ET Euroopa Liidu Teataja C 225/58

Regioonide Komitee arvamus „Ühisesse strateegilisse raamistikku kuuluvate fondide üldmääruse ettepanek”

2012/C 225/07

REGIOONIDE KOMITEE

— kutsub üles eraldama tulevasele (2014.–2020. aasta) ühtekuuluvuspoliitikale ambitsioonika eelarve, et täita aluslepingu ja strateegia „Euroopa 2020” eesmärke; samuti kutsub üles võtma arengutaseme hindamisel ja vahendite jaotamisel arvesse muid näitajaid kui SKP;

— toetab komisjoni pakutud struktuuri, s.t kahe suure eesmärgi – „investeeringud majanduskasvu ja töökohtade loomise nimel” ja „territoriaalne koostöö” – kehtestamist, sest sellega hoitakse sotsiaalfond ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas, ning uue üleminekupiirkondade kategooria loomist, mis pakub piirkondadele, mis ei saa enam täiel määral lähenemistoetust, turvavõrgustiku;

— taotleb struktuurifondide jaotusel suuremat paindlikkust, kohandades neid tänu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste otsesele kaasamisele realistlikumalt piirkondade vajadustele; see paindlikkus peaks kehtima Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi vahel vahendite jagamisele ning fondide temaatilisele kontsentreerumisele mõnedele strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidele; sellega seoses kutsub üles märkimisväärselt vähendama erimäärustes ette nähtud alammäärasid või neid paindlikumaks muutma;

— toetab ühise strateegilise raamistiku strateegilist lähenemisviisi, millega hõlmatakse kõiki piirkondlike eesmärkidega fonde, mis tähendab paremat kooskõlastamist Euroopa Regionaalarengu Fondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondiga; samuti soovib, et linna- ja kohaliku arengu meetmetes, integreeritud piirkondlikus investeerimises ja ühistes tegevuskavades arvestataks rohkem territoriaalse ühtekuuluvuse põhimõtet, kuid sooviks, et rohkem tähelepanu pöörataks piirkondadele, kus on käimas tööstuslikud muutused või kus on demograafiliselt ebasoodsad tingimused;

— kutsub üles toetama mitmest fondist koosnevate rakenduskavade võimalust (ERF, ESF; Ühtekuuluvusfond, EAGF, EMKF) ja palub komisjonil võtta meetmeid, et neid kavasid ette valmistada ja ellu viia, võttes nõuetekohaselt arvesse proportsionaalsuse põhimõtet;

— lükkab tagasi makromajandusliku tingimuslikkuse ja tulemusreservi, sest ta leiab, et need on vastuolus ühtekuuluvuspoliitika põhieesmärgiga; toetab hoopis paindlikkusreservi loomist, mis moodustataks automaatse kulukohustustest vabastamise ressurssidest ja katsetuslike algatuste rahastamisest; samuti toetab eeltingimuste põhimõtet, mis on karistamise asemel ratsionaalne ja ennetav;

— kutsub üles juhtimisreegleid tõepoolest lihtsustama, eelkõige seoses kontrolli- ja auditiasutuste, tulusate toimingute ja kindlasummaliste kuludega.

Raportöör Catiuscia MARINI (IT/PES), Umbria maavanem Viitedokument „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühissätted ühisesse strateegilisse raamistikku kuuluvate fondide – Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi – kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1083/2006” COM(2011) 615 final

I POLIITILISED SOOVITUSED

A Eli eelarve ja rahaliste vahendite eraldamine

REGIOONIDE KOMITEE

Asjakohane ja tasakaalustatud ELi eelarve

1. tuletab meelde, et Euroopa Liidul peab olema selline eelarve, mille abil ta suudaks tagada ühtekuuluvuspoliitika tõhususe ja täita strateegia „Euroopa 2020” eesmärke;

2. kutsub üles säilitama iga piirkonnakategooria jaoks vähemalt samasuguse ELi abimäära kui praegusel programmitöö perioodil;

3. rõhutab, kuidas praeguse sügava majandus-, finants- ja sotsiaalkriisi tagajärjel on püsivalt Euroopas süvenemas tööpuudus, mis mõjutab tugevasti, kuigi erineval määral kõiki Euroopa Liidu piirkondi. Siinkohal on struktuurifondid hädavajalikud rahastamisallikad, mis aitavad kriisile vastu seista ja Euroopa piirkondade arengut toetada;

Rahaliste vahendite kasutamisraskuste ohjamine

4. kutsub komisjoni üles võtma asjakohaseid meetmeid, et leevendada mõnede liikmesriikide raskusi rahaliste vahendite kasutamisel, parandades selleks ELi fondide haldamist (eriti juhtimis- ja kontrollisüsteemide lihtsustamise ja uuendamise kaudu), ning toetada tulemustele orienteeritust;

Suund õiglasema ja tasakaalustatuma jaotuse kriteeriumide poole

5. leiab, et majandus- ja finantskriis on suurendanud vajadust kasutada võrreldavaid ja piisavalt kiiresti kättesaadavaid SKP andmeid ning muid näitajaid, et teha täpsemalt kindlaks Euroopa piirkondade tegelik arengutase (1); jäädes kindlaks vajadusele koondada asjakohased vahendid vähemarenenud piirkondade toetamiseks;

6. leiab, et vahendite jagamiseks tuleb nõuetekohaselt arvestada nende liikmesriikide eripära, mille majandust iseloomustab tugev sisemine lõhe; avaldab eriti suurt muret ühisele põllumajanduspoliitikale eraldatud vahendite jagamise kriteeriumide pärast (vt mitmeaastane finantsraamistik), kuna nendes ei võeta piisavalt arvesse sotsiaalseid, majanduslikke ja struktuurilisi erinevusi;

B Ühtekuuluvuspoliitika struktuur

Lihtsustatud struktuur

7. toetab kahe suure eesmärgi – „investeeringud majanduskasvu ja töökohtade loomise nimel” ja „territoriaalne koostöö” – kehtestamist, sest need aitavad ühtekuuluvuspoliitika struktuuri lihtsustada;

8. kiidab heaks üleminekupiirkondade kategooria loomise, mida rahastataks eelkõige sellistest piirkondadest ja riikidest saadavatest vahenditest, mis ei kuulu enam lähenemiseesmärgi ja ühtekuuluvusfondi alla, vähendamata seega toetust kahele teisele piirkondade kategooriale. Komitee tervitab ka kavandatud turvaabinõusid täielikule lähenemistoetusele enam mitte kvalifitseeruvate piirkondade jaoks. Nimelt võimaldab see uus kategooria lähenemiseesmärgi alt lahkuvaid piirkondi, ent ka teisi piirkondi, mille SKP elaniku kohta jääb 75-90 % vahele ELi keskmisest, paremini toetada. Uus kategooria võimaldab samas ELi toetust vastavalt eri arengutasemetele kohandada ja leevendada praegusel programmitöö perioodil täheldatud künniseefekte. Kõnealune kord peaks kehtima kõigile ühisesse strateegilisse raamistikku kuuluvatele fondidele;

9. märgib, et ka regionaalabi suuniseid aastateks 2014–2020 puudutav kord peab olema vastavuses tulevase ühtekuuluvuspoliitika struktuuriga, ning toetatavate piirkondade määramisel ei tohi tekkida vastuolusid ühtekuuluvuspoliitika ja konkurentsiõiguse vahel;

Euroopa Sotsiaalfondi õige koht ühtekuuluvuspoliitikas

10. tunneb heameelt, et Euroopa Sotsiaalfond on jätkuvalt ühtekuuluvuspoliitika valdkonna peamine vahend tööhõive edendamiseks, inimeste oskuste parandamiseks ning sotsiaalse kaasatuse toetamiseks;

11. taotleb siiski, et kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega otsustaksid investeerimisprioriteetide valiku ja struktuurifondide jaotamise üle Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi vahel piirkondlikud ning pädevad kohalikud omavalitsused;

C Kõikide fondide ühised põhimõtted

Tugevdatud partnerlus ja mitmetasandiline valitsemine

12. taotleb, et liikmesriikide kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused oleksid kooskõlas mitmetasandilise valitsemise põhimõttega ning vastavalt siseriiklikule pädevuste jaotusele täiel määral kaasatud strateegiliste dokumentide (nt ühise strateegilise raamistiku, kuid eelkõige partnerluslepingu) koostamisse, nende üle toimuvatesse läbirääkimistesse ja nende elluviimisesse. Territoriaalsed paktid kohalike, piirkondlike ja riiklike asutuste vahel peaksid samuti olema kättesaadav alternatiiv partnerluskokkulepete formaliseerimiseks koos liikmesriikide valitsustega;

13. peab ebaõiglaseks seda, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võrdsustatakse partnerluse põhimõtte puhul majandus- ja sotsiaalpartneritega, kuigi kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused esindavad hallatavate piirkondade üldhuve ja osalevad ühtekuuluvuspoliitika projektide haldamisel, võttes arvesse liikmesriikide institutsioonilist raamistikku, ja nende rahastamisel;

Piirkonna arengutasemele vastav kaasfinantseerimise määr

14. kinnitab taas oma toetust Euroopa kaasrahastamise põhimõttele, millega tagatakse kohalike ja piirkondlike osaliste kaasamine;

15. leiab, et kui käibemaksu ei tagastata, peaks see olema abikõlblik;

16. leiab, et tuleks teha vahet kodanikuühiskonna sidusrühmadel ja avaliku sektori partneritel. Pädevad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid olema partnerluslepingute või kokkulepete ettevalmistamiseks peetavate läbirääkimiste protsessi lahutamatu osa liikmesriigi ja mitte üksnes piirkondlikul tasandil;

D Ühtekuuluvuspoliitika ja strateegia „Euroopa 2020” vahelised seosed

Harmooniline ja paindlik temaatiline kontsentreerumine

17. võtab teadmiseks temaatilise kontsentreerumise põhimõtte kohaldamise ELi temaatiliste huvivaldkondade raames sätestatud strateegia „Euroopa 2020” põhieesmärkidele ja ELi toimimise lepingu artiklis 174 nimetatud eesmärkidele, kuid on mures paindlikkuse puudumise pärast nende temaatiliste eesmärkide valikul, mis tuleks määrata kindlaks piirkondliku analüüsi põhjal;

18. kutsub seetõttu üles olema kõikide ühise strateegilise raamistiku fondide puhul tõeliselt paindlik, et igal korraldusasutusel oleks võimalikult lai mänguruum valida temaatilised eesmärgid, millele ta oma vahendid koondab. Samas kutsub ta üldiselt üles märkimisväärselt vähendama erimäärustes ette nähtud alammäärasid või neid paindlikumaks muutma;

E Strateegiline käsitlus ja ühtekuuluvuspoliitika juhtimine

Ühine strateegiline raamistik: territoriaalsete fondide parema integreerimise suunas

19. toetab fondide paremat integreerimist ja avaldab heameelt selle üle, et Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfond lisatakse ühisesse strateegilisse raamistikku nii, et hoitakse alles mõlema fondi eripära;

20. peab asjakohaseks, et ühise strateegilise raamistiku kiidavad heaks parlament ja Euroopa Ülemkogu, ning leiab, et selle peaksid heaks kiitma võimalikult paljud ELi institutsioonid. Seetõttu toetab ta ühise strateegilise raamistiku lisamist üldmäärusesse lisana;

21. peab vajalikuks, et ühises strateegilises raamistikus sätestatud mehhanismid oleksid piisavalt paindlikud, et neid saaks ka tegelikult regionaal- ja kohaliku arengu poliitikasse kaasata;

22. leiab, et ühine strateegiline raamistik peaks lihtsustama eelkõige alt-üles territoriaalset lähenemisviisi ja rahastamisvahendite lülitamist programmi. Ühise strateegilise raamistiku soovitused ei tohi olla liiga normatiivsed, et võimaldada piisavat paindlikkust valida vahendeid, millega on võimalik saavutada temaatilisi eesmärke ja investeerimisalaseid prioriteete, nagu on määratletud struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi määrustes;

23. rõhutab, et ühine strateegiline raamistik peaks asjakohaselt ühendama üldmääruse artikli 9 temaatilised eesmärgid ERDFi, ESFi, CFi, EAFRD ja EMMFi määrustes loetletud investeerimisalaste prioriteetidega, võimaldades õiguskindlust selles osas, kas prioriteedid on sobivad, ning vältides lünki ja nendevahelisi kattuvusi, et nii mitmest fondist rahastatavaid kui ka erinevaid teemasid hõlmavaid prioriteetseid projekte saaks ellu viia integreeritud ja ladusal viisil;

Partnerlusleping: pigem leping kui partnerlus

24. palub, kooskõlas asjaomase institutsioonilise süsteemiga, et piirkondlikud ja pädevad kohalikud omavalitsused osaleksid ühtekuuluvuspoliitika rahastajate ja haldajatena täieõiguslikult partnerluslepingute koostamisel, nende üle peetavatel läbirääkimistel, elluviimisel ja muutmisel (artikli 13 lõige 2);

25. soovib kooskõlas asjaomase institutsioonilise süsteemiga, et lepingute puhul osaleksid just piirkondlikud omavalitsused otseselt sisemiste tingimuste ja nendest tulenevate karistuste määratlemisel (artikkel 14);

26. väljendab muret võimalike viivituste pärast, mis tulenevad sellest, et partnerlusleping ja rakenduskavad tuleb esitada samal ajal, ning kutsub seetõttu üles esitama programmid kuue kuu jooksul alates partnerluslepingu esitamisest;

Rakenduskavad: piirkondlik ja integreeritud haldamine

27. soovitab kooskõlas asjaomase institutsioonilise süsteemiga, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused oleksid tihedalt kaasatud Euroopa fondide haldamisse ja soovitab tungivalt kasutada mitmest fondist rahastatavaid programme;

28. märgib, et eri fondide kasutamist käsitlevate ELi sätete parem ühtlustamine edendaks fondide integreerimist, suurendaks meetmete tõhusust ja mõju ning vähendaks lõpliku abisaaja halduskoormust;

29. kutsub komisjoni üles hindama kasutuselolevate makropiirkondlike strateegiate toimimist, mõju ja lisaväärtust;

F Tulemustele ja hindamisele suunatud programmitöö

Makromajanduslikud tingimused: liikmesriikide kahekordne karistamine

30. lükkab kindlalt tagasi ettepanekud, mille eesmärk on siduda ühtekuuluvuspoliitika stabiilsuspaktiga (makromajanduslik tingimuslikkus). Regioonide Komitee leiab nimelt, et makromajanduslikud tingimused vastavad ühtekuuluvuspoliitika eesmärkidest erinevatele eesmärkidele;

31. leiab seega, et kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ei saa selle eest karistada, et mõned liikmesriigid ei täida oma kohustusi, eelkõige riigieelarve puudujäägi osas (artikkel 21);

Lihtsamad ja pigem ennetavad kui karistavad eeltingimused

32. toetab eeltingimuste põhimõtet, tagamaks, et eelneva kogemuse hindamise alusel on tõhusaks investeerimiseks vajalikud eeltingimused täidetud. Tuleks vältida ühtekuuluvuspoliitika koormamist vastutusega, mis talle ei kuulu, ja halduskoormuse suurendamist;

33. tunneb aga muret, et tingimused, mille eest vastutab kolmas pool (nt kui ei võeta üle ELi direktiivi) võivad takistada programmide ja projektide koostamist ning elluviimist kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Komitee leiab seepärast, et eeltingimused peavad piirduma aspektidega, mis on otseselt seotud ühtekuuluvuspoliitika elluviimisega;

34. kutsub lisaks komisjoni üles tagama, et need eeltingimused ei viiks maksete peatamise või finantskorrektsioonideni, v.a nende tingimuste puhul, mille liikmesriik on võtnud endale kohustuseks järgida;

Tulemusreserv

35. avaldab muret tulemusreservi loomise pärast, sest kardab, et see võib viia selleni, et lisaraha saamiseks seatakse väga tagasihoidlikud ja seega kergesti saavutatavad eesmärgid, mis võib toetada mitte eriti kõrgelennuliste projektide levimist ja takistada uuendustegevust. Komitee juhib tähelepanu Euroopa Kontrollikoja arvamusele 7/2011, milles märgiti, et „tulemusreserv oli olemas ka perioodil 2000–2006, kuid see ei olnud eriti edukas. Põhjuseks oli vahehindamise ajaks tehtud kulude väga väike maht ning asjakohase metoodika puudumine programmide edusammude hindamiseks”;

36. toetab hoopis paindlikkusreservi loomist, mis moodustataks automaatse kulukohustustest vabastamise ressurssidest, et rahastada katsetuslikke algatusi aruka, säästva ja kaasava majanduskasvu valdkonnas või kriisile vastamiseks;

Tulemusraamistik juhtimisvahendina

37. märgib, et tulemuslikkuskontrolli raamistik hõlmab iga 2016.–2018. aasta prioriteedi jaoks vahe-eesmärkide seadmist. Komitee arvates peaks see mehhanism juhtima ja kontrollima järgitud eesmärke tervel programmitöö perioodil, ilma et asjaomastele prioriteetsetele suundadele kohaldataks lõpliku arenguaruande põhjal seatud eesmärkide täitmata jäämise korral finantskorrektiive, kuna eesmärgid võivad jääda täitmata sotsiaal-majanduslike tingimuste tõttu ning neist tulevalt riikide valitsuste või piirkondlike omavalitsuste poolt tehtud vajalikest poliitikamuudatustest;

38. leiab, et seda uut nõuet on tarbetu lisada komisjoni pakutud makromajanduslikesse eel- ja järeltingimustesse ning eel-, vahe- ja järelkontrollisüsteemi. Sama kehtib mõõdetavate eesmärkide ja tulemusnäitajate kindlaksmääramise suhtes. Samuti kutsub komitee üles looma tugevama seose hindamistegevusega, mida on kirjeldatud artiklites 48, 49 ja50;

Ettemaksete suurendamine

39. toetab ettepanekut teha korraldusasutusele kohustuslikuks teha toetusesaajatele makseid enne komisjonilt hüvitise taotlemist ja loodab, et ettemaksete süsteem muudetakse paindlikumaks ja et ettemakseid suurendatakse, et toetada korraldusasutuse likviidsust;

Karistused ja finantskorrektsioonid: pigem ennetamise kui karistamise suunas

40. leiab, et kui sügavas finantskriisis olev liikmesriik saab ELilt toetust, siis peaks komisjon saama liikmesriikide ning asjaomaste kohalike ja piirkondlike omavalitsustega peetava viljaka dialoogi käigus partnerluslepingut ja rakenduskava muuta. Komitee loodab seega, et komisjoni eksperdid pakuvad riiklikele ametiasutustele ning piirkondlikele omavalitsustele toetust ja suurendavad seega nende suutlikkust ELi fonde tõhusalt hallata;

G Ühtekuuluvuse põhimõtte tugevdamine

Kohaliku arengu ja integreeritud kohaliku investeerimise toetamine

41. toetab kindlalt tähelepanu pööramist integreeritud linnaarengule ja eelkõige kiidab heaks komisjoni ettepanekud kohaliku arengu ja integreeritud piirkondliku investeerimise kohta, mis peaksid olema järgmise programmiperioodi peamised tulemuste saavutamise vahendid, kuid palub selgitada, kuidas neid uusi sätteid kohaldama hakatakse;

42. loodab, et neid sätteid kohaldatakse eritähelepanuga, tagamaks, et integreeritud territoriaalne areng viiakse tõhusalt ellu, nt võidakse selleks fonde, eelkõige Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist eeslinna- ja funktsionaalsete piirkondadele antavaid vahendeid kooskõlastada, integreerida, määrata projektipiirkonnad ja koostada sidus strateegia;

43. väljendab suurt heameelt asjaolu üle, et kohalikel vajadustel põhineva arengu stiimulid pakuvad täiendavat kaasrahastamismäära 10 %, ning palub seda laiendada ka integreeritud piirkondlikele investeeringutele. Komitee leiab, et kohalike tegevusrühmade korralduses ja toimimises peavad kokku leppima korraldusasutused ja kohalikud partnerid riiklikul tasandil;

44. nõuab, et vaadataks läbi reegel, mille alusel ei või ametiasutuse hääleõigus olla suurem kui 49 % juhtudel, kui institutsioonilised kohaliku tasandi arengupartnerlused on juba olemas;

45. rõhutab, et kohalikku arengut tuleb näha tervikliku kontseptsioonina, mille kaudu on võimalik ellu viia integreeritud piirkondlikke investeeringuid, linnade tegevust, ühiseid tegevuskavasid;

Asjakohased meetmed geograafilise ja demograafilise eripäraga piirkondade toetuseks

46. kutsub üles pöörama eritähelepanu aladele, kus on käimas tööstuslikud muutused, piirkondadele, mis kannatavad tõsiste ja püsivate looduslike või demograafiliste ebasoodsate tingimuste all, mis suurendavad nende suhtelist mahajäämust majanduslikus ja territoriaalse ühtekuuluvuse tähenduses, ning äärepoolseimatele piirkondadele (ELi toimimise lepingu artiklid 174 ja 349);

Piirkondade võrgustumise jätkuv toetamine infrastruktuuri rahastamise kaudu

47. tunneb muret selle pärast, et arenenud piirkonnad ei võta arvesse infrastruktuuri ja eelkõige kiirete info-ja kommunikatsioonivõrkude rahastamist;

H Haldus-, kontrolli- ja auditieeskirjade lihtsustamine

Halduse lihtsustamine ja kontrolli eest ühiselt vastutamine

48. kutsub üles fondide rakendamist käsitlevaid sätteid korraldus-, kontrolli- ja auditiasutuste jaoks tõepoolest lihtsustama, sest see parandaks toetusesaajate võimalusi toetust saada;

49. tunneb muret selle pärast, et haldussuutlikkust toetatakse ESFi puhul vaid vähem arenenud piirkondadega liikmesriikides või sellistes liikmesriikides, mis vastavad Ühtekuuluvusfondi toetuskõlblikkusnõuetele. ERFi puhul see nii ei ole, kuigi liikmesriikide süsteemid peavad mõlema fondi puhul vastama samadele nõuetele;

50. loodab, et üha kindlam tulemustele orienteeritus viib selleni, et pööratakse pigem tähelepanu fondide kasutamise tulemuslikkusele, kvaliteedile ja tõhususele kui eeskirjadest formaalselt kinnipidamisele ja kogukuludele;

51. leiab, et kui komisjon kasutab liigselt delegeeritud õigusakte (määruses on nendele 50 viidet), siis võib see aeglustada fondide kasutust. Seetõttu teeb komitee ettepaneku, et komisjon koostaks rakendusmääruse, milles sätestataks kõigepealt kõik rakenduseeskirjad;

Parem kooskõlastamine ja kontrollide proportsionaalsus

52. väljendab kahtlust seoses akrediteerimisasutuse määramisega ministrite tasandil, mis on mittevajalik täiendav kontroll. Akrediteerimisasutuse ülesanne oleks korraldus- ja sertifitseerimisasutusi eelneva kontrolli alusel akrediteerida, ent akrediteerimine peaks keskenduma pigem süsteemidele kui korraldusasutustele;

53. tuletab meelde, et proportsionaalsuse põhimõtte vale kohaldamine võib kaasa tuua liikmesriikide ebavõrdse kohtlemise. Kontrollid ja auditid võivad liikmesriikide jaoks, kes saavad struktuurifondidest kõige rohkem toetust, olla palju koormavamad. Kui kontrollimise ulatus sõltub programmi finantsmõõtmest, siis võidakse vältida mitmest fondist koosnevate programmide kasutamist;

54. leiab, et pakutud iga-aastane raamatupidamisarvestuse kontroll peaks olema vabatahtlik, et võimaldada korraldusasutustel soovi korral lihtsustada toimingute lõpetamist perioodi lõpul ning vähendada aruandlusdokumentide alleshoidmise aega (artiklid 67, 76, 77, 131);

55. soovib vältida seda, et riiklikud ja piirkondlikud auditeerimisasutused, komisjon, kontrollikoda ja ettevõtjad ise viivad läbi järjest rohkem kontrolle, ja teeb ettepaneku korraldada korrapäraselt piirkonnas ühiseid auditeid, et hoida ära dubleerimine ja toetada ühist analüüsi (artikli 65 lõige 2);

Tõeliselt lihtsustatud ja ettevõtlusele suunatud finantskorraldus

56. on seisukohal, et vajalik on täiendav selgitus seoses finantsvahendite kasutamisega, mis puudutab nende raamatupidamisarvestust ELi vahendite kasutamisel, nende järelevalvet ja kuuluvust. Komitee toetab siiski finantskorralduse vahendite kasutamist, mille eesmärk on parandada fondide võimendavat mõju, eeldusel, et see on lisaks ühtekuuluvuspoliitika annetusosale, mitte selle kulul, ning et toetus piirdub finantsvahendite tavapäraste vormidega (kapitaliosalused, laenud, tagatised) ja mitte läbipaistmatute finantsvahenditega, nagu tuletisinstrumendid või struktureeritud finantsvahendid;

57. peab liiga kitsendavaks sätet, mille kohaselt tuleb rahastamisvahendid kasutada kooskõlas programmi eesmärkidega kahe aasta jooksul alates nende saamisest ja vähemalt 10-aastase perioodi jooksul pärast programmi lõpetamist;

Ühine tegevuskava: katsetatav uuendus

58. tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle koostada ühised tegevuskavad, mis hõlmaksid kõiki toetusesaaja vastutusel ühe või mitme rakenduskava raames läbiviidud projekte ja mis võimaldaksid märkimisväärselt vähendada haldus- ja kontrollieeskirju. Komitee avaldab samas kahetsust, et välja on jäetud infrastruktuuriprojektid;

59. leiab, et vahendite suurust (üle 10 miljoni euro) arvestades peaksid komisjon, liikmesriigid ja programmis osalevad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ühise tegevuskava üle koos otsustama (ning kutsub üles alandama miinimummäära 5 miljoni euroni);

Tulusad toimingud: vajadus suurema paindlikkuse järele

60. soovitab võtta taas kasutusele 2000.–2006. aastal kehtinud eeskirjad, mille alusel kohaldatakse tulusatele projektidele eraldi (vähendatud) sekkumismäära;

Kindlasummalised kulud: lihtsustamine, mida alles oodatakse

61. kiidab heaks komisjoni ettepaneku lihtsustatud toetuste eri vormide kohta ning kutsub korraldusasutusi ja toetusesaajaid üles ühikukulude, ühekordsete maksete ja kindlasummalise rahastamise standardastmestikke rohkem kasutama;

62. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma võimalikult kiiresti vastu õiglase, võrdse ja kontrollitava arvutusmeetodi ning ühikukulude meetodid ja astmestikud, et projektis osalejad saaksid neid kavandamise alguses kasutada, võttes arvesse juba praegusel programmitöö perioodil saadud kogemusi.

II MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 14

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Komisjon peaks delegeeritud aktiga vastu võtma ühise strateegilise raamistiku, mis kannab liidu eesmärgid üle ÜSRi fondide põhimeetmeteks, et näidata kätte selgem strateegiline suund programmide koostamiseks liikmesriikide ja piirkondade tasandil. Ühine strateegiline raamistik peaks hõlbustama liidu sekkumiste valdkondlikku ja territoriaalset koordineerimist ÜSRi fondide vahel ning samuti teiste asjakohaste liidu poliitikavaldkondade ja rahastamisvahendite vahel. Komisjon ühise strateegilise raamistiku, mis kannab liidu eesmärgid üle ÜSRi fondide põhimeetmeteks, et näidata kätte selgem strateegiline suund programmide koostamiseks liikmesriikide ja piirkondade tasandil. Ühine strateegiline raamistik peaks hõlbustama liidu sekkumiste valdkondlikku ja territoriaalset koordineerimist ÜSRi fondide vahel ning samuti teiste asjakohaste liidu poliitikavaldkondade ja rahastamisvahendite vahel.

Motivatsioon

Delegeeritud aktid võimaldavad seadusandjal delegeerida komisjonile õiguse võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad ja täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi. Ühise strateegilise raamistiku eesmärk on aga anda kõikidele ühiselt hallatavatele fondidele ühised suunised ja eeskirjad, mistõttu see sisaldab olemuslikke osi, mis tuleb esitada kõikidele ELi institutsioonidele ja mida saab vajaduse korral muuta.

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 16

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Komisjoni vastu võetud ühise strateegilise raamistiku põhjal peab iga liikmesriik valmistama koostöös oma partnerite ja komisjoniga ette partnerluslepingu. Partnerlusleping peaks asetama ühises strateegilises raamistikus sätestatud elemendid siseriiklikusse konteksti ja kehtestama vankumatu kohustuse saavutada liidu eesmärgid ÜSRi fondide programmitöö kaudu. Komisjoni vastu võetud ühise strateegilise raamistiku põhjal peab iga liikmesriik valmistama koostöös oma partnerite ja komisjoniga ette partnerluslepingu. Partnerlusleping peaks asetama ühises strateegilises raamistikus sätestatud elemendid siseriiklikusse konteksti ja kehtestama kohustuse saavutada liidu eesmärgid ÜSRi fondide programmitöö kaudu.

Motivatsioon

Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid ühtekuuluvuspoliitika rahastajate ja elluviijatena osalema täieõiguslikult partnerluslepingu koostamisel, selle üle peetavatel läbirääkimistel, elluviimisel ja muutmisel.

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 18

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Iga programmi jaoks tuleks kindlaks määrata tulemusraamistik, et teostada järelevalvet iga programmi jaoks programmiperioodil ette nähtud eesmärkide ja sihtide suunas liikumise üle. Komisjon peaks koostöös liikmesriikidega tegema aastatel 2017 ja 2019 tulemuslikkuse analüüsi. Tuleks ette näha tulemusreserv, mis eraldataks aastal 2019, kui tulemusraamistiku vahe-eesmärgid on täidetud. Et Euroopa territoriaalse koostöö programmid on mitmekesised ja mitut riiki hõlmavad, ei peaks nendeks olema mingit tulemusreservi. Kui vahe-eesmärkide ja sihtide saavutamise puudujäägid on märkimisväärsed, peaks komisjonil olema võimalik peatada programmile tehtavad maksed või kohaldama programmiperioodi lõpus finantskorrektsioone, tagamaks, et liidu eelarvet ei raisataks ega kasutataks ebatõhusalt. Iga programmi jaoks tuleks kindlaks määrata tulemusraamistik, et teostada järelevalvet iga programmi jaoks programmiperioodil ette nähtud eesmärkide ja sihtide suunas liikumise üle. Komisjon peaks koostöös liikmesriikidega tegema aastatel 2017 ja 2019 tulemuslikkuse analüüsi. Tuleks ette näha reserv,

Motivatsioon

Muudatusettepanek annab tunnistust vastuseisust tulemusreservi loomisele riigi tasandil, sest kardetakse, et see võib viia selleni, et lisaraha saamiseks seatakse väga tagasihoidlikud ja seega kergesti saavutatavad eesmärgid, asetades seega paremasse seisu mitte eriti kõrgelennulised projektid ja takistades uuendustegevust.

Komitee toetab hoopis paindlikkusreservi loomist, mis moodustataks automaatse kulukohustustest vabastamise ressurssidest, et rahastada katsetuslikke algatusi aruka, säästva ja kaasava majanduskasvu valdkonnas või kriisile vastamiseks.

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 19

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Tihedama sideme loomine ühtekuuluvuspoliitika ja liidu majandusliku juhtimise vahel tagab, et ÜSRi fondide raames tehtavate kulutuste tulemuslikkust võimendab usaldusväärne majanduspoliitika ning et ÜSRi fonde võib vajadusel ümber suunata, et lahendada riigi ees seisvaid majandusprobleeme. See protsess peab olema järkjärguline, alates muudatustest, mis tehakse partnerluslepingutesse ja programmidesse, et toetada nõukogu soovitusi makromajanduslike tasakaalunihete parandamise ning ühiskondlike ja majanduslike raskuste lahendamise kohta. Kui vaatamata ÜSRi fondide ulatuslikumale kasutamisele ei võta liikmesriik majanduse juhtimise protsessis tulemuslikke meetmeid, peaks komisjonil olema õigus peatada kõik maksed ja kohustused või osa neist. Otsused ja peatamised peaksid olema proportsionaalsed ja mõjusad, võttes arvesse individuaalsete programmide mõju asjaomaste liikmesriikide majandusliku ja sotsiaalse olukorra lahendamisele ning varem partnerluslepingus tehtud muudatusi. Peatamisotsust tehes peaks komisjon järgima ka liikmesriikide võrdse kohtlemise põhimõtet, võttes eelkõige arvesse peatamise mõju asjaomase liikmesriigi majandusele. Peatamine tuleks tühistada ja vahendid asjaomasele liikmesriigile uuesti kättesaadavaks teha niipea, kui liikmesriik võtab vajalikud meetmed. Tihedama sideme loomine ühtekuuluvuspoliitika ja liidu majandusliku juhtimise vahel tagab, et ÜSRi fondide raames tehtavate kulutuste tulemuslikkust võimendab usaldusväärne majanduspoliitika ning et ÜSRi fonde võib vajadusel ümber suunata, et lahendada riigi ees seisvaid majandusprobleeme. See protsess peab olema järkjärguline, alates muudatustest, mis tehakse partnerluslepingutesse ja programmidesse, et toetada nõukogu soovitusi makromajanduslike tasakaalunihete parandamise ning ühiskondlike ja majanduslike raskuste lahendamise kohta.

Motivatsioon

Regioonide Komitee on kindlalt vastu makromajandusliku tingimuslikkuse sätetele. Stabiilsuse ja kasvu paktiga seotud finantssanktsioonide või -stiimulite kehtestamine makromajanduslike tingimuste täitmise tagamiseks võib karmilt karistada kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, kes ei vastuta selle eest, et liikmesriigid ei ole oma kohustusi täitnud.

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 29

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek ÜSRi fondide järelevalve- ja aruandekord on vaja omavahel vastavusse viia, et lihtsustada juhtimise korraldamist kõikidel tasanditel. Oluline on tagada proportsionaalsed aruandlusnõuded, aga ka igakülgse teabe olemasolu peamistes läbivaatuspunktides tehtud edusammude kohta. Seepärast on vaja, et aruandlusnõuded kajastaksid teabevajadust antud aastatel ning oleksid kooskõlas tulemusanalüüside ajastusega. ÜSRi fondide järelevalve- ja aruandekord on vaja omavahel vastavusse viia, et lihtsustada juhtimise korraldamist kõikidel tasanditel. Oluline on tagada proportsionaalsed aruandlusnõuded, aga ka igakülgse teabe olemasolu peamistes läbivaatuspunktides tehtud edusammude kohta. Seepärast on vaja, et aruandlusnõuded kajastaksid teabevajadust antud aastatel.

Motivatsioon

Tulemusanalüüside osas leiab komitee, et tegemist peab olema mehhanismiga, mis juhib ja kontrollib järgitud eesmärke tervel programmitöö perioodil.

Muudatusettepanek 6

Põhjendus 43

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Lähtudes liikmesriikidega koostöös toimuva halduse põhimõttest, peaksid liikmesriigid kandma oma juhtimis- ja kontrollisüsteemide kaudu esmavastutust programmides sisalduvate toimingute rakendamise ja kontrolli eest. Et tugevdada toimingute väljavalimise ja rakendamise ning juhtimis- ja kontrollisüsteemi üle toimuva kontrolli tõhusust, tuleks kindlaks määrata korraldusasutuse ülesanded. Lähtudes liikmesriikidega koostöös toimuva halduse põhimõttest, peaksid liikmesriigid kandma oma juhtimis- ja kontrollisüsteemide kaudu esmavastutust programmides sisalduvate toimingute rakendamise ja kontrolli eest. Et tugevdada toimingute väljavalimise ja rakendamise ning juhtimis- ja kontrollisüsteemi üle toimuva kontrolli tõhusust, tuleks kindlaks määrata korraldusasutuse ülesanded.

Motivatsioon

Ühise strateegilise raamistiku fondid kuuluvad regionaalpoliitika valdkonda, mistõttu neid reguleeriva määruse kohaldamisalas asuvate ametiasutuste mainimisel ei tohi unustada peamisi osalejaid, st kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi.

Muudatusettepanek 7

Põhjendus 44

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Et tagada nõuetekohane eelkinnitus peamiste juhtimis- ja kontrollisüsteemide olemasolu ja struktuuri kohta, peaksid liikmesriigid määrama akrediteerimisasutuse, mis vastutab juhtimis- ja kontrolliorganite akrediteerimise ja akrediteeringu tühistamise eest.

Motivatsioon

Muudatusettepanekuga soovitakse vältida seda, et vastutavaid asutusi ja isikuid on liiga palju, mis muudaks juhtimis- ja kontrollisüsteemi veelgi keerulisemaks.

Muudatusettepanek 8

Uus põhjendus pärast põhjendust 55

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek

Motivatsioon

Seni ei ole ellu viidud kavatsust kehtestada eri fondidele ühised sätted seoses üleminekukorra kehtestamisega ning sellega seotud Euroopa Liidu osalusega (kaasrahastamismäärad). Kui ERFi ja ESFi osas viiakse sisse üleminekukord (sh turvaabinõu), siis EAFRD osas see puudub. Seoses sellega kehtiksid fondide rakendamisel selgelt erinevad toetustingimused. See on vastuolus taotletud ühtlustamisega. Seetõttu on vajalik, et see üleminekukord leiab kasutamist ka EAFRD puhul.

Muudatusettepanek 9

Põhjendus 58

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Et tegevus oleks rohkem keskendatud tulemustele ning Euroopa 2020. aasta eesmärkide ja sihtide saavutamisele, tuleks iga fondi puhul ning iga piirkonnakategooria puhul igas liikmesriigis 5 % majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise vahenditest tulemusreservina kõrvale panna.

Motivatsioon

Muudatusettepanek annab tunnistust vastuseisust tulemusreservi loomisele riigi tasandil, sest kardetakse, et see võib viia selleni, et lisaraha saamiseks seatakse väga tagasihoidlikud ja seega kergesti saavutatavad eesmärgid, asetades seega paremasse seisu mitte eriti kõrgelennulised projektid ja takistades uuendustegevust.

Komitee toetab hoopis paindlikkusreservi loomist, mis moodustataks automaatse kulukohustustest vabastamise ressurssidest, et rahastada katsetuslikke algatusi aruka, säästva ja kaasava majanduskasvu valdkonnas või kriisile vastamiseks. See reserv oleks seotud Globaliseerumisega Kohanemise Fondi ja Euroopa Liidu solidaarsusfondiga.

Muudatusettepanek 10

Põhjendus 84

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Raamatupidamisaruannete iga-aastase kontrollimise ja kinnitamisega peaks kaasnema lõpuleviidud toimingute (ERFi ja Ühtekuuluvusfondi puhul) või kulutuste (ESFi puhul) iga-aastane lõpetamine. Et vähendada rakenduskavade lõpetamisega seonduvaid kulusid, vähendada toetusesaajate halduskoormust ja tagada õiguskindlus, peaks iga-aastane lõpetamine olema kohustuslik – see piiraks aega, mille jooksul tõendavaid dokumente tuleb alles hoida ja mille jooksul toiminguid võib auditeerida ja finantskorrektsioone kehtestada. Raamatupidamisaruannete iga-aastase kontrollimise ja kinnitamisega lõpuleviidud toimingute (ERFi ja Ühtekuuluvusfondi puhul) või kulutuste (ESFi puhul) iga-aastane lõpetamine. Et vähendada rakenduskavade lõpetamisega seonduvaid kulusid, vähendada toetusesaajate halduskoormust ja tagada õiguskindlus, iga-aastae lõpetamie – see piiraks aega, mille jooksul tõendavaid dokumente tuleb alles hoida ja mille jooksul toiminguid võib auditeerida ja finantskorrektsioone kehtestada.

Motivatsioon

Komitee leiab, et pakutud raamatupidamisaruannete iga-aastane kontroll juhatab tegelikkuses sisse iga-aastase toimingute lõpetamise. Sellega suurendatakse halduskoormust, viiakse sisse kohustuslik finantskorrektsioonide tegemine, kui Euroopa Komisjon ja/või Euroopa Kontrollikoda on avastanud rikkumisi, ning vähendatakse ülebroneeritud kulude deklareerimise ja asendamise paindlikkust, mis kehtib käesoleval perioodil 2007–2013.

Muudatusettepanek 11

Põhjendus 87

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Toimingute auditeerimise sagedus peaks olema proportsionaalne fondidest antava liidu abi ulatusega. Eelkõige tuleks vähendada audiitorkontrollide arvu, kui toimingu abikõlblike kulutuste kogusumma ei ületa 100 000 eurot. Auditeerimisi peab siiski olema võimalik teha igal ajal, kui on märke rikkumisest või pettusest, või auditivalimina pärast lõpuleviidud toimingu lõpetamist. Et komisjoni auditeerimistase oleks proportsionaalne riskiga, peaks komisjonil olema võimalik vähendada oma auditeerimistegevust rakenduskavade puhul, kus ei ole märkimisväärseid vajakajäämisi või kui võib jääda lootma auditeerimisasutusele. Toimingute auditeerimise sagedus peaks olema proportsionaalne fondidest antava liidu abi ulatusega. Eelkõige tuleks audiitorkontroll, kui toimingu abikõlblike kulutuste kogusumma ei ületa eurot. Auditeerimisi peab siiski olema võimalik teha igal ajal, kui on märke rikkumisest või pettusest, või auditivalimina pärast lõpuleviidud toimingu lõpetamist. Et komisjoni auditeerimistase oleks proportsionaalne riskiga, peaks komisjonil olema võimalik vähendada oma auditeerimistegevust rakenduskavade puhul, kus ei ole märkimisväärseid vajakajäämisi või kui võib jääda lootma auditeerimisasutusele.

Motivatsioon

Selleks, et rakenduskavade kontroll oleks tõepoolest proportsionaalne, teeb komitee ettepaneku, et kui toimingu abikõlblike kulutuste kogusumma ei ületa 250 000 eurot, siis ei tehta üle ühe auditi.

Muudatusettepanek 12

Põhjendus 88

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Selleks et täiendada või muuta määruse teatavaid vähem olulisi sätteid, tuleks komisjonile delegeerida volitused võtta kooskõlas aluslepingu artikliga 290 vastu õigusakte seoses käitumisjuhisega, mis käsitleb eesmärke ja kriteeriumeid partnerluse rakendamise toetamiseks, ühise strateegilise raamistiku vastuvõtmisega, kasvu ja konkurentsivõime reservi jaotamise täiendavate eeskirjadega, kohaliku arengu strateegiatega hõlmatud piirkonna ja rahvastiku määratlusega, rahastamisvahendite üksikasjalike eeskirjadega (eelhindamine, kulude abikõlblikkus, meetmete liigid, mida ei toetata, kombineeritud toetus, varade ülekandmine ja haldus, maksetaotlused ja iga-aastaste osamaksete kapitaliseerimine), tulu tekitavate toimingute kindla maksemäära kindlaksmääramisega, liikmesriikide kohustustega seoses eeskirjade rikkumisest teatamise menetlusega ja põhjendamatult makstud summade tagasinõudmisega, juhtkonna kinnitava avalduse mudeliga juhtimis- ja kontrollisüsteemi toimimise kohta, riiklike auditite tingimustega, korraldus- ja sertifitseerimisasutuste akrediteerimise kriteeriumidega, üldtunnustatud andmekandjate kindlaksmääramisega, kohaldatava finantskorrektsiooni tasemega, lisade muutmise ja konkreetsete meetmetega, mis on vajalikud, et lihtsustada üleminekut määruselt (EÜ) nr 1083/2006. Komisjonil peaksid olema ka volitused muuta I ja IV lisa, juhuks kui edaspidi tekib kohandamisvajadus. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö ajal vajalikud arutelud, sealhulgas konsulteerimised ekspertidega. Selleks et täiendada või muuta määruse teatavaid vähem olulisi sätteid, tuleks komisjonile delegeerida volitused võtta kooskõlas aluslepingu artikliga 290 vastu õigusakte seoses käitumisjuhisega, mis käsitleb eesmärke ja kriteeriumeid partnerluse rakendamise toetamiseks, rahastamisvahendite üksikasjalike eeskirjadega (eelhindamine, kulude abikõlblikkus, meetmete liigid, mida ei toetata, kombineeritud toetus, varade ülekandmine ja haldus, maksetaotlused ja iga-aastaste osamaksete kapitaliseerimine), tulu tekitavate toimingute kindla maksemäära kindlaksmääramisega, liikmesriikide kohustustega seoses eeskirjade rikkumisest teatamise menetlusega ja põhjendamatult makstud summade tagasinõudmisega, juhtkonna kinnitava avalduse mudeliga juhtimis- ja kontrollisüsteemi toimimise kohta, riiklike auditite tingimustega, korraldus- ja sertifitseerimisasutuste akrediteerimise kriteeriumidega, üldtunnustatud andmekandjate kindlaksmääramisega, kohaldatava finantskorrektsiooni tasemega, lisade muutmise ja konkreetsete meetmetega, mis on vajalikud, et lihtsustada üleminekut määruselt (EÜ) nr 1083/2006. Komisjonil peaksid olema ka volitused muuta I ja IV lisa, juhuks kui edaspidi tekib kohandamisvajadus. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö ajal vajalikud arutelud, sealhulgas konsulteerimised ekspertidega.

Motivatsioon

Delegeeritud aktidega delegeerib seadusandja Euroopa Komisjonile õiguse võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid osi. Põhjendusest lõigu välja jätmine on kooskõlas arvamuses väljendatud seisukohtadega, eelkõige artikli 12 (ühise strateegiline raamistik), 18 (tulemusreserv) ja 29 (kohaliku arengu strateegia) kohta.

Muudatusettepanek 13

Põhjendus 90

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Komisjonil peaks olema volitus võtta kõigi ÜSRi fondide puhul rakendusaktidega vastu partnerluslepingute heakskiitmise otsused, tulemusreservi eraldamise otsused ning liikmesriigi majanduspoliitikaga seotud maksete peatamise otsused; fondide puhul aga peaks tal olema volitus võtta vastu rakenduskavade heakskiitmise otsused, suurprojektide heakskiitmise otsused, maksete peatamise otsused ja finantskorrektsioonide otsused. Komisjonil peaks olema volitus võtta kõigi ÜSRi fondide puhul rakendusaktidega vastu partnerluslepingute heakskiitmise otsused, rakenduskavade heakskiitmise otsused, suurprojektide heakskiitmise otsused, maksete peatamise otsused ja finantskorrektsioonide otsused.

Motivatsioon

Muudatusettepanek annab tunnistust vastuseisust tulemusreservi loomisele riigi tasandil, sest kardetakse, et see võib viia selleni, et lisaraha saamiseks seatakse väga tagasihoidlikud ja seega kergesti saavutatavad eesmärgid, asetades seega paremasse seisu mitte eriti kõrgelennulised projektid ja takistades uuendustegevust.

Muudatusettepanek 14

Artikli 5 lõige1

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Partnerlus ja mitmetasandiline valitsemine 1. Partnerluslepingu ja iga vastava programmi tarbeks korraldab liikmesriik partnerlussuhteid järgmiste partneritega: (a) pädevad piirkondlikud, kohalikud, linnade ja muud avalik-õiguslikud asutused; (b) majandus- ja sotsiaalpartnerid; ja (c) kodanikuühiskonda esindavad organid, sealhulgas keskkonnapartnerid, valitsusvälised organisatsioonid ning võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise edendamise eest vastutavad organid. Partnerlus ja mitmetasandiline valitsemine 1. Partnerluslepingu ja iga vastava programmi tarbeks korralda liikmesrii partnerlussuhteid järgmiste partneritega: (a) muud avalik-õiguslikud asutused; (b) majandus- ja sotsiaalpartnerid; ja (c) kodanikuühiskonda esindavad organid, sealhulgas keskkonnapartnerid, valitsusvälised organisatsioonid ning võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise edendamise eest vastutavad organid.

Motivatsioon

Muudatusettepaneku eesmärk on meelde tuletada, et liikmesriikide kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused oleksid kooskõlas mitmetasandilise valitsemise põhimõttega täiel määral kaasatud strateegiliste dokumentide (nt ühise strateegilise raamistiku (ÜSR), partnerluslepingu ja rakenduskavade) koostamisse, nende üle toimuvatesse läbirääkimistesse ja nende elluviimisesse. Komitee peab ebaõiglaseks seda, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võrdsustatakse partnerluse puhul majandus- ja sotsiaalpartneritega, kuigi kodanike ja piirkondade üldhuvide esindajatena osalevad nad struktuurifondide haldamisel ja rahastamisel.

Muudatusettepanek 15

Artikli 9 punktid 6 ja 11

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Temaatilised eesmärgid (6) keskkonnakaitse ja ressursitõhususe edendamine; (11) institutsioonilise suutlikkuse ja tõhusa avaliku halduse tugevdamine. Temaatilised eesmärgid (6) keskkonna kaitse ja ressursitõhususe edendamine; (11) institutsioonilise suutlikkuse ja tõhusa avaliku halduse tugevdamine

Motivatsioon

Seoses punktiga 6:

On väga oluline lisada ÜSRi fondide temaatiliste eesmärkide hulka ka kultuuripärandi kaitse. Pealegi on see ettepanek kooskõlas Euroopa Regionaalarengu Fondi määruse ettepaneku artikli 5 punkti 6 alapunktis C sätestatuga.

Seoses punktiga 11:

Tehniline abi peaks lihtsustama ka strateegilist alt-üles sekkumist. Territoriaalne tegevuskava 2020, mille liikmesriigid kiitsid heaks 2011. aastal, sisaldab seoses ELi territoriaalse arenguga väga kasulikke soovitusi.

Muudatusettepanek 16

Artikkel 11

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Ühine strateegiline raamistik määrab: (a) igast ÜSRi fondist toetust saavad põhimeetmed igale temaatilisele eesmärgile; (b) linnade, maapiirkondade ja rannikualade ning kalastuspiirkondade territoriaalsed põhiprobleemid, samuti aluslepingu artiklites 174 ja 349 osutatud iseloomulike joontega alad, millega tuleb tegeleda ÜSRi fondide abil; (c) horisontaalsed põhimõtted ja poliitikaeesmärgid ÜSRi fondide rakendamiseks; (d) vajaduse korral iga ÜSRi fondi koostöö tegevuste prioriteedid, võttes arvesse makropiirkondlikke ja mere vesikonna strateegiaid; (e) ÜSRi fondide vahelised koordinatsioonimeetmed ning muud asjakohased liidu poliitikasuunad ja vahendid, sealhulgas koostöö välisvahendid; (f) mehhanismid, millega tagatakse ÜSRi fondide programmitöö sidusus ja järjepidevus konkreetse riigi kohta antud soovitustega vastavalt aluslepingu artikli 121 lõikele 2 ning vastavate nõukogu soovitustega, mis võetakse vastu aluslepingu artikli 148 lõike 4 alusel. Ühine strateegiline raamistik määrab: (a) igast ÜSRi fondist toetust saavad põhimeetmed igale temaatilisele eesmärgile; ( horisontaalsed põhimõtted ja poliitikaeesmärgid ÜSRi fondide rakendamiseks; () ÜSRi fondide vahelised koordinatsioonimeetmed ning muud asjakohased liidu poliitikasuunad ja vahendid, sealhulgas koostöö välisvahendid; () mehhanismid, millega tagatakse ÜSRi fondide programmitöö sidusus ja järjepidevus konkreetse riigi kohta antud soovitustega vastavalt aluslepingu artikli 121 lõikele 2 ning vastavate nõukogu soovitustega, mis võetakse vastu aluslepingu artikli 148 lõike 4 alusel.

Motivatsioon

Komitee leiab, et komisjoni pakutud põhimeetmed ühises strateegilises raamistikus on uus kontsentreerumise vorm. Lisaks tuleks piirkondlikke iseloomulikke jooni käsitleda rakenduskavade raames. Sama kehtib programmidesse kuuluvate piirkondlike strateegiate ja võimalike makropiirkondlike strateegiate vastasmõju puhul.

Muudatusettepanek 17

Artikkel 12

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Komisjonile antakse volitus võtta artikli 142 alusel vastu delegeeritud akte ühise strateegilise raamistiku kohta 3 kuu jooksul alates käesoleva määruse vastuvõtmisest. Kui liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia muutub olulisel määral, vaatab komisjon ühise strateegilise raamistiku läbi ning võtab vajaduse korral artikli 142 alusel delegeeritud aktiga vastu muudetud raamistiku. Liikmesriigid teevad vajaduse korral kuue kuu jooksul alates parandatud ühise strateegilise raamistiku vastuvõtmisest parandusettepanekuid oma partnerluslepingu ja programmide muutmiseks, et tagada nende kooskõla parandatud ühise strateegilise raamistikuga. Komisjon ühise strateegilise raamistiku. Kui liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia muutub olulisel määral, vaatab komisjon ühise strateegilise raamistiku läbi ning võtab vajaduse korral artikli 142 alusel delegeeritud aktiga vastu muudetud raamistiku. Liikmesriigid teevad vajaduse korral kuue kuu jooksul alates parandatud ühise strateegilise raamistiku vastuvõtmisest parandusettepanekuid oma partnerluslepingu ja programmide muutmiseks, et tagada nende kooskõla parandatud ühise strateegilise raamistikuga.

Motivatsioon

Delegeeritud aktid võimaldavad seadusandjal delegeerida komisjonile õiguse võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad ja täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi. Ühise strateegilise raamistiku eesmärk on aga anda kõikidele ühiselt hallatavatele fondidele ühised suunised ja eeskirjad, mistõttu see sisaldab olemuslikke osi, mis tuleb esitada kõikidele ELi institutsioonidele ja mida saab vajaduse korral muuta.

Muudatusettepanek 18

Artikkel 13

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Partnerluslepingu ettevalmistamine 1. Iga liikmesriik valmistab ette partnerluslepingu ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. 2. Liikmesriigid koostavad partnerluslepingu koostöös artiklis 5 osutatud partneritega. Partnerlusleping valmistatakse ette, pidades dialoogi komisjoniga. 3. Partnerlusleping hõlmab asjaomase liikmesriigi kogu ÜSRi fondidest saadavat toetust. 4. Iga liikmesriik edastab oma partnerluslepingu komisjonile kolme kuu jooksul alates ühise strateegilise raamistiku vastuvõtmisest. Partnerluslepingu ettevalmistamine 1. Iga liikmesriik valmistab ette partnerluslepingu ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. . Liikmesriigid koostavad partnerluslepingu koostöös artiklis 5 osutatud partneritega. Partnerlusleping valmistatakse ette, pidades dialoogi komisjoniga. Partnerlusleping hõlmab asjaomase liikmesriigi kogu ÜSRi fondidest saadavat toetust. . Iga liikmesriik edastab oma partnerluslepingu komisjonile kuu jooksul alates ühise strateegilise raamistiku vastuvõtmisest.

Motivatsioon

Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid ühtekuuluvuspoliitika rahastajate ja elluviijatena osalema täieõiguslikult partnerluslepingu koostamisel, selle üle peetavatel läbirääkimistel, elluviimisel ja muutmisel. Arvestades nõutud teabe hulka ja üksikasjalikkust ning asjaolu, et programmid tuleb esitada samal ajal kui leping (nagu sätestatud artikli 23 lõikes 3) ning et tuleb tagada tõhus koostöö, oleks liikmesriikidel rohkem aega vaja.

Muudatusettepanek 19

Artikkel 14

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Partnerluslepingu sisu Partnerlusleping sätestab järgmise: (a) meetmed, millega tagatakse vastavus liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiale, sealhulgas: i) erinevuste ja arenguvajaduste analüüs lähtuvalt temaatilistest eesmärkidest ja põhimeetmetest, mis on määratud kindlaks ühises strateegilises raamistikus, ning eesmärkidest, mis on sätestatud aluslepingu artikli 121 lõike 2 alusel antud konkreetse riigiga seotud soovitustes ning vastavates nõukogu soovitustes, mis on vastu võetud aluslepingu artikli 148 lõike 4 alusel; ii) programmide eelhindamiste kokkuvõtlik analüüs, milles põhjendatakse temaatiliste eesmärkide valikut ja ÜSRi fondide eraldisi; iii) iga temaatilise eesmärgi peamiste eeldatavate tulemuste kokkuvõte ÜSRi iga fondi kohta; iv) liidu toetuse soovituslik eraldis temaatiliste eesmärkide kaupa riigi tasandil ÜRSi iga fondi kohta, samuti kliimameetmetega seotud eesmärkidele ette nähtud toetuse soovituslik kogusumma; v) peamised prioriteetsed koostööalad, võttes vajaduse korral arvesse makroregionaalseid ja mere vesikonna strateegiaid; vi) horisontaalsed põhimõtted ja poliitikaeesmärgid ÜSRi fondide rakendamiseks; vii) loetelu programmidest, mida rahastatakse ERFist, ESFist ja Ühtekuuluvusfondist, välja arvatud Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi programmid, ning EAFRD ja EMKFi programmidest koos vastavate soovituslike eraldistega, jaotatuna ÜSRi fondide kaupa aasta kaupa; (b) integreeritud lähenemisviis ÜSRi fondidest toetust saavale territoriaalsele arengule, mis kehtestab järgmist: i) riigi ja piirkondliku tasandi mehhanismid ÜSRi fondide ja muude liidu ning riiklike rahastamisvahendite ja EIP vaheliseks koordineerimiseks; ii) ÜSRi fondide linna-, maa- ja ranniku- ja kalastuspiirkondade ja teatud piirkondlike erijoontega alade piirkondlikuks arendamiseks kasutamise integreeritud lähenemisviisi tagamise kord, eeskätt artiklite 28, 29 ja 99 rakendamine; vajaduse korral lisatakse ERFi määruse artiklis 8 osutatud linnaarengu platvormis osalevate linnade loetelu; [….] (e) ÜSRi fondide kasutamise tõhususe tagamise kord, sealhulgas: i) hinnang selle kohta, kas on vaja tugevdada asutuste ja vajaduse korral toetusesaajate haldussuutlikkust, ning selle eesmärgi saavutamiseks võetud meetmed; ii) kokkuvõte toetusesaajate halduskoormuse vähendamiseks programmis planeeritud meetmetest ja vastavatest eesmärkidest; iii) hinnang olemasolevatele elektroonilistele andmevahetussüsteemidele ja planeeritud meetmed kindlustamaks, et kogu teabevahetus toetusesaajate ning programmide juhtimise ja kontrolli eest vastutavate asutuste vahel toimub üksnes elektroonilise andmevahetuse teel. Partnerluslepingu sisu Partnerlusleping sätestab järgmise: (a) meetmed, millega tagatakse vastavus liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiale, sealhulgas: i) erinevuste ja arenguvajaduste analüüs lähtuvalt temaatilistest eesmärkidest ja põhimeetmetest, mis on määratud kindlaks ühises strateegilises raamistikus, ning eesmärkidest, mis on sätestatud aluslepingu artikli 121 lõike 2 alusel antud konkreetse riigiga seotud soovitustes ning vastavates nõukogu soovitustes, mis on vastu võetud aluslepingu artikli 148 lõike 4 alusel; ii) iga temaatilise eesmärgi peamiste eeldatavate tulemuste kokkuvõte ÜSRi iga fondi kohta; ) horisontaalsed põhimõtted ja poliitikaeesmärgid ÜSRi fondide rakendamiseks; ) loetelu programmidest, mida rahastatakse ERFist, ESFist ja Ühtekuuluvusfondist, välja arvatud Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi programmid, ning EAFRD ja EMKFi programmidest koos vastavate soovituslike eraldistega, jaotatuna ÜSRi fondide kaupa aasta kaupa; (b) integreeritud lähenemisviis ÜSRi fondidest toetust saavale territoriaalsele arengule, mis kehtestab järgmist: i) riigi ja piirkondliku tasandi mehhanismid ÜSRi fondide ja muude liidu ning riiklike rahastamisvahendite ja EIP vaheliseks koordineerimiseks; ii) ÜSRi fondide linna-, maa- ja ranniku- ja kalastuspiirkondade ja teatud piirkondlike erijoontega alade piirkondlikuks arendamiseks kasutamise integreeritud lähenemisviisi tagamise kord, eeskätt artiklite 28, 29 ja 99 rakendamine; vajaduse korral lisatakse ERFi määruse artiklis 7 osutatud linnaarengu platvormis osalevate linnade loetelu; [….] (e) ÜSRi fondide kasutamise tõhususe tagamise kord, sealhulgas: i) kokkuvõte toetusesaajate halduskoormuse vähendamiseks programmis planeeritud meetmetest ja vastavatest eesmärkidest; ii) hinnang olemasolevatele elektroonilistele andmevahetussüsteemidele ja planeeritud meetmed kindlustamaks, et kogu teabevahetus toetusesaajate ning programmide juhtimise ja kontrolli eest vastutavate asutuste vahel toimub üksnes elektroonilise andmevahetuse teel.

Motivatsioon

Ei peeta vajalikuks lisada partnerluslepingusse andmeid, mis on rakenduskavade raames juba esitatud ja milles on kokku lepitud. Need sätted tunduvad kordusena ega aita kaasa lihtsustamisele. Samuti ei saa liikmesriigid täita kohustusi, mida eelnevalt täitsid kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused.

Terviklik käsitlusviis ÜSRi fondide kasutamisel on oluline ka eeslinnapiirkondades. Vastasel juhul tekib oht, et need jäävad välja mitte ainult maapiirkondadele suunatud vahenditest, vaid ka linnadele eraldatud rahastamisest, ehkki eeslinnapiirkondi on ELis üha rohkem.

Euroopa territoriaalset koostööd ei saa selle mitmepoolse olemuse tõttu partnerluslepingu kaudu juhtida. Seega tuleks see lepingu kohaldamisalast selgelt välja jätta.

Muudatusettepanek 20

Artikkel 16

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Temaatiline kontsentreerumine Liikmesriigid keskendavad fondispetsiifiliste eeskirjade kohaselt toetuse meetmetele, millega kaasneb suurim lisaväärtus seoses liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu prioriteetidega, mis aitavad lahendada probleeme, mis on esile tõstetud aluslepingu artikli 121 lõike 2 alusel antud konkreetse riigiga seotud soovitustes ning vastavates nõukogu soovitustes, mis on vastu võetud aluslepingu artikli 148 lõike 4 alusel, ning võttes arvesse riiklikke ja piirkondlikke vajadusi. Temaatiline kontsentreerumine Liikmesriigid keskendavad fondispetsiifiliste eeskirjade kohaselt toetuse meetmetele, millega kaasneb suurim lisaväärtus seoses liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu prioriteetidega, mis aitavad lahendada probleeme, mis on esile tõstetud aluslepingu artikli 121 lõike 2 alusel antud konkreetse riigiga seotud soovitustes ning vastavates nõukogu soovitustes, mis on vastu võetud aluslepingu artikli 148 lõike 4 alusel, ning võttes arvesse riiklikke ja piirkondlikke vajadusi.

Motivatsioon

Komitee toetab põhimõtet koondada suurem osa vahenditest piiratud arvule temaatilistele eesmärkidele ja investeerimisprioriteetidele, kuid leiab, et eesmärkide ja prioriteetide valik tuleks jätta strateegia „Euroopa 2020” ja ühise strateegilise raamistiku kohapealsete eelistuste põhjal korraldusasutustele.

Muudatusettepanek 21

Artikkel 17

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Eeltingimused 1. Eeltingimused iga ÜSRi fondi tarbeks sätestatakse fondispetsiifilistes eeskirjades. 2. Liikmesriigid hindavad seda, kas kohalduvad eeltingimused on täidetud. 3. Kui eeltingimused ei ole partnerluslepingu edastamise päeval täidetud, esitavad liikmesriigid partnerluslepingus kokkuvõtte meetmetest, mis tuleb võtta riiklikul või piirkondlikul tasandil, ning nende elluviimise ajakava, et tagada meetmete täitmine hiljemalt kaks aastat pärast partnerluslepingu vastuvõtmist või hiljemalt 31. detsembriks 2016, olenevalt sellest, kumb on varasem. 4. Liikmesriigid määravad vastavates programmides kindlaks eeltingimuste täitmisega seotud üksikasjalikud meetmed, sealhulgas nende elluviimise ajakava. 5. Komisjon hindab eeltingimuste täitmise kohta esitatud teavet partnerluslepingu ja programmide hindamise raames. Komisjon võib programmi vastuvõtmisel otsustada peatada kõik programmile tehtavad vahemaksed või osa vahemaksetest kuni eeltingimuste täitmiseks võetavate meetmete nõuetekohase rakendamiseni. Suutmatus viia programmis sätestatud tähtajaks lõpule meetmeid, mida on vaja eeltingimuste täitmiseks, annab komisjonile alust maksed peatada. 6. Lõiked 1–5 ei kohaldu programmidele Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames. Eeltingimused 1. Eeltingimused iga ÜSRi fondi tarbeks sätestatakse fondispetsiifilistes eeskirjades. 2. Liikmesriigid hindavad seda, kas kohalduvad eeltingimused on täidetud. 3. Kui eeltingimused ei ole partnerluslepingu edastamise päeval täidetud, esitavad liikmesriigid partnerluslepingus kokkuvõtte meetmetest, mis tuleb võtta riiklikul või piirkondlikul tasandil, ning nende elluviimise ajakava, et tagada meetmete täitmine hiljemalt aastat pärast partnerluslepingu vastuvõtmist või hiljemalt 31. detsembriks 2016, olenevalt sellest, kumb on varasem. 4. Liikmesriigid määravad vastavates programmides kindlaks eeltingimuste täitmisega seotud meetmed, sealhulgas nende elluviimise ajakava. 5. Komisjon hindab eeltingimuste täitmise kohta esitatud teavet partnerluslepingu ja programmide hindamise raames. Suutmatus viia programmis sätestatud tähtajaks lõpule meetmeid, mida on vaja eeltingimuste täitmiseks, komisjonile alust maksed peatada. 6. Lõiked 1–5 ei kohaldu programmidele Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames.

Motivatsioon

Komitee leiab, et need eeltingimused ei tohiks viia maksete peatamise või finantskorrektsioonideni, v.a nende tingimuste puhul, mille liikmesriik on võtnud endale kohustuseks järgida. Nimelt kui neid eeltingimusi ei täideta programmitöö perioodi alguses, siis ei saa nendega seotud investeeringuid kavandada, mistõttu ei ole põhjust kehtestada tagantjärele karistusi. Lisaks on väga oluline, et komisjon võtaks arvesse iga liikmesriigi institutsionaalset konteksti ja nende sisemist volituste jaotust. Liikmesriik ei saa võtta kohustusi, mis kuuluvad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusalasse või vastupidi.

Muudatusettepanek 22

Artikkel 18

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Tulemusreserv 5 % igale ÜSRi fondile ja igale liikmesriigile eraldatud vahenditest, välja arvatud Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgile ja EMKFi määruse V jaotisele eraldatud vahendid, moodustavad tulemusreservi, mis eraldatakse vastavalt artikli 20 sätetele. reserv

Motivatsioon

Muudatusettepanek annab tunnistust vastuseisust tulemusreservi loomisele riigi tasandil, sest kardetakse, et see võib viia selleni, et lisaraha saamiseks seatakse väga tagasihoidlikud ja seega kergesti saavutatavad eesmärgid, asetades seega paremasse seisu mitte eriti kõrgelennulised projektid ja takistades uuendustegevust.

Komitee toetab hoopis paindlikkusreservi loomist, mis moodustataks automaatse kulukohustustest vabastamise ressurssidest, et rahastada katsetuslikke algatusi aruka, säästva ja kaasava majanduskasvu valdkonnas või kriisile vastamiseks, mille puhul jäädakse siiski igale liikmesriigile eraldatud vahendite piiresse.

Muudatusettepanek 23

Artikkel 19

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Tulemuslikkuse analüüs 1. Komisjon viib 2017. ja 2019. aastal koostöös liikmesriikidega läbi programmide tulemuslikkuse analüüsi igas liikmesriigis, võttes aluseks partnerluslepingus ning programmides sätestatud tulemusraamistiku. Tulemusraamistiku kehtestamise meetod on sätestatud I lisas. 2. Analüüsi käigus vaadatakse läbi programmide vahe-eesmärkide saavutamine prioriteetide tasandil liikmesriikide 2017. ja 2019. aastal esitatud eduaruannetes toodud teabe ja hinnangute alusel. Tulemuslikkuse analüüs 1. Komisjon viib 2017. ja 2019. aastal koostöös liikmesriikidega läbi programmide tulemuslikkuse analüüsi igas liikmesriigis, võttes aluseks partnerluslepingus ning programmides sätestatud tulemusraamistiku. Tulemusraamistiku kehtestamise meetod on sätestatud I lisas. 2. Analüüsi käigus vaadatakse läbi programmide vahe-eesmärkide saavutamine prioriteetide tasandil liikmesriikide 2017. ja 2019. aastal esitatud eduaruannetes toodud teabe ja hinnangute alusel.

Motivatsioon

Muudatusettepanek annab tunnistust vastuseisust tulemusreservi loomisele riigi tasandil, sest kardetakse, et see võib viia selleni, et lisaraha saamiseks seatakse väga tagasihoidlikud ja seega kergesti saavutatavad eesmärgid, asetades seega paremasse seisu mitte eriti kõrgelennulised projektid ja takistades uuendustegevust.

Komitee leiab, et tulemuslikkusanalüüsil peab kasutama mehhanismi, mis juhib ja kontrollib järgitud eesmärke tervel programmitöö perioodil, ilma et asjaomastele prioriteetsetele suundadele kohaldataks lõpliku arenguaruande põhjal seatud eesmärkide täitmata jäämise korral finantskorrektiive, vaid et komisjon pakuks tehnilist abi.

Muudatusettepanek 24

Artikkel 20

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Tulemusreservi eraldamine 1. Kui 2017. aasta tulemuslikkuse hindamisel ilmneb, et programmi prioriteet ei ole täitnud oma 2016. aastaks määratud vahe-eesmärke, teeb komisjon asjaomasele liikmesriigile soovitusi. 2. 2019. aasta tulemuslikkusanalüüsi põhjal võtab komisjon rakendusaktiga vastu otsuse, milles määratakse iga ÜSRi fondi ja liikmesriigi puhul programmid ja prioriteedid, mis on saavutanud oma vahe-eesmärgid. Liikmesriik teeb ettepaneku tulemusreservi eraldamise kohta kõnealuses komisjoni otsuses sätestatud programmidele ja prioriteetidele. Komisjon kiidab heaks asjaomaste programmide muudatused kooskõlas artikliga 26. Kui liikmesriik ei esita teavet kooskõlas artikli 46 lõigetega 2 ja 3, siis tulemusreservi vastavatele programmidele või prioriteetidele ei eraldata. 3. Kui tulemuslikkuse hindamine toob esile tõendeid selle kohta, et prioriteet ei ole saavutanud rakenduskavas määratud vahe-eesmärke, võib komisjon fondispetsiifilistes eeskirjades sätestatud korras peatada programmi kõik vahemaksed või osa vahemaksetest. 4. Kui komisjon teeb programmi rakendamise lõpparuande kontrolli alusel kindlaks olulise vajakajäämise tulemusraamistikus sätestatud eesmärkide saavutamisel, võib komisjon fondispetsiifilistes eeskirjades sätestatud korra kohaselt rakendada prioriteetide suhtes finantskorrektsioone. Komisjoni volitatakse võtma vastu artikli 142 kohaseid delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks kohaldatava finantskorrektsiooni taseme määramise kriteeriumid ja metoodika. 5. Lõiget 2 ei kohaldata Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi alla kuuluvate programmide ning EMKFi määruse V jaotise suhtes.

Motivatsioon

Muudatusettepanek annab tunnistust vastuseisust tulemusreservi loomisele riigi tasandil, sest kardetakse, et see võib viia selleni, et lisaraha saamiseks seatakse väga tagasihoidlikud ja seega kergesti saavutatavad eesmärgid, asetades seega paremasse seisu mitte eriti kõrgelennulised projektid ja takistades uuendustegevust.

Muudatusettepanek 25

Artikkel 21

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Tingimused, mis on seotud liikmesriikide majanduspoliitika koordineerimisega […] 4. Kui liikmesriigile antakse finantsabi lõike 1 punkti d kohaselt ning see on seotud kohandamisprogrammiga, võib komisjon erandina lõikest 1 ilma liikmesriigi ettepanekuta muuta partnerluslepingut ja programme, et maksimeerida olemasolevate ÜSRi fondide mõju majanduskasvule ja konkurentsivõimele. Tagamaks partnerluslepingu ja vastavate programmide tulemuslikku rakendamist, osaleb komisjon nende juhtimises, nagu on üksikasjalikult sätestatud kohandamisprogrammis või asjaomase liikmesriigiga alla kirjutatud vastastikuse mõistmise memorandumis. 5. Kui liikmesriik ei tule lõikes 1 osutatud komisjoni taotlusele vastu või ei anna ühe kuu jooksul rahuldavat vastust lõikes 2 osutatud komisjoni tähelepanekutele, võib komisjon kolme kuu jooksul pärast oma tähelepanekute esitamist võtta rakendusaktiga vastu otsuse, millega peatatakse kõik maksed või osa makseid asjaomastele programmidele. 6. Komisjon peatab rakendusaktiga kõik maksed ja kohustused või osa makseid ja kohustusi asjaomastele programmidele juhul, kui: (a) nõukogu otsustab, et liikmesriik ei täida nõukogu poolt aluslepingu artikli 136 lõike 1 kohaselt kehtestatud erimeetmeid; (b) nõukogu otsustab aluslepingu artikli 126 lõike 8 või artikli 126 lõike 11 kohaselt, et asjaomane liikmesriik ei ole võtnud tulemuslikke meetmeid ülemäärase puudujäägi likvideerimiseks; või (c) nõukogu teeb määruse (EL) nr […]/2011 [makromajanduslike tasakaalunihete ennetamise ja korrigeerimise kohta] artikli 8 lõike 3 kohaselt järelduse, et kahel järjestikusel puhul ei ole liikmesriik esitanud piisavat korrektsioonimeetmete kava, või nõukogu võtab vastu kõnealuse määruse artikli 10 lõike 4 kohaselt otsuse, milles sedastatakse nõuete mittetäitmine; või (d) nõukogu teeb järelduse, et liikmesriik ei ole võtnud meetmeid, et rakendada nõukogu määruses (EL) nr 407/2010 või nõukogu määruses (EÜ) nr 332/2002 osutatud kohandamisprogrammi, ning selle tulemusena otsustab mitte lubada sellele liikmesriigile antud finantsabi väljamaksmist; või (e) Euroopa stabiilsusmehhanismi juhatus teeb järelduse, et tingimused, mis on seatud stabiilsusmehhanismist laenu näol asjaomasele liikmesriigile antava finantsabi saamisega, ei ole täidetud, ning selle tulemusena otsustab mitte välja maksta liikmesriigile antud stabiilsustoetust. 7. Kui komisjon teeb otsuse peatada maksed või kohustused osaliselt või tervikuna vastavalt lõigetele 5 ja 6, teeb ta kindlaks, et peatamine on proportsionaalne ja mõjus, võttes arvesse asjaomase liikmesriigi majanduslikku ja sotsiaalset olukorda ning järgides liikmesriikide võrdse kohtlemise põhimõtet, eelkõige seoses peatamise mõjuga asjaomase liikmesriigi majandusele. 8. Komisjon tühistab maksete ja kohustuste peatamise viivitamata, kui liikmesriik on teinud partnerluslepingu ja vastavate programmide muutmise ettepaneku, nagu komisjon on tal palunud teha, ning komisjon on selle ettepaneku heaks kiitnud ning vajaduse korral: (a) nõukogu on otsustanud, et liikmesriik täidab nõukogu poolt aluslepingu artikli 136 lõike 1 kohaselt kehtestatud erimeetmeid; (b) ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus peatatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artiklile 9 või komisjon on aluslepingu artikli 126 lõike 12 kohaselt otsustanud tühistada ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu sedastava otsuse; (c) nõukogu on toetanud parandusmeetmete kava, mille asjaomane liikmesriik on esitanud vastavalt määruse (EL) nr […] [ülemäärase tasakaalunihke menetluse määrus] artikli 8 lõikele 2 või ülemäärase tasakaalunihke menetlus peatatakse vastavalt kõnealuse määruse artikli 10 lõikele 5 või nõukogu on lõpetanud ülemäärase tasakaalunihke menetluse vastavalt kõnealuse määruse artiklile 11; (d) komisjon on teinud järelduse, et liikmesriik on võtnud meetmeid, et rakendada nõukogu määruses (EL) nr 407/2010 või nõukogu määruses (EÜ) nr 332/2002 osutatud kohandamisprogramm, ning selle tulemusena on andnud loa sellele liikmesriigile antud finantsabi väljamaksmiseks; või (e) Euroopa stabiilsusmehhanismi juhatus on teinud järelduse, et tingimused, mis on seatud stabiilsusmehhanismist laenu näol asjaomasele liikmesriigile antava finantsabiga, on täidetud, ning selle tulemusena on otsustanud liikmesriigile antud stabiilsustoetus välja maksta. Samal ajal otsustab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal tõsta peatatud kulukohustuste täitmine eelarves ümber vastavalt nõukogu määruse (EL) nr […] (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) artiklile 8. Tingimused, mis on seotud liikmesriikide majanduspoliitika koordineerimisega […]

Motivatsioon

Komitee lükkab kindlalt tagasi ettepanekud, mille eesmärk on siduda ühtekuuluvuspoliitika stabiilsuspaktist kinnipidamisega (makromajanduslik tingimuslikkus). Regioonide Komitee leiab nimelt, et makromajanduslikud tingimused vastavad ühtekuuluvuspoliitika eesmärkidest erinevatele eesmärkidele. Ta leiab seega, et kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ei saa selle eest karistada, et mõned liikmesriigid ei täida oma kohustusi, eelkõige riigieelarve puudujäägi osas. Komitee tunnistab, et mõnel juhul on vaja lepingut või rakenduskavasid muuta, kuid on vastu maksete osalisele või täielikule peatamisele.

Muudatusettepanek 26

Artikkel 23

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Programmide ettevalmistamine 1. ÜSRi fonde kasutatakse programmide kaudu kooskõlas partnerluslepinguga. Kõik programmid hõlmavad ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. 2. Programme töötavad välja liikmesriigid või nende määratud asutused koostöös partneritega. 3. Liikmesriigid esitavad programmid samal ajal kui partnerluslepingudki, välja arvatud Euroopa territoriaalse koostöö alla kuuluvad programmid, mis esitatakse kuue kuu jooksul pärast ühise strateegilise raamistiku heakskiitmist. Kõikidele programmidele lisatakse eelhindamised, nagu on sätestatud artiklis 48. Programmide ettevalmistamine 1. ÜSRi fonde kasutatakse programmide kaudu kooskõlas partnerluslepinguga. Kõik programmid hõlmavad ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. 2. Programme töötavad välja liikmesriigid või nende määratud asutused koostöös partneritega. Liikmesriigid esitavad programmid partnerluslepingu, välja arvatud Euroopa territoriaalse koostöö alla kuuluvad programmid, mis esitatakse kuue kuu jooksul pärast ühise strateegilise raamistiku heakskiitmist. Kõikidele programmidele lisatakse eelhindamised, nagu on sätestatud artiklis 48.

Motivatsioon

Komitee leiab, et kõik osalised (Euroopa Komisjon, liikmesriigid, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused) peavad julgustama ja konkreetselt toetama valikut, mil koostatakse mitmest fondist koosnevad programmid (see on valik, mida komitee kindlalt toetab), kõrvaldades selleks proportsionaalsuse põhimõtte järgi kõik menetluslikud takistused ja vältides kontrollide suurenemist, mis võib tuleneda sellest, et mitmest fondist koosnevate rakenduskavade rahastamine on ulatuslikum. Pealegi kardab komitee, et nõue esitada partnerlusleping programmidega samal ajal võib toimingute tegemist edasi lükata, mistõttu pakub ta välja kuuekuulise tähtaja.

Muudatusettepanek 27

Artikli 25 lõige1

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Programmide vastuvõtmise kord 1. Komisjon hindab programmide kooskõla käesoleva määruse ja fondispetsiifiliste eeskirjadega, nende tõhusat panust temaatilistesse eesmärkidesse ja iga ÜSRi fondi konkreetsetesse liidu prioriteetidesse, ühisesse strateegilisse raamistikku, partnerluslepingusse, aluslepingu artikli 121 lõike 2 alusel antud konkreetset riiki käsitlevatesse soovitustesse ning nõukogu soovitustesse, mis on vastu võetud aluslepingu artikli 148 lõike 4 kohaselt, võttes arvesse eelhindamist. Hindamine käsitleb eeskätt programmi strateegia adekvaatsust, vastavaid eesmärke, näitajaid, sihte ja eelarvevahendite eraldamist. Programmide vastuvõtmise kord 1. Komisjon hindab programmide kooskõla käesoleva määruse ja fondispetsiifiliste eeskirjadega, nende tõhusat panust temaatilistesse eesmärkidesse ja iga ÜSRi fondi konkreetsetesse liidu prioriteetidesse, ühisesse strateegilisse raamistikku, partnerluslepingusse, aluslepingu artikli 121 lõike 2 alusel antud konkreetset riiki käsitlevatesse soovitustesse ning nõukogu soovitustesse, mis on vastu võetud aluslepingu artikli 148 lõike 4 kohaselt, võttes arvesse eelhindamist. Hindamine käsitleb eeskätt programmi strateegia adekvaatsust, vastavaid eesmärke, näitajaid, sihte ja eelarvevahendite eraldamist.

Motivatsioon

On oluline rõhutada, et hindamisel tuleb lisaks strateegia adekvaatsusele tõestada ka seda, et strateegia on konkreetselt rakendatav.

Muudatusettepanek 28

Artikli 28 lõige 1

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Kogukonna juhitud kohalik areng 1. Kogukonna juhitud kohalik areng, mida EAFRD puhul nimetatakse programmi LEADER kohalikuks arenguks, peab olema: (a) suunatud konkreetsetele allpiirkondlikele territooriumidele; (b) juhitud kogukonna, s.t kohalike algatusrühmade poolt, kuhu kuuluvad avaliku ja erasektori kohalike sotsiaal-majanduslike huvide esindajad ja mille otsustamistasandil ei esinda avalik sektor ega ükski huvirühm üle 49 % hääleõigusest; Kogukonna juhitud kohalik areng 1. Kogukonna juhitud kohalik areng, mida EAFRD puhul nimetatakse programmi LEADER kohalikuks arenguks, peab olema: (a) suunatud konkreetsetele allpiirkondlikele kohalike sotsiaal-majanduslike huvide esindajad territooriumidele; (b) juhitud kogukonna, s.t kohalike algatusrühmade poolt, kuhu kuuluvad avaliku ja erasektori ja mille otsustamistasandil ei esinda avalik sektor ega ükski huvirühm üle 49 % hääleõigusest. ;

Motivatsioon

Kui arengupartnerlused on juba olemas, ei tohiks neid ebaõiglaselt karistada selle eest, et nende hääletussüsteem ei ole täpselt selline, kui direktiivi ettepanekus nõutud. Määrus peaks võimaldama piisavat vabadust, et partnerid võiksid partnerluslepingu ettevalmistamise käigus jõuda toimiva lahenduseni.

Muudatusettepanek 29

Artikkel 29

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Kohaliku arengu strateegiad 1. Kohaliku arengu strateegia sisaldab vähemalt järgmisi punkte: (a) strateegiaga hõlmatud piirkonna ja rahvastiku piiritlemine; (b) piirkonna arenguvajaduste ja potentsiaali analüüs, sealhulgas tugevuste, nõrkuste, võimaluste ning ohtude analüüs; (c) strateegia ja selle eesmärkide kirjeldus, strateegia integreeritud ja uuendusliku olemuse kirjeldus ning eesmärkide pingerida, sealhulgas selged ja mõõdetavad väljundite või tulemuste eesmärgid. Strateegia peab olema sidus kõikide asjaomaste ÜSRi fondide vastavate programmidega; (d) kogukonna strateegia arendamisse kaasamise protsessi kirjeldus; (e) tegevuskava, milles näidatakse, kuidas eesmärgid meetmetena ellu viiakse; (f) strateegia juhtimise ja seire korra kirjeldus, milles näidatakse strateegiat rakendava kohaliku algatusrühma suutlikkust, ja konkreetse hindamise korra kirjeldus; (g) strateegia rahastamiskava, sealhulgas iga ÜSRi fondi kavandatud eraldis. 2. Liikmesriigid kehtestavad kohaliku arengu strateegiate valikukriteeriumid. Fondispetsiifilistes eeskirjades võib kehtestada valikukriteeriumid. [….] 6. Komisjonile antakse volitus võtta vastavalt artiklile 142 vastu delegeeritud akte, mis käsitlevad lõike 1 punktis a osutatud strateegiaga hõlmatud piirkonna ja rahvastiku piiritlust. Kohaliku arengu strateegiad 1. Kohaliku arengu strateegia sisaldab järgmisi punkte: (a) strateegiaga hõlmatud piirkonna ja rahvastiku piiritlemine; (b) piirkonna arenguvajaduste ja potentsiaali analüüs, sealhulgas tugevuste, nõrkuste, võimaluste ning ohtude analüüs; (c) strateegia ja selle eesmärkide kirjeldus, strateegia integreeritud olemus. ) tegevuskava, milles näidatakse, kuidas eesmärgid meetmetena ellu viiakse; ) strateegia juhtimise ja seire korra kirjeldus, milles näidatakse strateegiat rakendava kohaliku algatusrühma suutlikkust, ja konkreetse hindamise korra kirjeldus; ) strateegia rahastamiskava, sealhulgas iga ÜSRi fondi kavandatud eraldis, . 2. Liikmesriigid kehtestavad kohaliku arengu strateegiate valikukriteeriumid. Fondispetsiifilistes eeskirjades võib kehtestada valikukriteeriumid. [….]

Motivatsioon

Komitee kiidab heaks komisjoni ettepanekud kohaliku arengu ja integreeritud piirkondliku investeerimise kohta, kuid palub samas lihtsustada uute sätete kohaldamise korda ja menetlust, et kohalikud omavalitsused ei pelgaks neid kasutada. Selleks peab komitee üleliigseks näha ette delegeeritud akti kohaliku arengu strateegiaga hõlmatud piirkonna ja rahvastiku piiritlemiseks, sest see ülesanne, mis eeldab kõnealuse piirkonna arengu ja probleemide tundmist, kuulub tavaliselt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusse. Lisaks peaks olema täiesti võimalik siduda kohaliku arengu strateegiad integreeritud piirkondlike investeeringute ja ühiste tegevuskavade elluviimisega.

Pealegi on oluline, et kohaliku arengu strateegiad soodustaksid linna ja maa suhteid ning et eeslinnapiirkondade kohaliku tasandi osalejad võiksid olla nende kohaliku arengu strateegiate täieõiguslikud partnerid.

Muudatusettepanek 30

Artikkel 35

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Maksetaotlused, sealhulgas rahastamisvahenditega seotud kulud 2. Artikli 33 lõike 1 punktis b osutatud rahastamisvahendite puhul, mida rakendatakse kooskõlas artikli 33 lõike 4 punktidega a ja b, peab abikõlblike kulude kogusumma, mis esitatakse maksetaotluses, sisaldama lõppsaajatesse investeeringute tegemiseks rahastamisvahendisse tehtud või eeldatavalt tehtavate toetuste kogusummat, mis tuleb maksta välja eelnevalt kindlaks määratud perioodi jooksul, mis on kõige rohkem kaks aastat, sealhulgas halduskulusid või -tasusid; need summad tuleb maksetaotluses esitada eraldi. 3. Kooskõlas lõikega 2 kindlaks määratud summat korrigeeritakse järgnevates makstaotlustes, selleks et võtta arvesse asjaomasele rahastamisvahendile varem makstud toetuse summa ja tegelikult lõppsaajasse investeeritud summa erinevust, lisaks makstud halduskulusid ja -tasusid. Summad avaldatakse maksetaotluses eraldi. [….] Maksetaotlused, sealhulgas rahastamisvahenditega seotud kulud 2. Artikli 33 lõike 1 punktis b osutatud rahastamisvahendite puhul, mida rakendatakse kooskõlas artikli 33 lõike 4 punktidega a ja b, peab abikõlblike kulude kogusumma, mis esitatakse maksetaotluses, sisaldama lõppsaajatesse investeeringute rahastamisvahendisse tehtud või eeldatavalt tehtavate toetuste kogusummat, mis tuleb maksta välja eelnevalt kindlaks määratud perioodi jooksul, mis on kõige rohkem kaks aastat, sealhulgas halduskulusid või -tasusid; need summad tuleb maksetaotluses esitada eraldi. 3. [….]

Motivatsioon

Määruse ettepanekus julgustatakse kasutama komisjoni loodud tavapäraseid vahendeid. Selle eesmärk (mida komitee toetab) on piirata finantskorralduse vahendite ülemäärast kasutamist üksnes kulude tõendamiseks. Komitee tehtud muudatusettepanekute eesmärk on saavutada tasakaal, milleks mitmekesistatakse eelduseid ja tingimusi ning ollakse paindlik sätetest kinnipidamise suutlikkuse osas.

Muudatusettepanek 31

Artikkel 39

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Järelejäänud vahendite kasutamine pärast programmi lõpetamist Liikmesriigid võtavad vastu vajalikud meetmed, et tagada ÜSRi fondidest rahastamisvahenditele antud toetusele lisanduvate kapitalivahendite ja kasumi ning muude sissetulekute või tulude kasutamine kooskõlas programmi eesmärkidega vähemalt 10-aastase perioodi jooksul pärast programmi lõpetamist. Järelejäänud vahendite kasutamine pärast programmi lõpetamist Liikmesriigid võtavad vastu vajalikud meetmed, et tagada ÜSRi fondidest rahastamisvahenditele antud toetusele lisanduvate kapitalivahendite ja kasumi ning muude sissetulekute või tulude kasutamine kooskõlas programmi eesmärkidega vähemalt -aastase perioodi jooksul pärast programmi lõpetamist.

Motivatsioon

Komitee leiab, et see periood, mil kehtib finantskorralduse vahendite ja sellest tulenevate vahendite kasutamise kohustus, ei tohiks olla nii pikk. Nimelt tekitab 10-aastane periood pärast programmi lõpetamist pikaks ajaks õiguslikku ebakindlust.

Muudatusettepanek 32

Artikli 40 lõige 2

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Aruandlus rahastamisvahendite rakendamise kohta 2. Lõikes 1 osutatud aruanne sisaldab iga rahastamisvahendi kohta järgmist teavet: (a) andmed programmi ja selle prioriteedi kohta, mille kaudu ÜSRi fondidest abi antakse; [….] (e) rahastamisvahendist lõppsaajatele makstud või tagatislepingutega määratud toetuse kogusumma komisjonile esitatud maksetaotlustes toodud programmi ja prioriteedi või meetme kaupa; (f) rahastamisvahendi tulud ja tagasimaksed rahastamisvahendile; (g) rahastamisvahendist tehtud investeeringute võimendav mõju ning investeeringute ja osaluste väärtus; (h) rahastamisvahendi panus asjaomase programmi ja prioriteedi näitajate saavutamisse. [….] Aruandlus rahastamisvahendite rakendamise kohta 2. Lõikes 1 osutatud aruanne sisaldab iga rahastamisvahendi kohta järgmist teavet: (a) andmed programmi ja selle prioriteedi kohta, mille kaudu ÜSRi fondidest abi antakse; [….] (e) rahastamisvahendist lõppsaajatele makstud või tagatislepingutega määratud toetuse kogusumma komisjonile esitatud maksetaotlustes toodud programmi ja prioriteedi või meetme kaupa; ) rahastamisvahendist tehtud investeeringute võimendav mõju ning investeeringute ja osaluste väärtus; [….]

Motivatsioon

Eesmärk on lihtsustada aastaaruandluse kohustusi seoses andmetega, mida komisjon küsib rahastamisvahendite rakendamise kohta.

Muudatusettepanek 33

Artikli 42 lõige 1

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Järelevalvekomisjoni koosseis 1. Järelevalvekomisjon koosneb korraldusasutuse ja vahendusasutuste esindajatest ning partnerite esindajatest. Järelevalvekomisjoni igal liikmel on hääleõigus. Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames rakendatava programmi järelevalvekomisjoni kuuluvad ka selles programmis osaleva kolmanda riigi esindajad. Järelevalvekomisjoni koosseis 1. Järelevalvekomisjon koosneb korraldusasutuse ja vahendusasutuste esindajatest ning partnerite esindajatest. Järelevalvekomisjoni igal liikmel on hääleõigus. Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames rakendatava programmi järelevalvekomisjoni kuuluvad ka selles programmis osaleva kolmanda riigi esindajad.

Motivatsioon

Ei ole selge, mil moel korraldatakse äärepoolseimate alade naaberpiirkondade ja kolmandate riikide osalemine Euroopa territoriaalses koostöös. ERFi, mille kohta kehtib Euroopa territoriaalse koostöö määruse artikkel 28, ning lisaks ühinemiseelse abi ja naabruspoliitika rahastamisvahenditest toetatavate programmide puhul on selge, et kolmandate riikide osalemine on vajalik. Ühinemiseelse abi ja naabruspoliitika rahastamisvahendid ei hõlma aga äärepoolseimaid alasid, kolmandaid riike ega naaberriike (v.a Kanaari saared ja Maroko), keda rahastatakse Euroopa Arengufondist ja kes ei osale Euroopa territoriaalse koostöö rahastamises. Kolmandate riikidega tuleb koostööd teha, kuid kuna äärepoolseimate alade piirkondadevahelise koostöö programmid sisaldavad üksnes ERFi assigneeringuid, saab väljaspool ELi asuvate piirkondade jaoks kasutada nimetatud vahenditest vaid 30 % ja kolmandad riigid ei saa seega olla järelevalvekomisjoni liikmed.

Muudatusettepanek 34

Artikli 43 lõige 1

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Järelevalvekomisjoni ülesanded 1. Järelevalvekomisjon tuleb kokku vähemalt üks kord aastas ning vaatab läbi programmi elluviimise ja edusammud selle eesmärkide saavutamisel. Seda tehes võtab ta arvesse finantsandmeid, üldisi ja programmi eriomaseid näitajaid, sealhulgas muutusi tulemusnäitajates ja edusamme kvantifitseeritud sihtväärtuste saavutamisel ning tulemusraamistikus määratletud vahe-eesmärke. Järelevalvekomisjoni ülesanded 1. Järelevalvekomisjon tuleb kokku vähemalt üks kord aastas ning vaatab läbi programmi elluviimise ja edusammud selle eesmärkide saavutamisel. Seda tehes võtab ta arvesse finantsandmeid, üldisi ja programmi eriomaseid näitajaid, sealhulgas muutusi tulemusnäitajates ja edusamme kvantifitseeritud sihtväärtuste saavutamisel ning tulemusraamistikus määratletud vahe-eesmärke.

Motivatsioon

Programmi elluviimise hindamisel on vaja arvestada ka artiklis 49 ette nähtud käimasolevat hindamist.

Muudatusettepanek 35

Artikli 47 uus lõige 2

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Üldsätted 1. Hindamisi viiakse läbi selleks, et parandada programmide väljatöötamise ja elluviimise kvaliteeti ning hinnata nende tulemuslikkust, tõhusust ja mõju. Programmide mõju hinnatakse asjaomaste ÜSRi fondide missiooni alusel seoses liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiaga (2) ning vajaduse korral ka seoses SKP ja töötusega seotud eesmärkide saavutamisega. 2. Liikmesriigid peavad eraldama vajalikud vahendid hindamiste läbiviimiseks ja tagama menetlused hindamisteks vajalike andmete esitamiseks ning kogumiseks, sealhulgas üldiste ja vajaduse korral programmile eriomaste näitajatega seotud andmed. Üldsätted 1. Hindamisi viiakse läbi selleks, et parandada programmide väljatöötamise ja elluviimise kvaliteeti ning hinnata nende tulemuslikkust, tõhusust ja mõju. Programmide mõju hinnatakse asjaomaste ÜSRi fondide missiooni alusel seoses liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiaga (2) ning vajaduse korral ka seoses SKP ja töötusega seotud eesmärkide saavutamisega. Liikmesriigid peavad eraldama vajalikud vahendid hindamiste läbiviimiseks ja tagama menetlused hindamisteks vajalike andmete esitamiseks ning kogumiseks, sealhulgas üldiste ja vajaduse korral programmile eriomaste näitajatega seotud andmed.

Motivatsioon

On oluline, et mõju hindamisel saaks uurida ka teisi aspekte, mis on Regioonide Komitee arvamuses „Edu mõõtmine – SKP täiendamine” (vt CoR 163/2010 fin) kirjeldatud SKP täiendamise käsitluse järgi sama olulised.

Muudatusettepanek 36

Artikli 48 lõige 3

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek 3. Eelhindamiste käigus hinnatakse järgmist: [….] (g) kas näitajate kvantifitseeritud sihtväärtused on realistlikud, võttes arvesse kavandatavat ÜSRi fondide toetust; (h) toetuse pakutud vormi põhjendus; (i) programmi elluviimiseks vajaliku personali ja haldussuutlikkuse piisavus; (j) programmi järelevalvemenetluste ja hindamiste tegemiseks vajalike andmete kogumise menetluste sobivus; (k) tulemusraamistiku jaoks valitud vahe-eesmärkide sobivus; (l) meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja diskrimineerimise ennetamiseks kavandatud meetmete piisavus; (m) säästva arengu edendamiseks kavandatud meetmete piisavus. 3. Eelhindamiste käigus hinnatakse järgmist: [….] (g) kas näitajate kvantifitseeritud sihtväärtused on realistlikud, võttes arvesse kavandatavat ÜSRi fondide toetust; (h) toetuse pakutud vormi põhjendus; (i) programmi elluviimiseks vajaliku personali ja haldussuutlikkuse piisavus; ) meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja diskrimineerimise ennetamiseks kavandatud meetmete piisavus; ) säästva arengu edendamiseks kavandatud meetmete piisavus.

Motivatsioon

Komitee leiab, et eelhindamisel ei tohiks hinnata tegureid, mida ei saa asjakohaselt kvantifitseerida enne programmi elluviimist, või tegureid, mis on juba teistes dokumentides (nt juhtimis- ja kontrollisüsteemis, partnerluslepingus) esitatud. Seetõttu tehakse ettepanek mõned andmed välja jätta.

Muudatusettepanek 37

Artikli 49 uus lõige 4

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Hindamine programmiperioodi jooksul 1. Korraldusasutus koostab ja esitab iga programmi jaoks hindamiskava kooskõlas fondispetsiifiliste eeskirjadega. 2. Liikmesriigid tagavad vajaliku hindamissuutlikkuse olemasolu. 3. Programmiperioodi jooksul viivad korraldusasutused hindamiskava alusel läbi hindamisi, sealhulgas hindavad iga rakenduskava tulemuslikkust, tõhusust ja mõju. Vähemalt üks kord programmi jooksul vaadeldakse hindamise käigus, kuidas ÜSRi fondidelt saadud toetus on aidanud kaasa iga prioriteedi eesmärkide saavutamisele. Järelevalvekomisjon kontrollib kõiki hindamisi ja need saadetakse komisjonile. 4. Komisjon võib programmide hindamisi teha oma algatusel. Hindamine programmiperioodi jooksul 1. Korraldusasutus koostab ja esitab iga programmi jaoks hindamiskava kooskõlas fondispetsiifiliste eeskirjadega. 2. Liikmesriigid tagavad vajaliku hindamissuutlikkuse olemasolu. 3. Programmiperioodi jooksul viivad korraldusasutused hindamiskava alusel läbi hindamisi, sealhulgas hindavad iga rakenduskava tulemuslikkust, tõhusust ja mõju. Vähemalt üks kord programmi jooksul vaadeldakse hindamise käigus, kuidas ÜSRi fondidelt saadud toetus on aidanud kaasa iga prioriteedi eesmärkide saavutamisele. Järelevalvekomisjon kontrollib kõiki hindamisi ja need saadetakse komisjonile. . Komisjon võib programmide hindamisi teha oma algatusel.

Motivatsioon

Selleks, et tulemustele orienteeritust paremini saavutada, tuleks käimasolevast hindamisest tulenevaid suuniseid tõepoolest kasutada programmide tõhusamaks muutmiseks.

Muudatusettepanek 38

Artikli 54 lõige 1

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Tulu tekitavad toimingud 1. Puhastulu, mis on saadud pärast toimingu lõpetamist konkreetse võrdlusperioodi jooksul, määratakse eelnevalt kindlaks ühe järgmise meetodi alusel: a) asjaomase toimingu tüübi jaoks ühtse määraga tuluprotsendi kohaldamine; b) toimingu puhastulu jooksva väärtuse arvutamine, võttes arvesse põhimõtet, et saastaja maksab, ning vajaduse korral asjaomase liikmesriigi suhtelise jõukusega seotud õigluse kaalutlusi. Toimingu kaasfinantseerimiseks abikõlblikud kulud, mis on väiksemad kui vastavalt ühele nimetatud meetoditest kindlaks määratud puhastulu jooksevväärtus. Komisjoni volitatakse võtma artikli 142 kohaselt vastu delegeeritud akte punktis a osutatud ühtse määra kehtestamise kohta Komisjon võtab punktile b vastava metoodika vastu rakendusaktidega artikli 143 lõikes 3 sätestatud kontrollimenetluse kohaselt. Tulu tekitavad toimingud 1. Puhastulu, mis on saadud pärast toimingu lõpetamist konkreetse võrdlusperioodi jooksul, määratakse eelnevalt kindlaks ühe järgmise meetodi alusel: a) asjaomase toimingu tüübi jaoks ühtse määraga tuluprotsendi kohaldamine; b) toimingu puhastulu jooksva väärtuse arvutamine, võttes arvesse põhimõtet, et saastaja maksab, ning vajaduse korral asjaomase liikmesriigi suhtelise jõukusega seotud õigluse kaalutlusi. Toimingu kaasfinantseerimiseks abikõlblikud kulud, mis on väiksemad kui vastavalt ühele nimetatud meetoditest kindlaks määratud puhastulu jooksevväärtus. unktis a osutatud ühtse määra kehtestamise. i) ii) iii) iv) Komisjon võtab punktile b vastava metoodika vastu rakendusaktidega artikli 143 lõikes 3 sätestatud kontrollimenetluse kohaselt.

Motivatsioon

Komitee peab paremaks võtta taas kasutusele 2000.–2006. aastal kehtinud eeskirjad, mille alusel kohaldatakse tulusatele projektidele eraldi (vähendatud) sekkumismäära, et projektide elluviijaid mitte hirmutada.

Muudatusettepanek 39

Artikkel 55

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Abikõlblikkus 1. Kulude abikõlblikkus määratakse riiklike eeskirjadega, välja arvatud siis, kui käesolevas määruses või fondispetsiifilistes eeskirjades või käesoleva määruse või nende eeskirjade alusel on kehtestatud erieeskirjad. […] 6. Otseselt toimingust selle teostamise jooksul saadud puhastulu, mida ei võetud arvesse toimingu heakskiitmise ajal, arvutatakse toetusesaaja esitatud lõplikus maksenõudes toimingu abikõlblikest kuludest maha. Eeskirja ei kohaldata rahastamisvahenditele ega auhindadele. […] Abikõlblikkus 1. Kulude abikõlblikkus määratakse riiklike eeskirjadega, välja arvatud siis, kui käesolevas määruses või fondispetsiifilistes eeskirjades või käesoleva määruse või nende eeskirjade alusel on kehtestatud erieeskirjad. […] […]

Motivatsioon

Komitee peab vajalikuks jätta lõige 6 välja, et meetmete elluviimise käigus tehtav kontrollimenetlus ei oleks liiga keeruline. Tuleks lisada uus lõige 9, kuna territoriaalne koostöö väärib erikorda, sest erinevate riiklike eeskirjade kohaldamine või kooskõlla viimine oleks liiga suur halduslik takistus projektide nõuetekohasel rakendamisel

Muudatusettepanek 40

Artikli 59 lõige 3

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Toetuste abikõlblikkuse erieeskirjad 3. Järgmised kulud ei ole abikõlblikud ÜSRi fondidelt toetuse saamiseks: (a) võlaintress; (b) hoonestamata maa ja hoonestatud maa ostusumma, mis moodustab üle 10 % asjaomase toimingu abikõlblikest kogukuludest. Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel võib keskkonnakaitsemeetmete korral lubada määrata kõrgema protsendimäära; (c) käibemaks. Käibemaksusummad on siiski toetuskõlblikud, kui nad ei ole riigi käibemaksuõiguse alusel tagasi nõutavad ja kui neid maksab toetusesaaja, kes ei ole mittemaksukohustuslane direktiivi 2006/112/EÜ artikli 13 lõike 1 tähenduses, juhul kui sellised käibemaksusummad ei ole tekkinud seoses infrastruktuuri tagamisega. Toetuste abikõlblikkuse erieeskirjad 3. Järgmised kulud ei ole abikõlblikud ÜSRi fondidelt toetuse saamiseks: (a) võlaintress; (b) hoonestamata maa ja hoonestatud maa ostusumma, mis moodustab üle 10 % asjaomase toimingu abikõlblikest kogukuludest. Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel võib keskkonnakaitsemeetmete korral lubada määrata kõrgema protsendimäära; (c) käibemaks. .

Motivatsioon

Komitee leiab, et ÜSRi fondidelt toetuse saamiseks ei tohiks olla abikõlbulik ainult tagastatav käibemaks. Kui kõigi avaliku sektori asutuste poolt elluviidavate projektide puhul peetakse käibemaksu, mida ei tagastata, abikõlbmatuks kuluks, suurendab see oluliselt riiklikku kaasrahastamist ning ohustab piirkondlikku ja kohalikku suutlikkust projekte ellu viia. Lisaks leiab komitee, et reegel, mille järgi toetusesaajatele infrastruktuuri tagamisega seoses tekkinud käibemaksusummad ei ole toetuskõlbulikud, on diskrimineeriv võrreldes muud tüüpi meetmetega.

Muudatusettepanek 41

Artikkel 64

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Akrediteerimine ja koordineerimine […] 3. Akrediteerimine põhineb audiitori järeldusotsusel, mille koostab sõltumatu auditeerimisorgan, kes hindab organi vastavust akrediteerimiskriteeriumidele. Sõltumatu auditeerimisorgan teeb oma tööd, võttes arvesse rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandardeid. […] 5. Liikmesriik võib määrata koordineerimisasutuse, kelle ülesanne on pidada sidet komisjoniga ja anda talle teavet, edendada liidu eeskirjade ühtlustatud kohaldamist, koostada kokkuvõttev aruanne, milles antakse riigi tasandil ülevaade kõikidest juhtkonna kinnitavatest avaldustest ning audiitori järeldusotsustest, ning ühist laadi puuduste korral koordineerib parandusmeetmete rakendamist. Akrediteerimine ja koordineerimine […] […]

Motivatsioon

Muudatusettepanekuga soovitakse vältida seda, et vastutavaid asutusi ja isikuid on liiga palju, mis muudaks juhtimis- ja kontrollisüsteemi veelgi keerulisemaks.

Muudatusettepanek 42

Artikkel 67

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Ühised makse-eeskirjad 1. Komisjon teeb ÜSRi fondide toetuse osamakseid igale programmile kooskõlas eelarveassigneeringutega ja vabade vahendite olemasolul. Iga makse kirjendatakse asjaomase fondi varaseimatele avatud eelarvelistele kulukohustustele. 2. Maksed tehakse eel-, vahe- ja aastabilansi ning vajaduse korral lõppmaksetena. 3. Toetuse vormide puhul, mis lähtuvad artikli 57 lõike 1 punktidest b, c ja d, loetakse toetusesaajale makstavad summad abikõlblikeks kuludeks. Ühised makse-eeskirjad 1. Komisjon teeb ÜSRi fondide toetuse osamakseid igale programmile kooskõlas eelarveassigneeringutega ja vabade vahendite olemasolul. Iga makse kirjendatakse asjaomase fondi varaseimatele avatud eelarvelistele kulukohustustele. 2. Maksed tehakse eel-, vahe- ja lõppmaksetena. 3. Toetuse vormide puhul, mis lähtuvad artikli 57 lõike 1 punktidest b, c ja d, loetakse toetusesaajale makstavad summad abikõlblikeks kuludeks.

Motivatsioon

Komitee ei ole nõus viitega aastabilansile, kuna sellega juhatatakse sisse raamatupidamisaruannete iga-aastane kontroll (iga-aastane toimingute lõpetamine). Ta leiab, et pakutud raamatupidamisaruannete iga-aastane kontroll juhatab tegelikkuses sisse iga-aastase toimingute lõpetamise. Sellega suurendatakse halduskoormust, viiakse sisse kohustuslik finantskorrektsioonide tegemine, kui Euroopa Komisjon ja/või Euroopa Kontrollikoda on avastanud rikkumisi, ning vähendatakse ülebroneeritud kulude deklareerimise ja asendamise paindlikkust, mis kehtib käesoleval perioodil 2007–2013.

Muudatusettepanek 43

Artikli 75 lõike 1 punkt a

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Teabe esitamine 1. Aruandeperioodi lõpule järgneva aasta 1. veebruariks esitab liikmesriik komisjonile järgmised dokumendid ja teabe kooskõlas finantsmääruse [artikliga 56]: (a) vastavalt artiklile 64 akrediteeritud asjaomaste asutuste tõendatud raamatupidamise aastaaruanded; Teabe esitamine 1. Aruandeperioodi lõpule järgneva aasta 1. veebruariks esitab liikmesriik komisjonile järgmised dokumendid ja teabe kooskõlas finantsmääruse [artikliga 56]: a) vastavalt artiklile 64 akrediteeritud asjaomaste asutuste tõendatud raamatupidamise aastaaruanded, ;

Motivatsioon

Oleks kasulik, kui aastaaruande menetlus jääks – nagu praeguse programmitöö perioodi puhul – vabatahtlikuks võimaluseks, mille üle otsustab sertifitseerimisasutus ise. Artiklis 75 sätestatud ajakava ei ole lihtne järgida, kuna see on väga piiratud.

Muudatusettepanek 44

Artikli 82 lõige 2

Komisjoni ettepaneku tekst Regioonide Komitee muudatusettepanek Investeeringud majanduskasvu ja töökohtade loomise nimel […] 2. Vahendid majanduskasvu ja tööhõive eesmärkide täitmiseks eraldatakse vastavalt NUTS 2. tasandi järgmisele kolmele kategooriale: (a) vähem arenenud piirkonnad, mille SKP elaniku kohta on alla 75 % 27-liikmelise ELi keskmisest SKPst; (b) üleminekupiirkonnad, mille SKP elaniku kohta on vahemikus 75–90 % 27-liikmelise ELi keskmisest SKPst; (c) enamarenenud piirkonnad, mille SKP elaniku kohta on üle 90 % 27-liikmelise ELi keskmisest SKPst. Nimetatud kolm kategooriat on määratletud selle alusel, kuidas nende ostujõu pariteetides väljendatud ja liidu 2006.–2008. aasta arvandmete alusel arvutatud SKP elaniku kohta on seotud 27-liikmelise ELi sama võrdlusperioodi keskmise SKPga. Investeeringud majanduskasvu ja töökohtade loomise nimel […] 2. Vahendid majanduskasvu ja tööhõive eesmärkide täitmiseks eraldatakse vastavalt NUTS 2. tasandi järgmisele kolmele kategooriale: (a) vähem arenenud piirkonnad, mille SKP elaniku kohta on alla 75 % 27-liikmelise ELi keskmisest