[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 29.8.2005

KOM(2005) 398 lõplik

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS

mis käsitleb teatavatest Euroopa Ühendusse mittekuuluvatest riikidest pärit impordi suhtes kohaldatavat tasakaalustusmehhanismi

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST |

110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek tuleneb vajadusest astuda vastu sellistele kunstlikele hinnakujundustavadele nagu kahetine hinnakujundus ning ekspordimaksud, mis annavad teatavatele kolmandate riikide ettevõtjatele ebaõiglase konkurentsieelise. Selliseid kunstlikke hinnakujundustavasid tuleb ette valdavalt riikide seas, kes ei ole Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmed. |

120 | Üldine taust Import, mille puhul valitsus või riigi kontrollitavad äriühingud kasutavad kõnealuseid hinnakujundustavasid või muid toiminguid, kahjustab ühenduse tööstuse konkurentsivõimet. Hinnakujundustavadest või muudest toimingutest saadakse kasu, kui asjaomaste riikide omamaine tööstus saab hankida teatavaid tooteid hindadega, mis on märkimisväärselt madalamad kui ekspordi-/maailmaturuhinnad, mida nad peaksid muidu tavapärase kaubandustegevuse käigus maksma. Sageli kasutatakse või tarbitakse selliseid tooteid, et valmistada tootmisahela järgmise etapi tooteid, mis eksporditakse seejärel ühenduse või kolmandate riikide turgudele, kahjustades seega ühenduse tööstust. Kolmandate riikide kasutatavate kahetiste hinnakujundustavadega loodavad kunstlikud kulueelised vähendavad Euroopa Liidu tööstuse konkurentsivõimet mitmel moel. Kunstlikult madalate hindadega import kõnealusest riikidest tungib Euroopa Liidu turule ning on juba vallutanud märkimisväärse osa sellest. Selliste kahetiste hinnakujundustavadega luuakse asjaomastes kolmandates riikides ahvatlevad investeerimistingimused, kuid samas moonutatakse ka õiglasi investeerimistingimusi kõnealustes äärmiselt üleilmastunud tööstusharudes. Selleks et ühenduse tootjad ei satuks ebasoodsasse konkurentsiolukorda ega kannaks kahju, tuleb ühenduse teatavate sektorite tootjate kriitilist olukorda silmas pidades luua viivitamata vahendid, mis pakuksid kaitset sellise ühenduse turgudele suunatud impordi eest, mis saab otseselt või kaudselt kasu nimetatud hinnakujundustavadest või muudest toimingutest. |

139 | Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid Ettepanekus käsitletavas valdkonnas puuduvad praegu kehtivad õigusnormid. |

141 | Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

219 | Komisjon teavitas tööstusharu ja liikmesriike asjakohastes kaubanduskomiteedes eelnõu koostamisest ning kohandas ettepaneku eelnõu vastavalt esitatud kommentaaridele ja ettepanekutele. |

Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |

229 | Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

230 | Mõju hindamine Tasakaalustusmehhanismi käsitlevas ettepanekus ei ole üldist mõjude hindamist ette nähtud. Samas on ettepanekus siiski esitatud põhjalik loetelu tingimustest ja kriteeriumidest, mida tuleb hinnata enne tasakaalustavate meetmete kehtestamist. |

