ET Euroopa Liidu Teataja C 214/19

Väikese muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2017/C 214/08)

Euroopa Komisjon on kõnealuse väikese muudatuse heaks kiitnud kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga.

VÄIKESE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Väikese muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (2) artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

„JAMBON DE LACAUNE“

ELi nr: PGI-FR-02302 – 15.3.2017

KPN ( ) KGT ( X ) GTT ( )

1. Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Syndicat des Salaisons de Lacaune BP8 81230 Lacaune FRANCE Tel +33 561737780 Faks +33 561737782 E-post: midiporc@midiporc.fr

Sellesse ühendusse kuuluvad kõik kaitstud geograafilise tähisega „Jambon de Lacaune“ seotud ettevõtjad (loomakasvatajad, tapakeskuste käitajad, söödavalmistajad, liha lõikuse ja töötluse ettevõtted, viilutamise ja pakendamise ettevõtted) ja on seega õigustatud taotlema spetsifikaadi muutmist.

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

— ☐ Toote kirjeldus — ☒ Päritolutõend — ☐ Tootmismeetod — ☐ Seos piirkonnaga — ☒ Märgistus — ☒ Muu: seos, kontrollistruktuur

4. Muudatus(t)e liik

— ☐ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis ei eelda avaldatud koonddokumendi muutmist. — ☒ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis eeldab avaldatud koonddokumendi muutmist. — ☐ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti (või sellega võrdväärset). — ☐ Registreeritud GTT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 neljanda lõigu kohaselt väike.

5. Muudatus(ed)

Päritolutõend

Lõige:

„Tooted tunneb ära rühma poolt kindlaks määratud märgise järgi. Seda märgist võivad oma toodetel kasutada vaid lihasoolajad ning kaitstud geograafilise tähise raames tegutsevad teised ettevõtjad. Iga toodet „Jambon de Lacaune“ turustav ettevõtja haldab kõnealuse märgise vastavust toorainega. Kõnealuse märgise kasutamist võrreldakse regulaarselt müügiühiku arvudega.“

On asendatud järgmise lõikega:

Iga ettevõtja, kes turustab toodet „Jambon de Lacaune“, ajakohastab tooraine vastavust kaitstud geograafilise tähise nõuetele ja võrdleb regulaarselt müügiühiku arvusid toote KGT „Jambon de Lacaune“ erimärgistuste arvuga.

Märgistus

Lõige:

„Lisaks õigusnormidega ette nähtud kohustuslikule teabele on märgisel:

— KGTga toote nimetus: „Jambon de Lacaune“;

— järgmine logo:

— kuivamise/laagerdumise vähim aeg: 7, 9 või 12 kuud“

on asendatud järgmise lõikega:

„Lisaks õigusnormidega ette nähtud kohustuslikule teabele on märgisel kuivamise/laagerdumise vähim aeg: 7, 9 või 12 kuud“.

Logo kustutamine võimaldab eemaldada igasugused viited ettevõtjate ühingule. See logo on kollektiivkaubamärk, mis võimaldab hõlpsalt tuvastada toodet „Jambon de Lacaune“ enne selle registreerimist kaitstud geograafilise tähisega nimetuseks. Alates registreerimise hetkest on nimetus „Jambon de Lacaune“ kaitstud ja tarbijatele selgelt esitletud Euroopa Liidu määrusega, mille kohaselt peab kaitstud geograafilise tähise puhul olema tootel nimetuse märgis ja Euroopa Liidu sümbol.

Koonddokumenti on muudetud selliselt, et see ühtiks tootespetsifikaadiga.

Muud

Seos piirkonnaga

Taotlejate rühma logo kustutamisega tootespetsifikaadi osast „Märgistus“ kustutatakse lause „See on toote „Jambon de Lacaune“ tootmistunnuseks“ seost piirkonnaga kirjeldavas jaotises. Seoses ajaloolise ühtse lähenemisviisiga ei ole enam vaja osutada logole ega selle varasemale vajadusele kaitstud geograafilise tähise nimetuse registreerimise osas.

Viide lisadele on esitatud jaotises „Seos piirkonnaga“. Kehtivas tootespetsifikaadis on esitatud lisad, kuigi neile ei ole kõnealustes lõigetes viidatud. Seda on vastavalt muudetud.

Kontrolliasutus

Kontrolliasutuse kontaktandmed on asendatud pädeva järelevalveasutuse kontaktandmetega. Selle muudatuse eesmärk on vältida spetsifikaadi muutmise vajadust kontrolliasutuse muutumise korral.

6. Ajakohastatud tootespetsifikaat (üksnes KPNi ja KGT puhul)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0abaa381-592d-44ca-81ec-5c5f946c42b5/telechargement

KOONDDOKUMENT

„JAMBON DE LACAUNE“

ELi nr: PGI-FR-02302 – 15.3.2017

KPN ( ) KGT ( X )

1. Nimetus(ed)

„Jambon de Lacaune“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.2. Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Jambon de Lacaune“ on ümar kuivatatud sink, mis on terviklik ja korrapärase kujuga ja muutub jäseme jalapoolses osas järjest pikergusemaks.

Taiosale võib olla kantud õhuke kreemikasvalge rasvakiht. Kamar on merevaigukarva, milles esineb ka tumedamaid värvinüansse. Singi pinda võivad katta soolakristallid.

Singi „Jambon de Lacaune“ viil on korrapärase kujuga. Taiosa on ühtlase sügavpunasest kuni tumepunaseni ulatuva värvusega ja võib olla kergelt marmorjas. Taiosa kattev pekk on tihe, paksusega umbes 1–2 cm, valge, õrnalt roosaka tooniga.

Singi „Jambon de Lacaune“ tekstuur on pehme, õrn ja suussulav. Soolane maitse ehk kerge soolasus, mis tuleneb kuivsoolamisest meresoolaga, on tuntav, kuid mõõdukas. Singi „Jambon de Lacaune“ lõhn ja maitse on kuivatatud ja laagerdunud lihale iseloomulik. Toote eri aroomid on omavahel tasakaalus. Maitseainetena kasutatakse peamiselt pipart, eri suhkruid ja salpeetrit; need ei tõuse aga esile ega jäta varju kuivatatud singi loomulikku maitset. Sinki „Jambon de Lacaune“ ei suitsutata kunagi.

Singis „Jambon de Lacaune“ lahustuvate suhkrute kogusisaldus on alla 1 % või sellega võrdne ja naatriumnitraadi ehk salpeetri (E252) sisaldus on alla 250 mg/kg või sellega võrdne.

Valmimisaeg oleneb värske singi kaalust.

Singi vähim kaal pärast trimmimist Kuivamise/laagerdumise vähim aeg (alates soolamisest kuni kuivatamisruumist väljavõtmiseni) 9 kg 7 kuud 10 kg 9 kuud 11 kg 12 kuud

Sinki „Jambon de Lacaune“ turustatakse järgmisel kujul:

— terve sink, mida ei ole konditustatud (kondiga sink);

— konditustatud sink;

— poolikuna, veerandina või viilutatult.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Üle 25 kg kaaluvaid sigu nuumatakse söödaga, millest 60 % moodustab teravili, teraviljasaadused ja kaunviljade seemned. Linoolhapet tohib söödas olla 1,9 % kuivainest.

Värsked singid peavad olema järgmiste omadustega:

— eranditult värsked (külmutatud sink on keelatud);

— kaaluga vähemalt 9 kg;

— ümaraks lõigatud, ilma kondiotsata, siseküljelt on kamar trimmitud koodi suunas, kont on peaaegu välja võetud, jalaosa altpoolt kannaluud eemaldatud või küljest saetud. Trimmitud osa ei ulatu kaugemale kui 6 cm allapoole istmikuluud;

— pekk on valge ja tihe ning katab reieluupea ümbrust vähemalt 10 mm paksuselt (kamar kaasa arvatud);

— tailiha värvus on jaapani värviskaala kohaselt 2, 3, 4 või 5.

3.4. Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Etapid alates singi töötlemisest (soolamine) kuni laagerdumise lõppemiseni peavad toimuma geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toote märgisel on esitatud kuivamise/laagerdumise vähim aeg: 7, 9 või 12 kuud.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond koosneb Tarni departemangu 11 järgmisest kommuunist: Barre, Berlats, Escroux, Espérausses, Gijounet, Lacaune, Moulin Mage, Murat-sur-Vèbre, Nages, Senaux, Viane.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafilise piirkonna eripära

Looduslikud tegurid

Singi „Jambon de Lacaune“ geograafiline valmistamispiirkond on Lacaune’i mägede vahele jääv ühetaoliste omadustega ala. See on ida-lääne suunaline nõgu, mis moodustab Gijou jõe valgala. Lõunas on selle piir Montalet’ kalju, mille kõrgeim tipp on üle 1 200 m kõrgusel asuv Montgrand; põhjas piirneb see veidi madalama Roquecézière’i mäeahelikuga, mille kõrgeim tipp on ligikaudu 1 000 m kõrgusel asuv Merdélou, ulatudes piki Sié mäekuru. Need kaks füüsilist piiri määravad ära ka madaliku topograafilise asendi, milles vahelduvad ookeani ja vahemerelise kliima ristmõjud. Kõrgest asukohast tulenevalt avaldab geograafilisele piirkonnale mõju ka mäestikukliima.

Nende kolme mõjuteguri tõttu on piirkonnas:

— palju sademeid, mis on kogu aasta peale väga ühtlaselt jaotunud;

— keskmine temperatuur on võrdlemisi madal ja väheste temperatuurikõikumistega;

— tuul on väga muutliku iseloomuga (suund, niiskus) ning sellele lisandub temperatuuri ja sademete suur vahelduvus ka ühe ja sama päeva raames.

Inimtegur

Singi „Jambon de Lacaune“ tootmise ajaloolised juured on seotud Laucaune’is keskajal üsna levinud ametiga, mis Lõuna-Prantsusmaal kõneldavas oksitaani keeles kandis nime mazelier ja tähendas algselt inimest, kes tegeleb veiste, lammaste ja sigade tapmisega. XV sajandi paiku hakkas sõna seostuma rohkem ametiga ja tähistas sealiha töötlevat isikut ehk tänapäevaselt lihunikku.

Tänapäeval läheb lihunike ja vorstimeistrite/singisoolajate tööalast oskusteavet vaja kõigis singi „Jambon de Lacaune“ tootmisetappides.

Singi „Jambon de Lacaune“ valmistamiseks valib singisoolaja vähemalt 9 kg kaaluva värske singi pekikihiga vähemalt 10 mm, mille omadused on pikka aega kestvaks kuivamiseks sobivad.

Singisoolaja kasutab singi soolamiseks üksnes meresoola, kuna selle soolakirstallid on ebakorrapärase kujuga ja jäävad singi pinnale paremini kinni ning imbuvad lihasse kiiresti ja tõhusalt, mille tõttu kuivab sink ühtlaselt.

Oskusteave aitab doseerida ka maitseaineid, mille koostiseks on peamiselt pipar ja ainsa lisaainena salpeetrit, mis aitab kaasa mõõduka intensiivsusega lõhna kujunemisele.

Igas etapis (soolamine, laagerdumine, võimalik aurumine, kuivamine, rasvaga katmine ja viimistlemine) otsustab singisoolaja olenevalt sinkide olukorrast, milline on iga etapi sobivaim kestus või temperatuuri ja niiskuse tingimused.

Kuivamisel jälgitakse sinke igapäevaselt, kontrollides nende välimust ja lõhna ning määrates õiged kuivatamistingimused (õhutemperatuur ja -niiskus), samuti hoitakse nii ära kuivamisel tekkida võivad vead (lima, koorik, hallituse või ebameeldiva lõhna teke jne). Olenemata kasutatavast kuivatamistehnikast ja sellest, kas tegemist on looduslike või ventileeritud kuivatitega, peab tootja kohandama tootmist vastavalt igapäevaselt mõõdetava välisõhu temperatuurile ja niiskusele. Arvestada tuleb ka eri kuivamisjärgus olevate sinkide asetuse ning kuivati täitmise määraga.

Toote eripära

Singi „Jambon de Lacaune“ taiosa on sügavpunasest kuni tumepunaseni ulatuva ühtlase värvusega ja võib olla kergelt marmorjas, taiosa ümber olev pekk on tihe, valge, õrnalt roosaka varjundiga.

Singi „Jambon de Lacaune“ maitse on mõõduka aroomi ja intensiivsusega, selles tuleb esile kuivatatud ja mõõdukalt soolatud (kerge soolasus) liha maitse ja lõhn.

Põhjuslik seos

Singi „Jambon de Lacaune“ seos piirkonnaga põhineb esivanemate traditsioonilisel ning jagatud oskusteabel, mis tagab tootele selle kvaliteedi ja kõrge maine.

Singi „Jambon de Lacaune“ geograafilise piirkonna geograafilised ja kliimatingimused on tavapäraselt kuivatamiseks väga soodsad ning piirkonnas on välja kujunenud ulatuslik võrgustik soolamisettevõtetest, kus kasutatakse põlvest-põlve edasi kantud oskusteavet. Värskete sinkide väga hoolika valikuga tagatakse, et laagerdumise lõppedes on pekikiht iseloomulikult tihe ja valge õrna roosaka varjundiga.

Vanad tavad, mis põhinesid läbi ajaloo toimunud kaubandussuhetel soola tootvate madalikealadega, on kasutusel ka tänapäeval ning sink kuivsoolatakse meresoolaga; toote omadused tagavad selle ühtlase ja tõhusa kuivamise, andes singile „Jambon de Lacaune“ iseloomuliku maitse (kerge soolasus).

Maitseained on doseeritud nii, et suurim on pipra osakaal ja ainsa lisaainena kasutatakse salpeetrit, mis aitab tuua esile singi „Jambon de Lacaune“ maitse eripära, milles seguneb kuivatatud liha maitse ja mõõduka intensiivsusega lõhn.

Vähemalt seitse kuud kestev laagerdumine ja geograafilise piirkonna singisoolajate oskusteave aitavad saavutada singi „Jambon de Lacaune“ täieliku laagerdumisastme ja tagavad, et taiosa on sügavpunasest kuni tumepunase ühtlase värvusega ja pekk on valge, õrnalt roosaka varjundiga.

Sink „Jambon de Lacaune“ leidis tunnustust juba XX sajandi alguses, kui M. Cousin kiitles oma teoses „Voyages gastronomiques au pays de France“ (Gastronoomilised retked mööda Prantsusmaad) Lacaune’i Hôtel Centrali lihatoodetega: „(…) suurepärane valik piirkonna lihatoodetest koosneb täiesti tähelepanuväärsest singist ja vorstist (…)“.

Gault Millau 1970. aastal ilmunud Prantsusmaa toidugiidis räägitakse samuti palju Lacaune’ist ja selle väga mainekatest sinkidest. Sinki „Jambon de Lacaune“ on kirjeldatud ka 1996. aastal välja antud Prantsusmaa kulinaarse pärandi ülevaates „Midi-Pyrénées – produits du terroir et recettes traditionnelles“ („Kesk-Püreneede kohalikud tooted ja traditsioonilised retseptid“, samuti tootmistehnikat kirjeldavas teoses „Le jambon sec et les petites salaisons“ („Kuivatatud sink ja soolatud tooted“) (1997).

Ajakirja LSA 1989. aasta märtsinumbris on sink „Jambon de Lacaune“ liigitatud „kõrgema kvaliteediga kuivatatud sinkide“ alla, mida valmistavad „ettevõtjad, kes tahavad töötada esiisade tootmistraditsioone säilitades.“

2011. aastal teostatud kuvandi ja tuntuse uuringust selgus, et Midi-Pyrénées ja Languedoc-Roussilloni piirkondades teab 77 % küsitletuist, mis on Lacaune’i geograafilises piirkonnas toodetud kuivatatud lihatooted (sink, vorstikesed ja vorst), ning see annab kinnitust ka singi „Jambon de Lacaune“ laiast tuntusest ja seostub mõistega „piirkondlik toode“ ja „traditsiooniline toode“.

Geograafilise piirkonna singisoolajad on samuti Pariisi põllumajandustoodete konkursil (Concours général agricole de Paris) regulaarselt auhindu saanud. Alates 2010. aastast on viis sinki „Jambon de Lacaune“ saanud järgmisi auhindu: kolm on saanud pronks-, üks hõbe- ja üks kuldmedali.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0abaa381-592d-44ca-81ec-5c5f946c42b5/telechargement

(1) ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

(2) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.