ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
On juba teada, et Euroopa Komisjon on 2014–2020. aasta finantsraamistikus kavandanud enim puudustkannatavate isikute Euroopa abifondi meetmeteks 2,5 miljardi euro suuruse eelarve, st ligikaudu 360 miljonit eurot aastas. Arutelud Euroopa Liidu eelarve lõpliku kuju üle on aga andnud alust karta, et seda summat kärbitakse veelgi. Juba praeguse, 2012.–2013. aasta programmi raames eraldatud summa 500 miljonit eurot aastas on ebapiisav selleks, et katta täielikult liikmesriikide vajadused, mida hinnatakse ligikaudu 680 miljonile eurole aastas (10). Uuest fondist toetatavate liikmesriikide (praegu 20) (11) arvu võimalik kasv ja kavandatava abi paindlikkus, st võimalus jagada lisaks toiduainetele kodutute või laste isiklikuks tarbimiseks ka peamisi tarbekaupu, ning samuti kavandatavad sotsiaalse kaasamise meetmed annavad alust oletada, et vajadused ületavad märkimisväärselt praegust eelarvet. Fondi kavandatud eelarve on seega ilmselgelt ebapiisav, et rahuldada vajadusi, mida fond peaks katma. Kui lisaks juhinduda prognoosist, et Euroopa Liidu eelarve jääb ajavahemikus 2014–2020 oma praegusele tasemele või väheneb ainult pisut, on raske aktsepteerida materiaalseks abiks eraldatud vahendite vähendamist vähemalt 28 % võrra (võrreldes 2012–2013. aasta programmiga).
Komitee meenutab, et palkade kehtestamise reformimine nõuab sotsiaalpartnerite vahelisi läbirääkimisi riigi tasandil. Nad peavad suutma leida tasakaalu nõudluse piisava suurenemise, hindade stabiilsuse, suure ja/või kasvava ebavõrdsuse kontrolli all hoidmise ning hindade konkurentsivõime säilitamise vahel. Komitee on mures selle pärast, et struktuurireformid palkade valdkonnas vallandavad liikmesriikide vahel langetamissuunalise konkurentsi, vähendades ELi sisenõudlust ja aidates euroala suure väliskaubanduse ülejäägi tõttu kaasa euro suuremale ülehindamisele. Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO) (37) kinnitab selle arengusuuna olemasolu ja hoiatab kaugeleulatuvate majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgede eest.

Iga-aastases majanduskasvu analüüsis valitud lähenemisviis miinimumpalkadele, mille kohaselt on oluline, et „leitaks õige tasakaal töökohtade loomise ja piisava sissetuleku vahel”, peegeldab üldist ideed, et otsitakse kompromissi töökohtade loomise ja erinevate tegurite, nt töökohtade kvaliteedi ja tööpakkumise vastuvõtmise valmiduse vahel. Komitee küsib eneselt, kuivõrd on olemas tõendid sellise kompromissilemineku kohta, arvestades, et ILO uurimistöös ELis miinimumpalkadega omandatud kogemuste kohta ei leitud tõendeid selle kohta, et miinimumpalgad hävitavad töökohti (38). Komitee rõhutab, et töö tasuvaks muutmise põhimõtet tuleb ikkagi rakendada, ehkki see kehtestati enne kriisi.

Komitee ärgitab komisjoni selgitama oma seisukohti palkade, inflatsiooni ja tootlikkuse küsimuses. Komisjoni teatises tööhõivepaketi kohta (39) selgitati, et reaalpalgad tuleb viia vastavusse tootlikkuse arenguga, ent 2013. aasta majanduskasvu analüüsis on jäetud määratlemata, kas tootlikkusega soovitakse vastavusse viia nominaal- või reaalpalgad. Nende kahe lähenemisviisi vahelisel erinevusel on otsustav tähtsus, sest viimasel juhul oleks nominaalpalkade puhul võimalik arvesse võtta ainult tootlikkust ja mitte enam inflatsiooni. Selline „reegel” tooks kaasa ohu, et olematu inflatsioon viiks majandusvapustuste korral deflatsioonini.
3.1

