Eriaruanne Põldude identifitseerimise 
süsteem: kasulik 
töövahend 
põllumajandusmaa 
toetuskõlblikkuse 
kindlakstegemiseks, ent 
selle haldamist saaks veelgi 
parandadaET 2016  nr 25
EUROOPA
KONTROLLIKODA

EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
Päringud:  eca.europa.eu/et/Pages/ContactForm.aspx
Veebisait:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2016
Print ISBN 978-92-872-5914-1 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/120650 QJ-AB-16-025-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-5907-3 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/41595 QJ-AB-16-025-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-5918-9 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/462696 QJ-AB-16-025-ET-E
© Euroopa Liit, 2016
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Lehekülgedel 17, 18, 19, 22 ja 23 esitatud Euroopa Kontrolliojale mittekuuluvate fotode kasutamiseks või 
reprodutseerimiseks tuleb taotleda luba otse autoriõiguste valdajalt.
Põldude identifitseerimise 
süsteem: kasulik 
töövahend 
põllumajandusmaa 
toetuskõlblikkuse 
kindlakstegemiseks, ent 
selle haldamist saaks 
veelgi parandada
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)Special ReportET 2016  nr 25
02
 Auditirühm
Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tu -
lemus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida 
nende mõju, võttes arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulude ja kulude suurust, tulevasi 
arengusuundi ning poliitilist ja avalikku huvi.
Käesoleva tulemusauditi viis läbi loodusvarade säästvale kasutamisele spetsialiseerunud I auditikoda, mille eesistuja 
on kontrollikoja liige Phil Wynn Owen. Auditit juhtis kontrollikoja liige Nikolaos Milionis, keda toetasid kabinetiülem 
Ioulia Papatheodorou, kabineti atašee Kristian Sniter, valdkonnajuht Helder Faria Viegas, auditijuht Jan Huth ja audi -
tijuhi asetäitja Ramona Bortnowschi. Auditirühma liikmeteks olid audiitorid Marius Cerchez, Jindrich Dolezal, Blanka 
Happach, Christine Kleinsasser, Sven Kölling, Ioannis Papadakis, Roberto Resegotti, Bruno Scheckenbach ja Maciej 
Szymura. Aruande koostamist toetasid keelealase nõuga Tom Everett ja Michael Pyper ning sekretariaaditeenuseid 
osutas Monika Schmidt.
Vasakult paremale:  I. Papadakis, I. Papatheodorou, H. Faria Viegas, N. Milionis, M. Szymura, J. Huth,  
K. Sniter, R. Bortnowschi, R. Resegotti.
03
 Sisukord
Punkt
 Mõisted
I–IV Kokkuvõte
1–7 Sissejuhatus
1–3 Taust
4–7 LPIS-süsteemi ülesehitus
8–12  Auditi ulatus, eesmärgid ja lähenemisviis
13–33  I osa. Hoolimata põldude identifitseerimise süsteemide rakendamisel tehtud 
edusammudest vajavad teatud aspektid endiselt parandamist
14–15  Head tulemused põldude identifitseerimise süsteemide rakendamisel
16–20  Ortokujutised olid enamasti ajakohastatud
21–25  Fotode tõlgendamine ei olnud alati usaldusväärne ega lõplik
26–28  Proportsionaalset süsteemi ei kasutatud usaldusväärselt
29 Katsetati poolautomaatseid analüüsisüsteeme, ent need ei olnud veel kasutuses
30–31  Osa LPIS-süsteeme sisaldas teavet selle kohta, kas maa on ka tegelikult põllumajandustootja 
käsutuses
32–33  LPIS-süsteemi rakendamise kulutõhususe täielikuks hindamiseks on teavet liiga vähe
34–55  II osa. Põldude identifitseerimise süsteemi uuendati, et see vastaks ÜPP reformi 
nõuetele
35–43  Liikmesriigid tegid edusamme LPIS-süsteemi kohandamisel keskkonnasäästlikumaks muutmise 
nõuetele, ent töö ei ole veel lõpetatud
44–55  Lihtsustamine küll toimub, kuid tegu on keerulise ülesandega
04 Sisukord 
56–72  III osa. Komisjoni järelevalve LPIS-süsteemi üle on paranenud, kuid 
tulemuslikkusele pööratakse ebapiisavat tähelepanu
57–59  Komisjoni LPIS-süsteemide alased suunised on võrreldes ÜPP eelmise perioodiga paranenud
60–64 LPIS-süsteemi puuduste kõrvaldamiseks mõeldud tegevuskavad ja finantskorrektsioonid
65–69  LPIS-süsteemi kvaliteedihindamise tulemuste usaldusväärsust vähendasid puudused nende 
metoodikas ja läbiviimises
70–72  Kvaliteedihindamise tulemusi ei kasutatud küllaldaselt LPIS-süsteemi andmete kvaliteedi 
parandamiseks
73–80  Järeldused ja soovitused
 I lisa.  Põldude identifitseerimise süsteemi määruse (EL) nr 640/2014 artikli 5 lõikes 1 ja artikli 5 
lõikes 2 määratletud tasandid
 II lisa.  2015. aasta kvaliteedihindamine – kvaliteedielemendid vastavusklasside kaupa
 Komisjoni vastused
05
 Mõisted
Deklareeritud pindala : deklareeritud (kõigi põllumajandustootjate poolt) võrdlusmaatükkide kogupindala, mida 
makseasutus oma edasises töös kasutab.
Euroopa Komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat (põllumajanduse ja maaelu arengu 
peadirektoraat) : põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat vastutab põllumajandus- ja maaelu arengu 
poliitika rakendamise eest, sh põllumajandustoetused, turumeetmed, maaelu areng, kvaliteedipoliitika, finants- ja 
õigusküsimused, analüüs ja hindamine ning põllumajandusvaldkonna rahvusvahelised suhted.
Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus : Euroopa Komisjoni teadusteenistus, kus tehakse teadustööd 
ning antakse ELi poliitikasuundade elluviimiseks vajalikku teaduslikku nõu ja tuge. Teadusuuringute Ühiskeskuse 
üksus „Mars” tegeleb kvaliteedi hindamise metoodika välja töötamise ja ajakohastamisega.
Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) : fondist rahastatakse põllumajandustootjatele makstavaid 
otsetoetusi, põllumajandusturgude juhtimist ja mitmeid teisi kulutusi, nagu veterinaar- ja taimetervisemeetmeid, 
toiduprogramme ning teavitamismeetmeid.
Georuumiline toetusetaotlus : eeltäidetud taotlusvorm ja põllumajandustootjate esitatav vastav graafiline 
materjal, mis esitatakse määruse (EL) nr 1306/20131 artikli 72 lõikes 3 määratletud arvutipõhise geoinfosüsteemi 
kaudu, ning mida kasutatakse deklareeritud alade ruumi- ja tähtnumbriliste andmete töötlemiseks.
Halduskontrollid : makseasutuste poolt kõigi taotluste kohta läbiviidavad formaliseeritud automaatsed kontrollid, 
mille eesmärk on veenduda nende toetuskõlblikkuses ja avastada võimalikud õigusnormide rikkumised.
Hinnanguline veamäär : kontrollikoja parim hinnang iga maksete liiki mõjutava veamäära kohta. See arvutatakse 
tehingutest moodustatud esindusliku valimi testimise tulemuste põhjal. Kõige tõenäolisemat veamäära 
väljendatakse vigu sisaldavate maksete osakaaluna maksete kogumahust. Kontrollikojal on 95% suurune kindlus, et 
kõige tõenäolisem veamäär jääb usaldusvahemiku (vastavalt alumine ja ülemine veapiir) piiresse.
Kinnitav avaldus : iga-aastase finants- ja vastavusauditi tulemus; nimetatud auditi raames auditeerib kontrollikoda 
ELi raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. 
Kinnitava avalduse leiud ja järeldused avaldatakse kontrollikoja aastaaruandes.
Kohapealne kontroll : makseasutuse inspektorite tehtav pindalapõhiste toetuste seaduslikkuse ja korrektsuse 
kontroll, mis võib hõlmata nii taotleja külastamist kohapeal kui maatükkidest tehtud ajakohastatud satelliitfotode 
vaatamist (st kaugseiret). Selliseid kontrolle peab tegema süstemaatiliselt igal aastal ja need peavad põhinema 
põllumajandusettevõtetest koostatud valimil. Olulisemate toetuskavade (nt põhitoetuskava, ühtse pindalatoetuse 
kava ja enamik maaelu arengu meetmeist) tingimuste kohaselt peavad kohapealsed kontrollid hõlmama 5% 
asjaomastest toetusesaajatest.
Kohapealsed külastused : LPIS süsteemi ajakohastamise või kvaliteedihindamise käigus tehtavad külastused juhul, 
kui süsteem ei võimalda selgelt hinnata võrdlusmaatüki toetuskõlblikkuse määra.
Kvaliteedielement : üks kuuest komponendist, mida kasutatakse LPIS-süsteemi kvaliteedi hindamiseks ja puuduste 
leidmiseks (määruse (EL) nr 640/2014 artikkel 6).
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta 
ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) 
nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549).
06 Mõisted 
Kvaliteedihindamine : igal aastal tehtav hindamine, mille käigus liikmesriigid või piirkonnad testivad teatud 
kvaliteedielementide põhjal põldude identifitseerimise süsteemi andmete usaldusväärsust. Kvaliteedihindamise 
metoodika töötas välja ja seda arendab Teadusuuringute Ühiskeskus. Kvaliteedihindamise tulemuste üle teeb 
järelevalvet põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat.
Makseasutus : liikmesriigis põllumajandustoetuste haldamise eest vastutav ametiasutus.
Maksimaalne toetuskõlblik pindala : teatud toetuskava või -meetme raames potentsiaalselt toetuskõlblike 
hektarite koguarv. Põldude identifitseerimise süsteemi kontekstis piirab maksimaalse toetuskõlbliku pindala suurust 
võrdlusmaatüki võrdlusala suurus.
Nõuetele vastavus : mehhanism, mis kohustab põllumajandustootjaid toetuste täismahus saamiseks täitma 
keskkonna, toiduohutuse, rahva- ja loomade tervise ning loomade heaolu ja/või maa harimisega seotud 
põhinõudeid.
Ortokujutised : lennumasinatelt ja satelliitidelt tehtud fotod, pildid ja muud kujutised, mida on geomeetriliselt 
korrigeeritud (moonutuste kõrvaldamine).
Põhitoetuskava : põllumajandustootjale põhitoetuskava rakendamise esimesel aastal jaotatud ja seejärel igal aastal 
aktiveeritud toetusõiguste arvul põhinev põllumajanduse toetuskava.
Põldude identifitseerimise süsteem (LPIS) : geoinfosüsteem, mis võimaldab IACSil geolokaliseerida, esitada ja 
ruumiliselt integreerida selle aluseks olevaid andmeid, nagu määratletud määruse (EL) nr 1306/2013 artiklis 70 ja 
määruse (EL) nr 640/2014 artiklis 52. Süsteem sisaldab mitmeid paljudest allikast pärinevaid ruumiandmeid, mis 
kokku moodustavad liikmesriigi kogu põllumajandusmaa (võrdlusmaatükid) ning ühise põllumajanduspoliitika 
1. ja 2. samba erinevate toetuskavade raames toetuskõlbliku maksimaalse põllumajandusmaa. LPIS koosneb 
tähtnumbrilistest ja graafilistest elementidest.
