ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 20.7.2010 
SEK(2010) 908 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile: 
Ettepanek: 
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU DIREKTIIV, 
milles käsitletakse õigust s aada kriminaalmenetluses teavet 
 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
  
{KOM(2010) 392 lõplik} 
{SEK(2010) 907}  
ET 2   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
  
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE  
1. P
OLIITIKA TAUST JA MENETLUS  
Selleks et suurendada vastastikust usal dust ja tugevdada selle kaudu vastastikuse 
tunnustamise põhimõtte toimimist, võttis nõukogu 2009. aasta novembris vastu menetlusõiguste teekaardi,
1 mille kohaselt tuleks kahtlustatavate ja süüdistatavate õigusi 
tugevdada järkjärgulise lähenemisviisi kaudu. 
Teekaardis kavandatud meetmed:  
meede A: kirjalik ja suuline tõlge  
meede B: teave õiguste ja süüdistuse kohta  
meede C: õigusabi ja õigusnõustamine  
meede D:  suhtlemine sugulaste, tööandjate ja konsulaarasutustega  
meede E: kaitsemeetmed selliste kahtlustatavate või süüdistatavate isikute jaoks, kes kuuluvad 
haavatavate isikute kategooriasse  
Käesolevas mõjuhinnangus analüüsitakse m eedet B, mille eesmärk on parandada 
kahtlustatavate olukorda, tagades neile krimin aalmenetluses teabe nende õiguste ja nende 
vastu esitatud süüdistuste kohta. 
Mõjuhinnang on suurel määral empiiriline,  kuna korduvalt konsulteeriti sidusrühmadega, 
näiteks õigusfoorumi 2008. ja 2009. aasta koosol ekutel. Mõjuhinnangus võeti arvesse ka 
hiljutiste teadusuuringute tulemusi.  
2. PROBLEEMI OLEMUS  
2.1. Puudulik teave kriminaalmenetluses  
Selleks et tagada õiglane menetlus, on äär miselt oluline anda kahtlustatavatele ja 
süüdistatavatele teavet. Ei saa eeldada, et kahtlustatavad on vahistamise ajal piisavalt 
teadlikud oma õigustest (näiteks õigusest saad a õigusabi), mis võimaldaks neil oma õigusi 
tõhusalt kasutada. Selleks et kõiki õigusi s aaks kasutada, tuleb nende kohta teavet anda. 
Süüdistatavad peavad teadma ka nende va stu algatatud süüdistuse üksikasju ja kogutud 
tõendeid, et valmistada ette oma kaitse. 
Sageli sellist teavet kahtlustatavatele ja süüdi statavatele ei anta. Teabe edastamise tavad 
erinevad liikmesriigiti, kusjuures teatavates liikmesr iikides ei anta teatavat liiki teavet üldse. 
Näiteks ei ole neljas liikmesriigis sätestatud koh ustust teavitada kahtlustatavat õigusest saada 
                                                 
1 ELT C 295. 
ET 3   ET õigusabi ja ainult kümnes liikmesr iigis teavitatakse teda tema õigustest kirjalikult (õiguste 
deklaratsiooni abil). Süüdistust käsitlevat teavet reguleeriv õigus  ja asjaomased tavad erinevad 
liikmesriigiti märkimisväärselt: mõnes liikmesriigis esitatakse süüdistuse kirjalik kokkuvõte, 
teises antakse süüdistatava kaitsja le õigus tutvuda toimikuga ja teha selle asjaomastest osadest 
koopiaid. Kolmes liikmesriigis ei ole õigust tutvuda toimikuga ette nähtud ja isegi 
liikmesriikides, kus selline õigus on ette nähtud, erineb selle õiguse kasutamise võimalus menetlusetapiti märkimisväärselt.  
2.1.1.  Kahjulik mõju kriminaalmenetluse le ja õigusalasele koostööle  
Kui kahtlustatavat ei teavitata nõuetekohaselt, võib see kahjustada õiglast kriminaalmenetlust 
ning tuua pikaajaliste menetlu ste, edasikaebuste ja edutu süüdistamise tõttu menetlust 
teostavale liikmesriigile kaasa tarbetuid kulusid.  
Kui kriminaalmenetlust teostava liikmesriigi kohus soovib teha koostööd teiste 
liikmesriikidega, võib puuduliku teabe andmine põhj ustada probleeme ja kulusid ka teistele 
liikmesriikidele. ELi meetmed, millega hõlbustatakse liikmesriikide vahelist õigusalast koostööd (näiteks Euroopa vahistamismäärus ), tuginevad vastastikuse tunnustamise 
põhimõttele, st et teises liikmesriigis tehtud koht uotsus jõustatakse ilma selle läbivaatamiseta. 
Selline otsuste poolautomaatne tunnustamine ee ldab kohtunike ja kohtute vahelist usaldust. 
Kui usaldus puudub, siis vastastikust tunnustamist  ei toimu, ning pikaleveninud menetluste ja 
teise liikmesriigi kohtuotsuse jõustamise v iibimise tõttu tekivad hoopis täiendavad kulud. 
Ühendkuningriigi hiljutise juhtumi alusel võib väita, et kuna kahtlustatavale anti tema 
üleandmiseks Euroopa vahistamismääruse koostanud liikmesriigis menetluse raames puudlikku teavet, kestis üleandmisme netlus tõenäoliselt just sell e tõttu üle ühe aasta, sest 
menetluse raames esitati kõrgematele kohtutel e mitu edasikaebust ja Euroopa Inimõiguste 
Kohtule apellatsioonikaebus. Se lline menetlus põhjustas muu hulgas ka märkimisväärseid 
kulusid. 
2.1.2.  Kehtivate õiguslike nõuetega ei ole piisav kaitse tagatud  
Praegu ei ole piisavalt kõrgeid  ja nõuetekohaselt jõustatavaid nõudeid ette nähtud. Kuigi 
minimaalsed õigused on kehtestatud Euroop a inimõiguste ja põhivabaduste kaitse 
konventsiooniga, on sidusrühmad seisukohal, et nimetatud konventsiooni ja selle 
jõustamismehhanismiga ei ole piisav kaitse, eelk õige piisav teave õigu ste ja süüdistuse kohta 
sageli tagatud. See on tingitud asjaolust, et nimetatud konvent siooni artiklite 5 ja 6 kohane 
teave õiguste kohta ei ole piis avalt ulatuslik ning Euroopa Inimõiguste Kohtule esitatud 
apellatsioonikaebuse üle otsustamine võib võtta aas taid ja tuua endaga kaasa ainult piiratud 
tõhususega järelmeetmed. 
2.2. ELi õiguspoliitika ja ELi kodanike vaba liikumise edendamise tasakaalustamine 
põhiõiguste tugevdamise kaudu 
Kuigi ELi tasandil on kodanike  turvalisuse kõrge taseme tagamiseks võetud mitmeid 
meetmeid (näiteks kehtestatud Euroopa vahi stamismäärus), ei ole suudetud kokku leppida 
meetmetes, mis on seotud õiglasele kohtupidami sele esitatavate nõuetega. Nõukogu tunnistas 
2009. aasta novembris menetlusõiguste teekaarti va stu võttes vajadust võtta kiiresti meetmeid, 
et tugevdada kahtlustatavate menetlusõigusi ELis. Teekaardiga pandi alus ELi meetmele, 
millega tagatakse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonist kõrgem põhiõiguste kaitstuse tase. See annaks ELi põhi õiguste harta artiklite s 47 ja 48 sätestatud 
õiglase kohtuliku arutamise tagami sele erilise ELi mõõtme ning aitaks kõrvaldada tõkked, mis 
ET 4   ET piiravad tegelikult võ i tajutavalt ELi toimimise lepi ngu artikli 21 lõikega 2 ettenähtud 
kodanike vaba liikumist. 
2.3. Probleemi praegune ja tulevane ulatus 
Kuigi puuduvad andmed menetluste kohta, kus on antud puudulikku teavet, kinnitavad 
sidusrühmad, et kõnealune problee m ei ole küll veel juurdunud, kuid on terav ja iseloomulik 
rohkematele kui vaid üksikutele liikmesriikid ele. Kuna on tõenäoline, et liikmesriikide 
ametiasutused ei hakka kahtlustatavatele ja sü üdistatavatele senisest rohkem teavet andma, 
jääb eri liikmesriikide õigusasutuste vast astikune usaldus tõenäo liselt ka edaspidi 
ebapiisavaks. Kuna kodanike liikmesriikide vahelise liik umise suurenemise tõttu on 
õigusalast koostööd vaja teha senisest rohkem ning lähitulevi kus on vaja rakendada ja 
kohaldada ELi õigusalase koostöö täiendavaid  meetmeid, muutub vastastikuse usalduse 
tugevdamine veelgi olulisemaks.  
2.4. ELi pädevus võtta meetmeid 
ELi toimimise lepingu artikli 82 lõike 2 punkti  b kohaselt tohib direktiividega kehtestada 
miinimumeeskirju isikute õiguste kohta kriminaalmenetluses määral, mil see on vajalik kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste vast astikuse tunnustamise ning samuti õiguskoostöö 
hõlbustamiseks piiriülese mõõtmega kriminaalasja des. Kuna antav teave erineb liikmesriigiti 
märkimisväärselt, on ebatõenäoline, et liik mesriigid saaksid ühepool se tegutsemise kaudu 
kehtestada kogu ELis piisavalt kõrged nõuded anta vale teabele. Seda on võimalik saavutada 
üksnes ELi tasandil. 
3. E
ESMÄRGID  
Üldeesmärgid  Suurendada õigusalast koostööd, taastades selleks liikmesriikide vastastikuse usalduse üksteise 
kriminaalkohtusüsteemi õiglase toimimise vastu  
Tagada kriminaalmenetluses põhiõiguste kaitse kõrge tase, mille abil edendatakse ELi kodanike vaba 
liikumist kogu ELis  
Konkreetsed 
eesmärgid  Hõlbustada kriminaalasjades tehtud kohtuotsuste täitmist ja jõustamist, tagades selleks kahtlustatavatele piisava, võimaluse korral kirjaliku teabe nende õiguste kohta
, 
et nad saaksid oma kaitseõigust tõhusalt 
kasutada  Hõlbustada kriminaalasjades tehtud kohtuotsuste täitmist 
ja jõustamist, tagades selleks süüdistatavatele piisavalt üksikasjaliku teabe nende vastu esitatud süüdistuse 
kohta , et neil oleks piisavalt võimalusi valmistada ette 
enda kaitse või vaidlustada kohtueelsed otsused  
Tegevus-
eesmärgid  Kahtlustatavatele antavat teavet nende õiguse kohta õiglasele kohtulikule arutamisele tuleks:  
• anda selgelt, et nad s aaksid sellest hõlpsasti 
aru;  
• anda neile nende esmasel kokkupuutel 
politseiga; 
• anda ka seoses Euroopa inimõiguste ja 
põhivabaduste kaitse konventsiooni ning 
ELi põhiõiguste harta kohaste 
põhiõigustega, mida saab kasutada 
vahistamise, esmase ülekuulamise ja kogu 
kinnipidamise aja jooksul; 
• anda viisil, mis võimaldaks teabe 
edastamist hiljem kontrollida. Süüdistatavatele antavat teav et süüdistuse kohta tuleks: 
• anda piisavalt üksikasjalikult,  et neil oleks piisavalt 
võimalusi valmistada  ette enda kaitse või vaidlustada 
kohtueelsed otsused; 
• anda õigeaegselt ning sellisel viisil, et nad saaksid aru 
nende vastu esitatud süüdistustest; 
• anda viisil, mis võimaldaks teabe edastamist hiljem 
kontrollida. 
ET 5   ET 4. POLIITIKAVÕIMALUSED JA NENDE MÕJU  
• Praeguse olukorra säilitamine: ELi tasandil meetmeid ei võetaks .  
• Poliitikavõimalused A : lahendada probleem, mille kohase lt ei anta kahtlustatavatele 
sageli piisavat teavet nende õiguste kohta  
Muud kui õiguslikud meetmed: 
• poliitikavõimalus A1 : kogu ELi hõlmav teabekampaania minimaalsete 
kaitseõiguste kohta 
• poliitikavõimalus A2:  nõukogu soovitus heade tavade kohta seoses 
kahtlustatavate ja süüdistatavat e teavitamisega nende õigustest  
ELi õiguslikud meetmed: 
• poliitikavõimalus A3:  kogu ELis kehtiv kohustus teavit ada kahtlustatavaid nende 
õigustest liikmesriigi en da valitud vahendi abil  
• poliitikavõimalus A4:  kogu ELis kehtiv kohustus t eavitada vahi all olevaid 
kahtlustatavaid nende õigustest liikmesr iigi koostatud õiguste deklaratsiooni abil, 
mis sisaldab ühiseid minimaalseid õigus i (Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste 
kaitse konventsiooni ja ELi õiguse kohase d õigused) ja millele liikmesriigid 
lisavad nende endi õigusest tulenevad täiendavad õigused 
• poliitikavõimalus A5:  kogu ELis kehtiv kohustus t eavitada vahi all olevaid 
kahtlustatavaid nende õigustest õiguste deklaratsiooni abil, mille aluseks on kogu 
ELis kehtiv minimaalsete õiguste standard sõnastus, mis on esitatud direktiivi lisas 
 
Poliitikavõimalused B : lahendada probleem, mille kohaselt ei anta süüdistatavatele sageli neile 
arusaadavas keeles piisavat, õigeaegset ja üksik asjalikku teavet nende vastu esitatud süüdistuse 
kohta  
Muud kui õiguslikud meetmed: 
• poliitikavõimalus B1:  nõukogu soovitus heade tavade ja koolituse kohta seoses 
süüdistatavate teavitamisega nende  vastu esitatud süüdistustest 
ELi õiguslikud meetmed: 
• poliitikavõimalus B2:  kogu ELis kehtiv kohustus teavitada süüdistatavaid nende 
vastu esitatud süüdistuste st liikmesriigi enda valitud vahendi abil  
• poliitikavõimalus B3:  kogu ELis kehtiv kohustus teavitada süüdistatavaid nende 
vastu esitatud süüdistustest, sealhulgas a nda neile (või nende  kaitsjale) õigus 
tutvuda toimikuga   
 
5. POLIITIKAVÕIMALUSTE VÕRDLUS  
Allpool olevas tabelis on esitatud erinevatele poliitik avõimalustele antud hindepunktid konkreetsete ja 
tegevuseesmärkide lõikes. Võ imalused on rühmitatud vastavalt nende  potentsiaalile saavutada 3. osas 
ET 6   ET kindlaksmääratud eesmärgid. Kõikidel eesmärkide saavutamise tõhususele antud hindepunktidel on 
lõpptulemuses võrdne kaal.  
Eesmärke on kõige parem saavu tada võimalustega A5 ja B3 ning seega on need eelistatud 
võimalused. 
Tabel 5.1 – poliitikavõimaluste A  võrdlus   
Eesmärgid ja 
kulud  Praeguse 
olukorra 
säilitamine   A1  A2   A3  A4   A5  
Tagada 
kahtlustatavatele 
piisav teave, et 
nad saaksid oma 
õigusi tõhusalt 
kasutada  0 √ √√ √√√ √√√√ √√√√√  
Anda teavet 
selgelt, et 
kahtlustatavad 
saaksid sellest 
hõlpsasti aru  0 √ √√ √√√ √√√√ √√√√√  
Anda teavet 
esmasel kokku-
puutel politseiga 
muu hulgas 
Euroopa inim-
õiguste ja 
põhivabaduste 
kaitse konvent-
siooni ning ELi 
põhiõiguste harta 
kohaste põhi-
õiguste kohta, 
mida saab kasuta-
da vahistamise, 
esmase ülekuula-
mise ja kogu 
kinnipidamise aja 
jooksul  0 √ √√ √√ √√√√ √√√√√  
Tagada 
mehhanismid, 
mis võimaldaksid 
teabe edastamist 
hiljem kontrollida  0 √ √ √√ √√√√ √√√√√  
Suurendada kogu 
ELis liikmes-
riikide usaldust 
üksteise 
kriminaalkohtu-
süsteemi õiglase 0 √ √ √√ √√√√ √√√√√  
ET 7   ET Tabel 5.1 – poliitikavõimaluste A  võrdlus   
Eesmärgid ja 
kulud  Praeguse 
olukorra 
säilitamine   A1  A2   A3  A4   A5  
toimimise vastu  
Hindepunktide 
kogusumma:  0 5 8 12 20 25 
Liikmesriigi 
finantskoormus2 - 100 000 eurot –
10 miljonit 
eurot 
(kogukulu 
ELis) Ühekordne 
rakenduskulu:  
kuni 2,5 
miljonit eurot  
Tegevuskulu 
aastas: kuni 4,6 
miljonit eurot  Ühekordne 
rakenduskulu:  
kuni 2,5 
miljonit eurot  
Tegevuskulu 
aastas:  5 000 
eurot –4,6 
miljonit eurot  Ühekordne 
rakenduskulu:  
15 000 eurot – 
2,5 miljonit 
eurot 
Tegevuskulu 
aastas:  5 000 
eurot – 4,6 
miljonit eurot  Ühekordne 
rakenduskulu:  
5 000 eurot – 
2,5 miljonit 
eurot 
Tegevuskulu 
aastas:  5 000 
eurot – 4,6 
miljonit eurot  
Võimalik kulude 
kokkuhoid 
kriminaalmenet-
lust teostavas 
liikmesriigis  - väike  väike  väike kuni 
keskmine  keskmine  keskmine kuni 
suur 
 
                                                 
2 Rakenduskulusid kannavad tõenäoliselt liikmesr iigid, kelle praegused tavad erinevad esitatud 
võimalustest. Kulude vahemiku aluseks on mudelarvutus. Statistiliste andmete puudumise tõttu ei ole 
tegevuskulude  arvutamisel arvestatud praeguseid  tegevuskulusid, mistõttu ei ole ka konkreetse 
võimaluse rakendamisega kaasnevaid täiendavaid kulusid võimalik täpselt välja arvutada, kuid 
võib eeldada, et need moodustavad ainult mu rdosa tabelis esitatud arvatavatest kuludest.  
ET 8   ET Tabel 5.2 – poliitikavõimaluste B  võrdlus   
Eesmärgid ja 
kulud  Praeguse 
olukorra 
säilitamine  B1  B2  B3    
Tagada 
süüdistatavatele 
piisavalt üksik-
asjalik teave 
nende vastu 
esitatud süüdis-
tuste kohta, et nad 
saaksid ette 
valmistada enda 
kaitse või vaid-
lustada kohtu-
eelsed otsused  0 √√ √√√ √√√√√    
Anda teavet 
õigeaegselt ja 
sellisel viisil, et 
süüdistatavad 
saaksid aru nende 
vastu esitatud 
süüdistustest  0 √ √√√ √√√√   
Tagada 
mehhanismid, 
mis võimaldaksid 
teabe edastamist 
hiljem kontrollida  0 √ √√ √√√   
Suurendada kogu 
ELis liikmes-
riikide usaldust 
üksteise 
kriminaal-
kohtusüsteemi 
õiglase toimimise 
vastu 0 √ √√√ √√√√√    
Hindepunktide 
kogusumma:  0 5 11 17   
Liikmesriigi 
finantskoormus3 - Ühekordne 
kulu:  kuni 2,6 
miljonit eurot 
Tegevuskulu: 
270 000 eurot –
21 miljonit Ühekordne 
kulu:  kuni 2,6 
miljonit eurot 
Tegevuskulu: 
100 000 eurot – 
30 miljonit Ühekordne 
kulu:  9 000 
eurot – 2,6 
miljonit eurot 
Tegevuskulu: 
270 000 eurot – 
21 miljonit   
                                                 
3 Vt joonealune märkus 2. 
ET 9   ET Tabel 5.2 – poliitikavõimaluste B  võrdlus   
Eesmärgid ja 
kulud  Praeguse 
olukorra 
säilitamine  B1  B2  B3    
eurot eurot eurot 
Võimalik kulude 
kokkuhoid 
kriminaalmenet-
lust teostavas 
liikmesriigis  - väike  väike  keskmine    
6. EELISTATUD VÕIMALUS  
Eelistatud võimaluseks on võimaluste A5 ja B3 kombinatsioon . 
Vastu võetakse direktiiv, mille koh aselt peavad liikmesriigid tagama,  
• et vahi all olevaid kahtlustat avaid ja süüdistatavaid teavita takse kriminaalmenetluses neile 
arusaadavas keeles nende õigustest liikmesr iigis koostatud õiguste deklaratsiooni abil, 
mille aluseks on kogu ELis kehtiv õiglase kohtuliku arutamisega seotud minimaalsete 
õiguste standardsõnastus, mis on esitatud direk tiivi lisas, ning millesse on vajaduse korral 
lisatud asjaomase liikmesriigi õigusest tulenevad täiendavad õigused; 
• et kahtlustatavaid ja süüdist atavaid teavitatakse nende va stu esitatud süüdistustest, 
sealhulgas antakse neile (või nende ka itsjale) õigus tasuta tutvuda toimikuga. 
6.1. Eelistatud võimalusega kaasnev ELi lisa ndväärtus ja selle proportsionaalsus 
Eelistatud võimalusega nähakse kogu ELis ette uued ühtsed kohustused (kasutada õiguste 
deklaratsiooni ja näha ette õigus tutvuda toimikuga). Sellise ühtlustamisega saab eelistatud 
võimaluse raames tõhusalt tagada piisava teab e andmise ja suurendada usaldust teistes 
liikmesriikides toimuvate õiglaste menetluste vastu. Võimaluste A5 ja B3 raames kehtestatakse uusi kohustusi ainult seoses kõnealuse va ldkonna peamise teemaga ehk 
õigusega saada teavet. Uusi õigusi, mis ei ol eks seotud teabe andmisega, ette ei nähta.  
Eelistatud võimaluse mõlemad aspektid on propor tsionaalsed: kuigi mõlemate aspektide tõttu 
tuleb mitmes liikmesriigis kehtivat kriminaalme netlusõigust tõenäoliselt muuta, ei ole muul 
moel võimalik tagada kahtlustatavat ele ulatusliku teabe andmist.  
6.2. Finantsmõju liikmesriikidele 
Võimalusega A5  kaasneb peamiselt ühekordne rakenduskulu
, mis tekib õiguste 
deklaratsiooni kasutuselevõtust. Selline kul u tekib eelkõige õiguste deklaratsiooni 
koostamisest, deklaratsioonide tõlkimisest ning politseiametnike ja vajaduse korral 
prokuröride ja kohtunike koolitamisest. Liikmesr iigile tekkiv kulu ulatub tõenäoliselt 10 000 
eurost 2,5 miljoni euroni (arvutuste kohaselt võ ib Maltale tekkiv kulu ulatuda 10 600 eurost 
70 000 euroni ja Prantsusmaale tekkiv kulu 655 000 eurost 2,5 miljoni euroni). Tegelikud 
kulud jäävad tõenäoliselt siiski kulude alumi sse vahemikku. Liikmesriikidele võimalusega A5 
kaasnevad tegevuskulud  sõltuvad peamiselt sellest, millist teavet juba praegu 
ET 10   ET kahtlustatavatele antakse, ja se llele kuluvast ajast. Mõju sellis te liikmesriikide eelarvele, kes 
juba kasutavad õiguste deklar atsiooni, peaks olema minimaal ne. Ühe juhtumiga seotud kulu 
sõltub praegu kahtlustatavaid nende  õigustest suuliselt teavitavate liikmesriikide puhul sellest, 
kui üksikasjalikku teavet pr aegu suuliselt antakse.  
Enamik liikmesriike on õiguse tutvuda toimikuga  juba ette näinud ja seega kaasnevad 
võimalusega B3  neile äärmiselt väik esed ühekordsed kulud , mis tekivad direktiivi 
rakendamisest. Seega peaksid toimikuga tutvumist käsitleva õiguse ettenägemisega seotud ühekordsed kulud tekkima ainult kolmele liikmesriigile, kes ei ole sellist õigust veel ette näinud. Sellised kulud tekivad tõenäoliselt  peamiselt politseiametnike, prokuröride ja 
kohtunike koolitamisest ning võivad ulatuda 9 00 0 eurost 2,6 miljoni euroni. Kuigi võimaluse 
B3 täpset mõju tegevuskuludele
 ei ole võimalik prognoosida, on tõenäoline, et isegi eespool 
osutatud kolme liikmesriigi puhul, kes peavad ette nägema õiguse tutvuda toimikuga, on tegevuskulud äärmiselt väikesed.  
7. J
ÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Selleks et tagada kavandatud õi guste kasutamine praktikas ja nende sätestamine õigusaktides, 
on vaja kehtestada jõuline järelevalve- ja hindamismehhanism. Komi sjon kavatseb koostada 
empiirilise eriuuringu, mille raames kogutakse esimesel kolmel kuni viiel aastal andmeid 
ettepaneku rakendamise kohta, et saada täieli kku kvantitatiivset ja kva litatiivset teavet 
ettepaneku tõhususe kohta. Pärast kõikide teekaa rdis kirjeldatud meetmete võtmist on oluline 
hinnata iga meetme tõhusust ja analüüs ida seda teekaardi kui terviku raames.