·Leping on olnud kasulik ka ELile. Liikmesriikide eksport Ukrainasse on suurenenud 38,3 %, kui võrrelda ajavahemikku 2022. aasta aprillist juunini enne lepingu allkirjastamist (4 222 miljonit USA dollarit) ja ajavahemikku 2022. aasta juulist septembrini vahetult pärast lepingu allkirjastamist (5 849 miljonit USA dollarit). Maanteed mööda toimuv eksport EList Ukrainasse on jätkuvalt suurem kui maanteed mööda toimuv import Ukrainast ELi. Komisjon jälgib tähelepanelikult impordi mõju ELi turgudele.

·Samal ajal on leping aidanud Ukrainal importida vajalikke kaupu, nagu toit, humanitaarabi või energia. Näiteks koostas Rumeenia spetsiaalsed veoautode konvoid, et viia Ukrainasse hädavajalikku kütust.

·Endiselt on palju ebakindlust seoses Musta mere teraviljaalgatusega, mis on samuti piiratud kestusega (18. novembril 2022 pikendati seda veel 120 päevaks). Kontrollide käigus on teatatud ka kitsaskohtadest, mistõttu toetuvad paljud sidusrühmad pigem solidaarsuskoridoridele, sealhulgas maanteetranspordile. Selles kontekstis pakub leping Ukraina põllumajandustootjatele ja ettevõtjatele turvavõrku ning aitab kaasa ka ülemaailmsele toiduga kindlustatusele.

·Leping on võimaldanud eksportida muid Ukraina kaupu, mis Musta mere teraviljaalgatuse alla ei kuulu. Viimane hõlmab ainult teravilja, õliseemneid ja nendega seotud tooteid. Leping on aga võimaldanud eksportida muid põllumajandustooteid, nagu linnuliha ja puuviljad. 2022. aasta juulis, augustis ja septembris moodustasid Musta mere teraviljaalgatuse kohaldamisalasse mittekuuluvad põllumajandustooted peaaegu poole kogu põllumajandustoodete ekspordist maanteid mööda.

·Alates 1. augustist 2022 on Musta mere teraviljaalgatus hõlbustanud ka Ukraina teravilja, õliseemnete ja nendega seotud toodete eksporti kolmest Ukraina Musta mere sadamast. Leping on täiendanud Musta mere kaudu toimuvat eksporti ning seega aidanud kaasa ülemaailmsele toiduga kindlustatusele ja Ukraina majandusele. Põllumajandustoodete eksport maanteid mööda on isegi pärast Musta mere teraviljaalgatuse algust jätkuvalt suurenenud, jõudes 2022. aasta oktoobris 640 000 tonnini.

·Leping on aidanud edukalt kaasa Ukraina põllumajandustoodete ekspordi võimaldamisele solidaarsuskoridoride kaudu. Kuni 1. augustini 2022 olid solidaarsuskoridorid ainsad Ukraina jaoks ligipääsetavad kaubanduskoridorid oma põllumajandustoodete ekspordiks. Lepingu esimesel kohaldamiskuul (juuli 2022) võimaldas see eksportida peaaegu pool miljonit tonni Ukraina põllumajandustooteid, mis on märkimisväärne kasv võrreldes 2022. aasta juunis eksporditud 320 000 tonniga.

Lepingu artikli 7 lõikega 1 kehtestati kohustus kontrollida lepingu täitmist, eelkõige vaadates korrapäraselt üle lepingu toimimise, pidades silmas selle eesmärke. Sellega seoses on Ukraina ametiasutused esitanud komisjonile andmed lepingu rakendamise kohta. Need andmed hõlmavad eelkõige 2022. aasta kolmandat kvartalit, st lepingu kohaldamise esimest kolme kuud, ning näitavad järgmist.

Lepingu eesmärk on hõlbustada ajutiselt autokaubavedu Ukraina ja Euroopa Liidu vahel ning läbi nende territooriumi, andes täiendavad õigused Ukraina ja ELi vahelisteks transiit- ja kaubavedudeks tulenevalt Venemaa ebaseaduslikust agressioonist Ukraina vastu ja selle tekitatud märkimisväärsetest häiretest kõikide Ukraina transpordiliikide jaoks. Samuti sisaldab see meetmeid juhidokumentide tunnustamise hõlbustamiseks. Praegu kohaldatakse lepingut kuni 30. juunini 2023.

·Ukraina vedajatele lepinguga antud õiguste tulemusena on Ukraina veoettevõtjate autovedude arv ELi maanteedel suurenenud ligikaudu 40 %. Täpsemalt tegid Ukraina veoettevõtjad 2021. aasta juulis, augustis ja septembris ELi teedel 106 641 maanteevedu, võrreldes 152 534 veoga 2022. aasta juulis, augustis ja septembris, mis tähendab 43 % kasvu.

·Lisaks on leping Ukraina maanteetranspordisektori ja riigiasutuste jaoks oluliselt vähendanud lubade väljastamiseks nõutavate haldusformaalsustega seotud koormust. Samuti on see andnud kõnealusele sektorile keskpika perspektiivi, mis võimaldab tegevust paremini planeerida.

·Leping on võimaldanud liikmesriikide ametiasutustele juurdepääsu juhilubade kontrollimise süsteemile, tõhustades märkimisväärselt pettuste ja võltsimise vastast võitlust. Digitaalsete juhilubade ja kutseoskuste tunnistuste kontrollivahendite rakendamise meetmed on veel pooleli.

2.3.Ühiskomitee

Lepingu artikliga 7 loodi ühiskomitee, kes jälgib ja kontrollib lepingu kohaldamist ja rakendamist ning vaatab korrapäraselt üle selle toimimise, pidades silmas lepingu eesmärke. Selle sätte kohaselt koosneb ühiskomitee lepinguosaliste esindajatest. Ühiskomitee otsused võetakse vastu konsensuse alusel ja need on lepinguosalistele siduvad.

Lepingu artikli 7 lõike 2 kohaselt kutsutakse ühiskomitee kokku hiljemalt kolm kuud enne lepingu kehtivusaja lõppu, et hinnata lepingu jätkamise vajadust, sealhulgas selle kestust, ja teha selle kohta otsus.

Vastavalt lepingu artikli 7 lõikele 6 võtab ühiskomitee vastu oma töökorra.

2.4.Ühiskomitee kavandatav akt oma töökorra kohta

Esimesel koosolekul võtab ühiskomitee lepingu artikli 7 lõigete 5 ja 6 alusel vastu otsuse ühiskomitee töökorra vastuvõtmise kohta. Töökord toetab ühiskomitee tegevust ja toimimist, et võimaldada lepingut nõuetekohaselt rakendada.

2.5.Ühiskomitee kavandatav akt lepingu jätkamise kohta

Esimesel koosolekul võtab ühiskomitee lepingu artikli 7 lõigete 2 ja 5 alusel vastu otsuse lepingu jätkamise kohta kuni 31. detsembrini 2025.

Lepingu pikendamisel on mitu põhjust.

–Esiteks on lepingu kontroll näidanud, et see on mänginud olulist rolli solidaarsuskoridoride kontekstis, pakkudes seega Ukraina põllumajandustootjatele päästerõnga ja aidates ühtlasi kaasa ülemaailmsele toiduga kindlustatusele. Kuna Ukraina Musta mere sadamad ei olnud jätkuvalt ligipääsetavad, hõlbustati lepinguga Ukraina teravilja, õliseemnete ja nendega seotud toodete eksporti maanteed mööda. Alates Musta mere teraviljaalgatuse loomisest on Ukraina teravilja eksport maanteed mööda jätkuvalt suurenenud, mis on täiendanud Musta mere kaudu toimunud eksporti.

–Teiseks on leping võimaldanud eksportida Ukraina mittepõllumajanduslikke kaupu, mis ei ole hõlmatud Musta mere teraviljaalgatusega. Seega on see aidanud Ukraina majandust üleval hoida.

–Kolmandaks on leping hõlbustanud ELi eksporti Ukrainasse ja seega toonud ELile kasu. See on võimaldanud Ukrainal importida EList vajalikke kaupu, eelkõige hädavajalikku energiat ja humanitaarabi.

–Neljandaks ei ole lepinguga kaasnenud Ukraina autoveoettevõtjate arvu järsku suurenemist ELi teedel. ELi transpordiettevõtjad on endiselt tõrksad Ukrainasse sõitma, sest enamasti ei kata ELi kindlustusseltsid Ukraina territooriumil toimuvat vedu ning ELi autojuhid ei soovi ilmselgetel põhjustel Ukrainasse minna. Seega ei tekita leping ELi transpordiettevõtjatele konkurentsiohtu ja see ei muutu tõenäoliselt ajavahemiku jooksul, milleks pikendust kavandatakse.

–Viiendaks tuleks lepingut tõlgendada ka nii, et see hõlbustab Ukraina ülesehitamist pärast Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu.

Lepingu pikendamist tuleb seetõttu mõista vastusena Euroopa Ülemkogule, kes kutsus oma 20.–21. oktoobri 2022. aasta kohtumisel Euroopa Liitu üles jätkama „kõigi solidaarsuskoridoride tõhususe parandamist“, kuna need „on võimaldanud eksportida märkimisväärses koguses Ukraina põllukultuure, põllumajandustooteid ja väetisi kõige enam abi vajavatesse riikidesse“.