[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 1.2.2006

SEK(2006) 107 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Austria ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2005–2008

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Taust

1. juulil 1998 jõustunud stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil muuta valitsemissektori rahalised vahendid usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning uute töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva kasvu tingimuste tugevdamise vahend. 2005. aastal muudeti pakti esimest korda. Reformimisel tunnistati pakti kasulikkust eelarvedistsipliini kehtestamisel, kuid sooviti tugevdada nii pakti tõhusust ja selle mõju majandusele kui ka tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1], mis moodustab osa paktist, on sätestatud, et liikmesriigid peavad esitama nõukogule ja komisjonile stabiilsus- või lähenemisprogrammid ja nende iga-aastased ajakohastatud versioonid (ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid peavad esitama (ajakohastatud) stabiilsusprogrammid ja ühisraha veel mitte kasutavad liikmesriigid peavad esitama (ajakohastatud) lähenemisprogrammid). Austria esitas esimese stabiilsusprogrammi novembris 1998. Vastavalt määrusele esitas nõukogu 18. veebruaril 1999 arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Vastavalt samale menetlusele peab komisjon ajakohastatud stabiilsus- ja lähenemisprogramme hindama, majandus- ja rahanduskomitee neid kontrollima, samas kui nõukogul on õigus neid kontrollida.

Nimetatud programmides peavad liikmesriigid täpsustama oma keskmise pikkusega perioodi eesmärgid seoses eelarveseisundiga ja esitama poliitilised meetmed nende saavutamiseks ja hoidmiseks, sealhulgas asjakohased prognoosid majanduse kohta. Pakti reformimise järel peaks keskmise pikkusega perioodi eesmärk olema iga liikmesriigi puhul erinev, pidades silmas liidu majanduslikku ja eelarvelist mitmekesisust, sealhulgas jätkusuutlikkusega seotud eelarveriske. Reformi osaks on ka vajadus luua majanduse tõusuperioodidel kõrgendatud eelarvedistsipliini abil korrastatum lähenemine eelarvepoliitikas majandustsükli jooksul, samas kui ajutisel kõrvalekaldumisel keskmise pikkusega perioodi eesmärkidest või sellele eesmärgile suunatud kohandamiskavas tuleks arvestada olulisi struktuurireforme, millel on tõestatav mõju pikaajalisele jätkusuutlikkusele.

Võttes arvesse komisjoni talituste 2005. aasta sügise prognoosi, tegevusjuhendit[2], potentsiaalse SKT ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat ning 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi, on komisjon kontrollinud Austria hiljuti esitatud ajakohastatud stabiilsusprogrammi ja võtnud alljärgneva hinnangu põhjal vastu soovituse nõukogule asjakohase arvamuse esitamiseks.

Hinnang

1. Austria esitas oma viimase ajakohastatud stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2005–2008 30. novembril 2005. Programmis on üldjoontes järgitud uue tegevusjuhendiga kehtestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri[3].

2. Oma 18. jaanuari 2005. aasta arvamuses eelmise ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, mis hõlmas ajavahemikku 2004–2008, kutsus nõukogu Austriat üles eelarve kohandamiskavas põhirõhku asetama programmiperioodi algaastatele ning kirjeldama üksikasjalikumalt konkreetseid meetmeid, mille abil oleks võimalik eelarvet oluliselt stabiliseerida programmi viimasel kahel aastal.

3. Viimasel kümnendil oli Austria majanduse reaalkasv keskmiselt 2,2% aastas, mis on vastavuses kogu euroala kasvutempoga. Kuigi töökohtade loomine pole Austrias olnud nii hoogne kui euroalal, on töötuse tase siiski üks madalamaid kogu ELis. Riigi rahanduses saavutati 2001. ja 2002. aastal ülejäägis või tasakaalulähedane eelarveseisund. Kuid hiljutisi arenguid on iseloomustanud tagasilangemine puudujäägiseisundisse (1,2% ja 1% SKTst vastavalt 2003. ja 2004. aastal).

4. Ajakohastatud programmis eeldatakse SKT reaalkasvu suurenemist 1,75%lt 2005. ja 2006. aastal 2,5%le 2008. aastal. Eeldatust aeglasem majanduskasv 2005. ja 2006. aastal, mille tulemuseks on suurenev negatiivne SKT lõhe, arvatakse olevat põhjustatud tagasihoidlikumast rahvusvahelisest kaubandusest ja kõrgematest naftahindadest. Majandustegevuse taaselavnemine programmi viimastel aastatel peaks eeldatavasti toetuma investeeringute kasvule ja eratarbimise suurenemisele. Nii lühiajaline kui keskmise pikkusega perioodi stsenaarium põhineb usutavatel kasvueeldustel. Kuid ootused tööhõive suurenemise suhtes tunduvad mõnevõrra liiga optimistlikud. Inflatsioon peaks eelduste kohaselt vähenema 2,3%lt 2005. aastal 1,5%le 2008. aastal, mis tundub usutav.

5. Esialgsete tulemuste kohaselt oli valitsemissektori puudujääk 2005. aastal 1,7% SKTst, mis on 0,2 protsendipunkti madalam kui ajakohastatud programmis kavandatud ja 0,1 protsendipunkti madalam kui komisjoni talituste prognoosides. Kavandatust parem tulemus saavutati tänu eeldatust parematele arengutele tulude poolel, hoolimata märkimisväärsetest maksukärbetest. Kavandatud kulusid ületati samuti, kuid väiksemal määral.

6. Programmis kirjeldatakse eelarvestrateegiat kolmeharulisena. Esiteks on selle eesmärk tasakaalus eelarve majandustsükli jooksul. Teiseks nähakse strateegiaga ette maksukoormuse vähenemine 40%le SKTst 2010. aastal. Kolmandaks kavandatakse selles potentsiaalse SKT kasvu, toetades investeeringuid teadustegevusse, haridusse ja infrastruktuuri. Ajakohastatud programmis nähakse ette valitsemissektori puudujäägi vähenemist 1,9%lt SKTst 2005. aastal 0%le 2008. aastal. Eelarve kohandamine tasakaalu suunas on kavandatud programmi lõpuaastatele, 2006. aastaks prognoositakse vaid tagasihoidlikku paranemist, pärast seda aga peaks toimuma kaks suhteliselt arvestatavamat sammu arengus. Esmase tasakaalu areng on samasugune. Prognooside kohaselt peaks see tõusma 1,1%lt SKTst 2005. aastal 2,7%le perioodi lõpuks. Kuna tulud peaksid prognooside kohaselt aastatel 2005–2008 vähenema 0,9 protsendipunkti võrra SKTst, kavatsetakse planeeritud stabiliseerimine saavutada kulude kärpimise teel. Kulude suhe SKTsse peaks vähenema 2,8 protsendipunkti võrra. Kulude kahandamine peaks toimuma muude esmaste kulude ja sotsiaalsiirete kategoorias. Eelmise programmiga võrreldes ajakohastatud programmis üldiselt kinnitatakse kavandatud riigi rahanduse kohandamist pisut ebasoodsama makromajandusliku stsenaariumi taustal.

7. Struktuurne tasakaal (st eelarve tsükliliselt kohandatud tasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) peaks prognooside kohaselt paranema keskmiselt ligikaudu 0,5 protsendipunkti võrra SKTst aastas, arvestades kogu programmiperioodi jooksul valitsevat negatiivset SKT lõhet. Programmis seatakse eelarveseisundi keskmise pikkusega perioodi eesmärgiks stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutav eesmärk struktuurne tasakaal 0% SKTst ning selle saavutamist kavandatakse 2008. aastaks. Kuna programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast ambitsioonikam (eeldatavalt umbes 1,5% puudujääk SKTst), peaks selle saavutamine täitma ka ülemäärase puudujäägi korral kindlusvaru tagamise eesmärgi. Programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on asjakohane, sest see asub stabiilsuse ja kasvu pakti ja tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist SKT kasvu pikaajalises plaanis.

8. Ajakohastatud programmis prognoositud eelarveseisundi areng tundub usutav ainult 2005. ja 2006. aastal, mil see põhineb seadusekohastel meetmetel, eelkõige maksukärbetel. Eelarve tasakaalustamist 2007. ja 2008. aastaks ei ole ajakohastatud programmis esitatud meetmetes täielikult tõendatud. Lisaks sõltub prognoositud positiivne areng suures osas Austria riikliku stabiilsuse pakti tõhususest. Varasem kogemus selle paktiga ei võimalda täielikult kindel olla, kas selle eesmärkidest kinni peetakse. Kavandatud kulueesmärkide saavutamine on eelarvestrateegia üks peamisi riske, mida on juba rõhutatud ka hinnangutes varasemate ajakohastatud programmide kohta.

9. Seda riskihinnangut silmas pidades ei pruugi programmi eelarvealased põhimõtted olla piisavad, et tagada programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamine 2008. aastaks. Kuid nagu eespool välja toodud, on programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutavast märkimisväärselt ambitsioonikam. Kui eelarvestrateegia viiakse ellu programmist kinni pidades, võib seda pidada asjakohaseks, et saavutada programmiperioodi lõpuks struktuurne eelarveseisund, mida võib pakti kohaselt sobivaks pidada. Lisaks tundub programmi eelarvestrateegia tagavat piisava kindlusvaru, et programmiperioodi jooksul ei ületataks puudujäägiläve 3% SKTst, kui tsüklilised kõikumised ei ole tavapärasest suuremad. Eelarve kohandamine programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamiseks on täielikult kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles sätestatakse, et euroala ja ERM II liikmesriikidel peaks struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5% SKTst aastas, ning et kohandamine peab olema suurem majanduse tõusuaegadel ning võib majanduse langusaegadel olla väiksem. Kuigi komisjoni talituste prognooside kohaselt on kohandamine aeglasem kui programmis kavandatud, on see siiski kooskõlas pakti nõuetega, arvestades et kogu programmiperioodi jooksul on SKT lõhe negatiivne.

10. Eeldatav võla suhe peaks 2005. aastal olema jõudnud 63,4%ni SKTsse, mis on üle asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 60% SKTst. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul 3,9 protsendipunkti võrra, jõudes seega taas kontrollväärtusest madalamale tasemele. Esmase tasakaalu osakaal peaks programmiperioodi jooksul märkimisväärselt suurenema, kuid intressimaksete ja SKT nominaalkasvu osakaal peaks eeldatavasti enam-vähem samaks jääma. Võla suhte prognoositud arengut ohustavad riskid tunduvad olevat enam-vähem tasakaalus. Teisalt võivad kavandatust suuremad puudujäägid ohustada programmis esitatud kohandamiskavast kinnipidamist. Samuti ei käsitleta ajakohastatud programmis erastamise potentsiaali Austrias. Seda riskihinnangut arvestades tundub võla suhe kontrollväärtuse suunas piisavalt vähenevat.

11. Austria rahanduse jätkusuutlikkusega seoses on vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist tulenevad riskid madalad. Võla suhe, mis praegu on rohkem kui 60% SKTsse, peaks prognooside kohaselt langema ning jääma kontrollväärtusest madalamaks kuni aastani 2050, eeldusel et kavandatud eelarve stabiliseerimine ellu viiakse. Austria hiljutine pensionireform peaks märkimisväärselt toetama riiklike kulutuste suurenemise ohjeldamist tulevikus. Kuid kui riigi rahanduse struktuurset puudujääki ei korrigeerita, võib see ohustada riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Et vähendada ohte riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele, tuleb rangelt ellu viia riigi rahanduse kavandatud stabiliseerimine keskmise pikkusega perioodil.

12. Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega aastateks 2005–2008. Eelkõige on meetmed kooskõlas suunistega, mis soovitavad majandusliku ja rahandusliku jätkusuutlikkuse tagamist ja toetavad tõhusat vahendite eraldamist, et kindlustada suurem majanduskasv ja tööhõive. Kuid riskid, mis ohustavad eelarve arengut tulevikus, võivad muuta riigi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi raskemini saavutatavaks.

