[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 18.2.2010

KOM(2010)52 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE

Tegevuskava komisjoni järelevalverolli tugevdamiseks struktuurimeetmete ühisel juhtimisel: tegevuskava mõju

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE

Tegevuskava komisjoni järelevalverolli tugevdamiseks struktuurimeetmete ühisel juhtimisel: tegevuskava mõju

Kokkuvõte

Aastal 2008, kui Euroopa Kontrollikoda („kontrollikoda”) oli avaldanud oma 2006. aasta aruande,[1] võttis komisjon vastu tegevuskava oma järelevalverolli tugevdamiseks liikmesriikides seoses struktuurimeetmete ühise juhtimisega („tegevuskava”)[2]. Tegevuskava eesmärk oli tugevdada komisjoni meetmeid, millega vähendatakse struktuurimeetmete hüvitismaksetega seotud vigade arvu ning kõrvaldatakse puudusi liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemides („süsteemid”). Tegevuskavas oli sätestatud 37 meedet, mis jagunesid 10 rubriiki (vt 4. lisa). Aastatel 2008 ja 2009 lisati veel uusi meetmeid ja programme. Seetõttu väljus komisjoni järelevalvetegevus algselt tegevuskavas märgitud piirest.

Volinikud Samecki ja Špidla esitasid peamised tulemused Euroopa Parlamendi eelarvekontrolli komisjonile 2. detsembril 2009. Täiendavaid üksikasju saab 5. novembri 2008[3], 3. veebruari 2009[4] ja 28. oktoobri 2009[5] aruannetest.

Käesolevas teatises antakse hinnang tegevuskava rakendamise tulemustele ja esmamõjule ning samuti täiendavate meetmete rakendamisele komisjoni poolt struktuurimeetmete ühise auditistrateegia („auditistrateegia”) alusel. Hinnangus ei piirduta üksnes lihtsate kvantitatiivsete näitajatega, nagu veamäär või tagasi saadud summad, sest selliseid meetmeid on raske seostada üksikute toimingutega. Näiteks aitavad juhendamine ja koolitus paremini mõista õigusaktidest tulenevaid nõudeid, aga neil ei ole lühikeses perspektiivis otseselt arvuliselt mõõdetavat mõju. Seetõttu kasutatakse asjakohast kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete näitajate kombinatsiooni.

Programmiperioodidel 1994–1999 ja 2000–2006 hõlmas suur hulk toiminguid komisjoni auditite suunamist ja finantskorrektsioonide rangemat rakendamist. Selle tulemusena on nii perioodi 1994–1999 kui ka perioodi 2000–2006 finantskorrektsioonide väärtus suurenenud, ulatudes aastatel 2008 ja 2009 kokku 3,801 miljardi euroni, samas kui aastail 2000–2007 ulatus see kokku ligikaudu 3,567 miljardi euroni. Juhtudel, kui liikmesriigid aktsepteerivad komisjoni soovitatud korrektsioone (aastatel 2000–2009 oli neid kõikidest juhtudest 70%), võivad nad komisjoni toetuse suunata ümber täiendavatele abikõlblikele projektidele. Kui korrektsioonide kohta teeb otsuse komisjon, makstakse need tagasi ELi eelarvesse.

Tegevuskava hõlmas kolme programmiperioodi.

Peamised tulemused ja mõju programmiperioodil 1994–1999:

- Sel perioodil keskendus tegevuskava pooleliolevate finantskorrektsioonimenetluste lõpetamisele. Kokku tehti aastail 2008–2009 ERFi, ESFi ja Ühtekuuluvusfondi toetuste puhul finantskorrektsioone 864 miljoni euro ulatuses lisaks neile 1,4 miljardile eurole, mis määrati enne tegevuskava rakendamist. 2008. ja 2009. aasta tulemused pärinevad peamiselt 1994–1999. aasta ERFi toetuste lõpetamise audiitorkontrollist, mis viidi lõpule 2010. aasta jaanuaris. ESFi osas puudutavad 1994.–1999. aasta finantskorrektsioonid 13 programmi, mille kohta komisjoni otsus on vastu võetud, ning veel 17 menetlust, mis algatati aastatel 2008–2009.

Peamised tulemused ja mõju programmiperioodil 2000–2006:

- Komisjon on oma auditites keskendunud riskialdistele aladele ning on teinud ja lõpule viinud oma auditid 50 kõrge riskitasemega korraldusasutuste suhtes, jätkanud liikmesriikide tegevuskavade seiret ja lõpuleviimist ning astunud samme kõigi vigade suhtes, mille kontrollikoda oma 2006. aasta aruandes tuvastas (meetmed kontrollikoja poolt aastatel 2007 ja 2008 avastatud vigade suhtes on käimas). Nende meetmete eesmärk on tugevdada süsteemi, ning kui leitakse nõrku kohti, rakendada peatamismenetlust ja finantskorrektsioonimenetlust, et vähendada ELi eelarvele rahalise kahju tekkimise ohtu. Komisjoni auditid perioodi 2000–2006 kohta on aastatel 2008 ja 2009 andnud tulemuseks finantskorrektsioone 2,9 miljardi euro ulatuses (võrdluseks: tegevuskavale eelnenud kaheksa aasta jooksul oli see summa 2,1 miljardit). Oodatakse, et selle positiivne mõju ilmneb programmide lõpetamisel, sest avastatud vead on kõrvaldatud. On märke, et riske tuleb nüüd ette ainult mõne üksiku liikmesriigi puhul,[6] samas kui süsteemi parendamisele liikmesriikides aitab omakorda kaasa ka nende süsteemide parem hindamine peadirektoraatide 2008. aasta tegevusaruandes.

- Meetmed, mida komisjon on võtnud seoses liikmesriikide andmetega tühistatud ja tagasimakstud summade kohta, on andnud positiivseid tulemusi. Analüüs näitab, et saadud andmete terviklikkus ja täpsus on paranenud. Selle tulemusena on võimalik riiklike kontrolli- ja korrektsioonimenetluste tulemuslikkust paremini hinnata. Sellele vaatamata on veel ruumi edasiseks arenguks.

- 2000.–2006. aasta programmide lõpetamisel tegi komisjon aegsasti ettevalmistusi, koostades omaenda lõpetamisstrateegia, andes liikmesriikidele suuniseid ja koolitust ning vaadates üle toetuse lõpetamise deklaratsiooni koostavate asutuste[7] ettevalmistusi. Nende ennetusmeetmete mõju saab nähtavaks programmide lõpetamisel ja seda mõõdetakse jääkveamäära[8] põhjal pärast lõpetamist.

- Komisjon on ajakohastanud oma suuniseid aastaaruande kokkuvõtte kohta ja veel kord rõhutanud, kui tähtis on nende lisandväärtus liikmesriikide jaoks. 2008. aasta aruandes tõstis kontrollikoda esile komisjoni järelmeetmeid juhtudel, kui liikmesriikide esitatud teave ei olnud vastavuses finantsmääruse nõuetega; samuti märkis kontrollikoda, et mõned liikmesriigid andsid oma kokkuvõtetele täiendava analüüsi või muude elementidega rohkem lisandväärtust.

Peamised tulemused ja mõju programmiperioodil 2007–2013:

- Komisjon on programmiperioodiks 2007–2013 rakendanud ranged ennetusmeetmed, tagamaks, et liikmesriikides võetaks usaldusväärsed süsteemid kasutusele juba programmiperioodi alguses, enne kui vahemaksetaotlusi hakatakse rahuldama. Esimene meede on liikmesriikide loodud süsteemide vastavuse hindamine. 2009. aasta lõpuks olid regionaalpoliitika peadirektoraat (DG REGIO) ja tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat (DG EMPL) heaks kiitnud vastavuse hindamise aruanded, mis hõlmasid vastavalt 91,6 % ja 90,8 % kõigist summadest, mille kohta otsus oli tehtud. Teine ennetusmeede on riikide auditistrateegiad. 2009. aasta lõpuks olid DG REGIO ja DG EMPL heaks kiitnud strateegiad, mis hõlmasid vastavalt 97,1 % ja 100 % programmidest.

- Komisjon tegi juhusliku projektivalimi auditi, lähtudes samast metoodikast, mida kasutas ka kontrollikoda. Selle kontrolli käigus leitud esialgne veamäär – ligikaudu 5 % – näitab, et tegevuskava, auditistrateegia ja ajavahemiku 2007–2013 tugevdatud reguleeriva kontrolli eeskirjade rakendamisega on komisjon liikunud õiges suunas. Kontrolli tulemustesse tuleks siiski suhtuda ettevaatusega, sest tehtud auditid hõlmavad ainult makseid, mis on tehtud programmiperioodi algetapis, s.o kuni 31. maini 2009, ning ainult nendes 15 liikmesriigis, kes olid selleks ajaks oma kulud deklareerinud.

- Ajavahemiku 2007–2013 määrusi on muudetud, et lihtsustada eeskirju ja eelkõige võimaldada kasutada ühekordseid makseid, ühikukulude astmestikke ja kindlasummalistel maksetel põhinevaid kaudseid kulusid. Eeskirjad lihtsustatud kulude kohta on mõeldud vähendama liikmesriikide halduskoormust, aitama kasutada fondide vahendeid tõhusamalt ja korrektsemalt ning lõppkokkuvõttes vähendama vigade hulka.

- Ka on programmiperioodi 2007–2013 programmide koostamisele ja toimimisele avaldanud positiivset kõrvalmõju 2000–2006 programmid, sest tänu olulistele jõupingutustele suuniste ja koolituste alal on kõik sidusrühmad teadlikumad süsteemide võimalikest puudujääkidest ja nende võimalikest tagajärgedest.

Üldkokkuvõttes on komisjon suurendanud oma võimekust teostada paremat järelevalvet ühisel juhtimisel võetavate struktuurimeetmete üle.

Tulemused ja mõju: sissejuhatus

Nagu on märgitud tegevuskava teatises,[9] oli tegevuskava eesmärk täiendada auditistrateegia raames toimuvat kõrgetasemelist auditeerimist ja jätkata komisjoni tegevuskava raames asjakohaseid meetmeid ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks[10]. Seetõttu ei ole ta toiminud isoleerituna, sest võetakse ka teisi meetmeid, et parandada kontrolli ELi ühtekuuluvuspoliitika valdkonna kaasrahastamise üle. Selle tulemusena peavad tegevuskavaga kehtestatud meetmed aitama parandada kontrolli ja selle tulemusena vähendada veamäära, aga samas ei ole võimalik välja tuua selle tegevuskava ega üksikute meetmete konkreetset mõju veamäärale. Tulemused on üksikasjalikumalt esitatud 1. jaos ning mõju ja järeldused 2. jaos.

1. Tegevuskava tulemused 31. detsembri 2009. aasta seisuga

1.1. Rubriik 1. 2000.–2006. aasta struktuurimeetmete ühise auditistrateegia raames võetud meetmed

Meede 1.1 . Komisjon on seisukohal, et see meede on parandanud väljavalitud kõrge riskitasemega korraldusasutuste tulemuslikkust ja seega vähendanud olulisel määral lõpetamiseelset veariski.

Olulisim lisainfo : 50 lõpuleviidud auditi tulemused: 11 positiivset järeldust süsteemi toimimise kohta, 2 negatiivset järeldusotsust, mille puhul komisjon on juba algatanud finantskorrektsioonide menetluse, 37 märkustega järeldusotsust, mille puhul talitused on järelduste põhjal võtnud või võtmas järelmeetmeid. DG REGIO ja DG EMPL tegid 2009. aasta jooksul veel vastavalt 11 ja 6 lisaauditit.

Meede 1.2 . 27 riiklikust tegevuskavast süsteemi puuduste kõrvaldamiseks on DG REGIO ja DG EMPL viinud lõpule järelmeetmed 24 puhul[11]. See tegevus on lahendanud liikmesriikide süsteemides juba tuvastatud probleeme ja aidanud ära hoida edaspidiseid vigu.

Olulisim lisainfo : 22 positiivset järeldust selle kohta, et liikmesriigid on nõutud meetmed lõpule viinud, ning kaks komisjoni otsusega tehtud finantskorrektsiooni. Ülejäänud 3 tegevuskava osas on komisjon algatanud maksete peatamise menetluse.

Meede 1.3 . Programmiperioodi 2000–2006 osas on komisjon viinud lõpule 32 ERF programmi, 11 ESF programmi ja 60[12] Ühtekuuluvusfondi projekti finantskorrektsioonimenetlused.

Siia hulka kuulub ka finantskorrektsioonimenetluse lõpuleviimine 34 ERF programmi suhtes, mis kuuluvad programmiperioodi 1994–1999[13]; see toimus programmide lõpetamise kontrolli raames, kus auditeeriti 54 programmi, mis hõlmasid 31,55 % kõigist ERFi selle perioodi summadest, mille kohta oli otsus tehtud, ning nende programmide raames valitud 1500 projektist koosnevat valimit. Finantskorrektsioonide kogusumma selle kontrolli piires oli 777 miljonit eurot[14], korrektsioonid tehti peamiselt aastail 2008 ja 2009 ning summa moodustab 2,9 % kõikidest auditeeritud abikõlblikest kulutustest. Kuigi ESFi 1994.–1999. aasta finantskorrektsioonimenetlused ei kuulunud tegevuskava alla, tehti aastail 2008–2009 edusamme: 13 menetlust viidi lõpule komisjoni otsustega, millega nõuti tagasi kokku 44,8 miljonit eurot, ning algatati 17 uut korrektsioonimenetlust.

Seega on tegevuskava taganud, et korrigeeritud summad suunatakse ümber seaduslikele ja eeskirjapärastele projektidele või makstakse tagasi ELi eelarvesse.

Olulisim lisainfo : komisjon on igas kvartalis esitanud Euroopa Parlamendile aruande rakendatud finantskorrektsioonide kohta. 1., 2. ja 3. lisa.

Meede 1.4. Komisjon on tugevdanud oma järelmeetmeid kinnitava avalduse juhtumite puhul. DG REGIO ja DG EMPL on võtnud lõpliku seisukoha kõigis 74 juhtumis, kus oli tegemist süsteemi- ja üksikvigadega, mille kontrollikoda oli 2006. aasta kinnitava avalduse raames auditeeritud projektides tuvastanud. Järelmeetmed võimaldasid vead korrigeerida, liikmesriikide süsteeme parandada ning aitasid edaspidiseid vigu ära hoida.

Olulisim lisainfo: 28 juhul tegid liikmesriigid korrektsioone, 30 juhul algatas komisjon finantskorrektsioonimenetluse ja 16 juhtu suleti ilma korrektsioone tegemata, sest liikmesriigid esitasid tõendid maksete korrektsuse ja seaduslikkuse kohta. Kontrollikoja hinnangul olid komisjoni järelmeetmed 2006. aasta kinnitava avalduse juhtumites tulemuslikud[15]. 2007. aasta kinnitava avalduse juhtumitest on DG REGIO ja DG EMPL võtnud lõpliku seisukoha 84 % puhul ja alustanud vajaduse korral tagasimaksemenetlust. 2008. aasta kinnitava avalduse juhtumites on komisjon 2009. aastal juba alustanud järelmeetmeid.

1.2. Rubriik 2. Tähtsamad meetmed, mis on ühtse sisekontrolliraamistiku tegevuskava alusel käimas

Struktuurifondide audititalituste ja riiklike auditeerimisasutuste vahel toimub üha suurem kooskõlastustegevus auditimeetodite standardiseerimiseks; on kogutud andmeid aktsepteeritava veariskimäära teatisest[16] tuleneva kontrolli kulude kohta; korraldus- ja sertifitseerimisasutustele on antud rohkem suuniseid ja koolitust; sõlmitud on 9 nn usalduslepingut.

Olulisim lisainfo : nagu on märgitud komisjoni ühtse sisekontrolliraamistiku tegevuskava mõju aruandes[17], mis võeti vastu veebruaris 2009, on need meetmed lõpule viidud.

1.3. Rubriik 3. 2000.–2006. aasta programmide ja projektide lõpetamisega seotud ennetusmeetmed

Komisjon on lõpetanud toetuse lõpetamise deklaratsiooni esitavate asutuste audiitorkontrolli ning need asutused saavad nüüd programmi lõpetamisega paremini hakkama. Täheldatud puuduste osas võtavad komisjon ja asjaomased asutused aktiivselt järelmeetmeid ja neid võetakse toetuse lõpetamist käsitlevas komisjoni auditistrateegias arvesse.

Lisaks liikmesriikides toimunud toetuse lõpetamise seminaridele korraldas komisjon 2008. aastal Brüsselis kõikidele liikmesriikidele toetuse lõpetamise seminari ja 2009. aastal lõpetamisdeklaratsiooni esitavatele asutustele tehnilise koosoleku, kus liikmesriigid tegid ettekandeid, mis aitasid kaasa vastastikusele õppele ja parima tava vahetusele.

Olulisim lisainfo : audiitorkontroll viidi läbi lõpetamisdeklaratsiooni esitavate asutuste hulgas, kelle arvele langes 76 % kogukulutustest. Küsimuste ja vastuste dokument ning muud lõpetamiskonverentsi materjalid on veebilehel: http://ec.europa.eu/regional_policy/conferences/closure/qa_en.htm. Tehnilise koosoleku materjalid on saadaval CIRCA veebilehel: http://circa.europa.eu .

1.4. Rubriik 4. Programmiperioodi 2007–2013 ennetusmeetmed

2009. aasta lõpuks olid DG REGIO ja DG EMPL saanud vastavushindamise aruanded 428 programmi kohta, mis moodustas 98,6 % programmide koguarvust. Neist 379 kiideti heaks, 20 lükati tagasi, et liikmesriigid need uuesti esitaksid, ja ülejäänud katkestati või on veel läbivaatamisel. Üldine järeldus on, et komisjoni suuniseid on suuremalt jaolt järgitud ning et komisjon võib suurel enamikul juhtudest toetuda sõltumatute audiitorite positiivsele arvamusele süsteemide nõuekohasuse kohta. Vastavushindamine on otsustav element veariski vähendamiseks struktuurimeetmetes, sest komisjon ei saa teha programmile vahemakset, enne kui programmi jaoks kasutusele võetud süsteemid on saanud heakskiidu. Komisjon ja liikmesriigid tegid sellesse uude ennetusmehhanismi märkimisväärseid investeeringuid, tagamaks, et juba programmiperioodi algusest peale oleksid kasutusel usaldusväärsed ja täielikult nõuetele vastavad süsteemid.

Komisjon on saanud 425 riiklikku auditistrateegiat, mis moodustab programmide koguarvust 98,6 %. 420 on heaks kiidetud, 2 tagasi lükatud ja 3 alles läbivaatamisel. See tagab, et liikmesriigid on kavandanud usaldusväärse auditistrateegia, mis aitab kiiresti avastada süsteemi nõrku kohti ja veariski.

Aastatel 2008 ja 2009 tegi komisjon ettepanekud rea oluliste lihtsustusmeetmete kohta 2007.–2013. aasta reguleerivas raamistikus ning nõukogu ja parlament võtsid need ettepanekud vastu. Mõned kõige tähtsamad meetmed on seotud finantskorraldusinstrumentide ja tulutoovate projektidega ning ühekordsete maksete ja ühikukulude astmestike kasutamise lubamisega nii ERFi kui ka ESFi puhul, samuti võimalusega deklareerida kaudseid kulusid kindlaksmääratud summade põhjal ERFi kulutustes, lihtsustades seega oluliselt väikeste organisatsioonide rakendatavate projektide juhtimist.

Komisjon on andnud välja üksikasjalikud suunised koos hea tava näidetega, korraldanud koolitusi programmiperioodi 2007–2013 määruste sätete kohta, levitanud koolitusmaterjale liikmesriikides ning julgustanud liikmesriikide ametiasutusi kasutama uusi lihtsustatud kulude võimalusi.

Olulisim lisainfo : lihtsustusmeetmed on inkorporeeritud 6. mai 2009. aasta määrustesse (EÜ) nr 396/2009 ja nr 397/2009, 18. detsembri 2008. aasta määrusesse (EÜ) nr 1341/2008 ja 1. septembri 2009. aasta määrusesse (EÜ) nr 846/2009. Valikukriteeriumide brošüüri võib leida aadressil http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/presenta/pres_en.htm. Selgitavat märkust lihtsustatud kulude kohta arutati põhjalikult liikmesriikide ekspertidega ning see valmis lõplikult jaanuaris 2010. Kõik selgitavad märkused on veebilehel http://circa.europa.eu .

1.5. Rubriik 5. Meetmed liikmesriikides tehtava esmatasandi kontrolli täiustamiseks

Komisjon on ellu viinud kõik kavandatud meetmed, et muuta tulemuslikumaks esmatasandi juhtimise kontroll, mis on esimene kaitseliin vigade vastu. Ta on korraldanud korraldus- ja sertifitseerimisasutustele seminare, sealhulgas riigihanke-teemalisi, ning andnud välja kõik tegevuskavas nimetatud selgitavad märkused.

Olulisim lisainfo : teavet korraldus- ja sertifitseerimisasutustele korraldatud seminaride kohta saab veebilehtedelt http://ec.europa.eu/regional_policy/conferences/manauth/programme_en.htm ja http://ec.europa.eu/regional_policy/conferences/trainers/programme_en.htm. Koolitajate koolituse seminarilt pärit küsimustiku vastustest ilmneb, et kõik vastajad on seminarilt saadud teavet kasutanud oma riigi kolleegide edasikoolitamiseks või õppematerjalina.

1.6. Rubriik 6. Meetmed liikmesriikide finantskorrektsioone käsitlevate aruannete täiustamiseks

Komisjon on teinud märkimisväärseid jõupingutusi, et parandada liikmesriikide finantskorrektsioonisüsteeme. 2008. aasta kohta esitatud summad on palju suuremad kui varasematel aastatel, mis tuleneb sellest, et liikmesriigid annavad täielikumat teavet[18]. Komisjon on käinud kohapeal kontrollimas liikmesriikide tagasimaksesüsteeme (2008. aastal kontrollkäigud kümnesse[19] liikmesriiki ja 2009. aastal veel üheksasse[20]). Ülejäänud liikmesriikidesse tehakse kontrollkäik 2010. aastal. Senised tulemused näitavad, et liikmesriikide ametivõimud täidavad üldjuhul nõudeid, kuigi nagu kontrollikoda on kinnitanud, on andmete terviklikkuse ning eeskirjade eiramiste juhtude registreerimise ja nendest teatamise osas mõningaid nõrku kohti. Neid järeldusi arvesse võttes vaatas komisjon läbi oma selgitava märkuse tühistamiste ja tagasimaksete kohta ning esitas selle liikmesriikidele jaanuaris 2010, just viimase 2000.–2006. aasta programme käsitleva aastaaruande ning esimese 2007.–2013. aasta programme käsitleva aastaaruande ajaks.

Olulisim lisainfo : selgitav märkus tühistamiste ja tagasimaksete kohta esitati liikmesriikidele fondide koordineerimiskomitee (COCOF) raames jaanuaris 2010. Kontrollikoda andis oma 2008. aasta aruandes liikmesriikide tagasimaksesüsteemidele hinnangu „osaliselt mõjus”.

1.7. Rubriigid 7 ja 8. Meetmed aruannete täiustamiseks ja komisjoni auditite mõju suurendamiseks

Rangem suhtumine on suurendanud finantskorrektsioonide ja peatamiste määra. 2009. aasta jooksul võttis komisjon vastu 7 maksete peatamise otsust lisaks 2008. aastal vastu võetud 10 otsusele[21]. Komisjoni auditite tulemusena tehti aastatel 2008 ja 2009 finantskorrektsioone 3,80 miljardi euro ulatuses; võrdluseks aastail 2000–2007 tehti neid 3,57 miljardi euro ulatuses. Lisaks oli 2009. aasta lõpus pooleli hinnanguliselt 942 miljoni euro ulatuses finantskorrektsioone.

Olulisim lisainfo : vt 1., 2. ja 3. lisa. Ka sedastas kontrollikoda oma 2008. aasta aruandes, et komisjon esitab finantskorrektsioonide kohta usaldusväärset teavet, mis tuleneb tema enda audititest (punkt 1.16).

1.8. Rubriigid 9 ja 10. Meetmed tegevusaruandes esitatud kinnitava avalduse parandamiseks ja aastakokkuvõtete parimaks ärakasutamiseks vastavalt finantsmääruse artiklile 53b

DG REGIO ja DG EMPL rakendasid 2007. aasta tegevusaruandes täielikult kõik tegevuskavas loetletud meetmed, võttes arvesse kontrollikoja soovitusi.

Kui liikmesriigid olid esitanud lõppjäreldused või kinnitava avalduse, kasutasid peadirektoraadid seda oma aastakokkuvõttes, et kinnitada oma hinnangut liikmesriigi süsteemile.

Samuti vaatas komisjon läbi oma selgitava märkuse, võttes arvesse Euroopa Parlamendi tellitud uuringu soovitusi, näiteks rõhutades lisandväärtuselemente ja vähendades liigse info hulka.

Olulisim lisainfo : Kontrollikoda sedastas oma 2007. ja 2008. aasta aruandes, et DG REGIO ja DG EMPLi aasta tegevusaruannete kvaliteedis ja kasulikkuses on toimunud positiivne areng ning komisjon on teinud piisavat järelevalvet aastakokkuvõtete üle selgete suuniste andmise ning rikkumisjuhtude menetlemise näol. Muudetud selgitavat märkust aastakokkuvõtete kohta arutati liikmesriikidega oktoobris ja detsembris 2009 COCOFi koosolekutel.

2. Tegevuskava esmane mõju ja kokkuvõte

Meetmete laadi tõttu ja kuna veamäära vähendamine on pidev, kuid pikaldane protsess, on käesolev esmamõju hinnang paratamatult esialgne. Edasisi näitajaid mõõdetakse põhimõtteliselt tegevuskava jaoks üldnäitajatena vastavalt veamäära arengule ning need saadakse eelseisva auditi järel, mille viivad läbi liikmesriikide või ELi asutused.

On vähemalt kolm valdkonda, kus komisjon loodab näha, et tegevuskava alusel rakendatud meetmed annavad käegakatsutavaid tulemusi.

2.1. 2007.–2013. aasta programmide esimesed auditid näitavad positiivseid tulemusi

Hindamaks, kas eelkirjeldatud meetmed on avaldanud positiivset esmamõju äsja rakendatud 2007. – 2013. aasta programmide toimingute õiguspärasusele , otsustas komisjon teha audiitorkontrolli, lähtudes metoodikast, mis on sarnane kontrollikoja poolt kinnitava avalduse auditites kasutatavale metoodikale. Kontrolli konkreetsem eesmärk oli 180 tegevusest koosneva statistilise juhuvalimi põhjal hinnata veamäära kulutustes, mida liikmesriigid olid deklareerinud komisjonile ajavahemikus 1. jaanuarist 2007 kuni 31. maini 2009 seoses struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondiga programmiperioodi 2007–2013 kohta[22]. Esialgsete tulemuste põhjal on veamäär ligikaudu 5 %. Need tulemused näitavad, et tugevdatud kontrolli sätted 2007.–2013. aasta reguleeriva raamistiku jaoks ja komisjoni võetud ennetusmeetmed, mida on kirjeldatud käesolevas teatises, on samm õiges suunas. Siiski tuleb sellest audiitorkontrollist ilmnenud veamäära suhtuda ettevaatlikult, sest kontroll toimus programmiperioodi alguses ja maksenõuete valim põhineb ainult 15 liikmesriigi[23] andmetel, kes olid 2009. aasta mai lõpuks esitanud vahemaksenõude. Kontrolli lõplikud tulemused saadakse 2010. aasta esimese poole jooksul, kui liikmesriikide ärakuulamise menetlus on lõpule jõudnud.

Edasised näitajad veamäära mõju kohta saadakse koos eelseisvate auditite tulemustega kas riiklikelt auditeerimisasutustelt, kes peavad igal aastal esitama aruanded statistilistele toiminguvalimitele tehtud auditite tulemuste kohta, või ELi asutustelt (komisjoni auditid, kinnitava avalduse auditid).

2.2. Komisjon on parandanud oma järelevalverolli fondide ühise juhtimise üle

Komisjoni tugevnenud järelevalverolli võiks hinnata olemasoleva mitmeaastase kontrollisüsteemi suurema tulemuslikkuse taustal. Programmiperioodi 2000–2006 puhul ilmneb mõlema peadirektoraadi 2008. aasta tegevusaruannetest, et süsteemide toimimine on liikmesriikides aastatel 2007–2008 oluliselt paranenud[24].

Komisjon on ühtlasi seisukohal, et pärast programmide lõpetamist esinev jääkvearisk peaks andma tunnistust süsteemi tulemuslikkusest. Praegu ei ole võimalik teha järeldusi jääkriski taseme kohta 2000.–2006. aasta programmide lõpetamisel, sest suurem osa programme lõpetatakse aastal 2010 ning tulemusi saab auditeerida alles alates aastast 2011. DG REGIO mittestatistiline programmide lõpetamise audiitorkontroll, mis tehti 1994.–1999. aasta ERFi programmide valimil[25] ja valmis lõplikult jaanuaris 2010, annab siiski aimu, et programmide lõpetamisel on pärast kõikide finantskorrektsioonide tegemist üldine vearisk oluliselt vähenenud.

Lisaks annavad 2000.–2006. aasta programmide lõpetamiseks võetud arvukad ennetusmeetmed (vt punkt 1.3) alust loota, et 2000.–2006. aasta programmide sulgemisprotsessil on sama positiivsed tulemused.

2.3. Komisjon on tulemuslikult kasutanud finantskorrektsioone, et vähendada ELi eelarvele rahalise kahju tekkimise riski

Programmiperioodidel 1994–1999 ja 2000–2006 hõlmas suur hulk tegevusi komisjoni auditite suunamist ja finantskorrektsioonimenetluste rangemat rakendamist. Selle tulemusena on mõlema perioodi finantskorrektsioonide väärtus suurenenud, ulatudes aastatel 2008 ja 2009 kokku 3,801 miljardi euroni, samas kui aastail 2000–2007 ulatus see kokku ligikaudu 3,567 miljardi euroni. Komisjoni eesmärk oli tagada, et korrigeeritud summad suunatakse ümber seaduslikele ja eeskirjapärastele projektidele või makstakse tagasi ELi eelarvesse. Kokku oli korrektsiooniettepanekuid, mille komisjon tegi ja millega liikmesriigid nõustusid (sellisel juhul võivad liikmesriigid nimetatud kulutused teistele projektidele ümber suunata), 5,2 miljardi euro ulatuses ning korrektsioone, mille kohta komisjon tegi otsuse (sellisel juhul makstakse summad tagasi ELi eelarvesse), 2,1 miljardi euro ulatuses.

Finantskorrektsioonide määr näitab komisjoni resoluutset tegutsemist, kui liikmesriikides on süsteemides leitud olulisi puudusi. Korrektsioonide mõjul hoiduvad liikmesriigid edaspidi ELi rahaliste vahendite kasutamist halvasti juhtimast: isegi kui need rahalised vahendid jäävad liikmesriiki, peab liikmesriik siiski leidma raha, et kaasrahastada projekte, mis peavad asendama finantskorrektsiooni saanud projekte; samuti aitavad korrektsioonid kõrvaldada rakendusperioodil avastatud vigu ja seeläbi vähendavad programmide lõpetamise ajal jääkveariski.

2.4. Kokkuvõte

Kokkuvõttes on komisjon tugevdanud oma võimekust ühise juhtimisega struktuurimeetmete järelevalvel ning on võtnud jõulisi meetmeid, et kontrollikoja veel täitmata soovitusi täita.

- Komisjon on saavutanud tulemusi kõigi meetmete alal ning on pannud aluse jätkuvatele edusammudele. Seetõttu loeb ta tegevuskava täidetuks ja eesmärgid saavutatuks.

- Komisjon püüab uue programmiperioodi 2007–2013 õigusnorme, sealhulgas kulude lihtsustamise võimalusi, täiel määral ära kasutada, et vähendada veamäära, viib tegevuskavaga alguse saanud arenguid edasi, teostab ranget järelevalvet oma auditistrateegia raames ja annab olukorrast aru oma aasta tegevusaruannetes.

- Kontrollisüsteem on mõeldud viima vigade määra võimalikult väikeseks: struktuurimeetmetes on selle kontrollisüsteemi eesmärk minimeerida jääkveariski mitmeaastases perspektiivis. Siiski ei tohi kontrollisüsteemid tuua kaasa tarbetult suuri kulusid ning nad peavad põhinema selgel ja ühisel arusaamal kulude ja riski tasakaalust, võttes arvesse ELi lisandväärtust, mis tuleneb investeerimisest teatavatesse valdkondadesse. Edusammud selles valdkonnas tagab komisjoni aktsepteeritava veariskimäära algatus. Komisjon teeb hiljemalt 2012. aastal ettepaneku aktsepteeritava veariskimäära kohta ühtekuuluvuspoliitikas, lähtudes 2010. aasta kulutustest, mille suhtes kehtivad peamiselt 2007.–2013. aasta õigusaktid. Komisjon kutsub nõukogu ja Euroopa Parlamenti üles töötama välja ühist süsteemi ELi sekkumisega seotud kontrollikulude poliitiliseks hindamiseks ning sellest tulenevalt kaaluma, milline veariskitase oleks igas sellises valdkonnas aktsepteeritav.

- Kõik sidusrühmad peaksid teadma, et seadusemuudatused hakkavad alles teatava aja möödudes veamääradele mõju avaldama. 2007.–2013. aasta õigusraamistik võeti vastu aastal 2006, aga see reguleerib suuremat osa struktuurimeetmete kulutustest alles alates aastast 2010. Tagamaks sidusust edaspidiste seadusandlike algatustega, on väga oluline kaaluda ühtekuuluvuspoliitika poliitilisi eesmärke üheskoos selle tulemuste ilmnemise viiside ning juhtimise ja kontrolli korraldusega.

- Liikmesriigid peavad näitama oma kindlat tahet parandada vastutust, järgides komisjoni aastakokkuvõtete suuniseid ning muutes need hinnaliseks kindluse lisaallikaks. Kuigi aastakokkuvõtete õiguslik alus ei näe praegu veel ette üldist kinnitavat avaldust, julgustab komisjon kõiki liikmesriike järgima nende seitsme riigi eeskuju, kes 2009. aastal lisasid oma kokkuvõtetesse kinnitava avalduse, ning võtma muid asjakohaseid meetmeid (sh vabatahtlikke siseriiklikke kinnitusi), mis näitaksid, et neil on kindel tahe tagada fondide usaldusväärne haldamine.

- Nagu kontrollikoda on märkinud , on kohapealset olukorda võimalik veelgi parandada. Seda saab teha aga üksnes siis, kui liikmesriigid, kellel lasub esmane vastutus oma süsteemide tulemusliku toimimise eest, selles täiel määral osalevad. Lissaboni leping ning tugevdatud kontrolli sätted aastateks 2007–2013 suurendavad seda vastutust veelgi.

1. lisa. Kokkuvõte struktuurifondide[26] ja ühtekuuluvusfondi finantskorrektsioonidest[27], mille kohta komisjon on teinud ettepaneku või otsuse (31. detsembri 2009. aasta seisuga), tekkepõhiselt, miljonites eurodes

Fond / ajavahemik | Finantskorrektsioone kokku aastail 2000–2007[28] | Finantskorrektsioone kokku aastal 2008[29] | Finantskorrektsioonid, millega liikmesriigid on nõustunud, 2009 | Komisjoni otsusega tehtud finantskorrektsioonid, 2009 (3. lisa) | Finantskorrektsioone kokku aastal 2009 | Finantskorrektsioone kokku aastail 2008/2009 | Kokku 2000–2009 |

ERF 2000–2006 | 1 561 | 619 | 1 465 | 79 | 1 544 | 2 163 | 3 724 |

ÜF 2000–2006 | 103 | 54 | 68 | 2 | 70 | 124 | 227 |

ESF 2000–2006 | 475 | 496 | 154 | 0 | 154 | 650 | 1 125 |

Vahesumma 2000–06 | 2 139 | 1 169 | 1 687 | 81 | 1 768 | 2 937 | 5 076 |

ERF 1994–1999 | 858 | 330 | 55 | 386 | 441 | 771 | 1 629 |

ÜF 1994–1999 | 225 | 38 | 10 | 0 | 10 | 48 | 273 |

ESF 1994–1999 | 345 | 26 | 0 | 19 | 19 | 45 | 390 |

Vahesumma 1994–99 | 1 428 | 394 | 65 | 405 | 470 | 864 | 2 292 |

Kokku | 3 567 | 1 563 | 1 752 | 486 | 2 238 | 3 801 | 7 368 |

2. lisa. Kokkuvõte 2009. aasta peatamisotsustest ja käimasolevatest finantskorrektsioonimenetlustest (31. detsembri 2009 seisuga)

Fond / ajavahemik | Komisjoni vastuvõetud peatamisotsuste arv | Käimasolevaid finantskorrektsioonimenetlusi[30] |

Programmide / projektide arv | Arvestuslik summa (miljonites eurodes) |

ERF 2000–2006 | 6 | 67 | 325 |

ÜF 2000–2006 | 99 | 153 |

ESF 2000–2006 | 1 | 13 | 141 |

ERF 1994–1999 | 1[31] | 116 |

ÜF 1994–1999 | 3 | 3 |

ESF 1994–1999 | 17 | 204 |

Kokku | 7 | 200 | 942 |

3. lisa. Andmed komisjoni 2009. aasta finantskorrektsiooni- ja peatamisotsuste kohta (31. detsembri 2009. aasta seisuga)

Liikmesriik | Programmiperiood | Fond | Programm | Summad (miljonites eurodes) |

Finantskorrektsioonid | Itaalia | 2000–2006 | ERF | Apuulia | 79,33 |

Saksamaa | 2000–2006 | ERF | Mecklenburg-Vorpommern | 0,05 |

Vahesumma | 79,38 |

Hispaania | 2000–2006 | ÜF | Astuuria | 0,07 |

Hispaania | 2000–2006 | ÜF | Kantaabria | 0,69 |

Hispaania | 2000–2006 | ÜF | Põhja-Galicia | 0,87 |

Hispaania | 2000–2006 | ÜF | Galicia | 0,17 |

Vahesumma | 1,80 |

Saksamaa | 1994–1999 | ERF | VKEd, Saksi-Anhalt | 1,95 |

Saksamaa | 1994–1999 | ERF | Saksi-Anhalt | 5,14 |

Saksamaa | 1994–1999 | ERF | Schleswig-Holstein | 0,48 |

Saksamaa | 1994–1999 | ERF | Saarimaa, eesmärk 2 | 8,33 |

Saksamaa | 1994–1999 | ERF | Saarimaa | 4,99 |

Saksamaa | 1994–1999 | ERF | Nordrhein-Westfalen | 0,22 |

Saksamaa | 1994–1999 | ERF | Nordrhein-Westfalen | 23,55 |

Itaalia | 1994–1999 | ERF | Sardiinia | 40,50 |

Itaalia | 1994–1999 | ERF | Energia | 0,50 |

Portugal | 1994–1999 | ERF | MTE | 18,52 |

Hispaania | 1994–1999 | ERF | Andaluusia | 219,33 |

Hispaania | 1994–1999 | ERF | Baskimaa | 27,88 |

Ühendkuningriik | 1994–1999 | ERF | Kirde-Inglismaa, eesmärk 2 | 8,44 |

Ühendkuningriik | 1994–1999 | ERF | Manchester, Lancashire ja Cheshire | 18,04 |

Interreg | 1994–1999 | ERF | Cadses IT, EL, DE | 1,55 |

Interreg | 1994–1999 | ERF | Rein-Maas | 7,07 |

Vahesumma | 386,49 |

Luksemburg | 1994–1999 | ESF | Eesmärk 3 (avalikud projektide elluviijad) | 0,84 |

Luksemburg | 1994–1999 | ESF | Eesmärk 3 (eraõiguslikud projektide elluviijad) | 0,64 |

Luksemburg | 1994–1999 | ESF | Eesmärk 5b | 0,13 |

Luksemburg | 1994–1999 | ESF | Eesmärk 4 | 0,26 |

Hispaania | 1994–1999 | ESF | Andaluusia | 16,84 |

Belgia | 1994–1999 | ESF | Meetjesland, eesmärk 5 | 0,04 |

Soome | 1994–1999 | ESF | Eesmärk 3 | 0,01 |

Vahesumma | 18,76 |

Kogusumma | 486,43 |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev |

Maksete peatamised | Itaalia | 2000–2006 | ERF | Abruzzo | 28. jaanuar 2009[32] |

Interreg | 2000–2006 | ERF | Kreeka/Itaalia | 28. jaanuar 2009[33] |

Interreg | 2000–2006 | ERF | Archimed | 12. juuni 2009 |

Interreg | 2000–2006 | ERF | Taani/Rootsi | 2. september 2009 |

Saksamaa | 2000–2006 | ERF | Saarimaa | 5. oktoober 2009 |

Saksamaa | 2000–2006 | ERF | Baden-Württemberg | 18. november 2009 |

Hispaania | 2000–2006 | ESF | Iniciativa Empresarial | 21. august 2009 |

4. lisa. Tegevuskava

.

Meede | Euroopa Kontrollikoja soovitus | Eesmärk |

1. Struktuurimeetmeid käsitleva 2000.–2006. aasta ühise auditistrateegia raames võetavad meetmed |

1.1. | Kõrge riskitasemega korraldusasutuste sihipärane auditeerimine (2000–06) | Tagada juhtimistasandi esmase kontrolli tõhustamine liikmesriikides Tõhustada komisjoni järelevalvet, et vähendada liikmesriikide süsteemi puudustega seotud riske | Suunata vahendid kõrge riskitasemega korraldusasutuste auditeerimisele, et vähendada võimalikke jääkohte |

1.2. | Võtta järelmeetmed kehtiva 27 tegevuskava rakendamiseks liikmesriikides, et parandada kõnealuste liimesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide olulisi puudusi | Tagada juhtimistasandi esmase kontrolli tõhustamine liikmesriikides Tõhustada komisjoni järelevalvet, et vähendada liikmesriikide süsteemi puudustega seotud riske | Saada piisav kinnitus liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusa toimimise ning ELi eelarve kaitstuse kohta |

1.3. | Viia lõpule 20 käimasolevat maksete peatamise ja finantskorrektsioonide menetlust, mis on seotud 2000.–2006. aasta programmidega, ning 34 finantskorrektsioonimenetlust, mis on seotud 1994.–1999. aasta programmide lõpetamise audititega | Suurendada komisjoni auditite mõju, kohaldades tõhusamalt maksete peatamise ja finantskorrektsioonide menetlust | Saada piisav kinnitus liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusa toimimise ning ELi eelarve kaitstuse kohta |

1.4. | Võtta järelmeetmed 2006. aasta kinnitava avalduse oluliste üksikvigade ja nende süstemaatilise mõju suhtes | Tõhustada komisjoni järelevalvet, et vähendada liikmesriikide süsteemi puudustega seotud riske | Saada piisav kinnitus, et ELi eelarve kaitseks nõutavad parandused on tehtud |

2. Tähtsamad meetmed, mis on ühtse sisekontrolliraamistiku tegevuskava alusel käimas |

2.1. | Meede 9. Tõhusate vahendite loomine auditi- ja kontrollitulemuste jagamiseks ning ühekordse audiitorkontrolli põhimõtte edendamine | Tugevdada struktuurifondide kontrollisüsteemide tagasisidemehhanisme | Kooskõlastada auditite ja kontrollide korraldamist, et saavutada nende maksimaalne tõhusus |

2.2. | Meede 10. ERFi kontrollikulude prognoosimine ja analüüsimine | Rakendada komisjoni integreeritud sisekontrolli raamistiku tegevuskava kooskõlas kontrollikoja arvamusega nr 2/2004 | Luua alus tasakaalu saavutamiseks kontrolli kulude ja kasu vahel |

2.3. | Meede 11N. Tagasimakseid ja finantskorrektsioone käsitlevate riiklike kontrolli- ja aruandlussüsteemide usaldusväärsuse hindamine | Tagada täielik, läbipaistev ja usaldusväärne teave finantskorrektsioonide ja tagasimaksete kohta | Parandada finantskorrektsiooni aruannete kvaliteeti (vt meedet 6) |

2.4. | Meede 14b. Suuniste koostamine abisaajatele ja/või vahetasanditele kontrollimise ja vastutuse kohta kontrolliahelas | Edendada ja hõlbustada lihtsustuste kasutamist programmiperioodil 2007–2013 | Vältida vigu ja vähendada ohtu ELi eelarvele (vaata meetmeid 4 ja 5.2) |

2.5. | Meede 15. Edendada usalduslepingute sõlmimist struktuurifondide valdkonnas (see võimaldas komisjonil usaldada 2000.–2006. aastal auditeerimise liikmesriikidele ning lõi aluse samasugusele koostööle ka aastateks 2007–2013) | Tõhustada komisjoni järelevalvet, et vähendada liikmesriikide süsteemi puudustega seotud riske | Parandada auditeerimise kooskõlastamist, et auditite läbiviimise saaks usaldada liikmesriikide auditeerimisasutustele |

2.6. | Meede 16. Auditistandardite, veamäära aruandluse jms kooskõlastamine struktuurifondide valdkonnas | Tõhustada komisjoni järelevalvet, et vähendada liikmesriikide süsteemi puudustega seotud riske | Ühtlustada auditeerimismeetodid, et parandada integreeritud sisekontrolli raamistikku |

3. 2000.–2006. aasta programmide ja projektide lõpetamisega seotud ennetusmeetmed |

3.1. | Viia lõpule toetuse lõpetamise deklaratsiooni esitavate asutuste tegevuse audit (2000–2006) | Tagada lõpetamismenetluste usaldusväärsus | Ennetav kontroll, tagamaks, et lõpetamismenetluses suudetaks alusetult makstud summad tulemuslikult avastada |

3.2. | Sisemenetluse kehtestamine, et tagada lõpetamisdokumentide range kontroll | Tagada lõpetamismenetluste usaldusväärsus | Tagada komisjoni talituste ettevalmistatus programmide lõpetamiseks |

3.3. | Tõsta liikmesriikide teadlikkust komisjoni 2006. aasta suunistest programmide lõpetamise kohta | Tagada lõpetamismenetluste usaldusväärsus | Tagada liikmesriikide ettevalmistatus programmide lõpetamiseks |

4. Programmiperioodi 2007-13 ennetusmeetmed |

4.1. | Koostada ülevaade vastavushindamise aruannetest ja arvamustest | Tagada õigusliku raamistiku täielik rakendamine programmiperioodil 2007–2013 | Tagada tõhusa haldus- ja kontrollsüsteemi toimimine alates programmiperioodi algusest |

4.2. | Koostada ülevaade riikide auditistrateegiatest | Tagada õigusliku raamistiku täielik rakendamine programmiperioodil 2007–2013 | Tagada riikide auditistrateegiate vastavus määrustele |

4.3. | Lihtsustussmeetmed: | Edendada ja hõlbustada lihtsustusmeetmete kohaldamist programmiperioodil 2007–2013 | Vältida vigu ja vähendada ohtu ELi eelarvele |

a) Teatis rakenduskavade osalise lõpetamise kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklile 88, mille järelevalvet teostatakse korraldusasutustega peetavate iga-aastaste koosolekute kaudu |

b) Teatis kaudsete kulude kindlasummalise rahastamise kohta (ainult ESF), mille järelevalvet teostatakse korraldusasutustega peetavate iga-aastaste koosolekute kaudu |

4.4. | Vaadata läbi abikõlblikkusega seotud asjaolud programmiperioodil 2007–2013 ja anda nende kohta selgitusi | Tagada õigusliku raamistiku täielik rakendamine programmiperioodil 2007–2013 | Tagada määruste selgus nii riiklikele ametiasutustele, kes neid rakendavad, kui ka abisaajatele |

a) Avaldada ELi abikõlblikkuseeskirjad aastateks 2007–2013 ühtse brošüürina |

b) Teatis määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 55 rakendamise kohta (kasumit teenivad projektid) |

c) Teatis riigiabi eeskirjade rakendamise kohta |

4.5. | Parandada riigihanke-eeskirjade tundmist | Tagada juhtimistasandi esmase kontrolli tõhustamine liikmesriikides | Vähendada riigihanke-eeskirjadega seotud vigade arvu struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kasutamisel |

5. Meetmed liikmesriikides tehtava esmatasandi kontrolli täiustamiseks |

5.1. | Korraldada seminar korraldus- ja sertifitseerimisasutustele ning võtta järelmeetmeid korraldusasutustega peetavatel aastakoosolekutel | Tagada juhtimistasandi esmase kontrolli tõhustamine liikmesriikides | Vähendada esmatasandi kontrolli nõrkusega seotud riske |

5.2. | Ajakohastada esmatasandi kontrolli ja sertifitseerimismenetlusega seotud hea tava suuniseid programmiperioodiks 2007–2013 | Tagada juhtimistasandi esmase kontrolli tõhustamine liikmesriikides Tugevdada kontrollisüsteemi tagasisidemehhanisme | Vähendada esmatasandi kontrolli ja sertifitseerimismenetluse nõrkusega seotud riske |

5.3. | Koostada korraldusasutuste jaoks enesehindamise juhised nõuete täitmise kontrollimiseks | Tagada juhtimistasandi esmase kontrolli tõhustamine liikmesriikides | Vähendada esmatasandi kontrolli nõrkusega seotud riske |

6. Meetmed liikmesriikide finantskorrektsioone käsitlevate aruannete täiustamiseks |

6.1. | Kontrollida esitatud andmeid, täita lüngad ja parandada ebatäpsused | Tagada täielik, läbipaistev ja usaldusväärne teave finantskorrektsioonide ja tagasimaksete kohta | Parandada finantskorrektsioone käsitlevate aruannete kvaliteeti |

6.2. | Kontrollida liikmesriikide esitatud andmete valimit kohapeal | Tagada täielik, läbipaistev ja usaldusväärne teave finantskorrektsioonide ja tagasimaksete kohta | Kontrollida esitatud andmete täpsust |

7. Meetmed komisjoni auditite mõju käsitlevate aruannete täiustamiseks |

7.1. | Täiustada auditijärgsete soovituste rakendamist käsitlevate andmete registreerimise ja nendest teatamise süsteemi | Tõhustada komisjoni järelevalvet, et vähendada liikmesriikide süsteemi puudustega seotud riske Tugevdada kontrollisüsteemi tagasisidemehhanisme | Täiustada järelevalvemenetlust ja lihtsustada audititulemuste jagamist |

7.2. | Täiustada komisjoni kontrollidest ja audititest tulenevate finantskorrektsioonide registreerimise ja nendest teatamise süsteemi | Tagada täielik, läbipaistev ja usaldusväärne teave finantskorrektsioonide ja tagasimaksete kohta | Täiustada teavet tagasimaksete ja finantskorrektsioonide kohta, mis kajastab osaliselt komisjoni auditite mõju |

8. Meetmed komisjoni auditite mõju suurendamiseks |

8.1. | Töötada välja ja rakendada poliitika, mille kohaselt maksed peatatakse komisjoni otsusega võimalikult kiiresti pärast oluliste vigade avastamist liikmesriigi süsteemis | Suurendada komisjoni auditite mõju, kasutades tulemuslikumalt maksete peatamise ja finantskorrektsioonide menetlust | Saada piisav kinnitus liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusa toimimise ning ELi eelarve kaitstuse kohta |

8.2. | Muuta maksete peatamise ja finantskorrektsioonide määramise sisemenetlusi, et neid kiiremini rakendada | Suurendada komisjoni auditite mõju, kasutades tulemuslikumalt maksete peatamise ja finantskorrektsioonide menetlust | Saada piisav kinnitus liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusa toimimise ning ELi eelarve kaitstuse kohta |

9. Meetmed tegevusaruandes esitatud kinnitava avalduse parandamiseks |

9.1. | Võtta seoses iga-aastaste tegevusaruannete ettevalmistamisega järgmised meetmed: | Parandada peadirektoraatide iga-aastaste tegevusaruannete kvaliteeti | Parandada liikmesriikide süsteemide hindamisaruannete läbipaistvust ja järjepidevust, et tagada tõhusam järelevalve |

a) Esitada teave kõikide selliste süsteemide kontrollimise kohta, mille toimimises avastati 2006. aastal olulisi süsteemseid puudusi |

b) Esitada aruanne tegevuskavade kohta, mida liikmesriigid rakendavad puuduste kõrvaldamiseks |

c) Esitada aruanne vahemaksete peatamise otsuste kohta, muude ennetusmeetmete kohta, mida võetakse vahemaksete suhtes sellise isiku otsusega, kellele on delegeeritud eelarvevahendite käsutaja volitused, samuti liikmesriikide poolt komisjoni nõudmisel määratud finantskorrektsioonide ning komisjoni tehtud finantskorrektsiooniotsuste kohta |

d) Esitada üksikasjalikud tõendid reservatsioonide puudumise kohta, kui on avastatud olulisi süsteemivigu |

e) Esitada aruanne kontrollikoja varasemate soovituste täitmise kohta |

10. | Meetmed finantsmääruse artikli 53b lõike 3 kohaselt liikmesriikide esitatud aastaaruannete tõhustamiseks |

Analüüsida esitatud kokkuvõtteid, lisada tulemused aasta tegevusaruandesse ja võtta meetmeid liikmesriikide suhtes, kes kohustusi ei täida | Kontrollida piisavalt aastakokkuvõtteid, et tagada seal esitatud andmete järjepidevus, võrreldavus ja kasulikkus | Tõsta liikmesriikidelt saadud kinnituse taset |

[1] Euroopa Kontrollikoda, 2006. aasta aruanne (ELT C 273, 15.11.2007).

[2] KOM(2008) 97.

[3] SEK(2008) 2756.

[4] KOM(2009) 42.

[5] SEK(2009) 1463.

[6] Euroopa Kontrollikoda, 2008. aasta aruanne, komisjoni vastus punktile 6.35.

[7] Auditeerimisasutused, mis vastutavad rakenduskavade lõpetamise deklaratsioonide eest.

[8] Risk, mis jääb, kui kõik kulutused on läbinud igat sorti kontrolli ja on tehtud finantskorrektsioonid.

[9] KOM(2008) 97.

[10] KOM(2006) 9.

[11] DG REGIO lõpetas 10. tegevuskava järelmeetmed jaanuaris 2010.

[12] Ühe projekti puhul võeti ametlik komisjoni otsus vastu 2010. aasta jaanuaris.

[13] Tegevuskava ei hõlmanud ESFi 1994.–1999. aasta programmide finantskorrektsioonimenetluste lõpuleviimist.

[14] Sealhulgas viimane otsus, mis võeti vastu 2010. aasta jaanuaris 116 miljoni euro kohta.

[15] 2008. aasta aruanne, 6. peatükk, lisa 6.2.

[16] KOM(2008) 866.

[17] KOM(2009) 43.

[18] Liikmesriikide esitatud andmete põhjal oli nende ametiasutuste tehtud tühistamiste ja tagasimaksete kogusumma 2008. aasta lõpuks 3,556 miljardit eurot – SEK (2009) 1495.

[19] Belgia, Ühendkuningriik, Sloveenia, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Portugal, Kreeka, Iirimaa ja Slovakkia.

[20] Saksamaa, Küpros, Läti, Ungari, Madalmaad, Austria, Poola, Rootsi ja Soome.

[21] Kõik peatamisotsused tühistati 2009. aasta jooksul või on praegu tühistamisel.

[22] Projektide valimine toimus kahes etapis: esimeses valiti juhuvaliku teel välja 18 maksenõuet, mis olid laekunud 2009. aasta mai lõpuks, ning teises valiti igast nõudest välja 10 toimingut. Kasutati järgmisi parameetreid: usaldusnivoo 95 % ja olulisus 2 %.

[23] EE, LT, HU, RO, DE, FR, LV, PL, IE, PT, SI, AT, SE, DK ja IT, millest esimesed 10 liikmesriiki kuulusid valimisse.

[24] Euroopa Kontrollikoda, 2008. aasta aruanne, komisjoni vastus punktile 6.23.

[25] Kuna selle kontrolli jaoks valiti programme riskipõhiselt, hõlmas audit kõige kõrgema riskitasemega programme.

[26] EAGGFi ja FIFG arve ei ole siia hulka arvatud.

[27] Summad on esialgsed ning kontrollikoda peab neid 2009. aasta raamatupidamisaruande jaoks auditeerima.

[28] Allikas: komisjoni 2007. aasta raamatupidamisaruande märkus 6; arvud võivad varasemate aruannetega võrreldes olla ümardatud.

[29] Allikas: komisjoni 2008. aasta raamatupidamisaruande märkus 6; arvud võivad varasemate aruannetega võrreldes olla ümardatud.

[30] Arvud on esialgsed ja käimasolevate ärakuulamismenetluste puhul võidakse neid kohandada või need tühistada. Võimalike finantskorrektsioonide arvestuslikud summad (miljonites eurodes) on võimalikult täpsed hinnangud, milles võetakse arvesse hetkeseisu auditijärgsete meetmete võtmisel, riiklike tegevuskavade rakendamist, liikmesriikidele saadetud lõplikku seisukohta väljendavaid kirju ja ärakuulamise tulemusi.

[31] Seotud meetme 1.3 menetlusega.

[32] Hiljem 2009. aastal võttis komisjon vastu otsuse peatamine lõpetada.

[33] Hiljem 2009. aastal võttis komisjon vastu otsuse peatamine lõpetada.