ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 24.6.2009 
SEK(2009) 791 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
 
Lisatud dokumendile: 
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE 
 
Euroopa Liidu keemilise, bioloogilise, radi oloogilise ja tuumajulgeoleku suurendamise 
kohta – ELi KBRT-julgeoleku tegevuskava  
 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE  
  
{KOM(2009) 273 lõplik} 
{SEK(2009) 790} 
 
ET 2   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
 
Lisatud dokumendile: 
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE 
 
Euroopa Liidu keemilise, bioloogilise, radi oloogilise ja tuumajulgeoleku suurendamise 
kohta – ELi KBRT-julgeoleku tegevuskava  
 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE  
1. KBRT-JULGEOLEKU  POLIITIKA  PAKETT 
Komisjon kavatseb 2009. aasta juunis vastu võ tta keemilist, bioloogilist, radioloogilist ja 
tuumajulgeolekut käsitlevate ettepanekut e paketi vastavalt nõukogu 2007. aasta detsembri 
järeldustele keemiliste, bioloogiliste, radiol oogiliste ja tuumaohtude käsitlemise ning 
bioloogilise valmisoleku kohta, milles tehti komisjonile ettepanek jätkata keemilise, 
bioloogilise, radioloogilise ja tuumajulgeoleku (KBRT-julgeol eku) alast tööd ning nõustuti 
tema kavaga esitada 2009. aasta l asjakohased poliitikaettepanekud. 
KBRT-julgeoleku paketi peaeesmärgid on võid elda terrorismiga, võttes ELi tasandil 
asjakohaseid meetmeid lisaks liikmesriikides võetavatele meetmetele, et täita selles võitluses esinevad lüngad ja edendada hea tava vahetust liikmesriikide vahel. Pakett peaks kaasa aitama 
ka niisuguse terrori ohu vähendamisele, mille puhul kasutatakse keemilisi, bioloogilisi ning radioloogilisi või tuumamaterjale. 
Pakett on välja töötatud pika ja  ulatusliku arutelu tulemusel. Tegevuskava peamine koostaja 
on KBRT-julgeoleku töörühm. 2008. aasta veeb ruaris moodustatud töörühmal oli üle 200 
liikme, kes esindasid liikmesriikide ametiasutusi ja organisatsioone. 2008. aasta jooksul toimus 15 koosolekut, millel käsitleti KB RT-julgeoleku erinevaid aspekte. Töökonna 
tegevuse lõpparuanne avaldati 2009. aasta jaanuaris. See sisald ab 264 soovitust, mis kajastab 
esiteks veel teha oleva töö hulka ja teiseks asjatundjate üksmeelt eesmärkide saavutamise viiside suhtes.  
KBRT-julgeoleku töörühma tegevuses osales ka mitu komisjoni talitust, nagu ettevõtluse ja 
tööstuse peadirektoraat, tervise ja tarbijaküsimuste peadirektoraat ning energeetika ja transpordi peadirektoraat koos teadusuuringute ühiskeskusega. Neile kuulus peaosa vastavalt 
keemilise, bioloogilise ning radioloogilise ja tuumajulgeoleku küsimuste läbitöötamisel. 
2. PROBLEEMIASETUS 
Selleks et välja se lgitada Euroopa Liidu KBRT-julgeoleku probleeme, tuleb arvestada paljude 
muutujatega, nagu üldine KBRT-ohu suurus ning kahju, mida võib põhj ustada terrorirünnak 
või muu KBRT-materjali ga seotud vahejuhtum. 
ET 3   ET 2.1. Konkreetsete probleemide hindamine 
KBRT-julgeoleku küsimuste hindamisel kesken dutakse KBRT-ennetusele, tuvastamisele ning 
valmisolekule ja reageerimisvõimele.  
2.1.1.  KBRT-ennetuse, tuvastamise ning valmis oleku ja reageerimisvõime probleemid 
• Kehtib palju rahvusvahelisi ja ELi õigusak te ja lepinguid, kuid nende rakendamises 
esineb liikmesriigiti teatavaid erinevusi. 
• Teabevahetuses ja koostöös esineb  lünki ja ülesan nete dubleerimist. 
• ELi liikmesriikide KBRT-terrori ohu va stases võitluses on mitmesuguseid õiguslikke 
ja praktilisi takistusi. 
• Liikmesriikides kehtivad töötajate erinevad turvanõuded ning nad kasutavad 
töötajate tausta- ja julgeole kukontrolliks erinevaid menetlusi. 
• Paljudes valdkondades tehakse ulatuslikke  teadusuuringuid, kuid mitmes valdkonnas 
ei ole teadustöö praegu piisav. 
• Julgeolekuküsimusi ei käsitleta piisavalt avalikult juurdepääsetavates 
teaduspublikatsioonides ega arvestata küllaldaselt teaduse rahastamisel. 
2.1.2.  KBRT-ennetus 
• Paljusid KBRT-materjale on võrdlemisi lihtne kätte saada ja relvana kasutada. 
Eeskätt kehtib see keemiliste ainete ning vä hemal määral ka bioloogiliste mõjurite ja 
kiirgusallikate puhul. 
• KBRT-materjalide turgude  kontrollimist ei koordineerita piisavalt ning 
liikmesriikidel on erinevad KBRT-materjalide ja nendega seotud toimingute järelevalve tavad ja nõuded. 
2.1.3.  KBRT-materjalide tuvastamine 
• Liikmeriikide tuvastamissuutlikkus ja -valmidus on erinev. 
• Puuduvad ühtlustatud minimaalsed tuvastam isnõuded, millest liikmesriigid saaksid 
lähtuda, samuti ei ole olemas üleeuroop alist katsetamise, toodete sobivuse 
väljaselgitamise ja sertifitseerimise kava.  
2.1.4.  KBRT-valmisolek ja reageerimisvõime 
• Liikmesriikide tarneahela liikmete, kõrge riskitasemega rajatiste ja elutähtsa 
infrastruktuuri KBRT-mat erjalidega seotud hädaolukor dadeks valmisoleku ja 
nendele reageerimise kavad on väga erineva kvaliteediga. Sageli ei ole julgeolekuküsimusi neis kavades selge s õnaga käsitletud või nendega piisavalt 
arvestatud. 
• Liikmesriikide KBRT-ohule esmareageerijate koolituses esineb suuri lünki, tihti ei 
käsitleta kohtuekspertiisi teostamisel ja saastatusest puhastamisel kasutatavaid ettevaatusabinõusid. 
ET 4   ET • Liikmesriikides võetud meditsiiniliste vastumeetmete hulk ja ulatus on väga 
erinevad.  
2.2. Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtted 
Kuna liikmesriigid ei saa võtta KBRT-paketi meetmeid üksi, vaid neid tuleb võtta ELi 
tasandil, on ettepanek subsidiaarsuspõhimõttega  kooskõlas. Kuigi enamik julgeolekuküsimusi 
kuulub liikmesriikide pädevusse, leidub hulk põhj useid, miks osa neist küsimustest tuleb 
lahendada ELi tasandil: 
• Probleemi põhjused on piiriülesed. Palj ud julgeolekualgatused ja õigusaktid on 
laadilt rahvusvahelised. 
• Liikmesriikide julgeolekumeetmed on erinev ad. Kuna ELis ei ole sisepiire, võivad 
ühe liikmesriigi madalamad turvanõuded tuua kaasa ohu, et KBRT-materjali 
kasutatakse kuritegelikult teises liikmesriigis. 
• Rahvusvahelise ja ELi hea tava  väljaselgitamine ja levi tamine võimaldab saavutada 
mastaabisäästu. Eriti tuleb ELi tasandi l pöörata tähelepanu ELi õigusaktide 
rakendamise ja nende täitmise  tagamise headele tavadele. 
ELil on koostöö käivitamiseks head eeldused  ning kavandatav KBRT-julgeoleku alane 
tegevus on kooskõlas subs idiaarsuspõhimõttega.  
Väga raske on hinnata, kas terrorismi ga võitlemise poliitika on proportsionaalne . Terrorism ei 
toimi seaduspäraselt ja näib irratsionaalsena, mistõttu selle ohtu ja tagajärgi on raske ette näha. KBRT-materjalide abil toime pandud te rrorirünnak võib põhjustada märkimisväärset 
rahalist kahju, avaldada pikaaj alist mõju majandusele, tuua kaasa inimohvreid, kutsuda esile 
sotsiaalseid häireid ja ohustada üldist heaolu . See põhjendab vajadust ot starbeka ja asjakohase 
tegevuskava järele, mille abil saaks vältida niisuguste juhtumite toimumist, avastada 
kavandatavaid terrorirünnakuid ja kõrval dada võimalikult hästi nende tagajärjed. 
3. EESMÄRGID
  
KBRT-julgeoleku tegevuskava sihiks on lahenda da punktis 2 kirjeldat ud probleemid tabelis 3 
esitatud üldiste ja konkreetset e eesmärkide täitmise teel. 
 
ET 5   ET Tabel 3. KBRT-julgeoleku tegevuskava eesmärgid  
Horisontaalne üldeesmärk  
1. Parandada ELi suutlikkust võidelda KBRT-ohtudega  
Konkreetsed horisontaaleesmärgid  
1.1. Tihendada KBRT-
julgeoleku valdkonnas rahvusvahelist koostööd, 
tegevuse kooskõlastamist ja 
dialoogi 1.2. Parandada KBRT-julgeoleku alast teadlikkust, teadmisi ja teabevahetust 1.3. Võimaluse korral vähendada õiguslikke takistusi ja piiranguid 
 1.4. Suurendada turvanõudeid töötajatele 1.5. Tugevdada teadustegevust KBRT-julgeoleku valdkonnas 
ning suurendada selle 
tähtsust
 1.6. Saavutada, et rahastamisotsuste tegemisel arvestataks 
rohkem 
julgeolekuaspektidega
 1.7. Saavutada, et väljaannetes arvestataks rohkem 
julgeolekuaspektidega
 
Eesmärk: ennetus  Eesmärk: tuvastamine  Eesmärk: valmisolek ja reageerimine  
Üldeesmärk  Konkreetne eesmärk  Üldeesmärk  Konkreetne eesmärk  Üldeesmärk  Konkreetne eesmärk  
4.1. Täiustada reageerimist 
hädaolukordadele, nende 
lahendamise planeerimist ja 
tegevusjuhiseid, s.h ELi tasandil  2.1. Terroristide ja teiste 
kurjategijate juurdepääsu 
tõkestamine seaduslikel 
eesmärkidel toodetud ja 
kasutatavatele KBRT-
materjalidele  3.1. Suurendada avastamis- ja 
kindlakstegemissuutlikkust ja-
võimet 
4.2. Töötada välja ELi ühised 
põhimõtted reageerimismeetmete 
alal ja hädaolukordade 
lahendamise planeerimisel  
2.2. Parandada KBRT-materjalide 
järelevalvet ja kontrollimist  4.3. Tagada teabe katkematu 
vahetamine KBRT-materjalidega 
seotud hädaolukorras  
4.4. Suurendada terroristide ja 
teiste kurjategijate tabamise ja 
nende kohtu alla andmise 
tõenäosust  2. Parandada KBRT-
materjalide julgeolekurežiimi 
ning elanike ja võimalike 
sihtmärkide turvalisust  
2.3. Suurendada üldsuse 
teadlikkust ohtudest ning 
parandada KBRT-julgeoleku alast 
tegevust  3. Suurendada tõenäosust, et 
KBRT-materjalid avastatakse 
enne ja tehakse kindlaks pärast 
terroriakti toimumist  
3.2. Töötada välja ELi ühised 
avastamise ja kindlakstegemise 
põhimõtted  4. Võimaluse piires vähendada 
KBRT-materjali abil toime 
pandud terroriaktide mõju  
4.5. Suurendada liikmesriikide ja 
ELi suutlikkust võtta 
vastumeetmeid ja kiiresti 
reageerida  
 
 
ET 6   ET 4. VALIKUVÕIMALUSED  POLIITIKA  ELLUVIIMISEKS 
Hinnatakse kahe peamise poliitikavaliku mõju: 
• hinnang praegusele olukorra jätkumisele; • hinnang eelistatud poliitikavaliku meetmetele. Meetmeid on kokku 147, millest • 99 meetme  puhul vastuolusid ei leitud; 
• 34 meetme  puhul leiti võimalikke vastuolusid  ja neid hinnatakse põhjalikult; 
• 14 meedet  peetakse teostamatuks ja neid ei  ole arvatud eelistatud poliitikavaliku 
hulka. 
5. EELISTATUD
 POLIITIKAVALIK 
Läbivaatamise ja põhjaliku hindamise tulemu sel on eelistatud poliitikavalikusse koondatud 
133 meedet, mis jagunevad neljaks peamiseks tegevussuunaks: horis ontaalne, ennetus, 
tuvastamine ning valmisolek ja reageerimine. 
Tabel 4. Meetmed vastavalt tegevussuunale ja tüübile  
 Horisonta
alne K B R ja T  Kokku  
Ennetus  13 17 7 21 58
Tuvastamine  10 1 7 2 20
Valmisolek ja 
reageerimine  15  3 6 24
Nii ennetust, 
tuvastamist kui ka valmisolekut ja reageerimist hõlmavad meetmed  19 5 6 1 31
Kokku  57 23 23 30 133
5.1. Eelistatud poliitikavaliku peamine mõju 
5.1.1.  Finants- ja majanduslik mõju 
Eeldatavasti põhjustab enamik 133 eelistatud poliitikav aliku meetmetest vaid väikesi kulusid, 
mille mitmesugused nii ELi kui ka liikmesriik ide tasandi sidusrühmad katavad mitme aasta 
jooksul. Neid kulusid põhjustavad näiteks uurin gud, tegevuse kaardistamine, olemasoleva hea 
tava väljaselgitamine ja levitamine, võrgustikes osalemine ja muu tegevus.  
 
ET 7   ET Prognoositakse, et 18 meetmega kaasneks id märkimisväärsed kulud seoses uute 
teadusuuringute, igakülgse varaja se hoiatamise süsteemi ja -s uutlikkuse loomise, rajatiste 
julgeolekukavade ja -süsteemide väljatöötamise ning kogu ELi hõlmavate kavade kehtestamisega tuvastussüsteemide ja -s eadmete katsetamiseks, nende sobivuse 
väljaselgitamiseks ja sertifitseerimiseks. Täps eid kulusid on raske pr ognoosida, kuna paljude 
meetmete tulemusena tekkivate kulude ja saadava ka su hindamiseks tule b teha täiendavaid 
teostatavusuuringud.  
Terve tegevuskava eeldatavaid kulusid on raske täpselt hinnata, kuna need sõltuvad mitmest 
asjaolust, näiteks ELi loetelud e pikkusest. Tuleb aga märkida, et isegi kui kulud ulatuksid 
kümnete miljonite eurodeni, jaotuksid need  erinevate rakendustasandite (komisjon, ELi 
ametid ja liikmesriigid) ja mitme aasta vahel. Osa meetmete rakendamist alustatakse küll kohe, kuid teisi rakendatakse al les alates 2011. aastast ja s ee võimaldab kulusid piisaval 
määral ette kavandada. Meetmete elluviimis eks on võimalik saada vahendeid kuni 2013. aasta 
lõpuni kehtivatest rahastamiskavadest, erit i eriprogrammidest „Terrorismi ning muude 
julgeolekuriskide ennetamine, nendeks valmisol ek ja nende tagajärgede likvideerimine” ja 
„Kuritegevuse ennetamine ja selle vastu võitlemine”.  
5.1.2.  Sotsiaalne mõju 
Enamikul eelistud poliitikavaliku hulka kuuluvatel meetmetel ei ole olulist sotsiaalset mõju. 
KBRT-ohtudega võitlemine avaldab siiski pos itiivset sotsiaalset mõju rahvatervisele ja 
julgeolekule, kuna see võimaldab vähendada ohvr ite arvu ja pikaajal isi terviseprobleeme, 
leevendab hirmuõhkkonda ja suurendab turvatunnet. 
Mitmed meetmed aitavad parandada vali tsemistava, kuna nendega parandatakse 
institutsioonide koostööd ja teabevahetus t, teabevoogusid, tegevusjuhiseid jms. 
Umbes kümnel meetmel võib olla negatiivne sotsiaalne kõrvalmõju, näiteks võidakse rikkuda 
põhiõiguste hulka kuuluvat er aelu puutumatust ja isikuandm ete kaitset. Kõnealuseid 
meetmeid ja nende rakendamise viise on siiski  võimalik kujundada nii, et niisugust mõju ei 
teki. 
5.1.3.  Mõju põhiõigustele 
Põhiõigusega kokkusobivuse probleeme leiti viie meetme puhul. Kahe meetme puhul on 
tegemist rangemate turvanõuete kehtestamisega kolmandatest riikidest pä rit külalistöötajatele. 
Nende meetmete ettevaatamatu rakendamise puhul võidakse rikkuda mittediskrimineerimise 
põhimõtet ja akadeemilist vabadust. Töötajate tausta- ja julgeolekukontrolli nõuded võivad kahjustada õigust valida töökoht a ja saada tööd. Kui aga kõik ELi liikmesriigid tunnustavad 
vastastikku töötajate julgeolekukontrolli menetlusi, võib see lihtsustada inimeste tööleasumist 
samas valdkonnas mõnes teises liikmesriigis. 
Veel kolm meedet, mille elluviimisel võidakse rikkuda isikute eraelu puutumatust ja 
isikuandmete kaitset, on seotud kahtlastest to imingutest teatamisega. Kõnealuseid meetmeid 
ja nende rakendamise viise on siiski võimali k kujundada nii, et niisugust mõju ei teki, 
tingimusel et on tagatud piis av isikuandmete kaitse. 
 
ET 8   ET 5.2. Eelistatud poliitikavaliku elluviimisest saadav kasu 
5.2.1.  Tihedam rahvusvaheline koostöö, tegevu se kooskõlastamine ja dialoog KBRT-
julgeoleku valdkonnas 
Eelistatud poliitikavalik aitab tihendada rahvusvahelist koost ööd, tegevuse kooskõlastamist ja 
dialoogi KBRT-julgeoleku valdkonn as. Mitu meedet aitavad: 
• välja selgitada KBRT-julgeoleku alase rahvusvahelise koostöö ja kooskõlastamise 
mehhanisme; 
• süvendada koostööd asjaomaste rahvusvaheliste, ELi ja liikmesriikide ametiasutuste 
vahel; 
• parandada hea tava vahetamist rahvusva heliste, ELi ja liikmesriikide partnerite 
vahel; 
• teavitada paremini avalikkust. 
5.2.2.  Õiguslike takistuste ja  piirangute vähendamine 
Mitu eelistatud poliitikavaliku meedet aita vad parandada turva nõudeid töötajatele: 
• töötajate tausta- ja julgeolekukontrolli ühist e astmeliste kriteeriumide kehtestamine; 
• julgeolekukontrolli alase hea tava väljaselgitamise ja vahetamise parandamine; • KBRT-rajatiste juhtimise tugevdamine, võ ttes kasutusele piisava ja korrapärase 
töötajate hindamise ja jälgimise. 
5.2.3.  KBRT-materjalide järelevalve ja kontrollimise parandamine 
Eelistatud poliitikavaliku hulka kuulub mitu meed et, millega parandatakse KBRT-materjalide 
järelevalvet ja kontrollimist, eeskätt nende materjalide üle peetavat arvestust, ohtude, 
materjali kadumise ja muude vahejuhtumite alast teabevahetust ja neist teatamist, transporti, 
importi ja eksporti. Need meetmed on: 
• rahvusvaheliste kohustuste täitmise ning järelevalve- ja kontrolli parandamine; • KBRT-ainete litsentseerimise, registreerimise ja tarnekontrolli parandamine, et 
tagada niisuguste materjalide nõuete kohane dokumenteerimine ja järelevalve; 
• ohutasemest, vargustest, kadumisest ja m uudest vahejuhtumitest teatamise ja neid 
käsitleva teabevahetuse parandamine; 
• kontrolli tõhustamine KBRT-materjali transportimise üle; • keskendumine eeskätt niisugustele KBRT-mat erjalidele, millega seotud risk on eriti 
suur. 
 
ET 9   ET 5.3. ELi tasandi meetmete lisaväärtus 
Terrorism on rahvusvaheline nähtus ja kuna ELil on  vaid välispiirid, sa avad terroristid ELis 
vabalt liikuda. Eelistatud poliitikavaliku hulka kuuluvad koostöömeetmed ulatuvad kogemuste ja hea tava vahetusest kuni operat iiv- ja muu teabe vahetuseni. Meetmed võivad 
täiustada liikmesriikide kahe- ja  mitmepoolse koostöö kanaleid.  
5.3.1.  Sidusrühmade osalemine 
On oodata, et meetmetes osalevad peaaegu kõik sidusrühmad, kuna tegevuskava rakendavad 
asutused ja organisatsioonid osalesid kogu ELi hõlmava konsulteerimise raames innukalt 
tegevuskava väljatöötamises, eriti KBRT-julgeoleku töörühmas . 
Seega tunnevad asjaosalised sidusrühmad end meetmetega tihedalt seotuna . Selleks et 
osavõttu veelgi suurendada, kavatsetakse edas ises tegevuses toetuda juba KBRT-julgeoleku 
töörühmas osalemise teel tekkinud huvirühmale . 
5.3.2.  ELi kui terviku huvidele vastava raamistiku loomine 
Eelistatud poliitikavaliku eesmärk on luua esialgne horisontaalraamistik,  millele toetudes 
saaks hiljem käivitada konkreetsete eesmärkid e saavutamisele suunatud algatusi. Selleks 
esitatud 133 meedet on liikmesriikide, komisjoni, teadusasutuste ja tööstusharu esindajate 
poolteist aastat kestnud arutelu tulemus . 
Lisaks võimaldab valitud ühtne lähenemisviis välja selgitada võimalusi koostoime 
tekkimiseks . Paljusid ekspertide soovitatud olulisi meetmeid saab rakendada kõikide KBRT-
materjalide puhul, mis võimaldab meetmete väljatöötamisel kasutada samu meetodeid  ja 
seega suurendada tegevuse tõhusust.