SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Energiatoodete ja elektrienergia maksustamine on Euroopa Liidus reguleeritud nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiiviga 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (edaspidi „energia maksustamise direktiiv“ või „direktiiv“). Direktiivi artikli 19 lõike 1 kohaselt võib nõukogu lisaks artiklites 5, 15 ja 17 sätestatule komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt lubada, et liikmesriik kehtestab teatavatel poliitilistel kaalutlustel täiendava maksuvabastuse või vähendab maksustamistaset. Nõukogu 14. oktoobri 2014. aasta rakendusotsusega 2014/725/EL (millele eelnes nõukogu 12. juuni 2011. aasta rakendusotsus 2011/384/EL) juba lubati Rootsil kohaldada elektrimaksu vähendatud määra sadamakai ääres seisvatele laevadele (välja arvatud eraomanduses olevad lõbusõidulaevad) vahetult jaotatava elektri suhtes (edaspidi „kaldalt tulev elekter“). Käesoleva ettepaneku eesmärk on pikendada seda luba vastavalt Rootsi taotlusele, arvestades, et praegune erand kaotas kehtivuse 25. juunil 2020. 15. augusti 2019. aasta kirjaga teatasid Rootsi ametiasutused komisjonile oma kavatsusest pikendada praegust meedet kuni 31. detsembrini 2023. Lisateave esitati 1. aprilli 2020. aasta kirjas. Rootsi ametiasutuste eesmärk on jätkuvalt kohaldada kaldalt tuleva elektri suhtes elektrimaksu vähendatud määra 5 Rootsi krooni (0,484 eurot) MWh kohta. Taotluse esitamise ajal oli kõnealune maksumäär kooskõlas direktiivis 2003/96/EÜ sätestatud äriotstarbelise elektrienergia madalaima maksumääraga. Direktiivi artiklis 13 on sätestatud 5 % lubatud hälve liikmesriikidele, kes ei ole eurot kasutusele võtnud. Tuletatakse meelde, et energia maksustamise direktiivi artikli 13 kohaselt peavad liikmesriigid kord aastas kontrollima, kas omavääringus väljendatud maksumäärad on kooskõlas direktiivis sätestatud alammääradega. Selleks kasutatakse oktoobri esimesel tööpäeval Euroopa Liidu Teatajas avaldatud vahetuskursse. Liikmesriigid võivad säilitada iga-aastase kohandamise ajal kehtivad maksumäärad üksnes juhul, kui eurodes väljendatud maksustamistaseme ümberarvutamisel tõuseb riigi vääringus väljendatud maksustamistase alla 5 % või vähem kui 5 euro võrra, võttes arvesse nimetatud kahest näitajast väiksema. Taotletav kehtivusaeg on 26. juunist 2020 kuni 31. detsembrini 2023, mis on kooskõlas praeguse erandiga ja energia maksustamise direktiivi artikliga 19 lubatud maksimaalse ajavahemikuga. Maksu vähendamise eesmärk on julgustada neid laevu, mis tavaliselt kasutavad elektrivarustuseks diisli jõul töötavat abimootorit, kasutama selle asemel kaldalt tulevat elektrit. Need sätted vähendavad kai ääres seisvate laevade heitkoguseid, vähendades seega hapestavate ainete sadestumist, mis on probleem eelkõige edela-Rootsis. Samuti leitakse, et kõnealused sätted aitavad oluliselt parandada kohalikku keskkonnaseisundit, muu hulgas mürataseme vähendamise kaudu. Vähendus hõlmab kaldalt tuleva elektri suhtes kohaldatava energiamaksu alandamist muidu kohaldatavalt tasemelt 34,7 Rootsi krooni MWh kohta 5 Rootsi kroonini MWh kohta. Teisest küljest peavad liikmesriigid vastavalt energia maksustamise direktiivi artikli 14 lõike 1 punktile c vabastama maksust energiatooted, mida kasutatakse elektrienergia tootmiseks sadamakai ääres seisvatel laevadel. Nad võivad seda teha ka elektrienergia puhul, mis on toodetud siseveeteedel navigeerimiseks ette nähtud laeva pardal vastavalt direktiivi artikli 15 lõike 1 punktile f. Rootsi kinnitas viimati nimetatud vabatahtliku erandi ülevõtmist.

Rootsi kohaldab elektrimaksu vähendatud määra kõigi vähemalt 380-voldiste kaldalt tulevate selliste elektritarnete suhtes, mis on ette nähtud vähemalt 400-tonnise kogumahutavusega kaubalaevade jaoks. Rootsi asutused peavad piirangut asjakohaseks tagamaks, et kavandatud maksuvähendus hõlmaks absoluutset enamust rahvusvahelises laevaliikluses kasutatavatest laevadest ja suuremaid siseriiklikus laevaliikluses kasutatavaid laevu. Arvatakse, et just need laevad tekitavad suurima osa heitest, mis tuleneb sadamakai ääres seisvate laevade pardal töötavatest abimootoritest. Vähendamist ei kohaldata, kui laeva kasutatakse isiklikel eesmärkidel või kui see seisab jõude või on pikaajaliselt kasutusest kõrvaldatud.

Laevadel ei ole siiski kohustust kasutada kaldalt tulevat elektrit.

Rootsi ametiasutused tunnistavad, et meede kujutab endast riigiabi. See kuulub siiski komisjoni 2014.−2020. aasta keskkonna- ja energiaalase riigiabi suuniste punktide 167–174 reguleerimisalasse. Meede vastab ka materiaalsetele tingimustele, mis on sätestatud komisjoni 17. juuni 2014. aasta määruses (EL) nr 651/2014 ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (edaspidi „üldine grupierandi määrus“).

Rootsi ametiasutused tunnistavad, et meede soodustab kaubalaevanduses kasutatavate laevade omanikke. Nad leiavad siiski, et meede on konkurentsi suhtes neutraalne, kuna see on kättesaadav kõigile Rootsi sadamate kai ääres seisvatele laevadele (v.a erakasutuseks mõeldud laevad). Rootsi leiab, et mõju liikmesriikide vahelisele kaubandusele on tühine, kuna sadamate valik sõltub pigem lasti sihtkohast, mitte väiksematest kai ääres seismise kuludest, mis tulenevad kaldalt tuleva elektriga seotud maksuvähendusest.

Iga-aastased eelarvekulud on hinnanguliselt 6 miljonit Rootsi krooni.