MÕISTED

Auditeeritud programmidega hõlmatud mittemoderniseeritavad tuumareaktorid :

1993. aastal komisjoni teostatud uuringu (KOM(93) 635 (lõplik)) põhjal osutusid kaks reaktoritüüpi ebaküllaldaselt ohutuks ja mittemoderniseeritavaks: RBMK ja VVER 440/230 tuumareaktorid:

"RBMK" (водо-водяной энергетический реактор) kergevee grafiitaeglustiga reaktor. Seda tüüpi reaktoriga toimus õnnetus Tšornobõli tuumaelektrijaamas.

VVER (водо-водяной энергетический реактор) ehk vesi-vesi energiareaktor.

Dekomisjoneerimise käigus tekkivad materjalid :

tuumaelektrijaama dekomisjoneerimise käigus tekivad erinevad materjalid. Üldisel tasandil eristatakse järgmisi materjale:

Kaubanduslikku väärtust omavad mittesaastunud materjalid

Antud kategooria hõlmab teatud tehnoloogilisi seadmeid ja kütust või tooraineid, nagu raud või teras.

Tavajäätmed

Pärast kinnitamist, et nad pole radioaktiivselt saastatud, ladustatakse tavajäätmed tavaliste jäätmekäitlusjaamade kaudu.

Radioaktiivsed jäätmed

Siia kuuluvad kõik radioaktiivselt saastunud materjalid, mis on omakorda jagatud vastavalt radioaktiivsuse astmele (väga madal, madal, keskmine või kõrge) ja olekule (vedel, tahke või gaasiline). Iga jäätmekategooria käitlemiseks on spetsiifiline tehnoloogia.

Tuumkütus

Suurem osa iga tuumaelektrijaama radioaktiivsusest sisaldub tuumkütuses (olgu see siis kasutamata või kasutatud). Kütust töödeldakse spetsiaalsetes tehastes.

Dekomisjoneerimiskava : dekomisjoneerimiskava on dekomisjoneerimise aluseks olev keskne dokument. Kava sisaldab tuumaelektrijaama esitatud dekomisjoneerimiskontseptsiooni kirjeldavat teavet. Dokument koostatakse tavaliselt enne rajatise töö lõplikku lõpetamist ja vajab pädeva asutuse heakskiitu.

Kriitiline ahel :

projektijuhtimises levinud lähenemine, mis sisaldab projektide üksikasjalike ajakavade koostamist, kus määratletakse kõik projekti eesmärkide õigeaegseks saavutamiseks vajalikud ülesanded ning nendevahelised seosed.

Ajakavade raames koosneb kriitiline ahel ülesannetest, mille täitmine võiks mõjutada projekti üldisest ajakavast kinnipidamist.

Radioaktiivsete jäätmete käitlemiskohad ja tehnoloogiad : radioaktiivsete jäätmete käitlemiskohad ja tehnoloogiad on seadmed ning tehniline oskusteave, mis on vajalikud radioaktiivsete jäätmete kättesaamiseks, konditsioneerimiseks, töötlemiseks, transpordiks, ladustamiseks ja (kui võimalik) kõrvaldamiseks.

"Saastaja maksab" põhimõte :

"Saastaja maksab" põhimõte võeti kasutusele 1992. aasta ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsil, kus lepiti kokku, et "... riigiasutused peaksid soosima keskkonnakulude sisekuludena kajastamist ja majandushoobade kasutamist, võttes arvesse lähenemisviisi, et põhimõtteliselt peaks saastekulud tasuma saastaja, asjakohaselt arvestades üldisi huvisid ning kahjustamata rahvusvahelist kaubandust ja investeeringuid".

Põhimõte sisaldub ka ELi õigusraamistikus (vt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 191 lõige 2).

Tuumaelektrijaam : elektrijaam, mis kasutab kütusena lõhustuvaid tuumamaterjale.

Vastupidavustest : hinnang sellele, kuidas peavad ELis töötavad tuumaelektrijaamad vastu äärmuslikes olukordades, mis võivad ohustada elektrijaama ohutust ning põhjustada raskeid õnnetusi.

KOKKUVÕTE

I. ELi liitumiskõneluste raames ja tuumaohutuse suurenenud tähtsuse valguses kohustusid Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia kaheksa mittemoderniseeritavat tuumareaktorit kavatsetust varem sulgema ning seejärel dekomisjoneerima. Tunnustades selle kohus- tuse täitmisega kaasnevat erakordset sotsiaalset, majanduslikku ja rahalist koormust, otsustas EL kolmele riigile eraldada rahalist toetust.

II. Kontrollikoja auditi põhieesmärk oli hinnata, kui mõjusalt aitasid ELi rahastatud programmid (1999–2010) kaasa tuumareaktorite dekomisjoneerimisele ja nende kavandatust varasema sulgemisega kaasnevate probleemide lahendamisele.

III. Kontrollikoda leidis, et:

a) Tulenevalt väga laialivalguvast poliitikaraamistikust ei teostata programmide puhul põhjalikku vajaduste hindamist ega prioriseerimist, ei seata konkreetseid eesmärke ega määratleta tulemusi, mida tahetakse saavutada. Vastutus on hajutatud, seda eriti programmide järelevalve ja eesmärkide saavutamise osas. Komisjonipoolne järelevalve keskendub eelarve täitmisele ja projektide elluviimisele.

b) Puudub põhjalik hinnang dekomisjoneerimise ja ohtude leevendamise protsessi edenemisele. Esmatähtsate infrastruktuuriprojektide juures täheldati viivitusi ja ülekulusid.

c) Kuigi reaktorid suleti ajavahemikus 2002–2009, ei ole programmidega kaasnenud vajalikke organisatsioonilisi arenguid, mis võimaldaks operaatoritel muutuda efektiivseteks dekomisjoneerimisorganisatsioonideks.

d) Olemasolevatest rahalistest vahenditest (k.a 2013. aastani ELi toetusena eraldatud 2,85 miljardit eurot) ei piisa ning puudu jääb oluline summa (umbes 2,5 miljardit eurot).

IV. Kontrollikoda esitab järgmised soovitused:

a) Komisjon peaks looma tingimused ELi vahendite mõjusaks, tõhusaks ja säästlikuks kasutamiseks. Komisjon peaks koostama üksikasjaliku vajaduste hindamise, mis kirjeldaks programmide edenemise praegust seisu ning kavandatud tegevust ja esitaks rahastamisallikaid sisaldava üldise rahastamisplaani. Enne kulutuste tegemist peaks komisjon analüüsima olemasolevate vahendite mahtu ja oodatavat kasu. Eelnev peaks omakorda eesmärgid ja olemasoleva eelarve omavahel vastavusse viima ning aitama kehtestada hilisemat järelevalvet ja aruandlust võimaldavad otstarbekad tulemusnäitajad.

b) Kui EL otsustab järgida komisjoni soovitust ja eraldada järgmises mitmeaastases finantsraamistikus täiendavat rahastamist, peaks toetuse eraldamiseks seadma tingimuse, et viiakse läbi sellise sekkumise ELi lisandväärtust vaatlev eeluuring, mis määratleks ELi eelarvest rahastatavad konkreetsed tegevused ja arvestaks ka muude rahastamisvõimalustega, nagu nt struktuurifondidega.

SISSEJUHATUS

TAUST

1. Dekomisjoneerimine on tuumaelektrijaama olelusringi viimane aste. Jaamade tööeaks on tavaliselt 30–40 aastat ja uusimatel rajatistel kuni 60 aastat (vt l lisa). Dekomisjoneerimine hõlmab lõplikule sulgemisele eelnevat ettevalmistavat tegevust (nt dekomisjoneerimiskava koostamist, litsentseerimisdokumentide ja jäätmeinfrastruktuuri projektide ettevalmistamist) ja kõiki reaktorite sulgemisele järgnevaid tegevusi, nagu kasutatud kütuseelementide eemaldamine, aatomirajatiste saastatusest puhastamine, demonteerimine ja/või lammutamine, allesjäänud radioaktiivsete jäätmete kõrvaldamine ning saastatud ala endise seisukorra taastamine. Dekomisjoneerimine lõpeb rajatise mis tahes järelevalve alt vabastamise ja radioloogiliste piirangute tühistamisega.

2. Dekomisjoneerimise käigus tekib suures koguses materjale. Nende kui jäätmete kõrvaldamisega kaasnevad väga olulised keskkonna- ja finantskulud [1]. Sellest tulenevalt soovitatakse "saastaja maksab" põhimõtte ja rahvusvahelise tava alusel, et tuumarajatise lõpliku sulgemise ajaks peaks selle operaator suutma tagada ohutuks dekomisjoneerimiseks vajalikud piisavad rahalised vahendid. Rahalised vahendid peaksid võimaldama katta kogu dekomisjoneerimist alates rajatise tehnilisest dekomisjoneerimisest kuni jäätmekäitluseni. Kui dekomisjoneerimisprojekti täitmisel selgub, et sulgemine läheb kallimaks kui kinnitatud kuluarvutus ette näeb, peaks lisakulud katma operaator [2].

3. Kavandatust varasema sulgemise korral peavad riigid ületama täiendavaid sotsiaalseid, majanduslikke ja rahalisi raskusi. Peaasjalikult tulenevad need kavandatud elektritootmise ja -müügi vähenemisest ning vajadusest rahastada alternatiivseid tootmisallikaid.

4. Tuumareaktorite dekomisjoneerimise teema tähtsus hakkab tulevikus veelgi suurenema. Kogu Euroopas suureneb tuumaelektrijaamade arv, kus on juba alustatud dekomisjoneerimist või tehakse seda lühikese/keskpika perioodi jooksul. 2011. aasta juuni seisuga oli Euroopa Liidus 220 tuumareaktorit. Nagu kujutatud joonisel 1, on neist 77 suletud ja enamik suletud reaktoritest dekomisjoneerimisel. Umbes üks kolmandik 14 ELi liikmesriigis töötavast 143 reaktorist tuleb aastaks 2025 sulgeda [3]. Lisaks võib juhtuda, et enne 2011. aasta lõppu tehtavate vastupidavustestide [4] tulemused sunnivad liikmesriike ja tuumarajatiste käitlejaid veel suuremal arvul tuumajaamu kavandatust varem sulgema.

JOONIS 1

ELi TUUMAREAKTORID 2011. AASTA JUUNI SEISUGA

+++++ TIFF +++++

Allikas: Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri tuumareaktorite infosüsteem.

BULGAARIA, LEEDU JA SLOVAKKIA TUUMAREAKTORITE DEKOMISJONEERIMISEKS ANTAV ELi RAHALINE TOETUS

5. 1986. aasta Tšornobõli õnnetus ja selle piiriülene mõju tõstsid päevakorda tuumaohutuse globaalse tähtsuse. Õnnetus tekitas üldist muret seoses Keskja Ida-Euroopa mittemoderniseeritavate tuumareaktorite käitamisega. Seetõttu otsustas rahvusvaheline üldsus ja eriti Euroopa Liit alates 1990. aastate algusest anda mitmele riigile tuumaohutuse suurendamiseks eri liiki rahalist abi [5].

6. ELi liitumiskõneluste raamistikus kohustusid Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia kavandatust varem sulgema ning seejärel dekomisjoneerima kaheksa tuumareaktorit (vt joonis 2).

JOONIS 2

KAVANDATUST VAREM SULETAVAD TUUMAELEKTRIJAAMAD

Allikas: Euroopa Kontrollikoda, toetudes Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri tuumareaktorite infosüsteemile ja auditi käigus kogutud tehnilisele dokumentatsioonile.

Tuumaelektrijaam | Reaktor (ja tüüp) | Kommertstegevuse algus | Teoreetiline sulgemisaeg (tehniline) | Tegelik sulgemisaeg (vastavalt kokkuleppele) | Dekomisjoneerimise lõpp (praegune prognoos) |

Kozloduy (Bulgaaria) | 1. reaktor (VVER 440 / 230) | 1974 | 2004 | 2002 | 2035 |

2. reaktor (VVER 440 / 230) | 1975 | 2005 | 2002 | 2035 |

3. reaktor (VVER 440 / 230) | 1981 | 2011 | 2006 | 2035 |

4. reaktor (VVER 440 / 230) | 1982 | 2011 | 2006 | 2035 |

Ignalina (Leedu) | 1. reaktor (RBMK 1500) | 1984 | 2013 | 2004 | 2029 |

2. reaktor (RBMK 1500) | 1987 | 2017 | 2009 | 2029 |

Bohunice V1 (Slovakkia) | 1. reaktor (VVER 440 / 230) | 1980 | 2008 | 2006 | 2025 |

2. reaktor (VVER 440 / 230) | 1981 | 2010 | 2008 | 2025 |

7. EL tunnistas, et võetud kohustusega kaasnev tootmisvõimsuste oluline vähenemine on neile riikidele suureks koormaks. Aitamaks võetud kohustust täita, otsustas EL seetõttu eraldada rahalist toetust, millel on kaks eesmärki:

a) aidata toetust saavatel riikidel oma suletud tuumareaktoreid dekomisjoneerida (dekomisjoneerimismeetmed);

b) aidata lahendada reaktorite kavandatust varasema sulgemisega kaasnevaid probleeme (leevendavad meetmed).

8. Komisjoni koostatud rahastamiskava kohta ei tehtud põhjalikku eelhinnangut [6]. Rahastamise näol oli tegu üldise eraldisega, mis põhines riikide tegelikel rahalistel vajadustel ja vastuvõtuvõimel. Programmide koostamisel lähtuti üldiselt määratletud prioriteetidest, milleks olid: dekomisjoneerimine, keskkonnaalane moderniseerimine, tavatootmisvõimsuste moderniseerimine ja asendamine, muud meetmed eesmärgiga toetada energiatootmise, ülekande ja jaotuse moderniseerimist, energiavarustuse kindlust ja suurendada energiatõhusust. Määratlemata jäid nii prioriteetide maksumus ja suhteline tähtsus kui ka ELi osakaal nende rahastamisel ning ajakava. Iga finantsraamistiku jaoks pandi paika maksimaalne olemasolev summa [7].

ELI FINANTSABI KASUTAMINE JA HALDAMINE

9. Nagu esitatud joonisel 3, on ELi rahaline toetus perioodil 1999–2013 kokku 2850 miljonit eurot. 31. detsembri 2010. aasta seisuga oli komisjon kulukohustustega sidunud üle 70% ELi rahalisest toetusest (2066 miljonit eurot). Töövõtjatele oli tehtud makseid summas 1030 miljonit eurot, mis moodustab umbes poole kulukohustustega seotud summast [8]. Nimetatud summast umbes 60% kulutati dekomisjoneerimisele ja 40% leevendavatele meetmetele. Programmide rahaliste vahendite liikumine on esitatud II lisas.

10. Kooskõlas asjakohaste sätetega [9] delegeeris komisjon enamiku riigiprogrammide rahalise abi (83%) haldamise Euroopa Rekonstruktsioonija Arengupangale (EBRD), mis oli tuumaohutuse projekte ja rajatiste dekomisjoneerimist hallanud juba 1990. aastate algusest saati. Koos mõne Euroopa riigiga loodi 2001. aastal kolm rahvusvahelist dekomisjoneerimise toetusfondi [10]. Abisaajamaade, EBRD ja rahastavate riikide (vt 10. joonealune märkus) vahel sõlmiti raamleping.

JOONIS 3

ELi TOETUSE JAOTUS PROGRAMMIDE KAUPA

Allikas: Õigusaktid ja komisjoni raamatupidamisarvestus.

Programm | ELi toetus (miljonit eurot) | % kogusummast |

Kozloduy | 870 | 30,5 % |

Ignalina | 1367 | 48,0 % |

Bohunice | 613 | 21,5 % |

Kokku | 2850 | 100 % |

11. Nõukogu määruste raames on EBRD kohustatud haldama tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimise programmidele ja nende finantsjuhtimise järelevalveks eraldatud avaliku sektori vahendeid viisil, mis tagab avaliku sektori rahaliste vahendite optimaalse kasutamise. Lisaks täidab EBRD eelarvelisi ülesandeid, mida komisjon talle on usaldanud kooskõlas finantsmäärusega [11].

12. Leedus delegeeris komisjon osa abi haldamisest projektide haldamise keskameti [12] (CPMA) nimelisele paralleelstruktuurile. Otsus tulenes sellest, et CPMA näol oli asjakohane riiklik rakendusasutus juba olemas. Keskametil on EBRDga sarnased ülesanded.

13. Kolm abisaajariiki pakuvad EBRD ja CPMAga konsulteerides välja toetatavaid projekte. Kolme toetusfondi puhul kiidavad projektid heaks rahastajate üldkogud, kus on esindatud ka komisjon. CPMA hallatavad projektid kiidab heaks otse komisjon. 2007. aastal loodi liikmesriikide juhtkomitee, mille eesmärk oli aidata komisjonil toetusprogramme ellu viia. Maksimaalne toetuse määr võib olla kuni 100% projektikuludest. Eeldatakse siiski, et jätkatakse ühinemiseelse abi juures kasutatud tava, mille kohaselt projektidele püütakse leida kaasrahastajaid [13].

14. Projektide elluviijateks on toetusesaajate vastutusel tavaliselt välised töövõtjad [14]. Projektide elluviimist kontrollivad vastavad riiklikud ametiasutused, EBRD või CPMA. Nende aruannete põhjal vastutavad projektide teostamise järelevalve eest vastavalt rahastajate üldkogud ja komisjon.

15. Komisjonil lasub lõplik vastutus energeetika peadirektoraadi poolt hallatavate ELi vahendite kasutamise eest.

AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS

16. Kontrollikoda auditeeris kolme dekomisjoneerimisprogrammi täitmist (ajavahemik 1999 kuni 2010. aasta lõpp). Põhieesmärk oli hinnata ELi rahastatud dekomisjoneerimisprogrammide mõjusust võrreldes neile seatud kahe eesmärgiga (vt punkt 7). Auditiga püüti vastata kolmele küsimusele:

a) Kas programmide raames teostatud dekomisjoneerimine oli kavandatud vastavalt väljaselgitatud vajadustele ja kas seda on senini kavakohaselt läbi viidud?

b) Kas programmide tegevus, mis on suunatud reaktorite kavandatust varasemast sulgemisest tulenevate probleemide lahendamisele, oli kavandatud vastavalt väljaselgitatud vajadustele ja kas seda on senini kavakohaselt ellu viidud?

c) Kas vastutuse ja haldamisega seotud süsteemid on olnud piisavad, et tagada ELi rahaliste vahendite mõjus kasutamine?

17. Audit koosnes alljärgnevast:

programmidega seotud kavandavate ja õiguslike dokumentide läbivaatamine ning asjakohase tehnilise ja finantsteabe analüüs;

intervjuud komisjonis, EBRD-s, CPMA-s, abisaavate riikide asjaomastes ministeeriumides ja tuumaelektrijaamades;

rahvusvaheliste standardite ja parimate tavade läbivaatamine, eelkõige Greifswaldi tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisega tutvumine [15];

konsulteerimine dekomisjoneerimise valdkonna projektide ekspertidega;

149 käimasoleva projekti ulatuse ja ajakava võrdlemine väljaselgitatud vajaduste ning programmide üldiste eesmärkidega;

22 projektist (16 dekomisjoneerimise ja 6 leevendavate meetmete projekti) koosneva valimi tulemuste hindamine koos kõigisse kolme abisaajariiki tehtud auditikäikudega [16].

TÄHELEPANEKUD

REAKTORITE DEKOMISJONEERIMISE EDENEMINE

18. Eesmärk oli parandada tuumaohutust ning selle saavutamiseks pidi kavandatust varem suletama ja seejärel dekomisjoneeritama kaheksa mittemoderniseeritavat tuumareaktorit (vt punkt 6). Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia on võetud kohustuse täitnud ja tuumareaktorid sulgenud. Dekomisjoneerimise käigus on saavutatud küll tähtsaid vahe-eesmärke, ent suurem osa tööst seisab veel ees.

DEKOMISJONEERIMISE ALLA KUULUVATE TEGEVUSTE MÄÄRATLEMINE ON EBATÄIELIK

19. Dekomisjoneerimise alla kuuluvate tegevuste üksikasjalik kavandamine ja haldamine on kogu protsessi õnnestumise jaoks võtmetähtsusega. Vastavalt rahvusvahelistele standarditele peab enne tegeliku dekomisjoneerimise algust koostama projekti haldamist kirjeldava dekomisjoneerimiskava. Kava peab põhinema dekomisjoneerimisstrateegial ja määratlema kõik teostatavad sammud alates reaktori sulgemisest kuni jäätmete lõpliku kõrvaldamise või ladustamiseni [17].

20. Kolme elektrijaama dekomisjoneerimise kavandamisdokumentide hindamine on kokkuvõtlikult esitatud joonisel 4. Dokumentides täheldati mitut puudust:

a) Dekomisjoneerimise tegevuste asjakohaseks määratlemiseks tuleb käitlemisele kuuluvad jäätmed liigitada ja kvantifitseerida. Bohunice V1 jaama puhul lõpetati jäätmete inventuur 2010. aasta juulis. Ignalina ja Kozloduy jaamade radioaktiivsete jäätmete loendid ei olnud aga täielikud, kuna kõigi käitlemisele kuuluvate radioaktiivsete materjalide kogused ei ole teada (jaamade radioloogiline inventuur ei olnud veel lõpetatud). Jaamade operaatorite kasutatavad kavandamisdokumendid põhinesid endiselt radioaktiivsete jäätmete esialgsetel andmetel.

b) Dekomisjoneerimiskavad peavad sisaldama radioaktiivsete jäätmete käitlemise kavasid, kus määratletakse konkreetsed tegevused, rajatised ja tehnoloogiad, mis on vajalikud kõigi jäätmeliikide demonteerimiseks, konditsioneerimiseks, transpordiks, ladustamiseks ja lõplikuks kõrvaldamiseks. Eelkõige puudutab see kõige kriitilisemaid materjale (reaktori anumad, esmased jahutustorustikud ja muud suuremõõtmelised radioaktiivsed komponendid ning kõrge radioaktiivsusega jäätmed). Ainuke lõplik loend oli valminud Bohunice V1 jaamas, kuid ka seal ei olnud see integreeritud üksikasjalikku dekomisjoneerimiskavasse, mis sisaldaks üksikasjalikku kirjeldust selle kohta, kuidas jäätmeid kogu dekomisjoneerimisprotsessi vältel töödeldakse ja neist vabanetakse. Praeguses kavas keskendutakse vaid dekomisjoneerimise esimesele etapile, mille käigus käideldakse pea täies ulatuses üksnes mitteradioaktiivseid jäätmeid.

c) Dekomisjoneerimiskavades tuleks hinnata dekomisjoneerimisprotsessi kui terviku kogukulusid ja kavasid peaks uuendama nii tihti kui vaja, selleks et need hinnangud vastaksid tegelikkusele. 2010. aasta lõpu seisuga olemasolevad dekomisjoneerimiskavad ei ole aga täielikud, kuna puudub täpne teave kõigi käitlemisele kuuluvate radioaktiivsete jäätmete liikide ja koguste ja/või nende käitlemiseks vajalike rajatiste ning tehnoloogiate kohta. Lisaks ei hõlma need dekomisjoneerimiskavad jaamade dekomisjoneerimisprotsesse terviklikult.

d) Dekomisjoneerimise üle tehtava asjakohase järelevalve tagamiseks peaksid projektid, dekomisjoneerimiskavades ettenähtud tegevused ja nende hinnanguline maksumus olema omavahel seotud. Ükski kolmest programmist ei vasta ülalkirjeldatud standarditele.

JOONIS 4

HINNANG DEKOMISJONEERIMISE KAVANDAMISELE

Auditiküsimus | KONTROLLIKOJA HINNANG |

KOZLODUY PROGRAMM (Bulgaaria) | IGNALINA PROGRAMM (Leedu) | BOHUNICE V1 PROGRAMM (Slovakkia) |

Kas täielik jäätmete loend oli koostatud? | Ei | Ei | Jah |

Kas jäätmekäitluse kavad olid koostatud? | Osaliselt | Osaliselt | Osaliselt |

Kas dekomisjoneerimise maksumust oli asjakohaselt hinnatud? | Osaliselt | Osaliselt | Osaliselt |

Kas dekomisjoneerimiskavade teostamise järelevalveks oli loodud rahuldav süsteem? | Ei | Ei | Ei |

ENAMIK AUDITEERITUD PROJEKTIDEST ON AJAKAVAST MAHA JÄÄNUD JA KAVANDATUST KALLIMAKS OSUTUNUD

21. 2010. aasta 31. detsembri seisuga oli programmide raames alustatud 101 projektiga, mille eesmärk oli kaheksa reaktori dekomisjoneerimine. Projekte rahastas pea täies mahus EL ja nende kogumaksumus oli 1125 miljonit eurot. Ülevaade auditeeritud programmidest rahastatud dekomisjoneerimisprojektidest on esitatud joonisel 5.

22. Külastatud infrastruktuuriprojektide (vt III lisa) analüüs näitab ajakavast mahajäämist ja kavandatust suuremaid kulusid. Eriti on ajakavast maha jäänud dekomisjoneerimise kriitilisse ahelasse kuuluvad võtmetähtsusega projektid, nt kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise rajatised (st kasutatud tuumkütuse ladustamiskohad, rajatised radioaktiivsete jäätmete töötlemiseks, ladustamiseks ning lõplikuks kõrvaldamiseks).

JOONIS 5

ÜLEVAADE DEKOMISJONEERIMISPROJEKTIDEST PROGRAMMIDE JA RAHASTAMISKANALITE KAUPA

Allikas: Euroopa Kontrollikoda, toetudes EBRD ja CPMA esitatud teabele.

Programm | Rahastamiskanal | Projektide arv | Projektide kogumaht (miljonit eurot) | ELi toetuse kogumaht (miljonit eurot) |

Kozloduy | KIDSF | 30 | 334,1 | 318,4 |

Ignalina | IIDSF CPMA | 17 21 | 421,9 146,9 | 390,7 135,3 |

Bohunice V1 | BIDSF | 33 | 222,2 | 203,7 |

| Kokku | 101 | 1125,1 | 1048,1 |

VAJATAKSE OLULISEL MÄÄRAL TÄIENDAVAT RAHASTAMIST

23. 2011. aasta märtsis ajakohastatud prognooside kohaselt on abisaavate liikmesriikide dekomisjoneerimiskulude maht 5,3 miljardit eurot [18]. Võrdlus praegu riiklikul ja programmide tasandil olemasoleva rahastamisega näitab, et puudu on umbes 2,5 miljardit eurot (vt joonis 6).

24. Puudujäävate summade vähendamiseks kohustus Slovakkia ise dekomisjoneerimiseks täiendavaid vahendeid leidma [19] ja võttis kasutusele spetsiaalse rahastamismehhanismi (elektri ülekandele lisatud maks). Leedu ja Bulgaaria ei ole sarnast mehhanismi loonud. Küllaldase rahastamise puudumine seab ohtu dekomisjoneerimise lõpuleviimise.

