Ettepanek NÕUKOGU OTSUS ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Tadžikistani Vabariigi vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. Tadzikistani ja Euroopa ühenduste vahelisi suhteid reguleerib praegu endise Nõukogude Liiduga 18. detsembril 1989. aastal alla kirjutatud (1. aprillil 1990 jõustunud) kaubandus- ja koostööleping, mida Tadzikistani Vabariik kinnitas 4. veebruari 1994. aasta kirjavahetuses. Nõukogu võttis 5. oktoobril 1992. aastal vastu läbirääkimissuunised, mida muudeti 10. oktoobril 2003, ning komisjon alustas ametlikke läbirääkimisi partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimiseks 2003. aasta novembris. 16. detsembril 2003 parafeerisid komisjoni ja Tadzikistani valitsuse läbirääkijad lepingu teksti Brüsselis pärast teist läbirääkimistevooru.

2. Kavandatav partnerlus- ja koostööleping aitab kindlustada ja tugevdada Euroopa Liidu poliitilist, majanduslikku ja kaubanduslikku positsiooni nii Tadzikistanis kui ka Kesk-Aasia piirkonnas üldiselt. Muu hulgas soodustaks selline leping majanduskasvu ja toetaks jätkusuutlikku arengut, võitlust vaesusega ja stabiilsust nii Tadzikistanis kui ka Kesk-Aasias. Leping moodustaks raamistiku Euroopa Liidu ja Tadzikistani tulevasele koostööle.

3. Kuigi Euroopa Liidu ja Tadzikistani vaheline leping töötati välja muude partnerlus- ja koostöölepingute põhjal, on ta esimene, mis sisaldab sätteid terrorismivastase võitluse ja massihävitusrelvade kaotamise kohta. Leping sõlmitakse kümneks aastaks ning pärast seda pikendatakse seda automaatselt aasta kaupa. Leping võimaldab vastastikuse toe ja partnerluse põhjal süvendada suhteid mitmes valdkonnas. Lepingu aluseks on demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamine ning jätkusuutliku arengu ja erinevate abivahendite vaheliste seoste (humanitaarabi, taastusabi ja arenguabi vahelised seosed) edendamine ja soodustamine.

4. Kavandatud leping toetub kolmele sambale: poliitiline dialoog, koostöö ja kaubandus, mida omakorda toetavad üldised ja institutsioonilised sätted.

i) Poliitiline dialoog: Euroopa Liit ja Tadzikistan peavad regulaarset poliitilist dialoogi. Eelkõige teevad nad koostööd terrorismi ja massihävitusrelvade leviku vastase võitluse ja salakaubanduse, näiteks narkokaubanduse tõkestamise valdkonnas.

ii) Koostöö: leping sisaldab sätteid, mis käsitlevad sotsiaalmajanduslikku, rahandus- ja kaubanduskoostööd, teadust, tehnikat ja infoühiskonda, kultuuri, haridust ja audiovisuaalpoliitikat, valitsussektori reformi ja avalikku haldust, koostööd sotsiaalvaldkonnas ja õigusküsimustes. Lisaks sellele nähakse lepinguga ette kohustused ja koostöömeetmed tagasilubamise ja illegaalse immigratsiooni ning narkootikumide ja organiseeritud kuritegevusega võitlemise valdkonnas. Lepingusse on lülitatud ka sätted demokraatia ja inimõiguste valdkonnas toimuva koostöö kohta. Vastastikusele abile tolliküsimustes on pühendatud eraldi protokoll.

iii) Käesoleva lepingu sätted hõlmavad ka kaupade ja teenustega kauplemist ning kaubavahetust ja investeeringuid.

5. Partnerlus- ja koostööleping on segaleping, mis käsitleb Euroopa ühenduste ja liikmesriikide pädevusse kuuluvaid valdkondi ja mille esialgne tähtaeg on kümme aastat.

Kõnealune leping sisaldab ühepoolse peatamise klauslit juhuks, kui leitakse, et ei peeta kinni mõnest lepingu olulisest osast (näiteks demokraatia, inimõiguste ja turumajanduse põhimõtete austamine).

Lepinguga nähakse ette selle rakendamise institutsiooniline raamistik, mis hõlmab koostöönõukogu, koostöökomiteed ja parlamendikomiteed.

Kõnealune leping ei mõjuta eelarvet.

6. Kuni partnerlus- ja koostööleping ei ole jõustunud, tehakse ettepanek sõlmida Euroopa ühenduste ja Tadzikistani vaheline vaheleping, mis käsitleks peamiselt kaubandust, koostööd ja institutsioonilist raamistikku, nagu on sätestatud partnerlus- ja koostöölepingu artiklis 101.

7. Läbirääkimiste protsess on jõudnud lõpule ning komisjon teeb nõukogule ettepaneku kiita läbirääkimiste tulemused heaks ja käivitada kõnealuse lepingu allkirjastamiseks ja sõlmimiseks vajalikud menetlused. Selleks teeb komisjon ettepanekud järgmiste dokumentide kohta:

i) nõukogu otsus lepingu allkirjastamise kohta;

ii) nõukogu ja komisjoni otsus lepingu sõlmimise kohta;

iii) nõukogu otsus vahelepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel;

iv) eelnõu, mis käsitleb komisjoni otsust vahelepingu sõlmimise kohta Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel.

Lepingu allkirjastamiseks ja sõlmimiseks vajalikud menetlused on kahe Euroopa ühenduse (Euroopa Ühendus ja Euroopa Aatomienergiaühendus) puhul erinevad:

a) allkirjastamise kohta on EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimeses lauses sätestatud, et lepingutele ühenduse nimel allakirjutamiseks on vaja nõukogu selget otsust. EURATOMi asutamislepingus samalaadseid sätteid ei ole;

b) lepingu sõlmimise kohta:

- nõukogu sõlmib Euroopa Parlamendi nõusolekul lepingu Euroopa Ühenduse nimel, toetudes Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 44 lõikele 2, artikli 47 lõike 2 viimasele lausele, artiklile 55, artikli 57 lõikele 2, artikli 63 lõikele 3, artiklile 71, artikli 80 lõikele 2, artiklile 93, artiklile 94, artiklile 133 ja artiklile 181a koos artikli 300 lõike 2 esimese lõigu viimase lausega ja artikli 300 lõike 3 teise lõiguga;

- nõukogu kiidab lepingu Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel heaks, toetudes EURATOMi asutamislepingu artikli 101 lõikele 2, enne kui komisjon lepingu sõlmib.

c) vahelepingu sõlmimise kohta:

- nõukogu sõlmib lepingu Euroopa Ühenduse nimel, toetudes artiklile 133 ja artikli 300 lõike 2 esimesele lausele;

- nõukogu kiidab lepingu Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel heaks, toetudes EURATOMi asutamislepingu artikli 101 lõikele 2, enne kui komisjon lepingu sõlmib.

Eelöeldut arvesse võttes teeb komisjon ettepaneku, et:

- nõukogu otsustaks Euroopa ühenduste ja Tadzikistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu allkirjastamise Euroopa Ühenduse nimel;

- nõukogu sõlmiks Euroopa ühenduste ja Tadzikistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu Euroopa Ühenduse nimel ja kiidaks heaks selle lepingu sõlmimise EURATOMi poolt;

- nõukogu sõlmiks Euroopa Ühenduse nimel vahelepingu;

- nõukogu kiidaks heaks vahelepingu sõlmimise EURATOMi poolt;

Lepingu jõustumiseks peavad selle ratifitseerima kõik liikmesriigid.

2004/0178 (ACC)

Ettepanek NÕUKOGU OTSUS ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Tadžikistani Vabariigi vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133 koos artikli 300 lõikega 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut [1]

[1] EÜT C [...], [...], lk [...].

ning arvestades järgmist:

Kuni pole jõustunud .... ...... aastal alla kirjutatud partnerlus- ja koostööleping ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ja teiselt poolt Tadzikistani Vabariigi vahel, tuleb Euroopa Ühenduse nimel heaks kiita ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja teiselt poolt Tadzikistani Vabariigi vaheline kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlev vaheleping.

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1. Käesolevaga kiidetakse Euroopa Ühenduse nimel heaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Tadzikistani Vabariigi vaheline kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlev vaheleping, selle lisad ja protokollid ning ühenduse ühepoolsed või koos teise lepingupoolega tehtud deklaratsioonid.

2. Lepingu tekst ning lisad ja protokollid on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isikud, kes on volitatud ühenduse nimel vahelepingule alla kirjutama.

Artikkel 3

Nõukogu eesistuja esitab ühenduse nimel lepingu artikliga 37 ettenähtud teate.

Brüssel, [...]

Nõukogu nimel

eesistuja

PARTNERLUS- JA KOOSTÖÖLEPINGU EELNÕU,

MILLEGA PANNAKSE ALUS ÜHELT POOLT EUROOPA ÜHENDUSTE JA NENDE LIIKMESRIIKIDE NING TEISELT POOLT TADIKISTANI VABARIIGI VAHELISELE PARTNERLUSELE

BELGIA KUNINGRIIK,

TŠEHHI VABARIIK,

TAANI KUNINGRIIKI,

SAKSAMAA LIITVABARIIK,

EESTI VABARIIK,

KREEKA VABARIIK,

HISPAANIA KUNINGRIIK,

PRANTSUSE VABARIIK,

IIRIMAA,

ITAALIA VABARIIK,

KÜPROSE VABARIIK,

LÄTI VABARIIK,

LEEDU VABARIIK,

LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

UNGARI VABARIIK,

Malta Vabariik,

MADALMAADE KUNINGRIIK,

AUSTRIA VABARIIK,

POOLA VABARIIK,

PORTUGALI VABARIIK,

SLOVEENIA VABARIIK,

Slovaki Vabariik,

SOOME VABARIIK,

ROOTSI KUNINGRIIK,

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,

kes on Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu osalised,

edaspidi "liikmesriigid", ning

EUROOPA ÜHENDUS JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS,

edaspidi "ühendus",

ühelt poolt

ja Tadzikistani Vabariik

teiselt poolt,

ARVESTADES ühenduse ja selle liikmesriikide ning Tadzikistani Vabariigi vahelisi sidemeid ja nende ühiseid väärtusi,

TÕDEDES, et ühendus ja Tadzikistani Vabariik soovivad neid sidemeid tugevdada ning panna aluse partnerlusele ja koostööle, mis tugevdaksid ja laiendaksid suhteid, mis on loodud varem, eelkõige 18. detsembril 1989. aastal sõlmitud Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu vahelise kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitleva lepinguga,

ARVESTADES ühenduse ja selle liikmesriikide ning Tadzikistani Vabariigi tahet tugevdada poliitilisi ja majanduslikke vabadusi, mis ongi partnerluse põhialus,

TÕDEDES siinkohal, et Tadzikistani Vabariigi sõltumatuse, suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse toetamine aitab kaasa rahu ja stabiilsuse tagamisele Kesk-Aasias,

ARVESTADES lepinguosaliste tahet edendada nii rahvusvahelist rahu ja julgeolekut kui ka vaidluste rahumeelset lahendamist ning teha selleks koostööd Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) raames,

ARVESTADES ühenduse ja selle liikmesriikide ning Tadzikistani Vabariigi vankumatut tahet rakendada täiel määral kõiki Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsi (CSCE) lõppakti, Madridi ja Viini järelkohtumiste lõppdokumentide, CSCE Bonni majanduskoostöökohtumise dokumendi, Pariisi uue Euroopa harta ja CSCE 1992. aasta Helsingi dokumendi "Muutuste esitatavad väljakutsed" põhimõtteid ja sätteid ning muid OSCE põhidokumente,

OLLES VEENDUNUD, kui tähtis on õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste, eelkõige rahvusvähemuste inimõiguste austamine, mitme partei süsteemi ja vabade ja demokraatlike valimiste sisseseadmine ning majanduse piirangutest vabastamine turumajanduse saavutamiseks,

USKUDES, et käesoleva partnerlus- ja koostöölepingu täielik rakendamine eeldab ja toetab Tadzikistani Vabariigi poliitika, majanduse ja õiguse ümberkujundamise jätkumist ja lõpuleviimist ning koostööks vajalike tingimuste loomist, eeskätt CSCE Bonni kohtumise järeldusi silmas pidades,

SOOVIDES ergutada Moskva rahulepete tagajärjel alanud Tadzikistani Vabariigi sisemise lepitusprotsessi jätkamist,

SOOVIDES ergutada käesoleva lepinguga reguleeritud valdkondades piirkondlikku koostööd naaberriikidega, et suurendada heaolu ja stabiilsust selles piirkonnas,

SOOVIDES alustada ja arendada korrapärast poliitilist dialoogi vastastikust huvi pakkuvates kahepoolsetes ja rahvusvahelistes küsimustes,

TÕDEDES JA TOETADES Tadzikistani Vabariigi soovi luua tihe koostöö Euroopa institutsioonidega,

ARVESTADES vajadust soodustada investeeringuid Tadzikistani Vabariigis, kaasa arvatud energeetika- ja veemajandussektorites, kinnitades ühenduse, liikmesriikide ja Tadzikistani Vabariigi seotuse tähtsust Euroopa energiahartaga ning Euroopa energiaharta lepingu ja sellega seotud energiakasutuse tõhusust ja keskkonnaküsimusi käsitleva energiaharta protokolli täielikku rakendamist,

VÕTTES ARVESSE ühenduse soovi pakkuda vajaduse korral sotsiaal-majanduslikku koostööd ja tehnilist abi, mis hõlmab vaesusevastast võitlust,

TEADES, et leping soodustab Tadzikistani Vabariigi ning Euroopa ja selle lähipiirkondade laiema koostööruumi järkjärgulist vastastikust lähenemist ning Tadzikistani järkjärgulist ühinemist avatud rahvusvahelise süsteemiga,

ARVESTADES lepinguosaliste kohustust liberaliseerida kaubandus Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirjade kohaselt ning ühenduse heakskiitu Tadzikistani Vabariigi WTOga ühinemise plaanidele,

OLLES TEADLIK vajadusest parandada äritegevust ja investeeringuid mõjutavaid tingimusi ning äriühingute asutamise, tööjõu, teenuste osutamise ja kapitali liikumisega seotud tingimusi,

OLLES VEENDUNUD, et käesoleva lepinguga luuakse uued tingimused lepinguosaliste vahelisteks majandussuheteks ning eelkõige kaubanduse ja investeerimise arenguks, mis on oluline majanduse ümberkujundamisel ja tehnoloogia ajakohastamisel,

SOOVIDES alustada keskkonnakaitse alal tihedat koostööd, võttes arvesse lepinguosaliste omavahelist sõltuvust selles valdkonnas,

TUNNUSTADES, et koostöö ebaseadusliku sisserände, rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse ja uimastiäri ennetamiseks ja kontrollimiseks ning terrorismivastane võitlus on käesoleva lepingu põhieesmärkideks,

SOOVIDES rajada koostööd kultuuri- ja haridusalal ning parandada teabevahetust,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

ARTIKKEL 1

Käesolevaga pannakse alus partnerlusele ühelt poolt ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tadzikistani Vabariigi vahel. Selle partnerluse eesmärgid on:

- toetada Tadzikistani Vabariigi sõltumatust ja suveräänsust,

- toetada Tadzikistani Vabariigi pingutusi oma demokraatia tugevdamisel, majanduse ja sotsiaalse infrastruktuuri arendamisel ning turumajandusele ülemineku lõpuleviimisel,

- luua sobiv raamistik lepinguosaliste vahelisele poliitilisele dialoogile, mis võimaldab arendada tihedaid poliitilisi suhteid,

- edendada lepinguosaliste vahel kaubandust ja investeerimist, eriti energeetika- ja veesektorites ning üksmeelseid majandussuhteid kestva majandusarengu soodustamiseks,

- panna alus õigus-, majandus-, sotsiaal-, rahandus-, mittesõjalisele teadus- ja tehnoloogia- ning kultuurikoostööle.

