b) punktist NL23 maismaa suunas joon punkti NL24 suunas (see on järgmine kokkulepitud koordinaat 53° 59' 56.80" põhjalaiust ja 6° 6' 28.20" idapikkust) kuni selle joone lõikumispunktini IV osas kirjeldatud Madalmaade ja Saksamaa ühise vastutustsooni piiriga.

c) punktist DE12 maismaa suunas joon punkti DE13 suunas (see on järgmine kokkulepitud koordinaat 53° 59' 56.80" põhjalaiust ja 6° 6' 28.20" idapikkust) kuni selle joone lõikumispunktini IV osas kirjeldatud Madalmaade ja Saksamaa ühise vastutustsooni piiriga.

1) Üldine. Kui vastutustsooni piirid on kindlaks määratud mitme joonega, mis ühendavad nimekirjas olevaid punkte, on kõnealuste joonte laad iga punkti suhtes selle joone laad, mis ühendab seda järgmise punktiga.

ii) alates sellest punktist kulgeb mööda Iirimaa merereostuse vastutustsooni läänepiiri (st joon, mis on igas punktis 200 meremiili kaugusel lähimast punktist lähtejoontel, mis on kehtestatud Iirimaa merealade jurisdiktsiooni käsitlevate seadustega aastatel 1959–1988) kuni punktini 56° 42' 00.00” põhjalaiust ja 14° 00' 00.00" läänepikkust;

Muid lepinguga hõlmatud veealasid, mis hõlmavad Iiri merd, Keldi merd, Malini merd, Great Minchi väina, Little Minchi väina, osa Norra merest ja Atlandi ookeani kirdeosa, läänes ja põhjas piiritlev joon on järgmine:

Lepingu lisa muudetakse nii, et see vastab käesoleva otsuse liitele.

TULETADES MEELDE lepingu artiklit 20, milles sätestatakse, et lepinguosalised võivad ühehäälselt kutsuda teisi Atlandi ookeani kirdeosa rannikuriike käesoleva lepinguga ühinema ning et sellisel juhul muudetakse vajaduse korral lepingu artiklit 2 ja lepingu lisa,

(2)Lepinguosalised kohustuvad nõudma, et kõikide nende lipu all sõitvate laevade kaptenid ja nende riigis registreeritud õhusõidukite piloodid teataksid viivitamata asjaolusid arvestades kõige praktilisemate ja asjakohasemate vahendite abil järgmisest:

olles veendunud, et suutlikkus võidelda seda liiki reostuse vastu ning aktiivne koostöö ja vastastikune abi riikide vahel on vajalikud riikide rannikute ja nendega seotud huvide kaitseks,

märkides, et sellisel reostusel on palju allikaid ning et õnnetused ja muud vahejuhtumid merel teevad suurt muret,

kavatsusega tagada, et hoiulevõtja valitsus saab võimalikult kiiresti kõikidelt lepinguosalistelt kinnitamisteate, et võimaldada lepingu artikli 16 lõikes 2 ettenähtud muudatuste kiiret jõustumist,

tuletades meelde lepingu artiklit 16, milles sätestatakse, et lepinguosaline võib teha ettepanekuid lepingu muutmiseks ja et need võib vastu võtta ühehäälse otsusega lepinguosaliste kohtumisel,

EUROOPA KOMISJON Brüssel,30.8.2019 COM(2019) 378 final Soovitus: NÕUKOGU OTSUS, millega volitatakse alustama lepinguosaliste kolmekümne esimesel kohtumisel Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva Põhjamere reostuse vastu võitlemist käsitleva koostöölepingu (edaspidi „Bonni leping“) muudatuste üle seoses Hispaania Kuningriigi ühinemisega lepinguga ja lepingu kohaldamisala laiendamisega



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Soovitus käsitleb otsust, millega volitatakse liidu läbirääkijat (praegusel juhul komisjoni) pidama liidu nimel läbirääkimisi naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva Põhjamere reostuse vastu võitlemist käsitleva koostöölepingu (edaspidi „Bonni leping“ või „leping“) taustal seoses kahe otsuse kavandatud vastuvõtmisega Bonni lepingu osaliste eesseisval koosolekul, nimelt –lepingu kohaldamisala laiendamise lihtsustamine, et parandada järelevalvealast koostööd seoses MARPOLi konventsiooni VI lisa nõuetega (edaspidi „MARPOLi muudatus“), ning –Hispaania Kuningriigile juurdepääsu võimaldamine lepingule ja sellest tulenevate vajalike lepingumuudatuste tegemine (edaspidi „Hispaania muudatus“). 1.1.Naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva Põhjamere reostuse vastu võitlemist käsitlev koostööleping (edaspidi „Bonni leping“) Bonni lepingu eesmärk on reostusega võitlemine Põhjamere piirkonnas ja rannikualade kaitsmine merekatastroofide ning laevadest ja avamererajatistest lähtuva pideva saaste eest. Leping jõustus 1. septembril 1989. Euroopa Liit (sel ajal Euroopa Majandusühendus) on (muudetud) lepingu osaline. Põhjamere-äärsed Euroopa Liidu riigid ja Norra on samuti lepinguosalised. Lepingu eesmärk on aktiivse koostöö ja vastastikuse abi edendamine rannikuriikide ja Euroopa Liidu vahel naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva Põhjamere reostuse vastu võitlemisel merekeskkonna ja rannikuriikide huvide kaitsmise nimel. Selleks on lepingus ette nähtud järelevalve tegemine lepinguosaliste poolt, et aidata reostust avastada ja seda tõkestada ning hoida ära reostusevastaste eeskirjade rikkumised. Põhjameri on jaotatud tsoonideks, kus vastutus järelevalve ja vahejuhtumite hindamise eest on antud lepinguosalistele. Kui lepinguosaline saab teada nafta või muude selliste kahjulike ainete esinemisest, mis kujutavad tõenäoliselt tõsist ohtu mõne teise lepinguosalise rannikule ja sellega seotud huvidele, on ta kohustatud asjaomast lepinguosalist sellest teavitama. Lepinguosaline võib paluda abi reostuse vastu võitlemiseks merel või oma rannikul; sellisel juhul on lepinguosalised, kellelt abi palutakse, kohustatud tegema oma võimaluste piires kõik abi andmiseks. Bonni lepingu hoiulevõtja on Saksamaa Liitvabariigi valitsus (Bonni lepingu artikli 18 lõige 3). Lepinguosalised teevad lepinguga seotud otsuseid kooskõlas Bonni lepingu asjaomaste sätete ja sellega seotud menetluskorraga; neid abistavad sekretariaat ja allasutused (näiteks reostusevastase tegevusega seotud operatiivsete, tehniliste ja teaduslike küsimuste töörühm [OTSOPA]). Lepingu artikli 16 kohaselt võib iga lepinguosaline teha lepingu või selle lisa muutmise ettepaneku, mida käsitletakse ja hääletatakse lepinguosaliste kohtumisel. Pärast esitatud muudatusettepaneku ad referendum ühehäälset vastuvõtmist lepinguosaliste poolt lepinguosaliste kohtumisel (Bonni lepingu artikli 16 lõige 1) teatatakse kavandatud muudatusest lepinguosalistele, kes peavad selle iga lepinguosalise sisemenetluse kohaselt kinnitama. Muudatus jõustub pärast seda, kui kõik lepinguosalised on oma kinnitusest hoiulevõtjale teatanud. Lepingu artikli 20 kohaselt võivad lepinguosalised ühehäälselt kutsuda teisi Atlandi ookeani kirdeosa rannikuriike käesoleva lepinguga ühinema (Bonni lepingu artikli 20 lõige 1). Vajaduse korral muudetakse lepingu artiklit 2 ja lepingu lisa. Kui lepinguosalised on artikli 2 ja lepingu lisa muudatused ühehäälselt vastu võtnud, jõustuvad need Bonni lepingu jõustumisel ühineva riigi (nt Hispaania) suhtes ja see toimub riigi ühinemiskirja hoiuleandmise kuupäevale järgneva teise kuu esimesel päeval. (Bonni lepingu artikli 20 lõige 2). 1.2.Bonni lepingu kavandatud muudatused 1.2.1.MARPOLi muudatus, millega muudetakse lepingu sisulist reguleerimisala. Bonni lepingu osalised kavatsevad võtta oma kolmekümne esimesel kohtumisel (8.–10. oktoober 2019) vastu lepingu artikli 16 kohase otsuse lepingu reguleerimisala laiendamise kohta, nii et see hõlmaks ka laevade tekitatud õhusaaste järelevalvet seoses MARPOLi konventsiooni VI lisa nõuetega. Muudatusettepaneku eesmärk on parandada lepinguosaliste vahelist koostööd ja koordineerimist laevade põhjustatud ebaseaduslike õhku eralduvate saasteainete vastu võitlemisel, et piirata suure väävli- või lämmastikusisaldusega laevakütuste põletamise negatiivseid tagajärgi inimeste tervisele, bioloogilisele mitmekesisusele ja kogu merekeskkonnale. Lepinguosalised kavatsevad saavutada eeltoodu Bonni lepingu sätete muutmise kaudu (artiklid 1, 5, 6 ja 15 ning lepingu pealkiri ja preambul), et laiendada selle kohaldamisala laevade tekitatud õhusaastele, nagu on ette nähtud MARPOLi konventsiooni VI lisas. 1.2.2.Hispaania muudatus, millega muudetakse lepingu geograafilist kohaldamisala.

Lepinguosalistel on samuti kavas muuta lepingu artiklit 20, kutsudes lepinguga ühinema Hispaania Kuningriigi. Kavandatud muudatus puudutab lepingu artiklit 2, täpsustades Põhjamere piirkonna piiri Atlandi ookeaniga, mis on oluline lepingu ja selle lisa eesmärgi jaoks, ja vaadates läbi erinevate järelevalvetsoonide piirid lepingu artikli 6 eesmärgil. Täpsemalt tuleb kindlaks määrata lepinguga hõlmatud läbivaadatud piirkonna uus määratlus. Prantsusmaa on nõustunud sellega, et kehtestatakse Prantsusmaa uus vastutustsoon, mis piirneb otseselt Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi ühise vastutuse tsooniga. See hõlmab Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi ühise vastutuse tsooni ning Hispaania uue vastutustsooni vahelist ala, et sulgeda tühimikud Bonni lepingu vana piiri ja Hispaania uue vastutustsooni vahel. •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Esitatud muudatusettepanek laevadelt pärinevate heitkoguste seireks aitab ära hoida merereostust üldiselt ning toetab sel viisil ka ELi kliimameetmeid ja ELi kohustuste täitmist kliimamuutusi käsitleva Pariisi lepingu raames. Kavandatavad muudatused on täielikult kooskõlas kaitsva Euroopa laiema eesmärgiga, mis on olnud komisjoni jõupinguste aluseks viimastel aastatel ning on seda ka edaspidi. Käesolev ettepanek tugineb positiivsetele tulemustele, mida olemasoleva raamistikuga on seni saadud, ning selle eesmärk on tõhustada ressursside efektiivset kasutamist, et tugevdada Bonni lepingu osaliste vahelist koordineerimist ja koostööd. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Soovitus on kooskõlas muude liidu tegevuspõhimõtetega. Eelkõige aitab see kaasa kahe poliitilise prioriteedi saavutamisele kümnest, mille komisjon on perioodiks 2015–2019 kehtestanud, nimelt vastastikusel usaldusel põhinev õigusruum ja põhiõigused ning vastupidav energialiit ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS 2.1.Õiguslik alus 2.1.1.Põhimõtted Rahvusvahelise lepingu sõlmimine liidu nimel nõuab nii nõukogu kui ka Euroopa Parlamendi kaasamist (ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiked 3–6). Rahvusvaheliste lepingute muudatused võivad olla erineva ulatusega alates puhtalt tehnilistest kohandustest kuni sisuliste muudatusteni, mis eeldavad olulisi kohandusi lepingu struktuuris. Muudatuse iseloom võib mõjutada liidusisest menetlust, mida tuleb kõnealuse muudatuse heakskiitmiseks kohaldada. Puhtalt tehniliste muudatuste või selliste muudatuste korral, mis on võimalik vastu võtta rakendusaktidega, saab kohaldada lihtsustatud menetlust (st ELi toimimise lepingu artikli 218 lõigetes 7 ja 9 sätestatud menetlus), sisuliste muudatuste korral tuleb põhimõtteliselt kohaldada sama menetlust nagu rahvusvahelise lepingu sõlmimisel. Rahvusvahelise lepingu kohaldamisala muudatust tuleb üldjuhul käsitleda sisulise muudatusena, mis toob kaasa vajaduse kohaldada selle sõlmimisega samasugust menetlust, st ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiked 3–6. Menetluse algatamiseks võtab nõukogu komisjoni soovituse alusel vastu otsuse, millega volitatakse liidu läbirääkijat (olenevalt teemast võib selleks olla komisjon või kõrge esindaja) alustama läbirääkimisi eesmärgiga kiita muudatused heaks. See on sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 218 lõigetes 3 ja 4. ELi toimimise lepingu artikli 218 lõigetes 3 ja 4 on sätestatud: „3. Komisjon või liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, kui kavandatav leping on eranditult või peamiselt seotud ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga, annab soovitusi nõukogule, kes võtab vastu otsuse, millega antakse luba alustada läbirääkimisi ning nimetatakse sõltuvalt kavandatava lepingu teemast liidu läbirääkija või läbirääkimisrühma juht. 4. Nõukogu võib anda läbirääkijale juhiseid ning moodustada erikomitee, kellega tuleb läbirääkimiste pidamisel konsulteerida.“ 2.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul Bonni lepingu juhtumil peavad lepinguosalised 8.–10. oktoobril 2019 toimuval kohtumisel tegema otsuse kahe muudatuse kohta: üks on seotud geograafilise kohaldamisala laiendamisega (Hispaania muudatus) ja teine lepingu sisulise kohaldamisala laiendamisega (MARPOLi muudatus). Need on sisulised muudatused, mis tuleb heaks kiita kooskõlas sama menetlusega, nagu oleks nõutav Bonni lepingu sõlmimisel.

Liit on Bonni lepingu osaline. Kavandatud muudatused on seotud liidu pädevusega elanikkonnakaitse ja keskkonna alal. Nimetatud pädevuste laadi silmas pidades soovitab komisjon, et nõukogu volitaks teda pidama läbirääkimisi Bonni lepingu kavandatud muudatuste üle lepinguosaliste eesseisval 31. kohtumisel, et saada kõnealustele muudatustele heakskiit. Mõlemad muudatused aitavad oma praeguses eelnõu staatuses otseselt sisuliselt kaasa ELi asjaomaste poliitiliste eesmärkide saavutamisele. Seetõttu peaks liidu läbirääkimispositsioon seisnema mõlema muudatuse heakskiitmise toetamises. Kuna liidu positsiooni suhtes lahkarvamusi ei ole, ei ole vaja esitada läbirääkimisjuhiseid ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 4 tähenduses. Esitatud muudatusettepanekute tekstid tuleb lisada komisjoni soovitusele. Eeltoodut arvesse võttes on soovitatud nõukogu otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiked 3 ja 4. 2.2.Järeldus Võttes arvesse vajadust pidada Bonni lepingu üle läbirääkimisi ja muudatused kinnitada, peaks soovitus võtta vastu nõukogu otsus, millega volitatakse alustama Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi, põhinema õigusliku alusena ELi toimimise lepingu artikli 218 lõigetel 3 ja 4. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll Ei kohaldata •Konsulteerimine sidusrühmadega Ei kohaldata Kummagi muudatuse üle vaidlusi ei ole ja neid toetavad kõik lepinguosalised, kaasa arvatud kõik liikmesriigid, kes on lepinguosalised. •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Ei kohaldata •Mõjuhinnang Ei kohaldata Poliitilise kohustuse tõttu liikuda kiirelt edasi, et EL saaks Bonni lepingu osalisena pidada läbirääkimisi ja hääletada Bonni lepingu muudatuste üle lepinguosaliste kohtumisel 8.–10. oktoobril 2019 ning kinnitada need ministrite kohtumisel 11. oktoobril 2019, on ametlikust mõjuhindamisprotsessist loobutud. See proportsionaalne lähenemisviis on põhjendatud, kuna eeldatakse, et Bonni lepingu muudatustel on ainult positiivne majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõju. •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Ei kohaldata

•Põhiõigused Ei kohaldata Soovitus on kooskõlas ELi aluslepingute ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga. 4.MÕJU EELARVELE Bonni lepingu muutmine ei avalda liidu eelarvele negatiivset mõju. 5.MUU TEAVE •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Ei kohaldata •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul) Ei kohaldata Vt allolev jaotis. •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus Ettepaneku ainuke sisuline artikkel näeb ette nõukogu volituse komisjonile pidada liidu nimel läbirääkimisi Bonni lepingu kavandatud muudatuste üle lepingu sisulise kohaldamisala laiendamiseks seoses MARPOLi konventsiooni VI lisaga ja lepingu geograafilise laiendamise üle seoses Hispaania ühinemisega. Komisjon peaks neid muudatusi toetama, isegi kui neid läbirääkimiste käigus vähesel määral muudetakse. Kavandatud muudatuste viimased versioonid esitatakse otsuse lisades ja need saab kokku võtta järgmiselt. MARPOLi muudatus Bonni lepingu osalised soovivad kasu saada lepinguga kehtestatud naftareostuse õhuseire rutiinidest ja süsteemidest, nii et need hõlmaksid laevadelt pärinevate heitkoguste vastavusseirega seotud järelevalvet. Seda tehes on lepinguosalistel võimalik täiel määral ära kasutada ressursse, mida juba kasutatakse naftalekete õhuseireks ja järelevalveks ning mis moodustavad Põhjamere keskkonnaseire tervikliku süsteemi ja selle lähenemisviiside aluse. Otsuse vastuvõtmine lepinguosalistele ettepaneku tegemiseks kiita heaks Bonni lepingu mandaadi laiendamine seoses MARPOLi konventsiooni VI lisaga parandaks laevadelt pärinevate heitkoguste ühist järelevalvet, seiret ja aruandlust Põhjamere piirkonnas. Taoline lepingu raames kooskõlastatud lähenemine aitaks vähendada ohte merekeskkonnale ning rannikuriikide ja liidu huvidele. Hispaania muudatus 2018. aastal kohtunud Bonni lepingu osalised olid ühehäälselt selle poolt, et kutsuda Hispaania Bonni lepinguga ühinema. Lepinguosalised rõhutasid, et Biskaia lahe lisamine parandaks lepingu struktuuri ning et Hispaania töö ja teadmised tooksid Bonni lepingule ja selle osalistele suurt kasu. Nad hindasid kõrgelt ka Hispaania osalemist Bonni lepingu vaatlejana minevikus ning Hispaania usaldusväärset ja väärtuslikku panust lepingu töösse ja edusse. Seega saadeti Hispaaniale 30. oktoobril 2018 kutse. Hispaania vastas 21. novembril 2018 ja kinnitas, et soovib Bonni lepinguga ühineda. Hispaania ühinemise tulemus on uus piir, mis laiendab lepinguga hõlmatud ala lõunasse. Sellele vastavalt tuleb ümber sõnastada artikli 2 punkt c ja lisa I osa. Lisa III osa tuleb täiendada Prantsusmaa ja Hispaania uute vastutustsoonide koordinaatidega.

Prantsusmaa ja Hispaania kohtusid 2018. aasta novembris ja detsembris kahepoolselt, et pidada läbirääkimisi mõlema lepinguosalise uue ühispiiri ja vastutustsoonide üle. Prantsusmaa on nõustunud sellise uue vastutustsooni kasutuselevõtuga, mis piirneb otseselt Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi ühise vastutuse tsooniga, sulgedes tühimikud Bonni lepingu vana piiri ja Hispaania uue vastutustsooni vahel. Sel viisil saab Biskaia lahest uus oluline element lepinguga hõlmatud piirkonnas. Finisterre liikluseraldusskeemi lisamisega Bonni lepinguga hõlmatud piirkonnale tagavad lepinguosalised, et Põhja- ja Vahemerd ühendav peamine liiklustee Euroopas on kaetud ühiselt koordineeritud valmisoleku- ja reageerimissüsteemiga. Eeltoodust ilmneb, et Hispaania ühinemine Bonni lepinguga tooks otsest kasu rannikuriikide koostööle Bonni lepingu raames. Soovitus: NÕUKOGU OTSUS, millega volitatakse alustama lepinguosaliste kolmekümne esimesel kohtumisel Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva Põhjamere reostuse vastu võitlemist käsitleva koostöölepingu (edaspidi „Bonni leping“) muudatuste üle seoses Hispaania Kuningriigi ühinemisega lepinguga ja lepingu kohaldamisala laiendamisega EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 218 lõikeid 3 ja 4, võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust ning arvestades järgmist: (1)naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva Põhjamere reostuse vastu võitlemist käsitleva koostöölepingu (edaspidi „Bonni leping“ või „leping“) sõlmis liit (sel ajal Euroopa Majandusühendus) nõukogu otsusega 84/358/EMÜ 28. juunil 1984. Leping jõustus 1. septembril 1989. Lepingut muudeti 1989. aastal; kõnealused muudatused jõustusid 1. aprillil 1994. Liit (sel ajal Euroopa Majandusühendus) kiitis kõnealused muudatused heaks nõukogu 18. oktoobri 1993. aasta otsusega 93/540/EMÜ. (2)Lepingu artikli 16 kohaselt käsitletakse lepinguosalise ettepanekut lepingu või selle lisa muutmiseks lepinguosaliste kohtumisel. Pärast ettepaneku ühehäälset vastuvõtmist edastab hoiulevõtja valitsus muudatuse lepinguosalistele. Muudatus jõustub teise kuu esimesel päeval pärast kuupäeva, mil hoiulevõtja valitsus on saanud kõigilt lepinguosalistelt kinnitamisteate. (3)Lepingu artikli 20 kohaselt võivad lepinguosalised ühehäälselt kutsuda teisi Atlandi ookeani kirdeosa rannikuriike käesoleva lepinguga ühinema. Sellisel juhul muudetakse vajaduse korral lepingu artiklit 2 ja lepingu lisa. (4)Bonni lepingu osalised võtavad muudatuste kinnitamiseks oma kolmekümne esimesel kohtumisel 8.–10. oktoobril 2019 ühehäälselt vastu lepingu artikli 16 kohase otsuse, millega laiendatakse lepingu kohaldamisala eesmärgiga parandada järelevalvealast koostööd seoses MARPOLi konventsiooni VI lisa nõuetega, ning lepingu artikli 20 kohase otsuse, et võimaldada Hispaania Kuningriigil lepinguga ühineda ja kehtestada sellega seotud muudatused. (5)Kuna lepinguosalised muudavad lepingu geograafilist ja sisulist kohaldamisala, võib liit volitada komisjoni liidu läbirääkijana pidama kõnealuste muudatuste üle liidu nimel läbirääkimisi. (6)Otsuse vastuvõtmine lepinguosalistele ettepaneku tegemiseks kiita heaks Bonni lepingu mandaadi laiendamine seoses MARPOLi konventsiooni VI lisaga parandaks laevadelt pärinevate heitkoguste ühist järelevalvet, seiret ja aruandlust Põhjamere piirkonnas. Taoline lepingu raames kooskõlastatud lähenemine aitaks vähendada ohte merekeskkonnale ning rannikuriikide ja liidu huvidele. (7)Hispaania ühinemine tooks kaasa Biskaia lahe lisamise lepinguga hõlmatud piirkonnale; lepingu raames toimuv tegevus saaks samuti kasu Hispaania tööst ja teadmistest. Finisterre liikluseraldusskeemi lisamine tähendab, et Põhja- ja Vahemerd ühendav peamine liiklustee Euroopas on kaetud ühiselt koordineeritud valmisoleku- ja reageerimissüsteemiga. Sellest ilmneb, et kohaldamisala ja lepingu raames tehtava koostöö tõhusus paraneksid. (8)Eeltoodut arvestades peaks liit toetama Bonni lepingu muudatusi nii lepingu sisulise kohaldamisala laiendamise osas seoses MARPOLi konventsiooni VI lisaga kui ka lepingu geograafilise laiendamise osas seoses Hispaania ühinemisega. (9)Nõukogu peaks volitama komisjoni pidama läbirääkimisi ja väljendama liidu nimel toetust kavandatud muudatuste vastuvõtmiseks, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: