Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL) nr 99/2013 Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 kohta /* COM/2013/0525 final - 2013/0249 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST ELi poliitika rakendamiseks on vaja võrreldavat ja usaldusväärset statistilist teavet ELi majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaolukorra ja selle eri komponentide kohta riiklikul ja piirkondlikul tasandil. Euroopa statistika on hädavajalik ka tagamaks, et laiem avalikkus mõistaks Euroopa olemust ning kodanikud saaksid osaleda demokraatlikus protsessis ning aruteludes ELi oleviku ja tuleviku üle. Seda silmas pidades võeti 15. jaanuaril 2013 vastu määrus (EL) nr 99/2013 Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 kohta, et luua üldine raamistik Euroopa statistika arendamiseks, tegemiseks ja levitamiseks aastatel 2013–2017. Komisjoni kõnealuse määruse ettepanek sisaldas kogu programmi viieaastaseks perioodiks 299,2 miljoni euro suurust eelarvet, millele ei esitanud seadusandliku tavamenetluse käigus vastuväiteid ei nõukogu ega Euroopa Parlament. Euroopa Parlament rõhutas aga oma 13. juuni 2012. aasta resolutsioonis mitmeaastase finantsraamistiku ja omavahendite kohta, et läbirääkimised mitmeaastaste programmide seadusandlike ettepanekute üle lõpetatakse siis, kui on saavutatud kokkulepe nende eelarve üle. Seepärast on määruses (EL) nr 99/2013 esitatud eelarve vaid 2013. aastaks, mis hõlmab programmitöö perioodi 2007–2013, ning on komisjoni üles kutsutud esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandliku ettepaneku rahaliste vahendite eraldamiseks perioodiks 2014–2017 kolme kuu jooksul pärast mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmist aastateks 2014–2020. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Huvitatud isikutega konsulteeriti ja mõjuhinnang koostati Euroopa Statistikaprogrammi 2013–2017 määruse ettepanekus ((KOM)2011 928 (lõplik), 21.12.2011), mis sisaldas eelarvet aastateks 2014–2017. Seepärast ei peeta lisakonsultatsioone ega -hindamisi vajalikuks. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Ettepanekuga esitatakse eelarve Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 nelja aasta jaoks, mis on hõlmatud mitmeaastase programmiperioodiga 2014–2020 (mitmeaastane finantsraamistik). Seepärast tehakse ettepanek muuta artiklit 7 rahastamise kohta. Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 loova määruse sätted jäävad samaks, eelkõige eesmärgid ja lisa, milles on kindlaks määratud statistilised väljundid programmi viieks aastaks. 4. MÕJU EELARVELE Kuna erieesmärgid ja statistilised väljundid programmi viieaastaseks perioodiks on määruses kindlaks määratud, on ajavahemikuks 2014–2020 kavandatud eelarve 234,8 miljonit eurot, mida katab programmiperiood 2014–2020. 5. TÄIENDAV TEAVE Euroopa Majanduspiirkond Kavandatavas määruses käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonnaga seotud küsimust, mistõttu tuleks seda kohaldada ka Euroopa Majanduspiirkonnas. 2013/0249 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL) nr 99/2013 Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 kohta (EMPs ja Šveitsis kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Määrusega (EL) nr 99/2013 Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 kohta[1] on ette nähtud raamistik ja kindlaks määratud eesmärgid ja väljundid Euroopa statistika arendamiseks ja levitamiseks ajavahemikus 2013–2017. (2) Määrusega (EL) nr 99/2013 on kehtestatud eelarve vaid 2013. aastaks, mida hõlmab programmiperiood 2007–2013, ning selles kutsutakse komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule mitte hiljem kui kolm kuud pärast mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmist aastateks 2014–2020 seadusandlik ettepanek rahaliste vahendite eraldamiseks ajavahemikuks 2014–2017. (3) Nõukogu määrus (EL) nr …/…millega kehtestatakse mitmeaastane finantsraamistik programmiperioodiks 2014–2020, võeti vastu….. (4) Määrust (EL) nr 99/2013 tuleks seetõttu vastavalt muuta, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määrust (EL) nr 99/2013 muudetakse järgmiselt. Artikkel 7 asendatakse järgmisega: „Artikkel 7 Rahastamine 1. Liidu rahastamispakett programmi rakendamiseks 2013. aastal, mida hõlmab programmiperiood 2007–2013, on 57,3 miljonit eurot. Liidu rahastamispakett programmi rakendamiseks aastatel 2014–2017, mida hõlmab programmiperiood 2014–2020, on 234,8 miljonit eurot. 2. Komisjon rakendab liidu rahalist toetust vastavalt finantsmäärusele. 3. Komisjon võtab oma otsuse iga-aastaste eraldiste kohta vastu eelarvepädevate institutsioonide eelisõigusi järgides.” Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1 Ettepaneku/algatuse nimetus Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 99/2013 Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 kohta 1.2 Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB[2]) struktuurile Statistika (3403 — Statistilise teabe tootmine, 3480 — Haldustoetus Eurostatile, 3481 — Eurostati poliitiline strateegia ja koordineerimine) 1.3 Ettepaneku/algatuse liik ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[3] X Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4 Eesmärgid 1.4.1 Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Käesolev ettepanek on kooskõlas Euroopa Liidu prioriteetidega, sest käesoleva programmi alusel arendatav, tehtav ja levitatav statistika aitab kaasa ELi poliitikastrateegiate rakendamisele, nagu Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia ning muud poliitilised meetmed, mida on käsitletud komisjoni strateegilistes prioriteetides ajavahemikuks 2010–2014 (nt tugevdatud ja integreeritud majandusjuhtimine, kliimamuutused, majanduskasv ja sotsiaalne ühtekuuluvus, kodanike Euroopa ja üleilmastumine). 1.4.2 Erieesmärgid ja asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile Erieesmärk nr 1: pakkuda õigeaegselt prioriteetidele vastavat statistilist teavet liidu poliitikastrateegiate arendamiseks, seireks ja hindamiseks, säilitades tasakaalu majandus-, sotsiaal- ja keskkonnavaldkonna vahel ning rahuldades Euroopa statistika laia kasutajateringi, sealhulgas muude otsustajate, teadlaste, ettevõtete ja Euroopa kodanike vajadusi kulutasuval viisil ja tegevust tarbetult dubleerimata. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile 3403 – Statistilise teabe tootmine Erieesmärk nr 2: rakendada Euroopa statistika tegemise uut meetodit, et suurendada tõhusust ja parandada kvaliteeti. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile 3403 — Statistilise teabe tootmine, 3480 — Haldustoetus Eurostatile, 3481 — Eurostati poliitiline strateegia ja koordineerimine Erieesmärk nr 3: tugevdada partnerlust Euroopa statistikasüsteemi sees ja väljaspool seda, et suurendada Euroopa Statistikasüsteemi produktiivsust ja tagada selle juhtiv roll maailmas ametliku statistika puhul. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile 3481 — Eurostati poliitiline strateegia ja koordineerimine Erieesmärk nr 4: tagada, et sellist statistikat esitatakse järjepidevalt kogu programmi kestel, tingimusel, et see ei ole vastuolus Euroopa statistikasüsteemi prioriteetide seadmise mehhanismidega. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile 3403 – Statistilise teabe tootmine 1.4.3 Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. Mõju Euroopa Parlamendile ja nõukogule: positiivne, sest Euroopa statistikaprogramm (ESP) on kooskõlas aluslepingute, finantsperspektiivide ja Euroopa Liidu poliitiliste prioriteetidega; ESP kajastab vajadust statistilise teabe järele, mida on vaja ELi poliitikavaldkondade toetamiseks; ESPs sisalduvad mehhanismid paremaks prioriteetide seadmiseks ning ettevõtete ja kodanike vastamiskoormuse vähendamiseks. Liikmesriigid on ESP ettevalmistamisega seotud. ESP rakendamisel järgitakse subsidiaarsuse põhimõtet. Mõju komisjoni volinikele ja komisjoni talitustele: positiivne, sest ESP on kooskõlas aluslepingute ja finantsperspektiividega; ESP kajastab vajadust statistilise teabe järele, mida on vaja ELi poliitikastrateegiate toetamiseks, ning ESP ühe osana rakendatakse tõhusat kvaliteedijuhtimist. ESP suhtes kohaldatakse tõhusat hindamist ning tegevuspõhise eelarvestamise raamistikku ressursside jaotamisel. Mõju riikide statistikaametitele (sealhulgas statistikaametite peadirektoritele, Euroopa statistikasüsteemi komiteele, koostöörühmale, direktorite rühmale) ja teistele riiklikele statistika tegijatele: positiivne, sest ESPs sisalduvad mehhanismid paremaks prioriteetide seadmiseks ning ettevõtete ja kodanike vastamiskoormuse vähendamiseks. Selles võetakse arvesse ESP strateegiat teatise rakendamise kohta. Liikmesriigid on ESP ettevalmistamisega seotud. ESP rakendamisel järgitakse subsidiaarsuse põhimõtet. Mõju Euroopa statistika nõuandekomiteele, monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komiteele ja muudele mitteinstitutsionaalsetele kasutajatele: positiivne, sest ESP kajastab vajadust statistilise teabe järele, mida on vaja ELi poliitikastrateegiate toetamiseks; kasutajatele tagatakse, et statistika on eesmärgile vastav (õigeaegne ning vastab poliitilistele vajadustele ja nõuetele). Mõju Eurostatile: positiivne, sest ESP vastab ELi statistika tootmist käsitlevale teatisele; ESP ühe osana rakendatakse tõhusat kvaliteedijuhtimist; ESP annab stabiilse raamistiku sidusaks ja struktureeritud iga-aastaseks programmitööks ja ressursside jaotamiseks ning selge pildi Eurostati arengusuundadest; ESP suhtes kohaldatakse tõhusat hindamist. 1.4.4 Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. Kõigi ESP 2013–2017 eesmärkide jaoks on loetletud peamised meetmed ja näitajad. ESP 2013–2017 eesmärke kavandatakse täpsemalt iga-aastastes tööprogrammides ning tulemusi jälgitakse kogu programmiperioodi jooksul. Programmi üldeesmärgi täitmist, et Euroopa statistikasüsteem oleks kvaliteetse Euroopat käsitleva statistika peamine pakkuja, jälgitakse järgmiselt: - Eurostati kasutajate rahulolu-uuring ning eelkõige vastajate protsent, kes hindavad Euroopa statistika üldist kvaliteeti „väga heaks” või „heaks”. 1.5 Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1 Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Mitmeaastase Euroopa statistikaprogrammi loomise õiguslik alus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta)[4] artikli 13 lõige 1, milles on sätestatud, et Euroopa statistikaprogrammis tuleb esitada raamistik Euroopa statistika arendamiseks, tegemiseks ja levitamiseks, peamised valdkonnad ning kavandatud tegevuste eesmärgid maksimaalselt viieks aastaks. Euroopa statistikaprogrammis sätestatakse Euroopa Liidu tegevuste läbiviimiseks vajalikku teavet käsitlevad prioriteedid. Ettepanekust kasu saajad on Euroopa statistika kasutajad ja tegijad, s.t Euroopa Parlament ja nõukogu, komisjoni peadirektoraadid, Euroopa Keskpank, riikide statistikaametid ja muud Euroopa statistika tegijad, Euroopa statistika nõuandekomitee, monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komitee ja muud mitteinstitutsionaalsed kasutajad ning loomulikult ka laiem avalikkus. 1.5.2 Euroopa Liidu meetme lisaväärtus Poliitikakujundajad ja turul tegutsevad ettevõtjad vajavad pidevalt statistilisi andmeid, et teha otsuseid ning jälgida ja hinnata nende rakendamist. Statistika loob olulise taristu, mille abil demokraatiariigid ja kaasaegsed majandused saavad kindlalt ja tõhusalt tegutseda. Euroopa Liit vajab oma missiooni täitmiseks hea kvaliteediga statistilise teabe talitust. Euroopa statistika peab olema usaldusväärne, ajakohane, poliitiliselt sõltumatu ning kasutajatele sobivas vormis kättesaadav. Samas ei tohi andmete ettevalmistamine tekitada vastajatele liigset ebamugavust ning nende kogumine peab toimuma kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega. Eurostat on koostöös liikmesriikide statistikaametite ja teiste asutustega, kes liikmesriikides vastutavad statistika arendamise, tegemise ja levitamise eest, loonud partnerluse, mida nimetatakse ESSiks. Partnerlus hõlmab ka EMP riike. Liikmesriigid koguvad andmeid ja koostavad statistikat nii enda kui ka ELi jaoks. ESS toimib võrgustikuna, kus Eurostatil on juhtroll statistika ühtlustamisel tihedas koostöös liikmesriikide statistikaametitega. ESSi tegevus keskendub peamiselt ELi poliitikavaldkondadele ning nende laienedes on ühtlustamine puudutanud peaaegu kõiki statistikavaldkondi. ESS lihtsustab teadmiste ja parimate tavade vahetust liikmesriikide vahel ning uute tehnoloogiate, ühiste töövahendite ja koostöövõrgustike arendamist, et kasutada paremini ära võimalikku sünergiat ja vältida dubleerimist ning sellega sillutada teed kaasaegsele statistika tegemise süsteemile, mis on valmis tuleviku väljakutseteks. Ühtlustamise, kooskõlastamise ja reguleerimise algatusi on kõige parem teha Euroopa Liidu tasandil, kus on võimalik teostada selliseid projekte optimaalse tõhususega. 1.5.3 Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Ühenduse praeguse statistikaprogrammi 2008–2012[5] peamine kitsaskoht on selles, et struktuur on kinnitatud viieks aastaks ning eesmärke on üksikasjalikult kirjeldatud. Alates praeguse programmi vastuvõtmisest on toimunud aga olulisi arenguid. Euroopa statistika tegemise õiguslik põhiraamistik on muutunud. Vastu on võetud ELi statistika tegemist käsitlev teatis, millele järgnes ühine ESSi strateegia; jõustunud on Lissaboni leping; ametisse on asunud uus Euroopa Komisjon (alates jaanuarist 2010 kuni detsembrini 2014); vastu on võetud uued poliitilised algatused (nt strateegia „Euroopa 2020”) ning tugevdatud on ESSi juhtimisstruktuuri. Ükski neist arengutest ei kajastu praeguses programmis. Mõned programmi osad on vananenud ning eksisteerib lõhe kavandatud ja tegelike tegevuste vahel. See vähendab programmi rakendamist käsitleva aruandluse asjakohasust, sest paljud olulised tegevused programmis ei kajastu, kuid samas tuleb aru anda tegevuste kohta, mida programmis on mainitud, kuid mida enam ei teostata. Euroopa statistikaprogrammi ettevalmistamise käigus pakkus koostöörühma[6] 3. rakkerühm välja mitmeaastase programmitsükli ajavahemikuks 2013–2017. Tehti ettepanek suurendada ESSi partnerite (ESSi komitee, riiklike statistikaametite peadirektorid, direktorite rühmad ja Euroopa statistika nõuandekomitee) rolli programmi ettevalmistamisel. Samuti tuleb mainida, et komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule ühenduse 2003.–2007. aasta statistikaprogrammi järelhindamise kohta[7] sisaldas soovitusi tulevasteks mitmeaastateks programmideks. Need olid: Ühenduse statistikaprogrammi ja iga-aastaste tööprogrammide vahelise seose parandamine Ühenduse statistikaprogrammi tuleks käsitada raamprogrammina, milles formuleeritakse strateegiline nägemus viieks aastaks ja tagatakse koos iga-aastaste tööprogrammidega ühenduse statistikaprogrammi paindlikkus ja asjakohasus kogu perioodi vältel. Kui ühenduse statistikaprogramm võetakse aluseks, tuleks iga-aastastes tööprogrammides seda selgesõnaliselt märkida ja sel juhul peaksid need programmid ka rajanema asjaomasel ühenduse statistikaprogrammil. Ühenduse statistikaprogrammi rakendamise järelevalve parandamine Ühenduse statistikaprogrammi üldise järelevalve rakendamiseks tuleks kindlaks määrata peamiste näitajate kogum, mis annaks kogu programmi jooksul piisavat teavet tegevuslike ja strateegiliste eesmärkide täitmise kohta. Komisjoni aruandes Euroopa Parlamendile ja nõukogule ühenduse statistikaprogrammi 2008–2012 vahehindamise kohta tõsteti esile järgmised punktid, mida tuleks tulevikus arvesse võtta: - Uue statistilise teabe vajaduse kindlaksmääramine. Vaja on integreeritumat lähenemisviisi, mille puhul kasutataks mitmeid ja kombineeritud andmeallikaid ning ühtlustataks metoodikat, mõisteid ja definitsioone. - Partnerluse tugevdamine ESSis. Rõhutati vajadust luua liikmesriikidega rohkem erinevaid integreeritud koostöömudeleid. - Kontseptuaalne lähenemisviis tegevusprioriteetide muutmisele ning ressursside kättesaadavus ühenduse statistikaprogrammi rakendamiseks, et vähendada vastamiskoormust ja statistika tootjate kulusid. Tasub mainida, et praegust ühenduse statistikaprogrammi 2008–2012 käsitleti Eurostati siseauditi üksuse aruandes hindamiste kohta,[8] milles leiti, et praegusel programmil puudub järelhindamine, ning soovitati selline hindamine tulevaste programmide puhul läbi viia kooskõlas finantsmääruse[9] (artikkel 27) ja selle rakenduseeskirjadega[10] (artikkel 21). Et vältida liiga üksikasjalikust programmist tulenevaid piiranguid ning olla võimeline kohanema uute poliitiliste prioriteetide ja arengutega, on ESP 2013–2017 kavandatud üldise vahendina, milles kirjeldatakse üldsõnaliselt eesmärke ja võetavaid meetmeid, luues sellega üldraamistiku iga-aastaste statistika tööprogrammide ettevalmistamiseks, kus on esitatud üksikasjalikud eesmärgid ja meetmed. ESSi arengud ning ELi statistika tegemise meetodit käsitleva teatise rakendamine nõuavad, et Euroopa statistikaprogramm 2013–2017 keskenduks eelkõige tuleviku väljakutsete lahendamisele ning nõudluse ja ressursside tasakaalustamisele. Tugev ESSi partnerlus on ülimalt oluline ning seetõttu on käesoleva programmi ettevalmistamisse lõimitud põhjalikud konsultatsioonid sidusrühmadega. Eelnevatele kogemustele toetudes on võetud kasutusele mehhanismid, et tagada kavandamise ja aruandluse sidusus, ühendades programmi eesmärgid paremini iga-aastaste tööprogrammidega ning parandades programmi rakendamise järelevalvet ja hindamist. Ühenduse statistikaprogrammi 2008–2012 vahehindamise soovitusi on võetud arvesse ESP 2013–2017 eesmärkide ja näitajate sõnastamisel. Programmiga on ette nähtud prioriteetide seadmise mehhanism, mis esitati ESSi komiteele 18. novembril 2010[11] ning mille eesmärk on muuta statistiliste nõuete prioriteete, et vähendada vastamiskoormust ja statistika tegijate kulusid. [12]Lisaks tehti järelhindamine kooskõlas finantsmääruse (artikkel 27) ja selle rakenduseeskirjadega[13] (artikkel 21). 1.5.4 Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Samal ajal praeguse ühenduse statistikaprogrammiga 2008–2012 rakendatakse ajavahemikus 2009–2013 ka teist mitmeaastast programmi, nimelt Euroopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika kaasajastamise programmi (MEETS). Programmide haldamise tõhustamiseks otsustas Eurostat tulevikus kehtestada kahe asemel ühe mitmeaastase programmi. See tähendab, et ESP 2013–2017 hõlmab ettevõtlus- ja kaubandusstatistika valdkonna eesmärke alates 2013. aastast ning sotsiaalstatistika moderniseerimisega seotud meetmeid. Lisaks on Eurostatil koordineeriv roll Euroopa statistika tegemisel vastavalt komisjoni 17. septembri 2012. aasta otsusele 2012/504/EÜ. Komisjoni peadirektoraadid ja muud talitused kaasavad Eurostati juba varajases etapis oma statistikaga seotud programmide ettevalmistamisse. 1.6 Meetme kestus ja mõju þ Piiratud kestusega ettepanek/algatus – þ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [1.1.]2014–[31.12.]2017. – þ Finantsmõju kulukohustuste assigneeringutele ajavahemikus 2014–2017 ning maksete assigneeringutele ajavahemikus 2014–2021. ¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus – rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, – millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7 Ettenähtud eelarve täitmise viisid[14] þ Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt ¨ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: – ¨ rakendusametitele – ¨ ühenduste asutatud asutustele[15] – ¨ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele – ¨ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses ¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega ¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige OECD, ÜRO ja Maailmapangaga. Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”. 2 HALDUSMEETMED 2.1 Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage teostamise tingimused ja sagedus. Eurostati strateegilise planeerimise üksus koos finants- ja õigusküsimuste üksusega teostas ESP 2013–2017 eelhindamise ajavahemikus 2010. aasta oktoobrist 2011. aasta aprillini vastavalt finantsmääruse sätetele kuluprogrammide kohta. Eelhindamisega seoses konsulteeriti Eurostati ESP 2013–2017 ettevalmistamise rakkerühmaga, mis koosnes kõigist Eurostati direktoraatide esindajatest üksuse juhataja tasandil. Eelhinnang võeti vastu Eurostati direktorite kohtumisel 12. aprillil 2011. Eelhindamise põhijäreldused kirjutati sisse finantsselgitusse. ESP loomisel võeti arvesse varasemaid kogemusi ning need on esitatud finantsselgituse punktis 1.5.3 „Varasematest samasugustest ettevõtmistest saadud kogemused”. ESP eesmärgid on esitatud ettepanekus endas. Ettepaneku artiklis 2 on sätestatud, et ESP programmi rakendatakse komisjoni iga-aastaste statistika tööprogrammide abil kooskõlas määrusega (EÜ) nr 223/2009. Need tööprogrammid koos vastava rahastamisega kehtestatakse komisjoni otsusega, milles kirjeldatakse üksikasjalikult võrdlusperioodil saavutatavaid väljundeid ja tulemusi (eesmärgid ja näitajad). Järelevalve tagatakse regulaarsete aruannetega, mis kajastavad vahendite kasutamist ja eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Aruandlusega seoses on vastavalt Euroopa statistika määrusele ette nähtud vahearuande koostamine, mis pärast ESSi komiteega konsulteerimist saadetakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 2015. aasta juunis. Pärast programmiperioodi lõppu tehakse ESP kohta järelhindamine. Hindamisaruanne läheb konsulteerimiseks ESSi komiteesse ning seejärel saadetakse see 2018. aasta lõpuks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 2.2 Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.2.1 Tuvastatud ohud Kavandatud programmi haldusmeetod on tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt ning piiratud määral ka ühine eelarve täitmine rahvusvaheliste organisatsioonidega. Finantsilisest vaatenurgast rakendatakse programmi lepingutega, mis sõlmitakse statistikale või informaatikateenustele spetsialiseerunud ettevõtetega, ning toetustega, mida antakse peamiselt riikide statistikaametitele. Euroopa statistikat käsitlev määrus (EÜ) nr 223/2009 lubab nendele organisatsioonidele anda otsetoetusi. Programmi rakendamisega seotud ohud on peamiselt seotud toetuste andmise haldamisega. Ühenduse statistikaprogrammi 2008–2012 rakendamise kogemused on näidanud, et mõnedel toetuse saajatel oli pidevalt probleeme kulude toetuskõlblikkust tõestavate dokumentide esitamisega. 2.2.2 Ettenähtud kontrollimeetod(id) Sisekontrolli peamised elemendid on: iga finantstehingu menetluslike ja finantsaspektide eelkontroll (seaduslikkus, korrektsus ja usaldusväärne finantsjuhtimine) vastavalt finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 49 lõikele 3. Eelkontroll hõlmab tervet kulutsüklit, alates kavandamisest kuni assigneeringute ja makseteni. Selle tarvis peavad kõik finantsprotsessis osalejad kasutama iga finantstehingu puhul spetsiaalset kontrollnimekirja. Lisaks finantskorrale aitavad programmi eelarve rakendamisele kaasa ka asjakohane järelevalve, finants- ja tegevusaruandlus, audit ja hindamine vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele, tagades, et peetakse kinni seaduslikkuse ja korrakohasuse nõuetest. Tagatakse eelnimetatud kontrollivahendite vastastikune täiendavus, et vältida dubleerimist ning võimaldada kulutõhusat kontrolli. Lisaks kõigi programmi alusel tehtud finantstehingute suhtes rakendatavale igakülgsele ja kohustuslikule kontrollile teostatakse toetuste haldamise puhul ka järgmisi lisakontrolle. Eespool kirjeldatud eelkontrolle, mis põhinevad iga-aastasel riskianalüüsil, täiendavad tõhustatud eel- ja järelkontrollid. Tõhustatud eelkontrolli teostatakse valikuliselt, näiteks kontrollides süvitsi täiendavaid dokumente, enne kui tehakse kaasrahastatava toetuse lõppmakse. Alates 2005. aastast saadud kogemustele tuginedes teostatakse ka järelkontrolle, et kontrollida, kas eelarvest rahastatud toiminguid on korrektselt rakendatud, ning eelkõige seda, ka järelkontrolliks kehtestatud kriteeriumid on täidetud. Erilist rõhku pannakse halduskeerukuse vähendamisele, et seeläbi vähendada toetuste haldamisega seotud vigade tõenäosust. Selle saavutamiseks keskendutakse eelkõige suurematele projektidele (ja vähendatakse väiksemate toetuste kontrollimist), spetsiaalsetele auditeerimistõendite nõuetele ning alternatiivsete maksevõimaluste rakendamisele, mis põhinevad tegelikel kuludel, s.t et toetused on kindla suurusega ja kasutatakse ühikkulude astmestikku. Kontrollidega seotud kulu ja neist saadav kasu: Programmi kontrollistrateegiaga peaks mittevastavuse risk jääma alla 2%, mis on kooskõlas 2010. aasta tegevusaruandes esitatud hinnanguga. Pidades silmas, et uue programmi sisekontrolli eesmärk on, et keskmine jääkveamäär jääks alla 2 % kogu programmiperioodil 2013–2017, peetakse sisekontrolli ja selle maksumust kõnealuse eesmärgi saavutamiseks asjakohaseks. Eurostat on seisukohal, et eespool osutatud tõhustatud eel- ja järelkontroll moodustavad umbes 1 % programmi eelarvest, mis on umbes sama kui eelmise programmi puhul. Kontrolli olemuse ja intensiivsuse seisukohast teostatakse kohustuslikku eelkontrolli 100% finantstehingute puhul (ühtlasi 100 % eelarvest) vastavalt finantsmäärusele. Nagu eespool nimetatud, teostatakse dokumentide põhjalikku kontrolli iga-aastase riskianalüüsi põhjal. See võib hõlmata 4–6% eelarvest. 2.3 Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. Lisaks regulatiivsete kontrollimehhanismide rakendamisele kehtestatakse pettusevastane strateegia, mis on kooskõlas 24. juunil 2011 vastu võetud komisjoni uue pettusevastase strateegiaga. Sellega soovitakse muu hulgas tagada, et kõik pettusevastased sisekontrollid on komisjoni uue strateegiaga kooskõlas ning pettuseriskide ohjamine on seadistatud riskivaldkondade kindlaks tegemisele ja asjakohaste lahenduste leidmisele. Vajaduse korral võetakse kasutusele võrgustikud ja asjakohased IT-vahendid, mis on ette nähtud Euroopa Statistikaprogrammiga seotud pettusejuhtumite analüüsimiseks. Eurostat on koostanud ESP 2013–2017 rakendamiseks kontrollistrateegia. Keerukuse vähendamise, kulutõhusate järelevalvemenetluste kasutamise ja riskipõhiste eel- ja järelkontrollide abil soovitakse vähendada pettuste tõenäosust ja neid ära hoida. Kontrollistrateegia hõlmab ka spetsiaalseid teadlikkuse suurendamise meetmeid ja pettuse ärahoidmisega seotud koolitust. 3 ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Number [Kirjeldus…...….] || Liigendatud/ liigendamata ([16]) || EFTA riigid[17] || Kandidaatriigid[18] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses || [XX.YY.YY.YY] || Liigendatud/liigendamata || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitme-aastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Number [Nimetus…………………………………..] || Liigendatud/ liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses 1 || 29.0201 Euroopa statistikaprogramm 2013–2017 || Liigendatud || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI 1 || 29.0104 Statistilise teabe poliitika — Halduskorralduskulud || Liigendamata || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI 3.2 Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1 Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Number || Alamrubriik 1 – Arukas ja kaasav majanduskasv (alates 2014) Statistika peadirektoraat || || || Aasta 2014[19] || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || 2018 ja järgnevad aastad || KOKKU  Tegevusassigneeringud || || || || || || 29.0201 || Kulukohustused || (1) || 53,391 || 54,922 || 56,443 || 57,960 || || 222,716 Maksed || (2) || 32,360 || 33,613 || 46,450 || 52,843 || 92,839 || [20]258,105 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[21] || || || || || || 29,0104 || || (3) || 2,900 || 2,983 || 3,065 || 3,148 || || 12,096 Statistika peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 56,291 || 57,905 || 59,508 || 61,108 || || 234,812 Maksed || =2+2a +3 || 35,260 || 36,596 || 49,515 || 55,991 || 92,839 || 270,201  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 53,391 || 54,922 || 56,443 || 57,960 || || || || 222,716 Maksed || (5) || 32,360 || 33,613 || 46,450 || 52,843 || 92,839 || || || 258,105  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 2,900 || 2,983 || 3,065 || 3,148 || || || || 12,096 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 1 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 56,291 || 57,905 || 59,508 || 61,108 || || || || 234,812 Maksed || =5+ 6 || 35,260 || 36,596 || 49,515 || 55,991 || 92,839 || || || 270,201 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || Halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || 2018 ja järgnevad aastad || KOKKU Statistika peadirektoraat ||  Personalikulud || 92,335 || 91,479 || 90,615 || 89,829 || || || || 364,258  Muud halduskulud || (1) 3,487 || (2) 3,487 || (3) 3.487 || (4) 3.487 || || || || 13,948 Statistika peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 95,822 || 94,966 || 94,102 || 93,316 || || || || 378,206 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 95,822 || 94,966 || 94,102 || 93,316 || || || || 378,206 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || 2018 ja järgnevad aastad (vt punkt 1.6) || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 152,113 || 152,871 || 153,610 || 154,424 || || || || 613,018 Maksed || 131,082 || 131,562 || 143,617 || 149,307 || 92,839 || || || 648,407 3.2.2 Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || KOKKU VÄLJUNDID || Täpsustada eesmärgid ja väljundid || Väljundi liik[22] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kogukulu || ERIEESMÄRGID 1 JA 4[23] Pakkuda kvaliteetset statistilist teavet Euroopa Liidu poliitikavaldkondade arendamiseks, järelevalveks ja hindamiseks || || - Väljund || Statistikaprojektid || 0,304 || || || 85 || 23,694 || 67 || 21,480 || 62 || 21,204 || 58 || 22,129 || 272 || 88,507 || Erieesmärk nr 1 kokku || || || 85 || 23,694 || 67 || 21,480 || 62 || 21,204 || 58 || 22,129 || 272 || 88,507 || ERIEESMÄRK nr 2 Rakendada uus Euroopa statistika tegemise meetod || || - Väljund || Statistikaprojektid || 0,298 || || || 84 || 23,694 || 100 || 30,102 || 94 || 31,555 || 87 || 32,194 || 365 || 117,545 || Erieesmärk nr 2 kokku || || || 84 || 23,694 || 100 || 30,102 || 94 || 31,555 || 87 || 32,194 || 365 || 117,545 || ERIEESMÄRK nr 3 Tugevdada partnerlusi ESSi sees ja väljaspool seda || || - Väljund || Statistikaprojektid || 0,306 || || || 19 || 6,003 || 9 || 3,340 || 8 || 3,684 || 7 || 3,637 || 43 || 16,664 || Erieesmärk nr 3 kokku || || || 19 || 6,003 || 9 || 3,340 || 8 || 3,684 || 7 || 3,637 || 43 || 16,664 || KULUD KOKKU || || || 188 || 53,391 || 176 || 54,922 || 164 || 56,443 || 152 || 57,960 || 680 || 222,716 3.2.3 Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1 Ülevaade – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || 2018 ja järgnevad aastad || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || Personalikulud || 92.335 || 91,479 || 90,615 || 89,829 || || 364,258 Muud halduskulud || || || || || || 13,948 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 95,822 || 94,966 || 94,102 || 93,316 || || 378,206 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[24] || || || || || || Personalikulud || 2,285 || 2,285 || 2,285 || 2,285 || || 9,140 Muud halduskulud (IT, koosolekud, uuringud, lähetused, tellimused) || 0.615 || 0,698 || 0,780 || 0,863 || || 2,956 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || (1) 2.900 || (5) 2.983 || (6) 3.065 || (7) 3.148 || || (8) 12.096 KOKKU || 98,722 || 97,949 || 97,167 || 96,464 || || 390,302 3.2.3.2 Hinnanguline personalivajadus – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina (või maksimaalselt üks koht pärast koma) || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 ||  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) 29 01 01 01 (peakorter ja komisjoni esindustes) || 651 || 645 || 639 || 633 || || || XX 01 01 02 (delegatsioonides) || - || - || - || - || || || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || - || - || - || - || || || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || - || - || - || - || || ||  Koosseisuvälised töötajad (täistööaja ekvivalendis: FTE)[25] 29 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) || 94 || 93 || 92 || 92 || || || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || - || - || - || - || || || XX 01 04 yy [26] || - peakorteris[27] || || || || || || || - delegatsioonides || || || || || || || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || Muud eelarveread (29 01 04 01) || 41 || 41 || 40 || 40 || || || KOKKU || 789 || 779 || 771 || 765 || || || 29 osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad || Ülesanded hõlmavad peamiselt metoodikatööd ning samuti määruses XXX kirjeldatud valdkondadega seotud statistilise teabe kogumist, kinnitamist, töötlemist ja avaldamist. Samuti seonduvad need Eurostati kahe tegevuspõhisel eelarvestamisel põhineva horisontaalse meetmega („Haldustoetus Eurostatile“ ja „Eurostati strateegia ja tegevuse koordineerimine“). Koosseisuvälised töötajad || Toetada ametnikke ja ajutisi töötajaid eespool nimetatud ülesannete täitmisel 3.2.4 Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – X Ettepanek/algatus on kooskõlas mitmeaastase finantsraamistikuga aastateks 2014–2020. – ¨ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele. – ¨ Ettepanekuga/algatusega seoses võib olla vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[28]. Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. 3.2.5 Kolmandate isikute rahaline osalus – Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist – X Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || || Kokku Šveitsi osamakse || 4,851 || 4,948 || 5,047 || 5,147 || || || || 19,933 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || 4,851 || 4,948 || 5,047 || 5,147 || || || || 19,933 3.3 Hinnanguline mõju tuludele – X Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. – ¨ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: – ¨ omavahenditele – ¨ mitmesugustele tuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Tulude eelarverida: || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[29] Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) Artikkel … || || || || || || || || Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab. Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutusmeetod. [1] ELT L 39, 09.2.2009, lk 12. [2] ABM: tegevuspõhine juhtimine − ABB: tegevuspõhine eelarvestamine. [3] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b. [4] ELT L 87, 31.3.2009, lk 164. [5] Otsus nr 1578/2007/EÜ, ELT L 344, 28. 12.2007, lk 15. [6] Koostöörühm koosneb ESSi kuuluvate riiklike statistikaametite peadirektoritest, kelle ülesanne on ESSi edasi arendada, hõlbustades eelkõige ESSi komitee tööd. [7] KOM(2009) 1 (lõplik). [8] Siseauditi üksuse auditiaruanne ESTAT-2009-ESTAT-002, 19.2.2010. [9] Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 konsolideeritud versioon, 25. juuni 2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust. [10] Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 konsolideeritud versioon, 23. detsember 2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad. [11] Esitatud ESSi komitee 18 novembri 2010. aasta istungil (dokument nr 2010/07/08b). [12] Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 konsolideeritud versioon, 25. juuni 2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust. [13] Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 konsolideeritud versioon, 23. detsember 2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad. [14] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [15] Määratletud finantsmääruse artiklis 185. [16] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. [17] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [18] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. [19] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [20] Makseassigneeringutes on võetud arvesse kohustusi, mis tulenevad Euroopa statistikaprogrammi algusest 2013. aasta [21] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B.A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [22] Väljundid on tarnitavad kaubad ja teenused (nt: rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms). [23] Vastavalt punktis 1.4.2. nimetatud erieesmärkidele. [24] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [25] Lepingulised töötajad, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides; kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid. [26] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read). [27] Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond. [28] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24. [29] Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.