Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise järelevalve on oluline, et tagada käegakatsutavaid edusamme kohapeal. Käesolevas teatises esitab komisjon ettepaneku, et lisaks ELi tasandil juba käivitatud ja veel kavandatud algatustele tuleks poliitika koordineerimise Euroopa poolaasta raames tugevdada järelevalvet Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise üle. Sel eesmärgil tuleks:

Komisjon on ELi tasandil täielikult pühendunud Euroopa sotsiaalõiguste samba prioriteetide integreerimisele kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse. Komisjon on juba alustanud olemasolevate vahendite kasutamist ja menetluste kohaldamist sel eesmärgil ning samuti esitanud ettepaneku käivitada ELi pädevuse raames mitu sihtotstarbelist algatust, millest mõned on ELi kaasseadusandjatel veel vastu võtmata.

Euroopa sotsiaalõiguste samba loomist on alati käsitatud kui ühist poliitilist pühendumust ja vastutust. ELi institutsioonidel, liikmesriikidel, avaliku sektori asutustel, sotsiaalpartneritel ja mitmesuguse tasandi kodanikuühiskonna organisatsioonidel on igaühel vastavalt oma pädevusele väga oluline roll.

Rooma tippkohtumisel, millega tähistati ELi 60. aastapäeva, kinnitasid ELi juhid oma jätkuvat pühendumust seista sotsiaalse Euroopa eest. Selles ulatuslikus arutelus on Euroopa sotsiaalõiguste sammas ühtaegu oluline teetähis sotsiaalse Euroopa ülesehitamisel ja kindlustamisel ning võrdluspunkt 2019. aasta mais Sibius toimuva ELi juhtide kohtumise jaoks, et teha järeldusi ELi tuleviku kohta enne järgmisi Euroopa Parlamendi valimisi.

Euroopa Ülemkogu kohtumisel 14. detsembril 2017 avaldati toetust tippkohtumiste järeldustele ja rõhutati, et Euroopa sotsiaalõiguste sammast tuleks rakendada nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil, võttes nõuetekohaselt arvesse nende vastavat pädevust. Lisaks kutsus Euroopa Ülemkogu komisjoni üles teostama asjakohast järelevalvet. Käesolev teatis on vastus sellele ettepanekule, lisaks kirjeldatakse teatises edasisi kavandatud samme.

‣ühtekuuluvuspoliitika raames toetatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest ulatuslikult sotsiaalseid prioriteete sellistes valdkondades nagu juurdepääs tööturule, sotsiaalne kaasatus ja haridus. Muude rahastamisprogrammide ja -vahendite kaudu nagu Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond ja Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks toetatakse inimesi, keda on mõjutanud ettevõtete ümberkorraldamine või kes on suure materiaalse puuduse ohus;

Tööhõive- ja sotsiaalvaldkonnas on alates 2014. aasta novembrist esitatud 22 seadusandliku akti ettepanekut, neist 10 on vastu võetud ja 12 ootavad veel heaks kiitmist nõukogus ja/või Euroopa Parlamendis. Nagu selgitatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühises deklaratsioonis, on lähikuude prioriteet võtta vastu menetluses olevad seadusandlikud ettepanekud ning keskenduda uute algatuste elluviimisele ja rakendamisele kohapeal.

‣mitmesugused algatused, et edendada juurdepääsu kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele, mis on osa liikumisest Euroopa kõrgharidusruumi suunas;

Alates praeguse komisjoni ametiaja algusest 2014. aastal, on sotsiaalvaldkonna prioriteedid olnud tema tegevuskava keskmes. Paljude komisjoni poolt viimastel aastatel käivitatud tööhõive ja sotsiaalvaldkonna algatuste puhul on lähtutud Euroopa sotsiaalõiguste samba sisust ja eesmärkidest, näiteks võib tuua eelkõige järgmised algatused:

Esiteks teeb komisjon ettepaneku luua Euroopa Tööjõuamet. Selle ettepanekuga täiendatakse varasemaid algatusi, mille eesmärk on olnud parandada töötajate lähetamise eeskirju ja sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist. Vaba liikumine on siseturu üks kõige hinnatumaid vabadusi, millest saavad kasu nii üksikisikud, majandus kui ka ühiskond tervikuna. ELis kehtib praegu suur hulk õigusakte, millega tagatakse õiglane liikuvus, kuid on oluline, et neid õigusakte kohapeal ka tulemuslikult kohaldataks. Seega on tööjõuameti lisaväärtus seotud järgmiste ülesannetega:

Selles kontekstis on sotsiaalõiguste samba loomine olnud oluline liikumapanev jõud ELi õigusaktide ajakohastamiseks ja vajaduse korral ka nende täiendamiseks. Lisaks seni tehtule esitab komisjon koos tänase teatisega veel ühe algatuste paketi, nagu on selgitatud tekstikastis 1.

Joonisel 1 on antud ülevaade mitmesugustest komisjoni algatustest, mille raames on sotsiaalvaldkonna prioriteete arvesse võetud ka muude poliitikavaldkondade puhul.

Euroopa sotsiaalõiguste samba eesmärk on lähenemine paremate sotsiaal-majanduslike tulemuste, sotsiaalse toimetulekuvõime ja õigluse saavutamiseks. See on ka oluline osa jõupingutusest, et tugevdada majandus- ja rahaliitu ning viia selle loomine lõpule, nagu on osutatud 2015. aasta juunis avaldatud viie juhi aruandes ja sellele järgnenud komisjoni ettepanekutes.

‣seoses majandusliku kohandamisprogrammi algatustega on alates Kreeka juhtumist 2015. aastal välja kujunenud tava, et algatuste kohta tuleb esitada sotsiaalmõju hinnang.

‣maksudega seotud tegevuskavast lähtudes on komisjon esitanud mitu algatust, mille eesmärk on taastada ELi maksusüsteemi õiglus ning tagada, et kõik ettevõtjad maksaksid õiglase osa maksudest seal, kus kasum tekib;

‣transpordipoliitika valdkonnas sisaldab tööjõu liikuvuse pakett „Liikuvus Euroopas“ mitut ulatuslikku algatust, mille eesmärk on tagada muu hulgas korralikud töötingimused. Lisaks vaadatakse praegu ELis läbi reisijate õigusi käsitlevaid õigusakte, et tagada piiratud liikumisvõimega inimestele teiste reisijatega võrdne juurdepääs rongitranspordile;

‣digitaalse ühtse turu raames seadis komisjon 2025. aastaks ühenduvuseesmärgid, et aidata teha suure läbilaskevõimega lairibaühendus kättesaadavaks kogu ühiskonnale, pöörates erilist tähelepanu nii mahajäänud piirkondadele, nagu maapiirkonnad ja äärealad, kui ka digioskuste arendamisele. WiFi4EU algatuse raames on kavas edendada avalikes kohtades tasuta WiFi-ühenduse pakkumist elanikele ja külastajatele. Lisaks sisaldab kavandatav Euroopa elektroonilise side seadustik sätteid, mis tagavad elektroonilise side (sh lairibaühenduse) kui universaalteenuse hinna taskukohasuse;

‣energialiidu raames on komisjoni esitatud paketis „Puhas energia kõigile eurooplastele“ seatud kesksele kohale tarbija ning paketi eesmärk on tõhustada jõupingutusi tagamaks, et puhtale energeetikale üleminek on sotsiaalselt õiglane ja mitte keegi ei jää teistest maha. Lisaks on paketis esitatud uus lähenemisviis haavatavate tarbijate kaitsmiseks, mis hõlmab liikmesriikide aitamist tarbijate energiakulude vähendamisel energiatõhusate investeeringute toetamise kaudu. Pakett andis ka tõuke Euroopa kütteostuvõimetuse vaatluskeskuse loomiseks;

Selleks et toetada tööjõuameti asutamise ettevalmistamist on komisjonil kavas luua nõuanderühm, et koondada kokku võtmetähtsusega sidusrühmad. Teiseks teeb komisjon ettepaneku võtta vastu nõukogu soovitus, milles käsitletakse töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate juurdepääsu sotsiaalkaitsele. Ettepanek toetub ELi sotsiaalpartneritega toimunud konsultatsioonidele ning selles kutsutakse liikmesriike üles tagama, et kõik, kes töötavad, saavad sotsiaalkaitsesse panustada ja neile tagatakse piisav juurdepääs sotsiaalkaitseväljunditele nagu töötus- või haigushüvitised. Tänapäeval töötab ligikaudu 60 % inimestest täistööajaga tähtajatu lepingu alusel. Samas töötab üha suurem osa elanikest muud liiki lepingute alusel, sealhulgas osalise tööajaga või ajutise lepinguga, või on nad füüsilisest isikust ettevõtjad. See suundumus võib tekitada ebavõrdsust ja sotsiaalseid riske, kui neil töötajatel puudub piisav juurdepääs sotsiaalkaitsele. Komisjon uuris võimalust esitada selle probleemi lahendamiseks direktiivi ettepanek, kuid võttes arvesse erinevaid olukordi ja õiguslikku raamistikku meetmete võtmiseks ELi tasandil, leiab ta, et asjakohane vahend arengu suunamiseks riiklikul tasandil, võrdsete võimaluste tagamiseks ja ülespoole suunatud lähenemise toetamiseks on nõukogu soovitus. Komisjon arendab välja ka Euroopa sotsiaalkindlustusnumbrit, mis on digitaalne tunnus ning mille eesmärk on tagada kehtivate süsteemide koostalitlusvõime. Miljonid turistid ja isikud, kes reisivad, elavad ja töötavad mõnes muus ELi liikmesriigis, saaksid seeläbi hõlpsasti tõendada, et nad on oma koduriigis sotsiaalkindlustussüsteemiga hõlmatud. Nad saaksid kiiremini ja lihtsamalt juurdepääsu soodustustele, millele neil on õigus, ning võiksid samas olla kindlad, et nende isikuandmed on täielikult kaitstud. Digitaalne sotsiaalkindlustusnumber lihtsustaks õiguste piiriülest ülekantavust, võimaldaks tuvastada ja kontrollida reaalajas isiku sotsiaalkindlustuse seisu ning vähendaks vigade ja pettuste ohtu, mis tuleneb paberdokumentide kasutamisest. See lihtsustaks kõigi tasandite haldusasutuste tööd. Osutatud algatus on osa komisjoni 2018. aasta tööprogrammist. Kooskõlas parema õigusloome põhimõtetega on komisjonil kavas teha koostööd liikmesriikide ja sidusrühmadega ning pöörduda aasta jooksul selle algatuse juurde tagasi.

Sotsiaalõiguste samba edasiseks rakendamiseks ELi tasandil kasutab komisjon ka edaspidi igakülgselt kõiki olemasolevaid vahendeid. Nende vahendite kasutamine sõltub poliitikavaldkonnast ja sotsiaalõiguste samba põhimõtetest ning pädevustest ja pädevuste ulatusest ELi tasandil. Vahendid hõlmavad olemasolevate õigusaktide ajakohastamist ja täiendamist nagu on osutatud eespool, ELi õigusaktide jõustamise parandamist liikmesriikides ning lisaks Euroopa poolaasta raames tehtud edusammude jälgimisele ka sotsiaaldialoogi toetamist kõikjal ELis.

Siia alla kuulub ka asjakohane rahaline toetus, mida antakse ELi fondide kaudu, eelkõige Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, programmi „Erasmus +“ ja muude asjaomaste programmide kaudu. Oma hiljutises teatises „Uus tänapäevane mitmeaastane finantsraamistik Euroopa Liidu jaoks, mis võimaldab tõhusalt saavutada tema prioriteete ka pärast 2020. aastat“ taotles komisjon vahendeid ELi eelarvest, et täita Göteborgis toimunud sotsiaalvaldkonna tippkohtumisel juhtide antud lubadusi ja arendada edasi liidu sotsiaalmõõdet, sealhulgas rakendada täielikult Euroopa sotsiaalõiguste sammast. Komisjon rõhutas, et tööhõive võimaluste parandamiseks ja oskustega seotud probleemide, sealhulgas digioskutega seotud probleemide lahendamiseks on vaja piisavaid vahendeid. Üksikasjalikud ettepanekud 2020. aastale järgneva ELi mitmeaastase finantsraamistiku kohta on kavas esitada 2018. aasta kevadel.

4. Sotsiaalõiguste samba rakendamine riiklikul tasandil

Suurem osa Euroopa sotsiaalõiguste samba elluviimiseks vajalikke pädevusi ja vahendeid on kohalike, piirkondlike ja riikide ametiasutuste, aga ka sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna kätes. Kuigi ELil on tähtis roll liikmesriikide toetamisel, lasub vastutus sotsiaalõiguste samba rakendamise eest suures osas liikmesriikide ning eri tasandi valitsus- ja haldusasutuste õlgadel. Lisaks on Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel otsustav roll kõigi tasandite sotsiaalpartneritel vastavalt nende sõltumatusele lepingute üle läbirääkimiste pidamisel ja lepingute sõlmimisel. Riiklike töösuhete süsteemide mitmekesisuse ja sotsiaalpartnerite sõltumatuse austamist on Euroopa Liidu toimimise lepingus sõnaselgelt tunnustatud. Aastate jooksul on komisjon kutsunud liikmesriike üles andma tööhõive ja sotsiaalvaldkonnas sotsiaalpartneritele suuremat osakaalu, sest nende kaasamine aitab kasvatada vastutustunnet reformitulemuste eest. Euroopa sotsiaalõiguste samba ülesehitamisel ja rakendamisel on tähtis osa ka valitsusvälistel organisatsioonidel, eelkõige neil, kes pakuvad sotsiaalteenuseid.

Euroopa sotsiaalõiguste sammas väljendab olulisi põhimõtteid ja õigusi ning sisaldab suuniseid tõhusate tulemuste saavutamiseks tööhõive- ja sotsiaalvaldkonnas. Kuna kõigile sobivad ühesugused lahendused puuduvad, võetakse sotsiaalõiguste samba puhul arvesse liikmesriikide olukorda. Kuigi liikmesriigid seisavad sageli silmitsi ühiste väljakutsete ja sarnaste probleemidega, vajavad nad erinevaid lahendusi. See on tingitud riiklike süsteemide mitmekesisusest, erinevatest lähtepositsioonidest ja traditsioonidest ning liikmesriikide sotsiaal-majanduslikust olukorrast.

Praegune majandusruum annab kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste sambaga võimaluse edendada kaasavat majanduskasvu, ajakohastada ELi sotsiaalset turumajandust ja investeerida inimestesse. ELi majandus jätkab laienemist kiires tempos. Alates praeguse komisjoni ametiaja algusest 2014. aasta sügisel on loodud rohkem kui 9 miljonit lisatöökohta. Töötuse määr langeb pidevalt ning on praegu madalaimal tasemel pärast 2008. aastat. ELis on 236,3 miljonit töötajat, mis on kõigi aegade suurim arv. Olenemata praeguse arengu tempost ja ulatusest, on ELis siiski veel 18 miljonit töötut, paljudes liikmesriikides on leibkondade sissetulekud ikka veel väiksemad kui 2008. aastal ja paljud sotsiaalsed probleemid (alates digivaldkonnast kuni elanikkonna vananemiseni) ei ole kuhugi kadunud. Suuri erinevusi on nii liikmesriigiti kui ka liikmesriikide sees.

Prioriteedid on paratamatult erinevad. Euroopa poolaasta on liikmesriikide jaoks võimalus teha edusamme sotsiaalõiguste samba rakendamisel ja anda neist edusammudest aru. Riike käsitlevates aruannetes, mis avaldati hiljuti Euroopa poolaasta 2018. aasta tsükli raames, on esitatud riigi tasandil tuvastatud probleemide olemus ja ulatus. Need probleemid vajavad lahendamist, et luua paremad töö- ja elutingimused, õiglasem ja paremini toimiv tööturg ning paremad haridus- ja koolitussüsteemid, varustada inimesed sobivate ja asjakohaste oskustega ning tagada nende kaasamine sotsiaalhoolekande süsteemidesse. Nii oskuste kui ka sotsiaalhoolekande süsteemide puhul peab olema tagatud nende kestlikkus ja piisavus. Riiklikes reformikavades, mida liikmesriikidelt aprillis oodatakse, peavad nad määratama kindlaks uued prioriteedid ja konkreetsed riikliku tasandi meetmed. Kõnealustele kavadele toetudes koostab komisjon 2018. aasta kevadel riigipõhised soovitused. Samal ajal jätkab komisjon koostööd liikmesriikidega, tagamaks et ELi vahendeid kasutatakse eesmärgipäraselt struktuurireformide toetamiseks või inimestesse investeerimiseks kooskõlas riike käsitlevates aruannetes ja riigipõhistes soovitustes kindlaks määratud prioriteetidega.

5. Sotsiaalõiguste samba rakendamise järelevalve

Poliitika koordineerimise Euroopa poolaasta on asjakohane vahend edusammude jälgimiseks peamistes Euroopa sotsiaalõiguste sambaga seotud valdkondades.

Euroopa poolaasta põhineb põhjalikul analüüsil, milles võetakse arvesse iga riigi olukorda, tunnistatakse probleemide mitmekesisust ja vajadust võtta prioriteetide seadmisel arvesse erinevaid lähtekohti ja eri riikides kättesaadavaid vahendeid. Euroopa poolaasta võimaldab struktureerida ühiseid jõupingutusi pikema aja jooksul, see põhineb põhjalikul dialoogil ja kogu aasta jooksul toimuval aruandlusel, mis on läbipaistev ja avatud kõigile osalejatele ning mida kasutatakse eelkõige liikmesriikide vastastikuste eksperdihinnangute ja võrdlusanalüüside struktureerimiseks. Tuginedes viimastel aastatel tehtud edusammudele Euroopa poolaasta sotsiaalse mõõtme tugevdamisel, alustas komisjon pärast Euroopa sotsiaalõiguste samba väljakuulutamist olemasolevate vahendite ja töömeetodite täiustamist, et need vastaksid sotsiaalõiguste samba põhimõtetele. See ei eelda põhjalikke muudatusi või uute vahendite loomist ega põhjusta liikmesriikidele täiendavat halduskoormust.

Selleks et sotsiaalõiguse samba mitmesugused põhimõtted oleksid põhjalikult hõlmatud ning oleks ülevaade kohapealsest järelevalvest ja rakendamisest, tuleks sisse seada üksikasjalikum valdkonnapõhine järelevalve. Konkreetsete küsimuste sügavuti uurimisel lähtutakse korrapäraselt ilmuvatest ELi väljaannetest, nagu iga-aastane ühine tööhõivearuanne ja tööhõive ja sotsiaalarengu aruanne. ELi valdkondlikele ametitele tehakse ülesandeks kajastada aruannetes põhjalikumalt ameti vastutusalasse kuuluvaid põhimõtteid. ELi tasandi sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid võivad seevastu otsustada keskenduda põhjalikumalt teatavate neile huvi pakkuvate põhimõtete kohaldamisele.

Euroopa poolaasta osana lisatakse kolm uut elementi, mis aitavad jälgida Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamist:

‣samba prioriteetide arvessevõtmine Euroopa poolaasta raames igal aastal koostatava üksikasjaliku aruande teemade valikul: sotsiaalõiguste sambaga seotud põhimõtteid ja õigusi võetakse arvesse Euroopa poolaasta raames tehtud edusammude jälgimisel, võrdlemisel ja hindamisel. Lisaks koostatakse igal aastal mõne konkreetse teema üksikasjalik hinnang. Seda kohaldatakse eelkõige novembris avaldatava iga-aastase majanduskasvu analüüsi puhul, milles sätestatakse ELi tasandi majanduslikud ja sotsiaalsed prioriteedid, ning veebruaris-märtsis avaldatavate riike käsitlevate aruannete puhul, mille põhjal koostatakse seejärel riigipõhised suunised. Teemade valikul konsulteeritakse kõigi osalistega, eelkõige liikmesriike esindavate asjaomaste komiteedega.

‣Tehnilise abi osutamine, võrdlusuuringute toetamine ja heade tavade vahetamine Euroopa poolaasta pakub foorumit dialoogi pidamiseks sidusrühmadega, kogemuste vahetamiseks ja liikmesriikide vastastikuse õppe tugevdamiseks, et toetada lähenemist parimate tulemuste saavutajatele. Asutused, mis tegelevad Euroopa poolaasta raames tööhõive ja sotsiaalpoliitika küsimustega, näiteks tööhõivekomitee ja sotsiaalkaitsekomitee, on juba alustanud poliitikameetmete võrdlusanalüüside koostamist. Oma teatises „Edasised sammud Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimiseks: tegevuskava“ tegi komisjon ettepaneku toetada nõukogu ja eurorühma tööd poliitikavaldkondade võrdlusanalüüside koostamisel. Lisaks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu antavale rahalisele toetusele laiendas Euroopa Komisjoni struktuurireformi tugiteenistus kohandatud toetuste pakkumist institutsiooniliste, haldus- ja poliitiliste reformide teostamiseks.