ET Euroopa Liidu Teataja C 267/25

Regioonide Komitee arvamus teemal „Linnade taaselustamise tähtsus Euroopa tulevases linnaarengus”

(2010/C 267/07)

I POLIITILISED SOOVITUSED

Linnade panus arengusse ja üleminek linnade uuendamiselt linnade taaselustamisele

REGIOONIDE KOMITEE

1. on arvamusel, et linnad ja linnapiirkonnad (linnadest ja nende naabruses asuvatest haldusüksustest koosnevad linnastud) on kujutlusvõime ja loovuse keskused ning et nad pakuvad nii võimalusi tegeleda Euroopa Liidu ees seisvate majandus- ja finantsprobleemidega kui ka vahendeid võidelda sotsiaalse tõrjutuse, kuritegevuse ja vaesuse vastu. Regioonide Komitee arvab siiski, et neid aspekte tuleb struktuuriprogrammide raames tunnistada, et muutused ja linnade taaselustamine saaksid teoks;

2. tunnistab, et linnade ja linnakeskuste (1) panus kõigi valitsustasandite säästvasse arengusse muutub üha olulisemaks. Linnad on kultuuri, majanduse, hariduse, teadus- ja arendustegevuse, teadmismahukate teenuste ja finantssektori keskused, nad on piirkondliku ja rahvusvahelise reisijate- ja kaubaveo sõlmpunktid ning annavad olulise panuse eri päritolu rahvastikurühmade integratsiooni;

3. märgib, et mõnda linnapiirkonda on mõjutanud keskkonna-, majandus- ja sotsiaalsed probleemid, samas juhib tähelepanu sellele, et Euroopas on mitmeid näiteid linnade edukast taaselustamisest, mida on ELi abiga rahastatud.

4. rõhutab, et ebaseadusliku ehitamise ja siserände tulemusena on paljudel juhtudel inimeste koondumine linnadesse toimunud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võimeid ja kavasid ületava kiirusega. Sotsiaalsed probleemid on süvenenud ja terved elanikurühmad on kõrvale jäetud ning seda hoolimata nende suurest kutsealasest ja sotsiaalsest potentsiaalist. Arenenud riikide linnades moodustavad linnakeskkonna lahutamatu osa nn allakäinud linnaosad, mis on sotsiaalse tõrjutuse ja turvalisuse vähenemise üks tegur;

5. märgib, et struktuurimuutused majandussektoris, tootmise ümberpaigutamine ja uute tehnoloogiate ilmumine, eelkõige kaubaveo valdkonnas (näiteks üleminek veoühikutele), on kahjustanud kiires tempos infrastruktuuri ja maa-alasid (sadamad ja raudteejaamad), avaldades ulatuslikku mõju elamukvartalite ja tervete linnade majanduslikule ja ühiskondlikule toimimisvõimele ning tekitades neile täiesti uusi väljakutseid;

6. juhib tähelepanu sellele, et linnakeskkonna uuendamise poliitika peaks moodustama aluse asjakohasele mudelile, mille sekkumisvaldkond hõlmab meetmeid alates linnaruumi taaselustamisest ja lõpetades olemasoleva hoonestuse taastamisega. Uus säästva linna mudel peaks põhinema linnakeskkonna uuendamise innovaatilisel ja terviklikul lähenemisviisil, mis oleks kooskõlas Leipzigi hartaga ning võtaks arvesse keskkonna-, sotsiaal- ja majandusaspekte. Mudel ei tohiks soodustada ei linnade piiramatut kasvu ega haljasalade täisehitamist, vaid just vastupidi asetama peamiste punktidena rõhu linnade laienemise kontrolli all hoidmisele, valglinnastumise vältimisele, linnade olemasolevate elamuparkide ja sotsiaalstruktuuride taaselustamisele, linnade keskkonnatõhususe tõstmisele, endiste tööstusalade taastamisele, säästvamate transpordiliikide edendamisele, mitut haldustasandit (piirkondlik, maakondlik, kohalik tasand) hõlmavale ruumiplaneerimisele ning multifunktsionaalsuse arendamisele;

7. tuletab meelde, et XX sajandi lõpul ilmnes kiireloomuline vajadus võtta linnade parendamiseks sihtotstarbelisemaid ja mitmeid sektoreid hõlmavaid meetmeid. Probleemide keerukus nõudis mitut teemavaldkonda hõlmavat lähenemisviisi, mis tekitas omakorda vajaduse koostada linnade taaselustamise kavad, mille eesmärkide, meetodite ja rakendusmeetmete määratlemisel kasutati enamjaolt terviklikku lähenemisviisi, arvestades laiemat geograafilist reaalsust ja mastaabisäästu. Komitee leiab, et raskustes olevaid linnapiirkondi ei saa ega tohi hüljata, kuna need kujutavad endast kasutamata jäänud talentide allikat ja annavad tunnistust ressursside raiskamisest kasutamata inim- ja füüsilise kapitali mõistes, samas kui seda saaks kasutada tootlikult ning aidata sellega kaasa globaalsele majanduskasvule;

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll linnade taaselustamisel ning selle küsimuse asjakohasus Regioonide Komitee jaoks

REGIOONIDE KOMITEE

8. märgib, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel peaks olema otsustav ja ülioluline roll linnade taaselustamise terviklike strateegiate väljatöötamises, rakendamises, järelevalves, edendamises ja hindamises ning linnakeskkonna parandamises laiemalt. Euroopa linnade ja linnapiirkondade mitmekesisus nõuab nii kohalike lahenduste leidmist kui ka ennekõike tegutsemist kohalikul tasandil. Mitmed ELi programmid ja algatused moodustavad terve teadmiste panga linnaarengu kohta, seda Euroopa tasandil ja igas linnas eraldi. Komitee leiab, et kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi tuleks julgustada paremini ära kasutama Euroopa tasandil kogutud teadmisi, sealhulgas linnu käsitlevat ühenduse õigustikku;

9. leiab, et linnade taaselustamise võimalusi on tohutult palju ning et selle valdkonna strateegiate puhul tuleb võtta arvesse nende tegurite arvukust, millest teatavate linnapiirkondade probleemid on põhjustatud. Viimaste aastate majanduslangus võib proportsionaalselt enam mõjutada teatavaid linnapiirkondi, millel läheb sotsiaal-majandusliku struktuuri tõttu kohanemiseks kauem aega kui teistel linnapiirkondadel. Linnade taaselustamise kavades tuleks otsida uuenduslikke viise kesklinnastumise vältimatute tagajärgede pööramiseks elanike kasuks;

10. on arvamusel, et linnad pakuvad tihedas partnerluses ümbritsevate maapiirkondadega oma kodanikele ja ettevõtetele suuri eeliseid, mitte üksnes majanduse tõukejõuna ning kaubavahetuse ja kaubanduskeskuste näol, vaid ka isikuvabaduste edendamise vahendite ning loovuse, teadustegevuse ja tippkeskuste kaudu. Paraku seisavad linnad silmitsi elustiilist ja demograafilistest muutustest, kuid veel sagedamini sobimatutest linnaarendusmudelitest tulenevate probleemidega. Linnade taaselustamine ja säästev areng on praegu mureallikaks paljude ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks, kes püüavad tagada püsivat majanduskasvu, mis käiks käsikäes nüüdisaegse (eelkõige tehnoloogilise) infrastruktuuriga – viimane mängib ettevõtete ligimeelitamises ning puhta ja terve elukeskkonna tagamises määravat rolli;

11. leiab, et praegu on olemas arvukalt häid tavasid, mida ei ole aga piisavalt levitatud ega ellu viidud. Seepärast kordab komitee üleskutset virtuaalse võrgustiku loomiseks, et levitada Euroopa linnade ja piirkondade hulgas häid tavasid. Komitee on olnud tihedalt kaasatud sellistesse algatustesse nagu linnapeade pakt ja Euroopa rohelise pealinna auhind, samuti on ta ELi liikmesriikide linnaarengu töörühma tegevuse raames osalenud Euroopa säästvaid linnu käsitleva Lepizigi harta järelmeetmete töös. Komitee on hiljuti võtnud vastu ka selle valdkonnaga seotud arvamusi, näiteks arvamused linnade ja piirkondade panuse kohta Euroopa kliimamuutuste ja energiaalaste eesmärkide elluviimisse, energiatõhususe edendamiseks vajalike meetmete kohta ning linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava kohta;

ELi meetmed Euroopa linnade arendamiseks

REGIOONIDE KOMITEE

12. on arvamusel, et kuigi ELi aluslepingutes ei ole selgesõnaliselt sätestatud komitee pädevusena linnapoliitika kujundamist, on alates 1990. aastast märgata linnaarengus nii programmiliste kui ka oskusteabe alaste meetmete mõistes suurt edasiminekut. Kogu selle aja on linnad tegutsenud kui lahtise taeva all olevad katselaborid ja saavutanud olenemata piiratud ressurssidest austusväärseid tulemusi;

13. juhib tähelepanu sellele, et ELil võib olla linnade taaselustamise strateegiate toetamisel suur osa. Selleks tuleb julgustada komisjoni toetuma linnu käsitlevale ühenduse õigustikule ning andma ühtlasel ja struktureeritud viisil kohalikule tasandile edasi kõik olemasolevad linnarengu alased teadmised ja meetmed. See peab hõlmama kõiki ELi poliitikameetmeid, mis avaldavad linnaarengule vahetut mõju ning erilist tähelepanu tuleb pöörata ühtekuuluvuse, tööhõive, sotsiaal-, keskkonna-, lairibaühenduse ja transpordivaldkonnas võetud meetmetele;

14. tervitab Euroopa Komisjoni talitustevahelise linnarengu töörühma hiljuti ajakohastatud ning avaldatud juhendit linnamõõtme kohta ühenduse poliitikas ajavahemikul 2007–2013. Muuhulgas kutsub komitee komisjoni uurima võimalusi Euroopa linnade tegevuskava ajakohastamiseks ja formaliseerimiseks ning lülitama see uude linnaarengu tegevuskavasse või -raamistikku, mille üks põhiprioriteete oleks linnade taaselustamine terviklikul viisil, arvestades samal ajal eri olusid, milles neid tuleb rakendada;

15. toetab kõiki olemasolevaid alljärgnevaid algatusi, mis aitavad arendada linnade säästvat arengut ning eelkõige linnade integreeritud taaselustamist ühtekuuluvuspoliitika kontekstis: struktuurifondide linnu käsitlev haru, linnaaudit, linnaatlas, programm Urbact ja algatus Jessica. Siiski kutsub komitee komisjoni analüüsima hoolikalt algatuse URBAN integreerimise tulemusi ERFi rakenduskavadesse ning viima edaspidi läbi spetsiaalse vahehindamise. Hindamistulemustest lähtuvalt võib osutuda vajalikuks tugevdada järgmisel programmiperioodil linnade taaselustamise algatuste aspekti struktuurifondides ning tõhustada selle kooskõlastamist muude poliitikameetmetega Euroopa linnade tegevuskava raames;

16. tervitab algatuses Jessica sisalduvat uut lähenemisviisi linnade taaselustamise rahastamisele, eelkõige seepärast, et selles on loodud selge seos rahastamise ja vajaduse vahel koostada linnade integreeritud arengukavad. Samas leiab komitee, et eraldatud toetused kui kasulikud ja turutõrgete lahendamiseks vajalikud vahendid vajavad linnaarengu kontekstis samuti esiletõstmist. Komitee on mures ka algatuse Jessica nähtavuse, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste teadlikkuse tõstmise ning liikmesriikides tuvastatud rakendusprobleemide pärast;

17. on arvamusel, et struktuurifondide määruse muutmine seoses energiatõhususe arendamise investeeringute abikõlblikkusega ja taastuvenergia kasutamisega hoonetes on igati tervitatav. Siiski tuleks laiemalt tutvustada elamuehitusse tehtavate investeeringute toetamist, nii nagu sätestati ERFi määruse viimases muudetud versioonis seoses marginaliseerunud kogukondadele ette nähtud elamumajandusmeetmete abikõlblikkusega, ning see toetamine peab kohustuslikus korras toimuma integreeritud linnaarenduskavade raames. Komitee teeb seega ettepaneku toetada struktuurifondidest ka investeeringuid, mis on seotud väga ebasoodsas olukorras olevate piirkondadega. Kvaliteetseid eluasemeid tagamata ei saa linnade taaselustamise kavasid pidada edukaks. Rahalist toetust tuleb eraldada üksnes integreeritud kavadele ja rangete tingimuste alusel, et sellest saaks kasu tõepoolest abi vajav kohalik elanikkond ning et seeläbi ei soodustataks linnaosade kallinemist;

Linnade säästev taaselustamine

REGIOONIDE KOMITEE

18. märgib, et Euroopa Liidu linnadel palutakse anda ka omapoolne panus liidu majandus- ja finantskriisist väljumise püüdlustesse ning võtta meetmeid Euroopa integratsiooni süvendamiseks. Eesistujariik Hispaania on tõstnud esile kolme mõõdet, millest võiks lähtuda arutelus linnade taaselustamise rolli üle linnaarengus, käsitledes neid kui säästva arengu põhitelgi. Linnade taaselustamise kavade elluviimisel tuleb kavasid toetada asjakohaste temaatiliste prioriteetidega, näiteks temaatika käsitlemisega kaasaegses sotsiaal-majanduslikus kontekstis. Täpsemalt leiab komitee, et kõige enam tähelepanu tuleb pöörata järgmistele küsimustele: linna juhtimine, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll, linnade taaselustamise rahastamine, infotehnoloogia panus linnade taaselustamisse, kohalike omavalitsuste töökorralduse ja ülesehituse osatähtsus linnade taaselustamise kavade väljatöötamises ja elluviimises, innovatsiooni roll ning linnade taaselustamise panus linnade välissuhetesse ja rahvusvahelisemaks muutumisse. Seega on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel keskne roll linnade taaselustamisel, alates maakasutusest ning lõpetades linnaplaneerimise ja kavade elluviimisega. Seejuures tuleb lähtuda põhimõttest, et uusarenduste asemel tuleb eelistada taaselustamist ning valglinnastumise asemel olemasoleva linnaruumi parandamist.;

Linnade taaselustamise majanduslik mõõde – panus arukasse majanduskasvu

REGIOONIDE KOMITEE

19. soovib rõhutada, et eelkõige majanduse rahvusvahelisemaks muutumise tulemusel võivad viimastel aastatel toimunud majanduslikud muutused avaldada tugevamat mõju vanematele ja keskusele lähemal asuvatele linnaosadele, mis ei kohane oma sotsiaal-majandusliku struktuuri tõttu nii kiiresti kui muud piirkonnad. Seepärast tuginevad ühtekuuluvuspoliitika meetmed ideele, et geograafiliselt tasakaalustamata majanduskasv ei mõju halvasti mitte ainult sotsiaalsele ühtekuuluvusele, vaid kujuneb takistuseks ka võimalikule tulevasele majanduskasvule. See avaldub eriti tugevalt kohalikul tasandil, mis leidis näiteks taas kinnitust Barca aruandes, välistamata muid näiteid;

20. rõhutab vajadust edendada innovatiivset majandustegevust, tagades asjakohase töökeskkonna ja stiimulid, tehnilise infrastruktuuri ning väljaõppinud ja elukestvat õpet soosiva inimkapitali;

