KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE

Euroopa Arengufondi majandusaasta aruanne 2020

(2021/C 438/01)

SISUKORD

MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE 2

EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE 3

EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID 7

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 9

EAFi KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED 46

ELi BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2020 47

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2020 54

EAFi JA ELi USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 61

EAFi RAHALISE RAKENDAMISE ARUANNE 66

EUROOPA INVESTEERIMISPANGA HALLATAVATE VAHENDITE RAKENDAMISE AASTAARUANNE 93

MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE

Euroopa Arengufondi 2020. aasta majandusaasta aruanne on koostatud kooskõlas üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse X jaotisega ning raamatupidamise aastaaruande lisades toodud raamatupidamispõhimõtete, -eeskirjade ja -meetoditega.

Olen teadlik oma vastutusest Euroopa Arengufondi majandusaasta aruande koostamise ja esitamise eest kooskõlas üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikliga 18.

Olen saanud eelarvevahendite käsutajalt ja Euroopa Investeerimispangalt (EIP) kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Arengufondi varasid ja kohustisi ning eelarve täitmist kajastava aruande koostamiseks. Eelarvevahendite käsutaja ja EIP tagavad selle teabe usaldusväärsuse.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha aruande kinnitamiseks, võin olla piisavalt kindel, et käesolev majandusaasta aruanne annab Euroopa Arengufondide finantsseisundi kõigist olulistest tahkudest õige ja õiglase ülevaate.

Peaarvepidaja Rosa ALDEA BUSQUETS 22. juuni 2021

EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE

1. TAUST

Euroopa Liidul (edaspidi „EL“) on koostöösuhted paljude arenguriikidega. Koostöö peamine eesmärk on edendada majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut ning eelkõige vähendada vaesust ja see pikas perspektiivis kaotada, andes vahendeid saavatele riikidele arengu- ja tehnilist abi. Selle eesmärgi saavutamiseks koostab EL koos partnerriikidega koostööstrateegiad ja koondab nende rakendamiseks vajalikud rahalised vahendid. Arengukoostöösse suunatavad vahendid tulevad kolmest allikast:

— ELi eelarvest,

— Euroopa Arengufondilt,

— Euroopa Investeerimispangalt.

Euroopa Arengufond (edaspidi „EAF“) on peamine vahend abi andmiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (edaspidi „AKV riigid“) ning ülemeremaade ja -territooriumidega (edaspidi „ÜMTd“) tehtava arengukoostöö raames.

EAFi ei rahastata ELi eelarvest. EAF on moodustatud nõukogu raames kokkutulnud liikmesriikide esindajate sisekokkuleppega ja seda haldab eraldi komitee. Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) vastutab EAFi vahenditest rahastatavate meetmete rahalise rakendamise eest. Euroopa Investeerimispank (edaspidi „EIP“) haldab investeerimisrahastut.

AKV riikidele ja ÜMTdele antavat geograafiliselt piiritletud abi rahastatakse ajavahemikus 2014–2020 endiselt peamiselt EAFist. Iga EAF moodustatakse tavaliselt umbes viieaastaseks perioodiks ja igal EAFil on oma finantsmäärus, millega on ette nähtud kõnealuse EAFi raamatupidamise aastaaruande koostamine. Seda silmas pidades koostatakse komisjoni hallatavate vahendite puhul raamatupidamise aastaaruanded iga EAFi jaoks eraldi. Kõnealused raamatupidamise aastaaruanded esitatakse ka koondaruannete kujul, et anda üldine ülevaade nende vahenditega seonduvast finantsseisundist, mille eest vastutab komisjon.

2013. aasta juunis kirjutasid nõukogus kokkutulnud osalevad liikmesriigid alla üheteistkümnendat EAFi käsitlevale sisekokkuleppele, (1) mis jõustus 1. märtsil 2015.

Nõukogu võttis 2018. aastal vastu üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse (2). Sellega tunnistati kehtetuks varasem määrus ja seda kohaldatakse varasematest EAFidest rahastatavate meetmete suhtes, ilma et see piiraks kehtivaid juriidilisi kohustusi. Seda määrust ei kohaldata investeerimisrahastule varasemate EAFide raames.

Investeerimisrahastu loodi AKV-ELi partnerluslepingu raames, seda haldab EIP ja seda kasutatakse erasektori arengu toetamiseks AKV riikides, rahastades peamiselt, kuid mitte ainult, erainvesteeringuid. Rahastu on loodud uueneva fondina; laenude tagasimaksed saab seega uuesti muudesse meetmetesse investeerida, mis annab tulemuseks iseuueneva ja rahaliselt sõltumatu rahastu. Kuna komisjon investeerimisrahastut ei halda, ei ole see konsolideeritud majandusaasta aruande esimese osaga – EAFi raamatupidamise aastaaruande ja sellega seotud rakendamise aruandega. Tervikliku ülevaate andmiseks EAFi arenguabist on majandusaasta aruandele eraldi osana (II osa) lisatud investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne.

2. KUIDAS TOIMUB EAFi RAHASTAMINE?

2. detsembril 2013 toimunud kohtumisel võttis nõukogu vastu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3). Sellega seoses otsustati, et geograafilist koostööd AKV riikidega ei integreerita ELi eelarvesse, vaid selle rahastamist jätkatakse olemasoleva valitsustevahelise EAFi kaudu.

ELi eelarve on iga-aastane ja vastavalt eelarve aastasuse põhimõttele kavandatakse ja kinnitatakse eelarve kulud ja tulud põhimõtteliselt üheks aastaks. Erinevalt ELi eelarvest on EAF mitmeaastasuse põhimõttel toimiv fond, millest rakendatakse arengukoostöö vahendeid tavaliselt viie aasta pikkuse ajavahemiku jooksul. Kuna vahendeid eraldatakse mitmeaastasuse põhimõttest lähtuvalt, võib eraldatud vahendeid kasutada kogu EAFi programmiperioodi vältel. Sellisest mitmeaastasest lähenemisviisist lähtutakse eelarve raamatupidamisarvestuse aruandluses, kus hinnatakse EAFi eelarve täitmist võrreldes koguvahenditega.

EAFi vahendid moodustuvad ELi liikmesriikide sihtotstarbelistest osamaksudest. Ligikaudu iga viie aasta järel kohtuvad liikmesriikide esindajad valitsustevahelisel tasandil, et otsustada fondile eraldatav kogusumma ja kontrollida selle vahendite kasutamist. Seejärel haldab fondi komisjon kooskõlas liidu arengukoostöö poliitikaga. Kuna lisaks liidu poliitikale on arengu- ja abipoliitika ka liikmesriikidel, peavad liikmesriigid oma poliitika koordineerima ELiga, et tagada vastastikune täiendavus.

Lisaks eelnevalt nimetatud osamaksudele saavad liikmesriigid leppida EAFiga kokku kaasrahastamises või tasuda EAFi vabatahtlikke osamaksusid.

3. EAFi TEGEVUS PÄRAST 31. DETSEMBRIT 2020

Aegumisklausli jõustumisega 31. detsembril 2020 on üheteistkümnes EAF jõudnud oma lõppfaasi. Nimetatud klausliga kehtestatakse üheteistkümnenda EAFi kohaste kohustuste tähtpäev. Alates 2021. aastast ei saa üheteistkümnenda EAFi alusel enam täiendavaid rahastamislepinguid sõlmida. Kehtivate rahastamislepingutega seotud konkreetseid lepinguid sõlmitakse aga kuni 31. detsembrini 2023.

Arenguprogrammide järjepidevuse tagamiseks on EAFi programmid alates 2021. aastast hõlmatud ELi mitmeaastasesse finantsraamistikku. See tähendab seda, et kui seni rahastati EAFi programme ELi liikmesriikide vabatahtlikest osamaksudest, siis alates 2021. aastast rahastatakse arenguprogramme ELi eelarve kaudu. See tähendab ka seda, et Euroopa Parlament peab arenguprogrammide rahastamise heaks kiitma ja et sarnaselt kõikide muude ELi rahastamisprogrammidega peavad tehingud olema kooskõlas ELi finantsmäärustega.

4. ÜHENDKUNINGRIIGI LAHKUMINE EUROOPA LIIDUST

Alates 1. veebruarist 2020 ei ole Ühendkuningriik enam Euroopa Liidu liikmesriik. Pärast Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (edaspidi „väljaastumisleping“) sõlmimist kahe poole vahel võttis Ühendkuningriik kohustuse täita kõik kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku ja varasemate finantsperspektiivide kohased kohustused nii, nagu oleks ta ikka veel liikmesriik. Ühendkuningriigi jätkuvat osalemist EAFis on käsitletud väljaastumislepingu 5. osa 5. peatükis.

Väljaastumislepingu artikli 152 kohaselt osaleb Ühendkuningriik EAFis kuni üheteistkümnenda EAFi ja kõigi veel lõpetamata varasemate EAFide tegevuse lõpetamiseni ning täidab sellega seoses samu kohustusi kui liikmesriigid. Ühendkuningriigi vahendite saajad saavad jätkata osalemist üheteistkümnenda EAFi ja varasemate EAFide projektides samadel tingimustel kui varem. Ühendkuningriik võib osaleda hääleõiguseta vaatlejana EAFi komitees ja investeerimisrahastu komitees (väljaastumislepingu artikli 152 lõige 2). Ühendkuningriigi osa EAFi investeerimisrahastus hüvitatakse Ühendkuningriigile investeeringu lõpptähtaja saabudes. Ühendkuningriigi kapitali osa ei seota uuesti kohustustega pärast üheteistkümnenda EAFi kulukohustuste võtmise perioodi lõppemist ega kanta üle järgnevatesse perioodidesse, kui ei ole kokku lepitud teisiti (väljaastumislepingu artikli 152 lõige 4).

Kui kümnenda EAFi või varasemate EAFide kohaste projektide vahendeid ei ole kohustustega seotud või need on lepingu jõustumise kuupäeva seisuga vabastatud, ei kasutata Ühendkuningriigi osa nendest summadest uuesti. Sama kehtib pärast 31. detsembrit 2020 ka Ühendkuningriigi osa kohta üheteistkümnenda EAFi kulukohustustega sidumata ja vabastatud vahendites (artikkel 153).

Ühendkuningriik vastutab jätkuvalt kõikide EAFide raames antud tagatiste eest. Samal ajal on tal õigus oma osale mis tahes summas, mis on liikmesriikide tagatiste tingimuste kohaselt sisse nõutud, ja oma liikmesriigi sissemaksukonto jäägile proportsionaalselt tema vastava osalusega igas tagatislepingus (artikkel 154).

Käesoleva esialgse majandusaasta aruande edastamise ajal ning vastavalt sõlmitud ja juba kohaldatavale väljaastumislepingule puudub finantsmõju, mida EAFi majandusaasta aruandes kajastada.

5. EELARVEAASTA LÕPU ARUANDLUS

5.1. MAJANDUSAASTA ARUANNE

EAFi finantsmääruse artikli 18 lõike 3 kohaselt koostatakse EAFi raamatupidamise aastaaruanne vastavalt tekkepõhise arvestuse eeskirjadele, mis omakorda põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamise standarditel (IPSAS). Need raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja ja neid kohaldatakse kõigis ELi institutsioonides ja asutustes, et kehtiksid ühtsed raamatupidamisarvestuse, hindamise ja aastaaruannete esitamise eeskirjad, mille eesmärk on ühtlustada raamatupidamise aastaaruannete koostamise menetlust. Kõnealuseid ELi raamatupidamiseeskirju kohaldatakse ka EAFi suhtes, võttes arvesse tema tegevuse eripära.

EAFi majandusaasta aruande koostamine on tehtud ülesandeks komisjoni peaarvepidajale, kes on ühtlasi EAFi peaarvepidaja. Peaarvepidaja tagab, et EAFi majandusaasta aruanne annab EAFi finantsseisundist õige ja õiglase ülevaate.

Majandusaasta aruanne koosneb järgmistest osadest:

I osa. Komisjoni hallatavad vahendid

i) EAFi raamatupidamise aastaaruanne ja selle lisad ii) EAFi konsolideeritud ELi usaldusfondide raamatupidamise aastaaruanne iii) EAFi ja ELi usaldusfondide konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne iv) EAFi rakendamise aruanne

II osa. EIP hallatavate vahendite rakendamise aastaaruanne

i) Investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne

Osa „EAFi konsolideeritud Euroopa usaldusfondide raamatupidamise aastaaruanne“ sisaldab kahe EAFi raames loodud usaldusfondi raamatupidamise aastaaruannet: ELi Bêkou usaldusfond (vt punkt „ELi Bêkou usaldusfondi raamatupidamise aastaaruanne“) ja ELi Aafrika usaldusfond (vt punkt „ELi Aafrika usaldusfondi raamatupidamise aastaaruanne“). Kummagi usaldusfondi raamatupidamise aastaaruande koostamise eest vastutab komisjoni peaarvepidaja. Raamatupidamise aastaaruandele teostab välisauditi eraaudiitor. Neis raamatupidamise aastaaruannetes esitatavad usaldusfondide summad on esialgsed.

Komisjon peab EAFi majandusaasta aruande vastu võtma hiljemalt bilansipäevale järgneva aasta 31. juuliks ning esitama selle eelarve täitmisele heakskiidu saamiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6. AUDITEERIMINE JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

6.1. AUDITEERIMINE

EAFi majandusaasta aruannet auditeerib tema välisaudiitorina tegutsev Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“’), kes koostab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande.

6.2. EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

Viimaseks kontrolliks on asjaomase eelarveaasta EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmine. Pärast majandusaasta aruande auditeerimist ja lõplikku viimistlemist tuleb nõukogul soovitada ja seejärel Euroopa Parlamendil otsustada, kas anda heakskiit EAFi eelarve täitmisele komisjoni poolt eelneval eelarveaastal. Kõnealune otsus põhineb aastaaruande läbivaatamisel ja kontrollikoja aastaaruandel (mis sisaldab ametlikku kinnitavat avaldust) ning komisjoni vastustel eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni küsimustele ja täiendava teabe taotlustele.

