Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2020/C 83/15)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51 annab käesoleva dokumendi avaldamine õiguse esitada muutmistaotluse suhtes vastuväiteid kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga.

„BRIE DE MELUN“

ELi nr: PDO-FR-00111-AM01 – 26. september 2018

KPN (X) KGT ( )

1. Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Nimi: Union interprofessionnelle de défense, de gestion et de contrôle du Brie de Meaux et du Brie de Melun (nimetuste „Brie de Meaux“ ja „Brie de Melun“ kaitse, juhtimise ja kontrollimisega tegelev tootmisharudevaheline ühendus)

Aadress: 13 rue des Fossés – 77000 Melun, France

Tel +33 164371392 / Faks +33 164870427

E-post: odgbriemeauxmelun@gmail.com

Koosseis: rühma kuuluvad piimatootjad, põllumajandusettevõtjad, töötlejad ja juustu „Brie de Melun“ laagerdajad. Taotlejate rühm on pädev esitama muudatustaotlust.

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

☐ Toote nimetus

☒ Toote kirjeldus

☒ Geograafiline piirkond

☒ Päritolutõend

☒ Tootmismeetod

☒ Seos piirkonnaga

☒ Märgistus

☒ Muu: kontrolliasutuste kontaktandmed, riigisisesed nõuded

4. Muudatus(t)e liik

☐ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline

☒ Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena

5. Muudatus(ed)

5.1. Toote kirjeldus

Lause

„„Brie de Melun“ on pehme juust, mis on valmistatud lehmatoorpiimast ja piimhappelisest kalgendist, millel on lastud aeglaselt nõrguda“

on asendatud järgmisega:

„„Brie de Melun“ on pehme juust, mis on valmistatud eranditult lehmatoorpiimast. Tegemist on valdavalt piimhappebakterite abil toodetud laagerdatud juustuga“.

Toote välimust on kirjeldatud üksikasjalikumalt, lisades, et juust „Brie de Melun“ kuulub hallituskoorikuga juustude kategooriasse.

Väljend „valmistatud eranditult“ on võetud tootespetsifikaadi osast „Tootmismeetod“, rõhutamaks asjaolu, et kogu kasutatud piim on toorpiim, mis on juustu „Brie de Melun“ eripära.

Parandatud on viidet kalgendi liigile. Rangelt võttes ei ole tegemist piimhappelise kalgendiga, vaid valdavalt piimhappelise kalgendiga, millel on otsene mõju juustumassi tekstuurile ja aroomile.

See lause lisatakse ka koonddokumenti, asendades kokkuvõttes esitatud lause „Toorest lehmapiimast valmistatud pehme õhukese koorikuga juust [...]“.

Lause

„See on lameda silindri kujuline, ligikaudse läbimõõduga 27 cm ja kõrgusega 3 cm“

on asendatud järgmisega:

„See on lameda silindri kujuline, teravalt eenduvate või ümarate servadega. Vormi siseläbimõõt on 27–28 cm“. Toote kirjelduse täiendamiseks on lisatud, et servad võivad olla teravalt eenduvad või ümarad.

Juustude suuruse kontrollimisel võib aga ilmneda ebatäpseid tulemusi, mis on tingitud juustude deformeerumisest laagerdumise ajal. Seetõttu on lisatud, et suuruse all mõeldakse vormi siseläbimõõtu. Juustude paksus (3 cm) on välja jäetud, sest kõrgus tuleneb juustu läbimõõdu ja kaalu vahelisest suhtest; see täpsustus ei ole seega vajalik.

See lause lisatakse ka koonddokumenti, asendades kokkuvõttes esitatud sõnad „lame silinder“.

On lisatud, et juustu sametine hallituskoorik on valge (vastavalt kokkuvõttele), mis võimaldab täpsemalt kirjeldada bakterhallitusega kaetud kooriku välimust. Sametise hallituskooriku teke on seotud hallitusseene Penicillium candidum arenguga.

Kuna koorikul võivad teiste kultuuride arengu tõttu olla ka punased või pruunid laigud, on koonddokumendis esitatud sõnale „punased“ lisatud sõnad „või pruunid“.

Lause

„See sisaldab vähemalt 45 % rasva ja 40 % kuivainet“

on asendatud järgmisega:

„ […] sisaldab 100 g juustu kuivaine kogusisalduse kohta vähemalt 45 g rasva ja 100 g juustu kohta 40 g kuivainet“.

Rasvasisaldus on protsentide asemel väljendatud grammides 100 grammi juustu kuivaine kogusisalduse kohta. Samuti on kuivainesisaldus protsentide asemel väljendatud kuivaine grammides 100 g juustu kohta.

See lause lisatakse ka koonddokumenti.

Sõnad „ühtlane kreemjas toon“ on välja jäetud, sest juustumassi värvus varieerub keskosa ja serva vahel ega ole seega ühtlane. Lisaks ei ole värvus alati ühesugune, see võib olla erinev sõltuvalt aastaajast ja lehmade söödast.

Lisatud on järgmine lõik:

„Pärast viis nädalat kestnud laagerdumist omandab „Brie de Melun“ valge värvitooni. Juustumass on murenev, kooriku all kergelt voolava tekstuuriga. Juustul on alguses piimane, seejärel pärmine ja kergelt happeline maitse. 5–8 nädala jooksul laagerdub see aeglaselt suunaga koorikust keskosa poole ning selle konsistents pehmeneb. Areneb välja juustu aroom. 8–10 nädala pärast on laagerdunud ka juustu „Brie de Melun“ keskosa, juustumass on ühtlane ning juustu konsistents on pehme ja kergelt voolav. Sellel on kauapüsiv mõrkjas piimane maitse. Lõhn on tasakaalustatud, jäädes taimse ja loomse aroomi vahele“.

Juustumassi kirjeldatakse vastavalt juustu valmimisastmele;

konsistents muutub murenevast (5 nädalat laagerdunud juust) pehmeks ja kergelt voolavaks (8–10 nädalat laagerdunud juust);

juustu „Brie de Melun“ organoleptilised omadused: pärast minimaalset laagerdumisaega (5 nädalat) on maitse alguses piimane, seejärel pärmine ja kergelt happeline. 5–8 nädala jooksul kujuneb välja juustu aroom. 8–10 nädala möödudes on sellel tekkinud kauapüsiv mõrkjas piimane maitse. Lõhn on tasakaalustatud, jäädes taimse ja loomse aroomi vahele.

See lõik lisatakse samuti koonddokumenti.

Lause

„Laagerdumisaeg on vähemalt 4 nädalat alates tootmiskuupäevast.“

on asendatud järgmisega:

„Laagerdumise kestus on vähemalt 5 nädalat alates laabiga kalgendamise kuupäevast“.

Laagerdumise kestus on võetud tootespetsifikaadi osast „Tootmismeetod“. Seda on pikendatud 4 nädalalt 5 nädalale, et tugevdada toote iseloomulikke omadusi ja võtta arvesse ettevõtjate tegelikke tavasid, kuna 4nädalane laagerdamine võib mõni kord olla ebapiisav juustu „Brie de Melun“ omaduste saavutamiseks.

Lause

„Pärast neljanädalast laagerdumist on selle kaal 1,5–1,8 kilogrammi“

on asendatud järgmisega:

„Toote kaal on 1,5–2,2 kg“.

Nimetatud vahemiku puhul võetakse arvesse juustu „Brie de Melun“ turustamist eri laagerdumisetappidel. Mida kauem on juust laagerdunud, seda rohkem on see kaotanud vett, seega väheneb juustu kaal. Kui juust kaalub alla 1,5 kg on see liiga kuiv ja sellel ei ole enam kaitstud päritolunimetuse omadusi.

See lause lisatakse ka koonddokumenti, asendades kokkuvõttes esitatud sõnad „keskmine kaal 1,5 kg“.

Lisatud on järgmine lause:

„Pärast minimaalset 5nädalast laagerdumist võib juustu “Brie de Melun„ turustada kas pooleks lõigatult või portsjonitena (keskkohast servani lõigatud teravatipuliste tükkidena).“

Juustu „Brie de Melun“ müüakse lõpptarbijale harva tervelt, kuna tegemist on suuremõõdulise juustuga. Turustamiseks lõikamise eeskirjad on lisatud eesmärgiga, et igal tükil oleks koorikuga kaetud serv (talon), mis osutaks juustu ümarale kujule ja juustu suurusele. Tegemist on juustu lõikamise tavaga. Samuti on lisatud, et juustu võib tükeldada alles pärast minimaalset viienädalast laagerdumisaega.

See lause lisatakse ka koonddokumenti.

5.2. Geograafiline piirkond

Järelevalve hõlbustamiseks on lisatud geograafilise piirkonna kommuunide loetelu. See loetelu hõlmab kõiki geograafilise piirkonna kommuune (Prantsusmaa 2017. aasta ametliku koodi alusel), kus peavad toimuma tootmise kõik etapid: piima tootmine, juustu tootmineja laagerdamine.

5.3. Päritolutõend

Lisatud on ettevõtjate deklareerimiskohustus. Muudatused on seotud õigusaktide muutmise ja riiklike eeskirjadega. Eelkõige on ette nähtud järgmine:

— tuleb teha kindlaks, kas ettevõtja suudab täita päritolunimetuse spetsifikaadi nõudeid;

— lisatud on lõige jälgitavuse tagamiseks peetavate registrite ja esitatavate dokumentide haldamise kohta;

— koostatud on deklaratsioonid, mis on vajalikud toodete tuvastamiseks ja nende üle järelevalve teostamiseks;

— lisatud on lõige päritolunimetuse all turustatavate toodete omaduste kontrollimise kohta.

5.4. Tootmismeetodi kirjeldus

Piima tootmine

Selleks, et tagada tavade säilimine, lisatakse tootespetsifikaati lõigud põllumajandusloomade ja loomapidamishoonete ning koresööda, jõusööda ja söödaga varustatuse kohta (söötmine ja söödaalade hooldamine).

Põllumajandusloomad

Lisatud on piimakarja määratlus: „põllumajandusettevõttes peetavad piimalehmad, sh võõrutatud mullikad ja kinnislehmad“. Spetsifikaadi kõnealuse sätte eesmärk on selgelt määratleda, milliste loomade puhul kasutatakse väljendit „piimakari“ ning luua kontrolliraamistik ja vältida mis tahes segadust

Lisatud on piimakarja koosseis: „vähemalt 80 % loomadest on sündinud põllumajandusettevõttes või geograafilise piirkonna piimakarjades, et lehmad oleks paremini kohanenud kohalike kasvatustingimustega (põhu kasutamine allapanuna, sööda tüüp) ja toorpiim sobiks töötlemiseks.“

Lisatud on, et tõuaretuseks (kunstlik ja loomulik seemendus) valitud pullide organismi valgusisaldust tuleb suurendada, et säiliks geograafilises piirkonnas toodetud ja juustuks „Brie de Melun“ töödeldava piima kvaliteet.

Pidamistingimused

Lisatud on, et piimalehmade allapanuna on lubatud kasutada ainult põhku, sest see on geograafilises piirkonnas ajalooline tava Selline loomapidamisviis võimaldab tagada mikroobse ökosüsteemi, mis mõjutab „Brie de Melun“ valmistamisel kasutatava toorpiima loomulikku mikrofloorat. Lisatud on põhu minimaalsed kogused, et tagada allapanu kvaliteet (latrite korral 0,5 kg ja vabapidamise korral 5 kg lehma kohta päevas). Kvaliteedi tagamiseks hoiustatakse põhku varjulises kohas.

Piimakarja sööt

Lisatud on söödaratsiooni määratlus: „koresööt (põhisöödaratsioon) ja loomadele antav jõusööt“ ning samuti haljassööda määratlus: „püsi-, ajutistelt või kultuurrohumaadelt saadud mis tahes kõrrelised ja/või liblikõielised taimed“, et võimaldada tootespetsifikaadi sätete paremat mõistmist kontrolli käigus.

On lisatud, et 80 % karja kogu söödaratsiooni kuivainest on pärit geograafilisest piirkonnast ja 50 % põllumajandusettevõttest endast, sest Brie juustu tootvad põllumajandusettevõtted väärtustavad ajaloolise tava kohaselt oma ja geograafilise piirkonna peamiste põllumajanduskultuuride (teravili, peet) kaassaadusi.

See säte lisatakse koonddokumendi punkti 3.3.

Põllumajandusettevõtted tegelevad segakultuuride ja karja kasvatamisega ning seega on mitmesuguseid tooteid, mida saab kasutada söödana. Siiski ei ole lämmastikku tekitava jõusööda kogus tihtipeale piisav lakteerivate piimalehmade vajaduste katmiseks, Seetõttu kasutavad loomakasvatajad väljastpoolt piirkonda pärit sööta, mis võib moodustada kuni 20 % söödaratsiooni kuivainest.

Kohalik lehmade söödasüsteem tugineb mitmekülgsele põhisöödale, väärtustades põllumajandusettevõttest ja geograafilisest piirkonnast pärinevaid kaassaadusi. Seetõttu on lisatud järgmine:

— lubatud koresööda loetelu (karjamaa heintaimed: rohesööt, silo, hein (kiletatud või rullitud); valmimata teravili ja liblikõielised värskelt või silona; mais ja sorgo värskelt, silona või kuivatatult; teraviljast saadud raba; söödapeet ja muud juurikad ja mugulad ning nende värsked, sileeritud või kuivatatud pressimisjäägid; teraviljast, liblikõielistest ja õlitaimedest saadud põhk); täpsustused söödapeedi, kartulite ja haljassööda loomadele andmise korra kohta;

— nõue, et põhisööt peab koosnema vähemalt kolmest koostisosast, millest kaks järgmist on kohustuslikud: värske või konserveeritud haljassööt (4 kg kuivainet lüpsil oleva piimalehma kohta päevas, sealhulgas 2 kg liblikõielisi söödakultuure) ja peedipulp või söödapeet (vähemalt 2 kg kuivainet lüpsil oleva piimalehma kohta päevas).

See säte lisatakse koonddokumendi punkti 3.3.

On lisatud, et mitmekesise söödaratsiooni tagamiseks ei tohi põhisööda kogus ületada 60 % koresööda kogusest. Kui põhisööt on haljassööt, võib nimetatud künnist ületada ja sel juhul ei ole kohustuslik järgida kolme koostisosa reeglit.

See säte lisatakse koonddokumendi punkti 3.3.

Lisatud on, et piimalehma keskmises aastases söödaratsioonis on jõusööda osakaal piiratud 25 %ga kuivainest, et tagada koresöödale koht piimalehmade söödaratsioonis ja tugevdada seega seost geograafilise piirkonnaga.

See säte ja järgmine loetelu lisatakse koonddokumendi punkti 3.3.

Lisatud on lubatud jõusöötade loetelu ja nende loomadele andmise kord:

— teravili ja sellest saadud tooted;

— liblikõieliste seemned ja nendest saadud tooted;

— õliseemned ja õliviljad ning nendest saadud tooted;

— suhkrupeedi- või suhkruroomelass;

— vadak (üksnes põllumajandustootjate puhul);

— toitainelised lisandid, v.a kaitstud metioniin, karbamiid ja sellest saadud tooted;

— zootehnilised lisandid.

Lisatud on ka vähemalt 5kuuline karjatamisperiood, mille jooksul mullikaid karjatatakse geograafilises piirkonnas.

Lisatakse, et transgeensete kultuuride kasvatamine kõikidel põllumajandusliku majapidamise aladel, kus toodetakse päritolunimetuseks „Brie de Melun“ töödeldavat piima, on keelatud (seda keeldu kohaldatakse kõikide taimeliikide suhtes, mida võidakse anda söödana põllumajandusliku majapidamise loomadele, ja kõikide põllukultuuride suhtes, mis võivad neid saastada). See võimaldab säilitada seose geograafilise piirkonnaga ja tugevdada traditsioonilist söötmissüsteemi (50 % karja söödaratsiooni kuivainest pärineb põllumajanduslikust majapidamisest).

Söödamaade hooldamine

Lisatud on orgaaniliste väetiste laotamise tingimused Lisatakse orgaanilise väetise laotamise tingimused (vähemalt 30päevane periood orgaanilise väetise laotamise ja karjamaal heina niitmise või seal karjatamise vahel ja 21päevane periood, kui tegemist on kompostiga; järelevalve mittepõllumajandusliku väetise kvaliteedi üle; mittepõllumajanduslikku päritolu orgaanilise väetise laotamise tingimused). Selle eesmärk on vältida saastumise ohtu, kuna juustu „Brie de Melun“ valmistatakse toorpiimast.

Tootmistingimused

Lisatud on lõigud kasutatava piima, töötlemise (laabiga kalgendamine, vormimine, nõrutamine, soolamine, kuivamine/kuivatamine), laagerdumiseelse transpordi, laagerdamise ja veo kohta.

Seda osa on samuti täiendatud, et anda üksikasjalik ülevaade juustu „Brie de Melun“ valmistamise meetoditest. Eesmärk on täpsustada tavasid, mis on seotud ettevõtjate oskusteabega, ja ühtlasi määrata kindlaks, kuidas tagada toote iseloomulikud omadused.

Juustu valmistamisel kasutatav piim

Lisatud on piima kogumise maksimaalne kestus ja selle kasutusele võtmise maksimaalne tähtaeg: piim tuleb koguda kuni 48 tunniga ning kogumise ja piimale bakterikultuuride lisamise vahele peab jääma maksimaalselt 36 tundi, kuna tegemist on juustuga, mis on valmistatud eranditult toorpiimast ning on vaja vältida piima kvaliteedi halvenemist.

Lisatud on järgmine:

— kasutatava lehmatoorpiima rasvasisaldus on standarditud piima osalise koorimise teel maksimaalselt 40 °C juures;

— piima hapendatakse kas eelkääritamise ja/või kääritamise teel. Eelkääritamise kestus on kuni 48 tundi temperatuuril kuni 35 °C;

— kääritamine kestab kuni 7 tundi temperatuuril kuni 31 °C;

— loetletakse kõik koostisosad, mida lisaks toorpiimale on lubatud juustu valmistamisel kasutada: laap, bakteri-, pärmi- ja hallitusseenekultuurid, mille ohutus on tõendatud, kaltsiumkloriid ja sool;

— keelatud on kasutada järgmisi piimaliike: mikrofiltritud, normaliseeritud, taastatud, lahjendatud piim; eriti on keelatud piimapulbrist valmistatud piim, välja arvatud juuretise puhul; keelatud on täielikult või osaliselt kontsentreeritud piim, olenemata protsessist (ultrafiltrimine, mikrofiltrimine või muu meetod);

— valkude lisamine on keelatud, kuna kasutatav piim peab tingimata olema toorpiim, mille rasvasisaldus on viidud standardiga kooskõlla piima koorimise teel;

— piimapõhisest pulbrist on lubatud valmistada juuretist, kui selle sisaldus ei ületa 4 % tootmisprotsessis kasutatava piima kogusest;

— keelatud on piimale lisada termofiilseid piimhappebaktereid, kuna see mõjutaks juustu „Brie de Melun“ organoleptilisi omadusi.

Tegemist on juustu „Brie de Melun“ tootjate praeguse oskusteabe ja tavadega.

Töötlemine

Lisatud on järgmine:

— toote „Brie de Melun“ omaduste tagamiseks on keelatud toorainete ja valmistatavate toodete säilitamine miinuskraadidel või gaasikeskkonnas;

— traditsioonilisi materjale (puit, õled, kõrkjad) on lubatud kasutada töötlemis- ja laagerdamisetappides (see puudutab eelkõige juustude nõrutamiseks ja laagerdamise ajal ümberpööramiseks kasutatavaid reste).

Lisatud on viide tootmise ja laagerdamise kestuse arvutamiseks: see algab laabiga kalgendamise kuupäevast.

– Laabiga kalgendamine

Lause

„Piima võib laabiga kalgendamise ajal kuumutada ainult üks kord temperatuuril kuni 30 °C“

on asendatud järgmisega:

„Piima kalgendamisel laabiga on maksimaalne temperatuur 31 °C“.

Praktikas kuumutatakse piima esimest korda, et seda oleks võimalik koorida, ning seejärel kuumutatakse seda uuesti kalgendamiseks. Seega jäetakse välja säte, millega käsitletakse asjaolu, et piima saab kuumutada ainult üks kord, eelkõige eesmärgiga säilitada piima toorpiimale omane iseloom. Toorpiima kasutamise tagamiseks peab kuumutamistemperatuur olema 40 °C või sellest madalam.

Lisatud on laabiga kalgendamise sihtväärtused (pH alla 6,5 või happesus üle 21°D, piima temperatuur 31 °C või madalam) ning pH kalgendamise lõpus (vähem kui 4,8 või happesus üle 60 Dornici kraadi), kuna need võimaldavad kirjeldada tootele „Brie de Melun“ iseloomulikku valmistamismeetodit.

Lause „Kalgendumine kestab vähemalt 18 tundi“ (kestus, mis on esitatud ka kokkuvõttes) on asendatud lausega „Kalgendumine kestab vähemalt 16 tundi“, kuna parameetrid on suures osas täidetud alates 16 kalgendumistunnist.

Lisatud on teave laabi laadi kohta. Laap saadakse veistelt, taimset või mikrobioloogilist päritolu laapi kasutada ei tohi. Samuti on lisatud kasutatavad kogused: 100 liitri piima kohta on maksimaalselt 15 mg laapi, mis sisaldab kuni 750 mg kümosiini liitri kohta.

– Vormimine

Osas „Toote kirjeldus“ on veel kord esitatud juustuvormide kindlaks määratud mõõtmed.

Lisatud on, et kalgendit on lubatud lõigata ja seda segatakse (kalgend purustatakse ja see hakkab nõrguma). Samuti on lisatud, et kalgendi vormimisel asetatakse see kangale, et vadak saaks välja nõrguda.

Lause „Saadud juustumass on väga habras ja seda tuleb käsitseda äärmise ettevaatusega“ on välja jäetud, sest puudub konkreetne kontrollitav tegur.

– Nõrutamine

Lisatud on vähemalt 18tunnine nõrutamisaeg, mis asendab kehtivas tootespetsifikaadis sõna „aeglane“, võttes arvesse valdavalt piimhappelise kalgendi omadusi. Samuti on lisatud, et nõrutamine toimub loomulikul viisil ja juustu pööratakse vähemalt kaks korda ümber, et soodustada vadaku eemaldumist raskusjõu toimel. Kokkuvõttes esitatud 36tunnine nõrutamisaja puhul on tegemist kirjaveaga – selline kestus ei ole vastavuses tavadega.

– Soolamine

Lisatud on, et juustu soolatakse mõlemalt poolt ja juustuketta küljelt 48 tunni jooksul pärast vormist välja võtmist, et sool tungiks ühtlaselt kõikjale juustumassi. Käsitsi soolamise kohustus, mis sisaldub kokkuvõttes, kuid mitte kehtivas tootespetsifikaadis, ei ole asjakohane, kuna mehaaniline soolamine võimaldab korrapärasemat ja ühtlasemat soolamist, sest mehaanilise soolamise tehnika on nüüd tõhus ja kontrollitud.

– Kuivamine/kuivatamine

Lisatud on, et pärast nõrutamist võib juustu panna taimsest materjalist valmistatud kangale, sest see hõlbustab kuivamist.

Lisatud on, et pärast soolamist peab juust kuivama vähemalt 10 päeva temperatuuril 6–12 °C.

– Laagerdumiseelne transport

Lisatud on, et saadud nn värsket soolajuustu (juust, mis on toodetud vähem kui 7 päeva tagasi) võib saata laagerdajatele. Kehtestatud on veotingimused, et transport ei põhjustaks juustude valmimisel liiga suuri katkestusi: vedu plusstemperatuuril kuni 12 °C maksimaalselt 24 tunni jooksul. Kui veo kestus on üle 24 tunni, tuleb see aeg lisada 5nädalasele minimaalsele laagerdumisajale.

– Laagerdumine

Lisatud on, et minimaalset laagerdumisaega arvestatakse alates laabiga kalgendamise kuupäevast ja mitte enam alates valmistamise päevast; see on täpsem ja võimaldab teha kontrolle objektiivsemal viisil. Lisaks on seda tähtaega pikendatud neljalt nädalalt viiele, et tugevdada toote iseloomulikke omadusi ja võtta arvesse ettevõtjate praeguseid tavasid.

Laagerdustingimused on määratud kindlaks lähtuvalt järgitavatest tavadest:

— temperatuur 4–14 °C;

— niiskus 80–98 %;

— ümber pööramine vähemalt kord nädalas, et mõlemale poole tekiks korrapärane hallituskoorik;

— juustu pööratakse ümber käsitsi, kuna kalgend on habras ja võib seega kergesti murduda;

— laagerdamine puitplaatidel on lubatud; see traditsiooniline meetod on endiselt levinud.

– Vedu

Lisatud on, et toode „Brie de Melun“ on pakitud paber- või kileümbrisesse, õlgedele või mitte, ning seda tarnitakse papp- või puitkarbis või veoks ette nähtud kastis. Kasutatav pakend peab võimaldama juustu transportida seda katki tegemata.

Need nõuded lisatakse koonddokumendi punkti 3.5 „Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab“.

5.5. Seos piirkonnaga

Seost piirkonnaga käsitlev osa on täielikult ümber kirjutatud, et tuua paremini esile nimetuse „Brie de Melun“ ja selle geograafilise piirkonna seost, muutmata nimetatud seose sisu. Tutvustuses on eelkõige kirjeldatud juustu valmistamiseks sobiva toorpiima tootmise tingimused, milleks on vaja erilist oskusteavet, ning laagerdumistingimusi. Punkti „Geograafilise piirkonna eripära“ alla on koondatud geograafilise piirkonna looduslikud tegurid, samuti inimtegurid, ning punktis on antud ülevaade ajaloolistest aspektidest ja eripärasest oskusteabest. Punktis „Toote eripära“ on esile toodud teatavad toote kirjelduse osas esitatud elemendid. Punktis „Põhjuslik seos“ on selgitatud looduslike tegurite, inimtegurite ja toote omavahelist seost.

See muudatus tehakse ka koonddokumenti.

5.6. Märgistus

Viide INAO logole on välja jäetud.

Lisatud on järgmine lause:

„Toote „Brie de Melun“ märgistus sisaldab järgmist:

— nimetus;

— Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse tähis“.

See muudatus tehakse ka koonddokumenti.

5.7. Muu

Ajakohastatud on liikmesriigi asjaomase asutuse aadressi.

Ajakohastatud on taotlejate rühma nime ja kontaktandmeid.

Seoses geograafilist piirkonda käsitleva osaga:

— sõnad „Brie’ looduslik piirkond ja Meluni tasandiku piirkonna keskosa“ on välja jäetud, kuna need ei kuulu geograafilise piirkonna määratluse kirjelduse alla.

Kontrolliasutuse kontaktandmeid käsitlevas osas on ajakohastatud kontrolliasutuse nime ja kontaktandmeid. Selles osas on esitatud järgmiste Prantsusmaa pädevate kontrolliasutuste kontaktandmed: Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) (riiklik päritolunimetuste instituut) ning Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) (konkurentsi, tarbijakaitseküsimuste ja pettusevastase võitluse peadirektoraat). Lisatud on, et sertifitseerimisasutuse nimi ja kontaktandmed on esitatud INAO veebisaidil ja Euroopa Komisjoni andmebaasis.

Riiklikke nõudeid käsitleva osa alla on lisatud tabel, mis sisaldab peamisi kontrollitavaid punkte ja nende hindamismeetodit.

KOONDDOKUMENT

„BRIE DE MELUN“

ELi nr: PDO-FR-00111-AM01 – 26. september 2018

KPN (X) KGT ( )

1. Nimetus(ed)

„Brie de Melun“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Brie de Melun“ on pehme juust, mis on valmistatud eranditult lehmatoorpiimast. Tegemist on valdavalt piimhappelisest kalgendist toodetud juustuga.

See on lameda silindri kujuline, teravalt eenduvate või ümarate servadega. Kasutatava vormi siseläbimõõt on 27–28 cm.

Juust on kaetud õhukese bakterhallituse koorikuga, millel on valge sametine pealispind ja ohtralt punaseid või pruune triipe ja laike.

Juustumass on kergelt soolakas ja sisaldab 100 g juustu kuivaine kogusisalduse kohta vähemalt 45 g rasva ja 100 g juustu kohta 40 g kuivainet.

Minimaalne laagerdumisaeg on 5 nädalat alates laabiga kalgendamise kuupäevast. Selles etapis on toote kaal 1,5–2,2 kilogrammi.

Pärast viis nädalat kestnud laagerdumist omandab „Brie de Melun“ valge värvitooni. Juustumass on murenev, kooriku all kergelt voolava tekstuuriga. Juustul on alguses piimane, seejärel pärmine ja kergelt happeline maitse. 5–8 nädala jooksul laagerdub see aeglaselt suunaga koorikust keskosa poole ning selle konsistents pehmeneb. Areneb välja juustu aroom. 8–10 nädala pärast on laagerdunud ka juustu „Brie de Melun“ keskosa, juustumass on ühtlane ning juustu konsistents pehme ja kergelt voolav. Sellel on kauapüsiv mõrkjas piimane maitse. Lõhn on tasakaalustatud, jäädes taimse ja loomse aroomi vahele.

Juustu „Brie de Melun“ võib turustada pooleks lõigatult või portsjonitena (keskkohast servani lõigatud teravatipuliste tükkidena) vähemalt viienädalase laagerdumisaja lõpus.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Lüpsil olevate piimalehmade põhisööt on mitmekesine. See sisaldab aasta igal päeval vähemalt kolme koostisosa, millest kaks on kohustuslikud:

— värske või konserveeritud haljassööt (vähemalt 4 kg kuivainet). Haljassööda all mõeldakse karjamaal söödavat rohtu või lüpsil olevatele piimalehmadele pakutavat haljassööta. Vähemalt 2 kg sellest kuivainest peab pärinema liblikõielistest söödakultuuridest;

— peedipulp või söödapeet (vähemalt 2 kg kuivainet).