Komisjoni rohelises raamatus on määratletud kolm tegevussuunda, millega lahendada e-oste sooritavate tarbijate ja e-müügiga tegelevate edasimüüjate probleeme ning vastata sellega seotud väljakutsetele, et toetada e-kaubanduse kasvu ja tagada, et kõik kodanikud ja VKEd saaksid kõigis Euroopa piirkondades kasu selle eelistest tänu jätkusuutlikule ja tõhusale riigi, Euroopa Liidu ja rahvusvahelisel tasandi kättetoimetamissüsteemile. Need tegevussuunad on järgmised: — muuta pakkide kättetoimetamise teenused tarbijatele ja VKEdele ELis mugavamaks; — pakkuda tarbijatele ja VKEdele tasuvamaid kättetoimetamisviise ja paremaid hindu; — edendada kättetoimetamisteenustes ettevõtjate suuremat koostalitusvõimet, parandades nende ja e-müügiga tegelevate edasimüüjate (eelkõige VKEde) koostöömeetodeid.
3.8

Kritiseerida tuleb seda, et aastast 2020 kaugemale ulatuv tungivalt vajalik keskkonnapoliitiline visioon on liiga nõrk. Juba praeguseks on energia- ja kliimapoliitikas selgeks saanud, et eesmärkide seadmine aastani 2020 on liiga lühiajaline. 7. keskkonnaprogrammist ei ilmne, kas 2020. aastaks kavandatud eesmärgid ja meetmed on sobivad ja piisavad, et tegelikkuses saavutada 2050. aasta visioon heast elust maakera võimaluste piires. Selleks on vajalik vähemalt esialgne ajakava aastateks 2030 ja 2040 kavandatud vaheetappideks teel 2050. aasta visiooni saavutamise suunas. Lisaks on aastani 2020 ulatuv periood liiga lühike, et luua investeerimiskindlus rohelisse majandusse tehtavatele pikaajalistele investeeringutele.
4.1.6

Komitee soovib näha, et see protsess muutuks kiiremaks. Komitee leiab, et selliste aeglaste edusammude põhjused on keerulised ja nõudlikud haldus- ja õigusmenetlused, mida nõutakse ERICu loomisel. Seetõttu kutsub komitee komisjoni üles tagama võimalikele partneritele toetusmeetmed ja -vahendid, et lihtsustada nende tööd (põhikirja näidised, praktilised juhised, eraldi toetusmeetmed ERICute jaoks programmi „Horisont 2020” raames jms).
2.7

Komitee on seisukohal, et karistuste ja konkurentsimoonutuste vältimiseks tuleks kõnealust erandit kohaldada üksnes ajutiselt ning üksnes sellistele õhusõiduki käitajatele, kes ei ole kõnealuse tegevuse jaoks 2012. aastal saanud tasuta saastekvoote või on need kõik tagastanud. Samal põhjusel ei tohiks neid saastekvoote arvesse võtta asjaomaste õiguste arvestamisel.
5.5

Komitee soovitab komisjonil ja liikmesriikidel veenduda, et turustatud tooted vastavad asjaomase ribalaiuse kriteeriumidele, et hoida ära 800 Mhz lairibasiseseid kahjulikke häireid ning tarbetut raadiospektri saastatuse ohtu. Eriti kehtib see piiriüleste piirkondade suhtes, mille puhul on vaja ühtlustada kellaaegu ja rakendatavaid tehnoloogiaid.
5.1

Euroopa Liidu lepingu (Lissaboni leping) artiklis 11 sätestatakse osalusdemokraatia ja tunnustatakse seega nende ühenduste ja sihtasutuste olulisust, kes juhivad arutelu ELi avalikus ruumis. Komitee rõhutab, et need Euroopa ühendused on saavutanud üha suurema ja kohati isegi määrava tähtsuse praegusel kõigile kättesaadava interneti ajastul. Osalusdemokraatia uute kanalitena on neil juba praegu tähtis ja kasvav roll teavitamisel, avalikel aruteludel ja Euroopa avaliku arvamuse kujundamisel. Sel viisil rikastavad ja täiendavad nad asjakohaselt representatiivse poliitilise demokraatia struktuure. See lisaväärtus on eriti ilmne Euroopa tasandil, kus sedalaadi osalusdemokraatia mitmesugused väljendused levivad loomulikul viisil üle riigipiiride.
3.1.2

Tööhõive taastumine on peatunud. Tööhõive väheneb. Töökohtade loomine on jäänud tagasihoidlikuks ja vähenenud, hoolimata mõne töövõimalusterohke sektori ja terve ühtse turu kasutamata potentsiaalist. Ajutiste lepingute ja osalise tööaja kasutamise suurenemise tõttu jätkub tööturu killustumine. Tööjõumaksud on endiselt kõrged ning on mitmes liikmesriigis veelgi tõusnud. Töötus on taas tõusuteel, pürgides enneolematutesse kõrgustesse, kusjuures pikaajaline töötus ja mitte ainult noorte töötus on jõudnud muret tekitavale tasemele eriti liikmesriikides, kus on toimunud eelarve ulatuslik konsolideerimine. Leibkondade keskmine sissetulek väheneb mitmes liikmesriigis ning hiljutised andmed osutavad vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse suurenemisele ja sügavamatele vormidele, kusjuures töötajate vaesus ja sotsiaalne kihistumine suurenevad mitmes liikmesriigis (3).
1.2

2008. aastast kuni veebruarini 2013 kasvas töötuse määr 27-liikmelises Euroopa Liidus 7 %-lt 10,9 %ni, mis kokku tähendab 26,4 miljonit töötut. Samal ajal on euroala töötuse määr kerkinud isegi 12 %ni – see on kasvanud 19 riigis ja langenud 8 riigis. Praegu on 27-liikmelises ELis tööta 5,7 miljonit noort (23,5 %), samas kui 2013. aasta algul oli töötuse kogumäär USAs 7,7 % ja Jaapanis 4,2 % (1). Need arvud on täielikult vastuolus strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega ja seetõttu on komitee seisukohal, et äärmiselt tähtis on käsitleda meie konkurentsivõime vähenemist, luua suuremat majanduskasvu ja rohkem töökohti ning vähendada vaesust. Oluline on luua tugevdatud järelevalvemehhanism, et jälgida majandus- ja rahapoliitika mõju sotsiaalsele olukorrale ja tööturule liikmesriikides. Samuti tuleks sotsiaal- ja tööhõivepoliitilised meetmed kaasata sätetesse, mis käsitlevad liikmesriikide majanduspoliitika jälgimist Euroopa poolaasta raames. Komitee on seisukohal, et nende dramaatiliste arvude valguses ei ole seesugune lähenemisviis mitte ainult pakiliselt vajalik, vaid ka täielikus kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 9, mis käsitleb ELi sotsiaalse ja säästva arengu eesmärke. Majandus- ja rahaliidu sotsiaalne mõõde vajab selgeid vahendeid, näitajaid ning kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid eesmärke, mis on sama tõhusad nagu majandus- ja rahaliidu majandus- ja finantskohustused. ELi juhtide olulisim ülesanne on tuua Euroopa ideaal taas inimestele lähedale.
2.7

Nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 3, on ELil ainupädevus (nii nagu seda on kirjeldatud ELi toimimise lepingu artikli 2 lõikes 1) tolliliidu valdkonnas. Tolliliidualaste õigusaktide rakendamise eest vastutavad liikmesriigid. (Meeldetuletuseks – siseturu valdkonnas on liidul ja liikmesriikidel jagatud pädevus, nii nagu see on sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 2 lõikes 2.)
2.6

Lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahend on mõeldud euroala vahendina, kus suurem majanduslik lähenemine on euroala toimimise jaoks ülimalt oluline. Arvestades kõnealuse fondi ilmselt väikest mahtu, teeb komitee ettepaneku, et see oleks suunatud konkreetselt nendele euroala liikmesriikidele, kes on keerulises olukorras, välistamata võimalust toetada projekte, mille piiriülesed mõjud on eriti positiivsed. See peab olema suunatud eelkõige nendele riikidele, kelle majanduslikku tasakaalutust peetakse eriti suureks ohuks euroala toimimisele. Ei ole selge, miks makromajanduslikus kohandamisprogrammis osalevad liikmesriigid peaksid olema välja arvatud sellest toetusvormist, kuna nemad on just selgelt need, kes vajavad rahalist toetust kõige enam.
4.9

Komitee märgib, et tarkvaraarendajad ja riistvaratootjad jäetakse sõnaselgelt direktiivi nõuete alt välja, sest nemad ei ole infoühiskonna teenuste pakkujad. Kuid komitee leiab, et õigusakti ettepanekus tuleks sätestada, et direktiivi ettepaneku alusel kohustusi omavatel üksustel on õigus pidada tark- ja riistvara tarnijaid vastutavaks nende tootes või teenuses esineva mis tahes vea eest, mis on otseselt põhjustanud mõne võrgu- ja infoturbe intsidendi.
4.19

IKT sektoris valitsevad Ameerika ja Aasia ettevõtted. Euroopa on tähelepanuväärselt vähe edu saavutanud IKT-alaste uuenduste võimendava mõju kasutamises, et luua turuliidritest megaettevõtteid nagu Google, Microsoft, Apple ja Samsung. Komitee tervitab kavandatud mikro- ja nanoelektroonika valdkonna tööstuse uut strateegiat, et suurendada Euroopa atraktiivsust projekteerimisse ja tootmisse tehtavate investeeringute puhul ning suurendada Euroopa üldist turuosa. Ent ELi poliitikat tuleb radikaalselt muuta, et tagada Euroopa ettevõtetele viljakas keskkond, mida nad vajavad selleks, et IKT tehnoloogiate ja teenuste alal maailmas turuliidriteks saada.
3.4

Määruse eelnõus osutatud toiduks mittekasutatavate toodete vaba liikumine ei tohi kannatada õigusraamistiku leebuse või ebapiisavuse all ega vahendite ja kontrollide arvu ja kvaliteedi tõttu. Seetõttu on asjakohane, et liikmesriigid ja komisjon eraldaksid järelevalve- ja kontrollimeetmete rakendamiseks piisavalt vahendeid, et tagada nende täielik tõhusus. Kuigi Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunnistab, et eelarved on praegu piiratud, on ta siiski seisukohal, et kaalul on avalikud huvid, mis nõuavad kõikide jõupingutuste tegemist, et tagada tarbijate tervis ja ohutus ning keskkonnakaitse puudustega või ohtlike toodete suhtes. Siseturu nõuetekohane toimimine on majanduse elavdamise ja töökohtade loomise seisukohast äärmiselt oluline.
3.10

Komitee tunnistab, et karistuste astmeline süsteem, mis on ette nähtud kõnealuses ettepanekus vastavalt konfiskeeritud summale (eelkõige artikli 5 lõige 2), võimaldab osaliselt neid olukordi arvesse võtta. Kuid komitee arvates ei muuda see siiski asjaolu, et direktiivi ettepanekus ei tagata kaitset isikuvabaduste raske rikkumise ohu vastu. Näib, et ettepanekus ei võeta arvesse ELi õigustraditsioonide ja -süsteemide mitmekesisust, eelkõige uurimissüsteemide iseärasusi, mille puhul võib politsei kuriteos kahtlustatavat isikut – ka väiksemate kuritegude korral –, väga kaua enne kohtu ette viimist kinni pidada.
5.9

Ehkki määruse kõik osad on kohustuslikud ja määrus ise on vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, tuleb mõned osad (nimelt sise-eeskirjad, milles on kirjas, kuidas tagatakse ja rakendatakse organisatsioonides õiglase suhtumise põhimõtteid, või rikkumise korral kohaldatavad eeskirjad) veel välja töötada ja vajaduse korral riiklikku õigusesse üle võtta. Komitee oleks eelistanud, et määruses oleks kehtestatud nende osade rakendamise tähtaeg.
3.3

Komitee tervitab komisjoni soovitust agressiivse maksuplaneerimise kohta, kuid leiab, et kavandatud meetmed on selle tegevuse vastu võitlemiseks ebapiisavad. Arvestades kõnealuse nähtuse, st agressiivse maksuplaneerimise keerukust, võib üldise kuritarvituse vastase reegli rakendamine ja kunstlike kahepoolsete kokkulepete määratlemine osutuda liikmesriikide vahel sõlmitud kokkulepete raames keeruliseks. Samuti leiab komitee, et need meetmed tekitavad liikmesriikidele rohkem rakendusprobleeme kui see, et nad tühistaksid koheselt need kokkulepped, eelkõige sellised, mis hõlmavad üldiselt maksuparadiisidena tuntud kohtualluvusi või mis ei järgi hea maksuhaldustava miinimumnõudeid.
1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab vajalikuks muuta määrust (EÜ) nr 1224/2009, et viia see vastavusse see Euroopa Liidu toimimise lepinguga.
5.1

Komitee arvates kuulub jaekaubandus kõige enam koondunud sektorite hulka. Tegelikult on igas liikmesriigis turg kolme kuni viie – sageli rahvusvahelise – ettevõtte kontrolli all. See on väga suur probleem konkurentsi seisukohast, kuna sektor on muutunud liiga mõjukaks võrreldes tarnijatega, kelle arv on palju suurem.
2.12

Määrusega on kehtestatud ulatuslik süsteem, milles on kindlaks määratud kõik materiaal- ja menetlusõiguse aspektid. Samas piirdub direktiiv vaid materiaalõiguse valitud sätete ühtlustamisega, mistõttu on kavandatud direktiivi eesmärk see, et oluliselt sarnased sisulised eeskirjad ning vähemalt peamised menetlussätted oleksid kooskõlas.
3.7.2

Mitmeaastases finantsraamistikus lairibaühenduse kasutuselevõtuks ettenähtud raha kavatses komisjon kasutada lairibaturu edendamiseks, ent see kujutab endast vaid väikest osa vahenditest, mis on tegelikult vajalikud digitaalarengu tegevuskavas seatud lairibaeesmärkide saavutamiseks. Euroopa Komisjoni poolt rahastamislõhe uurimiseks palgatud konsultandid on seisukohal, et 2020. aasta eesmärkide saavutamiseks on vajalik täiendav riiklik rahastamine kuni 62 miljardi euro ulatuses (Analysys Masoni poolt Euroopa Komisjoni tellimusel koostatud uuring „Study on the socio-economic impact of bandwidth” (ribalaiuse sotsiaal-majanduslik mõju), 2012).
5.3

Ehkki sotsiaaldialoog on andnud häid tulemusi, on seda vaja veelgi tugevdada ja laiendada. Sotsiaalpartnerid on nõrgad, seda just erasektoris. Kollektiivlepinguid ei jõustata alati ka pärast allakirjutamist ning on hulgaliselt valdkondi, mis ei ole lihtsalt veel sotsiaaldialoogiga hõlmatud. Riigi tasandil ei konsulteerita Serbia majandus- ja sotsiaalnõukoguga süstemaatiliselt kõigis tema pädevusse kuuluvates küsimustes või toimuvad konsultatsioonid pelgalt vormi täiteks ning valitsus ignoreerib sageli antud soovitusi. Üheks positiivseks erandiks on tööministeerium, mis küsib nõukogu arvamust kõigi õigusaktide eelnõude ja strateegiate puhul. Lisaks esitas ta hiljuti ettepaneku luua kolmepoolne töörühm, kes viiks sisse parandused tööõigusesse. Ka haridusega seotud õigusakte on parandatud; haridus- ja teadusministeerium esitas nõukogule arvamuse saamiseks kolm seaduseelnõu. Vaatamata neile positiivsetele arengutele ignoreeritakse Serbia majandus- ja sotsiaalnõukogu jätkuvalt sageli üldise majanduspoliitika ja meetmete puhul, millel on aga otsene mõju ettevõtete ja töötajate tegevusele.
Rohelises raamatus juhitakse tähelepanu asjaolule, et VKEdel on paljudes liikmesriikides suuri raskusi ellujäämiseks ja kasvamiseks vajalikele rahastamisvahenditele ligipääsul. Sõltumata pankade finantsvõimenduse mõjudest, on VKEd silmitsi alternatiivsete rahastamisallikate killustunud ja ebaülevaatliku hulgaga. Kohalikud pangad on suurel määral kaotanud või vähendanud oma sidemeid kohaliku kogukonnaga. Pankade ja VKEde suhted on nõrgenenud ning neid on vaja taastada ja tugevdada. On tehtud mitmeid algatusi, et pakkuda VKEdele pangandusväliseid rahastamisallikaid, sealhulgas juurdepääsu mõningatele riskikapitalifondidele, varadel põhinevale rahastamisele (2), tarneahela kaudu rahastamisele ja ühisrahastamisprojektidele. Palju on veel vaja teha. Kindlustusettevõtted ja pensionifondid on valmis etendama suuremat rolli, kuid nad vajavad asjakohaseid stiimuleid ja nendega peaks tegelema komisjon. Tulevaste meetmete puhul, mille eesmärk on lihtsustada VKEde juurdepääsu pikaajalisele rahastamisele, tuleks tagada, et VKEd saaksid neist meetmetest kasu esialgselt kavandatud kujul, ilma pankadepoolsete üleliigsete lisatingimusteta, kui neid meetmeid kanaliseeritakse pankade laenukanalite kaudu.
2.2

Arvestades asjaolu, et lennukiga reisimine ei ole enam luksus, vaid vajadus, et rahuldada ärivajadusi ja võimaldada Euroopa kodanikel kasutada oma enesestmõistetavat õigust vabale liikumisele, leiab komitee, et on veel valdkondi, mida on vaja täiendavalt uurida, et tagada reisijate õigused ning anda lennuettevõtjatele kindel õigus- ja ärikeskkond, mis aitab neil saavutada edu sellel väga tiheda konkurentsiga turul. Üks valdkond, kus on vaja parandada õigusraamistikku ja rakendada tõhusamalt kehtivaid õigusnorme, on lennureisijatele hüvitise maksmise ja abi andmise eeskirjad.
1.8

Kuna on üldtunnistatud, et päikesetegevusest tulenev oht kosmose infrastruktuurile on vähemalt samaväärne, kui mitte palju suurem, eriti kui arvesse võtta intensiivsete nähtuste mõjust tulenevat ohtu, leiab komitee, et nagu algselt kosmose olukorrast ülevaate saamise määratluses kavandati, tuleb neid kahte aspekti jälgida paralleelselt ning kutsub seetõttu komisjoni üles määratlema täieliku raamistiku, kuhu on integreeritud kosmose infrastruktuuri kaitse mitmesugused aspektid, eelkõige seoses Euroopa Kosmoseagentuuriga, kes on juba aktiivselt kaasatud päikesekiirgusevastase kaitse programmi. 10.–11. märtsil 2011 Madridis toimunud kosmose ja kaitse teemalise konverentsi järeldustes (millele mõjuhinnangus viidatakse) näidatakse selgelt viis, kuidas selles valdkonnas tugevdada koostööd kõigi huvitatud poolte vahel, eelkõige ELi, Euroopa Kosmoseagentuuri ja liikmesriikide vahel.
1.2

Seega komitee: a) märgib, et kuigi arukas reguleerimine on igas suuruses ettevõtjatele vajalik, on bürokraatia mõju väikeettevõtjatele, eriti mikroettevõtjatele, ebaproportsionaalselt suur; b) tuletab kõigile komisjoni talitustele meelde, et VKE test on mõjuhinnangute lahutamatu osa. Komitee kutsub Euroopa seadusandjat üles arvestama VKEde rühma mõjuhinnangute ettevalmistamisel ja õigusaktide koostamisel väike- ja mikroettevõtjate eriomadustega; c) tervitab õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT), millega tehakse kindlaks VKEde koormused ja nende jaoks ebatõhusad meetmed. Seda programmi tuleks kasutada oma eesmärgile enam mittevastavate kehtivate määruste kindlakstegemiseks ja tühistamiseks ning kehtivate õigusaktide konsolideerimiseks. Komitee teeb ettepaneku, et komisjon käivitaks võimalikult kiiresti uue kvaliteedikontrolli, seades esmatähtsale kohale kõnealuses teatises esitatud TOP-10 konsultatsioonidest tulenevad kõige koormavad määrused ning keskendudes eelkõige mikroettevõtjatele; d) tuletab meelde üht selle programmi põhimõtet, mille kohaselt on mõjuhinnang kasutajasõbralikum, kui selle koostamisel kasutatakse standardmudelit ja see sisaldab selget kommenteeritud kokkuvõtet, milles tuuakse välja peamised käsitletud probleemid, sealhulgas rakenduskulud eelkõige mikroettevõtjate puhul; e) toetab pikas perspektiivis ühtse sõltumatu mõjuhindamiskomitee loomist, mis tegutseks kõigis ELi institutsioonides. See sõltumatu mõjuhindamiskomitee võiks komisjoni ettepanekute täiendavaks kontrollimiseks kasutada väliseksperte, et tagada mitmesuguste asjaomaste käsituste õige mõistmine; f) on nõus, et mikroettevõtjatele ei tuleks anda üldist vabastust, vaid pigem kasutada õigusakti ettepanekutes juhtumipõhist lähenemisviisi, millele eelneb põhjalik mõjuhindamine; g) tuletab komisjonile meelde, et tuleks üksikasjalikult välja tuua, milliseid muudatusi konsulteerimisprotsessi tulemusel tehti ja mis põhjustel; h) on seisukohal, et Euroopa Komisjon peaks pidevalt jälgima VKE tulemustabelit, mille on tihedas koostöös VKEde organisatsioonidega koostanud tsentraliseeritud koordineerimistalitus; i) nõuab uut programmi, millega vähendada reguleerimise tarbetut koormust ning tagada, et arukama reguleerimisega ei tehta erandit töötajate kaitset, soolise võrdõiguslikkuse standardeid ega keskkonnastandardeid käsitlevate õigusaktide osas. Seepärast soovitab komitee tungivalt anda kuni 2020. aastani uued volitused Stoiberi rühmale, kes koostöös VKEde organisatsioonidega jälgib ja rakendab eelkõige mikro- ja väikeettevõtjatega seotud poliitikameetmeid; j) palub nõukogul ja parlamendil ELi õigusaktide kujundamisel piirata ka ettevõtjate halduskoormust; k) teeb ettepaneku, et õigusaktide liigpüüdliku rakendamise vältimiseks vahetaksid liikmesriigid aruka reguleerimise valdkonna parimaid tavasid.
5.3

Komitee on veendunud, et piraatluse probleemi võti on asjassepuutuvate rahavoogude jälgimine ja kontroll. ELis tuleks koostada piraatlusega seonduvas rahapesus osalevate finantseerimisasutuste must nimekiri. Maailmapank, Interpol ja Europol saavad aidata jälitada lunarahamakseid, mida tuleb jälitada ja mis tuleb konfiskeerida, et piraatlus ei oleks enam ahvatlev äri (8).
Komitee leiab, et valitud kolm vahetu sekkumise valdkonda, mis aitavad kaasa Euroopas äri- ja ettevõtlusvaimu jätkusuutlikule arengule, on asjakohased, kuid nendega koos tuleb võtta erimeetmeid, mida rakendatakse kohalikul tasandil Euroopa perspektiivis ja mis on orienteeritud ülemaailmsetele turgudele. Vaatamata sellele, et need on mõisteliselt asjakohased, rõhutab komitee komisjonile tungivat vajadust rakendatavate meetmete rahalise toetuste järele.

Vahetu sekkumise valdkonnad on hästi määratletud:

(a) Ettevõtlusalane haridus ja koolitus, et toetada majanduskasvu ja ettevõtete loomist

(b) raamtingimuste tugevdamine ettevõtjate jaoks, kaotades olemasolevad struktuurilised tõkked ja toetades ettevõtjaid nende ettevõtte elutsükli olulistes etappides, unustamata rahastamise tähtsust selles protsessis;

(c) Euroopa ettevõtluskultuuri dünaamilisemaks muutmine: uue ettevõtjate põlvkonna toetamine.

Teiste sõnadega, tegutseda inimeste ettevalmistuse ja koolituse nimel; võimaldada ettevõtlust soosivaid tingimusi; edendada ettevõtluse mõistet vahepeal loodud tingimuste põhjal.

Komitee rõhutab veelkord, et lähenemisviis on hästi määratletud, kuid vaja on liikmesriikide ühist jõupingutust ja selgitust tegevuskava rahalise jätkusuutlikkuse kohta.