[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 28.6.2006

KOM(2006) 364 lõplik

2005/0043 (COD)2005/0044 (CNS)

Muudetud ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013)

Muudetud ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (EURATOM) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2011)

(esitanud komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 250 lõikele 2 alusel)

SELETUSKIRI

Komisjon võttis 6. aprillil 2005. aastal vastu ettepanekud otsuste kohta, mis käsitlevad Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) ning Euroopa Aatomienergiaühenduse (EURATOM) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2011).[1] Seejärel kohandas komisjon kõnealuste ettepanekute eelarveaspekte vastavalt 17. mail 2006. aastal finantsraamistiku kohta aastateks 2007–2013 sõlmitud kokkuleppele.

Ettepanekuid on uurinud nõukogu, Euroopa Parlament, Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee.

Parlament võttis väga suure häälteenamusega vastu arvamuse mõlema ettepaneku kohta 15. juunil 2006 ja tegi ettepaneku märkimisväärse hulga muudatuste kohta.

Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis ühehäälselt vastu arvamuse 14. detsembril 2005 ja Regioonide Komitee võttis vastu arvamuse 16. novembril 2005.

Selleks et kiirendada raamprogrammide kohta kokkuleppe saavutamist, esitab komisjon nüüd läbivaadatud ettepanekud mõlema raamprogrammi kohta, mida on täiendatud parlamendi muudatustega ja nõukogu seisukohtadega. Et parlamendi arvamus ja nõukogu võetud seiskoht kajastavad komisjoni esialgsete ettepanekute olulisemaid põhimõtteid, ühtivad kõnealused läbivaadatud ettepanekud hingelt ja sisult suures osas mõlema institutsiooni seisukohtadega, kuigi sõnastus ei pruugi täpselt ühtida nende omaga.

Tõstatatud põhiküsimused on seotud EÜ raamprogrammi käsitleva ettepanekuga. Seoses komisjoni seisukohaga võib tähelepanu juhtida järgmistele küsimustele:

- komisjon aktsepteerib teemade ulatuse ning nende teadusliku ja tehnilise sisu puhul paljusid nõutud selgitusi ja lisandusi, kui need kajastavad olulisi vajadusi, säilitavad järjekindlalt üldise tähelepanu kõikidel prioriteetidel ja kui nende lisamist ei takista raamprogrammi vähendatud eelarve;

- ühiste tehnoloogiaalgatuste puhul aktsepteerib komisjon võimalike ühiste tehnoloogiaalgatuste ning nende olemuse ja rakendamise kindlaksmääramise kriteeriumide muudatusi;

- Euroopa Teadusnõukogu puhul aktsepteerib komisjon olulisi selgitusi, sealhulgas selliseid, mis on seotud ametiajaga, sõltumatu teadusnõukogu uuendamise ja osatähtsusega, Euroopa Teadusnõukogu juhtimise ja personalikorraldusega ning Euroopa Teadusnõukogu struktuuride ja mehhanismide sõltumatu läbivaatamisega 2010. aastal;

- inimesi käsitlevas programmis hõlmavad mitmed muudatused viiteid kõnealuse programmi seoste kohta teiste raamprogrammi osadega ja muude ühenduse programmidega, samuti lisandusi, mis osutavad otseselt programmi kõnesoleva osa rahvusvahelisele mõõtmele ning suuniseid teadlastele asjakohaste töötingimuste loomise ning kaasrahastamise kohta;

- suutlikkust käsitleva programmi puhul moodustavad poliitika ühtse arendamise aspektid nüüd eraldi osa, arvestades kõnealuse valdkonna olulist. Lisaks on üksikasjalikumalt esitatud teadustöö infrastruktuuride toetamise kriteeriumid ja tunnistatakse uute infrastruktuuride loomise piirkondlike aspektide olulisust.

Eelarve puhul järgib komisjon 24. mail 2006. aastal kohandatud ettepanekutes esitatud summasid.

2005/0043 (COD)

Muudetud ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 166 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[2]

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[3]

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,[4]

tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[5]

ning arvestades järgmist:

1. Ühendus on seadnud eesmärgiks luua teadmistepõhine ühiskond, arendades oskusteavet ja tugevdades ühenduse tööstuse ja teenindusvaldkonna teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid, et kindlustada konkurentsivõime kõrge tase. Selleks tunnustab ühendus teadlaste vastutust ja sõltumatust eesliiniuuringute üldsuuniste määratlemisel ning edendab kogu vajalikuks peetavat teadustegevust, ergutades eelkõige ettevõtjaid, sealhulgas väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid (edaspidi „VKEd“), uurimiskeskusi ja ülikoole nende teadusuuringute ja tehnoloogiaarendusega seotud tegevuses, eelistades neid valdkondi ja projekte, mille puhul Euroopa Liidu poolne rahastamine ja koostöö omavad erilist tähtsust ja annavad lisandväärtust. Oma toetusega eesliiniuuringutele, rakenduslikele ja innovatsioonialastele teadusuuringutele püüab ühendus soodustada koostoimet Euroopa teadusuuringutes ja tugevdada Euroopa teadusruumi aluseid. See aitab positiivselt kaasa kõikide liikmesriikide sotsiaalsele arengule ja majanduskasvule.

2. Lissaboni Euroopa Ülemkogu tunnustas teadustegevuse keskset osa ning rõhutas teadmiste ja innovatsiooni tähtsust kui võtmeelementi, seades endale järgmise kümnendi uue strateegilise eesmärgi: saada maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majanduskeskkonnaks, mis on suuteline säästvaks majandusarenguks eesmärgiga saavutada täielik tööhõive, kus on rohkem ja paremaid töökohti ning suurem sotsiaalne ühtekuuluvus.

3. Lissaboni strateegia eesmärgi – Euroopa muutumine maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majanduseks – saavutamisel on seitsmes raamprogramm keskse tähtsusega. Haridusest, uurimistegevusest ja innovatsioonist koosnev teadmiste kolmnurk on selle eesmärgi saavutamise peamiseks vahendiks.

4. Euroopa Ülemkogu Lissaboni kohtumisel tunnustati teadmiste ja mittemateriaalsete varade keskset rolli majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise rikkuse loomises. Teadmistepõhises ühiskonnas on innovatsiooni ja teadmiste loomine nn ülevalt-alla kulgemise asemel kogu ühiskonnas laialdaselt levinud ning saavutatakse järjest rohkem nn alt-üles kulgevate protsesside abil. Ühenduse eesmärk on mobiliseerida ja tugevdada kogu uurimis- ja innovatsioonialast suutlikkust .

5. Kooskõlas Lissaboni strateegiaga seab Barcelona Euroopa Ülemkogu eesmärgiks suurendada teadusuuringute osa 3%ni ELi SKTst, millest kaks kolmandikku peaksid katma erainvesteeringud.

6. Seetõttu peavad paljud liikmesriigid ja Euroopa tööstus kiirendama uurimistegevusega seotud jõupingutusi, et aidata kaasa uurimistegevuse edendamise edukusele seitsmenda raamprogrammi raames.

7. Kogu seitsmenda raamprogrammi üldeesmärk peab olema aidata kaasa Euroopa Liidu saamisele maailma juhtivaks teaduruumiks. Selleks on vaja, et raamprogramm keskenduks tugevalt maailmatasemel teadusuuringute edendamisele ja nendesse investeerimisele. Seega on väga oluline, et eriprogrammide rakendamine põhineks eelkõige teadusuuringute pädevuse põhimõtetel. Üksnes tipptasemel teadusuuringute jaoks võimaluste loomise abil on ELil võimalik saada maailma juhtivaks teadusruumiks .

8. Euroopa Parlament on korduvalt rõhutanud teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse tähtsust ning teadmiste suurenenud rolli majanduskasvu ning sotsiaalse ja keskkonnaalase heaolu jaoks, mainides seda viimati oma tulevaste teadusuuringuid toetavate ELi tegevuskavade suunistes 2005. aasta märtsis.[6]

9. Arvestades kõigi ühenduse strateegiate vajadusi seoses teadusuuringutega ja tuginedes Euroopa tööstuse, teadusringkondade, ülikoolide ja teiste asjast huvitatud ringkondade ulatuslikule toetusele, peaks ühendus seadma seitsmenda raamprogrammiga saavutatavad teaduslikud ja tehnoloogilised eesmärgid aastateks 2007–2013.

10. Tööstusuurimistegevuse jaoks on eriti olulised Euroopa tehnoloogiaplatvormid ja ühised tehnoloogilised algatused. Euroopa tehnoloogiaplatvormid võivad areneda Euroopa konkurentsivõime edendamise üldabivahendiks .

11. Kõnealused eesmärgid peaksid Euroopa teadusruumi loomisel toetuma kuuenda raamprogrammi saavutustele ning aitama kaasa Euroopa teadmistepõhise majanduse ja ühiskonna arendamisele. Kõnealustest eesmärkidest on erilise tähtsusega järgmised:

12. Tuleks toetada riikidevahelist koostööd igal alal kogu ELis.

13. Tuleks suurendada Euroopa teadusuuringute dünaamikat, loovust ja pädevust eesliiniteadmiste hankimiseks. Seda silmas pidades peaks spekulatiivsemate alusuuringute rahastamine olema raamprogrammi selge prioriteet .

14. Tuleks tugevdada kvantitatiivselt ja kvalitatiivselt inimpotentsiaali Euroopa teadusuuringutes ja tehnoloogias; peamised vahendid selle eesmärgi saavutamiseks on parem üldharidus ja teaduskoolitus, lihtsam juurdepääs uurimisvõimalustele ja teadlase elukutse tunnustamine ning sellega seoses tuleb muu hulgas märkimisväärselt suurendada naisteadlaste osakaalu, teadlaste liikuvust ja karjäärivõimalusi. Seepärast peaks kutsuma liikmesriike üles rakendama Euroopa teadlaste hartat ja teadlaste töölevõtmise juhendit, millest mõlemad vahendid on vajalikud Euroopa teadlastele tõelise tööjõuturu loomiseks. Lisaks tuleks arendada ja parandada Euroopa teadusasutuste ja ülikoolide pädevust.

15. Dialoogi teaduse ja ühiskonna vahel Euroopas tuleks süvendada, et töötada välja teadus- ja uurimiskava, mis vastab kodanike muredele, sealhulgas soodustades kriitilist mõtlemist, ning mille eesmärk on taastada üldsuse usk teadusesse .

16. Erilist tähelepanu tuleks pöörata teadlaste teadlaskarjäärile kaasa aitamisele kõige viljakamal eluperioodil. Algastme ja karjääri alguses olevad teadlased peavad saama Euroopa teaduse peamiseks juhtivaks jõuks .

17. Tuleks suurendada kogu Euroopa uurimis- ja innovatsioonialast suutlikkust ning tagada selle optimaalne kasutus.

18. Võttes arvesse Amsterdami lepingu protokolli loomade kaitse ja heaolu kohta, tuleks edendada teadusuuringuid alternatiivsete katsestrateegiate väljatöötamiseks ning eelkõige edendada ja tõhustada loomi mittehõlmavate meetodite väljatöötamist kõikides uurimisvaldkondades, et vähendada loomade kasutamist teadusuuringutes ja katsetes, eesmärgiga loomade kasutamine täielikult asendada.

19. Kõnealuste eesmärkide saavutamiseks on vaja edendada nelja tegevusliiki: riikidevaheline koostöö poliitika valdkonnas („Koostöö“), ühenduse teadusuuringutest lähtuvad teadlaste algatatud uuringud („Ideed“), üksikute teadlaste toetamine („Inimesed“) ning uurimissuutlikkuse toetamine („Suutlikkus“).

20. Koostööd käsitlev osa peaks toetama riikidevahelist koostööd asjakohasel määral kogu Euroopa Liidus ning ka mitmes teemavaldkonnas vastavalt teadmiste ja tehnoloogia edusammudele aladel, kus tuleks teadusuuringuid toetada ja tugevdada, et lahendada Euroopa sotsiaalseid, majanduslikke, keskkonna-, rahvatervise ja tööstusalaseid küsimusi ning teenida üldsuse huve ja toetada arenguriike . Vajadusel võimaldab see programm paindlikkust ülesandekesksete programmide puhul, mis läbivad mitmeid temaatilisi prioriteete. Samuti tuleks programmiga tagada, et EL oleks suuteline säilitama oma juhtivat positsiooni sotsioloogia ja humanitaarvaldkonna teadusuuringutes koostoime kohta inimeste ja uue tehnoloogia vahel, ning tehnoloogia olulisuse kohta ühiskonna kui terviku arengule.

21. Ideid käsitlevas osas sätestatud tegevust peaks läbi viima Euroopa Teadusnõukogu, mis peaks olema suures osas sõltumatu. On oluline arendada kõrgetasemelisi eesliiniuuringuid ELi tasandil, tõstes Euroopa teadusuuringute pädevust ja muutes selle rahvusvaheliselt nähtavamaks. Euroopa Teadusnõukogul peaksid olema korrapärased sidemed Euroopa institutsioonide ja teadusringkondadega, et tagada toetus oma tööle ja avalikkuse huvi äratamine .

22. Inimesi käsitlevas osas sätestatud tegevus peaks soodustama üksikisikuid valima teadlase ametit, Euroopa teadlasi tuleks julgustada jääma Euroopasse, kogu maailma teadlased peaksid olema huvitatud Euroopast ning Euroopa peaks pakkuma suuremat huvi tippteadlastele. Tuginedes eelmise raamprogrammi kohaste nn Marie Curie meetmetega seotud positiivsetele kogemustele, peaks inimesi käsitlev programm julgustama andekamaid inimesi valima teadlase ametit; ühtlustama pakutava teaduskoolituse eri viisid (võttes arvesse ka kutseoskuse nõudeid); soodustama Euroopa teadlasi jääma Euroopasse või sinna tagasi pöörduma; soodustama liikuvust sektorite vahel , ja meelitama teadlasi kõikjalt maailmast Euroopasse. Selleks tuleks teha jõupingutusi, et parandada ühenduse territooriumil ja kolmandates riikides saadud diplomite ja kutsekvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist. Teadlaste liikuvus ei ole oluline mitte ainult nende karjääri kujundamiseks, vaid ka teadmiste jagamiseks ja üleandmiseks riikide ja sektorite vahel ning selleks, et eri valdkondades läbiviidavates innovatiivsetes eesliiniuuringutes oleks võimalik kasutada pühendunud ja pädevaid teadlasi ning rohkem rahalisi vahendeid.

23. Suutlikkust käsitlevas osas sätestatud tegevusega tuleks optimeerida teadustöö infrastruktuure; tuleks tugevdada VKEde innovatsioonialast suutlikkust ning nende võimalusi teadusuuringutest kasu saada; tuleks toetada piirkondlike teadusuuringukesksete rühmitiste arengut; tuleks ära kasutada EL ühtlus- ja äärepoolseimate piirkondade teadusuuringute täielikku potentsiaali; teadust ja ühiskonda tuleks lähendada teaduse ja tehnika harmooniliseks integreerimiseks Euroopa ühiskonda; samuti tuleks rakendada horisontaaltegevust ja võtta horisontaalmeetmeid rahvusvahelise koostöö toetuseks.

24. Teadusuuringute Ühiskeskusel on tähtis roll kliendikeskse teadusliku ja tehnoloogilise toe pakkumisel ELi poliitika kujundamiseks, arendamiseks, rakendamiseks ja kontrolliks. Teadusuuringute Ühiskeskust toetatakse jätkuvalt, et see võiks toimida ELi teaduse ja tehnoloogia tugikeskusena, mis oleks sõltumatu era- ja riiklikest huvidest.

25. Komisjon on korduvalt tunnistanud, et piirkondadel on oluline osa Euroopa teadusruumi rakendamisel . [7]

26. Seitsmes raamprogramm täiendab Lissaboni strateegia rakendamiseks vajalikku liikmesriikides läbiviidavat tegevust ja teisi ühenduse meetmeid, eriti koos struktuurifondide, põllumajanduse, hariduse, koolituse, konkurentsivõime ja innovatsiooni, tööstuse, tööhõive ja keskkonna valdkonnas võetavate meetmetega.

27. Käesoleva raamprogrammiga toetatav uuendustegevus ning VKEdega seotud tegevus peaks täiendama konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi alusel võetud meetmeid.

28. Käesoleva raamprogrammiga seotud tegevuses osalemist tuleks lihtsustada sellega, et kogu asjakohane teave avaldatakse kõikidele võimalikele osalejatele õigel ajal ja kasutajasõbralikult .

29. Arvestades ulatuslikult toetatavat raamprogrammi meetmete reguleerimisala laiendamist, riikliku ja erainvesteeringute rahastamise võimendavat mõju, uute teaduse- ja tehnoloogiaalaste küsimuste lahendamise vajadust ühenduses ja ühenduse teadlaste potentsiaali täieliku ärakasutamise vajadust ilma igasuguse diskrimineerimiseta , ühenduse tähtsat osa Euroopa teadusuuringute süsteemi tõhusamaks ja tulemuslikumaks muutmisel ja seitsmenda raamprogrammi panust kliimamuutustele ja säästvusele lahenduste leidmisse, Euroopa kodanike tervisesse ja Lissaboni strateegia hoogustamiseks, on tungiv vajadus järk-järgult suurendadakahekordistada EL teadusuuringute eelarvet.[8]

30. Arvestades kuuenda raamprogrammi uute vahendite kasutamise vahekokkuvõtet ja raamprogrammi viie aastast hindamist, määratleti uus lähenemisviis EL teadusuuringute strateegia poliitiliste eesmärkide lihtsamaks, tulemuslikumaks ja paindlikumaks saavutamiseks. Selleks tuleks kasutada lihtsamate „rahastamiskavade“ väiksemat osa, eraldi või koos teistega, suurema paindlikkuse ja vabadusega, et toetada erinevaid meetmeid, ning osalejatele tuleb tagada juhtimise suurem autonoomia.

31. Kuna liikmesriigid ei ole võimelised täielikult saavutama asutamislepingu artikli 163 kohaseid teadmistepõhise ühiskonna ja majanduse rajamiseks võetavate meetmete eesmärke, mida on parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus vastu võtta meetmed kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev seitsmes raamprogramm nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

32. Seitsmenda raamprogrammi rakendamine võib tähendada ainult teatavate liikmesriikide osalusega lisaprogramme, ühenduse osalemist mitme liikmesriigi läbiviidavates programmides, ühisettevõtete loomist või muid asutamislepingu artiklites 168, 169 ja 171 sätestatud tegevusi.

33. Ühendus on sõlminud mitmeid teadusuuringutealaseid rahvusvahelisi lepinguid ning tuleks teha jõupingutusi rahvusvahelise teadusuuringutealase koostöö tugevdamiseks, et kasutada täielikult ära uurimis- ja arendustegevuse rahvusvaheliseks muutumine, aidata kaasa ülemaailmsete üldkasutatavate hüvede loomisele ning integreerida ühendus veelgi rohkem ülemaailmsesse teadusringkonda.

34. Juba praegu on olemas märkimisväärne hulk teaduslikult põhjendatud teadmisi, mille abil oleks võimalik oluliselt parandada nende inimeste elu, kes elavad arenguriikides; võimaluse korral aitab raamprogramm kaasa aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele 2010. aastaks.

35. Seitsmes raamprogramm peaks aitama kaasa majanduskasvu, säästva arengu ja keskkonnakaitse edendamisele.

36. Käesoleva raamprogrammiga toetatavate teadusuuringute puhul tuleks järgida olulisi eetikapõhimõtteid, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtteid. Teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma arvamusi võetakse arvesse. Käesoleva raamprogrammi raames ei rahastata teadusuuringuid, mis on suunatud inimeste kloonimisele, inimese genotüübi muutmisele[9] või inimembrüote loomisele üksnes teadustöö eesmärgil. Inimese tüvirakke käsitlevaid teadusuuringuid võib käesoleva raamprogrammi raames rahastada sõltuvalt teadustöö sisust ja asjassepuutuva liikmesriigi (asjassepuutuvate liikmesriikide) õigusraamistikust.

37. Seitsmenda raamprogrammi käigus edendatakse asjakohaste meetmetega aktiivselt pööratakse nõuetekohast tähelepanu naiste osa teaduses ja teadusuuringutes, et soodustada suuremal arvul naiste kaasamist kõnealusesse valdkonda ja suurendada naiste aktiivset osalemist teadusuuringutes.

38. Käesoleva õigusaktiga sätestatakse kogu programmi kehtivuse ajaks finantsraamistik, mis kujutab endast eelarvepädeva institutsiooni peamist juhist Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) 17/5/2006 punkti 37 tähenduses.

39. Tuleks võtta asjakohaseid meetmeid, mis on proportsionaalsed Euroopa Ühenduste finantshuvidega, et ennetada eeskirjade eiramist ja pettusi ning astuda vajalikke samme kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmiseks vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta,[10] nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest[11] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta.[12]

40. On oluline tagada seitsmenda raamprogrammi usaldusväärne finantsjuhtimine ning selle võimalikult tõhus ja kasutajasõbralik rakendamine, kuid samas ka õiguslik kindlus ja programmi juurdepääsetavus kõigile osalejatele. On vaja tagada kooskõla nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, ning lihtsustamise ja parema reguleerimise nõuetega. Seitsmenda raamprogrammi rakendamismenetluste lihtsustamine aitab tagada, et osalemise reeglites sisalduvad rakendusmeetmed oleksid paindlikud,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE.

Artikkel 1

Raamprogrammi vastuvõtminekehtestamine

Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse raamprogramm (edaspidi „seitsmes raamprogramm“) võetakse vastukehtestatakse ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013.

Artikkel 2

Eesmärgid ja tegevused

41. Seitsmes raamprogramm toetab lõigetes 2–5 sätestatud tegevust. Kõnealuse tegevuse eesmärgid ja põhisuunad on määratletud I lisas.

42. Koostöö: kõikide riikidevahelise koostöö raames läbiviidud teadusuuringute toetamine järgmistes valdkondades:

43. tervishoid;

44. toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia;

45. info- ja sidetehnoloogia;

46. nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad;

47. energeetika;

48. keskkond (sealhulgas kliimamuutused);

49. transport (sealhulgas lennundus);

50. sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused;

51. julgeolek ja kosmos.

52. Ideed: teadlaste algatatud selliste teadusuuringute toetamine kõikides valdkondades, mida viivad läbi Euroopa tasandil konkureerivad üksikud riiklikud ja rahvusvahelised töörühmad.

53. Inimesed: inimpotentsiaali kvantitatiivne ja kvalitatiivne tugevdamine Euroopa teadusuuringutes ja tehnoloogias ning liikuvuse soodustamine.

54. Suutlikkus: Euroopa selliste uurimis- ja innovatsioonialase suutlikkuse põhiaspektide toetamine nagu teadustöö infrastruktuurid, piirkondlikud teadusuuringukesksed rühmitised, ELi ühtlus- ja äärepoolseimate piirkondade teadusuuringute täieliku potentsiaali arendamine, VKEde huvides läbiviidavad teadusuuringud, „teadus ühiskonnas“ teemad, poliitika ühtse arendamise toetamine, horisontaalne rahvusvahelise koostöö.

55. Lisaks toetab seitsmes raamprogramm Teadusuuringute Ühiskeskuse otseseid teaduslikke ja tehnilisi meetmeid väljaspool tuumaenergia valdkonda, nagu on määratletud I lisas.

Artikkel 3

Seitsmendat raamprogrammi viiakse ellu eriprogrammide kaudu. Kõnealustes programmides määratakse kindlaks täpsed eesmärgid ja üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

Artikkel 4

Maksimaalne kogusumma ja iga programmi jaoks eraldatud summa

1. Ühenduse finantsosaluse maksimaalne kogusumma seitsmenda raamprogrammi kohta tervikuna on 50 52172726 miljonit eurot. Kõnealune summa jaotatakse artikli 2 lõigete 2–6 kohaste tegevusvaldkondade ja meetmete vahel järgmiselt (miljonites eurodes):

Koostöö | 32 29244432 |

Ideed | 7 46011862 |

Inimesed | 4 7277129 |

Suutlikkus | 4 2917486 |

Teadusuuringute Ühiskeskuse meetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda | 1 7511817 |

2. Lõikes 1 osutatud iga tegevuse teemavaldkondade suunav jaotus määratletakse II lisas.

3. Ühenduse finantsosalust käesolevas raamprogrammis käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad on esitatud III lisas. Eespool nimetatud summasid võib korrigeerida seoses käesoleva raamprogrammi rakendamisperioodi hõlmava finantsperspektiivi muutmisega.

Artikkel 5

Ühenduse finantshuvide kaitse

Käesoleva otsuse alusel rahastatavate ühenduse meetmete puhul kohaldatakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2988/95 ja määrust (Euratom, EÜ) nr 2185/96 mis tahes üleastumise suhtes ühenduse õiguse sätetest, sh programmiga ettenähtud lepingulise kohustuse täitmatajätmisest, mis tuleneb ettevõtja tegevusest või tegematajätmisest ja mis põhjendamatu kuluartikli tõttu kahjustas või oleks võinud kahjustada ühenduste üldeelarvet või mõnda ühenduse täidetavat eelarvet.

Artikkel 6

56. Kõikide seitsmenda raamprogrammi alla kuuluvate teadusuuringute läbiviimisel järgitakse olulisi eetikapõhimõtteid.

57. Kõnealuse raamprogrammi raames ei rahastata järgmisi teadusuuringute valdkondi:

58. inimeste kloonimisele suunatud teadusuuringud, mille eesmärk on paljundamine,

59. inimese genotüübi muutmisele suunatud teadusuuringud, mis võivad kõnealused muudatused päritavaks muuta,[13]

60. teadusuuringud, mis on suunatud inimembrüote loomisele üksnes teadustöö eesmärgil või tüvirakkude saamiseks, sealhulgas keharakkude tuuma siirdamise abil.

61. Nii täiskasvanute kui ka inimembrüo tüvirakke käsitlevaid teadusuuringuid võib käesoleva raamprogrammi raames rahastada sõltuvalt teadustöö sisust ja asjassepuutuva(te) liikmesriigi (liikmesriikide) õigusraamistikust.Kõik inimembrüo tüvirakke käsitlevate teadusuuringute rahastamise taotlused peavad vajaduse korral sisaldama andmeid liikmesriikide pädevate asutuste võetavate litsentsimis- ja kontrollimeetmete kohta, samuti andmeid saadava eetilise heakskiidu kohta.Inimembrüo tüvirakkude saamise puhul tuleb institutsioonide, organisatsioonide ja teadlaste suhtes kohaldada ranget litsentsimist ja kontrolli kooskõlas asjassepuutuva(te) liikmesriigi (liikmesriikide) õigusraamistikuga.

62. Käesoleva artikli lõikes 2 esitatud teadusuuringute valdkonnad tuleb läbi vaadata käesoleva programmi teises etapis (2010–2013), arvestades teaduse edusamme.

Artikkel 7

Järelevalve, hindamine ja läbivaatamine

63. Komisjon jälgib pidevalt ja süsteemselt raamprogrammi ning selle eriprogrammide rakendamist, annab korrapäraselt aru järelevalve tulemustest ja levitab sellekohast teavet.

64. Komisjon annab välisekspertide abiga hiljemalt 2010. aastaks raamprogrammi ja selle eriprogrammide kohta tõenditel põhineva vahehinnangu, mis tugineb kuuenda raamprogrammi järelhindamisele. Selline hinnang hõlmab käimasolevate teadusuuringute kvaliteeti, samuti programmi rakendamise ja juhtimise kvaliteeti ning seatud eesmärkide saavutamiseks tehtud edusamme.Komisjon edastab hindamise lõppjäreldused koos oma tähelepanekutega ja vajaduse korral käesoleva raamprogrammi kohandamise ettepanekutega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.Enne vahehinnangut esitatakse eduaruanne niipea, kui on olemas piisavalt andmeid, ning esitatakse esialgsed järeldused seitsmenda raamprogrammi alusel võetud uute meetmete tõhususe ja lihtsustamisega seotud jõupingutuste kohta.

65. Komisjon tellib kaks aastat pärast raamprogrammi lõpuleviimist sõltumatutelt välisekspertidelt hinnangu selle põhimõtete, rakendamise ja tulemuste kohta.Komisjon edastab hindamise lõppjäreldused koos oma märkustega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president president

[…]

I LISA

TEADUSLIKUD JA TEHNOLOOGILISED EESMÄRGID, TEEMADE JA TEGEVUSE PÕHISUUNAD

Seitsmes raamprogrammi läbiviimisel püütakse saavutada asutamislepingu artiklis 163 kirjeldatud üldeesmärke, [14] et tugevdada tööstuse konkurentsivõimet ja vastata ühenduse muude poliitikavaldkondade uurimisvajadustele, aidates sellega kaasa Euroopa teadusruumil põhineva teadmistepõhise ühiskonna loomisele ning täiendades tegevust riiklikul ja piirkondlikul tasandil . Teaduslike ja tehnoloogiliste uuringute, tehnoloogiaarendamise ja tutvustamistegevuse pädevust parandataksetugevdatakse järgmist nelja valdkonda hõlmavate programmidega : koostöö, ideed, inimesed ja suutlikkus.

I KOOSTÖÖ

Käesolevas seitsmenda raamprogrammi osas toetatakse rahvusvahelist eri vormis koostööd kogu Euroopa Liidus ja väljaspooligal tasandil ning mitmetes valdkondades, mis vastavad teadmiste ja tehnoloogia arengu peamistele valdkondadele, kus kõrgeima tasemega teadusuuringuid tuleb toetada ja tugevdada, et lahendada Euroopa sotsiaalseid, majanduslikke, keskkonna- ja tööstusalaseid küsimusi. Enamik kõnealustest jõupingutustest suunatakse tööstuse konkurentsivõime parandamisele tänu uurimiskavale, mis kajastab kasutajate vajadusi kogu Euroopas .

Üldeesmärk on toetada jätkusuutlikku arengut.

EL meetmete üheksa kindlaksmääratud teemat on järgmised:

66. tervishoid;

67. toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia;

68. info- ja sidetehnoloogia;

69. nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad;

70. energeetika;

71. keskkond (sealhulgas kliimamuutused);

72. transport (sealhulgas lennundus);

73. sotsiaal-, majandus- ja humanitaarteadused;

74. julgeolek ja kosmos.

Need teemad on üldjoontes määratletud suhteliselt kõrgel tasemel, nii et neid on võimalik kohandada seitsmenda raamprogrammi kehtivusaja jooksul tekkida võivatele muutuvatele vajadustele ja võimalustele. Iga teema puhul on kindlaks määratud rida tegevusi, mis näitavad ära ühenduse toetuse kavandatavad põhisuunad. Need on kindlaks määratud ELühenduse eesmärkidesse tehtava panuse alusel, kaasa arvatud üleminek teadmistepõhisesse ühiskonda, asjakohane Euroopa teadusuuringute potentsiaal ja ELühenduse tasandil võetavate sekkumismeetmete lisandväärtus nende teemade puhul.

Erilist tähelepanu pööratakse tõhusa koostöö tagamisele valdkondade vahel ja olulistele teadusvaldkondadele, mis läbivad mitut teemat, näiteks mereteadustele ja -tehnoloogiatele.

MultidistsiplinaarsustInterdistsiplinaarsust ja multidistsiplinaarsust soodustatakse mitut teemat läbivate ühiste lähenemisviisidega, mis on seotud enam kui üht teemat käsitlevate teadus- ja tehnoloogiavaldkondadega, kusjuures oluline teemadevaheline koostöövorm on ühised konkursikutsed.

Eelkõige tööstuse seisukohalt oluliste teemade puhul on muude allikate kõrval võetud aluseks selliste erinevate Euroopa tehnoloogiaplatvormide töö, mis on loodud valdkondades, kus Euroopa konkurentsivõime, majanduskasv ja heaolu sõltuvad olulisel uurimistööl ja tehnoloogilisel arengul lähemas või kaugemas tulevikus. Euroopa tehnoloogiaplatvormid koondavad tööstuse juhtimisel huvirühmasid, et määrata kindlaks ja rakendada strateegilist uurimiskava. Käesolev raamprogramm aitab kaasa nende strateegiliste uurimiskavade elluviimisele aladel, mis esindavad tõelist Euroopa lisandväärtust. Euroopa tehnoloogiaplatvormidel võib olla oluline osa selles, et soodustada tööstuse osalemist nende konkreetsete valdkondadega seotud uurimisprojektides.

Üheksa teemat hõlmavad ka teadustegevust, mis on vajalik ELühenduse põhimõtete sõnastamiseks, rakendamiseks ja hindamiseks sellistes valdkondades nagu tervishoid, ohutus, tarbijakaitse, energeetika, keskkond, arenguabi, kalandus, merendus, põllumajandus, loomade heaolu, transport, haridus ja koolitus, tööhõive, sotsiaalküsimused, ühtekuuluvus ning vabaduse, julgeoleku ja õiguspiirkonna loominejustiits- ja siseküsimused, samuti normide määramisele eelnev ja samaaegne standardite, nende rakendamise ja koostalitlusvõime parandamisega seotud teadustegevus.

Iga teema raames käsitletakse lisaks nimetatud tegevusele ka võimalust tegelda avatult ja paindlikult kaht liiki võimalusi:

- Esilekerkivad vajadusedUued ja esilekerkivad tehnoloogiad: toetada spontaansetele uurimisettepanekutele osutatava eritoetuse, sealhulgas ühiste konkursikutsete abil on tarvis julgustada teadusuuringuid, mille eesmärk on teha kindlaks või uurida põhjalikumalt konkreetses valdkonnas ja/või kokkupuutes teiste asjakohaste teadusvaldkondade ja -harudega uusi teaduslikke ja tehnilisi võimalusi; toetada uudseid ideid ja täiesti uusi kasutusviise ning otsida uusi võimalusi teadusprogrammide jaoks, eesmärgiga teha kindlaks või uurida põhjalikumalt konkreetses valdkonnas ja/või mitme teadusharu kokkupuutepunktis uusi teaduslikke ja tehnilisi võimalusi, eelkõige selliseid, mis võivad kaasa tuua märkimisväärse läbimurde. tagatakse piisav kooskõlastus ideid käsitleva programmi alusel toimuva tegevusega, et vältida kattumist ja tagada rahaliste vahendite optimaalne kasutamine .

- Ettenägematud poliitikast tulenevad vajadused: reageerida paindlikult uutele poliitikast tulenevatele vajadustele, mis ilmnevad raamprogrammi käigus, nagu näiteks ettenägematud arengutendentsid või sündmused, mille puhul tuleb kiiresti reageerida (nt epideemiad, probleemid seoses toidu ohutuse või loodusõnnetustega).

Teadmiste levitamine ja edasiandmine on Euroopa teadusuuringute oluline lisandväärtus ning võetakse meetmeid, et suurendada tulemuste kasutamist tööstuses, poliitiliste otsuste tegemisel ja ühiskonnas. Levitamist käsitatakse Et tugevdada ELi teadusuuringute tulemuste levitamist ja kasutamist, toetatakse teadmiste ja tulemuste edasiandmist – sealhulgas poliitikakujundajatele – kõikide valdkondade puhul lahutamatu ülesandena, arvestades tegevuse konfidentsiaalsusest tulenevaid asjakohaseid piiranguid julgeoleku alal, kaasa arvatud koostöövõrgustikega seotud algatuste, seminaride ja ürituste rahastamise, välisekspertide abi ning info- ja elektrooniliste teenuste, eelkõige CORDISe kaudu.

Tagatakse käesoleva programmi ja muude ühenduse programmide vastastikune täiendamine ja koostoime . Innovatsiooni toetavaid meetmeid võetakse konkurentsivõime ja innovatsiooni programmi alusel.

Erilist tähelepanu tuleks pöörata VKEde, [15] eelkõige teadmistepõhiste VKEde piisava osaluse tagamisele riigiüleses koostöös . Iga teema raames võetakse programmi kogu koostööalases osas konkreetseid meetmeid, sealhulgas VKEde osalemist soodustavaid meetmeid, millele lisandub kvantitatiivne ja kvalitatiivne jälgimine . Toetust antakse ka algatustele, mille eesmärk on alustada teadusküsimusi ja uurimistulemusi käsitlevat võimalikult laiaulatuslikku avalikku arutelu väljaspool teadusringkonda, ning algatustele teadusalase suhtlemise ja hariduse valdkonnas, sealhulgas kaasates vajaduse korral kodanikuühiskonna organisatsioone ja nende võrgustikke. Arvesse võetakse ka eetika põhimõtteid ja soolisi aspekte. Kõikidesse uurimisvaldkondadesse kaasatakse soolise mõõtme ja soolise võrdõiguslikkuse küsimus.

Euroopa teadusuuringute konkurentsivõime suurendamine nõuab potentsiaali täielikku vabastamist kogu Euroopa teadusruumis. Seepärast on projektide eesmärk saavutada teaduslik pädevus. Sellega arendades laiapõhjaliste konsortsiumide loomise ning inim- ja rahaliste ressursside optimaalse kasutamise kaudu ka tõelist Euroopa teadusruumi .

Kõikide teemade raames toetatakse rahvusvahelist koostööd järgmiste vahenditega:

- koostöö teadusuuringute valdkonnas;

- ühised tehnoloogiaalgatused;

- uurimisprogrammide kooskõlastamine;

- rahvusvaheline koostöö.

Koostöö teadusuuringute valdkonnas

Teadusuuringute valdkonnas tehtav koostöö on ELühenduse teadusuuringute rahastamise aluseks. Eesmärk on teha teadmiste edendamise põhivaldkondades kindlaks parimad uurimisprojektid ja võrgustikud, mis pakuvad huvi Euroopa ja kogu maailma teadlastele ja investeerijatele.

Seda on võimalik saavutada teadusalase koostööga mitme rahastamiskava raames: koostööprojektid, pädevusvõrgustikud, kooskõlastamis-/toetusmeetmed (vt III lisa).

Ühised tehnoloogiaalgatused

Väga vähestel juhtudel võivad teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse eesmärgid ning vajalikud vahendid õigustada pikaajalise avaliku ja erasektori partnerluse loomist ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis. Selline peamiselt Need algatused, mis on peamiselt tänu Euroopa tehnoloogiaplatvormidele väljatöötatud tegevusel põhinev uus lähenemisviis töö tulemuseks ja hõlmabvad üht või väikest hulka nende valdkonna aspektidest. Ühisettevõtted, mida rakendatakse ja mille kohta tehakse eraldi otsus, peavad ühendama avaliku ja erasektori vahendeid, mille hulka võib kuuluda EIP-lt saadav laen, mida muu hulgas rahastatakse vajaduse korral riskijagamisrahastu kaudu. ühendavad erasektori investeeringuid ning siseriikliku ja Euroopa avaliku sektori finantseeringuid, kaasa arvatud toetuste rahastamine teadusuuringute raamprogrammi raames ja laenude rahastamine Euroopa Investeerimispanga poolt. (see võib hõlmata ka ühisettevõtte loomist) või eriprogramme käsitlevate otsuste alusel kooskõlas asutamislepingu artikliga 166.

Võimalikud ühised tehnoloogiaalgatused määratakse kindlaks avatud ja läbipaistval viisil hinnangu põhjal, mida tehakse mitmete kriteeriumide alusel:

- Euroopa tasandil võetavate meetmete lisandväärtus, mida mõõdetakse pädevuse kaudu,

- tõelise ühiskondliku vajaduse olemasolu ning saadav kasu,

- suutmatus saavutada eesmärki olemasolevate vahendite abil,

- mõju tööstusalasele konkurentsivõimele ja majanduskasvule,

- taotletavate eesmärgi ja tulemuste määratluse tase ja selgus,

- tööstusvaldkonna rahalise ja materiaalse panuse osakaal,

- mõju tööstusalasele konkurentsivõimele ja majanduskasvule,

- ulatuslikumate poliitikaeesmärkide saavutamiseks antava panuse olulisus,

- suutlikkus hankida täiendavat riiklikku toetust ja vahendeid praeguse ja tulevase tööstussektori rahastamise jaoks.

- suutmatus saavutada eesmärki olemasolevate vahendite abil.

Ühiste tehnoloogiaalgatuste olemus peab olema selgelt määratletud, eriti seoses järgmiste küsimustega:

- finantskohustused;

- osalejate kohustuste kestus;

- lepingu sõlmimise ja lõpetamise eeskirjad;

- intellektuaalomandi õigused.

Arvestades ühiste tehnoloogiaalgatuste laia ulatust ja erilist keerukust, tehakse olulisi jõupingutusi nende läbipaistva toimimise tagamiseks kooskõlas pädevuse põhimõttega. Ühiste tehnoloogiaalgatuste kaudu jaotatakse kõiki ühenduse rahalisi vahendeid raamprogrammi kohaste pädevus- ja läbipaistvuspõhimõtete alusel . Erilist tähelepanu pööratakse üldisele vastavusele ja koordineerimisele samasse valdkonda kuuluvate ühiste tehnoloogiaalgatuste ning riiklike programmide ja projektide vahel, järgides samal ajal kehtivat rakenduskorda. Uute tehnoloogiaalgatuste rakendamisel tuleks arvesse võtta VKEsid ja tehnosiirde võimalusi, samuti nende saavutamiseks eeldatavaid hariduse ja koolituse vajadusi, ning tagada, et projektid oleksid avatud paljudele osalejatele, eelkõige VKEdele kogu Euroopas. Peale selle võivad EUREKA rühmitiste saadud kogemused olla ühiste tehnoloogiaalgatuste jaoks asjakohased seonduvates valdkondades .

Muude programmide, v.a ühenduse uurimisprogrammid, koordineerimine

Selles valdkonnas võetud meetmed põhinevad kahel põhivahendil: ERA-NET-süsteem ja ühenduse osalemine ühiselt rakendatavates riiklikes uurimisprogrammides (asutamislepingu artikkel 169). Meetmed võivad hõlmata küsimusi, mis ei ole otseselt seotud kõnealuse üheksa teemaga, kui neil on piisav EL Euroopa lisandväärtus. Meetmeid kasutatakse ka täiendavuse ja koostoime edendamiseks raamprogrammi ja selliste valitsustevaheliste struktuuride raames toimunud tegevuste vahel nagu EUREKA ja COST.[16]

ERA-NET-süsteemiga arendatakse ja tugevdatakse riiklike ja piirkondlike teadusuuringute kooskõlastamist:

- luues raamistiku osalejatele, kes rakendavad avalikke uurimisprogramme, et tõhustada nende tegevuse kooskõlastamist. See hõlmab toetust uutele ERA-NET-süsteemidele, samuti olemasolevate ERA-NET-süsteemide ulatuse laiendamisele ja süvendamisele, näiteks muutes nende partnerluse ulatuslikumaks, ning nende programmide vastastikusele avamisele. Vajaduse korral võib ERA-NET-süsteeme kohaldada programmi koordineerimise suhtes Euroopa piirkondade ning väikeste ja keskmise suurusega liikmesriikide vahel, et tagada nende koostöö ulatuslike algatuste puhul;

- pakkudes piiratud juhtudel täiendavat EL ühenduse rahalist toetust osalejatele, kes ühendavad vahendid loovad lepingulise fondi ühiste konkursikutsete jaoks vastavate riiklike ja piirkondlike programmide vahel („ERA-NET PLUS“).

Ühenduse osalus riiklikes uurimisprogrammides, mida rakendatakse ühiselt asutamislepingu artikli 169 alusel, on eriti oluline Euroopa koostöö jaoks „muutuva geomeetria“ ulatuslikul skaalal liikmesriikide vahel, kellel on ühised vajadused ja/või huvid. Täpselt kindlaksmääratud juhtudel käivitatakse sellised artikli 169 kohased algatused valdkondades, mis selgitatakse välja liikmesriikide tihedas koostöös, kaasa arvatud võimalikus koostöös valitsustevaheliste programmidega, mitmete kriteeriumide alusel:

- asjakohasus ELühenduse eesmärkide suhtes;

- taotletava eesmärgi selge määratlemine ja selle asjakohasus raamprogrammi eesmärkide suhtes;

- juba olemas olev alus (olemasolevad või kavandatavad riiklikud uurimisprogrammid);

- Euroopa lisandväärtus;

- kriitiline tase seoses kaasatud programmide ulatuse ja arvuga, nendega hõlmatavate tegevuste sarnasus;

- artikli 169 tõhusus eesmärkide saavutamiseks kõige asjakohasema vahendina.

Rahvusvaheline koostöö

Rahvusvahelise koostöö meetmed peavad sisaldama Euroopa selgelt määratletud lisandväärtust ning raamprogrammi käesoleva osa kohaselt on sellised meetmed järgmised:

- kõnealustes valdkondades toimuva tegevuse avamine kõikide kolmandate riikide teadlastele ja teadusasutustele, vajaduse korral piirangutega julgeoleku valdkonnas, et ergutada neid seda võimalust ära kasutama;

- igas valdkonnas kolmandatele riikidele mõeldud teadusliku koostöö meetmed , kui on vastastikune huvi koostöö vastu konkreetsetel teemadel, mis valitakse välja nende teadus- ja tehnoloogiataseme ja vajaduste põhjal. Olles tihedalt seotud kahepoolsete koostöölepingute või mitmepoolse aruteluga ELi ja nende riikide või riikide rühmade vahel, kujutavad kõnealused meetmed endast erivahendeid koostöö rakendamiseks ELi ja nende riikide vahel. Sellised meetmed toimivad ühistes huvivaldkondades ning sisaldavad ka järgmist: meetmed, mille eesmärk on tugevdada kandidaat- ja naaberriikide teadusuuringute suutlikkust ja koostöö, mis on suunatud arengu- ja reformijärgus riikidele ning keskendub nende konkreetsetele vajadustele sellistes valdkondades nagu tervishoid, põllumajandus, kalandus ja keskkond ning mida rakendatakse nende suutlikkusele kohandatud finantstingimustes.

Käesolev raamprogrammi osa hõlmab rahvusvahelisi koostöömeetmeid igas valdkonnas ja valdkondade vahel. Kõnealuseid meetmeid rakendatakse kooskõlas raamprogrammide osades „Inimesed“ ja „Suutlikkus“ käsitletud meetmetega.

TEEMAD

1. Tervishoid

Eesmärk

Parandada Euroopa kodanike tervist,ning suurendada Euroopas tervishoiuga seotud tööstusharude ja äriühingute konkurentsivõimet ja innovatsioonialast suutlikkust, tegeldes globaalsete tervishoiuküsimustega, sealhulgas puhkevate epideemiate küsimusega. Tähelepanu pööratakse translatiivsetele uuringutele (kliiniliste rakenduste valdkonnas tehtud põhiavastuste translatsioon, sealhulgas katsetulemuste teaduslik valideerimine ), uute raviviiside arendamisele ja valideerimisele, haiguste ennetamise ja tervise edendamise, sealhulgas normaalse vananemisprotsessi edendamise meetoditele, diagnostikavahenditele ja meditsiini tehnoloogiatele, samuti jätkusuutlikule ja tõhusale tervishoiusüsteemile.

Põhimõte

Inimese genoomi järjestuse määramine ja viimased edusammud postgenoomikas on toonud põhjaliku pöörde inimese tervist ja haigusi käsitlevatesse teadusuuringutesse. Suurte andmekogude integreerimiseks, bioloogiliste protsesside mõistmiseks ja tervishoiuga seotud biotööstuse jaoks võtmetähtsusega tehnoloogiate arendamiseks on vaja koondada piisavad kogemused ja vahendid, mis ei ole riiklikul tasandil kättesaadavad, et arendada sekkumistegevuse jaoks vajalikke teadmisi ja sellekohast suutlikkust.

Märkimisväärseteks edusammudeks translatiivsetes terviseuuringutes, mis on vajalikud selle tagamiseks, et biomeditsiinilised uuringud annaksid praktilist kasu ja parandaksid elukvaliteeti, on vaja ka valdkondadevahelisi ja üleeuroopalisi lähenemisviise, kaasates eri huvirühmasid. Selliste lähenemisviiside abil saab Euroopa aidata tõhusamalt kaasa rahvusvahelistele jõupingutustele ülemaailmselt oluliste haigustega võitlemisel.

Paljude haigustega (nt vähkkasvaja, südame-veresoonkonna haigused, nakkushaigused, vaimu- ja neuroloogilised haigused, eelkõige sellised vanusega seotud haigused nagu Alzheimeri ja Parkinsoni tõbi) seotud kliinilised uuringud põhinevad rahvusvahelistel mitmes keskuses tehtud uuringutel, et leida lühikese aja jooksul nõutav arv patsiente. Epidemioloogiline uurimistöö peab märkimisväärsete tulemuste saavutamiseks hõlmama suurt hulka erinevaid elanikkondi ja rahvusvahelisi võrgustikke. Uue diagnostika ja ravi väljatöötamisel harvaesinevate tervisehäirete jaoks ja nende tervisehäiretega seotud epidemioloogilisel uurimistööl on samuti vaja mitme riigi osalust, et suurendada iga uuringu puhul patsientide arvu. Euroopa tasandil tehtud tervishoiupoliitikaga seotud uuringute alusel saab võrrelda mudeleid, süsteeme, andmeid ning riiklikes andmebaasides ja biopankades hoitavaid patsientide materjale.

ELis läbiviidud põhjalikud biomeditsiinilised uuringud aitavad tugevdada Euroopa tervishoiualase biotehnoloogia-, meditsiinitehnoloogia- ja farmaatsiatööstuse konkurentsivõimet. ELi koostöö arenguriikidega võimaldab neil riikidel tugevdada uurimissuutlikkust. ELil on oluline roll ka sellise keskkonna loomisel, mis soodustab tervishoiuga seotud avalikke huve edendavat innovatsiooni avalikus ja farmaatsiasektoris, eelkõige kliiniliste uuringute edusammude suurendamiseks . Teadusuuringutega seotud VKEd on tervishoiualase biotehnoloogia- ja meditsiinitehnoloogiatööstuse peamised majanduslikud liikumapanevad jõud. Kuigi Euroopas on praegu rohkem biotehnoloogiaettevõtteid kui USAs, on suurem osa neist siiski väikesed ja konkurentidest napima kogemusega. Avaliku ja erasektori teadusuuringutealased jõupingutused ELi tasandil hõlbustavad nende arengut. ELi teadustegevus aitab kaasa uute normide ja standardite väljatöötamisele, et luua uute meditsiinitehnoloogiate (nt taastav meditsiin) jaoks asjakohane õigusraamistik. Euroopa teadusuuringud ja innovatsioon alternatiivsete katsestrateegiate, eriti loomi mittekasutavate meetodite valdkonnas tagavad ülemaailmse juhtpositsiooni avalikkuse ja huvirühmade muredele reageerimisel seoses loomade jätkuva kasutamisega biomeditsiinilistes uuringutes ning võivad lisaks pakkuda turgu teatavatele tööstussektoritele.

Käsitletavad tegevusvaldkonnad, mis hõlmavad poliitikast tulenevate nõuete jaoks vajalikke teadusuuringuid, on nimetatud allpool. Kahte Strateegilisi küsimusi, laste suremust, vananeva elanikkonna tervis käsitletakse erilise tähelepanuga kõikide tegevusvaldkondade raames. Pikaajalisi uurimiskavu, näiteks Euroopa tehnoloogiaplatvormide kehtestatud uurimiskavu (nt uute ravimitega seotud) toetatakse vajaduse korral. Nimetatud kavade täiendamiseks ja uutele poliitikast tulenevatele vajadustele reageerimiseks võib toetada lisameetmeid näiteks tervishoiupoliitika ning töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas.

Iga järgmise tegevuse raames võetakse arvesse eetilisi, õiguslikke ja sotsiaalmajanduslikke küsimusi.

Tegevus

- Biotehnoloogia, üldised inimese tervise jaoks vajalikud vahendid ja meditsiini tehnoloogia

- Suuremahulised teadusuuringud Eksperimentaalsete edusammude rakendamine genoomsetes, postgenoomsetes ja biomeditsiinilistes uuringutes, edendades andmete loomist, standardimist, saamist ja analüüsimist.

- Avastamine, diagnostika ja jälgimine. Rõhuasetus mitteinvasiivsetel või minimaalselt invasiivsetel lähenemisviisidel.

- Ravi sobivuse, ohutuse ja tõhususe prognoosimine. Bioloogiliste markerite, in vivo ja in vitro meetodite ja mudelite väljatöötamine ja valideerimine, kaasa arvatud simulatsioon, farmakogenoomika, selektiivseid toimeaineid ja tarnimist käsitlevad lähenemisviisid ning alternatiivid loomkatsetele.

- Uudsed raviviisid ja sekkumine . Täiustatud raviviiside ja tehnoloogia edasiste arengusuundade uurimine, koondamine ja tagamine koos võimaliku kasutuselevõtuga paljude haiguste ja tervisehäirete puhul, näiteks uued taastusravivahendid.

- Teadusuuringute tõlgendamine inimese tervise seisukohalt

- Bioloogiliste andmete ja protsesside ühendamine: ulatuslik andmete kogumine, süsteemibioloogia (sealhulgas komplekssete süsteemide modelleerimine). Suurte andmekogude loomine ja analüüsimine, et mõista paremini tuhandete olulisi bioloogilisi protsesse juhtivate geenide ja geeniproduktide keerulist võrgustikku kõikides asjakohastes organismides ja kõikidel tasanditel.

- Aju-uuringud ja seonduvad haigused, inimeste areng ja vananemine. Normaalse vananemisprotsessi ning selle uurimine, kuidas geenid ja keskkond mõjutavad ajutegevust tavapärastes tingimustes ja ajuhaiguste, sealhulgas asjakohaste vanusega seotud haiguste (nt dementsuse) korral.

- Nakkushaigusi käsitlevad translatiivsed uuringud. Tegelemine resistentsusega mikroobivastaste ravimite suhtes, HIV/AIDSi, sealhulgas C-hepatiidi samaaegse nakkuse, malaaria ja tuberkuloosi ülemaailmse ohuga ning uute ja taas puhkeda võivate epideemiatega (nt SARS ja kõrge patogeensusega gripp).

- Translatiivsed teadusuuringud järgmiste raskemate haiguste korral: vähkkasvaja, südame-veresoonkonna haigused, diabeet/ülekaalulisus; haruldased haigused ja muud kroonilised haigused, sealhulgas reumaatilised haigused(nt osteoartriit). Patsientidele suunatud strateegiate arendamine alates ennetamisest kuni diagnoosimise, kusjuures eritähelepanu pööratakse ja ravile, sealhulgas kliinilistele uuringutele.

- Euroopa kodanikele tervishoiuteenuste osutamise optimeerimine

- Kliiniliste uurimistulemuste ülekandmine kliinilisse praktikasse . Kliiniliste otsuste tegemiseks vajaliku teadmistebaasi loomine mõistmiseks ja kliiniliste teadusuuringute tulemuste ülekandmine kliinilisse praktikasse ning eelkõige patsientide ohutuse ja ravimite parema kasutusega (sealhulgas ravimiohutuse ning teaduslikult katsetatud täiend- ja alternatiivravimite mõnede aspektidega), samuti laste, naiste ja eakate inimeste eripäradega tegelemine.

- Tervishoiusüsteemide, sh üleminekusüsteemide kvaliteet, tõhusus ja solidaarsus. Tõhusa sekkumistegevuse ülekandmine juhtimisalastesse otsustesse, eri sekkumismeetmete maksumuse, tõhususe ja kasu hindamine, sealhulgas seoses patsientide ohutusega, piisavate inimressursivajaduste ja nende saavutamise tingimuste määratlemine tagamiseks, kvaliteetsele tervishoiule võrdset juurdepääsu (ka ebasoodsas olukorras olevate rühmade poolt) mõjutavate tegurite analüüsimine, sealhulgas elanikkonnas toimuvaid muutusi (nt vananemist, liikuvust ja migratsiooni ning töökoha vahetust) käsitlevad analüüsid.

- Tõhus haiguste ennetamine ja parem ravimite kasutamine. Rahva tervise alaste tõhusate sekkumismeetmete arendamine, et käsitleda tervishoiuga seotud ulatuslikumaid tegureid (stress, toitumine, eluviisid ja keskkonnategurid ning nende koosmõju ravimitega). Eduka sekkumistegevuse kindlakstegemine erinevates tervishoiuolukordades, et parandada retseptiravimite määramist ja nende kasutamist patsientide poolt (sealhulgas ravimiohutuse järelevalve ja ravimite koosmõju).

- Uute ravimeetodite ja -tehnoloogiate asjakohane kasutamine. Pikaajaline ohutuse ja tõhususe hindamineseotud aspektid ning uue meditsiinitehnoloogia (sealhulgas seadmete) ja täiustatud raviviiside laiaulatusliku kasutuse jälgimine, et tagada kõrgetasemeline inimeste tervise kaitse ja sellest tulenev kasu.

2. Toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia

Eesmärk

Euroopa teadmistepõhise biomajanduse [17] loomine, ühendades teaduse, tööstuse ja muud huvivaldkonnad, et kasutada uusi ja esilekerkivaid uurimisvõimalusi, mis käsitlevad järgmisi sotsiaalseid, keskkonnaalaseid ja majanduslikke ülesandeid: kasvav nõudlus ohutumate, tervislikemate ja kvaliteetsemate toiduainete ning taastuvate bioressursside säästlikuma kasutuse ja tootmise järele; episootiliste ja zoonootiliste haiguste ning toiduainetega seotud tervisehäirete suurenev oht; eelkõige ohud, sealhulgas kliimamuutustest tulenevad ohud põllumajandus-, vesiviljelus- ja kalandussektori (sealhulgas akvakultuuri) tootmise jätkusuutlikkusele ja ohutusele; ning suurenev nõudlus kvaliteetsete toiduainete järele, võttes arvesse loomade heaolu ja maaelu ning rannikuäärsete tingimustega seonduvat ning tarbijate spetsiifiliste vajaduste täitmist .

Põhimõte

Innovatsioon ja teadmiste edendamine bioloogiliste ressursside (mikroorganismid, taimed ja loomad) säästva majandamise, tootmise ja kasutuse raames loob aluse uutele säästvatele, ohutumatele, ökoloogiliselt tõhusatele ja konkureerivatele toodetele põllumajanduse, kalanduse, loomasööda-, toiduaine-, tervishoiu-, metsandus- ja muude seonduvate tööstusharude puhul. Euroopa bioteaduste ja biotehnoloogia strateegia[18] kohaselt aitab see suurendada Euroopa põllumajanduse ja biotehnoloogia ning loomasööda- ja toiduainetootjate, eelkõige kõrgtehnoloogiliste väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete konkurentsivõimet, parandades samal ajal sotsiaalset kaitset ja heaolu. Teadusuuringud, mis käsitlevad toidu ohutust ja loomade toiduahelat, toitumisega seotud haigusi, toiduvalikut ning toidu ja toitumise mõju tervisele, aitavad võidelda toiduainetega seotud tervisehäiretega (nt ülekaalulisus, allergia) ja nakkushaigustega (nt transmissiivne spongioosne entsefalopaatia, klassikaline lindude katk), aidates kaasa olemasolevate põhimõtete ja eeskirjade rakendamisele ning tulevaste põhimõtete ja eeskirjade sõnastamisele inimeste, loomade ja taimede tervise ning tarbijakaitse valdkonnas.

Euroopa tööstussektorite mitmekesisus ja peamiselt väiksus nendes valdkondades on üks eeliseid ja võimalusi, kuigi sellega kaasnevad killustunud lähenemisviisid sarnastele probleemidele. Neid on parem lahendada suurema koostöö ja kogemuste jagamise abil, näiteks ühenduse muudetud EL õigusaktidest tulenevate uute meetodite, tehnika, protsesside ja normide alal.

Mitmed Euroopa tehnoloogiaplatvormid aitavad kaasa ühiste teadustöö prioriteetide seadmisele sellistes valdkondades nagu taimegenoomika ja biotehnoloogia, metsandus ja metsatööstus, ülemaailmne loomade tervishoid, põllumajandusloomade kasvatamine, toiduainetööstus ja tööstuslik biotehnoloogia. Teadusuuringud annavad ka alusteadmisi, millega toetatakse:[19] ühist põllumajanduspoliitikat, põllumajandus- ja kaubandusküsimusi, toidu ohutust käsitlevaid eeskirju, Euroopa metsandusstrateegiat , loomade tervishoidu, haiguste tõrjet ja heaolu käsitlevaid ühenduse norme, samuti ühise kalanduspoliitika reformimist, mille eesmärk on tagada kalanduse ja vesiviljeluse jätkusuutlik areng ja merest saadud toiduainete ohutus. Nähakse ette ka paindlik lahendus uutele poliitikast tulenevatele vajadustele, eelkõige seoses uute sotsiaalsete ja majanduslike arengusuundadega.

Tegevus

- Maa, metsa ja veekeskkonnaga seotud bioloogiliste ressursside säästev tootmine ja majandamine : teadusuuringute soodustamine, sealhulgas selliste tehnoloogiate soodustamine nagu näiteks genoomika, proteoomika, metaboloomika, süsteemibioloogia ja bioinformaatika ning lähedased tehnoloogiad mikroorganismide, taimede ja loomade jaoks, kaasa arvatud nende bioloogilise mitmekesisuse rakendamine ja säästev kasutamine; Maaga seotud bioloogilisi ressursse käsitlevad teadusuuringud keskenduvad järgmisele : mullaviljakus ; täiustatud põllukultuurid ja tootmissüsteemid kogu oma mitmekesisuses, sealhulgas mahepõllumajandus, kvaliteetse tootmise kavad ning keskkonnale ja inimestele avalduvate GMO mõjude seire ja hindamine; taimetervis; jätkusuutlik, konkurentsivõimeline ja multifunktsionaalne põllumajandus ja metsandus; maaelu integreeritud areng; loomade[20] tervishoid ja heaolu, aretamine ja tootmine, sealhulgas vaktsiine ja diagnostikat käsitlevad uuringud; taimetervis; jätkusuutlik ja konkurentsivõimeline kalandus ja vesiviljelus; loomade nakkushaigused, sh epidemioloogilised uuringud, zoonoosid ja nende patogeensed mehhanismid ning loomasöötadega seotud haigused; muud toiduainete tootmise jätkusuutlikkust ja turvalisust ohustavad asjaolud, sealhulgas kliimamuutused ; loomsete jäätmete ohutu kõrvaldamine. Veekeskkonnaga seotud bioloogilisi ressursse käsitlevad teadusuuringutega toetatakse kalanduse jätkusuutlikkust ja konkurentsivõimet, tagatakse kalamajanduse teaduslik ja tehniline baas ning toetatakse vesiviljeluse, sealhulgas aretamise ja tervishoiu säästvat arengut. vee-elusressursside kaitse, majandamine ja kasutamine, Poliitikakujundajate ning muude põllumajanduses, kalanduses, vesiviljeluses ja maaelu arendamises (maastik, maakorraldus, mere elusressursside majandamine jne) osalejate jaoks vajalike vahendite väljatöötamine. tootmise sotsiaalmajanduslikud ja eetilised aspektid.

- „Toidulaualt tallu“ põhimõte: toit, tervis ja heaolu : toidu ja söödaga seotud tarbija-, tööstus-, tervishoiu-, kultuurilised ja ühiskondlikud aspektid, kaasa arvatud käitumis- ja tunnetuspsühholoogia; toitumine, toitumisega seotud haigused ja tervisehäired, kaasa arvatud ülekaalulisus ja allergiad; teatavate toiduainete ja toidusedelite kasulikkus tervisele; innovatiivsed toidu- ja söödatöötlemistehnoloogiad (sealhulgas pakendamine); toiduainete, jookide ja sööda parem kvaliteet ja ohutus, nii keemiline kui ka mikrobioloogiline; toiduahela terviklikkus (ja kontroll); keskkonnamõjud inimeste/loomade toiduahelale ning inimeste/loomade toiduahela keskkonnamõju; üleilmsete muutuste mõju toiduahelale ja selle vastupanuvõime nendele; kogu toiduahela mõiste (sh mereannid); jälgitavus.

- Bioteadused ja biotehnoloogia säästvate toiduks mittekasutatavate toodete ja protsesside jaoks: täiustatud põllukultuurid, metsavarud, söödavarud, meretooted ja biomass (sh mere elusressursid) energeetika, keskkonna ning selliste kõrge lisandväärtusega toodete nagu näiteks materjalide ja kemikaalide jaoks, kaasa arvatud innovatiivne põllumajandustootmine, bioprotsessid ja biorafineerimine; biokatalüüs; uued ja täiustatud mikroorganismid ja ensüümid; metsandus ning metsandustooted ja -protsessid; keskkonna bioloogiline parandamine ja keskkonnasäästlikum biotöötlemine, agrotööstuslike jäätmete ja kõrvaltoodete kasutamine.

3. Info- ja sidetehnoloogia

Eesmärk

Parandada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet ja võimaldada Euroopal info- ja sidetehnoloogia edasise arenguga kursis olla ja seda kujundada, et ühiskonna ja majanduse nõudmised oleksid täidetud. Tegevusega tugevdatakse Euroopa teaduslikku ja tehnoloogilist baasi ning tagatakse selle ülemaailmne juhtpositsioon info- ja sidetehnoloogia valdkonnas, soodustatakse ja edendatakse toote-, teenuse- ja protsessialast innovatsiooni ja loovust info- ja sidetehnoloogia abil ning tagatakse, et info- ja sidetehnoloogia areng tooks kiiresti kasu Euroopa kodanikele, ettevõtlusele, tööstusele ja riikidele.

Põhimõte

Info- ja sidetehnoloogia on Euroopa tuleviku seisukohast otsustava tähtsusega ja toetab Lissaboni strateegia elluviimist. Sellel on kiirendav mõju järgmises kolmes põhivaldkonnas : tootlikkus ja innovatsioon, avalike teenuste ajakohastamine ning teaduse ja tehnoloogia areng. Pool meie majanduse tootlikkuse suurenemist tuleneb info- ja sidetehnoloogia mõjust toodetele, teenustele ja ettevõtlusele. Info- ja sidetehnoloogia on peamine tegur innovatsiooni ja loovuse edendamisel ning väärtusahelate muutmisel tööstus- ja teenindussektorites. Info- ja sidetehnoloogia on oluline, et rahuldada suurenenud nõudlust arstiabi ja sotsiaalhoolduse järele eriti erivajadustega inimeste, sealhulgas vananeva elanikkonna puhul, ajakohastada teenuseid sellistes üldist huvi pakkuvates valdkondades nagu haridus, kultuuripärand, õppimine, sotsiaalne kaasatus, ühtekuuluvus, julgeolek, energeetika, transport ja keskkond ning parandada juhtimis- ja poliitika kujundamise protsessidele ligipääsetavust ja nende läbipaistvust. Samuti on info- ja sidetehnoloogial oluline funktsioon teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse juhtimises ja sellekohases teabevahetuses ning kiirendab muude teadus- ja tehnoloogiavaldkondade arengut, kuna see muutub vastavalt sellele, kuidas teadlased teevad teadus- ja koostööd ja viivad läbi uuendusi.

Suurenevad majanduslikud ja ühiskondlikud nõudmised, info- ja sidetehnoloogia jätkuv süvalaiendamine ning vajadus tehnoloogiat veelgi edasi arendada, samuti välja töötada innovatiivseid ja väärtuslikke info- ja sidetehnoloogial põhinevaid tooteid ja teenuseid, panevad paika teadusuuringute üha ulatuslikumad põhipunktid. Tehnoloogia lähendamiseks inimestele ja korralduslikele vajadustele ei tohiks rõhutada tehnoloogia keerukust, vaid vajaduse korral välja tuua selle funktsionaalsus, muuta tehnoloogia funkstionaalseks ja selle kasutamine väga lihtsaks, kättesaadavaks ja hinna poolest vastuvõetavaks, pakkuda uusi info- ja sidetehnoloogial põhinevaid rakendusi, lahendusi ja teenuseid, mis on usaldusväärsed ning kasutajate vajadustele ja eelistustele kohandatavad. Lähtudes vajadusest saada madalama hinna eest rohkem, keskenduvad püüavadinfo- ja sidetehnoloogiavaldkonna teadlased nüüd kogu maailmas saavutada edasisele miniaturiseerimisele, infotöötlus-, side- ja meediatehnoloogiate omavahelist lähendamise, sealhulgas süsteemide koostalitlusvõime saavutamisele, teiste asjakohaste teadusharudega lähendamisele ning õpi- ja arenemisvõimeliste süsteemide loomisele. Nendest eri jõupingutustest on tekkimas uus tehnoloogialaine. Info- ja sidetehnoloogia alased teadusuuringud põhinevad mitmetel teistel teadus- ja tehnoloogiaharudel, sealhulgas bioloogial, keemial ja bioteadustel, psühholoogial, pedagoogikal, tunnetuspsühholoogial, sotsiaal- ja humanitaarteadustel, ning annavad neisse ka oma panuse.

Info- ja sidetehnoloogia on üks kõige teadustöömahukam sektor. Info- ja sidetehnoloogiaalane teadustegevus (nii avalikus kui ka erasektoris) moodustab kõikide suuremate majandusharude teadustegevusest kolmandiku. Kuigi Euroopa on olulistes info- ja sidetehnoloogiavaldkondades tööstuse ja tehnoloogia alal juhtpositsioonil, jääb ta info- ja sidetehnoloogiasse tehtavate investeeringute puhul oma peamistest konkurentidest maha. Ainult uute ja intensiivsemate Euroopa tasandil tehtavate ühiste jõupingutustega saab ära kasutada kõiki võimalusi, mida info- ja sidetehnoloogia areng meile pakub.

Info- ja sidetehnoloogia alane teadustegevus on tihedalt seotud info- ja sidetehnoloogia kasutamise õiguslike meetmetega ning ühtse ja tervikliku strateegia raames võetavate reguleerivate meetmetega. Prioriteedid pandi paika pärast ulatuslikku konsulteerimist, mis hõlmas ka Euroopa mitme tehnoloogiaplatvormi ja tööstusalgatuste panust sellistes valdkondades nagu nanoelektroonika, manussüsteemid, mobiil- ja traadita side, elektrooniline meedia, fotoonika, robootika ja tarkvara, teenused ja võrgustikud.

Tegevus

Uute ja esilekerkivate tehnoloogiatega seotud teadusuuringute osatähtsus on eriti asjakohane käesoleva teema puhul, et toetada teadusuuringuid eesliiniteadmiste hankimiseks peamistes info- ja sidetehnoloogiavaldkondades ning kombinatsioonis teiste asjakohaste valdkondade ja teadusharudega; toetada ideid ja radikaalselt uusi kasutusviise ning otsida uusi võimalusi side- ja infotehnoloogia teadusprogrammide jaoks, kasutades sealhulgas kvantefekti, süsteemide integreerimist ja arukamaid süsteeme.

- Info- ja sidetehnoloogia alused:

- nanaoelektroonika, fotoonika ja integreeritud mikro-/nanosüsteemid : miniaturiseerimise, integreerimise, mitmekesisuse, salvestuse ja tiheduse piiride katsetamine; tulemuslikkuse ja valmistatavuse suurendamine madalamate hindadega; info- ja sidetehnoloogia kasutamise hõlbustamine mitmete rakenduste puhul; liidesed; põhiuuringud, milleks on vaja välja töötada uued mõisted.

- Asukohast sõltumatud ja piiramatu võimsusega sidevõrgud : asukohast sõltumatu juurdepääs heterogeensete võrkude kaudu, mis on paiksed, mobiilsed, traadita ja ringhäälinguvõrgud ning ulatuvad personaalvõrgust piirkondliku ja ülemaailmse võrguni, võimaldab igal ajal toimetada takistusteta kõikjale üha suuremat hulka andmeid ja teenuseid.

- Manussüsteemid, andmetöötlus ja kontroll : võimsad, turvalised, hajutatud, usaldusväärsed ja tõhusad arvuti-, salvestus- ja sidesüsteemid ja -tooted, mis on paigaldatud esemete ja füüsiliste infrastruktuuride sisse ning mis suudavad ümbritsevat keskkonda tajuda, kontrollida ja sellega kohaneda; diskreetsete ja pidevate süsteemide koostalitlusvõime.

- Tarkvara, võrgud, turvalisus ja töökindlus : dünaamiline, adaptiivne, töökindel ja usaldusväärne tarkvara ja teenused, tarkvara- ja teenuste platvormid, komplekssed süsteemid ning uued töötlemissüsteemid, kaasa arvatud nende pakkumine vajalike teenustena.

- Teadmised, kognitiivsed ja õpitavad süsteemid : semantilised süsteemid; veebi- ja multimeedia sisus leiduvate teadmiste omandamine ja kasutamine; bioloogilise mudeli alusel loodud kunstlikud süsteemid, mis tajuvad, mõistavad, õpivad ja arenevad iseseisvalt; kasutajasõbralike masinate ja inimeste õpe, mille aluseks on inimtunnetuse parem mõistmine.

- Simulatsioon, visualiseerimine, interaktsioon ja virtuaalsusega põimunud tegelikkus: vahendid innovatiivseks tegevuseks ja loovuseks toodete, teenuste ja digitaalmeedia puhul ning loomulikuks, keeleliseks ja mitmekülgseks suhtlemiseks.

Info- ja sidetehnoloogia uued väljavaated, mis põhinevad teistel teadus- ja tehnoloogiaharudel , kaasa arvatud tähelepanekud füüsika, biotehnoloogia, materjali- ja bioteaduse, matemaatika vallas, info- ja sidetehnoloogiaseadiste mõõtmete vähendamiseks, et need sobiksid kokku ja toimiksid koos elusorganismidega, et suurendada süsteemide kavandamise ja infotöötluse tulemuslikkust ja kasutajasõbralikkust, ning elava looduse modelleerimiseks ja simuleerimiseks.

- Tehnoloogiate integreerimine :

- Personaalne keskkond : personaalsed side- ja arvutiseadmed, tarvikud, kantavad seadmed, implantaadid; nende liidesed ning ühendused teenuste ja ressurssidega.

- Kodukeskkond : side, seire, kontroll, abi; kõikide seadiste tõrgeteta koostalitusvõime ja kasutamine; interaktiivne digitaalne infosisu ja teenused.

- Robotsüsteemid : täiustatud autonoomsed süsteemid; taju, kontroll, tegutsemisoskused, loomulik koostoimimine ja koostöö; miniaturiseerimine, robotitehnoloogiad.

- Intelligentsed infrastruktuurid : vahendid, millega muudetakse igapäevaelus olulised infrastruktuurid tõhusamaks ja kasutajasõbralikumaks, lihtsamini kohandatavaks ja hooldatavaks, vastupidavamaks nii kasutuse kui ka rikete seisukohalt.

- Rakendustealane teadustegevus:

- Rakendustealane teadustegevus : avalikku huvi pakkuvate valdkondadega seotud uued süsteemid, uudsed materjalid, struktuurid, tehnoloogiad ja teenused, mis parandavad kvaliteeti, tõhusust, juurdepääsu ja kaasatust; kasutajasõbralikud rakendused, uute tehnoloogiate ja algatuste (Ambient Assisted Living) integreerimine.

- haiguste ennetamise, tervishoiuteenuste osutamise, varajase diagnoosimise, ravi ja personaalse lähenemise parandamine; patsientide iseseisvus, turvalisus, jälgimine ja liikuvus; terviseteabes sisalduvad võimalused teadmiste hankimiseks;

- et parandada kaasatust ja võrdset osalemist ning vältida digitaalsete lõhede tekkimist; tugitehnoloogia eakate ja puuetega inimeste jaoks; universaaldisain;

- liikuvuse jaoks; intelligentsed info- ja sidetehnoloogial põhinevad transpordisüsteemid ja sõidukid ning intelligentsed turismiteenuselahendused, mis võimaldavad inimestel ja kaupadel liikuda ohutult, ökoloogiliselt, mugavalt ja tõhusalt;

- keskkonna, riskijuhtimise ja jätkusuutliku arengu toetuseks, ennetada vähendada vastuvõtlikkust ning leevendada loodusõnnetuste, tööstuslike suurõnnetuste ja majandusarenguga seotud inimtegevuse tagajärgi.

- valitsuste jaoks; tõhusus, avatus ja vastutustundlikkus, maailmatasemel riigihalduse jaoks ning sidemed kodanike ja äriühingutega, toetades demokraatiat ja võimaldades kõikidele juurdepääsu teabele.

- Info- ja sidetehnoloogia infosisu loovuse ja isikliku arengu jaoks:

- uued meedia paradigmad ja uus infosisu vorm, sealhulgas meelelahutus; interaktiivse digitaalse infosisu loomine; rikkamad kasutajakogemused; tasuv infosisu edastamine; digitaalsete õiguste haldamine ; hübriidmeedia;

- tehnoloogiapõhine õppimine ; adaptiivsed ja kontekstist olenevad õpilahendused; aktiivne õppimine;

- info- ja sidetehnoloogial põhinevad süsteemid, mis toetavad juurdepääsu digitaalsetele kultuurilistele ja teaduslikele ressurssidele ja varadele ning nende kasutamist mitmekeelses ja multikultuurses keskkonnas.

- Äriühinguid ja tööstust toetav info- ja sidetehnoloogia:

- dünaamiliste, võrgustikust olenevate ühiste äritoimingute uued vormid, digitaalsed ökosüsteemid, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega organisatsioonide jaoks; optimeeritud ja hajutatud töökorraldus ja koostööd soodustav töökeskkond, nt teadmistevahetamis- ja interaktiivsed teenused (turismivaldkonna jaoks);

- tootmine, sealhulgas traditsioonilised tööstused: täielikult tarbijaspetsiifiliste toodete kiire ja adaptiivne kavandamine, tootmine ja tarnimine; digitaalne ja virtuaalne tootmine; modelleerimis-, simulatsiooni-, optimeerimis- ja esitlemisvahendid; miniaturiseeritud ja integreeritud info- ja sidetehnoloogiatooted;

- info- ja sidetehnoloogia usalduse ja kindluse edendamiseks : kasutaja tuvastamine; autentimine ja volitamine; privaatsust soodustavad tehnoloogiad; õiguste ja varade haldamine; kaitse küberohtude eest.

- Uued ja esilekerkivad tehnoloogiad: toetamaks teadusuuringuid avangardteadmiste hankimiseks peamistes info- ja sidetehnoloogiavaldkondades ning kombinatsioonis teiste asjakohaste valdkondade ja teadusharudega; uudsete ideede ja täiesti uute kasutusviiside toetamine ning uute võimaluste otsimine side- ja infotehnoloogia teadusprogrammide jaoks.

4. Nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad

Eesmärk

Parandada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet ja luua teadmisi selle tagamiseks, et see kujundatakse ümber ressursimahukast teadmistepõhiseks, tehes astmelisi muudatusi läbimurdelisi teadmistes ja rakendades otsustavaid teadmisi uute rakenduste jaoks eri tehnoloogiate ja teadusharude piirialal. Sellest saavad kasu nii uued kõrgtehnoloogilised tootmisharud kui ka suuremat väärtust andvad teadmistepõhised tavapärased tootmisharud, kusjuures eritähelepanu pööratakse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse tulemuste asjakohasele levitamisele VKEdele. Tegevus on põhiliselt seotud kõiki tööstussektoreid ja paljusid muid käesoleva raamprogrammi kohaseid teemasid mõjutavate tehnoloogiate soodustamisega .

Põhimõte

Tööstustegevust ulatuslikult mõjutavad suuremad raskusedtagasiminek ei piirdu enam traditsiooniliste tööstussektoritega, kus on suur tööjõumaht, vaid seda võib vähehaaval täheldada ka keskmistes sektorites, mis esindavad Euroopa tööstuse tugevust, ja isegi mõnes kõrgtehnoloogilises sektoris. Seda suundumust saab ja tuleb muuta,Tuleb säilitada tugevat tööstusbaasi, tugevdades teadmiste sisu olemasolevas tööstuses ja luues Euroopas tugeva teadmistel põhineva tööstuse, rõhutades alusuuringute kasutamist tööstuslike rakenduste puhul. See hõlmab olemasolevate VKEde ajakohastamist ja uute teadmistepõhiste VKEde loomist teadmiste ja kogemuste levitamise teel koostööprogrammide kaudu.

Tuleviku tööstuse konkurentsivõime sõltub suuresti nanotehnoloogiatest ja nende rakendustest . Nanoteadusi ja nanotehnoloogiaid käsitlevad teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus erinevates valdkondades võivad kiirendada Euroopa tööstuse ümberkujunemist . ELil on kindel juhtpositsioon sellistes valdkondades nagu nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjali- ja tootmistehnoloogiad, mida tuleb tugevdada, et tagada ja tugevdada EL positsiooni suure konkurentsivõimega maailmas.

Tööstuse seisukohalt olulisi prioriteete ja nende integreerimist sektorisiseste rakenduste puhul on võimalik kehtestada sellise tegevusega nagu näiteks Euroopa tehnoloogiaplatvormidega sellistes valdkondades nagu nanoelektroonika, tootmine, terase- ja keemiatööstus, transporditööstus, ehitus, tööstusohutus, tekstiilitööstus, tselluloosi- ja paberitööstus metsandusega seotud tööstus ja nanomeditsiin. See aitab kehtestada ühised teadustöö prioriteedid ja eesmärgid. Peale selle, et reageeritakse paindlikult seitsmenda raamprogrammi kehtivusaja jooksul tekkivatele uutele poliitikast tulenevatele vajadustele, tööstuse seisukohalt olulistele prioriteetidele ja nende integreerimisele sektorialastesse rakendustesse käsitletakse asjakohaseid poliitika, õigusloome ja standardimise ning mõjuga seotud küsimusi, reageerides sealhulgas paindlikult uutele poliitikast tulenevatele vajadustele.

Tegevus

- Nanoteadused, nanotehnoloogiad

- Uute teadmiste loomine liideste ja suurusega seotud nähtuste osas; materjaliomaduste kontrollimine nanotasandil uute rakenduste jaoks; tehnoloogiate integreerimine nanotasandil; isestruktureeruvad omadused; nanomootorid; nanomasinad ja -süsteemid; meetodid ja vahendid iseloomustamiseks ja manipuleerimiseks nanotasandil; nano- ja täppistehnoloogiad keemias põhimaterjalide ja koostisosade tootmiseks; mõju inimeste ohutusele ja tervisele ning keskkonnale; metroloogia, seire ja taju, nomenklatuur ja standardid; uute mõistete ja lähenemisviiside väljatöötamine sektorialaste rakenduste jaoks, kaasa arvatud esilekerkivate tehnoloogiate integreerimine ja lähendamine. Tegevuse käigus uuritakse ka nanotehnoloogia mõju ühiskonnale ning nanoteaduse ja nanotehnoloogia olulisust ühiskondlike probleemide lahendamisel .

- Materjalid

- Uute teadmiste loomine kõrgtehnoloogiliste pindade ja materjalide kohta uute toodete ja protsesside jaoks; teadmistepõhised täiustatud omaduste ja prognoositava toimega materjalid; usaldusväärsem disain ja simulatsioon; arvutuslik modelleerimine ; suurem keerukus; keskkonnasõbralikkus; integratsioon nii nano-, molekulaar- mikro- kui ka makrotasandil keemiatehnoloogias ja materjalitöötlusega tegelevates tööstusharudes; uued nanomaterjalid, sealhulgas nanokomposiidid, biomaterjalid, looduses mitteesinevate elektromagnetiliste omadustega tehismaterjalid ja hübriidmaterjalid, kaasa arvatud nende töötlemise, omaduste ja toime kavandamine ja kontrollimine. Uute omadustega materjalid on Euroopa tööstuse tulevase konkurentsivõime võti ja tehnilise progressi alus mitmetes valdkondades, nagu tervishoid, elektroonika, energeetika, transport ja turvalisus.

- Uus tootmine

- Tingimuste ja vahendite loomine säästva teadmistepõhise tootmise jaoks, kaasa arvatud ehitus, esilekerkivate tööstuslike vajaduste rahuldamiseks ettenähtud uute paradigmade arendamine ja valideerimine ning Euroopa tööstusbaasi ajakohastamise edendamine; üldiste tootmisvahendite arendamine adaptiivse, võrgustikus oleva ja teadmistepõhise tootmise jaoks; uute tehniliste mõistete väljatöötamine, kasutades tehnoloogiate lähendamist (nt nano-, bio-, info- ja kognitiivtehnoloogia ning nende tehnilised nõuded) suure lisandväärtusega toodete ja teenuste järgmise põlvkonna jaoks, ning muutuvate vajadustega kohanemine; suure tootlikkusega tootmistehnoloogiate kaasamine.

- Tehnoloogiate integreerimine tööstuslike rakenduste jaoks

- Uute teadmiste, nano- ja mikrotehnoloogiate, materjalide ja tootmise integreerimine nanovaldkonnas ning seoses materjalide ja tootmisega sektorisiseste ja sektoritevaheliste rakenduste puhul, et käsitleda eelkõige asjakohaste Euroopa tehnoloogiaplatvormide kindlaksmääratud vajadusi. tervishoid, ehitus, transport, energeetika, keemia, keskkond, tekstiili- ja rõivatööstus, tselluloosi- ja paberitööstus, masinatööstus.

5. Energeetika

Eesmärk

Praeguse fossiilkütusel põhineva energiasüsteemi kohandamineümberkujundamine säästvamaks ja importkütusest vähem sõltuvamaks süsteemiks , mis põhineb erinevate energiaallikate ja -kandjate kombinatsioonil , pöörates erilist tähelepanu CO2 vähem või üldse mitte õhku paiskavatele energiatehnoloogiatele , koos energia tõhusama kasutamise ja säästmise ning kasvuhooneefekti vähendamisega, et lahendada varustuskindluse ja kliimamuutustega seotud pakilisi ülesandeid, suurendades samas Euroopa energia tööstuse konkurentsivõimet .

Põhimõte

Energiasüsteemid seisavad silmitsi tõsiste väljakutsetega.

Vajadus välja selgitada ja välja töötada asjakohased ja õigeaegsed lahendused on põhjendatud, kui arvestada rahutukstegevaid suundumusi ülemaailmses energianõudluses, tavapäraste nafta- ja maagaasivarude ammendavust (prognooside kohaselt suureneb see järgmise 30 aasta jooksul 60% võrra), vajadust vähendada märkimisväärselt kasvuhoonegaaside heitmeid, et leevendada kliimamuutuste hävitavaid tagajärgi, naftahinna kahjulikku kõikumist (eriti transpordisektori puhul, mis sõltub suuresti naftast) ja geopoliitilist ebastabiilsust tarnepiirkondades.

Energeetikaalased teadusuuringud aitavad kaasa taskukohaste energiakulude tagamisele meie kodanikele ja tööstustele. Vaja on nii teadus- kui ka tutvustustegevust, et tagada kõige keskkonnasõbralikumad ja kulutasuvamad tehnoloogiad ja meetmed, mis võimaldavad ELil saavutada Kyoto protokolli kohaseid ja muid vajalikke eesmärke ning rakendada oma energiapoliitikaalaseid kohustusi, nagu on kirjeldatud energiavarustuse kindlust käsitlevas 2000. aasta rohelises raamatus,[21] tõhusat energiakasutust käsitlevas 2005. aasta rohelises raamatus ning Euroopa säästvat, konkurentsivõimelist ja kindlat energiakasutuse strateegiat käsitlevas 2006. aasta rohelises raamatus.

Euroopa on saavutanud maailmas juhtpositsiooni mitmes energiatootmise ja tõhusa energiakasutuse tehnoloogia valdkonnas. Ta on teerajajaks selliste nüüdisaegsete taastuvate energiatehnoloogiate alal nagu näiteks päikeseenergia, bioenergia ja tuuleenergia. EL on konkurendiks teistele riikidele ka energia tootmises ja jaotamises ning on suure teadussuutlikkusega süsiniku sidumise ja kõrvaldamise valdkonnas. Nende seisukohtadel on nüüd positsioone ohustab aga tõsine konkurent (eelkõige USA ja Jaapani näol). Seepärast peab Euroopa säilitama oma juhtpositsiooni ja seda arendama, milleks on vaja suuri jõupingutusi ja rahvusvahelist koostööd.

Energiasüsteemi radikaalne ümberkujundamine madalamate või olematute CO2 heitkogustega, usaldusväärseks, konkurentsivõimeliseks ja säästvaks energiasüsteemiks nõuab uusi tehnoloogiaid, mis kätkevad endas eraettevõtete jaoks suuri riske ja kaheldavat kasumit, et teha kõik vajalikud investeeringud teadus-, arendus- ja tutvustustegevuseks ning kasutamiseks. Seepärast peaks avaliku sektori toetus olema äärmiselt oluline erainvesteeringute mobiliseerimisel ning Euroopa jõupingutused ja vahendid tuleks tõhusalt ühendada, et konkureerida majandusriikidega, kes investeerivad oluliselt ja järjepidevalt sarnastesse tehnoloogiatesse. Euroopa tehnoloogiaplatvormidel on selles olulinemäärav osa vajalike teadustegevuse alaste jõupingutuste koondamiseks. Eesmärgi saavutamiseks vajalik tegevus on esitatud allpool. Lisatud on energiapoliitiliste otsuste tegemisega seotud teadmisi käsitlev erimeede, millega samuti toetatakse uusi poliitikast tulenevaid vajadusi, mis kerkivad esile näiteks seoses Euroopa energiapoliitika rolliga kliimamuutusi käsitlevate rahvusvaheliste meetmete kavandamises ning energiavarustuse ja hinna ebastabiilsuse ja häiretega.

Tegevus

- Vesiniku- ja kütuseelemendid

Integreeritud meetmed tugeva tehnoloogilise aluse loomiseks konkurentsivõimelise vesiniku- ja kütusekomponentide sektori jaoks ELis ning statsionaarsete, portatiivsete ja transpordialaste rakenduste jaoks. Euroopa vesiniku- ja kütuseelementide tehnoloogia platvorm aitab sellele kaasa, pakkudes välja integreeritud uurimis- ja kasutamisstrateegia.

- Taastuva elektrienergia tootmine

Tehnoloogiad üldise energia muundamise tõhususe, kulutasuvuse ja usaldusväärsuse suurendamiseks, alandades kohalikest taastuvatest energiaallikatest, sealhulgas biolagundatavatest jäätmetest, elektrienergia tootmise kulusid, ning erinevatele piirkondlikele tingimustele sobivate tehnoloogiate arendamine ja tutvustamine.

- Taastuva kütuse tootmine

Integreeritud muundamistehnoloogiad ja kütusetootmissüsteemid: et kujundada ja alandada taastuvatest energiaallikatest, sealhulgas biomassist ja biolagundatavatest jäätmetest toodetavate tahke-, vedel- ja gaaskütuste (sh vesinikkütuse) hinda, seades eesmärgiks süsinikdioksiidi heitkoguste suhtes neutraalsete kütuste kulutasuva tootmise, ladustamise, jaotamise ning kasutamise, eelkõige vedelad biokütused transpordisektori jaoks.

- Taastuvad energiaallikad kütmise ja jahutamise jaoks

Tehnoloogiad ja seadmeid, sealhulgas ladustamistehnikat käsitlevad teadusuuringud, tehnoloogiaarendus ja tutvustamistegevus taastuvate energiaallikate tõhususe suurendamiseks ning aktiivse ja passiivse kütmise ja jahutamise kulude alandamiseks, tagades nende kasutamise eri piirkondlike tingimuste alusel.

- Saastevaba energia tootmiseks vajalik süsinikdioksiidi sidumise ja kõrvaldamise tehnoloogia

Tehnoloogiaalane teadus-, arendus- ja tutvustamistegvus, et vähendada oluliselt fossiilkütuste kasutamise kahjulikku mõju keskkonnale, seades eesmärgiks suure tõhususega ja kulutasuvad peaaegu saastevabad elektrijaamad ja/või auru tootmise jaamad, mille tegevus põhineb süsinikdioksiidi sidumise ja säilitamise tehnoloogial, eriti maa-alusel ladustamisel.

- Kahjulike gaaside vabad söepõletustehnoloogiad

Elektrijaamade tõhususe, usaldusväärsuse ja kulude märkimisväärne parandamine, uurides, arendades ja tutvustades kahjulike gaaside vabade söe ja muude tahkekütuste põletamise tehnoloogiaid, mille abil on võimalik toota ka sekundaarseid energiakandjaid (sealhulgas vesinikku) ning vedel- ja gaaskütuseid.

- Arukad energiavõrgud

Uurimis-, arendus- ja tutvustamistegevus Euroopa elektri- ja gaasisüsteemide ja -võrkude tõhususe, ohutuse ja usaldusväärsuse suurendamiseks ning kvaliteedi parandamiseks, eelkõige seoses Euroopa integreerituma energiaturuga, nt muutes praegused elektrivõrgud interaktiivseks (kliendid/operaatorid) teenustevõrguks, arendades energia salvestamise võimalusi ja kõrvaldades takistused ulatusliku kasutuse ning detsentraliseeritud ja taastuvate energiaallikate tõhusa integreerimise eest.

- Energiatõhusus ja energiasäästlikkus

Uurimis-, arendus- ja tutvustamistegevus seoses uute mõistetega, läbiproovitud kontseptsioonide ja tehnoloogiate optimeerimisega, et tõhustada energiakasutust ning vähendada veelgi lõpp- ja primaarenergia tarbimist hoonete (kasutusiga arvesse võttes), transpordi, teenuste ja tööstuse puhul. See hõlmab strateegiate ja tehnoloogiate integreerimist energiatõhususe (sealhulgas kaas- ja mitmiktootmise) valdkonnas, uute ja taastuvate energiaallikatega seotud tehnoloogiate kasutamist, energianõudluse reguleerimise meetmeid ja seadmeid ning kliimast minimaalselt mõjutatud hoonete tutvustamist.

- Energiapoliitiliste otsuste tegemiseks vajalikud teadmised

Vahendite, meetodite ja mudelite arendamine, et hinnata olulisemaid energiatehnoloogiatega seotud majandus- ja sotsiaalküsimusi ning seada mõõdetavaid eesmärke ja stsenaariume keskmise ja pika aja peale (sealhulgas andes teadustuge poliitika kujundamisele).

6. Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)

Eesmärk

Keskkonna ja selle ressursside säästev majandamine, edendades teadmisi kliima, biosfääri, ökosüsteemide ja inimtegevuse vastastikuse mõju kohta ning arendades uusi tehnoloogiaid, vahendeid ja teenuseid, et lahendada ülemaailmseid keskkonnaprobleeme integreeritud alustel. Tähelepanu pööratakse kliimamuutuste ning öko-, maa- ja ookeanisüsteemides toimuvate muutuste prognoosimisele; vahenditele ja tehnoloogiatele keskkonnakoormuse ja -ohtude jälgimiseks, ennetamiseks, leevendamiseks ja nendega kohandamiseks , sealhulgas ka tervise seisukohalt, samuti loodus- ja kultuurkeskkonna säilitamiseks ja taastamiseks.

Põhimõte

Keskkonnaprobleemid ulatuvad väljapoole riigipiire ja nende lahendamiseks on vaja Euroopa ja sageli ka ülemaailmsel tasandil kooskõlastatud lähenemisviisi. Loodusvaradele ja kultuurkeskkonnale avaldab äärmiselt suurt survet elanikkonna kasv, linnastumine, põllumajandus-, vesiviljelus-, kalandus-, transpordi-, ehitus- ja energiasektori jätkuv laienemine, samuti kliimaolude varieerumine ning kohalik, piirkondlik ja ülemaailmne soojenemine. Euroopa peab keskkonnaga looma uue säästva suhte, edendades keskkonnasõbralikku konkurentsivõimet ja tugevdades tööstust. Arvestades keskkonnauuringute taset, ulatust ja keerukust, on piisava kandepinna leidmiseks vaja kogu ELi hõlmavat koostööd. See hõlbustab üldist planeerimist, võrguks ühendatud ja koostalitusvõimeliste andmebaaside kasutamist ning ühtsete ja ulatuslike vaatlus- ja prognoosisüsteemide arendamist. Teadusuuringute puhul tuleks arvestada vajadust andmehalduse ja teabeteenuste järele ning andmete edastamise, integreerimise ja kaardistamisega seotud probleeme.

EL tasandi teadustegevust on vaja ka selleks, et täita rahvusvahelisi kohustusi seoses ÜRO kliimamuutuse raamkonventsiooni ja selle Kyoto protokolliga ja bioloogilise mitmekesisuse ÜRO konventsiooniga, ÜRO kõrbestumise vastu võitlemise konventsiooniga, püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooniga, saavutada 2002. aasta ülemaailmse jätkusuutliku arengu tippkohtumise, kaasa arvatud EL veemajandusalase algatuse, eesmärke ning aidata kaasa valitsustevahelise kliimamuutuste rühma ja maapinna kaugseire algatusele. Lisaks sellele on vaja ulatuslikke teadusuuringuid, mis tulenevad olemasolevatest ja esilekerkivatest ELi tasandi poliitikavaldkondadest, kuuenda keskkonnaalase tegevuskava ja seonduvate temaatiliste strateegiate (nt ELi merestrateegia) rakendamisest, keskkonnatehnoloogiaid ning keskkonda ja tervishoidu käsitlevatest tegevuskavadest, programmidest ja direktiividest, samuti sellistest direktiividest nagu näiteks veepoliitika raamdirektiiv ja NATURA 2000.

EL peab tugevdama oma positsiooni keskkonnatehnoloogia maailmaturul. Sellised tehnoloogiad aitavad kaasa säästvale tarbimisele ja tootmisele ja tagavad jätkusuutliku kasvu, pakkudes eri tasandi keskkonnaprobleemidele ökoloogiliselt tõhusamaid lahendusi ja kaitstes meie looduspärandit. Keskkonnanõuded soodustavad innovatsiooni ja pakuvad ettevõtlusalaseid võimalusi ning paremat konkurentsivõimet, tagades samal ajal tulevastele põlvkondadele säästvama tuleviku. Euroopa tehnoloogiaplatvormid veevarustuse ja kanalisatsiooni ning säästva keemia valdkonnas kinnitavad vajadust EL tasandi meetmete järele ja nende teadustegevuse programme on arvesse võetud ka allpool käsitletud tegevuste puhul. Muud platvormid (nt ehitus ja metsandus) tegelevad samuti osaliselt keskkonnatehnoloogiat käsitlevate küsimustega ning ka seda on arvesse võetud. Sotsiaalmajanduslikud aspektid mõjutavad eriti tugevasti keskkonnatehnoloogiate arendamist ning nende kasutuselevõttu turul ja edasist rakendamist, näiteks veeressursside majandamises. Tegevuse puhul võetakse arvesse poliitika kujundamise ja tehnoloogia arendamisega seotud sotsiaalmajanduslikke aspekte, kui need on vastava teema puhul olulised.

Allpool on loetletud tegevusvaldkonnad, [22] millest paljud on otseselt seotud poliitikast tulenevate vajadustega. Võimalik on pakkuda täiendavat toetust uutele esilekerkivatele poliitikast tulenevatele vajadustele, mis on näiteks seotud EL tegevuspõhimõtete säästvuse mõju hinnangutega, Kyoto kohtumisele järgnevate ja kliimamuutustega soetud meetmete järelevalvele ning sellistele uutele keskkonnapoliitilistele valdkondadele nagu näiteks Euroopa mullastrateegia ja merenduspoliitika ning normid ja eeskirjad.

Tegevus

- Kliimamuutused, reostus ja ohud

- Surve keskkonnale ja kliimale: maakera kliima- ja loodussüsteemi, sealhulgas polaarpiirkondade toimimine; kohandamis- ja leevendusmeetmed; õhu-, pinnase- ja veereostus; muutused atmosfääri koostises ja veeringes; kliima, atmosfääri, maapinna, jää ja ookeani vastastikune mõju globaalsel ja piirkondlikul tasandil; ning bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide mõju, sealhulgas merepinna tõusmise mõju rannikualadele ning mõju eriti tundlikele aladele nagu mäestikupiirkonnad.

- Keskkond ja tervis: keskkonnastressi tekitajate ja inimese tervise vastastikune mõju, sealhulgas allikate kindlakstegemine, tervise ja keskkonna seost käsitlevad bioseireuuringud, sisekeskkonna õhu kvaliteet, seosed sisekeskkonnaga, linnakeskkond, autode heitgaasid ning mõju ja esilekerkivad ohutegurid; mürgisteohtlike ainete integreeritud riskihindamismeetodid, kaasa arvatud alternatiivid loomkatsetele; keskkonnast tulenevate terviseriskide ja näitajate kvantifitseerimine ja kulude-tulude analüüs ennetusstrateegiate jaoks.

- Looduslikud riskitegurid: prognoosimise ja ühendatud ohtude, s.o vastuvõtlikkuse, ning riskide hindamise parandamine loodusõnnetuste puhul, mis on seotud geoloogiliste ohtudega (maavärinad, vulkaanid, tsunamid) ja kliimaga (tormid, metsatulekahjud, põuad, üleujutused, metsatulekahjud, maalihked ja muud seonduvad äärmuslikud ilmastikunähtused) ja nende mõjuga; varajase hoiatamise süsteemide arendamine ning ennetus-, leevendus- ja juhtimisstrateegiate parandamine ka mitmele riskile kohandatud lähenemisviiside puhul.

- Ressursside säästev majandamine

- Looduslike ja inimese loodud ressursside ning bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja säästev majandamine : ökosüsteemid; veeressursside majandamine; jäätmehooldus ja jäätmetekke vältimine; bioloogilise mitmekesisuse kaitse, sealhulgas pealetungivate võõrliikide kontroll ja majandamine, pinnase kaitse, merepõhja, rannikualade ja laguunide kaitse, kõrbestumise ja maa kahjustamise vastased lähenemisviisid, maastikukaitse; metsade säästev kasutamine ja majandamine; linnakeskkonna, sealhulgas endiste tööstuspiirkondade säästev juhtimine ja planeerimine, andmehaldus ja teabeteenused; andmehaldus ja teabeteenused; looduslike protsessidega seotud hindamine ja prognoosimine.

- Merekeskkonna majandamineareng : inimtegevuse mõju merekeskkonnale ja selle ressurssidele; piirkondlike merevete ja rannikualade reostus ja eutrofeerumine; süvamere ökosüsteemid; merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse arengusuundumuste, ökosüsteemis toimuvate protsesside ja ookeani tsirkuleerimise hindamine; merepõhja geoloogia. Ookeani ja selle ressursside säästev kasutamine strateegiate, kontseptsioonide ja vahendite arendamine .

- Keskkonnatehnoloogia

- Keskkonnatehnoloogiad loodusliku ja kultuurkeskkonna jälgimiseks, simuleerimiseks, kahjude ennetamiseks ja leevendamiseks, kohandamiseks, parandamiseks ja taastamiseks : seotud vee, kliima, õhu, mere, linna- ja maakeskkonna, pinnase, jäätmekäitluse, ringlussevõtu, keskkonnasäästlike tootmisprotsesside ja toodete, kemikaalide ohutuse kultuuripärandi ja rajatud keskkonna kaitsega.

- Kultuuripärandi, sealhulgas inimeste elukeskkonna kaitsmine, säilitamine ja parandamine ning kultuuripärandi integreerimise soodustamine linnakeskkonda.

- Tehnoloogia hindamine, kontrollimine ja katsetamine : protsesside, tehnoloogiate ja toodete keskkonnariskide ja olelustsükli hindamise meetodid ja vahendid, sealhulgas alternatiivsed katsetamisstrateegiad ja eriti loomi tööstuskemikaalide katsetamiseks mittekasutavad meetodid; toetus säästva keemia, metsandusega seotud sektorite tehnoloogia, veevarustuse ja kanalisatsiooniga seotud platvormidele;[23] Euroopa tulevase keskkonnatehnoloogia kontrolli- ja katsetamisprogrammi teaduslikud ja tehnoloogilised aspektid, täiendades kolmandate isikute hindamisvahendeid.

- Maapinna kaugseire

- Maapinna ja ookeanide kaugseiresüsteemid ja -meetodid keskkonna ja säästva arengu jaoks: aitab kaasa seiresüsteemide arendamisele ja integreerimisele keskkonna- ja säästvusküsimuste osas GEOSSi raames (mida täiendab GMES); süsteemide koostalitlusvõime ja teabe optimeerimine keskkonnanähtuste mõistmiseks, kujundamiseks ja prognoosimiseks ning loodusvarade hindamiseks, uurimiseks ja majandamiseks.

- – Säästva arengu prognoosimismeetodid ja hindamisvahendid, mis võtavad arvesse seire erinevaid mõõtkavasid: majanduse/keskkonna/ühiskonna vahelised modelleerimisseosed, kaasa arvatud turul põhinevad vahendid, välismõjud, lävitasemed ning alusteadmiste ja meetodite arendamine säästvuse mõju hindamiseks sellistes põhivaldkondades nagu maakasutus ja merendusküsimused; linnade areng, kliimamuutustega seotud sotsiaalsed ja majanduslikud pinged.

7. Transport (sealhulgas lennundus)

Eesmärk

Arendada tehnoloogia ja ekspluatatsiooni arengule ning Euroopa transpordipoliitikale tuginedes kõikide kodanike ja ühiskonna heaks integreeritud keskkonnasõbralikumaid ja arukamaid üleeuroopalisi transpordisüsteeme, austades keskkonda ja loodusvarasid ning kindlustades ja edasi arendades Euroopa tööstuste konkurentsivõimet juhtrolli maailmaturul.

Põhimõte

Transport on üks Euroopa tugevaid alasid – õhutranspordisektor annab 2,6% EL SKTst (3,1 miljonit töökohta) ning pinnatranspordi valdkond toodab 11% SKTst (andes tööd 16 miljonile inimesele). Siiski tekitab transport 25% kogu süsinikdioksiidi heitest ELs, millest ka põhjendatud vajadus muuta süsteem „rohelisemaks“, et tagada säästvamaid transpordiviise ning vastavus kasvumääradele, mis on esitatud valges raamatus „Euroopa transpordipoliitika aastaks 2010: aeg otsustada“.[24]

Euroopa Liidu laienemine (territoorium kasvas 25% ning rahvastik 20%i) ja majandusareng esitavad uued väljakutsed, kuidas vedada inimesi ja kaupu tõhusalt, kulutasuvalt ja säästval viisil. Transport on otseselt seotud muude tähtsate valdkondadega nagu kaubandus, konkurents, keskkond, tööhõive, sidusus, energeetika, julgeolek ja siseturg. Investeerimine teadusuuringutesse ja tehnoloogiaarendusse ELi transporditööstuses on eeltingimus tehnoloogilise konkurentsieelise tagamiseks maailmaturgudel[25]. Tegevusega Euroopa tasandil aidatakse kaasa ka tööstuse ümberkorraldamisele, muu hulgas turustusahela ning eriti VKEde integreerimisele.

Euroopa tehnoloogiaplatvormide uurimiskavades[26] toetatakse vajadust võtta omaks uus transpordisüsteemidel põhinev lähenemine, milles võetakse arvesse sõidukite või laevade, transpordivõrkude või -infrastruktuuride ja liiklusteenuste kasutamise vastasmõju, ja mida saab arendada ainult Euroopa tasandil. Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse kulud kõigis neis valdkondades kasvavad märkimisväärselt ning koostoimimine ELi tasandil on oluline, et võimaldada erinevate TTA pakkujate kriitilisel massil vastata uurimistöö laiahaardelisusest ning valdkondade paljususest tulenevatele väljakutsetele majanduslikult kõige tõhusamal viisil ning ületada poliitilisi, tehnoloogilisi ja sotsiaal-majanduslikke probleeme, mis kaasnevad selliste küsimustega nagu tuleviku “puhas ja ohutu sõiduk”, transpordiliikide koostalitlusvõime ja ühitamine iseäranis vee- ja raudteetranspordi puhul, taskukohasus, ohutus, veomaht, turvalisus ja keskkonnamõjud laienenud Euroopa Liidus. Euroopa poliitikate elluviimisel on väga olulisel kohal ka tehnoloogiate arendamine Galileo süsteemi ning selle rakenduste toetuseks.

Allpool esitatud teemad ja tegevus on eriti tähtsad tööstuse seisukohast, kuid ka poliitika väljatöötajate tarvidusi käsitletakse kompleksselt, hõlmates ka transpordipoliitika majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaaspekte. Lisaks pakutakse tuge ka olemasolevate ja uute poliitikavajaduste täitmiseks, näiteks seoses merenduspoliitika arenguga või ühtse Euroopa taeva rakendamisega.

Tegevus

- Lennundus ja õhutransport

- Õhutranspordi muutmine keskkonnasäästlikumaks. heitkoguste, sealhulgas kasvuhoonegaaside ja mürahäirete vähendamine, mis hõlmab ka mootorite, alternatiivkütuste, struktuuride ja uute õhusõidukimudelite, lennujaama käitamise ja liikluskorraldusega seotud tööd.

- Ajakasutuse tõhustamine: lennugraafikute tõhustamine, pannes rõhku ühtse Euroopa taeva algatuse efektiivsele elluviimisele, rakendades uuenduslikke lennuliikluskorraldussüsteeme, milles ühendatakse õhu-, maa- ja kosmosekomponendid, k.a liiklusvoogude korraldamine ja õhusõidukite suurema sõltumatuse kindlustamine.

- Tarbija rahulolu ja ohutuse tagamine: reisijate mugavuse parandamine, pardateeninduse uuendamine ja reisijate käitluse tõhustamine; õhutranspordi kõigi ohutusaspektide parandamine; õhusõidukite valiku laiendamine suurekerelistest väiksemate eri kasutusotstarveteks sobivate sõidukiteni.

- Kulutasuvuse parandamine: toote arendamise, valmistamise ja kasutamisega seotud kulude vähendamine uuenduslike ja hooldusvabade õhusõidukite, remondi ja kapitaalremondi, automatiseerimise ja simulatsiooni ulatuslikuma kasutamise kaudu.

- Õhusõiduki ja reisijate turvamine. reisija, meeskonna, õhusõiduki ja õhutranspordisüsteemi kaitsemeetmete parandamine, nt tõhustatud andmekorraldus- ja tuvastamismeetodid, õhusõiduki kaitse rünnaku vastu, lennujuhtimise automaattaaste ning õhusõiduki turvaskeemi parandamine.

- Tee rajamine tulevasele õhutranspordile. lennunduse pikaajalisemate küsimuste lahendamine radikaalsemate, keskkonnasäästlikumate, kättesaadavamate ja uuenduslikemate tehnoloogiate kombinatsioonidega, mis viib õhutranspordi arengut märkimisväärselt edasi.

- Säästev pinnatransport (raudtee-, maantee- ja veetransport)

- Pinnatranspordi keskkonnasäästlikuks muutmine: keskkonna- ja mürasaaste vähendamine, sealhulgas kasvuhoonegaaside vähendamine tehnoloogiliste ja sotsiaalmajanduslike vahendite abil; puhaste ja tõhusate mootorite ja ülekandeseadmete arendamine, k.a hübriidtehnoloogia ning alternatiivsete kütuste, eelkõige vesinik- ja kütuseelementide kasutamine transpordis, võttes arvesse kulutasuvuse ja energiatõhususe kaalutlusi; strateegiate väljatöötamine kasutuselt kõrvaldatud sõidukite ja laevade jaoks.

- Ümbersuunamise julgem ja laialdasem kasutamine ja transpordikoridoride ummistumise vähendamine: säästvate, uuenduslike, ühendveoliste ja koostalitlusvõimeliste piirkondlike ja riiklike transpordi- ja logistikavõrkude, infrastruktuuride ja süsteemide arendamine Euroopas; kulude arvessevõtmine; teabevahetus sõiduki/laeva ja transpordi infrastruktuuri vahel; infrastruktuuri läbilaskevõime optimeerimine; ümbersuunamisstrateegiad energiatõhusate transpordivahendite soodustamiseks.

- Säästva ja kättesaadava linnaliikluse tagamine kõikidele kodanikele, sealhulgas puuetega inimestele. uuenduslikud liikluskorraldusskeemid, sh puhtad ja ohutud, vähem saastavad sõidukid ja saastevabad transpordivahendid, uued kõrgekvaliteedilised ühistranspordi liigid ja eratranspordi ratsionaliseerimine, sideinfrastruktuur, integreeritud linnaplaneerimine ja transport, kaasa arvatud nende seos majanduskasvu ja tööhõivega.

- Ohutuse ja töökindluse parandamine : vastavalt transpordisüsteemile seoses juhtide, reisijate, meeskonna, jalgratturite ja jalakäijate ning kaupade veotoimingutega, sõidukite, laevade ja infrastruktuuride kavandamise ja toimimisega ning transpordisüsteemis tervikuna.

- Konkurentsivõime suurendamine : projekteerimisprotsesside parandamine; nüüdisaegsete ülekande-, sõiduki- ja laevatehnoloogiate arendamine; innovatiivsete ja kulutasuvate tootmissüsteemide ja infrastruktuuride rajamine; integratsiooni võimaldav struktuur.

- Tugi Euroopa globaalsele satelliitnavigatsioonisüsteemile (Galileo) ja programmile EGNOS : täpsed navigatsiooni- ja ajamääramisteenused kasutamiseks paljudes sektorites; satelliitnavigatsiooni tõhus kasutamine ning toetus teise põlvkonna tehnoloogiate ja rakenduste määratlemisel.

8. Sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused

Eesmärk

Luua sügav, ühine arusaam sellistest Euroopa ees seisvatest keerukatest ja omavahel seotud sotsiaalmajanduslikest probleemidest nagu majanduskasv, tööhõive, konkurentsivõime, sotsiaalne sidusus, kultuuridevaheline mõistmine, majanduslikud, kultuurilised ja hariduslikud probleemid laienenud ELis , jätkusuutlikkus, elukvaliteet, demograafilised muutused, migratsioon ja integratsioon ning globaalne seotus, eriti selleks, et anda asjaomaste valdkondadega jaoks paremaid alusteadmisi ning seada eesmärgiks töötada välja eeltingimus nüüdisaegse ja jätkusuutliku ühiskonna jaoks .

Põhimõte

Sotsiaalmajandus- ja sotsiaalkultuuriliste ning humanitaarteaduste uurimisbaas on Euroopas tugev ja kõrgetasemeline. Lähenemiste mitmekesisus EL majandus-, sotsiaal-, poliitika- ja kultuuri valdkondades pakub EL tasandil teadusuuringuteks väga viljakat pinnast. Suurt lisandväärtust annab Euroopa sotsiaalmajandusküsimusi käsitlev teaduskoostöö kõnealustes valdkondades. Esiteks peetakse neid teemasid ja probleeme ELEuroopa tasandil esmatähtsaks ning need on ELühenduse poliitikavaldkondade objektiks. Teiseks kujutab võrdlev uurimus mitmetes või kõigis ELi või muudes riikides endast äärmiselt tõhusat instrumenti, samas pakub ka olulist õppimisvõimalust eri riikides ja piirkondades.

Kolmandaks on EL tasandi teadusuuringutel erilised eelised, sest need võimaldavad koguda andmeid üle Euroopa ja rakendada keeruliste küsimuste mõistmiseks vajalikke võimalusi. Lõpetuseks aitab tõeliselt euroopaliku, neid võtmeküsimusi haaravate sotsiaalmajanduslike alusteadmiste arendamine oluliselt kaasa ühise arusaama edendamisele kogu Euroopa Liidus, ja mis kõige tähtsam – Euroopa kodanike hulgas.

Toetatavad tegevusvaldkonnad on loetletud allpool ning eeldatakse, et need aitavad märkimisväärselt kaasa poliitika sõnastamisele, rakendamisele, mõjule ja hinnangutele, samuti õiguslike meetmete määratlemisele paljudes valdkondades nagu majandus,