ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.

Nõukogu seisukoht sisaldab eespool nimetatud kahte kokkulepet. Selle põhikomponendid on järgmised: Märgistamist reguleerivad sätted ja märgistuse kujundus: Nõukogu on märgistuse vormi juures lähtunud kehtivast, tähtedel A–G põhineva klassifikatsiooniga kujundusest (võimaldab kolme lisaklassi, kusjuures klasside koguarv ei ületa seitset), mis võimaldab märgistusel teavet selgelt esitada klassidele vastavate värvidega. Kui lisatakse uus klass, liigub värviskaala edasi. Sel viisil on tagatud selgelt nähtav ja loetav ning tarbijale hästi arusaadav märgistuse kujundus, nagu soovis parlament oma muudatusettepaneku 70 esimeses osas. Lisaks on nõukogu näinud ette, et toodete võimaliku uuesti klassifitseerimise üksikasjad määratakse juhtumipõhiselt kindlaks asjaomastes delegeeritud õigusaktides. Läbivaatamisklauslis palutakse komisjonil 2014. aasta lõpuks hinnata vajadust muuta märgistuse kujundust reguleerivaid sätteid, võttes arvesse tehnika arengut ja tarbijate arusaamist märgistuse kujundusest. Kooskõlas muudatusettepanekuga 52 on nõukogu taganud võimaluse võtta meetmeid, et vältida märgistuse loata kasutamist. Reklaamimist reguleerivad sätted Nõukogu on osaliselt järginud parlamendi muudatusettepanekut 32 ja teinud kohustuslikuks lisada reklaami viide energiatõhususklassile alati, kui avaldatakse energiatarbimise või hinnaga seotud teavet. Nõukogu on täielikult heaks kiitnud parlamendi muudatusettepaneku 33, mis puudutab kohustuslikku teavet energiatarbimise kohta või viidet toote energiatõhususklassile tehnilistes müügiedendusmaterjalides. Säte riigihangete kohta Osalise vastusena muudatusettepanekule 40 on nõukogu näinud liikmesriikidele ette võimaluse nõuda, et nende riigihankeid sõlmivad tellijad hangiksid vaid selliseid tooteid, mis vastavad energiatõhususe kriteeriumitele, st kuuluvad kõrgeimasse energiatõhususklassi ja on parimate tõhususnäitajatega. * * * Ennetähtaegse kokkuleppe saavutamise eesmärki silmas pidades vaatas nõukogu lisaks eespool nimetatud põhikomponentidele läbi Euroopa Parlamendi kõik muudatusettepanekud. Võimaluse korral kiideti muudatusettepanekud kas täielikult või osaliselt heaks; mõnel juhul kajastati muudatusettepaneku mõtet mõnes teises artiklis või põhjenduses. Seega on nõukogu oma seisukohas — täielikult (mõnel juhul ümbersõnastatuna), osaliselt või sisuliselt heaks kiitnud järgmised 40 muudatusettepanekut: 1, 2, 72, 4, 53+64, 7, 74, 8–11, 54+65, 17–19, 21–23, 25–33, 35, 36, 56+68, 38, 40, 43, 70 (esimene osa), 50–52; — jätnud heaks kiitmata järgmised 21 muudatusettepanekut: 3, 5, 12–15, 20, 59, 24, 66, 67, 39, 41–42, 69, 76, 45, 47, 70 (teine osa), 58+71.
m)

Üleminekumeetmed (artikkel 23 ja põhjendus 29): menetluses olevat taotlust, mis on esitatud vastavalt määruse (EÜ) nr 258/97 artiklile 4, käsitletakse kõnealuse määruse alusel ainult juhul, kui esialgne hindamisaruanne on esitatud artikli 6 lõike 3 alusel ning täiendav hindamine ei olnud nõutav ega liikmesriigid ei esitanud vastuväiteid. See on kooskõlas muudatusettepanekutega 88 ja 89. Lisaks eespool nimetatud muudatusettepanekutele võttis nõukogu ühisesse seisukohta üle muudatusettepanekud 7, 42, 44, 45, mis on tehnilist/toimetuslikku laadi ja mille eesmärk on parandada teksti selgust. Tulenevalt Euroopa Liidu toimimise lepingu jõustumisest 1. detsembril 2009 pidi nõukogu kohandama komisjoni ettepaneku sätteid, mis on seotud kontrolliga regulatiivmenetlusega, vastavalt ELi toimimise lepingule. Nõukogu leppis kokku, et järgmiste sätete puhul tuleks rakendamisvolitused anda komisjonile (ELi toimimise lepingu artikli 291 lõige 2): — artikli 3 lõige 4: täiendavate kriteeriumide vastuvõtmine artikli 3 lõike 2 punkti a alapunktides i–iv ning punktides c, d ja e esitatud mõistete täpsustamiseks, mida võidakse teha; — artikli 11 lõige 5: kolmandatest riikidest pärineva traditsioonilise toidu loetelu ajakohastamine; — artikli 16 lõige 5: liidu loetelu ajakohastamine andmekaitse korral enne viieaastase andmekaitse ajavahemiku lõppu; — artikli 27 lõige 2: üleminekumeetmed, mida võidakse võtta artikli 27 lõike 1 kohaldamiseks; — artikkel 9: liidu uuendtoidu loetelu ajakohastamine. Selleks tuleks muuta määrust (EÜ) nr 1331/2008 (vt nõukogu seisukoha artiklit 28). Nagu juba eespool punktis c märgiti, leppis nõukogu kokku, et määruse kohaldamise kuupäevaks (st 24 kuus pärast määruse jõustumist) tuleks komisjonile ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt delegeerida täiendavate kriteeriumide vastuvõtmine hindamaks, kas toitu on kasutatud liidus olulisel määral inimtoiduna enne 15. maid 1997.
(8)

Programm peaks eriti toetama strateegiat „Euroopa 2020. aastal”, võttes arvesse traadita teenuste tohutuid võimalusi teadmistepõhise majanduse edendamiseks, info- ja sidetehnikal põhinevate sektorite arendamiseks ja toetamiseks ning digitaalse lõhe ületamiseks. Tarbimise kasv, eeskätt audiovisuaalmeedia teenuste ja online-infosisu valdkonnas, suurendab nõudlust kiiruse ja katvuse järele. See on ka üks põhimeetmeid Euroopa digitaalarengu tegevuskavas, mis on suunatud kiire lairibaühendusega Interneti kasutuselevõtule tuleviku võrgu- ja teadmistepõhises majanduses, koos ambitsioonika eesmärgiga võimaldada kõigile juurdepääs lairibaühendusele. Majanduskasvu ja ülemaailmse konkurentsivõime edendamiseks on tähtis suurima võimaliku kiiruse ja läbilaskevõimega traadiga ja traadita lairibaühenduste tagamine, mis aitab saavutada eesmärki kindlustada 2020. aastaks kõigile lairibaühenduse kiirusega vähemalt 30 Mbit/s ja vähemalt pooltele liidu majapidamistele lairibaühenduse kiirusega vähemalt 100 Mbit/s, ning see on ka vajalik digitaalse ühtse turu püsivate majanduslike ja sotsiaalsete eeliste saavutamiseks. See peaks toetama ja edendama ka liidu muid valdkondlikke tegevuspõhimõtteid nagu jätkusuutliku keskkonna ning majandusliku ja sotsiaalse kaasamise tagamine kõigile liidu kodanikele. Arvestades traadita rakenduste tähtsust innovatsiooni jaoks, on käesolev programm ka üheks põhialgatuseks liidu innovatsioonipoliitika toetamisel.
(7)

Kogemused on näidanud, et toiduabi jaotamise programmi haldamist on vaja teatavas osas täiustada. Seepärast peaks komisjon 2012. ja 2013. aastaks kehtestama toiduabi jaotamise programmi rakendamise aastased abikavad, mis põhinevad liikmesriikide poolt komisjonile edastatud taotlustel ja muul asjakohasena käsitataval teabel. Liikmesriigid peaksid esitama oma toiduainete eraldamise taotlused riiklike toiduabi jaotamise programmide alusel, määrates kindlaks oma eesmärgid ja prioriteedid (sh toitumisalased kaalutlused) enim puudust kannatavatele isikutele toiduabi jaotamisel. Sellega seoses on asjakohane, et liikmesriikidel oleks võimalus eelistada liidu päritolu tooteid. Selleks et tagada, et aastase abikava rakendamisega seotud kulud oleksid nõuetekohaselt kaetud, on vaja anda liikmesriikidele võimalus aastase abikava kaudu eraldatud rahaliste vahendite piires hüvitada teatavad kulud, mida määratud organisatsioonid on kandnud seoses haldustöö, transpordi ja ladustamisega.
Artikli 15 lõiked 3, 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„3. Kui liit ja tarnijariik ei jõua rahuldavale lahendusele artiklis 16 ettenähtud ajavahemiku jooksul ja kui komisjon jõuab järeldusele, et kõrvalehoidmise kohta on kindlad tõendid, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 16a vastu delegeeritud õigusakte V lisa muutmiseks, et arvata koguselistest piirnormidest maha sama hulga tarnijariigist pärinevaid tooteid.