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Eesmärk: tasakaalustusmehhanism võimaldab võtta meetmeid impordi suhtes, mis saab otseselt või kaudselt kasu valitsuste või riigi kontrollitavate äriühingute hinnakujundustavadest või muudest toimingutest (nt kahetised hinnakujundustavad, ekspordimaksud), mille tagajärjel diferentseeruvad sisendtoodete hinnatasemed olenevalt sellest, kas selliseid tooteid kasutatakse või tarbitakse omamaiselt või eksporditakse, ning kui selline import põhjustab või ähvardab põhjustada kahju ühenduse tööstusele. Reguleerimisala: mehhanismi kohaldatakse impordi suhtes, mis on pärit riikidest, mis i) ei ole Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmed või ii) on küll Maailma kaubandusorganisatsiooni liikmed, kuid mille nimetatud organisatsiooniga ühinemise protokoll sisaldab sätteid, mille puhul on kõnealuse mehhanismi kasutamine lubatud. Mehhanismi ei kohaldata impordi suhtes, mis on pärit riigist, mis ei ole WTO liige, kuid mis on WTOga ühinemise protsessi raames sõlminud ühendusega kahepoolse lepingu, milles on rahuldaval moel käsitletud hinnakujundustavasid, ja mille puhul leitakse, et ta kõrvaldab hinnakujundustavade moonutava mõju järk-järgult kuni viie aasta jooksul alates sellise kahepoolse lepingu sõlmimisest. Menetluse algatamine: ühenduse tööstus võib algatada uurimise nõuetekohaselt põhjendatud kaebuse põhjal. Lisaks võib komisjon piisavate tõendite olemasolul tegutseda ex officio. Uurimine: ettepanekus käsitletakse kõiki kaubavahetuse uurimise peamisi omadusi, kuid kõnealuse vahendi eriti täpse asutamise huvides tehakse seda lihtsustatult. Kavandatud tasakaalustusmehhanismi alusel toimuva uurimise puhul järgitakse nõuetekohaseid protseduurireegleid, nt algatamisest teatatakse avalikult, huvitatud isikutel on õigus ärakuulamisele, tagatakse esitatud teabe konfidentsiaalsus, huvitatud isikutel on juurdepääs teabele, mis on nende huvide kaitsmiseks oluline, konsulteeritakse kolmandate riikide valitsustega jne. Otsustamismenetlus: liikmesriikidega konsulteeritakse igas menetluse etapis vastavalt nõuandekomitee menetlusele kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ. Tasakaalustusmeetmed: hinnakujundustavadest otseselt või kaudselt kasu saava impordi suhtes kehtestatakse tasakaalustusmeetmed, milleks võivad olla tollimaksud, kohustused või muu. Meetme tase arvutatakse järgmiste tegurite põhjal: a) sisendtoote hinna erinevus omamaisel turul ja eksportturgudel ja b) see, kui palju on sisendtoodet vaatlusaluse toote (tootmisahela järgmise etapi toote) valmistamiseks kasutatud/tarbitud. Tasakaalustusmeetme tase ei tohi olla suurem kui tuvastatud kasu tase. Ajutisi meetmeid ei kehtestata enne, kui menetluse algatamisest on möödas 60 päeva, ning nende kehtivusaeg võib olla kuus kuud. Põhjendatud juhtudel võib meetmed läbi vaadata. Sarnaselt muude kaubanduse kaitsemeetmetega puuduvad tasakaalustavate tollimaksudega maksustamise kohta täpsemad sätted. Reeglina ei kehtestata tasakaalustusmeetmeid kumulatiivselt muude kaubanduse kaitsemeetmetega. Mehhanismi puhul järgitakse üldisi tavasid, s.t tollimakse kohaldavad liikmesriikide ametiasutused ning tollimaksud kantakse ühenduse eelarvesse kooskõlas kehtivate Euroopa Liidu sätetega dumpinguvastaste ja tasakaalustavate tollimaksude kohta. |

310 | Õiguslik alus Euroopa Ühenduse asutamisleping, eriti selle artikkel 133. |

329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek kuulub ühenduse ainupädevusse. Seega subsidiaarsuse põhimõtet ei kohaldata. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel: |

331 | Tasakaalustusmehhanismi käsitlevas ettepanekus esitatud meetmete vormist tulenevalt ei jää kõnealuses küsimuses siseriiklikku otsustusruumi. |

332 | Näitajad selle kohta, kas ühenduse, riikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike ametivõimude, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus on võimalikult väike ja ettepaneku eesmärkidega võrreldes proportsionaalne, ei kohaldata. |

Õigusakti valik |

341 | Kavandatav õigusakt: määrus. |

342 | Muud vahendid ei oleks piisavad järgmistel põhjustel: Kavandatava tasakaalustusmehhanismi puhul on tegemist raamõigusaktiga, mis võimaldab kehtestada kaubanduse kaitsemeetmeid. Raamõigusakti jaoks asjakohane vorm on nõukogu määrus. |

MÕJU EELARVELE |

409 | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |

1. Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS

mis käsitleb teatavatest Euroopa Ühendusse mittekuuluvatest riikidest pärit impordi suhtes kohaldatavat tasakaalustusmehhanismi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]

ning arvestades järgmist:

(1) Import, mis saab kasu kolmandate riikide valitsuste või riigi kontrollitavate äriühingute kasutavatest hinnakujundustavadest või muudest toimingutest, võib kahjustada ühenduse tööstuse konkurentsivõimet.

(2) Selline kasu võib tuleneda hinnakujunduspõhimõtetest või muudest samaväärse mõjuga põhimõtetest, nt kolmanda riigi valitsuse või riigi kontrollitava äriühingu kehtestatud või rakendatavatest ekspordimaksudest, mille tagajärjel on kaupade hinnatase erinev olenevalt sellest, kas kaubad on mõeldud ekspordiks või omamaiseks tarbimiseks või kasutamiseks.

(3) Selleks et ühenduse tootjad ei satuks ebasoodsasse konkurentsiolukorda ega kannaks kahjusid, on vaja vahendit, mis kaitseks impordi eest, mis saab otseselt või kaudselt kasu sellistest hinnakujundustavadest või muudest toimingutest, mida kasutab kolmanda riigi valitsus või riigi kontrollitav äriühing riigis, mis ei ole Maailma Kaubandusorganisatsiooni liige või mis on selle organisatsiooni liige, kuid mille nimetatud organisatsiooniga ühinemise protokoll sisaldab sätteid, mis võimaldavad rakendada käesolevat määrust. Mehhanismi ei kohaldata impordi suhtes, mis on pärit riigist, mis ei ole WTO liige, kuid mis on WTOga ühinemise protsessi raames sõlminud ühendusega kahepoolse lepingu, milles on rahuldaval moel käsitletud hinnakujundustavasid, ja mille puhul leitakse, et ta kõrvaldab hinnakujundustavade moonutava mõju järk-järgult kuni viie aasta jooksul alates sellise kahepoolse lepingu sõlmimisest.

