stabiilsusprogrammi 1998. aasta detsembris . Määruse kohaselt esitas nõukogu 15. märtsil 
1999 komisjoni soovituse põhjal ja pärast kons ulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega 
programmi kohta oma arvamuse. Määrusega näha kse ette, et komisjon peab ajakohastatud 
stabiilsus- ja lähenemisprogramme hindama ja  komitee peab neid kontrollima, samas kui 
nõukogul on õigus ajakohastatud programme eespool nimetatud sama menetluse kohaselt 
vajaduse korral kontrollida. 
2. A JAKOHASTATUD PROGRAMMI HINDAMISE TAUST  
Komisjon on kontrollinud Belgia stabiilsusprog rammi viimast ajakohastatud versiooni, mis 
esitati 21. aprillil 2008, ning esitab soovituse nõukogu selle kohase arvamuse kohta (vt 
hinnangus käsitletud põhipunktid). 
Asjaolud, mille põhjal on eelarve strateegiat ajakohastatud stabii lsusprogrammis hinnatud, on 
kokkuvõtlikult järgmised: 
(1) viimane hinnang riigi eelarveseisundile stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavate sätete 
alusel (nõukogu arvamuse kokkuvõte stabiils usprogrammi eelmise ajakohastatud 
versiooni kohta); 
(2) eurogrupi kohtumisel 2007. aasta aprillis va stu võetud suunised ee larvepoliitika kohta; 
(3) 2008. aasta mais ajakohastatud riigispets iifilised majanduspoliitika üldsuunised 
eelarvepoliitika valdkonnas; 
(4) komisjoni hinnang riikliku reformikav a 2007. aasta oktoobri rakendusaruandele. 
                                                 
1 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, 
lk 1). Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel: 
 http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm 
ET 3   ET 2.1. Programmi eelmisele ajakohastatud versioonile nõukogu arvamuses antud 
hinnang 
Stabiilsusprogrammi eelmisele ajakohastat ud versioonile, mis hõlmas ajavahemikku 2006–
2010, andis nõukogu 27. märtsi 2007. aasta arvamuses järgmise kokkuvõtliku hinnangu. „Nõukogu leiab, et jätkuv võla suur e suhte vähendamise strateeg ia on näide paktiga kooskõlas 
olevast eelarvepoliitikast. Kuigi pärast nom inaalse eelarvetasakaalu saavutamist on 
programmiga ette nähtud järk-järguline ülejäägi loomine ( eelkõige vähendades 
intressikulusid), on eelarve-eesmärkide täitmisel  teatavad riskid. Siiski peaks keskpika 
perioodi eesmärk saavutatama programmiperioodi jooksul.”  
Eeltoodud hinnangut silmas pidades kutsub nõukogu Belgiat üles: „tagama 2007. aasta 
eelarve-eesmärgi saavutamine ning kiirendama seejärel eel arve kohandamist keskpika 
perioodi eesmärgi suunas, kasutades selleks vähem ühekordseid meetmeid” ja „arvestades 
kõrget võlataset ning elanikkonna vananemisega  seotud kulutuste prognoositud suurenemist, 
parandama riigi rahanduse pikaaj alist jätkusuutli kkust, saavutades vähemalt keskpika perioodi 
eelarve-eesmärgi ning rakendades reforme.” 
2.2. Eurogrupi kohtumisel 2007. aasta aprillis  vastu võetud suunised eelarvepoliitika 
kohta 
Selleks et parandada eelarvepoliitika kooskõlastami st euroalal, arutasid eurogrupi ministrid 
20. aprillil 2007 riikide eelarvemuutusi 2007. aastal ja esialgseid poliiti lisi väljavaateid 2008. 
aastaks ning nende mõju euroalale. 
