1.Sissejuhatus

Komisjon toetab standardite vabatahtlikku kohaldamist ja tootmisharu juhtivat rolli nende väljatöötamisel. Samal ajal peab komisjon võimalikult suure heakskiidu tagamiseks esmatähtsaks, et standardimisprotsess saaks kasu tööstus-, valitsus- ja teadusringkondade esindajate ja muude sidusrühmade tehnilistest teadmistest. Reguleeriv asutus võib kehtestada nõuded õigusaktides või paluda Euroopa standardimissüsteemil töötada välja vabatahtlikud Euroopa standardid (mis avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas), mida saab kasutada kaudseks viitamiseks ning mis loovad nõuetele vastavuse või ohutuse eelduse. Tõhus standardimissüsteem peab seega põhinema tihedal koostööl reguleeriva asutuse, standardiorganisatsioonide ja tööstusharu vahel.

Komisjon määras Euroopa standardimise strateegilise visiooni kindlaks 2011. aasta teatises „Euroopa standardeid käsitlev strateegiline visioon: Euroopa majanduse jätkusuutliku kasvu edendamine ja kiirendamine 2020. aastaks”. Sellele anti õiguslik vorm määruses (EL) nr 1025/2012, milles käsitletakse Euroopa standardimist ja mis jõustus 1. jaanuaril 2013.

Määruse kohaselt peab komisjon kindlaks määrama Euroopa standardimise strateegilised prioriteedid. Need prioriteedid, mis kajastavad komisjoni poliitika eesmärke, avaldatakse Euroopa standardimist käsitlevas iga-aastases ELi töökavas (edaspidi „töökava“). Töökavas on märgitud, milliseid standardeid ja standardimisdokumente kavatseb komisjon Euroopa standardiorganisatsioonidelt taotleda, st kuidas ta kavatseb kasutada standardimist uute või olemasolevate õigusaktide ja poliitikameetmete toetuseks ja milliseid ametlikke standardimistaotlusi (mandaate) võib see hõlmata.

Standardimistaotlused on olulised ühtse turu toimimiseks, kuna standardid võimaldavad õigusaktide rakendamist. See annab tootjatele õiguskindluse ning lihtsustab toodete ja teenuste väljatöötamist ja turustamist.

Käesolevas 2018. aasta töökavas prioriteediks seatud standardimistegevus kajastab hulka komisjoni praeguseid poliitilisi prioriteete ning toetab hiljuti heaks kiidetud olulisi õigusakte ja poliitikadokumente. Teiste oluliste elementide hulka kuuluvad meetmed Euroopa standardimise nähtavamaks muutmiseks teistes riikides ja rahvusvahelistes organisatsioonides ning meetmed Euroopa standardimissüsteemi toimimise, tulemuslikkuse ja tulemuste saavutamise parandamiseks.

Komisjon kiidab heaks Euroopa Parlamendi 4. juuli 2017. aasta resolutsiooni Euroopa standardite kohta 21. sajandil (edaspidi „Euroopa Parlamendi aruanne standardimise kohta“) ning tunnustab ja rõhutab seisukohta, „et standardid on vajalikud vahendid ühtse turu toimimiseks, Euroopa konkurentsivõime, majanduskasvu ja innovatsiooni suurendamiseks, kvaliteedi ja tulemuslikkuse toetamiseks, tarbijate, ettevõtjate, töötajate ja keskkonna kaitsmiseks ning võrgustike ja süsteemide koostalitluse arendamiseks“. Eelkõige käsitletakse ja kajastatakse töökavas probleeme ja kaalutlusi, mis on seotud standardi rakendamiseks oluliste patentidega, IKT standardimisega, standardimise rahvusvahelise mõõtmega ja isejuhtivate sõidukitega. Lisaks on aruanne otsustava tähtsusega institutsioonidevahelise aruandluse ja dialoogi jaoks ning on olnud käesoleva töökava koostamisel oluliseks lähtealuseks.

Töökavas kajastub ka standardimise ühisalgatus, mille kohta komisjon tegi ettepaneku 2015. aastal (osana ühtse turu strateegiast) ning mis allkirjastati juunis 2016. Standardimise ühisalgatuses on esitatud ühine arusaam, mis toetab komisjoni 10 poliitilist prioriteeti, ja konkreetsed meetmed, mis viiakse ellu 2019. aastaks, et parandada Euroopa standardimissüsteemi, kaasates ELi institutsioonid ja Euroopa standardimiskogukonna. Seda on laialt tunnustatud kui sammu edasi Euroopa standardite kehtestamise protsessis, arvestades tehnoloogia arengut, poliitilisi prioriteete ja üleilmseid suundumusi. Praeguseks on selle allkirjastanud ja kinnitanud kokku 109 osalejat, sealhulgas ELi ja EFTA liikmesriigid ja organisatsioonid, kes osalevad aktiivselt Euroopa standardimissüsteemis.

Käesolev töökava

·on suunatud kõikidele liikmesriikidele, Euroopa standardiorganisatsioonidele, riiklikele standardiorganisatsioonidele, III lisa organisatsioonidele (SBS, ANEC, ETUC ja ECOS), mis esindavad standardimises vastavalt VKEsid, tarbijaid, töötajaid ja keskkonnahuve, tööstusele ja teistele standardimisprotsessis osalevatele sidusrühmadele, ning kutsub neid aktiivselt osalema prioriteetsetes meetmetes;

·püüab muuta Euroopa standardimissüsteemi tõhusamaks, suunates kättesaadavad vahendid sektoritele, mis võimaldavad komisjoni prioriteetide osas tulemusi saavutada; ning

·kutsub Euroopa standardiorganisatsioone keskenduma oma tööprogrammides siin välja toodud peamiste strateegiate, meetmete ja poliitika rakendamisele.

Töökava mõju eelarvele ei ületa finantsperspektiivis 2018. aastaks juba kavandatut.

2.Euroopa standardimise strateegilised prioriteedid liidu õigusaktide ja poliitika toetamiseks

Euroopa standardimisprotsess on siseturu nurgakivi. Selle roll ulatub kaugemale harmoneeritud standardite väljatöötamisest: see aitab otseselt kaasa ühtse turu integratsioonile ja toetab töökohtade loomist, ELi üldist majanduskasvu, konkurentsivõimet, innovatsiooni ja juhtpositsiooni tööstuses. Seetõttu on see ühtse turu strateegia lahutamatu osa ja komisjoni poliitiliste prioriteetide ja peamiste poliitiliste algatuste (näiteks digitaalse ühtse turu strateegia) oluline koostisosa. Toetades Euroopa standardite väljatöötamist laienevatele turgudele vastavates strateegiliselt prioriteetsetes valdkondades, soovib komisjon luua konkurentsieelise Euroopa ettevõtetele, eelkõige VKEdele.

Selles osas keskendutakse meetmetele komisjoni 2017. aasta tööprogrammi kuuluvate asjakohaste algatuste toetuseks ja neist tulenevatele 2018. aasta standardimisvajadustele. Ettepanekud ei kujuta endast ammendavat loetelu meetmetest, mida liit kavatseb kõnealustes poliitikavaldkondades võtta. Need kajastavad asjakohaste õigusaktide ja poliitika ettevalmistamise või rakendamise käigus välja selgitatud vajadusi ning on kooskõlas komisjoni strateegiliste eesmärkidega luua Euroopat, mis „hoiab, kaitseb ja avardab võimalusi“.

Eriti oluline digitaalsete standardite väljatöötamise valdkond Euroopa tööstuse jaoks on seotud tootmise ja toodanguga. Sektori poolt välja töötatud võrdlusraamistik (RAMI - Reference Architecture for Manufacturing in Industry - töötleva tööstuse etalonarhitektuur) on olemas ja seda kasutatakse ja arendatakse aktiivselt IT-süsteemide jaoks, mis toetavad tootmiskeskkonda. Selle raamistiku edasine arendamine on hädavajalik, et lisada sinna teenused ja edastamine platvormide kaudu.

2.1.Meetmed digitaalse ühtse turu strateegia toetuseks

Aasta pärast komisjoni IKT standardimise prioriteetide avaldamist on koostöös Euroopa standardiorganisatsioonide, standardite väljatöötamisega tegelevate rahvusvaheliste organisatsioonide ja standardimiskogukonnaga saavutatud edusamme kirjeldatud meetmete osas nii prioriteetsetes valdkondades, milleks on 5G sidevõrkude, asjade interneti, pilvandmetöötluse, küberjulgeoleku ja suurandmete tehnoloogia kui ka sektoriaalsetes valdkondades, näiteks tööstuse digiteerimine, e-tervis, intelligentsed transpordisüsteemid ning ühendatud ja automatiseeritud sõidukid, arukas energeetika, arukad hooned, linnad ja põllumajandussüsteemid. Samuti on komisjon algatanud meetmeid IKT standardimise ökosüsteemi parandamiseks, sealhulgas töö Euroopa standardiorganisatsioonidega ja sidusrühmadega võimalike meetmete teemal, et parandada standardi rakendamiseks oluliste patentide ökosüsteemi, edendada avatud lähtekoodi kasutamist ja selle suhet standardimisega ning tugevdada ELi kohalolu rahvusvahelises IKT standardimises. Digitaalse ühtse turu strateegia rakendamise vahekokkuvõttes esitati ülevaade standardimismeetmete rakendamisest.