P7_TA(2014)0380

Toidu- ja söödaalased õigusnormid ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise, taimse paljundusmaterjali ja taimekaitsevahendite eeskirjad ***I

Euroopa Parlamendi 15. aprilli 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise, taimse paljundusmaterjali ja taimekaitsevahendite eeskirjade kohaldamine ning millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 999/2001, 1829/2003, 1831/2003, 1/2005, 396/2005, 834/2007, 1099/2009, 1069/2009, 1107/2009 ja määruseid (EL) nr 1151/2012, [….]/2013 ning direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ, 2008/120/EÜ ja 2009/128/EÜ (ametliku kontrolli määrus) (ametliku kontrolli määrus) (COM(2013)0265 – C7-0123/2013 – 2013/0140(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 443/59)

Euroopa Parlament,

(1) ELT C 67, 6.3.2014, lk 166.

(2) ELT C 114, 15.4.2014, lk 96.

P7_TC1-COD(2013)0140

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. aprillil 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr …/2014, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise, taimse paljundusmaterjali ja taimekaitsevahendite eeskirjade kohaldamine ning millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 999/2001, 1829/2003, 1831/2003, 1/2005, 396/2005, 834/2007, 1099/2009, 1069/2009, 1107/2009 ja määruseid (EL) nr 1151/2012, …/2013 (*1) ning direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ, 2008/120/EÜ ja 2009/128/EÜ (ametliku kontrolli määrus) [ME 1]

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2, artiklit 114 ja artikli 168 lõike 4 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

pärast õigusakti eelnõu esitamist riikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, (2)

tegutsedes seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Liidu toimimise lepinguga (ELi toimimise leping) on ette nähtud, et kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgel tasemel kaitse. Seda eesmärki tuleks muu hulgas täita ka veterinaar- ja taimetervisemeetmete abil, mille otsene eesmärk on inimeste tervise kaitsmine.

(2) Aluslepinguga on ka ette nähtud, et liit peab tagama tarbijate kõrgel tasemel kaitse meetmetega, mida ta võtab seoses siseturu väljakujundamisega.

(3) Liidu õigusaktides on sätestatud ühtlustatud eeskirjade kogum, mille eesmärk on tagada toidu ja sööda ohutus ja tervislikkus, ja et meetmeid, millel võib olla mõju toiduahela ohutusele või tarbijate huvidele, mis on seotud toidu ja toidu kohta esitatava teabega, võetakse kooskõlas konkreetsete nõuetega. Kehtivad ka sellised liidu eeskirjad, mille eesmärk on tagada inimeste, ja loomade ja taimede tervise ja ning loomade heaolu kaitse kõrge tase kogu toiduahelas ja kõigis neis valdkondades, kus põhieesmärk on võidelda loomataudide võimaliku leviku vastu, mõnel juhul ka inimestele ülekanduvate taudide vastu, või taimede ja taimsete saaduste kahjustajate vastu ja kaitsta keskkonda riskide eest, mis võivad tuleneda geneetiliselt muundatud organismidest (GMOd) ja taimekaitsevahenditest. Liidu eeskirjadega on tagatud ka taimse paljundusmaterjali identsus ja kvaliteet. Kõnealuste eeskirjade (millele osutamiseks kasutatakse edaspidi mõistet „liidu toidutarneahela õigusnormid“) nõuetekohane kohaldamine aitab kaasa siseturu toimimisele. [ME 2]

(4) Liidu toidu- ja söödaalaste õigusnormide põhieeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002 (4). Lisaks kõnealustele põhieeskirjadele hõlmavad konkreetsemad toidu- ja söödaalased õigusnormid erinevaid valdkondi, näiteks loomasöödad, sealhulgas ravimsööt, sööda- ja toiduhügieen, zoonoosid, loomsed kõrvalsaadused, veterinaarravimite jäägid, saasteained, inimeste tervist mõjutavate loomataudide tõrje ja likvideerimine, sööda ja toidu märgistamine, taimekaitsevahendid, sööda- ja toidulisandid, vitamiinid, mineraalsoolad, mikroelemendid ja muud lisandid, toiduga kokkupuutuvad materjalid, nõuded kvaliteedi ja koostise kohta, joogivesi, ioniseerimine, uuendtoidud ja GMOd.

(5) Loomade tervist käsitlevate liidu õigusaktide eesmärk on tagada liidus inimeste ja loomade hea tervislik seisund, põllumajandus- ja vesiviljelussektori mõistlik arendamine ja tootlikkuse tõstmine. Kõnealuseid õigusakte on vaja selleks, et aidata kaasa loomade ja loomsete saaduste siseturu väljakujundamisele ning et hoida ära kogu liitu mõjutavate nakkushaiguste levimine. Need hõlmavad selliseid valdkondi nagu liidusisene kaubandus, sisenemine liitu, taudide likvideerimine, veterinaarkontroll ja taudidest teatamine ning aitavad parandada toidu ja sööda ohutust.

(6) Aluslepingu artiklis 13 tunnustatakse loomi kui aistmisvõimelisi olendeid. Loomade heaolu käsitlevate liidu õigusaktidega nõutakse omanikelt, loomapidajatelt ja pädevatelt asutustelt, et nad järgiksid loomade heaolunõudeid, tagaksid nende inimliku kohtlemise ja hoiaksid ära nende tarbetud kannatused ja valu. Sellised eeskirjad põhinevad teaduslikel tõenditel ja need võivad kaudselt parandada toidu ja sööda kvaliteeti ja ohutust.

(7) Taimetervist käsitlevate liidu õigusaktidega reguleeritakse selliste taimekahjustajate liitu sisenemist, mida liidus ei ole või mis ei ole seal levinud, ning nende kohanemist ja levimist liidus. Nende õigusaktide eesmärk on kaitsta liidu põllukultuuride, avalike ja erahaljasalade ja metsade tervist, liidu elurikkust ja keskkonda ning tagada taimse toidu ja sööda kvaliteet ja ohutus.

(8) Taimset paljundusmaterjali käsitlevate liidu õigusaktidega reguleeritakse põllukultuuridest, köögi- ja puuviljadest, metsas kasvavatest ja dekoratiivsetest liikidest ja viinamarjaväätidest saadud taimse paljundusmaterjali tootmist eesmärgiga lasta kõnealune materjal turule ja kõnealuse materjali turulelaskmist. Kõnealuste eeskirjade eesmärk on tagada kasutajatele taimse paljundusmaterjali identsus, tervis ja kvaliteet ning toidutarneahela tootlikkus, mitmekesisus, tervis ja kvaliteet ning aidata ka kaasa elurikkuse ja keskkonna kaitsmisele. [ME 3]

(9) Mahepõllumajanduslikku tootmist ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamist käsitlevad liidu õigusaktid on mahepõllumajandusliku tootmise säästva arendamise alus ja nende eesmärk on aidata kaasa loodusvarade, elurikkuse ja loomade heaolu kaitsmisele ning maaelu arengule.

(10) Põllumajandustooteid ning toiduaineid hõlmavaid põllumajanduse kvaliteedikavasid käsitlevate liidu õigusaktidega on kindlaks määratud tooted ja toiduained, mida toodetakse vastavalt täpsetele nõuetele, ja nendega edendatakse mitmekesist põllumajandustootmist, kaitstakse toodete nimetusi ja teavitatakse tarbijaid põllumajandustoodete ja toiduainete eriomadustest.

(11) Liidu toidutarneahela õigusnormid tuginevad põhimõttele, et ettevõtjad vastutavad nende kontrolli all olevates ettevõtetes tootmise, töötlemise ja turustamise kõigis etappides selle eest, et järgitakse liidu toidutarneahela õigusnorme ja muid nõudeid, mida kohaldatakse nende tegevuse suhtes.

(12) Liidu toidutarneahela õigusnormide jõustamise eest vastutavad liikmesriigid, kelle pädevad asutused jälgivad ja kontrollivad ametliku kontrolli abil, et asjaomaseid liidu nõudeid järgitakse ja jõustatakse tõhusalt.

(13) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 882/2004 (5), on kehtestatud ametliku kontrolli ühtne õigusraamistik. Kõnealune raamistik on oluliselt parandanud ametliku kontrolli tõhusust, liidu toidutarneahela õigusnormide järgimise tagamist ja kaitset riskide eest, mis mõjutavad inimeste, loomade ja taimede tervist ja loomade heaolu liidus, ning keskkonna kaitset riskide eest, mis võivad tuleneda GMO-dest ja taimekaitsevahenditest. Tänu sellele on olemas ka konsolideeritud õigusraamistik, mis aitab toidutarneahela ametliku kontrolli puhul järgida terviklikku lähenemisviisi.

(14) Liidu toidutarneahela õigusnormidega on ette nähtud mitmed sätted, mille täitmise tagamine ei ole määrusega (EÜ) nr 882/2004 üldse hõlmatud või on seda ainult osaliselt. Eelkõige on säilitatud ametliku kontrolli erieeskirjad taimset paljundusmaterjali käsitlevates liidu õigusaktides ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ette nähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (6) . Ka taimetervis ei kuulu suures osas määruse (EÜ) nr 882/2004 reguleerimisalasse - teatavad ametliku kontrolli eeskirjad on sätestatud nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivis 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta (7) . [ME 4]

(15) Lisaks on nõukogu direktiivis 96/23/EÜ (8) sätestatud väga üksikasjalikud eeskirjad, millega kehtestatakse muu hulgas ametliku kontrolli miinimumsagedus ja nõuete rikkumise korral võetavad konkreetsed sunnimeetmed.

(16) Üldise õigusraamistiku ratsionaliseerimiseks ja lihtsustamiseks ja parema reguleerimise tagamiseks tuleks konkreetse valdkonna ametliku kontrolli suhtes kohaldatavad eeskirjad koondada ametliku kontrolli ühtsesse õigusraamistikku , millel on sama eesmärk, omavahel tugevamini siduda . Seega tuleks määrus (EÜ) nr 882/2004 ja muud konkreetse valdkonna ametliku kontrolli suhtes kohaldatavad õigusaktid tunnistada kehtetuks ja asendada käesoleva määrusega. [ME 5]

(17) Käesoleva määruse eesmärk peaks olema kehtestada ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute ühtlustatud liidu raamistik, mis kehtib kogu toidutarneahelas, võttes arvesse määruses (EÜ) nr 882/2004 ametliku kontrolli suhtes kehtestatud eeskirju ja asjaomaseid valdkondlikke õigusakte ning nende kohaldamisel saadud kogemusi.

(18) Selleks et kontrollida põllumajandustoodete turgude (põllukultuurid, vein, oliiviõli, puu- ja köögiviljad, humalad, piim ja piimasaadused, veise- ja vasikaliha, lamba- ja kitseliha ning mesi) ühise korralduse suhtes kehtivate eeskirjade täitmist, on juba kasutusel sissetöötatud spetsiaalne kontrollisüsteem. Käesolevat määrust ei tuleks seepärast kohaldada nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (9) sätete järgimise kontrollimiseks , välja arvatud käesoleva määruse II osa II jaotise I peatükk . [ME 6]

(19) Teatavaid praegu määruses (EÜ) nr 882/2004 sätestatud määratlusi tuleks kohandada, et võtta arvesse käesoleva määruse laiemat reguleerimisala, et viia need kooskõlla muudes liidu õigusaktides sätestatutega ja et selgitada ning vajaduse korral asendada termineid, millel on eri valdkondades erinev tähendus.

(20) Liidu toidutarneahela õigusnormidega on liikmesriikide pädevatele asutustele antud eriülesanded, mille eesmärk on eelkõige kaitsta looma- ja taimetervist ja loomade heaolu, kaitsta keskkonda GMOde ja taimekaitsevahenditega seotud riskide eest ning tagada taimse paljundusmaterjali identsus ja kvaliteet. Kõnealuste ülesannete täitmine on üldsuse huvides ja liikmesriikide pädevad asutused peavad neid täitma selleks, et kõrvaldada või vähendada riske, mis võivad mõjutada inimeste, loomade ja taimede tervist, loomade heaolu või keskkonda, või tõkestada nende levikut. Neid ülesandeid, mille hulka kuuluvad toodete heakskiitmine, uurimine, jälgimine ja seire, sealhulgas ka epidemioloogiaga seotud eesmärkidel, taudide likvideerimine ja nende leviku tõkestamine ning muud tauditõrje ülesanded, reguleeritakse samade valdkondlike eeskirjadega, mida jõustatakse ametliku kontrolli kaudu. [ME 7]

(21) Liikmesriik peaks määrama kõikide käesoleva määruse reguleerimisalasse jäävate valdkondade jaoks pädevad asutused. Kuna liikmesriikidel on kõige paremad eeldused otsustamaks, milline pädev asutus või asutused iga valdkonna jaoks määrata ning millisel haldustasandil, peaksid nad määrama iga valdkonna jaoks ka ühe asutuse, mis koordineerib nõuetekohaselt teabevahetust teiste liikmesriikide pädevate asutuste ja komisjoniga.

(22) Liikmesriikidel peaks olema õigus anda määratud pädevatele asutustele vastutus ametlike kontrollide eest, mis on seotud käesoleva määruse reguleerimisalast väljajäävate liidu eeskirjadega, sealhulgas eeskirjadega võõrliikide kohta, mis võivad invasiivsuse tõttu kahjustada põllumajanduslikku tootmist või keskkonda.

(23) Ametliku kontrolli jaoks, mille eesmärk on kontrollida, kas liidu toidutarneahela õigusnorme kohaldatakse nõuetekohaselt, ja muude ametlike toimingute jaoks, mis on liikmesriikide ametiasutustele usaldatud vastavalt liidu toidutarneahela õigusnormidele, peaksid liikmesriigid määrama pädevad asutused riigiasutused , mis tegutsevad üldsuse huvides ja tagavad ametlike kontrolli kvaliteedi , millel on järjepidevuse ja tõhususe. Määratud pädevale asutusele või asutustele tuleks anda piisavad vahendid ja seadmed ning mis annavad tagatised oma liikmesriigid peaksid suutma tagada nende sõltumatuse ja professionaalsuse kohta , tagades nende sõltumatuse kõigist ettevõtjatest, kes tegutsevad toidutarneahelas . Pädevad asutused peaksid tagama, et ametlik kontroll on kvaliteetne, järjepidev ja tõhus. [ME 8]

(24) Käesoleva määruse reguleerimisalasse jäävate eeskirjade nõuetekohaseks kohaldamiseks ja nende järgmise tagamiseks on vaja sobivaid teadmisi nii nende eeskirjade kui ka käesolevas määruses sätestatud eeskirjade kohta. Seega on oluline, et ametlikku kontrolli tegevad ja muid ametlikke toiminguid läbiviivad töötajad osalevad regulaarselt oma pädevusele vastavatel koolitustel kohaldatavate õigusaktide ning käesolevast määrusest tulenevate kohustuste kohta.

