ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Hoone struktuuri tugevdamine ja remonditööd viidi 2015. aastal lõpule (1) ja need osutusid tõhusaks, mida tõendab hiljutine pragude mõõtmine spetsiaalse mõõdikuga (aprill 2016), mis näitas väga väikest nihet ja seega suurenenud stabiilsust. Stabiilsuse seireks ja nihkemäära mõõtmiseks on Cedefop paigaldanud kõik vajalikud süsteemid (kaldemõõdikud). 2014. aastal sõlmiti ka hoone nihkumise vastane kindlustus. Kokkuvõttes võib öelda, et hoone struktuurilisi kahjustusi on mitmekülgselt parandatud ja need on praegu tühised.

Nagu kontrollikoda märkis, tegeleb Cedefop hetkel mitmesuguste ohutusküsimustega, mis on seotud hoone klaasfassaadi ja keskuse konverentsiruumide katuseakendega, millel on kiiresti süvenevad ilmsed kulumisjäljed. See tuleneb klaasfassaadi ja katuseakende ehitusviisist ega ole seotud hoone paiknemisega aktiivsel ebastabiilsel pinnasel. Nende probleemide kõrvaldamiseks sõlmiti 1. juunil tööleping ning ruumid on kavakohaselt 2016. aasta augusti lõpus taas kasutusvalmis.

Tööde valmimisel peaksid mainitud ohutusprobleemid olema seega täielikult kõrvaldatud.
Euroopa Kontrollikoja missioon Euroopa Kontrollikoja missioon on panustada ELi finantsjuhtimise parandamisse, edendada aruandekohustust ja läbipaistvust ning tegutseda liidu kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsjana. Kontrollikoja kui ELi sõltumatu välisaudiitori roll on kontrollida, kas ELi rahalised vahendid on õigesti arvutatud, kogutud ja kasutatud vastavalt asjakohastele õigusnormidele ning kas nendega saavutati kuludele vastav tulu.
3.

Üksuse kriisilahendusmenetluse algatamise otsuse tegemisel osalevad Euroopa Keskpank (EKP), Ühtne Kriisilahendusnõukogu, komisjon ja võimalik, et ka nõukogu. Menetlust ja selle eri etappideks ette nähtud ajakava kirjeldatakse 1. selgituses. 1. selgitus. Kriisilahendusmenetlus a) EKP teavitab Ühtset Kriisilahendusnõukogu, kui mõni pank on makseraskustes või tõenäoliselt satub makseraskustesse. Ühtne Kriisilahendusnõukogu võib samuti sellise hindamise teha, kuid ainult siis, kui ta on EKP-d oma kavatsusest teavitanud ja EKP ei tee hindamist kolme kalendripäeva jooksul. b) Kui kriisilahenduse tingimused on täidetud, võtab Ühtne Kriisilahendusnõukogu vastu kriisilahendusskeemi, milles pannakse paika kriisilahenduse vahendid ja ühtse kriisilahendusfondi kasutus. Skeem jõustub juhul, kui nõukogu või komisjon ei ole 24 tunni jooksul pärast skeemi edastamist Ühtse Kriisilahendusnõukogu poolt vastuväiteid esitanud. c) Selle aja jooksul võib komisjon kas skeemi kinnitada või esitada kriisilahendusskeemi kaalutlusaspektide suhtes vastuväited. Samuti võib komisjon 12 tunni jooksul pärast seda, kui Ühtne Kriisilahendusnõukogu on kriisilahendusskeemi edastanud, teha nõukogule ettepaneku esitada kriisilahendusskeemi kohta lihthäälteenamusega vastuväide (põhjendusega, et see ei vasta avaliku huvi kriteeriumile), või kiita Ühtse Kriisilahendusnõukogu kriisilahendusskeemis ette nähtud kriisilahendusfondi summa oluline muutmine heaks või esitada selle kohta vastuväide. d) Nõukogu peab komisjoni ettepaneku kohta otsuse tegema 24 tunni jooksul pärast seda, kui Ühtne Kriisilahendusnõukogu on kriisilahendusskeemi komisjonile edastanud. Kui nõukogu on selle vastu, et algatada asjaomase asutuse suhtes kriisilahendusmenetlus, ja põhjendab seda sellega, et avaliku huvi kriteerium ei ole täidetud, likvideeritakse asutus kohaldatava siseriikliku õiguse kohaselt.
19.

Ühisettevõtted on loonud finants- ja tegevusalaste dokumentide kontrollil põhinevad eelkontrollimenetlused ja teevad toetusesaajate juures järelauditeid . Nimetatud kontrollid on peamised raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute, sh ELi mittekuuluvate liikmete poolt tehtavate rahaliste ja mitterahaliste toetuste seaduslikkuse ja korrektsuse hindamise vahendid. Järelauditid on võimaldanud ühisettevõtetel (välja arvatud F4E ja ECSEL) saavutada allesjäänud veamäärad, mis on kõigil juhtudel alla 2 %.
Juhtimine

Ühisettevõtte juhtorgan on juhatus, kuhu kuuluvad: a) liidu nimel üks komisjoni esindaja; b) üks esindaja iga juhi kohta; c) üks tuumikpartnerite esindaja integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna kohta; d) üks toetajaliikmete esindaja integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna kohta; e) üks tuumikpartnerite esindaja innovatiivse õhusõiduki tutvustusplatvormi (IADP) kohta. Juhatuse pädevusvaldkonnad/ülesanded on sätestatud põhikirja punktis 8 (ühisettevõtte määruse I lisa). Liidul on 50 % hääleõigusest. Nimetatud hääleõigus on jagamatu. Kõigil teistel esindajatel on võrdne hulk hääli. Programmitöö osakonda juhib tegevdirektor, kelle pädevus/ülesanded on sätestatud põhikirja punktis 10. Tööstusharu otsesteks esindajateks on juhatus ja muud ühisettevõtte organid (integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade ja innovatiivse õhusõiduki tutvustusplatvormi juhtkomiteed), kelle pädevusvaldkonnad/ülesanded on sätestatud põhikirja punktis 11. Riikide esindajate rühm ja teaduskomitee on samuti ühisettevõtte organid, kuid neil on vaid nõuandev roll.
VÄLISAUDIITORI ARUANNE 3. Nõukogu 8. oktoobri 2015. aasta otsuse (EL) 2015/1889 (Europoli pensionifondi tegevuse lõpetamise kohta) artikli 3 kohaselt auditeeris kontrollikoda 2016. aasta 1. jaanuari seisuga fondi lõpparuannet. Juhtkonna kohustused 4. Fondi haldusnõukogu vastutab lõpparuande koostamise ja õiglase esitamise eest (6). See hõlmab lõpparuande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et selles ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; nõukogu poolt vastu võetud fondi raamatupidamiseeskirjade järgimist (7) ning arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Audiitori kohustused 5. Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (8) aruanne fondi lõpparuande kohta. Kontrollikoda viib auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi planeerima ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et lõpparuanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi. 6. Auditi käigus viiakse läbi protseduure, mis on kavandatud tõendusmaterjali saamiseks lõpparuandes esitatud summade ja andmete kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis põhineb hinnangul riskidele, et lõpparuanne võib sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi. Nimetatud riskide hindamisel võtab audiitor arvesse lõpparuande koostamiseks ja õiglaseks esitamiseks vajalikke sisekontrollimehhanisme. Audit hõlmab ka arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse ning lõpparuandes avalikustatud summade üldise esitusviisi hindamist. 7. Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal annab piisava ja asjakohase aluse kontrollikoja aruande esitamiseks. Kontrollikoja arvamus 8. Kontrollikoja hinnangul kajastab fondi lõpparuanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt fondi finantsolukorda 1. jaanuari 2016. aasta seisuga vastavalt nõukogu 8. oktoobri 2015. aasta otsusele (EL) 2015/1889 ja nõukogu poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele.
5.

Kuuele rakendusametile on usaldatud ülesanded, mis on seotud ühe või enama liidu programmi haldamisega, ning need ametid on loodud kindlaks ajavahemikuks. Viis rakendusametit asub Brüsselis ja üks Luxembourgis.
Nagu kontrollikoda on eelnevatel aastatel maininud, kajastavad ameti ülekandmised III jaotises peamiselt ameti tegevusprojektide mitmeaastast iseloomu, mille raames makseid tehakse vastavalt hoolikalt kavandatud ja kontrollitud ajakavale. Et ameti lõplik eelarve täitmise määr on olnud viimastel aastatel enam kui 99 % ja peatüki 8 tühistatud assigneeringute määr on alati olnud väga väike (st viimasel kolmel aastal keskmiselt 2,4 %), näitab see ameti arvates, et ülekandmised on täielikult õigustatud.

Amet on juba hinnanud võimalust kasutada liigendatud assigneeringuid ja järeldanud, et kuna tegevusprojektid ei ole pikemad kui kaks aastat, on liigendamisel väga väike lisandväärtus. Eelarve täitmise perioodi pikendamine võib edasi lükata projektide täitmist ja märkimisväärselt suurendada likviidsusriski.
3.

Ühisettevõtted on avaliku ja erasektori partnerlused, millel on tähtis roll teatud valdkondades Euroopa Liidu (EL) teadusuuringute poliitika elluviimisel. Ühisettevõtetel on peale ELi (mida esindab komisjon) ka teisi avalikust ja erasektorist pärit liikmeid (vastava valdkonna ettevõtted ja teadusuuringute rühmitused). Enamik ühisettevõtetest kasutab kas kahepoolset (osalevad Euroopa Komisjon ja valdkonna ettevõtetest ja teadusuuringute organisatsioonidest partnerid) või kolmepoolset mudelit (lisaks osalevad liikmesriigid – nt ühisettevõte ECSEL).
18.

Kontrollikoda täheldas, et uued aja- ja kuluprognoosid ei hõlma ettenägematuid olukordi. 2017. aasta juunis avaldas komisjon teatise ELi panuse kohta ITERi projekti, väljendades seisukohta, et ajakava jaoks oleks asjakohane 24-kuuline ning eelarve jaoks 10–20 % suurune ettenägematute olukordade reserv. Kuni ELi nõukogu otsuseni on tema poolt juba 2010. aastal heaks kiidetud 6,6 miljardi euro suurune eelarve nüüd kuni 2020. aastani ühisettevõtte kulude ülempiir. F4E võttis mitmeid meetmeid, et ülempiirist kinni pidada, lükates muu hulgas edasi selliste komponentide hankimise ja paigaldamise, mis ei ole esimese plasma etapi jaoks hädavajalikud.
Euroopa Kontrollikoja missioon Euroopa Kontrollikoja missioon on panustada ELi finantsjuhtimise parandamisse, edendada aruandekohustust ja läbipaistvust ning tegutseda liidu kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsjana. Kontrollikoja kui ELi sõltumatu välisaudiitori roll on kontrollida, kas ELi rahalised vahendid on õigesti arvutatud, kogutud ja kasutatud vastavalt asjakohastele õigusnormidele, ning kas nendega saavutati kuludele vastav tulu.
17.

Ühtne Kriisilahendusnõukogu avalikustas oma 2016. aasta lõplikus raamatupidamise aastaaruandes ex ante osamaksetest tulenevaid tingimuslikke kohustusi summas 841 826 146 eurot. Sellest 800 791 513 eurot puudub liikmesriikide kriisilahendusasutustele esitatud vaideid ja liikmesriikide halduskohtutes vaidlustatud makseid; summa arvutamise aluseks on liikmesriikide kriisilahendusasutuste esitatud andmed. Tabelid 1 ja 2 kirjeldavad selliste summade üksikasju ning vaiete ja kohtuasjade arvu 2017. aasta 30. septembri seisuga. Tabel 1 Ühtsele kriisilahendusfondile makstud ex ante osamaksete vaidlustamisest tulenevad tingimuslikud kohustused Vaidlustatud summadest tulenevad tingimuslikud kohustused eurodes 30.9.17 31.12.16 31.12.15 — Liikmesriikide kriisilahendusasutuste vastu esitatud vaided ja kaebused liikmesriikide halduskohtutes 1 240 045 681 800 791 513 437 125 144 2015. aasta ex ante osamaksete kohta 84 149 051 84 149 051 437 125 144 2016. aasta ex ante osamaksete kohta 596 809 613 716 642 462 0 2017. aasta ex ante osamaksete kohta 559 087 017 0 0 — Kohtuasjade arv Euroopa Liidu Kohtu Üldkohtus 180 197 774 41 034 633 0 2016. aasta ex ante osamaksete kohta 115 676 910 41 034 633 0 2017. aasta ex ante osamaksete kohta 64 520 864 0 0 Kokku 1 420 243 455 841 826 146 437 125 144 Allikas: Euroopa Kontrollikoda, Ühtse Kriisilahendusnõukogu andmete alusel. Tabel 2 Ühtsele kriisilahendusfondile makstud ex ante osamaksete kohta esitatud vaiete ja kohtuasjade arv Vaiete ja kohtuasjade arv 30.9.17 31.12.16 31.12.15 — Liikmesriikide kriisilahendusasutuste vastu esitatud vaided ja kaebused liikmesriikide halduskohtutes 394 261 67 2015. aasta ex ante osamaksete kohta 7 6 67 2016. aasta ex ante osamaksete kohta 256 255 0 2017. aasta ex ante osamaksete kohta 131 0 0 — Kohtuasjade arv Euroopa Liidu Kohtu Üldkohtus 13 9 0 2016. aasta ex ante osamaksete kohta 10 9 0 2017. aasta ex ante osamaksete kohta 3 0 0 Kokku 407 270 67 Allikas: Euroopa Kontrollikoda, Ühtse Kriisilahendusnõukogu andmete alusel.
3.9.15.

F4E soovib rõhutada, et kuigi 2017. aastal esines eelarve planeerimises puudusi ja selle tagajärjel tekkis 2018. aastal maksete assigneeringute puudujääk, on see olukord parandatud 2019. aasta eelarves. F4E on tänulik Euratomile täiendava osamakse eest 2018. aasta eelarvesse, mis võimaldas kogu aasta jooksul usaldusväärset ja õiglast likviidsuse juhtimist. F4E soovib samuti märkida, et maksete assigneeringute puudujääk ei oleks kuidagi mõjutanud ega ohustanud finantsmääruse artiklist 11 tulenevate F4E kohustuste täitmist, sest 137 miljonit eurot maksti ITERi organisatsioonile 2019. aasta rahalise toetuse ettemaksena. Maksete prognoosimise süsteemi on täielikult muudetud ja see on integreeritud uude finantsjuhtimisvahendisse ECOSYS. See muudatus ja uus organisatsiooniline struktuur, mis tugevdab projektirühmade ja lepingute haldamise üksuse vahelist suhtlust, tagavad nõuetekohase eelarve planeerimise, mida on juba kasutatud 2019. aasta eelarve tulude määramiseks.
3.25.8.

EMCDDA hinnangul on nimetatud renditöötajate töölepingud sõlmitud ja rakendatud kooskõlas asjakohaste Euroopa Liidu ja Portugali õigusaktidega, millest viimastega on üle võetud direktiivi 2008/104/EÜ sätted. Selles kontekstis on renditöötajatele antud tööülesandeid, millega kaasnevad väiksem vastutus ja väiksemad kohustused kui tööülesannetega, mida nõutakse ja/või mis kehtivad EMCDDA koosseisulistele töötajatele. Asjakohaste Euroopa Liidu personali-ja finantseeskirjadele kohaselt pole need töötajad kohustatud vastutama EMCDDA koosseisulistele töötajatele kehtivate ülesannete ja kohustuste eest. Nagu renditöötajate töölepingutest ka nähtub, peegeldab nende palk seda olukorda. EMCDDA hinnangul on see kooskõlas võrdse kohtlemise põhimõttega, mis on kehtestatud direktiiviga 2008/104/EÜ, mida kohaldatakse samal ametikohal töötavatele inimestele. Selles kontekstis vastab kõnealuste renditöötajate tegelik netopalk umbes 87 %-le EMCDDA töötajate madalaimast põhipalgast ja 147 %-le Portugali õigusaktidega kehtestatud riiklikust miinimumpalgast. EMCDDA ja rendiagentuuri vahel sõlmitud lepingus on selgelt välja toodud viimase kohustus järgida kõiki asjakohaseid õigusakte (Portugali õigusaktid, millega on võetud üle direktiiv 2008/104/EÜ). Selles kontekstis on rendiagentuur õiguslikult vastutav õigusaktide järgimise eest ning seda ohustab risk sattuda kohtuvaidlusesse, mis puudutab renditöötajate EMCDDA-sse töölevõtul sõlmitud lepingute täitmist. Eespool öeldut kahtluse alla seadmata alustab EMCDDA renditöötajate töölevõtu poliitika ümberhindamist, et see oleks rohkem kooskõlas keskuse praktiliste vajaduste ja asjakohase õigusraamistikuga.
46.

Tõdeme, et riski sisaldavaid summasid on keeruline hinnata. Sellega seoses on SRB ex ante osamaksetega seotud tingimuslike kohustuste raamatupidamislik esitamine paranenud võrreldes eelmiste aastatega, kui SRB esitas vaid tingimuslike kohustustena vaidlustatud kogusummad ega hinnanud konkreetseid juhtumeid. SRB-lt saadud tõendite läbivaatamise põhjal järeldame, et SRB tegi mõistlikke püüdlusi, et teha kindlaks, kas need juhtumid kujutavad endast tingimuslikke kohustusi, ja esitas need õiglaselt.
30.

The 1999 Coordination Regulation stipulated that the management of pre-accession assistance aims to be gradually decentralised, taking account of management and control capacities. This approach involved first the Decentralised Implementation System (DIS) and then the Extended Decentralised Implementation System (EDIS) which both facilitates the phasing out of Phare as indicated in the 2002 Communication and allows the countries to operate with ex-post controls. Even though the Coordination Regulation of 1999 did not make the process mandatory for the countries, already in 2000 the Commission elaborated guidelines on preparing for EDIS (see Commission working document Preparing for Extended Decentralisation of the Phare and Ispa Programmes). This Working document, which included checklists on the control standards expected to be attained for EDIS, was distributed to all countries already also in 2000. In 2001, the Roadmap to EDIS for Ispa and Phare was prepared and sent to the countries, giving a step-by-step methodology for realisation of the conditions set out in the Coordination Regulation. Both the Working documents and Roadmap were sent by joint letters from the Regional Policy and Enlargement DGs underpinning the strong coordinated approach maintained for Phare and Ispa programmes. The Phare Review affirmed that “decentralisation cannot start before 2002 at the earliest” and it will not be implemented “unless clear preconditions have been met and the necessary financial and human resources are in place”. Thus while earlier EDIS would have indeed been desirable, in the reduced timeframe it proved not to be feasible.
38.

A reorganisation in early 2005 should improve the support role of HQ. At the same time, the issues raised by the Court are already being dealt with in the following way: (a) the vast majority of the websites maintained by the thematic networks have been updated in 2004. A newsletter is now being distributed to relevant staff in HQ and delegations informing them on new updates; (b) significant efforts are made to ensure proper training of delegation staff (see reply to paragraph 26); (c) the work of the QSG (for the ACP countries) is based on a sampling principle. The sampling rate for 2004 was set at 20 %. This approach was adopted in full awareness of the annual volume of proposals (over 300). None the less, all proposals of an innovative or complex nature have been examined by the group. Furthermore, all the ACP project identification sheets are subject to a ‘quality assessment’ at an earlier stage in the project cycle when intervention and support from HQ is more appropriate and more effective; (d) owing to EuropeAid’s multilingual environment, instruction notes and manuals have to be translated, implying longer distribution times; (e) problems with making preparations and adjustments for the entry into application in January 2003 of the Financial Regulation and Implementing Rules were experienced in many services in the Commission. These difficulties were explicitly recognised in the readiness assessment made at the end of 2002. (1) For those financing agreements financed on the 2003 budget which were furthest advanced in their preparation, the Commission issued a written instruction to delegations in December 2003 that tendering could be proceeded with by the third country under a suspensive clause. By early June 2004 the Commission had issued a revised Financing Agreement/Technical and Administrative Provisions template taking into account the agreed application of Article 164 FR; (f) please refer to the Commission’s reply to point 23.
41.

The Commission agrees that the recovery rate is low but this assessment can be explained by the fact that, in matters of shared management, recovery procedures are not uniform nor harmonised in Member States and this is an unexpected effect of the assimilation principle posed by Article 280 of the Treaty which jeopardises the uniformity of implementation of Community legislation because recovery of Community monies follows the national rules. However, the Commission has undertaken to bring forward proposals to modify Regulation (EC) No 1258/1999 and Regulation (EEC) No 595/91 in order to improve the weaknesses of the actual situation (see paragraph 39). (a) In the absence of total recovery, the financial consequences of the irregularities shall be borne by the Member State in the event of irregularities or negligence attributable to administrative authorities or other bodies of the Member States. In other cases the burden shall be borne by the Community budget. The case which the Court refers to was notified on 29 May 1991 and updated in 1997. The Commission wishes to point out that this case was not included in the TFR audit selection on account of the wrong amount reported in ECR. (b) The objective of the amendment of Regulation (EC) No 1258/1999 and Regulation (EEC) No 595/91 is, inter alia, to address the shortcomings pointed out by the Court by making Member Sates more responsible and by providing ex post controls in the clearance-of-accounts framework. (c) According to Article 280(2) of the EC Treaty “Member States shall take the same measures to counter fraud affecting the financial interests of the Community as they take to counter fraud affecting their own financial interests”. There is a constant case law of the ECJ which stipulates that the rules applicable in cases where there are violations to Community law cannot be less favourable than the rules prevailing in cases where there are violations to national law. However this does not amount to confering a preferential status on CAP debts. (d) As regards the outcome of the combined UCLAF/German 1992 investigation, this case will be dealt with in the clearance-of-accounts procedure. (f) According to Regulation (EC) No 1258/1999 the Commission is legally obliged to exclude all expenditure from Community financing where that expenditure has not been executed in compliance with Community rules. Accepting transactions or partial payments are conditions to be assessed on a case-by-case approach on the basis of national law and in conjunction with the criteria as laid down in Article 8 of Regulation (EC) No 1258/1999.
107.

Põllumajanduse keskkonnameetmete ja esimese samba meetmete ressursivajaduse võrdlemisel tuleks vaadata laiemat konteksti. Põllumajanduse keskkonnameetmete ressursivajadust tuleb hinnata seoses seatud eesmärkidega. Põllumajanduse keskkonnameetmed on keskne ja oluline osa strateegiast, mille abil keskkonnaprobleemid kaasatakse teistesse poliitikavaldkondadesse, näiteks põllumajandusse. Komisjon nõustub, et põllumajanduse keskkonnameetmete kontroll on põllumajanduse keskkonnameetmete keerukuse tõttu töömahukas ja kulukas. Need kulud võivad olla “märkimisväärsed”, kuid see on vältimatu poliitika puhul, mis tegeleb keskkonnaprobleemide kaasamisega põllumajandusse, sest nende kahe valdkonna seos on paratamatult keeruline. Seepärast on kõikehõlmav ammendav kontroll liiga kallis ja sellega kaasnev lisandväärtus, mis tekib tänu eelarvele kujuneva riski vähenemisele, võib olla piiratud. Komisjon leiab siiski, et “märkimisväärsed” kontrollikulud on selle poliitika puhul vastuvõetavad. Komisjoni arvates on teatavates liikmesriikides rakendatav kaheastmeline lähenemisviis mõistlik. Komisjon leiab, et liikmesriikides kehtestatud süsteemidega saab tagada piisava kindluse.