ET ECB-PUBLIC  
 
EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS, 
7. jaanuar 2020, 
riigikaitseseaduse kohta 
(CON/2020/2) 
 
Sissejuhatus ja õiguslik alus 
6. novembril 2019 sai Euroopa Keskp ank (EKP) Eesti Justiitsministeeriu milt taotluse avaldada arvamust 
seoses riigikaitseseaduse eelnõuga1(edaspidi „seaduseelnõu”). 
EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel 4 ja artikli 282 
lõikel 5 ning nõukogu otsuse 98/415/EÜ2 artikli 2 lõike 1 kolmandal taandel, kuna seaduseelnõu on 
seotud riigi keskpangaga ja EKP krediidiasutuste usaldatavusnõuete järelevalveülesannetega aluslepingu 
artikli 127 lõike 6 alusel. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega. 
 
1. Seaduseelnõu eesmärk  1.1 Seaduseelnõu korrastab ja ajakohastab õigusraam istikku, mille alusel organiseeritakse Eesti 
Vabariigi kaitse kaitseolukordades. Riigikaitse ja  seaduseelnõus selleks ettenähtud meetmete 
sätestatud eesmärk on säilitada Eesti riigi iseseisvus ja sõltumatus, tema maa-ala, territoriaalvete ja õhuruumi lahutamatu ja jagamatu terviklikkus ning põhiseaduslik kord.  
1.2 Seaduseelnõu määratleb kaitse olukorra kui sündmuse või sünd muste ahela, mille tagajärjed 
ohustavad vahetult Eesti riigi iseseisvust ja sõltumatust, territoriaalset terviklikkust, põhiseaduslikku 
korda või kogu ühiskonna elukorraldust, ning mille lahendamine ei ole võimalik seaduseelnõus 
sätestatud korralduseta, m illega piiratakse isikute põhiõigus- ja vabadusi, ning täie ndavaid isikuid, 
vahendeid ja varusid kaasamata.
3 
Kaitseolukorra olemasolu hindamise eest vastutab  seaduseelnõu kohaselt Eesti Vabariigi Valitsus.4 
Kaitseolukorra lahendamiseks võimaldab seaduseelnõu Riigikogul Vabariigi Presidendi ettepanekul 
välja kuulutada erakorralise seisukorra või sõjaseisukorra, juhul kui Eesti riigi iseseisvuse ja sõltumatuse või territoriaalse terviklikkuse vastu on suunatud relvastatud rünnak või sellega 
samaväärne rünnak või agressioon, kui olukorda ei ole võimalik lahendada ilma käesolevas 
                                                 
1  Riigikaitseseadus. Eelnõu. 
2  Nõukogu 29. juuni 1998. aasta otsus 98/415/EÜ riikide ametiasutuste konsulteerimise kohta Euroopa Keskpangaga 
seoses õigusaktide eelnõudega (EÜT L 189, 3.7.1998, lk 42). 
3  Vt seaduseelnõu § 3 lõige 1. 
4  Vt seaduseelnõu § 9 lõige 1.  
ECB-PUBLIC  
2 seaduses erakorralise seisukorra ajaks ette nähtud isiku põhiõigusi ja -vabadusi piiravaid 
lisameetmeid rakendamata.5  
1.3 Seaduseelnõu sätestab riigikaitseülesande mõiste. Riigikaitseülesanne on püsiv või ühekordne 
ülesanne, mis on vajalik kaitseolukorra lahendamiseks või selle toetamiseks.6 Seaduseelnõu 
kohaselt pannakse Eesti Pangale järgmised püsivad riigikaitseülesanded: 1) liidu rahapoliitika 
kujundamisele kaasaaitamine ning Euroopa Keskpanga nõukogu poolt määratletud rahapoliitika 
elluviimine; 2) ametlike välisvaluut areservide hoidmine ja juhtimin e; 3) finantssüsteemi stabiilsusele 
kaasaaitamine ja finantssüsteemi makrofinantsjärelevalve teostamine; 4) raharingluse 
korraldamine, europangatähtede emiteerimisele kaasaaitamine ja euromüntide emiteerimine; 
5) maksesüsteemide tõhusale toimimisele kaasaaitamine; ja 7) elutähtsate teenuste, s. o 
makseteenuste ja sularaharingluse, toimepidevuse korraldamine. Need ülesanded on Eesti Pangal juba kehtivate õigusaktide alusel.
7  
1.4 Seaduseelnõu paneb Finantsinspektsioonile järgmised püsivad riigikaitseülesanded: 
1) finantsjärelevalve teostamine krediidiasutuste ja  välisriigi krediidiasutuste filiaalide üle Eestis, kui 
nad osutavad elutähtsaid teenuseid (praegu on sellistena määratletud neli krediidiasutust, millest 
kolm on olulised krediidiasutused ja üks vähem oluline); ja 2) finantskriisi lahendamine kaitseolukorra ajal. Need ülesanded on Finantsi nspektsioonil juba kehtivate õigusaktide alusel.
8 
1.5 Seaduseelnõu ei sätesta täpsemal t nende püsivate riigikaitseülesa nnete viisi ega seda, millised on 
nende ülesannete täitmise erinevused seadus eelnõuga hõlmamata olukordades. Seaduseelnõu 
seletuskirja9 kohaselt määratakse riigikaitseülesanded ja  nende täitmise viis riigi kaitsetegevuse 
kavas.10 Riigi kaitsetegevuse kava ei ole õigusakt, vaid dokument, mille alusel koordineeritakse 
asjaomaste üksuste, asutuste ja isikute vahelist koostööd ja antakse neile juhiseid. Samuti on 
seletuskirjas selgitatud, et püsiva riigikaitseülesannete määramise peamine eesmärk on tagada, et isikul või asutusel on piisavad vahendid ja personal talle määratud ülesande täitmiseks.
11 
1.6 Kaitseolukorras asub püsiva riigikaitseülesandega asutus, sh Eesti Pank ja Finantsinspektsioon, 
neid täitma kaitseolukorra juhi (peaminister) korraldusel. Erakorralise seisukorra ja sõjaseisukorra 
puhul asub kohustatud asutus või isik täitma püsivaid riigikaitseülesandeid ilma täiendava 
korralduseta.12  
1.7 Kaitseolukorras võib kaitseolukorda lahendav asutus (Vabariigi Valitsuse poolt kaitseolukorra 
lahendamise juhtimiseks määratud valitsusasutus) anda korraldusi üksustele ja isikutele. 
Põhiseaduslikele institutsioonidel e, näiteks Eesti Pank, võib anda  korralduse ainult juhul, kui 
sellega ei sekkuta nende põhiülesannete täitmisse.13 Seaduseelnõu ei täpsusta põhiülesandeid. 
                                                 
5  Vt seaduseelnõu § 12 lõige 1 ja § 14 lõige 1. 
6  Vt seaduseelnõu § 52 lõige 1. Kõik käesoleva arvamuse viited kaitseolukorrale hõlmavad ka sõjaseisukorra ja 
erakorralise seisukorra, kui ei ole osutatud teisiti. 
7  Vt Eesti Panga seaduse § 2 lõige 2. (Eesti Panga seadus, RT I 1993, 28, 498, RT I, 19.03.2015, 39). 
8  Vt Finantsinspektsiooni seaduse §-s 6. (Finantsinspekts iooni seadus, RT I 2001, 48, 267, RT I, 04.12.2019, 5). 
9  Riigikaitseseaduse eelnõu seletuskiri. 
10  Vt seaduseelnõu seletuskirja lk 28. 
11  Vt seaduseelnõu seletuskirja lk 11. 
12  Vt seaduseelnõu § 55 lõiked 1 ja 2. 
13  Vt seaduseelnõu § 20. 
ECB-PUBLIC  
3 See säte ei kohaldu otseselt kaitseolukorda lahendava asutuse poolt Finantsinspektsioonile 
antavatele korraldustele, kuna Finantsinspektsioon ei ole põhiseaduslik institutsioon, ministeerium ega julgeolekuasutus, vaid autonoomse pädevusega ja oma eelarvega Eesti Panga juures asuv 
asutus, s.t Eesti Pank ei kontrolli Finantsinspektsiooni ja Finantsinspektsiooni ei loeta Eesti seaduste alusel Eesti Panga osaks.
14 Seaduseelnõu kohaselt sätestatakse Finantsinspektsiooni 
riigikaitseülesanded riigi kaitsetegevuse kavas, võttes arvesse, et Finantsinspektsioon on 
finantsjärelevalve teostamisel sõltumatu.15 Seaduseelnõu seletuskiri selgitab täiendavalt, et 
Finantsinspektsiooni ülesannete täpsustamisel tuleb silmas pidada, et Finantsinspektsioon kuulub 
Euroopa ühtsesse järelevalvemehhanismi.16 
1.8 Seaduseelnõu kohaselt peavad isikud taluma  nende suhtes kohaldatavaid kaitseolukorra 
meetmeid ja haldusorgan võib teha ettekirjutusi,  et tagada kaitseolukorra lahendamiseks võetud 
meetmete täitmine.17  
1.9 Isikutel, kellele on määratud püsiv riigikaitseülesanne, on valmisolekukohustus püsiva 
riigikaitseülesande täitmiseks. Valmisolekukohustuse kohaselt peab asutus või isik, kellele on määratud püsiv riigikaitseülesanne, valmistuma talle määratud püsiva riigikaitseülesande 
täitmiseks, sealhulgas tagama, et tal on ülesande täitmiseks vajalikud vahendid, varud ja personal.
18 Seaduseelnõu seletuskirja kohaselt peab asutus või isik, kellele on määratud püsiv 
riigikaitseülesanne, ette valmistama oma riigikaitseülesannete täitmise kava.  Seletuskiri selgitab 
täiendavalt, et see võib hõlmata varude soetamist või varude olemasolu tagamist lepingutega. 
Isikud ja asutused, kellele on antud riigikaitseülesanded, on kohustatud kulutama inim- ja 
materiaalset ressurssi riigikaitseülesannete täitmiseks.  Seletuskiri osutab, et seaduseelnõus ei sätestata täpselt, kuidas tuleb valmisolekukohustust täita. Eeldatakse, et asjaomased asutused 
täidavad valmisolekukohustust, läht udes riigi kaitsetegevuse kavast  ja riigikaitse strateegilistest 
arengudokumentidest.
19  Kaitsetegevuse kava peaks olema asutusteülene kava, mis annab 
juhised, kuidas püsiva riigikaitseülesandega isikud peaksid planeerima oma riigikaitselist tegevust.
20 
1.10 Seaduseelnõu ei täpsusta konkreetseid ülesandeid, mida Eesti Pank või Finantsinspektsioon 
peaksid oma valmisolekukohustuse täitmiseks täitma, ega nende täitmise viisi. Lisaks sellele ei 
reguleeri seaduseelnõu, millises ulatuses või kas üldse peaksid Eesti Pank või Finantsinspektsioon 
olema kaasatud riigikaitse planeerimisse; samuti millises ulatuses või kas üldse tuleks nende püsivaid riigikaitseülesandeid ja sellega seotud valmisolekukohustust riigi kaitsetegevuse kavas ja 
muudes riigikaitse strateegilistes dokumentides sätestada. 
1.11 Seaduseelnõu ei sätesta täiendavat järelevalvekorraldust valmisolekukohustuse täitmise üle. Eesti 
Panga osas tähendab see, et Eesti Panga nõukogu teostab järelevalvet valmisolekukohustuse 
                                                 
14  Vt Finantsinspektsiooni seaduse § 4 lõige 1. 
15  Vt seaduseelnõu § 133. 
16  Vt seaduseelnõu seletuskirja lk 196. 
17  Vt seaduseelnõu § 29 ja § 109 lõige 1. 
18  Vt seaduseelnõu § 53. 
19  Vt seaduseelnõu seletuskirja lk 104-105. 
20  Vt seaduseelnõu seletuskirja lk 27. 
ECB-PUBLIC  
4 täitmise üle.21 Samamoodi teostab Finantsinspektsiooni tegevuse osas järelevalvet 
Finantsinspektsiooni nõukogu.22 
1.12 Seaduseelnõu sätestab konkreetselt, et siseturu toimimist kahjustavate meetmete osas Euroopa 
Liidu toimimise lepingu artikli 347 tähenduses, tuleb teavitada Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni. Seaduseelnõu kohaselt tuleb teavitada meetmetest enne nende rakendamist, kuid kui 
piiravaid meetmeid on vaja rakendada kohe, teavitatakse Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa 
Komisjoni esimesel võimalusel pärast meetmete vastuvõtmist.
23  
1.13 Pärast seaduseelnõu vastuvõtmist tuleb vastu võ tta delegeeritud õiguaskte, riigi kaitsetegevuse 
kava ja muid riigikaitse strateegilisi dokumente.  
 
2. Üldised märkused  
2.1 EKP märgib, et aluslepingu kohaselt on mõned pä devused tagasivõtmatult üle antud liidule. Siia 
kuulub rahapoliitika ainupädevus liikmesr iikide osas, mille rahaühik on euro24, ning seega ei saa 
need liikmesriigid selles valdkonnas  võtta ühepoolseid meetmeid.25 Seetõttu on liikmesriik euro 
kasutuselevõtuga pöördumatult liidule üle andnud rahapoliitika pädevuse ning muud aluslepingus 
ja Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirjas (edaspidi „EKPSi põhikiri“) osutatud pädevused, mis on seotud Euroopa Keskpankade Süsteemi (edaspidi EKPS) 
ülesannetega. Nendes valdkondades, mis hõlm avad liidu rahapoliitika määratlemise ja 
rakendamise, maksesüsteemide tõrgeteta toimimise edendamise, välisvaluutatehingute teostamise 
kooskõlas euro vahetuskursi poliitikaga seoses liiduväliste vääringutega, liikmesriikide ametlike 
välisvaluutareservide hoidmise ja haldamise ning euro pangatähtede emiteerimise, kuulub teatav 
poliitikakujundus- ja seadusandl uspädevus EKPSi põhikirja artiklit e 8 ja 12 kohaselt ainult EKP 
otsuseid tegevatele organitele.
26 Lisaks sellele on aluslepingu artikli 127 lõike 6 ja nõukogu 
määruse (EL) nr 1024/201327 alusel EKP-le üle antud ka teatavad krediidiasutuste 
finantsjärelevalve ülesanded.  Nagu EKP on varem osutanud, on liikmesriigid kohustatud aitama 
EKPd tema aluslepingust tulenevate kohustuste tä itmisel  Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 
sätestatud lojaalse koostöö põhimõtte kohaselt. Sellest tulenevalt peaksid liikmesriigid hoiduma 
meetmete võtmisest, mis võiksid ohustada EKP või EKPSi eesmärke.28 
2.2 Aluslepingu artikli 347 kohaselt võib liikmesr iik olla sunnitud tarvitusele võtma meetmed tõsiste 
õiguskorda kahjustada võivate riigisiseste häirete puhul, sõja või endas sõjaohtu kätkeva tõsise 
rahvusvahelise pinge korral või selleks, et täita endale rahu ja rahvusvahelise julgeoleku 
säilitamiseks võetud kohustusi. Seetõttu võivad riikide asutused hädaolukorras artikli 347 alusel, 
                                                 
21  Vt Eesti Panga seaduse § 9.  
22  Vt Finantsinspektsiooni seaduse § 7. 
23  Vt seaduseelnõu § 10 lõige 2. 
24  Vt aluslepingu artikli 3 lõike 1 punkt c. 
25  Vt arvamuse CON/2014/24 punkti 2.1. Kõik EKP arvamused on avaldatud EKP veebisaidil www.ecb.europa.eu . 
26  Vt arvamuse CON/2006/6 punkti 8, arvamuse CON/2002/ 27 punkti 9, arvamuse CON/2014/24 punkti 2.1.  
27  Nõukogu määrus (EL) nr 1024/2013, 15. oktoober 2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses 
krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT L 287, 29.10.2013, lk 63). 
28  Vt arvamuse CON/2018/46 punkti 2.1. 
ECB-PUBLIC  
5 mis võib hõlmata seaduseelnõus osutatud kaitse olukorrana määratletud olukorrad, õigustatult 
kasutada ajutist pädevust, mis üldjuhul on EKPSi ainupädevus.29 
2.3 Aluslepingu artiklile 347 tuginemine peab ra ngelt järgima aluslepingus sätestatud tingimusi 
kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu tõlgendustega. N agu eelnevalt osutatud, käsitleb see artikkel 
erandlikke juhtumeid, mis tuleb selgelt määratleda ja tõlgendada kitsendavalt, ning seetõttu tuleb 
seda mõista ainult riskimaandamise sättena, mi tte liikmesriigile jäetud pädevuste väljendusena.30 
Ka Euroopa Liidu Kohus on asunud seisukohale, et liikmesriigid võivad tegutseda ainult ühise huvi 
haldajana ning mitte jõustada ajutisi meetmeid liidusisese koostöömenetluse osana.31 Võttes 
arvesse aluslepingu artikli 347 erandlikku olemust, peaksid liikmesriigid hoiduma ennetava õigusakti vastuvõtmist, kui puuduvad aluslepingu artiklis 347 kirjeldatud tingimused.
32 Kui riigi 
seadusandja soovib sellele sättele tugineda, peab liikmesriik tagama, et tingimused aluslepingu artikli 347 kohaldamiseks on täidet ud liikmesriigi aluslepingust tulenevaid kohustusi rikkuva 
meetme vastuvõtmise hetkel.  
2.4 EKP arusaama kohaselt järgib riigi seadusandja riigikaitse osas terviklikku käsitlust, mille puhul 
riigikaitse ei  hõlma ainult konkreetsete kaitseasutuste tegevust nagu relvajõud ja muud 
eriülesandega asutused, vaid kaasab riigikaitsesse ka muud avaliku sektori asutused ja eraisikud nende vastavates pädevusvaldkondades.
33 Selle riigikaitsepoliitik a osa moodustavad avaliku 
sektori asutuste funktsioonid tavalises olukorras, sh keskpangandus ja finantsjärelevalve, mis 
toetavad riigi kaitseolukorra lahendamist. See käsitlus ei peaks tähendama liikmesriigi suhtes 
kohaldatavate aluslepingu kohustuste rikkumist. Euro kasutuselevõtuga on Eesti tagasivõtmatult 
liidule üle andnud rahapoliitika ja muud pädevused , mis on osutatud aluslepingus ja EKPSi 
põhikirjas. Nende ülesannete osas otsuste tegemine on EKPSi põhikirja artikli 8 kohaselt ainuüksi 
EKP otsuseid tegevate organite kohustus. Lisaks sellele on nõukogu määrusega (EL) nr 1024/2013 EKP-le antud eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve 
poliitikaga. Euroopa Liidu Lepingu artikli 4 kohase lt on liikmesriikidel kohustus hoiduda kõigist 
meetmetest, mis võiksid ohustada liidu eesmärkide saavutamist.  
2.5 Seaduseelnõu kohaselt pannakse Eesti Pangale ja Finantsinspektsioonile püsivad 
riigikaitseülesanded, mis eelkõige vastavad ülesann etele, mis neil asutusel juba on kohaldatavate 
liidu ja riigi õigusaktide alusel. EKP arusaama kohaselt ei tähenda see Eesti Panga aluslepingust 
tulenevate kohustuste, eelkõige EKPSi liikmelisusest tulenevate Eesti Panga kohustuste, kõrvalejätmist või muutmist. Selles osas on EKP seisukohal, et seaduseelnõu eesmärk ei ole Eesti 
Panga kehtivate kohustuste, sh liidu õigusaktid est tulenevate kohustus te, muutmine (v.a uus 
riigikaitseülesande täitmiseks valmistumise ülesanne, vt punkti 3), vaid seaduseelnõu eesmärk on 
                                                 
29  Vt arvamuse CON/2014/24 punkti 2.2. 
30  Euroopa Kohtu otsus, 19. detsember 1968, Salgoil 13/68, ECLI:EU:C:1968:54, Gilsdorfer ja Brandtner, „Vorbem. zu 
den Artikeln 296 bis 298 EG“, nr 3-5, Bardenhewer-Rating, Grill, Jakob, Woelker (toimetajad), „EG- und EU-Kommentar“, 6. väljaanne (2004), lk 1534, EKP arvamus CON/2006/6, punkt 13. 
31  Vt näiteks Euroopa Kohtu otsus, 5. mai 1981, Komisjon v UK,  804/79, ECLI:EU:C:1981:93, p 30, EKP arvamus 
CON/2006/6, punkt 13. 
32  Vt C. Zilioli, „National Emergency Powers and Exclusive Community Competences – A Crack in the Dam? Legal 
Aspects of the European System of Central Banks“, EKP, 2005, lk 131-132. 
33  Seaduseelnõu seletuskirja lk 7. 
ECB-PUBLIC  
6 tagada ressursid ja organisatsiooniline valmidus kaitseolukorras.34 Seadusandja peaks kaaluma, 
kas see on seaduseelnõu tekstis piisavalt selge või tuleks seda eraldi selgitada.  
2.6 Samad kaalutlused kehtivad ka Finantsinspektsiooni suhtes seoses tema ülesannetega, mis 
tulenevad aluslepingu artikli 127 lõikest 6 ja nõukogu määrusest (EL) nr 1024/2013. Kuna Finantsinspektsioonile pandud püsivad riigikaits eülesanded on osaliselt üle antud EKP-le, peaks 
riigi seadusandja kaaluma, kas seaduseelnõus on vajalik selgitada, et see ei mõjuta EKP-le üle 
antud ülesandeid ja pädevust finantsjärelevalve eesmärkidel aluslepingu ja nõukogu määruse (EL) 
nr 1024/2013 alusel. Samuti märgib EKP, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 
2013/36/EL
35 artikli 4 lõike 4 kohaselt peavad liikmesriigid  tagama, et pädevatel asutustel on vajalik 
asjatundlikkus, vahendid, haldussuutlikkus, voli tused ja sõltumatus, et täita usaldatavusnõuete 
täitmise järelevalve-, uurimis- ja karistuste määramise funktsioone, mis on kehtestatud selle 
direktiivi ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 575/201336. Lisaks sellele peab 
järelevalve teostajal Baseli tõhusa pangandusjärelevalve üldpõhimõtetes antud soovituse37 
kohaselt olema piisavalt vahendeid tulemusliku jä relevalve ja järelevaatamise teostamiseks. Kuna 
ka Finantsinspektsioonil on valmisolekukohustus, peaks konsulteeriv asutus kaaluma 
seaduseelnõu selgitust, et valmisolekukohustus ei mõjuta Finantsinspektsiooni finantsjärelevalveülesannete ja -pädevuse tulemuslikku teostamist asjaomaste liidu õigusaktide 
alusel. 
2.7 Seaduseelnõu võiks samuti selgitada, et see ei mõjuta Eesti Panga sõltumatust aluslepingu alusel. 
Nagu eespool märgitud, on kaitseolukorda lahendav al asutusel õigus anda korraldusi muuhulgas 
ka Eesti Pangale.
38 EKP arusaama kohaselt ei võimalda seaduseelnõu Eesti Panga kui 
põhiseadusliku institutsiooni põhiülesannete teostamise mõjutamist39 ja seetõttu ei esine Eesti 
Panga kui EKPSi liikme ülesannete ja kohustuste mõjutamist. Siiski tuleks see aspekt kahtluste 
kõrvaldamiseks selgelt sätestada. 
2.8 EKP toetab seaduseelnõu nõuet, mille kohaselt tuleb teatavatel juhtudel teavitada Euroopa Liidu 
Nõukogu ja Euroopa Komisjoni. Samas peab liikmesr iik tagama, et seaduseelnõu vastuvõtmine ei 
riku aluslepingu nõudeid, s.t vastu ei tohiks võtta ennetavat õigusakti (vt punkt 2.3).  
 
                                                 
34  Vt seaduseelnõu seletuskirja lk 104.  
35  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/36/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse 
alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega 
muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338). 
36  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste ja investeerimisühingute 
suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 
27.6.2013, lk 1). 
37  Baseli komitee tõhusa pangandusjärelevalve üldpõhimõtt ed on avaldatud Rahvusvaheliste Arvelduste Panga 
veebilehel www.bis.org . 
38  Vt seaduseelnõu § 20. 
39  Vt seaduseelnõu § 20 lõige 3. 
ECB-PUBLIC  
7 3. Eesti Pangale uute ülesannete andmine 
3.1 Eesti Panga uus ülesanne 
3.1.1 Seaduseelnõu paneb Eesti Pangale ülesande valmistuda riigikaitseülesannete täitmiseks 
(valmisolekukohustus). Seaduseelnõu ei täpsusta selle kohustusega hõlmatud ülesandeid. Selle asemel kohustab seaduseelnõu asutust või isikut, kellele on määratud püsiv riigikaitseülesanne, 
valmistuma talle määratud püsiva riigikaitseülesande täitmiseks ja sätestab, et kohustatud asutusel 
või isikul peavad olema valmisolekukohustuse täit miseks vajalikud vahendid, varud ja personal (vt 
punkt 1.9). Seaduseelnõu seletuskirja põhjal järeldab EKP, et Eesti Panga valmisolekukohustust 
võib täpsustada riigikaitse raamistikus, sh riigi kaitsetegevuse kavas ja muudes riigikaitse strateegilistes dokumentides. Kuigi need dokumendid ei ole õigusaktid, järeldab EKP, et nendest 
dokumentidest võivad tuleneda muutused Eesti Panga tegevuses (vt punkt 1.9). Lisaks järeldab 
EKP, et valmisolekukohustusest tuleneb vältimatult Eesti Panga tegevuse koordineerimine laiemas 
Eesti riigikaitse raamistikus ja sellest võib tõenäoliselt tuleneda vajadus, et Eesti Pank aitaks kaasa 
Eesti riigikaitse planeerimises.  
3.1.2 Ettepandud Eesti Panga riigikaitseülesande täitmiseks valmistumise ülesanne erineb tavalisest 
hädaolukorra planeerimise sisemenetlusest EKPSi keskpankade, sh Eesti Pank, poolt. Keskpankade ülesandeks olev hädaolukorra planeerimine võib toimuda sisemenetluses, mille 
puhul keskpank ise hindab ressursside vajadust ja eriolukordadeks, sh kaitseolukorrana 
määratletud olukordadeks, valmistumise viisi oma eesmärkide ja strateegiate alusel. Seevastu 
Eesti Panga riigikaitseülesande täitmiseks valmistu mise ülesannet juhivad välised strateegilised 
kavad ja eesmärgid, mille määrab Eesti Vabariigi Valitsus ja mis kohustab Eesti Panka arvesse võtma Eesti Panga väliseid asjaolusid, eelkõige esmatähtsat riigikaitse raamistikku. Sellest võib 
tuleneda, et Eesti Pank vajab ressursse, mida ta ei oleks muul juhul vajalikuks pidanud, osaleb planeerimises, milles ta muul juhul ei oleks osalen ud, ja/või seab sisse korra, mida ta muul juhul ei 
oleks teinud. Seetõttu kaasneb riigikaitseülesande täitmiseks valmistumise ülesandega hädaolukorra planeerimise sisemenetluse kõrval riigikaitse raamistikust tulenev lisamenetlus. 
Seetõttu erineb ettepandud riigikaitseülesande täit miseks valmistumise ülesanne Eesti Panga poolt 
teostatavast hädaolukorra planeerimise sisemenetlusest, mis seega on Eesti Pangale uue 
ülesande andmine.  
3.1.3 Riigikaitseülesande täitmiseks valmistumise ülesanne, mis on seaduseelnõus sätestatud, erineb ka 
praegustest Eesti Panga ülesannetest Eesti õigusaktide alusel. Tuleb märkida, et Eesti Vabariigi 
Valitsuse määruse kohaselt loetakse kuni 50 protsenti Eesti Panga töökohtadest riigikaitselise töökohustusega ametikohtadeks.
40 EKP arusaama kohaselt tähendab see, et Eesti Pank saaks 
jätkata oma tavaliste ülesannete teostamist ka riigi kaitseolukorras, kuid ainult kuni 50% ulatuses 
oma töötajatest. Eesti Pank osaleb ka riigikaits e kavandamises ja ettevalmistamises hädaolukorra 
seaduse alusel, kuna ta on vastutav elutähtsate teenuste, s.o makseteenuste ja sularaharingluse, 
toimepidevuse eest.41 See erineb riigikaitseülesande täitmiseks valmistumise ülesandest, mis on 
                                                 
40  Vt Vabariigi valitsuse 23. septembri 2016. aasta määruse nr 103 (RT I, 27.9.2016, lk 2) § 2 lõike 1 punkti 2. (RT I, 
27.09.2016, 2, RT I, 26.04.2019, 12). 
41  Vt hädaolukorra seaduse § 36 lõige 3. (Hädaolukorra seadus RT I, 03.03.2017, 1, RT I, 22.05.2018, 5) 
ECB-PUBLIC  
8 sätestatud seaduseelnõus. Kehtivates Eesti õigusaktides ei ole sätestatud Eesti Panga konkreetset 
juriidilist kohustust järgida riigik aitse raamistikku ja osaleda riig ikaitse raamistiku kavandamises, 
eelkõige laiaulatuslike Eesti Panga ülesannete osas.  
3.1.4 EKP rõhutab, et EKPSi riigi keskpangale (RKP) uute ülesannete andmist tuleb hinnata 
keskpankade rahastamiskeelu suhtes aluslepingu artikli 123 alusel. Selle keelu eesmärgil sätestab 
nõukogu määruse (EÜ) nr 3603/9342 artikli 1 lõike 1 punkti b alapunkt ii määratluse, et muud tüüpi 
laenuvõimalused tähendavad igasuguste kohustuste rahastamist, mis avalikul sektoril on 
kolmandate isikute ees. 
3.1.5 Üks rahastamiskeelu peamisi eesmärke on tagada liikmesriikide eelarvedistsipliin, millest ei tohi 
mööda minna.43 Seetõttu ei saa RKPdele panna rahastamismeetmete ülesannet, mis on tavaliselt 
liikmesriikide ülesanne ja mida täidetakse ee larvevahenditest, mitte RKP poolt. Selleks et 
otsustada, kas avalik sektori kohustuste rahastamine kolmandate isikute ees on keskpanga 
ülesannetest välja jääv rahastamine keskpanga poolt, tuleb üksikjuhtude kaupa hinnata, kas RKP 
poolt täidetav ülesanne on keskpanga või  valitsuse ülesanne, s.t ülesanne liikmesriigi 
vastutusalas.  See tähendab, et tuleb tagada rahastamiskeelu eesmärgist, s.o liikmesriikide 
eelarvedistsipliinist, möödamineku ärahoidmine. 
3.1.6 Kaalutlusõigust kasutades oma kohustuse täitmise l aluslepingu artikli 271 punkti d alusel ja EKPSi 
põhikirja artikli 35.6 alusel ning selleks et tagada aluslepingus sätestatud kohustuste täitmine 
RKPde poolt, on EKP nõukogu vastavate tagatiste na heaks kiitnud kriteeriumid, et määrata avaliku 
sektori kohustuse ulatus määruse (EÜ) nr 3603/93 artikli 1 lõike 1 punkti b alapunkti ii tähenduses, 
s.t  määratlenud valitsuse ülesande järgmiselt:  
Esiteks, keskpankade ülesanded on eelkõige need, mis on seotud EKP-le ja RKPdele aluslepingu 
ja EKPSi põhikirjaga antud ülesannetega.  Need ülesanded on peamiselt sätestatud aluslepingu artikli 127 lõigetes 2, 5 ja 6 ning artikli 128 lõikes  1, samuti EKPSi põhikirja artiklites 22 ja 25.1. 
Teiseks, EKPSi põhikirja artikli 14.4 kohaselt võivad  RKPd täita muid funktsioone, s.t iseenesest ei 
ole välistatud uued ülesanded, mida ei ole EKP-le ja RKPdele antud.  Samas, RKP poolt võetavad 
uued ülesanded, mis ei ole tavalised RKP ülesanded või  mis on selgelt võetud valitsuse või muude 
avaliku sektori asutuste nimel või huvides, tuleks lugeda valitsuse ülesanneteks. 
Kolmandaks, uue ülesande liigitamisel on olulise ks kriteeriumiks, kas ebatavaline RKP ülesanne, 
mida teostatakse eranditult valitsuse või muude avaliku sektori asutuste nimel või huvides, mõjutab 
RKP institutsionaalset, finants- ja isikusõltumatust.  
Eelkõige tuleb arvesse võtta järgmisi aspekte: 
a)  kas uue ülesande täitmisest tuleneb huvide konflikt kehtivate keskpanga ülesannetega, mida 
ei ole piisavalt käsitletud ja mis ei ole k ohane täiendus kehtivatele keskpanga ülesannetele. 
Kui kehtivate ja uute ülesannete vahel tekib huvide konflikt, tuleb kehtestada piisavad tagatised selle leevendamiseks. Keskpanga kehtivate ja uute ülesannete vastastikust 
                                                 
42  Nõukogu määrus (EÜ) nr 3603/93, 13. detsember 1993, asutamislepingu artiklis 104 ja artikli 104b lõikes 1 
nimetatud keeldude kohaldamiseks vajalike määratluste täpsustamise kohta (EÜT L 332, 31.12.1993, lk 1).   
43  Aluslepingu artikli 123 eesmärk on samuti hinnastabiilsus ja see rõhutab keskpanga sõltumatust. 
ECB-PUBLIC  
9 täiendavust ei saa tõlgendada laialt, millest tuleneks lõputu kõrvalülesannete ahel. 
Täiendavust tuleks hinnata nende ülesannete rahastamise seisukohalt; 
b)  kas uue ülesande täitmine ilma täiendavate finantsressurssideta on ebaproportsionaalne 
RKP finants- ja organisatsioonilise võimekuse suht es ja kas sellel võib olla negatiivne mõju 
kehtivate keskpanga ülesannete kohase täitmise võimekusele; 
c)  kas uue ülesande täitmine on kooskõlas RKP institutsioonilise struktuuriga, võttes arvesse 
keskpanga sõltumatuse ja demokraatliku vastutuse kaalutlusi; 
d)  kas uue ülesande täitmisega kaasnevad olulised finantsriskid; 
e)  kas uue ülesande täitmine paneb RKP otsuse id tegevate organite liikmetele poliitilise riski, 
mis on ebaproportsionaalne ja mis võib mõjutada isikusõltumatust, eelkõige ametiaja 
garantiid, mis on sätestatud EKPSi põhikirja artiklis 14.2. 
3.1.7 Eespool osutatud kriteeriumide põhjal hinnatakse allpool, kas Eesti Panga uus ülesanne on 
kooskõlas rahastamiskeeluga. 
3.2 Ülesanded, mis on seotud EKP-le ja RKPdel e aluslepingu ja EKPSi põhikirjaga antud 
ülesannetega  
3.2.1 Seaduseelnõu kohaselt on riigikaitse eesmärk on säilitada Eesti riigi iseseisvus ja sõltumatus, tema 
maa-ala, territoriaalvete ja õhuruumi lahutamatu ja jagamatu terviklikkus ning põhiseaduslik kord. 
RKPde funktsioonid aluslepingu ja EKPSi põhikirja alusel ei hõlma neid eesmärke. Valmistumise 
ülesanne ei ole seega seotud EKP-le ja RKPdele aluslepingu ja EKPSi põhikirjaga antud 
ülesannetega.  
3.3 Ebatavalised RKP ülesanded  
3.3.1 Enamikule EKPSi RKPdele ei ole antud riigik aitseülesande täitmiseks valmistumise ülesandeid, 
kuid mitmes liikmesriigis on RKPdele antud riigik aitseülesande täitmiseks valmistumise ülesanded, 
mis sarnanevad Eesti Pangale antud uue ülesandega.44 Selle põhjal ei saa ettepandud 
                                                 
44  Kümnes liikmesriigis (Bulgaaria, Tšehhi Vabariigis, Soome, Kreeka, Ungari, Läti, Leedu, Poola, Slovakkia, 
Sloveenia) on RKPdele pandud sarnased riigikaitse valmis olekukohustused.  Bulgaarias on Bulgaaria keskpanga 
(BNB) kohustuseks Bulgaaria Vabariigi kaitse- ja relvajõudude seaduse artikli 42 kohaselt:  i) koostada eeskirjad ja 
sätted pangandussüsteemi tegevuse kohta sõjaolukorras; ii) koostada koostöös kaitseministriga kava BNB 
valmisolekuks töötada sõjaolukorras; ja iii) juhtida kavakindlalt pangandussüsteemi ettevalmistamist töötamiseks sõjaolukorras. Tšehhi Vabariigis põhineb kriisiol ukorraks valmisolek seaduse nr. 240/2000 (seadustekogu) 
(kriisiseadus) artiklil 13 ja seaduse nr 241/2000 (seadus tekogu) (majandusmeetmete kohta kriisiolukordades) artiklil 
23, mille kohaselt on keskpanga kohustuseks teha krii siolukordades valitsusega koostööd, võtta vastu kohane 
kriisikava ja moodustada kriisitöörühm. Soomes kohaldat akse hädaolukorra pädevuse seadust (2011/1552) avaliku 
sektori organitele ja asutustele, sh Suomen Pankki, kuid ainult hädaolukorras, ja seadus paneb neile eriülesanded. 
Hädaolukord on hädaolukorra pädevuse seaduses selgel t määratletud. Hädaolukorra pädevuse seaduses 
sätestatakse ka üldine valmisolekukohustus. Kreekas asutas Kreeka keskpank 1975. aastal  hädaolukorraks 
valmistumise asutuse riigikaitse ministri otsusega nr 670/5/222984/24.9.1975, mille aluseks on dekreetseaduse 
17/1974 „Hädaolukorraks valmistumine“ artikkel 12. Hädaolukorraks valmistumise asutus peab tegelema 
hädaolukorraks valmistumise poliitika küsimustega, sh hädaolukorraks valmistumise kujundus, mis hõlmab ka 
Kreeka keskpanga pädevused, rahuaja meetmed hädaolukorra ks valmistumise poliitika rakendamist arvestades ja 
hädaolukorraks valmistumise poliitika teostamise osas valmisoleku jälgimise. Ungaris peab Magyar Nemzeti Bank 
riigikaitse ja Ungari relvajõudude 2011. aasta seaduse CXIII artikli 18 lõike 3 kohaselt ja erireziimi (riigikaitse seadus) alusel vastuvõtud meetmete kohaselt osalema riigikaitse ettevalmistamises oma ülesannete täitmise kaudu oma tegevusvaldkonnas, kuid ta on vabastatud majanduslikest ko hustustest ja oluliste teenuste osutamise kohustustest.  
Lätis kohaldatakse Latvijas Banka funktsioone riigik aitse olukordades ja seega kavandab Latvijas Banka 
valmisolekut nendeks olukordadeks, sh hädaolukorra planeer imist. Latvijas Banka on sa muti osalenud  riigikaitse 
kavandamises riigi tasandil. Leedus on Lietuvos bankas ts iviilmobiliseerimise asutus mobilisatsiooni ja vastuvõtva 
riigi toetuse seaduse alusel. Valitsuse otsuse (riigi mobilisa tsiooniülesannete kohta riigi munitsipaalasutuste ja Leedu 
Vabariigi ametiasutuste jaoks) punkt 3.5 määratleb Lietuv os bankase mobilisatsiooniülesanded järgmiselt: tagada i) 
 
ECB-PUBLIC  
10 riigikaitseülesande täitmiseks valmistumise ülesande andmist Eesti Pangale lugeda ebatavaliseks 
RKP ülesandeks. Mitmes liikmesriigis on säte statud nõue, et keskvalitsus peab RKPde seonduvad 
kulud hüvitama.45 
3.4 Ülesanded, mida ilmselgelt teostatakse eranditult valitsuse nimel ja huvides  
3.4.1 Seaduseelnõu kohaselt on riigikaitse eesmärk säilitada Eesti riigi iseseisvus ja sõltumatus, tema 
maa-ala, territoriaalvete ja õhuruumi lahutamatu ja jagamatu terviklikkus ning põhiseaduslik kord. 
Ettepandud Eesti Panga riigikaitseülesande täitmiseks valmistumise ülesande teostamine on 
selgelt Eesti Vabariigi valitsuse nimel ja eranditult valitsuse huvides.  
3.5 Võimalik huvide konflikt uute ülesannete täitmise ja kehtivate keskpanga ülesannete vahel  
3.5.1 Ei ole tõenäoline, et riigikaitseülesande tä itmiseks valmistumise ülesande teostamisest tuleneks 
huvide konflikt Eesti Panga kehtivate keskpanga ülesannetega. Pigem võiks see kehtivate Eesti 
Panga ülesannete täitmisele kaasa aidata. Samas tuleks tagada, et püsivate riigikaitseülesannete 
andmine Eesti Pangale ei oleks vastuolus liidu õigusega (vt punkti 2.5).  
3.5.2 Lisaks sellele on riigikaitseülesande täitmiseks valmistumise ülesande teostamise järelevalve 
teostajaks Eesti Panga nõukogu. See tähendab, et Eesti Pank on kaitstud võimaliku huvide konflikti 
eest ja et Eesti Pangal on hea lähtealus riigikaitseülesande täitmiseks valmistumise ülesande kohase teostamise hindamiseks.  
                                                                                                                                                             
Lietuvos bankase järelevalve all olevate kesksete finantsturu osaliste tegevuse järelevalve; ii) Lietuvos bankase 
välisfinantsvarade juhtimine ja kasutamine; iii) sularaha transport mobilisatsioonisüsteemi subjektidele, kes osalevad 
riigi elutähtsate funktsioonide teostamises; iv) Lietuvos bankase krediidioperatsioonide teostamine ja vajalike 
teabesüsteemide ja andmebaaside tulemuslik käitamine; v) Lietuvos bankase vajalike maksesüsteemide toimimine; 
vi) rahvusvaheliste suhete vahendamine Leedu Vabariigi finantstoetuse korraldamiseks ja Leedu Vabariigi 
esindamine rahvusvahelistes institutsioonides. Poolas peab Narodowy Bank Polski presid ent Narodowy Bank Polski 
seaduse artikli 11 lõike 5 punkti 2 kohaselt täitma üles andeid, mis tulenevad üldisest kohustusest kaitsta Poola 
Vabariiki. Narodowy Bank Polski president on vastu võ tnud mitmeid riigikaitsega seotud korraldusi üldise 
kaitsekohustuse seaduse artikli 18 lõike 3 alusel ja artikli 22  lõike 1 alusel ning Narodowy Bank Polski seaduse artikli 
11 lõike 5 punkti 2 alusel (ning mõne l juhul ministrite nõukogu määruste  alusel). Slovakkias, majandusliku 
mobiliseerimise seaduse nr 179/2011 (seadustekogu)  artikli 23 alusel, peab Slovakkia keskpank (NBS) olema 
valmis ja teostama meetmeid kriisiolukorras välisv aluutatehingute valdkonnas, mis hõlmab järgmist: i) 
välisvaluutareservide kaitse. NBS peab osutama teatavaid sularahaga seotud pangandusteenuseid, mis on vajalikud 
Slovakkia Vabariigi relvajõudude, relvastatud julgeolekuor ganite, Slovakkia luureteenistuse ja sõjaväepolitsei 
tegevuse eesmärgil kirjaliku lepingu alusel, mis sõlmitakse  rahandusministeeriumi ja riigikassaga; ii) kontroll oma 
tegevusvaldkonnas majandusliku mobiliseerimise meetmete teos tamise üle; iii) teabe töötlemine ja ajakohastamine, 
mis on vajalik majandusliku mobiliseerimise meetme te teostamiseks ühtse teabetarkvara konkreetses 
rakendusprogrammis; iv) majandusliku mobiliseer imise hädaolukorra kava töötlemine kooskõlas 
majandusministeeriumi juhistega ja kasutajate juurdepääsuõiguste määramine ühtse teabetarkvara konkreetses 
rakendusprogrammis. Sloveenias on Banka Slovenije k aasatud riigikaitse planeerimisse rahuajal. Riigikaitse 
seaduse kohaselt sätestab valitsus, kes võtab vastu riigikaitse kava, riigikaitse kava koostamise täpse menetluse ja 
sisu ning tootmise ja teenuste planeerimise sõjaolukorras.   Selleks võetakse vastu riig ikaitse planeerimise dekreet, 
mis muuhulgas sätestab riigikaitse kava ulatuse ja sisu ni ng riigikaitse planeerimise vastutuse (riigikaitse süsteemi 
funktsioneerimisega seotud ülesannete ulatus hädaolukordades, sõja- või kriisiolukorras). 
45  Bulgaarias sätestab Bulgaaria Vabariigi kaitse- ja relvaj õudude seaduse artikkel 13, et riigikaitse valdkonna tegevust 
finantseeritakse riigieelarvest ja muudest allikatest, mi lle määrab ministrite nõukogu seaduse või õigusaktiga. 
Leedus sätestab mobilisatsiooni ja vastuvõtva riigi toetuse seaduse artikkel 31, et kaitseministeeriumi, 
mobilisatsiooni osakonda, Leedu sõjaväge  ja tsiviilmobiliseerimise asutusi finantseeritakse riigieelarvest seadusega 
kehtestatud mobilisatsiooni ülesannete rakendamiseks. Slovakkias sätestab Slovakkia Vabariigi majandusministri 
dekreedi nr 552/2011 (seadustekogu) artikli 1 lõige 2, et kõik Slovakkia keskpanga (NBS) poolt majandusliku 
mobiliseerimisega seoses kantud kulud  hüvitatakse NBSile riigieelarvest. 
ECB-PUBLIC  
11 3.6 Võimalik ebaproportsionaalsus uue ülesande täitmise ja Eesti Panga finants- ja organisatsioonilise 
võimekuse vahel  
3.6.1 Nagu EKP on eelnevalt märkinud46, finantssõltumatuse põhimõtte kohaselt ei või liikmesriik panna 
oma riigi keskpanka olukorda, kus tal puuduvad piisavad ressursid  EKPSiga seotud ülesannete ja riigisiseste ülesannete teostamiseks nii tegevus- ku i finantsperspektiivist. Lisaks sellele, kui RKP-le 
antakse uusi ülesandeid, peab sellel RKP-l olema piisavalt finants- ja inimressurssi, et tagada 
ülesannete teostamine, ilma et see mõjutaks R KP finants- või organisatsioonilist võimekust 
teostada oma EKPSi ülesandeid. Selleks et tagad a Eesti Panga võime teostada EKPSiga seotud 
ülesandeid häirimatult, peab Eesti Pangal olema juurdepääs oma seaduseelnõust tulenevate kohustuste teostamiseks vajalikele ressurssidele . Praegu ei ole EKP-l võimalik hinnata milliseid 
lisaressursse, ja kas üldse, on Eesti Pangal oma uue seaduseelnõust tuleneva riigikaitseülesande täitmiseks valmistumise ülesande tä itmiseks vaja. Siiski tuleb märkida, et seaduseelnõu ei sätesta, 
et Eesti Pangale hüvitatakse selle uue ülesande täitmise kulu, kuigi vä hemalt kolme liikmesriigi 
asjaomastes riigi õigusaktides on sätestatud samalaadsete ülesannete täitmise hüvitamise skeemid (vt punkt 3.3.1). Kuigi EKP-l ei ole andmeid, et võimalik finantskoormus Eesti Pangale 
oleks suur, võttes muuhulgas arvesse, et ülesande täitmise järelevalvet teostab Eesti Panga nõukogu, soovitab EKP konsulteerival asutusel kaaluda seaduseelnõu mõju Eesti Panga 
ressurssidele ja sätestada seaduseelnõus hüvitamise skeem, et vältida võimalikku Euroopa Liidu 
toimimise lepingu artikli 123 rikkumist. 
3.7 Kooskõla uue ülesande täitmise ja Eesti Panga institutsioonilise struktuuri vahel, võttes arvesse 
keskpanga sõltumatuse ja demokraatliku vastutuse kaalutlusi  
3.7.1 Arvesse tuleb võtta uue ülesande võimalikku mõ ju Eesti Panga institutsi oonilisele, finants- ja 
isikusõltumatusele. Seaduseelnõust ja seletuskirjas t lähtuvalt ei leia EKP, et uus ülesanne oleks 
vastuolus institutsioonilise, finants- ja isikusõltuma tusega. Esiteks, ülesande täitmise järelevalvet 
teostab Eesti Panga nõukogu, mis tähendab, et muul  asutusel ei ole kontrolli selle ülesande 
täitmise üle Eesti Panga poolt. Teiseks, seaduseelnõu ei sätesta konkreetseid kohustusi, mida 
Eesti Pank peaks võtma oma valmisolekukohustuse täitmiseks. Seetõttu otsustab eelkõige Eesti 
Pank ise, millised konkreetsed tegevused on valmisolekukohustuse täitmiseks asjakohased. Siiski, 
kuna riigikaitse kohustusi võib sätestada rakendusaktides, tuleb nende koostamisel kohaselt 
arvestada Eesti Panga sõltumatuse kaalutlusi.  
3.8 Ülesannete täitmisest tuleneda võivad olulised finantsriskid  
3.8.1 Seaduseelnõu ei sätesta konkreetselt vastutust seoses Eesti Panga riigikaitseülesande täitmiseks 
valmistumise ülesande täitmisega. Eelkõige nõuaks see ülesanne planeerimist ja koordineerimist 
Eesti Panga siseselt ja riiklike pädevate asutuste ga. Seetõttu ei hinda EKP sellest ülesandest Eesti 
Pangale tulenevat finantsvastutust oluliseks.  
                                                 
46  Vt näiteks EKP arvamuse CON/2018/21 punkti 4.6.1. 
ECB-PUBLIC  
12 3.9 Võimalik poliitiline risk seoses ülesande täitmisega RKP otsuseid tegevate organite liikmete poolt, 
mis on ebaproportsionaalne ja mis võib mõjutada isikusõltumatust  
3.9.1 EKP leiab, et uus ülesanne ei  pane RKP otsuse id tegevate organite liikmetele poliitilist riski, mis 
oleks ebaproportsionaalne ja mis võiks mõjutada isikusõltumatust. Nagu eelnevalt märgitud, riigikaitseülesande täitmiseks valmistumise ülesande teostamise järelevalve teostajaks on Eesti 
Panga nõukogu. Lisaks sellele on riigikaitse ettevalmistus ja planeerimine eelkõige muude asutuste 
ülesanne ja Eesti Panga osalemine riigikaitse ettevalmistuses ei ole tõenäoliselt suur. Nende 
asjaolude korral peaks mõju Eesti Panga otsuseid  tegevate organite liikmetele olema väike.  
3.10 Järeldus 
3.10.1 Kuigi Eesti Panga riigikaitseülesande täitmiseks valmistumise ülesannet võib pidada tavaliseks 
EKPSi keskpanga ülesandeks, teostatakse seda selgelt eranditult Eesti Vabariigi valitsuse huvides, eesmärgiga säilitada Eesti riigi iseseisvus ja sõltumat us, tema maa-ala, territoriaalvete ja õhuruumi 
lahutamatu ja jagamatu terviklikkus ning põhiseaduslik kord. Kuna see ülesanne ületab keskpanga 
ülesande seoses hädaolukorra planeerimise sisemenetlusega, on see pigem valitsuse, mitte keskpanga ülesanne.  Seetõttu peaks seaduseelnõu sätestama hüvitamise skeemi valitsuse 
ülesande täitmisel kantud kulude hüvitamiseks Eesti Pangale, nagu seda on tehtud samalaadsete korralduste puhul mitmes muus liikmesriigis, kus võrreldavad ülesanded on pandud riigi 
keskpangale.  
 
Käesolev arvamus avaldatakse EKP veebilehel. 
  
Frankfurt Maini ääres, 7. jaanuar 2020 
 [alla kirjutanud] 
 EKP president 
Christine LAGARDE