ET Euroopa Liidu Teataja C 347/12

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2015/C 347/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

„MIEL DE LIÉBANA”

EÜ nr: ES-PDO-0005-01196 – 10.2.2014

KGT ( ) KPN ( X )

1. Nimetus

„Miel de Liébana”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.4. Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne)

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Miel de Liébana” on toiduaine, mida valmistavad Liébana piirkonna meemesilased Liébana ökosüsteemides kasvavate taimede õienektarist või elusate taimeosade eritistest, mida mesilased korjavad, töötlevad, segavad enda kehas leiduvate ainetega, panevad hoiule, veetustavad, hoiustavad ja jätavad valmima tarudes olevatesse kärgedesse.

Sordid ja liigid

Meesordid, mida piirkonnas valmistatakse ja mille puhul võib kasutada kaitstud päritolunimetust „Miel de Liébana”, on järgmised.

— Lehemesi: pärineb tamme ja iilekstamme lehemeest, Erica spp. (eerika) ja Rubus sp. (põldmurakas) nektarist ning Liébana piirkonna taimestikus leiduvast õietolmust (muutuvas vahekorras).

— Monokultuurne kanarbikumesi: pärineb järgmist liiki taimede õienektarist: Erica cinerea, Erica vagans, Erica tetralix, Erica ciliaris ja Calluna vulgaris (kanarbik).

KPNiga „Miel de Liébana” hõlmatud meeliikide ühis- ja eriomadused:

Füüsikalised ja keemilised omadused:

Küpsus: — sahharoosi sisaldus maksimaalselt 5 % (5 g/100 g) — niiskusesisaldus maksimaalselt 18,6 % Värskusaste (tehakse kindlaks pärast tootmist): — hüdroksümetüülfurfuraal (HMF) < 20 mg/kg — diastaasarv 25–55 (Schade’i skaalal) Riknemine: — vabad happed alla 50 meq/kg Puhtus: — vees lahustumatud ained maksimaalselt 0,1 g / 100 g — võõrkehad jääkaineteta, filtreeritud läbi < 0,2 mm võrksõela

Õietolmuomadused

Kõnealuse KPNiga hõlmatud mee õietolmuspekter peab vastama spektrile, mis on iseloomulik Liébana piirkonna taimestikule, kus on esindatud eelkõige järgmised sugukonnad: Leguminosae, Ericaceae, Rosaceae, Fagaceae, Plantaginaceae, Asteraceae ja Boraginaceae, mille liigid on täpsemalt loetletud punktis 5.1 olevas tabelis.

Igal juhul ei tohi liikide Eucalyptus sp. (eukalüpt), Helianthus annuus (päevalill), Olea europaea (oliivipuu), Cistus ladanifer (vaigu-kiviroosik), Thymus sp. (liivatee), Lavandula stoechas (prantsuse lavendel) ja Rosmarinus officinalis (rosmariin) õietolmukombinatsiooni osakaal õietolmu üldspektris olla suurem kui 5 %.

Eri meeliikide täiendavad omadused

Füüsikalised ja keemilised omadused:

Elektrijuhtivus (mS/cm) Värvus (mm Pfundi skaalal) Tuhasisaldus (g / 100 g) Fruktoos + glükoos (g / 100 g) Lehemesi 0,970–1,430 ≥ 102 0,65–0,75 60–66 Kanarbik 0,845–1,280 90–119 0,65–0,70 ≥ 67

Õietolmuomadused

Konkreetne õietolmuliik (%) Lehemesi Mee koostises domineerib tamme ja iilekstamme lehemesi, lisaks liikide Rubus spp. ja Erica spp. õietolm koos teiste Liébana piirkonna taimestiku iseloomulike liikide õietolmuga. Eerika Eerika (Erica spp.) õietolmu minimaalne osakaal peab olema 45 %, lisaks Liébana piirkonna taimestiku iseloomulike liikide õietolm muutuvas vahekorras.

Organoleptilised omadused

Füüsikaline olek Värvus Aroom Maitse Lehemesi Vedela konsistentsiga, vähe kristalliseeruv Väga tume, mõnikord peaaegu must merevaiguvärvus mustjas-pruunikate toonidega, peegelduva läikega Puidunootidega, vähese intensiivsuse ja kestusega. Kergelt linnasene Selge soolamaitse, mis vähendab meele omast magusust Eerika Pastataoline konsistents. Keskmiselt kristalliseeruv (peeneteraline) Merevaiguvärvusest väga tumeda merevaiguvärvuseni, punakaspruunide toonidega. Kui hoida mett talvel madalal temperatuuril, võib värvus muutuda heledaks merevaigutooniks. Raskepärane õielõhn keskmise intensiivsuse ja kestusega Mõrkjas ja kauakestev, selgelt soolaste nootidega

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik Liébana meesortide tootmis- ja kogumisetapid peavad toimuma määratletud piirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Kvaliteedi ja kontrolli tagamiseks peavad kõik toote „Miel de Liébana” tootmismeetodite all kirjeldatud protsessid toimuma määratletud geograafilise piirkonna meetöötlemiskeskustes, sest kui nimetatud töötlemisprotsessid leiaksid aset piirkonnast väljaspool, tuleks kasutada transpordivahendeid, mis mee transportimisel teistesse töötlemisettevõtetesse võiksid mõjutada toote kvaliteeti temperatuuri, niiskuse, võõrkehade ja kõrvaliste lõhnade osas. Lisaks vähendatakse sellega riski, et toode seguneb teiste meesortidega, mis ei kuulu kaitstud päritolunimetuse alla.

Pakendamine peab eespool nimetatud põhjustel toimuma pakendamiskeskustes, mis asuvad määratletud tootmispiirkonnas.

Mesi pakendatakse läbipaistvatesse värvitutesse hermeetiliselt suletavatesse klaaspurkidesse, mis aitab säilitada mee loomulikku aroomi ja takistab kõrvaliste lõhnade, niiskuse jms sattumist tootesse, ning pakendile asetatakse garantiipitser, mis tagab pakendi rikkumatuse.

Pakendatud mett peab turustama kas tihkes või kristalliseerunud olekus.

Mee turustamine lahtiselt on keelatud.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta

Lisaks kohustuslikule märgistusele, mis on kehtestatud toiduainete märgistust ja turustamist käsitlevate eeskirjadega, peab toote märgistusel nähtaval kohal olema järgmine teave.

— Kaitstud päritolunimetus „Miel de Liébana”.

— Sõnad „Denominación Geográfica Protegida” või „DOP” ja vastav Euroopa Liidu logo.

— Mee liik: „Miel de Mielada” (lehemesi) või „Monofloral de Brezo” (kanarbikumesi) (sõltuvalt toote kirjelduses välja toodud õietolmuomadustest).

— Päritolunimetuse logo, mis on esitatud allpool.

— Kontrolliasutuse nimetusega kontrollnumber või lisamärgis.

VÄRVID : KOLLANE : PANTONE 130C PRUUN : PANTONE 4695C

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

KPNiga toote „Miel de Liébana” tootmispiirkond hõlmab Cantabria autonoomses piirkonnas asuva Liébana piirkonna kõiki omavalitsusüksusi.

Piirkonda kuuluvad omavalitsusüksused on:

Cabezón de Liébana, Camaleño, Cillorigo de Liébana, Pesaguero, Potes, Tresviso ja Vega de Liébana.

Kogupindala on 570 km2.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

5.1.1. Looduslikud tegurid

Liébana omavalitsusüksus asub Kantaabria mäestiku keskosas ning selle piirid on selgelt tingitud looduslikest pinnavormidest. Üksuse geograafiliseks piiriks on mõned Kantaabria kõrgeimad mäetipud, mille nõlvad laskuvad omakorda piirkonna keskossa, moodustades neli sügavat, kitsast ja järsunõlvalist orgu, mille ristumispunktis on piirkonna geograafiline ja halduskeskus Potes.

Liébana omavalitsusüksus asub hiigelsuures ringikujulises nõos, mida ümbritsevad lubjakivikaljud ja Picos de Europa mäeahelik. Kõige madalam on piirkonna keskosa, mille kõrgus 300 meetrit üle merepinna, äärealadel aga ulatub maapinna kõrgus 2 600 meetrini üle merepinna.

Geoloogilises plaanis on valitsevaks pinnareljeefiks karboni ajastu kaljud. Picos de Europa mäeaheliku kesk- ja idamassiivi ning Liébana omavalitsusüksuse põhjaosa moodustavad alam-karboni karstilised lubjakivisetted. Orupõhjas annab tooni ülem-karboni kergesti erodeeruv kiltkivi ja liivakivi.

Keerulistest pinnavormidest tulenevalt on Liébana piirkonnas eriline mikrokliima, mis muudab selle vahemerelise kliimaga enklaaviks piirkonnas, kus valitseb atlantiline kliima.

Liébanas jääb keskmine temperatuur vahemikku 8 °C (miinimumtemperatuur) ja 21 °C (maksimumtemperatuur) ning kolmel-neljal kuul aastas esineb väga sageli öökülma.

Piirkond on väga niiske: mäetippudel on aasta keskmine sademehulk 2 000 liitrit ruutmeetri kohta, oru keskosas, kus esineb kuni kolmekuulisi põuaperioode, aga vaid 700 liitrit.

Liébana piirkonna väärtuseks on ka hästi hoitud loodus, mida inimtegevus on vähe muutnud. 41 % omavalitsusüksuse pindalast on kaetud puudega. Lisaks on seal seitse kaitseala, mis hõlmavad 32 % pindalast. Neist kaks – Parque Nacional de los Picos de Europa ja Área de Protección del Oso Pardo – on riiklikud kaitsealad ja seitse on Euroopa kaitsealad. Viimastest kaks on ühenduse tähtsusega alad (Río Deva ja Liébana) ja kolm erikaitsealad (Sierra de Peña Sagra, Desfiladero de la Hermida ja Liébana).

Tänu kõigile nimetatud tingimustele on piirkonna taimestik erakordselt liigirikas ning seal esineb kõrvuti atlantilise kliimaga piirkondadele iseloomulike metsade ja taimedega ka vahemerelise kliimaga piirkondadele tüüpilisi liike.

Meesortide õietolmuomaduste analüüside põhjal on kindlaks tehtud 40 õietolmutüüpi. Kõige olulisemate tüüpide põhjal on koostatud Liébana peamiste meetaimede loend, kus on esitatud taimede sugukonnad ja liigid ning nende olulisus mesinduse seisukohalt ja fenoloogia.

MEETAIMED (sugukond, teaduslik nimetus ja tavanimetus) OLULISUS MESINDUSE SEISUKOHAST FENOLOOGIA (õitsemisperiood) ERICACEAE Erica sp. (eerika) N Mai – oktoober Calluna vulgaris (kanarbik) N Juuli – september ROSACEAE Rubus ulmifolius (põldmurakas) NÕ Juuni – august Prunus spinosa L. (laukapuu) NÕ Aprill – mai Crataegus monogyna (viirpuu) NÕ Aprill – mai LEGUMINOSAE Trifolium sp. (ristik) N Aprill – juuli Cytisus cantabricus (ubapõõsas) NÕ Aprill – august Genista florida ja G. obtusiramea (leetpõõsas) NÕ Mai – august Medicago sp. NÕ Märts – september FAGACEAE Quercus pyrenaica (pürenee tamm) ÕL Mai – september Quercus petraea (kivitamm) ÕL Mai – september Quercus ilex rotundifolia (iilekstamm) ÕL Mai – september Quercus suber (korgitamm) ÕL Mai – september Castanea sativa Miller (harilik kastanipuu) NÕL Mai – september BORAGINACEAE Echium vulgare (harilik ussikeel) NÕ Märts – mai ASTERACEAE Centaurea spp. N Mai – juuli PLANTAGINACEAE Plantago sp. (teeleht) Õ Mai – september

(N = nektar, Õ = õietolm, L = lehemesi)

Piirkonnas kasvavate mesinduse seisukohast oluliste taimeliikide õitseaeg on väga erinev ja seega on mesilaste märtsist novembrini kestev korjeperiood pikk ja vaheldusrikas.

Meetaimed, kus mesilased korjel käivad, annavad tootele „Miel de Liébana” selle iseloomulikud ja ainulaadsed omadused.

„Miel de Liébana” õietolmuspektri tundmine ning piirkonnale iseloomulikud meetaimed ja asjaolu, et kõnealuses mees on väga vähe Pürenee poolsaare muudes meesortides leiduvat põllukultuuride ja teiste tavaliste taimede õietolmu, aitab seda muudest meesortidest kergesti eristada.

5.1.2. Inimtegurid

Liébana piirkonna mesinikud jätkavad sajanditepikkust traditsiooni. Mesindus sai alguse vajadusest vaha järele, mis oli isemajandavas maaühiskonnas oluline kaubaartikkel. Ürikus „Cartulario de Santo Toribio de Liébana” leiduvates dokumentides on tunnistusi selle kohta, et 933. aastal kasutati ühe maatüki eest tasumiseks vaha.

Esimesi viiteid Liébana mee kohta võib leida 16. sajandi lõpust pärinevatest kümniseraamatutest (libros de tazmías), kuhu pandi kirja kiriku nõutav kümnis ja kus nimetati ka mett.

Lisaks ajaloolistele viidetele leidub viiteid kulinaarias (näiteks merdoso-nimeline magustoit, mida valmistatakse kord aastas pärast seatappu, frisuelos (pannkoogid) meega ja orujo (kange alkohoolne jook) meega), mis kinnitavad kõnealust mesindustraditsiooni.

Mesinikud on oma eelkäijatelt üle võtnud järgmised traditsioonilised võtted.

— Puidust tarude kasutamine.

— Tarusid paigutatakse madalamatelt aladelt ümber kõrgematele (trashumancia), et kasutada ära kõik piirkonna meetaimede võimalused..

— Mee valmistamise etapis ei söödeta mesilasi kunstsöödaga.

— Kärgede tühjendamine mesilastest toimub traditsioonilisel viisil harjamise teel.

— Mett kogutakse kärgede vurritamise või nõrutamise teel, mitte kunagi pressimise teel.

— Endiselt kasutatakse suitsutajat, kus põletusaineks on looduslik ja traditsiooniline taimne materjal – segu piirkonna heinast ning tamme (Quercus spp.) ja hariliku loorberipuu (Laurus nobilis) lehtedest, millest saadakse külma ja aromaatset suitsu, mis ei mõjuta mee omadusi.

— Mee temperatuur ei tõuse üheski töötlemise etapis üle 40 °C ning pastöriseerimine on keelatud.

— Enamasti kasutatakse piirkonnast pärit ja sellega kohanenud mesilasperesid.

Praegu on omavalitsusüksuses 32 elukutselist mesinikku kokku 1 568 taruga ning viis meekogumis- ja -pakendamisettevõtet. Samuti tegutseb toodet „Miel de Liébana” tutvustav ühing, kes ühendab piirkonnas tegutsevaid mesinikke, ja toimub iga-aastane Liébana meelaat Feria Apícola de Vega de Liébana.

5.2. Toote eripära

Liébana mee ainulaadsus seisneb eelkõige selle erilistes füüsikalis-keemilistes, õietolmu- ja organoleptilistes omadustes.

Kõnealune mesi on värske (HMF ≤ 20 mg/kg ja diastaasarv Schade’i skaalal 25–55).

Mesi on naturaalne, kuna seda ei ole kuumtöödeldud. Töötlemistemperatuur ei tohi olla kõrgem kui 40 °C. See tagab mee eripära, mis tuleneb piirkonna taimestikust ja mesilastest.

Liébana mee ainulaadsed füüsikalis-keemilised, õietolmu- ja organoleptilised omadused tulenevad piirkonna iseloomulikust taimestikust, mis on ebatavaline kooslus atlantilise kliima metsadest ja taimedest ning vahemerelise ja Alpi kliima tüüpilistest liikidest.

Kõnealuse mee eristusmärkidena kasutatavate õietolmuspektrite põhjal on võimalik määratleda mesinduse seisukohalt olulised taimeliigid (mis on esitatud punktis 5.1.1 olevas tabelis), millest mett saadakse. Kanarbikumees on palju Ericaceae sugukonda kuuluvate taimede õietolmu ja lehemees palju perekonda Quercus kuuluvate liikide õietolmu. Need on piirkonna iseloomulikud meetaimed, mille mesilaste poolt töödeldud nektar ja lehemesi eristavad Liébana mett teistes piirkondades toodetud meest. See näitab, et kõnealune mesi on otseselt seotud KPNi „Miel de Liébana” määratletud geograafilise piirkonnaga.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Vahemereline mikrokliima, mis on valitsev Kantaabria rannikul asuvas, kuid muudest omavalitsusüksustest ja Kantaabria merest mäemassiividega eraldatud Liébana omavalitsusüksuses, annab piirkonnale selge eripära ning loob tingimused meetaimede liigirohkuseks, mis väljendub piirkonnas toodetava mee ainulaadsetes omadustes.

„Miel de Liébana” õietolmuomadused ning füüsikalis-keemiliste ja organoleptiliste analüüside tulemused teevad meest eripärase ja ainulaadse toote, mis on otseselt seotud (rohkete säilitamist vajavate elupaikade tõttu vastavalt direktiivi 92/43/EMÜ I lisale ühenduse tähtsusega alaks liigitatud) Liébana omavalitsusüksuse ökosüsteemides leiduvate taimedega.

„Miel de Liébana” tootmine on seotud pikaajalise traditsiooniga, mida on tänini elus hoitud ning mis väljendub mesilastarude käsitlemises ja meetöötlemise meetodites. Tänu nimetatud teguritele ja mee erilisele kvaliteedile hinnatakse toodet kõrgelt ning seda on „Miel de Liébana” nime all turustatud juba üle 30 aasta.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

http://www.alimentosdecantabria.com/

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) Vt joonealune märkus 2.