„Parim investeering tulevikku on investeering inimestesse. Euroopa konkurentsivõime ja innovatsiooni tõukejõud on oskused ja haridus. Kuid Euroopa ei ole selleks veel täiesti valmis. Teen nii, et kasutaksime kõiki meie käsutuses olevaid vahendeid ja fonde selle tasakaalu parandamiseks.“

President Von der Leyen

„Igaühel on õigus kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, koolitusele ning elukestvale õppele, et säilitada ja omandada oskused, mis võimaldavad ühiskonnas täielikult osaleda ja aitavad suunduda edukalt tööturule.“

Euroopa sotsiaalõiguste samba 1. põhimõte

Me elame üleminekute ajajärgul. Paralleelselt toimuvad rohe- ja digiüleminek kujundavad ümber seda, kuidas me elame, töötame ja suhtleme. ELi liigub ressursitõhusa, ring-, digi- ja kliimaneutraalse majanduse suunas ning tehisintellekt ja robootika võetakse üha laiemalt kasutusele. Sellises olukorras tekib tõenäoliselt uusi töökohti, samal ajal kui varasemad töökohad muutuvad või isegi kaovad. Demograafilised muudatused on tekitanud olukorra, kus Euroopa peaks kõiki oma talente ja kogu mitmekesisust ära kasutama. Samal ajal kaasneb selliste muudatustega ka uute töövõimaluste teke hõbeda- ja hooldusmajanduses. Arvestades neid üleminekuid, tuleb kõik oskustega seonduv täielikult ümber mõelda, et oskuste potentsiaali täielikult ära kasutada.

COVID-19 pandeemia on digiüleminekut kiirendanud. Kaugtöö ja distantsõpe on saanud ELis miljonite inimeste jaoks teiseks reaalsuseks, kuid samas on ilmnenud ka meie praeguse digivalmisoleku piiratus. Kuna paljudel inimestel ei ole nõutaval tasemel digioskusi või nad on töökohtadel või koolis digiüleminekust maha jäänud, on praegune digioskuste nappus pandeemia tõttu pigem süvenenud ning tekkimas on uus ebavõrdsus.

Pandeemia on oluliselt mõjutanud ka paljude inimeste karjäärivõimalusi ELis. Praegu prognoositakse, et ELi SKP väheneb 2020. aastal üle 7 % ja töötus suureneb 9 %ni, võrreldes 6,6 %ga 2019. aasta lõpus. Mõnes riigis on olukord veelgi drastilisem. Komisjoni hinnangud näitavad, et mõnes sektoris võib reaalne kogulisandväärtus prognooside kohaselt 2020. aastal eriti palju väheneda ning võrreldes 2019. aasta tasemega võib langus ulatuda 20 %-st kuni 40 %-ni. Teatavate majandussektorite käive võib väheneda 2020. aasta teises kvartalis isegi rohkem kui 70 %. Sellistest sektoritest oluliselt sõltuva majandusega riikidel ja piirkondadel läheb taastumine keerulisemalt.

Et olukorraga toime tulla ja kaksiküleminekuga edasi minna, pakkus komisjon välja ulatusliku taastepaketi, mille abil ehitada järgmiste põlvkondade jaoks üles jätkusuutlikum, vastupanuvõimelisem ja õiglasem Euroopa . Kui Euroopa hakkab taastumise suunas liikuma, muutub oskuste parandamine ja kohandamine hädavajalikuks. See on oluline ka selleks, et EL saaks geopoliitilise osalejana täita oma juhtrolli ülemaailmses taastumises.

Praegu vajab EL rohkem kui kunagi varem oskuste paradigma muutust. See peaks sisaldama julget oskuste tegevuskava selliste töökohtade jaoks, mille abil edendada kaksiküleminekut ja tagada taastumine COVID-19 pandeemia sotsiaalmajanduslikust mõjust ning saavutada järgmisi eesmärke.

·Jätkusuutliku konkurentsivõime tugevdamine. Pikaajalise ja jätkusuutliku majanduskasvu, tootlikkuse ja innovatsiooni jaoks ning seega igas suuruses ettevõtete, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) konkurentsivõime seisukohast on oskused ja elukestev õpe otsustava tähtsusega . Kui anda inimestele õiged oskused, saavad nad tõhusamalt töötada ja saada kasu edasijõudnud tehnoloogiatest ning suudavad ületada peamised takistused äriliste investeeringute ees, ühtlasi hoiab see ära ebakõlad tööturul ning loob aluse teadus- ja arendustegevuseks ning ettevõttepõhiseks innovatsiooniks. Ainult õigete oskustega saab Euroopa tugevdada oma positsiooni ülemaailmses konkurentsis ning jätkata rohe- ja digiüleminekule suunatud majanduse elavdamist. Eelkõige tähendab see, et Euroopa roheline kokkulepe kui ELi majanduskasvu strateegia viiakse ellu ELi uues tööstusstrateegias määratletud strateegilistes sektorites ja ökosüsteemides.

·Sotsiaalse õigluse tagamine Olenemata inimeste praegusest oskuste tasemest või kvalifikatsioonist on juurdepääs täiendus- ja ümberõppe võimalustele väga oluline kümnete miljonite töötajate jaoks, kes töötavad lühendatud tööajaga või on töötud. Euroopa taastumine on edukas ainult siis, kui see on sidus ja kedagi ei jäeta kõrvale. Kui inimesel on õiged oskused, on tal lihtsam jääda kindlaks ühele töökohale või töökohavahetust korraldada. See tähendab, et võrdne juurdepääs täiendusõppe võimalustele peab olema tagatud kõigile inimestele, olenemata nende soost, rassilisest või etnilisest päritolust, usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest, sealhulgas madala kvalifikatsiooniga või väheste oskustega täiskasvanutele ja rändetaustaga inimestele. Hõlmatud peaks olema ka kogu EL alates suurlinnadest kuni maa- ja rannikualade ning äärepoolseimate piirkondadeni.

·Meie vastupanuvõime suurendamine. Viimastel kuudel on teatavate elukutsete esindajate töökoormus oluliselt suurenenud. Eelkõige võib näiteks tuua tervishoiu- ja hooldustöötajad, samuti jaemüügi-, transpordi-, sotsiaal- ja sanitaarteenuste valdkonna töötajad ning õpetajad ja koolitajad. Selleks et tagada kriisi ajal kodanikele tõhus juurdepääs põhilistele tervishoiu-, sotsiaal- ja haridusteenustele, on oluline, et kõnealustes strateegilistes sektorites oleks piisav hulk kvalifitseeritud töötajaid. Üksikisiku jaoks tähendab vastupanuvõime parandamine oskuste abil seda, et ta sõltub vähem turutingimustes ja suudab elu ja töökohavahetustega paremini toime tulla. Lisaks on COVID-19 pandeemia osutanud vajadusele olla digitaalselt valmis haridus- ja äritegevuse jätkamiseks. IT-taristu ja e-süsteemidega seotud probleemid on toonud esile vajaduse parandada inimeste valmisolekut ja reageerimisvõimet küberturvalisuse valdkonnas.

Edu saavutamiseks peab elukestev õpe saama Euroopas reaalsuseks. Kõigil eurooplastel peaks olema juurdepääs atraktiivsetele, uuenduslikele ja kaasavatele õppeprogrammidele ka seetõttu, et oskused aeguvad kiiremini. Endiselt on põhjapaneva tähtsusega hariduse omandamine noores eas, kuid sealt peaks alles algama elu täis õppimist: alates alusharidusest ja lapsehoiust kuni alg- ja keskhariduseni ning tehnilise, kutsehariduse ja -õppe ning kolmanda taseme hariduseni täiskasvanuõppes. Oluline on õppida kogu elu jooksul, kaasa arvatud vanemas eas. Igal aastal osaleb õppetegevuses vähem kui kaks täiskasvanut viiest. Sellest ei piisa meie majanduse taaskäivitamiseks ning rohe- ja digiülemineku eeliste ärakasutamiseks. Igal inimesel ELis peaks olema võimalus ja õigus täiendus- ja ümberõppele.

Tööks vajalikud oskused peaksid olema selle püüdluse juhtpõhimõte. See tähendab, et tuleb alustada iga inimese oskuste kaardistamisest, pakkuda sihipärast koolitust, mis vastab konkreetsetele täiendus- ja ümberõppevajadustele, ning aidata üksikisikul leida tööturul vajalikku tööd.

Kuigi oskustega seotud poliitika puhul jääb enamik vastutusest riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi vastutusalasse, on Euroopal siiski oluline roll. Paljud inimesed töötavad väikeettevõtetes, mis kuuluvad kogu Euroopat hõlmavatesse väärtusahelatesse. Kõigis sektorites – autotööstusest tekstiilitööstuseni ja ravimitööstusest energiatööstuseni – on olemas Euroopa talendiahel. Selle ahela tugevdamine toetab ühtset turgu ja meie majanduse vastupanuvõimet. EL saab julgustada ja toetada liikmesriike, et viimased rakendaksid samasuunalist poliitikat ja tegeleksid tõhusalt kaksiküleminekuga ning tugevdaksid meie majanduse ja ühiskonna vastupanuvõimet.