13. Austria riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 19. oktoobril 2005 tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, nimetatakse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse saavutamist Austria põhiülesandeks. Kuid selles ei tooda välja tulevasi meetmeid selle väljakutsega toimetulekuks. Selles suhtes on stabiilsusprogramm üksikasjalikum, andes teavet mõne meetme kohta, mis peaksid kaasa aitama riigi rahanduse stabiliseerimisele. Riiklikus reformiprogrammis esitatud mikromajanduslikes ja tööhõivet käsitlevas valdkondades kavandatud meetmete mõju eelarvele peegeldub üldjoontes ka stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides. Viimases esitatakse meetmed, mille eesmärk on avaliku halduse ja tervishoiusüsteemi tõhustamine. See täiendab neid ettepanekutega teha muutusi riigi rahanduse institutsioonilistes aspektides, nimelt tehakse ettepanek viia Austria eelarvemenetlust reguleerivates õigusaktides läbi kaks laiaulatuslikku reformi, mis seisnevad keskmise pikkusega perioodi eelarveraamistiku kehtestamises 2007. aastast ning üleminekus toodangule orienteeritud eelarvelt eesmärkidele orienteeritud eelarvele alates 2011. aastast. Need meetmed on kooskõlas ka riiklikus reformiprogrammis kehtestatud prioriteetidega.

Eespool toodud hinnangut silmas pidades võib programmiperioodiks kavandatud ambitsioonika struktuurse kohandamiskava heaks kiita. Kuid Austria peaks tagama, et programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk saavutatakse ajakohastatud programmi lõpuks, täpsustades ja viies ellu meetmed, mis toetavad programmi kaheks viimaseks aastaks kavandatud eelarve stabiliseerimist.

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Austria ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2005–2008

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[4], eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

14. Viimasel kümnendil oli Austria majanduse reaalkasv keskmiselt 2,2% aastas, mis on vastavuses kogu euroala kasvutempoga. Kuigi töökohtade loomine pole Austrias olnud nii hoogne kui euroalal, on töötuse tase siiski üks madalamaid kogu ELis. Riigi rahanduses saavutati 2001. ja 2002. aastal ülejäägis või tasakaalulähedane eelarveseisund. Kuid hiljutisi arenguid on iseloomustanud tagasilangemine puudujäägiseisundisse (1,2% ja 1% SKTst vastavalt 2003. ja 2004. aastal).

15. Oma 18. jaanuari 2005. aasta arvamuses eelmise ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, mis hõlmas ajavahemikku 2004–2008, kutsus nõukogu Austriat üles eelarve kohandamiskavas põhirõhku asetama programmiperioodi algaastatele ning kirjeldama üksikasjalikumalt konkreetseid meetmeid, mille abil oleks võimalik eelarvet oluliselt stabiliseerida programmi viimasel kahel aastal.

16. Esialgsete tulemuste kohaselt oli valitsemissektori puudujääk 2005. aastal 1,7% SKTst, mis on 0,2 protsendipunkti madalam kui ajakohastatud programmis kavandatud ja 0,1 protsendipunkti madalam kui komisjoni talituste prognoosides. Kavandatust parem tulemus saavutati tänu eeldatust parematele arengutele tulude poolel, hoolimata märkimisväärsetest maksukärbetest. Kavandatud kulusid ületati samuti, kuid väiksemal määral.

17. Nõukogu kontrollis [14. veebruaril 2006] Austria ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab aastaid 2005–2008. Programmis on üldjoontes järgitud uue tegevusjuhendiga kehtestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri.[5]

18. Ajakohastatud programmis eeldatakse SKT reaalkasvu suurenemist 1,75%lt 2005. ja 2006. aastal 2,5%le 2008. aastal. Eeldatust aeglasem majanduskasv 2005. ja 2006. aastal, mille tulemuseks on suurenev negatiivne SKT lõhe, arvatakse olevat põhjustatud tagasihoidlikumast rahvusvahelisest kaubandusest ja kõrgematest naftahindadest. Majandustegevuse taaselavnemine programmi viimastel aastatel peaks eeldatavasti toetuma investeeringute kasvule ja eratarbimise suurenemisele. Nii lühiajaline kui keskmise pikkusega perioodi stsenaarium põhineb usutavatel kasvueeldustel. Kuid ootused tööhõive suurenemise suhtes tunduvad mõnevõrra liiga optimistlikud. Inflatsioon peaks eelduste kohaselt vähenema 2,3%lt 2005. aastal 1,5%le 2008. aastal, mis tundub usutav.

19. Programmis kirjeldatakse eelarvestrateegiat kolmeharulisena. Esiteks on selle eesmärk tasakaalus eelarve majandustsükli jooksul. Teiseks nähakse strateegias ette maksukoormuse vähenemist 40%ni SKTst 2010. aastal. Kolmandaks kavandatakse selles potentsiaalse SKT kasvu, toetades investeeringuid teadustegevusse, haridusse ja infrastruktuuri. Ajakohastatud programmis seatakse eesmärgiks valitsemissektori puudujäägi vähenemine 1,9%lt SKTst 2005. aastal 0%le 2008. aastal ning esmase ülejäägi kasv 1,1%lt SKTst 2,7%le. Kuna tulud peaksid prognooside kohaselt aastatel 2005–2008 vähenema 0,9 protsendipunkti võrra SKTst, kavatsetakse planeeritud stabiliseerimine saavutada kulude kärpimise teel. Kulude suhe SKTsse peaks vähenema 2,8 protsendipunkti võrra. Kulude kahandamine peaks toimuma muude esmaste kulude ja sotsiaalsiirete kategoorias. Eelmise programmiga võrreldes ajakohastatud programmis kinnitatakse üldiselt kavandatud riigi rahanduse kohandamist pisut ebasoodsama makromajandusliku stsenaariumi taustal.

20. Programmiperioodi jooksul peaks ühiselt kokkulepitud metoodika alusel programmis esitatud andmete põhjal arvutatud struktuurne tasakaal (st eelarve tsükliliselt kohandatud tasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) prognooside kohaselt paranema keskmiselt ligikaudu 0,5% SKTst aastas. Programmis seatakse eelarveseisundi keskmise pikkusega perioodi eesmärgiks stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutav eesmärk struktuurne tasakaal 0% SKTst ning selle saavutamist kavandatakse 2008. aastaks. Programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on asjakohane, sest see asub stabiilsuse ja kasvu pakti ja tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist SKT kasvu pikaajalises plaanis.

21. Ajakohastatud programmis prognoositud eelarveseisundi areng 2005. ja 2006. aastal tundub usutav, sest see põhineb seadusekohastel meetmetel, eelkõige maksukärbetel. Eelarve tasakaalustamist 2007. ja 2008. aastaks ei ole ajakohastatud programmis esitatud meetmetes täielikult tõendatud. Peaaegu pool kulukärbest plaanitakse saavutada kategoorias muud esmased kulud ja programmis ei selgitata, kuidas seda täpselt kavatsetakse teha. Lisaks sõltub prognoositud positiivne areng suures osas Austria riikliku stabiilsuse pakti tõhususest. Varasem kogemus selle paktiga ei võimalda täielikult kindel olla, kas selle eesmärkidest kinni peetakse.

22. Seda riskihinnangut silmas pidades ei pruugi programmi eelarvealased põhimõtted olla piisavad, et tagada programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamine 2008. aastaks. Kuid nagu eespool välja toodud, on programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutavast märkimisväärselt ambitsioonikam. Kui eelarvestrateegia viiakse ellu programmist kinni pidades, võib seda pidada asjakohaseks, et saavutada programmiperioodi lõpuks struktuurne eelarveseisund, mida võib pakti kohaselt sobivaks pidada. Lisaks tundub programmi eelarvestrateegia tagavat piisava kindlusvaru, et programmiperioodi jooksul ei ületataks puudujäägiläve 3% SKTst, kui tsüklilised kõikumised ei ole tavapärasest suuremad. Eelarve kohandamine programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamiseks on täielikult kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles sätestatakse, et euroala ja ERM II liikmesriikidel peaks struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5% SKTst aastas, ning et kohandamine peab olema suurem majanduse tõusuaegadel ning võib majanduse langusaegadel olla väiksem. Kuigi komisjoni talituste prognooside kohaselt on kohandamine aasta keskmisest aeglasem kui programmis kavandatud, on see siiski kooskõlas pakti nõuetega, arvestades et kogu programmiperioodi jooksul on SKT lõhe negatiivne.

23. Eeldatav võla suhe peaks 2005. aastal olema jõudnud 63,4%ni SKTsse, mis on üle asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 60% SKTst. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul 3,9 protsendipunkti võrra, jõudes seega taas kontrollväärtusest madalamale tasemele. Võla suhte prognoositud arengu riskid tunduvad olevat enam-vähem tasakaalus. Teisalt võivad kavandatust suuremad puudujäägid ohustada programmis esitatud kohandamiskavast kinnipidamist. Samuti ei käsitleta ajakohastatud programmis potentsiaalseid erastamistulusid. Seda riskihinnangut arvestades tundub võla suhe kontrollväärtuse suunas piisavalt vähenevat.

24. Austria rahanduse jätkusuutlikkusega seoses on vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist tulenevad riskid madalad.[6] Võla suhe, mis praegu on rohkem kui 60% SKTsse, peaks prognooside kohaselt langema ning jääma kontrollväärtusest madalamaks kuni aastani 2050, eeldusel et kavandatud eelarve stabiliseerimine ellu viiakse. Austria hiljutine pensionireform peaks märkimisväärselt toetama riiklike kulutuste suurenemise ohjeldamist tulevikus. Kuid kui riigi rahanduse struktuurset puudujääki ei parandata, võib see ohustada riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Et vähendada ohte riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele, tuleb rangelt ellu viia riigi rahanduse kavandatud stabiliseerimine keskmise pikkusega perioodil.

25. Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega ajavahemikuks 2005–2008. Eelkõige on meetmed kooskõlas suunistega, mis soovitavad majandusliku ja rahandusliku jätkusuutlikkuse tagamist ja toetavad tõhusat vahendite eraldamist, et kindlustada suurem majanduskasv ja tööhõive. Kuid riskid, mis ohustavad eelarve arengut tulevikus, võivad muuta riigi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi raskemini saavutatavaks.

26. Austria riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 19. oktoobril 2005, nimetatakse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse saavutamist Austria põhiülesandeks. Kuid selles ei tooda välja tulevasi meetmeid selle väljakutsega toimetulekuks. Selles suhtes on stabiilsusprogramm üksikasjalikum, andes teavet mõne meetme kohta, mis peaksid kaasa aitama riigi rahanduse stabiliseerimisele. Riiklikus reformiprogrammis esitatud mikromajanduslikes ja tööhõivet käsitlevas valdkondades kavandatud meetmete mõju eelarvele peegeldub üldjoontes ka stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides. Viimases esitatakse meetmed, mille eesmärk on avaliku halduse ja tervishoiusüsteemi tõhustamine. See täiendab neid ettepanekutega teha muutusi riigi rahanduse institutsionaalsetes aspektides, nimelt tehakse ettepanek viia Austria eelarvemenetlust reguleerivates õigusaktides läbi kaks laiaulatuslikku reformi, mis seisnevad keskmise pikkusega perioodi eelarveraamistiku kehtestamises 2007. aastast ning üleminekus toodangule orienteeritud eelarvelt eesmärkidele orienteeritud eelarvele alates 2011. aastast. Need meetmed on kooskõlas ka riiklikus reformiprogrammis kehtestatud prioriteetidega.

Eespool toodud hinnangut silmas pidades kiidab nõukogu programmiperioodiks kavandatud ambitsioonika struktuurse kohandamiskava heaks. Kuid nõukogu arvates peaks Austria siiski tagama, et programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk saavutatakse ajakohastatud programmi lõpuks, täpsustades ja viies ellu meetmed, mis toetavad programmi kaheks viimaseks aastaks kavandatud eelarve stabiliseerimist.

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Reaalne SKT (muutus, %) | SP nov 2005 | 2.4 | 1.7 | 1.8 | 2.4 | 2.5 |

KOM nov 2005 | 2.4 | 1.7 | 1.9 | 2.2 | puudub |

SP nov 2004 | 1.9 | 2.5 | 2.5 | 2.2 | 2.4 |

THHI inflatsioon (%) | SP nov 2005 | 2.0 | 2.3 | 2.1 | 1.7 | 1.5 |

KOM nov 2005 | 2.0 | 2.2 | 2.1 | 1.7 | puudub |

SP nov 2004 | 2.1 | 1.8 | 1.4 | 1.5 | 1.6 |

SKT lõhe (% potentsiaalsest SKTst) | SP nov 20051 | -0.2 | -0.7 | -1.1 | -0.9 | -0.5 |

KOM nov 20053 | -0.2 | -0.7 | -1.0 | -0.9 | puudub |

SP nov 20041 | -1.3 | -0.8 | -0.4 | -0.1 | 0.2 |

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | SP nov 2005 | -1.0 | -1.9 | -1.7 | -0.8 | 0.0 |

KOM nov 20052 | -1.0 | -1.8 | -1.8 | -1.4 | puudub |

SP nov 2004 | -1.3 | -1.9 | -1.7 | -0.8 | 0.0 |

Esmane tasakaal (% SKTst) | SP nov 2005 | 2.1 | 1.1 | 1.2 | 2.0 | 2.7 |

KOM nov 2005 | 1.9 | 1.0 | 1.0 | 1.4 | puudub |

SP nov 2004 | 1.9 | 1.2 | 1.3 | 2.2 | 2.9 |

Tsükliliselt kohandatud tasakaal = struktuurne tasakaal (% SKTst) | SP nov 20051 | -0.9 | -1.6 | -1.2 | -0.4 | 0.2 |

KOM nov 2005 | -0.9 | -1.5 | -1.3 | -1.0 | puudub |

SP nov 20041 | -0.9 | -1.7 | -1.6 | -0.8 | -0.1 |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | SP nov 2005 | 63.6 | 63.4 | 63.1 | 61.6 | 59.5 |

KOM nov 20052 | 63.7 | 63.6 | 63.5 | 62.8 | puudub |

SP nov 2004 | 64.2 | 63.6 | 63.1 | 61.6 | 59.1 |

Märkused: 1 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel. 2 Komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoosid puudujäägi ja võla suhte kohta on kohandatud vastavalt stabiilsusprogrammi prognoosidele; suhted on ümber arvutatud uute SKT-andmete alusel. 3 Kooskõlas prognoositava potentsiaalse kasvuga 1,9%, 2,2%, 2,2% ja 2,1% vastavalt aastatel 2004–2007. Allikas: stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik dokumendid, millele käesolevas tekstis viidatakse, on kättesaadavad järgmisel veebisaidil: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Majandus- ja rahanduskomitee arvamus „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta", mille majandus- ja rahandusministrite nõukogu 11. oktoobril 2005 heaks kiitis.

[3] Selles on esitatud kõik juhendis sätestatud kohustuslikud ja enamik vabatahtlikke andmeid. Üks väike puudus on puuduv maksukoormuse kalkulatsioon tabelis 2.

[4] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[5] Selles on esitatud kõik juhendis sätestatud kohustuslikud ja enamik vabatahtlikke andmeid. Üks väike puudus on puuduv maksukoormuse kalkulatsioon tabelis 2.

[6] Pikaajalist jätkusuutlikkust käsitlevad üksikasjad on esitatud komisjoni talituste poolt koostatud programmi tehnilises hinnangus, mis avaldatakse veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm