ET Euroopa Liidu Teataja CE 254/1

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT (EÜ) nr 21/2008,

19. mai 2008,

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/…/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 254 E/01)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja eriti selle artikli 175 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

(1) Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsusega nr 1600/2002/EÜ (millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm) (4) kehtestatakse käesoleva direktiiviga ühine õiguslik raamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks.

(2) Praegu tuleks käesolevat direktiivi kohaldada pestitsiidide suhtes, mis on taimekaitsevahendid. Samas on edaspidi ette nähtud käesoleva direktiivi reguleerimisala laiendamine biotsiididele.

(3) Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed peaksid olema täiendavad ja ei tohiks mõjutada meetmeid, mis on sätestatud muudes seonduvates ühenduse õigusaktides, eelkõige nõukogu 2. aprilli 1979. aasta direktiivis 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (5), nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivis 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (6), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivis 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (7), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määruses (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kohta (8) ja nõukogu … määruses (EÜ) nr …/… taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (9). Kõnealused meetmed ei tohiks samuti piirata vabatahtlikke meetmeid, mis võetakse struktuurifondide määruste raames või vastavalt nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (10).

(4) Liikmesriigid peaksid käesoleva direktiivi rakendamise hõlbustamiseks kasutama riiklikke tegevuskavasid, mille eesmärk on kehtestada pestitsiidide kasutamisest inimese tervisele ja keskkonnale tulenevate riskide ja mõjude vähendamise eesmärgid, meetmed ja ajakavad ning soodustada integreeritud taimekaitse ja alternatiivsete lähenemisviiside või võtete väljatöötamist ja kasutuselevõtmist, et vähendada sõltuvust pestitsiidide kasutamisest. Riiklikud tegevuskavad võib kooskõlastada ühenduse muude õigusaktide alusel koostatud kõikide asjaomaste rakenduskavadega ning neid võib kasutada muude pestitsiidialaste ühenduse õigusaktidega seatud eesmärkide rühmitamiseks.

(5) Liikmesriikide riiklikes tegevuskavades sätestatud eesmärkide ja meetmetega seonduva teabe vahetus on väga oluline element käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks. Seega on asjakohane nõuda, et liikmesriigid annaksid komisjonile ja teistele liikmesriikidele korrapäraselt aru, eelkõige oma riiklike tegevuskavade rakendamise ja selle tulemuste ning oma kogemuste kohta.

(6) Riiklike tegevuskavade koostamiseks ja muutmiseks on asjakohane ette näha Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiivi 2003/35/EÜ, milles sätestatakse üldsuse kaasamine teatavate keskkonnaga seotud kavade ja programmide koostamisse (11), kohaldamine.

(7) On oluline, et liikmesriigid seavad sisse esmase ja täiendõppe süsteemid turustajatele, nõustajatele ja professionaalsetele pestitsiidikasutajatele ning sellise väljaõppe läbimise tõendamise süsteemid, et kõik, kes kasutavad pestitsiide praegu või edaspidi, on täielikult teadlikud võimalikest ohtudest inimese tervisele ja keskkonnale ning asjakohastest meetmetest kõnealuste ohtude vähendamiseks nii palju kui võimalik. Professionaalsete kasutajate koolituse võib kooskõlastada määruse (EÜ) nr 1698/2005 raames organiseeritava tegevusega.

(8) Pestitsiidide müük, sealhulgas Interneti abil toimuv müük, on turustusahela oluline element, mille käigus tuleks lõppkasutajatele, eelkõige professionaalsetele kasutajatele, anda konkreetseid nõuandeid inimese tervise ja keskkonna ohutusjuhendite kohta. Mitteprofessionaalsetele kasutajatele, kellel enamasti puuduvad vastavad teadmised ja väljaõpe, tuleks anda soovitusi eelkõige pestitsiidide ohutu käitlemise ja ladustamise ning pestitsiidipakendite kõrvaldamise kohta.

(9) Pestitsiidide kasutamisest tulenevaid võimalikke riske arvestades tuleks avalikkust pestitsiidide kasutamise üldistest mõjudest paremini teavitada teadlikkuse tõstmise kampaaniate, jaemüüjate edastatava teabe ja muude asjakohaste meetmete abil.

(10) Sel määral, kuivõrd pestitsiidide käitlemine ja nendega töötlemine nõuab töökohal tervise- ja tööohutuse miinimumnõuete kehtestamist, mis hõlmavad töötajatele selliste toodetega kokkupuutumisest tulenevaid riske, ning ka üldisi ja konkreetseid ettevaatusabinõusid selliste riskide vähendamiseks, on kõnealused meetmed hõlmatud nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiiviga 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl (12) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (13).

(11) Kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiviga 2006/42/EÜ, mis käsitleb masinaid (14), on ette nähtud pestitsiididega töötlemise seadmete turuleviimist käsitlevad eeskirjad, millega tagatakse keskkonnanõuete täitmine, on kõnealuste seadmete kasutamisest inimese tervisele ja keskkonnale tuleneva pestitsiidide kahjuliku mõju täiendavaks vähendamiseks asjakohane ette näha juba kasutusel olevate pestitsiididega töötlemise seadmete korrapärase tehnilise kontrolli süsteemid. Liikmesriigid kirjeldavad oma riiklikes tegevuskavades, kuidas nad tagavad kõnealuste nõuete rakendamise.

(12) Pestitsiidide õhust pritsimine võib tekitada märkimisväärset kahju inimese tervisele ja keskkonnale, eelkõige pestitsiidi kõrvalekalde tõttu. Seetõttu tuleks õhust pritsimine üldiselt keelustada, võimaldades erandeid ainult juhul, kui sellel on inimese tervisele ja keskkonnale avaldatava väiksema mõju tõttu selged eelised võrreldes teiste pritsimisviisidega, või kui muud praktiliselt rakendatavad alternatiivid puuduvad.

