EL on GSPd aastakümnete jooksul mitu korda ümber kujundanud, arvestades sellega hõlmatud riike ja tooteid ning eesmärki aina rohkem edendada kestlikku arengut. GSP 2012. aasta reformil oli kolm üldeesmärki: i) aidata kaasa vaesuse kõrvaldamisele, suurendades eksporti riikidest, kes toetust kõige enam vajavad; ii) edendada kestlikku arengut ja head valitsemistava ning iii) tagada ELi finants- ja majandushuvide parem kaitse. Need üldeesmärgid jagati GSP määruse kuueks konkreetseks tegevuseesmärgiks:

(MFN = 0 on ELi import enamsoodustusrežiimi nulltariifide alusel, MFN > 0 on ELi import enamsoodustusrežiimi positiivsete tariifide alusel, FTA on vabakaubandusleping)

Tabelist 2 allpool ilmneb, et võrreldes ELi koguimpordiga mujalt maailmast on GSP raames toimuva impordi osakaal suhteliselt tagasihoidlik ja isegi väheneb. Valdav osa impordist liitu toimub enamsoodustusrežiimi (Most Favoured Nation, edaspidi „MFN“) tariifide (st tariifid, mida kohaldatakse kõigi riikide suhtes) alusel. ELi import, mis toimub muude kui GSP sooduskavade alusel, sealhulgas igasuguste kaubanduslepingute (vabakaubanduslepingud, põhjalikud ja ulatuslikud vabakaubanduslepingud ja majanduspartnerluslepingud) alusel, on aastatel2011–2016 püsivalt suurenenud, mis näitab selle kasvavat tähtsust. See on kooskõlas eesmärgiga innustada endisi GSP raames soodustatud riike jätkama kaubandust ELiga ulatuslikumate sooduskaubanduskavade alusel, mis on sageli vastastikused.

GSP standardkorra raames soodustatud riigid, kes on haavatavamad (ekspordi mitmekesisuse ja ekspordimahtude seisukohast) ning on ratifitseerinud 27 põhilist rahvusvahelist konventsiooni

Üldiselt on juba näha GSP reformi positiivset majandusmõju ja see on GSP raames soodustatud riikidele endiselt väga oluline. Kuigi GSP kogumõju kaubandusele on toetusesaajate väiksema arvu tõttu vähenenud, on see endiselt oluline nende riikide jaoks, kes toetust enim vajavad, eelkõige vähim arenenud riikide ja muude haavatavate riikide jaoks. Nende kogueksport ELi on märkimisväärselt kasvanud ning GSP raames pakutavate soodustuste tegelikku kasutamist puudutavad tulemused on üldiselt positiivsed (vt joonis 2). Samas takistavad kaubandusvõimaluste täielikku ärakasutamist mõnes riigis endiselt sellised tegurid nagu muude riikide tugev konkurents, mittetariifsed tõkked ja päritolureeglite nõuded, millele lisanduvad muud tarnepiirangud, näiteks piiratud tootmis- ja transpordivõimsus, mitmekesisuse puudumine ja tööstusarengu üldine madal tase.

GSP tõhusust on suurendatud, keskendudes tõhusamalt riikidele, kes toetust kõige enam vajavad, mis oli üks peamisi GSP reformi eesmärke. Nagu on näidatud joonisel 1, on GSP standardkorra alusel toimuva impordi väärtus alates GSP määruse jõustumisest 2014. aastal märkimisväärselt langenud, sest paljud riigid, sealhulgas Hiina, mis on alates 2010. aastast üle keskmise sissetulekuga riik, ei vasta enam GSP tingimustele. Näha on ka GPS+ alusel toimuva impordi väikest vähenemist. EBA korra alusel toimuv import on aga püsivalt kasvanud.

Et analüüsida GSP toimimist ja mõju soodustatud riikides ja ELis, kasutati välishindamisel kolme vahehindamisel kasutatud üksteist täiendavat lähenemisviisi, nimelt: i) kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid dokumendi- ja andmeanalüüse; ii) kaasavat ja ulatuslikku sidusrühmadega konsulteerimist ning iii) riigi ja valdkonna tasandi juhtuuringuid. Reformitud GSP majandusanalüüsideks kasutati Eurostati kõige ajakohasemaid majandus-, kaubandus- ja tariifiandmeid aastate 2011–2016 kohta. Ühtlasi koostati näitajad, et analüüsida sotsiaal- ja keskkonnamõju ning mõju inimõigustele soodustatud riikides. Seda uurimist täiendas kvalitatiivne uuring, mis põhines kirjandusallikatel ja kaubavooge mõjutavate tegurite ökonomeetrilisel hindamisel, kasutades gravitatsioonimudelit. Kuna reformitud GSP oli vahehindamise alguses kehtinud ainult kolm aastat, oli olemas üksnes piiratud hulk ajakohaseid näitajaid, mis ühiskonnale, keskkonnale ja inimõigustele avalduvat mõju iseloomustasid. Et see puudujääk kõrvaldada, korraldati mitmes soodustatud riigis juhtuuringud. Need võivad aga olukorrast üksnes aimu anda ega ole tingimata esindavad. Seega on praeguses etapis tehtud järeldused oletuslikud.

Sõltumatult väliskonsultandilt telliti uuring selle vahehindamise toetamiseks. Konsultandi lõpparuanne (edaspidi „uuring“) avaldatakse koos käesoleva aruandega. Komisjoni talituste töödokumendis, mis on lisatud käesolevale aruandele määruse 978/2012 kohaldamise kohta, on tehtud kokkuvõte konsultandi järeldustest ja soovitustest. Komisjoni talituste töödokumendis on esitatud selle hindamise käigus kasutatud protsess ja metoodika ning analüüsitud tõendeid, mis on võimaldanud komisjonil teha järelduse GSP määruse kohaldamise ja toimimise kohta.

GSP keskkonnamõju on keerulisem hinnata mitmel põhjusel, kuna näiteks puuduvad asja- ja ajakohased andmed ja näitajad ning kuna GSP mõju tuleb eristada muudest teguritest, mis keskkonda mõjutavad. Positiivset mõju võib eeldada üksnes siis, kui soodustatud riikides on kehtestatud poliitika oma ressursside tõhusaks suunamiseks keskkonnapoliitikasse ja leevendusmeetmetesse, millega piiratakse suurenenud majandustegevuse võimalikku kahjulikku keskkonnamõju.

·kooskõlas teatises „Kaubandus kõigile“ võetud kohustusega on komisjon koos kõrge esindajaga ühtlasi suurendanud koostööd teatavate EBA erikorra raames soodustatud riikidega, et toetada ELi jõupingutusi põhiliste inim- ja töötajate õiguste austamise tagamisel.

·GSP+ raames soodustatud riikide põhjalik järelevalve on suurendanud neis riikides ELi mõjuvõimu inim- ja töötajate õiguste, keskkonnakaitse ja hea valitsemistavaga seotud 27 rahvusvahelise konventsiooni tõhusa rakendamise kiirendamisel. See on teinud võimalikuks konstruktiivse dialoogi, võimaldades ELil arutada soodustatud riikidega kõiki valdkondi, kus rakendamine pole rahuldav. Üldiselt on GSP+ kaudu kestlikku arengut ja head valitsemistava edendatud. Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse iga kahe aasta tagant esitatavad aruanded GPSi kohta näitavad, et kõik GSP+ raames soodustatud riigid teevad asjakohaste rahvusvaheliste konventsioonide rakendamisel edusamme, kuigi kõigis riikides seistakse endiselt silmitsi katsumuste ja probleemidega;

·GSP on ajendanud arengumaid, näiteks Tadžikistani, ratifitseerima rahvusvahelisi konventsioone, et saada GSP+ kaudu võimalus paremaks juurdepääsuks ELi turule. Kuigi ratifitseerimine iseenesest ei tähenda tingimata, et konventsioonides sisalduvaid õigusi austatakse, annab see olulise tõuke ja raamistiku arenguks;

·GSP on märkimisväärselt mõjutanud naiste rolli ühiskonnas, luues naistele töövõimalusi ja parandades nende osalemist tööjõus eksportivates tööstusharudes, kus ELiga kaubeldakse. Nii on see eelkõige tekstiili- ja rõivatööstuses, muu hulgas näiteks Bangladeshis ja Pakistanis;

Riigi kestlik areng majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaaspektist oleneb paljudest teguritest, sealhulgas riigi üldistest arengustrateegiatest. GSP kui kaubanduspoliitika vahend on seega seotud ELi muu välispoliitikaga, näiteks arengupoliitikaga. On leitud, et GSP on kooskõlas ELi selle poliitikaga, aga ka välis- ja julgeolekupoliitikaga, eriti kuna kava puudutab inimõiguste ja põhivabaduste austamist.

GSP standardkord ja EBA erikord tuginevad põhiliste inim- ja töötajate õiguste põhimõtete austamisele. GSP+ raames soodustatud riigid peavad ühtlasi tõhusalt rakendama kõiki GSP+iga seotud rahvusvahelisi konventsioone. EL jätkab soodustatud riikidega koostööd ja oma mõjuvõimu kasutamist. EL on endiselt valmis alustama menetlust soodustuste ajutiseks peatamiseks kõigi või teatavate toodete suhtes, kui tema koostöö GSP raames soodustatud riikidega ei anna tulemusi ja kui GSP määruse õiguslikud tingimused on täidetud.

Kokkuvõttes on reformitud GSPga panustatud kestliku arengu ja hea valitsemistava edendamisesse, eelkõige ELi tõhusama järelevalvega GSP+iga seotud rahvusvaheliste konventsioonide rakendamise üle.

2.3.ELi finants- ja majandushuvide parema kaitse tagamine

Ühepoolsete kaubandussoodustuste andmine muudele riikidele võib tuua kasu ELi tööstusharudele (nt neile, mille konkurentsivõime sõltub imporditud sisenditest) ning tarbijatele, kellele pakutakse soodsamaid ja mitmekesisemaid kaupu. Samuti võib see aga suurendada konkurentsisurvet ELi tööstusele, kus konkureeritakse GSP raames imporditud kaupadega. Kuigi soodustatud riikide arvu vähenemine oleks üldiselt pidanud vähendama konkurentsisurvet ELi tööstusele, ei pruugi see teatavates tööstusharudes nii olla (nt tekstiil- ja rõivatooted, rehvid). Seetõttu on komisjoni eesmärkide hulka kuulunud ELi finants- ja majandushuvide parem kaitsmine.

GSP määruses on kehtestatud mehhanismid ELi tööstuse kaitsmiseks põhjendatud juhtudel. Et ELi majandushuve paremini kaitsta, reformiti 2012. aastal üldisi kaitsemeetmeid käsitlevaid sätteid. Kaitsemeetmeid käsitlev uurimine, mis Kambodžast ja Myanmarist/Birmast pärineva riisi impordi suhtes hiljuti algatati, on esimene kord, kui kaitsemeetmeid käsitlevaid uusi sätteid kontrollitakse. Ühtlasi jälgib komisjon hoolega tingimusi GSP määruse artiklis 29 sätestatud automaatsete kaitsemeetmete võimalikuks rakendamiseks. Samuti tagab komisjon, et riigid, kes ei vaja enam ühepoolseid soodustusi (sest nende sissetulekustaatus on paranenud või ELiga on kokku lepitud kauplemiskorras), kõrvaldatakse kavast. Ühtlasi kõrvaldatakse GSP kohased tariifsed soodustused riigi konkreetsete tootejaotiste puhul, kui need muutuvad piisavalt konkurentsivõimeliseks.

Lõpetuseks võib öelda, et tänu GSP reformimisele on täiustatud sätteid ELi finants- ja majandushuvide kaitsmiseks. Liiga konkurentsivõimelised tooted kõrvaldatakse korrapäraselt kavast ja algatatud on kaitsemeeteid käsitlev uurimine seoses riisi impordiga.

3.Järeldused

Vahehindamise käigus keskenduti suures osas selle põhjaliku reformi tulemuste hindamisele, mis tehti 2012. aastal ja mida kajastab praegune GSP määrus. Hindamine näitas, et ELi praeguse GSP eesmärkide täitmine toimub plaanipäraselt. WTO volitusklausliga kehtestatud piirangute raames toob kava arengumaadele selget majanduskasu, olles seega soodustatud riikide arenguvajaduste seisukohast asjakohane. 2012. aasta reformiga fokusseeriti soodustused neile riikidele, kes toetust kõige enam vajavad, ja aidati kaasa nende riikide kestlikule arengule. Kehtiva määruse rakendamise ajal on kava tõhusus olnud stabiilne.

Seega pole praeguses etapis vaja GSP määrust muuta enne selle kehtivuse lõppemist 31. detsembril 2023.

Kooskõlas uuringus esitatud soovitustega saaks GSP määruse rakendamist aga kahel olulisel viisil parandada.

1. GSP+ järelevalve läbipaistvamaks muutmine ja kodanikuühiskonna parem kaasamine nii ELis kui ka soodustatud riikides: kooskõlas teatises „Kaubandus kõigile“ võetud kohustustega on komisjon pühendunud läbipaistvuse suurendamisele. Sellega seoses on juba kehtestatud mitu meedet GSP+ järelevalveprotsessi läbipaistvuse ja kaasavuse tagamiseks. Sidusrühmadega korraldatakse korrapäraseid ja ulatuslikke konsultatsioone, et võimaldada kodanikuühiskonna osalistel, sealhulgas kohalikul kodanikuühiskonnal, protsessis osaleda. Iga kahe aasta tagant esitatavad aruanded GSP kohaldamise kohta on olulised teabeallikad ning need avaldatakse kohe pärast nende edastamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Samuti tuleks märkida, et ÜRO ja ILO avalikud aruanded on peamised teabeallikad GSP+ järelevalve jaoks. Komisjon uurib praktilisi võimalusi GSP+ järelevalve läbipaistvuse suurendamiseks ja kodanikuühiskonna kaasatuse edendamiseks.