Kui komisjon tuvastab, et on selgeid tõendeid kõrvalehoidmise kohta ja kõrvalehoidmise tõkestamise meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, ja seetõttu tungiv kiireloomulisus seda nõuab, kohaldatakse esimese lõigu kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 16b sätestatud menetlust.

4. Kui on piisavalt tõendeid selle kohta, et kõnealustest riikidest pärinevate toodete kiusisalduse, koguste, kirjelduse või klassifitseerimise kohta on esitatud valeandmeid, võivad liidu asutused kolmandate riikidega sõlmitud protokollide ja teatavate kahepoolsete lepingute sätete kohaselt keelata kõnealuste toodete impordi. Kui ilmneb, et mõne kõnealuse riigi territooriumi on kasutatud muude kui sellest riigist pärinevate toodete ümberlaadimiseks või nende teekonna muutmiseks, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 16a vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada ka kõnealusest riigist pärinevatele samadele toodetele koguselised piirnormid, kui nende toodete koguselisi piirnorme veel ei kohaldata, või võtta V lisa muutmisega muid asjakohaseid meetmeid käesolevas lõikes osutatud olukorra heastamiseks.

Kui komisjon tuvastab, et on selgeid tõendeid kõrvalehoidmise kohta ja kõrvalehoidmise kõrvaldamise meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada, ja seetõttu tungiv kiireloomulisus seda nõuab, kohaldatakse esimese lõigu kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 16b sätestatud menetlust.

5. Kui on olemas tõendeid WTOsse kuuluvate, kuid V lisas nimetamata kolmandate riikide territooriumi kaasamise kohta, taotleb komisjon asjaomaselt kolmandalt riigilt või asjaomastelt kolmandatelt riikidelt konsultatsioone artiklis 16 ettenähtud korras, et võtta asjakohaseid meetmeid probleemi lahendamiseks. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 16a vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada asjaomase kolmanda riigi või asjaomaste kolmandate riikide suhtes koguselisi piirnorme või võtta V lisa muutmisega muid asjakohaseid meetmeid lõikes 1 osutatud olukorra heastamiseks.

Kui kõrvalehoidmise kõrvaldamise meetmete kehtestamisega viivitamine tekitaks kahju, mida oleks raske heastada ja seetõttu tungiv kiireloomulisus seda nõuab, kohaldatakse esimese lõigu kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 16b sätestatud menetlust.”
a)

lõige 4 asendatakse järgmisega: „4. Liidu huvides võib käesoleva määruse alusel kehtestatud meetmed komisjoni otsusega kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega üheksaks kuuks peatada. Komisjon võib kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega peatamist pikendada veel kõige rohkem ühe aasta võrra. Meetmed võib peatada üksnes siis, kui turutingimused on ajutiselt sedavõrd muutunud, et oleks ebatõenäoline, et kahju sellise peatamise tulemusena jätkuks, ning tingimusel, et liidu tootmisharule on antud võimalus esitada oma arvamus ja et seda arvamust on arvesse võetud. Meetmed võib igal ajal ennistada kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega, kui peatamise põhjus on lakanud olemast.”;
(11)

Pidades silmas asjaolu, et Kirgiisi Vabariigi maksebilansis on jätkuvalt märkimisväärne välisrahastamise puudujääk ka pärast IMFi ja teiste mitmepoolsete institutsioonide poolset ressursside eraldamist ning seda vaatamata sellele, et Kirgiisi Vabariik on rakendanud jõulisi majanduse stabiliseerimis- ja reformikavasid, on liidu poolt Kirgiisi Vabariigile antav makromajanduslik finantsabi (edaspidi „liidu makromajanduslik finantsabi”) praeguses erandlikus olukorras asjakohane reageering Kirgiisi Vabariigi taotlusele, et toetada majanduse stabiliseerumist koostoimes IMFi programmiga.
1)

Lisatakse järgmised artiklid: „Artikkel 2a Volituste delegeerimine Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 2b vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse I lisa muutmiseks, et ennistada sellesse need AKV riikide rühma piirkonnad ja riigid, mis jäeti nimetatud lisast välja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr …/… (3) kohaselt ning kes on pärast kõnealusest lisast väljajätmist astunud vajalikke samme oma majanduspartnerluslepingute ratifitseerimiseks. Artikkel 2b Delegeeritud volituste rakendamine 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artiklis 2a osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates … (4). 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 2a osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 5. Artikli 2a alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
12.

Olulisemad nõukogu tehtud muudatused on järgmised: a) Eksperdikomisjon (artikkel 6) Oma esimese lugemise seisukohas lubas nõukogu nendel liikmesriikidel, mille linnal on vastavalt otsuse lisas esitatud ajakavale õigus kanda konkreetsel aastal tiitlit, nimetada valiku ja seire korraldamiseks ametisse kuni kaks eksperti. Kõnealune komisjon koosneb seega 10 eksperdist, kelle nimetavad ametisse liidu institutsioonid ja organid (Euroopa Parlament, komisjon, nõukogu ja Regioonide Komitee), nagu nägi ette komisjoni ettepanek, ning kuni kahest eksperdist, kelle määrab liikmesriik, mille linnal on õigus osaleda lõppvalikus või eksperdikomisjoni korraldatavas seires. Riikide ekspertide ülesandeks on toetada eksperdikomisjoni kohapealse kogemuse ja oskusteadmistega. Peale selle muudab esimese lugemise seisukoht rangemaks huvide konflikti käsitlevaid sätteid: iga ekspert, kellel on huvide konflikt mõne konkreetse kandidaatlinnaga, peab tagasi astuma (lõige 8). b) Nimetamine (artikkel 11) Esimese lugemise seisukohas antakse nimetamise volitused liikmesriigile, mille linnal on õigus kanda konkreetsel aastal tiitlit. See kujutab endast muudatust võrreldes nii komisjoni ettepanekuga, milles nimetamine antaks komisjoni pädevusse, kui ka kehtivate, otsuses nr 1622/2006/EÜ sätestatud eeskirjadega, mille järgi on nimetavaks organiks nõukogu. Kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide linnade nimetamise eest vastutab siiski komisjon, sest tema korraldab ainukesena ja ilma nimetatud riike kaasamata nende linnade valimiseks läbiviidavat avalikku konkurssi. Kahe kuu jooksul pärast seda, kui asjaomane liikmesriik on kultuuripealinna nimetanud, avaldab komisjon kõnealuse linna nime Euroopa Liidu Teatajas. c) Erandmeetmed 2020. aasta kultuuripealinnade suhtes (artikli 7 lõike 2 teine lõik, artikli 8 lõike 1 teine lõik, artikli 11 lõike 1 teine lõik) Seadusandlike menetluste käigus tekkinud viivituste tõttu lisati nõukogu esimese lugemise seisukoha teksti mitmed erandmeetmed, mis jätavad 2020. aasta kultuuripealinnadele rohkem aega. Tähtaegu pikendati valikumenetluse peamistes etappides, täpsemalt liikmesriikides konkursikutse avaldamise (artikli 7 lõike 2 teine lõik), eksperdikomisjoni eelvalikukohtumisele kokkukutsumise (artikli 8 lõike 1 teine lõik) ning linnade nimetamise (artikli 11 lõike 1 teine lõik) puhul. d) Kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide linnade vahelise konkursi edasilükkamine (lisa) Oma esimese lugemise seisukohas lükkas nõukogu ühe aasta võrra (2020. aastalt 2021. aastale) edasi tähtpäeva, mil kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide linnadel avaneb võimalus tiitlikonkursil osaleda. Nii jääb kõnealustele riikidele rohkem aega vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastamiseks, mis on nõutav nende riikide osalemiseks Euroopa kultuuripealinna meedet toetavas programmis „Loov Euroopa”.
(4)

Määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas sätestatud kahesuguse kasutusega kaupade loetelu on vaja korrapäraselt ajakohastada, et tagada selle täielik kooskõla rahvusvaheliste julgeolekualaste kohustustega, tagada läbipaistvus ja säilitada eksportijate konkurentsivõimet. Nimetatud kahesuguse kasutusega kaupade loetelu ajakohastamisega viivitamine võib avaldada ebasoovitavat mõju julgeolekule ja rahvusvahelistele tuumarelva leviku tõkestamise jõupingutustele ning liidu eksportijate majandustegevusele. Muudatuste tehniline laad ja asjaolu, et need muudatused tuleb teha kooskõlas rahvusvaheliste ekspordikontrollirežiimide raames tehtud otsustega, tähendab samas seda, et vajalike muudatuste rakendamiseks liidus tuleks kasutada kiirendatud menetlust.
(3)

