Kokkuvõte Koostalitlusvõimet käsitlevate määruste ((EL) nr 2019/817 ja (EL) nr 2019/818) kohaselt peab komisjon esitama igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande määruste täielikuks rakendamiseks tehtavate ettevalmistuste seisu kohta. Käesolev aruanne on komisjoni teine aruanne. Uue IT-struktuuri rakendamisega rände, piiride ja julgeoleku valdkonnas on pandud nurgakivi maailma ühele tänapäevaseimale piirihaldussüsteemile. Täieliku ja õigeaegse rakendamise saavutamiseks peavad ELi liikmesriigid ja Schengeni lepinguga ühinenud riigid, ELi asutused ja komisjon liikuma edasi koos. Ühe osaleja viivitamine põhjustab viivitusi kõigi jaoks ja tõenäoliselt suurendab kulusid. Pärast viimase aruande esitamist jätkas komisjon asjaomastes komiteedes ja eksperdirühmas koostalitluse komponentide arendamiseks vajalike rakendusaktide ja delegeeritud õigusaktide arutamist. 24 akti, mis on vastuvõtmismenetluse eri etappides, on juba esitatud või esitatakse üsna pea ametlikuks hääletamiseks koostalitlusvõime komiteedele. Ülejäänud kaht akti praegu koostatakse. Kokku on uue IT-struktuuri arendamiseks vaja 74 rakendusakti ja delegeeritud õigusakti. Alates 2019. aastast on komisjon korraldanud kaks korda aastas kõrgetasemelise koostalitlusvõime foorumi, et tuua kokku kõik asjaomased sidusrühmad. Eesmärk on arutada, kuidas edendada ettevalmistusi ja suurendada valmisolekut, teha kindlaks riskid ja lahendused ning pakkuda kogu vajalikku tuge selle tagamiseks, et koostalitlusvõime raamistik võetakse kavandatud ajaks – 2023. aasta lõpuks – täielikult kasutusele. 2021. aasta aprillis toimunud viiendal koostalitlusvõime foorumil juhiti tähelepanu järgmisele. Komisjon kasutas liikmesriikide edusammude jälgimisel oma kiire teabevahetuse protsessi (RAP-IT). Sellele tuginedes jätkas ja süvendas komisjon kahepoolset suhtlemist liikmesriikidega, kes seisid silmitsi raskustega. Muu hulgas korraldati sagedamini kohtumisi ja saadeti poliitilisel tasandil kirju. Komisjon jätkas sihtotstarbelistel kohtumistel liikmesriikidele materjalide jagamist, et nad saaksid anda lõppkasutajatele koostalitlusvõime raamistiku ja koostalitluse komponentide kasutamise alast teavet ja koolitust. Alustatud on tööd praktilise käsiraamatu koostamiseks. Kuues koostalitlusvõime foorum toimus 28. oktoobril 2021. Komisjon ja eu-LISA jätkavad suhtlemist asjaomaste liikmesriikidega ja on valmis vajaduse korral tuge pakkuma. -Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi (EES) rakendamine ning Schengeni infosüsteemi (SIS) läbivaatamine on jõudnud kriitilise tähtsusega etappi, kuna nende süsteemide kavandatud töölerakendamine (vastavalt mai 2022 ja veebruar 2022) läheneb kiiresti. -Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi puhul on oht, et kokkulepitud rakendamise ajakavas tekib viivitusi. Mõnel liikmesriigil on raskusi ajakavast kinnipidamisel, peamiselt edasilükkunud hankemenetluste tõttu. Alates aprillis toimunud foorumist on sarnaseid probleeme tekitanud töövõtjate tarnete viibimine kesktasandil. Schengeni infosüsteemi (SIS) läbivaatamiseks on Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-LISA) ja liikmesriigid hakanud pooleteise kuu pikkuse hilinemisega katsetama riiklike süsteemide valmisolekut. Katsetamine peaks lõppema 2021. aasta detsembriks. Kandmaks hoolt selle eest, et nende süsteemide ja uue koostalitlusvõime struktuuri õigeaegseks käivitamiseks on kõik valmis, tuleks jätkuvalt rakendada kõikvõimalikke leevendusmeetmeid. -Samal ajal peaksid liikmesriigid seadma esmatähtsale kohale Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemiga (ETIAS) ning selle riiklike üksuste loomisega seotud hankemenetluste lõpuleviimise. Ka selle süsteemi töölerakendamine (detsember 2022) läheneb kiiresti.





1.Sissejuhatus

11. juunil 2019 jõustusid koostalitlusvõimet käsitlevad määrused . Nende määruste eesmärk on ajakohastada ELi julgeoleku, piiri- ja rändehalduse infosüsteeme ning saavutada nende arukam ja tõhusam koostöö. Seda silmas pidades loodi ELi infosüsteemide koostalitlusvõime, et suurendada välispiiridel tehtavate kontrollide tulemuslikkust ja tõhusust ning aidata kaasa ebaseadusliku rände tõkestamisele ja kõrgetasemelise sisejulgeoleku tagamisele ELi vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal. Koostalitlusvõime eesmärk on ka parandada ühise viisapoliitika rakendamist, olla abiks rahvusvahelise kaitse taotluste läbivaatamisel, aidata kaasa terroriaktide ja muude raskete kuritegude tõkestamisele, avastamisele ja uurimisele ning hõlbustada tundmatute isikute tuvastamist.

Koostalitlusvõimet käsitlevate määruste vastuvõtmise ajal olid neli ELi infosüsteemi – Schengeni infosüsteem, viisainfosüsteem (VIS) ja varjupaigataotlejate sõrmejälgede andmete võrdlemise süsteem Eurodac – juba kasutusel. Veel kolm ELi infosüsteemi – riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem, Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem ning Euroopa karistusregistrite infosüsteem (ECRIS-TCN) – on praegu arendusetapis.

ELi infosüsteemide koostalitlusvõime loodi selleks, et need süsteemid täiendaksid üksteist, hõlbustaksid isikute õiget tuvastamist ning aitaksid võidelda identiteedipettuse vastu, tagades samal ajal põhiõiguste täieliku austamise, eelkõige andmekaitsenõuete järgimise.

Koostalitlusvõimet käsitlevad määrused sisaldavad ka sätteid komisjoni ja eu-LISA tehtava järelevalve ja hindamise kohta. 2019. aasta detsembris esitas eu-LISA esimese aruande koostalitluse komponentide arendamise seisu kohta, millele järgnes teine aruanne 2020. aasta juulis ja kolmas 2020. aasta detsembris .

Määruse (EL) 2019/817 artikli 78 lõike 5 ja määruse (EL) 2019/818 artikli 74 lõike 5 kohaselt peab komisjon esitama igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande koostalitlusvõimet käsitlevate määruste täielikuks rakendamiseks tehtavate ettevalmistuste seisu kohta. Aruanne peaks sisaldama üksikasjalikku teavet tekkinud kulude kohta ja teavet riskide kohta, mis võivad mõjutada üldkulusid. Komisjon peab esitama aruande igal aastal seni, kuni määruse (EL) 2019/817 artiklis 72 ja määruse (EL) 2019/818 artiklis 68 osutatud komisjoni rakendusaktidega on kindlaks määratud koostalitluse komponentide töölerakendamise kuupäevad.

Komisjon esitas esimese aruande 21. augustil 2020 .

2.Koostalitlusvõimet käsitlevate määruste rakendusaktid

Koostalitlusvõimet käsitlevates määrustes on sätestatud, et määruste teatavate üksikasjalike tehniliste aspektide täiendamiseks ja rakendamiseks tuleks vastu võtta rakendusaktid. Mõni neist aktidest on vajalik, et eu-LISA saaks täielikult alustada koostalitluse komponentide kavandamist ja arendamist üldises IT-süsteemide struktuuris, eriti kuna selleks tuleb koostada tehnilised kirjeldused ja valmistada ette hankemenetlused, et töötada koos töövõtjatega. Töövõtjate pädevuse hindamisel tuleb lähtuda vajalikes pakkumiskutsetes sätestatud selgetest ja täielikest tehnilistest kirjeldustest. Muid akte on vaja selleks, et sätestada tehnilised eeskirjad, millega lihtsustatakse liikmesriikide ja ELi asjaomaste asutuste tegutsemist kohapeal, näiteks tüüpvormide kasutuselevõtu ja turvaintsidentide käsitlemiseks koostöökorra kehtestamise kaudu.

Komisjon jätkas pärast 2020. aasta aruannet asjaomastes komiteedes ja eksperdirühmas mitme koostalitluse komponentide arendamiseks vajaliku rakendusakti ja delegeeritud õigusakti eelnõu arutamist. 12 akti, mis on vastuvõtmismenetluse eri etappides, on juba esitatud või esitatakse üsna pea ametlikuks hääletamiseks koostalitlusvõime komiteedele . Ülejäänud kaht akti praegu koostatakse. Kokku on uue IT-struktuuri arendamiseks vaja 74 rakendusakti ja delegeeritud õigusakti, nagu on näha järgmisest tabelist.

Määrus Õigusakti liik Vastu võetud Ametlikul vastuvõtmisel Komitees või töörühmas Ei ole veel alanud ETIAS Delegeeritud õigusakt 5 2 3 Rakendusakt 10 2 3 1 EES Delegeeritud õigusakt Rakendusakt 13 1 SIS Delegeeritud õigusakt 1 (vabatahtlik) Rakendusakt 5 2 Koostalitlusvõime Delegeeritud õigusakt 2 4 Rakendusakt 12 6 2

Nagu on ette nähtud koostalitlusvõimet käsitlevate määrustega, on komisjon võtnud ka vastu kaks positiivset arvamust tehniliste kirjelduste kohta, mille eu-LISA on koostanud IT-süsteemide arendamiseks. Ühes neist käsitletakse aruandluse ja statistika keskhoidlat, teises Euroopa otsinguportaali, ühist isikuandmete hoidlat ja mitme identiteedi detektorit.

Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid aruandeaastal (2020/2021) poliitilisele kokkuleppele ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi tehtavate koostalitlusest tulenevate muudatuste osas. Pärast seda, kui kaasseadusandjad on need muudatused ametlikult vastu võtnud, peab komisjon muutma mõnda koostalitlusvõimet käsitlevatest määrustest tulenevat juba vastu võetud teisest õigusakti.

2020. aasta detsembris jõudsid Euroopa Parlament ja nõukogu esialgsele kokkuleppele komisjoni ettepaneku osas vaadata läbi viisainfosüsteem ja seda ajakohastada. Kaasseadusandjad võtsid uue määruse vastu 2021. aasta juulis. Pärast selle määruse jõustumist tuleb muuta mõnda koostalitlusvõime raamistikus seni vastu võetud teisest õigusakti. Komisjon hakkab neid õigusakte läbi vaatama. Viisainfosüsteem peaks hakkama toimima ja saama täielikult koostalitlusvõimeliseks 2023. aasta lõpuks koos teiste uute ja ajakohastatud ELi infosüsteemidega.

3.Järelevalve liikmesriikide ja ELi asutuste rakendusmeetmete üle