KOKKUVÕTE RAHALISEST RAKENDAMISEST 2020. AASTAL

Netosumma, ainult kümnes ja üheteistkümnes EAF

Eelarve täitmine

2020. aastal mõjutas (kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi) otsuste (üldised kulukohustused: 2 687 miljonit eurot), lepingute (individuaalsed kulukohustused: 3 670 miljonit eurot) ja maksete (4 599 miljonit eurot) rahalist rakendamist ELi reageerimine ootamatule COVID-19 kriisile, millest sai komisjoni jaoks prioriteet. Seepärast tehti 2020. aastal rekordiliselt makseid, tulenevalt suurematest väljamaksetest COVID-19 kriisi vastu võitlemist toetavatele projektidele. Selle tulemusel lühenes ka vahendite kasutamise periood, mis paranes 2020. aastal kolme aastani. 31. detsembril 2020 oli üheteistkümnenda EAFi aegumisklausli tähtpäev. See tähendab seda, et alates 2021. aastast ei võeta üheteistkümnenda EAFi kohaste projektide suhtes enam üldisi kulukohustusi (üksikasjad on esitatud rahalise rakendamise aruannet käsitlevas jaos).

Tegevuse mõju raamatupidamise aastaaruandes

Raamatupidamise aastaaruandes ilmneb eespool nimetatud tegevuse mõju kõige selgemini järgmises:

— eelmaksed (vt lisade punkt 2.2): 29 miljoni euro suurune kasv, peamiselt 2020. aastal sõlmitud uute lepingute ja tehtud ettemaksete tulemusel;

— abimeetmete kulud (vt lisade punkt 3.3): märkimisväärne suurenemine (852 miljoni euro võrra) tulenevalt aasta jooksul võetud ulatuslikest meetmetest COVID-19 pandeemia negatiivse mõju vastu võitlemiseks, eelkõige kuna projektid suunati ümber kriisi lahendamisele, aga ka EAFi tavapärase tegevustsükli tõttu, mille kohaselt on üheteistkümnenda EAFi tegevus praegu kõige aktiivsem;

— raha ja raha ekvivalendid (vt lisade punkt 2.5): 451 miljoni euro suurune vähenemine tulenevalt aasta jooksul tehtud märkimisväärselt suurematest maksetest, et katta suurenenud kulusid ja uute lepingute ettemakseid;

— viitvõlgnevused (vt lisade punkt 2.8): 208 miljoni euro suurune kasv tulenevalt suuremast arvust lepingutest, mis olid aasta lõpu seisuga avatud ja mille kulutaotlused ei olnud aasta lõpus kinnitatud.

EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID

SISUKORD

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 9

EAFi BILANSS 10

EAFi TULEMIARUANNE 11

EAFi RAHAVOOGUDE ARUANNE 12

EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE 13

EAFide BILANSS 14

EAFide TULEMIARUANNE 16

EAFide NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE 17

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD 20

EAFi KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED 46

ELi BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2020 47

BILANSS 52

TULEMIARUANNE 53

RAHAVOOGUDE ARUANNE 53

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2020 54

BILANSS 59

TULEMIARUANNE 60

RAHAVOOGUDE ARUANNE 60

EAFi JA ELi USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 61

KONSOLIDEERITUD BILANSS 62

KONSOLIDEERITUD TULEMIARUANNE 63

KONSOLIDEERITUD RAHAVOOGUDE ARUANNE 64

KONSOLIDEERITUD NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE 65

EAFi RAHALISE RAKENDAMISE ARUANNE 66

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE (4)

EAFi BILANSS

(miljonites eurodes) Lisa 31.12.2020 31.12.2019 PÕHIVARA Finantsvarad 2.1 33 36 Eelmaksed 2.2 873 910 Usaldusfondide osamaksud 2.3 394 266 1 300 1 213 KÄIBEVARA Eelmaksed 2.2 1 355 1 288 Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded 2.4 140 123 Raha ja raha ekvivalendid 2.5 728 1 179 2 223 2 590 VARAD KOKKU 3 523 3 803 PIKAAJALISED KOHUSTISED Finantskohustised 2.6 (2) (19) (2) (19) LÜHIAJALISED KOHUSTISED Võlgnevused 2.7 (615) (516) Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud 2.8 (1 527 ) (1 319 ) (2 143 ) (1 835 ) KOHUSTISED KOKKU (2 145 ) (1 854 ) NETOVARA 1 379 1 948 VAHENDID JA RESERVID Õiglase väärtuse reserv 2.9 (5) (2) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid 2.10 58 986 54 809 Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital 2.10 2 252 2 252 Varasematest aastatest ülekantud tulem (55 111 ) (51 155 ) Eelarveaasta tulem (4 744 ) (3 956 ) NETOVARA 1 379 1 948





EAFi TULEMIARUANNE

(miljonites eurodes) Lisa 2020 2019 TULUD Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud 3.1 Sissenõudmine 92 28 92 28 Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud 3.2 Finantstulud 6 7 Muud tulud 37 39 43 46 Kogutulu 135 74 KULUD Abimeetmed 3.3 (4 607 ) (3 755 ) Kaasrahastamise kulud 3.4 (53) (14) Finantskulud 3.5 (21) (1) Muud kulud 3.6 (197) (260) Kulud kokku (4 878 ) (4 030 ) EELARVEAASTA TULEM (4 744 ) (3 956 )





EAFi RAHAVOOGUDE ARUANNE

(miljonites eurodes) Lisa 2020 2019 Eelarveaasta tulem (4 744 ) (3 956 ) Põhitegevusest Kapitali suurenemine – osamaksud (neto) 4 177 4 385 Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine (127) (65) Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine (29) 136 Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine (17) 15 Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine) (17) 2 Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine) 99 275 Viitvõlgnevuste ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine) 209 37 Muud mitterahalised muutused (3) (2) Investeerimistegevus Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine 2 (36) NETORAHAVOOD (452) 792 Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) (451) 792 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga 2.5 1 179 387 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga 2.5 728 1 179





EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

(miljonites eurodes) Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)–(B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Õiglase väärtuse reserv (F) Netovarad kokku (C)+(D)+(E)+(F) SALDO SEISUGA 31.12.2018 73 264 22 840 50 423 (51 155 ) 2 252 — 1 521 Õiglase väärtuse muutused (2) (2) Kapitali suurenemine – osamaksud — (4 385 ) 4 385 — — 4 385 Eelarveaasta tulem — — — (3 956 ) — (3 956 ) SALDO SEISUGA 31.12.2019 73 264 18 455 54 809 (55 111 ) 2 252 (2) 1 948 Õiglase väärtuse muutused (3) (3) Kapitali suurenemine – osamaksud (223) (4 400 ) 4 177 — — 4 177 Eelarveaasta tulem — — — (4 744 ) — (4 744 ) SALDO SEISUGA 31.12.2020 73 041 14 055 58 986 (59 854 ) 2 252 (5) 1 378





EAFide BILANSS

(miljonites eurodes) 31.12.2020 31.12.2019 Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku PÕHIVARA Finantsvarad 2.1 — — (2) 35 33 — — — 36 36 Eelmaksed 2.2 — 3 292 578 873 — 6 325 580 910 Usaldusfondide osamaksud 2.3 — 29 9 355 394 — — — 266 266 — 33 299 969 1 300 — 6 325 882 1 213 KÄIBEVARA Eelmaksed 2.2 — 9 341 1 005 1 355 — 26 441 821 1 288 Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded 2.4 181 (177) 1 723 (1 586 ) 140 183 121 2 201 (2 382 ) 123 EAFide vastastikku sissenõutavad summad 181 (246) 1 663 (1 598 ) — 182 53 2 160 (2 395 ) — Raha ja raha ekvivalendid 2.5 — — — 728 728 — — — 1 179 1 179 362 (414) 3 726 (1 451 ) 2 224 365 201 4 801 (2 777 ) 2 590 VARAD KOKKU 362 (381) 4 025 (483) 3 523 365 207 5 127 (1 896 ) 3 803 PIKAAJALISED KOHUSTISED Finantskohustised 2.6 — — — (2) (2) — — (1) (18) (19) — — — (2) (2) — — (1) (18) (19) LÜHIAJALISED KOHUSTISED Võlgnevused 2.7 — (1) (62) (554) (615) — (5) (108) (404) (516) Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud 2.8 — (67) (217) (1 244 ) (1 527 ) — (96) (240) (983) (1 319 ) — (67) (279) (1 798 ) (2 143 ) — (101) (348) (1 386 ) (1 835 ) KOHUSTISED KOKKU — (67) (279) (1 800 ) (2 145 ) — (101) (349) (1 405 ) (1 854 ) NETOVARA 362 (448) 3 747 (2 282 ) 1 379 365 106 4 778 (3 300 ) 1 948 Õiglase väärtuse reservid 2.9 — — (2) (4) (5) — — — (2) (2) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid 2.10 12 164 10 535 20 960 15 327 58 986 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809 Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital 2.10 627 1 625 — — 2 252 627 1 625 — — 2 252 Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused 2.10 (2 512 ) 2 041 188 283 — (2 510 ) 2 109 265 136 — Varasematest aastatest ülekantud tulem (10 098 ) (14 440 ) (18 606 ) (11 966 ) (55 111 ) (10 098 ) (14 406 ) (18 077 ) (8 573 ) (51 155 ) Eelarveaasta tulem — 36 (457) (4 324 ) (4 744 ) — (34) (529) (3 393 ) (3 956 ) NETOVARA 181 (203) 2 084 (683) 1 379 183 53 2 618 (905) 1 948





EAFide TULEMIARUANNE

(miljonites eurodes) 2020 2019 Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku TULUD Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud 3.1 Sissenõudmine (1) 5 69 19 92 — — 18 10 28 (1) 5 69 19 92 — — 18 10 28 Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud 3.2 Finantstulud — 5 1 1 6 — — 3 4 7 Muud tulud — 5 18 13 37 1 6 21 12 39 — 10 19 13 43 1 6 24 16 46 Kogutulu (1) 15 88 32 135 1 6 42 26 74 KULUD Abimeetmed 3.3 — 34 (462) (4 179 ) (4 607 ) — (35) (579) (3 141 ) (3 755 ) Kaasrahastamise kulud 3.4 — — (41) (12) (53) — — (9) (5) (14) Finantskulud 3.5 1 (3) (16) (4) (21) — 2 (2) (1) (1) Muud kulud 3.6 — (9) (25) (162) (197) (1) (8) 20 (272) (260) Kulud kokku 1 21 (545) (4 356 ) (4 878 ) (1) (40) (571) (3 418 ) (4 030 ) EELARVEAASTA TULEM — 36 (457) (4 324 ) (4 744 ) — (35) (529) (3 393 ) (3 956 )

EAFide NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)–(B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused (F) Netovarad kokku (C)+(D)+(E)+(F) SALDO SEISUGA 31.12.2018 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 509 ) 184 Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi — (1) (1) SALDO SEISUGA 31.12.2019 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 510 ) 183 Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi — (2) (2) SALDO SEISUGA 31.12.2020 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 512 ) 181





(miljonites eurodes) Üheksas EAF Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)–(B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused (F) Netovarad kokku (C)+(D)+(E)+(F) SALDO SEISUGA 31.12.2018 10 773 — 10 773 (14 406 ) 1 625 2 137 129 Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi 15 (15) (15) Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi — (27) (27) Eelarveaasta tulem — (34) (34) SALDO SEISUGA 31.12.2019 10 773 15 10 758 (14 440 ) 1 625 2 109 53 Kapitali suurenemine – osamaksud — — — Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi — (69) (69) Tagasimaksed liikmesriikidele (223) (223) Eelarveaasta tulem — — — — SALDO SEISUGA 31.12.2020 10 550 15 10 535 (14 440 ) 1 625 2 041 (203)





(miljonites eurodes) Kümnes EAF Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)–(B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused (F) Netovarad kokku (C)+(D)+(E)+(F) SALDO SEISUGA 31.12.2018 20 960 — 20 960 (18 077 ) — 55 2 938 Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi — 28 28 Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi — 181 181 Eelarveaasta tulem — (529) (529) SALDO SEISUGA 31.12.2019 20 960 — 20 960 (18 606 ) — 265 2 618 Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi — 71 71 Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi — (147) (147) Eelarveaasta tulem — (457) — (457) SALDO SEISUGA 31.12.2020 20 960 — 20 960 (19 063 ) — 188 2 084





(miljonites eurodes) Üheteistkümnes EAF Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)–(B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused (F) Õiglase väärtuse reserv (G) Netovarad kokku (C)+(D)+(E)+(F)+(G) SALDO SEISUGA 31.12.2018 29 367 22 840 6 527 (8 573 ) — 317 — (1 729 ) Õiglase väärtuse muutused — (2) (2) Kapitali suurenemine – osamaksud (4 400 ) 4 400 4 400 Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi — — (181) (181) Eelarveaasta tulem — (3 393 ) — (3 393 ) SALDO SEISUGA 31.12.2019 29 367 18 440 10 927 (11 966 ) — 136 (2) (905) Õiglase väärtuse muutused (2) (2) Kapitali suurenemine – osamaksud (4 400 ) 4 400 147 4 547 Eelarveaasta tulem — (4 324 ) — (4 324 ) SALDO SEISUGA 31.12.2020 29 367 14 040 15 327 (16 290 ) — 283 (4) (683)

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD (5)

1. PEAMISED ARVESTUSMEETODID

1.1. RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

Raamatupidamise aastaaruande eesmärk on anda üksuse finantsseisundi, tegevustulemuste ja rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale sidusrühmade ringile.