(4) Tuleb määratleda tasakaalustussüsteem, mida kohaldada hinnakujundustavadest või muudest samalaadsetest põhimõtetest kasu saava impordi suhtes. Leitakse, et sellised põhimõtted moonutavad konkurentsi asjaomaste ettevõtjate vahel ning õiglaste konkurentsitingimuste taastamiseks tuleb need heastada. Mehhanismi tuleb kohaldada mittediskrimineerivalt.

(5) Lisaks tuleb selgeks teha, et kasu arvutamisel võetakse aluseks sisendtoote hindade erinevad tasemed olenevalt sellest, kas selline toode on mõeldud ekspordiks või omamaiseks tarbimiseks või kasutamiseks, võttes vajaduse korral arvesse seda, kui palju tarbitakse või kasutatakse sisendtoodet vaatlusaluse toote valmistamiseks.

(6) Oluline on määratleda mõisted „sisendtoode” ja „vaatlusalune toode”.

(7) Lisaks on soovitav sätestada selged ja üksikasjalikud suunised asjaolude kohta, mis võivad olla olulised, et teha kindlaks, kas kolmanda riigi valitsuse või riigi kontrollitava äriühingu kasutatavad hinnakujundustavad või muud toimingud on põhjustanud kahju; tähelepanu tuleks pöörata muude asjaolude mõjule ning arvestada tuleks kõigi asjakohaste ja teadaolevate asjaolude ja majandusnäitajatega, mis mõjutavad tööstuse olukorda, eelkõige ühenduses valitsevaid turutingimusi.

(8) On oluline täpsustada, kes võib esitada kaebuse, ning selle, millist teavet selline kaebus peaks sisaldama; kui hinnakujundustavade või muude toimingute, kahju ja põhjuslike seoste kohta ei ole piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, tuleks kaebus tagasi lükata.

(9) On soovitav sätestada kord, mida tuleb tasakaalustavate meetmete kehtestamiseks teostatava uurimise käigus järgida.

(10) On vaja sätestada viis, kuidas tuleks huvitatud isikutele anda teada, millist teavet uurimist teostavad ametiasutused nõuavad; huvitatud isikutel peaksid olema piisavad võimalused kõikide asjakohaste tõendite esitamiseks ning oma huvide kaitsmiseks.

(11) Samuti on vaja sätestada eeskirjad ja kord, mida tuleb järgida uurimise ajal, eelkõige eeskirjad, mille kohaselt huvitatud isikud peavad andma endast teada, esitama oma seisukohad ja esitama teabe kindlaksmääratud tähtajaks, kui neid seisukohti ja seda teavet võetakse arvesse; äritehingute konfidentsiaalsust austades on vaja võimaldada huvitatud osapooltel pääseda ligi uurimisega seotud teabele, mis on nende huvide kaitsmiseks asjakohane; on vaja ette näha seda, et kui osapooled ei tee rahuldavat koostööd, võib järelduste tegemiseks kasutada muud teavet, ning et selline teave võib olla osapooltele ebasoodsam kui koostöö korral.

(12) On vaja sätestada tingimused, mille alusel võib kehtestada ajutised meetmed; selliseid meetmeid võib komisjon kõikidel juhtudel kehtestada ainult kuueks kuuks.

(13) Uurimine või menetlus tuleks lõpetada, kui puudub vajadus meetmete kehtestamiseks. kui lõpetamisotsusele ei ole lisatud menetluse lõpetamise põhjendusi, ei tohiks menetlust lõpetada;

(14) Kui kõnealustest hinnakujundustavadest kasu saava vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatakse sellise impordi põhjustatud kahju tõttu tasakaalustavad meetmed, ei tohiks nende tase ületada kindlakstehtud kasu taset

(15) Tasakaalustavate meetmete rakendamisel tuleks eelistada tollimakse; kui tollimaksud ei osutu sobivaks, tuleks kaaluda muid tasakaalustavaid meetmeid, nt koguselisi piiranguid.

(16) Ühe toote impordi suhtes ei kohaldata kumulatiivselt tasakaalustavaid meetmeid ning dumpinguvastaseid ja/või tasakaalustusmeetmeid, kui pole kindlaks tehtud, et dumping ja/või subsideerimine ei tulene hinnakujundustavade või muude toimingute mõjust.

(17) Ajutiste või lõplike meetmete kehtestamise asemel on vaja kindlaks määrata hinnakujundustavadest või muudest toimingutest saadava kasu ja põhjustatud kahju kaotamise või hüvitamise kohustuste heakskiitmise kord; samuti on vaja sätestada kohustuste rikkumiste või neist taganemise tagajärjed.

(18) On vaja ette näha kehtestatud meetmete läbivaatamine juhul, kui on esitatud piisavalt tõendeid muutunud olukorra kohta või kui tasakaalustavate meetmete heastav mõju väheneb. Viimati kirjeldatud juhul võib olla otstarbekas laiendada kehtivaid meetmeid muudest riikidest pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes.

(19) Vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused)[2] artiklile 2 tuleks käesoleva määruse rakendamise meetmed võtta vastu nimetatud otsuse artiklis 3 sätestatud nõuandemenetlusega.

(20) On vaja tagada, et käesoleva määruse alusel võetud tasakaalustavad meetmed on täielikult kooskõlas ühenduse huvidega; ühenduse huvide hindamiseks tehakse kindlaks võimalikud kaalukad põhjused, millest saab kindlalt järeldada, et meetmete võtmine ei oleks ühenduse üldistes huvides. Nimetatud kaalukad põhjused võivad näiteks hõlmata juhtumeid, kus tarbijate või teiste huvitatud osapoolte ebasoodne olukord on selgelt ebaproportsionaalne, võrreldes mis tahes eelistega, mida meetmete rakendamisel antakse ühenduse tööstusele.

(21) Ühenduse tolliseadustiku[3] artikli 217 lõike 1 ja artikli 218 lõike 2 kohaldamisel käsitletakse ajutisi ja lõplikke tasakaalustavaid meetmeid vastavalt ajutiste ja lõplike dumpinguvastaste või tasakaalustustollimaksudena.

(22) Tasakaalustavate meetmete vorm ja tase ning nende rakendamine tuleks sätestada üksikasjalikult määruses, millega need meetmed kehtestatakse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Põhimõtted

1. Tasakaalustavaid meetmeid võib kohaldada kolmandast riigist pärit toodete suhtes, mis on deklareeritud ühenduses vabasse ringlusse lubamiseks, et tasakaalustada sellesama kolmanda riigi valitsuse või selle riigi territooriumil asuva riigi kontrollitava äriühingu hinnakujundustavadest või muudest samaväärse mõjuga toimingutest tulenev kasu, mis väljendub sisendtoote hinna erinevas tasemes olenevalt sellest, kas sellised sisendtooted on mõeldud ekspordiks või omamaiseks tarbimiseks või kasutamiseks, kui vaatlusaluse toote eksport ühenduse turule põhjustab ühenduse tööstusele kahju.

2. Tasakaalustusmeetmeid võib kehtestada impordi suhtes, mis on pärit:

a) riikidest, mis ei ole Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmed, või

b) WTO liikmesriigist, kui selle riigi WTO-ga ühinemise protokolli sätetest tulenevalt võib rakendada käesolevat määrust.

3. Määrust ei kohaldata impordi suhtes, mis on pärit riigist, mis ei ole WTO liige, kuid mis on WTOga ühinemise protsessi raames sõlminud ühendusega kahepoolse lepingu, milles on rahuldaval moel käsitletud hinnakujundustavasid, ja mille puhul leitakse, et ta kõrvaldab hinnakujundustavade moonutava mõju järk-järgult kuni viie aasta jooksul alates sellise kahepoolse lepingu sõlmimisest.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) kahju – vastavalt artiklile 5 määratud oluline kahju või olulise kahju oht ühenduse tööstusele;

b) ühenduse tööstus – samasuguse toote tootjad ühenduses;

c) sisendtoode – toode, mille puhul väidetavalt kasutatakse kas otseselt või kaudselt hinnakujundustavasid või muid toiminguid, mida uuritakse vastavalt käesolevale määrusele;

d) vaatlusalune toode – importtoode, mille tootmisprotsessis on otseselt või kaudselt kasutatud või tarbitud sisendtoodet;

e) samasugune toode – toode, mis on vaatlusaluse tootega identne, see tähendab täiesti sarnane, või sellise toote puudumisel muu toode, mis ei ole vaatlusaluse tootega küll täiesti sarnane, kuid on omadustelt väga sarnane.

f) valitsus – asjaomase kolmanda riigi territooriumil asuv valitsus või muu riigiorgan.

g) äriühing on riigi kontrollitav, kui 50% tema omakapitalist kuulub otseselt või kaudselt asjaomase kolmanda riigi valitsusele või muule tema territooriumil asuvale riigiorganile või kui selline valitsus või riigiorgan võib nimetada ametisse enamuse äriühingu direktoreid või muul õiguspärasel moel kontrollida või juhtida äriühingu tegevust.

Artikkel 3

Hinnakujundustavad

Kolmanda riigi valitsuse või riigi kontrollitava äriühingu kohaldatavast hinnakujundustavast või muust samaväärse mõjuga toimingust saadav kasu loetakse olemasolevaks, kui selliste toimingute tagajärjel on toodete hinnad erinevad olenevalt sellest, kas sellised tooted on mõeldud ekspordiks või omamaiseks tarbimiseks või kasutamiseks.

Artikkel 4

Meetme tasakaalustava summa arvutamine

1. Kasu suuruse arvutamisel võetakse aluseks sisendtoote hinna erinevusi olenevalt sellest, kas selline toode on mõeldud ekspordiks või omamaiseks tarbimiseks või kasutamiseks, ning vajaduse korral arvestatakse seda, kui palju tarbitakse või kasutatakse sisendtoodet otseselt või kaudselt vaatlusaluse toote valmistamiseks. Nõuetekohaselt võetakse arvesse asjaolu, et sisendtoote hinnataseme määramisel võib toetuda võrdlusele toodetega, mis ei ole mõeldud ekspordiks ega omamaiseks tarbimiseks või kasutamiseks. Lisaks võetakse nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutavad ekspordiks mõeldud sisendtoote ja omamaiseks tarbimiseks või kasutamiseks mõeldud sisendtoote võrreldavust. Selliseid erinevusi võetakse arvesse igal üksikjuhul tegurite puhul, mis väidetavalt ja tõendatult mõjutavad hindade, kvaliteedi, kättesaadavuse, transpordi ja muude ostu- ja müügitingimuste võrreldavust.

2. Kasu kindlaksmääramisel võib kasutada asjaomase tööstuse kohta üldiselt kättesaadavat teavet (sh statistilised andmed sisendtoote ja vaatlusaluse toote hinna kohta) ning suuniseid ja standardeid, mis käsitlevad seda, kui palju tarbitakse või kasutatakse vaatlusaluses tootes sisendtoodet.

3. Käesoleva määruse lisas loetletud toodete puhul määratakse kasu kindlaks lisas sätestatud metoodika kohaselt, võttes nõuetekohaselt ja kooskõlas lõikega 1 arvesse erinevusi, mis mõjutavad ekspordiks mõeldud sisendtoodete ja omamaiseks tarbimiseks või kasutamiseks mõeldud sisendtoodete võrreldavust. Vajaduse korral muudetakse lisa artikli 13 lõikes 2 sätestatud korras

Artikkel 5

Kahju tuvastamine

1. Kahju tuvastamine põhineb otsesel tõendusmaterjalil ning selle käigus tuleb objektiivselt uurida järgmist:

a) ühenduse turule suunatud vaatlusaluse toote impordi maht ja hinnad ning nende mõju ühenduse tööstuse samasuguse toote hindadele

ja

b) vastava impordi mõju ühenduse tööstusele selliste majandusnäitajate suundumuste põhjal nagu müügimaht, tootmisvõimsuse rakendamine, turuosa, kasum ja kahjum, kapitalitasuvus, investeeringud ja tööhõive.

Otsustamisel ei tarvitse saada määravaks üks või mitu loetletud tegureist.

2. Lõike 1 alusel esitatud asjakohase tõendusmaterjaliga tõendatakse, et vaatlusalune toode põhjustab kahju käesoleva määruse tähenduses.

3. Lisaks vaatlusaluse toote impordile uuritakse ka muid teadaolevaid tegureid, mis samal ajal kahjustavad ühenduse tööstust, tagamaks, et nende teguritega tekitatud kahju ei omistata vaatlusalusele tootele.

4. Kahju ohu kindlaksmääramisel tuginetakse faktidele, mitte vihjetele, oletustele ega kaudsetele võimalustele. Asjaolude muutumine, mis tekitaks olukorra, mille puhul hinnakujundustavad põhjustaksid kahju, peab olema selgelt prognoositav ja peatselt toimuv. Tehes otsust olulise kahju ohu olemasolu kohta, tuleks arvesse võtta muuhulgas niisuguseid tegureid nagu:

a) kõnealuste hinnakujundustavade või muude toimingute laad ja nende võimalik mõju kaubandusele;

b) ühenduse turule suunatud vaatlusaluse toote impordi märkimisväärne kasvutempo, mis viitab importimise olulise lisandumise tõenäolisusele;

c) vaatlusaluse toote eksportija piisavad ja vabalt kasutatavad tootmisvõimsused või nende peatne oluline suurenemine, mis viitab tõenäosusele, et eksport ühenduse riigi turule võib oluliselt kasvada, võttes arvesse teiste lisaeksporti vastu võtta võivate eksporditurgude olemasolu;

d) kas import ühenduse turule toimub hindadega, mis oluliselt langetavad hindu või takistavad olulisel määral hinnatõuse, mis muidu aset leiaksid, ja mis tõenäoliselt suurendavad edasise impordi nõudlust, ja

e) uuritava toote laovarud.

Ükski neist tegureist ei tarvitse iseenesest olla otsustamisel määrav, kuid kõigi vaadeldavate tegurite arvessevõtmine peab viima järeldusele, et peatselt on oodata vaatlusaluse toote edasist eksporti ühest või mitmest kõnealuseid hinnakujundustavasid või muid toiminguid kasutavast riigist ühenduse turule ning kui ei rakendata kaitsemeetmeid, on tagajärjeks oluline kahju.

Artikkel 6

Menetluse algatamine

1. Käesoleva määruse kohane uurimine algatatakse füüsilise või juriidilise isiku või ühingu poolt ühenduse tööstuse nimel esitatud kirjaliku kaebuse alusel või komisjoni enda algatusel juhul, kui on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid käesolevas määruses määratletud hinnakujundustavade või muude toimingute ja kahju kohta ning põhjusliku seose kohta impordi ja väidetava kahju vahel.

2. Kui selgub, et menetluse algatamiseks on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, algatab komisjon 45 päeva jooksul pärast kaebuse esitamist artikli 13 lõikes 2 osutatud korras menetluse ning avaldab sellekohase teate Euroopa Liidu Teatajas.Kui esitatud tõendusmaterjal on ebapiisav, teatab komisjon sellest kaebuse esitajale artikli 13 lõikes 2 sätestatud korras 45 päeva jooksul alates kuupäevast, mil kaebus komisjonile esitati.

3. Teates menetluse algatamise kohta teatatakse uurimise algatamisest, märgitakse uurimise ulatus, vaatlusalune toode, kolmandad riigid, kelle valitsused kohaldavad väidetavalt hinnakujundustavasid, toimingute laad ning tähtajad, mille jooksul saavad huvitatud isikud endast teatada, oma seisukohad kirjalikult teatavaks teha ja teabe esitada, kui kõnealuseid seisukohti ja teavet peetakse uurimise seisukohast vajalikuks. Teadaandes märgitakse tähtaeg, mille jooksul huvitatud pooled võivad taotleda komisjonis suulist ärakuulamist.

4. Komisjon teatab menetluse algatamisest huvitatud isikutele, eelkõige vaatlusaluse toote eksportijatele ja importijatele, hinnakujundustavasid või muid toiminguid kasutava päritoluriigi valitsusele, kaebuse esitajatele ja teistele ühenduse tootjatele.

5. Komisjon võib enne menetluse algatamist ja selle käigus kutsuda igal ajal asjaomase päritoluriigi valitsuse osalema konsultatsioonidel selleks, et selgitada olukorda lõikes 2 osutatud küsimuste osas, ning selleks, et jõuda vastastikku kokkulepitud lahenduseni.

Artikkel 7

Uurimine

1. Pärast menetluse algatamist alustab komisjon uurimist, mis hõlmab nii hinnakujundustavasid ja muid toiminguid kui ka kahju. Uurimine lõpetatakse tavaliselt kuue kuuga, kuid see ei tohi venida pikemaks kui kaksteist kuud alates uurimise algatamise kuupäevast.

2. Huvitatud pooled, kes on endast menetluse algatamise teates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud, kuulatakse ära juhul, kui nad on esitanud õigeaegse taotluse suuliseks ärakuulamiseks ja näidanud, et tegemist on asjaosalistega, keda menetluse tulemus tõenäoliselt mõjutab, ja et ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused.

3. Kui mõni huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet asjaomaste tähtaegade jooksul või takistab märkimisväärselt uurimist, siis võib nii negatiivsed kui ka positiivsed esialgsed ja lõplikud järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal. Kui selgub, et huvitatud pool on esitanud ebaõiget või eksitavat teavet, jäetakse selline teave arvesse võtmata ning võidakse toetuda kättesaadavatele faktidele.

4. Ametivõimud käsitlevad asjakohase põhjendatuse korral konfidentsiaalsena igasugust infot, mis on laadilt konfidentsiaalne või mida uurimise osalised on konfidentsiaalsel alusel saanud. Konfidentsiaalset infot edastavad huvitatud pooled on kohustatud esitama sellise info mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte. Nimetatud kokkuvõtted peavad olema piisavalt üksikasjalikud ja võimaldama vajalikul määral aru saada konfidentsiaalsena esitatud info sisust ning võimaldama huvitatud osapooltel pääseda ligi uurimisega seotud teabele, mis on nende juhtumi menetlemisel asjakohane. Käesoleva määrusega seoses saadud teavet kasutatakse ainult sel eesmärgil, milleks seda nõuti. Käesolev säte ei välista ühe uurimise käigus saadud teabe kasutamist teiste vaatlusaluse tootega seotud uurimiste algatamiseks sama menetluse raames.

Artikkel 8

Ajutised meetmed

1. Vaatlusaluse toote impordi suhtes võib kehtestada ajutised meetmed, kui on tehtud esialgne kinnitav otsus selle kohta, et vaatlusalune toode saab kasu hinnakujundustavadest või muudest toimingutest ja seega on tekitatud kahju ühenduse tööstusele ning ühenduse huvid nõuavad sellise kahju ärahoidmiseks vajalikku sekkumist. Sellised meetmed kehtestatakse artikli 13 lõikes 2 sätestatud korras.

2. Ajutised meetmed tagatakse tagatisega ning vaatlusalune toode, mis on pärit riigist, kes kus kasutatakse kõnealuseid hinnakujundustavasid või muid toiminguid, lubatakse ühenduses vabasse ringlusse selliste tagatiste esitamise korral.

3. Ajutised meetmed kehtestatakse kõige varem 60 päeva pärast menetluse algatamist. Neid meetmeid võib kehtestada kuni kuueks kuuks.

Artikkel 9

Lõpetamine ilma meetmeid võtmata

1. Kui kaebus võetakse tagasi, võib komisjon menetluse lõpetada, kui see ei ole vastuolus ühenduse huvidega.

2. Kui tasakaalustusmeetmed on tarbetud, lõpetatakse menetlus artikli 13 lõikes 2 sätestatud korras. Menetluse lõpetamise otsusele lisatakse menetluse lõpetamise põhjused.

Artikkel 10

Lõplikud meetmed

1. Kui faktide põhjal on lõplikult kindlaks tehtud kõnealuste hinnakujundustavade või muude toimingute olemasolu ja vaatlusaluse toote ühenduse turule importimisega põhjustatud kahju ning ühenduse huvid nõuavad sekkumist vastavalt artiklile 14, kehtestatakse vaatlusaluse toote suhtes lõplik meede artikli 13 lõikes 2 kehtestatud korras.

2. Hinnakujundustavadest ja muudest toimingutest saadava kasu tasakaalustamiseks vastavalt käesoleva artikli lõikele 1 kehtestatud tasakaalustavate meetmete tase ei ületa kindlakstehtud kasu taset ning eelistatavalt kehtestatakse need tollimaksudena.

3. Kui kohaldatud on ajutist tasakaalustavat tollimaksu ning lõplik tasakaalustav tollimaks on ajutisest tollimaksust kõrgem, ei nõuta nende vahe maksmist. Kui lõplik tasakaalustav tollimaks on ajutisest tollimaksust madalam, arvutatakse ajutine tollimaks ümber. Kui lõplik otsus on eitav, ei kinnitata ajutist tollimaksu.

4. Tasakaalustav meede jääb jõusse üksnes nii kaua ja üksnes selles ulatuses, mis on vajalik, et avaldada vastutoimet kahju põhjustavatele hinnakujundustavadele või muudele toimingutele.

Artikkel 11

Kohustused

1. Uurimise võib lõpetada ajutisi või lõplikke meetmeid kehtestamata, kui võetakse rahuldavad vabatahtlikud kohustused, mille alusel:

a) hinnakujundustavasid või muid toiminguid kasutava kolmanda riigi valitsus nõustub kõrvaldama sellise tegevuse või seda piirama või võtma muid meetmed selle mõju suhtes or

b) eksportija võtab endale kohustuse korrigeerida oma hindu või lõpetada eksport ühenduse turule, mille puhul saadakse otsest või kaudset kasu hinnakujundustavadest või muudest toimingutest, selliselt et hinnakujundustavade või muude toimingute kahjulik mõju kõrvaldatakse.

2. Kohustused kiidetakse heaks artikli 13 lõikes 2 sätestatud korras.

3. Kui mõni osapool kohustust rikub või sellest taganeb, kehtestatakse tasakaalustav meede kooskõlas artikliga 10, võttes arvesse kohustuse võtmisele eelnenud uurimise raames kindlakstehtud asjaolusid.

Artikkel 12

Läbivaatamine

1. Põhjendatud juhtudel võib meetmete jätkuva kohaldamise vajaduse läbi vaadata komisjoni algatusel või liikmesriigi taotlusel või taotluse peale, mille on esitanud eksportija, importija või ühenduse tootja või päritoluriigi valitsus, eeldusel et lõplike meetmete kehtestamisest on möödunud vähemalt aasta.

2. Läbivaatamise algatab komisjon artikli 13 lõikes 2 sätestatud korras. Lõikes 1 osutatud läbivaatuste suhtes kohaldatakse artiklite 6 ja 7 asjakohaseid sätteid.

3. Läbivaatuse käigus hinnatakse, kas hinnakujundustavad või muud toimingud ja/või sellest tulenev kahju jätkuvad, ning tehakse kindlaks, kas ühenduse huvid nõuavad jätkuvat sekkumist. Läbivaatamise käigus võib hinnata ka olukordi, kus tasakaalustava meetme heastavat mõju vähendab kehtivatest meetmetest kõrvalehoidmine või kus tasakaalustavad meetmed ei ole toonud kaasa edasimüügihindade või hilisemate müügihindade muutumist ühenduse turgudel või kui see muutumine ei ole olnud piisav.

4. Kui läbivaatamised seda õigustavad, tühistatakse tasakaalustavad meetmed või tehakse neisse muudatused või jäetakse need kehtima artikli 13 lõikes 2 sätestatud korras.

Artikkel 13

Komitee

1. Komisjoni abistab vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2026/97[4] artiklile 25 asutatud komitee.

2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklis 3 sätestatud nõuandemenetlust, järgides artikli 7 lõiget 3.

Artikkel 14

Ühenduse huvid

Kui artikli 8 lõike 1, artikli 9 lõike 2 või artikli 10 lõigete 1 ja 3 alusel määratakse kindlaks, kas ühenduse huvid nõuavad sekkumist või kas meetmed tuleks kooskõlas artikli 12 lõikega 4 tühistada, neid muuta või need säilitada, peaks otsus põhinema kõikide erinevate huvide hindamisel tervikuna. Meetmeid ei tohi kohalda, kui on selge, et see ei ole ühenduse huvides.

Artikkel 15

Üldsätted

1. Ajutised või lõplikud tasakaalustavad meetmed kehtestatakse määrusega ja neid jõustavad liikmesriigid sellisel kujul, sellises ulatuses ja selliste kriteeriumide alusel, nagu on sätestatud meetmeid kehtestavas määruses. Kui kehtestatakse muud meetmed kui tollimaksud, määratletakse määruses käesoleva määruse sätete kohaselt meetmete täpne vorm.

