EUROOPA KOMISJON Brüssel,24.1.2017 COM(2017) 30 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Kodanike õiguste tugevdamine demokraatlike muutuste liidus



2017. aasta aruanne ELi kodakondsuse kohta



Sisukord 1.Sissejuhatus 2.ELi kodakondsusega seotud õiguste ja ELi ühiste väärtuste edendamine 2.1.Kodanikele nende ELi õiguste tundmise lihtsamaks muutmine 2.2.Euroopa ühiste väärtuste tugevdamine 3.Kodanike ELi demokraatlikus elus osalemise edendamine ja tugevdamine 3.1.Kodanike ELi demokraatlikus protsessis osalemise suurendamine 3.2.Läbipaistvuse suurendamine demokraatlikuma liidu nimel 3.3.Poliitilise teabe piiriülene kättesaadavus 3.4.Liikuvate ELi kodanike poliitilises elus osalemise suurendamine 4.ELi kodanike igapäevaelu lihtsustamine 4.1.Bürokraatia vähendamine ja kodanike teavitamine 4.1.1. Liikuvate ELi kodanike teavitamine ja abistamine 4.1.2. Bürokraatia vähendamine seoses kodanike avalike dokumentidega 4.1.3. Bürokraatia vähendamine perekonnaõiguses 4.2.Kodanike jaoks kogu ELis reisimise, elamise ja töötamise lihtsustamine 4.2.1. Õppijate, praktikantide, õpetajate ja muude töötajate võimaluste suurendamine 4.2.2. ELis elamise ja reisimise lihtsustamine

5.Julgeoleku tugevdamine ja võrdsuse edendamine 5.1.Julgeolekuohtudega võitlemine ja kodanike kaitsmine 5.1.1. Julgeolekuohtudega võitlemine õigusruumis ja vastastikusel usaldusel põhinevad inimõigused 5.1.2. Euroopa Liidu kodanike kaitsmine välismaal 5.2.Kõigi kodanike kaitsmine ning võrdsuse ja mittediskrimineerimise edendamine 5.2.1. Ohvrite ja tunnistajate kaitsmine ja toetamine 5.2.2. Võrdsuse ja mittediskrimineerimise edendamine 6.Kokkuvõte 1.Sissejuhatus ELi kodakondsus, mis on kõigil ELi kodanikel ühine ja mis täiendab, mitte ei asenda liikmesriigi kodakondsust, kätkeb ühiseid õigusi ja väärtusi ning eri rahvuste ja keelte liidu rikkalikku mitmekesisust. Lissaboni lepingu ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga suurendati ELi kodakondsusega kaasnevaid õigusi, võimalusi ning tagatisi. Nende hulka kuulub vabadus reisida, töötada ja õppida teises ELi liikmesriigis, osaleda Euroopa poliitilises elus ning olla kaitstud diskrimineerimise eest kodakondsuse alusel. Et saada ülevaade ELi kodakondsuse olukorrast kogu liidus ning hinnata selle mõju Euroopa Liidu kodanike igapäevaelule ja vajadust edasiste sammude järele, korraldas komisjon 2015. aastal teemakohase konsultatsiooni ja kaks uuringut ELi kodakondsuse teemal, millest üks käsitles ka valimisõigusi. Samuti korraldati üritused peamiste sidusrühmade, eelkõige Euroopa Parlamendi, aga ka Regioonide Komiteega. Muud tagasisidet saadi otse ELi kodanikelt ja sidusrühmadelt. ELi kodakondsus sätestati esimest korda Maastrichti lepingus kakskümmend viis aastat tagasi ja alates sellest ajast on tehtud suuri edusamme ELi kodanike õiguste tõhususe tagamiseks praktikas. Tänapäeval tunneb kaks kolmandikku eurooplastest ennast ELi kodanikuna ja nooremate põlvkondade seas on see osakaal veel suurem. Siiski on vaja jätkuvalt pingutada selle nimel, et kõik ELi kodanikud teaksid oma õigusi ja saaksid osaleda täielikult Euroopa demokraatlikus protsessis. See on komisjoni poliitiline prioriteet, mida näitab tema nõue saavutada demokraatlike muutuste liit. See on ka liikmesriikide, liikmesriikide parlamentide ja ELi institutsioonide ühine jõupingutus teha koostööd selle nimel, et suurendada Euroopa kodanike usaldust meie ühise projekti vastu tugevama ja parema Euroopa tagamiseks. Komisjon tegi 2013. aastal teatavaks kaksteist uut algatust kuues põhivaldkonnas, et kõrvaldada tõkked, mis takistavad kodanikel ELi õiguste kasutamist. Ta on sellest ajast peale tegutsenud kõigi nende algatuste elluviimiseks. Käesolevas kolmandas aruandes ELi kodakondsuse kohta annab komisjon ülevaate saavutatud edusammudest, arvestades oma poliitilisi prioriteete seoses töökohtade, majanduskasvu, õigluse ja demokraatlike muutustega. Aruandes on toodud esile peamised algatused, mida on tehtud alates 2014. aastast Euroopa kodakondsuse edendamiseks ja tugevdamiseks, ning esitatakse konkreetsed ettepanekud, et saavutada komisjoni peamised prioriteedid ELi kodanikuõiguste edendamise, kaitsmise ja tugevdamise valdkonnas. 2.ELi kodakondsusega seotud õiguste ja ELi ühiste väärtuste edendamine Kodanikud peavad teadma oma õigusi, et neist kasu saada. Ehkki mõningad õigused on hästi teada ja neid rakendatakse tulemuslikult, esineb endiselt lünki ning arusaamatusi. ELi kodakondsusega seotud õiguste tulemuslikkus sõltub kodanike, liikmesriikide valitsuste ning kohalike ja piirkondlike ametiasutuste teadlikkusest neist. 1.1.Kodanikele nende ELi õiguste tundmise lihtsamaks muutmine

Eurooplased on oma liidu kodaniku staatusest teadlikumad kui kunagi varem ja enamik neist arvab nüüd, et teab oma õigusi ELi kodanikuna . Nad on ka seisukohal, et neid on neist õigustest paremini teavitatud, ehkki mitte ilmtingimata kõigist: näiteks teadlikkus õigusest konsulaarkaitsele on endiselt väike . Nende eurooplaste osakaal, kes soovivad oma õigustest rohkem teada, suureneb jätkuvalt. Peale selle ei pruugi ELi kodanikud alati teada, et ELi kodakondsusest tulenevate õiguste kasutamisega kaasnevad ka mõned kohustused. Nad võivad jätta tähelepanuta oma isikut tõendava dokumendi ja reisidokumendi olulisuse ning asjaolu, et nad peaksid nende dokumentide kadumisest ja varastamisest kiiresti teada andma, et vähendada pettuse ohtu. ELi õiguste, sealhulgas vaba liikumise õiguse ja sellega seotud tingimuste mõistmise parandamine on oluline nende tõhusaks igapäevaseks rakendamiseks. Komisjon teeb jätkuvalt jõupingutusi, et teavitada kodanikke nende ELi õigustest ja sellest, mida teha, kui neid ei järgita. Samuti aitab ta jätkuvalt järjest enam ELi kodanikke, kes soovivad teavet oma õiguste kohta, eriti portaali „Teie Euroopa“ kaudu, mida külastatakse praegu iga kuu rohkem kui 1,4 miljonit korda. E-õiguskeskkonna portaal, kuhu on koondatud elektrooniline teave õigusküsimuste kohta, täiendab seda vahendit, andes kodanikele, kellel on vaja juurdepääsu õigussüsteemile, sealhulgas kohtunikele, juristidele ja muudele õigusvaldkonna spetsialistidele, teavet õigussüsteemide kohta ning parandades õiguskaitse kättesaadavust. Komisjon täiendab ka oma Europa veebisaiti, et aidata inimestel kiiresti ja lihtsalt leida otsitavat teavet. Europa veebisaidi juurdepääsetavuse parandamise püüdluste raames parandatakse selle teabe kättesaadavust puudega inimestele. Paljudel juhtudel on parimad võimalused abistada kodanikke ELi õiguste kasutamisel liikmesriikidel. Riigi ametiasutused ja muud asutused, sealhulgas kohtunikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused, täidavad olulist osa kodanike teavitamisel ja nende teadlikkuse suurendamisel nende ELi õigustest ning nende õiguste austamise tagamisel. Liikmesriigid teevad koostööd ka SOLVITi võrgustiku kaudu, mille ülesanne on komisjoni toetusel lahendada üksikisikute probleeme, mida nad kogevad oma ELi õiguste kasutamisel. Tulevane SOLVITi tegevuskava peaks aitama suurendada selle võrgustiku suutlikkust, nähtavust ja asjatundlikkust ettevõtjate ja kodanike probleemide lahendamise ja tagasiside vahendina. Komisjon võtab kasutusele ka e-õppe vahendi, et aidata ELi kodanike vaba liikumise õiguse jõustamisel keskset osa täitvatel esmastel teenindusasutustel, eriti kohalikel ja piirkondlikel ametiasutustel, vaba liikumise eeskirju mõista ning õigesti kohaldada. Liikmesriikidel on lisaks konkreetne kohustus pidada silmas seda, et kodakondsuse andmisel või äravõtmisel annavad nad ka ELi kodakondsuse või võtavad selle ära, ning nad peaksid seetõttu järgima lojaalse koostöö põhimõtet ja Euroopa Kohtu seatud piiranguid. 1.2.Euroopa ühiste väärtuste tugevdamine Meie väärtused, sealhulgas vabadus, demokraatia ja õigusriigi põhimõte, on meie Euroopa eluviisi lahutamatu osa. Liidu kodanikuks olemine tähendab ka kasu saamist võrdsest kohtlemisest ja jagamist liidu jaoks oluliste ühiste väärtuste süsteemi raames, mille hulka kuuluvad inimväärikuse, võrdõiguslikkuse ja inimõiguste austamine, kaasamine, sallivus ja mitmekesisuse austamine. ELi kodanikud ootavad, et ELi ühiseid väärtusi propageeritaks rohkem. Nad leiavad, et eelkõige tuleks seda teha hariduse, noorte liikuvuse ja kultuurialase tegevuse kaudu. See oli ka 2015. aasta märtsis vastu võetud Pariisi deklaratsiooni tagamõte. Teadlikkuse suurendamine ELi kodakondsusest ja sellega seotud väärtustest valimisikka jõudvate noorte eurooplaste ja liikmesriigi kodakondsuse saajate seas ning ühiskonnas tervikuna eeldab kõigi asjaosaliste ühiseid jõupingutusi kõigil tasanditel – liikmesriikides, sealhulgas nende kohalikes ja piirkondlikes ametiasutustes, ELi institutsioonides ning kodanikuühiskonnas. Oma 14. juuni 2016. aasta teatises toetamaks vägivaldse ekstremismini viiva radikaliseerumise ennetamist teavitas komisjon konkreetsetest meetmetest. Eelkõige loob komisjon võrgustiku, millega soodustada koolides, noorte hulgas ja spordiklubides otsesuhtlust positiivsete eeskujudega, et julgustada ja innustada noori saama aktiivseteks kodanikeks, kes osalevad Euroopa ühiskonnaelus. Ta arendab ka noorsootöö ning noorteorganisatsioonide ja võrgustike suutlikkust tegutseda kaasava jõuna, et aidata noortel kaasa lüüa, osaleda vabatahtlikus tegevuses ja tekitada positiivseid muutusi ühiskonnas, ning töötab tihedas koostöös liikmesriikidega välja vahendi, millega toetada noorsootöötajaid ja organisatsioone. Ta edendab ka eTwinningu kasutamist – see on veebipõhine platvorm, mis soodustab õpetajate ja koolide vahelist koostööd ning teabevahetust kogu Euroopas – ja laiendab seda ELi naabruses asuvatesse riikidesse. Euroopa väärtusi toetatakse programmi „Erasmus+“ abil, mille raames on võimaldatud juba viiel miljonil inimesel mõnes muus riigis õppida, osaleda koolitustel või vabatahtlikus tegevuses või saada erialast töökogemust, aidates seega suurendada kodanikuaktiivsust ja solidaarsust. Alates 2015. aastast on programmis „Erasmus+“ pööratud eritähelepanu sotsiaalset kaasamist ja radikaliseerumise ennetamist toetavatele projektidele. Programmi raames on 2016. aastal eraldatud üle 400 miljoni euro riikidevahelistele partnerlussuhetele, et töötada rohujuure tasandil välja uuenduslikke poliitilisi lähenemisviise ja tavasid, milles seatakse esikohale sotsiaalne kaasamine, ühiste väärtuste edendamine ja kultuuridevaheline mõistmine; lisaks on eraldatud 13 miljonit eurot selliste meetmete laiendamiseks. Vabatahtlik tegevus on samuti üks võimalus ELi väärtuste kasutamiseks praktikas. Solidaarsuse, vastastikuse mõistmise ja sallivuse arendamise kaudu on võimalik tugevdada sotsiaalset sidusust ja kodanikuaktiivsust. Euroopa vabatahtlikku teenistust edendatakse ning võetakse meetmeid, et parandada arvestuspunktide andmist vabatahtliku tegevuse eest ja arendada õppekavasid, milles ühendatakse akadeemiline sisu ja ühiskondlikus tegevuses osalemine programmi „Erasmus+“ kaudu. Euroopa solidaarsuskorpus, mille aluseks on ELi põhiväärtustena kaasamine ja solidaarsus, tugineb oma esimeses etapis ja vabatahtliku tegevuse raames ELi praegustele noorsooprogrammidele ning kaasab oma tegevusse tööhõive, hariduse ja kodanikuühiskonna väljakujunenud võrgustike osalejaid kogu Euroopast, et noored saaksid aidata seal, kus seda enim vajatakse. See ühendab ühises solidaarsusprojektis töötavaid noori ja aitab seega edendada Euroopa lähenemisviisi arendamist. Kogu ELi noored saavad osaleda mitmesugustes solidaarsusalastes tegevustes, toetades vabaühendust, kohalikku asutust või eraettevõtjat, mis tegeleb ELis keeruliste olukordade lahendamisega, näiteks kogukonna taastamisega loodusõnnetuse järel, tegeleb sotsiaalsete probleemidega, nagu sotsiaalne tõrjutus, vaesus, tervishoid ja demograafilised probleemid, või töötab pagulaste vastuvõtmise ja integreerimise valdkonnas. Õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi raames rahastatakse meetmeid, millega suurendatakse teadlikkust ja teadmisi ELi kodakondsusest ja selle alusväärtustest. 2016. aastal eraldati 2,5 miljonit eurot liikuvate ELi kodanike eduka kaasamise ja osalemise soodustamiseks vastuvõtvas riigis. Programmi raames rahastatakse ka rohujuure tasandi projekte, mis käsitlevad sallivuse edendamist ning rassismi ja ksenofoobia ennetamist ja nende vastu võitlemist, ning toetatakse algatusi, millega parandatakse kogukondade vahelist mõistmist, sealhulgas religioonide- ja kultuuridevahelise tegevuse kaudu. Programm „Kodanike Euroopa“ on ainulaadne foorum kodanike kaasamiseks ELis. Seda arendatakse jätkuvalt selle mõju maksimeerimise eesmärgil, rahastades strateegiliselt kodanikele suunatud meetmeid Euroopa kodakondsuse ja liidu väärtuste edendamise toetamiseks . Programmis nähakse ette võimalused aruteluks, mõtete vahetamiseks ja võrgustike loomiseks, et edendada seeläbi ühiskonnaelus osalemist. Programm ühendab igal aastal rohkem kui miljonit ELi kodanikku mitmesuguste kohalike ja Euroopa projektide raames, suurendades ELi kodanikuks olemise tunnet. 2017.–2019. aasta prioriteedid: ELi kodakondsusega seotud õiguste ja ühiste väärtuste edendamine Komisjon 1. Korraldab 2017. ja 2018. aastal kogu ELi hõlmava ELi kodakondsuse alase teadlikkuse suurendamise ja teabekampaania, mille raames käsitletakse ka konsulaarkaitset ja valimisõigusi, sest 2019. aastal on ees Euroopa Parlamendi valimised. 2. Võtab meetmeid, et tugevdada Euroopa vabatahtlikku teenistust ning suurendada vabatahtliku tegevuse kasulikkust ja edendada selle integreerimist haridusse. Aastaks 2020 kutsutakse esimesed 100 000 noort eurooplast osalema vabatahtlikult Euroopa solidaarsuskorpuses, mis võimaldab arendada uusi oskusi ja saada sisukaid kogemusi, et anda oluline panus kogu ELi ühiskonda, saada hindamatuid kogemusi ja omandada väärtuslikke oskusi oma karjääri alguses. 3. Kindlustab ELi kodakondsuse olemust ja sellele omaseid väärtusi; koostab 2017/2018. aastal aruande investoritele ELi kodakondsuse andmise riiklike kavade kohta, milles kirjeldatakse komisjoni tegevust selles valdkonnas ning riikide praegusi õigusnorme ja tavasid ning antakse liikmesriikidele mõningaid juhiseid. 3.Kodanike ELi demokraatlikus elus osalemise edendamine ja tugevdamine

Euroopa kodakondsusega kaasnevad ka poliitilised õigused. Igal täiskasvanud ELi kodanikul on õigus hääletada Euroopa Parlamendi valimistel. Liikuvatel ELi kodanikel on õigus hääletada oma elukohariigis või oma päritoluriigis. Seda õigust ei kasutata nii ulatuslikult, kui võiks. EL toimib esindusdemokraatia alusel. See eeldab läbipaistvust ning kättesaadavat ja vastutustundlikku poliitilist kultuuri, mida toetavad tõhus valimissüsteem ning teadlik ja aktiivne valijaskond. 1.3.Kodanike ELi demokraatlikus protsessis osalemise suurendamine Kodanike ELi demokraatlikus protsessis osalemise suurendamine nõuab liikmesriikide, sealhulgas nende kohalike ja piirkondlike ametiasutuste ning ELi institutsioonide ja kodanikuühiskonna ühist jõupingutust. Euroopa Parlamendi 2014. aasta valimisi käsitlevas aruandes tõi komisjon esile vajaduse uurida 2019. aasta valimisi silmas pidades põhjusi, miks on mõnes liikmesriigis valimisaktiivsus Euroopa Parlamendi valimistel endiselt väike, ja selgitada välja võimalused olukorra parandamiseks. Kodanikud osalevad tõenäolisemalt, kui nad teavad, milliste meetmete, programmide ja erakondade poolt nad hääletavad. Kuid osalus ei seisne ainult hääletamises, olulised on ka aktiivne osalemine poliitilises arutelus ja erakondade tegevuses ning valimistel kandideerimine. Lisaks on selles tähtsad suhtlemine ELi institutsioonidega ja neilt arupärimine. Kodanikega peetavad dialoogid ning kodanike osalemine Euroopa tasandi erakondade kampaaniaüritustel ja veebiaruteludes enne 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimisi näitasid, et ELi, riigi ja kohalike poliitikutega soovitakse rohkem suhelda. Enamik eurooplasi on ka seisukohal, et valimisaktiivsus oleks Euroopa Parlamendi valimistel suurem, kui kodanikel oleks rohkem teavet selle kohta, kuidas EL mõjutab nende igapäevaelu, ja Euroopa Parlamendi valimiste kohta. Komisjon tihendab kodanikega peetavaid dialooge ja võtab täiendavaid meetmeid, et selgitada kodanikele oma poliitikat, nagu rõhutas Euroopa Komisjoni president Jean-Claude Juncker oma 2016. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus. Valimisaktiivsuse edendamine Euroopa Parlamendi valimistel on ühine kohustus. Liikmesriigid peaksid edendama kaasalöömist demokraatlikus elus, teavitades selleks kodanikke paremini nende õigusest hääletada kohalikel ja Euroopa Parlamendi valimistel, ning kõrvaldama nendes osalemise tõkked. Peale selle oleks ELi kodanikel, eriti neil, kes hääletavad muus riigis kui nende kodakondsusjärgne riik, hea meel tavade üle, mis lihtsustavad nende jaoks hääletamist nendel valimistel mittekodanikuna (nt isikliku kirja, valijaregistris veebipõhise registreerimise või e-hääletuse teel). Sellised tavad on kasulikud kõigile ELi kodanikele. Euroopa Parlamendi 2019. aasta valimiste eel korraldab komisjon 2018. aastal kõrgetasemelise ürituse demokraatliku osalemise kohta, pöörates eritähelepanu parimate tavade edendamisele, et suurendada noorte ning haavatavate ja alaesindatud rühmade osalemist. 1.4.Läbipaistvuse suurendamine demokraatlikuma liidu nimel Lissaboni lepingule tuginedes võttis komisjon Euroopa Parlamendi 2014. aasta valimiste läbipaistvuse ja demokraatlikkuse suurendamiseks meetmeid, edendades muu hulgas esikandidaadi (Spitzenkandidaten) süsteemi. Euroopa Parlamendi 2014. aasta valimised erinesid eelnevatest oluliselt selle poolest, et loodi selge seos valimistulemuste ja Euroopa Komisjoni presidendi valimise vahel. Euroopa Parlament esitas 2015. aasta novembris seadusandliku algatuse Euroopa Parlamendi valimiste kohta eesmärgiga suurendada Euroopa Parlamendi valimiste demokraatlikku ja riigiülest mõõdet ning liidu otsustusprotsessi demokraatlikku legitiimsust, võttes valimisi käsitlevas ELi õiguses kasutusele esikandidaatide põhimõtte ja suurendades Euroopa tasandi erakondade nähtavust. Valimisi käsitleva akti reformimine annab liidule võimaluse muutuda demokraatlikumaks. Komisjoni demokraatliku vastutuse kohaldamisala suurendatakse, kaotades nõude, et volinikud peavad enne Euroopa Parlamendi valimistel osalemist ametist tagasi astuma. Komisjon tegi 23. novembril 2016 Euroopa Parlamendile ettepaneku ajakohastada vastavalt Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete 2010. aasta raamkokkulepet. Avatud dialoog kõigi sidusrühmadega ja teadlikkuse suurendamine enne Euroopa Parlamendi valimisi tuginevad valimiste uutele elementidele, mis võeti kasutusele 2014. aastal. Viimaseks, ja et vastata Euroopa Parlamendi taotlusele uurida e-hääletuse kasutamist, püüab komisjon välja selgitada, kuidas saab digitaalühiskonna vahendite kasutamine aidata parandada demokraatlikku arutelu, valimisprotsessi ja demokraatlikku osalemist, sealhulgas liikuvate ELi kodanike, noorte ja alaesindatud rühmade jaoks. 1.5.Poliitilise teabe piiriülene kättesaadavus 2015. aasta avalikul konsultatsioonil ELi kodakondsuse teemal olid vastajad seisukohal, et probleemiks on piiriülese juurdepääsu puudumine poliitikat kajastavatele uudistele, eriti teiste ELi liikmesriikide meediakanalitele, ja poliitiliste küsimuste piiriülese käsitluse puudumine. Seetõttu on välismaal elavatel ELi kodanikel raske jälgida oma kodakondsusjärgse riigi uudiseid ning teistel on keeruline saada laiemat ülevaadet uudistest ja poliitilistest aruteludest. Vaba meedia ning eri seisukohtade esitamine ühiskonnas ja meedias on toimiva demokraatia jaoks möödapääsmatud. Oma teise iga-aastase põhiõiguste kollokviumi raames, kus keskenduti meedia mitmekesisusele ja demokraatiale, tõi komisjon kokku peamised sidusrühmad, et arutada, kuidas edendada poliitilist mõttevahetust demokraatliku ühiskonna jaoks tähtsatel teemadel mitmekesise meediakeskkonna kaudu. Tulemusi võetakse arvesse komisjoni kõnealuse valdkonna tulevastes meetmetes. Tänapäeval on enamiku kodanike, eriti nooremate põlvkondade jaoks põhiline poliitilise teabe allikas internet. Eurooplased kasutavad ka eri riikides käies järjest enam veebisisuteenuseid. Oma digitaalse ühtse turu strateegia rakendamisel esitas komisjon määruse, mis võimaldab kodanikel kasutada ELis reisides digitaalset infosisu, mille nad on ostnud või tellinud oma koduriigis. 1.6.Liikuvate ELi kodanike poliitilises elus osalemise suurendamine

ELi kodanikel on küll õigus kandideerida teise, oma elukohajärgse liikmesriigi kohalikel valimistel selle riigi kodanikega samaväärsetel tingimustel, kuid teatavatel kohaliku omavalitsuse täitevorgani ametikohtadel saavad mõnes liikmesriigis töötada vaid selle riigi kodanikud. Kodanike seisukohad selle asjakohasuse suhtes on jagunenud üsna võrdselt ja komisjon käsitleb seda küsimust oma järgmises kohalike valimiste aruandes. Kodanikud ei saa õigust hääletada riigi parlamendi või presidendi valimistel, kui nad kolivad teise ELi liikmesriiki. Peale selle võivad teatavate ELi liikmesriikide kodanikud praegu kaotada õiguse hääletada päritoluriigis riigisisestel valimistel, kuna nad on elanud teatud aja teises ELi liikmesriigis. Kodanikke ei tohiks asetada ebasoodsamasse olukorda seetõttu, et nad on kasutanud vaba liikumise õigust. Komisjon kutsus 2014. aastal asjaomaseid liikmesriike üles võimaldama oma kodanikel, kes kasutavad vaba liikumise õigust, säilitada õigus hääletada riigisisestel valimistel, kui nad näitavad üles jätkuvat huvi oma riigi poliitilise elu vastu. Komisjon jälgib jätkuvalt olukorda asjaomastes liikmesriikides ja kaalub asjakohaste meetmete võtmist, et kutsuda riike üles otsima tasakaalustatud lahendusi. Samuti otsib ta võimalusi, kuidas saaksid oma vaba liikumise õigust kasutanud ELi kodanikud hääletada riigisisestel valimistel riigis, kus nad elavad, kuid mille kodanikud nad ei ole. 2017.–2019. aasta prioriteedid: kodanike ELi demokraatlikus elus osalemise edendamine ja tugevdamine Komisjon 1. Tihendab kodanikega peetavaid dialooge ja kutsub üles pidama avalikke arutelusid, et parandada üldsuse arusaamist sellest, kuidas EL mõjutab kodanike igapäevaelu, ja soodustada mõttevahetust kodanikega. 2. Esitab 2017. aastal aruande kohalikke valimisi käsitlevate ELi õigusnormide rakendamise kohta, et tagada ELi kodanikele tegelikud võimalused kohalikul tasandil oma hääleõigust kasutada. 3. Edendab 2018. aastal parimaid tavasid, mis aitavad kodanikel Euroopa Parlamendi valimistel hääletada ja kandideerida, sealhulgas seoses hääleõiguse säilitamisega teise liikmesriiki kolides ja piiriülese juurdepääsuga poliitikat kajastavatele uudistele, et toetada valimisaktiivsust ja ulatuslikku demokraatlikku osalemist 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel. 4.ELi kodanike igapäevaelu lihtsustamine Alates vaba liikumise esmakordsest sätestamisest aluslepingutes rohkem kui 60 aastat tagasi on Euroopas elamine, töötamine, õppimine ja teistesse riikidesse reisimine muutunud palju lihtsamaks. Rohkem kui 15 miljonit eurooplast elab teises ELi liikmesriigis. Vaba liikumine annab ELi kodanikele võimaluse teistes ELi liikmesriikides reisida, õppida, äri ajada, töötada ja elada. Uuringutest nähtub, et ELi kodanike, eriti noorte jaoks on vaba liikumine ELi kõige positiivsem saavutus. Nad peavad seda kasulikuks nii isiklikust kui ka oma riigi majanduse seisukohast . Sellest olenemata võivad eurooplased endiselt kogeda raskusi teise ELi liikmesriiki kolides või seal elades. Mõned raskused on õiguslikud, teised menetluslikud või tehnoloogilised, kuid sageli on vaja vaid suhteliselt väikest muutust, et olukorda oluliselt parandada. 1.7.Bürokraatia vähendamine ja kodanike teavitamine 2015. aasta avalikul konsultatsioonil ELi kodakondsuse teemal märkisid vastajad, et olid kogenud raskusi peamiselt seoses pikale venivate või ebaselgete haldusmenetluste, piisava teabe puudumise ja individuaalsete teenuste kättesaadavusega. Lisaks andsid nad teada raskustest seoses ametiasutuste vahelise suhtluse ja tervishoiusüsteemiga. ELi kodanike vaba liikumise õiguse kasutamise lihtsustamise nimel on vaja veel tööd teha. 1.7.1.Liikuvate ELi kodanike teavitamine ja abistamine Enne otsust asuda elama teise ELi liikmesriiki (või naasta oma kodumaale pärast elamist mujal ELis) kasutab enamik eurooplasi internetti, et leida vajalikku teavet ja abi teises liikmesriigis töötamiseks, õppimiseks, reisimiseks, elamiseks või seal pensionile jäämiseks. Tegelikkuses on veebis kättesaadavat teavet sageli raske leida, see on lünklik, seda on raske mõista, see on vale, aegunud või kättesaamatu ning see ei ole alati kooskõlas kasutaja vajadustega. Enamik eurooplasi ütleb, et teises liikmesriigis oleks lihtsam ennast sisse seada ja elada, kui ametiasutused annaksid individuaalsetele vajadustele kohandatud teavet ja nõuandeid ühtse kontaktpunktina toimivate veebiportaalide kaudu ning kui nad saaksid täita haldusformaalsusi veebis. Uue EURESe määrusega (EL) 2016/589 juba lihtsustatakse tööotsijate ja tööandjate piiriülest kokkuviimist. Riigiasutuste vahelise koostöö parandamine lihtsustaks samuti vorminõuete täitmist. Komisjon võttis endale digitaalse ühtse turu strateegias kohustuse luua kodanikele ja ettevõtjatele kasutajasõbralik teabesüsteem ning laiendada ja integreerida selleks Euroopa ja liikmesriikide portaale. Ühtse turu strateegiaga toetati ka ühtset digiväravat, millega on kavas pakkuda veebipõhiselt „kõike, mida ettevõtjad ja kodanikud vajavad“, et piiriüleselt äri ajada ja/või teise ELi ühtse turu riiki reisida, sealt osta ning seal töötada, õppida või elada. Värav põhineb praegustel portaalidel, kontaktpunktidel ning abi- ja probleemide lahendamise võrgustikel ning eesmärk on neid laiendada, parandada ja paremini seostada, et kodanikel ja ettevõtjatel oleks veebi kaudu juurdepääs kvaliteetsele ja igakülgsele teabele, tulemuslikele abi- ja probleemide lahendamise teenustele ning tõhusatele menetlustele. Ühendatud digitaalse ühtse turu raames arendatakse ja luuakse sujuvad, kasutajasõbralikud ja kasutajakesksed e-halduse teenused nendele kodanikele, kes soovivad ükskõik kus ELis õppida, töötada, elada ja pensionile jääda või asutada ettevõtte ja seda käitada. Komisjon otsib ka võimalust ühekordsuse põhimõtte rakendamiseks, nii et kodanikud ja ettevõtjad ei peaks esitama riigiasutustele ühtesid ja samu andmeid rohkem kui korra. See vähendaks veelgi kodanike halduskoormust. 1.7.2.Bürokraatia vähendamine seoses kodanike avalike dokumentidega Teises ELi liikmesriigis abiellumiseks või töökohale kandideerimiseks peavad kodanikud sageli täitma kulukaid ja aeganõudvaid vorminõudeid. Probleemi lahendamiseks võttis EL 2016. aasta juulis vastu määruse, et see bürokraatia lõpetada ja aidata kodanikel kolida lihtsamini teise ELi liikmesriiki. Kui ELi liikmesriigid on võtnud kõiki vajalikke meetmeid, saavad kodanikud ühes liikmesriigis esitada teises liikmesriigis välja antud avalikke dokumente (nagu sünni-, abielu- või surmatunnistus), ilma et peaksid taotlema templit (apostilli), mis tõendaks dokumentide ehtsust. Peale selle ei pea kodanikud tänu mitmekeelsetele standardvormidele, mille väljatöötamise komisjon koos liikmesriikidega 2017. aastal lõpule viib, enam alati esitama oma avalike dokumentide tõlget. 1.7.3.Bürokraatia vähendamine perekonnaõiguses Kuna rahvusvaheliste perekondade arv ELis kasvab, suureneb ka võimalus piiriülesteks vaidlusteks perekonnaasjades. Kannatusi, mida põhjustavad abielu lahutamine, kooselu lõpetamine või surm, võivad suurendada sageli keerulised perekonnaõiguse küsimused, mis tekivad seoses vara ja vanemliku vastutusega. Selliste küsimuste piiriülene lahendamine võib olla veelgi keerulisem ja muudab ELi kodanike elu iseäranis raskeks. On astutud olulisi samme, et vähendada bürokraatiat ja suurendada õigusselgust raskeid aegu läbi elavate rahvusvaheliste perekondade jaoks, ning on võetud vastu uusi ettepanekuid, et kaitsta piiriüleste perekonnasiseste vaidluste lahendamisel lapsi.

Rahvusvahelise pärimisõiguse eeskirjad aitavad rahvusvahelistel perekondadel kindlaks teha, milline kohus on pädev ja millist õigust kohaldatakse nende pärimisasjadele, näiteks juhul, kui surnu elas muus ELi liikmesriigis kui tema päritoluriik või kui tal on pärijaid või vara muus ELi liikmesriigis. Kodanike jaoks on kasulik Euroopa pärimistunnistus, mis võimaldab pärijatel, annakusaajatel, testamenditäitjatel ja pärandi hooldajatel tõendada oma õiguslikku seisundit ning kasutada kõiki oma õigusi ja volitusi kogu ELis. Et kõrvaldada lüngad seoses nende rahvusvaheliste paaridega, kelle õiguslik olukord on abielu lahutamise või partneri surma korral ebaselge, võeti 2016. aasta juunis vastu kaks omavahel seotud määrust, mis aitavad rahvusvahelistel paaridel – olenemata sellest, kas nad on abielus või neil on registreeritud kooselu – hallata oma vara ja jagada seda lahutuse või partneri surma korral. Et parandada kehtivate eeskirjade toimet vanemliku vastutusega seotud asjades, nagu eestkosteõigus, suhtlusõigus ja vanema sooritatud lapserööv, esitas komisjon 2016. aasta juunis uued lihtsustatud eeskirjad, mis on otseselt kasulikud paljudele peredele ja lastele. Kui need eeskirjad on vastu võetud, aitavad need kiirendada menetlusi ning minimeerida kannatusi ja ebakindlust, arvestades lapse parimaid huve. Selle raames toetab komisjon jätkuvalt kolmandate riikide ühinemist rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga, et kaitsta lapsi vanema sooritatud lapseröövi kahjuliku mõju eest. 1.8.Kodanike jaoks kogu ELis reisimise, elamise ja töötamise lihtsustamine Enamik eurooplasi kolib teise ELi liikmesriiki, kuna nad soovivad seal õppida või töötada. Järjest enam Euroopa noori on avatud oma oskuste ja pädevuste parandamisele õppimise, koolituste või vabatahtliku tegevuse kaudu teises ELi liikmesriigis kas oma õpingute ajal või oma ametialase karjääri alguses. Eurooplased usuvad üldiselt, et piiriülese koolituse, hariduse ja vabatahtliku tegevuse kogemus aitab parandada nende võimalusi ning tööalaseid väljavaateid. 1.8.1.Õppijate, praktikantide, õpetajate ja muude töötajate võimaluste suurendamine Töö, mis tehti 2016. aastal liikmesriikidega Euroopa uue oskuste tegevuskava kasutuselevõtmiseks, aitab edendada oskuste arendamist ja sobitamist ning parandada kvalifikatsioonide tunnustamist, mis omakorda aitab kõrvaldada töötajate, õppijate ja praktikantide ees seisvad tõkked ELis. Avalike konsultatsioonide kohaselt on eurooplased seisukohal, et piiriüleseid praktika- või õpipoisikohti või pakkumisi koondav platvorm aitaks noortel otsida võimalusi väljaspool oma tööd või enne tööle asumist. Õpetajate piiriülene liikumine on kasulik nii õppijatele kui ka õpetajatele, sest nad saavad jagada häid tavasid oma kolleegidega. Õppijatele on kasulik ka see, kui neil on võimalus osaleda seminaridel, kuhu on kutsutud muudest riikidest pärit ettevõtete töötajaid. School Education Gateway on veebiplatvorm, mille eesmärk on ühendada piiriüleselt õpetajaid ja teisi haridusvaldkonna töötajaid, anda neile võimalus jagada eri meetmeid ja tavasid ja neist teada saada ning arendada end kutsealase kogukonnana. Teacher Academy on haridustöötajatele kasulik selle poolest, et pakub kohandatud veebikursusi, mis loovad väga olulise keskkonna pedagoogiliste lähenemisviiside arendamiseks kogu Euroopas. Portaal Open Education Europe täiendab seda, keskendades oma sisu ja arutelud digitaaltehnoloogia võimalustele ja materjalidele, et parandada õpetamist ja õppimist. Eesmärk on anda võimalus aruteludeks, õppimiseks, jagamiseks, küsimuste esitamiseks ja inspiratsiooni saamiseks. Kutsekvalifikatsioonid on veel üks valdkond, kus ajakohastatud eeskirjad suurendavad ELi kodanike võimalusi. Vähemalt 21 % ELi tööjõust (50 miljonit inimest) töötab reguleeritud kutsealal. 2014. aastal laskis üle 20 000 kutsekvalifikatsiooniga inimese tunnustada oma kutsekvalifikatsiooni mõnes muus ELi liikmesriigis. Peale selle on olnud viie kutseala töötajatel alates 2016. aasta jaanuarist võimalik tegutseda vabamalt oma kutsealal teistes ELi liikmesriikides tänu esimesele kogu ELi hõlmavale elektroonilisele kutsekvalifikatsiooni tunnustamise menetlusele (Euroopa kutsekaart). See kaart lihtsustab kutsekvalifikatsioonide tunnustamise menetlust teistes ELi liikmesriikides. 