ET Euroopa Liidu Teataja C 18/69

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa Liidu ja Aafrika partnerlus. Aafrika ja Euroopa ühendamine: tõhusama transpordialase koostöö suunas” ”

KOM(2009) 301 lõplik

2011/C 18/12

Raportöör: Jan SIMONS

24. juunil 2009 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa Liidu ja Aafrika partnerlus. Aafrika ja Euroopa ühendamine: tõhusama transpordialase koostöö suunas””

KOM(2009) 301 lõplik.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon võttis arvamuse vastu 24. märtsil 2010.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 462. istungjärgul 28.–29. aprillil 2010 (29. aprilli istungil) ühehäälselt vastu järgmise arvamuse.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Komisjoni avaldatud teatis on kooskõlas praeguse poliitikaga, aga selles üritatakse minna kaugemale – seal püütakse käivitada ka arutelu, kuidas parandada kontinentidevahelist ühendust ELis omandatud kogemuste põhjal, aga kohandades need Aafrika oludele.

1.2 Komitee toetab koostöö tugevdamist ELi ja Aafrika vahel, tingimusel, et see põhineks partnerlusel, kus kõigil osapooltel on samad õigused ja samad kohustused, aga mitte enam suhtel, kus üks on andja ja teine kasusaaja, nagu see seni on olnud.

1.3 Komitee rõhutab asjaolu, et transpordiinfrastruktuuride ja –süsteemide olemasolu on piirkondliku sotsiaalmajandusliku integratsiooni üks vajalikest eeldustest, mis võimaldab suurendada tööhõivet ja laiendada juurdepääsu tervishoiule ja haridusele ning kujutab seega endast olulist panust võitlusesse vaesuse vastu.

1.4 Komitee kahetseb, et teatises ei integreerita piisaval määral komisjoni eri tegevusvaldkondi, eelkõige arengu ja kaubanduse peadirektoraatide tegevust. See integratsioon peaks tooma esile ELi poliitika sidususe Aafrika suhtes.

1.5 Komitee tervitab asjaolu, et 21.–22. oktoobril 2009 Napolis toimunud konverentsil „TEN-T päevad 2009. aastal” otsustati, et Euroopa Liit töötab koos oma Aafrika partneritega välja tegevuskava.

1.6 See tegevuskava koostatakse enne ELi ja Aafrika partnerluse raames korraldatavat järgmist mitteametlikku transpordifoorumit ja see avaldatakse pärast, st 2010. aasta sügisel. Komitee pooldab meetodit, mille puhul jälgitakse kõnealuse kava elluviimise protsessi, nt ühiskomitee loomise kaudu.

1.7 Komitee soovitab, et tegevuskavas sätestataks selgesõnaliselt, et esmatähtsaks peetakse võitlust korruptsiooni ja piraatluse vastu Aafrikas.

1.8 Kuna eelkõige puudutab see transpordiinfrastruktuuride võrgustiku kavandamist ja rahastamist ning üldist tegevuskava, siis tuleks komitee arvates uurida, mil määral võivad kaasa aidata Cotonou lepingu elluviimisesse kaasatud sotsiaal-majanduslikud partnerid.

1.9 Komitee arvates võiks Aafrika Liidu majandus-, sotsiaal- ja kultuurinõukogu hinnata tegevuskavas sõnastatud ettepanekuid ja avaldada nende osas oma arvamust.

1.10 Komitee peab oluliseks, et ühenduse vahendeid eraldataks ainult tingimusel, et rahastatud programmide elluviimisest saavad kasu kohalikud ja Aafrika Liidus ametlikult deklareeritud töötajad.

1.11 Komitee seisukohal, et TEN-T kavad ja programmid peaksid põhinema koostalitlusvõime põhimõttel ja ära tuleks kasutada iga transpordiliigi loomulikke eeliseid, pidades silmas ELis omaks võetud koosmodaalset lähenemist.

1.12 Komitee on seisukohal, et koostöö elluviimisel tuleb pöörata tähelepanu haridusele, töötingimustele ning sotsiaalsetele, keskkondlikele, säästva arengu ja ohutuse aspektidele.

1.13 Maanteeinfrastruktuuride loomine ja arendamine peaksid aitama dünaamiliselt pöörata ringi suundumuse linnastuda, toetudes hästi kavandatud ühistranspordisüsteemile.

1.14 Rahaliste vahendite kasutamise jälgitavus ja kontroll peaks olema hästi sätestatud ja teostatud intensiivsel moel. See on peamine tingimus.

1.15 Komitee on seisukohal, et EL peab endale teadvustama, et Hiinal on Aafrikas juba mitmekümneid aastaid erinev poliitiline joon ja erinevad eesmärgid. Komitee on arvamusel, et tuleks püüelda kolmepoolse koostöö suunas ELi, Hiina ja Aafrika vahel, mis toimuks tingimusel, et igasugune töö- ja kulutusvorm peaks teenima Aafrika tööhõive huve.

2. Sissejuhatus: komisjoni teatise põhisisu

2.1 Euroopa Komisjon avaldas 24. juunil 2009 teatise KOM(2009) 301 lõplik, kus käsitletakse Euroopa Liidu ja Aafrika vahelist partnerlust transpordivaldkonnas.

2.2 Kõnealuses teatises rõhutab komisjon, et selle sektori transpordil ja infrastruktuuridel on ülioluline tähtsus sotsiaalmajandusliku integratsiooni seisukohast ja nad on vajalikud isikute ja kaupade liikumise huvides.

2.3 Lisaks tuleb arvesse võtta Aafrikas pidevalt kasvavat linnastumise astet – 40 % rahvastikust elab praegu linnapiirkondades. Sekkumiseta kahekordistub see protsent aastaks 2030.

2.4 ELi ja Aafrika vahelise koostöö transpordivaldkonna viiteraamistik on 2006. aastal vastu võetud infrastruktuuridealane partnerlus, mille eesmärk on eelkõige Aafrika infrastruktuuride võrgustiku seotuse arendamine ja sel viisil piirkondlikule integratsioonile ning Aafrika elanike arengule kaasaaitamine.

2.5 Transpordiinfrastruktuuride projekte rahastatakse eelkõige Euroopa Arengufondi kaudu, mille panus moodustab 30 % eraldatud rahastusest.

2.6 Komisjon täpsustab oma teatises, et ELi ja Aafrika koostöö ei kata ainult füüsilist infrastruktuuri, vaid ka õiguslikke, regulatiivseid ja halduslikke aspekte. Infrastruktuuride parendamine võimaldab toetada majanduskasvu ja kaubandust, aga ka tööhõivet ja võitlust vaesuse vastu.

2.7 Selles kontekstis võttis nõukogu 18. mail 2009 vastu rea järeldusi, milles pakutakse eelkõige toetust piirkondlikele infrastruktuuridele ja puuduvate infrastruktuuride ehitamiseks Sahara-taguses Aafrikas.

2.8 Kõnealuse teatise eesmärk haakub Euroopa Liidu ja Aafrika Liidu poolt 2007. aastal vastu võetud strateegilise infrastruktuuride alase partnerluse elluviimise kava lähiperspektiiviga.

2.9 Selle teatise konkreetne tulemus peaks avalduma konsultatsiooni käivitamises ELi ja Aafrika Liidu esindajate vahel, eesmärgiga töötada välja kava, kus määratletakse prioriteetsed tegevused ja vastavad rahastamisvõimalused, mis on kirjas kahe osapoole ühises deklaratsioonis.

3. Üldised märkused

3.1 Üldteave

3.1.1 Komitee avaldab poolehoidu koostöö hoogustamisele ELi ja Aafrika vahel, mis põhineks õiguste ja kohustuste võrdsusel, isegi kui reaalsus tõstab esile erinevused, mida tuleb arvesse võtta. Konkretiseerimise soov ja viis on sõnastatud Lissaboni deklaratsioonis (8.–9. detsember 2007).

3.1.2 Komitee jaoks on tegemist piirkondliku sotsiaalmajandusliku integratsiooniga, mis katab just teetöödevarustuse ja transpordiinfrastruktuurid. Komitee on seisukohal, et piirkondlik integratsioon peaks olema Cotonou lepingu 2010. aasta läbivaatamise keskmes.

3.1.3 On ütlematagi selge, et tegemist on keerulise ülesandega. Komitee soovitab pidada tulevaste koostööprojektide elluviimisel silmas, et osapoolte panus peab olema samaväärne ja vastutused jagatud.

3.1.4 Komitee soovib rõhutada asjaolu, et koostöö peab katma laia valiku valdkondi, mille hulgas on haridus, töötingimused, sotsiaalsed aspektid, kodanike õigused, keskkond, ohutus, säästev areng, koostalitlusvõime ja linna ühistransport, haldus- ja tolliküsimused, unustamata võitlust korruptsiooni vastu ja Euroopas omandatud kogemust koostalitlusvõime ja parimate tavade valdkonnas.

3.1.5 Komitee avaldab kahetsust, et komisjoni teatises ei viidata sotsiaalsete ja hariduslike aspektide tähtsusele transpordisektoris, aga märgib siiski, et need aspektid sisalduvad 2006. aastal sõlmitud infrastruktuuri valdkonna partnerluses.

3.1.6 Komitee peab samuti vajalikuks pidada koostöö raames meeles, et kõigis nimetatud valdkondades võetud meetmed viivad eesmärgini vaid siis, kui nad toetuvad kindlale alusele, st kohalikule hästikvalifitseeritud tööjõule.

3.1.7 Koostöö peaks hõlmama kõiki transpordiliike ning nendevahelistele ühendustele, kasutades Aafrika eripära jaoks kohandatud lähenemist.

3.1.8 Komitee peab hädavajalikuks mitmete põhitingimuste täitmist: tagada tuleb läbipaistvus, piisav turvalisus ja koostööprogrammid tuleb rakendada ainult kaasnevate meetmete abil.

3.1.9 Komitee osutas oma 18. septembril 2008 vastu võetud arvamuses „ELi ja Aafrika strateegia” (1), et „ehkki piirkondlik ja kohalik majandusintegratsioon on märkimisväärselt edenenud, on kaubanduspotentsiaal veel täiel määral kasutamata. Eeskätt tuleks kooskõlastada meetmeid tolliprotseduuride ühtlustamiseks, infrastruktuuri parandamiseks ja kodanike vaba liikumise tagamiseks.”

3.1.10 21.–22. oktoobril 2009 Napolis toimunud konverentsil „TEN-T päevad 2009. aastal” käsitleti Euro-Aafrika transpordifoorumil teemat, kuidas Aafrikas tehtava arendustöö ja üleaafrikaliste transpordivõrkude osas saaks kasutada kogemusi, mida EL on hankinud üleeuroopaliste transpordivõrgustike valdkonnas.

3.1.11 Üks saavutatud tulemus oli, et Euroopa Komisjon töötab koos oma Aafrika partneritega välja tegevuskava, mille eesmärk on tugevdada püsivalt transpordivõrgustikke kahe kontinendi vahel. See kava avaldatakse 2010. aasta teisel poolaastal.

3.1.12 Komitee on arvamusel, et olemasolevate kahepoolsete majanduspartnerluste kõrval tuleks sõlmida ka piirkondlikke majanduspartnerlusi, mis aitaksid süvendada piirkondlikku integratsiooni.

3.1.13 Komitee on arvamusel, et tegevuskavas ettenähtud meetmete rakendamisel tuleks arvesse võtta sotsiaalpartnerite kaasamist ja see peaks toimuma tihedas koostöös Aafrika Liiduga.

3.1.13.1 Kuna Aafrikas on struktuur, mis võimaldaks kaasata kavadesse sotsiaalpartnerid, veel vähe arenenud ja kus praktikas ilmneb, et need partnerid ise ei ole veel nende kavade olemasolust teadlikud, siis tuleb koostöös Aafrika Liiduga arendada konsultatsioonides osalemise võimalusi ja sellealase teabe paremat levitamist.

3.1.14 Seejärel tuleb välja töötada ühine strateegia, mille keskmes oleks säästev areng ning Aafrika elanike areng ja heaolu.

3.1.15 Komitee arvab siiski, et isegi sellise lähenemise puhul esineb tegevuskava elluviimisel probleeme. Sellega seoses tuleb eelkõige arvesse võtta Aafrika ja Euroopa kultuuride vahelisi erinevusi.

3.1.16 Komitee on arvamusel, et Aafrika Liit peaks paluma oma majandus-, sotsiaal- ja kultuurinõukogul tegevuskavas ettenähtud projekte jälgida.

3.1.17 Euroopa Liit on Euroopa Arengufondist eraldanud 4,6 miljoni euro suuruse summa Aafrika infrastruktuuride ja transpordi arendamiseks ja parendamiseks aastatel 2007–2013.

3.1.18 2010. aastal Addis-Abebas toimuval järgmisel ELi ja Aafrika tippkohtumisel hinnatakse kõiki partnerlusi. Lisaks määratletakse 2010. aasta sügisel toimuval mitteametlikul transpordifoorumil tegevuskava projektide elluviimiseks. Sellega seoses soovib komitee, et sotsiaalpartnerid ja teised valitsusväliste organisatsioonide esindajad sinna kaasataks kooskõlas Lissaboni tippkohtumisel vastuvõetud vastavasisulisele deklaratsioonile.

3.1.19 Parema kvaliteediga võrgustikud soodustavad elanike kiiremat reisimist ja võimaldavad samuti vähendada transpordikulusid ning suurendada transpordi säästlikkust ja usaldusväärsust, sellest peaks eelkõige taskukohaste hindade näol kasu saama vaesem osa elanikkonnast. See nõuab kooskõlastatud lähenemist kavandamises ja infrastruktuuride ehitamises.

3.1.20 See küsimus on seda olulisem, et transpordikulud Aafrikas on maailma kõige suuremate hulgas (15 % ekspordituludest vs 4 % tööstusriikides). Selle valdkonna vajadused on väga olulised, sest tegemist on piirkondlike ja riiklike turgude integratsiooni vältimatu tingimusega.

3.1.21 Lisaks peaks koostöö tugevdamine – eelkõige parimate tavade rakendamise vahendusel – viima kaubavahetuse suurenemiseni, ohutuse ja turvalisuse paranemiseni ning kaasaegse transpordisüsteemi loomiseni.

3.1.22 Komitee on seisukohal, et loosungit „töötada koos parema tuleviku nimel” võib kasutada juhtpõhimõttena.

3.1.23 See lähenemine kajastub ka 8.–9. detsembril 2007 Lissabonis peetud tippkohtumise järeldustes, kus pandi alus võrdsetele alustele toetuvale strateegilisele partnerlusele Aafrika ja Euroopa Liidu vahel ja mis on lisatud ka 9. detsembri 2007. aasta Lissaboni deklaratsiooni.

3.1.24 See partnerlus koondub järgmiste telgede ümber: rahu ja julgeolek, haldusküsimused ja inimõigused, ränne, energia ja kliimamuutused, kaubandus, infrastruktuur ja areng.

3.1.25 Komitee märgib, et teatises piirdutakse ainult ELi ja Aafrika partnerlusega, samas kui Hiina on juba aastakümneid olnud Aafrikas hästi esindatud, eelkõige seoses infrastruktuuride arenguga. Kõnealuses valdkonnas seisneb Hiina strateegia igale Aafrika riigile eraldi madala intressiga laenu andmises, vastutasuks on tihti pikaajalised lepingud infrastruktuuri- ja transpordivaldkonna projektide ning loodusvarade kasutamise jaoks.

3.1.26 Üks lahendustest seisneks kolmepoolse koostöö loomises ELi, Hiina ja Aafrika vahel, mis toimuks tingimusel, et igasugune töö- ja kulutusvorm peaks teenima Aafrika tööhõive huve. Seoses suhetega ELi, Hiina ja Aafrika vahel võttis komitee 1. oktoobril 2009 vastu väga huvitava arvamuse (2).

3.2 Valitsusvälised osapooled

3.2.1 Transpordiinfrastruktuuride võrgustiku kavandamise ja rahastamise osas on komitee seisukohal, et tegelda tuleks küsimusega, millist rolli võivad ametivõimaude kõrval mängida valitsusvälised osapooled. Ühelt poolt on riigi ja kodanike, eelkõige valitsusväliste organisatsioonide osalemine vajalik, teisalt aga on absoluutselt vältimatu kaasata ka suured ettevõtted ja suured Euroopa fondid.

3.2.2 Viimastel aastatel on sellised osapooled nagu põllumajandusettevõtjate liidud, ametiühingud, tarbijaorganisatsioonid jne mänginud üha suuremat rolli, eelkõige tänu Lomé ja Cotonou lepingutele. Komitee rõhutab vajadust seda suunda jätkata.

3.3 Korruptsioon ja piraatlus

3.3.1 Korruptsiooni ja piraatluse probleemi on teatises kahjuks käsitletud vaid marginaalsel viisil, kuigi need esinevad Aafrikas kõigil tasanditel ja pidurdavad majanduslikku arengut. Tegemist on samal ajal ka piirkondlikku integratsiooni takistava aspektiga.

3.3.2 Komitee on arvamusel, et iga ettepanek või meede koostööks Aafrika Liiduga peaks samal ajal edendama ka võitlust korruptsiooni ja piraatluse vastu.

3.3.3 Võitlus korruptsiooni ja piraatluse vastu on ka Aafrika Liidu eesmärk ja sisaldub ka Cotonou lepingus.

3.3.4 EL peaks pidama kinni reeglist, et Euroopa fondidest saab raha eraldada vaid juhul, kui tagatud on rahaliste vahendite jälgitavus ja seda jälgitakse ning et nende vahendite kulutamise viisi kontrollitakse põhjalikult.

3.3.5 Transpordi- ja infrastruktuurivaldkonnas esineb korruptsioon peamiselt maismaatranspordis, eelkõige maanteetranspordis. Piraatlus puudutab aga peamiselt meresõitu.

3.3.6 Komitee rõhutab, et Somaalia ranniku ja Adeni lahe piirkonnas seilavad laevad peaksid järgima parimaid juhtimistavasid piraatluse ohjamiseks (ÜRO) ning registreerima oma teekonna EU NAVFORi ja Maritime Security Centre (Horn of Africa) kodulehtedel. Nimetatud tavade hulgas on ka loetelu laevade enesekaitse meetmetest.

4. Konkreetsed märkused

4.1 Selgub, et kõigis 53 Aafrika riigis esineb transpordi- ja infrastruktuuride probleeme. 2006. aastal võeti vastu Aafrika infrastruktuuride arengukava (Programme for Infrastructure Development in Africa, PIDA), mille eesmärk on tagada parem kooskõlastus infrastruktuuride kavandamisel ja rakendamisel.

4.2 Aafrika infrastruktuuride arengukavas nähakse ette mitmeid koolitust puudutavaid meetmeid, nt lennujuhtimise, keskkonna, maanteeohutuse või liiklusohutuse nõuniku valdkonnas.

4.3 Järgmine etapp on viia kavandamise protsessid ELis ja Aafrikas üksteisega kooskõlla, see on hädavajalik Euro-Aafrika transpordivõrgustiku loomiseks. Eelkõige tuleb määratleda ühenduspunktid – sadamad ja lennujaamad.

4.4 Kuna finantsvahendid on piiratud, tuleb neid eraldada konkreetsetele kõige olulisematele projektidele. Transpordi vaatenurgast tähendab see koosmodaalset lähenemist, mis põhineb iga transpordiliigi eripära eelistel ning iga riigi omadustel ja iseloomulikel joontel.

4.5 Sellega seoses tahab komitee samuti soovitada, et tegevuskavas nimetataks selgesõnaliselt võitlust korruptsiooni vastu.

4.6 Mis puudutab raudteid, siis tuleb koostada prioriteetsete raudteeühenduste nimekiri. Raudteevõrgustik on sisemaariikide arengu seisukohalt üliolulise tähtsusega. Hetkel ei ole 15 riigil raudteed.

4.7 Aafrika osakaal maailma lennuliiklusest on praegusel hetkel vaid 4 %. Lennukite ja teenuste turvalisus ja kvaliteet jäävad kahjuks oluliselt madalamaks liikumisvajadusest. Ohutus, turvalisus ja saasteainete heitkoguste piiramine on prioriteetsed.

4.8 Mereliiklus hõlmab 92 % Aafrika rahvusvahelisest kaubandusest. Koostöö tugevdamine Euroopa Liidu ja Aafrika Liidu vahel peaks viima logistikakeskuste loomise ja sadamate parema toimimiseni järgmistes valdkondades: — tolli- ja registreerimismenetluste lihtsustamine; — sadamate sügavdamine, et võimaldada juurdepääs laevadele, mis praegu peavad maabuma suurtel rannikutel, mis toob kaasa kõikvõimalikke turvariske; — ISPS-koodeksi rakendamise kaudu sadamate turvaliseks muutmine.

4.9 Suur osa mandrilisest kaubavahetusest toimub maantee kaudu, kuigi riigiti väga erineva kvaliteediga infrastruktuur on täiest ebapiisav. Aafrikas on vähem kui seitse kilomeetrit maanteed 100 km2 kohta. Lisaks on kaupade tollis vormistamise ooteaeg sisenemisel ja väljumisel pikk ning korruptsioon lokkab.

4.10 Euroopa Komisjon eraldas 2009. aastal Euroopa Arengufondist 3 miljardit eurot tulevikus üleeuroopaliste transpordivõrgustikega ühendatavate üleaafrikaliste transpordimagistraalide arendamise jaoks.

4.11 Komitee soovib rõhutada asjaolu, et ühenduse vahendite eraldamine infrastruktuuride arendamise raames võib toimuda ainult tingimusel, et selleks värvatakse tööle Aafrika Liidust pärit kohalikud ja ametlikult deklareeritud töötajad, et need projektid võiksid anda panuse nende elanike koolitusse ja heaolusse.

4.12 Kohalik olukord näitab, et rahvusvaheline maanteetransport ei ole kõikjal Aafrikas võimalik ja et kui see on võimalik, siis takistavad seda tihti lunaraha nõuded ja korruptsioon teekonnal või piiril. Sellest hoolimata ei ole maanteetranspordile tihti mitte ühtegi alternatiivi.

4.13 Komitee arvates näitaks Aafrika Liit oma reaalsustaju, kui võtaks eeskujuks ELi üleeuroopalised transpordivõrgustikud, mille puhul ilmneb, et kavade ja programmide loomine peaks põhinema koostalitluse eesmärgil.

4.14 Finantsaspektid ei ole ainsana olulised. Üleeuroopaliste infrastruktuuriprojektide elluviimisel on Aafrika Liit määranud koordinaatorid, kes aitavad liikmesriikidel lisaks rahastuste leidmisele leida ka lahendusi laiaulatuslike projektide rakendamisest tulenevatele probleemidele. Komitee on seisukohal, et kaheksa juba olemasoleva üleaafrikalise võrgustiku puuduvate lülide jaoks projektikoordinaatorite määramine on huvitav lahendus.

4.15 Komitee rõhutab, et enne investeeringute tegemist Aafrika infrastruktuuridesse tuleb jõuda piisavate tagatisteni ohutuse ja turvaprobleemide osas. Seoses võitlusega piraatluse vastu merel võib toetuda Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni arendatud toetusprogrammidele.

4.16 Lisaks tuleks pöörata erilist tähelepanu maanteeohutuse parandamise meetmetele. Komisjoni teatises (lõike 3.2.4 esimese lause teine taane) osutatakse, et igal aastal kaotab liiklusõnnetustes elu ligikaudu miljon inimest. 65 % ohvritest on jalakäijad.

Brüssel, 29. aprill 2010 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI

(1) ELT C 77, 31.3.2009, lk 148-156.

(2) ELT C 318, 23.12.2009. lk 106-112.