Brüssel 11.1.2005

SEK(2005) 16 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Austria ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004–2008

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1] on sätestatud, et ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid peavad esitama nõukogule ja komisjonile stabiilsusprogrammid 1. märtsiks 1999. Vastavalt selle määruse artiklile 5 pidi nõukogu kontrollima iga stabiilsusprogrammi komisjoni ja asutamislepingu artikli 114 alusel moodustatud komitee (majandus- ja rahanduskomitee) koostatud hinnangute alusel. Olles programmi kontrollinud, esitas nõukogu arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Selle määruse kohaselt peavad liikmesriigid esitama igal aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mida võib nõukogu samuti kontrollida sama menetluse kohaselt.

Austria esitas esimese stabiilsusprogrammi aastateks 1998–2002 30. novembril 1998 ja nõukogu andis sellele hinnangu 18. jaanuaril 1999. Ajakohastatud programmid esitati igal järgmisel aastal. Austria esitas viimase ajakohastatud stabiilsusprogrammi 30. novembril 2004. aastal. Komisjoni talitused andsid ajakohastatud programmile tehnilise hinnangu, arvestades komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognooside tulemusi ning võttes arvesse tegevusjuhendit[2], potentsiaalse tootmismahu ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat, 2003.–2005. aasta majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi ning põhimõtteid, mis on sätestatud komisjoni 27. novembri 2002. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile eelarvepoliitika kooskõlastamise tõhustamise kohta[3]. Hinnangu alusel võib tõdeda järgmist:

- Austria Ministrite Nõukogu võttis Austria ajakohastatud stabiilsusprogrammi vastu 30. novembril 2004. aastal. See hõlmab ajavahemikku 2004–2008 ja vastab suures osas muudetud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi tegevusjuhendile, välja arvatud mõned väiksemad kõrvalekalded Euroopa arvepidamissüsteemi ESA aruandevormist. Kuigi eelarve stabiliseerimine on juriidiliselt kindlaks määratud riigi stabiilsuspaktis, on programmis olevad konkreetsed meetmed, mille abil saavutada märkimisväärne eelarve stabiliseerimine programmi viimasel kahel aastal, siiski umbmäärased.

- Ajakohastatud programmi valdav makromajanduslik prognoos kuni 2006. aastani on kooskõlas komisjoni 2004. aasta sügise prognoosiga. Kavandatav majanduskasv on 2004. aastal 1,9% ning see jääb ülejäänud programmiperioodiks ligikaudu 2,5% lähedale. Programmis väidetakse, et praegused, peamiselt ekspordipõhised tulud muutuvad järkjärguliselt suurema sisenõudluse loodud tuludeks. Prognoositakse, et kasv saab hoogu juurde, kui 2005. aastal jõustuvad olulised maksukärped ning suureneb tööhõive kasv. Prognoosi kohaselt ületab SKT reaalkasv potentsiaalse kasvu (2%) 2007. aastal 0,25 protsendipunkti ja 2008. aastal 0,5 protsendipunkti võrra. Selle tulemusel väheneb komisjoni talituste arvutuste tulemusel negatiivne toodangumahu tühik ning see muutub 2008. aastal positiivseks. Ajakohastatud programmi lühiajalised makromajanduslikud prgonoosid on mõistlikud; kuid 2007. ja 2008. aasta eeldatav SKT kasv jätkuvalt üle 2% aastas on mõnevõrra optimistlik, sest sellisel juhul ületaks see neli aastat järjest potentsiaalse kasvu.

- Eelmise programmiga võrreldes on ajakohastatud programmi eelarvesihte vähendatud umbes 0,5% võrra SKTst igal programmiaastal. Seepärast on aasta võrra ehk aastaks 2008 lükatud edasi ka tasakaalus eelarve eesmärk. Prognoositud puudujääk on 2004. aastal 1,3% SKTst ning 2005. aastaks tõuseb see 1,9%ni SKTst. Seejärel väheneb see aeglaselt 1,7%le 2006. aastal ning langeb nulli 2008. aastal kahe võrdse suure vähendamisega. See trajektoor peegeldab eelarvestrateegiat, kus on kombineeritud maksukoormuse vähendamine tagasipöördumisega tasakaalus eelarve juurde keskpika perioodi jooksul. ESA 95 tingimuste kohaselt on kavandatud maksukoormuse vähenemine 43%lt 2003. aastal 40%ni 2008. aastal, s.t esialgse valitsuse kavandatud eesmärgini jõudmist kaks aastat varem.

- Eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes on veelgi süvenenud suundumus, et maksuvabastus kavandatakse programmi algusaastatele ja vastav kulutuste vähendamine lõpuaastatele. Puudujääk suureneb 2005. aastal seoses oluliste maksukärbetega, mis jõustuvad 1. jaanuarist. Eelarveriskid tunduvad 2005. ja 2006. aastal siiski olevat tasakaalustatud, eelkõige arvestades realistlikku makromajanduslikku stsenaariumi. Programmi lõpuaastatel 2007–2008 on selged riskid, mis tulenevad esiteks oletusest, et SKT kasv ületab pidevalt potentsiaalse kasvu, ja teiseks tõsiasjast, et kulutuste olulist vähenemist suhtena SKTsse ei ole programmis eriti täpsustatud. Ajakohastatud programmi keskpikka eesmärki – tsükliliselt kohandatud tasakaalulähedane eelarve – ei ole võib-olla võimalik saavutada programmiperioodi jooksul. See tundub tagavat siiski piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3% puudujäägiläve programmiperioodi jooksul.

- Stabiliseerimistee 2008. aastani on kinnitatud kohalike omavalitsuste vahelises siseriiklikus stabiliseerimispaktis, mida jõustatakse kõigil valitsustasanditel karistussüsteemi abil. Programmis esitatud fiskaalpoliitika meetmetega, mis on juba õigusaktidena vastu võetud, ei ole siiski täielikult tõendatud soovi neil kahel aastal kulutusi jõuga piirata.

- Valitsemissektori koguvõla prognoosi on vähendatud, muutes sellega osaliselt viimastel aastatel esitatud suurendamiskavasid. Kuna samal ajal on suurendatud SKT prognoosi seoses statistilise meetodi muutusega, on 2003. aasta võla suhet vähendatud peaaegu 2 protsendipunkti võrra, 64,5%le SKTsse. See muudab küll lihtsamaks 60% kontrollväärtuse saavutamise, kuid eesmärgi täitmisaeg on lükatud edasi ühe aasta võrra 2008. aastale, sest soov vähendada puudujääki on kahanenud. Suurema kasvuprognoosiga stsenaariumi kohaselt saavutataks eesmärk varem, kuid madalam kasv lükkaks seda aasta võrra edasi. SKT kasvumäär on eeldatavasti kogu programmiperioodi jooksul praktiliselt sama. Võladünaamika on seotud esmase puudujäägi muutustega. Positiivne on see, et ajakohastatud programmis ei võeta täielikult arvesse erastamisest tulenevat potentsiaali Austrias. Võlakriteeriumi saavutamine 2008. aastaks on seega usutav, isegi kui seatud puudujäägieesmärki ei saavutata.

- Ambitsioonikat kulutuste vähendamist suhtena SKTsse kavandatakse saavutada kõigi kulukategooriate oluliste vähendamistega kogu programmiperioodi jooksul. Eeldatakse, et suurem osa stabiliseerimisest pikema aja jooksul tuleb sotsiaaltoetusmaksete vähendamisest. Kuigi valitsemissektori investeeringuid vähendatakse isegi ebaproportsionaalselt palju, tuleb suurim kokkuhoid sotsiaaltoetusmaksete vähendamisest. Ajakohastatud programmis ollakse optimistlik kulukokkuhoiu suhtes, mida saadakse eeldatavasti seoses madalamate valitsustasandite haldusreformidega, mida on riigi tasandil juba edukalt ellu viidud.

- Austria tundub olevat suhteliselt soodsas olukorras seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega, vaatamata vananeva elanikkonnaga seotud suurele eelarvekulude prognoosile. 2003. ja 2004. aasta pensionireformide eesmärk on vähendada oluliselt koormust eelarvele pikemas perspektiivis. Ent 2004. aasta reform lükkab stabiliseerimismõju veelgi edasi: ambitsioonikas kava näeb ette kohandada alates 2030. aastast pensione ainult inflatsioonimääraga, säilitades muutumatu reaalpensioni, 2003. aasta reformiga kehtestatud varasemate perioodide säästusid on mõnevõrra edasi lükatud.

- Programmis esitatud majanduspoliitika vastab osaliselt riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Kuigi Austria vähendab oma suurt maksukoormust, ei tehta seda koos kulutuste piiramisega, ning seega kavandatakse tsükliliselt kohandatud tasakaalulähedase eelarveni jõudmist alles programmi viimasel aastal.

- Arvestades eespool antud hinnangut, soovitatakse Austrial eelarve stabiliseerimise raskuspunkt viia programmi algusaastatele. Lisaks selle peaks Austria kirjeldama üksikasjalikumalt konkreetseid meetmeid, mille abil oleks võimalik eelarvet oluliselt stabiliseerida programmi viimasel kahel aastal.

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Reaalne SKT (muutus, %) | SP dets 2004 | 1,9 | 2,5 | 2,5 | 2,2 | 2,4 |

KOM | 1,9 | 2,4 | 2,4 | puudub | puudub |

SP nov 2003 | 1,9 | 2,5 | 2,5 | 2,4 | puudub |

THHI inflatsioon (%) | SP dets 2004 | 2,1 | 1,8 | 1,4 | 1,5 | 1,6 |

KOM | 2,1 | 1,8 | 1,4 | puudub | puudub |

SP nov 2003 | 1,2 | 1,5 | 1,7 | 1,8 | puudub |

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | SP dets 2004 | -1,3 | -1,9 | -1,7 | -0,8 | 0,0 |

KOM | -1,3 | -2,0 | -1,7 | puudub | puudub |

SP nov 2003 | -0,7 | -1,5 | -1,1 | -0,4 | puudub |

Esmane tasakaal (% SKTst) | SP dets 2004 | 1,9 | 1,2 | 1,3 | 2,2 | 2,9 |

KOM | 1,7 | 0,9 | 1,2 | puudub | puudub |

SP nov 2003 | 2,8 | 1,9 | 2,2 | 2,8 | puudub |

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | SP dets 20041 | -0,9 | -1,7 | -1,6 | -0,8 | -0,1 |

KOM | -1,0 | -1,9 | -1,7 | puudub | puudub |

SP nov 20031 | -0,4 | -1,4 | -1,1 | -0,5 | puudub |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | SP dets 2004 | 64,2 | 63,6 | 63,1 | 61,6 | 59,1 |

KOM | 64,0 | 63,9 | 63,4 | puudub | puudub |

SP nov 2003 | 65,8 | 64,1 | 62,3 | 59,9 | puudub |

Märkus: 1 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel. Allikad: stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

Käesoleva hinnangu põhjal on komisjon võtnud vastu lisatud soovituse, et nõukogu võtaks vastu arvamuse Austria ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, ja edastab selle nõukogule.

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Austria ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004–2008

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[4], eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

[18. jaanuaril 2005] kontrollis nõukogu Austria ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2008. Programm vastab suures osas stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi tegevusjuhendi andmenõuetele, välja arvatud mõned väiksemad kõrvalekalded Euroopa arvepidamissüsteemi ESA aruandevormist.

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvu suurenemist 1,9%lt 2004. aastal stabiilselt umbes 2,5%ni ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu olemasoleva teabe kohaselt peegeldab see stsenaarium mõistlikku kasvuprognoosi esimestel aastatel, kuid see tundub olevat viimastel aastatel liiga soodne, sest prognoos on neli aastat järjest suurem kui potentsiaalne kasv. Programmi inflatsiooniprognoos on realistlik.

Austria eesmärgiks on saavutada tasakaalus eelarve 2008. aastaks. Prognoositud puudujääk on 2004. aastal 1,3% SKTst ning 2005. aastaks tõuseb see 1,9%ni SKTst. Seejärel väheneb see aeglaselt 1,7%le 2006. aastal ning langeb nulli 2008. aastal kahe võrdse suure vähendamisega. See trajektoor peegeldab eelarvestrateegiat, kus on kombineeritud maksukoormuse vähendamine tagasipöördumisega tasakaalus eelarve juurde keskpika perioodi jooksul. ESA 95 tingimuste kohaselt on kavandatud maksukoormuse vähenemine 43%lt 2003. aastal 40%ni 2008. aastal. Stabiliseerimistee on kinnitatud kohalike omavalitsuste vahelises siseriiklikus stabiliseerimispaktis, mida jõustatakse kõigil valitsustasanditel karistussüsteemi abil.

Tulemus eelarve osas võib olla programmis kavandatust halvem. Eelkõige kavandatakse eelarves maksuvabastus programmi algusaastatele ja vastav kulutuste vähendamine lõpuaastatele. Pidades silmas realistlikku makromajanduslikku stsenaariumi, on 2005. ja 2006. riskid tasakaalus, kui puudujääki põhjustab oluline maksude alandamine, mis jõustub 1. jaanuarist 2005. Programmi lõpuaastate 2007–2008 riske, mis tulenevad esiteks oletusest, et SKT kasv ületab potentsiaalse kasvu, ja teiseks sellest, et kulutuste olulist vähenemist suhtena SKTsse ei ole programmis eriti täpsustatud, on ilmselt alahinnatud. Seda riskianalüüsi arvestades ei pruugi programmi eelarvealased põhimõtted olla piisavad selleks, et saavutada 2008. aastaks stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutav keskpika perioodi eelarveseisund, mis on tsükliliselt kohandatud tasakaalu lähedal või ülejäägis. See tundub tagavat siiski piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3% puudujäägiläve programmiperioodi jooksul.

Eeldatav võla suhe on 2004. aastal jõudnud 64,2%ni SKTsse, mis on üle asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtuse. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul 5 protsendipunkti võrra. Võla suhte areng ei pruugi olla nii soodne, kui prognoositud, võttes arvesse eespool nimetatud eelarve-eesmärkide riske. Teisest küljest võib Austria kompenseerida selle riski suurte erastamistega.

Austria tundub olevat suhteliselt soodsas olukorras seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega, vaatamata vananeva elanikkonnaga seotud suurele eelarvekulude prognoosile. 2003. ja 2004. aasta pensionireformide eesmärk on vähendada oluliselt koormust eelarvele pikemas perspektiivis. Ent 2004. aasta reform lükkab stabiliseerimismõju veelgi edasi: ambitsioonikas kava näeb ette kohandada alates 2030. aastast pensione ainult inflatsioonimääraga, säilitades muutumatu reaalpensioni, 2003. aasta reformiga kehtestatud varasemate perioodide säästusid on mõnevõrra edasi lükatud.

Programmis esitatud majanduspoliitika vastab osaliselt riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Kuigi Austria vähendab maksukoormust, ei tehta seda koos kulutuste piiramisega, ning seega kavandatakse tsükliliselt kohandatud tasakaalulähedase eelarveni jõudmist alles programmi viimasel aastal.

***

Arvestades eespool antud hinnangut, soovitatakse Austrial eelarve stabiliseerimise raskuspunkt viia programmi algusaastatele. Lisaks sellele peaks Austria kirjeldama üksikasjalikumalt konkreetseid meetmeid, mille abil oleks võimalik eelarvet oluliselt stabiliseerida programmi viimasel kahel aastal.

Austria ajakohastatud stabiilsusprogrammi peamised prognoosid

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

SKT reaalkasv (%) | 0,8 | 1,9 | 2,5 | 2,5 | 2,2 | 2,4 |

THHI inflatsioon (%) | 1,3 | 2,1 | 1,8 | 1,4 | 1,5 | 1,6 |

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | -1,1 | -1,3 | -1,9 | -1,7 | -0,8 | 0,0 |

Esmane tasakaal (% SKTst) | 2,1 | 1,9 | 1,2 | 1,3 | 2,2 | 2,9 |

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst)1 | -0,7 | -0,9 | -1,7 | -1,6 | -0,8 | -0,1 |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTsse) | 64,5 | 64,2 | 63,6 | 63,1 | 61,6 | 59,1 |

1 Komisjoni talituste arvutustes kohaldatakse programmis sisalduva teabe suhtes ühiselt kokkulepitud metoodikat.

[1] EÜT L 209, 2.8.1997. Kõik dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10.7.2001 jõustatud majandus- ja rahanduskomitee läbivaadatud arvamus stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.

[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[4] EÜT L 209, 2.8.1997. Kõik dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.