P6_TA(2005)0091

Protsessuaalsed õigused kriminaalmenetlustes *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu raamotsus teatavate protsessuaalsete õiguste kohta kriminaalmenetlustes kõikjal Euroopa Liidus (KOM(2004)0328 - C6-0071/2004 - 2004/0113(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

- võttes arvesse komisjoni ettepanekut (KOM(2004)0328) [1];

- võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 31 lõike 1 punkti c;

- võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 39 lõiget 1, mille kohaselt nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0071/2004);

- võttes arvesse kodukorra artikleid 93 ja 51;

- võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja õigusasjade komisjoni arvamust (A6-0064/2005);

1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

2. palub komisjonil ettepanekut kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 250 lõikega 2 vastavalt muuta;

3. palub nõukogul teavitada Euroopa Parlamenti juhul, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud tekstist;

4. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

KOMISJONI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |

Muudatusettepanek 1

Kogu tekstis

| Sõnastus "nii kiiresti kui võimalik" tuleb asendada "asjatute viivitusteta" (See muudatus kehtib kogu teksti kohta.) |

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 5 a (uus)

| 5 a) Euroopa inimõiguste konventsioonis sätestatud õigusi tuleb käsitleda kui minimaalseid norme, mida liikmesriigid on kohustatud igal juhul järgima, nagu nad on kohustatud järgima ka Euroopa Inimõiguste Kohtu pretsedendiõigust. |

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 7

7) Vastastikuse tunnustamise põhimõte põhineb suurel usaldusel liikmesriikide vahel. Selle usalduse edendamiseks sätestab käesolev raamotsus teatavad kaitsemeetmed põhiõiguste kaitseks. Need kaitsemeetmed kajastavad liikmesriikide traditsiooni Euroopa inimõiguste konventsiooni järgimisel. | 7) Vastastikuse tunnustamise põhimõte põhineb suurel usaldusel liikmesriikide vahel. Selle usalduse edendamiseks sätestab käesolev raamotsus teatavad kaitsemeetmed põhiõiguste kaitseks. Need kaitsemeetmed kajastavad liikmesriikide traditsiooni Euroopa inimõiguste konventsiooni ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta järgimisel. |

Muudatusettepanek 51

Põhjendus 8

8) Kavandatavad sätted ei ole mõeldud mõjutama konkreetseid jõusolevaid siseriikliku õiguse meetmeid teatavate raskete ja keeruliste kuriteovormide, eelkõige terrorismi vastase võitluse kontekstis. | 8) Kavandatavad sätted ei ole mõeldud mõjutama konkreetseid jõusolevaid siseriikliku õiguse meetmeid teatavate raskete ja keeruliste kuriteovormide, eelkõige terrorismi vastase võitluse kontekstis. Kõik meetmed peavad olema kooskõlas Euroopa inimõiguste konventsiooni (ECHR) ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga. |

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 10

10) On valitud viis valdkonda, kus peetakse sobivaks ühiseid norme kõigepealt kohaldada. Need on: juurdepääs õigusabile, õigus kasutada suulist või kirjalikku tõlget, erilise tähelepanu tagamine isikutele, kes ei suuda menetlust jälgida, konsulaarabi välismaalastest kinnipeetavatele ning kahtlustatavate ja süüdistatavate kirjalik teavitamine nende õigustest. | 10) Liikmesriikide vahelise vastastikuse usalduse edendamiseks tuleks sisse viia kaitseklauslid mitte ainult kahtlustatavate, vaid ka kuriteo ohvrite ja tunnistajate põhiõiguste kaitsmiseks. Käesolev raamotsus keskendub siiski eelkõige kahtlustatavate õiguste kaitsmisele. On valitud viis valdkonda, kus peetakse sobivaks ühiseid norme kõigepealt kohaldada. Need on: juurdepääs õigusabile, õigus kasutada suulist või kirjalikku tõlget, erilise tähelepanu tagamine isikutele, kes ei suuda menetlust jälgida, konsulaarabi välismaalastest kinnipeetavatele ning kahtlustatavate ja süüdistatavate kirjalik teavitamine nende õigustest. |

