(3)11. märsil 2020 kinnitas Maailma Terviseorganisatsioon COVID-19 pandeemia ametlikult ülemaailmseks pandeemiaks. Tegemist on tõsise rahvatervisealase hädaolukorraga, mis mõjutab kodanikke, ühiskondi ja majandusi. Pandeemia avaldab ränka survet riiklikele tervishoiusüsteemidele, häirib üleilmsete tarneahelate toimimist, muudab finantsturgude volatiilsust, põhjustab tarbijate nõudluse järsku langust ja avaldab negatiivset mõju paljudele sektoritele. Pandeemia ohustab inimeste töökohti, sissetulekuid ja ettevõtjate äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu tõsised tagajärjed kogu Euroopa Liidus. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma praegusele kriisiolukorrale reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik riikliku ja liidu tasandi osalejad.

(4)Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud kasutusele erakorralised meetmed. Kõik erakorralised meetmed peaksid olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, tähtajalised ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

(5)20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandusliku surutise korral. Kõnealuses teatises esitas komisjon nõukogule seisukoha, et COVID-19 pandeemia tagajärjel eeldatavasti tekkiva tõsise majandusliku surutise olukorras on olemas tingimused klausli aktiveerimiseks. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas liikumise kohandamiskavast, eeldusel et selline kõrvalekaldumine ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Parandusliku osa puhul võib nõukogu teha komisjoni soovituse alusel ka otsuse võtta vastu muudetud eelarvekurss. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kõrvale kalduda tavapäraselt kohaldatavatest eelarvekohustustest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

(6)Jätkuvalt on vaja meetmeid, et piirata ja kontrollida pandeemia levikut, tugevdada riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõimet, leevendada pandeemia sotsiaal-majanduslikke tagajärgi ettevõtjatele ja üksikisikutele suunatud toetusmeetmete abil ning tagada töökohtadel nõuetekohased tervise- ja ohutusnõuded, mida on vaja majandustegevuse taastamiseks. Liit peaks täielikult kasutama tema käsutuses olevaid erinevaid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi neis valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd ühiskonna ja majanduse normaalseks toimimiseks ning kestliku majanduskasvu saavutamiseks vajalike meetmete ettevalmistamiseks, integreerides neisse meetmetesse ka rohe- ja digipöörde ning võttes arvesse kõiki kriisist saadud õppetunde.

(7)COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida ühtne turg pakub erakorraliste olukordadega kohanemisel. Et aga tagada kiire ja sujuv üleminek taastumisfaasi ja kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleks ühtse turu normaalset toimimist takistavad erakorralised meetmed kõrvaldada niipea, kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavu, milles sisalduvad täiustatud ostustrateegiad, erinevate tarneahelate võimalused ja mille alusel saaks luua oluliste tarnete strateegilised varud. Neid põhielemente tuleb järgida põhjalike kriisideks valmisoleku kavade väljatöötamisel.

(8)Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke, et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakorralisi tagajärgi. Need muudatused loovad suurema paindlikkuse ning pakuvad lihtsustatud ja ühtlustatud menetlusi. Et vähendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid 2020–2021. eelarveaastal kasutada liidu eelarvest kaasrahastamist 100 %-määraga. Tšehhil soovitatakse neid võimalusi täielikult kasutada, et toetada kõige raskemas olukorras olevaid üksikisikuid ja sektoreid.

(9)Pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed jagunevad ilmselt piirkonniti ebaühtlaselt, sest piirkondade spetsialiseerumismudelid on erinevad. Seetõttu kaasneb praeguse olukorraga märkimisväärne oht, et Tšehhi piirkondlikud ja territoriaalsed erinevused suurenevad veelgi või et alapiirkonniti tekivad uued territoriaalsed erinevused, mis võivad veelgi süvendada Karlovarský ja Ústecký piirkondade ning ülejäänud riigi vahel juba täheldatud erinevuste suurenemist. Arvestades ohuga, et liikmesriikidevaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt seiskuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

(10)Tšehhi esitas 7. mail 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

(11)Tšehhi suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa.

(12)Oma 2020. aasta lähenemisprogrammis kavandab valitsus valitsemissektori nominaalse eelarvepositsiooni halvenemist 2019. aasta sisemajanduse koguprodukti ülejäägilt (0,3 % SKPst) 2020. aastal selle puudujäägile (5,1 % SKPst). Prognooside kohaselt väheneb eelarvepuudujääk 2021. aastal 4,1 %le SKPst. 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse pärast seda, kui see 2019. aastal langes 30,8 %le SKPst, suurenema 2020. aastal 37 %le. Makromajanduslikke prognoose ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiaga seotud suur ebakindlus.

(13)Et tulla toime COVID-19 pandeemiaga ja osana liidu koordineeritud lähenemisviisist, on Tšehhi võtnud eelarvemeetmeid oma tervishoiusüsteemi suutlikkuse suurendamiseks pandeemia tõkestamisel ning eriti raskesse olukorda sattunud üksikisikute ja sektorite olukorra leevendamiseks. 2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt moodustasid kõnealused eelarvemeetmed 4 % SKPst. Need meetmed hõlmavad füüsilisest isikust ettevõtjatele mõeldud kompenseerivaid maksusoodustusi ning sotsiaal- ja tervisekindlustuskohustuste vähendamist kuueks kuuks (1 % SKPst), lühiajalise töötamise kava (1 % SKPst), 2020. aasta juunis tasumisele kuuluvate üksikisiku ja äriühingu tulumaksu ettemaksete vähendamist (0,8 % SKPst) ja tervishoiualaseid meetmeid (0,7 % SKPst). Lisaks on Tšehhi teatanud ettevõtjate likviidsuse suurendamist toetavatest meetmetest, millel ei ole küll vahetut otsest mõju eelarvele. Need hõlmavad peamiselt VKEdele ja suurettevõtjatele pakutavaid laenutagatisskeeme. Lähenemisprogrammiga siiski nende uute meetmetega seotud tingimuslikke kohustusi ei kaeta. Enamikku lähenemisprogrammi aluseks olevatest meetmetest kajastati ka komisjoni 2020. aasta kevadprognoosis. Prognoosis ei saanud kajastada meetmeid, mida lähenemisprogrammiga ei kaeta või mille lõpp-tähtaeg ulatub prognoosi koostamise kuupäevast kaugemale. Kokkuvõttes on Tšehhi võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni teatises „Euroopa koordineeritud majanduslikud meetmed COVID-19 puhangule reageerimiseks“. Nende meetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

(14)Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt on olukorras, kus poliitikat ei muudeta, Tšehhi valitsemissektori eelarvepositsioon prognooside kohaselt 2020. aastal –6,7 % SKPst ja 2021. aastal –4,0 % SKPst. Valitsemissektori koguvõla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt püsima 2020. ja 2021. aastal alla 60 % SKPst.

(15)20. mail 2020 esitas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande, sest Tšehhi kavatseb 2020. aastal eelarvepuudujäägi lubatud määra (3 %) rikkuda. Kokkuvõttes nähtub analüüsist, et aluslepingu ja määruse (EÜ) nr 1467/1997 kohane eelarvepuudujäägi kriteerium ei ole täidetud.

(16)Tšehhi kuulutas COVID-19 pandeemia mõju vähendamiseks välja eriolukorra, mis kestis 12. märtsist 2020 kuni 17. maini 2020, sel ajal olid suletud koolid, keelati ära üritused ja piirati poodide tegevust ning seega olulisel määral inimeste kogunemist. Ka riigipiirid olid ajavahemikus 12. märtsist 2020 kuni 17. maini 2020 osaliselt suletud. See takistas Tšehhi töötajate riigist väljumist ja välisriikide töötajate riiki sisenemist, kohalikul tööturul tekkisid kitsaskohad, seda eelkõige tootmises ja hooajatöödel ning see mõjutas olulisi tarneahelaid. Et aidata kodumajapidamistel ja ettevõtjatel kriisiga toime tulla, kuulutas valitsus välja stimuleerivate meetmete paketi, mis sisaldas otseseid toetusmeetmeid ja riiklikke tagatisi. Kuigi see võib pakkuda ajutist leevendust, saab majandus 2020. aastal eeldatavasti ränga löögi, sest välisnõudlus väheneb ja liikumispiirangud häirivad majandustegevust. Eeldatavasti peaks reaalne SKP 2021. aastal järk-järgult taastuma, kuid 2019. aasta näitajateni prognoosiperioodil tõenäoliselt ei jõuta. Mõju sellistele sektoritele nagu transport, hotellindus ja turism on ilmselt märkimisväärne. Töötus suureneb, kuid selle olukorda leevendavad varem pingeline tööturg, stiimulite pakett ja ajutiste lepingute väike osakaal. Likviidsustoetuse tagamiseks käivitasid ametiasutused mitu riiklike tagatiste kava igas suuruses ettevõtetele. Samuti peatati tarbijalaenude ja hüpoteeklaenude tagasimaksed kolmeks või kuueks kuuks neile kodumajapidamistele ja ettevõtjatele, keda kriis mõjutas. Meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet. Tšehhi Riigipank on võtnud ka mitmesuguseid meetmeid kriisi mõju leevendamiseks finantssektoris.

(17)Varajased COVID-19 tervishoiualased leevendusmeetmed on aidanud Tšehhis viiruse levikut aeglustada. Võeti meetmeid, et suurendada meditsiiniseadmete tarneid ja tagada vajalikud taristud ning seega valmistati tervishoiusüsteemi suurenenud nõudlusega toimetulekuks ette. Tšehhi elanikkonna tervislik seisund on viimastel aastatel märgatavalt paranenud ja asjaomased näitajad lähenevad ELi keskmisele. Samas on oodatav eluiga piirkonniti väga erinev, seda osaliselt sotsiaalmajanduslike ja käitumuslike tegurite tõttu. Kuigi inimeste endi hinnangul rahuldamata arstiabivajaduste üldise taseme näitaja on ELi näitajate hulgas üks madalamaid, on tervishoiuvahendite ja -töötajate jaotus piirkonniti erinev ning personalinappus on kohati suur. Lähiaastatel jääb eelduste kohaselt suur osa tervishoiutöötajatest pensionile. Et COVID-19 mõju leevendada, on edasise töö käigus vaja tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet tugevdada ja kriisiks valmisolekut suurendada, samas tuleb toetada esmaste tervishoiuteenuste ja integreeritud hooldusteenuste võrdset kättesaadavust, et vähendada välditava haiglaravi osakaalu. See võib parandada ka haigestumise ennetamist ja leevendada muid terviseprobleeme. E-tervishoiulahendusi kasutakse endiselt vähe, kuigi 2016.–2020. aasta riiklik e-tervise strateegia on olemas.

(18)Kogu 2019. aasta vältel ja 2020. aasta alguses püsis Tšehhi tööturg tugevana ning enamik näitajatest olid positiivsed. Tööhõive määr jätkas tõusteed ja töötus langes kõigi aegade madalaimale tasemele. Komisjoni prognoosi kohaselt peaks töötus kasvama 2020. aastal 5,0 %ni ja langema veidi 2021. aastal (4,2 %le). Valitsus reageeris COVID19 pandeemiale kiiresti, võeti mitu sissetulekute ja tööhõive kaitsmise meedet, eelkõige keskenduti ettevõtetele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele. Samas mõni haavatav tööturu rühm (lühiajaliste lepingutega töötajad, ajutist tööd vahendavate firmade kaudu töötajad) ei ole kavandatud leevendavate meetmetega täielikult kaetud. Lastehoiuasutuste ja koolide sulgemine liikumispiirangute ajal võis eriti mõjutada naisi, kellel on palju hoolduskohustusi. Lastehoidu ja pikaajalisse hooldusse tehtavate investeeringute edendamine koos paindliku töökorraldusega, näiteks kaugtööga, peaks muutma kriisist väljumise sujuvamaks. Paremini suunatud aktiivse tööturu meetmed ja oskuste pakkumine, kooskõlas sotsiaalpartneritega peetavate konsultatsioonidega, toetavad nii töötajate tööl hoidmist kui ka töökohavahetust. Riiklike tööturuasutuste teavitus- ja nõustamistegevus võib edukat tööturule naasmist hõlbustada, eriti haavatavate rühmade jaoks. Kiirem ja lihtsam juurdepääs sotsiaalkaitsele aitaks vältida vaesusesse langemist ja kodudest väljatõstmisi. Siiani mõjutavad haridustulemusi tugevalt sotsiaal-majanduslik ebavõrdsus ja vähene investeerimine. Kui juurdepääs kaasavale kvaliteetsele haridusele ja koolitusele on võrdne, sealhulgas digitaalses kontekstis, saab oskuste taset tõsta ja digiõpet laiendada. Eriti oluline on edendada digioskusi, sealhulgas toetada õpetajaid ja koolitajaid ning pakkuda neile täiendõppevõimalusi. Kõigil haridustasemetel on riigipoolsed kulutused ühe õpilase kohta suhteliselt väikesed. Heade õpetajate nappus osutab vajadusele suurendada õpetaja elukutse atraktiivsust just andekate noorte hulgas.

(19)Tšehhi on üks riikidest, keda tehnoloogilised muutused võivad tugevalt mõjutada ja kus selles valdkonnas on vaja suuri investeeringuid. Digipööre nõuab toetust, seda nii tööstus- kui ka teenindussektoris, ja seda tuleb anda sihipäraste investeeringutega arukatesse lahendustesse ja oskustesse. Eesmärk saavutada täielik katvus lairiba püsiühendusega on täidetud, kuid mobiilne lairibaühendus on endiselt suhteliselt kallis. Taristu väljaarendamisega viivitamine võib eriti mõjutada haavatavaid rühmi ja struktuuriliselt nõrku piirkondi, mille puhul on isoleerituse oht suurem. Sellel võivad olla negatiivsed tagajärjed ka pandeemia jälgimisele ja kontrollile. Ühenduvusvajaduste rahuldamiseks tuleb investeerida väga suure läbilaskevõimega võrkudesse (sh püsi- ja mobiilsidevõrkudesse) ja asjakohastesse nõudluspoolega seotud meetmetesse. Nõutavad prognoositavad tingimused 5G spektri õigeaegseks eraldamiseks tehtavate investeeringute puhul on selles kontekstis eriti olulised. Ülikiirete lairibateenuste kasutuselevõttu piirab vähene nõudlus, mille põhjuseid on mitmeid, näiteks lepingu sõlmimise hinnad, elanike ostujõud, vanus ja haridus. Ametiasutused soovivad igati uusi digitehnoloogiaid välja töötada ja integreerida, kuid seda takistab püsivalt madal oskuste tase. Ametiasutused on otsustanud soodustada tehisintellektil põhinevaid lahendusi, kuid Tšehhi jääb selles valdkonnas tehtavate teadusuuringute ja patentide taotlemise poolest endiselt eesrindlikest liikmesriikidest tahapoole.

(20)Selleks et soodustada majanduse taastumist, tuleb kõigepealt toetada põhjalikult läbitöötatud riiklike investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, sealhulgas asjakohaseid reforme. Tšehhi riiklikus energia- ja kliimakavas on märgitud, et kliima- ja energiaalase üleminekuga toimetulek ning kliimaneutraalsuse suunas liikumine nõuab suuri investeeringuid. See kehtib eelkõige taastuvate energiaallikate, energiatõhususe ning üleminekusüsteemide taristu ja selle osade edendamise kohta. Kliimamuutuste mõju on juba nähtav põudade ja üleujutustena, mis põhjustavad märkimisväärset majanduslikku kahju. Õhusaaste on samuti pikaajaline probleem. Samal ajal on saastemaksud väga väikesed. Energiasektoris domineerib jätkuvalt kivisüsi ning see on majandustegevuse oluline käivitaja kolmes Tšehhi piirkonnas. Projektide elluviijate piiratud arendussuutlikkus ja ametiasutuste vähene nõuandev toetus on siiani peamised kitsaskohad, mis takistavad välja töötamast projekte, millega rakendataks neis piirkondades korraga kliima- ja digiüleminekut. Kokkuvõttes leitakse, et kivisöest loobumine võib kaasa tuua mitmeid sotsiaal-majanduslikke tagajärgi, ning senini on huvi null- ja vähese kasvuhoonegaaside heitega tehnoloogiatesse investeerimise vastu vähene. Taastuvenergia tootmise tase on alla ELi keskmise. Sektoril puuduvad rahalised stiimulid ning asjakohane õiguslik ja institutsionaalne raamistik, et toetada sektori edasist arengut. Samuti tundub, et teadlikkus energiatõhususe kasulikkusest on väike. Üleminek elektromobiilsusele on olnud üsna aeglane ja maanteetranspordisektor on muutumas üheks peamiseks energiatarbijaks. Transpordimaksud on madalad ega põhine CO2-heitel. Elektrisõidukite laadimise taristu on alles kavandamisjärgus. Jäätmekäitluse tulemuslikkus on jätkuvalt tagasihoidlik, ehkki eesmärgid selles osas on ambitsioonikad. Puudub terviklik strateegia ringmajanduse potentsiaali arendamiseks. Õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Tšehhil kõrvaldada mõningaid kliimaneutraalsele majandusele üleminekuga seonduvaid probleeme, eelkõige riigiaruande D lisas käsitletud piirkondadega seonduvaid probleeme. See võimaldaks Tšehhil kõnealuse fondi vahendeid parimal viisil kasutada.

(21)Tavapärasele rahastamisvahendite kättesaadavus Tšehhis on üle ELi keskmise, samas on riskifinantseerimine vähem arenenud. Suure riskiga kodumaiste ettevõtete rahastamine, eriti ettevõtte asutamisjärgus ja hilisemas arendusetapis, on endiselt piiratud. Ehkki turule on toodud mõned edukad uuenduslikud algatused, on riski- ja aktsiakapitali rahastamine endiselt väga väiksemahuline. Tšehhis takistab teadusuuringuid ja innovatsiooni süsteemsete reformide puudumine. Kuigi erainvesteeringuid teadus- ja arendustegevusse tehakse järjest rohkem, on nende immateriaalsesse varasse tehtud investeeringute taga enamasti suured, välisomanduses olevad ettevõtjad ja mitte väikesed ja keskmise suurusega kodumaised ettevõtjad. Kesk- ja kõrgtehnoloogiasektor kannatab spetsialistide nappuse all, sest loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika eriala lõpetajate arv on väike ning kõrgkoolilõpetajate oskused on ebapiisavad. Samal ajal on ettevõtluse edendamine ja toetamine vähene ning takistab tootlikkuse kasvu. Teadus- ja arendustegevuse sektori killustatuse tõttu jaotub teadus- ja arendustegevuse rahastamine liiga kitsalt. Riikliku ja erasektori koostööd takistavad ka praegu kehtivad teadlaste karjäärihindamise tavad. Teadlaste ja ettevõtjate tihedam koostöö, eelkõige hargettevõtete kaudu, võiks aidata kiirendada tehnosiiret ja innovatsiooni levikut.

(22)COVID-19 liikumispiirangud on kahjustanud tarneahelaid ning paljud ettevõtjad ei ole suutnud tegevust jätkata, samas puuduvad neil ka likviidsusvarud. Kõige rohkem on kannatanud autotööstus ja teenussektor. Turujärelevalvega tegelevad paralleelselt liiga paljud ametiasutused ning nende koostöö ja omavaheline koordineerimine ei ole optimaalsed. Võimalus registreerida ametlikesse kavadesse, millega anti ettevõtjatele riiklikke tagatisi, lõppes kiiresti. Ettevõtjatele suunatud toetuse jagamist saaks paremini koordineerida ja kiiremini menetleda. Mõni sidusrühm leiab, et ametiasutuste poolt COVID-19 kriisi mõju leevendamiseks võetud meetmed on bürokraatlikud ja reaalses majanduses kasutamiseks liiga aeglased. Andmeid, mida on vaja sihipäraseid majanduse taastamise strateegiaid ja meetmeid käsitlevate kiirete, informeeritud ja optimaalsete otsuste tegemiseks, tuleks paremini analüüsida. Üldjuhul peab ettevõtlussektor kiiresti muutuvat seadusandlust ja keerulisi haldusmenetlusi teguriteks, mis takistavad investeeringuid. Litsentside ja lubade saamisega seonduv halduskoormus on problemaatiline just idufirmade jaoks. Ehitusloa saamise pikad ja keerulised menetlused on suureks takistuseks. Uue ehitusseaduse ettepanek on leidnud kriitilise vastuvõtu. Digiteenuste kasutamise poolest avalike teenuste sektoris on Tšehhi üks vähem arenenud liikmesriike. E-valitsuse kasutajate arv jääb kaugele alla ELi keskmist. Praegu rakendatakse riigis e-valitsuse kava. 2020. aastast kehtib riigis nn uus digitaalne põhiseadus, mis annab hiljemalt alates 2025. aastast õiguse saada peaaegu kõiki avalikke teenuseid elektrooniliselt. Vaatamata sellele pakutakse veebilahendusi ainult 10 % omavalitsustes. Praegu kaalutakse parlamendis maksuseadustiku muutmist eesmärgiga suurendada maksusüsteemi digiteerimist, kuna teatavate maksude puhul toimub elektrooniliste avalduste täitmine siiani vaid väikses mahus.

(23)Kuigi praegustes soovitustes keskendutakse pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende järgimist jälgitakse järgmise aasta Euroopa poolaasta tsükli jooksul. Sama kehtib ka investeeringutega seotud majanduspoliitikat käsitlevate soovituste kohta. Viimati nimetatud soovitusi tuleks arvesse võtta ühtekuuluvuspoliitika rahastamise strateegilisel kavandamisel pärast 2020. aastat, sealhulgas praeguse kriisiga seotud leevendusmeetmete ja väljumisstrateegiate puhul.