(24a) Pädevate asutuste poolt või pädevate asutuste tellimusel käesoleva määruse järgimise tagamiseks tehtavad auditid võivad tugineda rahvusvahelistele standarditele, kui nende standardite nõuded vastavad käesoleva määruse nõuetele. [ME 9]

(25) Ettevõtjal Ettevõtjatel peaks olema edasikaebamisõigus pädeva asutuse tehtud otsuste peale. ja neid tuleks Pädevad asutused peavad ettevõtjaid kõnealusest õigusest teavitada teavitama . [ME 10]

(26) Pädevad asutused peaksid tagama, et ametliku kontrolli eest vastutavad töötajad hoiavad konfidentsiaalsena ametliku kontrolli käigus saadud teabe, mis kuulub ametisaladuse alla , välja arvatud asutusesisese aruandluskohustuse raames . Juhul kui selle avaldamine ei ole ülekaalukalt tekib kahtlus riski kohta inimese või looma tervisele või muu toiduaineõiguse raske rikkumise kohta, peavad pädevad asutused võtma asjakohased meetmed avalikkuse huvides, on ametisaladus selline teave, mille avaldamine kahjustaks ülevaatuste, uurimiste või auditite eesmärki ning ärihuvide, kohtumenetluse ja õigusnõustamise kaitset teavitamiseks . Siin tuleb eelkõige tootenimede või asjaomaste ettevõtete nimede avaldamisel säilitada võetavate meetmete proportsionaalsus rikkumise ulatusega. Ametisaladuse hoidmise kohustus ei tohiks siiski takistada takista pädevatel asutustel avaldamast ametliku kontrolli tulemusi faktidena üksikute ettevõtjate kohta, kui asjaomasele ettevõtjale on antud võimalus esitada enne kõnealuse teabe avaldamist selle kohta märkusi ning kui neid märkusi on arvesse võetud või ja need lisatakse samal ajal pädeva asutuse poolt levitatavale teabele. Ametisaladuse hoidmine ei piira määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 10 kohast kohustust teatada üldsusele juhtumitest, mille puhul on põhjendatud kahtlus, et toit või sööt võib kujutada endast riski inimeste või loomade tervisele. Käesolev määrus ei tohiks mõjutada määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 10 kohast kohustust teavitada üldsust juhtumitest, mille puhul on põhjendatud kahtlus, et toit või sööt võib kujutada endast riski inimeste või loomade tervisele, ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 95/46/EÜ (10) ette nähtud üksikisikute õigust isikuandmete kaitsele. [ME 11]

(27) Pädevad asutused peaksid tegema järjepidevat ametlikku kontrolli kõikide valdkondade, ettevõtjate, tegevuste, loomade ja kaupade suhtes, mis on hõlmatud liidu toidutarneahela õigusnormidega. Pädevad asutused peaksid kehtestama ametliku kontrolli sageduse, võttes arvesse vajadust kohandada kontrolli vastavalt riski ja nõuete täitmise tasemele, mida võib eri olukordades eeldada. Mõnel juhul on liidu toidutarneahela õigusnormide kohaselt vaja teha ametlikku kontrolli olenemata riski- või eeldatavast nõuete järgimise tasemest, et saaks välja anda ametliku sertifikaadi või kinnituse, mis on loomade või kaupade turulelaskmise või nende liikumise eeltingimus. Sellisel juhul määratakse ametliku kontrolli sagedus kindlaks vastavalt sertifitseerimis- või kinnitamisvajadustele.

(28) Selleks et ametliku kontrolliga oleks võimalik nõuete täitmine tõhusalt kindlaks teha, ei tohiks kontrollist ette teatada, välja arvatud juhul, kui ametliku kontrolliga seotud tegevuse eripära tõttu on etteteatamine nõutav (nagu auditite puhul).

(29) Ametlik kontroll peaks olema põhjalik ja tõhus ning tagama liidu õigusaktide nõuetekohase kohaldamise. Kuna ametlik kontroll võib olla ettevõtjatele koormav, peaksid pädevad asutused ametliku kontrolli korraldamisel ja tegemisel arvesse võtma ettevõtja huvisid ja piirama koormust nii, et see ei oleks suurem, kui on vaja ametliku kontrolli tõhusaks ja edukaks tegemiseks.

(29a) Ametlikke kontrolle peaksid tegema ametnikud, kellel ei ole huvide konflikti ning kes eelkõige ei tegeleks ise või abikaasade kaudu äritegevusega, mis kuulub ametlikult kontrollimisele. [ME 12]

(30) Liikmesriikide pädevad asutused peaksid ametlikku kontrolli tegema sama hoolikalt olenemata sellest, kas jõustatavaid eeskirju kohaldatakse selliste tegevuste suhtes, millel on tähtsust ainult asjaomase liikmesriigi territooriumil, või tegevuste suhtes, mis mõjutavad selliseid loomi ja kaupu käsitlevate liidu õigusaktide järgimist, mida viiakse muusse liikmesriiki või lastakse muus liikmesriigis turule või mida viiakse liidust välja. Liidust eksportimise puhul võib pädevatelt asutustelt kooskõlas liidu õigusaktidega nõuda, et kontrollitakse loomade ja kaupade vastavust nõuetele, mis on kehtestatud selliste loomade ja kaupade suhtes sihtkohaks olevas kolmandas riigis.

(31) Liidu toidutarneahela õigusnormide nõuetekohaseks jõustamiseks peaks pädevatel asutustel olema õigus teha ametlikku kontrolli kõikide kõnealuste õigusnormide reguleerimisalasse jäävate loomade ja kaupade kõikides tootmis-, töötlemis- ja turustamisetappides. Selleks et ametlik kontroll oleks põhjalik ja tõhus, peaks pädevatel asutustel olema õigus teha ametlikku kontrolli kõikide toidutarneahela õigusnormide reguleerimisalast väljajäävate kaupade, ainete, materjalide või objektide (nt veterinaarravimite) kõikides tootmis- ja turustamisetappides, kuivõrd see on vajalik kõnealuste õigusnormide võimaliku rikkumise põhjalikuks uurimiseks ja sellise rikkumise põhjuse kindlakstegemiseks.

(32) Pädevad asutused tegutsevad ettevõtjate ja üldsuse huvides ja tagavad, et liidu toidutarneahela õigusnormidega ette nähtud kõrgetasemelisi kaitsestandardeid säilitatakse ja kaitstakse asjakohaste sunnimeetmetega järjepidevalt ja et nende järgmine on ametliku kontrolli abil tagatud kogu toidutarneahelas. Seepärast peaksid pädevad asutused olema ettevõtjate ja üldsuse ees vastutavad nende poolt tehtava ametliku kontrolli tõhususe ja toimivuse eest. Nad peaksid tagama juurdepääsu ametliku kontrolli tegemise ja muude ametlike toimingute läbiviimisega seotud teabele ja avaldama ametliku kontrolli ja selle tulemuste kohta regulaarselt teavet. Pädevatel asutustel peaks olema ka õigus teatavatel tingimustel avaldada või kättesaadavaks teha teavet ametliku kontrolli tulemustel põhineva ettevõtja reitingu kohta.

(33) On ülimalt oluline, et pädevad asutused tagavad ja kontrollivad nende poolt tehtava ametliku kontrolli tõhusust ja järjepidevust. Selle jaoks peaksid nad võtma aluseks kirjalikud dokumenteeritud menetlused ja peaksid andma ametlikku kontrolli tegevatele töötajatele üksikasjalikku teavet ja põhjalikud juhised. Nad peaksid ka kohaldama sobivaid menetlusi ja mehhanisme, et pidevalt kontrollida, kas nende endi tegevus on tõhus ja järjekindel, ja võtma puuduste kindlakstegemise korral parandusmeetmeid.

(34) Selleks et nõuete rikkumist oleks lihtsam kindlaks teha ja asjaomase ettevõtja poolt parandusmeetmete võtmine tõhusam, tuleks ametliku kontrolli nende ametlike kontrollide tulemuste kohta , mille käigus tuvastati kehtivate eeskirjade rikkumine, koostada aruanne . Aruande ja selle koopia tuleks tuleb anda ka ettevõtjale. Kui pädeva asutuse töötajad peavad ametliku kontrolli jaoks olema korrapäraselt või pidevalt ettevõtja valdustes, et jälgida ettevõtja tegevust, oleks iga ülevaatuse või kontrollkäigu kohta eraldi aruande koostamine ebaproportsionaalne. Sellisel juhul tuleb aruanded koostada piisavalt sagedasti, et pädevad asutused ja ettevõtja saaksid nõuete järgimise taseme kohta teavet korrapäraselt ja kindlakstehtud puuduste kohta viivitamata. Peale selle peaks halduskoormuse vähendamise huvides piisama sellest, kui piiripunktis toimuvate ametlike kontrollide tulemused fikseeritakse ühtses sisseveodokumendis. [ME 13]

(35) Ettevõtjad peaksid tegema pädevate ja volitatud isikutega igakülgset koostööd, et ametlik kontroll toimuks sujuvalt ja et pädevad asutused saaksid läbi viia muid ametlikke toiminguid.

(36) Käesoleva määrusega kehtestatakse ametliku kontrolli ühtne õigusraamistik, et kontrollida toidutarneahela õigusnormide järgimist kõikides nende normidega hõlmatud valdkondades. Mõnes neist valdkondadest on liidu õigusaktidega sätestatud üksikasjalikud nõuded, mille täitmise jaoks on ametliku kontrolli puhul vaja erioskusi ja -vahendeid. Et hoida ära nõuete täitmise tagamisel erinevate tavade järgimine, mille tõttu võib olla inimeste, loomade ja taimede tervise, loomade heaolu ja GMOde ja taimekaitsevahendite puhul keskkonna kaitsetase ebaühtlane, käesoleva määruse reguleerimisalasse jäävate loomade ja kaupade siseturu toimimine häiritud ja konkurents moonutatud, peaks komisjonil olema võimalik võtta lisaks käesolevas määruses sätestatud eeskirjadele vastu konkreetseid ametliku kontrolli eeskirju, mis vastaksid kõnealuste valdkondade kontrolli vajadustele. Eelkõige tuleks selliste eeskirjadega sätestada erinõuded järgmiste üksikasjade kohta: ametliku kontrolli teostamine ja nende kontrollide miinimumsagedus, erimeetmed või meetmed lisaks käesolevas määruses sätestatutele, mida pädevad asutused peavad võtma nõuete rikkumise korral, pädevate asutuste konkreetsed vastutusalad ja ülesanded lisaks käesolevas määruses sätestatutele ja erikriteeriumid käesoleva määrusega ette nähtud haldusabi mehhanismide kasutamiseks. Muul juhul võivad kõnealused lisaeeskirjad olla vajalikud toidu ja sööda ametliku kontrolli suhtes põhjalikuma raamistiku kehtestamiseks, kui inimeste ja loomade terviseriskide ning GMOde ja taimekaitsevahendite puhul keskkonnale avalduvate riskide kohta on ilmnenud uut teavet, mis osutab sellele, et kui liikmesriikides puuduksid ühised ametliku kontrolli tegemise eeskirjad, ei tagaks kontroll kõnealuste riskide vastu eeldatavat kaitset, nagu on ette nähtud liidu toidutarneahelat käsitlevate õigusnormidega.

(37) Pädevatel asutustel peaks olema võimalik delegeerida osa oma ülesannetest muudele isikutele. Tuleks kehtestada asjakohased tingimused, et tagada ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute erapooletus, kvaliteet ja järjekindlus. Volitatud isik peaks olema ülevaatuste tegemiseks akrediteeritud vastavalt ISO standarditele.

(38) Selleks et tagada kogu liidus ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute usaldusväärsus ja järjekindlus, peaksid proovide võtmise ning laboratoorsete analüüsi-, uuringu- ja diagnoosimismeetodid vastama tänapäevastele teaduslikele standarditele ja asjaomase labori analüüside, uuringute ja diagnoosimisega seotud erivajadustele ning tagama analüüside, uuringute ja diagnoosimise kindlad ja usaldusväärsed tulemused. Tuleks kehtestada selged eeskirjad, kuidas valida kasutatav meetod, kui olemas on mitu meetodit eri allikatest, mis võivad olla näiteks Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO), Euroopa ja Vahemeremaade taimekaitseorganisatsioon (EPPO), rahvusvaheline taimekaitsekonventsioon (IPPC), Maailma Loomatervise Organisatsioon (OIE), Euroopa Liidu ja riiklikud referentlaborid või riiklikud eeskirjad.

(39) Ettevõtjatel, kelle loomade ja kaupade suhtes kohaldatakse ametliku kontrolli käigus proovide võtmist, analüüse, uuringuid või diagnoosimist, peaks olema õigus taotleda teist eksperdiarvamust, mis peaks hõlmama teise proovi võtmist, et teha võrdlev analüüs, uuring või diagnoosimine, välja arvatud juhul, kui teise proovi võtmine on tehniliselt võimatu või väheoluline. See on eelkõige tõenäoline siis, kui ohu esinemine looma või kauba puhul on eriti harv või leviku ulatus väga väike või ebaühtlane. Sel põhjusel ei ole rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni kohaselt võrdlusproovi kasutamine lubatud karantiini alla kuuluva organismi kindlakstegemiseks taimes või taimses saaduses.

(40) Selleks et teha ametlikku kontrolli Interneti või muude sidevahendite kaudu toimuva kaubanduse suhtes, peaks olema pädevatel asutustel võimalus võtta proove anonüümselt esitatud tellimuste abil (nn kontrollostud), mida saab analüüsida või uurida või kontrollida nende vastavust nõuetele. Pädevad asutused peavad tegema kõik võimaliku selleks, et ettevõtjal oleks õigus teisele eksperdiarvamusele.