Muudatusettepanek 6

Põhjendus 10 a (uus)

| 10 a) Käesolevale raamotsusele tuleb anda hinnang pärast kahe aasta möödumist otsuse jõustumisest, võttes arvesse selleks ajaks kogutud kogemusi. Vajadusel tuleks otsuses sätestatud kaitseklauslite täiustamise eesmärgil otsust vastavalt muuta. |

Muudatusettepanek 8

Põhjendus 16

16) Õigus konsulaarabile tuleneb 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsiooni artiklist 36, mille kohaselt riikidele on antud ligipääsuõigus oma kodanikele. Käesoleva raamotsuse sätetega antakse see õigus riigi asemel Euroopa kodanikule. Nõnda suurendatakse selle nähtavust ja seeläbi ka mõjusust. Pikemas perspektiivis peaks vabadusel, turvalisusel ja õiglusel rajaneva ala loomine, kus liikmesriigid üksteist vastastikku usaldavad, vähendama vajadust konsulaarabi järele ja lõpuks selle sootuks kaotama. | 16) Õigus konsulaarabile tuleneb 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsiooni artiklist 36, mille kohaselt riikidele on antud ligipääsuõigus oma kodanikele. Käesoleva raamotsuse sätetega antakse see õigus riigi asemel Euroopa kodanikule. Nõnda suurendatakse selle nähtavust ja seeläbi ka mõjusust. |

Muudatusettepanek 9

Põhjendus 17

17) Kahtlustatavate ja süüdistatavate kirjalik teavitamine nende õigustest on meede, mis muudab kohtumenetluse õiglasemaks ja aitab mõningal määral tagada, et igaüks, keda kahtlustatakse või süüdistatakse kriminaalkuriteos, on oma õigustest teadlik. Kui kahtlustatavad ja süüdistatavad oma õigusi ei tunne, on neil raskem nõuda nende õiguste järgimist. Kahtlustatavatele nende õiguste teatamine lihtsa "õiguste teatise" teel lahendab selle probleemi. | 17) Kahtlustatavate ja süüdistatavate kirjalik teavitamine nende õigustest on meede, mis muudab kohtumenetluse õiglasemaks ja aitab mõningal määral tagada, et igaüks, keda kahtlustatakse või süüdistatakse kriminaalkuriteos, on oma õigustest teadlik. Kui kahtlustatavad ja süüdistatavad oma õigusi ei tunne, on neil raskem nõuda nende õiguste järgimist. Kahtlustatavatele nende õiguste teatamine lihtsa "õiguste teatise" teel lahendab selle probleemi. Nägemispuudega või lugemisraskustega kahtlustatavaid tuleks nende põhiõigustest teavitada suuliselt. |

Muudatusettepanek 10

Põhjendus 18

18) On vaja kehtestada mehhanism käesoleva raamotsuse tõhususe hindamiseks. Seetõttu tuleks liikmesriikidel hindamise ja järelevalve eesmärgil informatsiooni koguda ja talletada. Kogutud informatsiooni kasutab komisjon aruannete koostamiseks, mis tehakse üldsusele kättesaadavaks. See suurendab vastastikust usaldust, kuna iga liikmesriik teab, et teised liikmesriigid järgivad õigust õiglasele kohtumõistmisele. | 18) On vaja kehtestada mehhanism käesoleva raamotsuse tõhususe hindamiseks. Seetõttu tuleks liikmesriikidel hindamise ja järelevalve eesmärgil informatsiooni koguda ja talletada, sh valitsusvälistelt organisatsioonidelt, valitsustevahelistelt organisatsioonidelt, advokaatide, tõlkide ja tõlkijate kutseühingutelt saadud teavet. Kogutud informatsiooni kasutab komisjon aruannete koostamiseks, mis tehakse üldsusele kättesaadavaks. See suurendab vastastikust usaldust, kuna iga liikmesriik teab, et teised liikmesriigid järgivad õigust õiglasele kohtumõistmisele. |

Muudatusettepanek 11

Artikli1 lõike 1 teine lõik

Edaspidi nimetatakse niisuguseid menetlusi "kriminaalmenetluseks." | kustutatud |

Muudatusettepanek12

Artikli 1 lõige 2

2. Õigused kehtivad iga isiku suhtes, keda kahtlustatakse kriminaalkuriteo toimepanekus ("kahtlustatav") alates hetkest, mil liikmesriigi pädevad asutused on talle teatanud, et teda kahtlustatakse kriminaalkuriteo toimepanekus, kuni tema suhtes kohtuotsuse tegemiseni. | 2. Õigused kehtivad iga isiku suhtes, keda kahtlustatakse kriminaalkuriteo toimepanekus ("kahtlustatav"), või kui kahtlustatav on juriidiline isik, siis juriidilise isiku esindaja suhtes alates hetkest, mil liikmesriigi pädevad asutused on temaga kontakti astunud kuni tema suhtes kohtuotsuse tegemiseni, sh otsuse ja muude edasikaebuste lahenemiseni. |

Muudatusettepanek 13

Artikkel 1 a (uus)

| Artikkel 1 a Definitsioonid Käesoleva raamotsuse eesmärkide saavutamise kontekstis tähistab mõiste a)"õigusnõustamine"õigusabi, mida advokaat või artikli 4 lõikes 1 osutatud piisavalt kvalifitseeritud isik osutab kahtlustatavale politsei poolt seoses kuriteoga, mille toimepanemises kahtlustavat kahtlustatakse, läbiviidava ülekuulamise käigus ja enne seda;õigusabi, mida advokaat või artikli 4 lõikes 1 osutatud piisavalt kvalifitseeritud isik osutab kahtlustatavale, k.a viimase esindamine, kogu protsessi käigus;b)"kriminaalmenetlus"i)menetlus kahtlustatava süü või süütuse tuvastamiseks või antud isiku süüdimõistmiseks;ii)mingi menetluse vastu suunatud edasikaebus vastavalt punktile i) võiiii)haldusasutuste poolt rakendatavad meetmed seoses tegevusega, mis on mingi liikmesriigi õiguse kohaselt karistatav ja mille raames tehtud otsus võib kaasa tuua menetluse kohtus, kelle vastutusalasse kuuluvad eelkõige kriminaalküsimused;c)"pereliikmetega võrdsustatud isikud"isikud, kes elavad kahtlustatavaga vastavalt liikmesriigi õigusele registreeritud või muul viisil legaliseeritud samasoolises partnerluses,isikud, kellel on kahtlustatavaga küll ühine elukoht, kuid kes ei ole viimasega abielulistes suhetes. |

Muudatusettepanek 14

Artikkel 1 b (uus)

| Artikkel 1b Õigus kaitsele Enne tunnistuste andmist või kohe pärast vabadust piiravate meetmete võtmist, sõltuvalt sellest, kumb on varajasem, on kahtlustatavatel isikutel õigus saada ametiasutustelt teavet selle kohta, milliste kuritegude toimepanemises neid kahtlustatakse ja mis on antud kahtluste aluseks. |

Muudatusettepanek 15

Artikkel 2

1. Kahtlustataval on soovi korral õigus saada õigusalast nõustamist nii pea kui võimalik ning kogu kriminaalmenetluse vältel. | 1. Kahtlustataval on soovi korral õigus saada õigusalast nõustamist ilma asjatute viivitusteta (hiljemalt 24 tunni jooksul pärast vahistamist). |

2. Kahtlustataval on õigus saada õigusalast nõu enne süüdistusega seoses esitatud küsimustele vastamist. | 2. Kahtlustataval on kõikidel juhtudel õigus saada õigusalast nõu enne ülekuulamist, kriminaalmenetluse igas etapis ja tasemel ning kõikide ülekuulamiste ajal. |

Muudatusettepanek 16

Artikli 2 lõige 2 a (uus)

| 2 a. Kahtlustataval on õigus: konsulteerida oma advokaadiga eraviisiliselt (isegi juhul, kui kahtlustatav peab turvalisuse kaalutlustel jääma politsei vahi alla), kusjuures advokaadiga toimuva vestluse puhul tuleb tagada täielik konfidentsiaalsus;juurdepääsule kõigile kriminaalmenetlustega seotud materjalidele, sh oma advokaadi vahendusel;veenduda, et tema advokaat on kriminaalmenetluse käigust informeeritud ja et on tagatud tema kohalolu ülekuulamistel;veenduda, et on tagatud tema advokaadi kohalolu nii eeluurimise kui ka kohtumenetluse etapis ja et advokaadil on võimalik kohtule küsimusi esitada. |

Muudatusettepanek 17

Artikli 2 lõige 2 b (uus)

| 2 b. Õigusnõustamise õiguse eiramine toob endaga kaasa igasuguse edasise tegevuse ja sellest sõltuva tegevuse kehtetuks muutumise kogu kriminaalmenetluse käigus. |

Muudatusettepanek 18

Artikli 2 lõige 2 c (uus)

| 2 c. Liikmesriigid tagavad, et advokaadil on juurdepääs kõikidele protsessi puudutavatele toimikutele ja piisavalt aega nendega tutvumiseks, et tal oleks võimalik kaitseks valmistuda. |

Muudatusettepanek 19

Artikli 3 sissejuhatav osa

Olenemata kahtlustatava õigusest keelduda õigusnõustamisest või end kohtumenetluses ise esindada tuleb teatavatele kahtlustatavatele pakkuda õigusnõustamist, et tagada õiglane kohtumenetlus. Vastavalt sellele tagavad liikmesriigid, et õigusnõustamine on kättesaadav kõikidele kahtlustatavatele: | Olenemata kahtlustatava õigusest keelduda õigusnõustamisest või end kohtumenetluses ise esindada tuleb kahtlustatavatele pakkuda õigusnõustamist, et tagada õiglane kohtumenetlus. Vastavalt sellele tagavad liikmesriigid, et õigusnõustamine on kättesaadav kõikidele kahtlustatavatele ja eriti kõikidele isikutele, kes: |

Muudatusettepanek 20

Artikli 3 taane 2

—keda süüdistatakse ametlikult kriminaalkuriteo toimepanemises, millega seonduvad keerulised faktilised või õiguslikud asjaolud või mille suhtes on ette nähtud karm karistus, eelkõige juhul, kui liikmesriigis on kuriteo suhtes ette nähtud rohkem kui ühe aasta pikkune vanglakaristus, või | —keda süüdistatakse ametlikult kriminaalkuriteo toimepanemises, millega seonduvad keerulised faktilised või õiguslikud asjaolud või mille suhtes on ette nähtud karm karistus, eelkõige juhul, kui liikmesriigis on kuriteo suhtes ette nähtud vanglakaristus, või |

Muudatusettepanek 21

Artikli 3 taane 5

—kes oma ea või vaimse, füüsilise või emotsionaalse seisundi tõttu ilmselt ei suuda menetluse sisu või mõtet mõista või jälgida. | —kes oma ea või vaimse, füüsilise või emotsionaalse seisundi tõttu ilmselt ei suuda või näib, et ei suuda menetluse sisu või mõtet mõista või jälgida. |

Muudatusettepanek 22

Artikli 3 taane 5 a (uus)

| —vahistatakse kriminaalmenetluse käigus tunnistuse andmise eesmärgil. |

Muudatusettepanek 23

Artikli 4 lõige1

1. Liikmesriigid tagavad, et üksnes direktiivi 98/5/EÜ artikli 1 lõike 2 punktis a osutatud advokaatidel on õigus anda käesoleva raamotsuse kohaselt õigusnõu. | 1. Liikmesriigid tagavad, et direktiivi 98/5/EÜ artikli 1 lõike 2 punktis a osutatud advokaatidel või teistel vastavalt asjakohastele siseriiklikele sätetele piisavalt kvalifitseeritud isikutel on õigus anda käesoleva raamotsuse kohaselt õigusnõu. |

Muudatusettepanek 24

Artikli 4 lõige 2

2. Liikmesriigid tagavad, et toimib mehhanism asendusadvokaadi leidmiseks, kui leitakse, et antav õigusnõu ei ole tõhus. | 2. Liikmesriigid tagavad, et kaitseadvokaadi sobivuse kohta esitatavate kaebuste kuulamine usaldatakse mõnele sõltumatule organile. Vajadusel võib antud organ leida asendusadvokaadi. |

Muudatusettepanek 25

Artikli 4 lõige 2 a (uus)

| 2 a. Käesolevas raamotsuses sätestatud menetlustähtaegade alguspunktiks loetakse advokaadi teavitamist - sõltumata sellest, kas kahtlustatavat on teavitatud juba varem või mitte. |

