13.Praegu on leitud, et õigusliku vaakumi ärahoidmiseks ja ebakindluse kõrvaldamiseks nii palju kui võimalik tuleks lepingus selgitada, milline saab olema enne väljaastumise kuupäeva turule lastud kaupade ja III.3. jaotises loetletud pooleliolevate menetluste staatus.

12.Ühendkuningriigi korrakohaseks liidust väljaastumiseks on vaja, et jõutakse kokkuleppele finantskohustuste üle, mis on võetud kogu Ühendkuningriigi liidu liikmeks olemise aja jooksul. Seetõttu tuleb läbirääkimiste esimeses etapis kokku leppida finantsarvelduse metoodikas, mis tugineb III.2. jaotises esitatud põhimõtetele.

11.Läbirääkimiste kõige tähtsam teema on ELi 27 liikmesriigi kodanike ja nende pereliikmete õigusliku seisundi ja õiguste kaitse Ühendkuningriigis ning Ühendkuningriigi kodanike ja nende pereliikmete õigusliku seisundi ja õiguste kaitse ELi 27 liikmesriigis, kuna Ühendkuningriigi liidust väljaastumine mõjutab otseselt väga paljusid inimesi ja selle tagajärjed on nende jaoks tõsised. Lepingus tuleks sätestada nende kodanike õiguste tagamiseks vajalikud tulemuslikud, siduvad, mittediskrimineerivad ja igakülgsed tagatised, sealhulgas õigus saada riigis alalise elamise õigus pärast seda, kui isik on seal seaduslikult elanud viis aastat järjest.

10.Käesolevad läbirääkimisjuhised on mõeldud läbirääkimiste esimese etapi jaoks. Kooskõlas eesmärgiga, mille Euroopa Ülemkogu on läbirääkimiste esimesele etapile määranud, käsitlevad läbirääkimisjuhised eelkõige küsimusi, millega tegelemist peetakse praegu hädavajalikuks selleks, et tagada Ühendkuningriigi korrakohane väljaastumine liidust.

9.Euroopa Ülemkogu suunistega on ette nähtud, et läbirääkimised toimuvad kahes etapis. Esimese etapi eesmärk on:

5.Lepingu üle peab läbirääkimisi ja selle sõlmib liit. Sellega seoses annab Euroopa Liidu lepingu artikkel 50 liidule erakorralise horisontaalse pädevuse käsitleda väljaastumislepingus kõiki küsimusi, mis on vajalikud väljaastumise korraldamiseks. See erakorraline pädevus on ühekordne ja antud üksnes Ühendkuningriigi liidust väljaastumise korraldamiseks. Kui liit teostab seda eripädevust väljaastumislepingus, ei mõjuta see mingil moel pädevuste jaotumist liidu ja liikmesriikide vahel seoses asjaomaste valdkondade õigusaktide vastuvõtmisega tulevikus.

3.Lepingu põhieesmärk on tagada Ühendkuningriigi korrakohane väljaastumine Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest. Käesolevates läbirääkimisjuhistes tähendab termin „liit“ Euroopa Liitu, mille aluseks on Euroopa Liidu leping ja Euroopa Liidu toimimise leping, ja/või Euroopa Aatomienergiaühendust, mille aluseks on Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping.

14.Kooskõlas Euroopa Ülemkogu suunistega toetab liit jätkuvalt rahu, stabiilsust ja leppimist Iirimaa saarel. Lepingu sätted ei tohiks olla vastuolus eesmärkide ja kohustustega, mis on sätestatud suure reede kokkuleppes ja sellega seotud rakenduslepetes; Iirimaa saare ainulaadsest olukorrast tulenevad probleemid vajavad paindlikke ja leidlikke lahendusi. Läbirääkimiste eesmärk peaks olema eelkõige see, et Iirimaa saarel ei taastata ranget piirikontrolli, austades samas liidu õiguskorra puutumatust. Arvesse tuleks võtta asjaolu, et Põhja-Iirimaal elavatel Iirimaa kodanikel on ka edaspidi ELi kodanike õigused. Tunnustada tuleks ELi õigusega kooskõlas olevaid kahepoolseid lepinguid ja kokkuleppeid Iirimaa ja Ühendkuningriigi vahel, näiteks ühist reisipiirkonda. Lepingus tuleks käsitleda ka Iirimaa ainulaadse geograafilise asukohaga seotud küsimusi, sealhulgas kaupade transiiti (Ühendkuningriigist Iirimaale ja vastupidi). Neid küsimusi käsitletakse kooskõlas Euroopa Ülemkogu suunistega ette nähtud lähenemisviisiga.

15.Vastavalt Euroopa Ülemkogu suunistele peaks liit leppima Ühendkuningriigiga kokku korra, mida kohaldatakse Ühendkuningriigi suveräänsete baasipiirkondade suhtes Küprosel, ja tunnustama sellega seoses selliseid kahepoolseid lepinguid ja kokkuleppeid Küprose Vabariigi ja Ühendkuningriigi vahel, mis on kooskõlas liidu õigusega, eeskätt selleks, et kaitsta suveräänsetes baasipiirkondades elavate ja töötavate liidu kodanike õiguseid ja huve.

16.Lepinguga tuleks tagada liidu huvide vajalik kaitse Ühendkuningriigis.

17.Leping peaks sisaldama sätteid selle kohaldamise kohta üldiselt. Nende sätete hulka peavad kuuluma tulemuslikud mehhanismid lepingu täitmise tagamiseks ja vaidluste lahendamiseks ning need mehhanismid peavad olema täielikult kooskõlas liidu autonoomia ja õiguskorraga, selleks et tagada lepingust tulenevate kohustuste tulemuslik täitmine.

18.Lisaks sellele tuleks vastavalt Euroopa Ülemkogu suunistele alustada Ühendkuningriigiga esimesel võimalusel konstruktiivset dialoogi, et võimaluse korral kujundada ühine lähenemisviis kolmandatest riikidest partneritele, rahvusvahelistele organisatsioonidele ja konventsioonidele seoses rahvusvaheliste kohustustega, mis on võetud enne väljaastumise kuupäeva sõlmitud lepingutega ja mis on Ühendkuningriigi suhtes jätkuvalt siduvad.

19.Niipea kui Euroopa Ülemkogu otsustab, et tehtud on piisavalt edusamme selleks, et alustada läbirääkimiste järgmist etappi, võetakse vastu järgmised läbirääkimisjuhised. Küsimusi, mille suhtes võidakse kohaldada üleminekukorda (st sätted, mis seonduvad võimaliku tulevaste suhete raamistikuga), käsitletakse tulevastes läbirääkimisjuhistes vastavalt tehtud edusammudele. See põhimõte võimaldab tõhusalt kasutada Euroopa Liidu lepingu artikliga 50 lepingu sõlmimiseks ettenähtud piiratud ajavaru, sest nii ei ole läbirääkimiste eri etappides vaja tegeleda ühe ja sama küsimusega mitu korda.

III.1Kodanike õigused

20.Lepinguga tuleks tagada liidu õigusest enne väljaastumise kuupäeva tulenenud õiguslik seisund ja õigused, sealhulgas hiljem tekkivad õigused (nt vanaduspensioniga seotud õigused), nii ELi 27 liikmesriigi kodanikele, kes elavad (või on elanud) ja/või töötavad (või on töötanud) Ühendkuningriigis, kui ka Ühendkuningriigi kodanikele, kes elavad (või on elanud) ja/või töötavad (või on töötanud) ühes ELi 27 liikmesriigist. Lepingus selle kohta sätestatavad tagatised peaksid olema vastastikused ning tuginema võrdse kohtlemise põhimõttele ELi 27 liikmesriigi kodanike hulgas ja ELi 27 liikmesriigi kodanike kohtlemisele võrdselt Ühendkuningriigi kodanikega, nagu on sätestatud asjakohastes liidu õigusaktides. Neid õigusi tuleks kaitsta sel teel, et need peaksid olema asjaomaste isikute seaduslikud õigused, millele nad saavad vahetult tugineda ja mis kuuluvad neile nende eluajal.

21.Lepingus tuleks käsitleda vähemalt järgmist.

(a)Hõlmatud isikute määratlus: isikuline kohaldamisala peaks olema sama kui direktiivil 2004/38 (nii majanduslikult aktiivsed, st töötajad ja füüsilisest isikust ettevõtjad, kui ka mitteaktiivsed inimesed, kes on elanud Ühendkuningriigis või EL27 liikmesriigis enne väljaastumise kuupäeva, ja nende pereliikmed, kes neid saadavad või nendega ühinevad mis tahes ajahetkel enne või pärast väljaastumise kuupäeva). Lisaks sellele peaks isikuline kohaldamisala hõlmama isikuid, kelle suhtes kohaldatakse määrust 883/2004 (nt piirialatöötajaid).

(b)Kaitstavate õiguste määratlus: määratlus peaks sisaldama vähemalt järgmisi õigusi:

i)Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitest 21, 45 ja 49 tulenevad elamisõigused, mis on sätestatud direktiivis 2004/38 (sama esemeline kohaldamisala, mis hõlmab muu hulgas alalise elamise õigust, mis saadakse pärast seda, kui isik on seaduslikult riigis elanud viis aastat järjest), ja nende õigustega seotud õigusnormid; elamisõigustega seoses välja antavad dokumendid (näiteks registreerimistunnistus, elamisluba või tõendamisdokument) peaksid olema deklaratiivsed ning need tuleks välja anda lihtsa ja kiire menetlusega kas tasuta või sellise tasu eest, mis ei ületa riigi kodanikelt samalaadsete dokumentide väljaandmise eest võetavat tasu;

ii)määruses 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta ja määruses 987/2009, millega rakendatakse määrust 883/2004, (kaasa arvatud mõlemas määruses tulevikus tehtavad muudatused) sätestatud õigused ja kohustused, mis käsitlevad muu hulgas õigust perioodide liitmisele, sotsiaalkindlustushüvitiste ülekandmist ja ühe kohaldatava õiguse põhimõtet;

iii)määruses 492/2011 (töötajate liikumisvabaduse kohta liidu piires) sätestatud õigused (nt juudepääs tööturule, õigus töötada valitud alal, sotsiaalsed ja maksusoodustused, koolitus, elamispinnad, kollektiivsed õigused);

iv)õigus alustada ja jätkata tegutsemist füüsilisest isikust ettevõtjana, mis tuleneb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 49.

22.Õiguskindluse huvides tuleks lepinguga tagada nii Ühendkuningriigis kui ka ELi 27 liikmesriigis tunnustatud diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kaitse vastavalt enne väljaastumise kuupäeva kohaldatavatele liidu õigusnormidele, kui asjaomane diplom, tunnistus või muu dokument on saadud liidu liikmesriigis enne seda kuupäeva. Samuti tuleks lepinguga tagada, et ka pärast väljaastumise kuupäeva jätkub diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide tunnustamine, kui need on saadud kolmandas riigis ja neid tunnustatakse liidu liikmesriigis enne väljaastumise kuupäeva vastavalt enne seda kuupäeva kohaldatavatele liidu õigusnormidele. Lepinguga tuleks ette näha ka väljaastumise kuupäeval pooleliolevate tunnustamismenetluste suhtes kohaldatav kord.

III.2Finantsarveldus

23.Ühtse finantsarveldusega tuleks tagada, et nii liit kui ka Ühendkuningriik täidavad kohustused, mis on võetud kogu Ühendkuningriigi liidu liikmeks olemise aja jooksul. Läbirääkimised finantsarvelduse metoodika üle peaksid tuginema järgmistele põhimõtetele.

24.Ühtne finantsarveldus tuleks koostada seoses järgmisega:

–liidu eelarve;