Brüssel 14.12.2004

KOM(2004)815 lõplik

2003/0255(COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teisele punktile mis käsitleb

Nõukogu ühist seisukohta Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiivi vastuvõtmisel maanteevedudega seotud sotsiaalõigusnorme käsitleva direktiivi nr 2002/15/EÜ ja Nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja 3821/85 rakendamise kohta

2003/0255(COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILEvastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teisele punktilemis käsitleb

Nõukogu ühist seisukohta Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiivi vastuvõtmisel maanteevedudega seotud sotsiaalõigusnorme käsitleva direktiivi nr 2002/15/EÜ ja Nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja 3821/85 rakendamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

1- TAUSTTEAVE

+++++ TABLE +++++

2- KOMISJONI ETTEPANEKU EESMÄRK

Nõukogu 29. novembri 1988 direktiiv nr 88/599/EMÜ kehtestas ühised minimaalsed rakendamistasandid määruses (EMÜ) nr 3820/85 esinevatele maanteetranspordi sõidu- ja puhkeperioodi reeglitele, põhiliselt 1% sõidukijuhtide poolt töötatud päevadest, mis langevad määruse ulatusse, ja minimaalselt kaks kooskõlastatud kontrolli aastas, mis viiakse läbi liikmesriigi kahe või rohkema täitevasutuse poolt. Autotranspordi sektori liberaliseerimine, ühisturu saabumine, sellele järgnev maanteevedude kui domineeriva sisemaatranspordi suurenemine ja sektorisisene äge konkurents väärivad Ühenduse sotsiaalreeglite paremat täitmist.

Seda silmas pidades tegi Komisjon ettepaneku suurendada kontrollide arvu, parandada kontrollide kvaliteeti ja tegeleda ühtlustatud lähenemisega rikkumistele ja sanktsioonidele.

Seoses kontrollide hulga suurendamisega tegi Komisjon ettepaneku tõsta koheselt miinimumprotsenti 3%-le, et enamus selliseid kontrolle viidaks läbi koha peal (vähemalt 50% võrreldes praeguse 25%) ja et samuti suurendatud miinimumprotsent viidaks läbi tee ääres (vähemalt 30% võrreldes praeguse 15%). Seoses kooskõlastatud kontrollidega tegi Komisjon ettepaneku kaheks kuni kuueks kontrolliks aastas, et tagada suuremat koostööd ja heade tavade vahetust täitevasutuste vahel.

Parandamaks rakendusliku tegevuse kvaliteeti tegi Komisjon ettepaneku täitevpersonali minimaalseks koolituseks ja varustuseks, riikliku rakendamisstrateegia arendamiseks ja rakendamiseks liikmesriikide poolt, koordineerimisasutuse määramiseks mainitud strateegia juhendamiseks ja side pidamiseks teiste liikmesriikide täitevasutustega. Seoses teede infrastruktuuriga tuleb luua juhtidele puhkamiseks ja teedel toimuvate kontrollide läbiviimiseks piisavalt parkimiskohti. Seoses liikmesriikide täitevasutuste vahelise koostööga luuakse komitee, mis hõlbustab heade tavade vahetamist, valmistab ette ühised reeglid rakenduslike operatsioonide ettevõtmiste riski hindamiseks, lepib kokku ühises haigus- ja põhipuhkust tõendavas dokumentatsioonis ja ühise elektroonilise infovahetuse kriteeriumides. Kavandati ka ühiseid väljaõppesessioone.

Ühise lähenemise suhtes rikkumistele ja sanktsioonidele tegi Komisjon ettepaneku, et liikmesriigid võimaldaksid oma täitevasutustel ajutiselt sõidukeid tööst kõrvaldada ja kasutada ka muid määratletud sanktsioone. Proportsionaalsed finantssanktsioonid pandi ette transpordiketis nende jaoks, kellele reeglite eiramine on toonud kasu. Koostati ühine tõsiste rikkumiste nimekiri, millega seoses liikmesriigid peavad teada andma vastavatest sanktsioonidest. Komisjon koostab seejärel ettekande analüüsimaks karistusi tõsiste rikkumiste eest ja otsustab, mil määral neid peaks ühtlustama.

3- MÄRKUSED SEOSES ÜHISE SEISUKOHAGA

Nõukogu tegi seoses Komisjoni ettepanekuga mõned olulised muudatused, mis on üldiselt vastuvõetavad, kuna need tagavad eesmärgi saavutamise.

Esimene muudatus puudutab sanktsioonide ja tõsiste rikkumiste sätteid. Nõukogu võttis sätted, mis on seotud sõidukite immobilisatsiooniga, pädevatele asutustele saadaval olevate sanktsioonidega, samuti ühisvastutuse ja sobivate finantssanktsioonidega transpordiketile rikkumiste korral ning lisas need töö- ja puhkeaja määruse sõsarettepanekusse, mis asendab tulevikus praeguse määruse (EMÜ) nr 3820/85. Kuna need küsimused seostuvad rohkem määruse sätete rikkumistega ja sobivad sellesse ettepanekusse paremini on Komisjon rahul, et need sinna pannakse. Enamgi veel, kuna määruse sätted on vahetult kohaldatavad, rakendatakse neid ühtlasemalt. Komisjon kahetseb, et Nõukogu ei kaasanud omal äranägemisel sotsiaalreeglite tõsiste rikkumiste ühist määratlust. See muudab vähem fokusseerituks järgneva artikli, mille kohaselt Komisjon peab esitama ettekande liikmesriikide sanktsioonide kohta seoses tõsiste seaduserikkumistega.

Teine muudatus on seoses kontrollide üldise minimaalarvu suurenemisega, samuti tee peal digitaalse tahhograafi abil sooritavate kontrollide suurema minimaalarvuga. Sel põhjusel on Nõukogu teinud ettepaneku astmeliseks suurendamiseks, kõigepealt suurendada tee ääres ja koha peal sooritavate minimaalkontrollide osakaalu alates 1.01.2008, ja teiseks suurendada kontrollide alammäära alates 1.01.2009. Liikumine 3% miinimumini ei toimu enam otsekohe nagu Komisjon ettepaneku tegi, vaid ainult 2011 aastaks, vahepealse 2% etapiga ainult alates 1.01.2009. Arvestades seda, et mitmed liikmesriigid kontrollivad juba praegu rohkem kui 2% ilma digitaalse tahhograafi abita, näitab see liikmesriikide ambitsioonide puudust. Samas on Komisjon valmis pika viivitusega leppima, teades, et selle pika sissejuhatava perioodi jooksul on liikmesriigid võimelised kergesti korraldada enda vastamise suurenenud miinimumnõuetele. Nõukogu piiras ka 4%-ni edasiste võimalike kontrollide minimaalarvu suurenemist läbi komitoloogia, tingimusel, et see võib toimuda vaid alates 2013. aastast ja et üle 90% kontrollitavatest sõidukitest oleks varustatud digitaalse tahhograafiga. Vastupidiselt Komisjoni ettepanekule paneb see paika ülemise piiri edasistele suurendustele komitoloogia poolt. Samas osutab see Nõukogu valmidusele võtta arvesse kõrgemaid rakendamistasandeid ja sel määral peetakse seda positiivseks, kuigi viivitatud, märguandeks seoses kohustuse muutumiseks rakendamiseks. On tõenäoline, et 2013. aastaks on digitaalsete tahhograafide kohta käiv tingimus täidetud. Sel põhjusel on liikmesriigid artiklis 3 lisanud, et kontrollide ajal peaks koguma andmeid kasutatavate tahhograafide kohta ja et kontrollid ei tohiks olla diskrimineerivad tänu kasutatavate tahhograafide tüüpidele.

Viimane suur muudatus on direktiivis nr 2002/15/EÜ kirjasolevate valdkondade tööajareeglite rakendamise väljaarvamine pakutud direktiivi ulatusest. Kuigi Komisjon ei pruugi näha loogikat Ühenduse sotsiaalreeglite (mis vaatamata enamuse liikmesriikide vastuseisule ei sisaldanud ikkagi mõningaid peamised sotsiaalelemente) rakendamise täiustamisele Nõukogu sees toimikuga nõustumise hõlbustamisele suunatud direktiivis, nõustus Komisjon nende reeglite väljaarvamisega ettepanekust.

Lisaks teeb Nõukogu vahet ühest küljest koordineerimisasutuse määramises rahvusvaheliseks koostööks, selleks et koguda rakendamisstatistikat olulistelt pädevatelt asutustelt ja teha koostööd nendele vastavate asutustega teistes liikmesriikides, ja teisest küljest valikulisel koordineerimisasutusel, et arendada ja juhendada riikliku rakendamisstrateegia rakendamist. Mõnedes liikmesriikides võivad neid funktsioone täita kaks erinevat organisatsiooni. Komisjon tervitab pühendumist riiklikule rakendamisstrateegiale ja koostööle pädevate asutuste vahel, vähemalt seoses teiste liikmesriikide ja Komisjoniga.

Komisjon võttis täielikult või osaliselt vastu kakskümmend üks kolmekümne kaheksast Euroopa Parlamendi poolt esimesel lugemisel pakutud muudatusest. Nõukogu on lisanud kaheksa, kuna nad esindavad põhimõtteliselt või osaliselt nende ühist seisukohta. Kuigi Parlamendi esimese lugemise järel ei antud välja parandatud ettepanekut, on Komisjon teinud Nõukogule arutluste käigus selles institutsioonis selgelt teatavaks, milliseid Parlamendi muudatusi ta toetab ja milliseid mitte ning põhjused oma suhtumiseks.

4- KOMISJONI ÜKSIKASJALIKUD MÄRKUSED

4 . 1 Komisjoni poolt vastu võetud ja täielikult või osaliselt ühisesse seisukohta inkorporeeritud muudatused

Allpool toodud viited on ühise seisukoha põhjendustele ja artiklitele.

Muudatus 3 . Selle muudatuse sõnastus peegeldab peamiste sotsiaalsete instrumentide eesmärki, mille jaoks rakendusmeetmed kehtestatakse käesolevas direktiivis. Nõukogu on lisanud selle põhjendusse nr 1 veidi muudetud kujul.

Muudatus 12 (osaline). Muudatus tagab, et pakutud direktiivi nimetus ja eesmärk on järjekindel. See aspekt on inkorporeeritud ühisesse seisukohta.

Muudatus 21. Kontrollide kohta kogutud statistika sisaldab nüüdsest ka kasutatud tahhograafi tüüpi, et vältida diskrimineerimist ja aidata kindlaks teha, kas on täidetud artikli 2 lõike 2 teises lõigus määratletud tingimus edasiste kontrollide arvu suurendamiseks. Komisjon võib samuti vastu otsustada registreerimisriigi kaasamise, kuid see ei tule jutuks ühises seisukohas.

Muudatus 42 . I lisa osas A otsustab Komisjon, et teeäärsed kontrollid võivad katta nädala- ja kahe nädala pikkuseid sõiduaegu, samuti nädalapikkuseid puhkeperioode. Kuigi Transpordinõukogu jõudis 11. juunil 2004 poliitilise kokkuleppeni Komisjoni parandatud ettepaneku osas töö- ja puhkeperioodide kohta, milles määratletakse nädalane sõiduaja limiit, ei taga ühine seisukoht nende reeglite rakendamisel siiski selle uue piirangu kontrolli tee ääres. Nähakse ette ainult teeäärsete nädalapikkuste puhkepauside kontrollide kaasamist. Komisjoni jaoks on see oluline möödalastud võimalus seose sõiduaja kontrollimisega.

4.2 Komisjoni poolt vastu võetud ja ühisesse seisukohta mitte inkorporeeritud muudatused

Muudatus 5. Muudatus seab eesmärgiks koostalitlusvõime riiklikes seiresüsteemides. Komisjon võttis selle vastu põhimõtteliselt koostööks ELi tasandil. Kuigi Nõukogu ühine seisukoht ei oma ühtki viidet koostalitlusvõimele, jätab see tee vabaks võimalusele osa uue Komitee valdkonnast kehtestada artikkel 13 all.

Muudatused 6, 7, 20, 63 ja 29 (osalised). Need muudatused taotlevad ettepaneku eesmärgi kindlustamist läbi selgema keelekasutuse. Siiski säilitab ühine seisukoht ettepaneku originaalteksti.

Muudatus 19 (osaline). Muudatus esitab liikmesriikide täitevasutustele nõude tagada tasakaalustatud lähenemine kontrollidele ettevõtete territooriumil, sätestades, et vähemalt 50% kontrollidest katab väikesed ettevõtted. Ühine seisukoht ei kehtesta seda kohustust.

Muudatus 24 (osaline). Muudatus toob mitmeid näiteid, kus peaks kehtestama sätted kontrollpunktidele. Komisjon toetas üldist fraasi seoses teiste “turvaliste asukohtadega”. Ühine seisukoht eelistab mitte täpsustada kontrollpunktide sätteid.

Muudatus 26. Muudatuse eesmärgiks on tagada, et magavaid juhte ei häirita tarbetult kontrollidega. Kuigi Nõukogu näitas üles poolehoidu selle muudatuse taga peituva kavatsuse suhtes, leiti see sellegipoolest olevat praktikas liiga problemaatiline.

Muudatus 28. Muudatus rõhutab, et seoses vastastikuse abiga liikmesriikide vahel uuritakse võimalikke rikkumisi asukohaliikmesriigi poolt kontrollides olulisi ettevõtmiste territooriume. Ühine seisukoht säilitab originaalsõnastuse, kuna Nõukogu arvates katab artikli 6 lõige 4 selle küsimuse.

Muudatus 31. Muudatus kehtestab liikmesriikidele kohustuse avaldada kogutud andmed. Nõukogu arvates piisab Komisjoni iga kahe aasta tagant koostatavast aruandest, mis sisaldab spetsiaalset informatsiooni liikmesriikidest.

Muudatus 32. Muudatus taotleb, et tagataks iga sanktsiooni, kaasaarvatud sõiduki ajutise immobilisatsiooni, täideviimine ilma diskrimineerimiseta. Nõukogu on sanktsioonide ja immobilisatsioonide kohta käiva artikli üle kandnud töö- ja puhkeperioodide kohta käivasse sõsarettepanekusse, kus ühisel seisukohal selle ettepaneku kohta artikli 19 lõike 1 kohaselt kasutatakse mittediskrimineerimist kasutatud sanktsioonide hulgas.

Muudatused 35(37. Esimene muudatus taotleb täpsustamist, mida peetakse direktiivis nr 2002/15/EÜ tõsiseks seaduserikkumiseks maksimaalse tööaja sätte vastu. Nõukogu otsustas eemaldada selle direktiivi ettepaneku kohaldamise ulatusest ja samuti arvata välja kõik ühised nimekirjad tõsistest seaduserikkumistest. Seega viide nendele, kelle kohta nimekiri käib, langeb samuti välja nagu ka kuupäev erilistest sanktsioonidest teatamiseks. Sellele vaatamata sätestab ühine seisukoht töö- ja puhkeperioodide kohta käiva sõsarettepaneku suhtes artikli 19 lõikes 1 ja artiklis 27, et liikmesriigid peavad teavitama Komisjoni oma sanktsioonireeglitest ühe aasta jooksul.

Muudatus 39. Muudatus täpsustab sanktsioonide kohta käiva Komisjoni aruande iseloomu. Ühine seisukoht säilitab ainsa nõude tõsiseid seaduserikkumisi puudutavale aruandele, eemdaldades samas ühise nimekirja tõsiste seaduserikkumiste kohta.

Muudatus 40. Muudatus lubab Komisjonile paindlikkust rakendamispraktika suuniste avaldamise suhtes eraldi dokumendina selle jooksvast iga kahe aasta tagusest aruandest. Ühine seisukoht säilitab originaalsõnastuse.

4.3 Komisjoni poolt tagasi lükatud, kuid siiski ühisesse seisukohta inkorporeeritud muudatused

Muudatus 19 (osaline). Muudatus pöördub tagasi jooksva situatsiooni juurde, kus 15% jooksvast kontrollimisele kuuluvate töötatud päevade miinimumprotsendist peaks kontrollitama tee ääres. Ühine seisukoht peegeldab seda ajutiselt, liikudes siis vähemalt 30%-le alates 1.01.2008.

Muudatus 23 (osaline). Ühine seisukoht sisaldab liikmesriikidele suunatud nõude pidada aruannet eelneval aastal kogutud andmete kohta.

Muudatus 27. Ühine seisukoht keelab diskrimineerimise teeäärsete kontrollide käigus vastavalt sellele, kas sõidukid on varustatud analoog- või digitaalse tahhograafiga.

4.4 Komisjoni poolt tagasi lükatud ja ühisesse seisukohta mitte inkorporeeritud muudatused

Muudatused 1, 15, 34 ja 66. Need muudatused nõuavad kontrolli raames kolmanda riigi juhitunnistuse olemasolu kontrollimist. Siiski näeb vastav määrus juba ette liikmesriikidele palju ulatuslikuma kontrollinõude.

Muudatus 11. Muudatus nõuab viidet uuele määrusele, mis pakutakse asendama jooksvat määrust (EMÜ) nr 3820/85. See on tarbetu, kuna vastuvõtmisel arvestatakse viiteid eelmisele määrusele kui viiteid uuele määrusele.

Muudatused 13, 14 ja 16. Need muudatused sisaldavad juhi määratlust ja seost AETR ja Ühenduse reeglite vahel töö- ja puhkeperioodide kohta. Ühine seisukoht töö- ja puhkeperioodide kohta käivas sõsarettepanekus on kindlaks määranud erineva määratluse ja seose. Need kehtivad rakendamise ettepaneku kohta.

Muudatused 18, 30, 41. Need muudatused ei ole protseduuriliselt või institutsiooniliselt korrektsed. Kontrollimisele määratud töötatud päevade protsendi suurendamist ei saa käskida Komisjon ja Parlament üksi; üheselt mõistetavat ühtset reeglite tõlgendust ei saa teha üksiku liikmesriigi poolt, vaid ainult Ühenduse tasandil; komitoloogia seadusandlikud sätted ei luba seaduslikku nõuet sotsiaalpartneri esindamiseks.

Muudatused 22, 25. Muudatus säilitada kontrollide kajastamises see detailide tasand näib olevat ebaproportsionaalne. Samuti tundub nõue kontrollide intensiivsuse tasakaalu kohta asukohtade vahel olevat liiga ettekirjutusi tegev.

Muudatus 33. Vastastikune abi liikmesriikide vahel karistuste rakendamisel märgatud seaduserikkumiste suhtes on asendatud eksterritoriaalsuse tutvustamisega sanktsioonidele töö- ja puhkeperioodide kohta käivas sõsarettepanekus.

Muudatus 38 . Komisjon ei ole kohustatud ettepanekut vastu võtma selleks, et ühtlustada sanktsioone, enneteades oma sanktsioonide kohta käiva aruande tulemust.

5- KOKKUVÕTE

Kuigi ta oleks eelistanud tööaja reeglite rakendamise, tõsiste seaduserikkumiste ühise nimekirja ja varasemat kontrollitasandite miinimumi suurendamise kaasamist, võtab Komisjon arvesse, et 9.12.2004 kvalifitseeritud häälteenamuse poolt vastu võetud ühine seisukoht järgib suuresti ettepaneku eesmärke ja lähenemist ja seega toetab seda.