(8)Mõnes alusaktis, mis näevad praegu ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamist, on teatavad volitused oma asjakohasuse minetanud ja seega tuleks need tühistada.

(1)Lissaboni lepingu järgselt eristatakse selgelt komisjonile delegeeritud volitusi võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad ning mis täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi (delegeeritud õigusaktid), ning komisjonile antud volitusi võtta vastu õigusakte, et tagada ühtsed tingimused õiguslikult siduvate liidu õigusaktide rakendamiseks (rakendusaktid).

Järgnevalt on loetletud kontrolliga regulatiivmenetlusele osutavad õigusaktid, mille eraldi põhjalik läbivaatamine on kavas, ent veel vastu võtmata. Nende vastavusse viimine toimub nimetatud kavandatavate läbivaatamiste käigus.

Rakendusaktidega vastavusse viimise korral lisatakse sissejuhatav märkus. Lisaks õigusaktidele, mille puhul tehti ettepanek rakendusaktidega vastavusse viimiseks juba 2013. aastal, on käesolevale ettepanekule lisatud ainult mõned täiendavad õigusaktid. Need on seotud volitustega formaatide kindlaksmääramiseks statistika valdkonnas

Uue ettepaneku aluseks on üldine eeldus, et 2013. aasta koondõigusaktide ettepanekutes esitatud hindamine on jätkuvalt kehtiv. Üldist ümberhindamist nõudvaid uusi kriteeriumeid ei tulenenud ei 2013. aasta koondõigusaktiga seotud läbirääkimistest, selle küsimusega seotud Euroopa Kohutu praktikast ega institutsioonidevahelisest parema õigusloome kokkuleppest.

Arvestades raskustega, mis olid eelkõige nõukogul selle tehnika kasutamisel, on käesolevas ettepanekus valitud teistsugune lähenemisviis. Nüüd tehakse ettepanek muuta igat asjaomast alusakti. See sarnaneb lähenemisviisiga, mis valiti samasuguste meetmete võtmiseks 2007. aastal, kui kehtestati kontrolliga regulatiivmenetluse sätted. Selle kohaselt tehakse igas alusaktis mitu muudatust. Volitusi andev säte, st kontrolliga regulatiivmenetluse sisulist volitust sisaldav tekst sõnastatakse ümber, nii et see järgib volitusi delegeerivaid artikleid käsitlevates standardklauslites kokku lepitud sõnastust. Igasse alusakti lisatakse standardartikkel delegeeritud volituste rakendamise kohta, st protseduuriline artikkel, ja viited kontrolliga regulatiivmenetlusele jäetakse välja. Iga õigusakti puhul mainitakse sõnaselgelt, kas volitus võimaldab alusakti muutmist. Nüüd on igale alusaktile lisatud uued standardklauslid, millega nähakse ette liikmesriikide ekspertidega konsulteerimine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel. Muude õigusaktide muudatusi ette nägevad volitused puuduvad.

2013. aasta ettepanekutes vastavusse viimise kohta ei olnud valitud seadusandliku lähenemisviisi eesmärk kõnealuseid alusakte ükshaaval muuta, vaid sätestada üldiselt, et alusaktides sisalduvaid viiteid kontrolliga regulatiivmenetlusele tuleb mõista kui viiteid artiklile 290 või vastavalt artiklile 290 või artiklile 291. Selle lähenemisviisi kohaselt tulnuks iga üksikut alusakti alati lugeda koos asjaomase koondmäärusega, kui see oleks vastu võetud.

Käesoleva ettepaneku kohaldamisala kindlaksmääramise lähtepunktiks on õigusaktid, mis on hõlmatud kolme õigusaktide vastavusse viimise ettepanekuga, mille komisjon 2013. aastal vastu võttis. Käesolev ettepanek ei hõlma õigusakte, mille suhtes on vahepeal tehtud eraldi seadusandlikke ettepanekuid. Ühel juhul on käesolevale ettepanekule lisatud õigusakt, mida 2013. aasta ettepanek ei hõlmanud, ent mille puhul on vajalik vastavusse viimine.

Samal ajal on institutsioonidevahelise kokkuleppe ja sellele lisatud ühisseisukohaga delegeeritud õigusaktide kohta parandatud delegeeritud õigusaktide raamistikku, reageerides nii olulisele kitsaskohale, mis on sageli takistanud delegeeritud õigusaktide heakskiitmist nõukogus ja milleks on liikmesriikide ekspertidega konsulteerimine. Nüüd on kokkuleppega ette nähtud selge kohustus konsulteerida delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel (sealhulgas eelnõu teksti osas) süstemaatiliselt liikmesriikide ekspertidega ja seega on täidetud peamine tingimus selleks, et viia edukalt lõpule teine katse vanade kontrolliga regulatiivmenetluse sätete vastavusse viimiseks Lissaboni lepinguga. See kohustus on nüüd selgesõnaliselt sätestatud uutes standardklauslites, mida tuleb kasutada komisjoni volituste väljatöötamisel. Samuti on kokkuleppes seoses delegeeritud õigusaktidega selgelt tunnustatud Euroopa Parlamendiga tehtava varase koostöö ja temaga toimuva arvamustevahetuse olulisust. Selles kinnitatakse, et Euroopa Parlament peab saama kõik dokumendid, sealhulgas delegeeritud õigusaktide eelnõud, liikmesriikide ekspertidega samal ajal, ning antakse Euroopa Parlamendi ekspertidele süstemaatiliselt ja lihtsustatud korras juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel valmistatakse ette delegeeritud õigusakte. Lisaks on kokkuleppega ette nähtud, et komisjoni võidakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel kutsuda Euroopa Parlamendi või nõukogu koosolekutele täiendavaks arvamuste vahetamiseks.

Institutsioonidevaheliste läbirääkimiste soikumise tõttu nendes küsimustes teatas komisjon oma 2015. aasta tööprogrammis, et võtab need tagasi.

Euroopa Parlament võttis 25. veebruaril 2014 vastu neid ettepanekuid käsitlevad seadusandlikud resolutsioonid, tehes mitu ettepanekut I ja III koondõigusakti muutmiseks, ent nõustudes üldjoontes komisjoni ettepanekutega. Seevastu nõukogu ei toetanud komisjoni ettepanekuid, eriti seetõttu, et lähenemisviis, mis näeb kontrolliga regulatiivmenetluselt delegeeritud õigusaktidele üle minnes ette automaatse vastavusse viimise, lükati tagasi, kuna piisava kindlusega ei olnud tagatud, et delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel peetakse süstemaatiliselt nõu liikmesriikide ekspertidega.

Seega esineb kontrolliga regulatiivmenetlus endiselt 168 kehtivas alusaktis, mida käesolevas ettepanekus käsitletakse, ja selle kohaldamist jätkatakse (kooskõlas komiteemenetluse otsuse artikliga 5a) kõnealustes aktides seni, kuni need on ametlikult muudetud ja Lissaboni lepinguga kohandatud.

Delegeeritud õigusakti määratlus, mis tuleneb artikli 290 lõikest 1, on sõnastatud väga sarnaselt sellele, kuidas määratletakse õigusakti, mille suhtes kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ (mida on muudetud nõukogu otsusega 2006/512/EÜ) (edaspidi „komiteemenetluse otsus“) kohaselt kontrolliga regulatiivmenetlust, mis on ette nähtud kõnealuse otsuse artikliga 5a. Mõlemat liiki aktid on üldkohaldatavad ja täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi.

Kaks kõnealust sätet on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artiklid 290 ja 291, mis kehtestati 1. detsembril 2009 jõustunud Lissaboni lepinguga. Nendega tehakse olulisi muudatusi menetlustes, mida on seniajani nimetatud komiteemenetlusteks.

EUROOPA KOMISJON Brüssel,14.12.2016 COM(2016) 799 final LISA

järgmise dokumendi juudre: Ettepanek:



EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kohandatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291 teatavaid õigusakte, mis näevad ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamist



LISA I. KLIIMAMEETMED 1.Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/31/EÜ, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 85/337/EMÜ ja direktiive 2000/60/EÜ, 2001/80/EÜ, 2004/35/EÜ, 2006/12/EÜ, 2008/1/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1013/2006 Direktiivi 2009/31/EÜ kiire tehnilise kohandamise tagamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, millega teha kõnealuse direktiivi lisade kohandamiseks vajalikke muudatusi. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. Seetõttu muudetakse direktiivi 2009/31/EÜ järgmiselt: (1) artikkel 29 asendatakse järgmisega: „Artikkel 29 Lisade muutmine

Kooskõlas artikliga 29a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte lisade muutmiseks.“; (2) lisatakse järgmine artikkel 29a: „Artikkel 29a Delegeeritud volituste rakendamine

1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artiklis 29 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [käesoleva koondõigusakti jõustumise kuupäev]. 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 29 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes* sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega. 5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 6. Artikli 29 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. * ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.“; (3) artikkel 30 jäetakse välja. 2.Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta otsus nr 406/2009/EÜ, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020

Otsuse nr 406/2009/EÜ alusel sooritatavate tehingute täpse arvestuse tagamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada kõnealust otsust täiendavad nõuded, mida tehingute käsitlemisel liikmesriikide registrite ja põhihaldaja suhtes kohaldada. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. Otsuse nr 406/2009/EÜ rakendamisel ühtsete tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused määrata kindlaks aastased saastekvoodid. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. Kogemused on näidanud, et teatavate ülekannete üksikasjade korral ei ole volitamine vajalik. Seetõttu muudetakse otsust nr 406/2009/EÜ järgmiselt: (1) artiklit 3 muudetakse järgmiselt: a) lõike 2 neljas ja viies lõik asendatakse järgmisega: „Kui on olemas asjakohased läbivaadatud ja tõendatud andmed heitkoguste kohta, määrab komisjon rakendusakti kaudu kindlaks aastased saastekvoodid ajavahemikuks 2013–2020, väljendatuna süsinikdioksiidi ekvivalendina tonnides. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 13 lõikes 2 osutatud menetlusega.“; b) lõige 6 jäetakse välja; (2) artikli 11 lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Kooskõlas artikliga 12a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohaldamiseks.“;

(3) lisatakse järgmine artikkel 12a: „Artikkel 12a Delegeeritud volituste rakendamine 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artikli 11 lõikes 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [käesoleva koondõigusakti jõustumise kuupäev]. 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 11 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes* sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega. 5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 6. Artikli 11 lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. * ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.“;

(4) artikli 13 lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011* artiklit 5.“ _________________________ * Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).



3.Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1005/2009 osoonikihti kahandavate ainete kohta Selleks et tagada vastavus liidule osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokollis osalemisest tulenevatele kohustustele ning osoonikihti kahandavate ainete ja neid aineid sisaldavate või neil põhinevate toodete ja seadmete puhul liidusisese kaubanduse ja väliskaubanduse nõuetekohane toimimine, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, millega: -muudetakse määrust (EÜ) nr 1005/2009, et hõlmata II lisa A ja B osas teatavad ained; -muudetakse kõnealust määrust, et teha vajalikud tehnilised kohandused III lisas ja kontrollitavate ainete maksimaalsetes kogustes; -muudetakse kõnealuse määruse V lisa, et täita Montreali protokolliga võetud kohustusi; -muudetakse kõnealuse määruse VI lisa; -muudetakse impordi- ja ekspordilitsentside andmete loetelu; -muudetakse kõnealuse määruse VII lisa, et võtta arvesse tehnoloogia arengut; -muudetakse aruandlusnõudeid; -täiendatakse kõnealust määrust nimekirjaga toodetest ja seadmetest, mille puhul kontrollitavate ainete kokku kogumine hävitamiseks või hävitamine ilma eelneva kokkukogumiseta tuleks lugeda tehniliselt ja majanduslikult otstarbekaks; -täiendatakse kõnealust määrust mehhanismiga, mille kohaselt antakse tootjatele ja importijatele kvoodid; -täiendatakse kõnealust määrust eeskirjadega teatavate kontrollitavate ainete konteinerite märgistamise viisi ja sisu kohta; -täiendatakse kõnealust määrust ebaseadusliku kaubanduse seire valdkonnas;

-täiendatakse kõnealust määrust protokolliga ühinemata riikidest imporditavate teatavate toodete ja seadmete liidus vabasse ringlusse laskmise valdkonnas; -täiendatakse kõnealust määrust kvalifikatsiooni miinimumnõuetega; -täiendatakse kõnealust määrust loeteluga tehnoloogiatest või tavadest, mida ettevõtjad peavad kasutama, et vältida ja minimeerida kontrollitavate ainete mis tahes leket ja heidet. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 1005/2009 järgmiselt: (1) artikli 7 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega: „Kooskõlas artikliga 24a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte märgistamise viisi ja sisu kohta.“; (2) artiklit 8 muudetakse järgmiselt: a) lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega: „Kooskõlas artikliga 24a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte märgistamise viisi ja sisu kohta.“; b) lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5. Kooskõlas artikliga 24a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega uue teabe või tehnika arengu või protokolliosaliste otsuste tulemusel muudetakse: a) III lisa; b) lõike 4 teises ja kolmandas lõigus osutatud kontrollitavate ainete maksimaalseid koguseid, mida võib kasutada tootmise abiainetena või mis võivad tootmise abiainete kasutamisel eralduda heitena.“; (3) artiklit 10 muudetakse järgmiselt: a) lõike 3 teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega: „Kooskõlas artikliga 24a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte märgistamise viisi ja sisu kohta. Esimeses lõigus osutatud kontrollitavaid aineid tohib turule viia ja edasi levitada ainult V lisas esitatud tingimustel. Kooskõlas artikliga 24a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega muudetakse V lisa, et täita protokolli alusel võetud kohustused.“; b) lõike 6 kolmas lõik asendatakse järgmisega: „Kooskõlas artikliga 24a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte sellise mehhanismi kohta, mille kohaselt antakse tootjatele ja importijatele kvoodid.“;

(4) artikli 13 lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Kooskõlas artikliga 24a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega VI lisas muudetakse kriitiliste kasutuste järkjärgulist käibelt kõrvaldamist ja ajakava, määrates uute rakenduste kasutuselevõtu tähtpäevad ja olemasolevate rakenduste lõpetamise tähtpäevad, juhul kui keskkonnakaitse ja tervishoiu seisukohalt vastuvõetav tehniliselt ja majanduslikult otstarbekas asendusaine või tehnoloogia ei ole kõnealuses lisas sätestatud ajakava jooksul kättesaadav või kui on vaja tagada rahvusvahelistele kohustustele vastavus.“ ; (5) artikli 18 lõige 9 asendatakse järgmisega: „9. Kooskõlas artikliga 24a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega muudetakse käesoleva artikli lõikes 3 ja IV lisas nimetatud andmete loetelu, et protokolliga võetud kohustusi täita või nende kohaldamisele kaasa aidata.“; (6) artikkel 19 asendatakse järgmisega: „Artikkel 19

Ebaseadusliku kaubanduse seiremeetmed „Kooskõlas artikliga 24a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse täiendavaid seiremeetmeid kontrollitavate või uute ainete ning kontrollitavaid aineid sisaldavate või nendel põhinevate toodete ja seadmete kohta, mis on suunatud ajutise ladustamise, tolliladustamise või vabatsooniprotseduurile või on transiidil läbi liidu tolliterritooriumi ja mis seejärel reeksporditakse; meetmete võtmisel tugineb komisjon hinnangule, kuivõrd võivad sellised liikumised olla seotud ebaseadusliku kaubanduse ohuga, ning võtab arvesse meetmete kasulikkust keskkonnale ja sotsiaal-majanduslikku mõju.“; (7) artikli 20 lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Kooskõlas artikliga 24a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte eeskirjade kohta, mis protokolliosaliste otsuste kohaselt kehtivad protokolliga ühinemata riikidest imporditud selliste toodete ja seadmete liidus vabasse ringlusse lubamise kohta, mis on valmistatud kontrollitavate ainete abil, kuid ei sisalda aineid, mida saab selgesti pidada kontrollitavaks aineks. Sellised tooted ja seadmed tehakse kindlaks protokolliosalistele korrapäraselt antavate tehniliste nõuannete põhjal.“; (8) artiklit 22 muudetakse järgmiselt:

a) lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Kooskõlas artikliga 24a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte VII lisa muutmiseks, et võtta arvesse tehnoloogia arengut.“; b) lõike 4 teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega: „Kooskõlas artikliga 24a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse selliste toodete ja seadmete loetelu, mille puhul kontrollitavate ainete kokkukogumist või toodete ja seadmete hävitamist ilma kontrollitavate ainete eelneva kokkukogumiseta peetakse tehniliselt ja majanduslikult otstarbekaks, ning täpsustatakse vajaduse korral, millist tehnoloogiat tuleb kasutada. Igale delegeeritud õigusakti eelnõule, millega selline loetelu kehtestatakse, tuleb lisada asjakohane täielik majanduslik hinnang kulude ja tulude kohta, võttes arvesse liikmesriikides valitsevat olukorda.“; c) lõike 5 teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega: „Komisjon annab hinnangu liikmesriikide võetud meetmetele ning kooskõlas artikliga 24a on komisjonil õigus selle hinnangu ning tehnilise ja muu asjakohase teabe põhjal vastu võtta delegeeritud õigusakte kvalifikatsiooni miinimumnõuete kohta.“; (9) artiklit 23 muudetakse järgmiselt: a) lõiget 4 muudetakse järgmiselt: i) esimese lõigu teine lause asendatakse järgmisega:

„Liikmesriikide võetud meetmete hindamise ning tehnilise ja muu asjakohase teabe põhjal on komisjonil kooskõlas artikliga 24a õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte kõnealuste kvalifikatsiooni miinimumnõuete ühtlustamise kohta.“; ii) teine lõik jäetakse välja; b) lõige 7 asendatakse järgmisega: „7. Kooskõlas artikliga 24a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse tehnoloogiate või tavade loetelud, mida ettevõtjad peavad kasutama või järgima, et vältida ja minimeerida kontrollitavate ainete mis tahes leket ja heidet.“; (10) artikli 24 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega: „2. Kooskõlas artikliga 24a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega muudetakse II lisa A osa, et lisada ained, mis on lisatud kõnealuse lisa B osasse ja mille puhul on kindlaks tehtud, et neid eksporditakse, imporditakse, toodetakse või viiakse turule olulistes kogustes, kuid mis protokolli alusel moodustatud teadusliku hindamise komisjoni arvamuse kohaselt on märkimisväärse osoonikihi kahandamise potentsiaaliga, ning määrata vajaduse korral kindlaks võimalikud erandid lõikest 1. 3. Kooskõlas artikliga 24a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega muudetakse II lisa B osa, et lisada iga aine, mis ei ole kontrollitav aine, kuid millel on protokolli alusel moodustatud teadusliku hindamise komisjoni või sellega samalaadse tunnustatud asutuse arvamuse kohaselt osoonikihi kahandamise potentsiaal, lähtudes asjakohasest teaduslikust teabest.“; (11) VII peatüki pealkirja järele lisatakse järgmine artikkel 24a: „Artikkel 24a Delegeeritud volituste rakendamine 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2. Artikli 7 lõikes 2, artikli 8 lõigetes 3 ja 5, artikli 10 lõigetes 3 ja 6, artikli 13 lõikes 2, artikli 18 lõikes 9, artiklis 19, artikli 20 lõikes 2, artikli 22 lõigetes 3, 4 ja 5, artikli 23 lõigetes 4 ja 7, artikli 24 lõigetes 2 ja 3, artikli 26 lõikes 3 ja artikli 27 lõikes 10 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [käesoleva koondõigusakti jõustumise kuupäev]. 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 7 lõikes 2, artikli 8 lõigetes 3 ja 5, artikli 10 lõigetes 3 ja 6, artikli 13 lõikes 2, artikli 18 lõikes 9, artiklis 19, artikli 20 lõikes 2, artikli 22 lõigetes 3, 4 ja 5, artikli 23 lõigetes 4 ja 7, artikli 24 lõigetes 2 ja 3, artikli 26 lõikes 3 ja artikli 27 lõikes 10 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes* sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega. 5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 6. Artikli 7 lõike 2, artikli 8 lõigete 3 ja 5, artikli 10 lõigete 3 ja 6, artikli 13 lõike 2, artikli 18 lõike 9, artikli 19, artikli 20 lõike 2, artikli 22 lõigete 3, 4 ja 5, artikli 23 lõigete 4 ja 7, artikli 24 lõigete 2 ja 3, artikli 26 lõike 3 ja artikli 27 lõike 10 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. * ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.“; (12) artikli 25 lõige 3 jäetakse välja; (13) artikli 26 lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Kooskõlas artikliga 24a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega muudetakse käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud aruandlusnõudeid, et protokolliga võetud kohustusi täita või nende kohaldamisele kaasa aidata.“;

(14) artikli 27 lõige 10 asendatakse järgmisega: „10. Kooskõlas artikliga 24a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte käesoleva artikli lõigetes 1–7 sätestatud aruandlusnõuete muutmise kohta, et protokolliga võetud kohustusi täita või nende kohaldamisele kaasa aidata.“.



II. Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia 4.12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) Põhiõiguste ja -vabaduste kaitse võrdväärse taseme tagamiseks isikuandmete töötlemise puhul elektroonilise side sektoris ja selliste andmete ning elektrooniliste sideseadmete ja -teenuste vaba liikumise tagamiseks liidus peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et direktiivi 2002/58/EÜ täiendades käsitleda teabe- ja teavitamisnõuetega seotud asjaolusid, vorme ja korda. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. Seetõttu muudetakse direktiivi 2002/58/EÜ järgmiselt: (1) artikli 4 lõige 5 asendatakse järgmisega: „5. Kooskõlas artikliga 14b on komisjonil pärast konsulteerimist Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeametiga (ENISA), direktiivi 95/46/EÜ artikli 29 kohaselt loodud töörühmaga üksikisikute kaitseks seoses isikuandmete töötlemisega ja Euroopa Andmekaitseinspektoriga õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud teabe- ja teavitamisnõuetega seotud asjaolude, vormide ja korda kohta.“; (2) artikkel 14a jäetakse välja; (3) lisatakse järgmine artikkel 14b: „Artikkel 14b

Delegeeritud volituste rakendamine 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artikli 4 lõikes 5 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [alates käesoleva koondõigusakti jõustumise kuupäev].

3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 4 lõikes 5 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes* sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega. 5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 6. Artikli 4 lõike 5 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

* ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.“. 5.Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. aprilli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 733/2002 tippdomeeni.eu kasutuselevõtu kohta Määrusega (EÜ) nr 733/2002 kehtestatud geograafilise tippdomeeni (ccTLD).eu kasutuselevõtmise tingimuste sätestamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, millega kõnealuse määruse täiendamiseks kehtestada registri määramise kriteeriumid ja menetluskord ning tippdomeeni.eu kasutuselevõtu ja ülesannetega seotud avaliku korra eeskirjad ja avalikud registreerimispõhimõtted. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 733/2002 järgmiselt: (1) artikli 3 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega: „a) võtab kooskõlas artikliga 5a vastu delegeeritud õigusaktid, millega kehtestatakse registri määramise kriteeriumid ja menetluskord. Kui see on registri määramise kriteeriumide ja menetluskorra kehtestamisel olukorra kiireloomulisuse tõttu vajalik, kohaldatakse käesoleva artikli kohaste delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 5b sätestatud korda;“; (2) artiklit 5 muudetakse järgmiselt: a) lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega: „Pärast registriga konsulteerimist on komisjonil kooskõlas artikliga 5a õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte tippdomeeni.eu kasutuselevõtu ja eesmärkidega seotud avaliku korra eeskirjade ja avalike registreerimispõhimõtete kohta.“; b) lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmisega: „Kui liikmesriik või komisjon esitab 30 päeva jooksul pärast avaldamist loendis oleva nimetuse osas vastuväite, on komisjonil kooskõlas artikliga 5a õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte olukorra lahendamiseks.“; (3) lisatakse järgmised artiklid 5a ja 5b:

„Artikkel 5a

Delegeeritud volituste rakendamine 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artikli 3 lõikes 1 ja artikli 5 lõigetes 1 ja 2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [käesoleva koondõigusakti jõustumise kuupäev]. 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõikes 1 ning artikli 5 lõigetes 1 ja 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes* sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega. 5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 6. Artikli 3 lõike 1 ja artikli 5 lõigete 1 ja 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 5b

Kiirmenetlus 1. Käesoleva artikli kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusakt jõustub viivitamata ja seda kohaldatakse seni, kuni selle suhtes ei esitata vastuväidet kooskõlas lõikega 2. Delegeeritud õigusakti teatavaks tegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist. 2. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kooskõlas artikli 5a lõikes 6 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväide, õigusakti viivitamata kehtetuks. ___________________________

* ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.“; (4) artiklist 6 jäetakse välja lõiked 3 ja 4.



6.Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2008. aasta otsus nr 626/2008/EÜ liikuva kosmoseside teenuseid pakkuvate süsteemide valiku ja nendega seotud lubade andmise kohta Otsuse nr 626/2008/EÜ rakendamisel ühtsete tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused jõustamiseeskirjade kooskõlastatud kohaldamiseks vajalike meetodite kohta. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. Seetõttu muudetakse otsust nr 626/2008/EÜ järgmiselt: (1) artikli 9 lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Komisjon võib rakendusaktiga vastu võtta meetmed, millega määratakse kindlaks vajalikud meetodid lõikes 2 osutatud jõustamiseeskirjade, sealhulgas lubade kooskõlastatud peatamise või tühistamise eeskirjade kooskõlastatud kohaldamiseks artikli 7 lõikes 2 sätestatud ühiste tingimuste rikkumise korral. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 10 lõikes 3 osutatud menetlusega.“;

(2) artikli 10 lõige 4 jäetakse välja.



III. Humanitaarabi ja kodanikukaitse

7.Nõukogu 20. juuni 1996. aasta määrus (EÜ) nr 1257/96 humanitaarabi kohta Alates määruse (EÜ) nr 1257/96 vastuvõtmisest 1996. aastal ei ole komisjon pidanud vastu võtma meetmeid, et selle määruse vähemolulisi sätteid kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt muuta. Näib, et selleks ei ole vajadust ka tulevikus. Seega tuleks kontrolliga regulatiivmenetluse kohane rakendusmeetmete vastuvõtmise võimalus määrusest (EÜ) nr 1257/96 välja jätta, ilma et komisjonil oleks vaja õigust võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte. Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 1257/96 järgmiselt: (1) artikli 15 lõige 1 jäetakse välja; (2) artikli 17 lõige 4 jäetakse välja.



IV. Tööhõive, sotsiaalküsimused ja sotsiaalne kaasatus 8.Nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta Selleks et võtta arvesse tehnilist harmoneerimist ja standardimist, tehnika arengut, rahvusvahelistes määrustes ja spetsifikatsioonides tehtud muudatusi ning teadmiste täienemist, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte direktiivi 89/391/EMÜ lisas tehniliste muudatuste tegemiseks. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. Seetõttu muudetakse direktiivi 89/391/EMÜ järgmiselt: (1) lisatakse järgmine artikkel 16a:

„Artikkel 16a

Lisa muudatused Kooskõlas artikliga 17b on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte lisas tehniliste muudatuste tegemiseks, et võtta arvesse tehnilist harmoneerimist ja standardimist, tehnika arengut, rahvusvahelistes määrustes ja spetsifikatsioonides tehtud muudatusi ning teadmiste täienemist.“; (2) artikkel 17 jäetakse välja; (3) lisatakse järgmine artikkel 17b: „Artikkel 17b

Delegeeritud volituste rakendamine 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artiklis 16a osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [käesoleva koondõigusakti jõustumise kuupäev]. 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 16a osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes* sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega. 5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 6. Artikli 16a alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. ____________ * ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.“. 9.Nõukogu 30. novembri 1989. aasta direktiiv 89/654/EMÜ töökohale esitatavate ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta (esimene üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) Selleks et võtta arvesse töökoha osade kavandamise, valmistamise või konstrueerimise tehnilist ühtlustamist ja standardimist, tehnika arengut, rahvusvahelistes normides ja spetsifikaatides tehtud muudatusi ja töökohtadega seotud teadmiste täienemist, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte direktiivi 89/654/EMÜ lisades tehniliste muudatuste tegemiseks. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. Seetõttu muudetakse direktiivi 89/654/EMÜ järgmiselt:

(1) artikkel 9 asendatakse järgmisega: „Artikkel 9

Lisade muutmine Kooskõlas artikliga 9b on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte lisades tehniliste muudatuste tegemiseks, et võtta arvesse töökoha osade kavandamise, valmistamise või konstrueerimise tehnilist ühtlustamist ja standardimist, tehnika arengut, rahvusvahelistes normides või spetsifikaatides tehtud muudatusi ja töökohtadega seotud teadmiste täienemist. Kui see on hädavajalik otsese ohu tõttu töötajate tervisele ja ohutusele, kohaldatakse käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 9b sätestatud menetlust.“; (2) lisatakse järgmised artiklid 9a ja 9b: „Artikkel 9a

Delegeeritud volituste rakendamine 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artiklis 9 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [käesoleva koondõigusakti jõustumise kuupäev]. 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 9 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes* sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega. 5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 6. Artikli 9 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. Artikkel 9b

Kiirmenetlus 1. Käesoleva artikli kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusakt jõustub viivitamata ja seda kohaldatakse seni, kuni selle suhtes ei esitata vastuväidet kooskõlas lõikega 2. Delegeeritud õigusaktide teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist. 2. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kooskõlas artikli 9a lõikes 6 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväide, õigusakti viivitamata kehtetuks.

_____________________

* ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.“. 10.Nõukogu 30. novembri 1989. aasta direktiiv 89/656/EMÜ töötajate isikukaitsevahendite kasutamisega seotud tervisekaitse ja ohutuse miinimumnõuete kohta (kolmas üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) Selleks et võtta arvesse isikukaitsevahenditega seotud tehnilist ühtlustamist ja standardimist, tehnilist arengut, muudatusi rahvusvahelistes eeskirjades ja spetsifikaatides või teadmiste täienemist, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte direktiivi 89/656/EMÜ lisades tehniliste muudatuste tegemiseks. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. Seetõttu muudetakse direktiivi 89/656/EMÜ järgmiselt:

(1) artikkel 9 asendatakse järgmisega: „Artikkel 9

Lisade muutmine Kooskõlas artikliga 9a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte lisades tehniliste muudatuste tegemiseks, et võtta arvesse isikukaitsevahenditega seotud tehnilist ühtlustamist ja standardimist, tehnilist arengut, muudatusi rahvusvahelistes eeskirjades ja spetsifikaatides ning teadmiste täienemist. Kui see on hädavajalik otsese ohu tõttu töötajate tervisele ja ohutusele, kohaldatakse käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 9b sätestatud menetlust.“; (2) lisatakse järgmised artiklid 9a ja 9b: „Artikkel 9a

Delegeeritud volituste rakendamine 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artiklis 9 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [käesoleva koondõigusakti jõustumise kuupäev]. 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 9 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes* sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega. 5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 6. Artikli 9 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. Artikkel 9b

Kiirmenetlus 1. Käesoleva artikli kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusakt jõustub viivitamata ja seda kohaldatakse seni, kuni selle suhtes ei esitata vastuväidet kooskõlas lõikega 2. Delegeeritud õigusaktide teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist. 2. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kooskõlas artikli 9a lõikes 6 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväide, õigusakti viivitamata kehtetuks. ____________________ * ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.“.

11.Nõukogu 29. mai 1990. aasta direktiiv 90/269/EMÜ tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta, mis käsitlevad raskuste käsitsi teisaldamist, millega kaasneb eelkõige töötajate seljavigastuse oht (neljas üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) Selleks et võtta arvesse tehnilist arengut, muudatusi rahvusvahelistes normides ja spetsifikaatides või raskuste käsitsi teisaldamisega, millega kaasneb eelkõige töötajate seljavigastuse oht, seotud teadmiste täienemist, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte direktiivi 90/269/EMÜ lisades tehniliste muudatuste tegemiseks. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. Seetõttu muudetakse direktiivi 90/269/EMÜ järgmiselt: (1) artikkel 8 asendatakse järgmisega: „Artikkel 8

Lisade muutmine Kooskõlas artikliga 8a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte lisades tehniliste muudatuste tegemiseks, et võtta arvesse tehnilist arengut, muudatusi rahvusvahelistes normides ja spetsifikaatides või raskuste käsitsi teisaldamisega seotud teadmiste täienemist. Kui see on hädavajalik otsese ohu tõttu töötajate tervisele ja ohutusele, kohaldatakse käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 8b sätestatud menetlust.“; (2) lisatakse järgmised artiklid 8a ja 8b: „Artikkel 8a

Delegeeritud volituste rakendamine 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artiklis 8 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [käesoleva koondõigusakti jõustumise kuupäev]. 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 8 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes* sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega. 5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 6. Artikli 8 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. Artikkel 8b

Kiirmenetlus 1. Käesoleva artikli kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusakt jõustub viivitamata ja seda kohaldatakse seni, kuni selle suhtes ei esitata vastuväidet kooskõlas lõikega 2. Delegeeritud õigusaktide teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist. 2. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kooskõlas artikli 8a lõikes 6 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväide, õigusakti viivitamata kehtetuks.

_____________________

* ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.“.







12.Nõukogu 29. mai 1990. aasta direktiiv 90/270/EMÜ kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) Selleks et võtta arvesse tehnilist arengut, muudatusi rahvusvahelistes normides ja spetsifikaatides ning kuvaritega seotud teadmiste täienemist, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte direktiivi 90/270/EMÜ lisas tehniliste muudatuste tegemiseks. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. Seetõttu muudetakse direktiivi 90/270/EMÜ järgmiselt: (1) artikkel 10 asendatakse järgmisega: „Artikkel 10

Lisa muudatused Kooskõlas artikliga 10a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte lisas tehniliste muudatuste tegemiseks, et võtta arvesse tehnilist arengut, muudatusi rahvusvahelistes normides ja spetsifikaatides ning kuvaritega seotud teadmiste täienemist. Kui see on hädavajalik otsese ohu tõttu töötajate tervisele ja ohutusele, kohaldatakse käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 10b sätestatud menetlust.“; (2) lisatakse järgmised artiklid 10a ja 10b: „Artikkel 10a

Delegeeritud volituste rakendamine 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artiklis 10 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [käesoleva koondõigusakti jõustumise kuupäev]. 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 10 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes* sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega. 5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 6. Artikli 10 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. Artikkel 10b

Kiirmenetlus

1. Käesoleva artikli kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusakt jõustub viivitamata ja seda kohaldatakse seni, kuni selle suhtes ei esitata vastuväidet kooskõlas lõikega 2. Delegeeritud õigusaktide teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist. 2. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kooskõlas artikli 10a lõikes 6 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväide, õigusakti viivitamata kehtetuks.

____________________

* ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.“.



13.Nõukogu 31. märtsi 1992. aasta direktiiv 92/29/EMÜ ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta, et osutada paremaid raviteenuseid laevadel Selleks et võtta arvesse tehnika arengut, muudatusi rahvusvahelistes määrustes ja spetsifikatsioonides ning laevadel raviteenuste osutamisega seotud teadmiste täienemist, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte direktiivi 92/29/EMÜ lisades tehniliste muudatuste tegemiseks. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. Seetõttu muudetakse direktiivi 92/29/EMÜ järgmiselt: (1) artikkel 8 asendatakse järgmisega: „Artikkel 8

Lisade muutmine Kooskõlas artikliga 8a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte lisades tehniliste muudatuste tegemiseks, et võtta arvesse tehnika arengut, muudatusi rahvusvahelistes määrustes ja spetsifikatsioonides ning laevadel raviteenuste osutamisega seotud teadmiste täienemist. Kui see on hädavajalik otsese ohu tõttu töötajate tervisele ja ohutusele, kohaldatakse käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 8b sätestatud menetlust.“; (2) lisatakse järgmised artiklid 8a ja 8b: „Artikkel 8a

Delegeeritud volituste rakendamine 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artiklis 8 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [käesoleva koondõigusakti jõustumise kuupäev]. 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 8 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes* sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega. 5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 6. Artikli 8 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 8b

Kiirmenetlus 1. Käesoleva artikli kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusakt jõustub viivitamata ja seda kohaldatakse seni, kuni selle suhtes ei esitata vastuväidet kooskõlas lõikega 2. Delegeeritud õigusaktide teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist. 2. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kooskõlas artikli 8a lõikes 6 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväide, õigusakti viivitamata kehtetuks. ____________ * ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.“.



14.Nõukogu 24. juuni 1992. aasta direktiiv 92/57/EMÜ tööohutuse ja -tervishoiu miinimumnõuete rakendamise kohta ajutistel või liikuvatel ehitustööplatsidel (kaheksas üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) Selleks et võtta arvesse tehnilist ühtlustamist ja standardimist, tehnilist arengut, muudatusi rahvusvahelistes eeskirjades või spetsifikaatides või teadmiste täienemist ajutiste ja liikuvate ehitustööplatside valdkonnas, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte direktiivi 92/57/EMÜ IV lisas tehniliste muudatuste tegemiseks. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. Seetõttu muudetakse direktiivi 92/57/EMÜ järgmiselt: (1) artikkel 13 asendatakse järgmisega: „Artikkel 13

IV lisa muutmine Kooskõlas artikliga 13a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte IV lisas tehniliste muudatuste tegemiseks, et võtta arvesse tehnilist ühtlustamist ja standardimist, samuti tehnilist arengut, muudatusi rahvusvahelistes eeskirjades või spetsifikaatides ja teadmiste täienemist ajutiste ja liikuvate ehitustööplatside valdkonnas. Kui see on otsese ohu tõttu töötajate tervise ja ohutuse jaoks hädavajalik, kohaldatakse käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 13b sätestatud menetlust.“; (2) lisatakse järgmised artiklid 13a ja 13b: „Artikkel 13a

Delegeeritud volituste rakendamine 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artiklis 13 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [käesoleva koondõigusakti jõustumise kuupäev]. 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 13 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes* sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega. 5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 6. Artikli 13 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. Artikkel 13b

Kiirmenetlus 1. Käesoleva artikli kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusakt jõustub viivitamata ja seda kohaldatakse seni, kuni selle suhtes ei esitata vastuväidet kooskõlas lõikega 2. Delegeeritud õigusaktide teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist. 2. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kooskõlas artikli 13a lõikes 6 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväide, õigusakti viivitamata kehtetuks.

_____________________

* ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.“.



15.Nõukogu 24. juuni 1992. aasta direktiiv 92/58/EMÜ töökohas kasutatavate ohutus- ja/või tervisekaitsemärkide miinimumnõuete kohta (üheksas üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) Selleks et võtta arvesse töökohas kasutatavate ohutus- ja/või tervisekaitsemärkidega seotud tehnilist ühtlustamist ja standardimist, tehnika arengut, rahvusvaheliste eeskirjade või spetsifikaatide muudatusi ning teadmiste täienemist, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte direktiivi 92/58/EMÜ lisades tehniliste muudatuste tegemiseks. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. Seetõttu muudetakse direktiivi 92/58/EMÜ järgmiselt: (1) artikkel 9 asendatakse järgmisega: „Artikkel 9

Lisade muutmine Kooskõlas artikliga 9a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte lisades tehniliste muudatuste tegemiseks, et võtta arvesse töökohas kasutatavate ohutus- ja/või tervisekaitsemärkide või seadmete projekteerimise ja tootmisega seotud tehnilist ühtlustamist ja standardimist, samuti tehnika arengut, rahvusvaheliste eeskirjade või spetsifikaatide muudatusi ning töökohtades kasutatavaid ohutus- ja tervisekaitsemärke puudutavate teadmiste täienemist. Kui see on hädavajalik otsese ohu tõttu töötajate tervisele ja ohutusele, kohaldatakse käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 9b sätestatud menetlust.“; (2) lisatakse järgmised artiklid 9a ja 9b: „Artikkel 9a

Delegeeritud volituste rakendamine 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artiklis 9 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [käesoleva koondõigusakti jõustumise kuupäev].

3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 9 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes* sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega. 5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 6. Artikli 9 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. Artikkel 9b

Kiirmenetlus 1. Käesoleva artikli kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusakt jõustub viivitamata ja seda kohaldatakse seni, kuni selle suhtes ei esitata vastuväidet kooskõlas lõikega 2. Delegeeritud õigusaktide teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist. 2. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kooskõlas artikli 9a lõikes 6 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväide, õigusakti viivitamata kehtetuks. ____________ * ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.“.



16.Nõukogu 3. novembri 1992. aasta direktiiv 92/91/EMÜ puurides maavarasid kaevandavate tööstuste töötajate ohutuse ja tervisekaitse tõhustamise miinimumnõuete kohta (üheteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) Selleks et võtta arvesse puurides maavarasid kaevandavate tööstustega seotud tehnilist ühtlustamist ja standardimist, tehnika arengut, muudatusi rahvusvahelistes eeskirjades või spetsifikaatides ja teadmiste täienemist, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte direktiivi 92/91/EMÜ lisas tehniliste muudatuste tegemiseks. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. Seetõttu muudetakse direktiivi 92/91/EMÜ järgmiselt: (1) artikkel 11 asendatakse järgmisega: „Artikkel 11

Lisa muudatused Kooskõlas artikliga 11a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte lisas tehniliste muudatuste tegemiseks, et võtta arvesse puurides maavarasid kaevandavate tööstustega seotud tehnilist ühtlustamist ja standardimist, samuti tehnika arengut, muudatusi rahvusvahelistes eeskirjades või spetsifikaatides ja teadmiste täienemist. Kui see on hädavajalik otsese ohu tõttu töötajate tervisele ja ohutusele, kohaldatakse käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 11b sätestatud menetlust.“; (2) lisatakse järgmised artiklid 11a ja 11b:

„Artikkel 11a

Delegeeritud volituste rakendamine 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artiklis 11 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [käesoleva koondõigusakti jõustumise kuupäev]. 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 11 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes* sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega. 5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 6. Artikli 11 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. Artikkel 11b

Kiirmenetlus 1. Käesoleva artikli kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusakt jõustub viivitamata ja seda kohaldatakse seni, kuni selle suhtes ei esitata vastuväidet kooskõlas lõikega 2. Delegeeritud õigusaktide teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist. 2. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kooskõlas artikli 11a lõikes 6 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväide, õigusakti viivitamata kehtetuks.

_____________________

* ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.“.



17.Nõukogu 3. detsembri 1992. aasta direktiiv 92/104/EMÜ maa peal ja maa all maavarasid kaevandavate tööstuste töötajate ohutuse ja tervisekaitse tõhustamise miinimumnõuete kohta (kaheteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) Selleks et võtta arvesse maa peal ja maa all maavarasid kaevandavate tööstustega seotud tehnilist ühtlustamist ja standardimist, tehnika arengut, muudatusi rahvusvahelistes eeskirjades või spetsifikaatides ja avastusi kõnealuses valdkonnas, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte direktiivi 92/104/EMÜ lisas tehniliste muudatuste tegemiseks. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. Seetõttu muudetakse direktiivi 92/104/EMÜ järgmiselt: (1) artikkel 11 asendatakse järgmisega: „Artikkel 11

Lisa muudatused Kooskõlas artikliga 11a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte lisas tehniliste muudatuste tegemiseks, et võtta arvesse maa peal ja maa all maavarasid kaevandavate tööstustega seotud tehnilist ühtlustamist ja standardimist, tehnika arengut, muudatusi rahvusvahelistes eeskirjades või spetsifikaatides ja avastusi kõnealuses valdkonnas. Kui see on hädavajalik otsese ohu tõttu töötajate tervisele ja ohutusele, kohaldatakse käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 11b sätestatud menetlust.“;

(2) lisatakse järgmised artiklid 11a ja 11b: „Artikkel 11a

Delegeeritud volituste rakendamine 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artiklis 11 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [käesoleva koondõigusakti jõustumise kuupäev]. 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 11 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes* sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega. 5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 6. Artikli 11 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. Artikkel 11b

Kiirmenetlus 1. Käesoleva artikli kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusakt jõustub viivitamata ja seda kohaldatakse seni, kuni selle suhtes ei esitata vastuväidet kooskõlas lõikega 2. Delegeeritud õigusaktide teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist. 2. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kooskõlas artikli 11a lõikes 6 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväide, õigusakti viivitamata kehtetuks.

____________________

* ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.“.



18.Nõukogu 23. novembri 1993. aasta direktiiv 93/103/EÜ kalalaevade pardal kohaldatavate tööohutuse ja -tervishoiu miinimumnõuete kohta (kolmeteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) Selleks et võtta arvesse tehnilist ühtlustamist ja standardimist, tehnika arengut, muudatusi rahvusvahelistes eeskirjades ja spetsifikaatides või teadmiste täienemist kalalaevade pardal ohutuse ja tervisekaitse tagamise valdkonnas, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte direktiivi 93/103/EÜ lisades tehniliste muudatuste tegemiseks. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. Seetõttu muudetakse direktiivi 93/103/EÜ järgmiselt: (1) artikkel 12 asendatakse järgmisega: „Artikkel 12

Lisade muutmine Kooskõlas artikliga 12a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte lisades tehniliste muudatuste tegemiseks, et võtta arvesse kalalaevade pardal ohutuse ja tervisekaitse teatavate aspektide tehnilist ühtlustamist ja standardimist, samuti tehnika arengut, muudatusi rahvusvahelistes eeskirjades ja spetsifikaatides või teadmiste täienemist kalalaevade pardal ohutuse ja tervisekaitse tagamise valdkonnas.

Kui see on hädavajalik otsese ohu tõttu töötajate tervisele ja ohutusele, kohaldatakse käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 12b sätestatud menetlust.“; (2) lisatakse järgmised artiklid 12a ja 12b: „Artikkel 12a

Delegeeritud volituste rakendamine 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artiklis 12 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [käesoleva koondõigusakti jõustumise kuupäev]. 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 12 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes* sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega. 5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 6. Artikli 12 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. Artikkel 12b

Kiirmenetlus 1. Käesoleva artikli kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusakt jõustub viivitamata ja seda kohaldatakse seni, kuni selle suhtes ei esitata vastuväidet kooskõlas lõikega 2. Delegeeritud õigusaktide teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist. 2. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kooskõlas artikli 12a lõikes 6 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväide, õigusakti viivitamata kehtetuks.

_____________________

* ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.“.



19.Nõukogu 22. juuni 1994. aasta direktiiv 94/33/EÜ noorte kaitse kohta tööl Selleks et tagada noorte nõuetekohane kaitse tööl ning võtta arvesse tehnilist arengut, muudatusi rahvusvahelistes eeskirjades ja spetsifikaatides ning teadmiste täienemist, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte direktiivi 94/33/EÜ lisas tehniliste muudatuste tegemiseks. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. Seetõttu muudetakse direktiivi 94/33/EÜ järgmiselt: (1) artikkel 15 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 15

Lisa muudatused Kooskõlas artikliga 15a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte lisas tehniliste muudatuste tegemiseks, et võtta arvesse noorte kaitsega tööl seotud tehnilist arengut, muudatusi rahvusvahelistes eeskirjades ja spetsifikaatides ning teadmiste täienemist.“; (2) lisatakse järgmine artikkel 15a: „Artikkel 15a Delegeeritud volituste rakendamine 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artiklis 15 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [käesoleva koondõigusakti jõustumise kuupäev]. 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 15 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes* sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega. 5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 6. Artikli 15 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. _____________________

* ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.“. 20.Nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiiv 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl (neljateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) Selleks et tagada töötajate piisav kaitse tervise- ja ohutusriskide eest ning võtta arvesse tehnilist ühtlustamist ja standardimist, tehnilist arengut, rahvusvahelistes standardites ja spetsifikaatides tehtud muudatusi ja keemilisi mõjureid käsitlevaid uusi leidusid, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte direktiivi 98/24/EÜ lisades tehniliste muudatuste tegemiseks ning kõnealuse direktiivi täiendamiseks töökeskkonnas ohtlike ainete soovituslike piirnormide kehtestamise või läbivaatamisega. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. Seetõttu muudetakse direktiivi 98/24/EÜ järgmiselt: (1) artikli 3 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Kooskõlas artikliga 12a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse või vaadatakse läbi ohtlike ainete soovituslikud piirnormid töökeskkonnas, võttes arvesse kasutatavaid mõõtmismeetodeid. Liikmesriigid teatavad töövõtjate ja tööandjate organisatsioonidele liidu tasandil määratud ohtlike ainete soovituslikud piirnormid töökeskkonnas. Kui see on hädavajalik erandliku otsese ohu tõttu töötajate tervisele ja ohutusele, kohaldatakse käesoleva lõike alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 12b sätestatud menetlust.“; (2) artikli 12 lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Kooskõlas artikliga 12a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte lisades tehniliste muudatuste tegemiseks, et võtta arvesse keemiliste mõjuritega seotud tehnilist ühtlustamist ja standardimist, tehnilist arengut, rahvusvahelistes standardites ja spetsifikaatides tehtud muudatusi ja keemilisi mõjureid käsitlevaid uusi leide. Kui see on hädavajalik otsese ohu tõttu töötajate tervisele ja ohutusele, kohaldatakse käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 12b sätestatud menetlust.“; (3) lisatakse järgmised artiklid 12a ja 12b: „Artikkel 12a Delegeeritud volituste rakendamine 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artikli 3 lõikes 2 ja artikli 12 lõikes 1 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [käesoleva koondõigusakti jõustumise kuupäev]. 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõikes 2 ning artikli 12 lõikes 1 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes* sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega. 5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 6. Artikli 3 lõike 2 ja artikli 12 lõike 1 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. Artikkel 12b

Kiirmenetlus 1. Käesoleva artikli kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusakt jõustub viivitamata ja seda kohaldatakse seni, kuni selle suhtes ei esitata vastuväidet kooskõlas lõikega 2. Delegeeritud õigusaktide teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist. 2. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kooskõlas artikli 12a lõikes 6 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväide, õigusakti viivitamata kehtetuks.

_____________________

* ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.“.

21.Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1999. aasta direktiiv 1999/92/EÜ plahvatusohtlikust keskkonnast potentsiaalselt ohustatud töötajate ohutuse ja tervisekaitse parandamise miinimumnõuete kohta (viieteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) Selleks et võtta arvesse tehnilist ühtlustamist ja standardimist plahvatuskaitse valdkonnas, tehnika arengut, rahvusvaheliste eeskirjade või spetsifikatsioonide muudatusi ning plahvatuste ärahoidmise ja plahvatuskaitse uusi lahendusi, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte direktiivi 1999/92/EÜ lisades tehniliste muudatuste tegemiseks. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. Seetõttu muudetakse direktiivi 1999/92/EÜ järgmiselt: (1) artikkel 10 asendatakse järgmisega: „Artikkel 10

Lisade muutmine Kooskõlas artikliga 10a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte lisades tehniliste muudatuste tegemiseks, et võtta arvesse tehnilist ühtlustamist ja standardimist plahvatuskaitse valdkonnas, tehnika arengut, rahvusvaheliste eeskirjade või spetsifikatsioonide muudatusi ning plahvatuste ärahoidmise ja plahvatuskaitse uusi lahendusi. Kui see on hädavajalik otsese ohu tõttu töötajate tervisele ja ohutusele, kohaldatakse käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 10b sätestatud menetlust.“; (2) lisatakse järgmised artiklid 10a ja 10b: „Artikkel 10a

Delegeeritud volituste rakendamine 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artiklis 10 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [käesoleva koondõigusakti jõustumise kuupäev]. 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 10 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes* sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega. 5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 6. Artikli 10 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. Artikkel 10b

Kiirmenetlus 1. Käesoleva artikli kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusakt jõustub viivitamata ja seda kohaldatakse seni, kuni selle suhtes ei esitata vastuväidet kooskõlas lõikega 2. Delegeeritud õigusaktide teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist. 2. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kooskõlas artikli 10a lõikes 6 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväide, õigusakti viivitamata kehtetuks.

_____________________

* ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.“.

22.Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiiv 2000/54/EÜ töötajate kaitse kohta bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (seitsmes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) Selleks et võtta arvesse tehnika arengut, muudatusi rahvusvahelistes eeskirjades või spetsifikaatides ja uusi avastusi bioloogiliste mõjuritega kokkupuute valdkonnas, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte direktiivi 2000/54/EÜ lisades tehniliste muudatuste tegemiseks. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. Seetõttu muudetakse direktiivi 2000/54/EÜ järgmiselt: (1) artikkel 19 asendatakse järgmisega: „Artikkel 19

Lisade muutmine Kooskõlas artikliga 19a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte lisades tehniliste muudatuste tegemiseks, et võtta arvesse tehnika arengut, muudatusi rahvusvahelistes eeskirjades või spetsifikaatides ja uusi avastusi bioloogiliste mõjuritega kokkupuute valdkonnas. Kui see on hädavajalik otsese ohu tõttu töötajate tervisele ja ohutusele, kohaldatakse käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 19b sätestatud menetlust.“; (2) lisatakse järgmised artiklid 19a ja 19b: „Artikkel 19a

Delegeeritud volituste rakendamine 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artiklis 19 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [käesoleva koondõigusakti jõustumise kuupäev]. 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 19 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes* sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega. 5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 6. Artikli 19 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. Artikkel 19b

Kiirmenetlus 1. Käesoleva artikli kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusakt jõustub viivitamata ja seda kohaldatakse seni, kuni selle suhtes ei esitata vastuväidet kooskõlas lõikega 2. Delegeeritud õigusaktide teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist. 2. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kooskõlas artikli 19a lõikes 6 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväide, õigusakti viivitamata kehtetuks.

_____________________

* ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.“. 23.Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/44/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (vibratsioon) tulenevate riskidega (kuueteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)

Selleks et võtta arvesse töövahendite ja töökohtade projekteerimist, ehitamist, tootmist või valmistamist käsitlevat tehnilist ühtlustamist ja standardimist, tehnika arengut, muudatusi ühtlustatud Euroopa standardites või spetsifikatsioonides ning uusi avastusi mehhaanilise vibratsiooni kohta, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte direktiivi 2002/44/EÜ lisas tehniliste muudatuste tegemiseks. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. Seetõttu muudetakse direktiivi 2002/44/EÜ järgmiselt: (1) artikkel 11 asendatakse järgmisega: „Artikkel 11

Lisa muudatused Kooskõlas artikliga 11a on komisjonil õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte lisas tehniliste muudatuste tegemiseks, et võtta arvesse töövahendite ja töökohtade projekteerimist, ehitamist, tootmist või valmistamist käsitlevat tehnilist ühtlustamist ja standardimist, tehnika arengut, muudatusi ühtlustatud Euroopa standardites või spetsifikatsioonides ning uusi avastusi mehhaanilise vibratsiooni kohta. Kui see on hädavajalik otsese ohu tõttu töötajate tervisele ja ohutusele, kohaldatakse käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 11b sätestatud menetlust.“; (2) lisatakse järgmised artiklid 11a ja 11b: „Artikkel 11a

Delegeeritud volituste rakendamine 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artiklis 11 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [käesoleva koondõigusakti jõustumise kuupäev]. 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 11 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes* sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega. 5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 6. Artikli 11 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komis