21. on seisukohal, et nii materiaalse kui ka immateriaalse kultuuripärandi kaitsmine linnakeskuste taaselustamise kaudu, austades maksimaalselt ajaloolist ja arhitektuurilist pärandit, loob lisaväärtust linnade maine, mõjukuse ja atraktiivsuse jaoks ning edendab kultuurilist mitmekesisust, millel on oluline majanduslik roll teadmistepõhise majanduse ja loomemajanduse arendamisel. Samuti edendab see kohalikku arengut spetsialiseeritud, sageli kõrgelt kvalifitseeritud kohaliku tööhõive kaudu;

22. märgib, et nii menetluste kui ka tulemuste osas peavad linnade taaselustamise kavad tootma, koondama ja levitama teadmisi ja innovatsiooni;

23. rõhutab, et linnade taaselustamise strateegiates tuleb võtta arvesse osa linnapiirkondade majanduslanguse põhjustanud arvukaid tegureid, millest olulisemad on hoonete funktsionaalne vananemine, aegunud infrastruktuur ning juurdepääsuraskused. Paljud ettevõtted on linnadest lahkunud väiksemate tegevuskulude ja rohkema ruumi nimel, neile on järgnenud ka paljud töötajad, kes loodavad leida paremat elukvaliteeti (sotsiaalteenused, transpordivahendid) või soodsamat elatustaset (madalamad üürikulud, soodsama hinnaga kinnisvara). Et vastata taaselustatud linnaosasse tulla soovivate ettevõtete nõudmistele, tuleb linnade taaselustamise kavades otsida uuenduslikke ruumikasutuslahendusi ning parandada linna osutatavate teenuste kvaliteeti, et pöörata kesklinnastumise vältimatud kaasmõjud eelisteks;

24. tuletab meelde, et linnalise liikumiskeskkonna probleemid ehk põhiliselt ummikud vaevavad paljusid Euroopa linnapiirkondi ning neid ei ole võimalik lahendada üksnes parema infrastruktuuri rajamisega või ühistranspordiettevõtete rahastamisega. Linnaline liikumiskeskkond suurendab elanike ja ettevõtete võimalusi ning kujutab endast seepärast nii majandusliku konkurentsivõime tegurit kui ka sotsiaalse ühtekuuluvuse tõukemehhanismi. Komitee rõhutab asjaolu, et kõigil kodanikel on õigus tõhusale ja taskukohasele ühistransporditeenusele, kuna see on põhitegur, mis hoiab ära ebasoodsate piirkondade isoleerituse. Komitee rõhutab, et arvestades keskkonnale tekitatud kahju linnades, peavad keskkonnahoidliku linnatranspordi edendamise meetmed (vähesaastavate või saastevabade sõidukite uurimis- ja tutvustusprojektid; meetmed, mille eesmärk on edendada muid transpordiliike ja -viise, nagu sõidukite ühiskasutus, jalgratta kasutamine linnades) muutuma üha olulisemaks. Komitee kordab oma toetust ka säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade väljatöötamisele, vähemalt suurte linnade jaoks, ning soovitab võtta ELi tasandil stimuleerivaid meetmeid, näiteks see, et linnatranspordi projektide rahastamise eeltingimus on säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade olemasolu ning avaliku ja erasektori liikuvuspartnerluse kokkulepete sõlmimine;

25. rõhutab vajadust tugevdada kohalikku ettevõtlusvaimu, tagades stiimulid sidusrühmade jaoks, luues organid ettevõtlussoovi toetamiseks ning korraldades kohaseid üritusi. Komitee tunnistab sellega seoses, et väga oluline võib siinkohal olla majanduse edendamine aruka majanduskasvu abil, toetades naiste ettevõtlust;

Linnade taaselustamise keskkonnamõõde – panus säästvasse majanduskasvu

REGIOONIDE KOMITEE

26. märgib, et linnade taaselustamise keskkondlikus mõõtmes tuleks muuta prioriteetseks kolm peamist küsimust: kliimamuutused, võitlus inimtegevusest tuleneva loodusvarade reostamise vastu – ja laiemas mõistes nende varade jätkusuutlik kasutamine – ning elupaikade kaitse;

27. on veendunud, et isegi kui Euroopa on juba niigi väga linnastunud, siis on arvata, et linnastumise levik jätkub mõningatel aladel veelgi, eelkõige kõige dünaamilisemates suurtes ja keskmise suurusega linnapiirkondades. Linnade suurenedes võivad hävida teatud loodusvarad ning kahjustuda pinnase ja vee kvaliteet. Komitee rõhutab seega, et linnade taaselustamise integreeritud kavad võivad selle suundumuse peatada ja isegi ümber pöörata, piirates linnade ohjeldamatut kasvu ja uuendades linnakeskkonda;

28. märgib, et käesoleva sajandi jooksul on oodata inimtegevusest põhjustatud kasvuhoonegaasidest tingitud kliimamuutuste kiirenemist ja meretaseme tõusu. See tekitab üha enam probleeme eelkõige rannikuäärsetele linnastutele, kellel tuleb kanda suuri kulusid, sest muu hulgas on vajalikud ulatuslikud rahalised vahendid rannikukaitse ning üleujutustõrje meetmete rakendamiseks. See tõstab esile ka selle, kui oluline on liikmesriikide linnaarengu rühma töö Euroopa säästvate linnade viiteraamistikuga, kuhu püütakse lisaks klassikalistele linnapiirkondadega seotud keskkonnaprobleemidele lisada ka kliimamuutused ning probleemid, mis tulenevad nende muutuste mõju leevendamisest ja nendega kohanemisest;

29. käsitleb inimtegevusest tuleneva loodusvarade reostamise vastast võitlust kui linnade taaselustamise peamist probleemi olulisena prioriteedina, asetades erilise kaalu meetmetele, millega tugevdatakse reostamise ennetamist. Samuti rõhutab komitee, et on väga oluline hinnata ja piirata nende materjalide kasutamist, mis mõjutavad looduslikku keskkonda, arvestades hindamisel materjalide kogu elutsüklit (tootmine, kasutamine, hävitamine);

30. rõhutab, et hoonete renoveerimine energiatõhususe parandamise eesmärgil on üks kulutõhusamaid viise Kyotos võetud kliimaalaste kohustuste täitmiseks – prognooside kohaselt võimaldab see vähendada hoonetest eralduvaid süsinikdioksiidi heiteid ja hoonete energiakulu 42 % võrra;

31. märgib, et linnad on vastutavad 70 % kasvuhoonegaaside heitkoguste eest ja et selles osas kutsutakse Leipzigi hartas linnasid üles vähendama oma CO2-jalajälge, säilitama oma loodusvarasid ja bioloogilist mitmekesisust, säästma energiat ning arendama juurdepääsu olulisematele avalikele teenustele. Komitee nendib, et seepärast on vaja võtta koheseid meetmeid energiatarbimise piiramiseks linnades, kõigepealt energia parema haldamise kaudu ja seejärel energia tootmise kaudu taastuvatest energiaallikatest. Samasugused meetmed tuleb võtta ehitusvaldkonnas, tõstes ehitiste energiatõhusust;

32. tervitab ligi 3 000 Euroopa linna hõlmavat linnapeade pakti, mille raames on linnad võtnud endale kohustuse ületada kolm 20 % eesmärki, millega sätestatakse madalaim lubatud künnis, milleni EL peab jõudma aastaks 2020. Selle algatuse ja Euroopa rohelise pealinna auhinna käivitas Euroopa Komisjon ning need said heakskiidu ja toetuse samuti Regioonide Komiteelt, kes tahaks linnapeade pakti laiendada ka piirkondlikule tasandile;

33. tunnistab haljasalade ja veekogude olulist rolli linnade taaselustamise kavades. Nende panus linnade kliima parendamisse on ülioluline, arvestades nende värskendavat mõju – nad puhastavad õhku, filtreerivad reostust ja vähendavad müra. Lisaks aitavad meelelahutuseks mõeldud haljasalad muuta linnad elamisväärsemaks ja soodustavad seega sotsiaalset ühtekuuluvust. Linnade rohelisemaks muumise nimel peaks tegutsema igaüks;

34. juhib tähelepanu maailma veevarude nappusele ja kutsub üles tegelema linnade taaselustamise kavades ka veevarude kaitsmisega, eelkõige mis puudutab joogiveevarusid. Tagada tuleb varude kohane haldamine ja nende kasutamisel alternatiivsete viiside rakendamine. Linnade veetarbimist tuleb samuti piirata;

35. on seisukohal, et arhitektuurilise keskkonna esteetiline kvaliteet on otsustav tegur linnade edukuse tagamisel rahvusvahelises konkurentsis, nende külgetõmbavaks muutmisel ja nende elanikele elukvaliteedi kindlustamisel, ning teeb ettepaneku tagada meetmete võtmisel arhitektuurilise ja kunstilise loomingu mõõde;

36. tunnistab elupaikade väärtust ja käsitleb prioriteetsena nende elupaikade kaitsmist ja haldamist, mis asuvad linnade ümbruses või nende läheduses, kuna tegemist on linnade taaselustamises olulise parameetriga, mida tuleks kombineerida kodanike teadlikkuse tõstmisega keskkonnavaldkonnas ja neile teabe jagamisega;

37. märgib, et linnadel on tugevad sidemed ümbritsevate piirkondadega, eelkõige oma dünaamiliste äärelinnadega, ja et neid sidemeid tuleks hallata;

Linnade taaselustamise sotsiaalsed aspektid – panus kaasavasse majanduskasvu

REGIOONIDE KOMITEE

38. on seisukohal, et sotsiaalsed ja demograafilised muutused on paljudes linnades põhjustanud elanike liikumise oma vanemates linnapiirkondades asuvatest elupaikadest uuematesse elamupiirkondadesse, mis asuvad rohkem äärelinnades ja linnapiiril paiknevatel linnaaladel või lihtsalt uutes linnakutes suurlinnade lähedal. Selle rände põhjuste hulgast võib esile tuua odavamad ja atraktiivsemad elamud, parema elukvaliteedi või laiema teenustevaliku. Viimaste aastakümnete jooksul linnad hüljanud keskmisest suurema sissetulekuga inimesed hakkavad tänu mõnede linnade taaselustamise kavade edule väga aeglaselt linnadesse naasma. Komitee rõhutab seega, et linnade allakäigust puudutatud piirkondades tuleks muuta linnad uuesti atraktiivseteks paikadeks, mis suudaksid täita kõigi ootused, sõltumata sissetuleku suurusest;

39. rõhutab, et hoonestus on alati olnud ja on ka praegu linnade taaselustamise suurimaid väljakutseid, mille põhieesmärk on tagada paremad elamistingimused kõige ebasoodsamas olukorras olevale elanikkonnale;

40. arvab, et enamikes linnapiirkondades on peamiseks probleemiks sotsiaalse ebavõrdsuse suurenemine. Erinevused linnaosade vahel on viinud sotsiaalse ja geograafilise getostumiseni, mille põhjus peitub vahel ebakohases eluasemepoliitikas ja teenuste osutamisel ainult õitsvatele piirkondadele keskendumises, vältides ebasoodsas olukorras olevaid eeslinnasid. Sellega seoses peaks Lissaboni lepingus sisalduv territoriaalse ühtekuuluvuse uus eesmärk ärgitama kõiki valitsustasandeid võtma nimetatud erinevusi arvesse kõigis linnade poliitikavaldkondades, mida linnade taaselustamise integreeritud strateegiate raamistik hõlmab. Komitee rõhutab seega, et säästvad linnad peavad põhinema linnade solidaarsusel, mis juhib aktiivset võitlust tõrjutuse ja diskrimineerimisega linnaosade, ühiskondlik-ametialaste kategooriate, eri sugupoolte ning eri taustaga inimeste solidaarsuse tugevdamise teel. Linnade solidaarsus peegeldab komitee ambitsiooni ehitada kaasavam ja sidusam Euroopa ühiskond;

41. usub, et tuleks teha rohkem jõupingutusi sisserändajate paremaks integreerimiseks linnaelusse, sest see on viis kõnealuse küsimusega seotud probleemide lahendamiseks;

Partnerlus linnade taaselustamisel

REGIOONIDE KOMITEE

42. rõhutab, et linnade taaselustamise kavadesse tuleb igal juhul kaasata üldsus, erasektor ja ühendused ning asetada kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused nende partnerluste keskmesse. Kuigi linnade taaselustamine jääb alati arenevaks ja lõputuks protsessiks, ei saa seal kasutada kõigile ühtviisi sobivaid lahendusi. Sidusrühmade laiaulatuslik osalemine aitaks õppida teiste edukatest kogemustest ja vältida teiste vigade kordamist. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on selles osas ülioluline roll – nad koondavad eri majanduslikke ja sotsiaalseid sidusrühmi ning arendavad sihtmeetmeid. Maakasutuse ja linnaplaneerimise dokumendid on vahendid, mis koondavad ja kooskõlastavad kõigi ametiasutuste poliitikameetmeid;

Temaatilised prioriteedid

REGIOONIDE KOMITEE

43. on seisukohal, et üleminekut linnade uuendamiselt – kus keskendutakse nii looduslikule kui ka inimkujundatud keskkonnale – linnade taaselustamise kavadele tuleks järgmise programmiperioodi ajal täiendada tegevusvaldkondade hulka uute temaatiliste prioriteetide lisamisega. Eesmärk on, et homsed Euroopa linnad vastaksid oma kodanike ootustele, pakuksid töötajate teadmisi ja kutsealast pädevust väärtustavaid infrastruktuure ja keskkondi, tagaksid elujõulise ja atraktiivse elu-, töö- ja vabaaja veetmise keskkonna, pakuksid kõigile maksimaalseid võimalusi, kedagi kõrvale jätmata, ning kasutaksid loodusvarasid ülimalt kokkuhoidlikult, et nad saaksid toimida madala süsinikutarbimisega konkurentsivõimelises majanduses;

Linnade taaselustamise strateegiate juhtimine

REGIOONIDE KOMITEE

44. rõhutab vajadust käsitada linnade taaselustamist kui jätkuvat ja integreeritud protsessi, mis põhineb linnade arengu pikaajalisel visioonil. Heade valitsemistavade järgimine linnade taaselustamise kavades peab algama juba analüüsietapis. Kõigepealt tuleb koguda usaldusväärseid allikaid, kasutades hästi määratletud ja võrreldavaid näitajaid ning kindlaid andmeid kõnealuste piirkondade majanduse, sotsiaalsete omaduste ja keskkonna kohta. Selles kontekstis on eriti asjakohased Euroopa Komisjoni linnakeskkonna audit ja töö Euroopa säästvate linnade viiteraamistikuga;

45. märgib, et on tekkinud vajadus linnapoliitika uute korraldusviiside järele – linnade taaselustamise meetmed tuleks välja töötada kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning riikliku ja Euroopa tasandi toel. Komitee on arvamusel, et kohalikud ametivõimud peavad võtma endale juhtiva rolli ühtekuuluvus-, integratsiooni- ja koostööpoliitika arendamisel ning tagama sel viisil oma piirkonnas loodusvarade säilitamise ja keskkonnasäästliku arengu, edendades ja julgustades dialoogi kultuurilise mitmekesisuse eri vormide vahel. Avaliku tasandi meetmete maksimaalse tõhususe nimel on paljud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused juba arendanud linna juhtimise uusi vorme, mis lähendavad linnade taaselustamise kavasid kohapealsete reaalsete oludega. Integreeritud linnapoliitikas on eri osalemismehhanismide kaudu lisaks riigiasutustele kaasatud ka teised partnerid ja sageli asjaomaste piirkondade elanikkond. Mõnedes riikides toimub selline lähenemine lepingute või liitude vormis. Komitee on veendunud, et üldsuse suurem osalemine ja linnakogukondadele antud roll võimaldavad tekkida linnaarengu poliitika õnnestumiseks vajalikul sotsiaalsel kapitalil;

46. on seisukohal, et linnade taaselustamise kavadega tuleb tagada, et parimal võimalikul viisil kasutatakse ära kõik asjakohased meediakanalid (nii trüki- kui ka elektrooniline meedia), et anda panus osalusprogramme ja -meetodeid puudutavatesse teabe-, teabevahetus- ja levitamismeetmetesse (kohalikud referendumid, assambleed, e-demokraatia jne). Linnade taaselustamise kavad peavad muutuma osaks õppeprotsessist, et sel viisil edendada ELi linnade arengut ja tõsta kodanike teadlikkust linnade probleemidest ja linnadega seotud võimalustest;

47. tunnistab, et subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt on linnade taaselustamise ja arenguga seotud küsimuste käsitlemine tõhusam kohalikul tasandil. Komitee on siiski seisukohal, et ELi toetusest on linnaarengule palju kasu, kui on tõestatud, et ELi sekkumine on vajalik nende probleemide lahendamise hõlbustamiseks, mis mõjutavad ELi majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust. Seepärast on komitee seisukohal, et linnade taaselustamise ja arengupoliitikat tuleks arendada linnu käsitleva Euroopa õigustiku alusel, mis koosneb olemasolevatest õigusnormidest, poliitilistest algatustest ning linnade vahel kogemuste ja parimate tavade vahetamise mehhanismidest. Komitee tuletab meelde, et selles valdkonnas arendatavates meetmetes tuleb järgida proportsionaalsuse põhimõtet ja arvestada laiemat territoriaalset raamistikku;

48. märgib, et ELi toetus võib olla eriti kasulik kohalike omavalitsuste koostöö innustamisel kogu funktsionaalses linnapiirkonnas. Nii saab kogu piirkond võtta ühise finantsvastutuse tõrjutuse ohus olevate elanikkonnarühmade ja linnapiirkondade eest. ELi toetusvahendid tuleks teha funktsionaalsetele linnapiirkondadele kättesaadavaks tingimusel, et kohalikud omavalitsused teevad tõhusat koostööd omavahendite eraldamisel;

Linnade taaselustamise rahastamine

REGIOONIDE KOMITEE

49. märgib, et arengukava on vajalik pigem teatud vajaduste rahuldamiseks kui tuleviku kujundamiseks. Kõnealuse teema juures on võtmeküsimus linnade taaselustamise kavade rahastamiseks vahendite leidmine, kuna see aitab kaasa programmide elujõulisusele ja tõhususele. Tegeleda tuleb järgmiste aspektidega: riiklike ja kohalike vahendite kombineerimine, programmide korrapärane või ühekordne rahastamine, riiklike vahendite ja erakapitali ühendamine, kohalik maksustamine, laenud, linnade uuendamise kasu hindamine, samuti vajalike kulude jaotus eri kasutajate ja kasusaajate vahel, rahaliste vahendite allikad ning riigiabi strateegiline väärtus ja kaal. Vaja on konkreetsemaid uuringuid linnade taaselustamise kavade rahastamise ja elluviimise mehhanismide kohta. Sellised mehhanismid nagu linnaarendusfond (Urban Development Funds) või nn kolme J fondid (Jessica, Jeremie, Jaspers) annavad siinkohal oma panuse. Siiski vajavad nende rakendamise üksikasjalikum läbivaatamine ja rakendamise tulemused põhjalikumat arutelu;

50. on seisukohal, et vabatahtliku töö panust linnade taaselustamise kavadesse ei ole veel asjakohaselt hinnatud. Komitee märgib edaspidise sekkumisega seoses, et tuleb arendada ja tugevdada ettevõtlusvaimu; selle viimine kohaliku omavalitsuse tasandile ja linnade taaselustamise kavadesse on eraldi uurimisvaldkond;

Infotehnoloogia panus linnade taaselustamisse

REGIOONIDE KOMITEE

51. on arvamusel, et jagatakse ühist seisukohta selles, et revolutsioon info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas on oluliselt mõjutanud Euroopa linnade korraldust, toimimist ja kuju. Erilist rõhku tuleb panna asjaolule, et linnade taaselustamise kavadesse lisataks meetmeid kvaliteetsete tehniliste infrastruktuuride arendamiseks info- ja kommunikatsioonivaldkonnas ning selliste rakenduste ja sisu väljatöötamiseks, mis aitavad parandada kodanike elu ja avalike teenuste toimimist, tõstavad erasektori teenuste taset ja innustavad kõnealuseid vahendeid kasutama;

52. leiab, et võimaluste lisandumisega kaasnevad vältimatult ka ohud. Eriti tähtsad küsimused, mis nõuavad senisest suuremat tähelepanu, on rakenduste kaitse ja turvalisus, isikuandmete kaitse, kodanike eraelu ja identiteedi kaitse. Samas tõstatab linnakeskkonna turvalisuse valdkonnas infotehnoloogia kasutamine olulisi küsimusi ühiskonna demokraatliku toimimise osas. Linnade taaselustamise tegevuskavas tuleb seda teemat käsitleda ning pakkuda seonduvatele probleemidele lahendused;

53. märgib, et traadiga ja traadita infrastruktuuri kasutamisega saab kõige arenenumate telemaatiliste seadmete abil luua virtuaalkeskkondi (ambient city, digitaallinn, arukas linn), milles kodanikel on võimalus suhelda ja kogemusi vahetada. Digitaallinn on paralleelne maailm, millega tuleks linnade taaselustamise kavas arvestada;

Innovatsioon ja õppimine linnade taaselustamises

REGIOONIDE KOMITEE

54. on arvamusel, et innovatsiooni toetamisega paraneb linnade toimetulek ja nende majanduslik jätkusuutlikkus. Linnade taaselustamise kavades tuleb seega pakkuda välja innovatsiooni õhutav keskkond, infrastruktuurid ja stiimulid;

55. on samuti seisukohal, et linnade muude majanduselus aktiivsete struktuuride seas õppeasutuste loomine peab olema linnade taaselustamise strateegiliste prioriteetide hulgas;

56. samuti on komitee veendunud, et linnade taaselustamine peab tugevdama seoseid hariduse, ettevõtete, teadustegevuse ja innovatsiooni vahel ning edendama uuenduslikke ettevõtteid;

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste korralduse ja toimimise tähtsus linnade taaselustamise kavade kujundamisel ja elluviimisel

REGIOONIDE KOMITEE

57. leiab, et vajadus ellu viia linnade taaselustamise kava, see välja töötada, jälgida selle elluviimist, vajadusel programm läbi vaadata ja anda lõpphinnang – kõik see nõuab vähemalt minimaalsete haldus- ja juhtimisoskustega haldusaparaadi olemasolu, mis peab olema tagatud kõigis kohalikes ja piirkondlikes omavalitsustes. Tegemist on eeltingimusega, mis nõuab, et linnade taaselustamise kavadesse viidaks sisse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkuse tugevdamise meetmed, näiteks sellised meetmed nagu teabesüsteemide haldamise (MIS) või geograafilise teabesüsteemide (GIS) arendamine, mis lihtsustab tegevust ja parandab otsustusprotsessi, ning kodanikele pakutavate teenuste kvaliteeti parandavate sertifitseerimismenetluste (ISO, EMAS jne) kasutamine. Linnade taaselustamise kavade keskmes peavad olema meetmed, mis tagavad, et kohalike ametiasutuste töö kavandamine juhindub kodanikele keskenduvast lähenemisviisist. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste töökorralduse täiendamine on ühtlasi nii väljakutse kui ka vajalik eeldus linnade taaselustamise kava elluviimiseks ning seepärast tuleb seda käsitleda vastavas kontekstis;

Linnade taaselustamise roll välissuhete arengus

REGIOONIDE KOMITEE

58. märgib, et linna edendamise ja esiletõstmise meetmed (linnaturundus) ja linna identiteedi loomine (linna bränd) on osa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tööst. Üha enam globaliseeruvas maailmas intensiivistub linnadevaheline konkurents kapitali, investeeringute ja oskustööjõu ligimeelitamise nimel. Linnad levitavad oma arengukavasid, et taotleda kodanike heaolu tagamiseks rahalisi ja muid vahendeid. Võitlus suurte spordi-, kultuuri- ja kaubandusürituste korraldamise nimel on vaid üks, ehkki kõige nähtavam näide rivaalitsemisest linnade vahel;

59. märgib lisaks, et selle võistlusega samal ajal areneb ka koostöö linnade vahel. Temaatiliste või geograafiliste võrgustike loomine on omandanud märkimisväärse ulatuse tänud ELi sihtalgatustele (Urbact, Interact, sõpruslinnad). Parimate tavade vahetamine on osutunud äärmiselt kasulikuks vahendiks. Linnade taaselustamise kavades peaksid eraldi tegevusvaldkonna moodustama Euroopa linnade rahvusvahelisemaks muutmise meetmed;

II JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

60. on seisukohal, et järgmiseks programmiperioodiks (2014–2020) strateegiliste valikute tegemisel peaks EL tunnistama linnade taaselustamise strateegilist tähtsust ja hoolitsema selle eest, et linnamõõdet tugevdatakse ELi kõigis poliitikavaldkondades, et muuta linnad jälle katselaboriteks. Sel korral peaks tegevuskava olema täielikum, et aidata Euroopal majandus- ja finantskriisist väljuda;

61. teeb ettepanku luua algatus „Linnade taaselustamine Euroopa arukate, säästvate ja kaasavate linnade loomiseks”. Euroopa linnad võivad saada Euroopa Komisjoni teatises „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (2) kirjeldatud seitsme juhtprojekti peamiseks kohaldamisalaks;

62. arvab, et nüüd on õige aeg vastavasisulise otsuse tegemiseks. Järgmise programmiperioodi eelarveraamistiku käsitlemisel ja käimasoleva perioodi eelarve koostamisel tuleks selgelt sätestada linnade taaselustamise rahastamine.

Brüssel, 9. juuni 2010 Regioonide Komitee president Mercedes BRESSO

(1) Linnapiirkondi (linnadest ja nende naabruses asuvatest haldusüksustest koosnevaid linnastuid) tuleb kogu arvamuses läbivalt arvestada.

(2) KOM(2010) 2020 lõplik.