See võimaldab vaktsineerida üle 1 miljardi inimese Euroopas, lähimas naabruskonnas ja kaugemal. Ainuüksi BioNTech/Pfizeri ja Moderna vaktsiinid, mis on juba praeguseks kasutusloa saanud, võimaldavad vaktsineerida 380 miljonit inimest ehk üle 80 % ELi elanikkonnast. Euroopa Ravimiameti ekspertide järelevalve tagab kõigi vaktsiinide ohutuse. Euroopa Ravimiamet hindab praegu kolmandat vaktsiini Oxford/AstraZeneca, mille kohta peaks otsus tehtama kuu lõpuks. Amet on alustanud ka Johnsoni & Johnsoni vaktsiini jooksvat läbivaatamist.

ELi vaktsiinistrateegia on osutunud edukaks, tagades liikmesriikidele vajaliku vaktsiinikoguse ja kvaliteedi. Selleks on toetatud vaktsiinide väljatöötamist, innustatud nende tootmist ja tagatud tarned. Toetudes läbirääkimispositsioonile, mille annavad 27 liikmesriiki ja 450 miljonit elanikku, suutis Euroopa Komisjon leppida kokku maailma kõige mahukamas ohutute COVID-19 vaktsiinide portfellis, mis sisaldab kokku 2,3 miljardit doosi.

Võidujooksus ajaga aitab ühine tegutsemine praegu kaitsta paremini elusid ja tagada toimetulek pärastpoole ning leevendada juba niigi ülekoormatud tervishoiusüsteemide ja -töötajate koormust. Just sel viisil on Euroopal võimalik astuda ühiselt vastu pandeemia lõpu algusele.

Kuni nakatunute arv suureneb ja vaktsineeritute hulk ei ole veel pandeemia leviku peatamiseks piisav, on siiski vaja säilitada valvsus, piirangud ja rahvatervise kontroll. Edasi peavad EL ja liikmesriigid püüdma ohjeldada nakkuse kolmandat lainet, mille võivad muuta eelmisest karmimaks viiruse senisest kergemini levivad variandid, mida on leitud juba mitmel pool Euroopas.

Aasta vahetumine tähistab tõenäoliselt COVID-19 pandeemia lõpu algust. Tänu teedrajavatele teadusuuringutele ning märkimisväärsetele poliitilistele ja tööstuslikele jõupingutustele on kümne kuuga saavutatud see, milleks tavaliselt kulub kümne aastat, massivaktsineerimine on käivitunud ning miljonid eurooplased on nüüdseks COVID-19 vastu vaktsineeritud.

Komisjon ja liikmesriigid peaksid tegema koostööd ettevõtetega, et tootmise laiendamine toimuks võimalikult kiiresti. Komisjon teeb koostööd ka Euroopa Ravimiametiga, et kiirendada uute tootmisrajatiste heakskiitmise protsessi. Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus teeb stressitestide abil kindlaks edukad logistilised lahendused, näiteks seoses vaktsineerimiskeskuste loomise ja elektroonilise broneerimissüsteemi rakendamisega, tehes liikmesriikidele kättesaadavaks heade tavade ja praktiliste nõuannete kogumi.

Nimetatud eesmärkide saavutamiseks tuleb suurendada vaktsiinitarneid. Euroopa Komisjon ja EIP on eelostulepingute ja EIP laenude kaudu pidevalt toetanud tootmisvõimsuse suurendamist ELis. Koostöö tootjatega ELi tootmisvõimsuse suurendamiseks jätkub. Selleks algatab komisjon vaktsiinide tootmise väärtusahelas osalejatega struktureeritud dialoogi. Komisjon saab panustada mitmel viisil, näiteks andes tootmisettevõtetele investeeringutoetust ning innustades ja vajaduse korral hõlbustades tootjate vahel kokkulepete sõlmimist tootmisrajatiste ümberkorraldamiseks, et neil oleks võimalik valmistada teiste tootjate heaks kiidetud vaktsiine ja rakendada tootmisvõimsuse laiendamiseks lepingulist tootmist. See aitab lahendada ka tarneahelaga seotud probleeme.

Ehkki iga liikmesriik lähtub vaktsineerimisel omaenda strateegiast, on nii tervishoiu kui ka ühtse turu seisukohast oluline, et vaktsineerimine toimuks Euroopas suurel määral sünkroniseeritult. Esialgsete andmete põhjal on vaktsineeritud inimeste osakaal siiski liikmesriigiti väga erinev, ulatudes mõnel pool üle 2 % ja jäädes teisal alla 0,5 %. Ehkki praegu tehakse vaktsineerimises alles esimesi samme, on oluline pidada tehtu üle arvet, mistõttu on komisjonil ja Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusel kavas luua vaktsiinide kasutuselevõtu jälgimise süsteem, et toetada vaktsineerimise kiiret ja tõhusat käivitumist kõigis liikmesriikides.

Eurooplaste vaktsineerimine algas Euroopa vaktsineerimispäevadel 27.–29. detsembrini 2020. Sellest ajast alates on liikmesriikidele tarnitud üle 13 miljoni doosi (12,25 miljonit doosi BioNTech-Pfizerilt ja 850 000 doosi Modernalt), mis on jaotatud proportsionaalsuse põhimõtte alusel, lähtudes elanikkonna suurusest, ning Euroopas on kokku tehtud üle 5 miljoni vaktsineerimise.

Et sellele kaasa aidata, korraldavad ja koordineerivad Euroopa Ravimiamet ja Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus kogu ELi hõlmavaid COVID-19 vaktsiinide ohutuse ja tõhususe uuringuid. Komisjon toetab teadusteabe ja heade tavade vahetamist, kaasates ELi COVID-19 teadusnõustajate platvormi.

Vaktsiinikõhkluse vähendamiseks ning väärinfo ja desinformatsiooni vastu võitlemiseks on endiselt oluline selge ja pidev teavitustöö vaktsiinide tähtsuse ja ohutuse kohta.

Vaktsineerimisdokumendid ja nende vastastikune tunnustamine

Mida rohkem inimesi vaktsineeritakse, seda tähtsamaks muutub vaktsineerimise dokumenteerimine ja dokumentide vastastikune tunnustamine. Vaktsineerimise üle arvepidamiseks tuleb igaühele anda individuaalne vaktsineerimistõend, mis aitab ühtlasi tagada kohase meditsiinilise jälgimise ja võimalike kõrvalmõjude seire. Et inimesed saaksid kasutada oma vaktsineerimistõendeid ka teistes liikmesriikides, tuleb leppida ELi tasandil kokku ühtsetes põhimõtetes, mille abil tagada andmete usaldusväärsus ja kontrollitavus. Kuigi on ennatlik kavandada vaktsineerimistõendite kasutamist muudel eesmärkidel kui tervisekaitse, võib ühtne lähenemisviis hõlbustada tulevikus selliste tõendite muid piiriüleseid kasutusi.

Komisjon jätkab vaktsineerimistõendite kasutuselevõtuks koostööd liikmesriikidega, et tagada tõendite tunnustamine ja kasutus kõigis tervishoiusüsteemides üle kogu ELi, järgides täiel määral ELi andmekaitsenorme, ning laiendada Maailma Terviseorganisatsiooni sertifitseerimissüsteemi kaudu nende kasutust üle kogu maailma. E-tervise võrgustikus määratakse selliste tõendite jaoks ELi tasandil kindlaks vajalik minimaalne andmestu. See peab sisaldama kordumatut tunnust ja tagama asjakohase usaldusraamistiku abil eraelu puutumatuse ja turvalisuse. See töö tuleks viia lõpule 2021. aasta jaanuari lõpuks. Valminud vaktsineerimistõend tuleks pakkuda WHO jaoks välja universaalse standardi eeskujuna.

PEAMISED MEETMED ·Liikmesriigid peaksid seadma eesmärgiks vaktsineerida 2021. aasta märtsiks vähemalt 80 % tervishoiu- ja sotsiaaltöötajatest ja üle 80-aastastest inimestest ning suveks vähemalt 70 % täiskasvanutest. ·Komisjon, liikmesriigid ja Euroopa Ravimiamet teevad koostööd ettevõtetega, et suurendada vaktsiinide tootmise suutlikkust. ·Tuginedes liikmesriikide esitatavatele andmetele, avaldab Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus kaks korda nädalas viimase teabe tarnitud ja manustatud dooside kohta. ·Komisjon teeb koostööd vaktsiinitootjatega tarnegraafikute avaldamiseks ja ajakohastamiseks. ·2021. aasta jaanuari lõpuks lepitakse kokku vaktsineerimistõendite ühistes põhimõtetes, et muuta liikmesriikide tõendid kiiresti kasutatavaks ELi liikmesriikide ja ka kolmandate riikide tervishoiusüsteemides. ·Komisjon algatab ulatuslikud, kogu ELi hõlmavad uuringud COVID-19 vaktsiini ohutuse ja tõhususe kohta. ·Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus töötab liikmesriikide jaoks stressitestide abil välja logistiliste nõuannete kogumi.

2.Viirusevariandid

Viiruse uute variantide ilmumine viimasel ajal on tõeliselt murettekitav. Ehkki praegu ei ole tõendeid selle kohta, et need põhjustaksid raskemat haigestumist, näivad variandid olevat ligikaudu 50–70 % nakkavamad. See tähendab, et viirus võib levida kergemini ja kiiremini, suurendades veelgi survet ülekoormatud tervishoiusüsteemidele. Uued variandid on ka tõenäoline põhjus, miks enamikus liikmesriikides on haigusjuhtumite arv viimastel nädalatel oluliselt suurenenud.

Joonis 1. Positiivsete COVIDi juhtumite ajajoon, mis viitab kolmandale lainele .

Uute variantide ilmumine on samuti tekitanud mure vaktsiinide tõhususe pärast. Praegu puuduvad tõendid selle kohta, et need variandid vähendaksid kaitset, mida pakuvad turule jõudnud või kolmandas kliiniliste uuringute faasis olevad vaktsiinid. Siiski on oluline olukorda tähelepanelikult jälgida ja võtta juba praegu meetmeid, et vähendada väljatöötamiseks kuluvat aega, kui vaktsiine peaks olema vaja muuta. Vaktsiinitootjad peaksid olema valmis esitama Euroopa Ravimiametile vajalikke andmeid, et protsessi vajaduse korral kiirendada.

Kiirendada viiruse genoomi järjendamist

Viirusevariantide tuvastamise kiirus on nendest lähtuva ohu ja vajalike poliitikameetmete kindlaksmääramisel otsustava tähtsusega. Järjendamine võimaldab jälgida viiruses genoomis toimuvaid muutusi, mis on oluline viiruse arengu mõistmisel ja uute variantide otsimisel. Uute viirusevariantide tuvastamine on tähtis seetõttu, et nendega võib kaasneda kiirema leviku või raskemate sümptomite tõttu suurem oht tervisele.