Väljendatuna kuivaines ei tohi põhisööt moodustada kogu söödaratsioonist rohkem kui 60 %. Kui põhisööt on haljassööt ja see moodustab kogusöödast rohkem kui 60 %, ei ole kolme koostisosa reegli järgimine kohustuslik.

Jõusööda kogus piimalehma kohta päevas võib olla kuni 25 % aasta keskmisest söödaratsioonist (väljendatuna kuivaines). Lubatud on järgmised jõusöödad:

— teravili ja teraviljast valmistatud tooted;

— liblikõieliste seemned ja nendest valmistatud tooted;

— õliseemned ja õliviljad ning nendest valmistatud tooted;

— suhkrupeedi- või suhkruroomelass;

— vadak (üksnes põllumajandustootjate puhul);

— toitainelised lisandid, v.a kaitstud metioniin, karbamiid ja sellest saadud tooted;

— zootehnilised lisandid.

Vähemalt 80 % piimakarja söödaratsiooni kuivainest peab olema pärit geograafilisest piirkonnast ning geograafilisest piirkonnast ja ühtlasi samast põllumajandusettevõttest pärineva loomasööda keskmine aastane osakaal peab olema vähemalt 50 % karja söödaratsiooni kuivainest.

Põllumajandusettevõtted tegelevad segakultuuride ja karja kasvatamisega ning seega on mitmesuguseid tooteid, mida saab kasutada söödana. Siiski ei ole lämmastikku tekitava jõusööda kogus tihtipeale piisav lakteerivate piimalehmade vajaduste katmiseks, Seetõttu kasutavad loomakasvatajad sööta, mis ei ole piirkonnast pärit, kuni 20% ulatuses söödaratsiooni kuivainest.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piim peab olema toodetud, juustuks töödeldud ja juust peab olema valminud geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toode „Brie de Melun“ on pakendatud paberisse või kilesse ning asetatud õlgedele või mitte. Juustu transporditakse pappkarbis, puidust karbis või kastis või transpordikastis. Kuna juustumass on murenev, peab kasutatav pakend võimaldama juustu transportimist seda katki tegemata.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toote „Brie de Melun“ märgistus sisaldab järgmist:

— nimetus;

— Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse tähis.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Seine-et-Marne’i departemang (77);

Aube’i departemang (10):

täielikult hõlmatud kommuunid: Avant-Les-Marcilly, Avon-La-Peze, Bercenay-Le-Hayer, Bourdenay, Bouy-Sur-Orvin, Charmoy, Courceroy, Dierrey-Saint-Julien,Dierrey-Saint-Pierre, Echemines, Faux-Villecerf, Fay-Les-Marcilly, Ferreux-Quincey, Fontaine-Macon, Fontenay-De-Bossery, Gumery, La Louptiere-Thenard, Marcilly-Le-Hayer, Marigny-Le-Chatel, Marnay-Sur-Seine, Le Meriot, Mesnil-Saint-Loup, La Motte-Tilly, Nogent-Sur-Seine, Planty, Pont-Sur-Seine, Pouy-Sur-Vannes, Prunay-Belleville, Rigny-La-Nonneuse, Saint-Aubin, Saint-Flavy, Saint-Lupien,Saint-Nicolas-La-Chapelle, Soligny-Les-Etangs, Trainel, Trancault, Villadin;

osaliselt hõlmatud kommuunid: Aix-Villemaur-Palis;

Yonne’i departemang (89): La Belliole, Brannay, Champigny, La Chapelle-Sur-Oreuse, Chaumont, Cheroy, Compigny, Courlon-Sur-Yonne, Courtoin, Cuy, Dollot, Domats, Evry, Foucheres, Gisy-Les-Nobles, Jouy, Lixy, Michery, Montacher-Villegardin, Pailly, Plessis-Saint-Jean, Pont-Sur-Yonne, Saint-Agnan, Saint-Serotin,Saint-Valerien, Savigny-Sur-Clairis, Serbonnes, Sergines, Thorigny-Sur-Oreuse, Vallery, Vernoy, Villeblevin, Villebougis, Villemanoche, Villenavotte, Villeneuve-La-Dondagre,Villeneuve-La-Guyard, Villeperrot, Villeroy, Villethierry, Perceneige, Vinneuf.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Kaitstud päritolunimetusega toote „Brie de Melun“ geograafiline piirkond vastab traditsioonilisele Brie tootmispiirkonnale, mis mulla koostisest ja pinnavormidest lähtudes moodustab Ile-de-France’i idaosas hästi piiritletud loodusliku piirkonna. Geograafilise piirkonna maastiku moodustavad suured platood Marne’i orust allavoolu kuni Seine’i oru keskosani. Kuna aluspinnas ei lase vett läbi ja pinnavesi seetõttu pinnasesse ei imbu, on maastikku süvistunud mitu orgu.

Lössiga kaetud alad on viljakad ning soodsad teravilja- ja söödakultuuride suuremahuliseks kasvatamiseks. Madalate orgude savised nõlvad sobivad teravilja kasvatamiseks vähem ning need on kaetud karjamaadeks sobilike heinamaadega nagu ka orupõhjad.

Ajalooliselt on platood olnud teraviljakasvatuse pärusmaaks, karjakasvatusega tegeleti aga orgudes ja mäenõlvadel, kus asub ka Meluni linn.

XVIII sajandil soovitasid agronoomid asendada külvikorra süsteemis (põllukultuuride vaheldumine iga kolme aasta järel) kesa liblikõieliste kultuuride kasvatamisega ajutisel rohumaal. Sellisel külvikorral on soodne mõju teravilja tootmisele ning lisaks võimaldas see toota suures koguses loomasööta. Sellest alates hakkasid mõned Brie piirkonna teraviljakasvatusettevõtted tegelema segakultuuride kasvatamisega.

Brie piirkonnast ei saanud sellegipoolest karjakasvatuspiirkonda, sest süsteemi eesmärk oli siduda karjakasvatus külvikordade vaheldumisega, seega keskenduti pigem teraviljakasvatusele. Teraviljatootmise käigus saadud põhku kasutati lehmade allapanuks.

Koos alkoholi- ja suhkrutööstuse arenguga sai ka suhkrupeedi tootmisest Brie piirkonna segakultuuride kasvatamise oluline komponent. Kaassaaduste söötmist kariloomadele peeti parimaks viisiks, et väärindada talude sellist toodangut, mida ei saanud müüa. Seega oli karja söödas arvukalt teravilja kõrvalsaadusi (põhk, sõklad ja kliid), kuid ka õlikooke ja peeti.

Brie juustu valmistati taludes ning vormide suurus sõltus majapidamises saadaval oleva piima kogusest. XIX sajandi lõpus muutus juustu tootmine kasumlikuks ja seega paranesid ka tootmistingimused. Tehnoloogiat suudeti paremini rakendada ja tootma hakati kaht juustuliiki: väikesemõõdulist juustu „Brie de Melun“, mis on valmistatud piimhappetehnoloogia abil, ja suuremate mõõtmetega juustu, mis on valmistatud laabiga kalgendamise tehnoloogia abil.

Neid erinevaid teadmisi rakendatakse veel ka praegu: juustu valmistamiseks sobiva valgurikka piima tootmine, piima laagerdamine ja pikaajaline laabiga kalgendamine piimakalgendi saamiseks, seejärel kalgendi segamine ja väikestesse vormidesse panemine.

„Brie de Melun“ on lehmatoorpiimast valmistatud hallituskoorikuga kaetud pehme juust, mis on toodetud valdavalt piimakalgendist.

Seda valmistatakse silindrilistes vormides läbimõõduga 27–28 cm, juustul on teravalt eenduvate või ümarate servadega ketta kuju.

Laagerdumisel tekib juustule õhuke koorik, mis on kaetud valge hallituskooriku ja ohtrate punaste või pruunide triipude või laikudega.

Pärast viis nädalat kestnud laagerdumist saavutab juust „Brie de Melun“ mureneva, kooriku all kergelt voolava tekstuuri. Juustul on alguses piimane, seejärel pärmine ja kergelt happeline maitse.

5–8 nädala jooksul laagerdub see aeglaselt suunaga koorikust keskosa poole ning selle konsistents pehmeneb ja kujuneb välja aroom. 8–10 nädala pärast on laagerdunud ka juustu keskosa ning juustu konsistents pehme ja kergelt voolav; sellel on püsiv mõrkjas piimane maitse.

Selles teraviljakasvatusega seotud piirkonnas kasutavad segakultuuride kasvatamisega tegelevad põllumajanduslikud majapidamised oma karjade söödana liblikõielisi kultuure, suhkrupeeti ning mitmesuguseid suhkrupeedist ja teraviljadest saadud tooteid, mis on kohapeal kättesaadavad. Kaassaadustest koosnev sööt tagab suhteliselt väikese rasvasisaldusega, kuid valgurikka piima, mis on sobilik juustu valmistamiseks. Põhu kasutamine lehmade allapanuna võimaldab säilitada mikroobset ökosüsteemi, mis mõjutab toorpiimade loomulikku mikrofloorat.

Lisaks lehmade söötmistingimustele seisneb juustu „Brie de Melun“ eripära selles, et kasutatakse ainult toorpiima ja piimhappetehnoloogiat. Selleks on vaja oskusteavet, mida geograafilise piirkonna tootjad on arendanud ja säilitanud.

Oskusteave töötati algselt välja põllumajanduslikes majapidamistes, kus kasutati lihtsaid seadmeid nõudvaid ja paindlikkust võimaldavaid tootmismeetodeid, et tulla toime mitmesuguste ülesannetega, ning see hõlmab piima laagerdamist, pikka kalgendumisaega (vähemalt 16 tundi), kalgendi purustamist ja segamist, et alustada nõrutamist kalgendusanumas, ning väikese läbimõõduga vormide kasutamist, et juust oma õrna tekstuuri tõttu ei mureneks.

Kuivalt soolamine ja kõik muud laagerdumise vältel tehtavad toimingud võimaldavad tuua esile juustu „Brie de Melun“ eripärase aroomi.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-BrieMelun-190507.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.