Muudatusettepanek 26

Artikli 5 lõige 1

1. Artikli 3 kohaldamisel kannab õigusnõustamise kulud täielikult või osaliselt liikmesriik, kui need kulud põhjustaksid kahtlustatavale või tema ülalpeetavatele tarbetuid finantsraskusi. | 1. Liikmesriigid tagavad, et kahtlustatavale osutatakse tasuta õigusabi ja kohtukulud (honorarid või kulud) esitatakse kahtlustatavale või õigusnõustamise kulud kannavad täielikult või osaliselt liikmesriigid, kus antud kriminaalmenetlus aset leiab, kui need kulud põhjustaksid kahtlustatavale või tema ülalpeetavatele või isikutele, kes on kohustatud teda ennast ülal pidama, tarbetuid finantsraskusi. |

Muudatusettepanek 27

Artikli 6 lõige 1

1. Liikmesriigid tagavad, et kahtlustatavale, kes ei saa aru kohtumenetluse keelest, võimaldatakse tasuta suuline tõlge, et tagada õiglane kohtumenetlus. | 1. Liikmesriigid tagavad, et kui kahtlustatav ei räägi või ei saa aru keelest, milles kohtumenetlus läbi viiakse, on igas kohtumenetluse etapis ja soovi korral ka konsultatsioonide ajal oma advokaadiga kahtlustatava käsutuses tasuta tõlk. |

Muudatusettepanek 28

Artikli 6 lõige 2

2. Liikmesriigid tagavad, et vajaduse korral pakutakse kahtlustatavale tasuta suulist tõlget õigusnõustamiseks kogu kriminaalmenetluse ajaks. | 2. Liikmesriigid tagavad tõlgi kohalolu, kui kahtlustatav ei räägi keelt, milles kohtumenetlus läbi viiakse ega saa sellest aru: kõikidel kahtlustatava ja tema advokaadi vahelistel kohtumistel, kui advokaat või kahtlustatav seda vajalikuks peavad;kõikidel juhtudel, kui kinnipidamisasutuse ametnik küsitleb kahtlustatavat seoses kuriteoga, mille toimepanemises viimast kahtlustatakse;kõikidel juhtudel, kui kahtlustatav peab seoses kuriteoga kohtu ette ilmuma. |

Muudatusettepanek 29

Artikli 6 lõige 3 a (uus)

| 3 a. Pädevate kohtuasutuste vannutatud tõlgid on kantud siseriiklikku tõlkide registrisse. |

Muudatusettepanek 30

Artikli 7 lõige 1

1. Liikmesriigid tagavad, et kahtlustatavale, kes ei saa aru kohtumenetluse keelest, võimaldatakse tasuta kõikide asjakohaste dokumentide kirjalik tõlge, et tagada õiglane kohtumenetlus. | 1. Liikmesriigid tagavad, et kahtlustatavale, kes ei saa aru kohtumenetluse keelest ega loe selles, või keelest, milles on koostatud vastavad dokumendid ja mis ei ole kohtumenetluse keel, võimaldatakse tasuta kõikide asjakohaste dokumentide kirjalik tõlge kõikides Euroopa Liidu ametlikes keeltes või mõnes teises sobivas keeles, millest kahtlustatav aru saab, et tagada õiglane kohtumenetlus. |

Muudatusettepanek 31

Artikli 7 lõige 2

2. Otsuse selle kohta, millised dokumendid on vaja tõlkida, teevad pädevad asutused. Kahtlustatava advokaat võib taotleda ka muude dokumentide tõlkimist. | kustutatud |

Muudatusettepanek 32

Artikli 8 lõige 1

1. Liikmesriigid tagavad, et menetluses kasutatavad tõlkijad ja tõlgid on piisavalt kvalifitseeritud, et pakkuda õiget kirjalikku ja suulist tõlget. | 1. Liikmesriigid tagavad siseriikliku vannutatud tõlkijate ja tõlkide registri loomise, millele on antud kutseala esindajatel, kellel on kogu Euroopa Liidus samaväärne kvalifikatsioon, kõikides liikmesriikides juurdepääs. Selles registris registreeritud isikud on kohustatud järgima siseriiklikult ja kogu ühenduses kehtivat käitumiskoodeksit, mis tagab, et nii kirjalik kui ka suuline tõlge oleks erapooletu ja täpne. |