(13) Veekeskkond on pestitsiidide suhtes eriti tundlik. Seepärast tuleb erilist tähelepanu pöörata pinnavee ja põhjavee saastamise vältimisele ning võtta selleks vajalikke meetmeid, nagu puhver- ja kaitsevööndite rajamine või hekkide istutamine veepindade äärde, et vähendada pestitsiidide kõrvalekallet veekogudesse, nõrgumise ja äravoolu tõttu. Puhvertsoonide mõõtmed sõltuvad eelkõige pinnaseomadustest, pestitsiidide omadustest ning asjaomaste piirkondade põllumajanduslikest omadustest. Pestitsiidide kasutamine joogiveevõtukohtades, transporditeedel või piki transporditeid, näiteks raudteedel, tihendatud või väga läbilaskvatel pindadel võib tekitada veekeskkonna saastamise suurema riski. Sellistel aladel tuleks pestitsiidide kasutamist seetõttu vähendada nii palju kui võimalik või seda võimaluse korral vältida.

(14) Pestitsiidide kasutamine võib olla eriti ohtlik väga tundlikel aladel, näiteks direktiivide 79/409/EMÜ ja 92/43/EMÜ kohaselt kaitstud Natura 2000 aladel. Muudes kohtades, nagu avalikes parkides, spordiväljakutel või laste mänguväljakutel, on üldsuse pestitsiididega kokkupuute risk kõrge. Seetõttu tuleks pestitsiidide kasutamine sellistel aladel keelustada, seda piirata või pestitsiidide kasutamisest tulenevad ohud minimeerida.

(15) Pestitsiidide käitlemine, sealhulgas nende ladustamine, lahjendamine ja segamine ning pestitsiididega töötlemise seadmete puhastamine pärast kasutamist, paaki jäänud segude eemaldamine ja kõrvaldamine, tühjad pakendid ja kasutamata pestitsiidid, võib eriti kergesti põhjustada soovimatut kokkupuudet inimestega ja sattumist keskkonda. Seega on selliste tegevuste reguleerimiseks asjakohane ette näha erimeetmed, mis täiendavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiiviga 2006/12/EÜ (jäätmete kohta) (15) ning nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiiviga 91/689/EMÜ (ohtlike jäätmete kohta) (16) ettenähtud meetmeid. Meetmed peaksid hõlmama ka mitteprofessionaalseid kasutajaid, sest on tõenäoline, et asjaomases kasutajarühmas võib ebaõiget käitlemist teadmatuse tõttu ette tulla.

(16) Kui kõik põllumajandusettevõtjad kohaldaksid integreeritud taimekaitse üldisi põhimõtteid ning konkreetsetele põllukultuuridele ja sektoritele kohandatud suuniseid, oleks tulemuseks kõikide kättesaadavate taimekaitsemeetmete, sealhulgas pestitsiidide sihipärasem kasutamine. Seega aitab see veelgi enam vähendada riske inimese tervisele ja keskkonnale ning sõltuvust pestitsiidide kasutamisest. Liikmesriigid peaksid edendama vähese pestitsiidide sisendiga taimekahjustajate tõrjet, eelkõige integreeritud taimekaitset, ja kehtestama selle rakendamiseks vajalikud tingimused ja meetmed.

(17) Kuna määruse (EÜ) nr …/… ja käesoleva direktiivi kohaselt on integreeritud taimekaitse põhimõtete rakendamine kohustuslik ja kuna integreeritud taimekaitse põhimõtete rakendamise viisi suhtes kohaldatakse subsidiaarsuse põhimõtet, kirjeldavad liikmesriigid oma riiklikes tegevuskavades, kuidas nad tagavad integreeritud taimekaitse põhimõtete rakendamise.

(18) Pestitsiidide kasutamisest inimese tervisele ja keskkonnale tekkivate riskide ja kahjuliku mõju vähendamisel saavutatud edusamme tuleb mõõta. Sobivad vahendid on ühtlustatud riskinäitajad, mis kehtestatakse ühenduse tasandil. Liikmesriigid peaksid kõnealuseid näitajaid kasutama riskijuhtimiseks siseriiklikul tasandil ja aruandluseks, samas kui komisjon peaks välja arvutama näitajad edu hindamiseks ühenduse tasandil. Tuleks kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu … aasta määruse (EÜ) nr …/…, mis käsitleb taimekaitsevahendite statistikat kohaselt kogutud statistilisi andmeid (9). Lisaks ühtlustatud näitajatele peaks liikmesriikidel olema lubatud kasutada oma riiklikke näitajaid.

(19) Liikmesriigid peaksid määrama karistused, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastu võetud siseriiklike sätete rikkumise korral ning tagama nende rakendamise. Kõnesolevad karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

(20) Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt inimese tervise ja keskkonna kaitse pestitsiidide kasutusega seonduvate võimalike riskide eest, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

(21) Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse põhimõtteid, mida tunnustatakse eriti Euroopa Liidu põhiõiguste hartas. Sellega püütakse eelkõige edendada kõrgetasemelise keskkonnakaitse integreerimist ühenduse põhimõtetesse kooskõlas säästva arengu põhimõttega, nagu on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 37.

(22) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (17).

(23) Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus koostada käesoleva direktiivi lisad ja neid ajakohastada. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

(24) Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (18) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning need tabelid avalikustama,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 1

Sisu

Käesolevas direktiivis sätestatakse raamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks pestitsiididest inimese tervisele ja keskkonnale tulenevate riskide ning mõju vähendamise teel ning integreeritud taimekaitse ja alternatiivsete lähenemisviiside või võtete kasutamise edendamise abil.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse pestitsiidide suhtes, mis on artikli 3 punkti 9 alapunkti a määratluse kohaselt taimekaitsevahendid.

2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse, ilma et see piiraks muude asjakohaste ühenduse õigusaktide kohaldamist.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „professionaalne kasutaja” — isik, kes kasutab pestitsiide oma kutsetegevuse käigus, sh operaatorid, tehnikud, tööandjad ja füüsilisest isikust ettevõtjad nii põllumajanduses kui ka muudes sektorites;

2) „turustaja” — füüsiline või juriidiline isik, kes viib pestitsiide turule, sealhulgas hulgimüüjad, jaemüüjad, edasimüüjad ja tarnijad;

3) „nõustaja” — isik, kes oma kutsetegevuse või äriteenuse raames annab taimekahjustajate tõrje ja pestitsiidide ohutu kasutamise alast nõu, sealhulgas nõustamisteenuseid osutavad füüsilisest isikust ettevõtjad, avalikud nõustamisteenistused, kaubandusagendid, toiduainete tootjad ja vajadusel jaemüüjad;

4) „pestitsiididega töötlemise seadmed” — seadmed, mis on mõeldud pestitsiididega töötlemiseks, sealhulgas tarvikud, mis on selliste seadmete tõhusaks tööks esmatähtsad, näiteks pihustid, manomeetrid, filtrid, sõelad ja paakide puhastusseadmed;

5) „õhust pritsimine” — pestitsiididega töötlemine õhusõidukilt (lennuk või helikopter);

6) „integreeritud taimekaitse” — kõigi kasutatavate taimekaitsemeetodite hoolikas kaalumine ning sellele järgnev kahjulike organismide populatsioonide arengut tõkestavate sobivate meetmete integreerimine, nii et taimekaitsevahendite kasutamise ja muude sekkumiste ulatus püsiks majanduslikult ja ökoloogiliselt põhjendatud tasemel ning ohtusid inimese tervisele ja keskkonnale vähendataks või viidaks miinimumini. Integreeritud taimekaitse rõhutab tervete põllukultuuride kasvatamist viisil, mis võimalikult vähe häirib põllumajandus-ökosüsteeme ning soodustab loomulikke taimekahjustajate tõrjemehhanisme;

7) „riskinäitaja” — arvutusmeetodi tulemus, mille alusel hinnatakse pestitsiididest tulenevat ohtu inimese tervisele ja/või keskkonnale;

8) mõistete „pinnavesi” ja „põhjavesi” tähendus on sama, mis direktiivis 2000/60/EÜ;

9) „pestitsiid”: a) taimekaitsevahend vastavalt määruse (EÜ) nr …/… määratlusele; b) biotsiid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivile 98/8/EÜ biotsiidide turuleviimise kohta (19).

Artikkel 4

Riiklikud tegevuskavad

1. Liikmesriigid võtavad vastu riiklikud tegevuskavad, et määrata kindlaks pestitsiidide kasutamisest inimese tervisele tulenevate ohtude ja mõju vähendamise eesmärgid, meetmed ja ajakavad ning soodustada integreeritud taimekaitse ning alternatiivsete lähenemisviiside või võtete väljatöötamist ja kasutuselevõtmist, eesmärgiga vähendada sõltuvust pestitsiidide kasutamisest.

Oma riiklike tegevuskavade koostamisel ja läbivaatamisel võtavad liikmesriigid arvesse kavandatavate meetmete sotsiaalseid, majanduslikke, keskkonna- ja tervisemõjusid. Liikmesriigid kirjeldavad riiklikes tegevuskavades, kuidas nad rakendavad meetmeid vastavalt artiklitele 5 kuni 14, et saavutada käesoleva lõike esimeses lõigus nimetatud eesmärke.

2. Liikmesriigid edastavad oma riiklikud tegevuskavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele hiljemalt … (20).

Riiklikud tegevuskavad vaadatakse läbi vähemalt iga viie aasta tagant ja kõikidest kõnealustesse tegevuskavadesse tehtud sisulistest muudatustest teatatakse põhjendamatu viivituseta komisjonile.

3. Vajadusel teeb komisjon lõike 2 kohaselt edastatud teabe kättesaadavaks Internetis.

4. Riiklike tegevuskavade koostamise ja muutmise suhtes kohaldatakse direktiivi 2003/35/EÜ artiklis 2 sätestatud üldsuse kaasamist.

II PEATÜKK

Väljaõpe, pestitsiidide müük, teavitamine ja teadlikkuse tõstmine

Artikkel 5

Väljaõpe

1. Liikmesriigid tagavad, et kõik professionaalsed kasutajad, turustajad ja nõustajad saavad asjaomase väljaõppe. Väljaõpe hõlmab nii esmast väljaõpet kui ka täiendõpet, et teadmisi omandada ja neid vastavalt vajadusele täiendada.

Väljaõpe kavandatakse selliselt, et tagada kasutajatele, turustajatele ja nõustajatele piisavate teadmiste omandamine I lisas loetletud teemadel, võttes arvesse nende erinevaid rolle ja vastutust.

2. Hiljemalt … (21) kehtestavad liikmesriigid tunnistuste süsteemid ja määravad nende rakendamise eest vastutavad pädevad asutused. Kõnealused tunnistused tõendavad vähemalt I lisas loetletud teemade kohta piisavate teadmiste omamist, mis professionaalsed kasutajad, turustajad ja nõustajad on omandanud kas väljaõppe teel või muul viisil.

Tunnistuste süsteem sisaldab tunnistuste väljastamise, haldamise ja tühistamise nõudeid ja korda.

3. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid ja mis on seotud I lisa muutmisega, et võtta arvesse teaduse ja tehnika arengut, võetakse vastu vastavalt artikli 19 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 6

Pestitsiidide müügi suhtes kehtivad nõuded

1. Liikmesriigid tagavad, et vähemalt selliste turustajate juures, kes müüvad pestitsiide professionaalsetele kasutajatele, töötab piisaval arvul artikli 5 lõikes 2 osutatud tunnistust omavaid töötajaid. Nimetatud töötajad peavad olema müügi ajal kättesaadavad selleks, et anda klientidele piisavat teavet pestitsiidide kasutamise ning kõnealuste toodete inimese tervise ja keskkonna seisukohast ohutu kasutamise juhendite kohta.

2. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et professionaalseks kasutamiseks lubatud pestitsiidide müümist piirataks nii, et see toimuks isikutele, kellel on artikli 5 lõikes 2 osutatud tunnistus.

3. Liikmesriigid nõuavad, et mitteprofessionaalsetele kasutajatele pestitsiide müüvad turustajad annaksid üldist teavet pestitsiidide kasutamisega seotud riskide, eriti ohtude, kokkupuute, nõuetekohase ladustamise, käitlemise, taimede nendega töötlemise ja pestitsiidide ohutu kõrvaldamise kohta kooskõlas jäätmeid käsitlevate ühenduse õigusaktidega ning samuti ohutumate alternatiivide kohta. Liikmesriigid võivad nõuda pestitsiidide tootjatelt sellise teabe esitamist.

4. Lõigetega 1 ja 2 ette nähtud meetmed rakendatakse hiljemalt … (22).

Artikkel 7

Teavitamine ja teadlikkuse tõstmine

Liikmesriigid võtavad meetmeid avalikkuse teavitamiseks ja teadlikkuse tõstmise edendamiseks ning parandavad pestitsiididega seotud täpse ja tasakaalustatud teabe kättesaadavust avalikkusele, eelkõige ohtude kohta inimese tervisele, sihtrühmavälistele organismidele ja keskkonnale ning kemikaalivabade alternatiivide kasutamise kohta.

III PEATÜKK

Pestitsiididega töötlemise seadmed

Artikkel 8

Kasutatavate seadmete tehniline kontroll

1. Liikmesriigid tagavad, et professionaalseks kasutamiseks ettenähtud pestitsiididega töötlemise seadmed läbivad tehnilise kontrolli korrapäraste ajavahemike järel. Tehniliste kontrollide vaheline ajavahemik ei ole 2020. aastani pikem kui viis aastat ning seejärel ei ületa selle pikkus kolme aastat.

2. Hiljemalt … (23) tagavad liikmesriigid, et pestitsiididega töötlemise seadmete tehniline kontroll on läbi viidud vähemalt üks kord. Pärast seda kuupäeva kasutatakse professionaalsel eesmärgil üksnes selliseid pestitsiididega töötlemise seadmeid, mis on tehnilise kontrolli edukalt läbinud.

Uusi seadmeid kontrollitakse vähemalt kord viie aasta jooksul pärast nende ostmist.

3. Erandina lõigetest 1 ja 2 ning pärast inimese tervise ja keskkonnaohtude, sealhulgas seadmete kasutamise ulatuse hindamist võivad liikmesriigid:

a) kohaldada erinevaid ajakavasid ja tehniliste kontrollide vahelisi ajavahemikke pestitsiididega töötlemise seadmete suhtes, mida ei kasutata pestitsiidide pritsimiseks, käes ja seljas kantavate seadmete suhtes ja selliste täiendavate pestitsiididega töötlemise seadmete suhtes, mida kasutatakse väga vähesel määral ning mis loetletakse artiklis 4 ettenähtud riiklikus tegevuskavas; Järgmiseid täiendavaid pestitsiididega töötlemise seadmeid ei käsitata mingil juhul väga vähesel määral kasutatavatena: i) pritsimisseadmed, mis on kinnitatud rongidele või õhusõidukitele; ii) vähemalt 3 m laiused poomiga seadmed, sealhulgas külvamisseadmetele kinnitatud poomiga seadmed;

b) vabastada tehnilisest kontrollist käes ja seljas kantavad seadmed.

4. Tehnilise kontrolli käigus kontrollitakse, et pestitsiididega töötlemise seadmed vastavad II lisas loetletud asjakohastele nõuetele, et saavutada inimese tervise ja keskkonna kaitse kõrge tase.

Artikli 18 lõike 1 kohaselt väljatöötatud ühtlustatud standarditele vastavaid pestitsiididega töötlemise seadmeid käsitatakse peamistele tervisekaitse-, ohutus- ning keskkonnanõuetele vastavatena.

5. Vastavalt artikli 5 kohaselt saadud asjakohasele väljaõppele teostavad professionaalsed kasutajad pestitsiididega töötlemise seadmete korrapärast kalibreerimist ja tehnilist kontrolli.

6. Liikmesriigid määravad tehnilise kontrolli süsteemide rakendamise eest vastutavad organid ning teatavad nendest komisjonile.

Iga liikmesriik kehtestab tunnistuste süsteemid, mille abil on võimalik tehnilise kontrolli läbimist kontrollida ja tunnustada teistes liimesriikides väljastatud tunnistusi, mis vastavad lõikes 4 osutatud nõuetele, ning mille puhul teises liikmesriigis läbi viidud viimasest tehnilisest kontrollist möödunud ajavahemik on võrdne tema enda territooriumil kohaldatava tehniliste kontrollide vaheliste ajavahemikuga või sellest lühem.

Liikmesriigid püüavad tunnustada teistes liikmesriikides välja antud tunnistusi, tingimusel et on järgitud lõikes 1 nimetatud tehniliste kontrollide vahelisi ajavahemikke.

7. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid ja mis on seotud II lisa muutmisega, et võtta arvesse teaduse ja tehnika arengut, võetakse vastu vastavalt artikli 19 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

IV PEATÜKK

Spetsiifilised töövõtted ja kasutamisviisid

Artikkel 9

Õhust pritsimine

1. Liikmesriigid tagavad õhust pritsimise keelustamise.

2. Erandina lõikest 1 võib õhust pritsimist lubada vaid erandjuhtudel, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) ei või olla muid praktiliselt rakendatavaid alternatiive või peavad olema selged eelised seoses väiksema mõjuga inimese tervisele ja keskkonnale, võrreldes pestitsiididega töötlemisega maapinnalt;

b) kasutatav pestitsiid peab olema liikmesriigi poolt õhust pritsimiseks heaks kiidetud, millele järgneb õhust pritsimisest tulenevate ohtude konkreetne hindamine;

c) õhust pritsimist teostaval operaatoril peab olema artikli 5 lõikes 2 osutatud tunnistus. Üleminekuperioodil, kui tunnistuste süsteemi ei ole veel kehtestatud, võivad liikmesriigid aktsepteerida muid pädevustõendeid;

d) õhust pritsimise eest vastutaval ettevõttel peab olema sellise pädeva asutuse väljastatud sertifikaat, kes annab loa pestitsiidide õhust pritsimise seadmete ja õhusõidukite kasutamiseks.

3. Liikmesriigid määravad asutused, kes on pädevad kehtestama eritingimusi, mille kohaselt õhust pritsimist võib läbi viia, ja avalikustavad teabe põllukultuuride, piirkondade, asjaolude ja konkreetsete nõuete kohta, sealhulgas ilmastikutingimuste kohta, mille puhul võib lubada õhust pritsimist.

Pädevad asutused määratlevad elanike ja kõrvalseisjate hoiatamiseks ning pritsitavat ala ümbritseva keskkonna kaitsmiseks vajalikud meetmed.

4. Professionaalne kasutaja, kes soovib pestitsiide õhust pritsida, esitab pädevale asutusele õigeaegselt taotluse pestitsiidide õhust pritsimiseks koos tõendusega, et lõigetes 2 ja 3 osutatud tingimused on täidetud. Liikmesriigid võivad ette näha, et taotlus, mille kohta langetatud otsuse suhtes ei antud vastust pädevate asutuste kehtestatud ajavahemiku jooksul, loetakse rahuldatuks.

5. Liikmesriigid tagavad lõigetes 2 ja 3 nimetatud tingimuste täitmise asjakohase järelevalve abil.

6. Pädevad asutused peavad lõike 4 kohaselt esitatud taotluste üle arvestust.

Artikkel 10

Erimeetmed veekeskkonna ja joogivee kaitseks

1. Liikmesriigid tagavad asjakohaste meetmete vastuvõtmise veekeskkonna ja joogiveevarude kaitsmiseks pestitsiidide mõju eest. Nimetatud meetmed toetavad direktiivi 2000/60/EÜ ja määruse (EÜ) nr …/… asjakohaseid sätteid ja on nendega vastavuses.

2. Lõikes 1 ette nähtud meetmed hõlmavad:

a) selliste pestitsiidide eelistamist, mis ei ole Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. mai 1999. aasta direktiivi 1999/45/EÜ (ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) (24) kohaselt klassifitseeritud veekeskkonnale ohtlikena ega sisalda direktiivi 2000/60/EÜ artikli 16 lõikes 3 sätestatud prioriteetseid ohtlikke aineid;

b) kõige tõhusamate töötlemistehnikate eelistamist, näiteks vähese kõrvalekaldega pestitsiididega töötlemise seadmete kasutamist eelkõige selliste püstiste põllukultuuride puhul nagu humal ja need, mida leidub viljapuuaedades ja viinamarjakasvatustes;

c) riskide vähendamise meetmete kasutamist, millega minimeeritakse pestitsiidi kõrvalekaldumisest, nõrgumistest ja valgumisest tingitud saastumise levikut töödeldavast alast väljapoole. Nimetatud meetmed sisaldavad vajadusel sihtrühmaväliste veeorganismide kaitseks asjakohase suurusega puhvertsoonide ning joogivee ammutamiseks kasutatavate pinna- ja põhjaveekogude kaitsevööndite loomist, kus pestitsiide ei tohi kasutada ega ladustada;

d) võimalusel pestitsiididega töötlemise vähendamist või vältimist teedel ja raudteeliinidel või nende ääres, väga läbilaskvatel pindadel või muudel infrastruktuuridel, mis asuvad pinna- või põhjavee läheduses või tihendatud pindadel, kus on suur risk, et pestitsiid võib valguda pinnavette või kanalisatsioonisüsteemidesse.

Artikkel 11

Pestitsiidide kasutamise vähendamine või ohtude vähendamine konkreetsetes piirkondades

Vajalikke hügieeni- ja rahvatervisenõudeid ning bioloogilist mitmekesisust või asjaomaste riskihinnangute tulemusi asjakohaselt arvesse võttes tagavad liikmesriigid pestitsiidide kasutamise keelustamise, piiramise või pestitsiidide kasutamisest tulenevate ohtude minimeerimise:

1) üldsuse või vähe kaitstud elanikkonna kasutatavatel aladel, nagu pargid, avalikud aiad, spordiväljakud, koolialad ja mänguväljakud;

2) direktiivis 2000/60/EÜ määratletud kaitsealadel või muudel aladel, mis määratakse kindlaks vajalike kaitsemeetmete sätestamisel kooskõlas direktiivide 79/409/EMÜ ja 92/43/EMÜ sätetega;

3) hiljuti töödeldud aladel, mida kasutavad põllumajandustöötajad või millele neil on juurdepääs.

Artikkel 12

Pestitsiidide käitlemine ja ladustamine ning pestitsiidipakendite ja -jääkide töötlemine

1. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et inimese tervist ega keskkonda ei ohusta professionaalsete kasutajate ja vajadusel turustajate järgmised toimingud:

a) pestitsiidide ladustamine, käitlemine, lahjendamine ja segamine enne kasutamist;

b) pestitsiidipakendite ja -jääkide käitlemine;

c) kasutamisest paaki järelejäävate segude kõrvaldamine;

d) seadmete puhastamine pärast kasutamist;

e) pestitsiidijääkide ja -pakendite taaskasutamine ja kõrvaldamine vastavalt jäätmeid käsitlevatele ühenduse õigusaktidele.

2. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed seoses mitteprofessionaalseks kasutamiseks lubatud pestitsiididega, et vältida ohtlikke käitlemistoiminguid. Kõnealused meetmed võivad hõlmata vähemürgiste pestitsiidide ning valmissegude kasutamist ning taara ja pakendite suuruse piiranguid.

3. Liikmesriigid tagavad, et professionaalseks kasutamiseks mõeldud pestitsiidide ladustamise kohad ehitatakse selliselt, et pestitsiidide tahtmatu loodusesse sattumine on välistatud. Erilist tähelepanu tuleb pöörata nimetatud alade asukohale, suurusele ja kasutatud ehitusmaterjalidele.

Artikkel 13

Integreeritud taimekaitse

1. Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid, et edendada vähese pestitsiidikasutusega taimekaitset, eelistades võimaluse korral alati kemikaalivabu meetodeid ja sama taimekahjustaja probleemi puhul kättesaadavate tõrjeviiside ja toodete hulgast neid, mis on inimese tervisele ja keskkonnale kõige ohutumad. Vähese pestitsiidikasutusega taimekaitse hõlmab nii integreeritud taimekaitset kui ka mahepõllumajandust vastavalt nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrusele (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta (25).

2. Liikmesriigid loovad integreeritud taimekaitse rakendamiseks vajalikud tingimused või toetavad kõnealuste tingimuste loomist. Eelkõige tagavad nad, et professionaalsete kasutajate käsutuses on integreeritud taimekaitse alane teave ning vahendid taimekahjustajate monitooringuks ja otsuste tegemiseks, samuti nõustamisteenused.

3. Liikmesriigid annavad komisjonile 30. juuniks 2013 aru lõigete 1 ja 2 rakendamise kohta ning eelkõige selle kohta, kas on olemas integreeritud taimekaitse rakendamiseks vajalikud tingimused.

4. Liikmesriigid kirjeldavad artiklis 4 osutatud riiklikes tegevuskavades, kuidas nad tagavad III lisas esitatud integreeritud taimekaitse üldiste põhimõtete rakendamise kõigi professionaalsete pestitsiidikasutajate poolt hiljemalt 1. jaanuariks 2014.

Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid ja mis on seotud III lisa muutmisega, et võtta arvesse teaduse ja tehnika arengut, võetakse vastu vastavalt artikli 19 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

5. Liikmesriigid kehtestavad asjakohased stiimulid, et innustada professionaalseid kasutajaid vabatahtlikult rakendama igale põllukultuurile või sektorile kohandatud integreeritud taimekaitse alaseid suuniseid. Ametiasutused ja/või konkreetseid professionaalseid kasutajaid esindavad organisatsioonid võivad koostada vastavad suunised. Liikmesriigid viitavad asjakohaseks tunnistatud suunistele oma riiklikes tegevuskavades, mis koostatakse vastavalt artiklile 4.

V PEATÜKK

Näitajad, aruandlus ja teabevahetus

Artikkel 14

Näitajad

1. Kehtestatakse IV lisas osutatud ühtlustatud riskinäitajad. Lisaks ühtlustatud näitajatele võivad liikmesriigid siiski jätkata olemasolevate riiklike näitajate kasutamist või võtta vastu muid asjakohaseid näitajaid.

Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid ja mis on seotud IV lisa muutmisega, et võtta arvesse teaduse ja tehnika arengut, võetakse vastu vastavalt artikli 19 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

2. Liikmesriigid:

a) arvutavad välja lõikes 1 nimetatud ühtlustatud riskinäitajad, kasutades selleks määruse (EÜ) nr …/… kohaselt kogutud statistilisi andmeid koos muude asjakohaste andmetega;

b) teevad kindlaks teatavate toimeainete kasutamise arengusuunad;

c) määravad kindlaks prioriteetsed küsimused, nagu toimeained, põllukultuurid või tavad, mis nõuavad erilist tähelepanu, või head tavad, mida saab võtta eeskujuks käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamisel, et vähendada pestitsiidide kasutamisest tulenevaid ohte ja mõjusid inimese tervisele ja keskkonnale ning soodustada integreeritud taimekaitse ning alternatiivsete lähenemisviiside või võtete väljatöötamist ja kasutuselevõtmist, et vähendada sõltuvust pestitsiidide kasutamisest.

3. Liikmesriigid edastavad lõike 2 kohaselt teostatud hindamiste tulemused komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

4. Määruse (EÜ) nr …/… kohaselt kogutud statistilisi andmeid ja muid asjakohaseid andmeid kasutades arvutab komisjon välja ühenduse tasandi riskinäitajad, et hinnata pestitsiidide kasutamisest tulenevate riskidega seotud suundumusi.

Komisjon kasutab kõnealuseid andmeid ja kõnealust teavet ka selleks, et hinnata edusamme, mis on tehtud muude ühenduse poliitikasuundade eesmärkide saavutamisel, millega taotletakse pestitsiidide mõju vähendamist inimese tervisele ja keskkonnale.

Artikkel 15

Aruandlus

Komisjon annab Euroopa Parlamendile ja nõukogule korrapäraselt aru direktiivi rakendamisel tehtud edusammudest ning teeb vajaduse korral muudatusettepanekuid.

VI PEATÜKK

Lõppsätted

Artikkel 16

Karistused

Liikmesriigid määravad kindlaks karistused, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud siseriiklike sätete rikkumise puhul, ja võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada kõnealuste sätete rakendamine. Kehtestatavad karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Liikmesriigid teatavad kõnealustest sätetest komisjonile hiljemalt … (20) ja teavitavad komisjoni viivitamata kõigist nende hilisematest muudatustest.

Artikkel 17

Tasud ja maksud

1. Liikmesriigid võivad käesolevast direktiivist tulenevate kohustustega seotud tööga kaasnevate kulude katteks kohaldada tasusid või makse.

2. Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 nimetatud tasud või maksud kehtestatakse läbipaistval viisil ja need vastavad tehtud töö tegelikule maksumusele.

Artikkel 18

Standardite kehtestamine

1. Käesoleva direktiivi artikli 8 lõikes 4 osutatud standardid kehtestatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord) (26) artikli 6 lõikes 3 ette nähtud menetlusega.

Taotluse kõnealuste standardite väljatöötamiseks võib esitada, konsulteerides artikli 19 lõikes 1 osutatud komiteega.

2. Komisjon avaldab viited kõnealustele standarditele Euroopa Liidu Teatajas.

3. Kui liikmesriik või komisjon leiab, et standard ei vasta täielikult tema hõlmatavatele olulistele nõuetele, esitab komisjon või asjaomane liikmesriik oma põhjendused ja tõstatab küsimuse direktiivi 98/34/EÜ alusel loodud komitees. Kõnealune komitee esitab viivitamata oma arvamuse.

Komitee arvamuse alusel otsustab komisjon, kas avaldada viited asjaomasele ühtlustatud standardile Euroopa Liidu Teatajas või mitte või avaldada need piirangutega, kas säilitada olemasolevad viited, säilitada need piirangutega või tühistada.

Artikkel 19

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (27) artikli 58 alusel asutatud toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 20

Kulud

Pestitsiidide säästva kasutamise alaste ühtlustatud poliitikasuundade ja süsteemide rajamise toetuseks võib komisjon rahastada:

1) ühtlustatud süsteemi, sealhulgas asjakohase andmebaasi väljatöötamist kõikide pestitsiidide riskinäitajate kohta andmete kogumiseks ja hoidmiseks ning kõnealuse teabe pädevatele asutustele, teistele huvitatud isikutele ja avalikkusele kättesaadavaks tegemiseks;

2) õigusaktide koostamiseks ja väljatöötamiseks vajalike uuringute läbiviimist, sealhulgas käesoleva direktiivi lisade kohandamist vastavalt tehnika arengule;

3) suuniste ja heade tavade väljatöötamist käesoleva direktiivi rakendamise hõlbustamiseks.

Artikkel 21

Ülevõtmine

1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt … (28).

Kui liikmesriigid kõnealused meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusaktide peamiste sätete teksti.

Artikkel 22

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 23

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

… Euroopa Parlamendi nimel president … Nõukogu nimel eesistuja …

(1) ELT C 161, 13.7.2007, lk 48.

(2) ELT C 146, 30.6.2007, lk 48.

(3) Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 19. mai 2008. aasta ühine seisukoht ja nõukogu … otsus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(4) EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1.

(5) EÜT L 103, 25.4.1979, lk 1.

(6) EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.

(7) EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.

(8) ELT L 70, 16.3.2005, lk 1.

(9) ELT L …

(10) ELT L 277, 21.10.2005, lk 1.

(11) ELT L 156, 25.6.2003, lk 17.

(12) EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11.

(13) ELT L 158, 30.4.2004, lk 50. Parandatud versioon on avaldatud ELT L 229, 29.6.2004, lk 23.

(14) ELT L 157, 9.6.2006, lk 24.

(15) ELT L 114, 27.4.2006, lk 9.

(16) EÜT L 377, 31.12.1991, lk 20.

(17) EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

(18) ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

(19) EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

(20) Kolm aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(21) Neli aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(22) Kuus aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(23) Seitse aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(24) EÜT L 200, 30.7.1999, lk 1.

(25) ELT L 189, 20.7.2007, lk 1.

(26) EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

(27) EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

(28) Kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

I LISA Artiklis 5 osutatud väljaõppe teemad 1. Kõik asjakohased pestitsiidide ja nende kasutamise alased õigusaktid. 2. Pestitsiididega seonduvad ohud ja riskid ning nende kindlakstegemine ja ohjamine, eelkõige: a) riskid inimestele (operaatorid, elanikud, kõrvalseisjad, töödeldud aladele sisenevad inimesed ja töödeldud kaupu käitlevad või tarbivad inimesed) ja selliste tegurite nagu suitsetamine riske suurendav mõju; b) pestitsiidimürgistuse sümptomid ja esmaabimeetmed; c) riskid sihtrühmavälistele taimedele, kasulikele putukatele, elusloodusele, bioloogilisele mitmekesisusele ja keskkonnale üldiselt. 3. Integreeritud taimekaitse põhimõtete ja meetodite, integreeritud põllukultuuride majandamise põhimõtete ja meetodite ning mahepõllumajanduse põhimõtete mõisted, teave integreeritud taimekaitse üldiste põhimõtete ja konkreetsetele põllukultuuridele ja sektoritele kohandatud suuniste kohta. 4. Võrdlushinnangute põhimõtted kasutaja tasandil, et aidata professionaalsetel kasutajatel valida kõikide turule lubatud toodete hulgast konkreetse taimekahjustaja probleemi puhul konkreetses olukorras kõige sobivam pestitsiid, millel on väikseimad kõrvalmõjud inimese tervisele, sihtrühmavälistele organismidele ja keskkonnale. 5. Meetmed riskide vähendamiseks inimestele, sihtrühmavälistele organismidele ning keskkonnale: ohutud tavad pestitsiidide ladustamiseks, käitlemiseks ja segamiseks ning tühjade pakendite, muude saastunud materjalide ja kontsentreeritud või lahustatud kujul esinevate pestitsiidijääkide kõrvaldamiseks (sealhulgas paagisegud); soovitatav abinõu töötaja pestitsiididega kokkupuute kontrolli all hoidmiseks (isikukaitsevahendid). 6. Pestitsiididega töötlemise seadmete tööks ettevalmistamise toimingud, sealhulgas nende kalibreerimine ja nende toimimine viisil, et nendega kaasneks minimaalne risk kasutajale, teistele inimestele, sihtrühmavälistele looma- ja taimeliikidele, bioloogilisele mitmekesisusele ja keskkonnale. 7. Pestitsiididega töötlemise seadmete kasutamine ja hooldamine ning konkreetsed pritsimismeetodid (nt vähesekoguseline pritsimine, vähese pestitsiidi kõrvalekaldega pihustiotsad) ning kasutatavate seadmete tehnilise kontrolli eesmärgid ja pritsimiskvaliteedi parandamise abinõud. 8. Hädaabitoimingud inimese tervise ja keskkonna kaitseks juhusliku mahavalgumise või saastumise korral. 9. Tervisekontroll ja juurdepääsuvõimalused õnnetustest või võimalikest õnnetustest teatamiseks. 10. Pestitsiidide kasutamist üle arvestuse pidamine kooskõlas asjakohaste õigusaktidega.

II LISA Tervisekaitse-, ohutus- ning keskkonnanõuded seoses pestitsiididega töötlemise seadmete tehnilise kontrolliga Pestitsiididega töötlemise seadmete tehniline kontroll hõlmab kõiki aspekte, mis on olulised ohutuse ning inimese tervise ja keskkonna kaitse kõrge taseme saavutamiseks. Töötlemise täielik tõhusus tuleks tagada seadmete ja funktsioonide nõuetekohase toimimise abil, et kindlustada järgmiste eesmärkide saavutamine. Pestitsiididega töötlemise seadmed peavad olema töökindlad ja neid tuleb kasutada eesmärgipäraselt, tagades pestitsiidide täpse doseerimise ja jaotuse. Seadmete seisukord peab olema selline, et see võimaldab täita ja tühjendada neid ohutult, lihtsalt ja täielikult ning vältida pestitsiidide leket. Seadmed peavad olema ka lihtsalt ja põhjalikult puhastatavad. Samuti peab olema tagatud seadmete ohutu kasutamine ning operaatoril peab olema võimalik neid oma töökohalt juhtida ja viivitamata peatada. Vajadusel toimuv reguleerimine peab olema lihtne, täpne ja korratav. Erilist tähelepanu pööratakse järgmisele: 1) Jõuülekandeosad Jõuülekande ühenduskohtade kaitsekatted peavad olema paigaldatud ja heas töökorras ning kaitseseadmeid ja liikuvaid või pöörlevaid jõuülekandeosasid ei või toimimise ajal puudutada, et tagatud oleks operaatori kaitstus. 2) Pump Pumba jõudlus peab vastama seadmete vajadusele ja pump peab töötama hästi, et oleks tagatud stabiilne ja usaldusväärne pritsimise norm. Pump ei tohi lekkida. 3) Segamine Segamisseadmed peavad tagama hea ringluse ühtlase kontsentratsiooni saamiseks kogu paagis oleva vedela pritsimissegu mahu osas. 4) Pritsimisvedeliku paak Paagid, sealhulgas paagi tasemenäidik, täiteseadmed, sõelad ja filtrid, tühjendus- ja loputusseadmed ning segamisseadmed peavad töötama nii, et juhuslik mahavalgumine, ebaühtlased jaotuskontsentratsioonid, operaatori kokkupuutumine pritsimisvedelikuga ja selle paaki jääv kogus oleksid minimaalsed. 5) Mõõtesüsteemid, juhtimis- ja reguleerimissüsteemid Kõik mõõteseadmed, sisse- ja väljalülitusseadmed ning rõhu ja/või voolukiiruse reguleerimise seadmed peavad olema nõuetekohaselt taadeldud ja töötama täpselt ning ei tohi lekkida. Töötlemise ajal peab olema lihtne rõhku kontrollida ja reguleerida. Rõhu reguleerimise seadmed peavad säilitama püsiva töörõhu pumba pöörete püsiva kiirusega, et tagada stabiilne ja usaldusväärne pritsimise norm. 6) Torud ja voolikud Voolikud ja torud peavad olema heas töökorras, et vältida tõrkeid vedeliku ringluses või rikke korral juhuslikku mahavalgumist. Torudes ja voolikutes ei tohi olla lekkeid ka süsteemi töötamise korral maksimaalse rõhuga. 7) Filtreerimine Keeriste ja ebaühtlaste pritsimisvoogude vältimiseks peavad filtrid olema heas töökorras ja filtri sõelasilma suurus peab vastama seadmele paigaldatud pihustisotsade suurusele. Filtri ummistumise näidikusüsteemi kasutamise korral peab see olema töökorras. 8) Pritsipoom (seadmetel, millega pritsitakse pestitsiide horisontaalselt asetatud poomi abil, mis asub põllukultuuride või töödeldava materjali kohal) Poom peab olema heas töökorras ja stabiilne kõikides suundades. Kinnitus- ja reguleerimissüsteemid ning tahtmatute liigutuste amortiseerimise ja kalde kompenseerimise seadmed peavad olema töökorras. 9) Pihustid Pihustid peavad töötama hästi ja kontrollima tilkumist pritsimise lõppedes. Ühtlase pritsimisvoo tagamiseks ei tohi iga eraldi pihusti otsa vooluhulk oluliselt erineda voolukiiruse tabelites tootja esitatud andmetest. 10) Jaotus Pritsimissegu põiki- ja püstijaotus (püstiste põllukultuuride töötlemisel) sihtalal peab olema ühtlane, kui see on asjakohane. 11) Puhur (pritside puhul, mis jaotavad pestitsiide õhuvoolu abil) Puhur peab olema heas töökorras ja tagama püsiva ning usaldusväärse õhuvoo.

III LISA Integreeritud taimekaitse üldised põhimõtted 1) Kahjulike organismide ennetamine ja/või allasurumine tuleks saavutada või seda tuleks toetada muu hulgas eelkõige järgmiste meetmete abil: — külvikord; — sobivate viljelusmeetodite kasutamine (nt tahke mulla külviks ettevalmistamise tehnika, külviaeg ja -tihedus, allakülv, säästev maaharimine, niitmine ja otsekülv); — resistentsete/vastupanuvõimeliste sortide ning standard-/sertifitseeritud seemne ja istutusmaterjali kasutamine kui on asjakohane; — tasakaalustatud väetamise, lupjamise ja niisutus-/kuivendustavade kasutamine; — kahjulike organismide leviku ennetamine hügieenimeetmete abil (nt masinate ja seadmete korrapärane puhastamine); — oluliste kasulike organismide kaitsmine ja leviku soodustamine, nt asjakohaste taimekaitsemeetmete või ökoloogiliste infrastruktuuride kasutamise abil tootmiskohtades ja väljaspool neid. 2) Kahjulike organismide seire peab toimuma asjakohaste meetodite ja vahendite abil, kui need on kättesaadavad. Selliste asjakohaste vahendite hulka peaksid kuuluma kohapeal teostatavad vaatlused, teaduslikult põhjendatud hoiatus-, prognoosimis- ja varase diagnoosimise süsteemid, kui see on võimalik, ning ametialaselt kvalifitseeritud nõustajate soovituste kasutamine. 3) Seire tulemustele tuginedes peab professionaalne kasutaja otsustama, kas ja millal kasutada taimekaitsemeetmeid. Otsuste tegemisel on oluliseks komponendiks kindlad ja teaduslikult põhjendatud taluvusläved. Võimaluse korral tuleb enne töötlemist arvesse võtta piirkonna, konkreetsete alade, põllukultuuride ja ilmastikutingimuste jaoks kindlaks määratud taluvusläve kahjulike organismide suhtes. 4) Keemilistele meetoditele tuleb eelistada säästvaid bioloogilisi, mehhaanilisi ja muid keemiavabu meetodeid, kui need võimaldavad rahuldavat taimekaitset. 5) Kasutatavad pestitsiidid peavad olema võimalikult sihtorganismile suunatud ja avaldama vähimat kõrvalmõju inimese tervisele, sihtrühmavälistele organismidele ja keskkonnale. 6) Professionaalne kasutaja peaks hoidma pestitsiidide ja muude sekkumisvormide kasutamise vajalikul tasemel, kasutades nt vähendatud koguseid, väiksemat töötlemissagedust või osalist töötlemist, võttes arvesse, et ohutase jääks taimekasvu seisukohalt vastuvõetavaks ja vältides resistentsuse väljakujunemise ohu suurendamist kahjulike organismide populatsioonides. 7) Kui taimekaitsemeetme suhtes resistentsuse väljakujunemise oht on teada ja kui kahjulike organismide tase nõuab põllukultuuride korduvat töötlemist pestitsiididega, tuleks pestitsiidide tõhususe säilitamiseks kasutada olemasolevaid resistentsuse vastaseid põhimõtteid. See võib hõlmata mitme erineva toimeviisiga pestitsiidi kasutamist. 8) Professionaalne kasutaja peaks pestitsiidide kasutamise ja kahjulike organismide seire andmete põhjal kontrollima kohaldatud taimekaitsemeetmete edukust.

IV LISA Ühtlustatud riskinäitajad