Veelkord kinnitades oma toetust läbivaadat ud stabiilsuse ja kasvu pakti rangele 
eelarvepoliitikale ning riikide eelarvekorrale, võtsid ministrid kohustuse i) lähtuda 2006. aasta 
oodatust parematest eelarvetulemustest, et seada stabiilsusprogrammide 2006. aasta lõpus 
ajakohastatud versioonides sätestatust veelgi  ambitsioonikamad eelarve-eesmärgid; ii) 
rakendada 2007. aasta eelarveid kavakohaselt, vä ltides ülekulusid ja kasutades ootamatuid 
lisatulusid riigieelarve puudujääg i ja valitsuse võlgade vähe ndamiseks; ja iii) hoolikalt 
kavandada 2008. aasta eelarvekava sid, et kiirendada eelarve kohandamist keskpika perioodi 
eesmärgi suunas kõnealuseid eesmärke mittetäit vate liikmesriikide puhul ja hoida ära 
makromajandusliku tasakaalutuse üldine su urenemine kõnealuseid eesmärke täitvates 
liikmesriikides.
2 
2.3. 2008. aasta mais ajakohastatud riigispe tsiifilised majanduspo liitika üldsuunised 
eelarvepoliitika valdkonnas 
Nõukogu võttis 14. mail 2007 vastu soovituse liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika 
üldsuuniste ajakohastamise kohta 2008. aastal ja  liikmesriikide tööhõivepoliitika rakendamise 
kohta.3 Eelarvepoliitika valdkonnas soovitati Belgia l „tugevdada eelarve tasakaalustamise 
meetmeid” ning julgustati keskenduma „riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamisele suunatud strateegia täies mahus  rakendamisele, mis hõlmab muuhulgas kulude 
piiramist, eelarveülejäägi loomist ja valitsemissektori võla pidevat vähendamist.” Lisaks soovitati kõigil euroal a liikmesriikidel „jätkata eelarvese isundi parandamist keskpika perioodi 
                                                
 
2 Kogu teatis on kättesaadav veebilehel: 
 www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-
finalCLEAN.rtf 
3 ELT L 139, 29.5.2008, lk 59. 
ET 4   ET eesmärkide suunas vastavalt stabiilsus- ja ka svupaktile ning seega üritada saavutada iga-
aastast struktuurset kohandamist vähemalt 0,5 % SKTst,” ja „riiklike kulutuste ja maksude 
läbivaatamise ning avaliku hal duse ajakohastamise teel paranda da riigi rahandus e kvaliteeti, 
et suurendada tootlikkust ja  innovatsiooni ning sedasi to etada majanduskasvu ja eelarve 
jätkusuutlikkust.” 
2.4. Komisjoni hinnang riikliku reformikava 2007. aasta oktoobri 
rakendusaruandele  
Komisjon võttis 11. detsembril 2007 vastu strat eegilise aruande majanduskasvu ja tööhõivet 
käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kohta , kusjuures aruandes an takse hinnang Belgia 
riikliku reformikava 2007. aasta oktoobri rakendusaruandele4 ja kõnealune hinnang on 
kokkuvõtlikult järgmine: 
Belgia riiklikus reformikavas on kindlaks määratud järgmised peamised prioriteedid 
majanduskasvu ja tööhõive valdkonnas: riigi rahanduse jätkusuutlikkus, tööjõukulude vähendamine, paindlikuma tööturu loomine,  majanduse ergutamine investeeringute ja 
reformidega, sotsiaalkindlustussüsteemi t ugevdamine ning keskkonnakaitse ja majanduskasvu 
sünergia tugevdamine. Komisjoni hinnangul on Belgia aastatel 2005–2007 olnud riikliku 
reformikava rakendamisel väga edukas vaatam ata reformide mõningasele aeglustumisele 
2007. aastal. 
Tuvastatud tugevusi ja nõrkusi ning tehtud ed usamme arvesse võttes soovitas komisjon, et 
Belgia pööraks eelkõige tähelepanu tööjõuga  seotud suure maksukoormuse vähendamisele 
ning samal ajal parandaks eelarveseisundit ja tööturu toimimist. 
Lisaks peaks Belgia keskenduma järgmistel e valdkondadele: riigi rahanduse pikaajaline 
jätkusuutlikkus, konkurents gaas i- ja elektriturul, uurimi s- ja arendustegevus ning 
innovatsioon ning eakamate töötajate ja haavatavate rühmade tööhõive. 
Nõukogu võttis 14. mail 2008 komisjoni strateegil ise aruande alusel vastu soovituse 
liikmesriikide, sealhulgas Belgia, majanduspoliitika üldsuuniste ajakohastamise kohta. 
                                                
 
4 Komisjoni teatis Euroopa Ülemkogule „Strateegiline aruanne majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva 
uuendatud Lissaboni strateegia kohta: uue tsükli käivitamine (2008–2010)”, KOM(2007) 803, 
11.12.2007. 
ET 5   ET  
Hinnangus käsitletud põhipunktid  
Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 1 (stabiilsusprogrammid) ja artikli 9 
lõikele 1 (lähenemisprogrammid) käsitle takse hinnangus järgmisi teemasid: 
• kas programmi aluseks olevad majandusprognoosid on usutavad; 
• kas liikmesriigi esitatud keskpika perioodi eelar ve-eesmärk ning sellele suunatud kohandamiskava 
on asjakohased; 
• kas kõnealuse kohandamiskava järgimiseks võetud ja /või kavandatud meetmed keskpika perioodi 
eesmärgi saavutamiseks kõnealusel  ajavahemikul on piisavad; 
• kas keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele suunatud kohandamiskava hindamisel on majanduse 
tõusuaegadel kohandamine suurem ja langusaegadel väiksem ning kas euroala ja vahetuskursimehhanismis osalevate (ERM II) liikmesriikide puhul on liikmesriik oma keskpika 
perioodi eesmärgi saavutamisel seadnud sihiks, et eelarve tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal 
paraneb (ilma ühekordsete ja muude aju tiste meetmeteta) 0,5% SKTst aastas; 
• keskpika perioodi eesmärgile suunatud kohandamiskava kindlaksmääramisel (liikmesriikide puhul, 
kes ei ole seda veel saavutanud) või keskpika  perioodi eesmärgist ajutise kõrvalekaldumise 
lubamisel (liikmesriikide puhul, kes on selle saavutanud) peamiste struktuurireformide rakendamine, millel on pikaajaline kokkuhoidu so odustav mõju (sh võimalikku majanduskasvu 
suurendades) ning seega tõestatav mõju riigi raha nduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele (tingimusel 
et säilitatakse asjakohane kindl usvaru kontrollväärtuse 3% SKTst suhtes ning et eelarveseisund 
peaks programmiperioodi jooksul taastuma keskpika  perioodi eesmärgini), kusjuures eritähelepanu 
pööratakse pensionireformidele, millega kehtest atakse mitmesambaline süsteem, mis hõlmab 
kohustuslikku täielikult fina ntseeritavat pensionisammast; 
• kas liikmesriigi majanduspoliitika on ko oskõlas majanduspoliitika üldsuunistega. 
Programmi makromajanduslike prognooside usutavus t hinnatakse komisjoni talituste koostatud 2008. 
aasta kevade majandusprognoosi põhjal, kasutades ka  ühiselt kokkulepitud metoodikat potentsiaalse 
SKT ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu hindamiseks. 
Hinnangus vaadeldakse ka: 
• võla suhte arengut ja riigi rahanduse pikaajalis e jätkusuutlikkuse väljavaateid, millele tuleks 
stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise parandami se kohta esitatud nõukogu 20. märtsi 2005. aasta 
aruande kohaselt pöörata „eelarveseisundi järeleva lves piisavat tähelepanu“. Komisjoni 12. 
oktoobri 2006. aasta teatises5 on sätestatud lähenemisviis pikaajalise jätkusuutlikkuse hindamiseks;  
• kooskõla majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia  raames liikmesriikide esitatud 
riikliku reformikava ja selle 2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Majandus- ja 
rahandusministrite nõukogu märkis Euroopa Ülemkogule 7. juunil 2005. aastal saadetud 
edastamisteatises majanduspoliitika üldsuuniste kohta aastateks 2005–2008, et riiklikud 
reformikavad peaksid olema kooskõlas st abiilsus- ja lähenemisprogrammidega;  
• vastavust tegevusjuhendile6, mis näeb stabiilsus- ja lähenemisprogrammide jaoks muu hulgas ette 
ühtse struktuuri ning ühtsed andmetabelid.  
                                                 
5 Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile – Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus 
Euroopa Liidus, KOM(2006) 574, 12.10.2006, ning Euroopa Komisjoni majanduse ja rahanduse 
peadirektoraat (2006) – Riigi rahanduse pikaaj aline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus, European 
Economy nr 4/2006. 
6 „Täpsustused stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise kohta ning suunised stabiilsus- ja 
lähenemisprogrammide sisu ja vo rmi kohta”, mille kinnitas majandus- ja rahandusministrite nõukogu, 
11.10.2005. 
ET 6   ET Soovitus: 
NÕUKOGU ARVAMUS 
 
Belgia ajakohastatud stabiilsusp rogrammi kohta aastateks 2007-2011 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr  1466/97 eelarveseisundi 
järelevalve ning majanduspolii tika järelevalve ja kooskõlas tamise tõhustamise kohta,
7 eriti 
selle artikli 5 lõiget 3, 
võttes arvesse komisjoni soovitust, olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega, ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE: (1) Nõukogu kontrollis [8. juulil 2008] Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis 
hõlmab aastaid 2007–2011.
8 
(2) SKT reaalkasv on viimasel kümnel aastal olnud keskmiselt 2,25 %, mis on veidi 
suurem euroala keskmisest. Suhteliselt suur SKT kasv on toetanud töötuse määra 
vähenemist, samal ajal on tööhõivemäär (er iti nooremate ja vanemate töötajate seas) 
madal ning töötundide arv väike, mi s osutavad tööjõuga seotud suurele 
maksukoormusele ja tööturu jäikusele, puuduli kele nõuetele otsida tööd ja madalale 
pensionieale. Eelarve on alates 2000. aastast olnud peaaegu tasakaalus (välja arvatud 2005. aastal) ning võla suhe, mis on vähe nenud 134 %-lt SKTst 1993. aastal 108 %-le 
SKTst 2000. aastal, jätkas jõudsat vähene mist ning moodustab nüüd alla 85 % SKTst. 
Riigi rahanduse pikaajalis e jätkusuutlikkuse tagamisele  aitaks kaasa tööhõive 
suurendamine ning ambitsi oonikad eelarve-eesmärgid. 
(3) Programmi makromajanduslikus lähtestsenaa riumis prognoositakse, et SKT reaalkasv 
väheneb 2,8 %-lt 2007. aastal 1,9 %-le 2008. aas tal ning jääb järgnevatel aastatel 
püsima 2 % tasemel. Olemasoleva teabe
9 põhjal hinnates tundub, et stsenaarium 2008. 
                                                 
7 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, 
lk 1). Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel: 
 http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm 
8 Ajakohastatud versioon esitati pärast täisvolitustega valitsuse ametisse astumist, seega oluliselt hiljem 
kui 1. detsembril, mis on tegevusjuhendis kehtestatud tähtpäev. 
9 Hinnangus võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi ja komisjoni 
hinnangut riikliku reformikava 2007. aasta oktoobri rakendusaruandele. 
ET 7   ET ja 2009. aastaks põhineb optimistlikel ma janduskasvu prognoosidel, sest pärast 
programmi prognooside valmimist on välisti ngimused halvenenud ja inflatsioon 
kiirenenud. Kasvuprognoosid aasta teks 2010–2011 on üldiselt usutavad. 
Ajakohastatud programmis oodatakse inflatsi ooni kiirenemist 3 %-le 2008. aastal ning 
selle aeglustumist 1,75 %-le aastatel 2009–2011. Programmi inflatsiooniprognoos 
aastateks 2008–2009 tundub olevat tagasihoidlik, arvestades tooraine ja töödeldud 
toidu hindade märkimisväärset tõusu viim astel kuudel. Samuti t undub ajakohastatud 
programmi ligi 1 %-ne tööhõive kasvuprognoos  suhteliselt optimistlik arvestades 
kasvupotentsiaalist väikse mat SKT kasvu programmiperioodi jooksul. Kuigi 
programmi palgakasvu prognoos on 2008. aastaks tagasihoidlik, näib see järgmisteks 
aastateks olevat optimistlik (3,25–3,5 %), eelkõige võrreldes prognoositud madala 
inflatsioonimääraga. 
(4) Valitsemissektori eelarve puudujääk o li 2007. aastal 0,2 % SKTst, kuigi 
stabiilsusprogrammi eelmises ajakohast atud versioonis o li prognoositud eelarve 
ülejääki 0,3 % SKTst. Oodatust halvemad  tulemused põhjustas kavandatust suurem 
kulutuste kasv, mida korvas üksnes osalisel t väike positiivne üldmõju, mida avaldas 
2006. aasta oodatust parem tulemus ning ootamat u tulude kasv. Kavandatust suuremad 
kulutused kajastasid eelkõige  teenusevautšeri skeemi kuuluva tele ettevõtetele makstud 
toetuste olulist suurenemist ning ühekords ete meetmete oodatust väiksemat mõju. 
Ootamatu tulude kasv tulenes peamiselt ooda tust suuremast sotsiaalmaksu laekumisest 
ning tekkis vaatamata sellele, et mi tmeid tulusid suurendavaid kavandatud 
ühekordseid meetmeid ei rakendatud. Seeg a ei olnud 2007. aasta eelarve täitmine 
täielikult kooskõlas nõukogu 27. märtsi 2007. aasta arvamuses (stabiilsusprogrammi 
eelmise ajakohastatud versiooni kohta)10 esitatud soovitusega  ning eurogrupi 2007. 
aasta aprilli suunistega, kuna ootamatuid lis atulusid kasutati eelarves kavandatust 
suurema kulutuste kasvu korvamiseks. 
(5) Lähtudes 2008. aasta tasakaalus eelarve st, on programmi keskpika perioodi 
eelarvestrateegia peamine eesmärk tagada võla jätkuvalt suure osatähtsuse (2007. 
aastal ligikaudu 85 % SKTst)  pidev vähendamine 2011. aastaks alla 71 % SKTst, 
suurendades järk-järgult valitsemissektor i eelarve ülejääki 1 %-le SKTst 2011. 
aastaks. Esmane ülejääk, mis on alates 2001.  aastast vähenenud (2007. aastal 7 %-lt 
3,7 %-le) samal ajal võla vähenemisega, suureneb 2011. aastaks prognoosi kohaselt 
4,4 %-le SKTst. 2007. aasta oodatust halvema tulemuse tõttu on eelarve-eesmärgid (nii nominaalne kui ka struktuurne seisund) kogu programmiperioodi jooksul 
tagasihoidlikumad kui eelmises ajakohast atud versioonis. Üldiselt kokkulepitud 
metoodika alusel arvutat ud struktuurne seisund peaks kavakohaselt paranema 
ligikaudu -0,25 %-lt SKTst 2007. aastal ligikaudu 2,5 %-le SKTst 2011. aastal. 
Võrreldes eelmises programmi ajakohastat ud versioonis kavandatuga, on keskpika 
perioodi eesmärgi - eelarve st ruktuurne ülejääk 0,5 % SKTs t (st tsükliliselt kohandatud 
seisund ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) – saavutamine edasi lükatud ühe aasta võrra, 2009. aastani. Kohandamisi teha kse nii kulude kui ka tulude poolel. 
Kavandatud nominaalne kulude kärpimin e 0,7 protsendipunkti SKTst on tingitud 
peamiselt intressikulude vähenemisest, mis tuleneb prognoositavast võla suhte 
vähenemisest. Prognoositav tulude kasv on ligikaudu 0,5 % SKTst, mis tuleneb 
eeldatavast maksubaaside kasvust. Vastupidise lt eelmisele ajakohastatud versioonile, 
                                                
 
10 ELT C 89, 24.4.2007, lk 2. 
ET 8   ET nähakse programmiga selgelt ette, et pära st 2008. aastat ühekordseid meetmeid ei 
rakendata. 
(6) Eelarvetulemused võivad osutuda program mis kavandatust halvemaks. Esiteks, 
makromajanduslik keskkond võib olla ajakohastatud programmis prognoositust 
halvem, eriti 2008. ja 2009. aastal. Eelkõige võivad maksutulud olla ülehinnatud, mis 
on tingitud optimistlikest tööhõive-, palga- ja tarbimiskasvu prognoosidest. Lisaks näib, et üldise maksuelastsusega seotud ootused 2008. aastaks on liiga kõrged. 
Esmaste kulutuste osas ei sisalda program m meetmeid, mis tunduvad olevat vajalikud 
kavandatud kohandamise saavutamiseks, arvestades kasvavaid elanikkonna vananemisega seotud kulusid ja prognoosi jä rgi suhteliselt jõulist palgakasvu. Kui 
intressikulude vähendamine välja jätta, on kohandamised ette nähtud ainult tulude 
poolel, mis võib vähendada kohandamise jätk usuutlikkust. Kui eelarve on viimastel 
aastatel jäänud üldiselt tasakaalu, siis eel arve ülejäägiga seotud eesmärgid on edasi 
lükatud. Olukorras, kus pärast juuni üldva limisi ei olnud ametis täisvolitustega 
valitsust, ei suudetud vaat amata 2007. aasta headele makromajanduslikele tingimustele 
eelarve-eesmärki täita. Tundub, et 2008. aastal on vaja võtta täiendavaid meetmeid eesmärgi täimiseks. Arvestades makromaj andusliku väljavaatega  seotud riske ning 
eespool nimetatud eelarve-eesmärke, väheneb võla suhe tõenäoliselt aeglasemalt kui programmis prognoositud, kuid võlg väheneb jätkuvalt kindlalt. 
(7) Kõnealust riskianalüüsi arve sse võttes ei pruu gi programmi eelarvepõhimõtted olla 
piisavad, et tagada 2009. aastaks keskpika pe rioodi eesmärgi saavutamine. Siiski tagab 
see piisava kindlusvaru tavaliste ma kromajanduslike kõikumiste korral, et 
programmiperioodi jooksul ei ületataks kontro llväärtust 3 % SKTst. Selleks et tagada 
tasakaalustatud eelarve, tule ks 2008. aastal programmis esitatud keskpika perioodi 
eesmärgi suunas liikumise tempot kiirendada, rakendades täiendavaid meetmeid eelarve struktuurseks tasakaalustamiseks  kavandatud eelarvekontrolli raames. 2009. 
aastal tuleks eelarvepoliitikat  toetada täiendavate meet metega eelkõige kulutuste 
poolel, et olla kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et struktuurne seisund peaks paranema vähe malt 0,5 % SKTst aastas, ning saavutada 
keskpika perioodi kavandatud eesmärgi d. Nõukogu märgib samuti, et 2008. aasta 
eelarve-eesmärgid ei ole täielikult kooskõlas 2007. aasta aprilli eurogrupi 
eelarvepoliitika suunistega. Kuigi võla suhe ei pruugi väheneda programmis 
prognoositud kiirusega, tundub, et see väheneb programmiperioodi jooksul 
kontrollväärtuse suunas piisavalt. 
(8) Näib, et Belgias on riigi rahanduse jätkus uutlikkusega seotud ri skitase keskmine. 
Elanikkonna vananemisega kaasnev pikaaja line mõju eelarvele on Belgias kõrgem kui 
EL 27-s keskmiselt, mida põhjustab eelkõige järgmistel aastakümnetel pensionikulude 
osakaalu märkimisväärne suurenemine SKTst. Pensioniiga on Belgias üks ELi madalamaid ning selle tõstmine on seat ud eesmärgiks põlvkondade paktis, mis tõi 
kaasa mitmeid muudatusi pensionisüstee mis. Kuigi see on samm õiges suunas, 
osutavad riiklikud prognoosid, et kõnealune  reform ei vähendaks jätkusuutlikkuse 
mahajäämust. 2007. aasta eelarveseisund, mis on küll veidi halvem kui eelmise programmi lähtepositsioon, aitab program mis esitatud hinnangu alusel vähendada 
elanikkonna vananemise eeldatava t pikaajalist mõju eelarvele , kuid ei ole piisav, et 
tulevikus katta kulusurve täielikult. Suure esmase eelarveülejäägi säilitamine keskpika perioodi jooksul, võla suhte vähendamine  alla asutamislepingus sätestatud 
kontrollväärtuse ja täiendavate meetmete  rakendamine elanikkonna vananemisega 
ET 9   ET seotud kulude olulise kasvu piiramiseks a itaksid vähendada ri ske riigi rahanduse 
jätkusuutlikkusele. 
