KOMISJONI ARUANNE

KOMITEEDE TEGEVUSE KOHTA 2016. AASTAL

Määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (edaspidi „komiteemenetluse määrus“)) artikli 10 lõike 2 kohaselt esitab komisjon aruande komiteede tegevuse kohta 2016. aastal.

Käesolevas aruandes esitatakse ülevaade komiteemenetluse arengust 2016. aastal ja kokkuvõte komiteede tegevusest. Aruandega koos esitatakse komisjoni talituste töödokument eri komiteede töö üksikasjaliku statistikaga.

1. Ülevaade komiteemenetluse arengust 2016. aastal

1.1 Üldine areng

Nagu on kirjeldatud 2013. aasta aruandes , on kõik vana komiteemenetluse otsusega ettenähtud komiteemenetlused automaatselt kohandatud komiteemenetluse määrusega (määrus (EL) nr 182/2011) ette nähtud uute komiteemenetlustega, välja arvatud kontrolliga regulatiivmenetlus.

Seepärast tegutsesid komiteemenetluse komiteed 2016. aastal komiteemenetluse määruses sätestatud menetluste, s.t nõuandemenetluse (artikkel 4) ja kontrollimenetluse (artikkel 5), samuti komiteemenetluse otsuse artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Paremat õigusloomet käsitlevas institutsioonidevahelises 13. aprilli 2016. aasta kokkuleppes tuletatakse meelde vajadust ühtlustada kontrolliga regulatiivmenetlust:

„Kolm institutsiooni tunnistavad vajadust viia kõik kehtivad õigusaktid vastavusse Lissaboni lepinguga kehtestatud õigusraamistikuga ning eelkõige seavad esikohale kõigi selliste alusaktide kiire vastavusse viimise, mis osutavad endiselt kontrolliga regulatiivmenetlusele. Komisjon esitab ettepaneku kõnealuse vastavusseviimise kohta 2016. aasta lõpuks.“

Kooskõlas selle kohustusega võttis komisjon vastu uue ettepaneku nende alusaktide ühtlustamiseks, milles on sätestatud delegeeritud ja rakendusaktide suhtes kontrolliga regulatiivmenetluse kohaldamine. Komisjon võttis vastu ka teise ettepaneku, mis käsitleb alusaktide ühtlustamist õigusvaldkonnas. Mõlema ettepaneku üle algasid institutsioonidevahelised läbirääkimised 2017. aastal.

2016. aastal andis komisjon viis aastat pärast määruse 182/2011 jõustumist aru selle toimimise kohta.

2016. aasta septembris teatas komisjoni president oma kõnes olukorrast Euroopa Liidus Euroopa Parlamendile komisjoni algatusest parandada komiteemenetluse demokraatlikku iseloomu, sõnades järgmist: „Ei ole õige, et kui ELi liikmesriigid ei suuda ise otsustada, kas keelata glüfosaadi kasutamine herbitsiidides või mitte, sunnivad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni seda otsust nende eest tegema. Seega me muudame neid eeskirju – sest see ei ole demokraatia.“.

Presidendi kõne järelmeetmena võttis komisjon 13. veebruaril 2017 vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (COM(2017) 85/3).

1. juulist 2016 alustas komisjon rakendusaktide eelnõude ja kontrolliga regulatiivmenetluse aktide eelnõude avaldamist nelja nädala jooksul avaliku tagaside saamiseks. See on oluline aspekt uue läbipaistva lähenemisviisi raames ja seda tehakse paremat õigusloomet käsitlevas 2015. aasta teatises võetud kohustuse alusel: „Olulised rakendusaktid, mille kohta peab pädev komitee esitama arvamuse, tehakse samuti neljaks nädalaks kättesaadavaks, võimaldades sidusrühmadel esitada märkusi enne seda, kui liikmesriigid hakkavad vastavas komitees õigusakti üle hääletama.“ Pärast saadud tagasiside hindamist esitatakse õigusakti eelnõu vastavale komiteele hääletamiseks. Komitee koosolekul selgitab komisjon, kuidas tagasisidet on arvesse võetud, ja lisab selle selgituse koosoleku kokkuvõtvasse protokolli (mis on üldsusele kättesaadav komiteemenetluse registris).

1.2 Kohtupraktika areng

Viidates Euroopa Kohtu 1. märtsi 2016. aasta otsusele kohtuasjas C-440/14 National Iranian Oil Company vs. nõukogu, mis ei puuduta küll otseselt komisjoni rakendusvolituste teostamist, kuid on oluline mõistmaks, miks on teatavatel erandjuhtudel õigustatud rakendusvolituste andmine nõukogule.



2. Ülevaade tegevusest