ET

Kolmapäev, 18. juuni 2008

Energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet***I

P6_TA(2008)0296

Euroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet (KOM(2007)0530 – C6-0318/2007 – 2007/0197(COD))

2009/C 286 E/45

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0530);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0318/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A6-0226/2008),

rõhutab, et juhul, kui energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet luuakse, tuleks kaaluda kõiki 17. mai 2006. aasta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelises institutsioonidevahelises kokkuleppes eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1) ette nähtud rahastamise võimalusi;

on seisukohal, et nimetatud ameti loomisel tuleks kohaldada institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 47 ja et Euroopa Parlament peaks alustama läbirääkimisi teise eelarvepädeva institutsiooniga, et saavutada ameti rahastamise osas õigeaegne kokkulepe kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppe asjakohaste sätetega;

(1) ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. Kokkulepet on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 2008/29/EÜ (ELT L 6, 10.1.2008, lk 7).

Kolmapäev, 18. juuni 2008

P6_TC1-COD(2007)0197

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 18. juunil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr …/2008, millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet(EMPs kohaldatav tekst)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut ║,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

(1) Komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatises „Euroopa energiapoliitika”║ rõhutati, et oluline on viia lõpule elektrienergia ja ║ gaasi siseturu loomine. Ühe peamise selle eesmärgi saavutamiseks vajaliku meetmena nimetati ühenduse tasandi reguleeriva raamistiku parandamist.

(2) Komisjoni otsusega nr 2003/796/EÜ (4) loodi elektri- ja gaasisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühm (edaspidi ERGEG) soodustamaks konsulteerimist, tegevuse kooskõlastamist ning koostööd liikmesriikide reguleerivate asutuste vahel ning nende asutuste ja komisjoni vahel eesmärgiga tugevdada elektrienergia ja ║ gaasi siseturgu. ERGEG koosneb riikide reguleerivate asutuste esindajatest ja on loodud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiivile ║ 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ║ (5), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu26. juuni 2003. aasta direktiivile ║2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta ║ (6).

(3) Töö, mida ERGEG on alates asutamisest teinud, on andnud positiivse panuse elektrienergia ja ║ gaasi siseturule. Sektoris ollakse aga üldiselt seisukohal ja ka ERGEG ise on teinud ettepaneku, et riiklikud reguleerivad asutused võiksid vabatahtlikult teha koostööd ühenduse struktuuris, millel oleks selge pädevus ning õigus võtta mitmesugustel konkreetsetel juhtudel vastu reguleeriva iseloomuga ▐ otsuseid.

(4) Euroopa Ülemkogu kutsus 2007. aasta kevadel komisjoni üles tegema ettepanekuid iseseisva mehhanismi moodustamise meetmete kohta, kellega riiklikud reguleerivad asutused saaks teha koostööd.

(5) Liikmesriigid peaksid tegema tihedat koostööd, kõrvaldades takistused piiriüleselt kauplemiselt elektrienergia ja gaasiga, et viia ellu ELi energiapoliitika eesmärgid. Energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööameti (edaspidi amet) loomine integreeriks ühenduse perspektiivi riiklike reguleerivate asutuste tegevusse ning suurendaks ühenduse võrdse kohtlemise ning Euroopa elektri ja gaasi jaotusvõrkudele võrdsete juurdepääsuvõimaluste tagamise põhimõtete tõhusamat järgimist ning seega aitaks kaasa energia siseturu nõuetekohasele toimimisele. Ühtlasi peaks amet võimaldama riiklikel reguleerivatel asutustel tugevdada koostööd ühenduse tasandil ning osaleda ühiselt ühenduse mõõtmega ülesannete täitmisel.

(6) Keskuse jaoks vajalike vahenditega seonduva mõju hindamise alusel järeldati, et muude võimalustega võrreldes pakub sõltumatu keskus mitmesugust pikaajalist kasu ║

(7) Amet peaks tagama riiklike reguleerivate asutuste poolt direktiivide 2003/54/EÜ ja 2003/55/EÜ kohaselt siseriiklikul tasandil täidetavate reguleerimisülesannete nõuetekohase kooskõlastamise ning vajadusel nende täiendamise ühenduse tasandil. Seetõttu on äärmiselt oluline tagada ameti ja selle liikmete sõltumatus tarbijatest, energiatootjatest ning põhi- ja jaotusvõrguettevõtjatest (nii avalikest kui eraõiguslikest), ja ameti tegevuse vastavus ühenduse õigusaktidele , tehniline ▐ võimekus, võimekus kohaneda regulatiivsete arengutega , läbipaistvus, alluvus demokraatlikule kontrollile ja tõhusus.

(8) Amet peaks jälgima elektri- ja gaasisektori põhivõrguettevõtjate koostööd, samuti Euroopa elektri ja gaasi põhivõrguettevõtjate võrgustike ja ülesannete täitmist. Ameti kaasamine on oluline selle tagamiseks, et põhivõrguettevõtjate koostöö edeneb tõhusal ja läbipaistval viisil siseturu heaks.

(9) Amet peaks süstemaatiliselt kontrollima, kas turgudel esineb turumoonutusi, ning vajaduse korral teavitama sellest Euroopa Parlamenti, komisjoni ja liikmesriikide ametiasutusi.

(10) On asjakohane tagada riiklike reguleerivate asutuste osaluse ja koostöö integreeritud raamistik. See raamistik peaks hõlbustama elektri ja maagaasi siseturgu käsitlevate õigusaktide ühesugust kohaldamist kogu ühenduses. Rohkem kui üht liikmesriiki käsitlevate juhtude puhul peaks ametil olema õigus vastu võtta üksikotsuseid. See õigus peaks hõlmama vähemalt kaht liikmesriiki ühendavat infrastruktuuri, uute elektrivõrkudevaheliste ühenduste vabastamist siseturueeskirjade kohaldamisest ja rohkem kui ühes liikmesriigis asuvaid uusi gaasi infrastruktuure.

(11) Kuna amet omab ülevaadet riiklikelt reguleerivatest asutustest ja teistest teabe- ja ekspertiisiallikatest, peaks tal olema komisjoni , teiste ühenduse institutsioonide ja vähemalt kahe liikmesriigi reguleeriva asutuse nõustaja roll turu reguleerimise küsimustes. Samuti tuleks ametilt nõuda komisjoni teavitamist, kui ta leiab, et põhivõrguettevõtjate vahelise koostöö tulemused ei ole vajalikul tasemel või kui riiklik reguleeriv asutus, kelle otsus on vastuolu suunistega, ei soovi järgida ameti arvamusi, soovitusi või otsuseid .

(12) Ametil peaks olema ka võimalik välja anda siduvaid suuniseid, et aidata reguleerivatel asutustel ja turul tegutsevatel isikutel head tava jagada.

(13) Amet peaks vajadusel konsulteerima huvitatud isikutega ning andma neile mõistliku võimaluse kommenteerida kavandatud meetmeid, näiteks võrgueeskirjade ja -reeglite projekte.

(14) Ameti struktuur peaks olema kohandatud vastavalt energeetikasektori konkreetsetele vajadustele. Eelkõige tuleb täielikult arvesse võtta riiklike reguleerivate asutuste spetsiifilist rolli ja tagada nende sõltumatus .

(15) Haldusnõukogul peaksid olema vajalikud volitused eelarve kehtestamiseks, selle täitmise järelevalveks, sise-eeskirjade koostamiseks, finantseeskirjade vastuvõtmiseks ja direktori ametissenimetamiseks.

(16) Ametil peaksid olema vajalikud õigused reguleerimisülesannete teostamiseks ║tõhusal, läbipaistval, põhjendatud ja eelkõige sõltumatul viisil. Reguleerivate asutuste sõltumatus energiatootjatest ning põhi- ja jaotusvõrguettevõtjatest on hea juhtimistava oluline põhimõte ja turu usalduse tagamise põhitingimus. Peegeldades olukorda ühenduse ja riiklikul tasandil, peaksid reguleerivate asutuste nõukogu ja selle liikmed tegutsema sõltumatult mis tahes muudest turuhuvidest , vältima huvide konflikti ning mitte küsima ega võtma vastu juhiseid või aktsepteerima soovitusi üheltki riigiasutuselt ega muult avalik-õiguslikult või eraisikult. Reguleerivate asutuste nõukogu peaks samal ajal järgima ühenduse õigusakte energia-, keskkonna-, energia siseturu- ja konkurentsipoliitika valdkonnas ning andma ühenduse institutsioonidele aru oma otsuste ja ettepanekute kohta.

(17) Kui ametil on õigus teha otsuseid, peaks huvitatud pooltel protsessi säästlikkuse huvides olema õigus esimese instantsina pöörduda apellatsiooninõukogu poole, mis on küll ameti osa, kuid on selle ameti mis tahes haldus- ja regulatiivstruktuurist sõltumatu. Apellatsiooninõukogu otsust peaks olema võimalik Euroopa Kohtus vaidlustada.

(18) Ametit tuleks rahastada peamiselt Euroopa Liidu üldeelarvest, lõivudest ja ▐ sissemaksetest. Eelkõige peavad ameti käsutusse jääma vahendid, mille reguleerivad asutused praegu ühiselt Euroopa tasandi koostöösse panustavad. Euroopa ühenduste üldeelarvest makstavate mis tahes subsiidiumide suhtes tuleks jätkata ühenduse eelarvemenetluse kohaldamist. Lisaks peaks raamatupidamist auditeerima Euroopa Kontrollikoda vastavalt komisjoni 19. novembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185) (7) artiklile 91.

(19) Pärast ameti töö alustamist peaks tema eelarve kuuluma pidevale hindamisele eelarvepädevate institutsioonide poolt lähtuvalt ameti töökoormusest ja tulemustest. Hinnangu tulemusena peaks olema selge, kas ametil on piisavalt inim- ja rahalisi ressursse. Eelarvepädevad institutsioonid peaksid tagama, et amet töötab võimalikult tõhusalt.

(20) Ametil peab olema kõrgetasemel professionaalne personal. Eelkõige kasutab amet ära liikmesriikide, komisjoni ja riiklike reguleerivate asutuste ║ lähetatud personali oskusi ja kogemusi. Ameti töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju, Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi ning ║ ühenduse institutsioonide poolt nende personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamiseks ühiselt vastuvõetud eeskirju. Haldusnõukogu peab kokkuleppel komisjoniga võtma vastu vajalikud rakendusmeetmed.

(21) Amet peaks kohaldama üldeeskirju, mis käsitlevad avalikkuse juurdepääsu ühenduse asutuste valduses olevatele dokumentidele. Selle raames kehtestab haldusnõukogu praktilised meetmed tundliku äriteabe ja isikuandmete kaitsmiseks.

(22) Kolmandad riigid peaksid saama osaleda ameti töös kooskõlas asjaomaste ühenduse sõlmitud lepingutega.

(23) Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule mitte hiljem kui kolm aastat pärast ameti esimese direktori ametisseastumist ning seejärel iga kolme aasta järel hindamisaruande ameti konkreetsete ülesannete ja saavutatud tulemuste kohta, lisades asjakohased ettepanekud.

(24) Kuna liikmesriigid ei suuda üksinda piisavalt saavutada käesoleva määruse eesmärke, milleks on riiklike reguleerivate asutuste osalus ja koostöö ühenduse tasandil, ning seetõttu on nende eesmärkide saavutamist tema ulatuse ja mõju tõttu parem tagada ühenduse tasandil, võib ühendus vastu võtta meetmed kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuspõhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

(25) Amet peaks oma tegevusest aru andma Euroopa Parlamendile,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisala

Käesoleva määrusega asutatakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet (edaspidi amet) eesmärgiga täiendada ühenduse tasandil reguleerimisülesandeid, mida liikmesriigi tasandil täidavad direktiivi 2003/54/EÜ artiklis 22a ja direktiivi 2003/55/EÜ artiklis 24a osutatud riiklikud reguleerivad asutused, ning eesmärgiga vajaduse korral kooskõlastada nende tegevust.

Artikkel 2

Õiguslik seisund ja asukoht

1. Amet on juriidilise isiku staatusega ühenduse asutus.

2. Tal on kõikides liikmesriikides kõige ulatuslikum juriidilisele isikule siseriiklike õigusaktidega omistatav õigus- ja teovõime. Eelkõige võib ta omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus menetlusosaliseks.

3. Ameti esindab direktor.

4. Ameti asukoht on Brüsselis . Kuni oma tööruumide valmimiseni tegutseb amet komisjoni ruumides.

Artikkel 3

Koosseis

Ameti koosseisu kuuluvad:

a) haldusnõukogu, mis täidab artiklis 14 sätestatud kohustusi;

b) reguleerivate asutuste nõukogu, mis täidab artiklis 17 sätestatud kohustusi;

c) direktor, kes täidab artiklis 19 sätestatud kohustusi; ja

d) apellatsiooninõukogu, mis täidab artiklis 21 sätestatud kohustusi.

Artikkel 4

Ameti ülesanded

Artiklis 1 sätestatud eesmärgi täitmisel amet:

a) esitab põhivõrguettevõtjatele adresseeritud arvamusi , soovitusi ja otsuseid seoses kõigi siseturu head toimimist puudutavate tehniliste küsimustega ;

b) esitab reguleerivatele asutustele adresseeritud arvamusi;

c) esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule või komisjonile adresseeritud arvamusi ja soovitusi;

d) võtab vastu otsuseid konkreetsete juhtumite kohta, nagu on osutatud artiklites 6 kuni 12 ;

e) loob raamistiku riiklike reguleerivate asutuste osaluseks ja koostööks;

f) jälgib Euroopa elektri ja gaasi põhivõrguettevõtjate võrgustike ülesannete täitmist;

g) kehtestab majandus- ja tehnilisi tingimusi Euroopa elektri ja gaasi põhivõrguettevõtjate võrgustike poolt väljatöötatud eeskirjade ja reeglite koostamiseks ning kinnitab need eeskirjad ja reeglid, et tagada energia siseturu tõhus ja turvaline toimimine;

h) kehtestab põhivõrguettevõtjate vahelised hüvitusmehhanismide metoodikad ja tariifid, mis põhinevad nende tegelike kulude hindamisel;

i) koordineerib asjaomaseid riiklikke reguleerivaid asutusi seoses nende tegevusega piirkondlikel elektri- või gaasiturgudel;

j) edendab koos komisjoniga energiaturgude piirkondadevahelist koostööd ning integreerib piirkondlikke energiaturge energia siseturuga;

k) viib punktides e kuni h nimetatud küsimustes läbi ELi üleseid avalikke arutelusid .

Artikkel 5

Üldised ülesanded

Amet võib Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel või omal algatusel esitada Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile arvamuse või soovituse kõikide küsimuste kohta, mis on seotud tema asutamise eesmärgiga.

Artikkel 6

Põhivõrguettevõtjate koostööga seotud ülesanded

1. Amet esitab komisjonile oma arvamuse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1228/2003, milles käsitletakse võrkudele juurdepääsu tingimusi piiriüleses elektrikaubanduses (8) artikli 2b lõikele 2 ║ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogui 28. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1775/2005 maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta (9) artiklile 2b lõikele 2 Euroopa elektri ja gaasi põhivõrguettevõtjate võrgustike põhikirjade kavandite, liikmete nimekirjade ja töökordade kavandite kohta.

2. Amet jälgib vastavalt määruse (EÜ) nr 1228/2003 artiklile 2d ║ ja määruse (EÜ) nr 1775/2005 artiklile 2d ║ Euroopa elektri ja gaasi põhivõrguettevõtjate võrgustike ülesannete täitmist.

3. Amet kinnitab määruse (EÜ) nr 1228/2003 artiklis 2c ja määruse (EÜ) nr 1775/2005 artiklis 2c viidatud Euroopa elektri ja gaasi põhivõrguettevõtjate võrgustike 10-aastased investeerimiskavad , tagades mittediskrimineerimise, tõhusa konkurentsi ning energia siseturu tõhusa ja turvalise toimimise .

4. 10-aastased investeerimiskavad peavad sisaldama sätteid arukatele arvestitele ja võrkudele ülemineku kohta 10 aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest. Amet ja riiklikud reguleerivad asutused jälgivad põhivõrguettevõtjate edusamme arukate arvestite ja võrkude väljaarendamisel. Sellel eesmärgil koostatavad amet ja riiklikud reguleerivad asutused etappidega ajakava koos lõppeesmärgi saavutamise tähtajaga.

Amet tagab, et rakendatud teabe- ja sidesüsteemid, sh arukad arvestid ja võrgud, võimaldavad arendada energia siseturgu ja ei tekita mingeid uusi tehnilisi tõkkeid.

5. Amet töötab välja ja võtab vastu suunised selgete ja objektiivsete aluspõhimõtete kehtestamise kohta võrgueeskirjade ühtlustamiseks määruse (EÜ) nr 1228/2003 artiklis 2e ja määruse (EÜ) nr 1775/2005 artiklis 2e sätestatud korra kohaselt. Amet võtab vastu Euroopa elektri ja gaasi põhivõrguettevõtjate võrgustike koostatud võrgueeskirjade projektid määruse (EÜ) nr 1228/2003 artiklis 2f ja määruse (EÜ) nr 1775/2005 artiklis 2f sätestatud korra kohaselt ja kontrollib nende rakendamist. Amet võib esitada komisjonile soovituse kooskõlas määruse (EÜ) nr 1228/2003 artikli 2f lõikega 7 või määruse (EÜ) nr 1775/2005 artikli 2f lõikega 7.

6. Amet koordineerib teabevahetust ELi ja kolmandate riikide põhivõrguettevõtjate vahel.

7. Juhul kui amet leiab, et vastavalt määruse (EÜ) nr 1228/2003 artikli 2d lõikele 2 ja määruse (EÜ) nr 1775/2005 artikli 2d lõikele 2 esitatud iga-aastase tööprogrammi kavand või 10-aastase investeerimiskava kavand ei taga mittediskrimineerimist, tõhusat konkurentsi ega turu tõhusat toimimist, või need ei ole vastavuses ühenduse õigusaktidega sätestatud energiapoliitikaga , esitab ta Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile nõuetekohaselt põhjendatud arvamuse.

8. Kui amet leiab, et tehniliste reeglite kavand ei ole vastu võetud mõistliku aja jooksul või et põhivõrguettevõtjad ei ole suutnud tehnilisi reegleid rakendada, võib ta komisjoni volituste delegeerimise kaudu ja vastavalt määruse (EÜ) nr 1228/2003 artikli 2f lõikele 2 ja määruse (EÜ) nr 1775/2005 artikli 2f lõikele 2 teha peatamisotsuseid ja esitada komisjonile ettepanekuid trahvide määramiseks .

9. Amet jälgib põhivõrguettevõtjate piirkondlikku koostööd vastavalt määruse (EÜ) nr 1228/2003 artiklile 2i ja määruse (EÜ) nr 1775/2005 artiklile 2i.

10. Amet jälgib uute piiriüleste võimsuste ehitamist ning tagab kõnealuse protsessi kiirendamise tõhustatud piirkondliku koostöö piires.

11. Amet jälgib piiriüleste võimsuste arvestamist põhivõrguettevõtjate poolt ja tegelikku võrkudevahelist ühendusvõimsust (koguvõimsust) ning lahendab ebaausa, diskrimineeriva või ebatõhusa piiriülese juurdepääsuga seotud probleeme.

12. Ametil võib kehtestada tulemuslikke sanktsioone, kui piiriülese kauplemise tõkkeid ei ole kõrvaldatud.

13. Amet võib teha siduvaid otsuseid kõikides küsimustes, mis puudutavad juurdepääsu enam kui ühte liikmesriiki hõlmavatele ühendatud põhivõrkudele ja nende kasutamist, kui asjaomased riiklikud reguleerivad asutused ei ole saavutanud ühist kokkulepet.

Artikkel 7

Riiklike reguleerivate asutustega seotud ülesanded

1. Amet võtab vastu üksikotsuseid tehnilistes küsimustes, tuginedes direktiivi 2003/54/EÜ, direktiivi 2003/55/EÜ, määruse (EÜ) nr 1228/2003 ja määruse (EÜ) nr 1775/2005 suunistele.

2. Amet võib vastavalt oma tööprogrammile või komisjoni taotluse korral võtta vastu mittesiduvaid suuniseid, et aidata reguleerivatel asutustel ja turul tegutsevatel isikutel head tava jagada.

3. Amet tagab piirkondlike ja ühenduse tasandi reguleerivate asutuste vahelise koostöö . Kui amet leiab, et selline koostöö nõuab siduvaid reegleid, teeb ta komisjonile asjakohased soovitused.

4. Amet esitab mis tahes reguleeriva asutuse ▐ taotlusel arvamuse reguleeriva asutuse poolt vastu võetud otsuse vastavuse kohta direktiivis 2003/54/EÜ, direktiivis 2003/55/EÜ, määruses (EÜ) nr 1228/2003 või määruses (EÜ) nr 1775/2005 ja teistes energiapoliitika alastes ühenduse õigusaktides osutatud suunistele.

5. Kui riiklik reguleeriv asutus ei järgi lõikes 4 osutatud arvamust nelja kuu jooksul alates arvamuse kättesaamisest, teavitab amet sellest komisjoni ja asjaomase liikmesriigi valitsust .

6. Kui riiklikul reguleerival asutusel tekib konkreetse juhtumi puhul raskusi direktiivis 2003/54/EÜ, direktiivis 2003/55/EÜ, määruses (EÜ) nr 1228/2003 või määruses (EÜ) nr 1775/2005 antud suuniste tõlgendamisega, võib ta ametilt arvamust küsida. Amet esitab oma arvamuse kahe kuu jooksul ▐ pärast sellist taotlust.

7. Amet otsustab vähemalt kahte liikmesriiki ühendava infrastruktuuri reguleerimise korra vastavalt direktiivi 2003/54/EÜ artikli 22d lõikele 3 ja direktiivi 2003/55/EÜ artikli 24d lõikele 3.

8. Amet jälgib arenguid elektri- ja gaasiturgudel, eriti taastuvate energiaallikate juurdepääsu võrgule, tagades sellise juurdepääsuga seotud siseriiklike eeskirjade positiivse võrdlusuuringu ning hõlbustades sellist juurdepääsu teistes liikmesriikides.

Artikkel 8

Muud ülesanded

1. Amet võib anda määruse (EÜ) nr 1228/2003 artikli 7 lõike 4 punktis a sätestatud vabastusi. Samuti võib amet anda vabastuse vastavalt direktiivi 2003/55/EÜ artikli 22 lõike 3 punktis a sätestatule, kui asjaomane infrastruktuur asub mitme liikmesriigi territooriumil.

Kui amet ei langeta kolme kuu jooksul alates taotluse saamisest otsust vabastuse andmise taotluse kohta kooskõlas käesoleva artikliga, siis langetab tema asemel otsuse komisjon.

2. Amet teeb ettepaneku sõltumatu süsteemihalduri kohta vastavalt direktiivi 2003/54/EÜ artikli 10 lõikele 4 ja direktiivi 2003/55/EÜ artikli 9 lõikele 4.

3. Amet edendab jõupingutusi anda praktiline kuju üleeuroopaliste võrgustike suunistele, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta otsuses nr 1364/2006/EÜ üleeuroopaliste energiavõrkude suuniste kehtestamise kohta (10).

Eelkõige võtab amet kõnealuseid suuniseid arvesse 10-aastase investeeringukavade heakskiitmisel vastavalt artikli 6 lõikele 3.

4. Amet võtab endale komisjoni nõudmisel oma eesmärgiga seotud konkreetseid lisaülesandeid.

Artikkel 9

Energia salvestamine ja kriisiohjamine

1. Amet määratleb aastaaruandes nõuded Euroopa Liidu hoidlatele – nii tsüklilisuse kui ka ohutuse seisukohast – ning sätestab suunised investeeringute tegemise kohta tootmis- ja edastusinfrastruktuuridesse.

2. Amet koordineerib ühenduse tasandil riiklikke energiakriisi ohjamise mehhanisme.

3. Amet koordineerib teabevahetust Euroopa Liidu ja kolmandate riikide põhivõrguettevõtjate vahel.

Artikkel 10

Konsulteerimine ja läbipaistvus

1. Enne meetmete võtmist konsulteerib amet avatud ja läbipaistval viisil ametlikult kõikide turuosaliste, tarbijate ja lõpptarbijatega, eelkõige seoses oma ülesandega põhivõrguettevõtjate koordineerimise suhtes.

Amet annab vajaduse korral huvitatud pooltele mõistliku võimaluse kavandatud meetmeid kommenteerida ja avalikustab konsultatsioonide tulemused.

2. Amet tagab oma tegevuse maksimaalse läbipaistvuse.

3. Amet tagab vajaduse korral üldsusele ja huvitatud pooltele objektiivse, usaldusväärse ja kergesti kättesaadava teabe eelkõige ameti töötulemuste kohta.

4. Amet sätestab oma sise-eeskirjades lõigetes 2 ja 3 nimetatud läbipaistvuse nõuete rakendamise praktilise korra.

5. Amet avaldab oma veebisaidil vähemalt oma haldusnõukogu, reguleerivate asutuste nõukogu ja apellatsiooninõukogu kõigi koosolekute päevakorrad, taustadokumendid ja protokollid.

Artikkel 11

Energeetikasektori järelevalve ja aruandlus

1. Amet jälgib arenguid elektri- ja gaasiturul, eriti elektri ja gaasi jaehindu ning direktiivides 2003/55/EÜ ja 2003/54/EÜ sätestatud nõuet tarbijate õiguste järgimise kohta.

2. Amet avaldab elektri- ja gaasituru arengut, sealhulgas tarbijatega seotud küsimusi käsitleva aastaaruande, milles ta määratleb energia siseturu väljakujundamist takistavad allesjäänud tõkked.

3. Amet võib oma aastaaruande avaldamisel esitada Euroopa Parlamendile ja komisjonile arvamuse meetmete kohta, mida võiks võtta, et kõrvaldada lõikes 2 nimetatud tõkked.

Artikkel 12

Järelevalve, jõustamine ja karistused

1. Amet võib pärast konsulteerimist komisjoniga määrata rahalisi karistusi põhivõrguettevõtjatele, kes ei ole täitnud artiklit 7 või ei ole suutnud esitada ameti poolt oma ülesannete täitmiseks nõutud teavet. Need karistused on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

2. Riiklikud reguleerivad asutused koostöös ametiga vastutavad põhivõrguettevõtjate käesoleva määruse sätetest tulenevate kohustuste järgimise kontrollimise eest.

3. Kui karistus määratakse käesoleva artikli alusel, avaldab asutus asjaomaste põhivõrguettevõtjate nimed ning määratud rahalise karistuse summa ja põhjused.

Artikkel 13

Haldusnõukogu

1. Haldusnõukogusse kuulub kuus liiget. Neist kaks nimetab ametisse komisjon , kaks nõukogu ning kaks Euroopa Parlament. Haldusnõukogu liige ei tohi olla samal ajal ka Euroopa Parlamendi liige. Ametiaeg on viis aastat ning sama isiku võib ühe korra ametisse tagasi nimetada.

2. Haldusnõukogu määrab oma liikmete hulgast esimehe ja aseesimehe. Aseesimees asendab automaatselt esimeest, kui viimane ei saa oma ülesandeid täita. Esimehe ja aseesimehe ametiaeg on kaks ja pool aastat ja neid võib üks kord ametisse tagasi nimetada. Esimehe ja aseesimehe ametiaeg lõpeb igal juhul hetkest, mil nad ei ole enam haldusnõukogu liikmed.

3. Haldusnõukogu koosoleku kutsub kokku esimees. Reguleerivate asutuste nõukogu esimees või tema esindaja ning ameti direktor osalevad arutelus hääleõiguseta . Haldusnõukogu tuleb korraliseks istungiks kokku vähemalt kaks korda aastas. Ta tuleb kokku ka esimehe algatusel, komisjoni taotlusel või vähemalt kolmandiku liikmete taotlusel. Haldusnõukogu võib vaatlejana koosolekule kutsuda isikuid, kelle seisukoht võib olla huvipakkuv. Haldusnõukogu liikmed võivad vastavalt töökorrale kasutada nõustajate või ekspertide abi. Haldusnõukogule osutab sekretäriteenuseid amet.

4. Haldusnõukogu otsuste vastuvõtmiseks on vaja kaht kolmandikku kohalolevate liikmete häältest , välja arvatud juhul, kui käesolevas määruses või põhikirjas on sätestatud teisiti .

5. Igal liikmel on üks hääl. Töökorras sätestatakse täpsem hääletamise kord, eelkõige tingimused, mille alusel üks liige saab teist esindada, ning vajaduse korral ka kvoorumitega seotud reeglid.

6. Haldusnõukogu liikmed kohustuvad tegutsema sõltumatult ja avalikkuse huvides. Sel eesmärgil teevad nad iga-aastase kirjaliku avalduse kohustuste ja huvide kohta, milles osutatakse kas huvide puudumisele, mida võiks pidada nende sõltumatust ohustavaks, või mis tahes otsesele või kaudsele huvile, mida võiks pidada nende sõltumatust ohustavaks. Need avaldused avalikustatakse.

7. Haldusnõukogu täidab oma ülesandeid sõltumatult, objektiivselt ja avalikkuse huvides, küsimata ja aktsepteerimata mingeid juhiseid riiklikelt või piirkondlikelt valitsusasutustelt.

8. Haldusnõukogu liige ei tohi olla samal ajal ka reguleerivate asutuste nõukogu liige.

9. Haldusnõukogu võib ametist vabastada komisjoni ettepanekul ja Euroopa Parlamendi otsusega. Euroopa Parlament võtab otsuse vastu absoluutse häälteenamusega.

Artikkel 14

Haldusnõukogu ülesanded

1. Haldusnõukogu nimetab ▐ reguleerivate asutuste nõukogu heakskiidul ning pärast Euroopa Parlamendi hääletusel heakskiitmist .ametisse direktori, nagu on sätestatud artikli 18 lõikes 2.

▐

2. Haldusnõukogu nimetab ametisse apellatsiooninõukogu liikmed, nagu on sätestatud artikli 20 lõikes 1.

3. Haldusnõukogu võtab pärast komisjoniga konsulteerimist ja pärast reguleerivate asutuste nõukogult ║artikli 17 lõike 3 kohase heakskiidu saamist iga aasta 30. septembriks vastu ameti järgmise aasta tööprogrammi ning saadab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. Tööprogramm võetakse vastu, ilma et see piiraks iga-aastast eelarvemenetlust , ning see avalikustatakse .

4. Haldusnõukogu kasutab oma eelarvepädevust vastavalt artiklitele 23–26.

5. Haldusnõukogu otsustab pärast komisjonilt nõusoleku saamist, kas võtta vastu pärandit, annetusi või toetusi teistest ühenduse allikatest.

6. Haldusnõukogu teostab distsiplinaarjärelevalvet direktori suhtes , konsulteerides seejuures reguleerivate asutuste nõukoguga .

7. Euroopa Parlament võib kutsuda haldusnõukogu liikmeid pädeva komisjoni ette esinema ning selle komisjoni liikmete küsimustele vastama.

8. Haldusnõukogu koostab vajaduse korral ameti personalipoliitika vastavalt artikli 30 lõikele 2.

9. Haldusnõukogu võtab vastavalt artiklile 32 vastu erisätted, mis on vajalikud, et rakendada ameti dokumentidele juurdepääsu õigust.

10. Haldusnõukogu võtab vastu artikli 19 lõikes 9 osutatud iga-aastase aruande ameti tegevuse kohta ning artikli 11 lõikes 2 osutatud iga-aastase aruande elektri- ja gaasituru arengute kohta. Amet edastab iga-aastased aruanded 15. aprilliks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning kontrollikojale. Aruanne ameti tegevuse kohta sisaldab reguleerivate asutuste nõukogu poolt heaks kiidetud eraldi osa, mis käsitleb ameti reguleerivat tegevust asjaomasel aastal. Eelnimetatud ühenduse institutsioonid ja organid kas annavad heakskiidu ameti tegevusele ELi energia-, energia siseturu- ja konkurentsipoliitika rakendamisel või keelduvad sellest.

11. Haldusnõukogu võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 15

Haldusnõukogu aruandlus

Euroopa Parlament ja nõukogu võivad paluda haldusnõukogul esitada oma ülesannete täitmise aruande.

Artikkel 16

Reguleerivate asutuste nõukogu

1. Reguleerivate asutuste nõukogusse kuulub vastavalt direktiivi 2003/54/EÜ artiklile 22a ja direktiivi 2003/55/EÜ artiklile 24a igast liikmesriigist üks riiklike reguleerivate asutuste juhtidest või tema esindaja, ning lisaks üks hääleõiguseta komisjoni esindaja. Igast liikmesriigist võib reguleerivate asutuste nõukogusse vastu võtta üksnes ühe riikliku reguleeriva asutuse esindaja. Iga liikmesriigi reguleeriv asutus nimetab asendusliikme oma olemasoleva personali hulgast .

2. Reguleerivate asutuste nõukogu liikmed valivad enda hulgast esimehe ja aseesimehe. Aseesimees asendab esimeest, kui viimane ei saa oma ülesandeid täita. Esimehe ja aseesimehe ametiaeg on kaks ja pool aastat ja neid võib üks kord ametisse tagasi nimetada. Esimehe ja aseesimehe ametiaeg lõpeb igal juhul hetkest, mil nad ei ole enam reguleerivate asutuste nõukogu liikmed.

3. Reguleerivate asutuste nõukogu teeb otsuseid oma kohalolevate liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega. Igal liikmel või asendusliikmel on üks hääl.

4. Reguleerivate asutuste nõukogu võtab vastu oma töökorra. Töökorras sätestatakse täpsem hääletamise kord, eelkõige volitusega hääletamine, ning vajaduse korral ka kvoorumitega seotud reeglid. Töökord võib ette näha konkreetsed töömeetodid piirkondliku koostöö algatuste taustal esilekerkivate küsimuste arvestamiseks.

5. Talle käesoleva määrusega pandud ülesandeid täites tegutseb reguleerivate asutuste nõukogu sõltumatult ning ei küsi ega võta vastu juhiseid ühegi liikmesriigi valitsuselt ega muult avalik-õiguslikult või eraõiguslikult isikult.

6. Reguleerivate asutuste nõukogule osutab sekretäriteenuseid amet.

7. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad paluda reguleerivate asutuste nõukogu esimehel esitada oma ülesannete täitmise aruande.

Artikkel 17

Reguleerivate asutuste nõukogu ülesanded

1. Enne artiklites 5 kuni 11 osutatud arvamuste, soovituste või otsuste vastuvõtmist annab reguleerivate asutuste nõukogu ▐ direktorile nõusoleku vastavalt artikli 19 lõikele 3 . Lisaks annab reguleerivate asutuste nõukogu oma pädevusvaldkonnas direktorile suuniseid direktori ülesannete täitmiseks. Direktor täidab oma ülesannet kooskõlas reguleerivate asutuste nõukogu otsustega, mis peaks energiaturu reguleerimise osas olema ameti ainus otsuseid tegev organ.

2. Reguleerivate asutuste nõukogu esitab oma nõusoleku direktorikandidaadi kohta vastavalt artikli 14 lõikele 1 ja artikli 18 lõikele 2. Reguleerivate asutuste nõukogu peab selle otsuse tegema vähemalt oma liikmete kolme neljandikulise häälteenamusega.

3. Vastavalt artikli 14 lõikele 3 ja artikli 19 lõikele 7 ning kooskõlas artikli 25 lõike 1 kohaselt koostatud eelarveprojektiga kinnitab reguleerivate asutuste nõukogu ameti järgmise aasta tööprogrammi ja esitab selle enne 1. septembrit haldusnõukogule vastuvõtmiseks.

4. Reguleerivate asutuste nõukogu kiidab heaks aastaaruande eraldi reguleerimistegevuse osa, nagu on sätestatud artikli 14 lõikes 10 ja artikli 19 lõikes 9.

5. Euroopa Parlament võib kutsuda reguleerivate asutuste nõukogu liikmeid pädeva komisjoni ette esinema ning selle komisjoni liikmete küsimustele vastama.

Artikkel 18

Direktor

1. Ametit juhib direktor, kes tegutseb vastavalt otsustele, mis on vastu võtnud reguleerivate asutuste nõukogu . Olenemata komisjoni, haldusnõukogu ja reguleerivate asutuste nõukogu vastavast pädevusest ei taotle direktor juhiseid riiklikelt ega muudelt organitelt ega allu sellistele juhistele.

2. Direktori nimetab ametisse haldusnõukogu pärast reguleerivate asutuste nõukogu nõusolekut , pidades silmas tema pädevust, oskusi ja kogemusi seoses energeetikasektoriga , vähemalt kahe kandidaadi seast, kelle esitab komisjon pärast avalikku konkurssi. Enne ametisse määramist kutsutakse haldusnõukogu valitud kandidaat esinema Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ette ja vastama selle liikmete küsimustele , ning tema kandidatuur tuleb Euroopa Parlamendis hääletusel heaks kiita .

3. Direktori ametiaeg on viis aastat. Komisjon koostab üheksa kuu jooksul enne kõnealuse tähtaja lõppu hinnangu. Hindamisel võtab komisjon arvesse eelkõige järgmist:

a) ametiülesannete täitmine direktori poolt; ning

b) ameti ülesanded ja nõuded järgmisteks aastateks.

4. Haldusnõukogu võib komisjoni ettepanekul pärast reguleerivate asutuste nõukoguga nõupidamist ja nende arvamuse põhjalikku kaalumist ning hindamisaruannet arvesse võttes pikendada direktori ametiaega üks kord kuni viieks aastaks üksnes juhtudel, kui see on õigustatud ameti ülesannete ja nõuete tõttu.

5. Haldusnõukogu teavitab Euroopa Parlamenti oma kavatsusest pikendada direktori ametiaega. Ühe kuu jooksul enne direktori ametiaja pikendamist võidakse ta kutsuda esinema parlamendi pädeva komitee ette ja vastama selle liikmete küsimustele. Selline direktori ametiaja pikendamine tuleb Euroopa Parlamendis hääletusel heaks kiita.

6. Kui direktori ametiaega ei pikendata, jääb ta ametisse kuni järgmise direktori ametisse nimetamiseni.

7. Direktori võib ametist vabastada üksnes haldusnõukogu otsusega ja reguleerivate asutuste nõukogu nõusolekul . Haldusnõukogu peab oma otsuse tegema vähemalt oma liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega.

8. Lisaks artikli 14 lõikes 10 sätestatud tingimusele võivad Euroopa Parlament ja nõukogu ▐ kutsuda direktorit üles esitama oma ülesannete täitmise aruannet.

Artikkel 19

Direktori ülesanded

1. Direktor esindab ameti ning vastutab selle juhtimise eest.

2. Direktor valmistab ette haldusnõukogu töö. Ta osaleb haldusnõukogu töös hääleõiguseta.

3. Direktor võtab vastu artiklites 5 kuni 11 osutatud arvamused, soovitused ja otsused, mis vajavad reguleerivate asutuste nõukogu nõusolekut.

4. Direktor vastutab ameti iga-aastase tööprogrammi elluviimise eest vastavalt reguleerivate asutuste nõukogu suunistele ning haldusnõukogu halduskontrollile.

5. Euroopa Parlament võib kutsuda direktori pädeva komisjoni ette esinema ja selle komisjoni liikmete küsimustele vastama.

6. Direktor võtab kõik vajalikud meetmed, võttes eelkõige vastu sise-eeskirjad ja avaldades teatiseid, et tagada ameti toimimine käesoleva määruse sätete kohaselt.

7. Direktor koostab ║ ameti järgmise aasta iga-aastase tööprogrammi projekti ja esitab selle enne sama aasta 30. juunit reguleerivate asutuste nõukogule , Euroopa Parlamendile ja komisjonile. Euroopa Parlament koostab tööprogrammi kohta soovitused.

8. Direktor koostab artikli 30 kohaselt ameti tulude ja kulude eelarvestuse ning vastutab artikli 26 kohaselt ameti eelarve täitmise eest.

9. Direktor koostab igal aastal aastaaruande projekti, mis sisaldab ameti reguleerimistegevust käsitlevat osa ning finants- ja haldusküsimusi käsitlevat osa.

10. Ameti personali suhtes teostab direktor artikli 30 lõikes 3 sätestatud õigusi.

Artikkel 20

Apellatsiooninõukogu

1. Apellatsiooninõukogusse kuulub kuus liiget ja kuus asendajat, kes valitakse riiklike reguleerivate asutuste, konkurentsiasutuste või teiste riiklike või ühenduse institutsioonide praeguste või endiste kõrgete ametnike hulgast, kellel on asjakohane töökogemus energeetikasektoris. Apellatsiooninõukogu määrab oma esimehe. Apellatsiooninõukogu otsused võetakse vastu selle kuuest liikmest vähemalt nelja kvalifitseeritud häälteenamusega. Apellatsiooninõukogu kutsutakse kokku vastavalt vajadusele.

2. Apellatsiooninõukogu liikmed määrab komisjoni ettepanekul ametisse haldusnõukogu pärast avalikul konkursil osalemise teatamist ja pärast reguleerivate asutuste nõukoguga konsulteerimist. Enne ametisse määramist esinevad haldusnõukogu valitud kandidaadid Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ees ja vastavad selle komisjoni liikmete küsimustele.

3. Apellatsiooninõukogu liikmete ametiaeg on viis aastat. Neid võib ametisse tagasi nimetada. Apellatsiooninõukogu liikmed on oma otsuseid tehes sõltumatud ega pea lähtuma ühestki juhisest. Nad ei tohi täita ametis, selle haldusnõukogus ega reguleerivate asutuste nõukogus mis tahes muid ülesandeid. Apellatsiooninõukogu liikmeid ei või nende ametiaja jooksul ametist vabastada, välja arvatud juhul, kui liige on süüdi tõsises üleastumises, mille puhul haldusnõukogu teeb pärast reguleerivate asutuste nõukoguga konsulteerimist vastava otsuse.

4. Apellatsiooninõukogu liikmed ei või osaleda kaebuse menetlemises, kui neil on sellega seotud isiklikud huvid või kui nad on olnud varem menetluse ühe poole esindajad või kui nad on osalenud edasikaevatud otsuse tegemises.

5. Kui apellatsiooninõukogu liige leiab ühel lõikes 4 osutatud põhjusel või mis tahes muul põhjusel, et kaasliige ei peaks osalema kaebuse menetlemises, teatab liige sellest apellatsiooninõukogule. Apellatsioonimenetluse iga osaline võib igal lõikes 4 osutatud põhjusel või liikme erapoolikuse kahtluse korral taotleda apellatsiooninõukogu liikme taandamist. Taandamise taotluse aluseks ei tohi olla liikmete kodakondus ja seda ei võeta vastu, kui kaebuse menetluse osaline on juba alustanud menetlust, olles teadlik liikme taandamise taotluse põhjusest.

6. Apellatsiooninõukogu teeb otsuse lõigetes 4 ja 5 nimetatud juhtudel võetavate meetmete kohta ilma asjaomase liikme osavõtuta. Asjaomane liige asendatakse selle otsuse tegemiseks apellatsiooninõukogus tema asendajaga, kui asendaja ei juhtu olema samas olukorras. Sel juhul määrab esimees asendusliikme olemasolevate asendajate seast.

7. Euroopa Parlament võib kutsuda apellatsiooninõukogu liikmeid pädeva komisjoni ette esinema ning selle komisjoni liikmete küsimustele vastama.

Artikkel 21

Kaebused

1. Iga füüsiline või juriidiline isik võib esitada kaebuse temale adresseeritud ja artiklites 7 või 8 nimetatud otsuse peale või sellise otsuse peale, mis teda vormiliselt teisele isikule adresseeritud otsusena siiski otseselt ja isiklikult puudutab.

2. Kaebus ning selle põhjendus tuleb esitada ametile kirjalikult kahe kuu jooksul otsuse teatavaks tegemisest asjaomasele isikule või, kui seda ei ole tehtud, kahe kuu jooksul alates päevast, mil amet oma otsuse avaldas. Apellatsiooninõukogu teeb kaebuse kohta otsuse kahe kuu jooksul pärast kaebuse esitamist.

3. Lõike 1 kohaselt esitatud kaebus ei peata otsuse täitmist. Apellatsiooninõukogu võib vaidlustatud otsuse täitmise siiski peatada, kui ta leiab, et olukord seda nõuab.

4. Kui kaebus on vastuvõetav, vaatab apellatsiooninõukogu kaebuse läbi, et kindlaks teha, kas kaebus on piisavalt põhjendatud. Ta kutsub nii sageli kui vaja, kaebuse menetlusosalisi esitama kindlaksmääratud aja jooksul märkusi nõukogu enda poolt saadetud teadete või kaebuse menetluse teiste osaliste avalduste kohta. Apellatsioonimenetluse osalistel on õigus anda suulisi seletusi.

5. Apellatsiooninõukogu võib käesoleva artikli raames kasutada ameti pädevusse kuuluvaid mis tahes volitusi või anda juhtumi edasiseks lahendamiseks üle ameti pädevale organile. Apellatsiooninõukogu arvamus ei ole viimase jaoks siduv.

6. Apellatsiooninõukogu võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 22

Esimese Astme Kohtusse või Euroopa Kohtusse kaebamine

1. Esimese Astme Kohtule võib esitada hagi vastavalt asutamislepingu artiklile 230, et vaidlustada apellatsiooninõukogu otsus või ameti otsus, kui puudub apellatsiooninõukogule edasikaebuse esitamise õigus.

2. Kui amet ei tee otsust, võib Esimese Astme Kohtule või Euroopa Kohtule seoses tegevusetusega esitada kaebuse vastavalt asutamislepingu artiklile 232.

3. Amet peab võtma vajalikud meetmed Esimese Astme Kohtu või Euroopa Kohtu otsuse täitmiseks.

Artikkel 23

Ameti eelarve

1. Ameti tuludeks on eelkõige:

a) ühenduse toetus, mis kantakse Euroopa Liidu üldeelarvesse asjakohaste rubriikide all (komisjoni jaotis) vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu (edaspidi eelarvepädevad institutsioonid) otsusele ja vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 47 ;

b) artikli 24 kohaselt ametile makstavad lõivud;

c) iga liikmesriigi kõikide riiklike regulee rivate asutuste vabatahtlik rahaline sissemakse;

d) mis tahes esitatud alternatiivsed rahastamisviisid, eriti elektrienergia- ja gaasivoogude maksustamise kaudu; ning

e) artikli 14 lõikes 5 osutatud pärand, annetused või toetused.

Reguleerivate asutuste nõukogu lepib hiljemalt … (11) kokku iga liikmesriigi rahalise sissemakse taseme vastavalt punktile c.

2. Ameti kuludeks on personali-, haldus-, infrastruktuuri- ja tegevuskulud.

3. Tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

4. Kõik ameti tulud ja kulud tuleb igaks kalendriaastaga kattuvaks majandusaastaks kalkuleerida ja eelarvesse kanda.

Artikkel 24

Teenustasud

1. Artikli 8 lõike 1 kohast vabastusotsust või Euroopa elektri ja gaasi põhivõrguettevõtjate võrgustikke puudutavaid spetsiifilisi või erinõuandeid, soovitusi, otsuseid või järelevalvetoiminguid taotledes peab ametile maksma teenustasu.

2. Lõikes 1 osutatud teenustasud kehtestab komisjon.

Artikkel 25

Eelarve koostamine

1. Direktor koostab igal aastal hiljemalt 15. veebruariks esialgse eelarveprojekti, mis sisaldab tegevuskulusid ja eeloleva rahandusaasta tööplaani, ning edastab esialgse eelnõu haldusnõukogule koos esialgse ametikohtade loeteluga. Igal aastal esitab haldusnõukogu direktori koostatud projekti alusel ameti järgmise majandusaasta tulude ja kulude kalkulatsiooni. Selle kalkulatsiooni, mis sisaldab ka ametikohtade loetelu projekti, edastab haldusnõukogu komisjonile hiljemalt 31. märtsiks. Enne kalkulatsiooni vastuvõtmist esitatakse direktori koostatud projekt reguleerivate asutuste nõukogule, kes võib projekti kohta põhjendatud arvamuse esitada.

2. Komisjon edastab kalkulatsiooni eelarvepädevatele institutsioonidele koos Euroopa Liidu üldeelarve projektiga.

3. Komisjon sisestab kõnealusest kalkulatsioonist lähtudes Euroopa Liidu üldeelarve esialgsesse projekti prognoosi, mida ta peab ametikohtade loetelu ja üldeelarvest eraldatava toetuse suurust silmas pidades vajalikuks, ning esitab selle eelarvepädevatele institutsioonidele asutamislepingu artikliga 272 ettenähtud korras.

4. Eelarvepädevad asutused võtavad vastu ameti ametikohtade loetelu.

5. Haldusnõukogu koostab ameti eelarve. See muutub lõplikuks pärast Euroopa Liidu üldeelarve lõplikku vastuvõtmist. Vajaduse korral tehakse selles vastavaid kohandusi.

6. Haldusnõukogu teatab viivitamata eelarvepädevatele institutsioonidele oma kavatsusest rakendada projekte, millel võib olla oluline rahaline mõju tema eelarve rahastamisele, eriti kõiki kinnisvaraga seotud projekte, nagu hoonete rentimine või ost. Haldusnõukogu teatab nendest ka komisjonile. Kui emb-kumb eelarvepädev institutsioon kavatseb esitada arvamuse, teavitab ta sellest kahe nädala jooksul pärast hoonestusprojekti kohta teate saamist ametit. Kui arvamuse avaldamisest ei ole teavitatud, võib amet projekti rakendamist jätkata ║.

Artikkel 26

Eelarve täitmine ja kontroll

1. Eelarvevahendite käsutaja ülesandeid täidab direktor, kes täidab ka ameti eelarvet.

2. Ameti peaarvepidaja saadab komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale hiljemalt iga järgmise eelarveaasta 1. märtsiks esialgse raamatupidamisaruande koos aruandega, mis käsitleb eelmise eelarveaasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist. Ameti peaarvepidaja saadab hiljemalt järgmise aasta 31. märtsiks eelmise eelarveaasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitleva aruande ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Komisjoni peaarvepidaja konsolideerib seejärel ühenduse institutsioonide ja detsentraliseeritud asutuste esialgsed raamatupidamisaruanded nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (12) artiklile 128.

3. Komisjoni peaarvepidaja saadab kontrollikojale hiljemalt iga järgmise eelarveaasta 31. märtsil esialgse raamatupidamisaruande koos aruandega, mis käsitleb eelmise eelarveaasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist. Eelarveaasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne edastatakse ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

4. Kui direktor on saanud kätte kontrollikoja märkused ameti esialgse raamatupidamisaruande kohta vastavalt üldise määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklile 129, koostab ta omal vastutusel ameti lõpliku raamatupidamisaruande ja esitab selle arvamuse saamiseks haldusnõukogule.

5. Haldusnõukogu esitab arvamuse ameti lõpliku raamatupidamisaruande kohta.

6. Hiljemalt majandusaastale järgneva aasta 1. juuliks edastab direktor kõnealused lõplikud raamatupidamisaruanded koos haldusnõukogu arvamusega Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale.

7. Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse.

8. Direktor saadab kontrollikojale vastuse selle märkuste kohta hiljemalt 15. oktoobriks. Ta saadab kõnealuse vastuse koopia haldusnõukogule ja komisjonile.

9. Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab direktor viimasele kogu teabe, mida on vaja, et kõnealuse eelarveaasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetlust määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 146 lõike 3 kohaselt tõrgeteta rakendada.

10. Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament kinnituse direktori tegevusele aasta n eelarve täitmisel enne 15. maid aastal n + 2.

Artikkel 27

Finantseeskirjad

Haldusnõukogu võtab pärast komisjoniga toimunud nõupidamist vastu ameti suhtes kohaldatavad finantseeskirjad. Kõnealused eeskirjad võivad kõrvale kalduda ║ määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002, kui see on vajalik seoses ameti tegevusvajadustega ja üksnes juhul, kui komisjon on selleks eelnevalt nõusoleku andnud.

Artikkel 28

Pettusevastased meetmed

1. Pettuste, korruptsiooni ja muu õigusvastase tegevuse vastu võitlemiseks kohaldatakse ameti suhtes piiranguteta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (13) sätteid.

2. Amet ühineb Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Nõukogu 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdluste kohta (14) ning võtab viivitamata vastu asjakohased sätted, mida kohaldatakse ameti kõigi töötajate suhtes.

3. Rahastamist käsitlevates otsustes ning nendest tulenevates lepingutes ja õigusaktides sätestatakse selgesõnaliselt, et kontrollikoda ja OLAF võivad vajadusel teha ameti rahastamisest kasu saajate ning raha jaotamise eest vastutavate töötajate juures kohapealseid kontrolle.

Artikkel 29

Privileegid ja immuniteedid

Ameti suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli.

Artikkel 30

Töötajad

1. Ameti töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju, Euroopa ühenduste muudele teenistujatele kohaldatavaid teenistustingimusi ning ühenduse institutsioonide poolt nende personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamiseks ühiselt vastuvõetud eeskirju.

2. Haldusnõukogu võtab Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artiklis 110 ette nähtud korra kohaselt kokkuleppel komisjoniga vastu vajalikud rakendusmeetmed.

3. Amet kasutab oma töötajate suhtes õigusi, mis on talle kui ametisse määravale asutusele antud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjadega ja talle kui lepinguid sõlmivale asutusele antud Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustega.

4. Haldusnõukogu võib vastu võtta sätteid, mis lubavad liikmesriikide ekspertidel töötada ameti juures lähetuses erandjuhtudel .

Artikkel 31

Ameti vastutus

1. Lepinguvälise vastutuse korral hüvitab amet vastavalt liikmesriikide seaduste ühistele põhimõtetele kõik kahjud, mida amet või selle töötajad oma kohustuste täitmisel on tekitanud. Euroopa Kohtu pädevusse kuulub kõikide selliste kahjude hüvitamisega seotud vaidluste lahendamine.║

2. Töötajate isiklikku rahalist vastutust ja distsiplinaarvastutust ameti ees reguleerivad ameti töötajate suhtes kohaldatavad asjaomased sätted.

Artikkel 32

Juurdepääs dokumentidele

1. Ameti valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (15).

2. Haldusnõukogu võtab määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamiseks vajalikud praktilised meetmed vastu kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.

3. Ameti poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklile 8 vastu võetud otsused võib kaevata edasi ombudsmanile või esitada kaebuse Euroopa Kohtule kooskõlas asutamislepingu vastavates artiklites 230 ja 195 sätestatud tingimustega.

Artikkel 33

Kolmandate riikide osalemine

Amet on osalemiseks avatud riikidele, kes ei ole Euroopa Liidu liikmed ning on sõlminud Euroopa Liiduga sellealased kokkulepped. Vastavalt nende kokkulepete asjakohastele sätetele töötatakse välja kord, millega nähakse eelkõige ette nende riikide ameti töös osalemise laad, ulatus ja menetluslikud aspektid, sealhulgas sätted rahaliste osamaksude ja töötajate kohta.

Artikkel 34

Töökeel

1. Ameti suhtes rakendatakse nõukogu15. aprilli 1958. aasta määruse nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled (16) sätteid.

2. Ameti sisemise töökeele otsustab haldusnõukogu.

3. Ameti tööks vajalikke tõlketeenuseid osutab Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskus.

Artikkel 35

Hindamine

1. Komisjon viib ameti tegevuse osas läbi hindamise. See hõlmab ameti saavutatud tulemusi ja töömeetodeid, pidades silmas ameti eesmärki, ning käesolevas määruses määratletud volitusi ja ülesandeid ning iga-aastaseid tööprogramme. Hindamine põhineb ulatuslikul konsulteerimisel.

2. Komisjon esitab esimese hindamisaruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt kolm aastat pärast esimese direktori ametisseastumist. Edaspidi esitab komisjon hindamisaruande hiljemalt iga kolme aasta järel.

Artikkel 36

Jõustumine ja üleminekumeetmed

1. Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2. Artikleid 5 kuni 12 kohaldatakse alates … (17).

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. ║, Euroopa Parlamendi nimel president Nõukogu nimel eesistuja

(1) ELT C 211, 19.8.2008, lk 23.

(2) ELT C 172, 5.7.2008, lk 55.

(3) Euroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta seisukoht.

(4) ELT L 296, 14.11.2003, lk 34.

(5) ELT L 176, 15.7.2003, lk 37.

(6) ELT L 176, 15.7.2003, lk 57.

(7) EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

(8) ELT L 176, 15.7.2003, lk 1.

(9) ELT L 289, 3.11.2005, lk 1.

(10) ELT L 262, 22.9.2006, lk 1.

(11) 12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

(12) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(13) EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

(14) EÜT L 136, 31.5.1999, lk 15.

(15) EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

(16) EÜT 17, 6.10.1958, lk 385.

(17) 18 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.