(9) Stabiilsusprogramm tundub olevat teatud ul atuses kooskõlas riikliku reformikava 
2007. aasta oktoobri rakendusaruandega. Eelkõi ge käsitlevad nii stabiilsusprogramm 
kui ka rakendusaruanne riigi rahanduse jätkusuutlikkust arvestades elanikkonna vananemist, mis on Belgia majanduse suurim probleem. Stabiilsusprogramm ei hõlma siiski keskpika perioodi eelarvestrateeg ia raames riikliku reformikava 2007. aasta 
oktoobri rakendusaruande üldise  mõju kvaliteedihindamist  ega korrapärast teavet 
riiklikes reformikavades kavandatud peamiste reformide otseste eelarvekulude või kokkuhoiu kohta. Samas tundub, et programmi eelarveprognoosides on võetud arvesse 
riikliku reformikava alusel juba rakenda tud meetmete mõju riigi rahandusele. 
(10) Programmis esitatud eelarvestrateegia on  üldiselt kooskõlas riigispetsiifiliste 
majanduspoliitika üldsuunistega ning Lissa boni strateegia raames euroala 
liikmesriikide jaoks eelarvepoliitika valdkonnas välja antud suunistega. 
(11) Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammi de tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega 
esineb programmis kohustuslike ja vabatahtlike andmete puhul teatavaid 
puudujääke
11. 
Üldine järeldus on, et võla suhte olulise vähenemise järel alates 1993. aastast 85 %-le 2007. 
aastal, nähakse programmiga ette jätkuv ja kiire võla suhte vähenemine, viies 2007. aasta 
eelarveseisundi halvenemise järel valitsemissektori eelarve järk-järgult ülejääki. Peamiselt aitab eelarve tasakaalustamisele kaasa in tressikulude vähendami ne ja maksutulude 
suurendamine, samal ajal kui esmaste kulutus te vähendamisele suunatud jõupingutused on 
endiselt väikesed. Eelarve-eesmärkide saavutam ine on ohus, arvestades eelkõige suhteliselt 
optimistlikke makromajanduslikke prognoose ning asjaolu, et programmis ei täpsustata 
meetmeid, mis tunduvad olevat nende eesmärkide saavutamiseks vajalikud. Tundub, et 2008. aasta eelarve kohandamine kesk pika perioodi eesmärgi suunas ei ole piisav, ning näib 
ebatõenäoline, et kõnealune eesmärk 2009. aastal lisameetmeid rakendamata kavakohaselt 
saavutatakse. 
Võttes arvesse eespool esitatud hinnangut ja  eurogrupi 2007. aasta aprilli suuniseid 
eelarvepoliitika kohta, kutsutakse Belgiat üles: 
(i) tagama 2008. aastal tasakaalustatud eel arve ning 2009. aastal keskpika perioodi 
eesmärkide täitmise, saavutades struktuurse kohandamise, mis vastab kontrollväärtusele 0,5 % SKTst ning rakendades muu hulgas täiendavaid 
struktuurseid meetmeid eelkõige kulutuste poolel; 
(ii) pidades silmas endiselt kõrget võla ta set ning elanikkonna vananemisega seotud 
kulutuste prognoositavat kasvu, jätkama riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamist, püüdes saavutada suurt struktuu rset esmast ülejääki ja rakendades 
reforme, et suurendada tööhõivet ja vä hendada eelarves elanikkonna vananemisega 
seotud kulutusi. 
                                                
 
11 Eelkõige puuduvad andmed valdkondadevahelise seisundi kohta. 
ET 10   ET Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus 
    2006 2007 2008 2009 2010 2011 
SP apr 2008  2,8 2,7 1,9 2,0 2,0 2,0 
KOM apr 2008  2,8 2,7 1,7 1,5 Puudub  Puudub  SKT reaalkasv 
(muutuse %)  SP dets 2006  2,7 2,2 2,1 2,2 2,2 Puudub  
KOM apr 2008  2,3 1,8 3,0 1,7 1,8 1,8 
KOM apr 2008  2,3 1,8 3,6 2,3 Puudub  Puudub  THHI inflatsioon 
(%) SP dets 2006  2,4 1,9 1,8 1,8 1,9 Puudub  
KOM apr 2008  0,1 0,3 -0,1 -0,4 -0,5 -0,8 
KOM apr 20082 0,1 0,3 -0,3 -1,0 Puudub  Puudub  Prognoositav SKT 
lõhe1 
(% potentsiaalsest 
SKTst)  SP dets 2006  -0,3 -0,4 -0,4 -0,4 -0,3 Puudub  
KOM apr 2008  Puudu
b Puudu
b Puudu
b Puudu
b Puudub  Puudub  
KOM apr 2008  3,4 3,2 2,6 2,4 Puudub  Puudub  Netolaenuandmine/-
võtmine muu maailma 
suhtes 
(% SKTst)  SP dets 2006  2,0 2,0 2,2 2,4 2,7 Puudub  
KOM apr 2008  0,3 -0,2 0,0 0,3 0,7 1,0 
KOM apr 2008  0,3 -0,2 -0,4 -0,6 Puudub  Puudub  Valitsemissektori 
eelarve seisund 
(% SKTst)  SP dets 2006  0,0 0,3 0,5 0,7 0,9 Puudub  
KOM apr 2008  4,3 3,7 3,7 3,8 4,1 4,3 
KOM apr 2008  4,3 3,7 3,3 2,9 Puudub  Puudub  Esmane 
eelarveseisund 
(% SKTst)  SP dets 2006  4,1 4,2 4,1 4,1 4,2 Puudub  
KOM apr 2008  0,3 -0,4 0,0 0,5 1,0 1,4 
KOM apr 2008  0,3 -0,3 -0,2 -0,1 Puudub  Puudub  Tsükliliselt 
kohandatud seisund1 
(% SKTst)  SP dets 2006  0,2 0,5 0,7 0,9 1,1 Puudub  
KOM apr 2008  -0,4 -0,3 0,0 0,5 1,0 1,4 
KOM apr 2008  -0,6 -0,3 -0,2 -0,1 Puudub  Puudub  Struktuurne seisund3 
(% SKTst)  SP dets 20064 -0,4 0,1 Puudub Puudub Puudub  Puudub  
KOM apr 2008  88,2 84,9 81,5 78,1 74,7 71,1 
KOM apr 2008  88,2 84,9 81,9 79,9 Puudub  Puudub  Valitsemissektori 
koguvõlg 
(% SKTst)  SP dets 2006  87,7 83,9 80,4 76,6 72,6 Puudub  
Märkused : 
1 Programmi raames esitatud teabe alusel  komisjoni talituste arvutatud tsükl iliselt kohandatud se isund ja SKT lõhe.  
2 Vastavalt prognoositud potentsiaalsele ka svule, mis on 2006.–2009. aastal hinnangu liselt vastavalt 2,5 %, 2,5 %, 2,2 % 
ja 2,2 %.  
3 Tsükliliselt kohandatud seisun d, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetme d. Vastavalt kõige viimasele programmile on 
ühekordsed ja muud ajutised meet med 2006. aastal puudujääki vähendavad 0, 7 % SKTst ning 2007. aastal puudujääki 
suurendavad 0,1 % SKTst . Vastavalt kõi ge viimasele progra mmile on ühekordsed ja muud ajutised meet med 2006. aastal 
puudujääki vähendavad 0,9 % SKTst ning 2007. aastal puudujääki suure ndavad 0,1 % SKTst.  
4 Stabiilsusprogrammi 2006. aasta detsembr is ajakohastatud versiooniga ei ol e ette nähtud ühekordseid meetmeid 
aastateks 2008–2010.  
                
Allikad : 
Stabiilsusprogramm (SP): komisjoni talituste 2008. aasta kevade majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste 
arvutused