ET Euroopa Liidu Teataja C 272/1

2011. AASTA FINANTSTEGEVUSE ARUANNE

II jagu – Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

2012/C 272/01

SISUKORD

1. KOKKUVÕTE

2. SISSEJUHATUS

3. 2011. EELARVEAASTA EESMÄRGID JA EELARVE

3.1. Peamised haldusalased eesmärgid

3.2. Euroopa Ülemkogu ja nõukogu 2011. aasta eelarve koostamine

3.2.1. Üldine lähenemisviis

3.2.2. 2011. aasta eelarve

3.2.3. 2011. aasta eelarve ja ELi eelarve 5. rubriigi finantsperspektiivid

4. ÜLDINE ÜLEVAADE 2011. AASTA EELARVE TÄITMISEST

4.1. Tegevus ja eesmärgid 2011. aastal

4.1.1. Euroopa Ülemkogu ja nõukogu tegevus 2011. aastal

4.1.2. Haldusalaste eesmärkide saavutamine 2011. aastal

4.2. Tulu

4.2.1. 2011. aastal saadud tulu

4.2.2. Enne 2011. aastat saadud tulu

4.3. 2011. aasta kulud

4.3.1. Ülevaade eelarve täitmise kohta 2004.–2011. aastal

4.3.2. Assigneeringute kasutamine kategooriate kaupa 2011. aastal

4.3.3. Eelarvemuudatused 2011. aastal

4.4. Ülekantud assigneeringud

4.4.1. 2010. aastast üle kantud assigneeringute kasutamine

4.4.2. 2011. aastast 2012. aastasse üle kantud assigneeringud

4.5. Sihtotstarbeline tulu

4.5.1. Enne 2011. aastat saadud sihtotstarbeline tulu

4.5.2. 2011. aastal saadud sihtotstarbeline tulu

1. KOKKUVÕTE

Nagu aasta varem, oli ka 2011. aasta ELi eelarve II jao jaoks põhjalike muudatuste aasta. Lissaboni lepinguga ettenähtud Euroopa välisteenistuse loomine vähendas Euroopa Ülemkogu ja nõukogu tegevuseks ette nähtud kulusid.

2011. eelarveaasta eelarveprojekti Euroopa Ülemkogu ja nõukogu käsitleva jao kirjaliku muutmisettepanekuga (12749/1/10) vähendati II jao ressursse 411 ametikoha ja 79,7 miljoni euro võrra assigneeringutena. Need vahendid ja nendega seotud tegevused paigutati nõukogu panusena ümber Euroopa Liidu välisteenistusse.

Nõukogu peasekretariaat jätkas 2011. aastal oma haldustegevuse tänapäevastamist. Sellega seoses andis nõukogu peasekretariaat oma ravikindlustusalase tegevuse üle komisjoni individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ametile. Hoone Europa projektiga liiguti konsolideerimisetapist edasi tegelike ehitustöödeni.

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu 2011. aasta eelarve suuruseks kinnitati 563,3 miljonit eurot. 2011. eelarveaasta lõpuks kasutati ära 506,8 miljonit eurot (mis vastab 90 % täitmismäärale).

56,4 miljoni euro alakasutamise peamised põhjused on järgmised:

— delegatsioonide sõidukulude alakasutamine (20,9 miljonit eurot);

— ametikohtade loetelusse kantud ametikohtade mittetäielik kasutamine ja väiksemad palgakulud (9,1 miljonit eurot);

— väiksem vajadus koosolekute korraldamiseks, tehnilisteks sisseseadeteks ja kontoriinventariks (6,8 miljonit eurot);

— väiksem vajadus suulise tõlke järele (6 miljonit eurot);

— reservi kantud summade mittekasutamine (6 miljonit eurot);

— väiksem vajadus muude töötajatele tehtud kulutuste järele (nt lepingulised töötajad, lähetatud liikmesriikide eksperdid, välisteenistused (4,7 miljonit eurot);

— väiksem vajadus sisustustööde järele nõukogu hoonetes (2,2 miljonit eurot).

Kokku kasutati 2011. aastast 2012. aastasse ülekantud summadest (49,8 miljonist eurost) ära 40,2 miljonit eurot. Eesmärgiks jääb endiselt ülekantud summade suurem ärakasutamine.

Nõukogu peasekretariaadi 2011. aasta tulutoimingute maht oli 128,6 miljonit eurot. Sellest summast 117,5 miljonit eurot nõuti sisse eelarveaasta jooksul ja ülejäänud summa nõutakse sisse 2012. aastal.

Üle poole (62,4 miljonit eurot ehk 53 %) sissenõutud tuludest on seotud nõukogu peasekretariaadi personalilt 2011. aastal kogutud ühenduse maksude, lõivude ja tasumisele kuuluvate summadega. 54 miljonit eurot on seotud erinevate nõukogu peasekretariaadi haldustoimingutega. Selle summa hulka kuulub 18,6 miljoni euro ülekandmine Euroopa välisteenistuselt nõukogu peasekretariaadile kui ettemakse peasekretariaadi poolt välisteenistusele 2011. aastal osutatavate teenuste eest. Järelejäänud 1,1 miljonit eurot on seotud ühenduse kokkulepete alusel tehtavate osa- ja tagasimaksetega.

Suurem osa sihtotstarbelisest tulust (72 %) 2011. aastal on seotud delegatsioonide sõidukuludega. Nende deklaratsioonide alusel saadi delegatsioonide 2010. aasta alakulutamise tulemusel tagasi 26,2 miljonit eurot.

Enne 2011. aastat saadud sihtotstarbeline tulu kokku oli 30,7 miljonit eurot. Eelarveaasta lõpuks oli ära kasutatud 98 % summadest (30,2 miljonit eurot).

2. SISSEJUHATUS

Käesolev aruanne põhineb (kooskõlas finantsmääruse artikliga 128) 2011. aasta raamatupidamisaruandel, nõukogu eelarvevahendite käsutajate tegevust käsitlevate aastaaruannete tulemustel ning nõukogu finantssüsteemist saadud eelarve täitmist käsitleval teabel.

Aruanne vastab ka finantsmääruse artiklis 122 ja rakenduseeskirjade artiklis 185 esitatud kohustustele, andes ülevaate 2011. aasta eelarvehaldusest ja finantsjuhtimisest nõukogus.

Käesoleva aruande 3. peatükis tehakse kokkuvõte 2011. eelarveaastaks ettenähtud raamistikust. Üldine ülevaade 2011. aastal saada olevate eelarveassigneeringute kasutamisest on toodud 4. peatükis.

2011. aasta eelarve täitmine eelarveridade kaupa on esitatud lisas toodud tabelis.

3. 2011. EELARVEAASTA EESMÄRGID JA EELARVE

3.1. Peamised haldusalased eesmärgid

Nõukogu peasekretariaadi peamised haldusalased eesmärgid olid 2011. aastal järgmised:

— tagada järjepidev toetus Euroopa Ülemkogu ja nõukogu tööle;

— astuda edasisi samme haldusalase tänapäevastamise protsessis. Peasekretariaat on koostanud ambitsioonika kava oma töökorralduse kvaliteedi parandamiseks. Mitmete algatustega kaasnevad eelarvelised mõjud (nii investeerimiskulude kui ka suurenenud tõhususest tingitud kokkuhoiu näol);

— kohandada oma struktuuri pärast 12 % töötajate lahkumist Euroopa välisteenistusse ning anda sellele uuele institutsioonile 2011. aastal, mis on üleminekuperiood, abi erinevates valdkondades;

— hoone Europa ehituse jätkamine. Hoone peaks valmima 2014. aastaks.

3.2. Euroopa Ülemkogu ja nõukogu 2011. aasta eelarve koostamine

3.2.1. Üldine lähenemisviis

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu (edaspidi „ülemkogu ja nõukogu”) 2011. aasta eelarve koostamine põhines kahel eraldi menetlusel 2010. aastal:

1) eelarveprojekt 2011. aasta mais ja

2) 2011. aasta eelarveprojekti kirjalik muutmisettepanek septembris eesmärgiga luua Euroopa välisteenistus kui eraldiseisev ELi institutsioon alates 1. jaanuarist 2011.

punkti 1 juurde) Ülemkogu ja nõukogu 2011. aasta eelarve põhines eesmärgil mitte suurendada assigneeringuid reaalhindades, välja arvatud assigneeringud Horvaatia ühinemise ettevalmistamiseks. Nõukogu peasekretariaat ei ole esitanud uute töökohtade taotlusi, välja arvatud Euroopa Ülemkogu eesistuja kantselei jaoks. See lähenemisviis tingis, et uued algatused või vajadus lisavahendite järele tuleks katta muudes valdkondades tehtava vähendamise teel.

punkti 2 juurde) Vahendite ülekandmine Euroopa välisteenistusele. Euroopa Liidu lepinguga nähakse ette Euroopa välisteenistuse (edaspidi „välisteenistus”) loomine. Välisteenistuse eelarve koostamine kehtestati 2011. aasta üldeelarve projekti kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1.

Muutmisettepanekuga kanti vahendid komisjonist ja nõukogust üle Euroopa välisteenistusele koos täiendava uue töötajaskonna ja finantsvahenditega. Nõukogu jaoks tõi see kaasa 411 ametikohtade loetelus oleva koha ja 79,7 miljoni euro üleviimise.

See summa koosneb järgmistest elementidest:

— personaliga seotud kulud: 45,9 miljonit eurot;

— hooned, seadmed ja tegevuskulud: 6,0 miljonit eurot;

— ÜJKP/ÜVJPga seotud kulud 27,8 miljonit.

3.2.2. 2011. aasta eelarve

Eelarvepädevad institutsioonid kinnitasid ülemkogu ja nõukogu 2011. aasta eelarveks kokku 563,3 miljonit eurot.

Eelarve erinevus 70,3 miljonit eurot (– 11 %) võrreldes 2010. aasta eelarvega jaotub järgmiselt:

— vahendite ülekandmine välisteenistusele (79,7 miljonit eurot),

— nominaalkasv 8,9 miljonit eurot (1),

— eelarvekasv 2,1 miljonit eurot seoses Horvaatia ühinemise ettevalmistamisega,

— eelarve vähenemine püsihindades 1,6 miljoni euro võrra.

Ülemkogu ja nõukogu 2011. aasta ametikohtade loetelu pikenes 12 koha võrra. Eesistuja kantselei töötajate arvu suurendati 11 võrra. Lisaks sellele kandis komisjon ühe ametikoha tagasi ülemkogule ja nõukogule pärast seda, kui infrastruktuuri- ja logistikaamet Brüsselis otsustas, et nõukogu lastesõime haldamine ei kuulu enam tema vastutusalasse.

Tabelis 1 antakse ülevaade 2011. aasta eelarve koostamise kohta kategooriate kaupa. Ilma välisteenistusele vahendite ülekandmise ja Horvaatia ühinemise ettevalmistamisega seotud täiendava assigneeringu mõjuta oli ülemkogu ja nõukogu eelarve nominaalkasv eelmise eelarveaastaga 2011. aastal 1,1 %. Arvestades 2011. aasta prognoositavat inflatsiooni, vähenes ülemkogu ja nõukogu eelarve reaalhindades 0,6 %.

Tabel 1

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu 2011. aasta eelarve võrreldes 2010. aasta eelarvega (kategooriate kaupa)

(eurodes) Kategooria 2010. aasta eelarve 2011. aasta eelarve enne ülekandeid Euroopa välisteenistusele / Horvaatia ühinemise ettevalmistamist Ülekanded Euroopa välisteenistusele Horvaatia laienemise ette-valmistamine 2011. aasta eelarve pärast ülekandeid Euroopa välisteenistusele / Horvaatia ühinemise ettevalmistamist Erinevus, % (ilma Euroopa välisteenistuseta / Horvaatia laienemiseta) Erinevus, % (koos Euroopa välisteenistusega / Horvaatia laienemisega) 1 2 3 4 5 = 2 + 3 + 4 6 = 2/1 7 = 5/1 Ametikohtade loetelu 323 970 000 331 107 326 –42 805 000 0 288 302 326 2,2 –11,0 Muud personalikulud 23 512 000 26 293 301 –3 107 000 1 400 000 24 586 301 11,8 4,6 Hooned 39 917 000 42 365 000 –4 110 000 0 38 255 000 6,1 –4,2 Arvutisüsteemid 35 517 000 36 675 000 – 893 000 0 35 782 000 3,3 0,7 Suulise tõlke kulud 92 740 000 94 722 973 0 0 94 722 973 2,1 2,1 Delegatsioonide sõidukulud 36 792 000 33 675 000 0 0 33 675 000 –8,5 –8,5 Euroopa Liidu Teataja 5 115 000 4 618 000 0 575 000 5 193 000 –9,7 1,5 III jaotis 35 939 000 30 313 000 –27 777 000 0 2 536 000 –15,7 –92,9 Analüüsirühm 533 000 — 0 0 — – 100,0 – 100,0 Mitmesugused kulud 18 517 000 20 051 000 – 958 000 117 000 19 210 000 8,3 3,7 Reserv 6 000 000 6 000 000 0 0 6 000 000 0,0 0,0 Kokku (v.a soetamine) 618 552 000 625 820 600 –79 650 000 548 262 600 1,2 –11,4 Kinnisvara soetamine 15 000 000 15 000 000 0 0 15 000 000 — 0,0 Kõik kokku 633 552 000 640 820 600 –79 650 000 2 092 000 563 262 600 1,1 –11,1