Muudatusettepanek 33

Artikkel 9

Liikmesriigid tagavad, et kui menetlus toimub tõlgi kaudu, tehakse sellest audio- või videosalvestus, et tagada kvaliteedikontroll. Vaidluse korral antakse osapooltele salvestuse ärakiri. Ärakirja võib kasutada üksnes suulise tõlke õigsuse kontrollimiseks. | Liikmesriigid tagavad, et kui menetlus toimub tõlgi kaudu, tehakse sellest audio- või videosalvestus, et tagada kvaliteedikontroll. Vaidluse korral antakse osapooltele salvestuse ärakiri. |

Muudatusettepanek 34

Artikli 10 lõige 1

1. Liikmesriigid tagavad, et kahtlustatavale, kes oma ea või vaimse, füüsilise või emotsionaalse seisundi tõttu ei ole võimeline menetluse sisu või mõtet mõistma või jälgima, pööratakse erilist tähelepanu, et tagada õiglane kohtumenetlus. | 1. Liikmesriigid tagavad, et kahtlustatavale, kes oma ea, tervisliku seisundi, füüsilisest või vaimsest puudest tingituna, kirjaoskamatuse või erilise emotsionaalse seisundi tõttu ei ole võimeline menetluse sisu või mõtet mõistma või jälgima, pööratakse erilist tähelepanu, et tagada õiglane kohtumenetlus. |

Muudatusettepanek 35

Artikli 10 lõige 3 a (uus)

| 3 a. Kahtlustatava isiku erilise haavatavuse hindamata ja sellest teada andmata jätmine muudavad kehtetuks kogu järgneva tegevuse kriminaalmenetluse käigus, kui seda eksimust ei korrigeerita. |

Muudatusettepanek 36

Artikli 11 lõige 2

2. Liikmesriigid tagavad, et vajaduse korral antakse arstiabi. | 2. Liikmesriigid tagavad, et vajaduse korral, ja kui kahtlustatav või tema advokaat seda vajalikuks peavad, antakse arstiabi ja psühholoogilist abi. |

Muudatusettepanek 37

Artikli 11 lõige 3

3. Vajaduse korral võib erilise tähelepanu hulka kuuluda õigus kolmanda isiku juuresviibimisele politsei- või kohtuorganite poolt läbiviidava küsitlemise ajal. | 3. Kahtlustataval, kellel on õigus erilisele tähelepanule, või tema kohtunikul on õigus taotleda kolmanda isiku juuresviibimist politsei- või kohtuorganite poolt läbiviidava küsitlemise ajal. |

Muudatusettepanek 38

Artikli 12 lõige 1

1. Vahi alla jäetud kahtlustataval on õigus lasta niipea kui võimalik oma kinnipidamisest teatada oma pereliikmetele, nendega võrdsustatud isikutele või oma töökohta. | 1. Vahi alla jäetud või vahi all teise kohta üleviidud kahtlustataval on õigus lasta asjatute viivitusteta oma kinnipidamisest või üleviimisest teatada oma pereliikmetele või nendega võrdsustatud isikutele. |

Muudatusettepanek 39

Artikli 12 lõige 1 a (uus)

| 1 a. Vahi alla jäetud kahtlustataval on õigus lasta asjatute viivitusteta oma kinnipidamisest teatada oma töökohta. |

Muudatusettepanek 40

Artikli 13 lõige 2

2. Liikmesriigid tagavad, et kui kinnipeetud kahtlustatav ei soovi oma kodumaa konsulaarasutuse abi, pakutakse talle alternatiivina tunnustatud rahvusvahelise humanitaarorganisatsiooni abi. | 2. Liikmesriigid tagavad, et kui kinnipeetud kahtlustatav ei soovi oma kodumaa konsulaarasutuse abi, pakutakse talle alternatiivina ja asjatute viivitusteta tunnustatud rahvusvahelise humanitaarorganisatsiooni abi. |

Muudatusettepanek 41

Artikli 14 lõige 1

1. Liikmesriigid tagavad, et kahtlusalustele teatatakse neid otseselt puudutavatest menetlusõigustest kirjalikult. Selle informatsiooni hulka kuuluvad muu hulgas käesolevas raamotsuses sätestatud õigused. | 1. Liikmesriigid tagavad, et kahtlusalustele teatatakse neid otseselt puudutavatest menetlusõigustest kirjalikult. Selle informatsiooni hulka kuuluvad muu hulgas käesolevas raamotsuses sätestatud õigused. Kirjalik menetlusõigusest teatamine - õiguste teatis - peab toimuma enne kahtlustatava esimest küsitlemist, kas politseijaokonnas või mõnes muus kohas. |

Muudatusettepanek 42

Artikli 14 lõike 1 esimene lõik a (uus)

| Liikmesriigid tagavad, et juurdepääsu lihtsustamiseks tehakse õiguste teatis elektroonilisel teel kättesaadavaks. Liikmesriigid tagavad juhul, kui kahtlustataval on nägemispuue või lugemisraskused, et talle loetakse tema õiguste teatis ette. |

Muudatusettepanek 44

Artikli 14 lõige 3 a (uus)

| 3 a. Liikmesriigid määravad kindlaks, millisesse keelde õiguste teatis tuleb tõlkida, seejuures võetakse arvesse seoses kodanike sisserände ja elama asumisega Euroopa Liitu kolmandatest riikidest kõige enam liidu territooriumil levinud keeli. Siinkohal tuleb kohaldada lõikeid 2 ja 3. |

Muudatusettepanek 45

Artikli 14 lõige 4

4. Liikmesriigid nõuavad, et õiguste teatisele kirjutaks alla nii õiguskaitseametnik kui ka kahtlustatav, kui ta on nõus seda tegema, tõendina selle kohta, et teatis on esitatud, üle antud ja vastu võetud. Õiguste teatis tuleks esitada kahes eksemplaris, millest üks (allkirjastatud) eksemplar jääb õiguskaitseametniku kätte ja teine (allkirjastatud) kahtlustatava kätte. Toimikusse tuleb teha märge selle kohta, et kahtlustatavale on õiguste teatis esitatud, ning selle kohta, kas kahtlustatav on nõustunud sellele alla kirjutama või mitte. | 4. Juurdlev võimuorgan teeb asjakohase avalduse kahtlustatavale õiguste teatise üleandmise kohta, milles on ära toodud üleandmise kellaaeg ja olemasolu korral selle juures viibinud isikute nimed. |

Muudatusettepanek 46

Artikkel 14 a (uus)

| Artikkel 14a Diskrimineerimiskeeld Liikmesriigid võtavad ennetavaid meetmeid tagamaks, et kõigile kahtlustatavatele kindlustatakse nende rassist või etnilisest päritolust, või seksuaalsest sättumusest sõltumata võrdsetel alustel juurdepääs õigusabile ja samaväärne kohtlemine kõigis kriminaalmenetluse etappides. |

Muudatusettepanek 47

Artikli 15 lõige 1

1. Liikmesriigid hõlbustavad käesoleva raamotsuse hindamiseks ja järelevalveks vajaliku informatsiooni kogumist. | 1. Liikmesriigid koguvad igal aastal käesoleva raamotsuse hindamiseks ja järelevalveks valitsusvälistelt organisatsioonidelt, advokaatide kutseühingutelt, tõlkidelt ja tõlkijatelt saadud vajalikku informatsiooni ning edastavad selle komisjonile. |

Muudatusettepanek 48

Artikli 15 lõige 2

2. Hindamine ja järelevalve toimub Euroopa Komisjoni kontrolli all, kes kooskõlastab hindamis- ja järelevalvearuandeid. Need aruanded võib avaldada. | 2. Hindamine ja järelevalve toimub igal aastal komisjoni kontrolli all, kes kooskõlastab hindamis- ja järelevalvearuandeid. Need aruanded avaldatakse. |

Muudatusettepanek 49

Artikli 16 lõike 1 sissejuhatav osa

1. Selleks, et oleks võimalik teostada käesoleva raamotsuse hindamist ja järelevalvet, tagavad liikmesriigid, et andmeid, nagu näiteks asjakohased statistikaandmeid, säilitatakse ja need tehakse kättesaadavaks muu hulgas järgmise kohta: | 1. Liikmesriigid võtavad meetmeid tagamaks, et iga aasta 31. märtsiks eelmist kalendriaastat puudutav informatisoon järgmiste punktide kohta säilitatakse ja tehakse kättesaadavaks: |

Muudatusettepanek 50

Artikli 16 lõige 2

2. Hindamine ja järelevalve toimub korrapäraste ajavahemike järel selleks otstarbeks esitatud ja liikmesriikide poolt käesoleva artikli sätete kohaselt kogutud andmete analüüsimise teel. | kustutatud |

[1] ELTs seni avaldamata.

--------------------------------------------------