(41) Laboritel, mille pädev asutus on määranud tegema analüüse, uuringuid ja diagnoosimist proovidega, mis on võetud ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute jaoks, peaks olema oskused, varustus, infrastruktuur ja töötajad, mis võimaldavad neil kõnealuste tegevuste puhul järgida kõige rangemaid standardeid. Kindlate ja usaldusväärsete tulemuste tagamiseks tuleks kõnealused laborid selliste meetodite kasutamiseks akrediteerida kooskõlas standardiga EN ISO/IEC 17025 „Pädevuse üldnõuded katse- ja mõõtelaboritele“. Kõnealuse akrediteerimise peaks tegema riiklik akrediteerimisasutus, mis tegutseb kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 765/2008 (11).

(42) Kuigi akrediteerimine on kõige parem võimalus, tagamaks ametlike laborite tegevuse vastavust tänapäevasele tasemele, on see ka keerukas ja kulukas protsess, mille tõttu tekiks laboritele ebaproportsionaalne koormus juhul, kui laboratoorsed analüüsi-, uuringu- või diagnoosimismeetodid on eriti lihtsad ja nende jaoks ei ole vaja eriprotseduure või -vahendeid (näiteks ülevaatuse puhul Trichinella avastamiseks), ning juhul, kui analüüsid või uuringud on seotud ainult taimse paljundusmaterjali kvaliteediga, ning teatavatel tingimustel ka juhul, kui labor teeb analüüse, uuringuid või diagnoosimist ainult muude ametlike toimingute, mitte ametliku kontrolli jaoks.

(43) Selleks et tagada lähenemise paindlikkus ja proportsionaalsus, eelkõige loomatervise või taimetervise laborite puhul, tuleks sätestada võimalus teha erandeid, millega lubatakse teatavatel laboritel kasutada teatavaid meetodeid, mille jaoks nad ei ole akrediteeritud. Lisaks ei pruugi teatavatel juhtudel, kui on vaja kasutada uusi või hiljuti muudetud meetodeid, või kui on tegemist esilekerkivate riskide või hädaolukordadega, olla võimalik laborit kohe akrediteerida kõikide nende meetodite jaoks, mida ta peaks ametliku laborina kasutama. Seega tuleks ametlikel laboritel lubada teha teatavatel tingimustel pädevate asutuste jaoks analüüse, uuringuid ja diagnoosimist enne akrediteerimist.

(44) Kolmandatest riikidest liitu sisenevate loomade ja kaupade ametlik kontroll on ülioluline tagamaks, et need vastavad liidus kohaldatavatele õigusaktidele, eelkõige eeskirjadele, mille eesmärk on kaitsta kogu liidus inimeste, loomade ja taimede tervist, loomade heaolu ja GMOde ja taimekaitsevahendite puhul keskkonda. Selline ametlik kontroll tuleks teha vastavalt vajadusele enne või pärast loomade või kaupade lubamist liidus vabasse ringlusesse. Ametlikku kontrolli tuleks teha piisavalt sagedasti, et vähendada selliseid riske tervisele, loomade heaolule ja keskkonnale, mis võivad tuleneda liitu sisenevatest loomadest ja kaupadest, võttes arvesse varasemat tegevust seoses liidu toidutarneahela õigusnormide järgimisega, kontrolli, mida kõnealused loomad ja kaubad on kolmandas riigis juba läbinud ja tagatisi, mida asjaomane kolmas riik on andnud selle kohta, et liitu eksporditavad loomad ja kaubad vastavad liidu õigusaktidega ette nähtud nõuetele.

(45) Võttes arvesse riske, mis võivad inimeste, loomade või taimede tervisele, loomade heaolule või keskkonnale tuleneda teatavatest loomadest või kaupadest, tuleks nende loomade või kaupade suhtes nende liitu sisenemisel kohaldada ametlikku erikontrolli. Praeguste liidu eeskirjadega on ette nähtud ametliku kontrolli tegemine liidu piiril, et kontrollida, kas järgitakse inimeste ja loomade tervise ja loomade heaolu standardeid, mida kohaldatakse loomade, loomsete saaduste, loomse paljundusmaterjali ja loomsete kõrvalsaaduste suhtes, ja kas taimed ja taimsed saadused vastavad taimetervisenõuetele. Rangemaid kontrolle tehakse teatavate muude kaupade liitu sisenemisel, kui see on põhjendatud kujuneva või teadaoleva riskiga. Sellise kontrolli üksikasjad, mida praegu reguleeritakse nõukogu direktiiviga 97/78/EÜ (12), nõukogu direktiiviga 91/496/EMÜ (13), nõukogu direktiiviga 2000/29/EÜ (14) ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 669/2009 (15), tuleks sätestada käesolevas määruses.

(46) Selleks et muuta liidu ametliku kontrolli süsteem tõhusamaks, tagada piiripunktidele eraldatud ametliku kontrolli vahendite otstarbekas jagamine ja hõlbustada liidu toiduahelat käsitlevate õigusaktide järgimise tagamist, tuleks kehtestada ühine terviklik ametliku kontrolli süsteem piiripunktides (mis asendaks praeguse killustatud kontrolliraamistiku), et käsitleda kõiki saadetisi, mida peaks nende liitu sisenemisel kontrollima, sõltuvalt neist tulenevast võimalikust riskist.

(47) Piiripunktis toimuva ametliku kontrolli käigus tuleks dokumentide ja identsuskontrolli teha kõikide saadetiste suhtes ja füüsilist kontrolli sagedusega, mis sõltub igast looma- või kaubasaadetisest tulenevast riskist.

(48) Füüsilise kontrolli sagedus tuleks kindlaks määrata ja seda tuleks muuta sõltuvalt riskist inimeste, loomade või taimede tervisele, loomade heaolule või GMOde ja taimekaitsevahendite puhul keskkonnale. Selline lähenemisviis peaks võimaldama pädevatel asutustel suunata kontrollivahendeid sinna, kus risk on kõige suurem. Ka identsuskontrollide sagedust peaks olema võimalik vähendada või näha ette ainult saadetise ametliku pitseri kontrollimine, kui see on õigustatud liitu sisenevast saadetisest tuleneva väikese riskiga. Identsus- ja füüsilise kontrolli suhtes tuleks rakendada riskipõhist lähenemisviisi ja kasutada sel eesmärgil kõiki kättesaadavaid andmekogumeid ja teavet ning elektroonilisi andmekogumis- ja andmehaldussüsteeme.

(49) Teatavatel juhtudel ja kui on tagatud inimeste, loomade ja taimede tervise, loomade heaolu ja GMOde ja taimekaitsevahendite puhul keskkonna kõrgel tasemel kaitse, võib ametlikku kontrolli, mida tavapäraselt teeb pädev asutus piiripunktis, teha muus kontrollipunktis või muu asutuse poolt.

(50) Selleks et ametliku kontrolli süsteemi tõhusalt korraldada, peaks kolmandatest riikidest saabuvatel saadetistel, mida tuleb liitu sisenemisel kontrollida, olema kaasas ühtne sisseveodokument (CHED), mida kasutatakse piiripunktile saadetise saabumisest etteteatamiseks ja et registreerida ametliku kontrolli tulemused ja otsused, mille pädevad asutused on teinud saadetise kohta, millega on kaasas kõnealune dokument. Ettevõtja peaks tollivormistuse läbimiseks kasutama sama dokumenti, kui kogu ametlik kontroll on tehtud.

(51) Liitu kolmandast riigist sisenevate loomade ja kaupade suhtes tuleks teha ametlikku kontrolli piiripunktis, mille on kooskõlas miinimumnõuetega määranud liikmesriik. Selliste üksuste määramine tuleks tagasi võtta või peatada, kui need ei vasta enam kõnealustele nõuetele või kui nende tegevus võib kujutada riski inimeste, loomade või taimede tervisele, loomade heaolule või GMOde ja taimekaitsevahendite puhul keskkonnale.

(52) Kolmandatest riikidest saabuvate saadetiste suhtes ühetaolise ametliku kontrolli kohaldamiseks tuleks kehtestada ühised eeskirjad, et reguleerida pädevate asutuste ja ettevõtjate tegevust nõuete rikkumise kahtluse korral ja saadetiste korral, mis võiksid kujutada endast riski inimeste, loomade või taimede tervisele, loomade heaolule või GMOde ja taimekaitsevahendite puhul keskkonnale.

(53) Selleks et hoida ära ametliku kontrolliga seotud ebakõlad ja topelttöö, et võimaldada piiripunktis ametlikku kontrolli läbivate saadetiste õigeaegne identifitseerimine ja et kontroll oleks tõhus, tuleks tagada koostöö ja teabevahetus pädevate asutuste, tolli ja muude asjaomaste asutuste vahel, kes tegelevad kolmandatest riikidest saabuvate saadetistega.

(54) Liikmesriikidelt tuleks nõuda, et neil oleks alati piisavalt rahalisi vahendeid, et muretseda ametlikku kontrolli tegevatele ja muid ametlikke toiminguid läbiviivatele pädevatele asutustele sobivad töötajad ja seadmed. Kuigi liidu toidutarneahela õigusnormidega kooskõla tagamine on peamiselt ettevõtjate kohustus, tuleks lisaks nende rakendatavale enesekontrollisüsteemile kohaldada ka liikmesriigi hallatavat konkreetselt sel eesmärgil tehtava ametliku kontrolli süsteemi, et tagada kogu toidutarneahelas tõhus turujärelevalve. Selline süsteem on oma olemuselt väga keerukas ja ressursimahukas ning sellele tuleks ametliku kontrolli jaoks pidevalt vahendeid eraldada nii, et neid oleks igal ajal nõuete täitmise tagamiseks piisavalt. Selleks et vähendada ametliku kontrolli süsteemi sõltuvust avaliku sektori rahalistest vahenditest, peaksid pädevad asutused koguma saama koguda tasusid või makseid , et katta kulud, mida nad kannavad seoses ametliku kontrolli kohaldamisega teatavate ettevõtjate ja tegevuste suhtes, mille puhul on liidu toidutarneahela õigusnormidega ette nähtud registreerimine ja heakskiitmine kooskõlas liidu toidu- ja söödahügieeni käsitlevate või taimetervist ja taimset paljundusmaterjali käsitlevate eeskirjadega. Ettevõtjatelt tuleks tasusid või makseid koguda ka selleks, et katta ametliku sertifikaadi või kinnituse väljaandmiseks tehtava ametliku kontrolli kulud ja pädevate asutuste poolt piiripunktis tehtava ametliku kontrolli kulud. [ME 14]

(55) Tasud peaksid katma, kuid mitte ületama pädeva asutuse poolt seoses ametliku kontrolliga kantud kulusid. Kõnealused kulud tuleks arvutada iga ametliku kontrolli alusel eraldi või kõigi teataval ajavahemikul tehtud ametlike kontrollide alusel. Juhtudel, kui kulusid arvutatakse iga ametliku kontrolli tegelike kulude alusel eraldi, peaks ettevõtjatel, kes on seni nõudeid hästi täitnud, olema madalamad tasud, kui neil, kes ei ole nõudeid täitnud, sest nende suhtes tuleb ametlikku kontrolli teha harvem. Selleks et tagada, et kõik ettevõtjad järgivad liidu õigusakte, olenemata iga liikmesriigi poolt tasude arvutamiseks valitud meetodist (st kas tegelike kulude alusel või kindlasummalise tasuna), tuleks tasud, mis arvutatakse pädeva asutuse poolt teataval ajavahemikul kantud kogukulu alusel ja mis nõutakse sisse kõikidelt ettevõtjatelt, sõltumata sellest, kas nende suhtes kohaldati võrdlusperioodil ametlikku kontrolli või mitte, arvutada nii, et tunnustada ettevõtjaid, kellel on liidu toidutarneahela õigusaktide järgimisel pidevalt head tulemused.

(56) Keelata tuleks pädevate asutuste kogutud tasude otsene või kaudne tagasimaksmine, sest see seaks ettevõtjad, kes tagasimakseid ei saa, ebavõrdsesse olukorda ja võib põhjustada konkurentsimoonutusi. Selleks et toetada mikroettevõtjaid, tuleks nad siiski vabastada käesoleva määruse kohaselt kogutavate tasude maksmisest.

(57) Ametliku kontrolli rahastamine ettevõtjatelt tasude kogumise kaudu peaks olema täielikult läbipaistev, et kodanikel ja ettevõtjatel oleks võimalik aru saada tasude kehtestamiseks kasutatud meetoditest ja andmetest ja et neid oleks teavitatud tasudest saadud tulu kasutamisviisidest.

(58) Liidu toidutarneahela õigusnormidega on ette nähtud juhtumid, mille korral peaks teatavate loomade või kaupade turulelaskmise või liikumise korral nendega kaasas olema sertifikaati välja andva ametniku allkirjaga ametlik sertifikaat. On asjakohane sätestada ühised eeskirjad, millega kehtestatakse pädevate asutuste ja sertifikaati välja andvate ametnike kohustused seoses ametlike sertifikaatide väljaandmisega ja omadustega, mis ametlikul sertifikaadil peaks selle usaldusväärsuse tagamiseks olema.

(59) Muudel juhtudel on käesoleva määruse reguleerimisalasse jäävate eeskirjadega ette nähtud, et teatavatel loomadel või kaupadel peaks turulelaskmise või liikumise korral olema ametlik etikett, ametlik märgis või muu ametlik kinnitus, mille on välja andnud ettevõtja pädeva asutuse ametliku järelevalve all või pädev asutus ise. On asjakohane sätestada miinimumnõuded tagamaks, et ka ametlikku kinnitust antakse välja nõuetekohaste usaldusväärsustagatiste kohaselt.

(60) Ametlik kontroll ja muud ametlikud toimingud peaksid põhinema analüüsi-, uuringu- ja diagnoosimeetoditel, mis vastavad tänapäevastele teaduslikele standarditele ja mis annavad kogu liidus kindlaid, usaldusväärseid ja võrreldavaid tulemusi. Seega tuleks pidevalt parandada ametlike laborite kasutatavaid meetodeid ja nende poolt toodetavate analüütiliste, uuringu- ja diagnostiliste andmete kvaliteeti ja ühtlust. Sel eesmärgil peaks olema komisjonil võimalik määrata Euroopa Liidu referentlaboreid ning toetuda referentlaborite eksperdiabile kõikides nendes toiduahela valdkondades, kus on vaja täpseid ja usaldusväärseid analüüsi-, uuringu- ja diagnoosimistulemusi. Eelkõige peaksid Euroopa Liidu referentlaborid tagama, et riiklikel referentlaboritel ja ametlikel laboritel on ajakohane teave kättesaadavate meetodite kohta ja et nad korraldavad laboritevahelisi võrdlevaid uuringuid või osalevad neis aktiivselt ning nad peaksid pakkuma riiklikele referentlaboritele või ametlikele laboritele koolitusi.

(60a) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EÜ) nr 1829/2003 (16) ja (EÜ) nr 1831/2003 (17) antakse vastavalt Euroopa Liidu referentlaborile geneetiliselt muundatud toiduainete ja sööda alal ning Euroopa Liidu referentlaborile söödalisandite alal eripädevused geneetiliselt muundatud toiduainete või sööda või söödalisandite lubamise menetluses, eelkõige taotleja kavandatud tuvastus- või analüüsimeetodite kontrollimine, hindamine ja valideerimine. Kogemus näitab, et teadmised ja pädevused meetodite kontrollimises, hindamises ja valideerimises loamenetluse kontekstis on otsustava tähtsusega selleks, et tagada kõrgetasemeline ja eesrindlik panus ametlike kontrollide tõhususse. Määruste (EÜ) nr 1829/2003 ja (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt määratud laborid peaksid seega toimima käesoleva määruse kohaldamiseks Euroopa Liidu Euroopa referentlaboritena. [ME 16]

(61) Ametliku kontrolli tegemiseks ja muude ametlike toimingute läbiviimiseks seoses taimse paljundusmaterjali tootmise ja turustamisega ning seoses loomade heaoluga, peaks pädevatel asutustel olema juurdepääs ajakohastele, usaldusväärsetele ja sidusatele tehnilistele andmetele, teadustulemustele, uuele tehnoloogiale ja ekspertteadmistele, mida on vaja liidu õigusaktide nõuetekohaseks kohaldamiseks kõnealustes valdkondades. Sel eesmärgil peaks komisjonil olema võimalik määrata Euroopa Liidu taimse paljundusmaterjali ja loomade heaolu referentkeskusi ning toetuda referentkeskuste eksperdiabile. [ME 17]

(62) Selleks, et täita käesoleva määruse eesmärgid, aidata kaasa siseturu takistusteta toimimisele ja saavutada tarbijate usaldus, tuleks sellisel juhul, kui nõuete täitmist tuleb tagada rohkem kui ühes liikmesriigis, toiduahelat käsitlevate liidu õigusaktides sätestatud nõuete rikkumisele reageerida tõhusalt ja järjekindlalt. Määruse (EÜ) nr 178/2002 kohaselt loodud toidu- ja söödaalane kiirhoiatussüsteem juba võimaldab pädevatel asutustel kiiresti vahetada ja levitada teavet inimeste tervist ohustavate toidu või söödaga seotud tõsiste otseste või kaudsete riskide kohta või söödaga seotud tõsiste riskide kohta inimeste või loomade tervisele või keskkonnale või toiduga seotud pettuste korral ja võimaldab võtta kiiresti meetmeid kõnealuste riskide kõrvaldamiseks. Kuigi kõnealune vahend võimaldab võtta õigeaegselt meetmeid kõikides asjaomastes liikmesriikides, et kõrvaldada teatavad tõsised toiduahelaga seotud riskid, ei võimalda see siiski tõhusalt anda piiriülest abi ja teha piiriülest koostööd pädevate asutuste vahel, et tagada liidu toidutarneahela piiriülese mõjuga õigusnormide rikkumise korral meetmete võtmine nii liikmesriigis, kus normide rikkumine esimesena avastati, kui ka liikmesriigis, kus rikkumine alguse sai. Haldusabi ja -koostöö peaks eelkõige aitama pädevatel asutustel jagada teavet, avastada rikkumisi ja neid uurida ning võtta tõhusaid ja proportsionaalseid meetmeid, et reageerida toidutarneahela õigusnormide piiriülestele rikkumistele. [ME 18]

(63) Haldusabi taotluste ja kõikide teadete suhtes tuleb kohaldada nõuetekohaseid järelmeetmeid. Haldusabi andmise ja halduskoostöö hõlbustamiseks peaksid liikmesriigid määrama ühe või mitu kontaktasutust, kelle ülesandeks on teabe edastamise ja vastuvõtmise hõlbustamine ja kooskõlastamine eri liikmesriikide pädevate asutuste vahel. Liikmesriikidevahelise koostöö tõhustamiseks ja lihtsustamiseks peaks komisjon vastu võtma rakendusaktid, milles sätestatakse kasutatavate tehniliste vahendite üksikasjad, kontaktasutuste vahelise teabevahetuse kord ja abitaotluste, teadete ja vastuste standardvorm.

(64) Iga liikmesriik peaks vastu võtma mitmeaastase riikliku kontrollikava ja seda regulaarselt ajakohastama ning see peaks hõlmama kõiki liidu toidutarneahela õigusnormidega hõlmatud valdkondi ja sisaldama teavet liikmesriigi ametliku kontrolli süsteemi struktuuri ja korralduse kohta. Selliste mitmeaastaste riiklike kontrollikavade abil peaks iga liikmesriik tagama, et kogu nende territooriumil ja kogu toidutarneahelas tehakse ametlikku kontrolli riskipõhiselt ja tõhusalt ning kooskõlas käesoleva määrusega.

(65) Selleks et tagada liikmesriikide mitmeaastaste kontrollikavade ühtlus ja täielikkus, peaksid liikmesriigid määrama ühe asutuse, kes vastutab kava koordineeritud ettevalmistamise ja rakendamise eest. Selleks et ametlik kontroll oleks järjekindel, ühetaoline ja terviklik, peaks komisjonil olema õigus võtta mitmeaastaste riiklike kontrollikavade kohta vastu eeskirju, milles sätestatakse ametliku kontrolli prioriteedid, tõhusad kontrollimenetlused, riskide kategoriseerimise kriteeriumid ja tulemusnäitajad mitmeaastaste riiklike kontrollikavade hindamiseks.

(66) Liikmesriikidelt tuleks nõuda, et nad esitavad komisjonile igal aastal aruande, mis sisaldab teavet kontrolli ja mitmeaastaste riiklike kontrollikavade rakendamise kohta. Selleks et hõlbustada võrreldavate andmete kogumist ja edastamist, nende hilisemat lisamist kogu ELi hõlmavasse statistikasse ja kogu liidus ametliku kontrolli toimimist käsitlevate komisjoni aruannete koostamist, peaks komisjonil olema võimalik võtta vastu rakendusakte aastaaruannete standardvormide kehtestamiseks.

(67) Komisjoni ekspertidel peaks olema võimalik teha liikmesriikides ametlikku kontrolli, et kontrollida liidu õigusaktide kohaldamist ja riikliku kontrollisüsteemi toimimist ja pädevate asutuste tegevust. Komisjoni kontrollide eesmärk peaks olema ka uurida nõuete täitmise tagamise tavasid või probleeme, hädaolukordi ja uusi arenguid liikmesriikides ja koguda nende kohta teavet.

(68) Kolmandatest riikidest saabuvad loomad ja kaubad peaksid vastama samadele nõuetele, mida kohaldatakse liidus loomade ja kaupade suhtes, või vähemalt samaväärseteks tunnistatud nõuetele, võttes arvesse liidu toidutarneahela õigusnormide eesmärke. See põhimõte on sätestatud määruses (EÜ) nr 178/2002, mille kohaselt nõutakse, et liitu imporditav toit ja sööt vastaks liidu toidualaste õigusnormide asjakohastele sätetele või nendega vähemalt samaväärseks tunnistatud nõuetele. Konkreetsed nõuded selle põhimõtte rakendamiseks on sätestatud liidu eeskirjades taimekahjustajate vastaste kaitsemeetmete kohta, mille kohaselt on keelatud liitu sisse tuua teatavaid taimekahjustajaid, mida seal ei esine või esineb ainult vähesel määral, liidu eeskirjades loomade heaolunõuete kohta, mille kohaselt on lubatud teatavatel loomadel ja loomsetel saadustel liitu siseneda ainult sellistest kolmandatest riikidest, mis on loetletud sel eesmärgil kehtestatud loetelus, ja liidu eeskirjades inimtoiduks ette nähtud loomsete saaduste ametliku kontrolli korraldamise kohta, mille kohaselt peab samuti koostama loetelu kolmandatest riikidest, millest on lubatud kõnealuseid tooteid liitu tuua. Taimse paljundusmaterjali suhtes rakendatakse samaväärsussüsteemi, mille raames kiidetakse heaks ja loetletakse kolmandad riigid, millest on lubatud importida taimset paljundusmaterjali.

(69) Selleks et kolmandatest riikidest liitu sisenevad loomad ja kaubad vastaksid kõikidele liidu toidutarneahela õigusnormides sätestatud nõuetele või samaväärseteks tunnistatud nõuetele, aga ka nõuetele, mis on sätestatud taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeteid käsitlevates liidu eeskirjades, loomade heaolunõudeid käsitlevates liidu eeskirjades ning liidu eeskirjades, millega sätestatakse loomset päritolu toidu suhtes kohaldatavad hügieeni erieeskirjad, et tagada liidu toidutarneahela õigusnormides sätestatud taimetervise- ja veterinaarnõuete täitmine, peaks komisjonil olema lubatud kehtestada loomade ja kaupade liitu sisenemise tingimused ulatuses, millega tagataks kõnealuste loomade ja kaupade vastavus kõikidele liidu toidutarneahela õigusnormides sätestatud asjakohastele nõuetele või samaväärsetele nõuetele. Kõnealuseid tingimusi tuleks kohaldada kõikidest kolmandatest riikidest või teatavatest kolmandatest riikidest või nende piirkondadest pärit loomade või kaupade või looma- või kaubakategooriate suhtes.

(70) Kui erijuhtudel on tõendeid selle kohta, et teatavad kolmandast riigist, kolmandate riikide rühmast või nende piirkondadest pärit loomad või kaubad võivad endast kujutada riski inimeste, loomade või taimede tervisele või GMOde ja taimekaitsevahendite puhul keskkonnale, või kui on tõendeid selle kohta, et võib toimuda ulatuslik ja tõsine liidu toidutarneahela õigusnormide rikkumine, peaks komisjonil olema võimalik võtta vastu meetmeid kõnealuste riskide leviku takistamiseks.

(71) Ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute tõhusus ja lõppkokkuvõttes inimeste, loomade ja taimede tervis ja ohutus ning keskkonnakaitse sõltuvad ka sellest, kas ametliku kontrolli tegemiseks on olemas selleks koolitatud töötajad, kellel on sobivad teadmised kõikides küsimustes, mis on seotud liidu õigusaktide nõuetekohase kohaldamisega. Komisjon peaks pakkuma sobivaid ja sihtotstarbelisi koolitusi, et pädevad asutused kasutaks ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute suhtes ühetaolist lähenemisviisi. Selleks et parandada kolmandates riikides teadmisi liidu toidutarneahela õigusnormide ja nõuete kohta, tuleks kõnealuseid koolitusi teha ka kolmandate riikide pädevatele asutustele.

(72) Selleks et edendada kogemuste ja parimate tavade vahetamist pädevate asutuste seas, peaks komisjon korraldama koostöös liikmesriikidega ametlikku kontrolli tegevate või muid ametlikke toiminguid läbiviivate töötajate vahetusprogramme.

(73) Tõhusa ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute tagamiseks on oluline, et liikmesriikide pädevad asutused, komisjon ja vajaduse korral ettevõtjad saaksid ametliku kontrolliga seotud andmeid ja teavet vahetada kiiresti ja tõhusalt. Liidu õigusaktidega on kehtestatud mitu teabesüsteemi, mida haldab komisjon, et kõnealust teavet oleks võimalik käsitleda ja hallata kogu liidus elektrooniliste ja internetipõhiste vahendite kaudu. Ametliku kontrolli tulemuste registreerimiseks ja jälgimiseks on komisjoni otsusega 2003/24/EÜ (18) loodud kaubanduse kontrolli- ja ekspertsüsteem TRACES. Süsteemi TRACES tuleks ajakohastada ja kohandada , et seda saaks kasutada kõikide selliste kaupade puhul, mille suhtes on liidu toidutarneahela õigusnormidega ette nähtud konkreetsed nõuded või ametliku kontrolli kord. Sihtotstarbelised elektroonilised süsteemid on olemas ka selleks, et vahetada kiiresti teavet liikmesriikide vahel ja komisjoniga riskide kohta, mis võivad tekkida toiduahelas või looma- ja taimetervisele. Määrusega (EÜ) nr 178/2002 on loodud kiirhoiatussüsteem, määrusega (EL) …/… (*2) on loodud süsteem loetletud taudide ning toidupettuse suhtes võetavate meetmete kohta teadete ja aruannete esitamiseks ning määrusega (EL) …/… (*3) on loodud süsteem taimekahjustajate esinemise kohta teadete ja aruannete esitamiseks ja nõuete rikkumisest teatamiseks. Kõik sellised süsteemid peaksid toimima ühtlustatult ja järjekindlalt, mis võimaldaks saada kasu eri süsteemide vahelisest sünergiast, vältida dubleerimist, lihtsustada nende toimimist ja muuta need tõhusamaks. [ME 19]

(74) Ametliku kontrolli tõhusamaks muutmiseks peaks komisjon looma elektroonilise teabesüsteemi, millega integreeritaks ja ajakohastataks vastavalt vajadusele kõik olemasolevad teabesüsteemid, mis võimaldaks kasutada nüüdisaegseid teabevahetus- ja sertifitseerimisvahendeid ja kõige tõhusamalt kasutada ametliku kontrolliga seotud andmeid ja teavet. Selleks et hoida ära teabenõuete dubleerimine, peaks selliste elektrooniliste süsteemide kujundamisel arvesse võtma vajadust tagada kõnealuse süsteemi ühilduvus muude teabesüsteemidega, mida käitavad avaliku sektori asutused ja mille kaudu vahetatakse asjaomaseid andmeid ja tehakse need kättesaadavaks. Kooskõlas Euroopa digitaalarengu tegevuskavaga tuleks ette näha võimalus kasutada elektroonilisi allkirju Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/93/EÜ (19) tähenduses.

(74a) Selleks et minimeerida halduskoormust ja kontrollimiskulusid ning et võimaldada liidul ja tema liikmesriikidel tulemuslikult kolmandate riikidega kaubandussuhete valdkonnas elektrooniliselt suhelda, on vajalik, et kui vahetatakse elektroonilisi sertifikaate või muid elektroonilisi andmeid, kasutaksid komisjon ja liikmesriikide pädevad asutused rahvusvaheliselt standardiseeritud keelt, sõnumistruktuuri ja andmevahetusprotokolle, mis põhinevad standardiseeritud Veebikonsortsiumi laiendatava märgistuskeele (XMLi skeemid) elektroonilise standardiseerimise suunistel ning pädevate asutuste vahelise turvalise andmevahetuse mehhanismidel, nagu need on sätestatud ÜRO kaubanduse hõlbustamise ja elektroonilise äritegevuse keskuse (UN/CEFACT) poolt. [ME 20]

(75) Pädevad asutused peaksid uurima juhtumeid, mille korral kahtlustatakse liidu toidutarneahela õigusnormide rikkumist, ja kui rikkumine on kinnitust leidnud, tegema kindlaks selle allika ja ulatuse, aga ka ettevõtja kohustused. Nad peaksid võtma ka asjakohaseid meetmeid tagamaks, et asjaomased ettevõtjad parandavad olukorra ja hoiavad ära edasise nõuete rikkumise.

(76) Ametliku kontrolli abil toidutarneahela õigusnormide täitmise kontrollimine on ülioluline tagamaks, et kogu liidus saavutatakse tõhusalt kõnealuste õigusnormide eesmärgid. Puudused liikmesriikide kontrollisüsteemides võivad teatavatel juhtudel oluliselt kõnealuste eesmärkide saavutamist takistada ja põhjustada inimeste, loomade ja taimede terviseriskide, loomade heaoluriskide ja GMOde ja taimekaitsevahendite puhul keskkonnariskide kujunemist, sõltumata ettevõtjate või muude osaliste sekkumisest või vastutusest, või põhjustada olukordi, kus tõsiselt ja ulatuslikult rikutakse toiduahela eeskirju. Komisjonil peaks seepärast olema võimalus reageerida liikmesriikide kontrollisüsteemide tõsistele puudustele ja võtta vastu meetmeid, mille eesmärk on takistada kõnealuste riskide levikut või need toidutarneahelast kõrvaldada, kuni asjaomane liikmesriik on võtnud vajalikud meetmed kontrollisüsteemi puuduste kõrvaldamiseks.

(77) Seepärast tuleks selliste rikkumiste korral rakendada kogu liidus riiklikul tasandil tõhusaid, hoiatavaid ja proportsionaalseid karistusi. Selleks et nõuete eiramise korral kohaldatavad rahalised karistused oleksid piisavalt hoiatavad, tuleks need kehtestada sellisel tasemel, mis tõenäoliselt tühistaks oleks võrdne vähemalt kahekordse majandusliku kasu kasuga , mida toimepanija soovis eiramise abil saada. Liikmesriigid peaksid kohaldama ka asjakohaseid kriminaal- ja/või halduskaristusi juhul, kui ettevõtja ei tee ametliku kontrolli ajal koostööd. [ME 21]

(77a) Tuleb võtta arvesse arengumaade ja eelkõige vähim arenenud riikide erivajadusi ning toetada neid ametlike kontrollide korraldamisel, et tagada loomade ja kaupade liitu sisseveo tingimuste täitmine. [ME 22]

(78) Käesolev määrus reguleerib valdkondi, mida juba reguleeritakse teatavate praegu kehtivate õigusaktidega. Et hoida ära dubleerimine ja kehtestada ühtne õigusraamistik, tuleks käesoleva määrusega kehtetuks tunnistada ja asendada järgmised õigusaktid: nõukogu direktiiv 89/608/EMÜ (20), nõukogu direktiiv 89/662/EMÜ (21), nõukogu direktiiv 90/425/EMÜ (22), nõukogu direktiiv 91/496/EMÜ; nõukogu otsus 92/438/EMÜ (23), nõukogu direktiiv 96/23/EÜ; nõukogu direktiiv 96/93/EÜ (24), nõukogu direktiiv 97/78/EÜ ja määrus (EÜ) nr 882/2004 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ette nähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks (25) . [ME 23]

(79) Järjekindluse tagamiseks tuleks teha muudatused järgmistesse õigusaktidesse: Euroopa Parlamendi ja nõukogu (EÜ) nr 999/2001 (26), nõukogu määrus (EÜ) nr 1/2005 (27), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 396/2005 (28), nõukogu määrus (EÜ) nr 834/2007 (29), määrus (EÜ) nr 1069/2009; nõukogu määrus (EÜ) nr 1099/2009 (30), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1107/2009 (31), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1151/2012 (32), nõukogu direktiiv 98/58/EÜ (33), nõukogu direktiiv 1999/74/EÜ (34), määrus (EÜ) nr 1829/2003, määrus (EÜ) nr 1831/2003, nõukogu direktiiv 2007/43/EÜ (35), nõukogu direktiiv 2008/119/EÜ (36), nõukogu direktiiv 2008/120/EÜ (37), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/128/EÜ (38). [ME 24]

(80) Määruses (EL) nr …/… (*4), on sätestatud raamistik, mille kohaselt rahastab liit kogu toidutarneahelaga seotud tegevusi ja meetmeid nendes valdkondades aastateks 2014–2020 kindlaksmääratud finantsraamistiku alusel. Mõne kõnealuse tegevuse ja meetme eesmärk on parandada ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid kogu liidus. Määrust (EL) nr …/… (*5) tuleks muuta, et võtta arvesse käesoleva määrusega määrusesse (EÜ) nr 882/2004 tehtavaid muudatusi.

(81) Komisjonile tuleks delegeerida õigus võtta vastu aluslepingu artikli 290 kohaselt õigusakte, et muuta viiteid Euroopa standarditele ja käesoleva määruse II ja III lisa, et võtta arvesse õiguslikku, tehnilist ja teaduslikku arengut ja et täiendada käesolevat määrust erieeskirjadega, mis käsitlevad ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid valdkondades, mida käesolev määrus hõlmab, sealhulgas eeskirjad töötajate kvalifikatsiooni ja koolituse kohta, pädevate asutuste lisakohustuste ja -ülesannete kohta, juhtumite kohta, mille puhul ei ole laboreid vaja akrediteerida, teatava piiril ametlikust kontrollist vabastamise kohta, kriteeriumide kohta, mille alusel määrata kindlaks identsus- ja füüsiliste kontrollide sagedus, selliste tingimuste kehtestamise kohta, millele peavad vastama teatavad liitu kolmandatest riikidest sisenevad loomad või kaubad, Euroopa Liidu referentlaborite ja -keskuste lisanõuete ja -ülesannete kohta, riiklike referentlaborite lisaülesannete kohta, kriteeriumide kohta, mille alusel kategoriseeritakse riskid ja määratakse kindlaks mitmeaastaste riiklike kontrollikavade tulemusnäitajad ning toidu ja söödaga seotud situatsiooniplaanide kohta, mis on ette nähtud määrusega (EÜ) nr 178/2002. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

(82) Komisjonile tuleks anda rakendusõigused, et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused seoses Euroopa Liidu referentlaborite ning taimse paljundusmaterjali ja loomade heaolu Euroopa Liidu referentkeskuste määramise, komisjoni poolt liikmesriikides tehtavate kontrollide programmi ja sagedasema ametliku kontrolliga juhul, kui rikutakse toidutarneahela õigusnorme ja see vajab komisjoni koordineeritud abi ja järelmeetmeid.

(83) Komisjonile tuleks anda rakendusõigused, et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, muu hulgas eeskirjad ja üksikasjad auditite kohta, sertifikaatide ja muude dokumentide vormi kohta, elektrooniliste teabehaldussüsteemide loomise kohta, koostöö kohta ettevõtjate ja pädevate asutuste vahel ja pädevate asutuste, tolli ja muude asutuste seas, proovide võtmise ja laboratoorsete analüüsi-, uuringu- ja diagnoosimismeetodite kohta ning nende tulemuste valideerimise ja tõlgendamise kohta, jälgitavuse kohta, selliste toodete või kaupade loetlemise kohta, mida tuleb kontrollida, aga ka selliste riikide või piirkondade loetlemise kohta, mis võivad liitu eksportida teatavaid loomi ja kaupu, saadetistest etteteatamise kohta, teabevahetuse kohta, piiripunktide kohta, isoleerimise ja karantiini kohta, kolmanda riigi tehtud ekspordieelsete kontrollide heakskiitmise kohta, meetmete kohta, mille eesmärk on takistada riski levikut või teha lõpp ulatuslikule ja tõsisele nõuete rikkumisele seoses teatavate kolmandast riigist või selle piirkonnast pärit loomade või kaupadega, kolmandate riikide või nende piirkondade heakskiitmise kohta, mis annavad liidus kohaldatavate tagatistega samaväärseid tagatisi, ja selle heakskiitmise tagasivõtmise kohta, koolituste kohta ja töötajate liikmesriikidevaheliste vahetusprogrammide kohta. Neid õigusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (39).

(84) Kuna liikmesriigid ise ei saa käesoleva määruse eesmärki, nimelt ühtlustatud lähenemise tagamist ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute suhtes, mille eesmärk on liidu toidutarneahela õigusnormide kohaldamise tagamine, täielikult täita ning seda saaks selle mõju, keerukuse ning piiriülese ja rahvusvahelise olemuse tõttu paremini täita liidu tasandil, võib liit võtta vastu meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I jaotis

Reguleerimisese, reguleerimisala ja mõisted

Artikkel 1

Reguleerimisese ja -ala

1. Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad:

a) ametliku kontrolli tegemise ja muude ametlike toimingute läbiviimise kohta liikmesriikide pädevate asutuste poolt;

b) ametliku kontrolli rahastamise kohta;

c) liikmesriikidevahelise haldusabi ja -koostöö kohta lõikes 2 osutatud eeskirjade nõuetekohaseks kohaldamiseks;

d) komisjoni kontrolli tegemise kohta liikmesriikides ja kolmandates riikides;

e) liitu kolmandast riigist sisenevate loomade ja kaupade suhtes kehtivate tingimuste vastuvõtmise kohta;

f) elektroonilise teabesüsteemi loomise kohta, et hallata ametliku kontrolliga seotud teavet ja andmeid.

2. Käesolevat määrust kohaldatakse ametliku kontrolli suhtes, mida tehakse järgmiste eeskirjade järgimise kontrollimiseks, olenemata sellest, kas need on kehtestatud liidu tasandil või liikmesriikides liidu õigusaktide kohaldamiseks asjaomastes valdkondades:

a) eeskirjad, mis käsitlevad toitu, toiduohutust ja toidukvaliteeti kõikides toidu tootmise, töötlemise, ja turustamise etappides, sealhulgas eeskirjad, mille eesmärk on tagada õiglased kaubandustavad ja kaitsta tarbijate huve ja tarbijateavet, aga ka toiduga kokkupuutuvate materjalide ja esemete tootmist ja kasutamist;

b) eeskirjad, mis käsitlevad geneetiliselt muundatud organismide tahtlikku keskkonda viimist ja nende kasutamist suletud keskkonnas;

c) eeskirjad, mis käsitlevad sööta ja söödaohutust kõikides sööda tootmise, töötlemise, ja turustamise etappides, sealhulgas eeskirjad, mille eesmärk on tagada õiglased kaubandustavad ja kaitsta tarbijate tervist, huve ja tarbijateavet;

d) eeskirjad, millega kehtestatakse loomatervisenõuded;

e) eeskirjad, mille eesmärk on loomsetest kõrvalsaadustest ja loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodetest inimeste ja loomade tervisele tulenevate riskide ärahoidmine ja minimeerimine;

ea) eeskirjad, mille eesmärgiks on antimikroobse resistentsuse ennetamine ja minimeerimine loomades ja inimestes ning keskkonnas;

f) eeskirjad, millega kehtestatakse loomade heaolunõuded;

g) eeskirjad, millega kehtestatakse taimekahjustajate vastased kaitsemeetmed;

h) eeskirjad, mis käsitlevad taimse paljundusmaterjali turulelaskmise eesmärgiga tootmist ja taimse paljundusmaterjali turulelaskmist;

i) eeskirjad, millega kehtestatakse taimekaitsevahendite turulelaskmise ja kasutamise ning pestitsiidide säästva kasutamise nõuded;

j) eeskirjad, mis käsitlevad mahepõllumajanduslikku tootmist ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamist;

k) eeskirjad, mis käsitlevad kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste ja garanteeritud traditsiooniliste toodete kasutamist ja märgistamist.

ka) teatavate elusloomades ja loomsetes toodetes leiduvate ainete ja nende jääkide kontrolli eeskirjad. [ME-d 25, 26 ja 27]

3. Käesolevat määrust kohaldatakse ka ametliku kontrolli suhtes, mida tehakse lõikes 2 osutatud eeskirjadega ette nähtud nõuete täitmise kontrollimiseks selliste loomade ja kaupade puhul,

a) mis sisenevad liitu kolmandast riigist;

b) mida eksporditakse kolmandasse riiki.

4. Käesolevat määrust ei kohaldata sellise ametliku kontrolli suhtes, mille eesmärk on kontrollida, kas täidetakse

a) määruses (EÜ) nr 1234/2007 sätestatud eeskirju , välja arvatud käesoleva määruse II osa II jaotise I peatükis sätestatud valdkondades. Käesolevat määrust siiski kohaldatakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähistega veinitoodete ametliku kontrolli suhtes ; [ME 28]

b) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/63/EL (40) sätestatud eeskirju;

ba) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2001/82/EÜ (41) sätestatud eeskirju. [ME 29]

5. Käesoleva määruse artikleid 3, 4, 5, 7, artikli 11 lõikeid 2 ja 3, artiklit 14, artikleid 30–33 ja 36–41, artiklit 76, III ja IV jaotist ning artikleid 129 ja 136 kohaldatakse ka muude ametlike toimingute suhtes, mida viivad läbi pädevad asutused kooskõlas käesoleva määruse või käesoleva artikli lõikes 2 osutatud eeskirjadega.

Artikkel 2

Mõisted

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) ametlik kontroll – mis tahes vormis kontroll, sh kolmandatest riikidest pärinevate ja kolmandatesse riikidesse eksportimiseks mõeldud loomade ja kaupade nõuetelevastavuse kontrollimine, mida pädev asutus teeb eesmärgiga kontrollida, kas järgitakse: [ME 30] a) käesolevat määrust; b) artikli 1 lõikes 2 osutatud eeskirju;

2) muud ametlikud toimingud – kogu muu tegevus, mis ei ole ametlik kontroll ja mida teevad pädevad asutused kooskõlas: a) käesoleva määrusega; b) artikli 1 lõikes 2 (v.a punkt g) osutatud eeskirjadega kõnealuste eeskirjade kohaldamise tagamiseks; [ME 31]

3) toidualased õigusnormid – toidualased õigusnormid määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 3 punktis 1 määratletud tähenduses;

4) söödaalased õigusnormid – sööta üldiselt ning eelkõige sööda ohutust reguleerivad õigus- ja haldusnormid nii liidu kui ka riigi tasandil; see hõlmab kõiki sööda tootmise, töötlemise ja turustamise etappe ning sööda kasutamist;

5) pädevad asutused – a) liikmesriigi keskasutused, kes on pädevad korraldama ja läbi viima ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid , näiteks tõendite või atesteeringute väljastamine, laborite määramine, teabevahetus ametkondade koostöö tähenduses ning rikkumiste kõrvaldamise meetmete üle otsustamiseks, kooskõlas käesoleva määruse ja artikli 1 lõikes 2 osutatud eeskirjadega; [ME 32] b) kõik muud asutused, kellele on antud kõnealune pädevus; c) vajaduse korral ka kolmanda riigi vastavad asutused;

6) loomad – loomad määruse (EL) nr …/… (*6) artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud tähenduses , välja arvatud lemmikloomad ; [ME 33]

7) kaubad – kaubad, välja arvatud loomad, mille suhtes kehtib vähemalt üks artikli 1 lõikes 2 osutatud eeskirjadest;

8) toit – toit määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 2 määratletud tähenduses;

9) sööt – sööt määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 3 punktis 4 määratletud tähenduses;

10) loomsed kõrvalsaadused – loomsed kõrvalsaadused määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 3 punktis 1 määratletud tähenduses;

11) loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooted – loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooted määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 3 punktis 2 määratletud tähenduses;

12) taimekahjustajad – taimekahjustajad määruse (EL) nr …/… (*7) artikli 1 punktis 1 määratletud tähenduses;

13) taimed – taimed määruse (EL) nr …/… (*8) artikli 2 punktis 1 määratletud tähenduses;

14) taimne paljundusmaterjal – taimne paljundusmaterjal määruse (EL) nr XXX/XXXX [Office of Publications, please insert number, date, title and, in a footnote, the OJ reference for the Regulation on the production and making available on the market of plant reproductive material] artikli 3 punktis 2 määratletud tähenduses; [ME 34]

15) taimekaitsevahendid – taimekaitsevahendid, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 2 lõikes 1; käesoleva määruse tähenduses mõeldakse taimekaitsevahendite all ka määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 2 lõikes 2 osutatud toimeaineid ja käesoleva määruse artikli 2 lõikes 3 osutatud muid aineid või tooteid. [ME 35]

16) võõrliik – liik, alamliik või madalam taksonoomiline üksus, sealhulgas kõik selliste liikide osad, sugurakud, seemned, munad või levised, aga ka hübriidid, sordid või tõud, mis on viidud sisse väljapoole nende tänapäevast või ajaloolist looduslikku levilat ja mis suudavad uues levilas ellu jääda ja hiljem paljuneda; [ME 36]

17) loomsed saadused – loomsed tooted Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 (42) I lisa punktis 8.1 määratletud tähenduses;

18) loomne paljundusmaterjal – loomne paljundusmaterjal määruse (EL) nr …/… (*9) artikli 4 lõike 1 punktis 25 määratletud tähenduses;

19) taimsed saadused – taimsed saadused määruse (EL) nr …/… (*10) artikli 2 punktis 2 määratletud tähenduses;

20) muud objektid – muud objektid määruse (EL) nr …/… (*11) artikli 2 punktis 4 määratletud tähenduses;

21) riskihindamine – riskihindamine määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 3 punktis 11 määratletud tähenduses;

22) sertifikaati välja andev ametnik – a) pädeva asutuse ametnik, kellele kõnealune asutus on andnud loa kirjutada alla ametlikele sertifikaatidele; b) kui artikli 1 lõikes 2 osutatud eeskirjadega on vastavalt ette nähtud, siis muu isik, kellele pädevad asutused on andnud loa kirjutada alla ametlikele sertifikaatidele;

23) ametlik sertifikaat – kõik paber- või elektroonilised dokumendid, millele on alla kirjutanud sertifikaati välja andev ametnik ja milles kinnitatakse vastavust ühele või mitmele artikli 1 lõikes 2 osutatud eeskirjades sätestatud nõudele;

24) nõuete rikkumine – kui ei järgita: a) käesolevat määrust; b) artikli 1 lõikes 2 osutatud eeskirju;

25) ametlik kinnitus – kõik etiketid, märgised või muus vormis kinnitused, mille on pädeva asutuse kontrolli all vastava ametliku kontrolli tulemusena välja andnud ettevõtja või pädev asutus ise ning millega kinnitatakse vastavust ühele või mitmele artikli 1 lõikes 2 osutatud eeskirjades sätestatud nõudele; [ME 37]

26) ettevõtja – kõik füüsilised ja juriidilised isikud, kelle suhtes kehtib üks või mitu artikli 1 lõikes 2 osutatud eeskirjadega ette nähtud nõuet, välja arvatud pädevad asutused ja muud isikud, kes vastutavad ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute eest;

27) saadetis – sama tüüpi, liiki või sarnase kirjeldusega kaubad või loomad, mis on hõlmatud ühe ametliku sertifikaadiga, ametliku kinnitusega või muu dokumendiga ning mida veetakse sama transpordivahendiga ja mis on sama päritoluga; saadetis võib koosneda ühest või enamast partiist;

28) ülevaatus – teatavas vormis ametlik kontroll, mille käigus kontrollitakse järgmist: a) loomi või kaupu; b) ettevõtja kontrolli alla kuuluvaid tegevusi, mis on hõlmatud artikli 1 lõikes 2 osutatud eeskirjadega, ning selliste tegevuste jaoks vajalikke vahendeid, transpordivahendeid, aineid, materjale , taimekaitsetooteid ja ettevaatusmeetmeid ; [ME 38] c) kohti, kus ettevõtja teostab kõnealuseid tegevusi; ca) punktides a, b ja c osutatud dokumendid; [ME 39]

29) piiripunkt – koht kontrolliasutus ja selle juurde kuuluvad rajatised, mille liikmesriik on määranud tegema artikli 45 lõikega 1 ette nähtud ametlikku kontrolli; [ME 40]

30) audit – süstemaatiline ja sõltumatu kontroll, et määrata kindlaks, kas tegevused ja nende tulemused vastavad kavandatud korrale, kas kõnealust korda rakendatakse tõhusalt ning kas see kord sobib eesmärkide saavutamiseks;

31) reiting – ettevõtjate klassifitseerimine hindamiskriteeriumide põhjal;

32) ametlik veterinaararst – pädevate asutuste määratud veterinaararst, kellel on sobiv kvalifikatsioon ametliku kontrolli tegemiseks ja muude ametlike toimingute läbiviimiseks kooskõlas: [ME 42 ei puuduta eesti keeleversiooni] a) käesoleva määrusega; b) artikli 1 lõikes 2 osutatud eeskirjadega;

33) oht – mõjur või seisund, mis võib avaldada kahjulikku mõju inimeste, loomade või taimede tervisele, loomade heaolule või keskkonnale;

34) määratletud riskiteguriga materjal – koed määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 3 lõike 1 punktis g määratletud tähenduses;

35) pikk teekond – teekond määruse (EÜ) nr 1/2005 artikli 2 punktis m määratletud tähenduses;

36) väljumispunkt – piiripunkt või liikmesriigi määratud muu koht, kus määruse (EÜ) nr 1/2005 reguleerimisalasse kuuluvad loomad lahkuvad liidu tolliterritooriumilt;

37) pestitsiididega töötlemise seadmed – kõik seadmed direktiivi 2009/128/EÜ artikli 3 punktis 4 määratletud tähenduses;

38) volitatud isik – sõltumatu kolmas isik, kellele pädev asutus on delegeerinud teatavad ametliku kontrolliga seotud ülesanded ja muud ametlikud toimingud ; [ME 43]

39) mahepõllumajanduslike toodete mahepõllumajanduse kontrolliasutus – liikmesriigi riiklik haldusorganisatsioon, sealhulgas vajaduse korral vastav kolmanda riigi asutus või kolmandas riigis tegutsev asutus, millele pädev asutus on tervikuna või osaliselt andnud oma kontrolli ja sertifitseerimise pädevuse, mis on seotud määruse mahepõllumajandusliku tootmise valdkonnas , nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 834/2007 kohaldamisega; [ME 44]

40) kontrollide tõendamine – menetlused ja toimingud, mida pädevad asutused viivad ellu eesmärgiga tagada ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute järjepidevus ja tõhusus;

41) seire – teatavas vormis ametlik kontroll, mida tehakse kavandatud vaatluste või mõõtmiste seeriate abil eesmärgiga saada ülevaade käesoleva määruse ja artikli 1 lõikes 2 osutatud eeskirjade täitmisest;

42) suunatud seire – teatavas vormis ametlik kontroll, mille käigus kontrollitakse ühte või mitut ettevõtjat või nende tegevust;

43) kontrollisüsteem – süsteem, mis hõlmab pädevaid asutusi ja liikmesriigis kasutusele võetud vahendeid, struktuure, menetlusi ja protsesse, tagamaks ametliku kontrolli kooskõla käesoleva määrusega ja artiklites 15–24 sätestatud eeskirjadega;

44) samaväärsus või samaväärne – süsteemid, mis on üldiselt võrdväärsed ja täidavad samu eesmärke; [ME 45] a) erinevate süsteemide või meetmete võime täita samu eesmärke; [ME 46] b) erinevad süsteemid või meetmed, mis suudavad täita samu eesmärke; [ME 47]

45) liitu sisenemine – loomade või kaupade toomine mõnele I lisas loetletud territooriumidest;

46) dokumentide kontroll – selliste ametlike sertifikaatide, ametlike kinnituste ja muu dokumendi või muude dokumentide, sh äridokumentide kontrollimine, mis peavad saadetisega kaasas olema, nagu on ette nähtud artikli 1 lõikes 2 osutatud eeskirjadega, artikli 54 lõikega 1 või vastavalt artikli 75 lõikele 3, artikli 125 lõikele 4, artikli 127 lõikele 1 ja artikli 128 lõikele 1 vastu võetud rakendusaktidega;

47) identsuskontroll – visuaalne ülevaatus veendumaks, et saadetise sisu ja märgistus, sealhulgas loomadel olevad märgised, pitserid ja transpordivahendid vastavad saadetisega kaasasolevates ametlikes sertifikaatides, ametlikes kinnitustes ja muudes dokumentides märgitud teabele;

48) füüsiline kontroll – loomade või kauba kontroll ja vajaduse korral pakendi, transpordivahendi, märgistuse ja temperatuuri kontroll, analüüsimiseks, uuringuteks ja diagnoosimiseks proovide võtmine ja mis tahes muu kontroll, mis on vajalik artikli 1 lõikes 2 osutatud eeskirjade täitmise kontrollimiseks;

49) ümberlaadimine – artikli 45 lõikes 1 sätestatud ametliku kontrolli reguleerimisalasse kuuluvate kolmandast riigist mere- või õhutranspordiga saabuvate kaupade või loomade viimine tolli järelevalve all laevalt või õhusõidukilt samas sadamas või lennujaamas edasise veo jaoks muule laevale või õhusõidukile; [ME 48]

50) transiit – liikumine tollijärelevalve all ühest kolmandast riigist teise kolmandasse riiki läbi mõne I lisas loetletud territooriumi või ühelt I lisas loetletud territooriumilt teisele I lisas loetletud territooriumile läbi kolmanda riigi;

51) tollijärelevalve – tollijärelevalve nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 4 lõikes 13 määratletud tähenduses (43);

52) tollikontroll – tollikontroll määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 4 lõikes 14 määratletud tähenduses;

53) ametlik kinnipidamine – menetlus, millega pädev asutus tagab, et ametliku kontrolli reguleerimisalasse kuuluvaid loomi ega kaupu ei teisaldata ega avata kuni otsuse vastuvõtmiseni nende sihtkoha kohta, sealhulgas hoidmine ettevõtja poolt ja pädeva asutuse juhiste järgi ja kontrolli all; [ME 49]

54) ametlik lisakontroll – kontroll, mida esialgu ei olnud kavas teha ja mille tegemine otsustati eelneva ametliku kontrolli või muude ametlike toimingute tulemuste põhjal;

55) ametlik sertifitseerimine – menetlus, mille abil pädevad asutused kinnitavad ühe või mitme artikli 1 lõikes 2 osutatud eeskirjadega ette nähtud nõude täitmist;

56) kontrollikava – pädeva asutuse kehtestatud kirjeldus, mis sisaldab teavet ametliku kontrolli süsteemide struktuuri, korralduse ja toimimise kohta ning igas artikli 1 lõikes 2 osutatud valdkonnas aja jooksul tehtava ametliku kontrolli üksikasjalikku kava;

57) teekonnaleht – määruse (EÜ) nr 1/2005 II lisa punktides 1–5 sätestatud dokument.

57a) „riikliku veterinaararsti abi“ – isik, kes on käesoleva määruse lisa IIIa kohaselt pädev tegutsema riikliku veterinaararsti abina, kelle pädev asutus on määranud ning kes töötab riikliku veterinaararsti alluvuses ja tema vastutusalas. [ME 50]

II jaotis

Ametlik kontroll ja muud ametlikud toimingud liikmesriikides

I peatükk

Pädevad asutused

Artikkel 3

Pädevate asutuste määramine

1. Iga artikli 1 lõikes 2 osutatud eeskirjadega hõlmatud valdkonna jaoks määravad näevad liikmesriigid ette pädeva asutuse või pädevad asutused, kellele nad panevad vastutuse teha ametlikku kes vastutavad ametliku kontrolli planeerimise, korraldamise ja viia läbi muid ametlikke toiminguid vajaduse korral läbiviimise eest . [ME 51]

2. Kui liikmesriik paneb vastutuse sama valdkonna ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute eest liikmesriigil on samas valdkonnas riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil mitmele pädevale asutusele rohkem kui üks pädev asutus või kui lõike 1 kohaselt määratud pädeval asutusel on lubatud volitada teatavate ametliku kontrolliga või muude ametlike toimingutega seotud ülesannete tegemiseks muid avalik-õiguslikke asutusi, siis peab liikmesriik kindlustatakse, et : [ME 52]

a) kehtestama kehtestatakse menetlused, millega tagada tõhus ja tulemuslik koordineerimine kõikide kaasatud asutuste vahel ning tõhus ja järjepidev ametlik kontroll ja muud ametlikud toimingud kogu oma territooriumil; [ME 53]

b) määratakse üks asutus, kes vastutab komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö ja teabevahetuse korraldamise eest seoses ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingutega asjaomases valdkonnas igas liikmesriigi poolt määratletud sektoris selliselt, et see hõlmaks kõiki artikli 1 lõikes 2 osutatud valdkondi . [ME 54]

3. Pädevad asutused, kes vastutavad artikli 1 lõike 2 punktis j osutatud eeskirjade järgimise kontrollimise eest, võivad anda teatavaid ametliku kontrolliga seotud ülesandeid ühele või mitmele mahepõllumajanduslike toodete mahepõllumajanduse kontrolliasutusele. Sellisel juhul määravad nad igale asutusele koodnumbri. [ME 55]

4. Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele järgmiste asutuste kontaktandmed ja muutustest nende kontaktandmetes:

a) lõike 1 kohaselt määratud pädevad asutused;

b) lõike 2 punkti b kohaselt määratud üks asutus;

c) lõikes 3 osutatud mahepõllumajanduslike toodete kontrolliasutused;

d) artikli 25 lõikes 1 osutatud volitatud isikud.

Esimeses lõigus osutatud teave tuleb teha kättesaadavaks ka üldsusele.

5. Liikmesriik võib teha lõikes 1 osutatud asutustele ülesandeks kontrollida muude kui artikli 1 lõikes 2 osutatud eeskirjade järgmist või selliste eeskirjade kohaldamist, sealhulgas eeskirjad, mis käsitlevad liidus esinevatest võõrliikidest tulenevaid võimalikke eririske. [ME 56]

6. Komisjon võib rakendusaktidega määrata kindlaks vahendid, millega tuleb lõikes 4 osutatud teave teha üldsusele kättesaadavaks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 141 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Lõikes 4 osutatud teabe üldsusele kättesaadavaks tegemise vahendid peavad igal juhul hõlmama internetis avaldamist. [ME 57]

Artikkel 4

Pädevate asutuste üldised kohustused

1. Pädevad asutused:

a) kehtestavad menetlused ja korra, millega tagatakse ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute tõhusus ja asjakohasus;

b) kehtestavad korra, millega tagatakse kõikidel tasanditel ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute erapooletus, sõltumatus, kvaliteet ja järjepidevus ühtsete eesmärkide täitmine ; ei tohi olla mingil viisil seotud nende kontrollitavate ettevõtjatega või neist sõltuvad;

c) kehtestavad korra, millega tagatakse, et ametlikku kontrolli tegevatel tegevad ja muid ametlikke toiminguid läbiviivatel töötajatel läbiviivad töötajad on erapooletud ning et neil ei ole huvide konflikti ega sobimatuid sidemeid, millest nad võivad saada majanduslikku kasu või mis võivad ohustada nende erapooletust ;

d) tagavad, et neil on olemas analüüside, uuringute ja diagnoosimise jaoks piisav laboratoorne suutlikkus või juurdepääs sellele;

e) tagavad, et neil on olemas või on võimalik hankida (seoses artikli 1 lõike 1 ja 2 kohaste kontrollinõuetega) piisav arv sõltumatuid, sobiva kvalifikatsiooniga ja kogenud töötajaid, et ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid oleks võimalik läbi viia täielikult, tõhusalt ja tulemuslikult;

f) tagavad, et neil on asjakohased ja nõuetekohaselt hooldatud vahendid ja seadmed, et töötajatel oleks võimalik teha ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid tõhusalt ja tulemuslikult;

g) tagavad, et neil on õiguslikud alused ametliku kontrolli tegemiseks ja muude ametlike toimingute läbiviimiseks ja käesoleva määrusega või artikli 1 lõikes 2 osutatud eeskirjadega ette nähtud meetmete võtmiseks;

h) kehtestavad õigusliku korra tagamaks, et pädevate asutuste töötajatel on juurdepääs ettevõtjate valdustesse ja nende dokumentidele, et neil oleks võimalik oma tööülesandeid nõuetekohaselt täita;

i) kehtestavad situatsiooniplaani ja on valmis seda hädaolukorras rakendama, kui see on kooskõlas artikli 1 lõikes 2 osutatud eeskirjadega.

2. Ametlikku kontrolli tegevad ja muid ametlikke toiminguid läbiviivad töötajad:

-a) olema selliste pädevate asutuste või sellise sõltumatu avaliku organi ametnikud, keda pädev asutus on volitanud ametlikku kontrolli või muid ametlikke tegevusi läbi viima.

a) saavad oma pädevusvaldkonnas asjakohast väljaõpet, mis võimaldab neil oma tööülesandeid pädevalt täita ja teha ametlikke kontrolle ja läbi viia muid ametlikke toiminguid järjepideval viisil;

b) hoiavad end oma pädevusvaldkonna arenguga kursis ja saavad vajaduse korral korrapärast lisaväljaõpet;

c) saavad väljaõpet II lisa I peatükis esitatud valdkondade ja käesolevast määrusest tulenevate pädevate asutuste kohustuste kohta.

Pädevad asutused töötavad välja ja rakendavad koolitusprogramme ametlikku kontrolli tegevate ja muid ametlikke toiminguid läbiviivate töötajate koolitamiseks vastavalt esimese lõigu punktidele a, b ja c.

3. Selleks et lõike 1 punktis e ja lõikes 2 osutatud pädevate asutuste töötajatel oleks vajalik kvalifikatsioon, oskused ja teadmised, antakse komisjonile kooskõlas artikliga 139 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kõnealuste töötajate kvalifikatsiooni ja koolitamisega seotud erinõuete kohta, võttes arvesse teaduslikke ja tehnilisi teadmisi, mida on vaja iga artikli 1 lõikes 2 osutatud valdkonna ametliku kontrolli tegemiseks ja muude ametlike toimingute läbiviimiseks.

4. Kui pädevas asutuses läbiviidavate toimingute raames on ametliku kontrolli tegemise ja muude ametlike toimingute läbiviimise pädevus rohkem kui ühel üksusel, tagatakse erinevate üksuste vahel tõhus ja tulemuslik kooskõlastamine ja koostöö. [ME-d 58 ja 341]

Artikkel 5

Pädevate asutuste auditeerimine

1. Pädev asutus teeb siseauditeid või laseb auditid teha ning võtab nende tulemusi silmas pidades asjakohaseid meetmeid, et tagada kooskõla käesoleva määrusega.

Kõnealuste auditite suhtes

a) tuleb kohaldada sõltumatut kontrolli

b) ja nende tegemine peab olema läbipaistev.

2. Pädevad asutused teevad komisjoni põhjendatud taotluse korral talle kättesaadavaks lõikes 1 osutatud auditite tulemused. [ME 59]

3. Komisjon võib rakendusaktidega kindlaks määrata lõikes 1 osutatud auditite tegemise eeskirjad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 141 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 6

Pädevate asutuste otsused füüsiliste ja juriidiliste isikute kohta

Isikutel on riigi seaduste kohane edasikaebamisõigus nendega seotud otsuste peale, mis pädevad asutused on teinud kooskõlas artikliga 53, artikli 64 lõigetega 3 ja 5, artikliga 65, artikli 134 lõikega 2 ja artikli 135 lõigetega 1 ja 2 füüsiliste või juriidiliste isikute kohta.

Artikkel 7

Pädevate asutuste töötajate konfidentsiaalsuskohustused

1. Pädevad asutused nõuavad oma töötajatelt, et need ei avaldaks ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingutega seotud ülesandeid täites saadud teavet, mis oma olemuselt kuulub ametisaladuse alla, kui lõikest 2 ei tulene teisiti välja arvatud asutusesisene avaldamine .

2. Kui teabe avalikustamine ei ole ülekaalukalt üldsuse huvides või avalikustamist nõutakse muude liidu õigusaktidega , hõlmab lõike 1 kohane ametisaladus teavet, mille avaldamine seaks ohtu:

a) ülevaatuse, uurimise või auditi eesmärgi täitmise;

b) füüsiliste või juriidiliste isikute ärihuvide kaitse;

c) kestva kohtumenetluse ja õigusnõustamise kaitse.

ca) pädevate asutuste vahelise otsustusprotsessi;

2a. Pädevad asutused võtavad otsuse tegemisel selle kohta, kas teabe avalikustamine on ülekaalukalt üldsuse huvides, arvesse järgmisi elemente:

a) inimeste, loomade või taimede tervist või keskkonda ohustada võivad riskid;

b) selliste riskide olemus, tõsidus ja ulatus, et tagada avaldamise proportsionaalsus asjaoludega;

3. Lõiked Ilma et see piiraks lõigete 1 ja 2 ei takista pädevatel asutustel avaldamast kohaldamist, avaldavad pädevad asutused või teevad muul viisil üldsusele kättesaadavaks tegemast teavet teabe üksikute ettevõtjate suhtes kohaldatud ametliku kontrolli tulemuste kohta eeldusel, et täidetud on järgmised tingimused:

a) asjaomasele ettevõtjale on enne avaldamist või kättesaadavaks tegemist antud võimalus esitada märkusi teabe kohta, mida pädev asutus kavatseb avaldada või muul viisil üldsusele kättesaadavaks teha;

b) avaldatud või üldsusele muul viisil kättesaadavaks tehtud teabes võetakse arvesse asjaomase ettevõtja märkuseid või see avaldataks samaaegselt ja koos kõnealuste märkustega.

3a. Pädevad asutused tagavad, et kogu käesoleva artikli kohaselt avaldatud või üldsusele muul viisil kättesaadavaks tehtud teave on täpne ning kui see osutub hiljem ebatäpseks, parandatakse seda nõuetekohaselt. [ME 60]

II peatükk

Ametlik kontroll

Artikkel 8

Ametliku kontrolli üldised eeskirjad

1. Liikmesriigid teevad Pädevad asutused viivad kõikide ettevõtjate suhtes läbi ametlikke kontrolle riskidest lähtuvalt ametlikku kontrolli korrapäraselt ja asjakohase sagedusega, võttes arvesse [ME 61]

a) kindlakstehtud riske, mis on seotud: i) loomade ja kaupadega; ii) ettevõtja kontrolli all toimuvate tegevustega tegevuste ja võetavate ettevaatusabinõudega ; [ME 62] iii) ettevõtja tegevuse toimumiskohaga; iv) selliste toodete, protsesside, materjalide , söödalisandite või ainete kasutamisega, millel võib olla mõju toidu- või toidu ohutusele ja tervislikkusele, söödaohutusele, loomade tervisele või heaolule, taimede tervisele või taimse paljundusmaterjali identsusele ja kvaliteedile ning geneetiliselt muundatud organismide ja taimekaitsevahendite puhul kahjulik mõju keskkonnale; [ME 63] iva) tarbijate võimaliku eksitamisega seoses toote laadi, kvaliteedi või sisuga ja/või ettevõtjalt saadud eksitava teabe tõttu tarbijatele võimaliku rahalise kaotuse tekitamisega; [ME 64] ivb) protsessinõuetega vastavalt artikli 1 lõike 2 punktile j; [ME 65]

b) ettevõtja varasemat tegevust seoses tema suhtes kohaldatud ametliku kontrolli ja artikli 1 lõikes 2 osutatud eeskirjade täitmisega; [ME 66 ei puuduta eesti keeleversiooni]

c) artikli 1 lõikes 2 osutatud eeskirjade täitmise kontrollimiseks ettevõtja või ettevõtja taotluse peale kolmanda riigi tehtud enesekontrollide usaldusväärsust ja tulemusi; Võimalikult palju tuleb ära kasutada sellistel enesekontrollidel põhineva teabe edastamist, nii et ettevõtjate koormus oleks võimalikult väike ; [ME 67]

ca) tarbijate ootusi seoses toidu ja kauba laadi, kvaliteedi ja koostisega; [ME 68]

d) kogu muud teavet võimaliku artikli 1 lõikes 2 osutatud eeskirjade rikkumise kohta.

da) ettevõtjate kehtestatud ning sõltumatute ja tunnustatud sertifitseerimisasutuste poolt sertifitseeritud ja auditeeritud individuaalseid kvaliteeditagamissüsteeme. [ME 69]

2. Pädevad asutused teevad ametlikku kontrolli regulaarselt ja sobiva sagedusega, et teha kindlaks võimalik artikli 1 lõikes 2 osutatud eeskirjade eiramine, et kontrollida vastavust nõuete ja protsessi kriteeriumidele artikli 1 lõike 2 punkti j kohaselt, võttes lisaks lõikes 1 osutatud kriteeriumidele arvesse IV jaotises osutatud haldusabi mehhanismide kaudu kõnealuse võimaliku eiramise kohta jagatud teavet ja kogu muud teavet, mis osutab sellisele võimalikule eiramisele. [ME 70]

2a. Komisjonile antakse pädevus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 139, et kehtestada lõigetes 1 ja 2 osutatud kontrollide tegemiseks ühetaoline miinimumsagedus. Vajaduse korral kehtestatakse riskipõhine miinimumsagedus iga ametlikult kontrollitava toote, protsessi või toimingu kohta eraldi käesoleva määruse kohaselt. [ME 71]

3. Enne teatavate loomade või kaupade turulelaskmist või liikumist tehtav ametlik kontroll, mille eesmärk on anda välja artikli 1 lõikes 2 osutatud eeskirjade kohane ametlik sertifikaat või ametlik kinnitus, mis on eeltingimuseks loomade või kaupade turulelaskmisele või liikumisele, tehakse kooskõlas:

a) artikli 1 lõikes 2 osutatud eeskirjadega;

b) delegeeritud õigusaktidega, mille komisjon on vastu võtnud vastavalt artiklitele 15–24.

4. Ametlik kontroll tehakse ette hoiatamata, välja arvatud siis, kui:

a) ettevõtjale peab ametlikust kontrollist ette teatama; [ME 72]

b) ettevõtja on ametlikku kontrolli ise taotlenud. Selliselt väljakuulutatud kontroll ei asenda standardkontrolli ilma eelneva hoiatuseta. [ME 73]

ba) Tehakse audit, et kontrollida nõuete täitmist vastavalt artikli 1 lõike 2 punktile j. [ME 74]

5. Ametliku kontrolli tegemisel tuleb nii palju kui võimalik püüda minimeerida ettevõtjatele vähendada miinimumini ettevõtjatele langevat koormust halduskoormust ja ettevõtte töö häirimist, ilma see vähendaks kontrolli kvaliteeti; kui seetõttu tehakse sama ettevõtja suhtes samal perioodil erinevaid ametlikke kontrolle, siis ühendab pädev asutus need kontrollid . Kui ettevõtjate suhtes rakendatakse erinevaid ametlikke kontrolle, tagavad liikmesriigid koordineeritud lähenemisviisi eesmärgiga ühendada olemasolevad kontrollimeetmed. [ME 75]

6. Pädevad asutused teevad ametlikku kontrolli sama hoolikalt olenemata sellest, kas asjaomased loomad ja kaubad:

a) on liidu turul kättesaadavad, olgu need pärit liikmesriigist, kus tehakse ametlikku kontrolli, või mõnest muust liikmesriigist;

b) eksporditakse liidust;

c) sisenevad liitu kolmandast riigist.

7. Kuivõrd see on ametliku kontrolli korraldamiseks rangelt vajalik, võivad paluvad sihtliikmesriigid paluda ettevõtjatel, kellele tuuakse teisest liikmesriigist loomi või kaupa, teatada kõnealuste loomade või kauba saabumisest. [ME 76]

Artikkel 9

Ametliku kontrolli reguleerimisalasse kuuluvad isikud, protsessid , tegevus ning meetodid ja tegevus võtted [ME 77]

Kuivõrd see on artikli 1 lõikes 2 osutatud eeskirjade täitmise kindlakstegemiseks vajalik, teeb pädev asutus ametlikku kontrolli

a) loomade ja kaupade suhtes kõikides tootmis-, töötlemis- , kaubanduslikuks muutmise ja turustamisetappides; [ME 78]

b) selliste ainete, materjalide ja või muude objektide suhtes, mis võivad mõjutada loomade ja kaupade omadusi või tervist , kõikides tootmis-, töötlemis- ja turustamisetappides; [ME 79]

c) ettevõtja ja tema kontrolli all oleva tegevuse, tema valduste , põllumajandusmaa ja protsesside, kaupade ladustamise, transpordi ja kasutamise ning loomade pidamise suhtes. [ME 80]

ca) kõik dokumendid, sh elektroonilised dokumendid, mis on seotud tegevuse või toimingutega, sealhulgas veoga. [ME 81]

Artikkel 10

Ametliku kontrolli läbipaistvus

1. Pädevad asutused teevad ametlikku kontroll võimalikult läbipaistvalt ja teevad üldsusele kättesaadavaks asjakohase ametliku kontrolli tegemise ja korraldamisega seotud teabe.

Nad tagavad lisaks korrapärase ja õigeaegse vähemalt iga-aastase , järgmisi andmeid hõlmava teabe avaldamise:

a) ametliku kontrolli liik, kontrollide arv ja lõplik tulemus;

b) avastatud nõuete rikkumiste liik ja juhtumite arv;

c) juhtumid nende juhtumite liik ja arv , mille puhul pädevad asutused võtsid artikli 135 kohaseid meetmeid;

d) juhtumid nende juhtumite liik ja arv , mille puhul rakendati artiklis 136 osutatud karistusi. [ME 82]

2. Käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud eeskirjade ühetaoliseks rakendamiseks näeb koostab komisjon rakendusaktidega ette selles lõigus osutatud teabe avaldamise vormi ja ajakohastab seda vajaduse korral. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 141 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega liikmesriikide jaoks asjakohased juhenddokumendid, sealhulgas ettepanek standardiseeritud aruandevormi kohta, mis igal juhul hõlmab nende juhenddokumentide avaldamist internetis . [ME 83]

3. Pädevatel asutustel on õigus avaldada või muul viisil üldsusele kättesaadavaks teha teavet viimase nelja ametliku kontrolli tulemustel põhineva ettevõtja reitingu kohta, eeldusel, et täidetud on järgmised tingimused:

a) hindamiskriteeriumid on objektiivsed, läbipaistvad ja üldsusele kättesaadavad;

b) rakendatakse asjakohast korda, et tagada hindamisprotsessi järjepidevus ja läbipaistvus.

ba) negatiivse tulemuse korral tehakse õigeaegselt järelkontrollid. [ME 84]

3a. Et võimaldada liikmesriikide hindamissüsteemide võrdlemist, võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega ja sidusrühmadega konsulteerides vastu suunised, et kehtestada objektiivsed kriteeriumid, mis tehakse liikmesriikidele kättesaadavaks ja mida nad võivad vabatahtlikkuse alusel kasutada. [ME 85]

Artikkel 11

Dokumenteeritud kontroll ja kontrollide tõendamise kord

1. Pädevad asutused teevad ametlikku kontrolli dokumenteeritud korras.

Kõnealune kord hõlmab II lisa II peatükis kehtestatud kontrollimenetluste valdkondi ja sisaldab üksikasjalikke juhiseid ametlikku kontrolli tegevate töötajate jaoks.

2. Pädevad asutused kehtestavad korra, millega tõendada nende poolt tehtava ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute järjepidevust ja tõhusust.

3. Pädevad asutused:

a) võtavad parandusmeetmeid, kui lõikes 2 sätestatud menetluse käigus on kindlaks tehtud puudused seoses ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute järjepidevuse ja tõhususega;

b) ajakohastavad vastavalt vajadusele lõikes 1 osutatud dokumenteeritud korda.

Artikkel 12

Ametliku kontrolli registreerimine ja aruanded [ME 86]

1. Pädev asutus koostab registreerib ja dokumenteerib iga tema poolt tehtud ametliku kontrolli kohta aruande. Pädev asutus koostab aruande tehtud kontrollide kohta , mille käigus on kindlaks tehtud käesoleva määruse või artikli 1 lõikes 2 osutatud sätete rikkumine. [ME 87]

Kõnealused aruanded peavad sisaldama:

a) ametliku kontrolli eesmärgi kirjeldust;

b) kohaldatud kontrollimeetodeid;

c) ametliku kontrolli tulemusi;

d) vajaduse korral meetmeid, mille rakendamist pädevad asutused asjaomaselt ettevõtjalt ametliku kontrolli tulemusel nõuavad.

2. Pädev asutus annab ametliku kontrolli läbinud ettevõtjale lõikega 1 ette nähtud aruande koopia.

3. Kui pädeva asutuse töötaja või esindaja peab ametliku kontrolli jaoks olema korrapäraselt või pidevalt ettevõtja valdustes, tuleb lõikes 1 osutatud aruandeid koostada piisavalt tihti, et pädevad asutused ja ettevõtja:

a) saaksid korrapäraselt teavet nõuete täitmise taseme kohta;

b) saaksid viivitamata teavet ametliku kontrolli käigus kindlakstehtud puuduste või nõuete rikkumise kohta.

3a. Piiripunkti ametlike kontrollide tulemused dokumenteeritakse artikli 54 lõike 2 punkti b kohaselt ühtses sisseveodokumendis. [ME 88]

Artikkel 13

Ametlik kontroll, meetodid ja võtted

1. Pädevad asutused teevad ametlikku kontrolli, kasutades kontrollimeetodeid ja -võtteid, mis hõlmavad vastavalt vajadusele seiret, suunatud seiret, tõendamist, ülevaatusi, auditeid, proovide võtmist, analüüse, diagnoosimist ja uuringuid.

2. Ametlikud kontrollid peavad vastavalt vajadusele hõlmama: [ME 89]

a) ettevõtjate poolt kehtestatud kontrollisüsteemide ja saadud tulemuste uurimist;

b) ülevaatust, mille käigus kontrollitakse: i) esmaste tootjate rajatisi ja muid ettevõtteid, sealhulgas nende ümbrust, valduseid, kontoriruume, seadmeid, sisseseadeid ja masinaid, transpordivahendeid ning loomi ja kaupu; ii) tooraineid, koostisosasid, abiaineid ning muid kaupade ettevalmistamiseks ja tootmiseks või loomade söötmiseks või pidamiseks kasutatavaid tooteid; iia) toiduga kokkupuutuvaid materjale; [ME 90] iii) pooltooteid; iv) puhastus- ja hooldusvahendeid ja -menetlusi ning taimekaitsevahendeid; v) märgistamist, esitlemist ja reklaamimist;

c) ettevõtjate valduste hügieenitingimuste kontrollimist;

d) hea tootmistava (GMP), hea hügieenitava (GHP), hea põllumajandustava ning ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollipunktide süsteemi (HACCP) menetluste hindamist;

e) selliste dokumentide , jälgitavusandmike ja muude andmike uurimist, mis võivad olla vajalikud artikli 1 lõikes 2 osutatud eeskirjade täitmise hindamiseks; [ME 91]

f) vestlusi ettevõtjate ja nende töötajatega;

g) ettevõtjate mõõteinstrumentide näitude registreerimist;

h) pädeva asutuse oma instrumentidega tehtud kontrolli eesmärgiga kontrollida ettevõtjate poolt tehtud mõõtmisi;

i) mis tahes muid tegevusi, mida on vaja nõuete rikkumise kindlakstegemiseks.

2a. Ametlike kontrollide läbiviimist käsitlevate eeskirjade puhul võetakse alati arvesse mitte ainult võimalikke terviseriske, vaid ka tarbijate ootusi toidu koostise suhtes ja pettuste tõenäosust. [ME 326]

Artikkel 14

Ettevõtjate kohustused

1. Niivõrd kui see on vajalik ametliku kontrolli tegemiseks või muude ametlike toimingute läbiviimiseks, peavad ettevõtjad andma pädevate asutuste taotluse korral nende töötajatele ja artiklis 25 kehtestatud ametlike kontrollide alaste eripädevuste delegeerimise korral delegeeritud asutuste töötajatele juurdepääsu ettevõtja: [ME 92]

a) valdustele;

b) elektroonilistele teabehaldussüsteemidele;

c) loomadele ja kaupadele;

d) nende asjaomastele dokumentidele ja muule asjakohasele teabele , sealhulgas võimalike enesekontrollide tulemustele, mis on kõnealuse kontrolli või toimingu teostamiseks asjakohased, ning artikli 13 lõikes 2 nimetatud kontrolliobjektidele . Iga ettevõtja peab suutma nimetada vähemalt kõiki ettevõtjaid, kes talle tarnivad, ning kõiki ettevõtjaid, kellele tema tarnib. [ME 93]

2. Ametliku kontrolli tegemise ja muude ametlike toimingute läbiviimise ajal abistavad ettevõtjad pädevate asutuste ja volitatud isikute töötajaid artikli 25 kohaselt nende tööülesannete kontrolliülesannete täitmisel. Ettevõtjad annavad pädevatele asutustele piisavas koguses tasuta proove. [ME 94]

3. Saadetise eest vastutav ettevõtja:

a) teeb pädevate asutustega igati koostööd, et tagada ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute tõhusus;

b) teeb kogu saadetisega seotud nõutud teabe viivitamata kättesaadavaks paberil või elektrooniliselt. [ME 95]

4. Komisjon võib rakendusaktidega sätestada eeskirjad, mis käsitlevad

a) pädevate asutuste ja artiklis 25 osutatud volitatud isikute juurdepääsu lõike 1 punktis b osutatud elektroonilistele teabehaldussüsteemidele; [ME 96]

b) lõikes 3 osutatud koostööd ettevõtjate ja pädevate asutuse vahel.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 141 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 15

Erieeskirjad ametliku kontrolli kohta ja meetmete kohta, mida pädevad asutused peavad võtma seoses inimtoiduks ette nähtud loomsete saaduste tootmisega

-1. Ametlikud kontrollid, mida viiakse läbi eesmärgiga kontrollida artikli 1 lõikes 2 osutatud selliste eeskirjade järgimist, mis käsitlevad inimtoiduks ette nähtud loomseid saadusi, hõlmavad alati määrustes (EÜ) nr 852/2004 (44) , (EÜ) nr 853/2004 ja (EÜ) nr 1069/2009 sätestatud kohaldavate nõuete täitmise kontrollimist ning vajaduse korral vähemalt järgmist:

a) tootmisruumide ja sisseseade ehitus ja hooldus;

b) isiklik hügieen;

c) kriitiliste kontrollpunktide (HACCP) põhimõtetel põhinevad menetlused;

d) enesekontrollimenetlused;

e) kehtivate nõuete täitmise kontrollimine töötajate poolt;

f) ettevõtja andmete ning toidu, sööda ja muu ettevõttesse siseneva ja sealt väljuva aine või materjali saatedokumendid;

g) kõikide pettustele viitavate tõendite arvestamine;

1. Lihatootmise ametlik kontroll peab hõlmama Lõikes 1 osutatud ametlikud kontrollid, mida viiakse läbi seoses lihatootmisega, hõlmavad järgmist:

a) loomade tervise ja heaolu kontroll ametliku veterinaararsti poolt või tema või ametliku veterinaararsti vastutusel enne tapmist töötava veterinaararsti abi läbiviidud kontroll ;

b) ametliku veterinaararsti või ametliku veterinaararsti vastutusel töötava veterinaararsti abi poolt läbi viidud ametlik kontroll tapamajas, lihalõikusettevõttes lihalõikus- ja töötlemisettevõttes ja ulukiliha käitlemisettevõttes ametliku veterinaararsti poolt või tema vastutusel, et kontrollida vastavust nõuetele, mida kohaldatakse järgmise suhtes: i) lihatootmise hügieen; ii) veterinaarravimijääkide esinemine inimtoiduks ette nähtud loomsetes saadustes; iii) loomsete kõrvalsaaduste ja määratletud riskiteguriga materjali käitlemine ja kõrvaldamine; iv) loomade tervis ja heaolu.

1a. Lõikes 2 osutatud ametlike kontrollide puhul:

a) vähemalt üks ametlik veterin