EDUSAMMUD JAAMADE SULGEMISEST TULENEVATE KAHJULIKE MÕJUDE LEEVENDAMISEL

VAJADUS LEEVENDAVATE MEETMETE JÄRELE OLI EBAPIISAVALT HINNATUD

25. Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt on heaks tavaks, et mis tahes rahastamiskava eesmärkide määratlemise aluseks on vajaduste hindamine [20]. See tähendab, et rahvusvaheliste standardite alusel hinnatakse jaamade kavandatust varasema sulgemise tagajärgi (nt elektritootmise ja tarnekindluse vähenemine). Potentsiaalsete meetmete võtmisel peab hindama nende maksumuse ja leevendava mõju suhet [21]. Rahastatud projektide leevendava mõju hindamiseks tuleb kindlaks teha, kas leevendamisele seatud eesmärke võib pidada saavutatuiks.

1. SELGITUS

VIIVITUSED JA ÜLEKULUD

Bulgaarias otsustati Kozloduys kasutada eksperimentaalset plasmasulatustehnoloogiat, ilma et selle mõjusus oleks olnud veenvalt tõestatud ning tehnoloogia konstrueerimis- ja ehituskulusid (ca 30 miljonit eurot võrreldes tavapäraste tehnoloogiatega, mis oleksid maksnud vaid viiendiku nimetatud summast) vajalikul määral analüüsitud.

Auditikülaskäigu ajal oli Leedus Ignalina tuumaelektrijaama dekomisjoneerimise eeltingimuseks olevate suurte infrastruktuuriprojektide edenemine algsete tähtaegadega võrreldes oluliselt ajakavast maas. Viivitused ja ülekulud on seotud eelkõige järgmiste projektidega: kasutatud tuumkütuse vaheladu – (enam kui 32 kuud); tahkete jäätmete eraldamise rajatis – (44 kuud); lühikese ja pika elueaga ning madala ja keskmise radiatsioonitasemega tahkete jäätmete käitlemise ja ladustamise rajatis – (34 kuud). Kasutatud tuumkütuse vahelao projekti kogukulud suurenesid 22 miljoni euro võrra (15,6%).

Slovakkia Bohunice jaama radioaktiivsete jäätmete vahelao kasutusse võtmine oli kavandatud 2010. aastasse, kuid auditi tegemise ajal oli hange alles pooleli. Selle tagajärjel võib kitsaskohaks osutuda ajutiste ladustamiskohtade leidmine. Dekomisjoneerimismaterjalide vabasse ringlusse laskmise rajatise valmimine lükkus kavandatust enam kui aasta võrra edasi. Bohunice V1 tuumaelektrijaamast saab materjale vabasse ringlusse lasta alles pärast rajatise töö käivitumist.

JOONIS 6

DEKOMISJONEERIMISEKS PUUDUOLEVAD SUMMAD

Allikas: Dekomisjoneerimiskavad ja tuumakäitiste dekomisjoneerimise abiprogrammi komitee 2011. aasta märtsi koosolekul esitatud teave.

| Dekomisjoneerimiskava des esitatud prognoosid (miljonit eurot) | Kõige värskem prognoos (miljonit eurot) | Olemasolev rahastamine (miljonit eurot) (kõik allikad) | Puuduolev summa (miljonit eurot) |

Kozloduy tuumaelektrijaam 1.–4. reaktor | 1118 | 1243 | 664 | 579 |

Ignalina tuumaelektrijaam 1. ja 2. reaktor | 2019 | 2930 | 1450 | 1480 |

Bohunice V1 1. ja 2. reaktor | 950 | 1146 | 720 | 426 |

KOKKU | 4087 | 5319 | 2834 | 2485 |

26. Auditeeritud programmide strateegiliste kavade aluseks olevate vajaduste hindamiste kontrollikojapoolse läbivaatamise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud joonisel 7. Programmi tasandil tehti konkreetse leevendusstrateegia aluseks olev vajaduste hindamine algselt vaid Kozloduy programmile. See vajaduste hindamine on aga nüüdseks vananenud ega ole asjakohane. Tulemuseks on see, et kõiki riikliku energeetikastrateegiaga kooskõlas olevaid projekti käsitletakse kohe vaikimisi tuumajaamade sulgemisest tulenevaiks.

27. EBRD koostas kavandatud projektide potentsiaalse mõju prognoosi ainult Kozloduy jaama kohta. Leevendavate meetmete tegelikke tulemusi ja nende panust programmi eesmärkide saavutamiseks pole hinnanud ei rakendusasutused (EBRD, CPMA) ega komisjon.

JOONIS 7

HINNANG LEEVENDAVATE MEETMETE KAVANDAMISELE

Auditiküsimus | KONTROLLIKOJA HINNANG |

KOZLODUY PROGRAMM | IGNALINA PROGRAMM | BOHUNICE PROGRAMM |

Kas programmi tasandil oli tehtud vajaduste hindamine? | Jah | Ei | Ei |

Kas programmide saavutatud leevendavat mõju oli hinnatud? | Osaliselt | Ei | Ei |

2. SELGITUS

NÕRK SEOS LEEVENDAVA TEGEVUSE JA REAKTORITE KAVANDATUST VARASEMA SULGEMISE VAHEL

Bulgaarias rahastati programmist avaliku sektori hoonete (koolid, haiglad, ministeeriumihooned, teatrid) energiatõhususe suurendamist. Seos Kozloduy 1.–4. reaktori sulgemisega seisneb selles, et energiatõhususe suurendamine tasakaalustab väikese osa tootmise vähenemisest (eeldusel, et tarbimisharjumused jäävad samaks).

Leedus toetati programmiga elamispinna ja linnaarengu ameti mitmepereelamute renoveerimise programmi, mis loodi eesmärgiga suurendada 24000 kortermaja energiatõhusust. Ignalina programmiga toetati ühte kolmandikku nimetatud programmi raames tegelikult alustatud ligikaudu 570 projektist. Seos Ignalina tuumaelektrijaama sulgemisega seisneb selles, et energiatõhususe suurendamine vähendab tarbimist, mis omakorda tasakaalustab osa tootmise vähenemisest. 2009. aasta septembris programm suleti ja asendati struktuurifondidest rahastatud finantskorraldusvahendiga.

Slovakkias rahastati programmist 220 kV ülekandevõrgu moderniseerimist põhjusel, et võrgu põhiline voolutarnija oli Bohunice V1 jaam. Võrk oli aga juba sulgemisotsuse tegemise ajal tehniliselt vananenud ning oleks vajanud uuendamist isegi juhul, kui tuumajaam oleks tööd jätkanud. Võrgu uuendamisest said eelkõige kasu teised kasutajad (nt teised tuumaelektrijaamad).

RAHASTATUD LEEVENDAMISTEGEVUSE LAI ULATUS

28. Programmidest rahastati suurt hulka meetmeid, mille eesmärk oli leevendada tuumajaamade kavandatust varasemast sulgemisest tulenevat elektritootmise vähenemist. 2010. aasta 31. detsembri seisuga oli programmide raames alustatud 48 projekti, mis aitasid kaasa kolme tuumajaama kavandatust varasemast sulgemisest tulenevate negatiivsete mõjude leevendamisele. Projektide kogumaht oli 1,34 miljardit eurot. Enam kui poolt sellest summast rahastas EL. Kolmest auditeeritud programmist rahastatud leevendavad projektid on kokkuvõtlikult esitatud joonisel 8.

29. Külastuste käigus leidis kinnitust, et projektid olid kooskõlas programmide üldiste prioriteetidega ja aitasid kaasa kaheksa tuumareaktori kavandatust varasemast sulgemisest tulenevate probleemide leevendamisele (vt IV lisa). Küll aga pole teada, mil määral leevendavad meetmed oma eesmärgi saavutasid. Lisaks ei suudetud alati tuvastada otsest seost reaktorite kavandatust varasema sulgemisega ega seda, et leevendavad tegevused oleksid olnud tähtsuse järjekorda seatud (vt 2. selgitus). Olukorras, kus rahalistest vahenditest on niigi puudus, seab see omakorda kahtluse alla programmide eesmärkide saavutamise ja dekomisjoneerimise õigeaegse lõpetamise.

JOONIS 8

ÜLEVAADE LEEVENDAVATEST PROJEKTIDEST PROGRAMMIDE JA RAHASTAMISKANALITE KAUPA

Allikas: Euroopa Kontrollikoda, toetudes EBRD ja CPMA esitatud teabele.

Programm | Rahastamiskanal | Projektide arv | Projektide kogumaht (miljonit eurot) | ELi toetuse kogumaht (miljonit eurot) |

Kozloduy | KIDSF | 28 | 454,8 | 241,8 |

Ignalina | IIDSF CPMA | 3 10 | 475,5 36,1 | 260,4 36,1 |

Bohunice V1 | BIDSF | 7 | 376,8 | 190,4 |

| Kokku | 48 | 1343,2 | 728,8 |

VASTUTUS JA HALDAMISE ÜLESEHITUS

PUUDULIK VASTUTUS PROGRAMMIDE TULEMUSLIKKUSE EEST

30. Mõjus haldus eeldab selget vastutust programmide vahendite kasutamise ja nende eesmärkide saavutamise eest. Kasutatavast täitmise viisist olenemata peab komisjon täitma temal lasuvat programmide elluviimise kohustust ning vastutama vahendite kasutamise eest [22].

31. Programmide haldamine hõlmab mitut tasandit. Näiteks nende ülesehitusega on seotud komisjon, EBRD, CPMA, rahvusvaheliste dekomisjoneerimise toetusfondide rahastajate üldkogu, tuumaelektrijaamade operaatorid ja asjassepuutuvad liikmesriigid. Komisjon ei taganud, et liitumislepingutes ja hilisemates nõukogu määrustes (vt punkt 8) sätestatud üldprioriteetide põhjal oleks sõnastatud eesmärkide ja näitajate terviklik kogum.

32. Ükski ülalloetletud pooltest ei töötanud välja süsteemi, millega oleks saanud jälgida ja hinnata programmide üldeesmärkide saavutamise, kaheksa reaktori dekomisjoneerimise ja nende sulgemisest tulenevate probleemide leevendamise edenemist. Seire ja programmide tulemustest aruandmisega oli seetõttu raskusi kõigil tasanditel.

33. Juulis 2011 avaldas komisjon Leedu, Slovakkia ja Bulgaaria dekomisjoneerimisprogrammide aruande, mis hõlmas eelkõige nende haldamist, kulusid ja esmatähtsate projektide edenemist [23]. Mõningast teavet kolme dekomisjoneerimisprogrammi edenemisest võis leida komisjoni iga-aastaste rahastamist käsitlevate otsuste põhjendustes ning komisjoni poolt aastatel 2004 ja 2007 koostatud kahes üldises aruandes, mis käsitlesid kõigis 27 liikmesriigis tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimiseks eraldatud vahendite kasutamist [24].

34. 2011. aasta aruanne on esimene dokument, mis sisaldab koondhinnangut Bulgaariale, Leedule ja Slovakkiale eraldatud rahaliste vahendite kasutamise või programmide edenemise kohta. Dokument ei sisalda aga selgelt ülevaadet dekomisjoneerimise ja leevendavate meetmete üldeesmärkide saavutamise kohta. Enne aruande avaldamist oli antud küsimuses ainuke infoallikas 2007. aastal avaldatud vahearuanne [25]. Kozloduy programmi aruandes aga ei hinnatud, kuna sel oli teine õiguslik alus.

35. Küllaldase teabe puudumine ja mitmetasandiline haldus muutsid vastutuse ebaselgeks. Polnud selge, kellel lasus üldvastutus programmide rakendamise eest ja eelkõige see, kas ELi rahaliste vahendite kasutamisega saavutati soovitud mõju. Programmide eesmärkide saavutamise edenemise jälgimise asemel on komisjoni järelevalve keskendunud assigneeringute eelarvelisele täitmisele ja projektide elluviimisele.

36. Programmide eesmärkide saavutamise edenemise ebaküllaldase mõõtmise ja vahendite mõjusa kasutamise järelevalve puudulikkuse tõttu ei vastuta keegi programmi üldise tulemuslikkuse eest.

MITTETÄIELIKUD ORGANISATSIOONILISED MUUDATUSED

37. Dekomisjoneerimise tulemusliku, õigeaegse ja mõistlike kuludega lõpuleviimise edukus sõltub võimest end vastavalt muutuvatele vajadustele kohandada. See tähendab eelkõige tuumaelektrijaamade suutlikkust muutuda elektrijaama käitavast organisatsioonist sujuvalt dekomisjoneerimisorganisatsiooniks [26]. Siinjuures peaks jaamade sisemine juhtimisstruktuur:

prioriseerima olemasolevate ressursside jaotamist;

koordineerima ja jälgima kõiki tegevusi kuni dekomisjoneerimisprotsessi lõpuleviimiseni;

juhtima dekomisjoneerijaid moel, mis tagaks projekti ohutuse ja kuluefektiivsuse.

38. Oluline osa programmide kulutustest (26%) eraldati dekomisjoneerimise kavandamist ja teostamist edendavatele meetmetele, mille raames:

tasuti täies mahus dekomisjoneerimisvaldkonna konsultatsiooniteenuste eest, mida osutasid jaamade operaatorite struktuuris töötavad konsultandid (abi maht 125 miljonit eurot);

rahastati kõigi kolme elektrijaama umbes 1500 töötaja personalikulusid summas 147 miljonit eurot.

Loetletud kuludele lisanduvad EBRD (16,8 miljonit eurot) ja CPMA (1,5 miljonit eurot) tegevuskulud.

39. Reaktorid suleti ajavahemikus 2002–2009. Ometi ei ole programmid endaga kaasa toonud organisatsioonilisi muutusi, mis teeksid jaamade operaatoritest efektiivsed dekomisjoneerimisorganisatsioonid. Eelkõige täheldati, et:

dekomisjoneerimisorganisatsioonid või -teenistused suudavad prioriteetide seadmist ja sellele järgnevat olemasolevate ressursside jaotamist mõjutada vaid vähesel määral;

asjakohaste kavandamis- ja seirelahenduste puudumisest tingituna ei suuda nad hinnata dekomisjoneerimiskavade teostamise edenemist;

vastutavad osakonnad sõltuvad endiselt suurel määral väliskonsultantidest, seda isegi puhtalt administratiivset laadi ülesannete täitmisel.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

40. Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia tuumareaktorite dekomisjoneerimiseks ja leevendavateks meetmeteks antav ELi rahaline toetus on aidanud neil liikmesriikidel täita oma kaheksa tuumareaktori kavandatust varasemaks sulgemiseks võetud kohustusi. Reaktorid on nüüdseks suletud ja osaliselt kütusest tühjendatud, teostatud on demonteerimise alustamiseks vajalikud tähtsad ettevalmistustööd. Hoolimata enam kui kümne aasta vältel antud ELi abist on aga edenemine olnud aeglane ja paljude projektide puhul on endiselt tegu ettevalmistava tegevusega. Reaktorite kavandatust varasemast sulgemisest tulenevate veel täitmata vajaduste osas on olukord endiselt üsna segane, sest puudub põhjalik vajaduste hindamine.

41. Tulenevalt suhteliselt laialivalguvast poliitikaraamistikust ei teostatud programmide puhul põhjalikku vajaduste hindamist ega prioriseerimist, ei seatud konkreetseid eesmärke ega määratletud tulemusi, mida taheti saavutada. Põhiteave radioaktiivsete jäätmete loendite (ja nende kirjelduste) kohta kas puudub või ei ole nende põhjal üksikasjalikke dekomisjoneerimiskavasid veel välja töötatud. Vajalikke radioaktiivsete jäätmete töötlemise ja hoiustamise tehnoloogiaid ning rajatisi pole veel lõplikult konstrueeritud. Vastutus on hajutatud. Programmide eesmärkide kui terviku saavutamise jälgimise asemel on komisjoni järelevalve keskendunud assigneeringute eelarvelisele täitmisele ja projektide elluviimisele.

42. Kuigi kõigi programmide lõpetamiseks vajalik summa ei ole teada, on selge, et olemasolevatest rahalistest vahenditest ei piisa. Ülaltoodu seab ohtu dekomisjoneerimise lõpuleviimise.

SOOVITUS

KASUTADA ELi TOETUSE MAHU MÄÄRAMISEL TULEMUSTELE ORIENTEERITUD LÄHENEMISVIISI

a) Komisjon peaks looma tingimused ELi vahendite mõjusaks, tõhusaks ja säästlikuks kasutamiseks. Selle saavutamiseks:

peaks komisjon koostama üksikasjaliku vajaduste hindamise, mis kirjeldaks programmide edenemise praegust seisu ning kavandatud tegevust ja esitaks erinevate sidusrühmade poolseid rahastamisallikaid sisaldava üldise rahastamisplaani.

Enne kulutuste tegemist peaks komisjon analüüsima kasutada olevate vahendite mahtu ja oodatavat kasu. Eelnev peaks omakorda eesmärgid ja olemasoleva eelarve omavahel vastavusse viima ning aitama kehtestada kogu programmi elluviimise hilisemat järelevalvet ja aruandlust võimaldavad otstarbekad tulemusnäitajad.

b) Kui EL otsustab järgida komisjoni soovitust ja eraldada järg- mises mitmeaastases finantsraamistikus täiendavat rahastamist, peaks toetuse eraldamiseks seadma tingimuse, et viiakse läbi sellise sekkumise ELi lisandväärtust käsitlev eeluuring, mis määratleks ELi eelarvest rahastatavad konkreetsed tegevused ja arvestaks ka muude rahastamisvõimalustega (nt struktuurifondidega) ning ELi maksete tegemise tingimustega.

II auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Harald NOACK, võttis käesoleva aruande vastu 26. oktoobri 2011. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

president

[1] Komisjoni hinnangul moodustab tuumaelektrijaama asukoha taastamiseks vajalik summa ca 10–15% alginvesteeringu maksumusest dekomisjoneeritava reaktori kohta (vt KOM(2004) 719 (lõplik), 26. oktoober 2004, Aruanne tuumaelektrijaamade demonteerimiseks mõeldud rahaliste vahendite kasutamise kohta).

[2] Vt komisjoni 24. oktoobri 2006. aasta soovitus 2006/851/Euratom, tuumarajatiste sulgemiseks ning kasutatud kütuse ja radioaktiivsete jäätmete kõrvaldamiseks ette nähtud rahaliste vahendite haldamise kohta, punktid 3, 4 ja 13 (ELT L 330, 28.11.2006, lk 31). 2003. aasta juulis rõhutati Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühises avalduses vajadust dekomisjoneerimiseks ja jäätmekäitluseks vajalike piisavate rahaliste vahendite järele (vt EÜT L 176, 15.7.2003, lk 56). Vt ka dekomisjoneerimise rahalisi aspekte käsitlev Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) tehniline dokument nr 1476 (http://www-pub.iaea.org/MTCD/publications/PDF/te_1476_web.pdf).

[3] Vt komisjoni 12. detsembri 2007. aasta teatis "Teine aruanne tuumarajatiste, kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete dekomisjoneerimiseks eraldatud rahaliste vahendite kasutamise kohta" (KOM(2007) 794 (lõplik), lk 10).

[4] Fukushima Daiichi tuumaelektrijaamas 2011. aasta märtsis toimunud õnnetuse järel otsustas Euroopa Ülemkogu, et tuleks üle vaadata ELi tuumajaamade ohutus, tehes seda tervikliku ja läbipaistva riskija ohuhindamise (nn vastupidavustestid) alusel. Euroopa Ülemkogu hindab komisjoni aruande alusel esialgseid tulemusi 2011. aasta lõpus (vt eesistujariigi järeldused, 24.- 25. märts 2011, punkt 31).

[5] ELi rahastamise põhilisteks vahenditeks olid programmid TACIS (Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia partnerriikidele antav tehniline abi) ning PHARE (Keskja Ida-Euroopa kandidaatriikidega tehtava finantsja tehnilise koostöö toetamine). Abi anti paljudele riikidele (Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Ungari, Leedu, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia, Armeenia, Kasahstan, Venemaa ja Ukraina). Kontrollikoda avaldas nende vahendite kasutamise kohta eriaruande nr 25/98 (EÜT C 35, 9.2.1999, lk 1).

[6] ELi õigusaktide kohaselt peab ELi vahendite kasutamisele eelnema hinnang, mis peaks tagama kasutatud vahenditele vastava kasu (vt nõukogu 18. septembri 1995. aasta määrus (EÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2333/95, millega muudetakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust (EÜT L 240, 7.10.1995, lk 1); vt ka nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, artikli 27 lõige 4 (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1).

[7] 2011. aasta 29. juuni dokumendis "Euroopa eelarve 2020", I osa, KOM(2011) 500 (lõplik), teeb komisjon ettepaneku jätkata dekomisjoneerimisele eraldatavat ELi rahalist toetust perioodil 2014–2020 (rubriik "Arukas ja kaasav kasv").

[8] Individuaalsete kulukohustuste kinnitamise teel reserveerib komisjon eraldised vahendusasutustega (või mõnel juhul ka toetusesaajatega) sõlmitud konkreetsete lepingute jaoks. Nende alusel kinnitatakse seejärel maksed vahendusasutustele, kes omakorda eraldavad vahendid konkreetsetele projektidele ja lepingutele. Lõpuks teevad vahendusasutused väljamaksed töövõtjatele.

[9] Finantsmääruses nr 1605/2002 (vt punktid 53–57) sätestatakse, et teatud tingimustel võib komisjon oma rakendamisülesandeid delegeerida. Lisaks on see võimalus selgelt sätestatud ühinemislepingutes ja vastavates nõukogu määrustes.

[10] EL on kolme rahvusvahelise dekomisjoneerimise toetusfondi põhirahastaja (96% fondide kogumahust). Teised Euroopa rahastajad on teinud makseid summas 60 miljonit eurot. Nendeks on Belgia, Taani, Saksamaa, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Luksemburg, Madalmaad, Austria, Poola, Soome, Rootsi, Ühendkuningriik, Norra ja Šveits. Alates 2004. aastast on ainukeseks rahastajaks EL.

[11] Vt nõukogu 13. juuli 2010. aasta määrus nr 647/2010 (Bulgaaria), nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrus nr 1990/2006 (Leedu) ja nõukogu 14. mai 2007. aasta määrus nr 549/2007 (Slovakkia). EBRD haldab vahendeid ühise eelarve täitmise raames, mis tähendab täitmisülesannete delegeerimist rahvusvahelistele organisatsioonidele. Delegeerimise tingimuseks on, et organisatsioonid kohaldavad oma raamatupidamis-, auditi-, järelevalve- ja hankemenetlustes standardeid, mis loovad rahvusvaheliselt tunnustatud standarditest tulenevatega võrdväärsed tagatised (määruse nr 1605/2002 artikkel 53d).

[12] CPMA haldab kaudse detsentraliseeritud eelarve täitmise alla kuuluvaid vahendeid. Selle haldamise viisi puhul delegeerib komisjon osa ülesandeid mõnele liikmesriigi asutusele. Delegeerimise tingimuseks on, et organisatsioonid kohaldavad oma raamatupidamis-, auditi-, järelevalve- ja hankemenetlustes standardeid, mis loovad rahvusvaheliselt tunnustatud standarditest tulenevatega võrdväärsed tagatised (määruse nr 1605/2002 artiklid 53a, 54–57). CPMA hallatavate vahendite maht on 332 miljonit eurot ehk 16% kolmele riigile 2010. aasta lõpuni eraldatud vahenditest.

[13] Sellise võimaluse näevad ette nõukogu 2006., 2007. ja 2010. aasta määrused (vt joonealune märkus 11).

[14] Dekomisjoneerimisprojektide toetusesaajateks on enamasti elektrijaamade operaatorid. Leevendavate projektide toetusesaajateks on põhiliselt avalik-õiguslikud isikud või erafirmad.

[15] Greifswaldi (Saksamaa) tuumaelektrijaama dekomisjoneerimist peavad parimaks tavaks mitu rahvusvahelist organisatsiooni (Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur, Tuumaenergia Agentuur ja komisjon).

[16] Hankemenetlusi uuriti vaid piiratud määral ja seda tehti rakendusasutuste endi menetluste põhjal. EBRD hallatavate rahvusvaheliste dekomisjoneerimise toetusfondide kaudu rahastatud lepingute hankeid teostavad toetuse saajad. Ettevõtted valitakse EBRD hanke-eeskirjade alusel. Fondi haldajana vastutab EBRD menetluse järelevalve eest. CPMA viib hankeid läbi vastavalt riiklikele hanke-eeskirjadele.

[17] Sisaldab territooriumi haldamise kava, asjaomaste organisatsioonide rolle ja kohustusi, ohutusja kiirguskaitsemeetmeid, kvaliteedi tagamist, jäätmekava, dokumenteerimis- ja arhiveerimisnõudeid, ohutus- ja keskkonnahinnangut koos nende koostamiseks kasutatud kriteeriumidega, rakendusfaasi järelevalvemeetmeid, vajalikke füüsilise kaitse meetmeid ning mis tahes muid pädeva asutuse kehtestatud nõudeid (vt Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur, ohutusnõue nr WS-R-5, "Decommissioning of facilities using radioactive material", Viin, 2006, lk 10 ning tehniline dokument nr 1394 "Planning, managing and organizing the decommissioning of nuclear facilities: lessons learned", Viin, mai 2004).

[18] Tuumakäitiste dekomisjoneerimise abiprogrammi komitee 16. märtsi 2011. aasta koosoleku materjalid.

[19] KOM(2004) 624 (lõplik), 29.9.2004, lk 3.

[20] 9. joonealune märkus.

[21] Komisjoni soovitus 2006/851/Euratom.

[22] Aluslepingus sätestatakse, et komisjon täidab ELi eelarvet omal vastutusel (Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõige 1 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 317). Alates 1990. aastast sisaldub ELi õigusaktides nõue seada kvantifitseeritud eesmärke ja jälgida nende saavutamist (vt nõukogu 13. märtsi 1990. aasta määrus (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 610/90, millega muudetakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust). Kontseptsiooni edasiarenduseks on 2002. aastal sisse viidud SMART standard (vt määruse nr 1605/2002 artikli 27 lõige 3).

[23] Komisjoni aruanne parlamendile ja nõukogule ühinemisaktide alusel Leedule, Slovakkiale ja Bulgaariale tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimise toetamiseks seoses varase sulgemisega aastatel 2004–2009 antud rahaliste vahendite kasutamise kohta (KOM(2011) 432).

[24] KOM(2004) 719 ja KOM(2007) 794. Kolmas aruanne on koostamisel.

[25] Bulgaariale, Leedule ja Slovakkiale dekomisjoneerimiseks antava ELi rahalise abi liitumislepingute protokollides sätestatud vahehindamise lõpparuanne, september 2007. Selle peamine järeldus on, et asjaomastes riikides dekomisjoneerimist toetavate ELi programmide tulemused on vastuolulised. Kõlama jääb seisukoht, et dekomisjoneerimiseks antav ELi rahaline abi ei põhine terviklikul strateegial.

[26] Vt IAEA, "Suurte tuumarajatiste dekomisjoneerimise ülesehitus ja organiseerimine", Tehniliste kirjutiste seeria nr 399, Viin 2000; Dekomisoneerimise kavandamine, juhtimine ja organiseerimine: saadud õppetunnid, IAEA-TECDOC-1394, Viin, mai 2004; "Radioaktiivseid materjale kasutavate käitiste dekomisjoneerimine", Ohutusnõuded nr WS-R-5, Viin, 2006.

--------------------------------------------------

I LISA

TUUMAELEKTRIJAAMA OLELUSRING

+++++ TIFF +++++

Allikas: Euroopa Kontrollikoda, Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri ja Tuumaenergia Agentuuri avaldatud suuniste põhjal.

--------------------------------------------------

II LISA

RAHAVOOGUDE ÜLEVAADE 31. DETSEMBRI 2010. AASTA SEISUGA

Kozloduy Programm (Bulgaaria)

+++++ TIFF +++++

Ignalina Programm (Leedu)

+++++ TIFF +++++

Bohunice V-1 Programm (Slovakkia)

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

III LISA

HINNANG 16 DEKOMISJONEERIMISPROJEKTILE

Tuumaelektrijaam | Projekt | Kontrollikoja hinnang |

Bohunice | 1. auditeeritud projekt Projektijuhtimisüksus – projektijuhtimisüksuse toetamiseks osutatud konsultatsiooniteenused, mille eesmärk oli aidata kaasa Bohunice V1 tuumaelektrijaama ohutule ja kuluefektiivsele dekomisjoneerimisele (Bohunice dekomisjoneerimise toetamise rahvusvahelise fondi (BIDSF) poolt aastatel 2003–2011 rahastatud tegevused) ja toetada Bohunice V1 tuumaelektrijaama dekomisjo- neerimise uute projektide arendamist (põhirõhk perioodil 2007–2013). | Projektijuhtimisüksuse konsultandil oli keskne osa dekomisjoneerimisprotsessi kavandamisel ja rakendamisel, ent dekomisjoneerimisstrateegia sõnastamisel ja elluviimisel tehtud edusammud olid ebapiisavad. Puudusi on ka organisatsiooni ülesehituses. |

2. auditeeritud projekt Bohunice kompleksi usaldusväärne sooja- ja aurutootmine ning abikatlamaja rekonstrueerimine: tagavaraaurusüsteemi uuenda- mine selleks, et tagada pärast Bohunice V1 tuumaelektrijaama sulgemist tagavaralahendus Bohunice V2 tuumaelektrijaamale (töötav tuumajaam), Bohunice A1 jaamale (eraldiseisev dekomis- joneerimisel olev tuumajaam) ja olemasolevale kasutatud tuum- kütuse ning radioaktiivse kütuse hoidlale. | Projekt saavutas talle seatud eesmärgid täies mahus. Küll aga puudub projektil selge seos dekomisjoneerimisega. See on rohkem seotud Bohunice V2 tuumaelektrijaama käitamisega kui Bohunice V1 tuumaelektrijaama sulgemisega. |

3. auditeeritud projekt Kasutatud kütuse ladustamise konteinerid: 26 kasutatud kütuse ladustamise konteineri tarnimine ja kogu sellega seotud tootmis-, transpordi-, testimis- ja vastuvõtutegevus. | Auditi käigus leidis kinnitust, et projekt saavutas talle seatud eesmärgid täies mahus, vastavalt ajakavale ja eelarvele. Peab aga märkima, et ostetud konteinereid ei hakata kasutama Bohunice V1 jaamast eemaldatud kasutatud kütuse ladustamiseks ning seega ei oma nad tähtsust jaama dekomisjoneerimise seisukohast. |

4. auditeeritud projekt Mochovce riikliku jäätmehoidla laiendamise teostatavusuuring. | Projekt on ajakavast oluliselt maas põhjusel, et Bohunice V1 tuumaelektrijaam ei suutnud edastada uuringu tegemiseks vajalikku teavet. Mitu asjaolu ohustavad teostatavusuuringu võimalikku kasutamist. |

5. auditeeritud projekt Dekomisjoneerimiskava elluviimine Bohunice V1 tuumaelektri- jaama olemasolevate töötajatega: dekomisjoneerimise ettevalmistamise ja elluviimisega seotud töötajate tasustamine eesmärgiga säilitada jaama töötajate kogemused ja teadmised. | Dekomisjoneerimisele eelnevate töödega tegelevate töötajate tasustamine ei toonud endaga kaasa organisatsioonilisi muutusi, mis oleksid: lubanud selgelt kindlaks teha töötajad, kes oleksid kaasa aidanud muutumisele dekomisjoneerimis-organisatsiooniks ega garanteerinud ühtset ja piisavat järelevalvet dekomisjoneerimisele eelnevate tööde üle. |

Ignalina | 6. auditeeritud projekt (IIDSF) Ignalina tuumaelektrijaama 1. ja 2. bloki kasutatud tuumkütuse vaheladu: 1. ja 2. blokki jäänud kasutatud tuumkütuse 19000 ühiku vahelao konstrueerimine ja ehitamine; kütus hoiustatakse konteinerites (projekt hõlmab nende konstrueerimist ja tootmist). | Projekt on ajakavast oluliselt maas. Viivitusel on tähtis mõju nii tuumaohutusele (kuni kõik kasutatud kütuseelemendid on konteineritesse paigutatud) kui ka elektrijaama tegevuskuludele (täiendavad hoolduskulud). |

7. auditeeritud projekt (IIDSF) Tahkete jäätmete käitlemis- ja ladustamiskeskus: Ignalina tuumaelektrijaama rajatava uue tahkete jäätmete käitlemis- ja ladustamiskeskuse kavandamine, litsentseerimistoetus, hankimine, ehitamine ja komisjoneerimine. | Projekt on ajakavast oluliselt maas (alamprojekt B2, tahkejäätmete käitlemise ja ladustamise keskus, oli 44 kuud ajakavast maas ja alamprojekt B3/4, tahkejäätmete käitlemise ja ladustamise keskus, oli 34 kuud ajakavast maas). Viivitused mõjutavad oluliselt kogu dekomisjoneerimiskava elluviimist, kuna jäätmete liikumine peab olema paigas juba väga varajases staadiumis. See võimaldab esimeste demonteerimis- ja saastest vabastamise projektide teostamist. Viivitustest tulenevalt eraldatakse projekti lõpetamiseks tõenäoliselt täiendavat IIDSFi rahastamist. |

8. auditeeritud projekt (IIDSF) Usaldusväärne kütte- ja aurutootmine Ignalina tuumaelektrijaama ja Visaginase linna jaoks: vananenud ajutise tagavara kütte- ja aurukatlamaja taastamine / asendamine ja laiendamine selleks, et ka pärast 2. energiabloki sulgemist tagada kindel kütte- ja auru- varustus nii dekomisjoneeritavale Ignalina tuumaelektrijaamale kui ka Visaginase linna kaugküttevõrgule. | Projekt saavutas talle algselt seatud sisulised, ajalised ja eelarvelised eesmärgid ning aitab kaasa dekomisjoneerimise teostamisele. Projekt oli vajalik eelkõige seetõttu, et olemasolevad süsteemid on lootusetult vananenud. Dekomisjoneerimise projektijuhtimisüksuse kaasamine antud projekti ei olnud ilmtingimata vajalik, sest ehitus ei olnud otseselt seotud tuumarajatise dekomisjoneerimisega. |

9. auditeeritud projekt (IIDSF) Ignalina tuumaelektrijaama 1. energiabloki turbiinihoone demonteerimis- ja saastest vabastamise ning selleks vajalike vahendite konstrueerimine, kavandamine ja litsentseerimine: Ignalina tuumaelektrijaama 1. energiabloki turbiinihoone (G1) demonteerimise ja saastest vabastamise alustamiseks vajalike põhiliste konstrueerimis-, kavandamis- ja litsentseerimisdokumentide ettevalmistamine; demonteerimis- ja saastest vabastamise töövahendite määratlemine ja hankimine. | Projekti tegevused otsustati tellida välistelt firmadelt. Seejuures ei hinnatud piisavalt, kas vajalikud tehnilised oskused ja suutlikkus oleks olnud ka elektrijaama enda töötajatel ega kaalutud projekti väljast tellimise kulusäästlikkuse aspekti. |

Ignalina | 10. auditeeritud projekt (IIDSF) Projektijuhtimisüksuse toetamine: juhtimis- ja insener- tehniline abi Ignalina tuumaelektrijaama dekomisjoneerimise projektijuhtimisüksusele. | Projektijuhtimisüksuse konsultant panustas oluliselt dekomisjoneerimisprojekti edenemisse. Siiski leiti mitu puudust: konsultandi töö ulatus tõi endaga kaasa projekti kallinemise (konsultant ei keskendunud spetsiifilistele tuumadekomisjoneerimise teemadele, vaid tegeles ka üldise projektijuhtimise ja haldusülesannetega);Ignalina tuumaelektrijaama organisatsiooniline struktuur ei olnud küllaldaselt välja arendatud. |