Põldude identifitseerimise süsteemi ajakohastamine : liikmesriigis põllumajandusmaaga toimuvate muudatuste 
fikseerimine; see puudutab maatükkide õigete piiride tõmbamist, põllumajandusmaa toetuskõlblikkuse määra 
otsustamist, toetuskõlbmatute alade välja jätmist, iga asjakohase võrdlusmaatüki proportsionaalsete kategooriate 
määratlemist jne. Ajakohastamine hõlmab ka põldude identifitseerimise süsteemiga seotud tegevust, mis peab 
tagama selle vastamise kõige uuematele regulatiivsetele ja tehnilistele nõuetele.
Põldude identifitseerimise süsteemi kiht : geograafilise andmekogumi visuaalne kujutis digitaalsel kaardil. 
Põhimõtteliselt on tegu teatud piirkonna geograafilise reaalsuse kihiga.
2 Komisjoni 11. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 640/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 
ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi osas ning otsetoetuste, maaelu arengu toetuse ja nõuetele vastavuse süsteemiga seoses kohaldatavatest maksetest 
keeldumise ja nende tühistamise tingimuste osas ning kõnealuste toetuste ja süsteemiga seotud halduskaristuste osas (ELT L 181, 20.6.2014, lk 48).
07 Mõisted 
Põldude identifitseerimise süsteemi kvaliteedihindamise kontrollala : kvaliteedihindamise jaoks juhuslikkuse 
põhimõttel valitud ala, kus kasutatakse liikmesriikide ajakohastatud ortofotosid ja väga suure resolutsiooniga 
kaugseire andmeid.
Põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmed : rahalises mõttes üks kõige olulisemaid Euroopa Maaelu Arengu 
Põllumajandusfondist makstavaid maaelu arengu meetmeid, mille eesmärk on tuua ühiskonnale keskkonna- ja 
kliimaalast kasu.
Põllumajanduslik maatükk : ühtne maatükk, mille on deklareerinud üks põllumajandustootja ja millel ei kasvatata 
rohkem kui üht põllukultuurirühma.
Põllumajanduslik tegevus : i) põllumajandustoodete tootmine ja kasvatamine ning loomapidamine; ii) 
põllumajandusmaa hoidmine karjatamiseks või harimiseks sobilikus seisukorras; ning iii) liikmesriikide määratletud 
minimaalne tegevus põllumajandusmaal, mis on looduslikult karjatamiseks või harimiseks sobilikus seisukorras.
Põllumajandusmaa : põllumaa, püsirohumaa ja püsikarjamaa või püsikultuuride all olev maa-ala.
Püsirohumaa ja püsikarjamaa (mõlema liigi ühisnimetusena kasutatakse ka mõistet „püsirohumaa” : maa, 
mida kasutatakse rohu või muude söödataimede kasvatamiseks kas looduslikul viisil (isekülvi teel) või harimise 
teel (külvamise teel), ning mis ei ole põllumajandusliku majapidamise külvikorraga hõlmatud viis aastat või kauem. 
See võib hõlmata muid loomade söödaks sobivaid taimi, nagu põõsad ja/või puud, tingimusel et rohi või muud 
söödataimed jäävad valdavaks. Liikmesriigid võivad otsustada hõlmata ka maa, mis sobib karjatamiseks ja mis on 
seotud kinnistunud kohalike tavadega, kus rohi ja muud rohttaimed ei ole tavapäraselt karjamaal valdavad.
Rohi või muud rohttaimed : kõik rohttaimed, mis tavapäraselt leiduvad looduslikel karjamaadel või mis tavaliselt 
sisalduvad seemnesegudes, mis on mõeldud liikmesriigi karja- või rohumaade jaoks, ükskõik kas neid kasutatakse 
karjatamiseks või mitte.
Testide kogum ( Executable Test Suite , ETS) : üheks tervikuks koondatud testid (kvaliteedielemendid), millega 
testitakse põldude identifitseerimise süsteemi (LPIS), näitamaks, et selle töö vastab ettenähtud nõuetele.
Võrdlusmaatükk : geograafiliselt piiritletud maa-ala, millel on määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 70 kohases põldude 
identifitseerimise süsteemis registreeritud kordumatu identifitseerimisnumber ning teatud toetuskava või -meetme 
raames potentsiaalselt toetuskõlblike hektarite koguarv.
Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala : määruse (EL) nr 1307/20133 artiklis 46 kindlaks määratud maa-alad, 
mille eesmärk on keskkonnakasu saavutamine, bioloogilise mitmekesisuse parandamine ja kauniste maastike 
säilitamine. Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alad võivad hõlmata puhverribasid, metsastatud alasid, kesa, 
lämmastikku siduvate kultuuridega alasid jne.
Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS) : integreeritud süsteem, mis koosneb põllumajandustootjate, 
toetustaotluste, põllumajandusmaa ja toetusõiguste (ühtset otsemaksete kava kasutavates liikmesriikides) 
andmebaasidest. Neid andmebaase kasutatakse peaaegu kõigi EAGFi meetmete (nt ühtne otsemaksete kava, ühtse 
pindalatoetuse kava või muud otsemaksed) kõigi toetustaotluste haldusalasteks ristkontrollideks.
3 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) raames 
toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja 
(EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608).
08
 Kokkuvõte
I
Põldude identifitseerimise süsteem (LPIS) on liikmesriigi kõiki põlde hõlmav aero- või satelliitfotodel põhinev 
infosüsteem. Tegu on ühise põllumajanduspoliitika ühe peamise kontrollimehhanismiga, mille ülesanne on kont -
rollida maatükkide toetuskõlblikkust pindalapõhiste toetuste jaoks, mille maht moodustas 2015. aastal ligikaudu 
45,5  miljardit  eurot. Kontrollikoja kinnitavas avalduses hinnati Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) 2014. 
aasta veamääraks 2,9% (ilma nõuetele vastavuse vigu arvesse võtmata 2,2%). Peaaegu pool vigadest puudutas 
pindalapõhiseid makseid. Kasvab ka süsteemi tähtsus erinevate keskkonnaalaste kohususte täitmise kontrolli -
misel. 28 liikmesriigis on praegu 44 riiklikku ja piirkondlikku LPIS-süsteemi, mis sisaldavad enam kui 135 miljonit 
võrdlusmaatükki.
II
Kontrollikoda uuris, kas liikmesriigid haldasid LPIS-süsteeme hästi ja kas komisjon tegi nende üle piisavat järele -
valvet. Auditikülaskäigud tehti komisjoni ja viide liikmesriiki (6 LPIS-süsteemi). Kõigisse liikmesriikidesse saadeti ka 
auditiküsimustik.
III
Jõuti järeldusele, et LPIS on kasulik töövahend põllumajandusmaa toetuskõlblikkuse kindlaks tegemiseks, ent selle 
haldamist saaks veelgi parandada. Viimaste aastate kinnitavate avalduste tulemused on näidanud, et tegevuskavade 
ja finantskorrektsioonide abil parandati asjaomaste liikmesriikide LPIS-süsteemides valitsevaid puudusi. Teatud 
probleemid vajavad aga endiselt kõrvaldamist, eelkõige:
– leiti puudusi LPIS-süsteemide protsessides, mis mõjutavad liikmesriikide võimet kontrollida usaldusväärselt maa 
toetuskõlblikkust. LPIS-süsteemide ortokujutised olid küll enamasti ajakohastatud, kuid fotode tõlgendamine ei 
olnud alati usaldusväärne ega piisav. Mõne liikmesriigi süsteemis registreeriti täiendavad andmed maa omandi 
ja rendisuhete kohta – see pidi tagama, et iga maatüki deklareerijaks on õige põllumajandustootja. Lisaks ei ana -
lüüsinud liikmesriigid oma LPIS-süsteemide kulutõhusust, et parandada nendega seotud kontrollide ülesehitust;
– leiti, et liikmesriigid olid teinud edusamme oma LPIS-süsteemide ajakohastamisel, et täita perioodi 2014–2020 
ÜPP nõudeid. LPIS-süsteemid ei olnud aga veel täielikult kohandatud keskkonnasäästlikumaks muutmise tingi -
mustega. Osa komisjoni poolt ÜPP lihtsustamiseks võetud meetmeist oli andnud vastakaid tulemusi;
– LPISi kohta antud paremate suuniste, regulaarsete auditite ning liikmesriikide tegevuskavade ja finantskor -
rektsioonide elluviimise kontrollimise abil on komisjon parandanud oma järelevalvetegevust. Liikmesriikide 
LPIS-süsteemide mõjususe üle tehtavate iga-aastaste kvaliteedihindamiste usaldusväärsust vähendasid aga 
puudused kasutatud metoodikas ning komisjonipoolsed ebapiisavad kontrollid ja järelkontrollid.
09 Kokkuvõte 
IV
Kontrollikoda annab oma audititähelepanekute põhjal järgnevad soovitused:
a) liikmesriigid peaksid kvantifitseeritud tasuvusanalüüsi ja riskihindamise põhjal tegema rohkem jõupingutusi 
andmete usaldusväärsuse suurendamiseks (parandades ajakohastamise protsessi, selgitades proportsionaalsete 
määrade kasutamist ja kontrollides, kas maa on põllumajandustootja käsutuses);
b) liikmesriigid peaksid komisjoni toetusel välja töötama ja kasutusele võtma oma LPIS-süsteemide töö ja ajakohas -
tamise maksumuse hindamise raamistiku, et mõõta oma süsteemide tulemuslikkust ja neis tehtud paranduste 
kulutasuvust;
c) liikmesriigid peaksid oma LPISide abil tagama ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade, püsirohumaade ja 
uute maa kategooriate usaldusväärse kindlaksmääramise ja registreerimise ning nende üle tehtava mõjusa 
järelevalve;
d) ÜPP järgmise perioodi osa eeskirjade lihtsustamiseks ja optimeerimiseks peaks komisjon üle vaatama LPIS-süs -
teemide kehtiva õigusraamistiku;
e) komisjon peaks tegema tasuvusanalüüsi, et uurida kvaliteedihindamise valimite statistilise esinduslikkuse 
suurendamise võimalikkust, mis aitaks parandada LPISis registreeritud maatükkide üldkogumi auditeerimise 
katvust;
f) komisjon peaks parandama järelevalvet kvaliteedihindamiste tulemuste üle, analüüsides kvaliteedihindamiste 
aruandluses leitud mistahes ebajärjekindlusi, neid kontrollides, liikmesriikidele tagasisidet andes ning tagades 
vajaduse korral parandusmeetmete võtmise.
10
 Sissejuhatus
Taust
01 
Ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) raames rahastatakse Euroopa Põllumajandu -
se Tagatisfondi (EAGF) kaudu põllumajandustootjatele makstavaid otsetoetusi 
ning põllumajandusturgude ebastabiilsuse tasandamise ja keskkonnameetmeid 
(nn esimene sammas). Ühise põllumajanduspoliitika raames kaasrahastatakse 
ka Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) kaudu liikmesriikide 
maaelu arengukavasid (nn teine sammas). ÜPP reformiga (2014–2020) püütakse 
saavutada sihipärasemaid, tasakaalustatumaid ja keskkonnasõbralikumaid („rohe -
lisemaid”) otsemakseid.
02 
Maksete korrektsuse tagamiseks toetub ÜPP ühtsele haldus- ja kontrollisüs -
teemile (IACS), mis on liikmesriikide hallatav toetustaotluste põhjalik haldus- ja 
kohapealsete kontrollide süsteem. IACSi oluline komponent on põldude identifit -
seerimise süsteem (LPIS). LPIS on liikmesriigi kõiki põlde hõlmav aero- või satel -
liitfotodel põhinev infosüsteem. Sellel on kaks põhieesmärki: selgelt fikseerida 
kogu võrdlusmaatükkidel paiknev toetuskõlblik põllumajandusmaa ja arvutada 
nende maksimaalne toetuskõlblik pindala. LPIS-süsteemi kasutatakse haldusme -
netluste käigus tehtavateks ristkontrollideks ning nende alusel teeb makseasutus 
kohapealseid kontrolle4.
03 
LPIS-süsteemid loodi algselt pindalapõhiste toetuste kontrollimiseks, nimetatud 
liiki toetustena makstakse praegu5 aastas ÜPP 1. samba raames kuni 40 miljar -
dit eurot6 ning 2. samba raames ligikaudu 5,5  miljardi  eurot7. Mõned liikmesriigid 
on LPIS-süsteeme kasutanud ka põllumajandustootjate nõuetele vastavuse kont -
rollimiseks keskkonnanõuete ning pindalapõhiste maaelu arengu toetuskavade 
(nt põllumajanduse keskkonnameetmed ja vähem soodsate piirkondade toetus) 
raames. ÜPP perioodil 2014–2020 makstakse üks osa põllumajandustootjatele 
mõeldud otsetoetustest kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade 
rakendamise eest. LPIS-süsteeme kasutatakse ka mõne sellise keskkonnasäästli -
kumaks muutmise nõude (vt aruande II osa punkt 35) järelevalveks.4 ÜPP perioodil 2007–2013 
põhineb LPIS peamiselt 
nõukogu 19. jaanuari 2009. 
aasta määruse (EÜ) nr 73/2009, 
millega kehtestatakse ühise 
põllumajanduspoliitika 
raames põllumajandustootjate 
suhtes kohaldatavate 
otsetoetuskavade 
ühiseeskirjad ja teatavad 
toetuskavad 
põllumajandustootjate jaoks, 
muudetakse määruseid (EÜ) 
nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, 
(EÜ) nr 378/2007 ning 
tunnistatakse kehtetuks 
määrus (EÜ) nr 1782/2003 
(ELT L 30, 31.1.2009, lk 16), 
artiklil 17; ning komisjoni 30. 
novembri 2009. aasta määruse 
(EÜ) nr 1122/2009, millega 
kehtestatakse nõukogu 
määruse (EÜ) nr 73/2009 
üksikasjalikud 
rakenduseeskirjad seoses 
põllumajandustootjate 
otsetoetuskavade alusel 
makstavate toetuste nõuetele 
vastavusega, 
ümbersuunamisega ning 
ühtse haldus- ja 
kontrollisüsteemiga ning 
määruse (EÜ) nr 1234/2007 
üksikasjalikud 
rakenduseeskirjad seoses 
veinisektori toetuskavade 
alusel makstavate toetuste 
nõuetele vastavusega, artiklil 
6; perioodil 2014–2020 
põhineb LPIS määruse (EL) 
No 1306/2013 artiklil 70 ning 
määruse (EL) nr 640/2014 
artiklitel 5 ja 6.
5 Vastavalt 2015. aasta ELi 
üldeelarvest võetud 
numbritele.
6 Maksete assigneeringud 
hõlmavad peamiselt 
järgnevaid eelarveridu: 5 03 01 
01 (ühtne otsemaksete kava, 
28,342  miljardit  eurot); 05 03 
01 02 (ühtse pindalatoetuse 
kava, 7,806  miljardit  eurot) 
ning osa eelarveridadest 05 03 
01 03 kuni 05 03 03 (muud 
otsetoetused kogusummas 
4,328  miljardit  eurot, mis 
koosnevad 
ümberjaotatavatest 
maksetest, äärepoolseimate 
piirkondade programmist, 
puuvilla pindalatoetusest ja 
osaliselt ka artiklis 68 
määratletud eritoetusest).
7 Pindalapõhised maaelu 
arengu toetuskavad 
eelarvereal „05 04 maaelu 
areng” moodustavad 
11,162  miljardi  euro suurustest 
maksete assigneeringutest 
ligikaudu poole.
11 Sissejuhatus 
LPIS-süsteemi ülesehitus
04 
LPIS-süsteemi toimimise aluseks on võrdlusmaatükid. Võrdlusmaatükk on geo -
graafiliselt piiritletud põllumajanduslik maa-ala, millel on kordumatu identifitsee -
rimisnumber8. Põllumajandustootjad peavad igat kaarti põhjalikult kontrollima 
ja jätma oma toetustaotlustest välja kogu harimata maa ning maatükkide toetus -
kõlbmatud osad (nt hooned, taluhoovid, võserikud, teed, metsad, järved jne).
05 
LPIS-süsteemide ülesehitus erineb liikmesriigiti, kuna olemas on erinevat liiki 
võrdlusmaatükke (vt tabel  1). Allpool esitatakse erinevat tüüpi võrdlusmaatükki -
de lühikirjeldus.8 Vt määruse (EL) nr 640/2014 
artikli 2 lõige 25 ja artikli 5 
lõige 1, ning määruse (EL) 
nr 1307/2013 artikli 4 lõige 1.Tabel 1Erinevat tüüpi võrdlusmaatükkide põhijooned
Põld KatastriüksusPõllumajandustootja 
põldude plokkFüüsiline/topograafiline 
plokk
Põhijooned – üks põllukultuurirühm
– üks põllumajandus-tootja– üks või mitu 
põllumajandustootjat
– põhineb omandil
– üks või mitu 
põllukultuuri-rühma– üks põllumajandustootja
– üks või mitu 
põllukultuurirühma
– looduslikud piirid puuduvad– üks või mitu 
põllumajandustootjat
– maa-ala on piiritletud (nt 
hekkide, kraavide, seintega 
jne)
– üks või mitu 
põllukultuurirühma
Peamine 
andmete allikasPõllumajandustootja taotlus Kataster, kinnistusraamat Põllumajandustootja taotlus Halduslik liigitus
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda ja Euroopa Komisjon (Teadusuuringute Ühiskeskus).

12 Sissejuhatus 
06 
Belgias, Saksamaal ja Ühendkuningriigis on igas piirkonnas oma LPIS-süsteem. 
Kõigis teistes ELi liikmesriikides on üks süsteem kogu riigi jaoks. ELis on praegu 
kokku 44 riiklikku ja piirkondlikku LPIS-süsteemi, mis sisaldavad enam kui 135 mil -
jonit võrdlusmaatükki (vt joonis  1).
07 
LPIS-süsteeme haldavad liikmesriigid, kes vastutavad neisse sisestatud andmete 
kvaliteedi eest. Komisjonil on järelevalveroll. Komisjon annab liikmesriikidele 
suuniseid ja tuge, auditeerib nende süsteemide mõjusust, võib puuduste kor -
ral rakendada finantskorrektsioone ning kontrollib tegevuskavade elluviimist. 
Komisjon koostas LPIS-süsteemide kvaliteedihindamiste süsteemi, mis kohustab 
liikmesriike igal aastal testima oma LPIS-süsteemide kvaliteeti. Joonis 1ELi LPIS-süsteemide liigid
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda LPIS-süsteemide 2014. ja 2015. aasta kvaliteedihindamiste aruannete põhjal. 
 
  
Põld
Katastriüksus
Põllumajandustootja 
põldude plokk
Füüsiline/topograa/f_iline plokk
13
 Auditi ulatus, eesmärgid ja 
lähenemisviis
08 
Käesoleva auditi eesmärk oli teha kindlaks, kas ühise põllumajanduspoliitika raa -
mes rakendatud põldude identifitseerimise süsteem on otstarbekas.
09 
Auditiga püüti leida vastust järgmisele üldisele auditiküsimusele:
Kas põldude identifitseerimise süsteemi hallatakse hästi?
10 
Küsimusele vastamiseks kontrollisid audiitorid, kas LPIS võimaldas usaldusväär -
selt hinnata põllumajandustootjate toetustaotlustes deklareeritud maa mõõt -
meid ja toetuskõlblikkust ( I osa ), ning kas süsteeme oli kohandatud nii, et need 
vastaksid ÜPP perioodi 2014–2020 nõuetele – eriti neile, mis puudutasid tootmise 
keskkonnasäästlikumaks muutmise nõudeid ja vajadust poliitika lihtsustamise 
järele ( II osa ). Kontrollikoda uuris samuti, kas komisjon täitis oma järelevalverolli 
piisavalt hästi ( III osa ).
11 
Audit viidi läbi ajavahemikus juuli 2015 kuni aprill 2016. See sisaldas Euroopa 
Komisjoni ja viie liikmesriigi külastamist (Austria, Saksamaa (Saarimaa ja Nordr -
hein-Westfalen), Iirimaa, Poola ja Ühendkuningriik (Šotimaa)). Liikmesriikide valik 
tulenes neile tehtud maksete mahust, nende võrdlusmaatükkide süsteemist ning 
sellest, mil määral kontrollikoda ja komisjon olid neid viimasel ajal auditeerinud. 
Igas liikmesriigis tehti intervjuusid, analüüsiti menetlusi ja andmeid ning testiti 
põldudest moodustatud valimit eesmärgiga kontrollida süsteemis sisalduva -
te andmete usaldusväärsust. Kokku uuriti liikmesriikide ametnike juuresolekul 
arvutis üle 400 võrdlusmaatüki9, millest enam kui 100 külastati ka kohapeal10. 
Valim moodustati riskipõhiselt, et leida võimalusi LPIS-süsteemide kvaliteedi 
parandamiseks.
12 
Edasi saadeti liikmesriikidesse kõiki 44 LPIS-süsteemi hõlmav auditiküsimustik, et 
saada peamisi andmeid nende ülesehituse ja rakendamise kohta. Lisaks analüüsiti 
dokumentide põhjal kontrollikoja ja komisjoni varasemate auditite leide ning va -
rasemate uuringute tulemusi. Dokumentidega tutvudes analüüsisid audiitorid ka 
nende liikmesriikide ja piirkondade LPIS-süsteeme puudutavat täiendavat teavet, 
mida auditi käigus ei külastatud. Samuti kohtusid audiitorid komisjoni ametnike -
ga ja analüüsisid asjassepuutuvaid dokumente.9 Arv ei sisalda kõiki Nordrhein-
Westfaleni liidumaa 
LPIS-süsteemi arvutis 
analüüsitud võrdlusmaatükke. 
Siin oli auditirühmal nii enne 
auditikülastust kui selle käigus 
ja pealse seda piiramatu 
juurdepääs LPIS-süsteemi 
üksnes andmete lugemist 
võimaldavale versioonile.
10 Kohapealsete külastuste 
käigus hinnati peamiselt nii 
toetuskõlbliku maa-ala õiget 
kindlaksmääramist kui 
LPIS-süsteemis salvestatud 
teabe vastavust 
võrdlusmaatüki tegelikule 
olukorrale.
14
 I osa
Hoolimata põldude identifitseerimise 
süsteemide rakendamisel tehtud edusammudest 
vajavad teatud aspektid endiselt parandamist
13 
Põldude identifitseerimise süsteemide eesmärgipäraseks toimimiseks ja mõju -
sate halduskontrolli tegemiseks peavad neis salvestatud andmed olema aja -
kohastatud, usaldusväärsed ja täielikud. Liikmesriigid peavad oma ortokujutisi 
regulaarselt ajakohastama ja õigesti hindama. Kui fotode tõlgendamine ei anna 
lõplikke tulemusi, peavad liikmesriigid kaaluma asjaomaste põldude maksimaalse 
toetuskõlbliku pindala õigeks kindlaksmääramiseks nende kohapealset külasta -
mist. Põldude identifitseerimise süsteem peaks sisaldama maa toetuskõlblikkuse 
hindamiseks vajalikku kogu asjakohast teavet. Liikmesriigid peavad lisaks komis -
joni abiga koguma teavet LPIS-süsteemide toimimise kohta, et võrrelda edasiste 
paranduste maksumust ja neist oodatavat kasu.
Head tulemused põldude identifitseerimise 
süsteemide rakendamisel
14 
Kontrollikoda on oma kinnitava avalduse kontekstis regulaarselt hinnanud 
LPIS-süsteemide rakendamist liikmesriikides. Eeldusel, et LPIS-süsteemi graafilist 
informatsiooni ajakohastatakse ja analüüsitakse nõuetekohaselt, annab süsteem 
olulise panuse toetustaotlustes tehtud pindalaga seotud vigade vältimisse ja 
avastamisse. Tänu komisjoni antud parematele suunistele (vt punktid 57–59) 
ning komisjoni ja liikmesriikide loodud tegevuskavadele (vt punktid 60–61) on 
LPIS-süsteemides sisalduv teabe usaldusväärsus viimastel aastatel pidevalt pa -
ranenud. Parandusmeetmete tulemusel on mitme liikmesriigi LPIS-süsteemidest 
kõrvaldatud toetuskõlbmatuid alasid ning komisjon on rakendanud märkimis -
väärses mahus finantskorrektsioone (vt punktid 62–64).
15 
Kinnitava avalduse tegemise kontekstis hindab kontrollikoda iga aastal ka EAGFi 
maksete veamäära. 2014. aastal hinnati 183 tehingust koosneva valimi põhjal vea -
määra suuruseks 2,9%11. Veamäär on küll 2%-se olulisuse piirmäära läheduses, ent 
ületab seda endiselt. Pindalaga seotud vead moodustavad 44% EAGFi hinnangu -
lisest veamäärast. Pool vigadest jäi alla 2% piiri ja need avaldasid üldisele hinnan -
gulisele veamäärale seetõttu vaid väikest mõju.
Ortokujutised olid enamasti ajakohastatud
16 
Tagamaks, et põllumajandustootjatele makstakse toetusi üksnes toetuskõlbliku 
põllumajandusmaa eest, peavad liikmesriigid oma LPIS-süsteeme regulaarselt 
ajakohastama. Kuna põllud võivad looduslikel või inimtegevusest tulenevatel 
põhjustel muutuda, keskenduvad liikmesriigid peamiselt uute ortokujutiste 
tegemise sagedusele ja nende süsteemi sisestamise kiirusele. Nii tagatakse, et 
süsteem annab põllu konkreetsetest tingimustest usaldusväärse ja õige pildi.11 EAGFi hinnanguline veamäär 
ilma nõuetele vastavuse vigu 
arvesse võtmata oli 2014. 
aastal 2,2%.
15
I osa. Hoolimata põldude identifitseerimise süsteemide 
rakendamisel tehtud edusammudest vajavad teatud aspektid 
endiselt parandamist
17 
Vananenud ortokujutiste kasutamisega kaasneb oht, et süsteemis sisalduv teave 
ei ole enam täpne. Komisjoni soovituste kohaselt peaks LPIS-süsteemi andmeid 
ajakohastama vähemalt iga kolme kuni viie aasta tagant12, et süsteem peegeldaks 
maatükkide tegelikku olukorda. Šotimaal leiti, et märkimisväärse osa põldude 
puhul ei olnud LPIS-süsteemis salvestatud fotosid alati iga viie aasta tagant uuen -
datud (vt 1. selgitus ).12 Põllumajanduse ja maaelu 
arengu peadirektoraadi 2014. 
aasta aastaaruanne, 
lõpparuanne, lisa 10, osa 3.2, 
ABB 03: „Seetõttu on oluline 
hoida LPIS-süsteem 
ajakohastatuna; selleks 
peavad liikmesriigid kaaluma 
ortokujutiste pidevat 
uuendamist iga 3–5 aasta 
tagant, olenevalt maastiku 
muutumisest (mis tuleneb 
inimtegevusest või selle 
puudumisest).”
Näide vananenud ortokujutistest LPIS-süsteemis
Šotimaal leidsid audiitorid aastatel 2008 ja 2009 tehtud fotosid, mis olid seega vanemad kui seitse aastat. 
