KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE Poola riikliku tegevuskava rakendamise kohta määruse (EÜ) 338/2008 (millega nähakse ette Poolale Läänemeres (alarajoonid 25–32, EÜ veed) ajavahemikuks 2008–2011 eraldatavate tursapüügikvootide kohandamine) raames /* COM/2012/0706 final */





KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE Poola riikliku tegevuskava rakendamise kohta määruse (EÜ) 338/2008 (millega nähakse ette Poolale Läänemeres (alarajoonid 25–32, EÜ veed) ajavahemikuks 2008–2011 eraldatavate tursapüügikvootide kohandamine) raames SISUKORD 1........... Sissejuhatus.................................................................................................................... 4 2........... Kontrolli käsitlev riiklik tegevuskava................................................................................ 4 2.1........ Õigusraamistiku tugevdamine.......................................................................................... 4 2.2........ Vastutava asutuse loomine ja toimimine........................................................................... 5 2.3........ Edusammud inspekteerimisvaldkonnas............................................................................ 5 2.4........ Edusammud halduskontrolli valdkonnas........................................................................... 6 3........... Läänemere laevastiku ümberkorraldamist käsitlev riiklik tegevuskava............................... 6 3.1........ Poola kalalaevastiku arengusuundumused........................................................................ 7 3.2........ Tursapüügilubade arvu vähendamine................................................................................ 7 3.3........ Kalapüügi alaline lõpetamine........................................................................................... 8 3.4........ Moderniseerimismeetmed (üleviimine pelaagilisse sektorisse)............................................ 8 3.5........ Individuaalsete ülekantavate kvootide (ITQ) kehtestamine............................................... 9 4........... Järeldus ja soovitused..................................................................................................... 9 1. Sissejuhatus Vastavalt nõukogu 14. aprilli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 338/2008 (millega nähakse ette Poolale Läänemeres (alarajoonid 25–32, EÜ veed) ajavahemikuks 2008–2011 eraldatavate tursapüügikvootide kohandamine) artikli 3 lõikele 2 on komisjon kohustatud igal aastal hindama kontrolli ja laevastiku ümberkorraldamist käsitleva Poola riikliku tegevuskava rakendamist ning sellest aru andma nõukogule. Käesolev aruanne on kolmeaastast ajavahemikku käsitlev lõpparuanne. Kontrolli käsitlev riiklik tegevuskava on töötatud välja selleks, et lahendada inspekteerimise ja rakendamise vallas tuvastatud probleeme ning käsitleda põhjalikult ebaseadusliku kalapüügi põhjuseid ja Läänemere tursapüüki käsitlevate ELi õigusaktide rikkumisi. Poola ametiasutused ja komisjoni talitused arutasid tegevuskava sisu ja kinnitasid selle 18. märtsil 2008 Varssavis toimunud kohtumisel. Kontrolli käsitlev riiklik tegevuskava on esitatud kõnealusel kohtumisel kokkulepitud protokollis. Läänemere laevastiku ümberkorraldamist käsitlev riiklik tegevuskava, mis hõlmab ka ajavahemikku 2008–2011, töötati välja selleks, et määratleda meetmed, mis on vaja võtta, et tagada Poolale antud tursakvootide säästev kasutamine nii kalavarude säilitamise eesmärgil kui ka majanduslikust seisukohast lähtudes, ja mis moodustavad Euroopa Kalandusfondist kaasrahastatava rakenduskava osa. Komisjon ja Poola ametiasutused leppisid ümberkorraldamiskavas kokku 26. märtsil 2008. Läänemere laevastiku riiklik ümberkorraldamiskava võeti vastu 2008. aasta aprillis ning Poola võttis püügikoormuse kohandamise kava vastu 2009. aasta jaanuaris. Nii nagu on ette nähtud nõukogu määruse (EÜ) 338/2008 artikli 3 lõikes 1, on Poola mõlemad kavad vastu võtnud ja rakendab neid. Nagu nõutud, on Poola saatnud komisjonile aruanded rakendamise kohta. See teave koos komisjoni inspekteerimistalituse kogutud andmetega toetab käesolevas aruandes esitatud hinnangut. Aruanne on jaotatud kaheks osaks: kontrolli käsitlev tegevuskava ja laevastiku ümberkorraldamist käsitlev tegevuskava. 2. Kontrolli käsitlev riiklik tegevuskava Kontrolli käsitlevas riiklikus tegevuskavas on kehtestatud ajakava Poola kalanduskontrolli süsteemi järkjärguliseks parandamiseks kahe aasta jooksul. Lisaks tegevuskavas määratud tähtajale pidi Poola lahendama kõik küsimused 2009. aasta oktoobriks. Poola pidi tegevuskava iga punkti kohta saatma komisjonile iga kuue kuu järel eduaruande. 2.1. Õigusraamistiku tugevdamine Poola algatas 2008. aastal seadusandliku menetluse eesmärgiga võtta vastu uued siseriiklikud eeskirjad, et lahendada tegevuskavas tuvastatud kontrolli- ja rakendussüsteemi puudused. Kalandusturgude seadus on vastu võetud ja jõustunud, kalandusseaduse eelnõu on aga vaja veel vastu võtta. Alates 1. jaanuarist 2012 tugevdatakse ministrite dekreediga koostööd kohalike ja piirkondlike merekalandusinspektorite ning põllumajandus- ja toidu kvaliteedi inspektorite vahel seoses kalandustoodete kõikide tootmis-, töötlemis- ja turustusetappidega, alates püügist või koristusest kuni jaemüügietapini. Poola koostab praegu uut kalandusseadust, mis peab olema vastavuses nõukogu määrusega (EÜ) nr 1224/2009 ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 404/2011. 2.2. Vastutava asutuse loomine ja toimimine Seire-, kontrolli- ja järelevalve eest vastutav asutus loodi 2008. aastal ning selle eest vastutab ainuisikuliselt põllumajanduse ja maaelu arengu ministeeriumi kalanduskontrolli asedirektor. Alates 2011. aasta lõpust kehtestab vastutav asutus inspekteerimiskriteeriumid ja inspekteerimisülesanded, mis lähtuvad põhjalikust riskianalüüsist. Alates 2011. aasta algusest on inspekteerimiste tulemused olnud seire eesmärgil kättesaadavad uues ühises arvutisüsteemis, mis ei ole aga ühendatud ega ristkontrollitud püügiandmete registreerimissüsteemi andmebaasiga. Komisjoni inspekteerimistalitus on endiselt täheldanud eri piirkondade inspekteerimisasutuste tavade ja töömeetodite vahelisi erinevusi, mida saab üksnes osaliselt põhjendada kalanduse piirkondlike erinevustega. 2.3. Edusammud inspekteerimisvaldkonnas Poola on vähehaaval tegelenud kontrolli ja jõustamise alaste probleemide lahendamisega. Kuigi vastastikuse mõistmise memorandumis kehtestatud tähtaeg on mööda lastud ja aastatel 2008–2009 toimus üksnes piiratud areng, tehti 2010. ja 2011. aastal suuri edusamme, et leida lahendus seni lahtistele küsimustele: · sadamaasutuste ja liikuvate meeskondade inspektorid said 2010. aastal põrutus- ja veekindlad sülearvutid, millel on sidusjuurdepääs laevaseiresüsteemile ja eelteatistele, 2011. aastal said inspektorid sidusjuurdepääsu uuele püügiandmete registreerimissüsteemile ja elektroonilise püügipäeviku andmetele, · alates 2011. aastast saavad inspektorid eelteatised SMS-i teel, · alates 2011. aasta oktoobrist on tursa lossimise suhtes tühistatud 100 % inspekteerimiskriteerium ning hakati kohaldama uut riskipõhist inspekteerimise planeerimissüsteemi. Ministeerium (vastutatav asutus) töötas strateegia välja koostöös piirkondlike inspektsioonidega. Kalapüügi seirekeskus valmistab ette põhjaliku riskianalüüsi ja loob aluse kontrollimise planeerimiseks, · uue riskipõhise strateegia alusel on võimalik eraldada inspekteerimisvahendeid muudesse valdkondadesse peale tursa lossimise. Muude kalaliikide (nt lõhe) püüki ja muid kalandussegmente (nt lossimisjärgsed toimingud) kontrollitakse nüüd sagedamini. Kuigi inspektoritel väga hea tehniline varustus, kasutati seda 2012. aasta alguses vaid piiratud ulatuses. Eri piirkondade inspektsioonide inspektorid ei suhtle omavahel ja puudub süsteem parimate tavade vahetamiseks. Esimese sammuna seati sisse piirkondlike merekalanduse inspektorite igakuised koostöökohtumised. 2.4. Edusammud halduskontrolli valdkonnas Riikliku kontrollitegevuskava rakendamise esimestel aastatel ei tehtud olulisi edusamme ja Poola ei suutnud tähtaegadest kinni pidada. Sellest hoolimata lahendati 2010. ja 2011. aastal enamik tähelepanu vajanud probleeme. · Uues inspekteerimise andmebaasis (OSIRIS) on võimalik registreerida kõik laevadega seotud inspekteerimised ja rikkumised Poolas. Andmebaasi saab kasutada laiendatud päringute puhul. Võimalik on saada teavet üksikute laevade kontrollimiste või eelnevate rikkumiste, sadamate või liikide kohta; ning teiste riikide laevade igast rikkumisest teatatakse lipuriigile. Andmebaasis puudub veel võimalus jälgida rikkumiste menetlusi. · Kalapüügi seirekeskuse meeskonda kuulub riskianalüüsi rühm, kes varustab varasemate andmete alusel inspektoreid kõrge riskitasemega laevade loeteluga. Süsteemi kaudu ei ole aga võimalik tagada järelevalvet reaalajas ega määratleda inspekteerimise võimalikke eesmärke. · Vastuvõetud kalandusturgude seadusega on tagatud kõrge riskitasemega liikide karmim kontrollimine. Siiani ei ole aga vastu võetud siseriiklikke õigusakte, mille alusel määratakse karistused kalandusturgude seaduse rikkumise eest. Seetõttu on raske hinnata, kuivõrd edukalt kalandusturgude seadust jõustatakse. · Hoolimata sellest on ilmnenud, et märkimisväärne heidutav mõju on uuel tingimusel, mille kohaselt ei tohi rikkumistega laev aasta lõpus saada lisakvoote. 3. Läänemere laevastiku ümberkorraldamist käsitlev riiklik tegevuskava 2008. aasta aprillis võttis Poola vastu Läänemere laevastiku ümberkorraldamist käsitleva riikliku tegevuskava, mis hõlmab järgmisi põhimeetmeid: · tursapüügiga tegeleva laevastiku vähendamine, · püügimahu korrigeerimine vastavalt varudele, · siseriiklike kvootide jagamine, · kalalaevade kaasajastamine (üleviimine pelaagilisse sektorisse), · abi püügitegevuse ajutiseks katkestamiseks. Järelmeetmena kõnealusele tegevuskavale ja kooskõlas Euroopa Kalandusfondi käsitleva nõukogu määruse (EÜ) 1198/2006 artikliga 22 võttis Poola 2009. aasta jaanuaris pärast läbirääkimisi Euroopa Komisjoniga vastu püügikoormuse kohandamise kava. Kõnealuste kavade sisu käsitati kavade rakendamise perioodil ka laevastiku ümberkorraldamist käsitleva riikliku tegevuskavana määruse (EÜ) nr 338/2008 artiklis 3 sätestatud tingimustel. 3.1. Poola kalalaevastiku arengusuundumused Vastavalt ühenduse kalalaevastiku registrile (edaspidi „laevastikuregister”) vähenes ajavahemikul 1.4.2008–31.12.2011 Poola Läänemere kalalaevastiku püügivõimsus märkimisväärselt. Kõige enam vähenes kalalaevastiku see osa, millesse kuuluvad 24–40 m pikkusega laevad. Sellesse laevastikuosasse kuuluvad mitmeotstarbelised laevad, mis tegelevad ka tursapüügiga. Tabel 1: Poola kalalaevastik 1.4.2008–31.12.2011 Laevade arv* Võimsus kilovattides Kogumahutavuse (GT) abil väljendatud püügivõimsus Laevad LOA järgi 1.4.2008 31.12.2011 Vahe laevade arvus 1.4.2008 31.12.2011 Vahe kilovattides 1.4.2008 31.12.2011 Vahe GT-des < 8 m 258 246 -12 5983,39 5552,87 -430,52 592,18 568,64 -23.54 8–12 m 337 345 8 18957,7 18336,69 -621,01 2286,54 2441,23 154.69 12–24 m 185 150 -35 30391,4 25552,13 -4839,27 6929,15 5870,9 -1058.25 24–40 m 80 45 -35 30921,3 17493,2 -13428,1 11327 6615 -4712 Kokku 860 786 -74 86253,79 66934,89 -19318,9 21134,87 15495,77 -5639.1 * Üle 40 meetri pikkuseid laevu käsitatakse kaugpüügilaevastikku kuuluvana, mistõttu need ei ole esitatud käesolevas tabelis. Tabelis esitatud arvud hõlmavad Poola Läänemere kalalaevastikku lisatud ja sellest välja arvatud laevu, olenemata sellest, kas riiklikku toetust on makstud. Arvud kajastavad kõiki Läänemere laevastiku osi, sh selliseid laevu, mis ei tegele tursa sihtpüügiga. 3.2. Tursapüügilubade arvu vähendamine Ajavahemikul 2009–2011 vähendatud tursakvoodi haldamiseks kehtestas Poola uue süsteemi, mille alusel eraldatakse kvoote üksikutele laevadele. Süsteem põhineb tursapüügiga tegeleva laevastiku eri osade riiklikul kvoodil ja individuaalsetel majanduslikel püügikvootidel. Individuaalsed majanduslikud püügikvoodid kehtestati selleks, et kalapüügilubadega laevad ei saaks teenida üleliia suurt kasumit, aga säilitaksid samas oma majandusliku elujõulisuse. Selle süsteemi kohaselt vähendati kolme aasta jooksul oluliselt tursapüügi kalapüügilubadega laevade arvu, mis kokkuvõttes moodustas 2008. aasta laevade arvust (456 laeva) ligikaudu kolmandiku (olenevalt aastast 147–158 laeva). Tursapüügi kalapüügilubadega laevade arvu ajutine vähendamine oli ette nähtud selleks, et tasakaalustada kvootide mahaarvamisi, mida kohaldati aastatel 2008–2011 tursa varasema ülepüügi suhtes. Eeldati, et eespool kirjeldatud süsteemi alusel vähendataks 2012. aastal tursapüügi kalapüügilubadega laevade arvu kuni 233-ni. Sellest hoolimata suurendas Poola 2012. aastal, pärast seda, kui tursakvoodi mahaarvamised olid aegunud, tursapüügi kalapüügilubadega laevade arvu 443-ni, mis oli peaaegu sama palju kui 2008. aastal. Seega ei suutnud Poola takistada laevastiku ühe osa tagasipöördumist tursa sihtpüügi juurde. Lisaks sellele vähendatakse oluliselt üksikute laevade aastakvoote võrreldes eelmiste aastate kvootidega hüvituskava raames, mis seab kahtluse alla tursapüügist sõltuva laevastikuosa majandusliku elujõulisuse. Tabel 1: Tursapüügi kalapüügiload ja tursapüügikvoodid Poolas aastatel 2008–2012 || 2008 || 2009–2011 || 2012 Tursapüügi kalapüügilubadega laevade arv || 456 || 147–158 || 433 Läänemere tursa kvoot (tonnid) || 12146 || 11866–15440 || 21871 Keskmine kvoot laeva kohta (tonnides) || 26,64 || 80,70–97,80 || 50,51 3.3. Kalapüügi alaline lõpetamine Poola on seadnud eesmärgiks vähendada tursapüügiga tegeleva laevastiku püügivõimsust ligikaudu 50 %. Seda tuleks saavutada tursapüügilaevade tegevuse alalise lõpetamisega, mitmeotstarbelise laevastiku ühe osa üleviimisega üksnes pelaagilise sihtpüügi sektorisse ning individuaalsete ülekantavate kvootide (ITQ) süsteemi kehtestamisega. Püügitegevuse alalise lõpetamise eesmärk oli saavutada 2011. aasta lõpuks vähendamine mahus 6 000 GT ja 20 000 kW. Komisjonile kättesaadava teabe kohaselt arvati püügitegevuse alalise lõpetamise tulemusel laevastikuregistrist välja kokku 69 laeva (4 961,29 GT ja 14 524,58 kW). See koguarv hõlmab ka tursapüügist sõltumatuid laevu, mis võiksid võimaluse korral turska püüda. 2012. aastal jätkub püügitegevuse alalise lõpetamise kava 2011. aasta lõpus allkirjastatud lepingute alusel. 3.4. Moderniseerimismeetmed (üleviimine pelaagilisse sektorisse) Aastatel 2009–2011 nägi Poola ette 51 suurima kalalaeva (koguvõimsusega 7 832 GT ja 21 714 kW) kavandatud moderniseerimise ning kõnealuste laevade alalise üleviimise tursa sihtpüügilt üksnes kilu ja heeringa sihtpüügile. Vähene riiklik toetus ja rahalised raskused sektoris olid muu hulgas põhjused, miks laevaomanikud ei olnud huvitatud moderniseerimisest või laevade alalisest üleviimisest tursa sihtpüügilt üksnes pelaagilisele kalapüügile. Sellest hoolimata lõpetasid ajavahemikul 2009–2011 tegevuse paljud pelaagilise kalapüügi laevad. Püügikoormuse kohandamise kavas moderniseerimiseks ja tursa sihtpüügi võimsuse vähendamiseks kehtestatud näitajad ja eesmärgid jäid saavutamata. 3.5. Individuaalsete ülekantavate kvootide (ITQ) kehtestamine Tursapüügilaevastiku haldamiseks kavatses Poola alates 2012. aastast kehtestada individuaalsete ülekantavate kvootide süsteemi. Seda peeti oluliseks edusammuks tõhususe vallas, mille abil edaspidi korrigeerida kalalaevastiku püügivõimsust vastavalt kalapüügivõimalustele. Kuigi Poola ametiasutused korraldasid laialdase poliitilise arutelu ja konsulteerisid sektoriga, osutus võimatuks rakendada süsteemi sidusrühmade tugeva vastuseisu tõttu. 4. Järeldus ja soovitused Viimastel aastatel on Läänemere tursavarude olukord oluliselt paranenud, mistõttu on suurendatud asjaomastele liikmesriikidele eraldatud kvoote. Lisaks sellele on Poola nelja aasta pikkuse kvootide vähendamise kava kaudu täies ulatuses hüvitanud varasematel aastatel ülepüütud tursakvoodid. Enamik kontrollimist käsitlevas riiklikus tegevuskavas kehtestatud nõuetest rakendati 2011. aasta lõpuks. Ajavahemikul 2008–2011 paranesid riiklik kontrolli- ja inspekteerimissüsteem ning saagi ja püügikoormuse aruandlussüsteemi usaldusväärsus. Tulemuseks on süsteem, millega saab tagada tõhusa kontroll ja inspekteerimise, nagu on ette nähtud Poola kalanduse kontrollisüsteemi käsitlevas kokkulepitud protokollis. Mõned väiksed küsimused vajavad veel lahendamist ning riiklikel ametiasutustel oleks ehk vaja teha mõned kohandused, et täielikult ära kasutada uue seire-, kontrolli- ja järelevalvesüsteemi võimalusi. Seepärast on väga oluline jätkata süsteemi parandamist. Poola jaoks on oluline võtta kõik vajalikud meetmed, võttes seejuures eriti arvesse uut riiklikku kalandusseadust. Nii nagu ka kõigi teiste liikmesriikide puhul, jätkavad komisjoni talitused ka Poola suhtes tähelepanelikult asjade kulgemise jälgimist ja võtavad vajaduse korral järelmeetmeid vajalike meetmete rakendamise puuduste kõrvaldamiseks. Komisjon märgib, et alalise lõpetamise kava ja mõne laeva tursapüügitegevuse ajutise lõpetamise süsteem ei ole aidanud Poolal saavutada püügivõimsuse 50 % vähendamise eesmärki. Seda hoolimata sellest, et kõnealused kavad on väga kulukad ning need on kogu ELis osutunud ebatõhusaks ja ebaefektiivseks. Seda arvesse võttes ning arvestades Läänemere kalavarude ja laevastike dünaamilisi muudatusi, peaks Poola jätkama korrapäraselt laevastiku majandusliku suutlikkuse hindamist, et kindlaks teha, kas on saavutatud tasakaal püügivõimsuse ja olemasolevate varude vahel. Vajaduse korral tuleks võtta meetmeid, et korrigeerida ilmne tasakaalustamatus konkreetses laevastikosas või kalandussektoris. Tuleks kasutada riiklikke vahendeid, et hõlbustada üleminekut säästvale, selektiivsemale ja väiksema mõjuga kalapüügile.