I JAOTIS

ÜLDPÕHIMÕTTED

ARTIKKEL 2

Inimõiguste ülddeklaratsioonis, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirjas ning Helsingi lõppaktis ja Pariisi uue Euroopa hartas määratletud demokraatlike põhimõtete ning inimeste põhiõiguste austamine on lepinguosaliste sise- ja välispoliitika alus ning moodustab käesoleva lepingu olulise osa.

Artikkel 3

Lepinguosalised leiavad, et nende heaolu ja stabiilsuse tagamiseks peavad Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu lagunemisel tekkinud uued sõltumatud riigid, edaspidi "sõltumatud riigid", jätkama ja arendama omavahelist koostööd Helsingi lõppakti põhimõtete ja rahvusvahelise õiguse kohaselt ning heanaaberlike suhete vaimus ning ühendama kõik oma jõud selle protsessi soodustamiseks.

II JAOTIS

POLIITILINE DIALOOG

Artikkel 4

Lepinguosalised alustavad korrapärast ja pidevat poliitilist dialoogi, mida nad kavatsevad arendada ja süvendada. See täiendab ja tugevdab ühenduse ja Tadzikistani Vabariigi vastastikust lähenemist, toetab Tadzikistanis toimuvaid poliitilisi ja sotsiaal-majanduslikke muutusi ning soodustab uute koostöövormide loomist. Poliitiline dialoog:

- tugevdab Tadzikistani Vabariigi sidemeid ühenduse ja selle liikmesriikidega ning seeläbi kõikide demokraatlike riikidega. Käesoleva lepingu abil saavutatav majanduslik lähenemine tihendab poliitilisi suhteid,

- toob kaasa seisukohtade olulise ühtlustumise vastastikust huvi pakkuvates rahvusvahelistes küsimustes, mis suurendab piirkonna julgeolekut ja stabiilsust,

- näeb ette, et lepinguosalised püüavad teha koostööd demokraatia põhimõtete järgimise, inimõiguste, eelkõige rahvusvähemuste inimõiguste austamise ja edendamise vallas ning peavad vajaduse korral asjakohastes küsimustes nõu.

Lepinguosalised on seisukohal, et nii riiklike kui mitteriiklike asutuste valduses olevate massihävitusrelvade ja nende kandevahendite levitamine on rahvusvahelise stabiilsuse ja julgeoleku kõige tõsisemaks ohuks. Lepinguosalised lepivad seepärast kokku, et teevad koostööd ning võitlevad massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku vastu, tagades desarmeerimist ja tuumarelva leviku tõkestamist käsitlevate rahvusvaheliste lepingute ja kokkulepete ning muude asjakohaste rahvusvaheliste kohustuste täielik täitmine ja rakendamine siseriiklikul tasandil. Lepinguosalised nõustuvad, et kõnealune säte moodustab käesoleva lepingu olulise osa ja on poliitilise dialoogi osa, mis täiendab ja tugevdab kõiki neid tegureid.

Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd ja võitlevad massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku vastu:

- võttes meetmed asjakohaste rahvusvaheliste õigusaktide allkirjastamiseks või ratifitseerimiseks või vajadusel nendega ühinemiseks ja nende rakendamiseks täiel määral;

- luues tõhusa siseriikliku ekspordikontrollisüsteemi nii massihävitusrelvadega seotud kaupade transiidi kui ekspordi puhul, sealhulgas kontrollid massihävitusrelvadega seotud kahese kasutusega tehnoloogiate lõppkasutuse jälgimiseks, ning kehtestades ekspordikontrolli eeskirjade rikkumise eest tõhusad karistused. Käesolevat dialoogi võib pidada piirkondlikult.

ARTIKKEL 5

Ministrite tasandil toimub poliitiline dialoog artikliga 77 asutatud koostöönõukogus ja vastastikusel kokkuleppel ka mujal.

ARTIKKEL 6

Lepinguosalised kasutavad poliitiliseks dialoogiks ka muid võimalusi ja vahendeid, eelkõige järgmisi:

- korrapärased kohtumised kõrgemate ametnike tasandil ühelt poolt ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tadzikistani Vabariigi esindajate vahel,

- lepinguosaliste vaheliste diplomaatiliste kanalite täielik kasutamine, eelkõige asjakohased kahe- ja mitmepoolsed sidemed, sealhulgas kohtumised Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja OSCE raames ja mujal,

- kõik muud vahendid, sealhulgas võimalikud ekspertide kohtumised, mis soodustaksid selle dialoogi süvendamist ja arendamist.

III JAOTIS

KAUBAVAHETUS

ARTIKKEL 7

1. Kõikides valdkondades kohaldavad lepinguosalised teineteisele enamsoodustusreziimi järgmistes küsimustes:

- impordi- ja ekspordimaksud ja tollimaksud, kaasa arvatud nende tollimaksude ja muude maksude kogumise kord;

- tollivormistuse, transiidi, ladude ja ümberlaadimisega seotud sätted,

- maksud ja muud siseriiklikud lõivud, mida otseselt või kaudselt kohaldatakse importkaupade suhtes,

- makseviisid ja selliste maksete ülekanded,

- eeskirjad, mis käsitlevad kaupade müüki, ostu, vedu, turustamist ja kasutamist siseturul.

2. Lõike 1 sätteid ei kohaldata:

a) soodustustele, mis on antud selleks, et luua tolliliit või vabakaubanduspiirkond, või sellise liidu või piirkonna loomise tõttu,

b) soodustustele, mis on antud teatavatele riikidele WTO eeskirjade ja muude arengumaid soodustavate rahvusvaheliste kokkulepete kohaselt,

c) soodustustele, mis on antud naaberriikidele piiriliikluse hõlbustamiseks.

3. Üleminekuajal, mis lõpeb viis aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist, ei kohaldata lõike 1 sätteid I lisas määratletud soodustuste suhtes, mida Tadzikistani Vabariik annab teistele NSVLi lagunemisel tekkinud riikidele.

ARTIKKEL 8

1. Lepinguosalised leiavad, et vaba transiidi põhimõte on käesoleva lepingu eesmärkide saavutamise oluline eeltingimus.

Seoses sellega tagab kumbki lepinguosaline teise lepinguosalise tolliterritooriumilt pärinevate või sinna suunduvate kaupade piiranguteta transiidi läbi oma territooriumi või selle kaudu.

2. Lepinguosaliste vahel kohaldatakse GATT 1994 V artikli lõigete 2, 3, 4 ja 5 sätteid.

3. Käesoleva artikli eeskirjad ei piira seoses teatavate valdkondadega, eelkõige veondusega, või toodetega lepinguosaliste vahel kokkulepitud erieeskirjade kohaldamist.

ARTIKKEL 9

Ilma et see piiraks õigusi ja kohustusi, mis tulenevad lepinguosalisi siduvatest rahvusvahelistest kaupade ajutise impordi konventsioonidest, vabastab kumbki lepinguosaline teise lepinguosalise ajutiselt imporditud kaupade impordimaksudest ja tollimaksudest oma õigusaktide kohaselt sellistel juhtudel ja sellises korras, mis on sätestatud mõnes muus asjakohases teda siduvas rahvusvahelises konventsioonis. Arvesse võetakse tingimusi, mille alusel asjaomane lepinguosaline on sellisest konventsioonist tulenevad kohustused võtnud.

ARTIKKEL 10

1. Tadzikistani Vabariigist pärinevaid kaupu imporditakse ühendusse, kohaldamata koguselisi piiranguid ja samaväärse toimega meetmeid, ilma et see piiraks käesoleva lepingu artiklite 12, 15 ja 16 kohaldamist.

2. Ühendusest pärinevaid kaupu imporditakse Tadzikistani Vabariiki, kohaldamata koguselisi piiranguid ja samaväärse toimega meetmeid, ilma et see piiraks käesoleva lepingu artiklite 12, 15 ja 16 kohaldamist.

ARTIKKEL 11

Lepinguosaliste omavahelises kaubavahetuses kasutatakse turuhindu.

ARTIKKEL 12

1. Kui mõnda toodet imporditakse ühe lepinguosalise territooriumile sellistes suurendatud kogustes või sellistel tingimustel, et see kahjustab või ähvardab kahjustada samasuguste või otseselt võistlevate toodete kodumaised tootjaid, võib olenevalt olukorrast kas ühendus või Tadzikistani Vabariik võtta asjakohaseid meetmeid järgmises korras ja järgmiste tingimuste kohaselt.

2. Enne meetmete võtmist või lõike 4 kohastel juhtudel võimalikult kiiresti pärast nende võtmist esitab kas ühendus või Tadzikistani Vabariik sõltuvalt asjaoludest koostöönõukogule kogu asjakohase teabe, et leida lepinguosalisi rahuldav lahendus XI jaotise kohaselt.

3. Kui nõupidamise tulemusena ei jõua lepinguosalised olukorra parandamise meetmetes kokkuleppele 30 päeva jooksul pärast koostöönõukogu poole pöördumist, võib nõupidamist taotlenud lepinguosaline piirata asjakohaste toodete importi sellises ulatuses ja niikaua, kui on vaja kahju vältimiseks või heastamiseks, või võtta muid sobivaid meetmeid.

4. Kriitilistes olukordades, kus viivitamine põhjustaks raskesti heastatavat kahju, võivad lepinguosalised võtta meetmeid enne nõupidamist tingimusel, et nõupidamise ettepanek tehakse kohe pärast selliste meetmete võtmist.

5. Käesoleva artikli kohaste meetmete väljavalimisel peavad lepinguosalised esmatähtsaks neid, mis segavad käesoleva lepingu eesmärkide saavutamist kõige vähem.

6. Käesolev artikkel ei piira ega mõjuta kumbagi lepinguosalist dumpinguvastaste või tasakaalustavate meetmete võtmisel GATT 1994 VI artikli, GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingu, subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu või asjakohaste siseriiklike õigusaktide kohaselt.

ARTIKKEL 13

Lepinguosalised kohustuvad kaaluma käesoleva lepingu nendevahelist kaubavahetust käsitlevate sätete kohandamist vastavalt olukorrale, sealhulgas Tadzikistani Vabariigi WTOga ühinemisest tulenevale olukorrale. Koostöönõukogu võib lepinguosalistele anda selliste kohanduste kohta soovitusi, mida heakskiitmise korral võidakse lepinguosaliste menetluste kohaselt sõlmitud kokkuleppe alusel ellu viia.

ARTIKKEL 14

Käesolev leping ei välista selliste impordi-, ekspordi- või transiidikeeldude või -piirangute kohaldamist, mis on õigustatud kõlbluse, avaliku korra või julgeoleku seisukohast või seotud inimeste, loomade või taimede elu ja tervise, loodusvarade, rahvuslike kunsti-, ajaloo- või muinasväärtuste või intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi kaitsega või kulda ja hõbedat käsitlevate eeskirjadega. Sellised keelud või piirangud ei või siiski kujutada endast meelevaldse diskrimineerimise vahendit ega lepinguosaliste vahelise kaubanduse varjatud piiramist.

ARTIKKEL 15

Kaupade koondnomenklatuuri gruppidesse 50-63 kuuluvate tekstiilitoodetega kauplemist reguleerib eraldiseisev kahepoolne leping. Tekstiilitooted lisatakse käesolevasse lepingusse pärast eraldiseisva lepingu tähtaja möödumist.

ARTIKKEL 16

Tuumamaterjalidega kaubeldakse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu sätete kohaselt. Vajaduse korral kaubeldakse tuumamaterjalidega Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Tadzikistani Vabariigi vahel sõlmitava erilepingu sätete kohaselt.

IV JAOTIS

ÄRITEGEVUST JA INVESTEERIMIST KÄSITLEVAD SÄTTED

I PEATÜKK

Töötingimused

ARTIKKEL 17

1. Kui liikmesriigis kohaldatavatest õigusaktidest, tingimustest ja korrast ei tulene teisiti, püüavad ühendus ja liikmesriigid tagada, et töö- ja palgatingimuste osas ning töölt vabastamisel liikmesriigi territooriumil seaduslikult töötavaid Tadzikistani Vabariigi kodanikke ei diskrimineerita nende kodakondsuse alusel, võrreldes liikmesriigi kodanikega.

2. Kui Tadzikistani Vabariigis kohaldatavatest õigusaktidest, tingimustest ja korrast ei tulene teisiti, tagab Tadzikistani Vabariik, et töö- ja palgatingimuste osas ning töölt vabastamisel Tadzikistani territooriumil seaduslikult töötavaid liikmesriigi kodanikke ei diskrimineerita nende kodakondsuse alusel, võrreldes Tadzikistani kodanikega.

ARTIKKEL 18

Koostöönõukogu uurib võimalusi parandada ettevõtjate töötingimusi kooskõlas lepinguosaliste rahvusvaheliste kohustuste, sealhulgas CSCE Bonni kohtumise dokumendis sätestatud kohustustega.

ARTIKKEL 19

Koostöönõukogu annab soovitusi artiklite 17 ja 18 rakendamiseks.

II PEATÜKK

Äriühingute asutamist ja tegevust käsitlevad tingimused

ARTIKKEL 20

1. Ühendus ja selle liikmesriigid võimaldavad Tadzikistani äriühingutele artikli 22 punkti d kohaselt asutamisel vähemalt sama soodsaid asutamistingimusi kui mis tahes kolmanda riigi äriühingutele.

2. Ilma et see piiraks II lisas loetletud reservatsioonide kohaldamist, võimaldavad ühendus ja selle liikmesriigid nende territooriumil asutatud Tadzikistani äriühingute tütarettevõtjatele vähemalt sama soodsaid tegevustingimusi kui ühenduse äriühingutele.

3. Ühendus ja selle liikmesriigid võimaldavad nende territooriumil asutatud Tadzikistani äriühingute filiaalidele vähemalt sama soodsaid tegevustingimusi kui mis tahes kolmanda riigi äriühingute filiaalidele.

4. Tadzikistani Vabariik võimaldab ühenduse äriühingutele artikli 22 punkti d kohaselt asutamisel vähemalt sama soodsaid asutamistingimusi kui Tadzikistani äriühingutele või mis tahes kolmanda riigi äriühingutele, sõltuvalt sellest, millised tingimused on paremad.

5. Tadzikistani Vabariik võimaldab oma territooriumil ühenduse äriühingute tütarettevõtjatele ja filiaalidele vähemalt sama soodsaid tegevustingimusi kui mis tahes Tadzikistani äriühingutele või tütarettevõtjatele või mis tahes kolmanda riigi äriühingutele, sõltuvalt sellest, millised tingimused on paremad.

ARTIKKEL 21

1. Artikli 20 sätteid ei kohaldata õhu-, jõe- ja meretranspordi suhtes.

2. Mõlemad lepinguosalised lubavad teise lepinguosalise laevandusettevõtjatel, kes osutavad rahvusvahelisi mereveoteenuseid, kaasa arvatud osaliselt merel toimuvad ühendveod, arendada oma territooriumil allpool nimetatud äritegevust kas tütarettevõtja või filiaali vormis, võimaldades vähemalt sama soodsaid asutamis- ja tegevustingimusi kui need, mida võimaldatakse oma äriühingutele või mõne kolmanda riigi äriühingu tütarettevõtjale või filiaalile, sõltuvalt sellest, millised tingimused on soodsamad.

Silmas on peetud järgmisi tegevusi, kuid nende loetelu pole ammendav:

a) meretransporditeenuste ja sellega seotud teenuste turustamine ja müük vahetult klientidele pakkumise tegemisest arve esitamiseni, sõltumata sellest, kas neid teenuseid osutab või pakub teenuse osutaja ise või selline teenuse osutaja, kellega teenuse müüjal on püsivad ärisuhted;

b) igasuguste transporditeenuste ja nendega seotud teenuste, sealhulgas ühendveoteenuste pakkumiseks vajalike sisemaatransporditeenuste, eelkõige sisevee-, maantee- ja raudteetransporditeenuste ostmine ja kasutamine enda huvides või oma klientide nimel (ja edasimüük oma klientidele);

c) veo- ja tollidokumentide või muude veetavate kaupade päritolu ja laadiga seotud dokumentide koostamine;

d) äriteabe andmine igasuguste vahenditega, kaasa arvatud arvutipõhised infosüsteemid ja elektrooniline andmevahetus (kui elektroonilise sidega seotud mittediskrimineerivatest piirangutest ei tulene teisiti);

e) ärisuhete loomine kohalike laevandusettevõtjatega, sealhulgas osalemine äriühingu aktsiakapitalis ja kohapeal palgatavate inimeste tööle võtmine (välismaalastest töötajate puhul käesoleva lepingu asjakohaste sätete järgi);

f) äriühingute nimel tegutsemine, korraldades vajaduse korral laevade sadamaskäike või lasti vastuvõtmist.

ARTIKKEL 22

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) ühenduse äriühing või Tadzikistani äriühing - äriühing, mis on asutatud vastavalt liikmesriigi või Tadzikistani Vabariigi õigusaktide kohaselt ja mille registrijärgne asukoht või juhatuse asukoht või põhitegevuskoht on vastavalt ühenduse või Tadzikistani Vabariigi territooriumil. Liikmesriigi või Tadzikistani Vabariigi õigusaktide kohaselt asutatud äriühingut, kellel on vastavalt ühenduse või Tadzikistani Vabariigi territooriumil üksnes registrijärgne asukoht, käsitletakse siiski vastavalt ühenduse või Tadzikistani äriühinguna, kui tema tegevus on tegelikult ja pidevalt seotud vastavalt ühe liikmesriigi või Tadzikistani Vabariigi majandusega;

b) äriühingu tütarettevõtja - esimesena nimetatud äriühingu tegeliku kontrolli all olev äriühing;

c) äriühingu filiaal - äriüksus, mis ei ole iseseisev juriidiline isik, kuid on laadilt püsiv, näiteks emaettevõtja laiendus, millel on oma juhtkond ja vahendid äritehingute tegemiseks kolmandate isikutega nii, et viimased, kuigi teades, et vajaduse korral on olemas õiguslik side emaettevõtjaga, mille peakontor asub välismaal, ei pea suhtlema otse kõnealuse emaettevõtjaga, vaid võivad teha tehinguid nimetatud laienduseks oleva äriüksusega;

d) asutamine - punktis a nimetatud ühenduse või Tadzikistani äriühingu õigus alustada majandustegevust, asutades tütarettevõtjaid ja filiaale vastavalt Tadzikistanis või ühenduses;

e) tegevus - majandustegevus;

f) majandustegevus - tööstuslik, kaubanduslik ja kutsealane tegevus.

Rahvusvaheliste merevedude, sealhulgas osaliselt merel toimuvate ühendvedude puhul kohaldatakse käesoleva ja III peatüki sätteid ka vastavalt väljaspool ühendust või Tadzikistani Vabariiki asuvate liikmesriigi või Tadzikistani kodanike suhtes ning väljaspool ühendust või Tadzikistani Vabariiki asutatud ja vastavalt liikmesriigi või Tadzikistani kodanike kontrollitavate laevandusettevõtjate suhtes, kui nende laevad on registreeritud vastavalt selles liikmesriigis või Tadzikistani Vabariigis kooskõlas asjakohaste õigusaktidega.

ARTIKKEL 23

1. Käesoleva lepingu muudest sätetest hoolimata ei takistata lepinguosalist võtmast meetmeid järelevalvekaalutlustel, sealhulgas investorite, hoiustajate, kindlustusvõtjate või nende isikute kaitseks, kelle suhtes finantsteenuse osutajal on usalduskohustus, või rahandussüsteemi terviklikkuse ja stabiilsuse tagamiseks. Kui sellised meetmed on vastuolus käesoleva lepingu sätetega, ei või neid kasutada selleks, et lepinguosaline saaks hoiduda lepingujärgsete kohustuste täitmisest.

2. Käesoleva lepingu sätteid ei tõlgendata nii, nagu oleks lepinguosaline kohustatud avalikustama üksikklientide äritegevuse ja kontodega seotud teavet või avalik-õiguslike isikute valduses olevat salajast või ärisaladuse alla kuuluvat teavet.

3. Käesoleva lepingu kohaldamisel tähendavad "finantsteenused" III lisas kirjeldatud tegevust.

ARTIKKEL 24

Käesoleva lepingu sätted ei takista kumbagi lepinguosalist kohaldamast meetmeid, mida on vaja, et vältida käesoleva lepingu sätetele toetudes kõrvalehoidumist lepinguosalise meetmetest, mis on seotud kolmandate riikide pääsuga tema turgudele.

ARTIKKEL 25

1. Olenemata käesoleva jaotise I peatüki sätetest on vastavalt Tadzikistani Vabariigi või ühenduse territooriumil asutatud ühenduse või Tadzikistani äriühingul õigus vastuvõtjariigis kehtivate õigusnormide alusel vastavalt Tadzikistani Vabariigi või ühenduse territooriumil tööle võtta või lasta oma tütarettevõtjal või filiaalil tööle võtta töötajaid, kes on vastavalt ühenduse liikmesriigi või Tadzikistani kodanikud, tingimusel, et need töötajad on lõikes 2 määratletud võtmeisikud ja neid võtavad tööle üksnes äriühingud või filiaalid. Nende töötajate elamis- ja tööluba hõlmab üksnes ajavahemikku, milleks nad on tööle võetud.

2. Eespool nimetatud äriühingute, edaspidi "organisatsioonid", võtmeisikud on punktis c määratletud "äriühingusiseselt üleviidavad isikud", kes kuuluvad järgmisse liigitusse, tingimusel, et organisatsioon on juriidiline isik ja et asjaomased isikud on olnud selle teenistuses või selle aktsionärid (v.a enamusaktsionärid) vähemalt üleviimisele vahetult eelnenud aasta:

a) organisatsioonis juhtival kohal töötavad isikud, kes peamiselt juhivad ettevõtet ja kelle tegevust äriühingu juhatus või aktsionärid või samalaadne organ jälgib (jälgivad) või juhib (juhivad) ning kelle pädevuses on:

- ettevõtte, selle osakonna või allüksuse juhtimine,

- teiste järelevalve-, kutse- või juhtimistegevusega seotud töötajate järelevalve ja kontroll,

- isiklikult töötajate töölevõtmine ja töölt vabastamine või soovituste andmine nende töölevõtmiseks või töölt vabastamiseks või muu tööjõuga seotud tegevus,

b) organisatsioonis töötavad isikud, kellel on ettevõtte tegevuse, uurimisseadmete, töövõtete või juhtimise seisukohalt olulisi harukordseid teadmisi. Selliste teadmiste hindamisel võib lisaks ettevõttes vajalikele teadmistele arvesse võtta selliseks tööks või tegevuseks vajalikke erialaoskusi, mis eeldavad tehnilisi eriteadmisi, kaasa arvatud kuulumine töötajate hulka, kelle erialal on nõutav luba;

c) äriühingusiseselt üleviidav isik - füüsiline isik, kes töötab organisatsioonis ühe lepinguosalise territooriumil ja kes viiakse seoses majandustegevusega ajutiselt üle teise lepinguosalise territooriumile; asjaomasel organisatsioonil peab olema põhitegevuskoht lepinguosalise territooriumil ja isik tuleb üle viia selle organisatsiooni ettevõttesse (filiaali, tütarettevõttesse), kelle majandustegevus teise lepinguosalise territooriumil on sisuliselt samasugune.

ARTIKKEL 26

1. Lepinguosalised teevad kõik endast oleneva, et vältida selliseid meetmeid või samme, mis kitsendavad teineteise äriühingute asutamis- ja tegevustingimusi, võrreldes käesoleva lepingu allakirjutamisele eelnenud päevaga.

2. Käesoleva artikli sätted ei piira artikli 34 sätete kohaldamist: artikli 34 alla kuuluvaid olukordi reguleerivad üksnes käesoleva artikli sätted.

3. Partnerluse ja koostöö vaimus tegutsedes ning artikli 40 sätteid silmas pidades teatab Tadzikistani Vabariigi valitsus ühendusele oma kavatsustest esitada või vastu võtta selliseid uusi õigusaktide eelnõusid, mis käesoleva lepingu allakirjutamisele eelnenud päevaga võrreldes võivad kitsendada ühenduse äriühingute tütarettevõtjate ja filiaalide asutamis- ja tegevustingimusi Tadzikistanis. Ühendus võib nõuda Tadzikistani Vabariigilt selliste õigusaktide eelnõude edastamist ja neid käsitleva nõupidamise alustamist.

4. Kui Tadzikistani Vabariigis kehtestatavad uued õigusaktid kitsendaksid tema territooriumil asutatud ühenduse äriühingute tütarettevõtjate ja filiaalide tegevustingimusi, võrreldes lepingu allakirjutamisele eelnenud päevaga, ei kohaldata neid õigusnorme kolme aasta jooksul nende tütarettevõtjate ja filiaalide suhtes, mis olid asjakohase õigusakti jõustumiskuupäevaks Tadzikistani Vabariigis juba asutatud.

III PEATÜKK

Teenuste piiriülene osutamine

ühenduse ja Tadzikistani Vabariigi vahel

ARTIKKEL 27

1. Lepinguosalised kohustuvad käesoleva peatüki sätete kohaselt astuma vajalikke samme, et järk-järgult lubada teenuseid osutada ühenduse ja Tadzikistani äriühingutel, kes asuvad teise lepinguosalise territooriumil kui teenuse tarbija, võttes arvesse lepinguosaliste teenindussektori arengut.

2. Koostöönõukogu annab soovitusi lõike 1 rakendamiseks.

ARTIKKEL 28

Lepinguosalised teevad koostööd, et arendada Tadzikistani Vabariigis turule orienteeritud teenindusvaldkondi.

ARTIKKEL 29

1. Lepinguosalised kohustuvad tõhusalt kohaldama põhimõtet, mis tagab kaubanduslikel alustel toimuva piiramatu juurdepääsu rahvusvahelisele mereveoturule ja mereliiklusele:

a) eespool esitatud säte ei piira käesoleva lepingu ühe või teise osalise suhtes kohaldatavaid õigusi ega kohustusi, mis tulenevad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioonist liinilaevanduskonverentsile antud toimimisjuhendi kohta. Liinid, mis ei kuulu konverentsi liikmete hulka, võivad konkureerida konverentsi liikmetega tingimusel, et nad järgivad kaubanduslikel alustel toimuva ausa konkurentsi põhimõtet.

b) Lepinguosalised kinnitavad oma tahet luua vaba konkurentsi keskkond, mis on puist- ja vedellastivedude oluline tunnusjoon.

2. Lõike 1 põhimõtete kohaldamisel lepinguosalised:

a) ei kohalda alates käesoleva lepingu jõustumisest ühenduse liikmesriikide ja endise Nõukogude Liidu vaheliste kahepoolsete lepingute lastijaotussätteid;

b) ei kehtesta edaspidi kahepoolsetes lepingutes kolmandate riikidega lastijaotusklausleid, välja arvatud erandjuhtudel, mil ühe või teise käesoleva lepingu osalise liinilaevandusettevõtjatel ei oleks teisiti enam võimalik osaleda asjaomasesse kolmandasse riiki suunduvatel või sealt lähtuvatel vedudel;

c) keelavad edaspidi lastijaotuskokkulepete sõlmimise puist- ja vedellastivedusid käsitlevates kahepoolsetes lepingutes;

d) kaotavad käesoleva lepingu jõustumisel kõik ühepoolsed meetmed ning haldus-, tehnilised ja muud takistused, millel võib olla piirav või diskrimineeriv mõju rahvusvaheliste meretransporditeenuste vabale osutamisele.

3. Muu hulgas võimaldavad lepinguosalised teise lepinguosalise kodanike või äriühingute kasutuses olevatele laevadele rahvusvahelisele kaubandusele avatud sadamatele juurdepääsul, nende sadamate infrastruktuuride ja abiteenuste kasutamisel ja sellega seotud tasude, maksude ja tolliteenuste osas ning kaikohtade ja peale- ja mahalaadimisvahendite kasutamisel vähemalt sama soodsaid tingimusi kui oma laevadele.

ARTIKKEL 30

Et tagada lepinguosaliste vahelise veonduse kooskõlaline areng, mis on kohandatud nende kaubandusvajadustele, võivad lepinguosalised pärast käesoleva lepingu jõustumist ja nõupidamisi sõlmida vajaduse korral erilepinguid, mis käsitlevad vastastikuse turulepääsu ja teenuste osutamise tingimusi maantee-, raudtee- ja sisevee- ning vajaduse korral õhutranspordis.

IV PEATÜKK

Üldsätted

ARTIKKEL 31

1. Käesoleva jaotise sätteid kohaldatakse piirangutega, mis on õigustatud avaliku korra või julgeoleku või rahvatervise seisukohalt.

2. Neid ei kohaldata tegevuse suhtes, mis on asjaomase lepinguosalise territooriumil kas või juhuti seotud avaliku võimu teostamisega.

ARTIKKEL 32

Käesoleva jaotise kohaldamisel ei takista käesoleva lepingu sätted lepinguosalisi kohaldamast oma õigusnorme, mis käsitlevad füüsiliste isikute riiki sisenemist, seal viibimist ja töötamist, töötingimusi, elamaasumist ja teenuste osutamist, tingimusel, et sellega ei kaotata ega vähendata soodustusi, mida lepinguosalistel on õigus käesoleva lepingu erisätte alusel saada. Eeltoodud säte ei piira artikli 31 kohaldamist.

ARTIKKEL 33

Tadzikistani äriühingute ja ühenduse äriühingute ühise kontrolli all ja ainuomanduses olevate äriühingute suhtes kohaldatakse samuti II-IV peatüki sätteid.

ARTIKKEL 34

Tingimused, mida üks lepinguosaline võimaldab teisele käesoleva lepingu alusel, ei või alates päevast, millest jääb üldisest teenuskaubanduse kokkuleppest (GATS) tulenevate kohustuste jõustumise kuupäevani üks kuu, olla GATSiga hõlmatud valdkondade ja meetmete osas soodsamad kui tingimused, mida selline esimene lepinguosaline võimaldab GATSi sätete kohaselt ja mis kehtivad iga teenindusvaldkonna, allvaldkonna ja teenindusviisi kohta.

ARTIKKEL 35

II-IV peatüki kohaldamisel ei võeta arvesse tingimusi, mida ühendus, selle liikmesriigid või Tadzikistani Vabariik võimaldavad majandusintegratsiooni lepingutest tulenevate kohustuste alusel GATSi V artikli põhimõtete kohaselt.

ARTIKKEL 36

1. Käesoleva jaotise sätete kohaselt võimaldatavat enamsoodustusreziimi ei kohaldata maksusoodustuste suhtes, mida lepinguosalised teevad või kavatsevad tulevikus teha topeltmaksustamise vältimise lepingute või muude maksukokkulepete alusel.

2. Käesolevas jaotises sätestatut ei tõlgendata nii, nagu takistaks see lepinguosalistel võtmast või rakendamast meetmeid, mille eesmärk on takistada topeltmaksustamise vältimiseks sõlmitud lepingute maksustamissätetest ja muudest maksukokkulepete või siseriikliku maksuseaduse kohastest maksudest kõrvalehoidumist või nende maksude vältimist.

3. Käesolevas jaotises sätestatut ei tõlgendata nii, nagu takistaks see liikmesriikidel või Tadzikistani Vabariigil oma asjakohaste maksualaste õigusaktide kohaldamisel tegemast vahet maksumaksjate vahel, kes eeskätt oma elu- või asukoha poolest ei ole ühesuguses olukorras.

ARTIKKEL 37

Ilma et see piiraks artikli 24 kohaldamist, ei tõlgendata II, III ja IV peatüki ühtegi sätet nii, nagu annaks see:

- liikmesriikide või Tadzikistani Vabariigi kodanikele õiguse siseneda vastavalt Tadzikistani või ühenduse territooriumile või seal viibida ükskõik kellena, eelkõige äriühingu aktsionäri või osanikuna või selle juhina või töötajana või teenuste pakkujana või saajana,

- ühenduse territooriumil asuvatele Tadzikistani äriühingute tütarettevõtjatele või filiaalidele õiguse tööle võtta või lasta tööle võtta Tadzikistani kodanikke ühenduse territooriumil,

- Tadzikistani territooriumil asuvate ühenduse äriühingute tütarettevõtjatele või filiaalidele õiguse tööle võtta või lasta tööle võtta liikmesriikide kodanikke Tadzikistani Vabariigi territooriumil,

- Tadzikistani äriühingutele või nende ühenduse territooriumil asuvatele tütarettevõtjatele või filiaalidele õiguse tähtajalise töölepingu alusel tööle võtta Tadzikistani kodanikke tööks muude isikute juures ja järelevalve all,

- ühenduse äriühingutele või nende Tadzikistani territooriumil asuvatele tütarettevõtjatele või filiaalidele õiguse tähtajalise töölepingu alusel tööle võtta liikmesriikide kodanikke.

V PEATÜKK

Jooksvad maksed ja kapitali liikumine

ARTIKKEL 38

1. Lepinguosalised kohustuvad lubama kõiki ühenduse ja Tadzikistani Vabariigi elanike vahel vabalt vahetatavas vääringus tehtavaid jooksvaid makseid, mis on kooskõlas käesoleva lepingu sätetega ja seotud kaupade, teenuste või isikute liikumisega.

2. Käesoleva lepingu jõustumisest alates tagatakse maksebilansi kapitalikonto kohaste tehingute puhul kapitali vaba liikumine vastuvõtjariigi õigusaktide kohaselt asutatud äriühingutesse otse investeerimisel ja II peatüki sätete kohasel investeerimisel ning nende investeeringute ja nendest tuleneva kasumi rahaks muutmine või kodumaale tagasiviimine.

3. Ilma et see piiraks lõike 2 või lõike 5 kohaldamist, ei kehtestata käesoleva lepingu jõustumisest alates uusi valuutapiiranguid ühenduse ja Tadzikistani Vabariigi residentide vahelisele kapitali liikumisele ja sellega seotud jooksvatele maksetele ning kehtivat korda ei karmistata.

4. Lepinguosalised peavad teineteisega nõu, kuidas käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks hõlbustada muude kui lõikes 2 nimetatud kapitalivormide liikumist ühenduse ja Tadzikistani Vabariigi vahel.

5. Käesoleva artikli sätete kohaselt ja omavääringu täieliku konverteeritavuse saavutamiseni Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) asutamislepingu VIII artikli tähenduses võib Tadzikistani Vabariik erandjuhtudel kohaldada lühikese ja keskmise tähtajaga krediitide andmise ja saamisega seotud valuutapiiranguid ulatuses, mis on Tadzikistani Vabariigile kehtestatud sellise krediidi andmiseks ja mida lubab Tadzikistani seisund IMFis. Tadzikistani Vabariik kohaldab neid piiranguid kedagi diskrimineerimata. Neid piiranguid kohaldatakse nii, et see segaks käesoleva lepingu täitmist võimalikult vähe. Tadzikistani Vabariik teatab viivitamata koostöönõukogule selliste meetmete kehtestamisest ja nendes tehtavatest muudatustest.

6. Kui erandlike asjaolude korral ühenduse ja Tadzikistani Vabariigi vaheline kapitali liikumine põhjustab või ähvardab põhjustada suuri raskusi ühenduse või Tadzikistani Vabariigi valuutakursi- või rahapoliitika toimimises, võib vastavalt kas ühendus või Tadzikistani Vabariik võtta ühenduse ja Tadzikistani Vabariigi vahelise kapitali liikumise suhtes kõige rohkem kuueks kuuks kaitsemeetmeid, kui need on tingimata vajalikud, ilma et see piiraks lõigete 1 ja 2 kohaldamist.

VI PEATÜKK

Intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi kaitse

ARTIKKEL 39

1. Käesoleva artikli ja IV lisa sätete kohaselt parandab Tadzikistani Vabariik jätkuvalt intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste kaitset, et pakkuda viienda aasta lõpuks pärast käesoleva lepingu jõustumist samasuguse tasemega kaitset kui on ühenduses, samuti tõhusaid vahendeid selliste õiguste kaitsmiseks.

2. Viienda aasta lõpuks pärast lepingu jõustumist ühineb Tadzikistani Vabariik IV lisa punktis 1 nimetatud intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigusi käsitlevate mitmepoolsete konventsioonidega, mille osalisteks on liikmesriigid või mida liikmesriigid tegelikult kohaldavad nende konventsioonide asjaomaste sätete kohaselt. Ühendus annab käesoleva sätte kohaldamiseks võimaluse korral abi.

V JAOTIS

ÕIGUSKOOSTÖÖ

ARTIKKEL 40

1. Lepinguosalised tõdevad, et Tadzikistani Vabariigi praeguste ja tulevaste õigusaktide ühtlustamine ühenduse omadega on Tadzikistani Vabariigi ja ühenduse vaheliste majandussidemete tugevdamise tähtis tingimus. Tadzikistani Vabariik püüab tagada oma õigusaktide järkjärgulise ühtlustamise ühenduse omadega.

2. Õigusaktide ühtlustamine hõlmab eelkõige järgmisi valdkondi: tolliõigus, äriühinguõigus, pangandusõigus ja finantsteenused, äriühingute raamatupidamine ja maksud, intellektuaalomand, töökaitse töökohtades, konkurentsieeskirjad, sealhulgas kõik kaubandusega seotud küsimused ja tegevused, riigihanked, inimeste, loomade ja taimede elu ja tervise kaitse, keskkond, tarbijakaitse, kaudne maksustamine, tehnilised eeskirjad ja normid, tuumaalased õigusnormid, veondus ja elektrooniline side.

3. Ühendus annab Tadzikistani Vabariigile nende meetmete rakendamiseks tehnilist abi, mille hulka võib muu hulgas kuuluda:

- ekspertide vahetus,

- kiire teabe edastamine, eelkõige oluliste õigusaktide kohta,

- seminaride korraldamine,

- õigusaktide väljatöötamisega ja kohaldamisega seotud isikute koolitamine,

- abi olulisi valdkondi käsitlevate ühenduse õigusaktide tõlkimiseks.

4. Lepinguosalised lepivad kokku, et kumbki uurib oma konkurentsiõiguse kooskõlastatud kohaldamise viise juhtudel, mis mõjutavad nendevahelist kaubandust.

VI JAGU

SOTSIAAL-MAJANDUSLIK KOOSTÖÖ

ARTIKKEL 41

1. Ühendus ja Tadzikistani Vabariik seavad sisse majanduskoostöö, mille eesmärk on kaasa aidata Tadzikistani Vabariigi majandusreformi edenemisele ja majanduse tervenemisele ning Tadzikistani Vabariigi püsivale arengule. Selline koostöö tugevdab olemasolevaid majandussidemeid, mis on kasuks mõlemale lepinguosalisele.

2. Tadzikistani Vabariigi majanduse ja ühiskonna ümberkujundamiseks ning majandussüsteemi ümberkorraldamiseks töötatakse välja tegevuspõhimõtted ja meetmed, lähtudes pideva ja harmoonilise sotsiaalse arengu vajadustest; need hõlmavad täiel määral ka keskkonnakaalutlusi ja vaesusevastast võitlust.

3. Sel eesmärgil keskendub koostöö eelkõige majanduslikule ja sotsiaalsele arengule, tööjõu arendamisele, ettevõtluse toetamisele (sealhulgas erastamisele, investeeringute soodustamisele ja finantsteenuste arendamisele), põllumajandusele ja toiduainetööstusele (sealhulgas toiduainetega kindlustatusele), veemajandusele, energeetikale (sealhulgas veejõul toodetud elektrienergiale) ja riiklikule tuumaohutusele, tervishoiule ja vaesusevastasele võitlusele, transpordile, postiteenustele, elektroonilisele sidele, turismile, keskkonnakaitsele, piiriülesele tegevusele ja piirkondlikule koostööle. 4. Erilist tähelepanu osutatakse Tadzikistani Vabariigi majanduspotentsiaali tõstmisele ja piirkondlikule koostööle.

5. Ühendus võib vajaduse korral anda käesoleva lepinguga ettenähtud majanduskoostööks ja muudeks koostöövormideks tehnilist abi, võttes arvesse ühenduse asjakohast sõltumatute riikide tehnilist abistamist käsitlevat nõukogu määrust, ühenduse Kesk-Aasiale tehnilise abi andmise soovitusprogrammis kokkulepitud rõhuasetusi ja nende kohaldamist Tadzikistanis ning selles kehtestatud kooskõlastus- ja rakenduskorda. Tadzikistani Vabariik võib kooskõlas nõukogu kehtestatud asjakohaste määrustega toetust saada ka teistest ühenduse programmidest.

ARTIKKEL 42

Koostöö kaubavahetuse ja teenuskaubanduse alal

Lepinguosalised teevad koostööd, et tagada, et Tadzikistani Vabariik kaupleb teiste riikidega WTO eeskirjade kohaselt. Nende eesmärkide saavutamiseks annab ühendus Tadzikistani Vabariigile tehnilist abi.

Selline koostöö hõlmab eelkõige erivaldkondi, mis on otseselt seotud kaubavahetuse lihtsustamisega, eesmärgiga aidata Tadzikistani Vabariigil oma õigusaktid ja määrused viia vastavusse WTO eeskirjadega, et sel viisil täita organisatsiooniga ühinemise tingimused nii kiiresti kui võimalik. Need hõlmavad:

- kaubandust ja kaubandusega seotud küsimusi, sealhulgas makseid ja tasaarveldussüsteeme käsitlevate tegevuspõhimõtete väljatöötamist,

- asjakohaste õigusaktide koostamist.

ARTIKKEL 43

Tööstuskoostöö

1. Koostöö eesmärk on edendada eelkõige:

- mõlema lepinguosalise ettevõtjate vaheliste ärisidemete arengut, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vaheliste ärisidemete arengut,

- ühenduse osalemist Tadzikistani Vabariigi jõupingutustes oma tööstuse struktuuri ümberkorraldamisel,

- juhtimise parandamist,

- tööstustoodete kvaliteedi parandamist ja nende vastavusse viimist rahvusvaheliste standarditega,

- tõhusa tootmis- ja töötlemisvõimsuse arendamist tooraine sektoris,

- asjakohaste kaubanduseeskirjade ja -tavade väljatöötamist, sealhulgas toodete turustamist,

- keskkonnakaitset,

- relvatööstuse konversiooni,

- personali koolitust.

2. Käesoleva artikli sätted ei mõjuta ettevõtjaid käsitlevate ühenduse konkurentsieeskirjade rakendamist.

ARTIKKEL 44

Investeeringute soodustamine ja kaitse

1. Pidades silmas ühenduse ja liikmesriikide asjakohaseid volitusi ja pädevust, on koostöö eesmärk luua kodu- ja välismaistele erainvesteeringutele soodsad olud, eelkõige luues paremad tingimused investeeringute kaitseks, kapitali ülekanneteks ja investeerimisvõimalusi käsitleva teabe vahetamiseks.

2. Koostöö eesmärgid on eelkõige:

- vajaduse korral topeltmaksustamise vältimise lepingute sõlmimine liikmesriikide ja Tadzikistani Vabariigi vahel,

- soodsate tingimuste loomine välisinvesteeringute kaasamiseks Tadzikistani majandusse,

- püsiva ja asjakohase äriõiguse ja -keskkonna loomine ning teabe vahetamine investeerimisega seotud õigusnormide ja haldustavade kohta,

- investeerimisvõimalusi käsitlev teabevahetus muu hulgas messide, näituste, kaubandusnädalate ja muude ürituste kaudu.

ARTIKKEL 45

Riigihanked

Lepinguosalised töötavad koos välja tingimused kauba- ja teenuslepingute sõlmimiseks avatult ja võistupakkumise põhjal, eelkõige pakkumismenetluse abil.

ARTIKKEL 46

Koostöö standardite ja vastavushindamise alal

1. Lepinguosaliste vaheline koostöö edendab lähenemist rahvusvaheliselt kokkulepitud hindamisalustele, põhimõtetele ja suunistele metroloogia, standardite ja vastavushindamissüsteemide vallas, et hõlbustada vastastikust tunnustamist vastavushindamise alal ja parandada Tadzikistani toodete kvaliteeti.

2. Selleks püüavad lepinguosalised teha koostööd tehnilise abi projektide kaudu, mis:

- edendavad vajalikku koostööd nende valdkondade organisatsioonide ja asutustega,

- edendavad ühenduse tehniliste eeskirjade ning Euroopa standardite ja vastavushindamismenetluste rakendamist,

- võimaldavad jagada kogemusi ja tehnilist teavet kvaliteedijuhtimise vallas.

ARTIKKEL 47

Kaevandamine ja toorained

1. Lepinguosalised püüavad suurendada kaevandamise ja toorainetega seotud investeeringuid ja kaubavahetust.

2. Koostöös keskendutakse eelkõige järgmistele valdkondadele:

- teabevahetus mäetööstuse ja värviliste metallide tööstuse sektorite arendamise kohta,

- koostöö õigusliku raamistiku loomine,

- kaubandusküsimused,

- keskkonnaalaste õigusaktide vastuvõtmine ja rakendamine,

- koolitus,

- ohutus mäetööstuses.

ARTIKKEL 48

Teadus- ja tehnoloogiakoostöö

1. Lepinguosalised edendavad vastastikuse kasu põhimõttel koostööd mittesõjaliste teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse vallas ning piisavat juurdepääsu lepinguosaliste asjakohastele programmidele, võttes arvesse vahendite kättesaadavust, kui intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste tõhusa kaitse nõuetest ei tulene teisiti.

2. Koostöö teaduse ja tehnoloogia alal hõlmab eelkõige:

- teadus- ja tehnikateabe vahetust,

- teadus- ja arendustegevust;

- lepinguosaliste teadusuuringute ja tehnoloogiaarendusega tegelevate teadlaste, uurijate ning tehnikute koolitust ja lähetusprogramme.

Kui see koostöö on seotud hariduse ja/või koolitusega, tuleb seda teha artikli 49 sätete kohaselt.

Lepinguosalised võivad vastastikusel kokkuleppel teha muus vormis teadus- ja tehnoloogiakoostööd.

Sellises koostöös pööratakse erilist tähelepanu massihävitusrelvade uurimise ja/või tootmisega tegelevate või tegelnud teadlaste, inseneride, uurijate ja tehnikute ümberpaigutamisele.

3. Käesolevas artiklis käsitletud koostööd tehakse erikokkulepete kohaselt, mis arutatakse läbi ja sõlmitakse mõlema lepinguosalise poolt vastuvõetud korras ning millega kehtestatakse muu hulgas asjakohased intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandit käsitlevad sätted.

ARTIKKEL 49

Haridus ja koolitus

1. Lepinguosalised teevad koostööd, et parandada üldhariduse ja kutsekvalifikatsiooni taset Tadzikistani Vabariigis nii avalikus kui ka erasektoris.

2. Koostöös keskendutakse eelkõige järgmistele valdkondadele:

- Tadzikistani Vabariigi kõrgharidus- ja koolitussüsteemide, kaasa arvatud kõrgharidusasutuste ja kõrgharidusdiplomite sertifitseerimissüsteemi ajakohastamine,

- avaliku ja erasektori juhtivtöötajate ning riigiteenistujate koolitamine eelisaladel, mis määratakse kindlaks edaspidi,

- koostöö õppeasutuste ning õppeasutuste ja äriühingute vahel,

- õpetajate, koolilõpetajate, haldustöötajate, noorte teadlaste ja uurijate ning noorte liikuvus,

- Euroopa-õpingute edendamine vastavates õppeasutustes,

- ühenduse keelte õpetamine,

- konverentsitõlkide kraadiõpe,

- ajakirjanike koolitus,

- koolitajate koolitus.

3. Ühe lepinguosalise võimalikku osalemist teise lepinguosalise haridus- ja koolitusalastes programmides võiks kaaluda lepinguosaliste asjakohaste menetluste kohaselt ning vajadusel luua institutsionaalne raamistik ja teha koostööplaanid, mille aluseks on Tadzikistani Vabariigi osalemine ühenduse programmis TEMPUS.

ARTIKKEL 50

Põllumajandus- ja agrotööstussektor

Koostöö eesmärk selles vallas on põllumajandusreformi ja põllumajandusstruktuuride reformi ettevalmistamine, haigustevastane võitlus, Tadzikistani Vabariigi põllumajanduse, loomakasvatuse ning agrotööstus- ja teenindussektori ajakohastamine, erastamine ja struktuuri ümberkorraldamine ning Tadzikistani toodete sise- ja välisturgude arendamine tingimusel, et tagatakse keskkonnakaitse ja võetakse arvesse vajadust parandada toiduainetega varustamist ning arendada põllumajanduslikku äri ja põllumajandustoodete töötlemist ja turustamist. Samuti püüavad lepinguosalised järk-järgult lähendada Tadzikistani standardeid töödeldud ja töötlemata põllumajandustooteid käsitlevatele ühenduse tehnilistele eeskirjadele, kaasa arvatud sanitaar- ja fütosanitaarnormidele.

ARTIKKEL 51

Energeetika

1. Lepinguosalised teevad koostööd turumajanduse ja Euroopa energiaharta põhimõtetest lähtuvalt ning silmas pidades Euroopa energiaturgude järkjärgulist integreerumist.

2. Koostöös keskendutakse eelkõige energiapoliitika väljatöötamisele ja arendamisele. Koostöö hõlmab järgmised valdkonnad:

- energeetikasektori juhtimise ja selle korralduse parandamine turumajanduse põhimõtete alusel,

- energiavarustuse parandamine, sealhulgas varustamiskindluse parandamine säästlikul ja keskkonnasõbralikul viisil,

- säästlikum ja efektiivsem energiakasutus ning energiakasutuse efektiivsust ja sellega seotud keskkonnaküsimusi käsitleva energiaharta protokolli rakendamine,

- energeetika infrastruktuuri ajakohastamine,

- energia tarnimises ja lõpptarbimises rakendatavate tehnoloogiate parandamine kõikide energialiikide osas,

- juhtimine ja tehniline koolitus energeetikasektoris,

- energeetiliste materjalide ja toodete vedu ja transiit,

- selliste institutsiooniliste, õiguslike, maksu- ja muude tingimuste sätestamine, mida on vaja energiakaubanduse ja energiaalaste investeeringute soodustamiseks,

- vee ja muude taastuvate energiaallikate kasutuse arendamine.

3. Lepinguosalised vahetavad asjakohast teavet energiaalaste investeerimisprojektide, eelkõige nafta- ja gaasitorustike või muude energiatoodete transpordiga seotud vahendite ehitamise ja uuendamise kohta. Lepinguosalised panevad erilist rõhku energeetikasektorisse investeerimisele ja selle reguleerimisele. Lepinguosalised teevad koostööd, et investeerimisel energeetikasektorisse võimalikult tõhusalt rakendada IV jaotise ja artikli 44 sätteid.

ARTIKKEL 52

Keskkond ja tervis

1. Pidades silmas Euroopa energiahartat ja 1993. aasta Luzerni konverentsi deklaratsiooni ja 1995. aasta Sofia konverentsi deklaratsiooni ning võttes arvesse energiaharta lepingut, eelkõige selle artiklit 19, ja energiakasutuse efektiivsust ja sellega seotud keskkonnaküsimusi käsitlevat energiaharta protokolli, arendavad ja tugevdavad lepinguosalised oma koostööd keskkonna ja inimeste tervise kaitsmisel.

2. Koostöö on suunatud keskkonna kaitsmisele, igasuguse saaste vastu võitlemisele ja hõlmab eelkõige järgmist:

- saastetaseme tulemuslik jälgimine ja keskkonnaseisundi hindamine, keskkonnaseisundi teabesüsteem,

- kohaliku, piirkondliku ja piiriülese õhu- ja veesaaste vastu võitlemine,

- keskkonna taastamine,

- säästev, tõhus ja keskkonnasõbralik energiatootmine ja -tarbimine,

- tööstusettevõtete ohutus,

- kemikaalide liigitamine ja ohutu käitlemine,

- vee kvaliteet,

- jäätmete vähendamine, ringlussevõtt ja ohutu kõrvaldamine, Baseli konventsiooni rakendamine, kui see on alla kirjutatud,

- põllumajanduse mõju keskkonnale, pinnase erosioon; keemiline saaste,

- metsade kaitse,

- bioloogilise mitmekesisuse säilitamine, kaitsealad ning looduse elusvarude säästev kasutamine ja majandamine,

- maakorraldus, sealhulgas hoonestamine ja linnaplaneerimine,

- majanduslike ja maksualaste meetmete kasutamine,

- ülemaailmsed kliimamuutused,

- keskkonnaalane kasvatus ja keskkonnateadlikkus,

- keskkonnamõju piiriülese hindamise Espoo konventsiooni rakendamine, kui see on allkirjastatud.

3. Koostöö hõlmab eelkõige järgmised valdkonnad:

- tegevuse kavandamine häda- ja eriolukordade puhuks,

- teabe ja ekspertide vahetus, sealhulgas keskkonnasäästliku tehnoloogia alal ning biotehnoloogia ohutu ja keskkonnasõbraliku kasutamise alal,

- ühised teadusuuringud,

- õigusaktide kohandamine ühenduse normidele,

- koostöö piirkondlikul tasandil, sealhulgas koostöö Euroopa Keskkonnaagentuuris, ja rahvusvahelisel tasandil,

- eeskätt globaalprobleeme ja kliimaküsimusi, kuid ka säästva arengu saavutamist käsitleva strateegia väljatöötamine,

- keskkonnamõju uuringud.

4. Lepinguosalised arendavad ühiselt koostööd tervishoiu valdkonnas, eriti nakkushaiguste ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks vajamineva tehnilise abi ning emade ja väikelaste tervisekaitse osas.

Artikkel 53

Transport

Lepinguosalised arendavad ja tugevdavad omavahelist koostööd transpordivaldkonnas.

Selle koostöö eesmärk on muu hulgas Tadzikistani Vabariigi transpordisüsteemide ja -võrkude struktuuri ümberkorraldamine ja ajakohastamine, vajadusel transpordisüsteemide kokkusobivuse arendamine ja tagamine ulatuslikuma transpordisüsteemi loomiseks ning esmatähtsate projektide kindlakstegemine ja väljatöötamine ning investeeringute kaasamine projektide elluviimiseks.

Koostöö hõlmab eelkõige järgmist:

- maanteevedude, raudteede, sadamate ja lennujaamade juhtimise ja tegevuse ajakohastamine,

- raudteede, veeteede, maanteede, sadamate, lennujaamade ja õhuliikluse infrastruktuuri ajakohastamine ja arendamine, sealhulgas ühist huvi pakkuvate peateede ja üleeuroopaliste ühendusteede ajakohastamine eespool nimetatud ja eelkõige projektiga TRACECA seotud transpordiliikide osas,

- ühendvedude edendamine ja arendamine,

- ühiste uurimis- ja arendusprogrammide edendamine,

- õigusliku ja institutsioonilise raamistiku loomine tegevuspõhimõtete väljatöötamiseks ja rakendamiseks, kaasa arvatud transpordisektori erastamine,

- kõikide piirkondlike transpordiviiside lihtsustamine.

ARTIKKEL 54

Elektrooniline side ja postiteenused

Oma volituste ja pädevuse piires laiendavad ja tugevdavad lepinguosalised koostööd järgmistes valdkondades:

- põhimõtete ja suuniste väljatöötamine elektroonilise side sektori ja postiteenuste arendamiseks,

- tariifipoliitika ja turunduspõhimõtete väljatöötamine elektroonilise side ja postiteenuste valdkonnas,

- tehnoloogia ja oskusteabe edasiandmine, eriti Euroopa tehniliste standardite ja sertifitseerimissüsteemide osas,

- elektroonilise side ja postiteenustega seotud projektide arendamine ja investeeringute kaasamine,

- elektroonilise side ja postiteenuste tõhususe ja kvaliteedi parandamine muu hulgas tegevuspiirangute kaotamise kaudu allvaldkondades,

- elektroonilise side edasiarenduste rakendamine, eelkõige vahendite elektrooniliseks ülekandmiseks,

- elektroonilise side võrkude valdkonna juhtimine ja selle optimeerimine,

- elektroonilise side teenuste ja postiteenuste osutamiseks ning raadiosageduste kasutamiseks vajalikud õigusnormid,

- elektroonilise side ja postiteenuste alane koolitus tegutsemiseks turutingimustes.

ARTIKKEL 55

Rahandus- ja maksuteenused

1. Koostöö eesmärk finantsteenuste valdkonnas on eelkõige kaasa aitamine Tadzikistani Vabariigi osalemisele kogu maailmas tunnustatud vastastikuste arvelduste süsteemides. Tehnilisel abistamisel keskendutakse:

- börsi ja aktsiaturu arendamisele,

- pangandusteenuste arendamisele, ühise krediidiressursside turu arendamisele, Tadzikistani Vabariigi osalemisele kogu maailmas tunnustatud vastastikuste arvelduste süsteemis,

- kindlustusteenuste arendamisele, mis muu hulgas looks soodsad tingimused ühenduse äriühingute osalemiseks ühisettevõtete asutamisel Tadzikistani Vabariigi kindlustussektoris, ning ekspordikrediidikindlustuse arendamisele,

Kõnealune koostöö aitaks eelkõige kaasa lepinguosaliste suhete arengule finantsteenuste valdkonnas.

2. Lepinguosalised teevad koostööd Tadzikistani Vabariigi maksusüsteemi ja -asutuste arendamiseks. Kõnealune koostöö hõlmab teabe- ja kogemuste vahetamist maksundus valdkonnas ja maksupoliitika arendamise ja rakendamisega seotud töötajate koolitust.

ARTIKKEL 56

Ettevõtete ümberkujundamine ja erastamine

Tõdedes, et erastamine on oluline majanduse jätkuval taastamisel, lepivad lepinguosalised kokku, et töötavad koos välja vajaliku institutsioonilise, õigusliku ja metodoloogilise raamistiku. Erilist tähelepanu pööratakse erastamise õiguspärasusele ja läbipaistvusele, teabe ja kogemuste vahetamisele ning asjakohase koolituse läbiviimisele investeerimispoliitika valdkonnas.

Tehnilisel abistamisel keskendutakse muu hulgas:

- selliste asutuste arendamisele Tadzikistani Vabariigi valitsemissektoris, kes suudaksid erastamist korraldada,

- Tadzikistani Vabariigi valitsuse erastamisstrateegia arendamisele, sealhulgas õigusliku raamistiku ja rakendusmehhanismide arendamisele,

- turumajanduse arendamise soodustamisele maakasutuse ja kasutusvalduse osas,

- selliste ettevõtete ümberkujundamisele, mis ei ole veel erastamiseks valmis,

- eraettevõtluse, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arendamisele,

- investeerimisfondide arendamisele.

Kõnealuse koostöö eesmärgiks on ühenduse investeeringute edendamine Tadzikistani Vabariigis.

ARTIKKEL 57

Piirkondlik areng

1. Lepinguosalised tugevdavad koostööd piirkondliku arengu ja maakasutuse planeerimise alal.

2. Selleks soodustavad nad riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste vahelist teabevahetust, mis käsitleb regionaalpoliitikat, maakasutuse planeerimise põhimõtteid ja regionaalpoliitika väljatöötamise viise, pöörates erilist tähelepanu ebasoodsate alade arendamisele.

Nad edendavad otsesidemeid asjakohaste piirkondade ja piirkondliku arengu kavandamise eest vastutavate riiklike organisatsioonide vahel, et vahetada muu hulgas teavet piirkondliku arengu edendamise viiside ja vahendite kohta.

ARTIKKEL 58

Koostöö sotsiaalküsimustes

1. Lepinguosalised arendavad omavahelist koostööd tervishoiu ja ohutuse alal, et parandada muuhulgas töötajate tervisekaitse ja tööohutuse taset.

Koostöö hõlmab eelkõige:

- haridust ja koolitust tervishoiu ja tööohutuse küsimustes, kusjuures erilist tähelepanu pööratakse suure ohuteguriga tegevusaladele;

- ennetusabinõude väljatöötamist ja edendamist, et võidelda kutsehaiguste ja muude tööst tulenevate tervisekahjustuste vastu;

- suurõnnetuste vältimist ja ümberkäimist mürkkemikaalidega;

- uuringuid teabe ja teadmiste levikust töökeskkonna, töötajate tööohutuse ning tervise kohta.

2. Tööhõive alal tähendab koostöö eelkõige tehnilist abi järgmistes valdkondades:

- tööturu optimeerimine,

- tööotsimis- ja kutsenõustamisteenuste ajakohastamine,

- ümberkorralduskavade koostamine ja juhtimine,

- kohaliku tööhõive edendamine,

- teabe vahetamine paindliku tööhõive kavade, eelkõige nende kohta, millega toetatakse tegutsemist füüsilisest isikust ettevõtjana ning edendatakse ettevõtlust.

3. Lepinguosalised pööravad erilist tähelepanu sotsiaalkaitse alasele koostööle, mis hõlmab muu hulgas koostööd Tadzikistani Vabariigi sotsiaalkaitse uuenduste kavandamisel ja rakendamisel.

Uuenduste eesmärk on Tadzikistani Vabariigis välja töötada turumajandusele omased kaitsemeetodid, hõlmates seejuures kõiki olulisi sotsiaalkaitse valdkondi.

ARTIKKEL 59

Turism

Lepinguosalised tugevdavad ja arendavad omavahelist koostööd eelkõige järgmises:

- turismi kui tegevusala edendamine,

- teabe liikumise parandamine,

- oskusteabe edasiandmine,

- ühistegevuse võimaluste uurimine,

- koostöö riiklike turismiasutuste vahel, sealhulgas tutvustavate materjalide ette valmistamine,

- turismi edendamisega seotud koolitus.

ARTIKKEL 60

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted

1. Lepinguosaliste eesmärk on arendada ja tugevdada väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid ja nende liite ning ühenduse ja Tadzikistani Vabariigi väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete koostööd.

2. Koostöö hõlmab tehnilist abi eelkõige järgmistes valdkondades:

- õigusliku raamistiku väljatöötamine väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele,

- väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamiseks vajaliku infrastruktuuri väljaarendamine, et edendada teabevahetust ja ärikoostööd väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vahel nii Tadzikistani Vabariigis kui väljaspool ning anda väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele koolitust rahastamisvõimaluste osas,

- koolitus turunduse, raamatupidamise ja toodete kvaliteedikontrolli vallas.

ARTIKKEL 61

Teave ja side

Lepinguosalised toetavad tänapäevaste teabetöötlusviiside, eelkõige massiteabevahendite arendamist ning soodustavad tõhusat vastastikust teabevahetust. Eelistatakse programme, mille eesmärk on anda üldsusele põhiteavet ühenduse ja Tadzikistani Vabariigi kohta ning ühtlasi pakkuda võimaluse korral juurdepääsu andmebaasidele, järgides seejuures kõiki intellektuaalomandi õigusi.

ARTIKKEL 62

Tarbijakaitse

Lepinguosalised teevad tihedat koostööd, et saavutada tarbijakaitsesüsteemide ühilduvus. Koostöö hõlmab õigusalase tegevuse ja institutsiooniliste uuenduste alast teabevahetust, alaliste süsteemide loomist ohtlikke tooteid käsitlevaks vastastikuseks teabevahetuseks, tarbijatele antava teabe parandamist hindade, toodete omaduste ja pakutavate teenuste osas, teabevahetuse arendamist tarbijate huvide esindajate vahel, samuti tarbijakaitsepoliitika ühtlustamist ja seminaride ning koolituse korraldamist.

ARTIKKEL 63

Toll

1. Koostöö eesmärk on tagada kõikide kavandatavate kaubavahetuse ja heade kaubandustavadega seotud sätete täitmine ning saavutada Tadzikistani Vabariigi tollisüsteemi ühtlustumine ühenduse omaga.

2. Koostööd tehakse eelkõige järgmistes valdkondades:

- teabevahetus,

- töömeetodite parandamine,

- kaupade koondnomenklatuuri ja ühtse haldusdokumendi kasutuselevõtt,

- kaubaveoga seotud kontrolli ja tolliformaalsuste lihtsustamine,

- abi tänapäevaste tolliteabesüsteemide kasutuselevõtmisel,

- seminaride ja koolituste korraldamine.

Vajaduse korral antakse tehnilist abi.

3. Ilma et see piiraks käesolevas lepingus ning eelkõige VIII jaotises ettenähtud laiema koostöö kohaldamist, annavad lepinguosaliste haldusasutused vastastikust abi tolliküsimustes käesolevale lepingule lisatud protokolli sätete kohaselt.

ARTIKKEL 64

Statistikaalane koostöö

Koostöö eesmärk selles valdkonnas on tõhusa statistikasüsteemi väljaarendamine, et anda usaldusväärseid ning vajalikke statistilisi andmeid Tadzikistani Vabariigi sotsiaal-majanduslike reformide toetamiseks ja jälgimiseks ning eraettevõtluse arendamiseks.

Lepinguosalised teevad koostööd eelkõige järgmistes valdkondades:

- Tadzikstani statistikasüsteemi kohandamine rahvusvaheliste meetodite, standardite ja klassifikatsiooniga,

- statistilise teabe vahetus,

- vajaliku makro- ja mikromajandusliku statistilise teabe andmine majanduse ümberkujundamiseks ja juhtimiseks.

Nende eesmärkide saavutamiseks annab ühendus Tadzikistani Vabariigile tehnilist abi.

ARTIKKEL 65

Majandusteadus

Lepinguosalised hõlbustavad sotsiaal-majanduslike reformide kulgu ja majanduspoliitika kooskõlastamist koostöö abil, mille eesmärk on parandada kummagi majanduse põhialuste mõistmist ning majanduspoliitika kavandamist ja rakendamist turumajanduses. Selleks vahetavad lepinguosalised teavet makromajanduslike tulemuste ja väljavaadete kohta.

Ühendus annab tehnilist abi, et:

- toetada Tadzikistani Vabariiki majandusreformide läbiviimisel ekspertide nõuannete ja tehnilise abiga,

- edendada koostööd majandusteadlaste vahel eesmärgiga kiirendada majanduspoliitika väljatöötamiseks vajaliku oskusteabe edasiandmist ja kindlustada majanduspoliitikaga seotud uurimistulemuste laialdane levitamine.

- parandada Tadzikistani Vabariigi võimet koostada majandusmudeleid.

VII JAOTIS

KOOSTÖÖ DEMOKRAATIA JA INIMÕIGUSTEGA SEOTUD KÜSIMUSTES

ARTIKKEL 66

Lepinguosalised teevad koostööd kõikides küsimustes, mis on seotud demokraatlike institutsioonide, sealhulgas õigusriigi tugevdamiseks vajalike asutuste rajamise või kindlustamisega ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitsmisega rahvusvahelise õiguse ja OSCE põhimõtete kohaselt.

Koostööd tehakse tehnilise abi programmide vormis, millel on muu hulgas järgmised eesmärgid: asjakohaste õigusaktide koostamine ning nende rakendamine, kohtusüsteemi toimimise tagamine, riigi ülesanded õigusküsimustes ja valimissüsteemi toimimine. Vajaduse korral korraldatakse koolitusi. Lepinguosalised edendavad riikidevahelisi kontakte ja teabevahetust riigi-, piirkondlike- ning õigusasutuste, parlamendiliikmete ja valitsusväliste organisatsioonide vahel.

VIII JAOTIS

KOOSTÖÖ EBASEADUSLIKU TEGEVUSE VÄLTIMISEKS

NING EBASEADUSLIKU SISSERÄNDE VÄLTIMISEKS JA KONTROLLIMISEKS

ARTIKKEL 67

Lepinguosalised teevad koostööd, et vältida ebaseaduslikku tegevust, nagu näiteks:

- ebaseaduslik tegevus majanduse vallas, sealhulgas korruptsioon,

- ebaseaduslikud tehingud erinevate kaupade, sealhulgas tööstusjäätmetega, ning relvade salakaubavedu,

- võltsimine.

Koostöö eespool nimetatud valdkondades põhineb ühisel nõupidamisel ja tihedal suhtlusel. Koostöö hõlmab tehnilist ja haldusabi eelkõige järgmistes valdkondades:

- siseriiklike õigusaktide väljatöötamine ebaseadusliku tegevuse vältimiseks,

- teabekeskuste loomine,

- ebaseadusliku tegevuse vältimisega tegelevate asutuste tegevuse tõhustamine,

- töötajate väljaõpe ja teadusuuringute infrastruktuuri arendamine,

- mõlemale poolele vastuvõetavate ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemise meetodite väljatöötamine.

ARTIKKEL 68

Rahapesu

1. Lepinguosaliste üksmeelse arvamuse kohaselt on vaja teha jõupingutusi ja koostööd, et vältida oma rahandussüsteemide kasutamist kuritegelikul teel ja eeskätt narkootikumidega seotud kuritegevusest saadud raha pesuks.

2. Koostöö selles valdkonnas hõlmab eelkõige haldus- ja tehnilist abi eesmärgiga kehtestada ühenduse ja vastavate rahvusvaheliste organisatsioonide, eriti rahapesuvastase töökonna (FATF), poolt vastuvõetud standarditele vastavad rahapesu tõkestamiseks vajalikud standardid.

ARTIKKEL 69

Uimastitevastane võitlus

Oma volituste ja pädevuse piires teevad lepinguosalised koostööd eesmärgiga muuta tõhusamaks tegevuskavad ja meetmed, mis on suunatud uimastite ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku tootmise, levitamise ja nendega kauplemise ning lähteainete ebaseadusliku leviku vastu või mille sihiks on ära hoida ja vähendada uimastite tarbimist Uimastite ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks tootmiseks kasutatavate lähtekemikaalide ja muude vajalike ainete kontrolli osas põhineb koostöö ühenduse ja vastavate rahvusvaheliste organisatsioonide, näiteks kemikaalidega tegeleva töökonna, kehtestatud standarditel. Koostöö selles valdkonnas põhineb lepinguosaliste ühisel nõupidamisel ja tihedal suhtlusel, et kooskõlastada eesmärke ja meetmeid erinevates uimastitevastase võitlusega seotud valdkondades.

ARTIKKEL 70

Koostöö sisserände vallas

1. Lepinguosalised kinnitavad, et nad omistavad suurt tähtsust ühisele territooriumitevaheliste migratsioonivoogude haldamisele. Koostöö tõhustamiseks panevad lepinguosalised aluse laiahaardelisele dialoogile, mis hõlmab kõiki migratsiooniga seotud valdkondi, sealhulgas ebaseaduslikku sisserännet ja inimkaubandust, samuti migratsiooniküsimuste lülitamist migrantide päritoluriikide sotsiaal-majanduslikesse arengukavadesse.

2. Koostöö lähtub lepinguosaliste vaheliste konsultatsioonide käigus kindlaks määratud vajadustest ning seda rakendatakse kooskõlas kehtivate ühenduse ja siseriiklike õigusaktidega. Koostöö keskendub eelkõige järgmisele:

a) migratsiooni algpõhjused;

b) siseriiklike õigusaktide ja tavade väljatöötamine ja rakendamine rahvusvahelise kaitse osas vastavalt 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsioonile ning selle 1967. aasta lisaprotokollile või muudele asjassepuutuvaile piirkondlikele või rahvusvahelistele dokumentidele, et tagada mittetagasisaatmise põhimõtte rakendamine;

c) riiki lubamise eeskirjad, samuti riiki lubatud isikute õigused ja staatus, seaduslikult riigis viibivate mittekodanike õiglane kohtlemine ja integratsioonipoliitika, seaduslike migrantide haridus ja koolitus ning rassismi ja ksenofoobia vastased meetmed;

d) ebaseadusliku sisserände ja inimkaubanduse tõhusa ennetamise poliitika väljatöötamine, sealhulgas inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetavate isikute ja inimkaubitsejate organiseeritud võrgustike ja ühenduste vastu võitlemise võimaluste uurimine ning inimkaubanduse ohvrite kaitse;

e) riigis ebaseaduslikult viibivate isikute tagasisaatmine inimväärsetel tingimustel ning nende tagasivõtmine vastavalt lõikele 3;

f) viisaküsimused mõlemaid pooli huvitavatel teemadel (näiteks viisad, mis on antud inimestele, kelle reisi eesmärk on seotud äri, teaduse või kultuuriga)

g) piirivalveküsimused, mis on seotud korralduse, koolituse, heade tavade ja muude tööpostil rakendatavate meetmetega, hõlmates vajaduse korral ka seadmetega varustamist,

3. Ebaseadusliku sisserände ennetamiseks ja kontrollimiseks tehtava koostöö raames lepivad lepinguosalised kokku oma ebaseaduslike migrantide tagasivõtmises. Sel eesmärgil:

- kohustub Tadzikistani Vabariik nõudmise korral täiendavate formaalsusteta tagasi võtma kõik oma kodanikud, kes viibivad ebaseaduslikult mõne Euroopa Liidu liikmesriigi territooriumil,

ning

- iga Euroopa Liidu liikmesriik kohustub nõudmise korral täiendavate formaalsusteta tagasi võtma kõik oma kodanikud, kes viibivad ebaseaduslikult Tadzikistani Vabariigi territooriumil.

Lepinguosalised soostuvad nõudmise korral võimalikult kiiresti sõlmima lepingu, millega kehtestatakse Tadzikistani Vabariigile ja Euroopa Liidu liikmesriikidele kehtivad eritingimused tagasivõtmise osas, sealhulgas kohustus võtta tagasi teiste riikide kodanikke ning kodakondsuseta isikuid.

Käesoleva lepingu tähenduses peetakse lepinguosaliste all silmas Euroopa Ühendust, iga selle liikmesriiki ning Tadzikistani Vabariiki.

ARTIKKEL 71

Terrorismivastane võitlus

Lepinguosalised kinnitavad terrorismivastase võitluse tähtsust ning teevad vastavalt rahvusvahelistele lepingutele ja siseriiklikele õigusnormidele koostööd, et ära hoida ja välistada terroriakte. Eelkõige teevad lepinguosalised koostööd:

- ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1373 ja muude ÜRO resolutsioonide, kokkulepete ning teiste rahvusvaheliste õigusaktide täieliku rakendamise raames,

- vahetades teavet terrorirühmituste ja nende tugivõrgustike kohta kooskõlas rahvusvahelise ja siseriikliku õigusega

- ning vahetades mõtteid terrorismivastases võitluses kasutatavate vahendite ja meetodite üle (näiteks tehnilised vahendid ja koolitus), samuti vahetades terrorismivastases võitluses saadud kogemusi.

IX JAOTIS

KULTUURIKOOSTÖÖ

ARTIKKEL 72

Lepinguosalised kohustuvad edendama, soodustama ja hõlbustama kultuurikoostööd. Koostöö võib vastavalt vajadusele hõlmata ühenduse või ühe või mitme liikmesriigi kultuurikoostöö programme või seisneda muude vastastikust huvi pakkuvate tegevuste arendamises.

X JAOTIS

RAHANDUSKOOSTÖÖ

ARTIKKEL 73

Käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks saab Tadzikistani Vabariik ühenduselt artiklite 74, 75 ja 76 kohaselt ajutist tehnilist abi rahalise toetusena.

ARTIKKEL 74

Rahalist abi antakse programmi TACIS raames ühenduse nõukogu vastava määruse kohaselt. Vajaduse korral võib Tadzikistani Vabariik abi saada ka muude ühenduse programmide raames. Erilist tähelepanu pööratakse abi suunamisele, abivahendite kooskõlastusele ning seostele ühenduse humanitaar- rehabilitatsiooni- ning arenguabi eri liikide vahel. Ühenduse abiprogrammidesse kuulub ka vaesusevastane võitlus.

ARTIKKEL 75

Ühenduse rahalise abi eesmärgid ja valdkonnad nähakse ette soovitusprogrammis, mis kajastab ühenduse ja Tadzikistani Vabariigi tähtsamaid sihte, võttes arvesse Tadzikistani Vabariigi vajadusi, iga valdkonna suutlikkust abi vastu võtta ja reformide edukust. Lepinguosalised teavitavad sellest koostöönõukogu.

ARTIKKEL 76

Olemasolevate vahendite parima kasutamise huvides tagavad lepinguosalised, et ühenduse tehniline abi kooskõlastatakse abiga, mis tuleb muudest allikatest, nagu liikmesriigid, teised riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid, näiteks Rahvusvaheline Rekonstruktsiooni- ja Arengupank ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank.

XI JAOTIS

INSTITUTSIOONILISED, ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

ARTIKKEL 77

Käesolevaga asutatakse koostöönõukogu, kes jälgib käesoleva lepingu täitmist. Koostöönõukogu tuleb kokku ministrite tasandil enda määratud ajavahemike tagant. Koostöönõukogu vaatab läbi käesoleva lepinguga seotud tähtsad küsimused ning muud mõlemapoolset huvi pakkuvad kahepoolsed või rahvusvahelised küsimused, et saavutada lepingu eesmärgid. Lepinguosaliste nõusolekul võib koostöönõukogu anda asjakohaseid soovitusi.

ARTIKKEL 78

1. Koostöönõukogusse kuuluvad ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni liikmed ning teiselt poolt Tadzikistani Vabariigi valitsuse liikmed.

2. Koostöönõukogu kehtestab oma töökorra.

3. Koostöönõukogu eesistujaks on vaheldumisi ühenduse esindaja ja Tadzikistani Vabariigi valitsuse liige.

ARTIKKEL 79

1. Koostöönõukogule on talle pandud ülesannete täitmisel abiks koostöökomitee, kuhu kuuluvad ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukogu liikmete ja Euroopa Ühenduste Komisjoni liikmete esindajad ning teiselt poolt Tadzikistani Vabariigi valitsuse esindajad, tavaliselt kõrgemate ametnike tasandil. Koostöökomitee eesistujaks on vaheldumisi ühendus ja Tadzikistani Vabariik.

Oma töökorras määrab koostöönõukogu kindlaks koostöökomitee ülesanded, mille hulka kuulub koostöönõukogu kohtumiste ettevalmistamine, ning koostöökomitee töökorralduse.

2. Koostöönõukogu võib oma volitused osaliselt või täielikult delegeerida koostöökomiteele, kes tagab järjepideva töö koostöönõukogu kohtumiste vahelisel ajal.

ARTIKKEL 80

Koostöönõukogu võib luua muid komiteid või organeid, kes abistavad teda ülesannete täitmisel, määrates kindlaks nende komiteede või organite koosseisu, ülesanded ja töökorralduse.

ARTIKKEL 81

Selliste käesolevast lepingust lähtuvate küsimuste uurimisel, mis on seotud mõne WTO aluslepingu artiklile viitava sättega, võtab koostöönõukogu võimalikult palju arvesse tõlgendust, mida WTO liikmed vastava artikli puhul üldiselt kasutavad.

ARTIKKEL 82

Käesolevaga asutatakse parlamentaarne koostöökomitee. Koostöökomitee raames on Tadzikistani Vabariigi parlamendi ja Euroopa Parlamendi liikmetel võimalik kohtuda ning vahetada arvamusi, eelkõige parlamentide tasandil toimuva poliitilise dialoogi osas. Komitee tuleb kokku enda määratud ajavahemike tagant.

ARTIKKEL 83

1. Parlamentaarsesse koostöökomiteesse kuuluvad ühelt poolt Euroopa Parlamendi liikmed ja teiselt poolt Tadzikistani Vabariigi parlamendi liikmed.

2. Parlamentaarne koostöökomitee kehtestab oma töökorra.

3. Parlamentaarse koostöökomitee eesistujaks on vaheldumisi Euroopa Parlament ja Tadzikistani parlament vastavalt töökorras sätestatavale.

ARTIKKEL 84

Parlamentaarne koostöökomitee võib koostöönõukogult nõuda käesoleva lepingu rakendamisega seotud teavet, mille nõukogu seejärel komiteele esitab.

Parlamentaarsele koostöökomiteele teatatakse koostöönõukogu soovitustest.

Parlamentaarne koostöökomitee võib anda koostöönõukogule soovitusi.

ARTIKKEL 85

1. Mõlemad lepinguosalised kohustuvad käesoleva lepingu raames tagama, et teise lepinguosalise füüsilisi ja juriidilisi isikuid ei diskrimineerita võrreldes tema enda kodanikega pääsemisel lepinguosaliste pädevatesse kohtutesse ja haldusasutustesse, et kaitsta oma isiklikke ja omandiõigusi, sealhulgas intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigusi.

2. Oma volituste ja pädevuse piires lepinguosalised:

- soodustavad vahekohtumenetluse kasutuselevõtmist ühenduse ja Tadzikistani Vabariigi ettevõtjate äritehingutest ja koostööst tulenevate vaidluste lahendamiseks,

- lepivad kokku, et vaidluste suunamisel vahekohtusse võib iga vaidlusosaline valida oma vahekohtuniku olenemata tema kodakondsusest ja eesistujaks olev kolmas vahekohtunik või ainus vahekohtunik võib olla kolmanda riigi kodanik, välja arvatud juhul, kui vaidlusosaliste valitud vahekohtu eeskirjades on sätestatud teisiti,

- soovitavad oma ettevõtjatel vastastikusel kokkuleppel valida omavaheliste lepingute suhtes kohaldatav õigus,

- soodustavad ÜRO rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjoni (UNCITRAL) koostatud vahekohtueeskirjade rakendamist ja 10. juunil 1958 New Yorgis sõlmitud välisriigi vahekohtu otsuste tunnustamise ja täitmise konventsioonile allakirjutanud riikide vahekohtute kasutamist.

ARTIKKEL 86

Ükski käesoleva lepingu sätetest ei takista lepinguosalisi oma volituste ja pädevuse piires võtma meetmeid:

a) mida ta peab vajalikuks, et vältida oma oluliste julgeolekuhuvidega vastuolus oleva teabe avalikustamist;

b) mis on seotud relvade, laskemoona või sõjatarvikute tootmise või nendega kauplemise või kaitsevajadusteks asendamatu teadus- või arendustöö või tootmisega tingimusel, et need meetmed ei halvenda konkurentsitingimusi selliste toodete osas, mis ei ole spetsiaalselt sõjalise otstarbega;

c) mida ta peab enda julgeoleku seisukohalt vajalikuks avaliku korra ja julgeoleku säilitamist mõjutavate tõsiste siseriiklike rahutuste, sõja või sõjaohtu kujutavate tõsiste rahvusvaheliste pingete korral või selleks, et täita kohustusi, mis ta on endale võtnud rahu ja rahvusvahelise julgeoleku säilitamiseks;

d) mida ta peab vajalikuks, et täita oma rahvusvahelisi kohustusi ja kokkuleppeid kahese kasutusega tööstuskaupade ja tehnoloogiate kontrollimisel.

ARTIKKEL 87

1. Käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades ja ilma et see piiraks lepingus sisalduvate erisätete kohaldamist:

- ei tohi Tadzikistani Vabariigi poolt ühenduse suhtes kohaldatav kord põhjustada vahetegemist liikmesriikide, nende kodanike või äriühingute vahel,

- ei tohi ühenduse poolt Tadzikistani Vabariigi suhtes kohaldatav kord põhjustada vahetegemist Tadzikistani kodanike või äriühingute vahel.

2. Lõike 1 sätted ei piira lepinguosaliste õigust kohaldada oma asjakohaseid maksualaseid õigusnorme maksumaksjate suhtes, kes ei ole elu- või asukoha poolest ühesuguses olukorras.

ARTIKKEL 88

1. Kumbki lepinguosaline võib suunata koostöönõukogule käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgendamisega seotud vaidlused.

2. Koostöönõukogu võib vaidluse lahendada soovituse andmisega.

3. Kui vaidlust ei ole võimalik lahendada käesoleva artikli lõike 2 kohaselt, võib kumbki lepinguosaline teatada teisele lepitaja määramisest; teine lepinguosaline peab seejärel kahe kuu jooksul määrama teise lepitaja. Selle korra kohaldamisel käsitletakse ühendust ja liikmesriike ühe vaidlusosalisena.

Koostöönõukogu määrab kolmanda lepitaja.

Lepitajad annavad soovitused häälteenamusega. Need soovitused ei ole lepinguosalistele siduvad.

ARTIKKEL 89

Lepinguosalised lepivad kokku, et ühe või teise osapoole taotlusel arutavad nad sobival viisil võimalikult kiiresti käesoleva lepingu tõlgendamise või rakendamisega seotud küsimusi või omavaheliste suhete muid asjakohaseid tahke.

Käesoleva artikli sätted ei mõjuta ega piira mingil viisil artiklite 12, 88 ja 94 kohaldamist.

Koostöönõukogu võib kehtestada vaidluste lahendamise korra.

ARTIKKEL 90

Käesoleva lepinguga Tadzikistani Vabariigile ette nähtud tingimused ei ole mingil juhul soodsamad kui need, mida liikmesriigid üksteisele võimaldavad.

ARTIKKEL 91

Käesoleva lepingu kohaldamisel peetakse "lepinguosaliste" all silmas ühelt poolt Tadzikistani Vabariiki ja teiselt poolt ühendust või liikmesriike või ühendust ja liikmesriike vastavalt nende volitustele.

ARTIKKEL 92

Kuivõrd käesolevas lepingus käsitletavad küsimused on hõlmatud energiaharta lepingu ja selle protokollidega, kohaldatakse selliste küsimuste suhtes nimetatud lepingut ja protokolle nende jõustumisel, kuid üksnes niivõrd, kui selline kohaldamine on nendes ette nähtud.

ARTIKKEL 93

Käesolev leping on sõlmitud esialgu kümneks aastaks. Seejärel pikeneb leping automaatselt igal aastal, juhul kui kumbki lepinguosaline ei soovi lepingut lõpetada, teatades sellest teisele poolele kirjalikult ette kuus kuud enne lepingu lõppemist.

ARTIKKEL 94

1. Lepinguosalised võtavad kasutusele kõik üld- või erimeetmed, mis on vajalikud käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks ning hoolitsevad käesolevas lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise eest.

2. Kui üks lepinguosaline leiab, et teine lepinguosaline ei ole täitnud käesolevast lepingust tulenevat kohustust, võib ta võtta asjakohaseid meetmeid. Enne meetmete võtmist, välja arvatud eriti pakilistel juhtudel, esitab ta koostöönõukogule kogu asjakohase teabe, mida on vaja olukorra põhjalikuks uurimiseks, et leida lepinguosalistele vastuvõetav lahendus.

Meetmete valimisel tuleb eelistada neid, mis segavad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem. Teise lepinguosalise nõudmisel teatatakse nendest meetmetest viivitamata koostöönõukogule.

ARTIKKEL 95

I, II, III ja IV lisa ning protokoll moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa.

ARTIKKEL 96

Kuni üksikisikute ja ettevõtjate ühesuguste õiguste saavutamiseni käesoleva lepingu kohaselt ei mõjuta käesolev leping õigusi, mis isikutele ja ettevõtjatele tagatakse ühelt poolt üht või mitut liikmesriiki ja teiselt poolt Tadzikistani Vabariiki siduvate kehtivate lepingutega, välja arvatud valdkondades, mis kuuluvad ühenduse pädevusse, ilma et see piiraks käesolevast lepingust tulenevaid liikmesriikide kohustusi nende pädevusvaldkondades.

ARTIKKEL 97

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse ning Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut nendes lepingutes sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Tadzikistani Vabariigi territooriumi suhtes.

ARTIKKEL 98

Käesoleva lepingu hoiulevõtja on Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär.

ARTIKKEL 99

Käesoleva lepingu originaaleksemplar, mille eesti-, hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, leedu-, läti-, malta-, poola-, portugali-, prantsus-, rootsi-, saksa-, slovaki-, sloveeni-, soome-, taani-, tsehhi-, ungari- ja tadzikikeelsed tekstid on võrdselt autentsed, antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile.

ARTIKKEL 100

Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluste kohaselt.

Käesolev leping jõustub teise kuu esimesel päeval pärast kuupäeva, mil lepinguosalised teatavad Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile, et esimeses lõigus nimetatud menetlused on lõpetatud.

Jõustumisel asendab käesolev leping Tadzikistani Vabariigi ja ühenduse vahelistes suhetes lepingu, mis sõlmiti 18. detsembril 1989 Brüsselis Euroopa Majandusühenduse ning Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu vahel kaubanduse ning kaubandus- ja majanduskoostöö küsimustes.

ARTIKKEL 101

Lepinguosalised lepivad kokku, et kui enne käesoleva lepingu jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimist kohaldatakse käesoleva lepingu teatavate osade sätteid ühenduse ja Tadzikistani Vabariigi vahelise vahelepingu alusel, tähendab mõiste "käesoleva lepingu jõustumiskuupäev" sel juhul vahelepingu jõustumiskuupäeva.

LIIKMESRIIKIDE NIMEL

EUROOPA ÜHENDUSE NIMEL

TADIKISTANI VABARIIGI NIMEL

Lisatud dokumentide nimekiri

I lisa // Soovituslik loend soodustustest, mida Tadzikistani Vabariik kooskõlas artikli 7 lõikega 3 annab NSVLi lagunemisel tekkinud sõltumatutele riikidele.

II lisa // Artikli 21 lõike 2 kohased ühenduse reservatsioonid.

III lisa // Artikli 23 lõikes 3 nimetatud finantsteenused.

IV lisa // Artiklis 39 nimetatud intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandit käsitlevad konventsioonid.

Protokoll vastastikuse haldusabi kohta tolliküsimustes.

I LISA

Soovituslik loend soodustustest,

mida Tadzikistani Vabariik kooskõlas artikli 7 lõikega 3 annab NSVLi lagunemisel tekkinud sõltumatutele riikidele.

1. Valgevene Vabariik, Kasahstani Vabariik, Kõrgõzstani Vabariik, Vene Föderatsioon: tollimakse ei rakendata.

2. SRÜ riikidega sõlmitud tööstuskoostöölepete alusel transporditavat tooret ei maksustata.

3. Tadzikistani Vabariik tunnistab kõikide SRÜ riikide seeriatootmise vastavussertifikaate, mille alusel väljastatakse riiklik vastavussertifikaat.

4. SRÜ riikide puhul kehtib jooksvate maksete erisüsteem.

5. SRÜ riikide puhul kehtivad transiidi eritingimused.

II LISA

Artikli 21 lõike 2 kohased ühenduse reservatsioonid

Kaevandamine

Mõnes liikmesriigis võidakse äriühingutelt, kelle tegevust ühendus ei kontrolli, nõuda kaevandamistegevuse ja -õiguse luba.

Kalandus

Ühenduse liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevate vete elusvarusid ja kalastuspiirkondi saavad kasutada ja neile pääsevad juurde üksnes ühenduse liikmesriigi lipu all sõitvad ühenduse territooriumil registreeritud kalalaevad, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kinnisvara ostmine

Mõnes liikmesriigis piiratakse muudel kui ühenduse äriühingutel kinnisvara ostmist.

Audiovisuaalteenused, kaasa arvatud raadio

Tootmisel ja levitamisel, kaasa arvatud audiovisuaalteoste avalikul esitamisel raadios või mujal kehtiv võrdse kohtlemise printsiip võib olla rakendatav üksnes teatavatele päritolunõuetele vastavate audiovisuaalteoste suhtes, kuid see ei puuduta selliste audiovisuaalteoste esitamiseks vajalikku ringhäälingu infrastruktuuri.

Vabade elukutsete esindajate teenused

Liikmesriikide kodanikest füüsilistele isikutele reserveeritud teenused. Teatavatel tingimustel võivad need isikud asutada äriühinguid.

Põllumajandus

Mõnes liikmesriigis ei kehti võrdne kohtlemine äriühingute suhtes, kelle tegevust ühendus ei kontrolli ja kes soovivad asutada põllumajandusettevõtet. Kui äriühing, kelle tegevust ühendus ei kontrolli, omandab viinamarjaistandusi, peab ta sellest teatama ning vajaduse korral saama omandamiseks loa.

Uudisteagentuuride teenused

Mõnes liikmesriigis piiratakse välisosalust kirjastus- ja ringhäälinguettevõtetes.

III LISA

Artikli 23 lõikes 3 nimetatud finantsteenused.

Finantsteenus on igasugune rahaline teenus, mida pakub ühe või teise lepinguosalise vastavate teenuste osutaja. Finantsteenused hõlmavad järgmisi tegevusvaldkondi:

A. Kõik kindlustusteenused ja kindlustusega seotud teenused

1. Otsekindlustus (sealhulgas kaaskindlustus):

i) elukindlustus,

ii) kahjukindlustus.

2. Edasikindlustus ja retrosessioon.

3. Kindlustuse vahendamine, näiteks tegevus kindlustusmaakleri või -agendina.

4. Kindlustuse abiteenused, näiteks nõustamis- ja aktuaarteenused, riskihindamis- ja kahjukäsitlusteenused.

B. Panga- ja muud finantsteenused (välja arvatud kindlustus).

1. Hoiuste ja muude tagasimakstavate rahaliste vahendite vastuvõtmine klientidelt.

2. Igasugused laenuteenused, sealhulgas tarbimis- ja hüpoteeklaenud, faktooring ja äritehingute rahastamine.

3. Kapitalirent.

4. Kõik makse- ja arveldustehingud, sealhulgas krediit- ja deebetkaardid, reisitsekid ja pangavekslid.

5. Tagatis- ja garantiitehingud.

6. Kauplemine oma kulul ja nimel või klientide nimel kas börsil, vabavahetusturul või muul viisil:

a) rahaturu instrumentidega (tsekid, vekslid, hoiusesertifikaadid jne),

b) välisvaluutaga,

c) tuletisväärtpaberitega, sealhulgas (kuid mitte ainult) futuurid ja optsioonid;

d) vahetuskursside ja intressimääradega, kaasa arvatud selliste finantsinstrumentidega nagu swap-tehingud ja tähtajaintressiga lepingud;

e) vabalt kaubeldavate väärtpaberitega,

f) muude vabalt kaubeldavate finantsinstrumentide ja -varaga, kaasa arvatud väärismetallikangid.

7. Osalemine igasuguste väärtpaberite emissioonides, sealhulgas emissioonide tagamine ja agendina paigutamine (avalikult või eraviisiliselt) ja nende emissioonidega seotud teenuste osutamine.

8. Vahendustegevus rahaturul.

9. Varahaldus, näiteks raha ja väärtpaberiportfelli haldamine, kõik kollektiivsete investeeringute haldamise vormid, pensionifondide haldamine, hooldus-, hoiustamis- ja usaldushoiuteenused.

10. Rahalise vara, sealhulgas väärtpaberite, tuletisväärtpaberite ja teiste vabalt kaubeldavate instrumentidega seotud arveldus- ja kliiringteenused.

11. Punktides 1-10 loetletud tegevustega seotud nõustamine ja muud finantsabiteenused, sealhulgas krediidisoovitus ja -analüüs, investeeringute ja väärtpaberiportfelliga seotud uuringud ja nõustamine, samuti nõustamine äriühingute omandamise, ümberkujundamise ning strateegia kohta.

12. Teiste finantsteenuste osutajate kasutuses oleva finantsteabe vahendamine ja edasiandmine ning finantsandmete töötlemine ja asjakohase tarkvara pakkumine.

Finantsteenuste mõiste alla ei kuulu järgmised tegevused:

a) keskpankade või muude avalik-õiguslike asutuste tegevus raha- ja vahetuskursipoliitika alal;

b) keskpankade, valitsusasutuste või -organite või avalik-õiguslike asutuste tegevus valitsuse nimel või valitsuse tagatisega, välja arvatud juhud, kui sellega võivad tegeleda nende avalik-õiguslike isikutega konkureerivad finantsteenuste osutajad;

c) tegevus riikliku sotsiaalkindlustus- või pensionikava raames, välja arvatud juhud, kui sellega võivad tegeleda avalik-õiguslike isikute või eraõiguslike isikutega konkureerivad finantsteenuste osutajad.

IV LISA

Artiklis 39 nimetatud intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandit käsitlevad konventsioonid

1. Artikli 39 lõige 2 käsitleb järgmisi mitmepoolseid konventsioone:

- teose esitaja, fonogrammitootja ja ringhäälinguorganisatsiooni kaitse rahvusvaheline konventsioon (Rooma, 1961),

- märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkuleppe protokoll (Madrid, 1989),

- rahvusvaheline uute taimesortide kaitse konventsioon (UPOV) (1991. aasta Genfi akt).

2. Koostöönõukogu võib soovitada artikli 39 lõike 2 kohaldamist ka muude mitmepoolsete konventsioonide suhtes. Kui intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi vallas tekib kaubandustingimusi mõjutavaid raskusi, peetakse ühe või teise lepinguosalise taotlusel viivitamata nõu, et jõuda mõlemaid pooli rahuldavate lahendusteni.

3. Lepinguosalised kinnitavad järgmistest mitmepoolsetest konventsioonidest tulenevate kohustuste tähtsust:

- tööstusomandi kaitse Pariisi konventsioon (1967. aasta Stockholmi akt, muudetud 1979. aastal),

- patendikoostööleping (Washington, 1970, muudetud 1979. ja 1984. aastal),

- muudetud Berni kirjandus- ja kunstiteoste kaitse konventsioon (1886, viimati muudetud 1979),

- kaubamärgiseaduste leping (Genf, 1994).

4. Alates käesoleva lepingu jõustumisest kohtleb Tadzikistani Vabariik ühenduse äriühinguid ja kodanikke seoses intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi tunnustamise ja kaitsmisega vähemalt niisama soodsalt kui mistahes kolmandat riiki kahepoolsete kokkulepete alusel.

5. Punkti 4 sätteid ei kohaldata soodustuste suhtes, mille Tadzikistani Vabariik ja mõni kolmas riik on tegelikult ja vastastikku andnud, ega soodustuste suhtes, mille Tadzikistani Vabariik on andnud mõnele teisele endisesse NSVLi kuulunud riigile.

PROTOKOLL

VASTASTIKUSE HALDUSABI KOHTA TOLLIKÜSIMUSTES

ARTIKKEL 1

Mõisted

Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) tollialased õigusaktid - lepinguosaliste territooriumil kohaldatavad õigus- või haldusnormid, millega reguleeritakse kaupade importi, eksporti ja transiiti ning nende suunamist muudele tolliprotseduuridele, sealhulgas lepinguosaliste kehtestatud keelustamis-, piiramis- ja kontrollimeetmed;

b) taotluse esitanud asutus - pädev haldusasutus, kelle lepinguosaline on selleks määranud ja kes esitab tolliküsimusi käsitleva abitaotluse;

c) taotluse saanud asutus - pädev haldusasutus, kelle lepinguosaline on selleks määranud ja kes võtab vastu tolliküsimusi käsitleva abitaotluse;

d) isikuandmed - igasugune teave, mis on seotud kindlakstehtud või kindlaks tehtava isikuga;

e) tollialaseid õigusakte rikkuv toiming - igasugune tollialaste õigusaktide rikkumine või rikkumiskatse.

ARTIKKEL 2

Rakendusala

1. Lepinguosalised abistavad teineteist oma pädevuse piires käesoleva protokolliga ette nähtud viisil ja tingimustel, et tagada tollialaste õigusaktide õige kohaldamine ning nimetatud õigusakte rikkuvate toimingute ennetamine, uurimine ja tõkestamine.

2. Käesolevas protokollis sätestatud abistamine tolliküsimustes kehtib kõigi lepinguosaliste haldusasutuste kohta, kes on pädevad kohaldama käesolevat protokolli. See ei piira nende eeskirjade kohaldamist, millega reguleeritakse vastastikuse abi andmist kriminaalasjades. Samuti ei hõlma see teavet, mis on saadud kohtuorganite taotlusel kasutatud volituste abil, välja arvatud juhul kui nimetatud organid nõustuvad sellise teabe edastamisega.

ARTIKKEL 3

Abistamine taotluse korral

1. Taotluse esitanud asutuse palvel esitab taotluse saanud asutus kogu asjakohase teabe, mis aitab taotluse esitanud asutusel tagada tollialaste õigusaktide õige kohaldamise, sealhulgas teabe täheldatud või kavandatud toimingute kohta, millega rikutakse või võidakse rikkuda neid õigusakte.

2. Taotluse esitanud asutuse palvel teatab taotluse saanud asutus talle:

a) kas ühe lepinguosalise territooriumilt eksporditud kaubad on teise lepinguosalise territooriumile imporditud nõuetekohaselt, nimetades vajaduse korral kaupade suhtes kohaldatud tolliprotseduuri;

b) kas ühe lepinguosalise territooriumile imporditud kaubad on teise lepinguosalise territooriumilt eksporditud nõuetekohaselt, nimetades vajaduse korral kaupade suhtes kohaldatud tolliprotseduuri.

3. Taotluse esitanud asutuse palvel võtab taotluse saanud asutus tema suhtes kehtivate õigusnormide raames vajalikke meetmeid, et tagada erijärelevalve:

a) füüsiliste või juriidiliste isikute üle, kelle puhul on põhjust arvata, et nad on seotud või on olnud seotud tollialaseid õigusakte rikkuvate toimingutega;

b) paikade üle, kuhu on kogutud või võidakse koguda kaupu viisil, mis annab alust arvata, et nimetatud