ET Euroopa Liidu Teataja C 251/28

Väikese muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2017/C 251/09)

Euroopa Komisjon on kõnealuse väikese muudatuse heaks kiitnud kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga.

VÄIKESE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Väikese muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (2) artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

„AIL FUMÉ D’ARLEUX“

ELi nr: PGI-FR-0820-AM01 – 11.4.2017

KPN ( ) KGT ( X ) GTT ( )

1. Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Nimi : Groupement des Producteurs d’Ail fumé d’Arleux Aadress : Mairie d’Arleux Place du Général De Gaulle 59151 Arleux PRANTSUSMAA/FRANCE E-post : mairie@arleux.com Koosseis : taotlejate rühma moodustavad toote „Ail fumé d’Arleux“ tootjad. Taotlejate rühm on pädev esitama muudatustaotlust.

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

— ☐ Toote kirjeldus — ☒ Päritolutõend — ☒ Tootmismeetod — ☐ Seos piirkonnaga — ☒ Märgistus — ☒ Muu: toote kirjeldus, andmete ajakohastamine, põhjuslik seos, kontrolliasutus, riiklikud nõuded

4. Muudatus(t)e liik

— ☐ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis ei eelda avaldatud koonddokumendi muutmist. — ☒ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis eeldab avaldatud koonddokumendi muutmist. — ☐ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti (või sellega võrdväärset). — ☐ Registreeritud GTT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 neljanda lõigu kohaselt väike.

5. Muudatus(ed)

Punkt „Päritolutõend“

Lisatud on lõik, milles sätestatakse, et kõik kaitstud geograafilise tähisega toote tootmises osalevad ettevõtjad „peavad end õiguste saamiseks registreerima rühma liikmeteks enne tootmisprotsessi algust“.

Kõnealune säte, mis on juba jõus, tagab toote parema jälgitavuse.

Punkt „Tootmismeetodi kirjeldus“

— Istutamine:

Lause: „Istutamiseks mõeldud taimed peavad ostmisel vastama EÜ kvaliteedile (Euroopa standardite alusel kontrollitud taimed) või olema vähemalt 25 % ulatuses sertifitseeritud.“ on asendatud järgmise lausega:

„Istutamiseks mõeldud taimed peavad ostmisel vastama EÜ kvaliteedile (Euroopa standardite alusel kontrollitud taimed) või olema sertifitseeritud.“

Lisaks on kustutatud järgmine lause: „Kuigi rühma eesmärk on soodustada sordi ‘Gayant’ kasutamist selle pika säilivusaja tõttu, ei ole praegu võimalik rahuldada nõudlust, kuna sordi ‘Gayant’ sertifitseeritud taimede minimaalne kasutusmäär on 25 %.“

Muudatuste eesmärk on kõrvaldada kohustus kasutada vähemalt 25 % ulatuses sertifitseeritud taimi. Kehtivas tootespetsifikaadis kehtestatud minimaalne sertifitseeritud taimede protsent on seotud rühma sooviga arendada kohaliku sordi ‘Gayant’ sertifitseeritud taimede kasvatamist. Sertifitseeritud taimede, sh sordi ‘Gayant’ tootmine ei ole edenenud sel määral, et kehtestatud 25 % taset oleks võimalik stabiilselt tagada. Seega tuleb tootjatele lubada osta ja kasutada EÜ kvaliteediga või sertifitseeritud taimi või lubada neil ise toota taimi eelmisel aastal ostetud EÜ kvaliteediga või sertifitseeritud taimedest.

Kõnealune säte ei mõjuta toote kirjeldust ega seost geograafilise piirkonnaga, kuna EÜ kvaliteediga taimed on nüüdsest võrdsustatud sertifitseeritud taimedega.

Lause: „Taimede paljundamise ja istutamise vaheline aeg ei tohi ületada 8 päeva.“ on asendatud lausega: „Taimede paljundamise ja istutamise vaheline aeg ei tohi ületada 15 päeva.“

See muudatus on tingitud asjaolust, et mõnikord võivad ebasoodsad ilmastikuolud takistada pinnase ettevalmistamist istutamiseks. Tähtaja pikendamine võimaldab taimi istutada selleks kõige sobivamal ajal.

— Taimede kasvufaas:

Lause „Taimi ei töödelda 3 nädalat enne saagikoristust.“ on kustutatud, kuna õigusaktis on sätestatud 14 päeva pikkune tähtaeg, mis on piisav, et tagada saagikoristuse eel pealsete seisund, mis oleks võrreldav seisundiga, kui lõpetada töötlemine kolm nädalat enne saagikoristust. Kuigi üldiselt lõppeb taimede töötlemine kolm nädalat enne saagikoristust, võib siiski juhtuda, et töötlemine osutub sõltuvalt ilmatingimustest vajalikuks, et vältida sellise mükoosi nagu leherooste levikut.

