Seitsmenda raamprogrammiga edendati tipptasemeteadust, milleks kaasati parimad teadlased EList ja väljastpoolt ELi, kes osalesid enam kui 25 000 kõrgetasemelises valdkondadevahelises koostööprojektis, millega saadi maailmataseme teadustulemusi. Siiski on praeguseks 50 % neist projektidest ikka veel lõpetamata. Seetõttu ei ole seitsmenda raamprogrammi järelhindamise aruandes võimalik esitada selle programmi tulemuste ja mõju täielikku ülevaadet. Siiani on seitsmenda raamprogrammi projektide raames avaldatud 170 000 teaduslikku publikatsiooni. Kõrgetasemelistes ajakirjades avaldatud publikatsioonide osakaal on suurem kui ELi ja USA keskmised sellealased näitajad. Seitsmenda raamprogrammi projektidest on välja kasvanud rohkem kui 1 700 patenti ja 7 400 ärirakendust. Seitsmenda raamprogrammi murrangulisi teadusuuringuid edendati Euroopa Teadusnõukogu kaudu. Kõige kõrgema tasemega teadusajakirjades avaldatud selliste teaduspublikatsioonide arv, milles on tunnustatud Euroopa Teadusnõukogu rahastamist, samuti Euroopa Teadusnõukogult rahastuse saanud teadlastele antud Nobeli preemiate ja teadusharumedalite arv näitab, et Euroopa Teadusnõukogu toetusi antakse tõesti tipptasemeteaduse edendamiseks.

Vastavalt otsusele, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (edaspidi „seitsmes raamprogramm”), teevad sõltumatud eksperdid programmi põhjenduste, rakendamise ja saavutuste välishindamise 2015. aasta lõpuks. Selleks moodustati septembris 2014 sõltumatu kõrgetasemeline töörühm. Ta esitas komisjonile oma aruande 19. novembril 2015. Käesolevas teatises on esitatud töörühma järeldused ja soovitused ning komisjoni vastused. Teatisele on lisatud komisjoni talituste töödokument, milles komisjoni talitused on hinnanud seitsmendat raamprogrammi selle tulemuslikkuse, tõhususe, asjakohasuse, sidususe ja ELi lisaväärtuse seisukohast, lähtudes parema õigusloome nõuetest.

Programm „Horisont 2020” on keskendatud suurte ühiskondlike probleemide lahendamisele. Selle aluseks on probleemipõhine lähenemisviis, mis soodustab loodud uute teadmiste tegelikku kasutuselevõttu. Selleks et tagada teadustulemuste tegelik kasutuselevõtt, kasutatakse programmis „Horisont 2020” kõikehõlmavat lähenemisviisi teadusele ja innovatsioonile, millega toetatakse kogu innovatsiooniahelat alates eesliiniuuringutest kuni nn turulähedaste meetmeteni, näiteks pilootprojektide ja tutvustustegevuseni. Samal ajal võimendatakse investeerimist eesliiniuuringutesse programmi „Horisont 2020” alt üles suunatud meetmetega. „Horisont 2020” on kujundatud piisavalt paindlikuna, et lahendada uusi ja ettenägematuid probleeme.

Seitsmes raamprogramm moodustab 7 % ELi avaliku sektori summaarsetest kulutustest teadusele ja innovatsioonile. Selle mõju majandusele, näiteks SKPle ja tööhõivele, on otseselt ning kaudselt (eraisikute ja liikmesriikide investeeringute kaasamise kaudu) siiski märkimisväärne. Hinnanguliselt suurendab seitsmes raamprogramm SKPd ligikaudu 20 miljardi euro võrra aastas järgmise 25 aasta jooksul tänu oma kaudsele majanduslikule mõjule ja sellele, et aastas luuakse rohkem kui 130 000 töökohta teadusuuringute valdkonnas ja 160 000 täiendavat töökohta. Tõendeid on ka positiivsete mikromajanduslike mõjude kohta: osalenud ettevõtted teatavad, et nad on arendanud välja uuenduslikke tooteid, protsesse ja teenuseid ning suurendanud oma käivet, tootlikkust ja konkurentsivõimet. Ökonomeetriliste analüüside tulemused näitavad, et seitsmendas raamprogrammis osalenud VKEde tulemused tööhõive ja tegevustulu suurendamise alal olid 38 % paremad kui võrdlusrühma VKEdel. Kuid nagu töörühm rõhutab, on siiski liiga vara esitada lõplikku hinnangut seitsmenda raamprogrammi projektide mõju kohta turule.