1.8.2.ELis elamise ja reisimise lihtsustamine Kui kodanikud, kes on elanud mitmes ELi liikmesriigis, jäävad pensionile ja soovivad teada oma pensioniõigusi või kui töötaja saab palka ja hüvitisi teises ELi liikmesriigis, võib sellega olla seotud mitu asjaomase riigi ja ka teise riigi asutust, mis eeldab koordineerimist, et määrata kindlaks asjaomase isiku suhtes kohaldatavad eeskirjad. Koordineerimise hõlbustamiseks ja pettuste vältimiseks komisjon juba teeb liikmesriikidega koostööd, et võimaldada piiriülestel sotsiaalkindlustusasutustel vahetada kõiki andmeid elektrooniliselt. Pangakonto on kõigile kodanikele hädavajalik, sest võimaldab neil saada palka, pensionit ja hüvitisi ning maksta arveid. Kuid osal kodanikel, näiteks üliõpilastel või lühiajalist tööd tegevatel töötajatel, on keeruline avada pangakontot teises ELi liikmesriigis. Alates 18. septembrist 2016 on kõigil ELi kodanikel õigus avada pangas põhikonto ka juhul, kui nad ei ela selles ELi liikmesriigis, kus pank asub, ja olenemata nende finantsseisundist. Viimastel aastatel saavutatud suurele edule vaatamata on vaja lisajõupingutusi, enne kui selliseid finantsteenuseid nagu kindlustus, hüpoteek ja laen, mis on ELi kodanike igapäevaelus samuti olulised, saab osta ja müüa raskusteta ELi piiride üleselt. Et võimaldada kodanikel saada kasu parematest toodetest ja suuremast valikust, vaatamata vanusele, oskustele ja elukohariigile, esitatakse jaefinantsteenuste tegevuskava. ELi õigus aitab kodanikel saada arstiabi teises ELi liikmesriigis ja hüvitist sellega seotud kulude eest. Patsientide jaoks tagab liidu õigus suurema tervishoiuteenuste valiku, rohkem teavet ja retseptide lihtsama piiriülese tunnustamise. Kodanike teadlikkus oma õigusest valida mõne muu ELi liikmesriigi tervishoiuteenus on endiselt väike . Vähem kui kaks kodanikku kümnest arvab, et nad teavad oma õigusi selles valdkonnas, seetõttu teeb komisjon liikmesriikide ja nende riiklike kontaktpunktidega tihedat koostööd, et suurendada kodanike teadlikkust õigusest piiriülestele tervishoiuteenustele. 2014. aastal tegid eurooplased 214 miljonit piiriülest reisi teistesse ELi riikidesse. Paljud kodanikud reisivad töö pärast või sõidavad ELi liikmesriikide vahel edasi-tagasi. Kogu ELi hõlmav teave mitmeliigiliste liikumisvõimaluste kohta aitaks ELi kodanikel selliseid reise kavandada ja reisida. Praegu on mitut transpordiliiki hõlmava teekonna ettevõtmine Euroopas keeruline ja aeganõudev, eriti kui võrrelda seda autoga reisimisega. Uksest ukseni teekonna kavandamine eeldab mitme reisiinfoteenuse ühendamist ja reisijad ei suuda alati häiretega tõhusalt toime tulla, kui need tekivad. Teave mitmeliigiliste liikumisvõimaluste kohta annaks reisijatele ideaalis palju erinevaid reisimisvõimalusi ning võimaldaks neil valida näiteks kõige kiirema ja odavama, kõige keskkonnahoidlikuma või piiratud liikumisvõimega isikutele kõige paremini juurdepääsetava teekonna ning taotleda hilinemise korral hüvitist. ELi kodanikke kaitsevad mitmesugused reisijaõigused, olenemata sellest, kas nad reisivad lennuki, rongi, laeva või bussiga, kuid piiratud liikumisvõimega ja/või puudega isikutel on sageli keerulisem reisida. Enamik eurooplasi on seisukohal, et EL peaks aitama tagada juurdepääsetavuse transpordi infrastruktuurile, nagu lennu-, rongi- või bussijaamadele, või seda toetama ja et juurdepääsetavust käsitlev teave peaks olema esitatud näiteks ettevõtete veebisaidil. Komisjoni hinnangus rongireisijate õigusi käsitleva kehtiva ELi õiguse kohta toodi esile konkreetsed parandamist vajavad valdkonnad ja jätkuvalt muret valmistavad küsimused seoses õigusaktide koostamise ja nende kohaldamisega. Komisjon kaalub seetõttu võimalusi selle parandamiseks. 2017.–2019. aasta prioriteedid: kodanike jaoks kogu ELis reisimise, elamise ja töötamise lihtsustamine Komisjon 1. Esitab ettepaneku luua ühtne digivärav, mis pakuks kodanikele veebis lihtsat juurdepääsu teabele, abile ja probleemide lahendamise teenustele ning võimaldaks piiriülestes olukordades täita haldusprotseduure veebis, sidudes selleks omavahel asjakohased ELi ja riigi tasandi sisu ja teenused sujuval, kasutajasõbralikul ning kasutajakesksel moel. Peale selle hindab ta bürokraatia vähendamist riigiasutustes, nõudes kodanikelt andmete esitamist vaid korra. 2. Hõlbustab ja edendab veelgi kogu ELi hõlmavaid mitmeliigilisi liikumisvõimalusi, et muuta liikumine ELi kodanike jaoks tõhusamaks ja kasutajasõbralikumaks, määrates selle tarvis kindlaks kogu ELi hõlmavaid mitmeliigilisi liikumisvõimalusi käsitlevad teabeteenused ning parandada süsteemide ja teenuste koostalitlusvõimet ja ühilduvust. 5.Julgeoleku tugevdamine ja võrdsuse edendamine

1.9.Julgeolekuohtudega võitlemine ja kodanike kaitsmine Euroopa seisab silmitsi keeruliste ja sageli piiriüleste julgeolekuohtudega ning enamik eurooplasi usub, et ohtude kõrvaldamiseks on vaja ühtsemaid ELi tasandi meetmeid. ELi-sisene vaba liikumine, mida ELi kodanikud hindavad, nõuab ka meetmete võtmist välispiiride kindlustamiseks ning kuritegevuse vastu võitlemiseks ja selle ennetamiseks. Lisaks on Schengeni ala võimaldanud isikutel ületada sisepiire ilma kontrollideta, mille tulemusel on ELi kodanikud saanud lihtsamini ja tihedamini omavahel suhelda. Kuid julgeoleku säilitamist avatud Euroopas on viimastel aastatel väga tõsiselt proovile pandud. 1.9.1.Julgeolekuohtudega võitlemine õigusruumis ja vastastikusel usaldusel põhinevad inimõigused Euroopa julgeoleku tegevuskava elluviimine, tulemusliku ja tegeliku ELi julgeolekuliidu loomine ning ELi välispiiride tõhusam kaitsmine võiksid olla piisav, realistlik ja tõeline vastus kodanike murele julgeoleku pärast, olles samas täielikult kooskõlas Euroopa väärtuste ning põhiõiguste ja -vabadustega. Euroopa Komisjon on juba astunud samme ja pakub välja uued algatused, et toetada Euroopa julgeolekuraamistiku täiustamist, ajakohastamist ja koostoimimisvõimet (Euroopa karistusregistrite infosüsteem (ECRIS), ELi reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS), ebaseaduslik tulirelvadega kaubitsemine, Schengeni infosüsteemi (SIS) ajakohastamine, broneeringuinfo). Nende algatuste keskmes on kodanike julgeolek, mida aitab saavutada Euroopa Liidus valitsev suurem usaldus asjaomaste osaliste vahel, piiriülese operatiivkoostöö kiirendamine riiklike õiguskaitseasutuste vahel, ning kõigil tasanditel parema ja nutikama teabe- ja luureteabe vahetuse ja kasutamise võimaldamine terrorismiohuga võitlemiseks. 2016. aasta detsembris võttis komisjon vastu dokumentide turvalisust käsitleva tegevuskava, milles kehtestatakse konkreetsed meetmed reisidokumentide turvalisuse parandamiseks. Üks meetmetest käsitleb liikmesriikide välja antavate riiklike isikutunnistustega seotud pettusi ja nende võltsimist ning elamislubasid teistes liikmesriikides elavatele ELi kodanikele ja nende pereliikmetele. ELis elavad või reisivad ELi kodanikud ja nende pereliikmed võivad tõepoolest kogeda nende dokumentide kasutamisel raskusi . Praegu on kasutusel väga palju erinevaid kaarte ja dokumente, mille turvalisuse tase erineb märkimisväärselt, tuues kodanikele kaasa praktilisi raskusi. Isikutunnistused ja elamisload, mis on turvalisemad ning kergesti äratuntavad, aitaksid kodanikel kasutada oma ELi kodakondsusega seotud õigusi. Riigiasutused, sh piiriasutused, ja ettevõtted (näiteks poed, pangad, kommunaalettevõtted jne) aktsepteeriksid selliseid dokumente palju kergemini. Samas vähendaks see ka pettuse ja võltsimise ohtu. Sellest vaatenurgast hindab komisjon praegu erinevaid poliitilisi võimalusi, sealhulgas turvaelementide võimalikku ühtlustamist, et kõrvaldada praktilised probleemid, millega kodanikud kokku puutuvad, ja hõlbustada seeläbi kodanike vaba liikumist . 1.9.2.Euroopa Liidu kodanike kaitsmine välismaal Kriisid ja konkreetsed hädaolukorrad välismaal võivad seada kodanikud, kes jäävad oma koduriigi ametiasutuste vahetust tegevusulatusest välja, ohtu ning tekitada neile kannatusi. ELis kehtiv õigus konsulaarkaitsele on hindamatu lisatagatis ELi kodanikele, kes vajavad abi sellises väljaspool ELi asuvas riigis, kus nende päritoluriik ei ole esindatud. Tulenevalt komisjoni 2011. aastal tehtud ettepanekust võeti 20. aprillil 2015 vastu direktiiv, et selgitada, millal ja kuidas on ELi kodanikel võimalik saada abi ning kuidas peaksid ELi liikmesriigid kooskõlastama oma tegevust ja tegema koostööd nii omavahel kui ka Euroopa Liiduga, et tagada esindamata ELi kodanike tõhus kaitse. Liikmesriikidel on nende eeskirjade elluviimiseks aega kuni 2018. aasta maini. Komisjon toetab liikmesriike nende jõupingutustes tagada direktiivi täpne ja õigeaegne ülevõtmine. Samal ajal kavatseb komisjon lisada mitme kolmanda riigiga sõlmitud kahepoolsetesse kokkulepetesse nõusolekut käsitlevad sätted või pidada nende lisamise üle läbirääkimisi, et saavutada seeläbi nende riikide nõustumine sellega, et esindatud ELi riigid annavad abi teiste ELi liikmesriikide esindamata kodanikele. Konsulaarkaitse hõlmab abi sellistel juhtudel nagu vahistamine või kinnipidamine või raske õnnetus või haigus. Väljaspool ELi vajavad ELi kodanikud kõige sagedamini abi siis, kui nende pass on varastatud, kadunud, kahjustada saanud või kui seda ei saa ajutiselt kasutada. Sellisel juhul vajavad nad koju sõitmiseks tagasipöördumistunnistust. ELi kehtivad eeskirjad, millega selliste tagasipöördumistunnistuste vorm kehtestati, on pärit aastast 1996 ja neid on vaja ajakohastada. Mõned liikmesriigid ei kasuta ühist vormi julgeolekukaalutlustel. Komisjon hindab võimalusi ajakohastada eeskirju, mis käsitlevad esindamata ELi kodanike tagasipöördumistunnistusi, sealhulgas ELi ühise tagasipöördumistunnistuse vormi turvaelemente, et tagada kodanikele võimalus kasutada tõhusalt õigust konsulaarkaitsele. ELi kodanikud ja nende kolmandatest riikidest pärit pereliikmed võivad samuti sattuda olukorda, kus nad ei ole esindatud ning vajavad ELis reisides mõne teise ELi liikmesriigi ametiasutuste abi. Need olukorrad ei ole praegu direktiiviga hõlmatud ning seetõttu hindab komisjon ELis hätta sattunud esindamata ELi kodanike olukorda ja otsustab, kas nende kaitsmiseks on vaja võtta mingeid meetmeid . 1.10.Kõigi kodanike kaitsmine ning võrdsuse ja mittediskrimineerimise edendamine 1.10.1.Ohvrite ja tunnistajate kaitsmine ja toetamine Igal aastal satub ELis kuritegevuse ohvriks miljoneid inimesi. ELis on kehtestatud õigusaktid tagamaks, et kõigil kõikvõimalike kuritegude ohvritel on põhiõigused olenemata sellest, kus ELis kuritegu toime pannakse või kriminaalmenetlus läbi viiakse. ELi kodanikel on nüüd ka parem juurdepääs õigusemõistmisele, sest parlament ja nõukogu on vastu võtnud õigusaktid, mis käsitlevad süütuse presumptsiooni, lastekaitsemeetmeid ja õigusabi kriminaalmenetluses. Komisjon jätkab olukorra jälgimist, et tagada ELi eeskirjade, eeskätt 2012. aasta kuriteoohvrite õiguste direktiivi ja 2011. aasta inimkaubandusevastase direktiivi nõuetekohane elluviimine, et ohvrid saaksid praktikas täielikult oma õigustele tugineda. Eeskätt seoses naistevastase vägivallaga on peaaegu kõik eurooplased (96 %) seisukohal, et naistevastane perevägivald on lubamatu, kuid siiski laialt levinud. Komisjon võtab järgmisel aastal konkreetse suunitlusega meetmed, et edendada endale võetud ülesannet kaotada igasugune naiste- ja tüdrukutevastane vägivald ning vähendada soolist ebavõrdsust. Komisjon kavatseb koondada kõikjal ELis tehtavad jõupingutused ja kaasata kõik sidusrühmad – liikmesriigid, asjakohased spetsialistid ja vabaühendused –, et võidelda koos naistevastase vägivalla vastu. Lisaks tegutseb komisjon edasi selle nimel, et Euroopa Liit ühineks Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooniga (Istanbuli konventsioon). 1.10.2.Võrdsuse ja mittediskrimineerimise edendamine Kuigi diskrimineerimist on püütud kaotada, on pärast 2012. aastat kasvanud nende eurooplaste arv, kes ütlevad, et on kogenud mingil kujul diskrimineerimist või ahistamist. Et täita lüngad kaitsel diskrimineerimise eest, sealhulgas vanuse, usutunnistuse või veendumuste, puude või seksuaalse sättumuse alusel, ja tagada võrdsed võrdõiguslikkuse tingimused terves liidus, on ülioluline viia lõpule kavandatava horisontaalse diskrimineerimisvastase direktiivi üle peetavad läbirääkimised. Tänu kõigil tasanditel tehtavale tööle on ELi soolise võrdõiguslikkuse poliitika aidanud muuta paljude Euroopa kodanike elu paremaks. Sellegipoolest on mõnes valdkonnas, nt töötasu vallas, endiselt arenguruumi. Strateegiline soolise võrdõiguslikkuse tagamise kava aastateks 2016–2019, mis võeti vastu 2015. aasta detsembris, annab põhjaliku ülevaate kõigi jõupingutustest suurendada meeste ja naiste võrdõiguslikkust. Komisjon pöörab soolise ebavõrdsusega tegelemise vajadusele suurt tähelepanu ka igal aastal Euroopa poolaastal. ELi vahenditel on oluline kaal. Ajavahemikus 2014–2020 kulutatakse soolist võrdõiguslikkust edendavatele meetmetele hinnanguliselt ligikaudu 5,85 miljardit eurot.

Komisjon võttis endale oma 2017. aasta tööprogrammis kohustuse visandada ettepanek sotsiaalõiguste samba jaoks ja esitada sellega seotud algatused, sh algatus tegeleda töö- ja eraelu tasakaaluga seotud probleemidega, millega puutuvad kokku töötavad pered. Võrdsuse ja mittediskrimineerimise edendamine lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste (LGBTI) puhul on veel üks valdkond, milles komisjon on lubanud meetmeid võtta. LGBTI-inimeste võrdõiguslikkuse edendamiseks on komisjon esitanud loetelu aastatel 2016–2019 elluviidavatest meetmetest kõigis LGBTI-inimeste jaoks olulistes poliitikavaldkondades: diskrimineerimiskeeld, haridus, tööhõive, tervis, varjupaik, vihakõne/vihakuritegu, laienemine ja välispoliitika. Euroopa Komisjon uuendab ka oma üleskutset pühenduda romade majandusliku ja sotsiaalse lõimumise tõhustamisele ELis. Komisjon rõhutab strateegia „Euroopa 2020“ dialoogi raames, et tuleb jätkata jõupingutusi romade kaasatuse saavutamiseks ning et Euroopa institutsioonidel ja kõigil liikmesriikidel on ühine vastutus selle eesmärgi saavutamisel. Enamik eurooplasi peab diskrimineerimiseks ka seda, kui puudega inimestel ja eakamatel inimestel on juurdepääs kaupadele ja teenustele piiratud või puudub üldse . Maailmas, mis muutub iga päevaga üha digitaalsemaks , on vastavalt 2020. aasta digitaalsele tegevuskavale ja digitaalse ühtse turu strateegiale komisjoni peamine eesmärk edendada ühenduvust kõigi ELi kodanike jaoks. On oluline, et kodanikele pakutavate veebiteenustega kaasneksid vaikimisi turvaabinõud haavatavas olukorras olevatele ELi kodanikele. 2017.–2019. aasta prioriteedid: julgeoleku tugevdamine ja võrdsuse edendamine Komisjon 1. Lõpetab 2017. aasta esimeses kvartalis uuringu ELi poliitikavariantide kohta suurendada mõnes teises liikmesriigis elavate ELi kodanike ja nende kolmandatest riikidest pärit pereliikmete isikutunnistuste ja elamislubade turvalisust. Komisjon hindab edasisi meetmeid, võimalusi ja nende mõju, pidades silmas võimalikku seadusandlikku algatust, 2017. aasta lõpuks. 2. Hindab 2017. aastal, kuidas ajakohastada eeskirju, mis käsitlevad esindamata ELi kodanike tagasipöördumistunnistusi, sealhulgas ühise ELi vormi turvaelemente, et tagada kodanikele võimalus kasutada tõhusalt õigust konsulaarkaitsele. 3. Korraldab 2017. aastal naistevastase vägivalla vastase kampaania ja toetab aktiivselt Euroopa Liidu liitumist Istanbuli konventsiooniga koos liikmesriikidega ning esitab ettepanekud selleks, et lahendada töötavate perekondade töö- ja eraelu tasakaaluga seotud probleemid. 4. Astub samme, et parandada kogu ELis LGBTI-inimeste aktsepteerimist ühiskonnas, võttes hulga meetmeid LGBTI-inimeste võrdõiguslikkuse edendamiseks, ja aktiivselt toetab kavandatava horisontaalse diskrimineerimisvastase direktiivi teemaliste läbirääkimiste lõpuleviimist . 6.Kokkuvõte Komisjon on tuginenud käesoleva aruande koostamisel Euroopa kodanike kogemustele ja seisukohtadele, mille kohta saadi teavet aruannet kujundada aidanud ulatuslike konsultatsioonide raames, ning on kuulanud ära, millised on kodanike vajadused ja probleemid, millega kodanikud puutuvad kokku igapäevaelus, kasutades enda kui ELi kodaniku õigusi. Komisjon on töötanud selle põhjal välja oma 2017.–2019. aasta prioriteedid, et tagada ka edaspidi kodanikele võimalus kasutada oma ELi õigusi ja saada osa ELi pakutavatest praktilistest hüvedest. Liidu kodanike teadlikkus ja demokraatlik osalus on väga oluline, eriti järgmiste Euroopa Parlamendi valimiste eel. Komisjon usub, et liidu demokraatliku elu süvendamiseks tuleb astuda edasisi samme. Komisjon jätkab oma ELi kodakondsuse alases töös keskendumist põhivaldkondadele, mis mõjutavad kõige otsesemalt Euroopa kodanike heaolu: kodanike volituste suurendamine kodanike teavitamise, nõustamise ja demokraatliku osaluse kaudu; kodanike kaitsmine, tagades kodanike võrdse kohtlemise ELis ja pakkudes neile otsest tuge; ning kodanike igapäevaelu lihtsustamine, võimaldades kodanikele veebis lihtsa juurdepääsu teabele, abile, probleemide lahendamise teenustele ja veebipõhistele menetlustele, vähendades bürokraatiat, kaitstes neid kui tarbijaid, töötajaid ja üliõpilasi ning kõrvaldades muud tõkked, mis ei lase neil kasutada oma õigusi. Selle tegevuskava koostamine ja esitamine ei ole üksnes komisjoni töö, vaid liidu kui terviku ühine jõupingutus. Komisjon on täielikult pühendunud sellele, et muuta ELi kodakondsus kohapeal reaalsuseks, ning ta teeb selle saavutamiseks koostööd teiste ELi institutsioonide, liikmesriikide, kohalike ja piirkondlike ametiasutuste ja kodanikuühiskonnaga ning, mis kõige olulisem, kodanike endiga.





LISA 2013. aastal ELi kodakondsuse kohta koostatud aruande järelmeetmed – edusammud kaheteistkümne meetme elluviimisel Oma 2013. aasta aruandes ELi kodakondsuse kohta esitas komisjon kaksteist meedet, et parandada ELi kodanike elu ja kõrvaldada veelgi tõkkeid, mis ei lase kodanikel kasutada oma ELi õigusi. Käesolevas lisas on esitatud põhimeetmed, mille komisjon on võtnud oma 2013. aastal võetud ülesannete täitmiseks. 1. meede. Vaadata läbi sotsiaalkindlustuse koordineerimise määrus, et muuta kodanikele töö otsimine mõnes teises ELi riigis lihtsamaks. Sotsiaalkindlustuse koordineerimist käsitlevad ELi eeskirjad kaitsevad kodanike sotsiaalkindlustusõigusi, kui kodanikud kolivad teise liikmesriiki. Näites tagatakse nende eeskirjadega, et isik saab olla kindlustud korraga vaid ühes riigis, et tema kindlustusperioode on võimalik liita teise riigi kindlustusperioodidega ja et kindlustushüvitisi saab välja maksta teises ELi riigis. Pärast avalikkuse seisukohtade saamist kahe konsultatsiooni raames (mis toimusid 2012. aasta detsembrist 2013. aasta märtsini ja 2015. aasta juulist oktoobrini) tegi komisjon 13. detsembril 2016 ettepaneku vaadata läbi sotsiaalkindlustuse koordineerimist käsitlevad määrused, kandmaks hoolt selle eest, et sealsed eeskirjad on jätkuvalt otstarbekohased, selged ja õiglased ning et need aitavad luua sügavama, paremini toimiva ja õiglasema Euroopa tööturu. Kõnealune läbivaatamine võimaldab liikmesriikidel paremini ennetada pettust või kuritarvitamist ja selle vastu võidelda, seistes samal ajal hea selle eest, et ei takistataks töötajate vaba liikumist. Seda tehes hõlbustatakse algatusega kodanike vaba liikumise õiguse kasutamist, tagades, et sotsiaalkindlustuse koordineerimine on tõhus ja tulemuslik. Läbivaatamise käigus ajakohastatakse koordineerimiseeskirju, mis käsitlevad töötushüvitisi, pikaajalist hooldust, majanduslikult mitteaktiivsete kodanike juurdepääsu sotsiaalhüvitistele ja töötajate lähetamist. Ettepaneku kohaselt võivad tööotsijad kanda oma töötushüvitised üle teise liikmesriiki vähemalt kuueks kuuks senise kolme kuu asemel. See annab neile parema võimaluse leida tööd ning aitab lahendada kogu ELi hõlmava tööpuuduse ja oskuste mittevastavuse probleemi. Seda uut eeskirja kohaldatakse koos tugevdatud koostöömehhanismiga, millega toetatakse tööotsijaid töö otsimisel, parandades niiviisi nende tööturule taaslõimumise väljavaadet. 2. meede. Aidata noortel ELi kodanikel arendada oma oskusi ja siseneda tööturule, töötades välja praktika kvaliteediraamistiku. Nõukogu võttis 2014. aasta märtsis komisjoni ettepaneku põhjal vastu ettepaneku praktika kvaliteediraamistiku kohta, et praktikantidel oleks võimalik saada kvaliteetseid töökogemusi turvalistes ja õiglastes tingimustes ning suurendada oma väljavaateid leida kvaliteetne töökoht. Komisjon konsulteeris paljude sidusrühmadega, sealhulgas väikeettevõtjatega, kandmaks hoolt selle eest, et raamistik ei oleks ei liiga ettekirjutuslik ega ülearu koormav. Raamistik suurendab praktikatingimuste läbipaistvust, näiteks nõudes, et praktika aluseks peab olema kirjalik praktikaleping. Komisjon jälgib raamistiku ülevõtmist kõikides liikmesriikides. Peale selle võttis komisjon kasutusele veebisaidi „Sinu esimene EURESe töökoht“, et toetada oma oskusi arendavaid ja tööturule sisenevaid noori ELi kodanikke. Kasutuselevõtu algetapis on veebisaidi eesmärk parandada 5 000 inimese piiriülest liikuvust. Veebisait aitab Euroopa Majanduspiirkonnast pärit 18–35aastastel noortel leida mõnes teises riigis töö, praktikavõimaluse või õpipoisikoha. Samuti võimaldab see tööandjatel leida teisest ELi riigist sobivaid kandidaate oma raskesti täidetavatele ametikohtadele. 3. meede. Töötada lahenduste kallal, et kõrvaldada takistused, millega seisavad seoses liikmesriikide välja antavate isikut tõendavate dokumentide ja elamislubadega silmitsi ELi kodanikud ja nende pereliikmed, kes elavad mõnes teises ELi riigis kui oma koduriigis. Komisjon algatas 2015. aasta lõpus ulatusliku uuringu isikutunnistuste ja elamislubade kohta, mida liikmesriigid annavad välja oma kodanikele, liikuvatele ELi kodanikele ja nende liikmesriigi territooriumil elavatele pereliikmetele. 8. detsembril 2016 võttis komisjon vastu dokumentide turvalisust käsitleva tegevuskava, milles on kehtestatud konkreetsed meetmed, et muuta turvalisemaks reisidokumendid, sealhulgas liikmesriikide välja antud riiklikud isikutunnistused ning teises liikmesriigis elavate ELi kodanike ja nende pereliikmete elamisload.

4. meede. Edendada parimaid piiriülestes olukordades rakendatavaid maksutavasid ja tagada ELi õiguse nõuetekohane kohaldamine, millega aidatakse üle piiride liikuvatel või piiriüleselt tegutsevatel Euroopa kodanikel toime tulla eri maksueeskirjadega. Et teha kindlaks, milliste võimalike maksuprobleemidega ELi kodanikud üle piiride liikumisel või piiriüleselt tegutsemisel kokku puutuvad, algatas komisjon uuringud, et vaadelda liikmesriikide praeguseid piiriüleseid haldustavasid ning selgitada välja, kas ja kui suures ulatuses puutuvad piiriüleselt tegutsevad maksumaksjad kokku suuremate maksunõuete täitmise kuludega kui maksumaksjad, kes tegutsevad ühe liikmesriigi piires. Lisaks moodustas komisjon erasektori ekspertide rühma, et uurida isiklike maksukohustustega ja pärandimaksuga seotud piiriüleseid probleeme ning teha kindlaks võimalikud lahendused. Kõnealune rühm avaldas oma järeldused kahes aruandes. Peamiste probleemidena piiriülestes olukordades toodi välja topeltmaksustamine, kahe või enama maksuasutusega suhtlemise halduskeerukus, raskused asjaomastelt maksuasutustelt piisava teabe saamisel ja diskrimineerimine. Komisjon saab võtta ja võtab ka edaspidi õiguslikke meetmeid, et lahendada maksualase diskrimineerimisega seotud probleemid. Ta propageerib pragmaatilisi viise nende probleemide lahendamiseks, sealhulgas siseturul esinevate probleemide lahendamiseks mõeldud olemasolevate vahendite, nagu SOLVIT, abil, kutsudes üles rakendama laialdasemalt parimaid piiriüleseid maksutavasid ning toetades paremat koostööd maksuametite ja maksumaksjate vahel, eelkõige selle tagamiseks, et maksumaksjatel on piisavalt teavet oma õiguste ja kohustuste kohta. 5. meede. Luua sõidukiteabeplatvorm, et hõlbustada tehnoülevaatuse tõendite tunnustamist, muutes sellega autoga reisimise teistesse ELi riikidesse kodanike jaoks lihtsamaks ja ohutumaks. 3. aprillil 2014 jõustus direktiiv 2014/45/EL, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste korralist tehnoülevaatust. Tehnoülevaatuse paketi raames võeti vastu veel kaks direktiivi: direktiiv 2014/46/EL sõidukite registreerimisdokumentide kohta, mille alusel tuleb andmeid registreeritud sõidukite kohta hoida elektroonilises registris ja mille kohaselt sõiduki liikluses kasutamise luba peatatakse, kui sõiduk on vahetult liiklusohtlik, ning direktiiv 2014/47/EL ärilisel otstarbel kasutatavate sõidukite tehnokontrolli kohta, millega luuakse käitajate riskiprofiilid, reguleeritakse paremini tehnokontrolle (sh välistatakse mis tahes diskrimineerimine juhi kodakondsuse või sõiduki registreerimise riigi alusel) ja kehtestatakse veose kinnitamise kontrollid. 6. meede. Muuta puudega inimeste liikumine ELis lihtsamaks, toetades 2014. aastal vastastikku tunnustatava ELi puudetunnistuse väljatöötamist, et tagada puudega inimestele ELis võrdne juurdepääs teatud erihüvedele (peamiselt transpordi-, turismi-, kultuuri ja vaba aja valdkonnas). Puudega inimeste tööhõive määr on madal (praegu umbes 48 %) ja kolmandikku neist ähvardab vaesus. Lisaks puutuvad puudega inimesed teise ELi riiki reisides kokku praktiliste probleemidega, sest võib näiteks juhtuda, et nende puudega isiku kaarti või staatust ei tunnustata. Seepärast võttis komisjon käsile ELi puudega isiku kaardi projekti, et toetada puudega isiku staatuse vastastikust tunnustamist. Euroopa puudevaldkonna ekspertide akadeemiline võrgustik näitas 2010. aasta teemakohase uuringuga, kui erinevad on hüvitised, mida liikmesriigid erinevate hüvitise saamise kriteeriumide alusel annavad. Projekti algetapis tegi komisjon liikmesriikidele kättesaadavaks 1,5 miljonit eurot ja korraldas 2015. aastal projektikonkursi, et hõlbustada vastastikku tunnustatava ELi puudega isiku kaardi loomist ja muid hüvesid. Samuti annab komisjon rahalist toetust viieteistkümnele osalevale liikmesriigile ja on algatanud erinevaid kõnealuse kaardi loomise etappe. Projekti esitas ja välja valiti kaheksa riiki: Belgia, Eesti, Itaalia, Küpros, Malta, Rumeenia, Sloveenia ja Soome. Projektide elluviimine algas 2016. aasta veebruaris ja kestab 18 kuud. Ühtse kujundusega ELi puudega isiku kaart tagab võrdse juurdepääsu teatavatele erihüvitistele, peamiselt kultuuri, vaba aja, spordi ja transpordi valdkonnas. Süsteemis vabatahtlikult osalevad ELi riigid tunnustavad kõnealust kaarti vastastikku. Kaart ei muuda liikmesriikide hüvitise saamise kriteeriume ega eeskirju. Liikmesriikidele jääb õigus otsustada selle üle, kes on riigis kohaldatava puude määratluse alusel kõlblik kaarti saama, ja määrata kindlaks kaardi väljaandmise kord. 7. meede. Esitada õigusaktide pakett, et veelgi tugevdada kahtlustatavate või süüdistatavate kodanike menetlusõigusi kriminaalmenetluses, võttes arvesse laste ja haavatavate kodanike erilist olukorda. Komisjon võttis 27. novembril 2013 vastu viiest meetmest koosneva paketi, et veelgi tugevdada kodanike menetlusõigusi kriminaalmenetluses. Komisjoni ette pandud kolm direktiivi võeti vastu 2016. aastal: direktiivis süütuse presumptsiooni kohta on sätestatud selle põhimõtte puhul kehtivad ühised nõuded ja õigus viibida kohtulikul arutelul; direktiiviga, mis käsitleb laste spetsiaalseid menetluslikke tagatisi kriminaalmenetluses, täiustatakse märkimisväärselt Euroopa norme, mida kohaldatakse õigusemõistmisel alaealiste üle; direktiiviga tasuta õigusabi kohta tagatakse, et õigus kaitsjale on tõhus õigus ka neile, kes ei saa endale kaitsjat lubada, eelkõige menetluse varajastes etappides, mil kahtlustatavat küsitleb politsei. Liikmesriigid tegelevad nende direktiivide rakendamisega. Komisjon võttis vastu ka kaks soovitust, mis käsitlevad haavatavate kahtlustatavate suhtes kriminaalmenetluses kohaldatavaid eritagatisi (2013/C 738/02) ja kriminaalmenetluses antavat tasuta õigusabi (2013/C 378/03).

8. meede. Vaadata läbi Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetlus, et hõlbustada teisest ELi riigist sooritatud ostudega seotud vaidluste lahendamist. 2013. aasta novembris tegi komisjon ettepaneku täiustada Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetlust, et paremini kaitsta ja teavitada ELi kodanikke, kes kogevad interneti teel oste sooritades endiselt probleeme . Uue määrusega, mis võeti vastu 2015. aasta lõpus ja mis jõustub 2017. aasta juulis, laiendatakse Euroopa väiksemate nõuete menetluse kohaldamisala kuni 5 000 euro suurustele nõuetele. See ja muud muudatused teevad Euroopa väiksemate nõuete menetlusest kiirema ja odavama tarbijate õiguste jõustamise ja piiriüleste võlgade sissenõudmise vahendi. 9. meede. Töötada välja mudel põhinõuete kuvamiseks internetis, et muuta digitaalseid tooteid käsitlev teave selgemaks ja hõlpsasti võrreldavaks, ning käivitada tarbijaõiguste valdkonnas spetsiaalne kogu ELi hõlmav teadlikkuse suurendamise kampaania. Oma tarbijaõiguste alase teadlikkuse suurendamise kampaania kaudu teavitas komisjon kodanikke nende ELi tarbijaõigusest tulenevatest õigustest ja sellest, kust nad võivad saada küsimuste või probleemide korral rohkem teavet, nõu või abi (portaal „Teie Euroopa“, Euroopa tarbijakeskuste võrgustik jne). 2014. aasta kevadest kuni 2016. aasta märtsini kestnud kampaania eesmärk oli suurendada tarbijate üldisi teadmisi nende ELi-üleste tarbijaõiguste kohta. Keskenduti eeskätt tarbijaõiguste direktiivile, ebaausate kaubandustavade direktiivile, ebaõiglaste lepingutingimuste direktiivile ning tarbekaupade müüki ja nendega seotud garantiisid käsitlevale direktiivile. 10. meede. Võtta meetmeid tagamaks, et kohalikele omavalitsustele antakse vahendid, mis aitavad neil täielikult mõista ELi kodanike õigust vabalt liikuda. Komisjon on käiku laskmas ELi vaba liikumise õiguse teemalist e-õppe vahendit. See vahend, mis on välja töötatud koostöös liikmesriikidega, tehakse kättesaadavaks kõikides ELi keeltes. See aitab teeninduspunktidel, kellel on ELi kodanike vaba liikumise õiguse jõustamisel keskne roll, eriti kohalikel omavalitsustel, paremini mõista ELi kodanike vaba liikumise õigusega kaasnevaid õigusi ja kohustusi ning parandab seega ELi eeskirjade praktilist kohaldamist. Selle parema kohaldamisega peaksid vähenema probleemid, millega puutuvad seoses elamisõigusega, sotsiaalabihüvitistega, diskrimineerimisega, juurdepääsuga haridusele jms kokku ELi kodanikud ja nende pered, kui nad lähevad elama mõnda teise ELi riiki. Kohalikud omavalitsused saavad omandada ja kontrollida oma teadmisi ELi vaba liikumise alases õiguses sätestatud õiguste ja menetluste, sealhulgas direktiivi 2004/38/EÜ kohta. Liikmesriigid saavad lisada eeskirjade riigisisest ülevõtmist ja rakendamist käsitlevat teavet, mida nad peavad oluliseks. 11. meede. Muuta kodanike jaoks selgemaks ja lihtsamaks selle väljaselgitamine, kelle poole oma õiguste jaluleseadmiseks pöörduda, esitades kesksel Europa veebisaidil selle kohta kasutajasõbralikud suunised. Komisjon võttis oma kesksel Europa veebisaidil kasutusele veebipõhise vahendi, mis juhib kodanikud kõige asjakohasema teenistuse juurde, mis aitab neil lahendada nende probleemi. See võib toimuda kas ELi tasandil (ELi abiteenistused või institutsioonid) või riigi või kohalikul tasandil. See uus vahend on nüüd valmis, et vastata kodanike konkreetsetele vajadustele ja küsimustele. Näiteks võivad kodanikud saada juhiseid selle kohta, kuidas panna teise ELi riigi asutus austama nende ELi õigusi, sotsiaalkindlustusõigusi (sh perehüvitised, kiireloomuline arstiabi, pensionid) ja elamisõigusi, ent ka kutsekvalifikatsiooni tunnustamise, sõiduki registreerimise ja juhilubade vahetamise kohta. Samuti on kodanikel võimalik saada teavet selle kohta, millised on nende tarbijaõigused , kust saada abi kokkupuutumisel diskrimineerimisega ning kuidas esitada kaebus seoses ELi asutuse poolse ebaõiglase kohtlemisega, teatada riigiasutuste poolsest ELi õiguse rikkumisest või saada konsulaarkaitset väljaspool ELi asuvas riigis, kus nende enda riigil ei ole diplomaatilist esindust . 2015. aastal oli veebisaidil 11 079 külastajat, mis tähendas võrreldes eelneva aastaga 86,6 % suurust kasvu. Komisjon juba pakub mitmes keeles kasutajakeskset teavet ELi kodanike õiguste kohta ning ta püüab teha teabe oma veebisaitidel kergemini ülesleitavaks ja aidata kodanikel komisjoni tegevust paremini mõista. Praegu rakendab komisjon digitaalse ümberkujundamise programmi , millega püütakse esitada oluline teave kasutajakesksel viisil. 12. meede (esimene taane). Suurendada ELi kodanike teadlikkust oma ELi kodakondsusega kaasnevatest õigustest ja eelkõige oma valimisõigustest, avaldades 2014. aasta mais Euroopa päeval käsiraamatu, milles tutvustatakse neid ELi õigusi selges ja lihtsas keeles. Komisjon avaldas 2014. aastal kõikides ELi ametlikes keeltes käsiraamatu pealkirjaga „Kas teadsite? Euroopa Liidu kümne õiguse lühiülevaade“ ja brošüüri „Teie Euroopa, Teie õigused“ uue ajakohastatud versiooni, et suurendada kodanike teadmisi ja teadlikkust oma õigustest ELi kodanikena. Neid väljaandeid on laialdaselt levitatud, sealhulgas komisjoni esinduste ja Europe Directi teabekeskuste kaudu. Neis selgitatakse lugejale arusaadavas keeles teatavaid ELi kodanike õigusi, näiteks võimalust tagastada interneti teel tellitud praakkaup, saada kasu madalatest rändlustasudest või saada hüvitist lennu tühistamise korral. Käsitletud on päriselus esinevaid olukordi, sealhulgas osalemist Euroopa Parlamendi ja kohalikel valimistel, kodanike seisukohtade kuuldavaks tegemist ja vaba liikumise õiguse kasutamist, kodanike õigust saada vajalikke tervishoiuteenuseid ükskõik millises ELi riigis ning kodanike tarbijaõigusi ja reisimisega seotud õigusi. Samuti on neis selgitatud, kuidas võtta ELiga ühendust oma emakeeles ning saada teavet oma ELi õiguste kohta ja nende õigustega seotud abi.