Kommenteeritud kokkuvõte (kuni 2 lk)

Mõjuhinnang, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta alates 1. jaanuarist 2024

A. Vajadus meetmete järele

Milles probleem seisneb ja miks see on ELi tasandi probleem?

GSP määrus (EL) nr 978/2012 kaotab 2023. aasta lõpus kehtivuse. Kui uut GSP määrust vastu ei võeta, lõpetatakse standardse GSP korra ja GSP+ korra kohaldamine ning EL peaks hakkama maksustama praegustest soodustatud riikidest (väikse ja keskmisest väiksema sissetulekuga arenguriigid) pärit importi enamsoodustusrežiimi (MFN) tariifidega. Edasi kohaldataks üksnes vähim arenenud riikide puhul kohaldatavat erikorda („Kõik peale relvade“ (EBA)), mis on tähtajatu. See mõjutaks negatiivselt eksporti ja investeeringuid ning seeläbi majanduskasvu ja tööhõivet praeguses viieteistkümnes standardse GSP raames ja üheksas GSP+ raames soodustatud riigis.

Mida tuleks saavutada?

Analüüsi tulemusena on kindlaks määratud kolm üldeesmärki ja viis erieesmärki. 1)Aidata veelgi kaasa vaesuse kaotamisele: -suurendades eksporti soodustatud riikidest, eelkõige nendest, mis kõige enam abi vajavad; -edendades soodustatud riikide ekspordi mitmekesistamist. 2)Aidata veelgi kaasa kestlikule arengule ja heale valitsemistavale soodustatud riikides: -toetades GSP raames jõulisemalt kestlikku arengut soodustatud riikides, -suurendades teadlikkust GSP võimalustest ja suurendades GSP+ järelevalve läbipaistvust. 3)Tagada süsteemi kasutamisel ELi majandushuvide parem kaitse, - kaitstes täiendavalt ELi tootmisharusid.

Milline on ELi tasandi meetmete lisaväärtus (subsidiaarsus)?

Ühine kaubanduspoliitika on loetletud ELi toimimise lepingu artiklis 3 liidu ainupädevusse kuuluvate valdkondade hulgas. Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõike 3 kohaselt ei kohaldata subsidiaarsuse põhimõtet valdkondade puhul, mis kuuluvad ELi ainupädevusse.

B. Lahendused

Millised on eri poliitikavariandid nende eesmärkide saavutamiseks? Kas on olemas eelistatud variant? Kui ei, siis miks?

Oleme kindlaks määranud 11 poliitikavarianti ja nende 19 allvarianti, mida on üksikasjalikult kirjeldatud lisatud tabelis. Toetava uuringu ja vahehindamise tulemusena jõuti üldisele järeldusele, et GSP kolme üldeesmärki saab kõige paremini täita, kui taotleda järjepidevust ja säilitada GSP praegune kolme korda hõlmav ülesehitus. GSP raamistikku tuleks ajakohastada tehniliste muudatuste tegemisega, et parandada GSP tulemuslikkust ja tõhusust. Seega on eelistatud poliitikavariandid järgmised: -kaotada praegune piiratud ekspordialase konkurentsivõimega seotud haavatavuse kriteerium, tagamaks, et kõik EBA kohaldamisalast väljuvad riigid võiksid saada abikõlblikuks GSP+ raames (allvariant 3Ba); -laiendada negatiivset tingimuslikkust (st võimalust peatada tariifsete soodustuste kohaldamine raskete ja süstemaatiliste rikkumiste korral) määruse VIII lisas loetletud rahvusvahelistele kliimat/keskkonda ja head valitsemistava käsitlevatele konventsioonidele (variant 6B); -ajakohastada määruse VIII lisas esitatud konventsioonide loetelu (allvariant 8Bc); -näha ette peatamismenetluse ametlikule algatamisele järgnevad lisaetapid (allvariant 9Bb), lühendada menetluse kestust erandlikel asjaoludel (allvariant 9Bd) ja näha ette peatamine rändega seoses (allvariant 9Bc). -Võtta vastu praktilised meetmed GSP rakendamise järelevalve parandamiseks: kirjeldada üksikasjalikult järelevalveprotsessi ja selgitada kodanikuühiskonna kaasamist (variant 10B); -pikendada järelevalvetsüklit kolmele aastale (variant 10D). Kõigi ülejäänud poliitikavariantide puhul säilitame üldjoontes lähtetaseme.

Millised on eri sidusrühmade seisukohad? Kes millist varianti toetab?

Enamik sidusrühmi toetab praeguse GSP raamistiku, sealhulgas kolme korra säilitamist põhjusel, et kava aitab kaotada vaesust, luua töökohti ja toetada majanduskasvu, aidates seejuures kaasa kestlikule arengule. GSP ülesehitust pole vaja põhjalikult uuendada, pigem tuleb suurendada selle tõhusust ja tulemuslikkust. Sidusrühmad toetasid mõtet lisada GSP tingimuste hulka keskkonda/kliimamuutusi käsitlevad konventsioonid ning näha ette lisameetmed läbipaistvuse suurendamiseks ja kodanikuühiskonna kaasamise edendamiseks. ELi tootjad toetavad GSPd üldiselt, kuid mõned sektorid (nt põllumajanduslike toiduainete ja tekstiilitootjad) kutsuvad üles ELi majandushuve paremini kaitsma. Kodanikuühiskonna organisatsioonid kutsuvad üles tagama GSP järelevalveprotsessi suuremat läbipaistvust ning suurendama kava mõju töö- ja keskkonnastandardite parandamisele soodustatud riikides.

C. Eelistatud poliitikavariandi mõju

Millised on eelistatud poliitikavariandi (kui see on olemas, vastasel korral peamiste poliitikavariantide) eelised?

Üldine mõju on piiratud, kuna üldiste tariifsete soodustuste kava jääb laias laastus endiseks ning sellega ei kaasne GSP raames soodustatud riikide, ettevõtjate ja kodanikuühiskonna jaoks suuri muudatusi ega täiendavaid raskusi. Kavandatud muudatuste eesmärk on hõlbustada juurdepääsu ELi turule kõige vaesemate riikide jaoks, eelkõige nende riikide jaoks, kes eeldatavasti vähim arenenud riikide staatuse kaotavad, ning nende integreerimist rahvusvahelisse kaubandusse, mitmekesistada nende majandust ja edendada kestlikku majanduskasvu, eelkõige parema keskkonnakaitse kaudu. Jätkates GSP kohaldamist kavandatud sihipäraste muudatustega, annab EL arenguriikidest partneritele olulise julgustava signaali, säilitades peamise platvormi soodustatud riikidega suhtlemiseks, et kutsuda esile muutusi, mis on kooskõlas ELi väärtuste tegevuskava ja poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõttega.

Millised on eelistatud poliitikavariandi (kui see on olemas, vastasel korral peamiste poliitikavariantide) kulud?

Lisakulud (ressursid) on seotud suurema järelevalvega, mille eesmärk on jälgida, kuidas GSP raames soodustatud riigid täidavad uusi rahvusvahelisi konventsioone (mis lisatakse Euroopa rohelist kokkulepet ja rändega seotud juhtimist silmas pidades) ning pärast negatiivse tingimuslikkuse laiendamist keskkonnakaitset, kliimamuutusi ja head valitsemistava käsitlevatele konventsioonidele.

Milline on mõju VKEdele ja konkurentsivõimele?

Läbipaistvusmeetmetega parandatakse arusaamist GSP toimimisest praktikas, millest saavad kasu eelkõige VKEd. Negatiivset mõju VKEdele eelduste kohaselt pole.

Kas on ette näha märkimisväärset mõju riigieelarvetele ja ametiasutustele?

Märkimisväärset mõju riigieelarvetele ega ametiasutustele ei ole ette näha.

Kas on oodata muud olulist mõju?

Kavandatud variandid aitavad GSP ja kaubanduspoliitika kaudu panustada Euroopa rohelisse kokkuleppesse (eelkõige Pariisi kliimakokkuleppe rakendamisse), sunniviisilise töö ja lapstööjõu kasutamise kõige rängemate vormide vastasesse võitlusesse ning rändega seotud poliitikasse.

Proportsionaalsus?

Proportsionaalsuse põhimõtet on järgitud, kuivõrd GSP määrus on ainus asjakohane meede, mida liit saab võtta, et kehtestada arenguriikide ekspordi suhtes ühepoolne soodusjuurdepääs oma turule.

D. Järelmeetmed

Millal poliitika läbi vaadatakse?