EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 14.12.2011 
SEK(2011) 1555 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
Ettepanek: NÕUKOGU DIREKTIIV 
Euroopa Liidu kodanike konsulaarkaitse kohta välismaal 
{KOM(2011) 881 lõplik} 
{SEK(2011) 1556 lõplik}  
 
ET 1   ET Käesolev mõjuhinnang käsitleb esindamata ELi kodanike konsulaarkaitsega seotud 
koordineerimis- ja koostöömeetmeid.  
ELi kodanikul, kes reisib väljapoole ELi võ i kes elab väljaspool EL i riigis, kus tema 
liikmesriigil puudub esindus, on õigus s aada kaitset ükskõik millise liikmesriigi 
diplomaatilistelt ja konsulaar asutustelt asjaomase riigi koda nikega samadel tingimustel. See 
ELi kodanike õigus on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 20 lõike 2 punktis c 
ja artiklis 23 ning Euroopa Lii du põhiõiguste harta artiklis 46. 
1. POLIITILINE TAUST JA MENETLUS  
Hiljutised kriisid mõjutasid paljusid kolmandates riikides viibivaid ELi kodanikke (näiteks 
Liibüas või Egiptuses 2011. aasta kevadel pä rast demokraatia nimel toimunud rahutusi või 
2011. aasta märtsis Jaapanis.). Ka igapäevas tes olukordades, näiteks kuriteo ohvriks 
langemise või raske haiguse korral on kons ulaarasutuste abi sageli hädavajalik.  
Euroopa Ülemkogu kutsus Stockholmi programmi s komisjoni üles „kaaluma asjakohaseid 
meetmeid, millega luua koordineerimine ja koostöö, mis on vajalik konsulaarkaitse 
hõlbustamiseks vastavalt Euroopa L iide toimimise lepingu artiklile 23”1. ELi kodakondsuse 
2010. aasta raporti 8. meetme2 põhjal kaalub komisjon tõhustada  ELi kodanike õigust saada 
kolmandates riikides abi kõikide liikmesriikid e diplomaatilistelt ja konsulaarasutustelt, 
sealhulgas kriisi ajal, esitade s 2011. aastal asjakohase õigusli ku vahendi. Komisjon rõhutas 
seda kohustust oma 23. märtsi 2011. aasta teatis es esindamata ELi kodanike konsulaarkaitse 
kohta3.  
Lissaboni lepinguga jäetakse kõr vale varasem üldotsuste tege mine valitsuste vahel ning 
antakse komisjonile õigus teha ettepanekuid direktiivide kohta, millega luuakse esindamata ELi kodanike konsulaarkaitse hõlbustamiseks vajalikud koordineerimis- ja koostöömeetmed
4.  
Käesoleva mõjuhinnangu käigus konsulteer iti põhjalikult sidusrühmadega, sealhulgas 
korraldati avalik arutelu, kaks seminari, küsitlusi ning lähetusi valitud liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse
5. Mõjuhinnangus kasutati ka nelja hiljutist välisuuringut. 
2. PROBLEEMI MÄÄRATLUS  
2.1. Ulatus 
Liikmesriikide esitatud teabe põhjal anti 2009. aastal konsulaarkaitset kokku peaaegu 300 000 
korral6. Võrreldavate olukordade kohta esitatud andmete põhjal näib, et esindatud ELi 
kodanikud küsivad ja taotlevad konsulaarkaitset  palju sagedamini kui esindamata ELi 
kodanikud. Kui eeldada, et esindatud ja esinda mata ELi kodanikud satuvad võrdsel määral 
olukordadesse, kus nad võiksid küsida konsulaark aitset (nt varguse ohvriks langemise korral), 
oleks konsulaarkaitset võinud taot leda 7300 esindamata ELi kodanikku7. Tegelikult kasutas 
                                                 
1 ELT 2010/C, 115/01 (nõuko gu dokument 17024/09). 
2 KOM(2010) 603 lõplik. 
3 KOM(2011) 149 lõplik. 
4 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 23 teine lõik. 
5 Väliskonsultandi lähetused Kasahstani, Sri Lankasse, Kuubasse ja Egiptusesse. 
6 Kuna kõik liikmesriigid juhtumitest ei teavitanud, põhineb see arv osaliselt üldistustel. 
7 Võrreldes sellega, kui sageli taotlevad asjaomas e liikmesriigi enda kodanikud konsulaarkaitset.  
 
ET 2   ET konsulaarkaitset vaid 16 % nimetatud kodanikest – ehkki Eurobaromeetri hiljutise uuringu 
kohaselt teab 79 % ELi kodanike st, et neil on see õigus8 – õigus, mida ei ole veel täielikult 
kehtestatud9. Järjest enam kodanikke leiab ennast  olukorrast, kus neil on õigus teise 
liikmesriigi konsulaarkaitsele ning ELi kodanikud puutuvad välismaal viibides järjest sagedamini kokku kriisiolukorraga (alates 1975. aas tast on registreeritud  kriiside arv aastas 
suurenenud viis korda ja kasvab tõenäoliselt veel)
10. 
Joonis: Hinnanguline juhtumite arv, mil reisil vi ibivad ELi kodanikud on kolmandates riikides 
esindamata (2009) 
 
2.2. Probleemi analüüs 
Praegu ei ole tegelikkuses tagatud ELi kodakonds use rakendamine nii, et konsulaarkaitse 
suhtes koheldaks kodanikke võrdselt. Puudub selg e üksmeel Euroopa Liidu toimimise lepingu 
artiklis 23 ja selle õigusega kaasnevates kohustustes. 
Et see oleks õigusena tõhus ja konkreetse tä hendusega, siis aluslepingu artikli napist 
sõnastustest ei piisa. Liikmesriikide sea dused ja tavad on praeg u erinevad, nagu ka 
konsulaarkaitse põhimõtete aluseks olevad  seisukohad. See on seda olulisem, et 
konsulaarjuhtumid on sageli seotud esindamata ELi kodanikke ja nende pereliikmete väga 
raskete eluolukordadega (surm, raske haigus, kinnipidamine, kuritegu).  Konsulaarkaitse on 
tihti ainus abi saamise viis (nt evakueerim ise või kinnipidamise korral) või vähemasti 
lihtsustab see olukorda märkimisväärselt. Es indamata ELi kodanikega tegelemine eeldab 
erinevalt asjaomase liikmesriigi enda kodanikega tegelemisest koostööd kohapeal esindatud abistava liikmesriigi ja päritoluliikmesriigi vahel. Praegu toimub koostöö ja koordineerimine 
sageli erakorraliselt ning sõltub suurel  määral asjassepuutuva test isikutest. 
Peale selle on praegu selgusetu ka see, ke s on esindamata kodanik. ELi kodanik ei ole 
esindamata mitte üksnes siis, kui tema liikmesriigil ei ole asjaomases kolmandas riigis saatkonda või konsulaati, vaid ka s iis, kui esindus ei ole kättesaadav
11. Puudub ühtne arusaam 
sellest, millal esindus on kättesaadav12, ning ka sellest, mil määral koheldakse esindamata 
kodaniku kolmanda riigi kodakondsusega pereliik meid, pikaajalisi elanikke ja pagulasi 
                                                 
8 Eurobaromeetri kiiruuring EB nr 294 (2010) Euroopa Liidu kodakondsuse kohta. 
9 Erinevaid põhjusi vt järgmisest joonealusest märkusest. 
10 KOM(2010) 600 lõplik, 26.10.2010. 
11 Otsuse 95/553/EÜ artikkel 1. 
12 Konsulteeritud liikmesriikide esindajad avaldasid erinevaid arvamusi (nt kuni 400 km pikkune vahemaa 
või saar). 
 
ET 3   ET esindamata ELi kodanikega võrdv äärselt. Selgusetu on ka see,  milline liikmesriik peab 
esindamata ELi kodanikku abistama ja kuida s abi andmist koordineeritakse. Niisugune 
olukord põhjustab viivitus i ega taga tõhusat kaitset võrdset el alustel. Aluslepingu kohaselt 
võib esindamata ELi kodanik valida, millisesse saatkonda/konsulaati ta pöörduda soovib, kuid 
tegelikkuses on erandeid. Koordi neerimis- ja koostöökord ei ole piisavalt välja kujunenud. 
Tegelikkuses pöörduvad konsulaaramet nikud konkreetsete juhiste saamiseks sageli kõigepealt 
oma riigi asjaomaste ametiasutuste poole. Pr aegu ei ole reguleerimisalasse lisatud kolmanda 
riigi dokumentide lihtsustatud legaliseerim ist ega lihtsustatud notariaalteenuseid13. Liidu 
delegatsioonide roll on ebaselge ja sõltub koha peal töötavatest isikutest ja valitsevatest 
vaadetest. Praegune olukord ei soodusta seeg a liidu täielikult siduva t välistegevust ning 
põhjustab inimvara ja raha ebaotstarbekat kasutamist. 
Kehtivas õigusraamistikus ei ole piisav alt täpselt kindlaks määratud, kes abistab 
kriisiolukorras esindamata ELi kodanikke, ega ka  juhtriigi rolli. Situatsiooniplaneerimises ei 
käsitleta konkreetselt esindamata ELi kodanikk e. Asjaomane tegevus on vahel killustatud14 
ning teave vajaduste ja ka sa adaolevate vahendite kohta (ilma kriisiohjamismeeskondade 
täiendava toetuseta) on sageli  ebapiisav. Kehtivad õigusaktid ja suunised abi hüvitamise kohta 
hõlmavad üsna üldisi ja tülikaid menetlusi, mi da üldjuhul ei rakendat a, sest need ei ole 
kohandatud kriisiolukorra konkr eetsetele vajadustele15. Kui rahaliste kohustuste jagamine on 
ebaselge ning seda tegelikkuses  ei toimu, ollakse vähem huvitatud võtma kasutusele ennetav 
käsitlusviis, mis hõlmaks kohustusi, mis ei ole seotud oma kodanikega. 
3. SUBSIDIAARSUS  
Esindamata ELi kodanike konsulaarkaitse hõlmab määratluse kohaselt piiriülesest mõõdet, 
laiendades ELi kodakondsusega antavaid õigusi väljapoole ELi piire. Kõnesolev algatus 
käsitleb ELi kodaniku konkreetset õigust. See õigus on oma olemuselt seotud liidu põhimõtte ja pädevustega. ELi tegevus peaks aitama  saavutada mastaabisäästu. Ühtlustatud 
koordineerimis- ja koostöömeetmed ning kohalike os alejate, sealhulgas liidu delegatsioonide 
rolli täpsustamine aitavad vähendada vajadust aj utiste otsuste ja juhi ste järele. ELi Lissaboni 
lepingu järgne tegevus võimaldab tõhusalt kontrollida rakendamist ja aitab tagada eeskirjadest kinnipidamist. 
4. E
ESMÄRGID  
Mis tahes võetavate meetmetega saavutatakse oodatavalt järgmised eesmärgid: 
EESMÄRGID 
ÜLDEESMÄRK Edendada ELi kodakondsuse rakendamist, tagades esindamata ELi kodanike 
võrdse kohtlemise ning kodanike põhiõi guste kõrgetaseme lise kaitse, ja 
edendada niisuguseid ELi väärtusi nagu mittediskrimineerimise ja 
vastastikkuse solidaarsuse põhimõte. 
                                                 
13 Need teenused ei pruugi olla seotud kiireloomuliste juhtumitega, kuid nende teenuste saamiseks muusse 
kolmandasse riiki sõitmine on sageli tülikas. 
14 Erinevad meetmed käsitlevad peamiselt asjaomase liikmesriigi enda kodanikke, mitte kooskõlastatud 
käsitlusviisi. 
15 Eriti pingelises olukorras ja suure arvu abistamist vajavate kodanike korral. 
 
ET 4   ET ERIEESMÄRGID • Täpsustada kõnealuse õiguse sisu ja toimivust; 
• lihtsustada konsulaarasutuste koostööd ja koordineerimist. 
TEGEVUSEES-
MÄRGID Luua alus stabiilseks koostöö- ja koordineerimisraamistikuks, määrates 
kindlaks 
• kes on esindamata ELi kodanik; 
• milline kolmandas riigis asuv liikmesriik peab abistama esindamata 
ELi kodanikku ja kuidas koordineer itakse abi andmine kodaniku 
päritolu liikmesriigiga; 
• milline peaks olema asjaomases kolmandas riigis asuvate 
ametiasutuste omavaheline koostö ö ja koordineerimine ja milline 
on ELi roll; 
• kuidas tuleks abistada esindamata  ELi kodanikke kriisiolukordades 
ja kes peaks seda tegema ning kuidas peaks toimuma rahaline 
hüvitamine. 
5. POLIITIKAVALIKUD  
• 1. poliitikavalik:  Praeguse olukorra säilitamine: ELi  tasandil täiendavaid meetmeid 
ei võeta. 
• 2. poliitikavalik:  direktiiv, millega kehtestatakse koordineerimis- ja 
koostöömeetmed, et soodustada esindamata  ELi kodanike konsulaarkaitset, mida 
tugevdatakse sihipäraste teadli kkuse suurendamise meetmetega. 
See valikuvõimalus hõlmaks nelja tegevuseesmärk i ja tagaks kodanike ja spetsialistide 
teadlikkuse suurendamise kaudu tõhusa rakendamise. 
• 3. poliitikavalik:  täiendavad ja põhjalikumad koostöömeetmed. 
See valikuvõimalus tagaks peale 2. valikuvõimaluse  ka pikaajalistele el anikele ja pagulastele 
konsulaarkaitse andmise võrdsetel  alusel, hõlmaks lihtsustatud vormis legaliseerimist ja 
notariaalteenuseid ning edendaks tagasima kseid kriisiolukordades, kehtestades 
tagasimaksemehhanismi ja/või edendades konkr eetselt esindamata ELi kodanikele suunatud 
ELi kaasrahastamist. 
6. MÕJUDE HINDAMINE  
Poliitikavalikute mõjusid hinnati järgmiselt. 
Eesmärkide täitmise tulemuslikkus 
• 1. poliitikavalik:  See valikuvõimalus ei aita ede ndada koostööd ja koordineerimist 
esindamata ELi kodanike huvides. Õigus kons ulaarkaitsele on endist viisi ebaselge, 
 
ET 5   ET takistades kõnealuse õiguse täielikku toimimist. Erinevaid jõustamismehhanisme ei 
kohaldata täielikult. 
• 2. poliitikavalik:  Direktiiviga edendatakse ELi kodakondsuse tegelikku rakendamist, 
täpsustades kõnealuse õiguse sisu, ühtlustad es koostöö- ja koordineerimismenetlusi 
ning võimaldades kohaldada jõustamism ehhanisme. Selle tagavad järgmised 
meetmed: 
1. Reguleerimisalasse kuuluvad isikud:  täpsustatakse, millal kodanik on esindamata 
(eriti seda, millistel tingimustel ei ole tema  liikmesriigi konsulaar- ja diplomaatiline 
esindus kättesaadav) ja mil määral laie neb asjaomane õigus ka esindamata ELi 
kodaniku kolmanda riigi kodakondsusega pereliikmetele. 
2. Konsulaarkaitse kättesaadavus ni ng koostöö/koordineerimine:  täpsustatakse, 
milline liikmesriik peab abistama esindamata ELi kodanikku ja kuidas koordineeritakse abi andmine kodaniku päritolu liikmesriigiga. 
3. Kohalik koordineerimi ne / ELi lisaväärtus:  nähakse ette, et kohalik koostöö peaks 
hõlmama asjaomase teabe süsteemset kogumist ning täps ustatakse liidu 
delegatsioonide rolli (logistiline ja tegevustoetus, teabevahetuse hõlbustamine jms). 
4. Abi kriisiolukordades / rahaline hüvitamine:  esindamata ELi kodanikud lisatakse 
täielikult situatsiooniplaneerimisse, täpsusta takse kohustusi kriisi ajal (eriti seoses 
juhtriigi rolliga) ning lihtsustata kse tagasimaksmise menetlust. 
5. Kodanike ja spetsialistide  teadlikkuse suurendamine , mis toetab  direktiivi 
rakendamist. 
• 3. poliitikavalik: Selle valikuvõimaluseg a ette nähtud täienda vatel meetmetel on 
järgmine mõju:  
1. Kohaldamisalasse kuuluvad isikud: pagulaste ja pikaajaliste elanike kohtlemine 
esindamata ELi kodanikega võrdväärselt edendaks ELi kodakondsuse rakendamist 
suurel määral, kuid arvestades, et liik mesriigid oma õigusaktide kohaselt üldiselt 
neile abi ei anna, oleks kindlaksmääratud ees kirjade kehtestamine praegu tõenäoliselt 
liiga keeruline.  
2. Koostöö- ja koordineerimismeetmed:  lihtsustatud vormis legaliseerimist ja 
notariaalteenuseid käsitlev ate koostöö- ja koordineerimismeetmete lisamine 
reguleerimisalasse parandaks kodanikele osutatavaid teenuseid ja suurendaks 
vastastikust usaldust. Liikmesriikide eeskirjad erinevad aga endiselt märkimisväärselt ning ELi õigusaktid e kohaldamine ELis on ette nähtud 2013. 
aastast. 
3. Abi kriisiolukordades / rahaline hüvitamine: liikmesriike julgustataks võimaluse 
korral taotlema tagasimakseid ELi taga simaksemehhanismi/kliiringukoja kaudu, kuid 
arvestades sidusrühmade seisukohti, siis  niisugust mehhanismi ei kasutataks 
tõenäoliselt piisavalt. ELi tasandi suurem  rahaline toetus vähendaks abistava ja 
abistatava liikmesriikide vahelist ebavõrds ust, kuid koostoimet ELi olemasolevate 
vahenditega tuleks täielikult ära kasutada. 
Sotsiaalne mõju ja põhiõigused 
 
ET 6   ET • 1. poliitikavalik:  konsulaarkaitset käsitlev põhiõigus  ei saavuta täielikku tõhusust, 
sest peamised põhimõtted, kohustused ja me netlused ei ole piisavalt selged ning 
tõhusat rakendamist ja kohaldamist ei tagata. See võib omakorda kahjustada 
põhiõiguste harta ning solidaarsusel ja mittediskrimineerimisel põhineva liidu usaldusväärsust ja arusaama neist. 
• 2. poliitikavalik:  see valikuvõimalus edendaks  konsulaarkaitset käsitlevat 
põhiõigust. Õiguse laienemine kolmanda riigi kodakondsusega pereliikmetele 
edendaks õigust pereelule ning ka laps e õigusi. Täpsemad kohustused ja nende 
parem jagamine kriisiolukordades tagaks mittediskrimineerimise põhimõtte ka kriisi ajal, kui põhiõigused on tundlik teema.  Edendataks ka õigust elule ja 
isikupuutumatusele, kaitseõigust ning õi gust õiglasele kohtulikule arutamisele. 
• 3. poliitikavalik:  positiivne mõju sotsiaalsetele aspektidele ja põhiõigustele oleks 
üldiselt suur. Konsulaarkaitset tugevdata ks veelgi (nt legaliseerimisteenuste 
tagamisega). Tagasimaksete hõlbustam ine tagasimaksemehhanismi/kliiringukoja 
ja/või ELi rahastamise kaudu tagaks  paremini esindamata ELi kodanike 
mittediskrimineeriva kohtlemise.  
Finants- ja majanduslik mõju 
• 1. poliitikavalik:  Selle valikuvõimalusega ei kaas ne otseseid rahalisi kulusid. 
Tõhusus väheneb aga endist viisi ning ol emasolevate vahendite kasutamist ei 
parandata. Praegune rahalise osaluse eba võrdsus kriisiolukorras jääks samaks. 
• 2. poliitikavalik:  õigusmeetmete finantsmõju ol eks abistava liikmesriigi kohta 
ligikaudu 750 000 eurot aastas
16; liidu delegatsioonide ja oks lisavahendeid ei ole 
vaja17. Tagasimaksete hõlbustamise rakendamise kulu on hinnanguliselt 89 610 eurot 
kõikide liikmesriikide kohta. Abistava  liikmesriigi kokkuhoid sõltub juhtumist. 
Esindamata liikmesriikide täiendavad rahalised kohustused oleksid väikesed ning kasutegur on tänu mastaabisäästule endise lt suurem kui siis, kui nad korraldaksid 
oma esindamata kodanike abi andmise er aldi. Teadmiste põhja liku suurendamise 
kulu oleks üleeuroopalise teavituskampaania  tõttu ligikaudu 1 miljon eurot. See 
valikuvõimalus avaldaks positiivset maja nduslikku mõju ka esindamata kodanikele, 
kes oleksid vähem huvitatud abi otsimisest om al käel ja ebaotstarbekatest allikatest 
ning seega säästaksid nad aega
18 (kokkuhoid oleks rohkem kui 1,8 miljonit eurot). 
• 3. poliitikavalik:  arvestades täiendava inimvara ja raha vajadust, siis selle 
valikuvõimaluse kulud oleksid nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil 
märkimisväärselt suuremad kui 2. vali kuvõimaluse korral. Eelkõige tekitaks 
tagasimaksemehhanismi/kliiringukoja kasutami ne ELi tasandil lisakulusid (vähemalt 
                                                 
16 Esindamata ELi kodanikke käsitleva te juhtumite oodatava kasvu tõttu. 
17 Vajalik osalemine on hinnanguliselt 10 ELi ametniku tööpäeva liidu delegatsiooni kohta (mis ei nõua 
täiendavat inimvara). 
18 Kasutegureid esindamata ELi kodanike jaoks igap äevases olukorras hinnati kahe aspekti alusel: 1) 
ajaline kokkuhoid kodanike jaoks, kes jäid varem abita või saavad nüüd abi kiiremini – seda hinnati 
keskmise päevapalga alusel ning see oleks hinnanguliselt 60 eurot; 2) niisuguste kulude vältimine, mis tulenevad ebaotstarbeka abi saamise või muus vormis abi otsimisega seotud ebamugavusest. Selle kulu 
hindamise aluseks on lennureisijatele ettenähtud hüvitussüsteem, eeldades, et konsulaarabi vajava 
kodaniku ja lennureisist mahajäänud reisija olukord on sarnane.
  
 
ET 7   ET 112 000 eurot aastas, millele lisandub elektr ooniliste failide loomise / säilitamise 
kulu), ELi rahastamine tekitaks 6–7aastase  rahastamisperioodi jooksul kulusid 16–
31 miljoni euro ulatuses19. ELi tasandi fondi haldamise täiendavad kulud oleksid 
hinnanguliselt vähemalt 780 000 eurot.  
7. POLIITIKAVALIKUTE VÕRDLUS  
Eesmärgid/kulud: Eesmärkide 
täitmise 
tulemuslikkus Sotsiaalne mõju 
ja põhiõigused Finants- ja 
majanduslik 
mõju 
1. poliitikavalik: 
Senise olukorra 
säilitamine 0 0 0 
2. poliitikavalik : 
Koostööd ja 
koordineerimist 
käsitlev ELi 
direktiiv ja 
teadlikkuse 
suurendamine ++ 
 ++ väike 
3. poliitikavalik : 
ELi meetmed, 
millega nähakse 
ette täiendavad 
eeskirjad ja ELi 
kodanike õiguste 
edendamine ++(+/-)20 ++(+/-)21 keskmine/suur22 
Valikuvõimaluste hindamise alusel nende kulud e ja eesmärkide saavutamise tulemuslikkuse 
põhjal tehti kindlaks, et 2. poliitikavalliku  (koostöö- ja koordineerimismeetmeid käsitlev ELi 
direktiiv) on parim ja seetõttu eelistatud variant . Kavandatud aspekte hõlmav direktiiv looks 
aluse stabiilsele koostöö- ja koordineerim israamistikule. See tagaks lihtsustatud 
koordineerimis- ja koostöömeetoditel põhineva se lge ja usaldusväärse sisuga õiguse kaudu 
                                                 
19 Sõltuvalt sellest, kas tegevusi rahastatakse 50 % ulatuses või suuremal määral. 
20 Sõltuvalt meetmest: 1. Kättesaadavuse mõiste reguleerimine konkreetse arvu kilomeetrite 
kehtestamisega võib koguni vähendada tõhusust, sest  kohalikke olusid (transpordivõrgu kvaliteet) ei 
võeta piisavalt arvesse. 2. Pikaajaliste elan ike, pagulaste ja legaliseerimise lisamisega 
reguleerimisalasse suureneks tõhusus (kuid kehtivast raamistikust kaldutaks liiga palju eemale). 3. 
Tagasimaksemehhanism ei suurendaks tõhusust, kui liikmesriigid kasutaksid seda harva. 4. ELi 
rahastamisel oleks kasulik mõju, sest liikmesriigid oleksid rohkem huvitatud esindamata ELi kodanike 
ennetavast abistamisest. 
21 Vt eelmist joonealust märkust.  
22 Sõltuvalt sellest, kas tagasimaksete puhul kriisiolukorras valitakse vaid 
tagasimaksemehhanismi/kliiringukoja või ka ELi rahastamise võimalus. Lisateabe saamiseks vt VI lisa. 
 
ET 8   ET võrdse kaitse. Seetõttu võib taotluste arv vähese l määral suureneda, kuid arvestades kõnealuse 
õiguse selgemat sisu, oleksid taotlused sihipärasemad. Asjaomase liikmesriigi oma kodanike abistamise üldkuludega võrreldes moodustaksid esindamata ELi kodanike abistamise kulud 
siiski endiselt väikese osa, sest kulukamate  evakueerimiste jaoks nähakse ette parem 
tagasimaksesüsteem. Et selle valikuvõimaluse tõhusus oleks maksimaalne, tuleks võtta ka 
teadlikkuse tõstmise meetmeid; finantsmõju arvestades peaks dire ktiivi rakendamisega
 
kaasnema põhjalik teadlikkuse suurendamise ka mpaania; selle õiguse si su täielik mõistmine 
on eeltingimuseks.  
3. valikuvõimalus aitab tulemuslikult saavutad a seatud eesmärgid – ehkki 2. valikuvõimalus 
on vaid veidi vähem tulemuslik. Pagulaste ja pikaajaliste el anike ning dokumentide 
lihtsustatud legaliseerimise lisamisega kaldutaks kehtivast raamistikust liiga kaugele ja seega 
peetakse seda praegu ennatlikuks23. 3. valikuvõimalusega kaasne vad kulud oleksid oluliselt 
suuremad kui need, mis kaasneva d tõenäoliselt 2. valikuvõimalusega24 ning Euroopa 
kodanikukaitsemehhanismist tekkivat koostoim et ei kasutataks täielikult ära. 
8. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Direktiivi ülevõtmise kavandatav tähtaeg on kaks aastat pärast selle jõustumist. Arvestades, et 
direktiivis kajastatakse vähemalt osaliselt praegu seid tavasid, peetakse kaht aastat piisavaks 
ajaks. 
Direktiivi sätete asjakohaseks täitmiseks nähakse ette toimiv järelevalve- ja 
hindamismehhanism. Et parandada praegust olukorda, kus kõikehõlmavad andmed puuduvad, 
kutsutakse direktiiviga liikmesriike üles teavit ama komisjoni nimetatud õiguse rakendamisest, 
sealhulgas statistika ja asjaom aste juhtumite iga-aastase ülevaate esitamise kaudu. Asjaomane 
aruanne, mis esitatakse 3–5 aasta jooksul pära st direktiivi rakendamist, peaks hõlmama 
sihipärast uuringut, milles pööratakse eritähelepanu andmete kogumisele.  
                                                 
23 Lisateabe saamiseks vt eestpoolt 3. valikuvõimaluse konkreetsete aspektide mõju analüüsi. 
24 Eriti siis, kui valitakse ELi poolne kaasrahastamine.