Selleks, et saavutada kooskõla ELi struktuurifondide programmide vahel, jätkab komisjon koostööd riiklike ja piirkondlike aruka spetsialiseerumise strateegiate alal, mis võimaldavad koondada ressursse ja saavutada kriitilist massi ühiste prioriteetsete ülesannete lahendamiseks. Alt üles suunatud ettevõtluse vaimus toimuvas avastamisprotsessis arenevate ja täiustuvate aruka spetsialiseerumise strateegiate leidmiseks koondatakse lähiaastatel peamised teadus- ja innovatsioonitöös osalejad. On vaja selgelt esitada teavet selle kohta, kuidas toimivad ELi eri rahastamisprogrammid. Selleks on komisjon välja töötanud suunised poliitikakujundajatele ja rakendusasutustele, et toetada eri fondide sünergiat ja kombineerimist, ning on käivitanud uue osalejateportaali üksikasjalike juhistega selle kohta, kuidas programmi „Horisont 2020” raames esitada projektitaotlusi ja juhtida projekte. Lisaks on mitu ühist tehnoloogiaalgatust allkirjastanud vastastikuse mõistmise memorandumi Euroopa Regionaalarengu Fondi vahendeid haldavate asutustega, millega on loodud struktureeritud koostöö raamistik.

Riikide teadusstrateegiate ja programmide kooskõlastamisel tugevdatakse programmiga „Horisont 2020” veelgi juba seitsmenda raamprogrammi raames väljatöötatud vahendeid, näiteks kaasrahastamisvahendit ERA-Net Co-Fund ja artikli 185 kohaseid algatusi, et koondada eri liikmesriikide vahendid, määratleda ühised strateegilised teadusuuringute kavad, vältida dubleerimist, rakendada ühiseid projektikonkursse jne. Lisaks on komisjon käivitanud programmi „Horisont 2020” alusel poliitika toetusvahendi, et aidata liikmesriikidel rakendada tulemuslikke reforme vastavalt Euroopa teadusruumi prioriteetidele.

Kooskõlas soovitusega a on programm „Horisont 2020” selgelt keskendatud suurte ühiskondlike probleemide lahendamisele; programmi „Horisont 2020” eesmärk on edendada püsivat ja struktureeritud dialoogi erasektoriga ja kaasata see strateegiliselt, samuti viia maksimumini uuenduslike VKEde kaasatus.

Programmi „Horisont 2020” tööprogrammis aastateks 2016–2017 on rahastamine muudetud innovaatiliste ettevõtjate jaoks paremini kättesaadavaks Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) finantsvõimenduse kasutamisega. Selleks et lihtsustada innovatsiooni jaoks rahastamisele juurdepääsu, uurib komisjon võimalust käivitada Euroopa innovatsiooni nõukogu.

Programm „Horisont 2020” toetab püsivat, struktureeritud dialoogi erasektoriga väljakujunenud platvormide kaudu, mis hõlmavad Euroopa tehnoloogiaplatvorme, Euroopa digitaalarengu strateegiasse kuuluvaid tööstuse ümarlaudu ning ametlikke nõuanderühmi kõigis programmi valdkondades. Programmiga „Horisont 2020” kaasatakse erasektor strateegiliselt tähtsaimate tööstussektorite terviklike teadusuuringukavade väljatöötamisse ja rakendamisse ning selleks vajalike teaduslike ja rahaliste vahendite käikulaskmisse; selleks kasutatakse ühiseid tehnoloogiaalgatusi ning avaliku ja erasektori lepingulisi partnerlusi. Programmi „Horisont 2020” ühiste tehnoloogiaalgatuste puhul kasutatakse paljusid rakendusvõtteid, et kärpida ettevõtjate jaoks bürokraatiat ja panna see paremini teenima oma eesmärke. Ühiste tehnoloogiaalgatuste avatust, läbipaistvust ja tõhusust hinnatakse nende vahehindamisel juunis 2017.

Programmiga „Horisont 2020” toetatakse jätkuvalt laiaulatuslikku lähenemisviisi innovatsioonile, sealhulgas sotsiaalsele innovatsioonile.

Komisjon nõustub kõrgetasemelise töörühmaga, et ka muud poliitikavaldkonnad ja õigusaktid peaksid edendama innovatsiooni. Sellega seoses võimaldab konkreetne teaduse ja innovatsiooni vahend komisjoni parema õigusloome paketi mõju hindamise suunistes komisjonil tagada, et tema uued seadusandlikud ettepanekud soodustavad innovatsiooni. Lisaks uurib komisjon innovatsioonilepingute sõlmimist ELi tasandil, et lahendada olemasolev õiguslik ebakindlus, mis takistab innovatsiooni koostöös sidusrühmadega.