Üldised kaalutlused (raamatupidamispõhimõtted), millest raamatupidamise aastaaruande koostamisel lähtutakse, on sätestatud ELi raamatupidamiseeskirjas nr 1 „Raamatupidamise aastaaruanded“ ning on samad mis IPSAS 1-s kirjeldatud põhimõtted: õiglase kajastamise, tekkepõhise arvestuse, tegevuse jätkuvuse, kajastamise järjepidevuse, olulisuse, andmete koondamise, tasaarvestuse ja teabe võrreldavuse põhimõte. Finantsaruannete kvalitatiivsed omadused on asjakohasus, tõesus (usaldusväärsus), arusaadavus, ajakohasus, võrreldavus ja kontrollitavus.

1.2. ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

1.2.1. Aruandeperiood

Raamatupidamise aastaaruanne esitatakse igal aastal. Majandusaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.

1.2.2. Valuuta ja ümberarvestamise alused

Majandusaasta aruanded on esitatud tuhandetes eurodes, sest euro on ELi arvestusvaluuta. Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Vahetuskursierinevustest saadud kasum või kahjum, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustiste ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus kehtinud vahetuskursside alusel, kajastatakse tulemiaruandes. Teistsuguseid ümberarvestamise meetodeid kasutatakse kinnisvara ja seadmete ning immateriaalse vara puhul, mille väärtuseks eurodes on nende väärtus soetamise kuupäeval.

Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustiste aasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud Euroopa Keskpanga vahetuskursside alusel.

Euro vahetuskursid

Rahaühik 31.12.2020 31.12.2019 Rahaühik 31.12.2020 31.12.2019 Bulgaaria leev (BGN) 1,9558 1,9558 Poola zlott (PLN) 4,5597 4,2568 Tšehhi kroon (CZK) 26,2420 25,4080 Rumeenia leu (RON) 4,8683 4,783 Taani kroon (DKK) 7,4409 7,4715 Rootsi kroon (SEK) 10,0343 10,4468 Inglise nael (GBP) 0,8990 0,8508 Šveitsi frank (CHF) 1,0802 1,0854 Horvaatia kuna (HRK) 7,5519 7,4395 Jaapani jeen (JPY) 126,4900 121,9400 Ungari forint (HUF) 363,8900 330,5300 USA dollar (USD) 1,2271 1,1234

1.2.3. Prognooside kasutamine

IPSASe ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt esitatakse raamatupidamise aastaaruandes tingimata summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel. Oluliste hinnangute hulka kuuluvad muu hulgas töötajahüvitiste kohustiste summad, viitlaekumised ja edasilükkunud tulud ning viitvõlgnevused ja edasilükkunud kulud, eraldised, nõuetest tulenev finantsrisk, tingimuslikud varad ja kohustised ning vara väärtuse languse määr. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest prognoosidest erineda.

Mõistlike hinnangute kasutamine on raamatupidamise aastaaruande koostamise lahutamatu osa ega vähenda selle usaldusväärsust. Hinnangut võib olla vaja muuta, kui muutub olukord, millele hinnang tugines, või kui saadakse uut teavet või kogemusi. Oma olemuselt ei ole hinnangu muutus seotud eelnevate perioodidega ja see ei ole vea parandamine. Kui raamatupidamislik hinnang muutub, kajastatakse selle mõju selle ajavahemiku üle- või puudujäägina, kus muutus on teatavaks saanud.

1.2.4. Uute ja muudetud Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirjade (EAR) kohaldamine

Uued ELi raamatupidamiseeskirjad, mis kehtivad 1. jaanuaril 2020 ja hiljem algavate aruandeaastate suhtes

1. jaanuaril 2020 ja hiljem algavate aruandeaastate suhtes ei hakanud kehtima uusi ELi raamatupidamiseeskirju.

Uus vastuvõetud ELi raamatupidamiseeskiri, mis 31. detsembril 2020 veel ei kehtinud

17. detsembril 2020 võttis Euroopa Komisjoni peaarvepidaja vastu läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 „Finantsinstrumendid“, mis kehtib 1. jaanuaril 2021 või hiljem algavate arvestusperioodide suhtes. Läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 on ajakohastatud kooskõlas uue rahvusvahelise avaliku sektori raamatupidamise standardiga (IPSAS) nr 41 „Finantsinstrumendid“ ning sellega kehtestatakse ELi üksuste finantsvarade ja finantskohustiste finantsaruandluse põhimõtted. Lisateavet on esitatud ELi majandusaasta aruandes 2020. Eelduste kohaselt ei ole sellel muudatusel olulist mõju, sest üksuse finantsinstrumentide summa raamatupidamise aastaaruannetes on väike.

1.3. BILANSS

1.3.1. Finantsvarad

Finantsvarasid liigitatakse järgmiselt: õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavad finantsvarad, laenud ja nõuded, lõpptähtajani hoitavad investeeringud ja müügivalmis finantsvarad. Finantsinstrumentide liigitus määratakse kindlaks nende esmasel kajastamisel ja see hinnatakse ümber iga bilansipäeva seisuga.

i) Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavad finantsvarad

Finantsvara liigitatakse sellesse kategooriasse, kui see soetatakse peamiselt peatse müügi eesmärgil või (majandus)üksus määratleb selle sellisena. Selles kategoorias kajastatakse ka tuletisinstrumendid. Sellesse kategooriasse kuuluvad varad liigitatakse käibevaraks, kui nende oodatav realiseerimisaeg on 12 kuu jooksul bilansipäevast arvates. Eelarveaasta jooksul ei olnud üksusel ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

ii) Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded on aktiivsel turul noteerimata finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Need tekivad, kui üksus annab raha või kaupu või osutab teenuseid otse võlgnikule, ilma et ta kavatseks nõudega kaubelda. Need kuuluvad põhivara hulka, välja arvatud juhul, kui nende lõpptähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates. Laenude ja nõuete hulka kuuluvad tähtajalised hoiused, mille algne tähtaeg on üle kolme kuu.

iii) Tähtajani hoitavad investeeringud

Tähtajani hoitavad investeeringud on kindlaksmääratud lõpptähtajaga finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad ning mida üksus kavatseb ja suudab hoida kuni lõpptähtajani, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Eelarveaasta jooksul ei olnud üksusel ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

iv) Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad on finantsvarad, mis on määratletud sellesse kategooriasse kuuluvana või mis ei ole liigitatud ühtegi muusse kategooriasse, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Müügivalmis finantsvarad liigitatakse kas käibe- või põhivaraks olenevalt sellest, kui kaua kavatseb üksus neid säilitada; tavaliselt on selleks ajavahemikuks lõpptähtajani jäänud aeg. Eelarveaasta jooksul ei olnud üksusel ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

Esmane kajastamine ja mõõtmine

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavate, tähtajani hoitavate ja müügivalmis finantsvarade ostu ja müüki kajastatakse tehingupäeval, st päeval, mil üksus võtab kohustuse vara ostuks või müügiks. Raha ekvivalendid ja laenud kajastatakse raha finantsasutuses hoiustamise või laenuvõtjatele ülekandmise hetkel. Finantsinstrumendid kajastatakse esmaselt õiglases väärtuses. Kui finantsvara ei kajastata õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, võetakse selle esmasel kajastamisel arvesse ka tehingukulusid.

Finantsinstrumentide kajastamine lõpetatakse, kui investeeringutest rahavoogude saamise õigus on aegunud või kui üksus on sisuliselt kõik omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved üle andnud teisele poolele.

Hilisem mõõtmine

Finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses ning nende õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulemiaruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud.

Laene ja nõudeid ning lõpptähtajani hoitavaid investeeringuid kajastatakse amortiseeritud väärtuses efektiivse intressimäära meetodi kohaselt.

Müügivalmis finantsvarasid kajastatakse pärast esmast kajastamist õiglases väärtuses. Nende õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse õiglase väärtuse reservis. Müügivalmis finantsvarade intress, mis arvutatakse efektiivse intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse tulemiaruandes.

Üksus hindab igal bilansipäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et finantsvara väärtus on langenud, ja kas väärtuse langus tuleks kajastada tulemiaruandes.

1.3.2. Eelmaksed

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda vahendite saajale rahalist ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases lepingus, otsuses, kokkuleppes või alusaktis kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid ja ettemakseid kasutatakse lepingus kindlaksmääratud perioodi jooksul sel eesmärgil, milleks need anti, või need tuleb tagasi maksta. Kui vahendite saaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on tal kohustus eelmakseks olev ettemakse üksusele tagastada. Kuna üksus säilitab eelmakse üle kontrolli ja tal on rahastamiskõlbmatute kulude korral õigus tagasimaksele, kajastatakse summa varana.

Eelmakse kajastatakse bilansis esmaselt vahendite ülekandmisel saajale. Seda mõõdetakse antud vahendite summas. Järgnevatel perioodidel mõõdetakse eelmakset esmaselt bilansis kajastatud väärtuses, millest on maha arvatud perioodi jooksul tehtud rahastamiskõlblikud kulud (sh vajaduse korral hinnangulised summad).

1.3.3. Nõuded ja sissenõutavad summad

ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt tuleb kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud tehingud esitada eraldi. Nende kahe kategooria eristamiseks seostatakse terminit „nõuded“ kaubanduslike tehingutega ning terminit „sissenõutavad summad“ kasutatakse mittekaubanduslike tehingute puhul, st kui EL saab väärtuse muult üksuselt, andmata otseselt vastu umbkaudselt võrdset väärtust (nt liikmesriikidelt sissenõutavad omavahenditega seotud summad).

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded on kooskõlas finantsinstrumentide määratlusega, mistõttu liigitatakse need laenudeks ja nõueteks ning mõõdetakse vastavalt.

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade puhul kajastatakse intresside ja trahvide võrra korrigeeritud algne summa, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev allahindlus. Väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et üksusel ei ole võimalik kõiki summasid nõuete algsete tingimuste kohaselt sisse nõuda. Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest maksumusest kaetava väärtuse. Allahindluse summa kajastatakse tulemiaruandes.

1.3.4. Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid on finantsinstrumendid ning nende hulka kuuluvad sularaha, pankades olevad nõudmiseni ja lühiajalised hoiused ning muud suure likviidsusega lühiajalised, kuni kolmekuulise esialgse tähtajaga investeeringud.

1.3.5. Võlgnevused

Kreditoorse võlgnevuse arvestus hõlmab nii kaubanduslike tehingute summasid (näiteks kaupade ja teenuste ost) kui ka mittekaubanduslike tehingute summasid, näiteks vahendite saajate kulutaotlused, toetused ja muud ELi rahalised vahendid või saadud eelmaksed (vt lisade punkt 1.4.1).

Vahendite saajatele makstava toetuse ja muude maksete kulutaotlused kirjendatakse taotluse saamise ajal võlgnevusena taotletava summa ulatuses. Pärast rahastamiskõlblike kulude kontrollimist ja kinnitamist kajastatakse võlgnevusi kinnitatud ja rahastamiskõlblikus summas.

Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivat kreditoorset võlgnevust kajastatakse arve saamisel algse summa ulatuses. Sellele vastavad kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui asjad või teenused on üksusele tarnitud või osutatud ja ta on need vastu võtnud.

1.3.6. Viitlaekumised ja edasilükkunud tulud ning viitvõlgnevused ja edasilükkunud kulud

Tehinguid ja sündmusi kajastatakse raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet veel välja saadetud, kuid teenus on osutatud või asi tarnitud või kui on olemas lepinguline kohustus (nt lepingus sätestatu tulemusena), kajastatakse raamatupidamise aastaaruannetes viitlaekumine. Lisaks sellele, kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saadetud, kuid teenust ei ole veel osutatud või tarnitud kaupasid üle antud, loetakse tulu edasilükkunuks ja see kajastatakse järgnevas arvestusperioodis.

Ka kulud kajastatakse selles perioodis, millega need on seotud. Arvestusperioodi lõpus kajastatakse viitvõlgnevusi perioodi ülekandekohustuse prognoositud summa alusel. Viitvõlgnevused arvutatakse peaarvepidaja välja antud üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt. Juhiste eesmärk on tagada, et raamatupidamise aastaaruanne annab tõese ülevaate nendest majandus- ja muudest sündmustest, mida see kajastab. Samamoodi, kui enne kaupade või teenuste kättesaamist on tehtud eelmakse, on tegemist edasilükkunud kuluga, mis kajastatakse järgneva arvestusperioodi all.

1.4. TULEMIARUANNE

1.4.1. Tulud

Tulu on saadud ja saada oleva majandusliku kasu või teenusepotentsiaali brutosumma, mille võrra suureneb netovara. See summa ei sisalda aga omanike sissemaksetest tulenevat suurenemist.

Tulu liik sõltub tulemiaruande aluseks olevate tehingute laadist ja jaguneb alljärgnevalt.

i) Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu on maksud ja ülekanded, kusjuures ülekandja kannab vahendeid saajale, ilma et viimane annaks vahetult vastu ligikaudu võrdses väärtuses vahendeid. Ülekanded on mittekaubanduslikest tehingutest tulevikus saadav majanduslik kasu või teenusepotentsiaal (makse arvesse võtmata). ELi üksuste puhul hõlmavad tehingud peamiselt komisjonilt saadud vahendeid (nt tasakaalustav toetus traditsioonilistele ametitele või tegevustoetus rahalist toetust käsitlevate lepingute korral).

Üksus kajastab ülekantavat vara juhul, kui tal on möödunud sündmuse (ülekande) tulemusel vahendite üle kontroll ja ta loodab tulevikus saada neist vahendeist majanduslikku kasu või teenusepotentsiaali ning kui kõnealuste vahendite õiglast väärtust saab usaldusväärselt mõõta. Ka mittekaubanduslike tehingutega saadavad ja varana kajastatavad vahendid (näiteks raha) kajastatakse tuluna, välja arvatud juhul, kui üksusel lasub ülekande suhtes kohustus (tingimus), mis tuleb täita enne tulu kajastamist. Kuni tingimuse täitmiseni on tegemist edasilükkunud tuluga, mis kajastatakse kohustisena.

ii) Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaupade ja teenuste müügist saadud tulu kajastatakse siis, kui olulised kaupade omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved ostjale üle lähevad. Teenuste osutamisega seotud tehingutest saadud tulu kajastamisel võetakse arvesse seda, mis täitmisetapis on tehing aruandekuupäeva seisuga.

1.4.2. Kulud

Kulud on väljamaksetest või vahendite ärakasutamisest või kohustiste tekkimisest tulenev majandusliku kasu või teenusepotentsiaali vähenemine aruandeperioodil, mille tulemusel netovara väheneb. Kulude hulka kuuluvad kaubanduslike ja mittekaubanduslike tehingute kulud.

Kaupade ostu ja teenuste osutamisega seoses kantud kaubanduslike tehingute kulud kajastatakse siis, kui asi on üksusele tarnitud ja too on selle vastu võtnud. Neid hinnatakse arvel esitatud algses summas. Lisaks sellele kajastatakse tulemiaruandes bilansipäeva seisuga perioodi jooksul osutatud teenusega seotud kulud, mille kohta ei ole veel arvet saadud või vastu võetud.

Mittekaubanduslike tehingute kulud seonduvad vahendite saajatele tehtud ülekannetega ja neid võib olla kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ning oma äranägemisel makstavad toetused, osamaksud ja annetused. Ülekanne kajastatakse selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et asjaomast liiki ülekanne on lubatud õigusaktiga või on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud; vahendite saaja on täitnud kõik rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid ja summa suurust saab realistlikult hinnata.

Kajastamiskriteeriumidele vastava maksenõude või kulutaotluse saamisel kajastatakse see kuluna rahastamiskõlbliku summa ulatuses. Eelarveaasta lõpu seisuga hinnatakse kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mis kuuluvad vahendite saajatele tasumisele, kuid millest ei ole veel teatatud, ning kajastatakse need viitvõlgnevustena.

1.5. TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

1.5.1. Tingimuslikud varad

Tingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb möödunud sündmusest ning mille olemasolu kinnitab ainult ühe või mitme sellise tulevikusündmuse toimumine või mittetoimumine, mis on ebakindlad ja mida (majandus)üksus täielikult ei kontrolli. Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline.

1.5.2. Tingimuslikud kohustised

Tingimuslik kohustis on võimalik kohustus, mille olemasolu kinnitab ainult ühe või mitme sellise tulevikusündmuse toimumine või mittetoimumine, mis on ebakindlad ja mida üksus täielikult ei kontrolli, või olemasolev kohustus, mille puhul ei ole tõenäoline, et selle täitmiseks on vajalik loovutada ressursse majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol.

Tingimuslik kohustis tekib ka nendel harva esinevatel juhtudel, mil olemasolevat kohustust ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta.

Tingimuslikke kohustisi raamatupidamisaruannetes ei kajastata. Need avalikustatakse, välja arvatud juhul, kui majanduslikku kasu või teenusepotentsiaali sisaldavate ressursside vähenemine on vähetõenäoline.

1.6. FONDIKAPITAL

EAFi liikmesriigid teevad fondi osamakse EAFi programmide elluviimiseks, nagu on sätestatud iga EAFi sisekokkuleppes. Kapitali sissenõudmise, see tähendab asjaomase aasta N rahastamistaotluste õiguslik alus määratakse kindlaks nõukogu otsusega aastal N–1 ja saadavad vahendid on selgelt määratud täpsustatud tulevasteks perioodideks.

Osamaksud vastavad omanike sissemaksete kriteeriumidele (ELi raamatupidamiseeskiri nr 1) ja seega käsitletakse neid EAFi raamatupidamise aastaaruannetes fondikapitalina. Fondikapital on EAFi liikmesriikidelt saadavate osamaksude kogusumma. Sissenõudmata fondikapital lahutatakse avalikult fondikapitali kogusummast (vt netovara muutuste aruanne), seega kajastatakse bilansis ainult sissenõutud fondikapitali.

Kuna kokkulepitud osamaksud määratakse täpsustatud aruandeperioodideks, nii et EAFil on õiguslik nõue EAFi liikmesriikide vastu ainult nendel perioodidel, ei kajastata mis tahes eelnevalt laekunud summasid mitte sissenõutud kapitalina, vaid ettemakstud kapitalisissemaksetena võlgnevuste all.

1.7. KAASRAHASTAMINE

Laekunud kaasrahastamise osamaksud vastavad mittekaubanduslikest tehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumile ning neid kajastatakse muu hulgas liikmesriikide, kolmandate riikide ja teiste poolte ees tekkinud võlgnevustena. EAF peab kas kasutama osamaksusid kolmandatele isikutele teenuste osutamiseks või maksma need vahendid (s.o saadud osamaksud) tagasi. Kaasrahastamislepingute alusel tasumisele kuuluv, ent veel tasumata summa kujutab endast saadud kaasrahastamise osamaksusid, millest on maha arvatud projektiga seoses kantud kulud. Mõju netovaradele puudub.

Projektide kaasrahastamisega seotud kulusid kajastatakse vastavalt nende tekkimisele. Neile vastav osamaksude summa kajastatakse tegevustuluna ja see ei mõjuta eelarveaasta tulemit.

2. BILANSI LISAD

VARAD

2.1. FINANTSVARAD

EAFi finantsvarade väärtus oli 31. detsembri 2020. aasta seisuga 33 miljonit eurot (2019. aastal 36 miljonit eurot). Nende hulka kuuluvad müügivalmis finantsvarad, mis on peaaegu eranditult omakapitaliinvesteeringud.

2.2. EELMAKSED

Paljudes lepingutes on ette nähtud ettemaksete tegemine enne ehitustööde alustamist, asjade tarnimist või teenuste osutamist. Mõnel juhul on lepingute maksegraafikutes ette nähtud maksete tegemine eduaruannete põhjal. Eelmaksed tehakse üldjuhul selle riigi või territooriumi valuutas, kus projekt ellu viiakse.

See, kas eelmakseid kajastatakse lühiajaliste või pikaajaliste eelmaksetena, oleneb sellest, millal eelmakseid kasutatakse. Kasutustingimused on kindlaks määratud projekti aluseks olevas lepingus. Kui eelmakseid kasutatakse 12 kuu jooksul pärast aruandekuupäeva, kajastatakse neid lühiajaliste eelmaksetena. Kuna paljud EAFi projektidest on oma laadilt pikaajalised, peavad nendega seonduvad ettemaksed olema kasutatavad rohkem kui ühe aasta jooksul. Seetõttu on osa eelmakseid kajastatud pikaajalise varana.

(miljonites eurodes) Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2020 31.12.2019 Pikaajalised eelmaksed 2.2.1 — 3 292 578 873 910 Lühiajalised eelmaksed 2.2.2 — 9 341 1 005 1 355 1 288 Kokku — 12 633 1 583 2 228 2 199

Eelmaksete kogusumma suurenemist 29 miljoni euro võrra 31. detsembri 2020. aasta seisuga mõjutasid kombineeritult üheteistkümnenda EAFiga seotud eelmaksete suurenemine (2019. aastal 1 401 miljonit eurot) ja kümnenda EAFiga seotud eelmaksete vähenemine (2019. aastal 766 miljonit eurot).

Üheteistkümnenda EAFiga seotud eelmaksete suurenemine on peamiselt tingitud aasta jooksul sõlmitud uute lepingutega seoses tehtud ettemaksete suurenemisest. Üheteistkümnes EAF algas 2015. aastal ja 2020. aastal oli EAFi tegevusega seotud lepingute sõlmimine kõige aktiivsem. Selle tulemusel kasvas avatud lepingute arv ligikaudu 3 400-lt 2019. aastal 3 550 ni 2020. aastal. Selle eelmaksete suurenemise tulemusel kasvasid raha väljamaksed ja seega vähenesid raha ja raha ekvivalendid (vt lisade punkt 2.5).

Kümnenda EAFiga seotud eelmaksete vähenemine on EAFi tavapärase tegevustsükli tagajärg. Kümnenda EAFi järkjärgulise lõpetamise tulemusel viidi lõpule paljude lepingute täitmine ja lepingud lõpetati. Selle EAFi alla kuuluvate avatud lepingute arv vähenes ligikaudu 2 600-lt 2019. aastal ligikaudu 2 500-le 2020. aastal. Sellest tulenevalt vähenes vahendite saajatele tehtud eelmaksete summa ja suurenes tasaarvestatavate eelmaksete summa.

2.2.1. Pikaajalised eelmaksed iga eelarve täitmise viisi puhul

(miljonites eurodes) 31.12.2020 31.12.2019 Otsene eelarve täitmine Täitja: komisjon 139 190 ELi rakendusametid 8 6 ELi delegatsioonid 25 49 171 244 Kaudne eelarve täitmine Täitja: EIP ja EIF 266 313 rahvusvahelised organisatsioonid 347 291 eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid 28 22 avalik-õiguslikud asutused 49 22 kolmandad riigid 11 17 ELi asutused ning avaliku ja erasektori partnerlus 1 1 702 666 Kokku 873 910

2.2.2. Lühiajalised eelmaksed

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2020 31.12.2019 Eelmaksed (bruto) — 98 1 527 3 472 5 097 5 030 Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse) — (89) (1 186 ) (2 467 ) (3 742 ) (3 742 ) Kokku — 9 341 1 005 1 355 1 288

2.2.3. Lühiajalised eelmaksed iga eelarve täitmise viisi puhul

(miljonites eurodes) 31.12.2020 31.12.2019 Otsene eelarve täitmine Täitja: komisjon (40) 80 ELi rakendusametid 14 15 ELi delegatsioonid 206 188 180 283 Kaudne eelarve täitmine Täitja: EIP ja EIF 224 50 rahvusvahelised organisatsioonid 572 569 eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid 73 86 avalik-õiguslikud asutused 146 119 kolmandad riigid 155 180 ELi asutused ning avaliku ja erasektori partnerlus 4 1 1 175 1 005 Kokku 1 355 1 288

2.2.4. Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Eelmaksete tagamiseks hoitakse tagatisi, mis vabastatakse projekti raames esitatud viimase nõude tasumisel.

(miljonites eurodes) 31.12.2020 31.12.2019 Eelmaksetega seotud tagatised 49 46

Eelmaksetega seotud tagatiste suurenemine on tingitud eelmaksete suurenemisest.

Enamik eelmakseid makstakse eelarve kaudse täitmise raames. Sellisel juhul ei ole tagatise saaja EAF, vaid avaliku sektori hankija. Kuigi EAF ei ole vahendite saaja, aitavad need tagatised tema vara tagada.

2.3. USALDUSFONDI OSAMAKSUD

Selles rubriigis on kajastatud ELi Aafrika usaldusfondile ja ELi Bêkou usaldusfondile tehtud osamaksude summa. Osamaksud ei sisalda neid usaldusfondide kulusid, mis kaetakse EAFist.

Komisjon rakendab usaldusfondi osamakse otsese eelarve täitmise raames.

(miljonites eurodes) Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2019 Fondi tehtud sissemaksed 2020 Usaldusfondide kulude netosumma jaotus 2020 Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2020 Aafrika 263 771 (649) 385 Bêkou 4 29 (24) 9 Kokku 266 800 (673) 394

Usaldusfondi osamaksud suurenesid 600 miljonilt eurolt 2019. aastal 800 miljoni euroni 2020. aastal. Rahastamise kasv oli vajalik selleks, et rahastada usaldusfondide ulatuslikumat tegevust, mille tulemusel kasvasid selle valdkonna kulud.

2.4. MITTEKAUBANDUSLIKUD JA KAUBANDUSLIKUD NÕUDED

Kaubanduslikud tehingud on tehingud, mille puhul üksus saab varasid või teenuseid või kustutatakse tema kohustused ning ta annab teisele poolele vastutasuks ligikaudu võrdses väärtuses vahendeid (peamiselt kaupade, teenuste või vara kasutamise näol). Mittekaubanduslike tehingute puhul saab üksus teiselt üksuselt teatavas väärtuses vahendeid, andmata otseselt vastutasuks ligikaudu võrdses väärtuses vahendeid, või annab teisele üksusele teatavas väärtuses vahendeid, saamata otseselt vastutasuks ligikaudu võrdses väärtuses vahendeid.

(miljonites eurodes) Lisa 31.12.2020 31.12.2019 Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad 2.4.1 48 32 Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded 2.4.2 92 91 Kokku 140 123

2.4.1. Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2020 31.12.2019 Liikmesriigid — — — — — 1 Kliendid — 5 50 5 61 27 Avalik-õiguslikud asutused — 11 14 2 27 21 Kolmandad riigid — 1 2 1 4 7 Allahindamine — (15) (28) (4) (49) (27) Vastastikku sissenõutavad summad ELi institutsioonidega — — — 4 4 5 Kokku — 2 38 8 48 32

2.4.2. Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2020 31.12.2019 Viitlaekumised — 67 21 — 88 88 EAFide vastastikku sissenõutavad summad 181 (246) 1 663 (1 598 ) — — Muu — — — 4 4 4 Kokku 181 (179) 1 684 (1 594 ) 92 91

Viitlaekumiste all on kajastatud eelmaksetelt kogunenud intressid, nimelt 62,6 miljoni euro suurune summa seoses võlakergendusprojektiga, mida viiakse ellu koos Maailmapangaga, ja 18 miljoni euro suurune summa seoses ELi Aafrika infrastruktuuri sihtfondiga, mida rakendatakse koos EIPga.

Rubriik „Muu“ hõlmab täielikult ülemaailmse energiatõhususe ja taastuvenergia fondi nõudeid.

Tõhususe huvides on kõigi EAFide ühine sularahavaru kajastatud üheteistkümnendas EAFis; sellest tulenevalt on EAFide vahelistest tehingutest tulenevad vastastikku sissenõutavad summad eri EAFide bilanssides tasakaalus.

EAFide vastastikku sissenõutavad summad esitatakse ainult konkreetsete EAFide kaupa. EAFide vastastikku sissenõutavate summade kogusumma on null.

2.5. RAHA JA RAHA EKVIVALENDID (6)

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2020 31.12.2019 Erikontod Keskpangad — — — 693 693 729 — — — 693 693 729 Arvelduskontod Kommertspangad — — — 8 8 421 Finantsinstrumentide raha — — — 27 27 30 — — — 35 35 450 Kokku — — — 728 728 1 179

Selle rubriigi all kajastatud summade vähenemine 451 miljoni euro võrra on peamiselt selgitatav kommertspankade kontodelt tehtud maksete suurenemisega, mis on kooskõlas kulude suurenemisega (vt lisade punkt 3.3) ja eelmaksete suurenemisega (vt lisade punkt 2.2). EAFi netomaksed olid 2020. aastal rekordtasemel (4 605 miljonit eurot) (2019. aastal 3 910 miljonit eurot), peamiselt COVID-19 pandeemia mõju tõttu. Pandeemiale reageerimiseks kohandab EL oma prioriteete ja programme partnerriikidega, mille tulemusel kasvasid väljamaksed, eelkõige projektidele, mille eesmärk on võidelda COVID-19 kriisiga.

Nagu varasematel aastatel ja eesmärgiga piirata vastaspoole riski, hoitakse rohkem raha keskpankade juures olevatel kontodel kui kommertspankades (vt lisade punkt 5.1).

KOHUSTISED

2.6. FINANTSKOHUSTISED

2.6.1. Kaasrahastamisega seotud võlgnevused

Kaasrahastamisega seotud võlgnevused hõlmavad vahendeid, mille EAF on saanud kaasrahastamislepingute alusel. EAF peab neid osamakse kasutama kokkulepitud teenuste osutamiseks kolmandatele isikutele ja tagastama kasutamata jäänud vahendid rahastajatele. See, kas kaasrahastamisega seotud summad kajastatakse lühi- või pikaajaliste võlgnevustena, sõltub sellest, millal neid summasid kasutatakse.

Majandusaasta lõpus hinnatakse kaasrahastamisega seotud võlgnevusi igal üksikjuhul eraldi ning kõik summad, mida järgneva 12 kuu jooksul tõenäoliselt ei kasutata, loetakse pikaajaliseks võlgnevuseks. Lühiajaliste kohustiste summad on esitatud lisade punktis 2.7.2.

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2020 31.12.2019 Kaasrahastamisega seotud pikaajalised võlgnevused — — — 2 2 19 Kaasrahastamisega seotud lühiajalised võlgnevused — — 10 32 42 69 Kokku — — 10 34 44 88

Kaasrahastamisega seotud võlgnevuste kogusumma vähenemine 44 miljoni euro võrra on peamiselt tingitud eelkõige üheteistkümnenda EAFiga seotud kaasrahastamisprojektidega seoses kantud kulude suurenemisest (53,2 miljonit eurot, vt lisade punkt 3.4), mida osaliselt tasakaalustasid uued kaasrahastamisprojektid 9 miljoni euro ulatuses. Pikaajalise kaasrahastamise oluline vähenemine on kooskõlas kaasrahastamisprojektide tegevustsükliga: aasta lõpus analüüsitakse iga avatud kaasrahastamisprojekti eraldi ja pikaajalise kaasrahastamise alla liigitatakse ainult need summad, mille kulud ei teki järgmisel aastal.

2.7. VÕLGNEVUSED

(miljonites eurodes) Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2020 31.12.2019 Lühiajalised võlgnevused 2.7.1 — 1 53 291 345 182 Mitmesugused võlgnevused 2.7.2 — — 8 262 270 334 Kokku — 1 62 553 615 516

2.7.1. Lühiajalised võlgnevused

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2020 31.12.2019 Tarnijad — 4 44 93 141 97 Liikmesriigid — — — — — 2 Kolmandad riigid — — 2 187 189 78 Avalik-õiguslikud asutused — — 21 79 100 92 Muud lühiajalised võlgnevused — (4) (13) (68) (85) (88) Kokku — — 53 291 345 182

Võlgnevused hõlmavad peamiselt kuluaruandeid, mis on seoses vahendite saajatele antud toetustega EAFile esitatud. Need kajastatakse kuluaruande saamise ajal kogu kuluaruande summa ulatuses. Pärast rahastamiskõlblikkuse kontrollimist makstakse vahendite saajatele välja ainult rahastamiskõlblikud kulud. Aasta lõpus analüüsitakse täitmata kulutaotlusi ja nendega seotud hinnangulised rahastamiskõlblikud kulud kajastatakse tulemiaruandes. Hinnangulised rahastamiskõlbmatud kulud kajastatakse muude lühiajaliste võlgnevuste all.

Võlgnevuste suurenemine eelkõige tarnijate ja kolmandate riikide puhul on tingitud mitmest arvest, mis ei olnud enne aasta lõppu kinnitatud ega makstud.

2.7.2. Mitmesugused võlgnevused

(miljonites eurodes) Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2020 31.12.2019 Kaasrahastamisega seotud võlgnevused 2.6.1 — — 10 32 42 69 Ettemakstud kapitalisissemaksed 2.7.2.1 — — — 223 223 264 Mitmesugused võlgnevused — — (2) 7 5 1 Kokku — — 8 262 270 334

2.7.2.1. Ettemakstud kapitalisissemaksed

31. detsembri 2020. aasta seisuga oli kogu 223 miljoni euro suurune summa seotud tagasimaksega liikmesriikidele kaheksanda ja üheksanda EAFi kohaste projektide vabastatud või kasutamata vahenditest (vt lisade punkt 2.10.1). Liikmesriigid nõustusid tasaarvestama tagasimakse üheteistkümnenda EAFi osamaksudega 2021. aasta esimese osamaksunõude ajal.

Peale tagasimakse puudusid 31. detsembri 2020. aasta seisuga ettemakstud kapitalisissemaksed.

2.8. VIITVÕLGNEVUSED JA EDASILÜKKUNUD TULUD

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2020 31.12.2019 Viitvõlgnevused — 67 217 1 243 1 526 1 318 Muud kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud — — — 1 1 1 Kokku — 67 217 1 244 1 527 1 319

Viitvõlgnevused hõlmavad nendest täitmisel olevatest ja täidetud lepingutest tulenevaid hinnangulisi tegevuskulusid, mille kulutaotlused ei ole veel kinnitatud ja mille puhul vahendite saajate kantud rahastamiskõlblikke kulusid hinnati parima kättesaadava teabe põhjal. See osa hinnangulistest viitvõlgnevustest, mille moodustavad väljamakstud eelmaksed, on kajastatud eelmaksete summade vähenemisena (vt lisade punkt 2.2 above).

Selles rubriigis suurenesid summad kahe teguri koosmõjul: esiteks üheteistkümnenda EAFiga seotud viitvõlgnevuste suurenemine (2019. aastal 983 miljonit eurot) ja teiseks kümnenda EAFiga seotud viitvõlgnevuste vähenemine (2019. aastal 240 miljonit eurot). See on kooskõlas EAFi tegevustsükliga ja samuti seotud asjaoluga, et nende EAFide alla kuuluvate avatud lepingute arv aja jooksul muutus – 2020. aastal oli üheteistkümnenda EAFi tegevus täies hoos ja seetõttu oli 31. detsembri 2020. aasta seisuga oluliselt rohkem selliseid avatud lepinguid, mille korral tuli kulud esitada hinnangute põhjal ja viitvõlgnevustena (vt lisade punkt 2.2).

NETOVARA

2.9. ÕIGLASE VÄÄRTUSE RESERV

Raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse korrigeerimist õiglase väärtuse reservi kaudu.

(miljonites eurodes) 31.12.2020 31.12.2019 Õiglase väärtuse reserv 5 2

2.10. FONDIKAPITAL

2.10.1. Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku Fondikapital 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Sissenõudmata fondikapital — (15) — (18 440 ) (18 455 ) Sissenõutud fondikapital 31.12.2019 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809 Fondikapital 12 164 10 550 20 960 29 367 73 041 Sissenõudmata fondikapital — (15) — (14 040 ) (14 055 ) Sissenõutud fondikapital 31.12.2020 12 164 10 535 20 960 15 327 58 986

Fondikapital kujutab endast osamaksude summat, mille liikmesriigid maksavad vastavalt igale sisekokkuleppele asjaomasesse EAFi. Sissenõudmata fondikapital kujutab endast liikmesriikidelt veel sissenõudmata summasid. Sissenõutud fondikapital koosneb osamaksudest, mille EAF on sisse nõudnud ja mille liikmesriigid on üle kandnud hoiukontodele (vt allpool).

Nõukogu otsusega (EL) 2020/1708 (7) vähendati vastavalt sellele kaheksanda ja üheksanda EAFi sisekokkulepetes sätestatud liikmesriikide osamakse 223 miljoni euro suuruse summa võrra kaheksanda ja üheksanda EAFi raames vabastatud vahendite arvelt. Kuna kaheksanda EAFi alusel vabastatud vahendid on juba teistele EAFidele üle kantud, arvati 223 miljonit eurot üheksanda EAFi kapitalist maha. Sellest vähendamisest tulenevad tagasimaksed on hüvitatud üheteistkümnenda EAFi täiendava osamaksude tasumise nõude raames. Tagasimakset kasutatakse 2021. aasta osamaksu esimese osa vähendamiseks, mis selgitab 223 miljoni euro ulatuses ettemakstud kapitali (vt lisade punkt 2.7.2).

Alates 1. veebruarist 2020 ei ole Ühendkuningriik enam Euroopa Liidu liikmesriik. Kuigi Ühendkuningriik on kuni kõikide programmide sulgemiseni EAFi liige ja võtab endale samad kohustused kui liikmesriigid, siis kooskõlas väljaastumislepingu artikliga 153 ei saa tema osa kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi kohustustega sidumata või vabastatud vahendites uuesti kasutada.

2.10.2. Sissenõutud ja sissenõudmata fondikapital liikmesriikide kaupa ja Ühendkuningriigi puhul

(miljonites eurodes) Üheteistkümnenda EAFi osamaksud % Sissenõudmata kapital 31.12.2019 seisuga 2020. aastal sisse nõutud kapital Sissenõudmata kapital 31.12.2020 seisuga Austria 2,40 442 (105) 337 Belgia 3,25 599 (143) 456 Bulgaaria 0,22 40 (10) 31 Horvaatia 0,23 42 (10) 32 Küpros 0,11 21 (5) 16 Tšehhi Vabariik 0,80 147 (35) 112 Taani 1,98 365 (87) 278 Eesti 0,09 16 (4) 12 Soome 1,51 278 (66) 212 Prantsusmaa 17,81 3 285 (784) 2 501 Saksamaa 20,58 3 795 (906) 2 889 Kreeka 1,51 278 (66) 212 Ungari 0,61 113 (27) 86 Iirimaa 0,94 173 (41) 132 Itaalia 12,53 2 311 (551) 1 759 Läti 0,12 21 (5) 16 Leedu 0,18 33 (8) 25 Luksemburg 0,26 47 (11) 36 Malta 0,04 7 (2) 5 Madalmaad 4,78 881 (210) 671 Poola 2,01 370 (88) 282 Portugal 1,20 221 (53) 168 Rumeenia 0,72 132 (32) 101 Slovakkia 0,38 69 (17) 53 Sloveenia 0,22 41 (10) 32 Hispaania 7,93 1 463 (349) 1 114 Rootsi 2,94 542 (129) 413 Ühendkuningriik 14,68 2 707 (646) 2 061 Kokku 100,00 18 440 (4 400 ) 14 040

Kuna kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi kapital on täielikult sisse nõutud ja laekunud eelnevatel aastatel, nõuti 2020. aastal sisse 4 400 miljoni euro suurune summa, mis on täielikult seotud üheteistkümnenda EAFiga.

2.10.3. Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2020 31.12.2019 Suletud EAFidest ümberpaigutatud vahendid 627 1 625 — — 2 252 2 252

Sellesse rubriiki kuuluvad suletud EAFidest kaheksandasse ja üheksandasse EAFi ümberpaigutatud vahendid.

2.10.4. Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku Saldo seisuga 31.12.2018 (2 509 ) 2 137 55 317 — Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad (1) (27) 28 — — Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad — — 181 (181) — Saldo seisuga 31.12.2019 (2 510 ) 2 109 265 136 — Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad (2) (69) 71 — — Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad — — (147) 147 — Saldo seisuga 31.12.2020 (2 512 ) 2 041 188 283 —

Sellesse rubriiki kuuluvad ühest toimivast EAFist teise ümberpaigutatud vahendid.

Alates Cotonou lepingu jõustumisest paigutatakse kõik toimivate varasemate EAFide kasutamata vahendid pärast vabastamist ümber kõige viimasena käivitatud EAFi. Teistest EAFidest ümberpaigutatud vahendid suurendavad saajafondi assigneeringuid ja vähendavad selle fondi omi, kust ümberpaigutus tehti. Kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud vahendeid saab kohustustega siduda vaid sisekokkuleppes sätestatud tingimustel.

3. TULEMIARUANDE LISAD

TULUD

(miljonites eurodes) Lisa 2020 2019 Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu 3.1 92 28 Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud 3.2 43 46 Kokku 135 74

3.1. MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

(miljonites eurodes) Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 2020 2019 Kulude sissenõudmine (1) 5 28 7 39 13 Kaasrahastamisest saadud tulu 3.1.1 — — 41 12 53 14 Kokku (1) 5 69 19 92 28

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu jaguneb eelarve täitmise laadi alusel järgmiselt.

(miljonites eurodes) 2020 2019 Otsene eelarve täitmine Täitja: komisjon 2 1 ELi delegatsioonid 11 6 13 6 Kaudne eelarve täitmine Täitja: kolmandad riigid 42 15 avalik-õiguslikud asutused 13 rahvusvahelised organisatsioonid 17 5 eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid 7 2 79 22 Kokku 92 28

3.1.1. Kaasrahastamisest saadud tulu

Saadud kaasrahastamise osamaksud vastavad mittekaubanduslikest tehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumidele ja seetõttu ei tohiks need tulemiaruannet mõjutada. Osamaksud jäävad kohustiste alla (vt lisade punktid 2.6.1 ja 2.7.2) kuni saadud vahenditega seotud tingimuste täitmiseni, see tähendab kuni rahastamiskõlblike kulude tekkimiseni (vt lisade punkt 3.4). Seejärel kajastatakse vastav summa tulemiaruandes kaasrahastamisest saadud mittekaubandusliku tuluna. Seega puudub mõju eelarveaasta tulemile.

3.2. KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 2020 2019 Finantstulud — 5 1 1 6 7 Muud tulud — 5 18 13 37 39 Kokku — 10 19 14 43 46

Finantstulud koosnevad põhiliselt tähtajaks tasumata sissenõudekorraldustelt kogunenud intressidest (1,5 miljonit eurot) ja eelmaksete intressidest (4,7 miljonit eurot). Muud tulud koosnevad peamiselt kasumist, mis saadakse vahetuskursierinevustest. Vastav vahetuskursierinevustest tulenev kahjum kajastatakse muude kulude all (vt lisade punkt 3.6).

KULUD

Selle rubriigi alla kuuluvad tegevusega seoses kantud kulud.

3.3. ABIMEETMED

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 2020 2019 Programmikohane abi — — 244 2 646 2 889 2 120 Makromajanduslik toetus — (8) — — (8) 29 Valdkondlik poliitika — 3 — — 3 (0) AKV riikide sisesed projektid — (22) 212 829 1 019 951 Hädaabi — (7) 5 21 19 112 Institutsioonidele ettenähtud toetus — — 2 10 13 7 Usaldusfondide osamaksud — — — 673 673 535 Kokku — (33) 462 4 179 4 607 3 755

EAFil on sõltuvalt raha väljamaksmise ja haldamise viisist eri tegevuskulusid, mis hõlmavad mitmeid abimeetmeid.

2020. aastal suurenesid tegevuskulud oluliselt (852 miljoni euro võrra), peamiselt üheteistkümnenda EAFi kulude suurenemise tõttu (3 141 000 eurolt 2019. aastal 4 179 000 euroni 2020. aastal). COVID-19 kriisi tulemusel kasvasid üheteistkümnenda EAFiga seotud kulud, eelkõige kuna projektid suunati ümber kriisi lahendamiseks. Peale selle on kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi kulude muutused kooskõlas EAFi tegevustsükliga ning seotud nende EAFide kohaste avatud lepingute arvu muutumisega. 2020. aastal toimib üheteistkümnes EAF täies mahus, mis tähendab seda, et aasta lõpu seisuga oli oluliselt rohkem lepinguid, mille alusel kulusid kanti (vt lisade punkt 2.2). Seevastu viidi 2020. aastal lõpule paljude kümnenda EAFi ja varasemate EAFidega seotud lepingute täitmine ning lepingud lõpetati, mille tagajärjel nende EAFide raames kantud kulud vähenesid.

Üheteistkümnenda EAFi alusel tuleneb kulude suurenemine peamiselt programmikohase abi (kasv 2 120 000 eurolt 2019. aastal 2 889 000 euroni 2020. aastal) ja usaldusfondi osamaksude (kasv 535 miljonilt eurolt 2019. aastal 673 miljoni euroni 2020. aastal) suurenemisest. Seevastu vähenesid hädaabiga seotud kulud 92 miljoni euro võrra. Nagu eespool märgitud, muutus üheteistkümnenda EAFi raames võrreldes 2019. aastaga peamiselt abimeetmete kulude struktuur, et võtta arvesse COVID-19 pandeemiast tingitud vajadusi.

Negatiivne summa üheksanda EAFi alusel tuleneb enamjaolt 2019. aasta sulgemisel reserveeritud summade tühistamisest.

3.4. KAASRAHASTAMISE KULUD

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 2020 2019 Kaasrahastamine — — 41 12 53 14

Selles rubriigis on kajastatud 2020. aastal seoses kaasrahastatud projektidega kantud kulud. Tuleb märkida, et tekkinud kulud sisaldavad prognoositavalt järgmisse eelarveaastasse ülekantavaid summasid (ja seega ka prognoositavalt tühistatavaid eelmise aasta summasid).

2020. aastal viidi lõpule või toimisid täies mahus paljud üheteistkümnenda EAFi kohased kaasrahastatud projektid, mille tulemusel suurenesid kulud ja vähenesid kaasrahastamisega seotud kohustised (vt lisade punktid 2.6.1 ja 2.7.2).

Vastavalt kaasrahastamist käsitlevatele raamatupidamiseeskirjadele ei olnud nendel summadel mõju majandusaasta tulemile, sest need kajastati nii kaasrahastamise kuludes kui ka kaasrahastamisest saadud tulus (lisade punkt 3.1.1).

Abimeetmed ja kaasrahastamise kulud eelarve täitmise liikide kaupa

(miljonites eurodes) 2020 2019 Otsene eelarve täitmine Täitja: komisjon 168 86 ELi rakendusametid 14 (13) usaldusfondid 19 483 ELi delegatsioonid 1 969 1 141 2 170 1 697 Kaudne eelarve täitmine Täitja: EIP ja EIF (67) 145 rahvusvahelised organisatsioonid 1 268 1 003 eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid 243 126 avalik-õiguslikud asutused 248 184 kolmandad riigid 795 613 ELi asutused koos avaliku ja erasektori partnerlusega 2 1 2 490 2 073 Kokku 4 660 3 770

3.5. FINANTSKULUD

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 2020 2019 Nõuete allahindlus (1) 3 16 4 21 1

Selle rubriigi alla kuuluvate summade suurenemise põhjus on aeguvatest sissenõudekorraldustest (üle kahe aasta), pankrottidest ja loobumistest tulenevate ebatõenäoliselt laekuvate hinnanguliste summade kasv.

3.6. MUUD KULUD

Rubriik „Haldus- ja IT-kulud“ hõlmab EAFi sisekokkuleppel põhinevaid summasid, mis on eraldatud komisjonile nende halduskulude katmiseks, mida nii peakorter kui ka delegatsioonid on seoses EAFi programmide juhtimisega kandnud. Nn toetuskulud on peamiselt seotud projektide ettevalmistamise, järelmeetmete, järelevalve ja hindamisega seotud kulude, samuti arvutivõrkude, tehnilise abi, finantsjuhtimise, prognoosimise jm kuludega.

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 2020 2019 Haldus- ja IT-kulud — — — 120 120 220 Riski- ja kulueraldised — — — — — — Realiseeritud kahjum klientide vastu esitatud nõuetest — 4 1 — 4 3 Kahjum vahetuskursi muutustest — 6 24 42 72 37 Kokku (0) 9 25 162 196 260

Selle rubriigi alla kuuluvate summade vähenemine on tingitud haldus- ja IT-kulude olulisest vähenemisest aasta lõpu seisuga (2019. aastal 220 miljonit eurot) ja vahetuskursi muutustest saadud kahjumiga seotud kulude suurenemisest (2019. aastal 37 miljonit eurot).

4. TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTISED NING MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED

4.1. TINGIMUSLIKUD VARAD

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2020 31.12.2019 Täitmistagatised — 7 4 — 12 15 Lisatagatised — 5 3 — 9 9 Kokku — 13 7 — 21 24

Selleks et EAFist rahaliste vahendite saajad täidaksid EAFiga sõlmitud lepingutest tulenevaid kohustusi, nõutakse täitmistagatisi.

Lisatagatised on seotud ainult ehitustööde hankelepingutega. Tavaliselt peetakse kinni 10 % vahendite saajale tehtavatest vahemaksetest eesmärgiga tagada, et töövõtjad täidavad oma kohustusi. Need kinnipeetud summad kajastatakse tasumisele kuuluvate summadena. Hankija loal võib töövõtja selle asemel esitada lisatagatise, mis asendab vahemaksest kinnipeetud summasid. Need lisatagatised on kajastatud tingimuslike varadena.

Eelarve kaudse täitmise raames hallatavate lepingute puhul antakse tagatised avaliku sektori hankijale, mitte EAFile, mistõttu EAF neid ei kajasta.

4.2. MUU OLULINE TEAVE

4.2.1. Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Allpool avaldatud summa koosneb eelarvelistest täitmata kulukohustustest, millest on lahutatud sellised seonduvad summad, mis on tulemiaruandes kajastatud kuluna. Eelarvelised täitmata kulukohustused kujutavad endast võetud kulukohustusi, millele vastavaid makseid ei ole veel tehtud ja/või mida ei ole veel vabastatud. Need tekivad alati mitmeaastaste programmidega seoses.

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2020 31.12.2019 Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud — 42 580 6 602 7 224 8 564

31. detsembri 2020. aasta seisuga oli eelarveliste täitmata kulukohustuste summa kokku 9 286 miljonit eurot (2019. aastal 10 270 miljonit eurot).

5. FINANTSRISKIDE JUHTIMINE

Järgnev teave, mis käsitleb Euroopa Arengufondi finantsriskide juhtimist, on seotud komisjoni poolt Euroopa Arengufondi nimel EAFi vahendite rakendamiseks tehtud rahavoogude juhtimise toimingutega.

5.1. RISKIJUHTIMISE POLIITIKA JA RISKIDE MAANDAMINE

EAFi rahavoogude juhtimise toimingute haldamist käsitlevad reeglid ja põhimõtted on sätestatud üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatavas finantsmääruses ja sisekokkuleppes.

Eespool nimetatud määrusest tulenevalt kohaldatakse järgmisi peamisi põhimõtteid.

a) Liikmesriigid maksavad EAFi osamaksud erikontodele, mis on avatud iga liikmesriigi emissioonipangas või liikmesriigi määratud finantsasutuses. Osamaksude summad jäävad neile erikontodele, kuni on tarvis teha EAFi makseid.

b) Liikmesriigid tasuvad EAFi osamaksusid eurodes, samal ajal kui väljamaksed EAFist on nomineeritud eurodes ja muudes vääringutes.

c) EAFi nimel komisjoni poolt avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne.

Lisaks erikontodele on komisjon avanud finantsasutustes (nii keskpankades kui ka kommertspankades) EAFi nimel ka muid pangakontosid, mida kasutatakse maksete tegemiseks ja muude tulude saamiseks kui eelarvesse tehtavad liikmesriikide osamaksud.

Rahavoogude juhtimise ja maksetoimingud on suures osas automatiseeritud ning tuginevad tänapäevastele infosüsteemidele. Süsteemi turvalisuse ja ametiülesannete lahususe tagamiseks kohaldatakse vastavalt finantsmäärusele, komisjoni sisekontrollistandarditele ja auditeerimispõhimõtetele erimenetlusi.

Rahavoogude juhtimise ja maksetoimingute haldamine on reguleeritud kirjalike suuniste ja menetluskorraga, mis piiravad tegevus- ja finantsriski ning tagavad piisava kontrollitaseme. Neid kohaldatakse erinevates valdkondades tehtavate toimingute suhtes ning suunistele ja menetluskorrale vastavust kontrollitakse regulaarselt.

5.2. VALUUTARISK

EAFi valuutariskid aasta lõpu seisuga – netopositsioon

(miljonites eurodes) 31.12.2020 31.12.2019 USA dollar Inglise nael (GBP) Taani kroon (DKK) Rootsi kroon (SEK) Euro Muu Kokku USA dollar Inglise nael (GBP) Taani kroon (DKK) Rootsi kroon (SEK) Euro Muu Kokku Finantsvarad Nõuded ja sissenõutavad summad 65 — — — 69 6 140 — — — — 115 8 123 Raha ja raha ekvivalendid 2 — — — 726 — 728 1 — — — 1 178 — 1 179 67 — — — 795 6 868 1 — — — 1 293 8 1 302 Finantskohustised Pikaajalised finantskohustised — — — — (2) — (2) — — — — (19) — (19) Võlgnevused (16) — (6) — (603) 10 (615) (7) — — — (509) — (516) (16) — (6) — (605) 10 (617) (7) — — — (528) — (535) Kokku 51 — (6) — 190 16 251 (6) — — — 765 8 767

Kõiki osamaksusid hoitakse eurodes ja muid valuutasid ostetakse alles siis, kui see on vajalik maksete tegemiseks. Seepärast ei mõjuta valuutarisk EAFi rahavoogude juhtimise toiminguid.

5.3. INTRESSIRISK

EAF ei laena raha ning seepärast tal krediidiintressiriski suhtes riskipositsioon puudub. Kuna aga EKP hoiustamise püsivõimaluse intressimäär on negatiivne (-0,5 % alates 2019. aasta septembrist), siis on eurodes hoiuste intress negatiivne.

Osamaksud EAFi eelarvesse kannab liikmesriik erikontole, mille ta on avanud enda määratud finantsasutuses. Vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2016/888 (8) katab nende kontode negatiivse intressi asjaomane liikmesriik.

Kommertspankade kontodel hoitavate üleöösaldode suhtes kehtib aga negatiivne intress. Seepärast on komisjon kehtestanud EAFi nimel likviidsuse juhtimise meetmed, et minimeerida nendel kontodel hoitavaid saldosid ja negatiivseid intressikulusid võimalikult ulatuslikult piirata. Intress arvutatakse muutuvate turuintressimäärade põhjal, mille suhtes kohaldatakse lepingulist (positiivset või negatiivset) piirmäära. Kehtestatud on kontrollid, millega tagatakse selle intressi kooskõla lepingujärgsete kokkulepetega.

5.4. KREDIIDIRISK (VASTASPOOLE RISK)

Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega finantsvarad

(miljonites eurodes) Kokku Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega < 1 aasta 1–5 aastat > 5 aasta Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded 140 124 7 9 — Kokku seisuga 31.12.2020 140 124 7 9 — Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded 123 100 16 7 — Kokku seisuga 31.12.2019 123 100 16 7 —





Finantsvarad riskikategooriate kaupa:

(miljonites eurodes) 31.12.2020 31.12.2019 Nõuded Raha Kokku Nõuded Raha Kokku Vastaspooled, kellel on välisreiting Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga 9 372 381 7 958 965 Üle keskmise kvaliteediga — 211 211 — 220 220 Alla keskmise kvaliteediga — 145 145 — 1 1 Muud kui investeerimiskvaliteediga — — — — — — 9 728 737 7 1 179 1 186 Vastaspooled, kellel puudub välisreiting Rühm 1 (varasemate makseviivitusteta võlgnikud) 131 — 131 116 — 116 Rühm 2 (varasema makseviivitusega võlgnikud) — — — — — — Kokku 131 — 131 116 — 116 Kokku 140 728 868 123 1 179 1 302

Kategooriatesse „Muud kui investeerimiskvaliteediga“ ja „Alla keskmise kvaliteediga“ kuuluvad vahendid on peamiselt seotud liikmesriikide nende EAFi osamaksudega, mis kantakse kooskõlas EAFi finantsmääruse artikli 20 lõikega 3 liikmesriikide avatud erikontodele. Kõnealuse määruse kohaselt peab osamaksude summa jääma neile erikontodele seni, kuni on tarvis teha makseid.

Enamikku EAFi rahalistest vahenditest hoitakse EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse kohaselt erikontodel, mille liikmesriigid on avanud oma osamaksude maksmiseks. Enamikku selliseid kontosid hoitakse liikmesriikide riigikassades või keskpankades. Nende institutsioonide vastaspoole risk on EAFi jaoks madalaim (riskipositsioon seondub liikmesriikidega).

Mis puutub maksete tegemiseks kommertspankades hoitavasse EAFi rahalistesse vahenditesse, siis neile kontodele täiendavate vahendite kandmisel juhindutakse täppisajastamise põhimõttest ja seda haldab komisjoni likviidsuse juhtimise süsteem automaatselt. Igal kontol hoitakse minimaalsel tasemel rahavarusid, mis on proportsionaalsed kontolt päeva jooksul tehtavate maksete keskmise summaga. Seepärast on neil kontodel üleöö hoitavad summad pidevalt väga väiksed, mis tagab selle, et EAFi riskipositsioon on piiratud.

Lisaks sellele kohaldatakse kommertspankade valiku suhtes erisuuniseid, et vähendada EAFi vastaspoole riski.

Kõik kommertspangad valitakse välja hankemenetluse teel. Hankemenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody’s) või sellega samaväärne (S&P A-1 või Fitchi F1). Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse lubada ka madalamat reitingut.

5.5. LIKVIIDSUSRISK

Finantskohustiste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa

(miljonites eurodes) < 1 aasta 1–5 aastat > 5 aasta Kokku Finantskohustised seisuga 31.12.2020 615 2 — 617 Finantskohustised seisuga 31.12.2019 516 2 17 535

EAFi suhtes kohaldatavad eelarvepõhimõtted tagavad, et eelarveperioodi jaoks ette nähtud rahavarude kogusumma on alati piisav maksete tegemiseks. Liikmesriikide osamaksude kogusumma on tegelikult võrdne asjaomase eelarveperioodi maksete assigneeringute summaga.

Siiski makstakse liikmesriikide osamaksud EAFi aasta jooksul tehtava kolme osamaksena, samal ajal kui väljamaksete puhul kehtib hooajalisus.

Selle tagamiseks, et rahalistest vahenditest piisaks alati mis tahes asjaomase kuu jooksul tehtavate maksete katmiseks, vahetavad komisjoni rahavoogude juhtimise üksus ja asjaomased kulude eest vastutavad talitused korrapäraselt teavet kassaseisu kohta.

Lisaks eelnevale tagavad EAFi rahavoogude juhtimise toimingutes kasutatavad automatiseeritud likviidsuse juhtimise töövahendid, et igal EAFi pangakontol oleks iga päev piisavalt likviidseid vahendeid.

6. SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED

EAFiga seotud osapooled on ELi Bêkou usaldusfond, ELi Aafrika usaldusfond ja Euroopa Komisjon. Kõnealuste üksuste vahelised tehingud on osa EAFi tavapärasest toimimisest ning seetõttu ei ole ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt nende tehingute puhul vaja kohaldada spetsiaalseid avalikustamisnõudeid.

EAFi juhib Euroopa Komisjon ja sel ei ole eraldi juhtkonda. Kõrgematel juhtivatel ametikohtadel, sealhulgas komisjonis töötavate ELi ametnike rahalised õigused on avaldatud Euroopa Liidu konsolideeritud majandusaasta aruande rubriigis 7.2 „Juhtivtöötajate peamised rahalised õigused“.

7. BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED

Käesoleva majandusaasta aruande edastamise kuupäeva seisuga ei olnud EAFi peaarvepidaja teadlik ega olnud talle teada antud ühestki olulisest sündmusest, mille avaldamine oleks käesoleva punkti all nõutav. Majandusaasta aruanne koos lisadega on koostatud kõige hiljutisema kättesaadava teabe alusel ja see kajastub eespool esitatud teabes.

8. EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

Eelarveaasta tulem arvutatakse tekkepõhise arvestuse põhimõtte, eelarve täitmise tulemus aga kassapõhise arvestuse reeglite kohaselt. Kuna nii eelarveaasta tulem kui ka eelarve täitmise tulemus on saadud samade raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute tulemusel, on nende õigsuse kontrollimiseks otstarbekas neid omavahel võrrelda. Kõnealune võrdlus on esitatud allpool tabelis, kus on välja toodud peamised võrreldavad summad, jaotatuna tulu- ja kuluartiklite lõikes. Täpsem teave peamiste võrreldavate artiklite laadi kohta on esitatud tabelite lisades.

(miljonites eurodes) 2020 2019 EELARVEAASTA TULEM (4 744 ) (3 956 ) Tulud Nõuded, mis ei mõjuta eelarve täitmise tulemust (2) — Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded (23) (16) Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded 13 23 Eelmaksete netomõju 61 53 Viitlaekumised (neto) (33) (67) Muu — (3) Kulud Aruandeaasta maksmata kulud 119 107 Aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud (817) (672) Eelmaksete netomõju (281) (44) Viitvõlgnevused (neto) 1 102 719 EELARVE TÄITMISE TULEMUS (4 604 ) (3 856 )

8.1. VÕRRELDAVAD TULUARTIKLID

Eelarveaasta eelarvetulud vastavad eelarveaasta jooksul kindlaks määratud nõuetega seoses sissenõutud tuludele ja seoses eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud nõuetega sissenõutud summadele.

Eelarve täitmise tulemust mitte mõjutavaid nõudeid kajastatakse eelarveaasta tulemis, kuid eelarve seisukohast ei saa neid lugeda tuludeks, sest sissenõutav summa paigutatakse ümber reservidesse ja seda ei saa ilma nõukogu otsuseta uuesti kulukohustustega siduda.

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemist maha arvata, sest need ei kuulu eelarve tulude hulka. Samal ajal tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemile liita eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded.

Eelmaksete netomõju rida viitab eelmaksete tasaarvestamisele vahendite saajatelt sissenõutud summadega. Nende laekumiste puhul on tegemist eelarve tuludega, kuid neil ei ole mõju tulemile, mistõttu tuleb need võrdlemise eesmärgil juurde arvata.

Viitlaekumiste netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud viitlaekumistest. Arvesse võetakse ainult netomõju, st aruandeaasta viitlaekumisi, millest on maha arvatud eelneva eelarveaasta tühistatud viitlaekumised.

8.2. VÕRRELDAVAD KULUARTIKLID

Aruandeaasta maksmata kulud tuleb võrdlemise eesmärgil juurde arvata, sest need sisalduvad eelarveaasta tulemis, kuid ei kuulu eelarve kulude hulka. Seevastu aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemist maha arvata, sest need on osa aruandeaasta eelarvekuludest, ent need kas ei avalda mõju eelarveaasta tulemile või korrektsioonide korral vähendavad kulusid.

Tühistatud maksetest tekkivad laekumised ei mõjuta eelarveaasta tulemit, kuid neil on mõju eelarve täitmise tulemusele.

Eelmaksete netomõju koosneb aruandeaastal makstud uute eelmaksete summadest (mis on kajastatud aruandeaasta eelarve kuluna) ja aruandeaastal või eelnevatel eelarveaastatel makstud eelmaksete tasaarvestamisest rahastamiskõlblike kulude heakskiitmise teel. Neist viimane on käsitletav kuluna tekkepõhises arvestuses, kuid mitte eelarve raamatupidamisarvestuses, kus algset eelmakset hakatakse käsitama eelarve kuluna juba makse tegemisel.

Viitvõlgnevuste netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud kumuleerunud kuludest, st EAFi vahendite saajate kantud rahastamiskõlblikest kuludest, mille kohta vahendite saajad ei olnud EAFile veel aruandeid esitanud. Arvesse võetakse ainult viitvõlgnevuste netomõju, st aruandeaasta viitvõlgnevusi, millest on maha arvatud eelnevate eelarveaastate tühistatud viitvõlgnevused.

EAFi KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED

ELi BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2020 (9)

TAUSTTEAVE ELi BÊKOU USALDUSFONDI KOHTA

Liidu usaldusfondide üldine taust

Asutamine

Kooskõlas liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse (10) (edaspidi „finantsmäärus“) artiklitega 234 ja 235 ning üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse (11) (edaspidi „EAFi finantsmäärus“) artikliga 35 on Euroopa Komisjonil õigus luua liidu välistegevuse usaldusfonde (edaspidi „liidu usaldusfondid“). Liidu usaldusfond luuakse teiste rahastajatega sõlmitud kokkulepete alusel hädaolukorra ajal ja pärast hädaolukorda võetavate kriisidele reageerimiseks vajalike meetmete jaoks või temaatiliste meetmete jaoks.

Liidu usaldusfondi loob oma otsusega Euroopa Komisjon pärast Euroopa Parlamendi ja nõukoguga konsulteerimist või neilt heakskiidu saamist. Otsus sisaldab ka teiste rahastajatega sõlmitavat moodustamise kokkulepet.

Liidu usaldusfond moodustatakse ja seda rakendatakse järgmistel tingimustel:

— liidu sekkumine loob lisaväärtust: liidu usaldusfondi eesmärgid on eelkõige oma ulatuse või potentsiaalse mõju tõttu paremini saavutatavad pigem liidu kui riigi tasandil ja kui olemasolevate rahastamisvahendite kasutamine ei oleks piisav liidu poliitikaeesmärkide saavutamiseks;

— liidu usaldusfondiga kaasneb selge liidu poliitiline nähtavus ja kaasnevad juhtimiseelised ning see tagab parema liidu kontrolli riskide ning liidu rahalise toetuse ja muude rahastajate rahalise osaluse väljamaksete üle;

— liidu usaldusfond ei dubleeri muid olemasolevaid rahastamiskanaleid või sarnaseid rahastamisvahendeid ilma neid täiendamata;

— liidu usaldusfondi eesmärgid on kooskõlas selle liidu vahendi või eelarvepunkti eesmärgiga, millest seda rahastatakse.

Olemasolevad ELi usaldusfondid

Praeguseks on komisjon loonud neli ELi usaldusfondi.

— ELi BÊKOU USALDUSFOND – usaldusfond eesmärgiga toetada Kesk-Aafrika Vabariigi kriisist väljumise ja ülesehitamise kõiki aspekte. Loodi 15. juulil 2014.

— ELi MADADI USALDUSFOND – ELi piirkondlik usaldusfond Süüria kriisile reageerimiseks. Loodi 15. detsembril 2014.

— ELi AAFRIKA USALDUSFOND – Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond. Loodi 12. novembril 2015.

— ELi COLOMBIA USALDUSFOND – usaldusfond, millega toetatakse varajast ja kiiret konfliktijärgset taastamist ja stabiliseerimist rahukokkuleppe rakendamiseks. Loodi 12. detsembril 2016.

Missioon

ELi Bêkou usaldusfond loodi eesmärgiga edendada Kesk-Aafrika Vabariigi stabiliseerimist ja ülesehitamist. Usaldusfondi moodustamise kokkuleppe kohaselt on selle peamine eesmärk „anda järjepidevat ja sihipärast abi haavatavate elanikkonnarühmade vastupanuvõime suurendamiseks ja toetada kõiki Kesk-Aafrika kriisist väljumise ja ülesehitamisega seotud aspekte, koordineerida tööd lühikese, keskmise pikkusega ja pika aja jooksul ning aidata naaberriikidel kriisi tagajärgedega toime tulla“.

Põhitegevus

Liidu usaldusfondi on koondatud eri rahastajatelt saadud vahendid, et rahastada programme vastavalt kokkulepitud eesmärkidele. Alates ELi Bêkou usaldusfondi loomisest 2014. aasta juulis on usaldusfond vastu võtnud 22 programmi ja jõudnud enam kui 2,5 miljoni vahendite saajani. Programmid on loodud selleks, et aidata Kesk-Aafrika Vabariigil ja selle elanikkonnal toime tulla 2013. aasta kriisi tagajärgedega. Konkreetsemalt on ELi Bêkou usaldusfondi eesmärk tagada juurdepääs põhiteenustele (peamiselt tervishoid, veevarustus ja kanalisatsioon), elavdada majandust, soodustada töökohtade loomist ning edendada sotsiaalset ühtekuuluvust ja leppimist.

Juhtimine

ELi Bêkou usaldusfondi juhtimise tagab Euroopa Komisjon, kes tegutseb ka usaldusfondi kahe juhtorgani – nõukogu ja tegevjuhtkonna – sekretariaadina. ELi Bêkou usaldusfondi nõukogusse ja tegevjuhtkonda kuuluvad rahastajate, komisjoni ja Euroopa Parlamendi esindajad, Kesk-Aafrika Vabariigi ametiasutuste esindaja ning vaatlejad. Usaldusfondi nõukogu koosseisu käsitlevad reeglid ja selle kodukord on sätestatud liidu usaldusfondi moodustamise kokkuleppes.

Nõukogu põhiülesanne on usaldusfondi üldise strateegia koostamine ja läbivaatamine. Tegevjuhtkond vastutab fondist rahastatavate meetmete väljavalimise eest ja teeb järelevalvet nende rakendamise üle. Lisaks kiidab ta heaks usaldusfondi rahastatud meetmete majandusaasta aastaaruanded ja iga-aastased tegevusaruanded.

Rahastamisallikad

ELi Bêkou usaldusfondi rahastatakse rahastajate toetustest.

Majandusaasta aruanne

Aruande koostamise alus

Majandusaasta aruannete koostamise õigusraamistik ja tähtpäevad on sätestatud lepingus, millega asutatakse Euroopa Liidu Kesk-Aafrika Vabariigi usaldusfond (ELi Bêkou usaldusfond) ja kehtestatakse selle kodukord (edaspidi „usaldusfondi moodustamise kokkulepe“). Usaldusfondi moodustamise kokkuleppe kohaselt tuleb majandusaasta aruanne koostada vastavalt eeskirjadele, mille võtab vastu komisjoni peaarvepidaja (ELi raamatupidamiseeskirjad) ja mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamise standarditel (IPSAS).

Peaarvepidaja

Komisjoni peaarvepidaja on ühtlasi liidu usaldusfondide peaarvepidaja. Peaarvepidaja vastutab kõikidele liidu usaldusfondidele ühise raamatupidamisarvestuse korra ja kontoplaani kehtestamise eest. Komisjoni siseaudiitoril, OLAFil ja kontrollikojal on liidu usaldusfondi suhtes samasugused volitused, nagu neil on komisjoni muu tegevuse suhtes. Liidu usaldusfondidele tehakse igal aastal sõltumatu välisaudit.

Majandusaasta aruande sisu

Majandusaasta aruandes käsitletakse ajavahemikku 1. jaanuarist 31. detsembrini ning see sisaldab raamatupidamise aastaaruannet ja eelarve täitmise aruandeid. Kui raamatupidamise aastaaruanne ja seda täiendavad lisad koostatakse tekkepõhise arvestuse alusel, siis eelarve täitmise aruanded põhinevad eeskätt raha liikumisel.

Esialgsetest aruannetest eelarve täitmisele heakskiidu andmiseni jõudmise protsess

Majandusaasta aruannet auditeerib sõltumatu välisaudiitor. Peaarvepidaja koostatud esialgne majandusaasta aruanne edastatakse järgmise aasta 1. märtsiks audiitorühingule, mille üksus on valinud pakkumismenetluse teel. Pärast auditit koostab peaarvepidaja lõpliku majandusaasta aruande ja esitab selle heakskiitmiseks tegevjuhtkonnale (artikli 8 lõike 3 punkti 4 alapunkt c).

ELi Bêkou usaldusfondi majandusaasta aruanne on konsolideeritud Euroopa Arengufondi majandusaasta aruandesse.

Tähtsaimad sündmused tegevustasandil

Eelarveaastal saavutatud tulemused

EL käivitas oma esimese usaldusfondi (ELi usaldusfond) – Bêkou (sango keeles „lootus“) usaldusfondi – 2014. aasta juulis, et aidata Kesk-Aafrika Vabariiki ja selle elanikkonda pärast 2013. aasta kriisi. ELi Bêkou usaldusfondi eesmärk on tagada juurdepääs põhiteenustele (peamiselt tervishoid ning veevarustus ja kanalisatsioon), toetada maaelu arengut ja majanduse taastumist ning edendada leppimist. Alates loomisest on ELi Bêkou usaldusfond vastu võtnud 23 programmi ja jõudnud enam kui 2,8 miljoni vahendite saajani.

Hoolimata sellest, et Kesk-Aafrika Vabariigil on demokraatlikult valitud valitsus ja et 2019. aasta veebruaris sõlmiti rahulepe, on julgeolekuolukord Kesk-Aafrika Vabariigis endiselt heitlik. Sellises keerulises ja ebakindlas keskkonnas tegutsedes kasutab ELi Bêkou usaldusfond ära oma suhtelisi eeliseid – paindlikkust ja kohanemisvõimet muutuvate oludega. Lisaks on ELi Bêkou usaldusfond praegu jätkuvalt ainus vahend, mis aitab suurendada nii elanikkonna kui ka riigi toimetulekuvõimet hädaabi, taastus- ja arenguabi tõhusa ühendamise teel.

Tegevustasandil olid 2020. aasta tähtsamad sündmused järgmised.

— Aprillis võttis ELi Bêkou usaldusfond kirjaliku menetluse teel vastu kolm uut programmi. Need hõlmavad soolise võrdõiguslikkuse programmi kolmandat etappi, lepitusmeetmete teist etappi, millega nähakse ette Kesk-Aafrika Vabariigi raadiokanalite ja eelkõige Raadio Ndeke Luka jätkuv toetamine, ja uut kutseõppeprogrammi maapiirkondades.

— Vastusena COVID-19 puhangule tehti ELi Bêkou usaldusfondi raames suuri jõupingutusi meetmete ümbersuunamiseks, kiirendamiseks ja prioriseerimiseks, et kriisile kõige tõhusamalt reageerida. Sellega seoses toetasid tervishoiu- ning veevarustus- ja kanalisatsiooniprogrammid oluliselt Euroopa tiimi reageerimist kriisile, mis süvendas olemasolevaid vajadusi nendes kahes sektoris. Juunis kiitis ELi Bêkou usaldusfond heaks nende kahe meetme muudatuse, suurendades tervishoiuprogrammi vahendeid 2,2 miljoni euro ning veevarustus- ja kanalisatsiooniprogrammi vahendeid 2 miljoni euro võrra.

— Detsembris võttis ELi Bêkou usaldusfond vastu 4 miljoni euro suuruse kogueelarvega programmi, millega toetatakse elanikkonnakaitse elluviimist. Peale selle suurendati järjekordselt ELi Bêkou usaldusfondi poolelioleva tervishoiuprogrammi (III etapi) eelarvet täiendava 10 miljoni euro võrra, et vältida rahaliste vahendite võimalikku puudujääki üliolulises tervishoiusektoris.

— ELi Bêkou usaldusfondi projektide rakendamist mõjutas ebakindel julgeolekuolukord (Banguis ja sisemaal toimunud konfliktid, millele järgnesid suhtelise stabiilsuse perioodid), samuti ebakindlus seoses lähenevate presidendivalimistega 2020. aasta detsembris.

2020. aasta detsembris otsustas EL pikendada ELi Bêkou usaldusfondi nõukogu ametlikul taotlusel usaldusfondi tegevust 31. detsembrini 2021, mille tulemusel on selle kogukestus 78 kuu asemel 90 kuud. See võimaldab ELi Bêkou usaldusfondil võtta kõikide saadud toetuste suhtes kulukohustusi ja sõlmida nende kohta lepinguid õigeaegselt ja vastavalt Kesk-Aafrika Vabariigi vajadustele. Tegemist on ELi Bêkou usaldusfondi tegevuse teise ja viimase pikendamisega.

Eelarve ja eelarve täitmine

2020. aasta lõpuks olid rahastajad võtnud seoses ELi usaldusfondiga kohustusi peaaegu 308,3 miljoni euro ulatuses, mida on 12,5 miljonit eurot rohkem kui 2019. aastal. Sellest 308,3 miljonist eurost on 1 miljon eurot veel kinnitamata.

ELi Bêkou usaldusfond sõlmis 2020. aastal seitse uut lepingut ja üheksa meetmete rakendusperioodide pikendamise ja kulude suurendamise lepingu lisa kogumaksumusega ligi 53 miljonit eurot. Nendega toetatakse fondi programmide rakendamist tervishoiu-, veevarustuse ja kanalisatsiooni, maaelu arengu, majanduse taastumise ja leppimise valdkondades.

Samuti maksti lisaks eelmistel aastatel tehtud maksetele 2020. aastal välja üle 46 miljoni euro. Alates ELi Bêkou usaldusfondi loomisest on välja makstud kokku peaaegu 197 miljonit eurot.

COVID-19 peamine mõju ELi Bêkou usaldusfondi eelarve täitmisele 2020. aastal on järgmine:

— vähem lepinguid meetmete ettevalmistamisel esinenud probleemide tõttu;

— väiksemad kulud, kuna projekte ei suudetud rakendada ning finantsaruannete ja kulude kinnitamise aruannete koostamisel esines probleeme.

Tegevuse mõju raamatupidamise aastaaruandes

Raamatupidamise aastaaruandes ilmneb eespool nimetatud tegevuse mõju kõige selgemini järgmises:

— tegevuskulud (vt lisade punkt 3.3) on kokku vähenenud 661 000 euro võrra, põhiliste tervishoiuteenustega seotud kulud on aga kasvanud tulenevalt eelarve suurendamisest, et reageerida COVID-19 pandeemiast tingitud täiendavatele probleemidele;

— eelmaksed (vt lisade punkt 2.1) vähenesid 3 685 000 euro võrra, sest kuna sõlmiti väiksem arv lepinguid, siis tehti ka vähem ettemakseid (2020. aastal sõlmiti seitse uut lepingut, võrrelduna 11 lepinguga 2019. aastal);

— finantskohustised (vt lisade punkt 2.4) vähenesid 11 889 000 euro võrra, sest rahastajate sissemakstud osamaksud ei ole piisavad iga-aastaste väljaminevate maksete katmiseks. Selle tulemusel vähenesid ka raha ja raha ekvivalendid (vt lisade punkt 2.3).

BILANSS

(uhandetes eurodes) Lisa 31.12.2020 31.12.2019 PÕHIVARA Eelmaksed 2.1 2 418 3 273 2 418 3 273 KÄIBEVARA Eelmaksed 2.1 15 482 18 312 Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded 2.2 5 340 1 853 Raha ja raha ekvivalendid 2.3 7 339 17 432 28 161 37 597 VARAD KOKKU 30 579 40 870 PIKAAJALISED KOHUSTISED Finantskohustised 2.4 (17 838 ) (29 727 ) (17 838 ) (29 727 ) LÜHIAJALISED KOHUSTISED Võlgnevused 2.5 (795) (10) Viitvõlgnevused 2.6 (11 947 ) (11 133 ) (12 741 ) (11 143 ) KOHUSTISED KOKKU (30 579 ) (40 870 ) NETOVARA — — VAHENDID JA RESERVID Liikmete osamaksud — — Kumuleerunud ülejääk — — Eelarveaasta tulem — — NETOVARA — —

TULEMIARUANNE

(tuhandetes eurodes) Lisa 2020 2019 TULUD Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud Tulu annetustest 3.1 47 889 48 343 Kulude sissenõudmine 3.2 115 68 48 004 48 410 Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud Finantstulud — (2) — (2) Kogutulu 48 004 48 408 KULUD Tegevuskulud 3.3 (46 959 ) (47 620 ) Finantskulud 3.4 (68) — Muud kulud 3.5 (978) (789) Kulud kokku (48 004 ) (48 408 ) EELARVEAASTA TULEM

RAHAVOOGUDE ARUANNE

(tuhandetes eurodes) 2020 2019 Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine 3 685 11 405 Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine (3 487 ) (715) Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine) (11 889 ) (13 010 ) Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine) 784 (908) Viitvõlgnevuste suurenemine/(vähenemine) 814 6 734 NETORAHAVOOD (10 093 ) 3 506 Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) (10 093 ) 3 506 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga 17 432 13 926 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga 7 339 17 432

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2020 (12)

TAUSTTEAVE ELi AAFRIKA USALDUSFONDI KOHTA

Liidu usaldusfondide üldine taust

Asutamine

Kooskõlas liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse (13) (edaspidi „finantsmäärus“) artiklitega 234 ja 235 ning üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse (14) (edaspidi „EAFi finantsmäärus“) artikliga 35 on Euroopa Komisjonil õigus luua liidu välistegevuse usaldusfonde (edaspidi „liidu usaldusfondid“). Liidu usaldusfond luuakse teiste rahastajatega sõlmitud kokkulepete alusel hädaolukorra ajal ja pärast hädaolukorda võetavate kriisidele reageerimiseks vajalike meetmete jaoks või temaatiliste meetmete jaoks.

Liidu usaldusfondi loob oma otsusega Euroopa Komisjon pärast Euroopa Parlamendi ja nõukoguga konsulteerimist või neilt heakskiidu saamist. Otsus sisaldab ka teiste rahastajatega sõlmitavat moodustamise kokkulepet.

Liidu usaldusfond moodustatakse ja seda rakendatakse järgmistel tingimustel:

— liidu sekkumine loob lisaväärtust: liidu usaldusfondi eesmärgid on eelkõige oma ulatuse või potentsiaalse mõju tõttu paremini saavutatavad pigem liidu kui riigi tasandil ja kui olemasolevate rahastamisvahendite kasutamine ei oleks piisav liidu poliitikaeesmärkide saavutamiseks;

— liidu usaldusfondiga kaasneb selge liidu poliitiline nähtavus ja kaasnevad juhtimiseelised ning see tagab parema liidu kontrolli riskide ning liidu rahalise toetuse ja muude rahastajate rahalise osaluse väljamaksete üle;

— liidu usaldusfond ei dubleeri muid olemasolevaid rahastamiskanaleid või sarnaseid rahastamisvahendeid ilma neid täiendamata;

— liidu usaldusfondi eesmärgid on kooskõlas selle liidu vahendi või eelarvepunkti eesmärgiga, millest seda rahastatakse.

Olemasolevad ELi usaldusfondid

Praeguseks on komisjon loonud neli ELi usaldusfondi.

— ELi BÊKOU USALDUSFOND – usaldusfond eesmärgiga toetada Kesk-Aafrika Vabariigi kriisist väljumise ja ülesehitamise kõiki aspekte. Loodi 15. juulil 2014.

— ELi MADADI USALDUSFOND – ELi piirkondlik usaldusfond Süüria kriisile reageerimiseks. Loodi 15. detsembril 2014.

— ELi AAFRIKA USALDUSFOND – Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra