ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
18.

märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt sõlmis amet kolme eraldi ettevõtjaga kolm astmelist raamlepingut; võtab kontrollikoja tähelepanekute põhjal teadmiseks, et vastavalt finantsmääruses sätestatule on seda võimalik teha hankemenetlust uuesti avamata tingimusel, et raamlepingus on täpselt sätestatud kõik asjaomaste tööde tegemise, kaupade tarnimise või teenuste osutamise tingimused; märgib, et kontrollikoda järeldas, et raamleping ei ole piisavalt konkreetne, ning võtab kontrollikoja tähelepanekute põhjal ühtlasi teadmiseks, et pakkujate finantspakkumised põhinesid ainult ühe tööpäeva kohta makstaval tasul, võtmata arvesse olulisi elemente, nagu töötajate profiil ja asjaomase töö keerukus; märgib, et kontrollikoja järelduse põhjal ei olnud seda liiki raamlepingu kasutamine asjakohane, võttes arvesse tehtavat tööd puudutava teabe üksikasjalikkust, ning et finantsandmed ei olnud piisavalt üksikasjalikud, et tagada töö teostamine nii ökonoomselt kui võimalik; võtab teadmiseks ameti vastuse, et kõnealune pakkumus puudutas abi ametile antud uue ülesande täitmiseks ja seega ei olnuks ameti jaoks proportsionaalne korraldada (maksimaalselt 15 päeva kestva) tehnilise abi (vähemalt kolm nädalat kestva) hankemenetluse taasavamist olukorras, kus õiguslik nõue hinnata taotlustoimiku täielikkust on üks kuu; palub, et amet hoiaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni kursis nende raamlepingute kohaste kuludega;
27.

märgib, et keskuse tegevdirektor kui eelarvevahendite käsutaja delegeeris eelarve täitmise volitused asedirektorile ja osakondade juhatajatele; märgib, et asedirektorile delegeeritud volitustele ei ole seatud tehingute ülempiiri, samas kui ressursside ja toetuse osakonna juhatajale delegeeritud volitustele on seatud ülempiir, milleks on 1 500 000 eurot tehingu kohta 1. jaotises (personalikulud), ning muude delegeeritud volituste puhul piirdutakse asjakohastel eelarveridadel kasutada olevate assigneeringutega kuni ülempiirini, milleks on 1 000 000 eurot tehingu kohta; tunneb heameelt asjaolu üle, et keskus kehtestab delegeeritud volitustele rahalised ülempiirid nii, et paindlikkuse vajadus oleks tehingute järelevalve ja hierarhilise kontrolli vajadusega tasakaalus;
1.

peab kahetsusväärseks, et 2019. aastal tehtud eelarveseire tulemusel oli eelarve täitmise määr 44,51 %, mis on 2018. aasta määrast 30,67 % madalam; märgib, et täitmismäär oli madal seetõttu, et kui uute ülesannete jaoks planeeriti eelarvet, nagu see esitati komisjoni koostatud asjaomastes finantsselgitustes, ei võetud arvesse kuupäeva, mil asjaomased õigusaktid jõustuvad ja nende alusel koostatud õigusaktid kehtima hakkavad, ega seda, et teatavate õigusaktide vastuvõtmine ja jõustumine viibib; märgib, et madala täitmismäära tõttu tagastas amet komisjonile 66 miljoni euro eest maksete assigneeringuid, sealhulgas 23 miljonit eurot, mida eelarve koostamise ajal ei olnud taotletud, ja kandis järgmisse eelarveaastasse üle 159 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid, mille haldusnõukogu oli heaks kiitnud; märgib, et seab kahtluse alla eeldused, millele komisjon õigusakti finantsselgituses tugines; märgib, et kui eelarvesse kantakse suur summa vahendeid, mille eesmärk on rakendada õigusakte, mida ei ole veel vastu võetud, tekib suur oht, et assigneeringuid ei kasutata tõhusalt, eriti kui neid assigneeringuid ei ole taotlenud amet ise; märgib, et eelarve täitmise probleemist teatas kontrollikoda ka 2018. aasta puhul; märgib, et ameti vastuse kohaselt antakse haldusnõukogule alati teada, milline oht tekib, kui ameti eelarvesse kantakse veel vastu võtmata õigusaktide rakendamiseks mõeldud summad; palub ametil koos komisjoniga viia eelarve planeerimine asjaomaste õigusaktide vastuvõtmis- ja jõustumiskuupäevadega paremini kooskõlla; kutsub komisjoni üles kaasama ametit asjaomaste finantsselgituste koostamisse võimalikult varases etapis; märgib ühtlasi, et maksete assigneeringute täitmise määr oli 92,28 %, mis on 2018. aastaga võrreldes 1,80 % võrra madalam;
8.

rõhutab, et 2019. aastal vajati ameti abi 7 804 piiriüleses kriminaaluurimises, mida on 17 % rohkem kui 2018. aastal, kusjuures nendest uurimistest olid 3 892 juhtumit uued, st 2019. aastal algatatud uurimised, mida on 2018. aastaga võrreldes 9 % rohkem; tuletab meelde, et ameti menetlustöö on aastate jooksul märkimisväärselt suurenenud nii juhtumite arvu kui keerukuse poolest ning et eelduste kohaselt suureneb see eelseisvatel aastatel veelgi; rõhutab, et ametil on liidu julgeolekuahelas väga tähtis roll ning tema eelarve peaks vastama ülesannetele ja prioriteetidele, et võimaldada tal oma volitusi täita; märgib, et komisjoni esimene ettepanek 2020. aasta eelarve kohta osutas märkimisväärsele puudujäägile võrreldes ameti prognoositavate vajadustega; toetab ameti nõudmist eraldada talle vajalikud vahendid, et ta saaks julgeolekuahelas täita oma volitusi;
16.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et 2019. aastal nimetas ühisettevõtte juhatus oma aruandlussüsteemi läbivaatamiseks ametisse ajutise töörühma ning ajutine töörühm tegi ettepaneku võtta kasutusele uus saavutatud väärtuse analüüsimise süsteem, mille juhatus 2019. aasta aprillis heaks kiitis; märgib siiski murega, et kavandatud saavutatud väärtuse analüüsimise süsteem ei võta arvesse kõiki sõltumatute ekspertide soovitusi ega anna selget teavet selle kohta, milliseid tehnilisi edusamme tehtud kuludega saavutati, võttes arvesse kõiki ühisettevõtte tarnekohustusi seoses ITERi projekti elluviimisega; võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et võttes arvesse uue saavutatud väärtuse analüüsimise süsteemi tähtsust tulemuslikkuse jälgimisel, on väga oluline, et ühisettevõte jälgiks selle tulemuslikkust rakendamisetapis ja et juhatust teavitataks, kui tekivad olulised probleemid; rõhutab, et saavutatud väärtuse analüüsimise süsteem on kooskõlas ühisettevõtte juhatuse nõuetega (juhatus koosneb liikmesriikide esindajatest ning see lõi ühisettevõtte eripära arvestava saavutatud väärtuse analüüsimise süsteemi väljatöötamiseks spetsiaalse töörühma); võtab teadmiseks ühisettevõtte vastuse, et saavutatud väärtuse analüüsimine on nüüd stabiilne ja põhineb ulatuslikul koostööl mitmeaastase planeerimise ekspertide ajutise töörühmaga (edaspidi „rühm“); võtab teadmiseks rühma soovituse, et standardsed saavutatud väärtuse analüüsi meetmed ei ole ühisettevõtte eripära ja meetmete rakendamiseks vajaliku töömahu tõttu otstarbekad ning selle asemel tuleks saavutatud väärtuse analüüsi meetmeid kasutada ühisettevõtte tegevustulemuste seireks; märgib ühtlasi, et ühisettevõte on seisukohal, et kuna rühma otsused on täielikult ellu viidud, ei ole vaja võtta edasisi meetmeid; peab kiiduväärseks, et ühisettevõte on läinud projektibrošüüri kasutuselevõtmisega üle järjepidevamale projektide tulemuste aruandlusele; kutsub ühisettevõtet üles saavutatud väärtuse analüüsi süsteemi laiendama ja kasutama kriteeriume, mille abil analüüsitakse sõltumatute ekspertide soovitusi, ning tagama üldsusele juurdepääsu projektibrošüürile;
3.

võtab teadmiseks kontrollikoja aruandes esitatud tähelepaneku õigeaegsete maksete kohta ja asjaolu, et 2019. aastal tasus amet hilinenud maksetelt viivist 18 % juhtudest; märgib murega, et kontrollikoda täheldas 2018., 2017. ja 2016. aastal viivitusi samasugusel või kõrgemal määral; märgib, et enamik hilinenud makseid oli seotud seminaridel osalejate reisikulude hüvitamisega, kuigi hüvitiste kuhjumist püüti vähendada; võtab teadmiseks vastuse, mille amet kontrollikoja leiu kohta esitas; kordab, et hilinenud maksete olukord tuleb lahendada ning tuleb leevendada kontrollikoja kirjeldatud finants- ja maineriski; palub ametil anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile 2021. aasta juuniks teada, milliste tulemusteni on hilinenud maksete vältimiseks võetud meetmetega jõutud; toonitab siiski ameti jõupingutusi pakkuda selliste seminaride kaudu pidevat tehnilist abi riiklikele merendusorganisatsioonidele ja muudele sidusrühmadele; palub ametil töötada välja uued kaugõppe ja veebiõppe moodulid, et kohaneda sanitaarolukorraga ja vähendada kulusid;
63.

märgib rahuloluga, et komitee president ja peasekretär on Robert McCoyle esitanud eeltoodud põhjustel ja tema juhtumi väärkäsitlemise eest ametliku vabanduse, et komitee ja Robert McCoy on võtnud kohustuse lahendada kokkuleppe finantsaspektid parlamendi õigusteenistuse toetusel ja parlamendi eelarvekontrollikomisjoni poliitilisel juhtimisel ning et komitee on korranud oma täielikku pühendumist rikkumisest teatajate kaitse reeglitele ja põhimõtetele ning eelkõige võõrandamatutele võrdsuse ja õigluse põhimõtetele, on teinud Robert McCoy juhtumist vajalikud järeldused ja on oma sisemises juhtimissüsteemis astunud kõik vajalikud sammud tagamaks, et selline olukord ei saaks uuesti tekkida; nõuab tungivalt, et kõik osapooled jõuaksid finantsküsimustes kokkuleppele niipea kui võimalik;
151.

2 -neutraalsuse saavutamiseks on ilmne, et parlament peab kaaluma tegutsemist ühes kohas; tuletab meelde, et parlament on oma 28. novembri 2019. aasta resolutsioonis kliima-ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta 2 jalajälge; tuletab meelde, et samas resolutsioonis kuulutas parlament välja kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra; märgib, et Brüssel on parlamendi suurim tegevuskeskus, et Brüsselis asuvad nõukogu ja komisjon, aga ka muud sidusrühmad, valitsusvälised organisatsioonid, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja liikmesriikide esindused; on seetõttu seisukohal, et Strasbourgi säilitamine asukohana on jätkusuutmatu ja põhjendamatu; juhib tähelepanu hiljutisele parlamendi keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonile esitatud uuringule ( 12 ) ; toonitab uuringu järeldust, et CO-neutraalsuse saavutamiseks on ilmne, et parlament peab kaaluma tegutsemist ühes kohas; tuletab meelde, et parlament on oma 28. novembri 2019. aasta resolutsioonis kliima-ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta ( 13 ) võtnud kohustuse vähendada oma COjalajälge; tuletab meelde, et samas resolutsioonis kuulutas parlament välja kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra; märgib, et Brüssel on parlamendi suurim tegevuskeskus, et Brüsselis asuvad nõukogu ja komisjon, aga ka muud sidusrühmad, valitsusvälised organisatsioonid, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja liikmesriikide esindused; on seetõttu seisukohal, et Strasbourgi säilitamine asukohana on jätkusuutmatu ja põhjendamatu;
2.

rõhutab, et ametit rahastatakse osaliselt tasudest, mida ta saab ettevõtetelt, kes taotlevad määruse (EÜ) nr 1907/2006 kohaselt kemikaalide registreerimist; märgib, et kohaldatavad tasud sõltuvad ettevõtte suurusest ja registreeritud kemikaalide hulgast (eri piirmäärad); võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et alates esimestest registreerimistest 2009. aastal on end mikro-, väikese või keskmise suurusega ettevõttena määratlenud ligikaudu 26 % ettevõtetest; märgib aga murelikult, et tänu ameti tõhusale järelkontrollisüsteemile on amet teinud kindlaks, et umbes 50 % ettevõtetest olid näidanud oma suurust valesti ja maksnud seetõttu väiksemaid tasusid; rõhutab, et see näitab, et süsteemis, milles tuginetakse liiga palju taotlejate endi esitatud andmetele, on puudusi; märgib, et olukorra leevendamiseks on amet aastate jooksul esitanud 32,2 miljoni euro suuruses summas korrigeeritud tasude ja halduskulude kohta arveid ja summad sisse nõudnud ning amet on teinud suuri edusamme, et nõuda vääralt vähendatud tasude asemel õiged summad ja tähtajaks tasumata halduskulud sisse; märgib aga, et kontrollimiseks tuleb ära teha veel suur töö ja 2019. aasta lõpus ei olnud veel teada, kui suures summas tuleb tasusid veel korrigeerida; palub, et amet annaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile teada, mida ta on ette võtnud ja mida saavutanud, et vähendada kontrollimist ootava suure dokumendihulga vähendamist ja tasusid korrigeerida; palub komisjonil teha ettepaneku meetmete kohta, mida tuleks olukorra lahendamiseks võtta, et vältida avalduse esitajate suuruse deklareerimisel pettusi ja tagada ametile stabiilsem eelarve planeerimine;
15.

märgib, et amet lõpetas 2019. aasta vabade ametikohtade määraga 3,6 %, mis on suurem kui 2 % eesmärk; tõdeb, et kehtestatud on parandusmeetmed, nagu vabade ametikohtade teadete avaldamise kiirendamine või reservnimekirjade kasutamine; märgib siiski murelikult, et ameti tööjõu voolavus oli oodatust suurem – 11,7 % –, kusjuures eelmisel aastal oli see 8,7 %; märgib, et ameti vastuse kohaselt oli voolavuse määr tingitud paljudest omal soovil töölt lahkumistest ja paljudest 2019. aastal lõppenud lepingutest ning amet on olukorda tähelepanelikult jälginud; palub ametil selle küsimusega tegeleda, võttes arvesse võimalikke nn pöördukse efekti olukordi;
2.

märgib kontrollikoja aruande põhjal, et 2019. aastal olid ametil koostööd tegevate riikidega operatiivtegevuseks sõlmitud rahastamislepingud, mis moodustasid 55 % ameti eelarvest; märgib, et amet on astunud samme eelkontrollide parandamiseks ja võtnud 2019. aastal uuesti kasutusele kulude hüvitamise järelkontrolli; väljendab muret kontrollikoja rõhutatud asjaolu pärast, et seadmetega seotud kulude hüvitamine põhineb endiselt tegelikel kuludel, ja peab ülimalt kahetsusväärseks asjaolu, et ühikuhindade alusel hüvitamisele ülemineku projekt ei ole ikka veel lõpule viidud; rõhutab, et see menetlus ei ole veel lõpule viidud, kuigi tegemist on korduva olukorraga, mida käsitleti ka eelmises eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses; võtab kontrollikoja aruande põhjal suure murega teadmiseks, et koostööd tegevad riigid ei olnud alati lisanud maksetaotlustele kulude põhjendamiseks arveid või muid tõendeid, mis oleksid nõuetekohaselt tõendanud operatsioonide käigus tegelikult kantud kulusid, ning et tõendusdokumentide esitamisel esines viivitusi; ühtlasi rõhutatakse kontrollikoja aruandes, et koostööd tegevatel riikidel on kohustus esitada koos maksetaotlustega õigeaegselt täpseid tõendusdokumente; võtab ameti vastuse põhjal teadmiseks, et järelkontrolli raames kinnitas amet kõnealused kulud pangaväljavõtete alusel ning hüvitise saajale teatati, et edaspidi pro forma arveid enam tõendusdokumentidena ei aktsepteerita, isegi kui sellised arved vastavad kohaldatavale riiklikule õigusraamistikule; lisaks sellele olid tõendusdokumentide esitamisel tekkinud viivitused seotud ametnike lähetamise puhul lihtsustatud toetuse maksmise skeemi rakendamisega ning seetõttu pikendati 2019. aastal oluliselt lõppmaksete tegemise menetlust, et tagada usaldusväärne finantsjuhtimine; on ülimalt rahulolematu asjaoluga, et ameti juhtkond ei ole selle olukorraga tegelemiseks eriti midagi ette võtnud; kutsub ametit üles tegema lõpu kõikide järelejäänud kulude hüvitamisele maksetaotluste alusel, mis ei ole arvetega tõendatud; nõuab tungivalt, et amet viiks viivitamata lõpule ülemineku ühikukulude alusel hüvitamisele ja kohaldaks täielikult kõiki usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid;
44.

peab kahetsusväärseks, et mõned ametid seisavad silmitsi probleemiga, et neil ei ole piisavalt töötajaid, eriti kui neile antakse uusi ülesandeid, ilma et nende täitmiseks oleksid olemas töötajad, ning et eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon on eriti mures raskuste pärast, mida mõned ametid kogevad kvalifitseeritud töötajate värbamisel teatavatele palgaastmetele, mis pärsib ametite üldist tulemuslikkust ja eeldab väliste osalejate palkamist; võtab sellega seoses teadmiseks kontrollikoja aruandes „ELi asutuste tulevik“ esitatud 1. ja 2. soovituse, mis puudutavad suuremat vajadust paindlikkuse järele, ning julgustab võrgustikku ja komisjoni tegema nende soovituste rakendamisel koostööd; märgib sellega seoses ka seda, et kontrollikoja eriaruandes Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) kohta (eriaruanne 23/2020) rõhutatakse asjaolu, et praegune valikumenetlus paneb liidu institutsioone oma koheste värbamisvajaduste täitmiseks paindlikumaid valikumenetlusi otsima; rõhutab, et liidu institutsioonidel on vaja rohkem spetsialiseerunud töötajaid, mis on ametite puhul nende konkreetseid volitusi arvestades väga oluline; kutsub komisjoni ja eelkõige EPSOt üles ameteid selles osas paremini abistama ja kohandama oma värbamispoliitikat viisil, mis tõmbaks ligi parima kvalifikatsiooniga ja rohkem spetsialiseerunud töötajaid; palub komisjonil ja EPSO-l näidata üles teatavat paindlikkust tööpakkumiste kohandamisel konkreetsetele tingimustele, et tagada tõhus töölevõtmine; rõhutab, kui oluline on parandada liidu valikumenetlusi ja töökohtade atraktiivsust; rõhutab, et ametite töötajate vähesus kujutab endast tõsist ohtu, et see avaldab negatiivset mõju nii tulemuslikkusele kui ka töötajate heaolule ja voolavusele;
9.

rõhutab, et komisjonil on kavas käivitada Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise tegevuskava, kui Euroopa Ülemkogu kiidab 2021. aasta mais Portos toimuval tippkohtumisel samba heaks; märgib, et sihtasutuse teadusuuringud on esile toonud liidu sotsiaalse mõõtme keerukuse ja neis on soovitatud täiendada sotsiaalõiguste samba juurde kuuluvat sotsiaalnäitajate tulemustabelit lisanäitajatega, mis hõlmavad töö kvaliteeti, sotsiaalset õiglust ja võrdseid võimalusi, tugevaid sotsiaalse heaolu süsteeme ja õiglast liikuvust; rõhutab, et sihtasutusel peaksid olema nende näitajate edasiarendamiseks asjakohased rahalised ja inimressursid;
31.

märgib, et keskuse pettusevastane strateegia on pärit 2016. aasta augustist ja keskuse konsolideeritud iga-aastases tegevusaruandes sisalduva teabe põhjal on see täielikult rakendatud; soovitab keskusel pettusevastast strateegiat ajakohastada, võttes arvesse avatust pettuseriskidele, ning sellele vastavalt ajakohastada ka tegevuskava; palub, et keskus annaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile ajakohastamise seisust aru 2021. aasta juuniks;
17.

väljendab rahuolu selle üle, et fond on käsitlenud enamikku eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni poolt 2018. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames tehtud tähelepanekuid, kuid juhib tähelepanu asjaolule, et fond peab veel võtma meetmeid, et reageerida kontrollikoja tähelepanekutele, mis on seotud hindamiskriteeriumide niisuguste hinnaelementidega, mis ei ole konkurentsipõhised; märgib, et puudusid tõendid selle kohta, et hankemenetlus, mille alusel töötas fondi heaks viis ajutist töötajat, oleks toonud kaasa parima hinna ja kvaliteedi suhtega lepingu sõlmimise; toetab sellega seoses kontrollikoja tähelepanekut, et fond peaks kasutama hindamiskriteeriume, milles keskendutakse konkurentsipõhistele hinnaelementidele; võtab teadmiseks, et oma vastuses tunnistab fond täielikult probleemi ja kavatseb järgmise ajutiste töötajate hankemenetluse puhul lisada hindamiskriteeriumide hulka konkurentsipõhised hinnaelemendid;
33.

tuletab meelde oma 16. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni majandus- ja rahaliidu institutsioonide ja asutuste kohta: huvide konflikti ennetamine pärast avalikus sektoris töötamist ( 6 ) ning Euroopa Ombudsmani 18. novembri 2020. aasta otsust ja 7. mai 2020. aasta soovitust juhtumi 2168/2019/KR kohta; võtab murega teadmiseks ombudsmani uurimise, mis järgnes asutuse otsusele mitte keelata asutuse endisel tegevdirektoril asuda tööle Euroopa Finantsturgude Assotsiatsioonis (AFME), ning uurimise järelduse, et tegemist oli asutuse haldusomavoliga, kuna ta ei võtnud kohe oma tegevdirektorilt ära konfidentsiaalsele teabele juurdepääsu; rõhutab, et sellisel juhul oleks võinud kaaluda otse AFMEsse ülemineku keelamist; võtab teadmiseks ombudsmani soovitused ja asutuse vastuse, et uues personalipoliitikas võetakse neid soovitusi arvesse; väljendab heameelt selle üle, et asutuse järelevalvenõukogu võttis vastu poliitika sõltumatuse ja otsustusprotsesside kohta huvide konfliktide vältimiseks, mis on esimene samm huvide konfliktide ennetamise ja nõuetekohase haldamise ning läbipaistvusmeetmete suunas; palub asutusel tagada, et tema sisemenetlused huvide konfliktidega tegelemiseks oleksid kooskõlas ombudsmani soovitustega, kui need ei ole veel täielikult kooskõlas; ootab täielikku ajakohastatud teavet võetud ja/või kavandatud ennetus- ja juhtimismeetmete hetkeolukorra kohta, et vältida sellise olukorra kordumist; toonitab, et avalikus sektoris töötamise järgne töö ja huvide konfliktidega seonduv nn pöördukse efekt on liidus paljude organite ja asutuste ühine probleem; kutsub asutust üles vältima tulevasi nn pöördukse efekti juhtumeid; kutsub asutust üles ammutama inspiratsiooni Euroopa Keskpanga eetikakomitee avaldatud arvamustest huvide konflikti juhtumite ja mandaadijärgse tasustatava töö kohta, et suurendada läbipaistvust seoses võimalike huvide konfliktide ja mandaadijärgse tasustatava tööga; kutsub lisaks asutust üles jõustama oma eetikajuhendit, et kaitsta asutuse usaldusväärsust ning kehtestada õiglased ja vastutustundlikud tavad;
61.

märgib, et kohus jätkas 2015. aastal alustatud projekti „Välistõlke optimaalne kasutamine“ elluviimist; võtab teadmiseks, et juriidiliste tõlgete väljasttellimise üldine määr kasvas 31,2 %-lt 2015. aastal 40,6 %-ni 2019. aastal; rõhutab aga, et väljasttellimise võimalused on konfidentsiaalsuse ja ebapiisava pakkumise tõttu piiratud; on teadlik, et kõik kohtu tõlked on tehnilised, juriidilised ja väga keerulised, mis tähendab, et vabakutselised tõlkijad peavad võimaluse korral olema juristid või omama juriidilise tõlke kogemust.
9.

märgib, et seitsmenda raamprogrammi raames ellu viidav SESAR 1 suleti ametlikult 2016. aastal ning viimased korrigeerivad maksed ja toetusesaajatele tehtud enammaksete tagasinõudmine viidi lõpule 2019. aastal; märgib, et pärast SESAR 1 sulgemist tegi ühisettevõte kindlaks, et tema liikmetelt saadud ülemäärase rahalise toetuse summa on 30 767 098 eurot; märgib sellega seoses, et asutamisakti artikli 13 kohaselt võivad ühisettevõtte liikmed oodata ülemääraste maksete tagasimaksmist alles ühisettevõtte tegevuse lõpetamisel 31. detsembriks 2024; võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et ühisettevõtte raamatupidamisandmete põhjal peab ühisettevõte asjaomastele liikmetele tagasi maksma järgmised summad: komisjonile ligikaudu 23 800 000 eurot, Eurocontrolile ligikaudu 4 800 000 eurot ja tööstusharu liikmetele ligikaudu 2 100 000 eurot; võtab kontrollikoja aruande põhjal ühtlasi teadmiseks, et ühisettevõte teavitas komisjoni olukorrast 2018. aasta mais ja 2019. aasta aprillis ning kuna varajast tagasimaksmist võimaldav pragmaatiline lahendus puudub, jäävad need vahendid ühisettevõttele, ilma et neid kasutataks teadusprojektideks, mis on vastuolus usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega; võtab teadmiseks ühisettevõtte vastuse, mille kohaselt saadeti haldusnõukogule otsuse eelnõu, millega antaks ühisettevõttele tagasimaksmiseks õiguslik alus, ning et seda otsust menetletakse praegu kirjaliku menetluse teel ja kohe pärast otsuse tegemist teeb ühisettevõte kooskõlas eelarve peadirektoraadi soovitustega tagasimaksed, mis võimaldab SESAR 1 kontod kiiresti sulgeda; palub ühisettevõttel anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru kõigist selles valdkonnas toimuvatest muutustest;
B.

arvestades, et kontrollikoda märgib oma aruandes ameti eelarveaasta 2019 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta on saanud piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne, ning et ta on saanud piisava auditi tõendusmaterjali aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta; arvestades, et kontrollikoda esitas siiski märkusega arvamuse seoses eelarveaastate 2016, 2017 ja 2018 kohta teatatud leidudega, mis puudutavad maksete seaduslikkust ja korrektsust; arvestades, et kontrollikoda leidis eelarveaasta 2019 kohta veel ühe vea ja sellega seotud maksed; arvestades, et kui eelarveaastate 2016, 2017 ja 2018 mõju ning 2019. aasta leiuga seotud maksed välja arvata, on kontrollikoda seisukohal, et 31. detsembril 2019 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed on kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed;