KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Tagajärjed Euroopa Liidu 2018. aasta eelarvele ja muudes valdkondades juhul, kui 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku muutmist heaks ei kiideta

Komisjoni 30. mai 2017. aasta ettepanekus 2018. aasta eelarve kohta on lähtutud eeldusest, et mitmeaastase finantsraamistiku muutmine kiidetakse heaks. Komisjon uurib, missugused tagajärjed oleks muutmise tagasilükkamisel.

1.Euroopa Liidu eelarvega seonduvad probleemid

Euroopa Liidu (EL) eelarve on piiratud (ligikaudu 1 % ELi kogurahvatulust), kuid see on äärmiselt oluline vahend, et liit saaks oma kodanikele kasu tuua. See on peamiselt investeerimiseelarve, koondades vahendeid valdkondadesse, kus ELi meetmetel on lisaväärtus, näiteks transpordi-, kommunikatsiooni- ja energiavõrkude parandamine kõigis ELi riikides, keskkonnakaitse ja maapiirkondade areng, majanduse konkurentsivõimelisemaks muutmine, teadlaste abistamine piiriülese koostöö tegemisel ning noorte abistamine välismaal õppimisel, edendades ühtekuuluvust piirkondade vahel.

ELi eelarve on ka stabiilsust ja prognoositavust lisav tegur. See kavandatakse viie- kuni seitsmeaastaste mitmeaastase finantsraamistiku tsüklitena, milles määratakse kindlaks maksimaalsed summad, mida EL saab igal aastal erinevates poliitikavaldkondades kulutada. Kuid praegu on ELi eelarve ülesehitus sattunud suure surve alla, kuna maailm on muutunud keerukamaks ja ettearvamatumaks.

Euroopa Liit peab lahendama mitmesugused olulised pikaajalised küsimused. Seistes silmitsi kõige raskema majanduskriisiga pärast Teist Maailmasõda, peab liit taastama püsiva majanduskasvu ning tegelema tõrjutuse ja noorte töötuse probleemiga. Rändekriis on lisaks pagulastele humanitaarabi ja peavarju pakkumise vajadusele osutanud ka sellele, kui oluline on ELi piiride kaitse ja rände algpõhjustega tegelemine. Terrorirünnakud on meie ühiskonda raputanud, rõhutades vajadust tulemuslikuma julgeoleku- ja luurealase koostöö järele. ELi eelarve abil peaks olema lisaks mitmeaastase finantsraamistiku algsete plaanide täitmisele võimalik ka kiiresti kohanduda uute vajadustega ja saavutada kiiresti tulemusi kohapeal.

ELi eelarvepakutavad võimalused on muutuvatele asjaoludele reageerimiseks juba maksimaalselt ära kasutatud – aktiivselt on rakendatud kasutamata varu ja olemasolevaid paindlikkusvahendeid, eelkõige selleks, et a) luua Euroopa investeerimiskava raames Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI); b) reageerida rände-, pagulas- ja julgeolekukriisile ja c) aidata rahastada uusi algatusi, nagu noorte tööhõive algatus, Euroopa solidaarsuskorpus ja varsti esitatav ettepanek Euroopa kaitsepoliitika tööstusliku arengu programmi loomiseks.

Seetõttu on ELi eelarve suutlikkus reageerida ajavahemikul 2017–2020 täiendavatele ettenägematutele sündmustele praeguseks oluliselt vähenenud.

2.Laiem poliitiline kokkulepe mitmeaastase finantsraamistiku muutmise kohta

Komisjon tegi ettepaneku kehtiva, 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku muutmiseks 2016. aasta septembris. Peamine eesmärk oli suurendada rahastamist ja kasutada olevate paindlikkusvahendite mahtu, et reageerida eelarvest asjakohaselt kahele olulisele poliitilisele prioriteedile – majanduskasv ja töökohad ning rändeprobleemid – ning suurendada eelarve paindlikkust ja reageerimiskiirust.

Pärast kolme institutsiooni vahelisi tihedaid läbirääkimisi jõuti 7. märtsil 2017 nõukogus ühehäälsele kokkuleppele ning 5. aprillil andis Euroopa Parlament oma nõusoleku mitmeaastase finantsraamistiku muutmise kompromissi kohta, sealhulgas mitmeaastase finantsraamistiku määruse muutmise ja mitme poliitilise kokkuleppe kohta, mis käsitlevad eelkõige konkreetsete programmide vahendite suurendamist.

Kooskõlas asjaomaste menetlustega pidi üldasjade nõukogu 25. aprillil andma mitmeaastase finantsraamistiku muutmisele lõpliku heakskiidu. Kuid Ühendkuningriigi viimase hetke taotluse alusel eemaldati see punkt päevakorrast. Ühendkuningriik põhjendas oma taotlust ametliku valimiseelse perioodiga, mille jooksul valitsus ei tohi võtta vastu olulisi otsuseid.

Ametlik vastuvõtmine nõukogus peaks eelduste kohaselt toimuma 8. juunil kohe pärast Ühendkuningriigi valimisi, kui Ühendkuningriigi valitsust ei piira enam valimiseelset ajavahemikku reguleerivad õigusnormid.

Võttes arvesse laiemat poliitilist kokkulepet nii Euroopa Parlamendis kui ka nõukogus, on 2018. aasta eelarveprojektis eeldatud, et kõnealune ametlik vastuvõtmine toimub, ning eelarve hõlmab mitmeaastase finantsraamistiku muutmise paketi 2018. aastaga seotud elemente.

3.Mida mitmeaastase finantsraamistiku muutmine annab?

Mitmeaastase finantsraamistiku muutmine annab ELile vajaliku manööverdamisruumi, et reageerida uutele sündmustele 2020. aastani. Ehkki seeläbi ei suurendata eelarve koguülemmäärasid, võimaldab see suuremaid kulutusi ja täiendavat paindlikkust teatavates valdkondades, milles on Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel kokku lepitud.