11. auditeeritud projekt (CPMA) Ignalina tuumaelektrijaama territooriumi infrastruktuur: põhiliste dekomisjoneerimisprojektide teostamiseks vajalik territooriumi ettevalmistamine ja infrastruktuuri väljaarendamine (territooriumi puhastamine, elektrivarustus, küte, telekommunikatsioonid, veevarustus). | Üldiselt teostati projekt rahuldavalt. Olulised viivitused dekomisjoneerimise "emaprojektide" (eriti aga tahkejäätmete käitlemise ja ladustamise keskust puudutav alaprojekt B3/4, vt auditeeritud projekt 7) teostamisel mõjutasid territooriumi infrastruktuuriga seotud alamprojekte. |

12. auditeeritud projekt (CPMA) Väga madala radioaktiivsusega jäätmete hoidla: väga madala radioaktiivsusega lühikese elueaga tahkete radioaktiivsete jäätmete hoidla konstrueerimine, ehitamine ja litsentseerimine. | Peab märkima, et: projekti ulatus ei sisalda kõiki radioaktiivsete jäätmete hoidlas säilitamise etappe, vaid hõlmas üksnes hoidla konstrueerimist ja radioaktiivsete jäätmete kogumiseks ning kõrvaldamisele eelnevaks vaheladustamiseks mõeldud puhverala ehitust;projekti ehitus ja litsentseerimine olid ajakavast oluliselt maas. |

Kozloduy | 13. auditeeritud projekt Projektijuhtimisüksus – konsultatsiooniteenused: konsultatsiooni- teenused Kozloduy tuumaelektrijaama 1.–4. energiabloki dekomis- joneerimise toetamiseks. | Kuigi projektijuhtimisüksuse konsultandil oli dekomisjoneerimisstrateegia muutmisel oluline osa, leiti projekti juhtimisel siiski mitu puudust: viivitused;ebapiisavalt usaldusväärsed kuluprognoosid;vajalike dekomisjoneerimistegevuste ebapiisav määratlemine;radioaktiivsete jäätmete loendite puudumine;väga oluline osa konsultatsioonitööst oli seotud projekti haldamisega, selle asemel et anda dekomisjoneerimisealast tehnilist nõu. |

14. auditeeritud projekt Kuiva kasutatud tuumkütuse hoidla: kuiva kasutatud tuumkütuse hoidla konstrueerimine ja ehitamine kasutatud tuumkütuse hoiustamiseks konteinerites. | Projekt on ajakavast oluliselt maas ja kavandatust oluliselt kallim: kuiva kasutatud tuumkütuse hoidla valmimine on 2,5 aastat ajakavast maas;algsetes nõudmistes tehtud muudatuste tõttu suurenes hind ja muutus lepingu hinnabaas, mille tõttu on eelarve praeguseks 19% ületatud. |

15. auditeeritud projekt Tahkekütuse mahtu oluliselt vähendav käitlemis- ja konditsioneerimiskeskus: plasmasulatustehnoloogial põhineva madala ja keskmise radioaktiivsusega tuumajäätmete mahtu oluliselt vähendava käitise konstrueerimine, ehitamine ja komisjoneerimine. | On suur oht, et projekti maksumus osutub kavandatust suuremaks. Otsustati kasutada eksperimentaalset tehnoloogiat, ilma et selle: mõjusus oleks olnud veenvalt tõestatud;käitamiskulusid oleks vajalikul määral analüüsitud. |

16. auditeeritud projekt Personal: 1.–4. energiabloki töötajate tõhus kasutamine Kozloduy tuumaelektrijaama ajakohastatud dekomisjoneerimisstrateegia elluviimisel, töötajate lahkumise ärahoidmine ja elektrijaama käitavast organisatsioonist dekomisjoneerimisorganisatsiooniks muutumise tagamine. | Dekomisjoneerimisele eelnevate töödega tegelevate töötajate tasustamine ei toonud endaga organisatsioonilisi muutusi, mis oleksid: lubanud selgelt kindlaks teha töötajad, kes oleksid kaasa aidanud muutumisele dekomisjoneerimisorganisatsiooniks egagaranteerinud ühtset ja piisavat järelevalvet dekomisjoneerimisele eelnevate tööde üle. |

--------------------------------------------------

IV LISA

HINNANG KUUELE LEEVENDAVATE MEETMETE PROJEKTILE

Tuumaelektrijaam | Projekt | Kontrollikoja hinnang |

Bohunice | 1. Auditeeritud projekt Križovany alajaama rekonstrueerimine: riikliku ülekandevõrgu tarneohutuse ja -kindluse tagamine peale Bohunice V1 tuumaelektrijaama lõplikku sulgemist Križovany 400 kV alajaama re-konstrueerimise abil, k.a seadmete tarnimine, paigaldamine, testimine ja komisjoneerimine, juurdekuuluvad inseneri- ning tehnilised teenused ajavahemikus 2004–2009. | Auditiga leiti, et kavandatud rekonstrueerimistööd viidi edukalt lõpule ajakava ja eelarve piires. Küll aga on projektil üksnes nõrk seos Bohunice V1 tuumaelektrijaama sulgemisega. |

Ignalina | 2. Auditeeritud projekt (IIDSF) Leedu Elektrijaama uuendamine ja kombineeritud tsükliga gaasiturbiini ehitamine: 1800 Mwe Leedu elektri-jaama keskkonna-, energiatõhususe- ja töökindluse alane uuendamine selleks, et pikendada jaama eluiga ning suurendada tarne¬kindlust ja elektrihindade stabiilsust. | Auditiga leiti, et oodatud tulemused saavutati, kuigi projekti ulatust vähendati (Leedu Elektrijaama uuendatud energiablokkide vähendamine). Täheldati, et kavandamisele järgnenud arengud muutsid leevendavate projektide algseid strateegilisi faktoreid. Selle tõttu ei asenda Leedu Elektrijaam (nagu algselt kavandatud) kaduvaid tootmisvõimsusi, vaid on üksnes varuvõimsus. |

3. Auditeeritud projekt CPMA) Visaginase elamupiirkondade 1 ja 2+3 kaugkütte¬alajaamade ümberehitus: Visaginase linna (elamupiirkonnad 1 ja 2) kaugküttesüsteemi ümberehitamine "avatud" süsteemilt "suletud" süsteemiks eesmärgiga suurendada selle tõhusust ja kaugkütte tarne¬kindlust peale Ignalina tuumaelektrijaama lõplikku sulgemist. | Auditi käigus leiti, et projekt on ajakavast oluliselt maas. Eelkõige projekti teine faas (Visaginase elamupiirkonnad 2 ja 3) on algsest ajakavast ligi 18 kuud maha jäänud; CPMA kaalus isegi võimalust projekt selle senisel kujul lõpetada. |

4. Auditeeritud projekt Toetus elamispinna ja linnaarengu ameti kortermajade energia¬tõhususe suurendamise mehha¬nismile. | Auditikäikude käigus leidis kinnitust ameti väide, et mehhanism on saavutanud positiivseid tulemusi: võrreldes algse tarbimisega saavutati kaasrahastatud projektides soojusenergia kokkuhoid vahemikus 30 %–60 %. Positiivsete tulemuste olulisust vähendas asjaolu, et mehhanismile CPMA kaudu eraldatud ELi kaasrahastamine moodustas vaid väikese osa koguprojektist (180 korterelamut võrreldes sihiks seatud 24000 korterelamuga). |

Kozloduy | 5. auditeeritud projekt Bulgaaria energiatõhususe ja alternatiivse energia laenurahastu: erasektori ettevõtete tööstusliku energiatõhususe ja väikeste alternatiivse energia projektide rahastamiseks loodud laenurahastu. | Laenurahastu on saavutanud tulemusi kooskõlas talle seatud eesmärkidega ning aitab kaasa Kozloduy tuumaelektrijaama 1.–4. energiabloki kavandatust varasema sulgemise tagajärgede leevendamisele. Küll aga ei ole täielikult õigustatud vajadus eraldada täiendavat rahastamist Kozloduy tuumaelektrijaama dekomisjoneerimise toetusfondile, kuna rahastatud alaprojektid on majanduslikult tasuvad ja sarnaseid eesmärke toetavad ka teised Euroopa Liidu programmid. Bulgaaria asjaomased ametiasutused ei ole laenurahastu haldamisega seotud. Otsus tellida projekti haldamine väliselt firmalt raskendab laenurahastu raames võetud meetmete koordineerimist teiste riiklike või ELi programmidega. |

6. auditeeritud projekt Energiatõhususe meetmed avaliku sektori hoonetes: avaliku sektori hoonete (haiglad, koolid jms) energiatõhususe suurendamine. | Projekt on saavutanud tulemusi, mis aitavad kaasa Kozloduy tuumaelektrijaama energiablokkide 1–4 kavandatust varasema sulgemise tagajärgede leevendamisele. Küll aga on küsitav, kas Kozloduy tuumaelektrijaama dekomisjoneerimise toetusfondist on vaja rahastada avaliku sektori hoonete energiatõhususe suurendamist, kuna sarnaseid eesmärke toetavad ka teised riiklikud ja Euroopa Liidu programmid. |

--------------------------------------------------