Selleks et tagada stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 182/2011 (3). Arvestades, et rakendusaktid moodustavad osa üldisest kaubanduspoliitikast, tuleks nende vastuvõtmiseks põhimõtteliselt kasutada kontrollimenetlust. Kui stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga on ette nähtud võimalus erakorralistel ja otsustava tähtsusega asjaolude esinemisel viivitamata kohaldada olukorra lahendamiseks meetmeid, tuleks komisjonil sellised rakendusaktid kohe vastu võtta. Nõuetekohaselt põhjendtud juhtudel, mis on seotud põllumajandus- ja kalandustooteid käsitlevate meetmetega, kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, peaks komisjon võtma vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid.
—

Selgitati Euroopa statistikasüsteemi ja Euroopa Keskpankade Süsteemi vahelist seost. Kompromiss näeb ette, et mõlemad nimetatud süsteemid teevad võrdsetel alustel tihedat koostööd. Riiklikud asutused võtavad riiklikul tasandil vastu otsuse riikliku statistikaameti ja riigi keskpanga vastavate ülesannete kohta. Siiski tuleb rõhutada, et niivõrd kui riigi keskpank koostab statistikat riikliku statistikaameti vastutuse raames, peab see statistika vastama määruses (EÜ) nr 223/2009 sätestatud põhimõtetele.
3)

Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 5a Riiklike statistikaametite juhid ja muude siseriiklike asutuste juhid 1. Liikmesriigid tagavad oma riiklikes statistikasüsteemides käesolevas määruses sätestatud ülesannete täitmise eest vastutavate ametnike ametialase sõltumatuse. 2. Sellel eesmärgil riiklike statistikaametite juhid: a) on ainupädevad otsustama protsesside, statistiliste meetodite, standardite ja menetluste üle, nagu ka riikliku statistikaameti poolt arendatava, koostatava ja levitatava Euroopa statistika väljundi ja publikatsioonide sisu ja avaldamise ajastuse üle; b) on volitatud võtma vastu otsuseid kõigis riikliku statistikaameti juhtimisega seotud küsimustes; c) täidavad oma statistikaalaseid ametiülesandeid sõltumatult, taotlemata või võtmata vastu juhiseid üheltki valitsuselt või muult institutsioonilt, organilt, ametilt või üksuselt; d) on vastutavad riikliku statistikaameti statistikaalase tegevuse ja eelarve täitmise eest; e) avaldavad aastaaruande ja võivad esitada arvamusi riikliku statistikaameti statistikaalase tegevusega seotud eelarveeraldiste kohta; f) koordineerivad statistikaalast tegevust kõikide siseriiklike asutuste vahel, mis osalevad Euroopa statistika arendamises, tegemises ja levitamises, nagu on osutatud artikli 5 lõikes 1; g) koostavad vajaduse korral riiklikud suunised, et tagada kogu Euroopa statistika arendamise, tegemise ja levitamise kvaliteet oma riiklikus statistikasüsteemis, ning jälgivad nende suuniste rakendamist ning vaatavad selle üle; samas vastutavad nad kõnealuste suuniste järgimise eest üksnes riiklikus statistikaametis; ning h) esindavad oma riiklikku statistikasüsteemi Euroopa statistikasüsteemis. 3. Iga liikmesriik tagab, et muud siseriiklikud asutused, mille haldusalas on Euroopa statistika arendamine, tegemine ja levitamine, täidavad niisuguseid ülesandeid kooskõlas selle riikliku statistikaameti juhi koostatud riiklike suunistega. 4. Liikmesriigid tagavad, et riiklike statistikaametite juhtide ja, kui see on asjakohane, Euroopa statistika tegemisega tegelevate muude siseriiklike asutuste statistikavaldkonna juhtide töölevõtmise ja ametisse nimetamise menetlused on läbipaistvad ja põhinevad üksnes ametialastel kriteeriumidel. Nimetatud menetlus tagab, et järgitakse võrdse kohtlemise põhimõtet, eelkõige soolise võrdõiguslikkuse osas. Riiklike statistikaametite juhtide töölt vabastamise või teisele ametikohale üleviimise põhjused ei tohi tuleneda ametialase sõltumatuse põhimõtte järgimisest. 5. Iga liikmesriik võib luua siseriikliku organi, et tagada asjaomases liikmesriigis Euroopa statistika koostajate ametialane sõltumatus. Riiklike statistikaametite juhid ja, kui see on asjakohane, Euroopa statistika tegemisega tegelevate muude siseriiklike asutuste statistikavaldkonna juhid võivad võtta vastu niisuguste organite nõuandeid. Selliste organite liikmete töölevõtmise, üleviimise ja töölt vabastamise menetlus peab olema läbipaistev ning põhinema üksnes ametialastel kriteeriumidel. Menetlus peab tagama, et järgitakse võrdse kohtlemise põhimõtet, eelkõige soolise võrdõiguslikkuse osas.”
1)

Meetmed, mis võetakse vastu selleks, et vähendada õhukeste plastkottide tarbimist, peavad sisaldama ühte või mõlemat järgmistest lähenemisviisidest: — selliste meetmete vastuvõtmine, millega tagatakse, et 31. detsembriks 2019 ei ületa aastane tarbimine 90 õhukest plastkotti inimese kohta ning 31. detsembriks 2025 ei ületa see 40 õhukest plastkandekotti inimese kohta (või vastavaid kaalukoguseid); — selliste meetmete vastuvõtmine, millega tagatakse, et alates 31. detsembrist 2018 ei anta neid plastkotte tarbijatele tasuta, välja arvatud juhul, kui rakendatakse sama tõhusaid meetmeid. Väga õhukesed plastkandekotid võib nende meetmete kohaldamisel välja jätta. Selliseid plastkotte määratletakse kui plastkotte, mille paksus on alla 15 mikroni ning mis on nõutavad hügieeni eesmärgil või mida kasutatakse esmase pakendina lahtiste toidukaupade puhul, kui see aitab vältida toidu raiskamist.
—

nõustudes küll sellega, et kaubamärgi omanikel peaks olema õigus takistada kolmandatel isikutel tuua kolmandatest riikidest selliseid kaupu, mis kannavad ilma loata kaubamärki, mis on sisuliselt identne kaubamärgiga, mis on registreeritud seoses nende kaupadega, sellesse liikmesriiki, kus see kaubamärk on registreeritud, olenemata sellest, kas need kaubad lastakse vabasse ringlusse, sätestab nõukogu, et selline õigus muutub kehtetuks, kui kõnealuste kaupade deklarant või valdaja tõendab, et kaubamärgi omanikul puudub õigus keelata kaupade turule laskmist lõppsihtriigis;
—

nõustudes küll sellega, et Euroopa Liidu kaubamärgi omanikel peaks olema õigus takistada kolmandatel isikutel tuua kolmandatest riikidest liidu tolliterritooriumile selliseid kaupu, mis kannavad ilma loata kaubamärki, mis on sisuliselt identne Euroopa Liidu kaubamärgiga, mis on registreeritud seoses nende kaupadega, olenemata sellest, kas need kaubad lastakse vabasse ringlusse, sätestab nõukogu, et selline õigus muutub kehtetuks, kui kõnealuste kaupade deklarant või valdaja tõendab, et Euroopa Liidu kaubamärgi omanikul puudub õigus keelata kaupade turule laskmist lõppsihtriigis;
16.

Lähtudes uutest ELi tasandi eeskirjadest, mille eesmärk on tagada andmeliikluse ühtmoodi ja mittediskrimineeriv käsitlemine internetiühenduse teenuste osutamisel, peavad teenuseosutajad kohtlema kogu andmeliiklust internetiühenduse teenuste osutamisel ühtmoodi, ilma diskrimineerimise, piirangute või häireteta, olenemata saatjast, vastuvõtjast, tarbitavast või levitatavast sisust, kasutatavast rakendusest või teenusest. Nad võivad kasutada andmeliikluse mõistliku haldamise meetmeid, kuid sellised meetmed peavad olema läbipaistvad, mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ning nende puhul ei tohiks lähtuda ärilistest kaalutlustest. Andmeliikluse haldamise meetmete abil ei tohi kontrollida konkreetset sisu ning neid ei tohi kohaldada kauem, kui on vajalik. Keelatud on meetmed, mis lähevad kaugemale andmeliikluse mõistlikust haldamisest (nt blokeerimine või piiramine), välja arvatud üksikutel juhtudel, mis on määruses kindlaks määratud.
(3)

Üldkohus on sellises olukorras struktuurilistel põhjustel, mis on muu hulgas seotud nii sellega, et liidu institutsioonid, organid ja asutused võtavad vastu rohkem ja erinevamaid õigusakte, kui ka asjaoluga, et Üldkohtule esitatakse rohkem kohtuasju ja need on keerukamad, eriti konkurentsi ja riigiabi valdkonnas.