Kooskõlas soovitusega b on komisjoni eesmärk programmi „Horisont 2020” rakendamisega tagada riiklike strateegiate ja programmide vaheline kooskõla ning hõlbustada programmi „Horisont 2020” projektide ja asjakohaste aruka spetsialiseerumise strateegiate vahelise sünergia avaldumist. Lisaks komisjon: kasutab poliitika toetusvahendit ja ühtekuuluvuspoliitikat suutlikkuse suurendamise toetamiseks, et aidata liikmesriikidel oma teadus- ja innovatsioonisüsteeme tõhusalt reformida; edendab jätkuvalt sünergiat programmi „Horisont 2020”, struktuurifondide ja programmi LIFE vahel ning esitab selle kohta aruande seoses programmi „Horisont 2020” vahehindamisega; edendab ka võimalikku sünergiat Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondiga (EFSI); tagab, et komisjoni uued ettepanekud toetaksid innovatsiooni; selleks kohaldatakse parema õigusloome suuniseid, eelkõige mõju hindamise suuniste teadusuuringute ja innovatsiooni vahendit; analüüsib ELi regulatiivset keskkonda, et leida olemasolevat õiguslikku ebakindlust, mis takistab innovatsiooni ja seega piirab majandusliku väärtuse loomise võimalusi Euroopas; parandab raamtingimusi paremate innovatsiooni ökosüsteemide loomiseks ELis; uurib võimalust kehtestada innovatsioonilepingud uue meetodi õigusliku ebakindluse kõrvaldamiseks ning arengu ja uuenduslike lahenduste kasutuselevõtu toetamiseks, mis võiks aidata suurendada investorite usaldust.

Soovitus c. Tõhusamini integreerida raamprogrammi peamised osad

Komisjon nõustub kõrgetasemelise töörühmaga, et killustatus ja kapseldunud osade väljakujunemine raamprogrammides vähendaksid nende tõhusust ja sidusust. Programmi „Horisont 2020” struktuur, mis keskendub kolmele prioriteedile, peaks suurendama programmi tõhusust ja tulemuslikkust. Valdkondadevahelised küsimused on integreeritud nendesse kolme prioriteeti, sellega välditakse kapseldumist ja killustatust. Näiteks „sinine kasv” ja „asjade internet” on valdkonnaülesed algatused, mille jaoks on vaja kooskõlastamist ühiskonnaprobleemide ja programmi „Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia valdkonnas” (LEIT) vahel. Programmiga „Horisont 2020” toetatakse ühendusi konkreetsete programmide ja rahaliste vahendite vahel ning võimaldatakse vahendite ülekandmist eri allprogrammide vahel.

Selleks et tagada kliendi võimalikult täielikku rahulolu ja programmi tõhusust, on programmi „Horisont 2020” toetuste haldamine delegeeritud neljale rakendusametile. Komisjoni ja rakendusametite tööjaotus on selgelt määratletud ja dokumenteeritud delegeeritud õigusaktides. Rakendusametite juhtimisstruktuuride ülesanne on tagada läbipaistvus ja komisjoni jaoks nõuetekohane järelevalve. Erilist tähelepanu pööratakse sellele, et tagasisideahel, mille kaudu projektide tulemused jõuavad rakendusametitelt komisjonile, kes neid tulemusi arvestab poliitika kujundamisel, oleks tõhus ja tulemuslik.

Komisjon on otsustanud järjepidevalt kohaldada ühtseid osalemise ja teadmiste levitamise eeskirju kõigile programmi „Horisont 2020” rakendamises osalejatele. Programmi koordineerimiseks ja täitmiseks on komisjonis loodud ühine toetuskeskus (Common Support Centre, CSC). See osutab kõikidele programmi „Horisont 2020” rakendamises osalevatele teadusuuringutega seotud peadirektoraatidele, rakendusametitele ja ühisettevõtetele õigusabi-, järelauditi-, IT-süsteemide ja käitamisteenuseid, äriprotsesside alaseid ja programmist teavitamise teenuseid ning edastab andmeid kõikidele teadusega seotud peadirektoraatidele. Kõikide programmi „Horisont 2020” rakendamises osalejate tõhusa koostöö tagamine on pidev väljakutse; see on komisjoni jaoks prioriteet, millega ta tegeleb iga päev.

Seitsmenda raamprogrammi raames rakendati mitu meedet, mille eesmärk on lihtsustada seitsmenda raamprogrammi ettepanekute ja toetuste haldamist ning vähendada halduskoormust. Hinnanguliselt saavutati kulude arvutamise korra muutmisega seitsmendas raamprogrammis 551 miljonit eurot kokkuhoidu, võrreldes kuuenda raamprogrammiga. Euroopa Kontrollikoda märkis siiski oma 2014. aasta aruandes, et püsivalt kõrge veamäär viitab seitsmenda raamprogrammi väljatöötamisele ja rakendamisele omastele riskidele. See oli oluline panus programmi „Horisont 2020” kavandamisse, mille tulemusel õnnestus ulatuslikult lihtsustada eeskirju, protsesse ja IT-vahendeid.

Kooskõlas soovitusega c tagab komisjon programmi „Horisont 2020” eri prioriteetide omavahelise kooskõla, muuhulgas valdkondadevaheliste küsimuste kaudu, ja on loonud tõhusad mehhanismid, millega ta kooskõlastab oma tegevust rakendusametitega, et rakendada järjekindlalt ühtset eeskirjade kogumit. Lisaks komisjon: jätkab lihtsustamismeetmete kindlaksmääramist ja rakendamist; viib 2016. aasta esimeses kvartalis lõpule rakendusasutuste Teadusuuringute Rakendusameti ja Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti tegevuse seaduses nõutud hindamise.

Soovitus d. Tuua teadus inimestele lähemale