Mis puudutab artiklit 3, siis kuigi liikmesriigid peavad esitama andmeid oma alalise elanikkonna kohta, on teatav paindlikkus lubatud ja liikmesriigid võivad esitada andmeid seadusliku või registreeritud elukohta omava elanikkonna ning seotud rahvastikusündmuste (elussündide ja surmade) kohta. Täpsemalt öeldes on määruses (artikli 2 punkt d) sätestatud, et kui alalist elukohta ei ole võimalik kindlaks teha, võib „alaline elukoht“ tähendada seaduslikku või registreeritud elukohta.

Määrus annab õigusliku aluse, et koguda andmeid, mis on vajalikud

Liikmesriigid esitasid selliseid andmeid aastaid vabatahtlikkuse alusel, aga kuna andmed põhinesid nende erinevatel demograafilistel määratlustel, kontseptsioonidel ja meetoditel, tekkis heterogeensuse, võrreldamatuse, vasturääkivuse ja hilinemise risk. Ühise raamistiku eesmärk oli rahuldada vajadust kvaliteetse iga-aastase rahvastikustatistika järele, mida peetakse oluliseks paljude poliitikavaldkondade sõnastamisel ja hindamisel, pöörates erilist tähelepanu sotsiaalsetele ja majanduslikele küsimustele riigi ja piirkonna tasandil. See on eriti tähtis, sest rahvastikku ja rahvastikusündmusi kajastavat statistikat kasutatakse suure hulga poliitiliste näitajate puhul.

Abistamaks määruse rakendamisel, teeb komisjon (Eurostat) asjaomaste andmete koostamise ja esitamisega tegelevate riiklike asutustega tihedat koostööd. Ta on teinud seda juba palju aastaid, kui andmeid esitati vabatahtlikult. Statistilisi andmeid esitavad Eurostatile riiklikud statistikaametid.

Selleks et kehtestada andmete jaotuse, edastamise tähtaegade ja läbivaatamise praktiline kord, võttis komisjon määruse (EL) nr 1260/2013 artikli 3 lõike 4 kohaselt vastu rakendusmääruse (EL) nr 205/2014. Selle tulemusena esitavad liikmesriigid komisjonile lisaks veel

·esialgsed aastaandmed kogurahvastiku, elussündide koguarvu ja surmade koguarvu kohta riigi tasandil (kuue kuu jooksul alates vaatlusaasta lõpust) ning

·esialgsed kuuandmed kõikide elussündide ja surmade kohta, mis kajastavad vähemalt vaatlusaasta esimest kuut kuud (kõnealuse aasta 30. novembriks).

Lisaks määruse kohaselt esitatavatele andmetele esitavad liikmesriigid vabatahtlikkuse alusel teatava arvu tabeleid, nt teabe surmade kohta vanuse, soo ja haridustaseme järgi, mida kasutatakse oodatava eluea arvutamiseks haridustaseme lõikes.

Määrusega tagatakse „alalise elukoha“ mõiste ja määratluse järgimise range kontrolliga (ulatuslike metaandmete alusel), et nõukogus kvalifitseeritud häälteenamuse (artikkel 4) kindlaksmääramiseks koostatud rahvastikuandmed on liikmesriikide vahel võrreldavad.

3.Edastatud andmete kvaliteet

Käesolevas jaos hinnatakse määruse rakendamist standardsete kvaliteedikriteeriumide alusel kooskõlas Euroopa statistika tegevusjuhise põhimõtetega ja Euroopa statistikat käsitleva määruse (EÜ) nr 223/2009 artikliga 12.

Määruses (EL) nr 1260/2013 nõutakse liikmesriikidelt rahvastikku ja rahvastikusündmusi kajastavate ühtlustatud statistiliste andmete kogumist, koostamist, töötlemist ja edastamist. Nad peavad tagama andmete kvaliteedi, kohaldades konkreetseid kvaliteedikriteeriume, nagu õigeaegsus ja täpsus (vt allpool), millest nad peavad Eurostatile aru andma. Eurostat vaatab liikmesriikide kvaliteeti käsitlevad metaandmed ja hinnangud läbi ning avaldab statistika oma veebisaidil mitmemõõtmeliste tabelite või analüütiliste artiklite vormis koos asjakohaste metaandmetega.

Enne määruse jõustumist esitasid liikmesriigid juba suurema osa Eurostati nõutavatest andmetest vabatahtlikkuse alusel. Samas on andmete kättesaadavus ja terviklikkus tänu uuele õiguslikule alusele märgatavalt paranenud. Kvaliteedi üldine paranemine on toonud kaasa andmete suurema täpsuse, sidususe ja võrreldavuse. Liikmesriigid on täiustanud aluseks olevaid andmeallikaid, metoodikat ja statistilisi vahendeid, mida kasutatakse andmete ettevalmistamiseks, mille tulemuseks on parem katvus ja täpsem andmeedastus. See on võimaldanud komisjonil lühendada andmete levitamiseks vajalikku aega, mis aitab kaasa andmete õigeaegsemale avaldamisele ja parandab nende kättesaadavust kasutajate jaoks, nt täiustatud metaandmed ja ühtlustatud andmed (vt punkt 3.4 allpool).

Lisaks on andmete kogumine ühendatud nende andmete kogumisega, mida nõutakse määruse (EÜ) nr 862/2007 (mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat) artikli 3 kohaselt. Eesmärk on saavutada ühtsus rahvastikuandmete eri jaotuste vahel ning võimalikult suures ulatuses rahvastiku, rahvastikusündmuste ja rändevoogude demograafiline tasakaal. Ühendatud on ka liikmesriikide esitatud metaandmed.

3.1. Asjakohasus

Komisjon kasutab rahvastikustatistikat korraliste aruannete, poliitiliste ettepanekute ja rakendusaruannete koostamisel, mida nõutakse ELi õigusaktidega, ning poliitika analüüsis. Näiteks kasutatakse piirkondlikke ja riiklikke andmeid rahvastiku ja rahvastikusündmuste kohta komisjoni aruandes majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kohta ning ELi tööhõive ja sotsiaalse olukorra kvartaliülevaate demograafiliste suundumuste erilisas. Üks määruse kohaselt edastatud andmete otsene rakendus on Eurostati kolmeaastastes rahvastikuprognoosides, mis näitavad, kuidas rahvaarv ja rahvastiku struktuur võivad muutuda, kui sündimuse, suremuse ja rände teatavad eeldused jääksid kehtima. Neid prognoose kasutatakse ka rahvastiku vananemist käsitlevas aruandes, et hinnata rahvastiku vananemise pikaajalist majanduslikku ja eelarvemõju.

Lisaks on statistilised andmed ELi otsustusprotsessi põhialus, sest rahvaarv määrab liikmesriikide kaalu kvalifitseeritud häälteenamuse kindlaksmääramisel nõukogus.

Määruse kohaselt koostatud statistikat kasutavad korrapäraselt riiklikud haldusasutused, rahvusvahelised organisatsioonid, teadlased ja kodanikuühiskonna rühmitused, kes töötavad väga erinevate teemadega, ning mitmes sotsiaal- ja majanduspoliitika valdkonnas planeerimiseks, seireks ja hindamisprogrammides. Andmeid kasutatakse näiteks selleks, et

·analüüsida elanikkonna vananemist ja selle mõju kestlikkusele ja heaolule;

·hinnata sündimust perepoliitika tausta osana ning

·arvutada statistilisi andmeid elaniku kohta (per capita).

Kõigist andmetest, mida Eurostat avaldab, vaadatakse kõige rohkem rahvastikuandmeid. Eurostati veebisaidi jaotises „Rahvastik“ tutvustatakse kättesaadavaid statistilisi andmeid, ELi asjaomaseid õigusakte (eelkõige määrust (EL) nr 1260/2013) ja andmete kogumise meetodeid. Alates 2016. aasta keskpaigast on see olnud teemajaotis, mis on lehekülje umbes poole miljoni kuvamiskorraga aastas kasutuskordade poolest esikohal.

Aastatel 2015–2017 olid riigi tasandi iga-aastased rahvastikuandmed sotsiaalstatistika tabelite hulgas järjepidevalt kõige populaarsemad (11–18 % vaatamistest päevas) ning Eurostati kolme kõige vaadatuma tabeli hulgas. Kasutajate huvi rahvastiku muutumist käsitlevate andmete vastu suureneb. Lehekülje „Demographic balances and crude rates at national level“ (Rahvastikubilanss ja riigi tasandi üldkordajad) vaatamiste arv suurenes 2015.–2017. aastal 66 %, seega tugevnes lehe positsioon Eurostati ühe kõige populaarsema andmekoguna.