Programmi käsitleva määrusega on kehtestatud ajavahemiku 2014–2020 rahastamispaketiks 919 469 000 eurot. Programmil on kolm tegevussuunda:

Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (edaspidi „programm“), mida rakendatakse otsese ja kaudse eelarve täitmise raames, on kavandatud selleks, et edendada kvaliteetset ja jätkusuutlikku tööhõivet, tagada piisav ja inimväärne sotsiaalkaitse, võidelda sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse vastu ning parandada töötingimusi liikmesriikides ja teistes osalevates riikides (EFTA/EMP riigid, ELi kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid).

Paraku esines hindamisel ilmselgeid piiranguid. 2016. aastaks oli lõpule viidud mõni üksik projekt, mistõttu olid kättesaadavad andmed piiratud. Teiste alustatud projektide kõikide väljunditeni jõudmiseks ja kogu mõju avaldumiseks ei olnud piisavalt aega. Vähe on ka võrdlusaluseid, kuna ei leidu ühtki programmi, mis oleks mahu ja ulatuse poolest võrreldav Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmiga. Seega tuleb programmi tulemuslikkust vaadelda seoses programmi rolliga laiemas tugisüsteemis, sealhulgas ELi ja riiklike poliitikaalgatuste kontekstis. Nende piirangute ületamiseks/leevendamiseks võrreldi vahehindamisel arvukaid hindamistõendite allikaid, kombineeriti kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid meetodeid ja vahendeid, tagati andmeallikate läbipaistvus ning võrreldi süstemaatiliselt järeldusi sidusrühmadelt saadud teabega.

Üks oluline järeldus, milleni hindamise käigus jõuti, on see, et Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi käsitlevas määruses oli vahehindamine määratud liiga varasele ajale. Tulevased hindamised tuleks kavandada nii, et analüüsi toetuseks oleks võimalik avalduda arvukamatel tulemustel ja laiemal mõjul.

3.1.Asjakohasus

Programmi asjakohasuse hindamisel peeti silmas programmi üldeesmärke, kolme tegevussuuna erieesmärke ja vahendite jaotamist nende vahel.

Hindamise käigus leidis kinnitust, et programmi põhjendused ja viis üldeesmärki on endiselt väga asjakohased, eriti kuna hinnatav ajavahemik langes finants- ja majanduskriisi järgsesse aega, mil toimus teretulnud, kuid aeglane taastumine, ning võttes arvesse suundumusi, mis tõenäoliselt mõjutavad ELi ka tulevastel aastatel. Näiteks seoses pagulaste ja rändajate suure sissevooluga ELi liikmesriikidesse on järsult suurenenud haavatavate inimeste arv, mistõttu nende edukast lõimimisest on saanud üks ELi põhiprioriteete.

Hoolimata kättesaadavate andmete piiratusest tehakse edusamme programmi kõikide üld- ja erieesmärkide saavutamisel. Programm on aidanud suurendada teadlikkust ELi poliitika panusest sotsiaalsesse kaasamisse ja vaesuse vähendamisse, parandada arusaama piiriülesest potentsiaalist tööhõive valdkonnas, kiiresti katsetada ja rakendada uuenduslikke meetmeid ning parandada juurdepääsu ettevõtluse jaoks mõeldud mikrorahastusele ja toele. Samuti on programm hõlbustanud võrdlevate uuringute, vahetuste ja suutlikkuse suurendamise kaudu poliitika muutmist, aidates erinevatel sidusrühmadel mõjutada sotsiaalmajanduslike poliitikameetmete väljatöötamist ja rakendamist programmis osalevates riikides.

Programmi asjakohasust ja mõju saaks siiski suurendada. Analüütilistes vahendites, levitamisüritustel ja uuenduslikes projektides tuleks keskenduda rohkem soolise võrdõiguslikkusega seotud küsimustele, noorte tööpuudusele, ebavõrdsusele (sissetulekute, hariduse ja oskuste vallas) ning võitlusele sotsiaalse tõrjutuse vastu, pöörates enam tähelepanu ülekantavusele ja sotsiaalse innovatsiooni laiendamise võimalusele.

Selles protsessis võivad mängida olulist rolli programmi „Progress“ tegevussuund ja mikrorahastamise / sotsiaalse ettevõtluse tegevussuund, kus on seatud esikohale sotsiaalse kaasamisega seotud tegevus ja haavatavate rühmade, st sotsiaalse ja finantstõrjutuse ohus olevate inimeste juurdepääs rahastamisele. EURESe tegevussuuna raames tuleks jätkata selge majandusliku vajadusega rühmadele suunatud projektide rahastamist (nagu algatus „Sinu esimene EURESe töökoht“ ja piiriülesed partnerlused).

Vastastikuse õppega seotud tegevuse raames käsitletud teemad – nt noorte, varjupaigataotlejate, pagulaste ja pikaajaliste töötute tööturule lõimimise meetmed ning tulevikus vajaminevad oskused – olid igati kooskõlas prioriteetidega, mis on kindlaks määratud tööhõivesuunistes ja majanduspoliitika koordineerimise iga-aastase tsükli ehk Euroopa poolaasta raames esitatud riigipõhistes soovitustes. Euroopa poolaastat toetas ka muu Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmist rahastatud analüütiline tegevus, eelkõige tööhõive ja sotsiaalarengu aruanne ning tööjõu-uuring. Programmi raames toimuvas analüütilises tegevuses tuleks seada esmatähtsale kohale heade tavade vahetamine osalevate riikide poliitikakujundajate vahel läbi vastastikuse õppe, teadlikkuse suurendamise ja levitamisega seotud tegevuse.

Eri riikide heade tavade laiem levitamine, sh sotsiaalse eksperimenteerimise laiem rakendamine tegevustasandil suurendab teadlikkust uuenduslikest tavadest ning aitab riiklikel ja kohalikel osalejatel pakkuda paremaid teenuseid ja tooteid. Seega on ELi tasandi võrgustike säilitamine ülioluline, et viia eri valitsemistasandite ja osalevate riikide erinevad poliitilised tegevuskavad omavahel kooskõlla.

Vahendite paindlikum jaotamine programmi kolme tegevussuuna vahel (programmi käsitlevas määruses praegu sätestatud minimaalsete soovituslike protsendimäärade asemel) jätaks rohkem võimalusi eelarvevahendeid tegevussuundade vahel vajaduse korral üle kanda. Sellest võiks olla eriti abi mikrorahastamise / sotsiaalse ettevõtluse tegevussuuna puhul, kus kulutused on nõudluspõhised. Suurem paindlikkus suurendaks ka võimet reageerida tekkivatele vajadustele (nt sellised uued algatused nagu Euroopa solidaarsuskorpus, „Sotsiaaldialoogi uus algus“, Euroopa uus oskuste tegevuskava või Euroopa Tööjõuamet (ELA)).

3.2.Tulemuslikkus

Programmi kolme tegevussuuna tulemuslikkus tulemuste ja eesmärkide saavutamisel ning muutuste kaasatoomisel on erinev. Programmi „Progress“ tegevussuund on kõige tulemuslikum teabejagamise, vastastikuse õppe ja dialoogi hõlbustamisel ning võrreldavate ja analüütiliste teadmiste väljatöötamisel ja levitamisel. Üks EURESe tegevussuuna tulemuslikumaid tegevusi on olnud panustamine nõudluse ja pakkumise osas läbipaistva tööturu väljakujundamisse. Tõendid mikrorahastamise / sotsiaalse ettevõtluse tegevussuuna kohta osutavad sellele, et Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi rahastamisvahendite toel on muutunud osalevates riikides rahastamine kättesaadavamaks ja juurdepääsetavamaks.

Finantsvahendajad on hõlmanud oma tegevusega haavatavad rühmad, kuid riikide vahel oli olulisi erinevusi. Enamikel juhtudel ei moodusta haavatavad rühmad enamikku lõplikest toetusesaajatest. Nad seisavad rahastamisele juurdepääsul endiselt silmitsi tõketega. Kõige viimaste iga-aastaste mõju kajastavate andmete põhjal (september 2016) on 35 % mikrolaenu võtjatest naised, üle 40 % on nooremad kui 30aastased või vanemad kui 50aastased, peaaegu 20 % on töötud (füüsilisest isikust ettevõtjaid või ettevõtjaid on 62 %) ja 10 % on sisserändaja taustaga (pärit väljastpoolt ELi). Arvukamates meetmetes tuleb keskenduda haavatavatele rühmadele ja seepärast tuleb uurida võimalust kehtestada neile meetmetele programmi ülejäänud rakendusajaks miinimumeesmärgid. Rahastamisvahendid on nõudluspõhised, seega peaks olema võimalik rakendada neid paindlikult, et rahuldada turu nõudlust. Kavandades tulevasi vahendeid, millega jõuda veelgi paremini haavatavate rühmadeni, võib kaaluda Euroopa Investeerimisfondi jaoks poliitikapõhiseid stiimuleid.

Hindamise käigus selgitati välja mitu viisi, kuidas tulemuslikkust parandada. Programmi „Progress“ tegevussuuna raames tuleks – jätkates keskendumist sidusrühmade jaoks asjakohastele ja nende seas hinnatud poliitilistele teemadele (tööhõive ja töötingimused) – suurendada jõupingutusi sotsiaalpoliitikaga eksperimenteerimise vallas, vaadates läbi keskendumise sellele küsimusele ning projektide hindamise ja valimise menetlused ning lihtsustades selliste projektide laiendamist. EURESe tegevussuuna puhul tuleks kaaluda pikemat rakendusperioodi (vähemalt kaks aastat) koos meetmetega, millega vähendada halduskoormust projektikonkursside haldamisel, et võimaldada sidusrühmadel nõuetekohaselt koostada projekte, neid ellu viia, mõõta nende tulemuslikkust ja tagada nende jätkusuutlikkus. Mikrorahastamise / sotsiaalse ettevõtluse tegevussuuna raames on programmi teiseks rakendusperioodiks soovitatud keskenduda rohkem haavatavatele rühmadele, nt seada eesmärk haavatavate rühmade osakaalu/arvu kohta projektikonkurssides.

3.3.Tõhusus

Hindamise käigus saadi teadmisi olemasolevate vahendite ja programmi eesmärkide kokkusobivuse kohta. Kui kättesaadavad rahalised vahendid olid piisavad, et viia ellu programmi „Progress“ tegevussuuna ja EURESe tegevussuuna tegevusi, siis kolmanda tegevussuuna mikrorahastamise komponendi jaoks ette nähtud eelarvevahendid olid liiga väiksed. Mikrorahastamise / sotsiaalse ettevõtluse tegevussuuna osaks oleva Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi tagatisvahendi laialdane rakendamine avaldas survet tegevussuuna eelarvele ja selle tulemuse kasutati mikrorahastamise eelarvevahendid täielikult ära. Kuna sotsiaalse ettevõtluse komponendi jaoks on tavaliselt vaja märksa suuremaid laene kui mikrorahastamise komponendi jaoks, anti laene vähem. See mõjutas allkirjastatud lepingute arvu.

Selleks et korvata esimeseks rakendusperioodiks kolmandale sambale eraldatud eelarvevahendite ebapiisavust, võimaldati ette ära jaotada aastateks 2017–2020 ette nähtud eelarvevahendid ja teha need vahendid suure turunõudluse rahuldamiseks kiiremini kättesaadavaks. See eeljaotus oli võimalik tänu Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) tagatisele. Seoses suure nõudlusega programmi tagatisvahendi järele eraldati 2017. aasta detsembris EFSIst mikrorahastamise / sotsiaalse ettevõtluse tegevussuuna jaoks 100 miljonit eurot lisavahendeid. See toob kaasa programmi tagatisvahendi jaoks ette nähtud eelarveeraldiste üldmahu suurenemise, mis võimaldab Euroopa Investeerimisfondil pakkuda märkimisväärselt rohkem rahastamist.

Programmi „Progress“ tegevussuuna tõhusust saaks veelgi suurendada, tehes muudatusi ning vähendades halduskoormust projektidele toetuse määramise ja projektide rakendamise etapis. Lisaks ei ole taotlejatele alati selge, kas kaasrahastus peaks väljenduma tööjõukuludes või rahas. Seda tuleks projektikonkursside hindamistingimustes selgitada.

EURESe tegevussuuna raames eraldati algselt kavandatust suuremad summad vabade töökohtade läbipaistvuse tagamiseks, et võtta kasutusele uued IT-lahendused. Teenuste arendamine ja pakkumine oli siiski suhteliselt stabiilne.