1.SISSEJUHATUS

Finantsinstrumentide turgude määrus (edaspidi „MiFIR“) ja finantsinstrumentide turgude direktiiv (edaspidi „MiFID 2“) avaldati Euroopa Liidu Teatajas 12. juunil 2014, need jõustusid 2. juulil 2014 ja neid hakati kohaldama 3. jaanuarist 2018.

MiFID 2 / MiFIRiga on loodud turustruktuur, millega püütakse tagada, et kauplemine toimub alati, kui see on asjakohane, reguleeritud platvormidel ning et see on tõhusa ja õiglase hinnakujunduse tagamiseks läbipaistev.

Selle raames on MiFIRiga tehtud erand kauplemiseelse ja -järgse läbipaistvuse nõuetest reguleeritud turgudele, turukorraldajatele ja investeerimisühingutele mittekapitaliinstrumentide puhul seoses tehingutega, mille vastaspool on Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) liige ning see tehing on tehtud, viimaks ellu raha-, valuuta- ja finantsstabiilsuspoliitikat, milleks kõnealune EKPSi liige on seaduslikult volitatud ning kui kõnealune liige on oma vastaspoolt eelnevalt teavitanud, et tehingu suhtes tehakse erand. Peale selle on MiFIRiga antud komisjonile õigus laiendada seda erandit kolmandate riikide keskpankadele, kui eeltingimused on täidetud.

Selleks tellis Euroopa Komisjon Euroopa Poliitikauuringute Keskuselt ja Bologna Ülikoolilt välisuuringu kolmandate riikide keskpankade ja muude asutuste suhtes turukuritarvituse määruse (MAR) ja finantsinstrumentide turgude määruse (MiFIR) alusel kohaldatavate erandite kohta (edaspidi „uuring“). Uuring põhineb küsitlusel ja uurimistööl. Uuringus analüüsitakse kauplemiseelse ja -järgse läbipaistvuse reegleid, mis kehtivad kolmandate riikide keskpankade kauplemisele mittekapitaliinstrumentidega, samuti seda, millises ulatuses need keskpangad kauplevad nende instrumentidega liidus.

9. juunil 2017 vastu võetud aruandes järeldas komisjon, et on asjakohane teha erand MiFIRi kauplemiseelse ja -järgse läbipaistvuse nõuetest kooskõlas MiFIRi artikli 1 lõikega 9 kolmandate riikide keskpankadele järgmistes jurisdiktsioonides: Austraalia, Brasiilia, Kanada, Hongkongi erihalduspiirkond, India, Jaapan, Mehhiko, Singapur, Korea Vabariik, Šveits, Türgi ja Ameerika Ühendriigid – ja Rahvusvaheliste Arvelduste Panga puhul. 14. juunil 2017 vastu võetud delegeeritud määrusega (EL) 2017/1799 tehti erand MiFIRi kauplemiseelse ja -järgse läbipaistvuse nõuetest kooskõlas MiFIRi artikli 1 lõikega 9 kolmandate riikide keskpankadele eespool nimetatud kolmandates riikides.





2.ARUANDE ÕIGUSLIK ALUS: MiFIRi ARTIKLI 1 LÕIGE 9

Hiina Rahvavabariigi Keskpank (Hiina Rahvapank) ei esitanud komisjoni määruse (EL) 2017/1799 koostamise ajal komisjonile hindamiseks piisavat teavet, sh eelkõige oma kauplemistegevuse kohta ELis. Augustis 2018 esitas Hiina Rahvapank MiFIR artikli 1 lõike 9 kohase hindamise lõpuleviimiseks vajalikud andmed. Hiina Rahvapangalt saadud lisamaterjale arvesse võttes hinnati käesolevas aruandes, kas on asjakohane teha Hiina Rahvapangale erand MiFIRi kauplemiseelse ja -järgse läbipaistvuse nõuetest kooskõlas MiFIRi artikli 1 lõikega 9.

MiFIRi artikli 1 lõikega 6 on kehtestatud erand kauplemiseelse ja -järgse läbipaistvuse reeglitest tehingute puhul, mille vastaspool on Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) liige ning see tehing on tehtud, viimaks ellu raha-, valuuta- ja finantsstabiilsuspoliitikat, milleks kõnealune EKPSi liige on seaduslikult volitatud ning kui kõnealune liige on oma vastaspoolt eelnevalt teavitanud, et tehingu suhtes tehakse erand.

Peale selle on MiFIRi artikli 1 lõikega 9 antud komisjonile õigus „võtta artikli 50 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et laiendada lõike 6 kohaldamisala muudele keskpankadele.

Selleks esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule 1. juuniks 2015 aruande, milles hinnatakse kolmandate riikide keskpankade, mis käesoleva lõike kohaldamisel hõlmab Rahvusvahelist Arvelduste Panka, tehingute kohtlemist. Aruanne sisaldab nende seadusest tulenevate ülesannete ja nende liidusiseste kauplemismahtude analüüsi. Aruandes

a) määratakse kindlaks asjaomastes kolmandates riikides kohaldatavad sätted seoses keskpanga tehingute, sh EKPSi liikmete poolt nendes kolmandates riikides sooritatud tehingute kohustusliku avalikustamisega, ning

b) hinnatakse liidus kohustusliku avalikustamise nõuete võimalikku mõju kolmanda riigi keskpanga tehingutele.

Kui aruandes jõutakse järeldusele, et lõikes 6 esitatud erand on vajalik tehingute puhul, mille vastaspooleks on raha- ja valuutapoliitikat ning finantsstabiilsuse tagamise meetmeid teostav kolmanda riigi keskpank, sätestab komisjon, et kõnealust erandit kohaldatakse ka nimetatud kolmanda riigi keskpanga suhtes.“

3.HIINA RAHVAPANGA OLUKORRA ANALÜÜS

Hindamisel kasutatud kriteeriumid