2. Käesoleva määruse alusel võib vastu võtta erisätteid, eelkõige päritolureeglite ühismääratluse kohta, nagu see sisaldub nõukogu määruses (EMÜ) nr 2913/92.[5]

3. Nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92[6] artikli 217 lõike 1 ja artikli 218 lõike 2 kohaldamisel käsitatakse ajutisi ja lõplikke tasakaalustavaid meetmeid vastavalt ajutiste ja lõplike dumpinguvastaste või tasakaalustavate tollimaksudena.

4. Määrused, millega kehtestatakse ajutised või lõplikud tasakaalustavad meetmed, ning määrused või otsused, millega aktsepteeritakse kohustusi või lõpetatakse uurimisi või menetlusi, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

5. Ühegi toote suhtes ei kohaldata tasakaalustavaid meetmeid ja dumpinguvastaseid ja/või tasakaalustusmeetmeid, et korrigeerida üht ja sama olukorda, mis tuleneb artiklis 3 osutatud hinnakujundustavadest või muudest toimingutest ning dumpingust ja/või subsideerimisest.

6. Käesoleva määruse sätete kohaldamine ei piira ühenduste ja kolmandate riikide vahel kokku lepitud erisätteid, vaid võtab neid vajaduse korral arvesse.

Artikkel 16

Käesolev määrus jõustub [...] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

Artiklis 4 osutatud kasu arvutamise metoodika

Kasu kindlaksmääramise metoodika:

Kasutatakse allpool esitatud valemit, kus:

W on sisendtoote tonnihind maailmaturul eelmise kalendriaasta jooksul;

X on selle võrdlustoote tonnihind maailmaturul, mille põhjal määratletakse sisendtoote hind;

Y on asjaomase kolmanda riigi õiguslikus raamistikus sätestatud allahindlusprotsent, mida kohaldatakse võrdlustoote maailmaturu hinna suhtes;

Z on ühe tonni vaatlusaluse toote valmistamiseks tarbitud või kasutatud sisendtoote ühikute suhtarv (vt tabel allpool), nt kui ühe tonni vaatlusaluse toote valmistamiseks kulub 5 tonni sisendtoodet, siis Z=5.

Valem: [W-(X/100 x (100-Y))] x Z ( X x Y%) x Z = kasu tonni kohta

Eespool esitatud valemit kasutatakse meetme tasakaalustava summa arvutamiseks järgmises tabelis loetletud toodete puhul.

Vaatlusalune toode | CN-kood | Kasutatud sisendtoote ühikute suhtarv (Z) |

Propaan | Butaanid (segu) | Kerge tööstusbensiin |

Etüleen | 2901 21 00 | 2.5 | 3.2 | 3.2 |

Propüleen | 2901 22 00 | 6.3 | 5.3 | 1.0 |

1,3-butadieen | 2901 24 10 | - | 6.3 | 2.2 |

Tsükloheksaan | 2902 11 00 | - | - | 2.9 |

Benseen | 2902 20 00 | - | - | 3.1 |

p-ksüleen | 2902 43 00 | 0.1 | 0.2 | 3.1 |

Stüreen | 2902 50 00 | 0.7 | 1.0 | 1.0 |

Etüülbenseen | 2902 60 00 | 0.7 | 0.9 | 0.9 |

Ainult nitro- või nitrosorühmi sisaldavad derivaadid | 2904 20 00 | - | - | 2.9 |

Etüleenglükool | 2905 31 00 | 1.5 | 1.9 | 1.9 |

Propüleenglükool | 2905 32 00 | 3.9 | 3.3 | 0.6 |

Atsüklilised eetrid ja nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid, v.a dietüüleeter | 2909 19 00 | - | - | 2.0 |

2,2'-oksüdietanool (dietüleenglükool, digool) | 2909 41 00 | 1.8 | 2.3 | 2.3 |

Lineaarpolüetüleen suhtelise tihedusega alla 0,94 | 3901 10 10 | 2.5 | 3.3 | 3.3 |

Muu polüetüleen suhtelise tihedusega alla 0,94 | 3901 10 90 | 2.5 | 3.3 | 3.3 |

Polüetüleen suhtelise tihedusega 0,94 või rohkem | 3901 20 10 3901 20 90 | 2.6 | 3.4 | 3.4 |

Polüpropüleen algkujul | 3902 10 00 | 6.4 | 5.4 | 1.0 |

Vahtpolüstüreen | 3903 11 00 | 0.7 | 1.0 | 1.0 |

Polüstüreen | 3903 19 00 | 0.7 | 1.0 | 1.0 |

Akrüülnitriil-butadieenstüreenkopolümeerid (ABS) algkujul | 3903 30 00 | - | 4.9 | 1.3 |

Stüreenakrüülnitriilkopolümeerid (SAN) algkujul | 3903 20 00 | 2.6 | 2.4 | 1.1 |

Teiste ainetega segamata polü(vinüülkloriid) algkujul | 3904 10 00 | 1.1 | 1.5 | 1.5 |

[1] ELT C […], […], lk […].

[2] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

[3] EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

[4] EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

[5] EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

[6] EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.