3.2.3. 2011. aasta eelarve ja ELi eelarve 5. rubriigi finantsperspektiivid

Tabelis 2 on esitatud ülevaade varasema nõukogu ja praeguse ülemkogu ja nõukogu eelarve II jao arengust aastatel 2006–2011. Nõukogu eelarve areng 2006. aastal tulenes finantsperspektiivide 5. rubriigi muutustest.

Tabel 2

ELi eelarve II jao (Euroopa Ülemkogu ja nõukogu) areng 2006.–2011. aastal finantsperspektiivide 5. rubriigi alusel

2006 2007 2008 2009 (2) 2010 2011 Mln eurot Muutus Mln eurot Muutus Mln eurot Muutus Mln eurot Muutus Mln eurot Muutus Mln eurot Muutus Rubriik 5 6 708 5,5 % 7 115 6,1 % 7 457 4,8 % 7 603 2,0 % 7 962 4,7 % 8 226 3,3 % Euroopa Ülemkogu / nõukogu eelarve 592 5,2 % 594 0,3 % 595 0,2 % 603 1,3 % 634 5,1 % 563 –11,2 % Osakaal rubriigis 5 8,8 % –1,1 % 8,3 % –5,7 % 8,0 % –3,6 % 7,9 % –1,3 % 8,0 % 1,3 % 6,8 % –15,0 %

Hoolika eelarvehalduse tulemusel on saavutatud nõukogu osa järkjärguline vähenemine 2007., 2008., 2009. ja ka 2010. aastal, mil Lissaboni lepingu jõustumisega seotud täiendavad summad suudeti eelarvesse kirjendada selliselt, et ELi eelarve II jao osakaalu ei suurendatud. 2011. aastal on eelarveosa vähenemise taga peamiselt vahendite ülekandmine välisteenistusele.

4. ÜLDINE ÜLEVAADE 2011. AASTA EELARVE TÄITMISEST

4.1. Tegevus ja eesmärgid 2011. aastal

4.1.1. Euroopa Ülemkogu ja nõukogu tegevus 2011. aastal

Finantstegevuse aruandes esitab nõukogu peasekretariaat teavet oma põhiliste tegevuste kohta, mis iseloomustavad nõukogu ja Euroopa Ülemkogu toimimist kõnealusel eelarveaastal.

Tabelis 3 antakse ülevaade nõukogu peasekretariaadi poolt aastatel 2003–2011 korraldatud Euroopa Ülemkogu ja nõukogu kohtumiste arvu arengu kohta. Lisaks 4 599-le nn institutsioonilisele kohtumisele korraldas nõukogu peasekretariaat ka 2 075 sisekohtumist, koolituskursust, seminari, teabeüritust ja -kohtumist ning kohtumist kolmandate riikidega.

Tabel 3

Kohtumiste arvu areng aastatel 2003–2011

Institutsioonilised kohtumised 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 Tippkohtumised (3) 6 5 3 3 3 5 7 7 9 Nõukogu istungid 77 76 80 76 68 81 74 78 82 Coreper 134 128 123 120 106 144 130 122 135 Töörühmad 4 333 3 971 3 918 4 037 4 183 4 480 4 272 4 127 4 373 Kokku 4 550 4 180 4 124 4 236 4 360 4 710 4 483 4 334 4 599 Muud kohtumised 2 209 2 392 2 791 2 713 1 735 2 051 2 021 1 996 2 075 Kõik kokku 6 759 6 572 6 915 6 949 6 095 6 761 6 504 6 330 6 674

Veel üks tegevuse kvantitatiivne näitaja on Euroopa Liidu Teatajas (ELT) avaldatud õigusaktid (tabel 4). 2011. aastal avaldati ELTs 986 õigusakti. Tuleks märkida, et õigusaktide arv sõltub õigusloome protsessi lõpuleviimisest enne seda, kui õigusaktid saab viimistleda lõpptekstideks, et need ELTs avaldada.

Tabel 4

Õigusaktide arvu areng aastatel 2003–2011

2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 ELTs avaldatud õigusaktid 1 045 1 118 1 056 1 317 1 000 1 274 829 825 986

4.1.2. Haldusalaste eesmärkide saavutamine 2011. aastal

2011. eelarveaastaks püstitatud eesmärkide saavutamise võib võtta kokku järgmiselt.

— Toetus Euroopa Ülemkogu eesistujale ja nõukogule Eesistuja isikliku kantselei töötajate hulka suurendati 2011. aastal 11 ametniku võrra, et Euroopa Ülemkogu eesistuja tegevust rohkem toetada.

— Töökorralduse tõhustamine Ülemkogu ja nõukogu ametikohtade loetelu lühenes 411 ametikoha võrra tulenevalt ressursside ülekandmisest välisteenistusele. Aasta jooksul võttis nõukogu peasekretariaat tööle 179 ametnikku (150 alalist ametnikku ja 29 ajutist teenistujat) ning 132 ametnikku ja 29 ajutist teenistujat lahkus nõukogust. Selle tulemusel suurenes ülemkogu ja nõukogu ametikohtade loetelus täidetud kohtade netomäär 18 ametikoha võrra.

— Haldusalane nüüdisajastamine Lühiajaliste lünkade (nt pikaajalised haigused, rasedus- ja sünnituspuhkus jne) täitmiseks on nõukogu peasekretariaat märkimisväärselt suurendanud kompenseeriva töölevõtmise kasutamist. See on võimaldanud nõukogu peasekretariaadil võtta 2011. aastal tööle kuni 55 lepingulist töötajat. Vastusena vajadusele leida institutsioonide vahel sünergiaid ja suurendada tõhusust leppisid nõukogu peasekretariaat ja komisjoni individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet kokku selles, et nõukogu peasekretariaadi tervisekindlustuse alane tegevus antakse alates 1. augustist 2011 üle nimetatud ametile. Selle tulemusel sai ülemkogu ja nõukogu ametikohtade loetelu lühendada 9 ametikoha võrra, asendades need lepinguliste töötajatega individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ametis. Muutused vahendites kajastuvad 2012. aasta eelarves.

— Euroopa välisteenistuse loomisest tulenevate tagajärgedega kohandumine Välisteenistuse loomine tõi kaasa 411 ametikohtade loetelus oleva koha ja 79,7 miljoni euro ülekandmise ülemkogu ja nõukogu eelarvest välisteenistusele. Lisaks sellele vastutas nõukogu välisteenistuse töö eduka käivitamise eest. Peamiselt toetas nõukogu peasekretariaat välisteenistust teenustaseme kokkulepete kaudu, mida oli kahesuguseid. Ajutised teenustaseme kokkulepped hõlmasid teenuseid, mida välisteenistus ei olnud 2011. aastal suuteline osutama (infotehnoloogiline tugiteenus, julgeolekuteenused, konverentside korraldamise ja protokolliga seotud tegevus, arstiteenus, lastesõim ja välisteenistusele üle antud hoonetega seotud teatavate lepingute haldamine). Välisteenistus on andnud vajalikud vahendid (kokku 18,6 miljonit eurot) üle nõukogu peasekretariaadile, misjärel peasekretariaat sai jätkata kavandatud tegevusi. Struktuurilised teenustaseme kokkulepped hõlmasid teenuseid, mida välisteenistusel ei olnud plaanis endal arendada, näiteks tõlkimine ja dokumentatsiooniga seotud tegevus. Seda teenust osutati tasuta, tingimusel et see jääb teatud mahu piiridesse.

— Kinnisvarapoliitika Résidence Palace’i renoveerimise ja selle Euroopa Ülemkogu ja ministrite nõukogu peakorteriks muutmise projekt (hoone Europa) on jõudnud etappi, kus konsolideerimistööd on lõpetatud. Ehitustöödega alustati 2011. aasta septembris.

4.2. Tulu

Tabelis 5 on esitatud ülevaade 2011. aasta tulutoimingute üldistest tulemustest. Kehtivate õiguste, st sissenõudekorralduste osas oli tulutoimingute kogumaht 28 miljonit eurot suurem kui 2010. aastal. Sellest summast 26,3 miljonit on seotud institutsiooni haldustoimingutest tuleneva tuluga, sealhulgas 18,6 miljoni euro ülekandmine välisteenistuselt nõukogule. Sellest summast rahastati teenuseid, mida nõukogu peasekretariaat osutas välisteenistusele 2011. aastal.

Ülejäänud osa suurenemisest ehk 1,7 miljonit eurot on seletatav sellega, et erinevate ühenduse maksude, lõivude ja tollimaksudena koguti suurem summa.

Tabel 5

Ülevaade 2011. aasta tulust (jaotiste kaupa)

(eurodes) Jaotis Kehtivad õigused Sissenõutud tulud Sissenõutavad tulud 4 Mitmesugused ühenduse maksud, lõivud ja tasumisele kuuluvad summad 64 420 112 62 442 076 1 978 036 5 Tulud institutsiooni haldustegevusest jms 63 046 909 54 213 552 8 833 357 6 Ühenduse kokkulepete jms seotud sisse- ja tagasimaksed 1 116 411 1 107 086 9 324 9 Mitmesugused tulud 2 767 800 1 966 Kokku 128 586 198 117 763 515 10 822 683

Kehtivad õigused (kas 2010. aastast ülekantuna või 2011. aastal looduna) ulatusid 128,6 miljoni euroni. Sellest summast 117,8 miljonit eurot (91 %) nõuti sisse eelarveaasta jooksul ja 10,8 miljonit eurot (9 %) nõutakse sisse 2012. aastal.

4.2.1. 2011. aastal saadud tulu

Esialgne hinnanguline 2011. aasta tulu oli 49 miljonit eurot (tabel 6). Eelarveaasta jooksul kirjendati kehtivate õigustena 121 miljonit eurot, millest 111,1 miljonit eurot nõuti sisse. 9,9 miljonit eurot nõutakse sisse 2012. aastal.

Tabel 6

2011. aastal saadud tulu (artiklite kaupa)

(eurodes) Artikkel Esialgne tulude eelarvestus Kehtivad õigused Sissenõutud tulud Sissenõutavad tulud 400 Laekumised palkade jms maksustamisest 22 212 000 20 760 594 20 760 594 404 Laekumised palkadelt makstavast erimaksust 2 258 000 3 604 895 3 604 895 410 Töötajate osamaksed pensioniskeemi 24 527 000 25 773 464 25 773 464 411 Töötajate pensioniõiguste ümberpaigutused või tagasiostmine 12 217 591 10 488 652 1 728 939 500 Laekumised vallasvara müügist 55 494 55 494 511 Laekumised kinnisvara rendile ja allrendile andmisest 454 729 403 754 50 975 520 Tulud investeeringutest, panga- ja muud intressid 207 716 207 716 550 Tulud osutatud teenuste, tehtud töö jms eest 308 744 179 229 129 515 550 Euroopa välisteenistuse tulud osutatud teenuste, tehtud töö jms eest 18 620 445 18 617 656 2 789 551 Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud osutatud teenuste või tehtud tööde jms eest 15 428 13 442 1 986 570 Tulud makstud summade tagasimaksmisest jms 34 830 616 27 253 577 7 577 039 571 Sihtotstarbelised tulud jms 541 541 573 Muud haldustegevusega seotud osa- ja tagasimaksed 2 720 887 2 649 691 71 196 580 Mitmesugused hüvitised 304 495 19 295 285 200 631 Osamaksed Schengeni acquis’ raames 1 116 411 1 107 086 9 324 900 Mitmesugused tulud 1 334 800 534 Kokku 48 997 000 120 993 384 111 080 394 9 912 990

Esialgse eelarvestuse ja kehtivate õiguste positiivne vahe (72 miljonit eurot) tuleneb peamiselt järgmisest:

— liikmesriikidele eelnevatel aastatel delegaatide sõidukulude katmiseks makstud summade osa sissenõudmisest pärast 2010. aasta deklaratsioonide esitamist (29,3 miljonit eurot) (artikkel 570);

— välisteenistuselt nõukogule tehtud ülekandest kui ettemaksest nõukogu peasekretariaadi poolt välisteenistusele osutatavate teenuste eest (18,6 miljonit eurot) (artikkel 550).

— pensioniõiguste ülekandmisest (236 töötajat) (12,2 miljonit eurot) (artikkel 411);

— liikmesriikidelt tasu sissenõudmisest teatud keeltesse täiendava suulise tõlke taotluste eest (3,9 miljonit eurot) (artikkel 570);

— teiste institutsioonide osamaksetest ja nõukogu ametnike maksetest nõukogu lastesõimele (1,9 miljonit eurot) (artikkel 573);

— töötajate osamaksetest pensioniskeemi (1,5 miljonit eurot) (artikkel 411);

— Euroopa Kohtu ja kontrollikoja maksetest kui panusest rahastada nõukoguga ühist finantssüsteemi (1,1 miljonit eurot) (artikkel 570);

— halduskuludesse tehtavatest sissemaksetest, mis tulenevad Schengeni acquis’ raames seoses Islandi ja Norraga (1,1 miljonit eurot) (artikkel 631).

4.2.2. Enne 2011. aastat saadud tulu

Seoses tasumata sissenõudekorraldustega kanti 7,6 miljonit eurot sissenõudmiseks 2010. aastast üle 2011. aastasse. Ülekantud summa oli 14 % suurem kui aasta varem. Suurenemine on peamiselt seotud suurema arvu pensioniõiguste ELi pensioniskeemi ülekandmisega.

Nagu on näidatud tabelis 7, nõuti sellest maksmisele kuuluvast summast 6,7 miljonit eurot (88 %) sisse 2011. aastal ja 0,9 miljonit eurot kanti üle 2012. aastasse.

Tabel 7

Enne 2011. aastat saadud tulu (artiklite kaupa)

(eurodes) Artikkel Kehtivad õigused enne 2011. aastat Sissenõutud tulud Sissenõutavad tulud 410 Töötajate osamaksed pensioniskeemi 2 291 2 291 411 Töötajate pensioniõiguste ümberpaigutused või tagasiostmine 2 061 277 1 814 472 246 805 511 Laekumised kinnisvara rendile ja allrendile andmisest 248 646 248 646 520 Tulud investeeringutest, panga- ja muud intressid 161 161 550 Tulud osutatud teenuste, tehtud töö jms eest 19 948 9 948 10 000 551 Tulud kolmandatelt isikutelt, mis on saadud osutatud teenuste või tehtud tööde jms eest 7 304 4 243 3 061 570 Tulud makstud summade tagasimaksmisest jms 4 901 568 4 334 822 566 746 573 Muud haldustegevusega seotud osa- ja tagasimaksed 349 796 270 990 78 806 580 Mitmesugused hüvitised 390 390 900 Mitmesugused tulud 1 433 1 433 Kokku 7 592 814 6 683 121 909 693

Enne 2011. aastat saadud tulu on pärit peamiselt järgmistest allikatest:

— 1,8 miljonit eurot pensioniõiguste ülekandmisest (artikkel 411);

— 4,1 miljonit eurot liikmesriikide sõidukulude vahendite alakasutusest 2009. aastal (osa artiklist 570).

4.3. 2011. aasta kulud

4.3.1. Ülevaade eelarve täitmise kohta 2004.–2011. aastal

Viimase kaheksa aasta jooksul on nõukogu / ülemkogu ja nõukogu eelarve üldise täitmise määr olnud keskmiselt 96 % (joonis 1). 2009. aastal vähendati nõukogu eelarvet „ELi eelarve paranduseelarvega nr 10/2009” 40 miljoni euro võrra. See summa paigutati nõukogu osamaksena ümber Euroopa majanduse elavdamise kava rahastamisse.

Nagu nähtub joonisest 1, on viimastel aastatel eelarveaastal tehtud maksed suurenenud, kusjuures järgmisesse eelarveaastasse üle kantud kogusummad on vähenenud. Eelarve vähenemine 2011. aastal tuleneb nõukogu vahendite ülekandmisest välisteenistusele.

Joonis 1

Eelarve üldine täitmine aastatel 2004–2011

Ülekantud assigneeringud jaotuvad kahte suuremasse kategooriasse: töökorraldus ja hooned. Esimene on seotud enne eelarveaasta lõppu nõuetekohaselt võetud lepinguliste kohustustega, mille puhul kaupu ei ole siiski veel tarnitud ja/või mille puhul ei saadud arveid kätte enne aasta lõppu.

Teine kategooria puudutab nõukogu peasekretariaadi poolt hoonete (nagu LEXi hoone, lastesõim ja hoone Europa) soetamist. Viimastel aastatel on nõukogu peasekretariaat nimetatud soetamiste rahastamiseks saanud kasutada eelarve täitmisel tekkinud sääste. See on omakorda oluliselt vähendanud ehitusprojektide kogumaksumust, ennekõike intressimaksete arvelt.

2011. aastal tehti kaks makset hoone Europa soetamiseks: 15 miljonit eurot veebruaris ja 10 miljonit eurot detsembris.

4.3.2. Assigneeringute kasutamine kategooriate kaupa 2011. aastal

2011. aasta kulude analüüs esitatakse 11 kõige olulisema kulukategooria tasemel.

Tabelis 8 võrreldakse lõplikku eelarvet pärast ümberpaigutamisi (veerg 2) eelarve täitmise tulemusega kulukohustuste osas (veerg 3). Erinevus lõpliku eelarve ja kasutatud assigneeringute vahel vastab 2011. eelarveaasta jooksul kasutamata summadele.

Tabel 8

Ülevaade 2011. aasta eelarve täitmisest (kategooriate kaupa)

(eurodes) Kategooria 2011. aasta eelarve (esialgne) 2011. aasta eelarve (4) (lõplik) Kohustused Täitmise määr Tühistatud assigneeringud 1 2 3 4 = 3/2 5 = 2-3 Ametikohtade loetelu 288 302 326 288 302 326 279 213 034 96,8 % 9 089 292 Muud personalikulud 24 586 301 24 961 301 20 292 631 81,3 % 4 668 670 Hooned 38 255 000 35 755 000 33 538 759 93,8 % 2 216 241 Arvutisüsteemid 35 782 000 35 782 000 35 716 743 99,8 % 65 257 Suulise tõlke kulud 94 722 973 77 838 967 71 789 816 92,2 % 6 049 151 Delegatsioonide sõidukulud 33 675 000 42 352 006 21 482 591 50,7 % 20 869 415 Euroopa Liidu Teataja 5 193 000 5 193 000 4 618 000 88,9 % 575 000 III jaotis 2 536 000 2 536 000 2 481 969 97,9 % 54 031 Mitmesugused kulud 19 210 000 19 542 000 12 708 459 65,0 % 6 833 541 Reserv 6 000 000 6 000 000 6 000 000 Kokku (v.a soetamine) 548 262 600 538 262 600 481 842 003 89,5 % 56 420 597 Kinnisvara soetamine 15 000 000 25 000 000 25 000 000 100,0 % Kõik kokku 563 262 600 563 262 600 506 842 003 90,0 % 56 420 597

2011. aasta üldise täitmise määr, sealhulgas ettemaksed hoone Europa jaoks, on 90 %.

Esialgse eelarvestuse ja eelarve täitmise vahelist erinevust saab seletada järgmiselt.

— Tingituna ametikohtade loetelus toodud ametikohtade väikesest täitumusest (keskmiselt 92 % (5)) jäi kulutamata 7,3 miljonit eurot.

— Eelarvesse kirjendatud summa 2011. aastal töötasude korrigeerimiseks põhines komisjoni hinnangul 1,3 %, mis vastab 1,8 miljonile eurole. Seda summat ei kasutatud, kuna nõukogu otsustas 19. detsembril 2011 jätta komisjoni ettepaneku nõukogu määruse kohta, millega kohandatakse alates 1. juulist 2011 liidu ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione, vastu võtmata.

— Muude töötajatele tehtud kulutuste kategoorias on 2,5 miljoni euro suurune summa 4,7 miljoni euro suurusest üldkokkuhoiust seotud väiksemate maksetega lepingulistele töötajatele, lähetatud liikmesriikide ekspertidele ja muudele välisteenistustele. Sellest summast 1 miljon eurot vastab Horvaatia ühinemise ettevalmistamiseks ettenähtud täiendavale assigneeringule. Kuna kavandatud ühinemiskuupäeva on lükatud hilisemaks 2013. aastal, kasutas nõukogu 2011. aastaks sel eesmärgil ette nähtud algsest lisaeraldisest 1 350 000 eurot üksnes 350 000 eurot. Muu kokkuhoiu osas on 1,9 miljonit seotud lähetuskuludega ning väiksem vajadus sotsiaal- ja arstiteenuste järele on andunud 0,1 miljonit eurot kokkuhoidu.

— Hoonetega seotud kulude haldamine (II jaotis, ilma hooneta Europa) andis kokku 2,2 miljoni euro suuruse säästu. 1,2 miljonit eurot sellest summast on seotud teatavate sisustus- ja paigaldustööde üleviimisega 2012. aastasse. Väiksem vajadus remondi järele säästis 0,4 miljonit eurot ning väiksemad maksed valvele ja ennetustegevusele 0,3 miljonit eurot.

— Suulise tõlke kulude 22,9 miljoni euro võrra väiksem kasutamine tuleneb järgmisest: — keelte kaupa esitatud tõlketaotluste vahendite alakasutamisest kokku 18,4 miljoni euro suuruses summas; — 4,5 miljoni euro suurusest säästust üldistelt suulise tõlke kuludelt.

— Ümberpaigutamise järel oli delegatsioonide sõidukulude katmiseks saada olev summa 45,8 miljonit eurot. Esialgne eelarve oli 33,7 miljonit eurot, millele lisati 12,1 miljonit eurot ülekandena tõlketaotluste säästudest (6). Aasta jooksul kanti üle 3,4 miljonit eurot, et rahastada täiendavaid suulise tõlke taotlusi teatavates keeltes. Kuna liikmesriigid pidid eelmistel aastatel kasutamata summad hüvitama, eraldati 2011. aasta eelarves hilisemateks makseteks kõigest 21,5 miljonit eurot 42,4 miljoni euro suurusest lõplikust eelarvest.

— Euroopa Liidu Teataja jaoks ettenähtud assigneeringute kasutamine oli 100 %. Tabelis 8 näidatud tühistatud summa 575 000 eurot vastab acquis communautaire’i horvaadi keelde tõlkimiseks tehtud lisaeraldisele. Kuna kavandatud ühinemiskuupäeva lükati edasi, ei olnud vaja selle tööga alustada, mistõttu lisasummat ei kasutatud.

— Mitmesuguste kulude kategoorias saab suhteliselt väikest täitmismäära selgitada järgmiste teguritega: — väiksem rahastamisvajadus koosolekute korraldamiseks, sealhulgas protokolli-, konverentsi- ja toitlustuskulud (2,7 miljonit eurot); — teatavate tehniliste seadeldiste, näiteks konverentsiruumides kasutatavate multimeediaseadmete paigaldamise edasilükkamine (2,1 miljonit eurot); — väiksem vajadus mööbli ja kontoritarvete järele (vastavalt 0,5 ja 0,4 miljonit eurot); — väiksem vajadus kommunikatsiooni ja transpordi järele (kumbki 0,3 miljonit eurot).

— Eelarve üldine alakasutamine võimaldas eraldada 10 miljonit eurot lisaks hoone Europa jaoks ettemaksete tegemiseks eelarves sihtotstarbeliselt ette nähtud 15 miljonile eurole.

4.3.3. Eelarvemuudatused 2011. aastal

2011. eelarveaasta jooksul tehti uusi eraldisi erinevate ümberpaigutuste teel. Tabelis 9 on esitatud otsused, millega muudeti aastate 2008–2011 eelarve assigneeringuid.

Tabel 9

Eelarvemuudatused aastatel 2008–2011

Muudatus Arv Tüüp Õiguslik alus 2008 2009 2010 2011 Paranduseelarved Finantsmääruse artikkel 29 0 1 0 0 Ümberpaigutus B Finantsmääruse artikkel 22 72 46 47 23 Ümberpaigutus C Finantsmääruse artikkel 22 3 2 2 2 Ümberpaigutus D Finantsmääruse artikkel 24 1 0 0 0 Kokku 76 49 49 25

Ümberpaigutused C, millega kaasneb eelarvepädeva institutsiooni teavitamine (kooskõlas finantsmääruse artikliga 22), tehti selleks, et tugevdada järgmist:

— ümberpaigutus C1 20. juulil 2011: — audiovisuaalse materjali tootmine Euroopa Ülemkogu kohtumisteks ja nõukogu istungiteks (250 000 eurot), — kulutused puudega inimeste abistamiseks (125 000 eurot);

— ümberpaigutus C2 18. novembril 2011: — ettemakse hoone Europa jaoks (7,5 miljonit eurot).

2011. aastal muudeti sisemiselt Euroopa Ülemkogu ja nõukogu eelarvet, tehes 23 ümberpaigutust B, tuginedes finantsmääruse artikli 22 lõikele 4. Kuigi nende ümberpaigutuste tegemiseks ei ole vaja eelarvepädeva institutsiooni eelnevat teavitamist, peavad need olema nõuetekohaselt põhjendatud nii nende eelarveridade osas, millele assigneeringud ümber paigutatakse, kui ka nende osas, millelt need ära võetakse.

Tabelis 10 antakse ülevaade eelarveridadest, mida 2011. aastal oluliselt (7) muudeti erinevate ümberpaigutuste abil.

Tabel 10

Eelarveread, millel 2011. aastal tehti olulisi ümberpaigutusi

(eurodes) Punkt / artikkel Rubriik Ümber-paigutuse tüüp Esialgne eelarve 2011 Ümberpaigutused Lõplikud assigneeringud Erinevus 2002 Kinnisvara soetamine B, C 15 000 000 10 000 000 25 000 000 67 % 2003 Ruumide sisustus- ja paigaldustööd B 4 860 000 –2 160 000 2 700 000 –44 % 2004 Turvalisusega seotud tööd B 1 260 000 – 375 000 885 000 –30 % 2100 Seadmete ja tarkvara ostmine B 7 969 000 3 214 400 11 183 400 40 % 2101 Institutsiooniväline abi arvutisüsteemide jaoks B 19 038 000 –1 740 200 17 297 800 –9 % 2102 Seadmete ja tarkvara hooldus ja korrashoid B 4 551 000 – 938 200 3 612 800 –21 % 2103 Telekommunikatsioon B 4 224 000 – 536 000 3 688 000 –13 % 2200 Delegatsioonide sõidukulud B 33 675 000 8 677 006 42 352 006 26 % 2201 Mitmesugused sõidukulud B 184 000 332 000 516 000 180 % 2202 Suulise tõlke kulud B, C 94 722 973 –16 884 006 77 838 967 –18 %

4.4. Ülekantud assigneeringud

4.4.1. 2010. aastast üle kantud assigneeringute kasutamine

Nagu nähtub tabelist 11, kanti 2010. aastast 2011. aastasse üle 49,8 miljonit eurot. Võrreldes 2010. aastaga suurenes ülekantud summa 8,7 miljoni euro võrra.

Tabel 11

2010. aastast üle kantud assigneeringute kasutamine (kategooriate kaupa)

(eurodes) Kategooria 2010. aastast üle kantud assigneeringud 2011. aasta maksed Täitmise määr Tühistatud assigneeringud 1 2 3 = 2/1 4 = 1 – 2 Ametikohtade loetelu 458 005 385 018 84,1 % 72 987 Muud personalikulud 3 750 088 1 826 217 48,7 % 1 923 871 Hooned 10 083 292 7 854 565 77,9 % 2 228 728 Arvutisüsteemid 13 650 299 12 335 572 90,4 % 1 314 727 Suulise tõlke kulud 6 082 706 5 365 682 88,2 % 717 024 Delegatsioonide sõidukulud — — — Euroopa Liidu Teataja 2 411 962 929 792 38,5 % 1 482 170 III jaotis 8 449 665 7 471 502 88,4 % 978 163 Analüüsirühm 68 310 — 0,0 % 68 310 Mitmesugused kulud 4 807 312 4 000 012 83,2 % 807 300 Reserv — — — Kokku (v.a soetamine) 49 761 639 40 168 360 80,7 % 9 593 279 Kinnisvara soetamine — — — Kõik kokku 49 761 639 40 168 360 80,7 % 9 593 279

2010. aastast üle kantud assigneeringute kasutusmäär oli 80,7 %.

Väikese kasutusmäära peamised põhjused on:

— Nõukogu peasekretariaadi poolt aasta jooksul tellitud tööde/kaupade/teenuste osaline või täielik tegemata/tarnimata/osutamata jätmine.

— Tehtud tööde, tarnitud kaupade või osutatud teenuste eest ei ole saadud arveid. Tuleks märkida, et see tähendab eelseisvatel aastatel paratamatult eelarvekoormust.

4.4.2. 2011. aastast 2012. aastasse üle kantud assigneeringud

2011. aastast 2012. aastasse üle kantud assigneeringute kogusumma oli 41,5 miljonit eurot, mis on 8,3 miljonit eurot vähem kui aasta varem (tabel 12).

Tabel 12

2011. aastast 2012. aastasse üle kantud assigneeringute kasutamine (kategooriate kaupa)

(eurodes) Kategooria 2011. aasta eelarve (esialgne) 2011. aasta eelarve (8) (lõplik) Kohustused 2012. aastasse üle kantud assigneeringud Ülekandmise määr 1 2 3 4 5 = 4/3 Ametikohtade loetelu 288 302 326 288 302 326 279 213 034 318 160 0,1 % Muud personalikulud 24 586 301 24 961 301 20 292 631 3 233 722 15,9 % Hooned 38 255 000 35 755 000 33 538 759 8 092 005 24,1 % Arvutisüsteemid 35 782 000 35 782 000 35 716 743 17 043 463 47,7 % Suulise tõlke kulud 94 722 973 77 838 967 71 789 816 5 599 875 7,8 % Delegatsioonide sõidukulud 33 675 000 42 352 006 21 482 591 — 0,0 % Euroopa Liidu Teataja 5 193 000 5 193 000 4 618 000 2 348 791 50,9 % III jaotis 2 536 000 2 536 000 2 481 969 19 079 0,8 % Mitmesugused kulud 19 210 000 19 542 000 12 708 459 4 839 960 38,1 % Reserv 6 000 000 6 000 000 — — Kokku (v.a soetamine) 548 262 600 538 262 600 481 842 003 41 495 055 8,6 % Kinnisvara soetamine 15 000 000 25 000 000 25 000 000 — Kõik kokku 563 262 600 563 262 600 506 842 003 41 495 055 8,2 %

2011. aastast 2012. aastasse üle kantud summad tulenevad peamiselt järgmistest kategooriatest:

— 17 miljonit eurot arvutisüsteemide osas, milles 8 miljonit on seotud institutsioonivälise abiga, 6,8 miljonit eurot seadmete ja tarkvara jaoks ning 1,4 miljonit eurot telekommunikatsioonile;

— 8,1 miljonit eurot hoonete osas, millest kuulub puhastus- ja hooldusteenuste arvele 3,9 miljonit eurot, erinevatele sisustustöödele 1,6 miljonit eurot ning turvalisusele ja valvele 1,3 miljonit eurot;

— suulise tõlke kulud 5,6 miljonit eurot;

— erinevad kulud 4,8 miljonit eurot, sealhulgas 1,7 miljonit eurot tehnilisele varustusele (nt konverentsiruumide ümberkohandamiseks), 1,0 miljonit eurot teavitamiseks ja väljaanneteks, koosolekute ja konverentside korraldamise kulud 0,9 miljonit eurot ning mööbel 0,4 miljonit eurot;

— muud töötajatele tehtud kulutused 3,2 miljonit eurot;

— Euroopa Liidu Teataja 2,3 miljonit eurot.

4.5. Sihtotstarbeline tulu

4.5.1. Enne 2011. aastat saadud sihtotstarbeline tulu

Enne 2011. aastat saadud sihtotstarbelise tulu kogusumma oli 30,8 miljonit eurot. Sellest 30,2 miljonit eurot seoti kulukohustustega ning 0,6 miljonit eurot kanti üle 2012. aastasse (tabel 13). 2011. eelarveaasta lõpus kasutada olev summa jätkuvalt vähenes ning oli 66 % väiksem (1,2 miljonit eurot) kui 2010. aastal. Vaatamata enne 2011. aastat saadud sihtotstarbelise tulu kasutamise positiivsele arengule peaks see tulu põhimõtteliselt eelarveaasta lõpuks nulli jõudma (finantsmääruse artikkel 10).

Tabel 13

Enne 2011. aastat saadud sihtotstarbelise tulu kasutamine (kategooriate kaupa)

(eurodes) Kategooria Sihtotstarbelised tulud enne 2011. aastat Kohustused Kasutatavad sihtotstarbelised tulud 1 2 3 = 1 – 2 Ametikohtade loetelu 1 230 778 1 207 489 23 289 Muud personalikulud 2 084 023 1 813 502 270 520 Hooned 882 557 830 603 51 953 Arvutisüsteemid 1 476 245 1 425 515 50 730 Suulise tõlke kulud 2 227 077 2 064 013 163 064 Delegatsioonide sõidukulud 21 201 708 21 201 708 — Euroopa Liidu Teataja 250 228 250 033 195 III jaotis 487 378 487 100 278 Mitmesugused kulud 911 102 881 099 30 002 Reserv — — — Kokku 30 751 094 30 161 062 590 032

2011. aasta lõpus kasutada olevad summad hõlmavad peamiselt järgmist:

— muud töötajatele tehtud kulutused, mis on seotud lisateenustega tõlketeenistusele (250 000 eurot);

— suulise tõlke kulud 163 000 eurot.

4.5.2. 2011. aastal saadud sihtotstarbeline tulu

2011. aastal saadi sihtotstarbelist tulu kokku 55,1 miljonit eurot (tabel 14). Sellest 18,6 miljonit eurot on seotud summadega, mis Euroopa välisteenistus kandis üle nõukogule, et katta kulud nende kahe institutsiooni vahel erinevate teenustaseme kokkulepetega kindlaks määratud ja nõukogu osutatud teenuste eest.

Nõukogu peasekretariaadi tegevustega seotud sihtotstarbeline tulu 2011. aastal ulatus 36,5 miljoni euroni. Eelarveaasta jooksul kasutati ära 1 miljon eurot ning 35,4 miljonit eurot kanti üle 2012. aastasse kooskõlas finantsmääruse artikliga 10.

Tabel 14

2011. aastal saadud sihtotstarbelise tulu kasutamine (kategooriate kaupa)

(eurodes) Kategooria Sihtotstarbelised tulud 2011. aastal Kohustused Kasutatavad sihtotstarbelised tulud 1 2 3 = 1 – 2 Ametikohtade loetelu 1 332 031 709 1 331 322 Muud personalikulud 2 078 505 10 015 2 068 491 Hooned 877 577 303 067 574 510 Arvutisüsteemid 1 327 928 151 087 1 176 841 Suulise tõlke kulud 3 685 253 — 3 685 253 Delegatsioonide sõidukulud 26 215 122 — 26 215 122 Euroopa Liidu Teataja 194 701 193 788 913 III jaotis — — — Mitmesugused kulud 753 946 390 023 363 923 Reserv — — — Euroopa Ülemkogu ja nõukogu kokku 36 465 063 1 048 689 35 416 374 Teenustaseme lepingud Euroopa välisteenistusega 18 613 361 17 252 415 1 360 946 Kõik kokku 55 078 424 18 301 104 36 777 320

Suurem osa sihtotstarbelisest tulust (72 %) on seotud delegatsioonide sõidukuludega (26,6 miljonit eurot). Suulise tõlkega seonduv summa 3,7 miljonit eurot tuleneb teatud keelte puhul tehtud lisamaksetest.

Ülejäänud summa on peamiselt seotud teiste institutsioonide poolt summade hüvitamisega mitmete tegevuste ja süsteemide eest, nagu osalemine nõukoguga ühises finantssüsteemis, sissemaksed nõukogu lastesõimes kohtade saamiseks ning muud nõukogu haldustegevusega seotud sissemaksed ja tagasimaksed.

(1) Inflatsioon 2010–2011: 1,7 %, töötasu kohandamine ja suulise tõlke vahendid 0,9 %.

(2) Lõpliku eelarve suurus pärast 40 miljoni euro mahaarvamist Euroopa majanduse elavdamise kava jaoks 2009. aasta detsembris oli 563 miljonit eurot.

(3) Seitse Euroopa Ülemkogu kohtumist ja kaks euroala riikide riigipeade ja valitsusjuhtide tippkohtumist 2011. aastal

(4) Hõlmab institutsioonisiseseid assigneeringute ümberjaotamisi

(5) 2010. aastal oli keskmine täitumus 92 %. Mõlemal aastal kohaldati asjaomastele assigneeringutele 7-protsendilist kindlasummalist vähendamist.

(6) Kooskõlas otsusega 111/07 paigutab nõukogu peasekretariaat 66 % kasutamata vahenditest ümber delegaatide sõidukulude vahenditesse samal eelarveaastal kasutamiseks. 2011. aastal oli vastav summa 12,1 miljonit eurot.

(7) Netosumma > 250 000 eurot.

(8) Hõlmab institutsioonisiseseid assigneeringute ümberjaotamisi.