EUROOPA KOMISJON Brüssel,28.5.2020 COM(2020) 409 final 2020/0103(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse tehnilise toe rahastamisvahend



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid COVID-19 pandeemia puhangu tõttu on kogu liidus ja maailmas muutunud majanduse väljavaated järgnevateks aastateks. COVID-19 kriisi lühiajaline mõju eri liikmesriikides oleneb liikumispiirangute kestusest ja rangusastmest, toodangu struktuurist ning kriisi vahetu mõju leevendamiseks võetavatest majanduspoliitilistest meetmetest. Kriisi keskpikk ja pikaajaline mõju sõltub liikmesriikide majanduslikust vastupanuvõimest ja taastuvusest. Võttes arvesse erinevusi lühiajalises majanduslikus mõjus ja kättesaadavates poliitilistes võimalustes, on reaalne oht, et ilma otsustavate poliitikameetmeteta teravdab COVID-19 kriis veelgi majanduslikke erinevusi liidus. Kui liikumispiirangud järk-järgult kaotatakse, on vaja strateegiliselt planeerida taastumisvõimalusi, elavdada majandust ja taastada kestlik majanduskasv. Selleks on vaja toetavaid avaliku sektori ja erasektori investeeringuid, ent ka liikmesriikide reformipüüdluste tugevdamist, et tegeleda põhiliste majandust ähvardavate sotsiaalsete ja majanduslike nõrkustega, parandada vastupanuvõimet ning hõlbustada kestliku majanduskasvu taastamist. Seda silmas pidades on äärmiselt oluline jätkata liikmesriikide reformipüüdluste toetamist, tagades neile põhjaliku tehnilise toe haldussuutlikkuse suurendamiseks, et ette valmistada ja ellu viia reforme, mis aitavad tugevdada vastupanuvõimet ja on aluseks taastumisele. Käesoleva määrusega tehakse ettepanek luua kõikidele liikmesriikidele kättesaadav eraldiseisev tehnilise toe rahastamisvahend, mis on jätk struktuurireformi tugiprogrammile. Tehnilise toe rahastamisvahendiga tagatakse, et komisjonil on võimalik jätkuvalt pakkuda kohapealset vajaduspõhist oskusteavet tagamaks, et liikmesriikidel on majanduskasvu toetavate reformide elluviimiseks vajalik institutsiooniline ja haldussuutlikkus ning et liikmesriigid suudaksid tõhusate ja põhjalikult ettevalmistatud haldusstruktuuride abil suurendada Euroopa majanduse vastupidavust. Sel otstarbel on tehnilise toe rahastamisvahendi eesmärk pakkuda taotluse esitanud liikmesriikide ametiasutustele tuge kogu reformiprotsessi jooksul või selle teatud etappides, nagu oli ette nähtud struktuurireformi tugiprogrammi puhul. Otstarbekuse huvides ja selleks, et kaasseadusandjad jõuaksid võimalikult kiiresti kokkuleppele, põhineb käesolev määruse ettepanek reformide tugiprogrammi loomist käsitlevas komisjoni ettepanekus tehnilise toe rahastamisvahendi kohta esitatud teksti uusimal, kaasseadusandjate viimaste kuude aruteludes kasutatud versioonil. Reformide tugiprogrammi käsitlev ettepanek on tagasi võetud. Ettepaneku luua reformide tugiprogramm esitas komisjon 31. mail 2018 mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 valdkondlike programmide ettepanekute kontekstis. Kõnealune ettepanek hõlmas tehnilise toe rahastamisvahendit eesmärgiga toetada liikmesriikide jõupingutusi Euroopa poolaasta raames kindlaks määratud struktuurireformide elluviimise tõhustamisel. Ettepaneku teksti arutati nõukogus Soome ja Horvaatia eesistumise ajal, kusjuures nõukogu jõudis vahendi küsimuses põhimõttelisele kokkuleppele. Samal ajal tegeles Euroopa Parlament komisjoni ettepanekuga reformide tugiprogrammi kohta ning esitas raporti projekti 20. aprillil 2020. COVID-19 kriisist tingitud uute probleemide lahendamiseks esitas komisjon käesoleva ettepaneku kõrval ka ettepaneku taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendit käsitleva määruse kohta; rahastust antakse ulatuslikku rahalist toetust avaliku sektori investeeringuteks ja reformideks, mille eesmärk on tugevdada liikmesriikide majanduse vastupanuvõimet ja taastuvust ning tulevikuvalmidust. Tehnilise toe rahastamisvahendiga saab toetada liikmesriike taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendist rahastatavate taaste- ja vastupidavuskavade koostamisel ja elluviimisel. •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Tehnilise toe rahastamisvahend võimaldab komisjonil toetada liikmesriikide ametiasutusi reformide kavandamisel vastavalt nende prioriteetidele ning suurendada nende suutlikkust reformipoliitika ja strateegiate kujundamisel ja rakendamisel; kasuks tulevad ka head tavad ja teiste kogemused. Tehnilist tuge on vaja iseäranis kriisi tagajärgedega toimetulekuks. Seepärast täiendab käesolev ettepanek asjakohaselt komisjoni väljapakutud meetmeid COVID-19 pandeemia majanduslike tagajärgedega tegelemiseks, mille hulka kuuluvad taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend, struktuurifondidest ja Ühtekuuluvusfondist rahastatav REACT EU, Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) ja programmi „InvestEU“ käsitlevad muudetud ettepanekud ning praegusele COVID-19 pandeemiale reageerimiseks välja töötatud eri meetmed, näiteks koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus. Tehnilise toe rahastamisvahend tugineb struktuurireformi tugiprogrammi edule, millest annab tunnistust järjepidev positiivne tagasiside toetust saanud liikmesriikidelt ja asjaolu, et viimastes valikuvoorudes oli nõudlus tugiprogrammi vahendite järele suurem kui olemasolev eelarve (nt 2019. aasta voorus esitatud 508 taotlusest kogumaksumusega 194 miljonit eurot oli võimalik välja valida 263 taotlust kogumaksumusega 79,3 miljonit eurot; 2020. aasta voorus esitatud 609 taotlusest kogumaksumusega 250 miljonit eurot oli võimalik välja valida 228 taotlust kogumaksumusega 84,7 miljonit eurot). Tehnilise toe rahastamisvahend on olemasoleva struktuurireformi tugiprogrammi jätk ning see on liidu muude rahastamisprogrammide raames kättesaadavate suutlikkuse suurendamise ja tehnilise toe vahenditega kooskõlas, sidus ja täiendab neid. Ühtekuuluvuspoliitika raames pakutava tehnilise abi eesmärk on aidata sidusrühmi liidu rahastatavate programmide ja projektide elluviimisel, andes neile Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF), Euroopa Sotsiaalfondist (ESF) ja Ühtekuuluvusfondist rahalist toetust ettevalmistuste, haldamise, hindamise, seire, auditeerimise ja kontrollimise tarbeks. Selles kontekstis antava tehnilise abi eesmärk on seega suurendada liidu fondide haldamise suutlikkust ning edendada liidu fondidest kaasrahastatavate projektide elluviimist, soodustades seeläbi nende vahendite ärakasutamist. Programmi „InvestEU“ tehnilise abi nõustamiskeskus on suunatud peamiselt suuremahuliste (erasektori) investeerimisprojektide ettevalmistamisele ega keskendu struktuurireformidele. Tehnilise toe rahastamisvahendi eesmärk on seevastu pakkuda tuge haldussuutlikkuse parandamiseks ja pikaajaliste struktuurireformide elluviimiseks, pakkudes seega asjakohast täiendust ja lisaväärtust liidu eri valdkondlikest programmidest juba antavale abile ja liidu fondide abil võetavatele meetmetele. Peale selle on kõnealune vahend kooskõlas Euroopa poolaasta raames antud poliitikasuunistega, pidades silmas, et vahendiga pakutakse tehnilist tuge eesmärgiga soodustada liikmesriikidele selles kontekstis esitatud riigipõhiste soovituste elluviimist. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Ettepaneku ja liidu muu poliitika vahel on kooskõla, täiendavus ja koostoime. Taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi loomist käsitleva ettepaneku eesmärk on pakkuda rahalist toetust avaliku sektori investeeringuteks ja reformideks, eeskätt seoses rohe- ja digipöördega, et suurendada majanduse vastupanuvõimet ja taastuvust ning tulevikuvalmidust. Tehnilise toe rahastamisvahend täiendab taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi loomist käsitlevat ettepanekut, sest sellega aidatakse liikmesriikidel parandada haldussuutlikkust, toetades omakorda kõnealusest rahastamisvahendist rahastatavaid reforme ja investeeringuid hõlmavate taaste- ja vastupidavuskavade koostamist ja elluviimist ning laiemas plaanis rohe- ja digipöördega seotud riiklikke reformimeetmeid. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus

Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 175 kolmandal lõigul ja artikli 197 lõikel 2. ELi toimimise lepingu artikli 175 kolmanda lõiguga on ette nähtud, et kui vajalikuks osutuvad fondidevälised erimeetmed, võivad Euroopa Parlament ja nõukogu sellised meetmed vastu võtta, ilma et see piiraks liidu muu poliitika raames otsustatud abinõude kohaldamist, tehes otsuse seadusandliku tavamenetluse kohaselt pärast konsulteerimist Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komiteega. ELi toimimise lepingu artikli 197 lõikes 2 on sätestatud, et liit võib toetada liikmesriikide jõupingutusi parandada oma haldussuutlikkust liidu õiguse rakendamisel, muu hulgas informatsiooni vahetamise hõlbustamise ning koolitusprogrammide toetamise kaudu. Ükski liikmesriik pole kohustatud sellist toetust kasutama. Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt selleks vajalikud meetmed, ilma et see kohustaks liikmesriike oma õigus- ja haldusnorme ühtlustama. ELi toimimise lepingu artikleid 175 ja 197 silmas pidades on määruse eesmärk suurendada ühtekuuluvust meetmete abil, mis aitavad tagada taastumise, vastupanuvõime ja lähenemise asjaomastes liikmesriikides / asjaomaste liikmesriikide vahel. •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Väljapakutud meetmete rahastamine kavandatud määruse kaudu vastab Euroopa lisaväärtuse ja subsidiaarsuse põhimõttele. Liidu eelarvest rahastamisel keskendutakse meetmetele, mille eesmärke ei saa liikmesriigid üksi piisaval määral saavutada („vajalikkuse hindamine“) ning mille puhul liidu sekkumine võib tuua lisaväärtust võrreldes ainult liikmesriikide tegevusega. Määruse eesmärk on edendada ühtekuuluvust, toetades liikmesriikide jõupingutusi majanduse elavdamiseks ning sotsiaalse taastumise, vastupanuvõime ja lähenemise tagamiseks vajalike reformide elluviimisel, ning aidata liikmesriikidel parandada oma haldussuutlikkust liidu õiguse rakendamisel seoses institutsioonide, juhtimise, avaliku sektori asutuste ning majandus- ja sotsiaalsektori probleemidega. Määruse aluseks oleva loogika kohaselt antakse tehnilist tuge asjaomase liikmesriigi vabatahtlikult esitatud taotluse alusel. Seepärast otsustab iga liikmesriik, kas liidu tasandi meede on vajalik, võttes arvesse riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil olemasolevaid võimalusi. Selliste tehnilise toe meetmete võtmine, mis on seotud majanduse elavdamise, sotsiaalse taastumise, vastupanuvõime, lähenemise ja liikmesriikide haldussuutlikkuse parandamisega liidu õiguse rakendamisel, on liidu ühistes huvides. Tehnilise toe rahastamisvahendiga asendatakse olemasolev struktuurireformi tugiprogramm, lisaks on see üks komisjoni algatustest COVID-19 pandeemia puhangule reageerimiseks, et aidata liikmesriikidel leevendada tohutuid majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi. Seepärast on liidu tasandi meetmed vajalikud selleks, et tagada majanduse kiire ja kindel taastumine liidus. Seda eesmärki ei saa liikmesriigid üksi piisaval määral saavutada; liidu sekkumine võib aga tuua lisaväärtust, pidades silmas, et kehtestatava määrusega nähakse ette vahend, mille abil pakutakse tugevdatud tehnilist tuge hädavajalike struktuurireformide kavandamiseks ja elluviimiseks. Selline tugi aitaks samuti leevendada praegusest COVID-19 kriisist tulenevat ühiskondlikku mõju. •Proportsionaalsus Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, kuna see ei lähe nimetatud eesmärgi saavutamiseks ELi tasandil vajalikust kaugemale. Tehnilise toe rahastamisvahendi vabatahtlikkus ja kogu protsessi jooksul tehtava koostöö konsensuslik laad kujutavad endast lisatagatist, et proportsionaalsuse põhimõtet järgitakse ning et liikmesriikide ja komisjoni vahel luuakse vastastikune usaldus ja koostöö. •Vahendi valik Eespool kirjeldatud eesmärke ei saa saavutada õigusaktide ühtlustamise või liikmesriikide vabatahtlike meetmetega. Need on võimalik saavutada ainult määrusega. Samuti on kõikide liikmesriikide suhtes kohaldatav määrus kõige sobivam õigusakt tehnilise toe andmise korraldamiseks, võttes arvesse vajadust tagada liikmesriikide võrdne kohtlemine. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll Tehnilise toe rahastamisvahend on jätk olemasolevale, 2017.–2020. aasta struktuurireformi tugiprogrammile, mis põhineb määrusel (EL) 2017/825 (muudetud määrusega (EL) 2018/1671). Struktuurireformi tugiprogrammi rakendamine algas 2017. aasta tööprogrammi vastuvõtmisega 2017. aasta septembris ja jätkus edasiste tööprogrammide vastuvõtmisega. Struktuurireformi tugiprogrammi määruse artikli 16 kohaselt esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga-aastase seirearuande programmi elluviimise kohta ning sõltumatu vahe- ja järelhindamise aruande. Komisjoni talituste töödokumendis, mis on lisatud komisjoni peagi vastuvõetava sõltumatu vahehindamise aruandele, analüüsiti struktuurireformide tugiprogrammi tulemusi hindamiskriteeriumide alusel (asjakohasus, tulemuslikkus, tõhusus, sidusus ja ELi lisaväärtus) ning tehti mitu järeldust. Ehkki programm võeti vastu hiljuti ja paljud tehnilise toe projektid on veel rakendamise algetappides, selgub järeldustest, et struktuurireformide tugiprogrammi eesmärkide saavutamisel on tehtud suuri edusamme. Eeskätt nähtub hindamisest, et struktuurireformide tugiprogrammi ülesehitus võimaldab arvesse võtta liikmesriikide tegelikke vajadusi ning et tegemist on sobiva vahendiga, mille abil aidata liikmesriikidel suurendada oma institutsioonilist ja haldussuutlikkust. Suur paindlikkus ja kaasrahastamisnõuete puudumine tähendab, et liikmesriikide vajaduste alusel on võimalik kavandada realistlike tähtaegadega ja teostatavaid meetmeid ning täita liikmesriikide ootusi. Olulist lisaväärtust omistati ka heade tavade jagamisele liikmesriikide vahel. Peale selle on struktuurireformide tugiprogramm tugevalt lõimitud liidu majanduse juhtimise protsessi. Struktuurireformide tugiprogrammi ja Euroopa poolaasta iga-aastased tsüklid on vastastikku täiendavad, võimaldades rakendada terviklikku ja koordineeritud lähenemisviisi liikmesriikide struktuurireformide suhtes. Struktuurireformide tugiprogrammi projektide tulemuste saavutamist soodustavad hindamise kohaselt suur pühendumus kõikidelt sidusrühmadelt, tehnilise toe pakkujate kõrgetasemeline oskusteave ja soodsad poliitilised olud. Tehnilise toe projektide edukat elluviimist takistavate teguritena märgiti ära sidusrühmade koostöö puudumine ja muutuvad või ebakindlad poliitilised olud. •Konsulteerimine sidusrühmadega Kuna ettepanek tuli koostada kiiresti, et kaasseadusandjad saaksid selle aegsasti vastu võtta, ei olnud sidusrühmadega võimalik ametlikult konsulteerida. Peale selle võeti sidusrühmade seisukohti arvesse reformide tugiprogrammi käsitleva ettepaneku seadusandliku menetluse käigus. •Mõjuhinnang

Kuna ettepanek oli kiireloomuline, siis mõju uuesti ei hinnatud. Käesolev määruse ettepanek juba põhineb reformide tugiprogrammi käsitlevat ettepanekut arutanud nõukogu töörühma uusimal kättesaadaval tekstil tehnilise toe rahastamisvahendi kohta ja see on kooskõlas Euroopa Parlamendi eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni 20. aprillil 2020 avaldatud ühise raporti projektiga reformide tugiprogrammi käsitleva ettepanekuga hõlmatud tehnilise toe rahastamisvahendite kohta. Käesoleva ettepanekuga asendatakse osaliselt komisjoni ettepanek reformide tugiprogrammi kohta (COD …), mis põhines mõjuhinnangul, mille peamised järeldused jäävad kehtima mutatis mutandis. •Põhiõigused Ettepanekul on positiivne mõju liidu põhiõiguste kaitsele ja arengule, eeldusel, et liikmesriigid taotlevad ja saavad asjaomastes valdkondades abi. Näiteks võib toetus sellistes valdkondades nagu tööturg ja sotsiaalkindlustus, tervishoid, haridus, keskkond, omand, avalik haldus ja kohtusüsteem toetada liidu põhiõigusi, nagu väärikus, vabadus, võrdsus, solidaarsus, kodanike õigused ja õiglus. 4.MÕJU EELARVELE Tehnilise toe rahastamisvahendi rakendamise rahastamispakett ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027 on 864 406 000 eurot (jooksevhindades). Finantsselgituses on esitatud rahastamispaketi kohta asjakohased selgitused. 5.MUU TEAVE •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Selleks et jälgida selle määruse tulemusi tehnilise toe rahastamisvahendi eesmärkide saavutamisel, on kindlaks määratud teatavad peamised tulemusnäitajaid, mida hakatakse perioodiliselt koguma. Lõppsihtide saavutamisel tehtud edusammude jälgimiseks ja elluviidud reformide mõju hindamiseks määratakse konkreetsete projektide jaoks kindlaks spetsiifilised tulemus- ja mõjunäitajad ning nende lähteväärtused ja sihid. Vahendi tulemuslikkuse, tõhususe, asjakohasuse ja sidususe hindamiseks tehakse vahe- ja järelhindamine. Hindamine toimub kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega. Muu hulgas hinnatakse kogemusi, et määrata kindlaks puudused ja/või probleemid või võimalused meetmete või nende tulemuste parandamiseks ning aidata maksimeerida nende kasutamist ja mõju. Määruse vahehindamine toimub siis, kui selle rakendamise kohta on saanud kättesaadavaks piisavalt teavet, ent mitte hiljem kui neli aastat pärast rakendamise algust. Hiljemalt kolm aastat pärast määruse kohaldamisaja lõppu korraldab komisjon lõpliku järelhindamise. Komisjon edastab hindamiste tulemused koos oma tähelepanekutega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele. •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus Määrusega luuakse tehnilise toe rahastamisvahend, mille kaudu toetatakse liikmesriike tehniliste meetmete abil institutsiooniliste, halduslike, kestlikku majanduskasvu tagavate ja vastupanuvõimet suurendavate struktuurireformide elluviimisel (artikkel 1). Tehnilise toe rahastamisvahendi üldeesmärk on edendada ühtekuuluvust, toetades liikmesriikide jõupingutusi majanduse elavdamiseks ning sotsiaalse taastumise, vastupanuvõime ja lähenemise tagamiseks vajalike reformide elluviimisel, ning aidata liikmesriikidel parandada oma haldussuutlikkust liidu õiguse rakendamisel seoses institutsioonide, juhtimise, avaliku sektori asutuste ning majandus- ja sotsiaalsektori probleemidega (artikkel 3). Vahendi erieesmärk (artikkel 4) on aidata liikmesriikide ametiasutustel suurendada oma suutlikkust reformide kavandamisel, väljatöötamisel ja elluviimisel, muu hulgas heade tavade vahetamise, sobivate protsesside ja meetodite ning tulemuslikuma ja tõhusama personalijuhtimise kaudu. Nende eesmärkide saavutamisel tehakse tihedat koostööd asjaomaste liikmesriikidega. Kohaldamisalasse kuuluvad mitmesugused poliitikavaldkonnad, sealhulgas valdkonnad, mis on seotud avaliku sektori finantsjuhtimise ja varade valitsemise, institutsiooniliste ja haldusreformide, ettevõtluskeskkonna, toote-, teenuse- ja tööturgude, hariduse ja koolituse, kestliku arengu, rahvatervise, hariduse ja finantssektoriga (artikkel 5). Erilist tähelepanu pööratakse meetmetele, mis soodustavad rohe- ja digipööret. Vahendi rakendamise üldine rahastamispakett ajavahemikul 2021–2027 on 864 406 000 eurot (jooksevhindades) (artikkel 6). Selle rahastamispaketi kõrval võivad liikmesriigid kooskõlas määruse [uus ühissätete määrus] artikliga 21 tehnilise toe rahastamisvahendi rakendamiseks vabatahtlikult üle kanda eelarve jagatud täitmisega programmide raames antud tehnilise abi vahendeid. Ülekantud vahendeid tuleb kasutada vastavalt kõnealuse vahendi eeskirjadele ja neid kasutatakse üksnes asjaomase liikmesriigi toetuseks (artikli 6 lõige 3 ja artikkel 10). Komisjoni ettepanekutes 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku kohta on kehtestatud kõigi ELi programmide jaoks kõrgem kliimamuutuste küsimuse integreerimise eesmärk, kusjuures üldeesmärk on see, et kliimaeesmärkide saavutamisele suunataks 25 % ELi kulutustest. Käesoleva vahendi panust selle üldeesmärgi saavutamisse jälgitakse ELi kliimamarkerite süsteemi abil asjakohase detailsusega, sealhulgas täpsema metoodika kasutamisega, kui see on kättesaadav (põhjendus 10). Tehnilise toe rahastamisvahend peab toetama liikmeriikide algatusel, majanduse juhtimise protsesside või liidu õiguse rakendamise ja liidu poliitiliste prioriteetidega seotud meetmete kontekstis tehtavate kestlikku majanduskasvu tagavate ja vastupanuvõimet suurendavate reformide ning majanduslike kohandamisprogrammide rakendamisega seotud reformide elluviimist. Vahend peaks pakkuma tehnilist tuge ka uue taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi raames tehtavate reformide ettevalmistamiseks ja elluviimiseks (artikkel 8). Komisjon analüüsib toetustaotlusi lähtuvalt väljaselgitatud probleemide kiireloomulisusest, ulatusest ja raskusest, asjaomase poliitikavaldkonna toetusvajadustest, sotsiaal-majanduslike näitajate analüüsist ning liikmesriigi üldisest haldussuutlikkusest. Selle analüüsi põhjal ja muudest liidu fondidest või liidu programmidest rahastatavaid olemasolevaid meetmeid ja tegevusi arvesse võttes lepib komisjon liikmesriigiga kokku prioriteetsed toetusvaldkonnad, eesmärgid, esialgse ajakava, võetavate toetusmeetmete ulatuse ja rahalise toetuse hinnangulise üldsumma, mis sätestatakse koostöö- ja toetuskavas (artikkel 8).

Tehnilise toe rahastamisvahendist rahastamise kriteeriumidele vastavad meetmed hõlmavad muu hulgas poliitilise nõustamise ja/või poliitika muutmise, strateegiate ja reformimise tegevuskavade koostamise ning seadusandlike, institutsiooniliste, struktuuri- ja haldusreformidega seotud oskusteavet; ekspertide, sealhulgas kohapeal viibivate ekspertide kaasamist; suutlikkuse suurendamist ja sellega seotud toetusmeetmeid kõigil juhtimistasanditel, samuti kodanikuühiskonna võimestamisele kaasaaitamist (artikkel 7). Tehnilise toe rahastamisvahendist rahastatavad meetmed võivad saada toetust muudest liidu programmidest, vahenditest või fondidest liidu eelarve raames, tingimusel et toetus ei hõlma samu kulusid (artikkel 11). Komisjon võtab tehnilise toe rahastamisvahendi rakendamiseks vastu tööprogrammid rakendusaktidega, millega nähakse ette tehnilise toe pakkumise meetmed ja kõik finantsmääruse kohaselt nõutavad elemendid (artikkel 12). Seejuures kehtestatakse sätted, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu ning üldsuse teavitamist (artiklid 9 ja 17), täiendavust (artikkel 13), järelevalvet (artikkel 14), aastaaruandeid (artikkel 15) ja hindamist (artikkel 16). 2020/0103 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse tehnilise toe rahastamisvahend EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 175 kolmandat lõiku ja artikli 197 lõiget 2, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping“) artiklitele 120 ja 121 peavad liikmesriigid teostama oma majanduspoliitikat nii, et aidata kaasa liidu eesmärkide saavutamisele ning pidades silmas nõukogu sõnastatavaid üldsuuniseid. Aluslepingu artikli 148 kohaselt rakendavad liikmesriigid tööhõivepoliitikat, mille puhul võetakse arvesse tööhõivesuuniseid. Seega on liikmesriikide majanduspoliitika kooskõlastamine ühistes huvides. (2)Aluslepingu artiklis 175 on muu hulgas sätestatud, et liikmesriigid peaksid koordineerima oma majanduspoliitikat niisugusel viisil, et saavutada artiklis 174 seatud eesmärgid majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse valdkonnas. (3)COVID-19 pandeemia puhangu tõttu 2020. aasta alguses on kogu ELis ja maailmas muutunud majanduse väljavaated järgnevateks aastateks. Kriisi oludes on liidus esile kerkinud uued prioriteedid, mis on eeskätt suunatud taastumisele ja vastupanuvõime tagamisele. See omakorda nõuab kiireloomulist ja koordineeritud tegutsemist liidu tasandil, et tulla toime majanduslike tagajärgedega liikmesriikides ning samuti vähendada kriisi sotsiaalset ja majanduslikku mõju. Praegune COVID-19 pandeemia ning ka eelmine majandus- ja finantskriis on näidanud, et kindlatele majandus- ja sotsiaalstruktuuridele rajanevate usaldusväärsete ja vastupanuvõimeliste majandus- ja finantssüsteemide arendamine aitab liikmesriikidel šokkidele tulemuslikumalt reageerida ja neist kiiremini taastuda. Selleks et tagada majanduse ja ühiskonna kestlik taastumine ja ületada liidusisesed majanduslikud, sotsiaalsed ja territoriaalsed erinevused, on kesksel kohal majanduskasvu elavdavad reformid ja investeeringud eesmärgiga kõrvaldada majanduse struktuurilised nõrkused ning suurendada majanduse vastupanuvõimet ja taastuvust. (4)Liidu tasandil määratakse liikmesriikide reformide prioriteedid kindlaks ja jälgitakse nende rakendamist majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta raamistikus. Liikmesriigid töötavad välja oma riiklikud mitmeaastased investeerimisstrateegiad nende esmatähtsate reformide toetuseks. Investeerimisstrateegiad esitatakse koos iga-aastaste riiklike reformikavadega, et anda ülevaade liikmesriigi ja/või liidu vahenditest toetatavatest prioriteetidest ning neid prioriteete koordineerida. Samuti peaksid investeerimisstrateegiad aitama liidu vahendeid sidusalt kasutada ja maksimeerida eeskätt liidu tasandil struktuurifondidest ja Ühtekuuluvusfondist toetatavatest ja muudest programmidest saadava rahalise toetuse lisaväärtust. (5)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/825 loodi struktuurireformi tugiprogramm ajavahemikuks 2017–2020 eelarvega 142 800 000 eurot. Struktuurireformi tugiprogramm loodi eesmärgiga tugevdada liikmesriikide suutlikkust valmistada ette ja viia ellu kestlikku majanduskasvu tagavaid haldus- ja struktuurireforme, sealhulgas liidu fondide tõhusa ja tulemusliku kasutamise toetamise teel. Komisjon annab programmi raames tehnilist tuge liikmesriikide taotluse alusel ja see võib katta väga erinevaid poliitikavaldkondi. Käesolev määrus on kavandatud jätkuna sellele programmile, mille liikmesriigid on hästi vastu võtnud.

(6)Pidades silmas, et liikmesriigid on selle määruse raames struktuurireformi tugiprogrammist saadavat tehnilist tuge üha rohkem kasutanud, tuleks seetõttu kehtestada tehnilise toe rahastamisvahend eesmärgiga jätkata liikmesriikide toetamist reformide elluviimisel. (7)Kajastades Euroopa rohelist kokkulepet, mis kujutab endast Euroopa kasvustrateegiat ning on ette nähtud selleks, et täita liidu kohustusi Pariisi kliimakokkuleppe rakendamiseks ja ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks, panustab tehnilise toe rahastamisvahend kliimamuutuste küsimuse integreerimisse ja aitab saavutada üldeesmärki suunata 25 % ELi eelarvekulutustest kliimaeesmärkide toetamiseks. Vahendi ettevalmistamise ja rakendamise ajal tuleks kindlaks teha asjakohased meetmed ning hinnata neid uuesti asjakohaste hindamiste ja läbivaatamiste käigus. Seejuures tuleks tegeleda ka laiemate keskkonnaalaste ja sotsiaalküsimustega liidus, sealhulgas looduskapitali kaitse ja ringmajanduse toetamine, ning järgida kestliku arengu tegevuskava 2030. (8)Tehnilise toe rahastamisvahendi üldeesmärk peaks olema edendada liidu majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, toetades liikmesriikide jõupingutusi majanduse elavdamiseks ning sotsiaalse taastumise, vastupanuvõime ja lähenemise tagamiseks vajalike reformide elluviimisel. Sel otstarbel tuleks vahendiga aidata liikmesriikidel parandada oma haldussuutlikkust liidu õiguse rakendamisel seoses institutsioonide, valitsuste, avaliku sektori asutuste ning majandus- ja sotsiaalsektori probleemidega. (9)Tehnilise toe rahastamisvahendi erieesmärk peaks olema toetada liikmesriikide ametiasutusi nende jõupingutustes reformide kavandamiseks, väljatöötamiseks ja elluviimiseks, muu hulgas heade tavade vahetamise, sobivate protsesside ja meetodite ning tulemuslikuma ja tõhusama personalijuhtimise kaudu. (10)Selleks et aidata liikmesriikidel reageerida reformivajadustele kõigis olulistes majandus- ja ühiskondlikes valdkondades, peaks komisjon ka edaspidi andma liikmesriigi taotluse alusel tehnilist tuge paljudes eri poliitikavaldkondades, sealhulgas valdkondades, mis on seotud avaliku sektori finantsjuhtimise ja varade valitsemisega, institutsiooniliste ja haldusreformidega, ettevõtluskeskkonna, finantssektori, toodete, teenuste ja tööjõuturgudega, hariduse ja koolituse, kestliku arengu, rahvatervise ja sotsiaalhoolekandega. Erilist tähelepanu tuleks pöörata meetmetele, mis soodustavad rohe- ja digipööret. (11)Käesoleva määrusega kehtestatakse tehnilise toe rahastamisvahendi rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendile ja nõukogule lähtesummaks eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe tähenduses. (12)Selleks et katta täiendavaid vajadusi tehnilise toe rahastamisvahendi raames, peaks liikmesriikidel olema võimalus kanda vahendi eelarvesse üle vahendeid liidu fondidest, mille puhul toimub eelarve jagatud täitmine vastavalt asjaomasele korrale. Ümberpaigutatud vahendeid tuleks rakendada vastavalt kõnealuse vahendi eeskirjadele ja neid kasutataks üksnes asjaomase liikmesriigi toetuseks. Komisjon peaks andma asjaomastele liikmesriikidele tagasisidet selle kohta, kuidas täiendava vabatahtliku osaluse summasid kasutatakse. (13)Tehnilise toe rahastamisvahendi raames tuleks tehnilist tuge anda taotluse alusel, et toetada liikmeriikide algatusel, majanduse juhtimise protsesside või liidu õiguse rakendamisega seotud meetmete kontekstis toimuvate reformide ning majanduslike kohandamisprogrammide rakendamisega seotud reformide elluviimist. Vahendiga tuleks pakkuda tehnilist tuge ka määruse (EL) nr YYY/XX kohaste taastekavade ettevalmistamiseks ja elluviimiseks. (14)Kooskõlas eelmise programmi, struktuurireformi tugiprogrammi raames juba praegu kehtivate eeskirjade ja toimiva praktikaga tuleks tehnilise toe taotluste esitamiseks kehtestada lihtne kord. Sel põhjusel peaksid liikmesriigid taotluse esitama kalendriaasta 31. oktoobriks. Liikmesriikide taotluste analüüsimiseks tuleks sätestada asjakohased kriteeriumid, võttes arvesse üldkehtivaid võrdse kohtlemise, usaldusväärse finantsjuhtimise ja läbipaistvuse põhimõtteid. Need kriteeriumid peaksid põhinema probleemide kiireloomulisusel, raskusel ja ulatusel ning toetusvajadustel nendes poliitikavaldkondades, kus tehnilise toe andmist kavandatakse. (15)Samuti tuleks täpsustada nende koostöö- ja toetuskavade sisu, milles kirjeldatakse üksikasjalikult liikmesriikidele antava tehnilise toe meetmeid. Selleks tuleks kavandatud tehnilise toe meetmete ja nendega seotud rahalise toetuse hinnangulise üldsumma puhul arvesse võtta liidu fondidest või liidu programmidest rahastatavaid meetmeid ja tegevusi. (16)Vastutuse ja läbipaistvuse huvides ning liidu tegevuse nähtavuse tagamiseks tuleks koostöö- ja toetuskavad esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule – tingimusel, et kaitstakse tundliku teabe konfidentsiaalsust – ning komisjon peaks vastavalt vajadusele tegelema teavitustegevusega. (17)Kehtestada tuleks sätted, mis reguleerivad tehnilise toe rahastamisvahendi rakendamist, eeskätt eelarve täitmise viise, tehnilise toe meetmete rahastamise vorme ja tööprogrammide sisu, mis tuleks vastu võtta rakendusaktidega. Arvestades seda, kui oluline on toetada liikmesriikide jõupingutusi reformide jätkamisel ja elluviimisel, peaks toetuste kaasrahastamise määr olema kuni 100 % toetuskõlblikest kuludest. Selleks et tehnilist tuge oleks kiireloomulistel juhtudel võimalik kiiresti kasutusele võtta, tuleks ette näha võimalus võtta piiratud ajavahemikuks vastu erimeetmeid. Sel eesmärgil tuleks tehnilise toe rahastamisvahendi tööprogrammi eelarvest teatav osa kõrvale panna erimeetmete jaoks. (18)Liidu eelarvevahendite tõhusa ja sidusa eraldamise tagamiseks ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks peaksid käesoleva määruse kohased meetmed olema kooskõlas käimasolevate liidu programmidega ja neid täiendama, vältides seejuures samade kulutuste topeltrahastamist. Eelkõige peaksid komisjon ja liikmesriik kindlustama menetluse kõigis etappides tulemusliku koordineerimise, et tagada rahastamisallikate (sealhulgas tehnilise abi) vaheline sidusus, ühtsus, vastastikune täiendavus ja koostoime. (19)Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe punktidele 22 ja 23 tuleb selle määrusega loodavat vahendit hinnata teabe alusel, mis on kogutud konkreetse järelevalvekorra alusel, vältides samal ajal ülereguleerimist ja halduskoormust, eelkõige liikmesriikides. See kord peaks vajadusel sisaldama ka mõõdetavaid näitajaid, mille alusel hinnata vahendi mõju kohapeal. (20)On asjakohane, et komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse rakendamise kohta igal aastal aruande. Teostada tuleks sõltumatu vahehindamine määruse alusel loodud vahendi eesmärkide saavutamise, vahendi ressursside kasutamise tõhususe ja lisaväärtuse kohta. Sõltumatus järelhindamises tuleks lisaks käsitleda vahendi pikaajalist mõju. (21)Kehtestada tuleks tehnilise toe rakendamise tööprogrammid. Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt alusepingu artikli 322 kohaselt vastuvõetud horisontaalseid finantseeskirju. Need eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) 2018/1046 (finantsmäärus) ning nendega määratakse ennekõike kindlaks menetlus eelarve kehtestamiseks ja täitmiseks toetuste, hangete, auhindade ja eelarve kaudse täitmise teel ning nähakse ette finantsjuhtimises osalejate vastutuse kontroll. ELi toimimise lepingu artikli 322 põhjal vastu võetud eeskirjad käsitlevad ka liidu eelarve kaitset juhul, kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises, kuna õigusriigi põhimõtte järgimine on usaldusväärse finantsjuhtimise ja tulemusliku ELi-poolse rahastamise vajalik eeltingimus. (22)Vastavalt finantsmäärusele, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013, nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2988/95, nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja nõukogu määrusele (EL) 2017/1939 tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise ja pettuste ärahoidmist, avastamist, korrigeerimist ja uurimist, kaotatud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud summade tagasinõudmist ja vajaduse korral halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige võib Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013 ning nõukogu määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et tuvastada võimalik kelmus/pettus, korruptsioon või muu liidu finantshuve kahjustav ebaseaduslik tegevus. Vastavalt määrusele (EL) 2017/1939 võib Euroopa Prokuratuur uurida pettusi ja muid kuritegusid, mis kahjustavad liidu finantshuve, ja esitada nendes süüdistusi, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2017/1371. Finantsmääruse kohaselt peab iga isik või üksus, kes saab liidu rahalisi vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel täielikult koostööd, andma komisjonile, OLAFile, Euroopa Prokuratuurile ja Euroopa Kontrollikojale vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annavad komisjonile, OLAFile, Euroopa Prokuratuurile ja Euroopa Kontrollikojale samaväärsed õigused. (23)Kuna liikmesriigid üksi ei suuda käesoleva määruse eesmärki piisavalt saavutada, küll aga saab neid paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. (24)Käesolev määrus ei tohiks mõjutada selliste toetusmeetmete jätkamist või muutmist, mille komisjon on kiitnud heaks määruse (EL) 2017/825 alusel või muu liidu õigusakti alusel, mida kohaldatakse sellise abi suhtes 31. detsembri 2020. aasta seisuga. Määruse (EL) 2017/825 alusel heakskiidetud meetmed peaksid seetõttu kehtima jääma. Sel otstarbel tuleks kehtestada ka üleminekusäte. (25)Selleks et käesolevas määruses sätestatud meetmeid oleks võimalik viivitamata kohaldada, peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK Üldsätted Artikkel 1

Reguleerimisese Käesoleva määrusega kehtestatakse tehnilise toe rahastamisvahend (edaspidi „vahend”). Käesolevas määruses on sätestatud vahendi eesmärgid, selle eelarve aastateks 2021–2027, liidupoolse rahastamise vormid ja sellise rahastamise eeskirjad. Artikkel 2

Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (1)„tehniline tugi“ – meetmed, mis aitavad liikmesriikidel ellu viia institutsioonilisi, halduslikke, kestlikku majanduskasvu tagavaid ja vastupanuvõimet suurendavaid reforme; (2)„liikmesriigi ametiasutus“ – üks või mitu avaliku sektori asutust valitsuse tasandil, sealhulgas piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutused ning liikmesriigi asutused finantsmääruse artikli 2 punkti 42 tähenduses, kes teevad liikmesriikide institutsioonilise ja õigusraamistiku kohaselt koostööd partnerluse vaimus; (3)„liidu fondid“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) YYY/XX [uus ühissätete määrus] hõlmatud fondid; (4)„rahvusvaheline organisatsioon“ – organisatsioon finantsmääruse artikli 156 tähenduses ja organisatsioon, mida käsitatakse rahvusvahelise organisatsioonina vastavalt kõnealusele artiklile. Artikkel 3

Üldeesmärk Vahendi üldeesmärk on edendada liidu majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, toetades liikmesriikide jõupingutusi majanduse elavdamiseks ning sotsiaalse taastumise, vastupanuvõime ning ülespoole suunatud majandusliku ja sotsiaalse lähenemise tagamiseks vajalike reformide elluviimisel, ning aidata liikmesriikidel parandada oma haldussuutlikkust liidu õiguse rakendamisel seoses institutsioonide, juhtimise, avaliku sektori asutuste ning majandus- ja sotsiaalsektori probleemidega. Artikkel 4

Erieesmärk Artiklis 3 sätestatud üldeesmärgi saavutamiseks on vahendi jaoks kehtestatud erieesmärk aidata liikmesriikide ametiasutustel suurendada oma suutlikkust reformide kavandamisel, väljatöötamisel ja elluviimisel, muu hulgas heade tavade vahetamise, sobivate protsesside ja meetodite ning tulemuslikuma ja tõhusama personalijuhtimise kaudu. Kõnealuste erieesmärkide saavutamisel tehakse tihedat koostööd asjaomaste liikmesriikidega. Artikkel 5

Kohaldamisala Artiklis 4 sätestatud erieesmärk peab olema seotud ühtekuuluvusele, konkurentsivõimele, haridusele, tootlikkusele, teadusuuringutele ja innovatsioonile, arukale, jätkusuutlikule ja kaasavale majanduskasvule, tööhõivele ja investeerimisele keskenduvate poliitikavaldkondadega, pöörates erilist tähelepanu meetmetele, mis soodustavad rohe- ja digipööret, eelkõige ühe või mitmega alljärgnevast: (a)avaliku sektori finantsjuhtimine ja varade valitsemine, eelarvemenetlus, makrorahanduslik raamistik, võla ja rahavoo haldamine, kulu- ja maksupoliitika, maksukohustuse täitmine, agressiivne maksuplaneerimine, maksupettused ja maksudest kõrvalehoidumine, tulude haldamine ja tolliliit; (b)institutsiooniline reform ning avaliku halduse ja e-valitsuse tõhus ja teenusekeskne toimimine, mis muu hulgas saavutatakse – kui see on asjakohane – eeskirjade lihtsustamise teel, õigusriigi põhimõtete tulemuslik järgimine, kohtusüsteemide reformimine ning pettuste-, korruptsiooni- ja rahapesuvastase võitluse tugevdamine;

(c)ettevõtluskeskkond, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ning sotsiaalettevõtjate jaoks, reindustrialiseerimine, erasektori areng, toodete ja teenuste turud, investeerimine, riigiosalus ettevõtetes, erastamisprotsessid, kaubandus ja välismaised otseinvesteeringud, konkurents ja riigihanked, säästev valdkondlik areng, teadusuuringute ja innovatsiooni ning digitaaltehnoloogiale ülemineku toetamine; (d)haridus ja koolitus, tööturupoliitika töökohtade loomiseks (sealhulgas sotsiaaldialoog), täiend- ja ümberõpe, eelkõige digioskused, meediapädevus, kodanikuaktiivsus, vaesuse ja sissetulekute liiga suure ebavõrdsuse vähendamine, sooline võrdõiguslikkus, sotsiaalse kaasatuse edendamine, piisava ja kaasava sotsiaalkindlustuse ja sotsiaalhoolekande süsteemid, kättesaadav ja taskukohane rahvatervis ja tervishoiusüsteemid, samuti ühtekuuluvus-, varjupaiga-, rände- ja piiripoliitika; (e)poliitika digi- ja rohepöörde elluviimiseks, e-valitsuse lahendused, e-hanked, ühendatus, andmetele juurdepääs ja nende haldamine, e-õpe, tehisintellektipõhiste lahenduste kasutamine, kestlik areng ja keskkonnakaitse kui üks keskkonnaalastest tugisammastest, kliimameetmed, liikuvus, ringmajanduse toetamine, energeetika ja ressursitõhusus, taastuvad energiaallikad, energiavarustuse mitmekesistamine ja energiajulgeoleku tagamine ning põllumajandussektori puhul mullakaitse ja elurikkuse kaitse, kalandus ja maapiirkondade kestlik areng ning (f)finantssektori poliitika, sealhulgas: finantskirjaoskuse, finantsstabiilsuse, rahastamisvõimaluste ja reaalmajandusele laenu andmise edendamine; andmete ja statistika koostamine, pakkumine ja kvaliteediseire. Artikkel 6

Eelarve 1.Vahendi rakendamise rahastamispakett aastatel 2021–2027 on jooksevhindades 864 406 000 eurot. 2.Vahendi rahastamispaketist võib katta ka selliste ettevalmistus-, seire-, kontrolli-, auditi- ja hindamistegevuste kulud, mis on vajalikud vahendi juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks – see hõlmab eelkõige uuringuid, ekspertide nõupidamisi, info- ja kommunikatsioonimeetmeid, sealhulgas liidu poliitiliste prioriteetide tutvustamist, niivõrd kuivõrd see on seotud käesoleva määruse eesmärkidega, kulusid, mis on seotud infotehnoloogiavõrgustikega, mis keskenduvad infotöötlusele ja -vahetusele, sealhulgas infotehnoloogiavahenditega, ning kõiki muid tehnilise ja haldusabi kulusid, mis komisjonil vahendi juhtimisel tekivad. Kulud võivad hõlmata ka kulusid, mis on seotud muude toetavate tegevustega, nagu tehnilise toe projektide kvaliteedikontroll ja kohapealne järelevalve, ning struktuurireformide hindamisel ja rakendamisel toimuva kogemusnõustamise ja eksperdiabi kulusid. 3.Liikmesriikidele eelarve jagatud täitmise raames eraldatud rahalisi vahendeid võib liikmesriikide taotlusel vahendile üle kanda. Komisjon haldab neid vahendeid otse finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punkti a alusel või kaudselt kõnealuse artikli punkti c alusel. Nende rahaliste vahendite kasutamisel peetakse silmas asjaomase liikmesriigi huve. II PEATÜKK Tehniline tugi Artikkel 7

Tehnilise toe saamise tingimustele vastavad meetmed Artiklites 3 ja 4 sätestatud eesmärke arvesse võttes rahastatakse vahendi raames eelkõige järgmist liiki meetmeid: (a)poliitilise nõustamise, poliitika muutmise, strateegiate ja reformimise tegevuskavade koostamise ning seadusandlike, institutsiooniliste, struktuuri- ja haldusreformidega seotud oskusteave; (b)ekspertide, sealhulgas kohapeal viibivate ekspertide lühi- või pikaajaline kaasamine, et täita spetsiifilistesse valdkondadesse kuuluvaid ülesandeid või sooritada operatiivtegevusi, vajaduse korral koos suulise või kirjaliku tõlke, koostöötoetuse, haldusabi, taristu ja seadmetega; (c)institutsioonilise, haldus- või valdkondliku suutlikkuse suurendamine ja sellega seotud toetusmeetmed kõikidel valitsustasanditel, samuti kaasaaitamine kodanikuühiskonna, sealhulgas võimestamisele vastavalt vajadusele, eelkõige: i)seminarid, konverentsid ja õpikojad; ii)töövisiidid asjaomastesse liikmesriikidesse või kolmandatesse riikidesse, et võimaldada ametnikel omandada või täiendada oskusteavet või teadmisi asjakohastes küsimustes; iii)koolitustegevus ja internetipõhiste või muude koolitusmoodulite väljatöötamine, et toetada asjaomaste reformidega seotud vajalikke kutseoskusi ja teadmisi; (d)andmete ja statistika kogumine, ühiste metoodikate ning näitajate ja võrdlusnäitajate väljatöötamine, kui see on asjakohane;

(e)kohaliku tegevustoetuse korraldamine näiteks varjupaiga, rände ja piirikontrolli valdkondades; (f)IT-suutlikkuse suurendamine, sealhulgas asjaomaste reformide elluviimiseks vajaliku IT-taristu ja rakenduste väljatöötamis-, hooldus-, käitamis- ja kvaliteedikontrollialane oskusteave, küberjulgeolek ning avalike teenuste digitaliseerimisele suunatud programmide alane oskusteave; (g)uuringud, teadusuuringud, analüüsid ja küsitlused, hindamised ja mõjuhindamised ning suuniste, aruannete ja õppematerjalide väljatöötamine ja avaldamine; (h)teabevahetusprojektid õppimiseks, sealhulgas e-õppeks, koostööks, teadlikkuse suurendamiseks, teabe levitamisega seotud tegevusteks ja heade tavade vahetamiseks; teadlikkuse suurendamise ja teabekampaaniate, meediakampaaniate ja ürituste korraldamine, sealhulgas organisatsioonide teabevahetus ja, kui see on asjakohane, teabevahetus sotsiaalvõrgustikes; (i)materjalide koostamine ja avaldamine nii teabe kui ka vahendi raames antud tehnilise toe tulemuste levitamiseks, sealhulgas süsteemide ja töövahendite väljatöötamise, käitamise ja hoolduse kaudu, kasutades info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat, ning (j)muu asjakohane tegevus, mis toetab artiklis 3 sätestatud üldeesmärgi ja artiklis 4 sätestatud erieesmärgi saavutamist. Artikkel 8

Tehnilise toe taotlus 1.Rahastamisvahendist tehnilist tuge sooviv liikmesriik esitab komisjonile tehnilise toe taotluse, nimetades artikli 5 alusel kohaldamisalasse kuuluvad poliitikavaldkonnad ja prioriteedid, mille jaoks toetust taotletakse. Taotlused tuleb esitada hiljemalt kalendriaasta 31. oktoobril. Komisjon võib koostada suunised toetustaotluse põhiosade kohta. 2.Liikmesriigid võivad esitada tehnilise toe taotluse asjaoludel, mis on seotud järgmisega: (a)liikmesriikide endi algatatud reformide elluviimine, eeskätt selleks, et toetada taastumist [kooskõlas määrusega (EL) nr YYY/XX], saavutada kestlik majanduskasv ja töökohtade loomine ning suurendada vastupanuvõimet; (b)makromajanduslike kohandamisprogrammide elluviimine liikmesriikides, kes saavad kehtivate õigusaktide alusel liidult finantsabi, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 472/2013 kohaselt liikmesriikide puhul, kelle rahaühik on euro, ning nõukogu määruse (EÜ) nr 332/2002 kohaselt liikmesriikide puhul, kelle rahaühik ei ole euro; (c)kestlikku majanduskasvu tagavate ja vastupanuvõimet suurendavate reformide elluviimine majanduse juhtimise protsesside, eelkõige Euroopa poolaasta raames esitatud riigipõhiste soovituste või liidu õiguse rakendamisega seotud meetmete kontekstis; (d)taaste- ja vastupidavuskavade koostamine määruse (EL) nr YYY/XX alusel ja nende kavade elluviimine liikmesriikides. 3.Võttes arvesse läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid, analüüsib komisjon – pärast liikmesriigiga muu hulgas Euroopa poolaasta raames peetud dialoogi – lõikes 1 osutatud toetustaotlust, lähtudes kindlakstehtud probleemide kiireloomulisusest, ulatusest ja raskusest, asjaomaste poliitikavaldkondade toetusvajadustest, sotsiaal-majanduslike näitajate analüüsist ning liikmesriigi üldisest haldussuutlikkusest. Selle analüüsi põhjal ja võttes arvesse liidu fondidest või muudest liidu programmidest rahastatavaid käimasolevaid tegevusi ja meetmeid, lepib komisjon asjaomase liikmesriigiga kokku tehnilise toega seotud prioriteetsed toetusvaldkonnad, eesmärgid, esialgse ajakava, võetavate toetusmeetmete ulatuse ja rahalise toetuse hinnangulise üldsumma, mis sätestatakse koostöö- ja toetuskavas. 4.Lõikes 3 osutatud koostöö- ja toetuskavas tuuakse muust tehnilisest toest eraldi välja meetmed, mis on seotud liikmesriikide taaste- ja vastupidavuskavadega vastavalt määrusele (EL) nr YYY/XX. Artikkel 9

Euroopa Parlamendi ja nõukogu teavitamine koostöö- ja toetuskavadest ning sellealane teavitustegevus 1.Asjaomase liikmesriigi nõusolekul edastab komisjon koostöö- ja toetuskava põhjendamatu viivituseta Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Asjaomane liikmesriik võib keelduda nõusoleku andmisest tundliku või konfidentsiaalse teabe puhul, mille avalikustamine seaks ohtu liikmesriigi avalikud huvid. 2.Olenemata lõikes 1 sätestatust edastab komisjon koostöö- ja toetuskava siiski Euroopa Parlamendile ja nõukogule järgmistel asjaoludel: (a)niipea, kui asjaomane liikmesriik on eemaldanud kogu tundliku või konfidentsiaalse teabe, mille avalikustamine seaks ohtu liikmesriigi avalikud huvid;

(b)pärast mõistliku aja möödumist, kui asjaomase teabe avalikustamine ei kahjustaks toetusmeetmete rakendamist, ja igal juhul hiljemalt kaks kuud pärast selliste meetmete võtmist vastavalt koostöö- ja toetuskavale. 3.Komisjon võib tegeleda teavitustegevusega, et tagada liidu rahaliste vahendite nähtavus koostöö- ja toetuskavadega ettenähtud toetusmeetmete osas, sealhulgas ühine teavitustegevus koostöös asjaomaste liikmesriigi ametiasutustega. Artikkel 10

Rahaliste vahendite ülekandmine vahendile 1.Artikli 6 lõikes 1 osutatud rahastamispaketi kõrval võidakse tehnilise toe eelarvet rahastada liikmesriikidega kooskõlas määruse [uus ühissätete määrus] artikliga 21 ja selles artiklis sätestatud korras tehtavate vabatahtlike ülekannete abil, nagu on osutatud käesoleva määruse artikli 6 lõikes 3. 2.Liikmesriigi kooskõlas lõikega 1 ülekantud vahendeid kasutatakse ainult selles liikmesriigis. Artikkel 11

Täiendav rahastamine Vahendist rahastatavad meetmed võivad saada toetust muudest liidu programmidest, vahenditest või fondidest liidu eelarve raames, tingimusel et toetus ei hõlma samu kulusid. Artikkel 12

Tehnilise toe rakendamine 1.Komisjon rakendab vahendit kooskõlas finantsmäärusega. 2.Vahendi alla kuuluvaid meetmeid võib ellu viia komisjon otse või seda võib teha kaudselt üksuste või isikute kaudu, kes ei ole liikmesriigid, kooskõlas finantsmääruse artikliga XX. Artikli 7 kohastele meetmetele antakse liidu tuge eeskätt järgmises vormis: (a)toetused; (b)avaliku hanke lepingud; (c)välisekspertide, sealhulgas tuge andvate või saavate liikmesriikide riiklike, piirkondlike või kohalike ametiasutuste ekspertide kulude hüvitamine; (d)osalus rahvusvaheliste organisatsioonide loodud usaldusfondides ning (e)eelarve kaudse täitmise raames võetavad meetmed. 3.Toetust võib anda liikmesriikide ametiasutustele, Euroopa Investeerimispanga grupile, rahvusvahelistele organisatsioonidele, avaliku sektori või eraõiguslikele asutustele ja üksustele, mis on seadusjärgselt asutatud: (a)liikmesriikides; (b)Euroopa Majanduspiirkonna lepinguosalistes Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riikides asjaomases lepingus sätestatud tingimustel. Toetuste kaasrahastamise määr on kuni 100 % toetuskõlblikest kuludest. 4.Tehnilise toe meetmeid võidakse pakkuda koostöös teiste liikmesriikide asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.

5.Tehnilist tuge võivad pakkuda ka üksikeksperdid, keda võib kutsuda osalema valitud korraldatavates tegevustes, juhul kui see on vajalik artiklis 4 sätestatud erieesmärgi saavutamiseks. 6.Tehnilise toe vahendi rakendamiseks võtab komisjon rakendusaktidega vastu tööprogrammid ning teavitab neist Euroopa Parlamenti ja nõukogu. Tööprogrammides esitatakse vahendile eraldatud summa. Samuti sätestatakse tööprogrammides meetmed, mis on vajalikud nende elluviimiseks kooskõlas käesoleva määruse artiklis 3 osutatud üldeesmärgi ja artiklis 4 osutatud erieesmärgiga, toetuste valiku- ja määramiskriteeriumid ning kõik finantsmääruses nõutud üksikasjad. 7.Vahendite õigeaegse kättesaadavuse tagamiseks reserveeritakse piiratud osa tööprogrammist erimeetmeteks ettenägematutel ja piisavalt põhjendatud kiireloomulistel asjaoludel, mis nõuavad kohest reageerimist, näiteks majanduses esineva tõsise häire või majanduslikke ja sotsiaalseid tingimusi tõsiselt mõjutavate kaalukate asjaolude korral, mis ei allu asjaomase liikmesriigi kontrollile. Komisjon võib tehnilist tuge sooviva liikmesriigi taotlusel võtta erimeetmeid kooskõlas vahendi jaoks kindlaksmääratud eesmärkide ja tegevustega, et pakkuda tehnilist tuge liikmesriigi ametiasutustele kiireloomuliste vajaduste rahuldamisel. Nimetatud erimeetmed on oma olemuselt ajutised ja seotud artikli 8 lõikes 2 sätestatud tingimustega. Erimeetmed lõpevad kuue kuu jooksul ja need võidakse asendada tehnilise toe meetmetega artiklis 8 sätestatud tingimuste kohaselt. III PEATÜKK Vastastikune täiendavus, järelevalve ja hindamine Artikkel 13

Koordineerimine ja vastastikune täiendavus 1.Komisjon ja asjaomased liikmesriigid soodustavad oma kohustustele vastaval määral koostoimet ning tagavad tulemusliku koordineerimise tehnilise toe rahastamisvahendi ja muude liidu programmide või vahendite vahel, eriti liidu fondidest rahastatavate meetmetega. Sel eesmärgil nad: (a)tagavad vastastikuse täiendavuse, koostoime, sidususe ja järjepidevuse eri vahendite vahel liidu, riiklikul ja, kui see on asjakohane, piirkondlikul tasandil, eriti seoses liidu fondidest rahastatavate meetmetega, nii kavandamise kui ka elluviimise ajal; (b)optimeerivad koordineerimismehhanisme, et vältida jõupingutuste kattumist, ning (c)tagavad tiheda koostöö isikute vahel, kes vastutavad liidu, riiklikul ja, kui see on asjakohane, piirkondlikul tasandil sidusate ja ühtlustatud toetusmeetmete rakendamise eest vahendi raames. 2.Komisjon püüab tagada vastastikuse täiendavuse ja koostoime teiste asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide antava toetusega. Artikkel 14

Rakendamise järelevalve 1.Komisjon teeb järelevalvet vahendi rakendamise üle ning hindab artiklis 3 sätestatud üldeesmärgi ja artiklis 4 sätestatud erieesmärgi saavutamist. Näitajad, mille abil antakse aru edusammudest ning mida kasutatakse käesoleva määruse üld- ja erieesmärgi saavutamise järelevalveks ja hindamiseks, on esitatud lisas. Järelevalve rakendamise üle on sihipärane ja vahendi raames toimuva tegevusega proportsionaalne. 2.Tulemusaruannete süsteem tagab, et vahendi rakendamise ja tulemuste jälgimiseks vajalikke andmeid kogutakse tõhusalt, tulemuslikult ja õigeaegselt. Selleks kehtestatakse liidu vahendite saajatele proportsionaalsed aruandlusnõuded. Artikkel 15

Aastaaruanne 1.Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse rakendamise kohta igal aastal aruande. 2.Aastaaruanne sisaldab teavet järgmise kohta:

(a)toetustaotlused, mille liikmesriigid on esitanud vastavalt artikli 8 lõikele 1; (b)artikli 8 lõikes 2 osutatud liikmesriikide toetustaotluste analüüsimise kriteeriumide kohaldamise analüüs; (c)artikli 8 lõikes 3 osutatud koostöö- ja toetuskavad; (d)artikli 12 lõike 7 alusel võetud erimeetmed ning (e)toetusmeetmete rakendamine. Artikkel 16

Vahe- ja järelhindamine 1.Nelja aasta möödudes käesoleva määruse jõustumisest esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele sõltumatu vahehindamise aruande käesoleva määruse rakendamise kohta. Samuti esitab komisjon nendele institutsioonidele sõltumatu järelhindamise aruande hiljemalt kolme aasta jooksul pärast artiklis 1 nimetatud perioodi lõppu. 2.Vahehindamise aruandes hinnatakse eelkõige vahendi jaoks artiklis 3 ja 4 sätestatud eesmärkide saavutamise määra, rahaliste vahendite kasutamise tõhusust ja Euroopa lisaväärtust. Ühtlasi käsitletakse aruandes kõigi eesmärkide ja meetmete jätkuvat asjakohasust. 3.Järelhindamise aruandes esitatakse üldhinnang käesoleva määruse rakendamise kohta ja see sisaldab teavet määruse pikaajalise mõju kohta. IV PEATÜKK Ülemineku- ja lõppsätted Artikkel 17

Teave, teabevahetus ja avalikustamine 1.Liidu rahaliste vahendite saajad tunnistavad liidu rahaliste vahendite päritolu ja tagavad selle nähtavuse (eriti meetmeid ja nende tulemusi reklaamides), andes eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele, selle kohta sidusat, tulemuslikku ja proportsionaalset suunatud teavet. 2.Komisjon võtab vahendi, selle meetmete ja tulemustega seotud teavitus- ja teabevahetusmeetmeid. Vahendile eraldatud rahalised vahendid peavad ühtlasi aitama kaasa liidu poliitiliste prioriteetide tutvustamisele, niivõrd kuivõrd need on seotud artiklites 3 ja 4 osutatud eesmärkidega. Artikkel 18

Üleminekusäte 1.Tehnilise toe meetmeid ja tegevusi, mis algatati 31. detsembril 2020 või enne seda määruse (EL) nr 2017/825 kohaselt, reguleerib ka edaspidi kõnealune määrus kuni nende lõpuleviimiseni. 2.Artikli 6 lõike 1 punktis osutatud rahastamispaketist võib katta ka tehnilise ja haldusabi kulusid, kaasa arvatud sellise seire, teabevahetuse ja hindamise kulud, mis on ette nähtud määrusega (EL) 2017/825 ja mis ei ole lõpule viidud 31. detsembriks 2020. 3.Vajaduse korral võib kanda eelarvesse assigneeringuid ka pärast 2020. aastat, et katta artikli 6 lõikega 2 ettenähtud kulusid, mis on seotud 31. detsembriks 2020 veel lõpule viimata meetmete haldamisega. Artikkel 19

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja FINANTSSELGITUS 1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile 1.3.Ettepaneku/algatuse liik 1.4.Eesmärgid 1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6.Meetme kestus ja finantsmõju 1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid 2.HALDUSMEETMED 2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem 2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

3.2.Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3.Hinnanguline mõju tuludele FINANTSSELGITUS 1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse tehnilise toe rahastamisvahend 1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile Ühtekuuluvus; majandus- ja rahandusküsimused. 1.3.Ettepaneku/algatuse liik ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest ✓ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ◻ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4.Eesmärgid

1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Vahendi eesmärk on edendada liidu majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, toetades liikmesriikide jõupingutusi majanduse elavdamiseks ning sotsiaalse taastumise, vastupanuvõime ja lähenemise tagamiseks vajalike reformide elluviimisel, ning aidata liikmesriikidel parandada oma haldussuutlikkust liidu õiguse rakendamisel seoses institutsioonide, juhtimise, avaliku sektori asutuste ning majandus- ja sotsiaalsektori probleemidega. 1.4.2.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile Erieesmärk Tehnilise toe rahastamisvahendiga aidatakse liikmesriikide taotlusel liikmesriikide ametiasutustel suurendada oma suutlikkust reformide kavandamisel, väljatöötamisel ja elluviimisel, muu hulgas heade tavade vahetamise, sobivate protsesside ja meetodite ning tulemuslikuma ja tõhusama personalijuhtimise kaudu. 1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale. Tehniline tugi peaks suurendama liikmesriikide haldussuutlikkust majanduse elavdamiseks ning sotsiaalse taastumise, vastupanuvõime ja lähenemise tagamiseks vajalike prioriteetsete reformide elluviimisel ning liidu õiguse rakendamisel asjakohastes poliitikavaldkondades, kus sellist tuge (taotluse alusel) antakse, st finantsjuhtimine ja varade valitsemine; eelarvemenetlus; võla ja tulude haldamine; maksudest kõrvalehoidmisega võitlemine; institutsiooniline reform, avalik haldus ja e-valitsus; ettevõtluskeskkond; haridus ja koolitus; tervis; tööjõuturg; digi- ja rohepööre ja finantssektori poliitika rakendamine. 1.4.4.Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. Tulemusnäitajatega hinnatakse antud tehnilise toega seotud tegevuste tulemusi, nagu strateegia vastuvõtmine, uue seaduse/õigusakti vastuvõtmine või kehtiva seaduse/õigusakti muutmine, reformide elluviimist tõhustavate (uute) menetluste ja meetmete vastuvõtmine. Mõjunäitajatega hinnatakse koostöö- ja toetuskavades sätestatud eesmärke, mis on saavutatud muu hulgas tänu saadud tehnilisele toele. 1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Struktuurireformid muudavad püsivalt majanduse struktuuri või institutsioonilist ja õigusraamistikku, milles ettevõtjad ja inimesed tegutsevad. Kui struktuurireformid on hästi valitud ja ellu viidud, võivad need toetada strateegilist planeerimist majanduse elavdamiseks ning sotsiaalse taastumise, vastupanuvõime ja liikmesriikidevahelise lähenemise tagamiseks. See peaks tagama kindla taastumise ja soodustama liikmesriikide kestlikku majanduskasvu. Seega on tehnilise toe rahastamisvahendi eesmärk toetada liikmesriikide valitsusi ja teisi ametiasutusi taastumist soodustavate struktuurireformide kavandamisel ja elluviimisel nende taotluse alusel. Vahend on ette nähtud selleks, et aidata kaasa üldeesmärgi saavutamisele, st ühtekuuluvuse suurendamisele, majanduse elavdamisele ning sotsiaalse taastumise, vastupanuvõime ja lähenemise tagamisele. 1.5.2.ELi meetme lisaväärtus ELi tasandi meetme põhjused (ex ante) COVID-19 pandeemia puhang nõuab strateegilist planeerimist taastumise nimel ning seepärast tuleb jätkuvalt toetada liikmesriikide jõupingutusi reformide elluviimiseks, pakkudes neile põhjalikku tehnilist tuge oma haldussuutlikkuse suurendamiseks, et valmistada ette ja viia ellu reforme, mis aitavad suurendada vastupanuvõimet ning toetavad majanduslikku elavdamist ja sotsiaalset taastumist. Seda silmas pidades tagab liidu tasandi vahend lisaväärtuse, keskendudes kõikidele kohapealset toetust taotlevatele liikmesriikidele nende vajadustega kohandatud oskusteabe andmisele. Kõnealune lisaväärtus kajastub lisaks institutsionaalses ja haldussuutlikkuses, mis võimaldab liikmesriikidel viia ellu reforme ning püsida kindlal taastumise kursil.

Peale selle edendatakse tehnilise toe rahastamisvahendiga liikmesriikide ja komisjoni vastastikust usaldust ja nendevahelist koostööd toimetulekul COVID-19 kriisi ühiskondliku mõjuga. Oodatav liidu lisaväärtus (ex post) Ehkki struktuurireformide elluviimine on endiselt liikmesriikide pädevuses, annab praeguse COVID-19 kriisi majanduslik ja sotsiaalne mõju tunnistust sellest, et liikmesriikide majandused on omavahel tihedalt seotud. Seepärast ei saa kriisist taastumise eesmärgiga reformipüüdlused olla ainuüksi riiklik küsimus. Kriisist taastumisega seotud majanduspoliitika koordineerimist arutatakse Euroopa poolaasta kontekstis. Tehnilise toe rahastamisvahendi eesmärk on toetada taotluse esitanud liikmesriikide ametiasutusi kogu reformiprotsessi jooksul või protsessi teatavates etappides, sealhulgas pakkudes lisatoetust reformide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames. Seeläbi aitab see kaasa liikmesriikide vastupanuvõime suurendamisele, lähenemisele, majanduse elavdamisele ja sotsiaalsele taastumisele. Seepärast ei avaldu programmi mõju mitte üksnes riikide tasandil, vaid sel on hea ülekanduv mõju ka liidu taastumisele tervikuna. 1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Tehnilise toe rahastamisvahend on jätk olemasolevale, 2017.–2020. aasta struktuurireformi tugiprogrammile, mis jõustus 20. mail 2017. Komisjoni talituste töödokumendis, mis on lisatud komisjoni peagi vastu võetava sõltumatu vahehindamise aruandele struktuurireformide tugiprogrammi kohta, analüüsiti programmi tulemusi hindamiskriteeriumide alusel – asjakohasus, tulemuslikkus, tõhusus, sidusus ja ELi lisaväärtus – ning tehti mitu järeldust. – Struktuurireformide tugiprogrammi ülesehitus võimaldab arvesse võtta liikmesriikide tegelikke vajadusi ning tegemist on sobiva vahendiga, mille abil aidata liikmesriikidel suurendada oma institutsioonilist ja haldussuutlikkust. – Suur paindlikkus ja kaasrahastamisnõuete puudumine tähendab, et liikmesriikide vajaduste alusel on võimalik kavandada realistlike tähtaegadega ja teostatavaid meetmeid ning täita liikmesriikide ootusi. – Olulist lisaväärtust omistati ka heade tavade jagamisele liikmesriikide vahel. Peale selle on struktuurireformide tugiprogramm tugevalt lõimitud ELi majanduse juhtimise protsessi. – Struktuurireformide tugiprogrammi ja Euroopa poolaasta iga-aastased tsüklid on vastastikku täiendavad, võimaldades rakendada terviklikku ja koordineeritud lähenemisviisi liikmesriikide struktuurireformidele. – Struktuurireformide tugiprogrammi projektide tulemuste saavutamist soodustavad hindamise kohaselt suur pühendumus kõikidelt sidusrühmadelt, tehnilise toe pakkuja kõrgetasemeline oskusteave ja soodsad poliitilised olud; ning – tehnilise toe projektide edukat elluviimist takistavate teguritena märgiti ära sidusrühmade koostöö puudumine ja muutuvad või ebakindlad poliitilised olud. 1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Ettepaneku ja liidu muu poliitika vahel on kooskõla, täiendavus ja koostoime. Taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi eesmärk on anda rahalist toetust avaliku sektori investeeringuteks ja reformideks. Tehnilise toe rahastamisvahend tagab koostoime taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendiga, toetades kavade koostamist ja rakendamist ning asjaomaste reformide ettevalmistamist ja elluviimist. Tehnilise toe rahastamisvahend on kooskõlas ühtekuuluvuspoliitika alusel antava tehnilise abiga, sest kõnealune tehniline abi on suuresti suunatud eesmärgile aidata sidusrühmadel suurendada suutlikkust liidu fondide haldamisel ning soodustada liidu fondidest kaasrahastatavate projektide elluviimist. Samuti tegeleb programmi „InvestEU“ tehnilise abi nõustamiskeskus peamiselt suuremahuliste (erasektori) investeerimisprojektide ettevalmistamisega ning ei keskendu struktuurireformidele. Tehnilise toe rahastamisvahendi eesmärk on aga toetada pikaajalisi struktuurireforme. 1.6.Kestus ja finantsmõju ◻ Piiratud kestusega ettepanek/algatus –◻ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA –✓ Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2021–2027 ◻ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus

–rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, –millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid ✓ Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt –✓ oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali –◻ rakendusametite kaudu ◻ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ✓ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: –◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele; –✓ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele (täpsustage) –✓ Euroopa Investeerimispangale (EIP) ja Euroopa Investeerimisfondile (EIF); –◻ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 osutatud asutustele; –✓ avalik-õiguslikele asutustele; –✓ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised; –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised; –◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis. –Mitme eelarve täitmise viisi korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“. Märkused Puuduvad. 2.HALDUSMEETMED

2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. Ettepanek hõlmab järelevalve- ja hindamiskohustusi. Erieesmärkide saavutamist jälgitakse ettepanekus toodud näitajate põhjal. Komisjon annab Euroopa Parlamendile ja nõukogule määruse rakendamisest aru üks kord aastas. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule vahehindamise aruande ja järelhindamise aruande. Vahehindamise aruanne sisaldab teavet määruse eesmärkide saavutamise, tulemuslikkuse, tõhususe, asjakohasuse, sidususe ja määruse ELi lisaväärtuse kohta. Ühtlasi käsitletakse aruandes kõigi eesmärkide ja meetmete jätkuvat asjakohasust. Järelhindamise aruandes esitatakse määruse üldhinnang ja see sisaldab teavet programmi pikaajalise mõju kohta. 2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem 2.2.1.Tuvastatud ohud Ohud on seotud partnerite valiku (nt rahvusvahelised finantsasutused ja lõplikud toetusesaajad), lepingute sõlmimise etapi (komisjoni nõuete rakendamine lepingulistes dokumentides), järelevalve ja finantstehingute (komisjoni kehtestatud protsesside mittejärgimine) ning tulemuslikkuse mõõtmisega (eelnevalt kindlaksmääratud eesmärkide mittetäitmine). Nende ohtude vähendamiseks võetakse kasutusele järgmised meetmed: – kehtestatud hindamismenetluse järgimine enne toetuse andmise otsuse tegemist; – programmi juhtimise eest vastutav talitus viib läbi eelkontrolli ja finantsteenuste talitus finantskontrolli; – toimingute hierarhiline valideerimine asjakohaste menetluste kaudu; – volitatud üksuse eelhindamine (sambapõhine hindamine) ning järelkontrollid eelkontrollide süsteemsete puuduste parandamiseks ja alusetult väljamakstud summade korrigeerimiseks.] 2.2.2.Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta Vahendit võib rakendada otse komisjoni kaudu või kaudselt kooskõlas finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punktiga c. Vahend tugineb struktuurireformi tugiprogrammi raames saadud kogemustele. Struktuurireformi tugiprogrammi on hallatud eelarve otsese ja kaudse täitmise raames, mis on osutunud halduslikult lihtsaks viisiks. Järjepidevuse tagamiseks ja raamistiku sidususe säilitamiseks on kõige sobivam variant otsene eelarve täitmine (ja vajaduse korral kaudne eelarve täitmine). Vajaduse korral ning pidades silmas nii poliitikaeesmärke kui ka kontrollieesmärke, kasutatakse ka eelarve kaudset täitmist koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega. Kontrollistrateegiat peetakse asjakohaseks ja tasakaalustatuks, et tegeleda traditsioonilise riskiga, mis on seotud eelarve otsese või kaudse täitmisega (hanked ja toetused ning rahalist toetust käsitlevad lepingud, nagu on kirjeldatud punktis 2.2.1). 2.2.3.Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos Struktuurireformi tugiteenistuse (nüüdne struktuurireformide toe peadirektoraat) 2018. aasta juhtimiskavas ja iga-aastases tegevusaruandes esitatud uusima teabe põhjal on kontrollide kulutõhusus hinnanguliselt alla 5 %. Personalikulusid hinnatakse ligikaudsete väärtuste alusel, mis põhinevad organisatsiooni skeemi ja ametijuhendite analüüsil, ning kontrollide väliskulud põhinevad asjaomaste lepingute ja seotud maksete väärtusel. Võttes arvesse kavandatavat eelarve täitmise viisi, riskihindamist ja kavandatavat riski maandamise meetodit, on eeldatav veamäär väike.

2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmiseks on vahendi puhul kehtestatud eri meetmed. Kooskõlas komisjoni pettusevastase võitluse strateegiaga, mis hõlmab kogu kulutsüklit, viib struktuurireformide toe peadirektoraat nende kuludega seoses ellu spetsiaalse pettusevastase võitluse tegevuskava, võttes arvesse rakendatavate meetmete proportsionaalsust ja tasuvust. See põhineb suures osas struktuurireformide toe peadirektoraadi praeguse pettusevastase võitluse strateegia kohaldamise käigus saadud kogemustel. Kõigil juhtimistasanditel rakendatakse asjakohaseid sisekontrolliprotsesse, mis on kavandatud piisava kindluse tagamiseks järgnevate eesmärkide saavutamisel: tegevuse tulemuslikkus, tõhusus ja säästlikkus; aruandluse usaldusväärsus; varade ja teabe säilimine; raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seotud riskide piisav juhtimine ning pettuse ja eeskirjade eiramise vältimine, tuvastamine, kõrvaldamine ja järelmeetmed. Pettusevastases tegevuskavas kirjeldatakse punaste lipukeste süsteemil põhinevat eel- ja järelkontrollide süsteemi ning määratakse kindlaks menetlused, mida personal peab järgima pettuse või eeskirjade eiramise tuvastamisel. Selles antakse ka teavet Euroopa Pettustevastase Ametiga toimiva töökorra kohta. 3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub ·Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik Eelarverida Kulu

liik Rahaline osalus Number

Rubriik 2: „Ühtekuuluvus ja väärtused“ Liigendatud/liigendamata EFTA riigid Kandidaatriigid Kolmandad riigid Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses 2 06.01 04 01 (Tehnilise toe rahastamisvahendi toetuskulud) Liigendatud/liigendamata EI EI EI EI 2 06.02.02 (Tehnilise toe rahastamisvahend – operatiivne tehniline toetus) Liigendatud EI EI EI EI 3.2.Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku

rubriik 2 Ühtekuuluvus ja väärtused Struktuurireformide toe peadirektoraat Aasta

2021 Aasta

2022 Aasta

2023 Aasta

2024 Aasta

2025 Aasta

2026 Aasta

2027 Pärast 2027. aastat KOKKU • Tegevusassigneeringud 06.02.02 (Tehnilise toe rahastamisvahend – operatiivne tehniline toetus) Kulukohustused (1) 114,364 116,692 119,065 121,486 123,956 126,476 128,367 – 850,406 Maksed (2) 56,382 84,658 97,685 102,053 104,886 107,981 107,853 188,908 850,406 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud 06.04 04 01 (Tehnilise toe rahastamisvahendi toetuskulud) (3) 2,000 2,000 2,000 2 000 2,000 2,000 2,000 – 14,000 Struktuurireformide toe peadirektoraadi

assigneeringud KOKKU Kulukohustused = 1 + 1a + 3 116,364 118,692 121,065 123,486 125,956 128,476 130,367 – 864,406 Maksed = 2 + 2a + 3 58,382 86,658 99,685 104,053 106,886 109,981 109,853 188,908 864,406



Mitmeaastase finantsraamistiku

rubriik 5 „Halduskulud“

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta

2021 Aasta

2022 Aasta

2023 Aasta

2024 Aasta

2025 Aasta

2026 Aasta

2027 KOKKU Struktuurireformide toe peadirektoraat • Inimressursid 29 890 31 945 31 945 31 945 31 945 31 945 31 945 221 560 • Muud halduskulud 1 400 1 655 1 695 1 695 1 695 1 695 1 695 11 530 Struktuurireformide toe peadirektoraat, KOKKU Assigneeringud 31 290 33 600 33 640 33 640 33 640 33 640 33 640 233 090 Struktuurireformide toe peadirektoraadi

RUBRIIGI 7

assigneeringud kokku (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) 31 290 33 600 33 640 33 640 33 640 33 640 33 640 233 090 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta

2021 Aasta

2022 Aasta

2023 Aasta

2024 Aasta

2025 Aasta

2026 Aasta

2027 Pärast 2027. aastat KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIKIDE 1–7

assigneeringud KOKKU Kulukohustused 154 720 157 030 157 070 157 070 157 070 157 070 156 060 0 000 1096,090 Maksed 75 791 126 065 150 999 157 070 157 070 157 070 157 070 114 955 1096,090 3.2.2.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.2.1.Kokkuvõte –◻ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist –X Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta

2021 Aasta

2022 Aasta

2023 Aasta

2024 Aasta

2025 Aasta

2026 Aasta

2027 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 7

KOKKU Inimressursid 29 890 31 945 31 945 31 945 31 945 31 945 31 945 221 560 Muud halduskulud 1 400 1 655 1 695 1 695 1 695 1 695 1 695 11 530 Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIK 7 KOKKU 31 290 33 600 33 640 33 640 33 640 33 640 33 640 233 090 RUBRIIGIST 7 välja jäävad



Inimressursid Muud

halduskulud 2 000 2 000 2 000 2 000 2 000 2 000 2 000 14 000 Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIGIST 7 välja jääv

kokku 2 000 2 000 2 000 2 000 2 000 2 000 2 000 14 000 KOKKU 33 290 35 600 35 640 35 640 35 640 35 640 35 640 247 090 Personali ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse juba meedet haldava peadirektoraadi assigneeringutega ja/või assigneeringute ümberpaigutamise teel peadirektoraadi sees. Vajaduse korral võidakse personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

3.2.2.2.Hinnanguline personalivajadus –◻ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist. –X Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: Hinnanguline täistööajale taandatud töötajate arv 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) 162 173 173 173 173 173 173 XX 01 01 02 (delegatsioonides) XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) • Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad ) XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud) 69 74 74 74 74 74 74 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored spetsialistid delegatsioonides) XX 01 04 aa – peakorteris – delegatsioonides XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) Muud eelarveread (täpsustage) KOKKU 231 247 247 247 247 247 247 XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad Koosseisuvälised töötajad 3.2.3.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga –◻ Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga. –◻ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine. Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele. –◻ Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist. Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. 3.2.4.Kolmandate isikute rahaline osalus –Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist. –Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: