ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
22.

Euroopa andmekaitseinspektor on arvamusel, et ameti positsioon andmetöötluse turvalisusega seonduvate heade tavade edendamisel paraneb veelgi, kui selliseid turvameetmeid rakendatakse jõuliselt ka ametisiseselt. See võimaldab tagada ameti tunnustamise mitte ainult eksperdikeskusena, vaid ka kontaktüksusena parimate võimalike tehnikate tegelikul rakendamisel turvalisuse tagamise valdkonnas. Seetõttu tuleks püüdlemist tipptasemel teadmiste poole turvatavade rakendamise valdkonnas ameti töömenetlusi reguleeriva määruse tekstis kajastada. Sellest tulenevalt soovitab Euroopa andmekaitseinspektor lisada ettepanekusse vastav säte, näiteks nõue, et amet kohaldab parimaid võimalikke tehnikaid, see tähendab kõige tõhusamaid ja paremini välja töötatud turvamenetlusi ja töömeetodeid.
21.

On siiski äärmiselt oluline, et sõrmejälgede võtmise võimatuks osutumine ei tooks eraldi võetuna kaasa varjupaigataotleja õigustest ilmajätmist. Ei ole näiteks lubatav, et sõrmejälgede võtmise võimatuks osutumisi tõlgendatakse regulaarselt pettuskatsetena ja keeldutakse varjupaigataotluse läbivaatamisest või tühistatakse varjupaigataotlejale antav abi. Kui see nii oleks, tähendaks see, et sõrmejälgede võtmine on varjupaigataotleja staatuse tunnustamise üks kriteerium. Eurodac-süsteemi eesmärk on lihtsustada Dublini konventsiooni rakendamist, mitte lisada varjupaigataotleja staatuse andmisele veel ühte kriteeriumi („kasutuskõlblike sõrmejälgede omamine”). See oleks otstarbe piirangu põhimõtte ja varjupaigaõiguse olemuse rikkumine.
19.

On oluline, et andmeid kasutataks üksnes selleks, et võidelda terrorismiga (ja muu kuritegevusega, mis kätkeb kemikaalide väärkasutamist isevalmistatavate lõhkeseadeldiste valmistamiseks). Andmeid ei tohiks säilitada pikaajaliselt, eriti kui potentsiaalsete või tegelike saajate arv on suur ja/või kui andmeid kasutatakse andmekaevandamiseks. See on veelgi tähtsam juhtudel, mil saab tõendada, et algne kahtlus on osutunud alusetuks. Nendel juhtudel peab andmete edasine säilitamine olema konkreetselt põhjendatud. Näitena viitab Euroopa andmekaitseinspektor Euroopa Inimõiguste Kohtu otsusele kohtuasjas S. ja Marper vs. Ühendkuningriik, (5) mille kohaselt kriminaalkuriteos süüdimõistmata isikute DNA pikaajaline säilitamine rikub nende Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklist 8 tulenevat õigust eraelu puutumatusele.
5.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ONP otsused on otsused, mille on teinud ettevõtjate ühendus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 tähenduses.
15.

Ettepaneku artikli 9 kohaselt peavad liikmesriigid määrama pädevad asutused, kes vastutavad määruse täitmise eest. Kõnealustel pädevatel asutustel on oma ülesannete täitmiseks kõik vajalikud volitused ning nad kontrollivad määruse täitmist ja võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada selle täitmine. Peale selle on artikli 9 lõikes 3 sätestatud, et kui määruses käsitletud küsimustega tegeleb liikmesriigi territooriumil mitu pädevat asutust, tagab liikmesriik nende asutuste tiheda koostöö, et nad saaksid ülesandeid tõhusalt täita. Artiklis 10 on sätestatud liikmesriikide kohustus kehtestada eeskirjad määruse rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ja tagada nende rakendamine. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
64.

Teine andmete säilitamise direktiivi puudus on see, et see ei ole prognoositav. Prognoositavuse nõue tuleneb Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 8 lõike 2 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 52 lõike 1 üldnõudest, et sekkumine peab toimuma seadusega ette nähtud korras. Euroopa Inimõiguste Kohtu sõnul tähendab see, et meetmel peab olema õiguslik alus ja need peaksid olema õigusriigi põhimõtetega kooskõlas. See tähendab, et seadus on adekvaatselt kättesaadav ja prognoositav (56). Euroopa Kohus on samuti rõhutanud oma Österreichischer Rundfunki käsitlevas kohtuasjas langetatud kohtuotsuses, et seadus peab olema sõnastatud piisava täpsusega, et võimaldada kodanikel oma käitumist vastavalt muuta (57). Seadus peab näitama piisavalt selgelt pädevatele asutustele antud kaalutlusõiguse ulatust ja selle rakendamise viisi (58).
63.

Kavandatava määruse artiklites 7, 8 ja 11 on sätestatud andme- ja teabevahetus Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti (ACER), Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse (ESMA) ja liikmesriikide ametiasutuste vahel. Artiklis 14 („Suhted kolmandate riikidega”) on sätestatud, et ACER „võib sõlmida halduskokkuleppeid rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikide ametiasutustega”. See võib viia isikuandmete edastamiseni ACER-ilt ja võib-olla ka ESMA-lt ja/või liikmesriikide ametiasutustelt, rahvusvahelistele organisatsioonidele ja kolmandate riikide ametiasutustele.
Poola (inimese kohta) Töötajate pereliikmed, kes on 65aastased või vanemad Pensionärid, kes on 65aastased või vanemad Pensionäride pereliikmed, kes on 65aastased või vanemad

2 297,55 PLN
ET Euroopa Liidu Teataja C 251/3

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne (1)

Seoses juhtumiga COMP/39.796 – Suez Environnement – Pitseri rikkumine

2011/C 251/03

Kõnealune juhtum käsitleb rikkumismenetlust, mis algatati konkurentsieeskirjades sätestatud menetlusnõuete eiramise eest Prantsusmaa ettevõtja Suez Environnement Company SA (edaspidi „Suez Environnement”) ja selle tütarettevõtja Lyonnaise des eaux France SA (edaspidi „LDE”) suhtes seoses pitseri rikkumisega kontrollimise käigus, mille komisjon korraldas 2010. aasta aprillis LDE ruumides.

19. oktoobril 2010 võttis komisjon vastu vastuväited, millest 21. oktoobril 2010 teatati ettevõtjatele Suez Environnement ja LDE. Vastuväidetes esitatud esialgse järelduse kohaselt rikuti 2010. aasta aprillis LDE peakorteris korraldatud komisjoni kontrollimise käigus pitser määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõike 1 punkti e tähenduses, mistõttu komisjon kavatses määrata ettevõtjatele LDE ja Suez Environnement kõnealuse artikli alusel trahvi. Vastuväidetes teatati ühtlasi komisjoni kavatsusest omistada ettevõtja LDE toime pandud rikkumise eest vastutus ettevõtjale Suez Environnement.

Pooled said võimaluse komisjoni toimikuga tutvuda ja esitasid 8. detsembril 2010 vastuseks vastuväidetele oma märkused. Mulle teadaolevatel andmetel ei ole toimikuga tutvumise õigust rikutud.

Oma kirjalikes märkustes ei vaidlustanud pooled rikkumise olemasolu, kuid kinnitasid, et rikkumine pandi toime ettevaatamatusest. Samuti osutasid nad kergendava asjaoluna sellele, et nad on teinud alates rikkumisest teatamisest komisjoni talitustega aktiivselt koostööd. Nad ei vaidlustanud ka rikkumise eest vastutuse omistamist ettevõtjale Suez Environnement.

Lisaks teatasid pooled oma kirjalikes märkustes, et nad ei soovi kasutada oma õigust ametlikule ärakuulamisele.

Komisjoni otsuse eelnõu põhjal järeldan, et pooltele on antud võimalus esitada oma märkusi kõikide selles esitatud vastuväidete kohta.

Eelnevat silmas pidades leian, et poolte õigusest ärakuulamisele on kõnealuse juhtumi puhul kinni peetud.

Brüssel, 3. mai 2011 Wouter WILS

(1) Vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 (EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21).
ET Euroopa Liidu Teataja C 235/5

Määruse (EMÜ) nr 574/72 artikli 107 lõiked 1, 2 ja 4

Võrdlusperiood: juuli 2011

Kohaldamisperiood: oktoober, november, detsember 2011

07-2011 EUR BGN CZK DKK LVL LTL HUF PLN RON 1 EUR = 1 1,95580 24,3346 7,45598 0,709238 3,45280 267,681 3,99508 4,24134 1 BGN = 0,511300 1 12,4423 3,81224 0,362633 1,76542 136,865 2,04268 2,16860 1 CZK = 0,0410937 0,0803711 1 0,306394 0,0291452 0,141888 11,0000 0,164173 0,174293 1 DKK = 0,134121 0,262313 3,26377 1 0,0951234 0,463091 35,9015 0,535822 0,568851 1 LVL = 1,40996 2,75761 34,3109 10,5127 1 4,86832 377,420 5,63292 5,98014 1 LTL = 0,289620 0,566439 7,04779 2,15940 0,205410 1 77,5258 1,15706 1,22838 1 HUF = 0,00373579 0,00730646 0,0909090 0,0278540 0,00264957 0,0128989 1 0,0149248 0,0158448 1 PLN = 0,250308 0,489552 6,09115 1,86629 0,177528 0,864263 67,0026 1 1,06164 1 RON = 0,235774 0,461128 5,73748 1,75793 0,167220 0,814082 63,1123 0,941938 1 1 SEK = 0,109481 0,214122 2,66417 0,816286 0,0776479 0,378015 29,3059 0,437384 0,464345 1 GBP = 1,13025 2,21054 27,5042 8,42713 0,801617 3,90253 302,547 4,51544 4,79378 1 NOK = 0,128488 0,251296 3,12669 0,958000 0,0911282 0,443642 34,3937 0,513318 0,544960 1 ISK = 0,00603686 0,0118069 0,146905 0,0450107 0,00428157 0,0208441 1,61595 0,0241177 0,0256044 1 CHF = 0,849913 1,66226 20,6823 6,33694 0,602791 2,93458 227,506 3,39547 3,60477





07-2011 SEK GBP NOK ISK CHF 1 EUR = 9,13403 0,884760 7,78286 165,649 1,17659 1 BGN = 4,67023 0,452377 3,97937 84,6963 0,601590 1 CZK = 0,375351 0,0363581 0,319827 6,80714 0,0483505 1 DKK = 1,22506 0,118664 1,04384 22,2169 0,157805 1 LVL = 12,8787 1,24748 10,9735 233,559 1,65895 1 LTL = 2,64540 0,256244 2,25407 47,9753 0,340764 1 HUF = 0,0341228 0,00330528 0,0290751 0,618830 0,00439550 1 PLN = 2,28632 0,221462 1,94811 41,4633 0,294510 1 RON = 2,15357 0,208604 1,83500 39,0558 0,277410 1 SEK = 1 0,0968641 0,852072 18,1354 0,128814 1 GBP = 10,3237 1 8,79658 187,225 1,32984 1 NOK = 1,17361 0,113681 1 21,2838 0,151177 1 ISK = 0,0551409 0,00534117 0,046984 1 0,00710291 1 CHF = 7,76314 0,751969 6,61475 140,787 1

Note: all cross rates involving ISK are calculated using ISK/EUR rate data from the Central Bank of Iceland

reference: Jul-11 1 EUR in national currency 1 unit of N.C. in EUR BGN 1,95580 0,511300 CZK 24,3346 0,0410937 DKK 7,45598 0,134121 LVL 0,709238 1,40996 LTL 3,45280 0,289620 HUF 267,681 0,00373579 PLN 3,99508 0,250308 RON 4,24134 0,235774 SEK 9,13403 0,109481 GBP 0,884760 1,13025 NOK 7,78286 0,128488 ISK 165,649 0,00603686 CHF 1,17659 0,849913

Note: ISK/EUR rates based on data from the Central Bank of Iceland

1. Määrusega (EMÜ) nr 574/72 sätestatakse, et ühes valuutas denomineeritud summad konverteeritakse teise valuutasse komisjoni arvutatud kursi alusel, mis põhineb Euroopa Keskpanga avaldatud valuutade võrdluskursside ühe kuu keskmisel väärtusel lõikes 2 kindlaksmääratud võrdlusperioodi jooksul.
87.

Peale selle soovitab Euroopa andmekaitseinspektor järgmist: — kavandatud direktiivis tuleks selgelt kindlaks määrata, et elektrooniline võrgustik peab võimaldama i) ühest küljest spetsiifilisi manuaalseid andmevahetusi ettevõtlusregistrite vahel ning ii) teisest küljest automatiseeritud andmete edastamist. Ettepanekusse tuleks sisse viia ka muudatused, millega tagatakse, et i) delegeeritud õigusaktidega käsitletakse üksikasjalikult nii manuaalset kui ka automatiseeritud andmevahetust ning et ii) käsitletakse kõiki töötlustoiminguid, mis võivad hõlmata isikuandmeid (mitte üksnes salvestamine ja väljaotsimine) ning et iii) delegeeritud õigusaktide andmekaitse erisätetega tagatakse asjakohaste andmekaitsemeetmete praktiline rakendamine; — ettepanekuga tuleks muuta direktiivi 2009/101/EÜ artiklit 2, et täpsustada, milliseid isikuandmeid – kui üldse – tuleb peale asjakohaste üksikisikute nimede avalikustada. Samuti tuleks täpsustada, kas avalikustada tuleb ka aktsionäridega seotud andmeid. Seejuures tuleb hoolikalt kaaluda vajadust läbipaistvuse ja asjaomaste isikute täpse tuvastamise järele, kuid see peab olema ka tasakaalus teiste konkureerivate probleemidega, nagu vajadus kaitsta asjaomaste isikute õigust isikuandmete kaitsele; — ettepanekus tuleks täpsustada, kas liikmesriigid võivad lõppkokkuvõttes üldsusele ühtse portaali kaudu lisateavet avalikustada (ja/või üksteisega lisateavet vahetada), tuginedes oma siseriiklikele õigusaktidele ning rakendades täiendavaid andmekaitsemeetmeid; — kavandatud direktiivis tuleks konkreetselt sätestada, et isikuandmeid, mis on avalikustatud läbipaistvuse nimel, ei tohi kuritarvitada muudel, asjakohatutel eesmärkidel, ning et selleks tuleks rakendada tehnoloogilisi ja korralduslikke meetmeid, järgides eraelu puutumatuse rakendustesse sisseprojekteerimise põhimõtet; — ettepanek peaks sisaldama ka konkreetseid kaitsemeetmeid seoses andmesubjektide teavitamisega ning nõuet töötada delegeeritud õigusaktides välja sellise korralduse üksikasjad, et võimaldada andmesubjektidel oma õigusi kasutada.
7.

Euroopa andmekaitseinspektoril on hea meel, et tarbijakaitsealase koostöö süsteem põhineb tugeval õiguslikul alusel, mille moodustab eeskätt nõukogu ja Euroopa Parlamendi vastu võetud määrus. Peale selle on Euroopa andmekaitseinspektor rahul asjaoluga, et üksikasjade täpsustamiseks ja andmekaitseprobleemide lahendamiseks on õiguslikku alust aja jooksul täiendatud. Eelkõige on Euroopa andmekaitseinspektoril heameel selle üle, et 22. detsembril 2006 võttis komisjon vastu otsuse 2007/76/EÜ, millega rakendatakse tarbijakaitsealase koostöö määrust (edaspidi „tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsus”) ning mida on hiljem kahel korral muudetud: 17. märtsil 2008 ja hiljuti, 1. märtsil 2011 tarbijakaitsealase koostöö rakendusotsuse teise muudatusega. Samuti on tal heameel selle üle, et komisjon võttis vastu tarbijakaitsealase koostöö andmekaitsesuunised, milles käsitletakse konkreetselt andmekaitsega seotud küsimusi.
41.

Kõnealusel ettepanekul on teatav mõju nii ELi kui ka riikide tasandi andmekaitsele ning seda käesolevas arvamuses käsitletaksegi. Ettepanek sisaldab viiteid asjakohastele andmekaitsealastele õigusaktidele. Kuid nagu ka käesolevas arvamuses on selgitatud, on andmekaitse õigusliku raamistikuga täieliku vastavuse saavutamiseks vaja jätkata ettepaneku täiustamist ja selgemaks muutmist. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab järgmist: — lisada määruse preambulisse viide direktiivile 95/46/EÜ ja määrusele (EÜ) nr 45/2001; — lisada artikli 57 lõike 2 punktile f viited direktiivile 95/46/EÜ ja määrusele (EÜ) nr 45/2001, nagu on tehtud ettepaneku artikli 31 lõikes 3; — rõhutada jõulisemalt artikli 56 lõike 4 punktis f (mis lõigete loogilist järjestust silmas pidades peaks olema lõike 4 punkt e) sisalduvat viidet direktiivile 95/46/EÜ, muutes selle sõnastust järgmiselt: „tagada, et isikuandmete töötlemine vastab direktiivi 95/46/EÜ rakendamiseks kehtestatud siseriiklikele sätetele”; — asendada artikli 56 lõike 4 punktis f fraas „tagada isikuandmete mõistlik kaitse” järgmise fraasiga: „tagada, et isikuandmete töötlemine vastab direktiivi 95/46/EÜ rakendamiseks kehtestatud siseriiklikele sätetele”; — tagada artikli 63 lõikes 8, et rikkumisest teavitava isiku konfidentsiaalsuse säilitamine juurdluse ajal niivõrd, kuivõrd see ei ole vastuolus kohtumenetlusi reguleerivate siseriiklike eeskirjadega, ja seni, kuni rikkumises süüdistataval isikul ei ole õigust teavitaja isikut teada, sest teavitaja isiku tuvastamine on küll vajalik õigusmenetluse algatamiseks teavitaja vastu, kuid see saab toimuda alles siis, kui on kindlaks tehtud, et teavitaja on esitanud kuritahtlikult kõnealuse isiku kohta valeandmeid; — täpsustada artiklis 31 kavandatud avalikustamise eesmärki ja selgitada selle vajalikkust eelarvest tulenevate vahendite vastuvõtjate jaoks; näidata, kuidas ja millises ulatuses isikuandmed avalikustatakse; tagada andmete avalikustamine üksnes siis, kui see on proportsionaalne, ja kindlustada andmesubjektidele oma ELi andmekaitsealastes õigusaktides sätestatud õiguste kasutamise võimalus; — parandada artikli 103 lõiget 3, mis käsitleb haldus- ja rahalisi karistusi käsitlevate otsuste või otsuste kokkuvõtete avaldamist, täpsustades kavandatud avalikustamise eesmärki ja selgitades selle vajalikkust; näidata, kuidas ja millisel määral isikuandmed avalikustatakse, tagada andmete avalikustamine üksnes siis, kui see on proportsionaalne, ja kindlustada andmesubjektidele ELi andmekaitsealastes õigusaktides sätestatud õiguste kasutamise võimalus; — lisada artiklile 102 isikuandmeid käsitlev lõige, milles sätestataks, et kolmandate riikide ametiasutustele antakse luba juurdepääsuks isikuandmetele üksnes siis, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 9 kehtestatud eeskirjad ja pärast seda, kui on toimunud hindamine üksikjuhtumite kaupa.
12.

Andmebaasidele juurdepääsu üldisemaid kriteeriume sisaldab ka artikkel 16. Nimetatud artikkel on sõnastatud väga üldiselt („Iga liikmesriik tagab ilma kedagi diskrimineerimata kõigile krediidiandjatele juurdepääsu andmebaasidele, mida kõnealuses liikmesriigis kasutatakse selleks, et hinnata […] krediidivõimelisust ja järgida tarbija krediidikohustuste täitmist […]”). Tekstis ei ole täpsustatud, kas andmebaaside kavandamisel tuleks sellist krediidivõimelisuse kontrollimist konkreetselt arvesse võtta, kes andmebaasi eest vastutab, mis liiki teavet see võib sisaldada, mida tähendab tarbija kohustuste täitmise jälgimine jne. Euroopa andmekaitseinspektor mõistab, et krediidiandmebaasidel on erinev ülesehitus ja need kehtestatakse liikmesriikides erinevate õigusraamistike alusel ning eespool loetletud kriteeriumite täielik ühtlustamine jääb väljapoole direktiivi reguleerimisala. Ettepaneku eesmärk on aga kehtestada andmebaaside kasutamise ühtlustatud tingimused nii, et näiteks Belgia krediidiandja saaks tutvuda Itaalia tarbija krediidiandmetega samadel tingimustel kui Itaalia krediidiandjad (isegi kui Belgia ja Itaalia andmebaasid on erinevad), kui asjaomane klient soovib saada hüpoteeklaenu Belgias. Ühtlustatud juurdepääsu kriteeriumid täpsustatakse üksikasjalikult komisjoni delegeeritud õigusaktides (artikli 16 lõige 2). Ühtlasi märgib Euroopa andmekaitseinspektor artikli 16 lõikes 4 esitatud viidet direktiivile 95/46/EÜ (4).
Seda, et komisjon on tõsiselt kaalunud käesoleva ettepaneku kohase isikuandmete töötlemise proportsionaalsust ja vajalikkust, näitab ka ettepaneku artiklis 16 ning artikli 17 lõigetes 1 ja 6 esitatud sõnaselge viide vajalikkuse põhimõttele. Artiklis 16 on viidatud kogu teabele, mis on „vajalik” kostja tuvastamiseks, artikli 17 lõikes 1 on viide „vajalikule” teabele ning artikli 17 lõikes 6 on korratud direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punkti c sõnastust, mille kohaselt andmed peavad olema piisavad ja asjakohased ning ei tohi olla ülemäärased. Euroopa andmekaitseinspektor on nimetatud sätetega rahul, sest nende põhjal on ilmne, et isikuandmete kogumine peab toimuma kooskõlas vajalikkuse põhimõttega. Sellegipoolest tekivad seoses artikliga 17 mõned küsimused.
19.

Euroopa andmekaitseinspektor tunneb heameelt asjaolu üle, et artiklis 19 (otsuse saaja luba teavet kasutada) on selgelt meenutatud otstarbe piiramise põhimõtet ning piiratud seda, kuidas otsuse saaja võib kasutada muu hulgas kaubasaatja ja kaubasaaja isikuandmeid, mille tolliasutused on talle artikli 18 lõike 3 (13) kohaselt esitanud. Andmeid tohib kasutada üksnes menetluse algatamiseks, et teha kindlaks, kas otsuse saaja intellektuaalomandiõigusi on rikutud, või nõuda hüvitist juhul, kui kaup hävitati kooskõlas määruse eelnõus sätestatud menetlusega ja vastavalt selle liikmesriigi õigusele, kus kaup avastati. Arvestades seda, et asjaomased andmed võivad hõlmata ka teavet kahtlustatavate rikkumiste kohta, kaitseb nimetatud piirang selliste tundlike andmete väärkasutamise eest. Seda põhimõtet on veelgi rõhutatud artiklis 15, kus on sätestatud õiguste omaja suhtes võetavad haldusmeetmed juhul, kui teavet väärkasutatakse muul kui artiklis 19 osutatud eesmärgil. Üheskoos näitavad need kaks artiklit, et komisjon on pööranud otstarbe piiramise põhimõttele erilist tähelepanu.
42.

Euroopa andmekaitseinspektor on korduvalt rõhutanud statistiliste andmete väljatöötamise, koostamise ja levitamise olulisust. Ent sellele vaatamata tunneb Euroopa andmekaitseinspektor muret delikaatsete andmete töötlemise pärast selles konkreetses uuringus ning füüsilise ja seksuaalse vägivalla ohvrite ja kallaletungijate tuvastamise võimaluse pärast. Seetõttu soovitab ta eelkõige järgmist: — Näitajate „vastaja identifitseerimine” ja „kes seda tegi” kirjeldusi tuleks muuta, et andmesubjekte ilma asjata otseselt ei tuvastataks. Peale selle soovitab Euroopa andmekaitseinspektor kaudse tuvastamise vältimiseks muuta mikroandmed anonüümseks direktiivi 95/46/EÜ põhjenduse 26 ja määruse (EÜ) nr 45/2001 põhjenduse 8 tähenduses (identifitseerimise võimalus puudub, arvestades kõiki vahendeid, mida tõenäoliselt võidakse kasutada) niipea, kui see on võimalik. — Juhul kui uuringu üksikasjalikkuse tõttu ei saa tagada andmete anonüümseks muutmist direktiivi 95/46/EÜ ja määruse (EÜ) nr 45/2001 tähenduses enne nende edastamist Eurostatile või juurdepääsu võimaldamist uurijatele, võib töödelda andmeid, mis on muudetud anonüümseks määruse (EÜ) nr 831/2002 tähenduses (identifitseerimisohu minimeerimine). — Konfidentsiaalsed andmeid tuleks kasutada ainult vajaduse korral, s.t kui samu eesmärke ei saa saavutada anonüümseid mikroandmeid kasutades ja kui see vajadus on ettepanekus selgelt põhjendatud. — Sellisel juhul tuleks „olulise avalikku huvi” mõistet, millega põhjendatakse delikaatsete andmete töötlemist, ettepaneku tekstis veelgi täpsustada ja selgemalt määratleda. Samuti tuleb tagada, et kõik kogutavate ja töödeldavate isikuandmete kategooriad on selle konkreetse eesmärgi täitmiseks vajalikud ega ole liigsed. Avalikuks kasutamiseks ette nähtud andmed tuleb direktiivi 95/46/EÜ, määruse (EÜ) nr 45/2001 ja määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 19 tähenduses muuta igal juhul anonüümseks. — Seni kuni andmeid ei ole direktiivi 95/46/EÜ ja määruse (EÜ) nr 45/2001 tähenduses anonüümseks muudetud, tuleb võtta piisavaid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, et tagada töödeldavate isikuandmete konfidentsiaalsus ja turvalisus kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ artiklitega 16 ja 17 ning määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklitega 21 ja 22, võttes arvesse töötlemisega kaasnevaid riske ning kaitstavate andmete delikaatset olemust. Peale selle peab töötlemist eelnevalt kontrollima Euroopa andmekaitseinspektor. — Euroopa andmekaitseinspektor tuletab meelde, et andmesubjekte peab enne nende andmete kogumist piisavalt teavitama kooskõlas riiklike andmekaitsealaste õigusaktidega. — Lõpetuseks oleks Euroopa andmekaitseinspektoril hea meel, kui temaga konsulteeritaks seoses määruse (EÜ) nr 831/2002 läbivaatamise ning andmete koodisüsteemi ja mikroandmete edastamise praktilise korraga, mis kehtestatakse rakendusaktidega.