Lisaks tehakse ettepanek, et Norra ja Liechtenstein võivad kehtestada energiatõhususe miinimumnõudeid käsitlevad normid, kasutades muid süsteemipiire kui hoonete energiatõhususe direktiivis sätestatud primaarenergia kasutamine, kuid seda tingimusel, et käesoleva otsuse artikli 1 punktis c sätestatud tingimused on täidetud.

Tulenevalt Islandi suhteliselt uue ja ühtse hoonefondi eripäradest tehakse ettepanek teha hoonete energiatõhususe direktiivi 2010/31/EL kohaldamisest ajutine ja tingimuslik erand. Islandil kaetakse 99,9 % elektrienergia ja 98 % ruumide kütmise vajadusest kohalikest taastuvatest energiaallikatest. Islandi puhul on hoonete energiatõhususe parandamise meetmete mõju kasvuhoonegaaside heitkogustele või energiajulgeolekule seega peaaegu olematu.

Komisjon esitab nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Vastu võetud seisukoht tuleks esitada EMP ühiskomitees esimesel võimalusel.

Kavandatava õigusakti eesmärk on inkorporeerida EMP lepingusse hoonete energiatõhususe direktiiv.

EMP ühiskomiteel on kavas vastu võtta EMP ühiskomitee otsus (edaspidi „kavandatav õigusakt“), millega muudetakse EMP lepingu IV lisa „Energeetika“.

EMP ühiskomitee vastutab EMP lepingu rakendamise eest. Tegemist on foorumiga, kus vahetatakse arvamusi EMP lepingu toimimise kohta. Otsused võetakse vastu konsensuse alusel. EMPga seotud küsimuste koordineerimise eest ELi poolel vastutab Euroopa Komisjoni peasekretariaat.

Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (edaspidi „EMP leping“) tagatakse EMP kodanikele ja ettevõtjatele siseturul võrdsed õigused ja kohustused. Sellega nähakse ette nelja vabadust käsitlevate ELi õigusaktide kohaldamine kõigis 30 EMP riigis, mille hulka kuuluvad ELi liikmesriigid, Norra, Island ja Liechtenstein. Lisaks hõlmab EMP leping koostööd muudes olulistes valdkondades, nagu teadus- ja arendustegevus, haridus, sotsiaalpoliitika, keskkond, tarbijakaitse, turism ja kultuur, mis on koondatud ühisnimetuse „kõrvalmeetmed ja horisontaalpoliitika“ alla. Leping jõustus 1. jaanuaril 1994. Euroopa Liit koos liikmesriikidega on lepingu osaline.

Selleks et tagada, et kasutaja poolt juhitav energiamärgise süsteem Norras annaks samaväärseid tulemusi kui sõltumatute ekspertide väljastatud energiamärgised, nagu on nõutud hoonete energiatõhususe direktiivi artiklis 17, tehakse ettepanek teha kohandus artikli 1 punkti d alusel.

4.Õiguslik alus

4.1.Menetlusõiguslik alus

4.1.1.Põhimõtted

Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.

4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

EMP ühiskomitee on lepinguga, täpsemalt EMP lepinguga loodud organ. Õigusakt, mille EMP ühiskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatav õigusakt on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas EMP lepingu artiklitega 103 ja 104.

Kavandatava õigusaktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku. Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 9 koostoimes nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta) artikli 1 lõikega 3.

4.2.Materiaalõiguslik alus

4.2.1.Põhimõtted

ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 alusel ja koostoimes nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõikega 2 tehtava otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige EMP lepingusse inkorporeeritava ELi õigusakti materiaalõiguslikust alusest.

Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning ühte neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus, nimelt peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav materiaalõiguslik alus.

4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud energia siseturu loomise ja toimimisega.

Seega on kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 194 lõige 2.

4.3.Kokkuvõte

Kavandatud otsuse õiguslikuks aluseks peaks olema ELi toimimise lepingu artikli 194 lõige 2 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta) artikli 1 lõikega 3.

5.Kavandatava õigusakti avaldamine

Kuna EMP ühiskomitee aktiga muudetakse EMP lepingu IV lisa „Energeetika“, on asjakohane avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.