Selleks et anda oma panus nendesse mõttearendustesse, on käesolevas teatises esitatud kavandatavad meetmed ja antavad soovitused, mis lihtsustavad maismaa piirialadel koostöö tegemist ja aitavad takistusi ületada ning võimaldavad piirialade elanikel ja ettevõtjatel kasutada täiel määral ära nende piirkondade potentsiaali.

Käesoleva teatise eesmärk on tuua EL oma kodanikele lähemale ning tagada, et Euroopa õigusloome protsess toimib tõhusalt üksikisikute ja ettevõtjate seisukohast. Euroopa tulevikku käsitleva valge raamatu ja sellele järgnenud aruteludokumentidega algatati ulatuslik debatt selle üle, kuidas tuleks Euroopat edasi arendada nii, et see vastaks kõige paremini kõigi eurooplaste ootustele. On laialdaselt teada, et territoriaalne ning eelkõige piiriülene koostöö annavad eurooplastele lisaväärtust.

On vaja meetmeid, mis lähevad kaugemale Euroopa rahalistest vahenditest, sest neid probleeme ei ole võimalik lahendada üksnes rahastamise ja investeeringutega. Käesolevas teatises tutvustatakse võimalusi, kuidas EL ja liikmesriigid saavad muuta piiriülese suhtlemise lihtsamaks, kiiremaks ja taskukohasemaks ning koondada sisepiiridel osutatavaid teenuseid. Samuti vaadeldakse, mida tuleb parandada, et piirialade elanikud saaksid täiel määral ära kasutada võimalusi, mida pakutakse mõlemal pool piiri. Nii saab EL oma piirialasid veelgi enam edendada ning aidata luua majanduskasvu ja töökohti.

Komisjoni kogutud tõendid näitavad aga, et piirialade majanduslik olukord on halvem kui liikmesriigi teistes piirkondades. Piirialadel on juurdepääs selliste avalike asutuste nagu haiglate ja ülikoolide osutatavatele teenustele üldiselt halvem kui mujal. Eri haldus- ja õigussüsteemidega toime tulemine on sageli keeruline ja kulukas. Üksikisikud, ettevõtjad, ametiasutused ja valitsusvälised organisatsioonid on jaganud komisjoniga oma piiriülese suhtlemise kogemusi, mis kohati ei ole head.

See töö jätkub ka täna: Interregi piiriüleste programmide jaoks on 2014.–2020. aastaks ELi eelarvest eraldatud veidi alla 6 miljardi euro. Neid programme rakendatakse kõikidel piiridel, et lõimimist veelgi suurendada ja kasutada ära piirialade täielik potentsiaal. Investeeringud elamistingimuste parandamisse on märkimisväärsed: ühised keskkonnaalased tegevused ja meetmed kliimamuutuste mõju leevendamiseks aitavad piirialade elanikke paremini kaitsta. Ühised teadusalgatused ja -rajatised võimaldavad veelgi rohkem ära kasutada majanduslikku ja innovaatilist potentsiaali piirialadel. Aruka spetsialiseerumise strateegiad aitavad edendada innovatsiooni piirkondlikul ja kohalikul tasandil, sh piiriüleselt. Euroopa investeerimiskava, mida täiustati ja pikendati 2016. aastal, aitab samuti kaasa piirialade arendamisele. Selle kolmanda sambaga, mille eesmärk on kõrvaldada investeerimistõkked, luuakse soodsam keskkond piiriüleste investeerimisprojektide jaoks.

Alates 1990. aastast on Interregi vahenditest toetatud ELi piirialadel piiriüleseid koostööprogramme, sh EFTA riike hõlmavaid programme. Interregi kaudu on rahastatud tuhandeid projekte ja algatusi, millega on soodustatud Euroopa lõimimist. Interregi programmide peamised saavutused on järgmised: suurem usaldus, paremad ühendused, puhtam keskkond, parem tervis ja suurem majanduskasv. Alates inimestevahelistest projektidest kuni taristuinvesteeringute ja institutsionaalse koostöö algatusteni on Interreg parandanud piirialade olukorda ja aidanud neid ümber kujundada.

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 174 tunnistatakse piiriüleste piirkondade probleeme ja selles on sätestatud, et liit peab pöörama erilist tähelepanu nendele piirkondadele, kui ta töötab välja ja rakendab meetmeid liidu majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks.

ØPiirialadega on seotud ligikaudu 2 miljonit piiriülest pendelrändajat, kellest 1,3 miljonit on piiriülesed töötajad, kes moodustavad 0,6 % kõigist ELi töötajatest (nt 450 000 Prantsusmaal, 270 000 Saksamaal, 140 000 Poolas ja 135 000 Slovakkia)

Nendel muutustel on olnud piirialadele nii positiivne (liikumisvabadus on suurendanud kohalikku piiriülest suhtlust) kui ka negatiivne mõju (tolliasutustes ja seotud teenistustes on töökohtade arv vähenenud). Üldiselt on avanenud rohkem võimalusi arendada ühiseid teenuseid ja tegevusi kohapeal.

Euroopa Liidul ja selle vahetutel Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) kuuluvatel naaberriikidel on 40 maismaa sisepiiri. Viimastel aastakümnetel on Euroopa lõimimise protsess aidanud luua Euroopa piirialadel, mis enne olid valdavalt äärealad, majanduskasvu ja võimalusi. Ühtse turu väljakujundamine 1992. aastal aitas ELis suurendada tootlikkust ja vähendada kulusid tänu tolliformaalsuste kaotamisele, tehniliste eeskirjade ühtlustamisele ja vastastikusele tunnustamisele ning konkurentsi tingimustes vähenenud hindadele. Kümne aasta jooksul suurenes ELi-sisene kaubavahetus 15 %. On saavutatud täiendav majanduskasv ja loodud ligikaudu 2,5 miljonit töökohta.

2.Jätkuvad probleemid

Kõigis ELi keeltes toimunud avalik konsultatsioon ning sellele järgnenud uuringud ja sidusrühmadega peetud mõttevahetused võimaldasid komisjonil kindlaks teha mitmeid probleeme, millega piirialade ettevõtjad ja üksikisikud silmitsi seisavad. Kuigi need probleemid ei ole alati üksnes piirialadele omased, on need kõnealustes piirkondades eriti akuutsed tulenevalt piiriülese suhtluse sagedusest ja tihedusest.

Elulisi näiteid piirialadelt ØPoole kohaga Belgias palgatöötajana ja poole kohaga Prantsusmaal vabakutselisena töötav terapeut pidi ootama kaheksa kuud, et saada usaldusväärset teavet kohaldatava maksurežiimi ja oma netotulu kohta. ØRootsis tööõnnetusse sattunud isik ei saanud taastusraviteenuseid kodus Taanis, sest nende riikide vahelised vastastikused sotsiaalkindlustussüsteeme käsitlevad lepingud olid mittetäielikud. ØBelgias tehnikumis haridust omandanud õpilane ei saanud õpipoisiõpet läbida kodu lähedal Prantsusmaal, sest nendes kahes riigis ei olnud õpipoisi staatus vastavuses. ØPõhja-Portugalis elavad inimesed, kes tahavad hakata tööle üle piiri asuvas Hispaanias, peavad kulutama märkimisväärseid summasid dokumentide ametlike tõlgete peale ja ootama mitu kuud oma kutsekvalifikatsioonide tunnustamist. ØTuletõrjujatelt võidakse nõuda, et nad ootaksid piiril, enne kui neil lubatakse minna oma töökaaslastele appi teisele poole piiri. Mitmes liikmesriigis kohaldatakse piiranguid nende kiirabiautode suhtes, kes tahavad minna patsientidele järele teisele poole piiri. ØNäiteks eri standardite ning keerukate hinnakujunduse ja piletimüügi küsimuste tõttu kulus kümme aastat, et pikendada Prantsusmaal Strasbourgis asuvat trammiliini üle piiri Saksamaal asuva Kehli naaberlinnani. ØPiiriüleselt tegutsevatel ettevõtjatel kulub oluliste menetluste peale 60 % rohkem kui omamaisel turul tegutsevatel ettevõtjatel tulenevalt peamiselt täiendavatest tõlke- ja sertifitseerimiskuludest.

Need näited osutavad sellele, et piirialadel on paljud asjad liiga keerulised ja koormavad. Samas toodi avaliku konsultatsiooni ja uuringu käigus esile mitmeid väga positiivseid Euroopa lõimimise näiteid ja piirialade pakutavaid võimalusi.

ØBelgia patsiendid, kellel tuli dialüüsiraviks sõita kolm korda nädalas 200 kilomeetrit, saavad seda nüüd vaid kolme kilomeetri kaugusel kodust üle piiri Prantsusmaal pärast seda, kui kõnealused kaks liikmesriiki allkirjastasid lepingud tervishoiuvahendite jagamiseks. ØMõned lapsed Austria ja Tšehhi Vabariigi ning Ungari ja Slovakkia piirialadel käivad kakskeelsetes kahe riigi hallatavates lasteaedades, kus nad õpivad mängima kahes keeles ja kahes kultuuriruumis. ØBeneluxi riigid ja Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaa rakendavad uusi soovitusi, millega hõlbustatakse kvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist tänu koostööle, mis tugineb vastastikusel usaldusel üksteise süsteemide vastu. ØKa üksikisikutel on võimalik tõhusalt organiseeruda, et esindada oma ühiseid huve, nagu näitab ühendus Groupement Transfrontalier Européen, mis esindab üle 30 000 Šveitsi ja Prantsusmaa pendelrändaja.

Selliseid inspireerivaid näiteid, mis illustreerivad seda, kuidas piirialade elanikud kasutavad ära piiriga seotud võimalusi, on liiga vähe.

Komisjon algatas analüütilise uuringu, et uurida keeruliste piire käsitlevate küsimuste ja teenuste dubleerimisega seotud kulusid. Maismaa piirialadel tehtud hiljutine uuring piiritõkete majandusliku mõju kohta SKP-le ja tööhõivele näitas, et need piirkonnad võiksid olla 8 % rikkamad, kui kõrvaldataks kõik praegused tõkked ja kõik kasutaksid ühte keelt. See stsenaarium ei ole võimalik ega soovitav, kuna Euroopa põhineb mitmekesisusel ja subsidiaarsusel. Kui kõrvaldataks kõigest 20 % praegustest tõketest, oleks piirialade saadav kasu 2 % SKPst. Sama oluline on ka hinnanguline mõju töökohtadele: oleks võimalik luua üle miljoni töökoha. Piiritõkked piiravad tootmisvahendite kasutamist ja muudavad mastaabisäästu saavutamise keeruliseks. Samuti tekitavad need kulusid nii üksikisikutele kui ka ettevõtjatele. Negatiivne majanduslik mõju on liikmesriigiti erinev, kuid see on selgelt suurem riikides, kus piirialade panus SKPsse on märkimisväärne.

Tõendid näitavad ka seda, et lihtsad lahendused puuduvad ning et piiridega seotud probleemide tekkimine ja nende lahendamine on keeruline protsess, mis hõlmab kõiki valitsemistasandeid ja avaliku halduse asutusi. Nagu paljud sidusrühmad on teatanud, avalduvad piiridega seotud probleemid kohapeal, kuigi harva saab neile leida lahendusi kohapeal. Takistuste kõrvaldamiseks või nende keerukuse vähendamiseks peavad kõik valitsemistasandid ja ametiasutused töötama käsikäes.

3.Võimalikud sammud