SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Üks liidu põhieesmärk on edendada oma igakülgset harmoonilist arengut. Seetõttu töötab liit välja ja rakendab meetmeid oma majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks. Iseäranis taotleb liit eri regioonide arengutaseme ühtlustamist ning mahajäämuse vähendamist kõige ebasoodsamates piirkondades (Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikkel 174) ja muu hulgas „pööratakse erilist tähelepanu […] piiriülestele […] aladele“. Liidul ja tema Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) kuuluvatel vahetutel naabritel on praegu 40 maismaa sisepiiri.

Alates 1990. aastast on Interregi vahenditest toetatud ELi piirialadel piiriüleseid koostööprogramme, sh EFTA riike hõlmavaid programme. Interregi kaudu on rahastatud tuhandeid projekte ja algatusi, millega on soodustatud Euroopa lõimimist. Interregi programmide peamised saavutused on järgmised: suurem usaldus, paremad ühendused, puhtam keskkond, parem tervis ja suurem majanduskasv. 2014.–2020. aasta õigusraamistik võimaldas Euroopa Regionaalarengu Fondil (ERF) toetada Interregi programmide raames projekte, mille eesmärk on „riigiasutuste ja sidusrühmade institutsioonilise suutlikkuse ja tõhusa avaliku halduse edendamine õigusloomealase ja halduskoostöö abil ning kodanike ja institutsioonide vahelise koostöö edendamise kaudu“. Interreg on loomisest saadik toetanud ka siseturu väljakujundamist. Viimastel aastakümnetel on Euroopa lõimimise protsess aidanud luua majanduskasvu ja võimalusi sisepiirialadel, mis enne olid valdavalt äärealad. Ühtse turu väljakujundamine 1992. aastal aitas ELis suurendada tootlikkust ja vähendada kulusid tänu tolliformaalsuste kaotamisele, tehniliste eeskirjade ühtlustamisele ja vastastikusele tunnustamisele ning konkurentsi tingimustes alanenud hindadele; ELi-sisene kaubavahetus on kümne aasta jooksul suurenenud 15 % ning on saavutatud täiendav majanduskasv ja loodud ligikaudu 2,5 miljonit töökohta.

Komisjon kogus üle kahe aasta kestnud piiriülese läbivaatamise käigus siiski tõendeid, mis näitavad, et piirialade majanduslik olukord on halvem kui liikmesriigi teistes piirkondades. Piirialadel on juurdepääs selliste avalike asutuste nagu haiglate ja ülikoolide osutatavatele teenustele üldiselt halvem kui mujal. Eri haldus- ja õigussüsteemidega toime tulemine on sageli keeruline ja kulukas. Üksikisikud, ettevõtjad, ametiasutused ja valitsusvälised organisatsioonid on jaganud komisjoniga oma piiriülese suhtlemise kogemusi, mis kohati ei ole head. Seetõttu võttis komisjon vastu teatise „Majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamine ELi piirialadel“ (edaspidi „piirialade teatis“). Selles tutvustatakse võimalusi, kuidas Euroopa Liit ja liikmesriigid saavad muuta piiriülese suhtlemise lihtsamaks, kiiremaks ja taskukohasemaks ning koondada sisepiiridel osutatavaid teenuseid. Samuti vaadeldakse, mida tuleb parandada, et piirialade elanikud ja ettevõtjad saaksid täielikult ära kasutada mõlemal pool piiri pakutavaid võimalusi. Teatises on esitatud kümnepunktiline tegevuskava, mille üks punkt käsitleb konkreetselt õiguslikke ja halduslikke piiritakistusi.

Seetõttu on mõistlik eeldada, et õiguslikke takistusi (eelkõige neid, mis on seotud terviseteenuste, töösuhete reguleerimise, maksude ja ettevõtluse arenguga) ning haldustavade ja siseriiklike õigusraamistike erinevusest tulenevaid takistusi on ainult programmidega raske kõrvaldada (sest selleks on vaja otsuseid, mis tehakse väljaspool programmi- ja projektijuhtimisstruktuure). Valitsustevahelisel, piirkondlikul ja kohalikul tasandil on juba olemas mitu tõhusat piiriülese koostöö mehhanismi.

Üks piirialade teatise üheksanda punkti all osutatud konkreetne meede on seotud 2015. aastal Luksemburgi eesistumise ajal käivitatud algatusega: mitu liikmesriiki kaaluvad sellise uue piiriüleste projektide lihtsustamise vahendi eeliseid, mis võimaldaks vabatahtlikkuse alusel ja vastutavate pädevate asutuste nõusolekul kohaldada ühe liikmesriigi norme naaberliikmesriigis. Seda kohaldataks teatava ajaliselt piiratud ja piirialal toimuva konkreetse projekti või meetme suhtes, mille on käivitanud kohalikud ja/või piirkondlikud ametiasutused. Komisjon on seda tööd tähelepanelikult jälginud ja on selle põhimõtetega nõus ning pakub seetõttu välja vabatahtliku mehhanismi õiguslike takistuste kõrvaldamiseks piirialadel.

Lisateavet selle ettepaneku kohta vt allpool punktis 5.