Lause „Pihustit kontrollitakse iga 3 aasta järel“ on kustutatud, kuna see kohustus on sätestatud üldeeskirjas.

Punkt „Märgistus“

Kohustus esitada märgistusel kaitstud geograafilise tähise nimetus ja Euroopa Liidu logo on kustutatud, kuna see on nüüdsest sätestatud üldeeskirjas.

Koonddokumenti on vastavalt muudetud.

Punkt „Muu“

— Tootespetsifikaadi muudatused:

Kustutatud on sobimatud või tarbetud sõnad (väljendist „inimeste oskusteabe“ on kustutatud sõna „inimeste“ ja väljendist „traditsiooniline küüslauk“ on kustutatud sõna „traditsiooniline“), tabel toote esitusviiside kohta või punkti „Põhjuslik seos“ alla kuuluvad lõigud on esitatud mujal ning ühtlasi on kustutatud lõikude pealkirjad. Kasutatud kirjandus ja lisad, mis ei sisalda siduvaid sätteid, on kustutatud.

Kõnealuste muudatuste eesmärk on muuta tootespetsifikaadi teksti nii, et see ühtiks paremini koonddokumendiga. Muudatused ei mõjuta toodet ega põhjuslikku seost.

— Liikmesriigi pädev asutus:

Vastavalt määrusele (EL) nr 1151/2012 on lisatud Prantsusmaa põllumajandustoodete kontrolliga tegeleva asutuse Institut national de la qualité et de l’origine (INAO) ja liikmesriigi pädeva asutuse andmed.

— Kontrolliasutus:

Kontrolliasutuse kontaktandmed on asendatud pädeva järelevalveasutuse kontaktandmetega. Selle muudatuse eesmärk on vältida spetsifikaadi muutmise vajadust kontrolliasutuse muutumise korral.

6. Ajakohastatud tootespetsifikaat (üksnes KPNi ja KGT puhul)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-e9d4946c-169e-4eda-84af-bfe12271b428/telechargement

KOONDDOKUMENT

„AIL FUMÉ D’ARLEUX“

ELi nr: PGI-FR-0820-AM01 – 11.4.2017

KPN ( ) KGT ( X )

1. Nimetus(ed)

„Ail fumé d’Arleux“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Toote „Ail fumé d’Arleux“ puhul on tegemist küüslauguga, mis säilib märkimisväärselt kaua tänu traditsioonidel põhinevale ning asjatundlikule punumis- ja suitsutamismeetodile. Viimase puhul kasutatakse kohalikku turvast ja/või pruunsütt ja/või põhku ja/või saepuru.

Toodet „Ail fumé d’Arleux“ valmistatakse roosast kevadisest küüslaugust (Allium sativum, liilialiste sugukond), mis kuulub II sordirühma ja tüüpi ‘Ail du Nord’. Küüslauku iseloomustab pikk puhkeperiood, keskmise suurusega mugul, õievarre puudumine, taim on kohanenud ilmastikutingimustega ning omab tugevat ajaloolist sidet Nord-Pas-de-Calais’ piirkonnaga. Õievarre puudumine võimaldab küüslauku punuda traditsioonilistesse palmikutesse, kuna pealsed on selleks piisavalt painduvad. Kasutatavad sordid on ‘Ail du Nord’, ‘Gayant’ ja ‘Arno’. Uusi sorte võib kasutusele võtta, kui need vastavad ülalnimetatud tingimustele. Pärast iga muudatust jagatakse sortide loetelu tootjatele, samuti kontrolliasutustele ja pädevatele järelvalveasutustele. Saagikoristamisel on mugul keskmise suuruse (40–80 mm sõltuvalt turustusviisist) ja valge värvusega, kuid pealmised soomused on tumeroosad.

Toodet „Ail fumé d’Arleux“ turustatakse traditsiooniliselt palmikuna, mis koosneb 10 kuni 90 või isegi 120 küüslaugumugulast. Samuti võib turustada kolme küüslaugumugulaga palmikut. Palmikutesse punumiseks kuivatatakse küüslaugumugulad koos pealsetega põllul või sundventilatsiooni abil varjualuses. Punutakse käsitsi nagu juuksepalmikut.

Pärast punumist suitsutatakse küüslauku suitsutuskambris vähemalt seitse päeva. Olenevalt kasutatud suitsutusmaterjalist võib küüslauk olla pärast suitsutamist eri värvusega. Värvus varieerub õrnast punakaspruunist tumepruunini. Enne turustamist võib suitsutatud palmikud võrgu sisse pakkida.

Tootel „Ail fumé d’Arleux“ on järgmised omadused:

— meeldiv suitsune lõhn;

— palmiku pinna ühtlane värvus, mille intensiivsus kiidetakse heaks kindlaksmääratud värvistandardi alusel.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Küüslaugu kasvatamise, punumise ja suitsutamise kõik etapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Küüslauku võib võrku pakkida pärast suitsutamist. Seda tuleb teha määratletud geograafilises piirkonnas, et vältida toote liigset käsitsemist. Toode „Ail fumé d’Arleux“ on õrn (suitsutamine muudab pealmised soomused ja varre õrnaks, mistõttu nad murduvad kergesti), mistõttu tuleb toodet võimalikult vähe käsitseda ja transportida. Määratletud geograafilises piirkonnas pakkimine võimaldab säilitada toote ja palmiku füüsilise terviklikkuse.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Lisaks regulatiivsetele nõuetele peab märgisel olema esitatud partii number, mis tagab toote jälgitavuse.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna moodustavad 35 kommuuni Nordi departemangus ja 27 kommuuni Pas-de-Calais’ departemangus.

Nordi departemang:

Arleux, Aubencheul-au-Bac, Aubigny-au-Bac, Bruille-lez-Marchiennes, Brunemont, Bugnicourt, Cantin, Courchelettes, Cuincy, Dechy, Écaillon, Erchin, Esquerchin, Estrées, Fechain, Férin, Flers-en-Escrebieux, Fressain, Fressies, Goeulzin, Guesnain, Hamel, Haynecourt, Hem-Lenglet, Lambres-lez-Douai, Lauwin Planque, Lécluse, Lewarde, Loffre, Marcq-en-Ostrevant, Marquette-en-Ostrevant, Masny, Monchecourt, Roucourt, Villers-au-Tertre.

Pas-de-Calais’ departemang:

Baralle, Bellonne, Brebières, Buissy, Cagnicourt, Corbehem, Dury, Écourt-Saint-Quentin, Épinoy, Gouy-sous-Bellone, Hendecourt-lès-Cagnicourt, Marquion, Noyelle-sous-Bellone, Oisy-le-Verger, Palluel, Quiéry-la-Motte, Recourt, Riencourt-lès-Cagnicourt, Rumaucourt, Sailly-en-Ostrevent, Sains-lès-Marquion, Sauchy-Cauchy, Sauchy-Lestrée, Saudemont, Tortequesne, Villers-lès-Cagnicourt, Vitry-en-Artois.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafilise piirkonna eripära

Cambrésis’ piirkonna kõige iseloomulikuma pinnase moodustavad sellised omavahel seotud eri materjalid nagu jõemuda ja tertsiaarajastu savi ning vähemal määral valdavalt liivase päritoluga tertsiaarajastu kivimid, kriit, jõesetted.

Küüslauku „Ail fumé d’Arleux“ kasvatatakse geograafilises piirkonnas, mille pinnas varieerub mudasest savise-mudaseni ning mille savisisaldus on kuni 30 %.

Piirkonnas on mõõdukas kliima suhteliselt ühtlase temperatuuriga aastate lõikes. Miinimumtemperatuur on mõõdukas (väga harva langeb temperatuur alla 0 °C) ning maksimumtemperatuur ületab harva 30 °C. Öise ja päevase temperatuuri vahe on samuti väike.

Sademed jagunevad aasta lõikes ühtlaselt ning sademete hulk aastas on ligikaudu 650 mm (viimase 30 aasta keskmine).

Arleux asub orus, mida ümbritsevad niidud, jõed ja sood.

Sensée jõe org laiub „pika rohelise rajana“ Douaisis’ ja Cambrésis’ lagedate platoode vahel.

Sensée jõgi, kuhu suubuvad lisajõed Agache ja Hirondelle, voolab läbi soode ja tiikide, enne kui jõuab Canal du Nordi.

Sensée oru sood laiuvad ligikaudu 800 hektaril, kuhu on ladestunud jõesetted ja turvas.

Enne kivisöe massilist tarbimist tekitas kütusena kasutatava turba kaevandamine rohkesti tiike, kuid siinse oru arvukad veskid ja lüüsid aitasid soode veetaset säilitada.

Toote eripära

Toote eripära põhineb erilisel suitsutamisoskusel: kvaliteet, mis tagatakse ühest küljest suitsutamise ja teisest küljest palmikutena turustamisega, ning tänasesse päeva ulatuv ajalooline maine.

Traditsiooniline suitsutamine toimub turba-, saepuru- ja põhu segu põletamisel. Tänapäeval lisatakse segule pruunsütt, kuna turba kasutamine ei ole enam säästlik, pealegi on mõlemal ainel ühesugused põlemisomadused. Küüslaugu kasvatamine on arenenud Arleux’ madalikul seoses turba olemasolu ja suitsutustehnikaga. Selles piirkonnas suitsutatakse küüslauku traditsioonilisel viisil.

Suitsutamine annab tootele „Ail fumé d’Arleux“ õrnast punakaspruunist tumepruunini ulatuva ühtlase värvi kogu palmiku pinnal ning meeldiva suitsuse lõhna. See tagab ka toote pika säilivusaja. Sordil ‘Ail du Nord’ puuduvad õievarred ning see võimaldab põimida küüslauku palmikutesse. Algselt punuti küüslaugud palmikutesse selleks, et neid saaks riputada suitsutuskambrisse ning hõlbustada kaubitsemist. Tänapäeval hinnatakse punutisi, kuna need on praktilised ja kauni välimusega.

Esimest korda mainitakse toodet departemangu statistikadokumentides 1804. aastal. 19. sajandil on toode saanud põllumajanduskonkurssidel ja -messidel hulgaliselt auhindu. 20. sajandil hoogustus küüslaugu kasvatamine ning põllumajandustootjad tutvustasid toodet rändmüügi abil. Toote „Ail fumé d’Arleux“ maine levis tootmispiirkonnast väljapoole.

Tänapäeval on Arleux’s peetav küüslaugulaat peamine toote maine edendamise üritus. Esimest korda toimus laat 1962. aastal ning viimastel aastatel on märgatavalt kasvanud selle külastajate arv, mis on aidanud tutvustada toodet meedias ja külastajate hulgas.

Põhjuslik seos

Piirkonnas, kus kliima- ja mullastikutingimused sobivad küüslaugu kasvatamiseks (kerge, madala huumusesisaldusega, veidi kruusane mullastik, mis kuiveneb ja soojeneb kergesti, samuti mõõdukas kliima kerge temperatuurikõikumisega ja aasta lõikes ühtlaselt jagunenud sademed), on suitsutamise traditsioon saanud alguse turba olemasolust.

Turvast kasutati kütmiseks, kuid õige pea ka küüslaugu suitsutamiseks. Määratletud geograafilise piirkonna kliimas ei olnud küüslauku võimalik kuivatada rahuldaval viisil. Suitsutamine kuivatab küüslauku ning aitab tal säilida, hoides ära hallituse teket. Samuti annab suitsutamine küüslaugule punakaspruuni värvuse ja väga iseloomuliku lõhna. Küüslaugukasvatajad kasutavad suitsutamisel ka muid piirkonnale iseloomulikke materjale.

Küüslaugupalmik on punutud nii, et seda oleks mugav suitsutuskambrisse riputada. Küüslaugu punumine ja suitsutamine on omavahel tihedalt seotud ning moodustavad toote „Ail fumé d’Arleux“ valmistamiseks vajaliku oskusteabe. Tööhobuste kasutuselevõtmise ning eelkõige mehhaniseerimise tõttu ei olnud küüslauku nendel soistel aladel enam võimalik kasvatada. Seetõttu levis selle kasvatamine turbarabadest aina kaugematesse paikadesse.

Põhk kogutakse põllumajandusettevõtetest, kus kasutatakse vilja peksmisel vanaaegseid viljapeksumasinaid. Kuid selliseid ettevõtteid on aina vähem ning nad peksavad väikese piirkonna vilja. Tänapäeval on vähe põllumajandusettevõtteid, kes veel saavad küüslaugutootjaid põhuga varustada – moodsad masinad jätavad põhu viljakoristuse käigus põllule. Mitmed sellised traditsioonilised põllumajandusettevõtted asuvad Béthunois’is. Nendes toodetakse põhku riiklikele tõukasvandustele ning Pariisi lähiümbruse suurte võidusõiduhobuste tallidele (Vincennes, Chantilly), mis vajavad oma hobustele kindla kvaliteediga põhku. Saepuru puhul eelistavad tootjad kohalikke tarnijaid. Nord-Pas-de-Calais’ mets on peamiselt lehtpuumets (93 %), kus on hästi esindatud tamm, pöök ja saar. Nimetatud puit on eriti sobiv küüslaugu suitsutamiseks.

Toote „Ail fumé d’Arleux“ valmistajad on nii punumis- kui ka erilise suitsutamisviisi abil (algselt kasutati selleks turvast, hiljem lisandus(id) muu(d) kütteaine(d)) suutnud tagada oma tootele kindlakskujunenud maine, mida kinnitab küüslaugulaada populaarsus veel tänapäevalgi.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-e9d4946c-169e-4eda-84af-bfe12271b428/telechargement

(1) ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

(2) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.