Ametiasutuste hinnangul sisaldab LPIS üle 35 000 põllu (6,9% kõigist põldudest), mida on pildistatud enne 
2010. aastat.1. selgitus
18 
Auditi ajal leiti ka hea tava näiteid LPIS-süsteemide ortokujutiste regulaarse 
uuendamise kohta – nt Austrias, Saksamaal (Nordrhein-Westfalen ja Saarimaa) ja 
Poolas.
19 
Teatud liikmesriigid on võtnud uute ortokujutiste lisamiseks õigeaegselt meet -
meid spetsiaalseid meetmeid. Nordrhein-Westfaleni liidumaal lisati 2015. aastal 
LPIS-süsteemi isegi sama aasta kevadel tehtud ortofotosid (kui „esialgsed digi -
taalsed aerofotod”). Kirjeldatud kiire tegutsemine aitab süsteemi ajakohastatuna 
hoida ning vähendab vahendite aeganõudvat ja töömahukat sisse nõudmist 
juhul, kui toetuskõlbliku maa suurus on vahepeal muutunud. Lisaks säilitatakse 
süsteemis ka vanad ortofotod, mida saab kasutada võrdlusmaatüki varasema 
olukorraga tutvumiseks.
16
I osa. Hoolimata põldude identifitseerimise süsteemide 
rakendamisel tehtud edusammudest vajavad teatud aspektid 
endiselt parandamist
20 
Kontrollikoda leidis ka näiteid selle kohta, et uute ortofotode LPIS-süsteemi lisa -
mine võttis kauem kaega. Austrias kestis see rohkem kui aasta. Ka Šotimaal võttis 
LPIS-süsteemi ajakohastamine märkimisväärselt kaua aega13, mis tulenes peami -
selt fotode tõlgendamisega tegelevate töötajate puudusest, kuid ka ortokujutisi 
tarniva töövõtja aeglasest tööst.
Fotode tõlgendamine ei olnud alati usaldusväärne ega 
lõplik
21 
Lisaks ortokujutiste uuendamisele on tähtis uusi ortofotosid süstemaatiliselt ja 
täpselt tõlgendada, et tagada toetuskõlbliku maa õige registreerimine ja toetus -
kõlbmatu maa süsteemist õigesti välja jätmine. Üksnes juhul, kui liikmesriikide 
ametiasutused oma uusi fotosid õigesti tõlgendavad, saavad nad põllumajandus -
tootjate esitatud toetustaotlusi usaldusväärselt kontrollida. Komisjoni soovituste 
kohaselt peavad liikmesriikide ametiasutused peale uute ortofotode saamist neid 
süstemaatiliselt tõlgendama. Ühes külastatud makseasutuses (Saarimaa) fotosid 
süstemaatiliselt ei tõlgendatud.
22 
Kontrollikoja audit kinnitas14, et LPIS-süsteemide ajakohastamise käigus tehtud 
fotode tõlgendamine ei olnud alati usaldusväärne ning süsteemides fikseeriti 
seetõttu ebaõiged maksimaalsed toetuskõlblikud pindalad. Eelkõige puudu -
tas see selgelt toetuskõlbmatute alade ja omaduste ebaõiget piiritlemist (vt 
2. selgitus ).13 2014. aasta lendudega 
pildistatud 160 000 põllust 
jõuti oktoobriks 2015 töödelda 
üksnes 90 000 põllu fotod.
14 Nimetatud kontekstis vaadake 
ka kontrollikoja 2014. aasta 
aastaaruande 7. peatüki 1. 
soovitust „liikmesriikidel teha 
täiendavaid jõupingutusi, et 
LPISi andmebaasid sisaldaksid 
usaldusväärset ja 
ajakohastatud teavet 
põllumajandusmaa (eriti 
püsikarjamaade) suuruse ja 
toetuskõlblikkuse kohta, ning 
süstemaatiliselt analüüsida ja 
kasutada kogu 
halduskontrollide raames 
olemasolevat teavet, 
sealhulgas ajakohastatud 
ortofotosid, et vältida maksete 
tegemist toetuskõlbmatu maa 
eest” (ELT C 373, 10.11.2015).
17
I osa. Hoolimata põldude identifitseerimise süsteemide 
rakendamisel tehtud edusammudest vajavad teatud aspektid 
endiselt parandamist
Näited maksimaalse toetuskõlbliku pindala ebaõigest hindamisest, mida oleks 
võinud fotode tõlgendamisega avastada
Toetuskõlbmatu pindala ebaõige hindamine
Saarimaal  leidsid audiitorid täielikult toetuskõlblikuna registreeritud põlde, kuigi uutelt fotodelt oli selgelt 
näha, et need olid peamiselt toetuskõlbmatud (metsistunud).2. selgitus
Kujutis Saarimaa LPIS-süsteemis
© Saarimaa makseasutus
Kohapealne olukord
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda© Šoti makseasutusŠotimaal  avastasid audiitorid LPIS-süsteemis ebaõigesti registreeritud toetuskõlbmatuid maatükke. LPIS sisal -
das rohelise taimestikuta osaliselt järsu kaldega ja kividega kaetud täiesti toetuskõlbmatut võrdlusmaatükki. 
Punased nooled osutavad mõnele problemaatilisele alale.
18
I osa. Hoolimata põldude identifitseerimise süsteemide 
rakendamisel tehtud edusammudest vajavad teatud aspektid 
endiselt parandamist
23 
Kohati ei piisa ortofotode abil maa toetuskõlblikkuse kindlaksmääramiseks 
fotode tõlgendamisest. Haritava maa ja rohumaa puhul saab LPIS-süsteemides 
registreeritava toetuskõlbliku pindala fototõlgendusega üldiselt usaldusväärselt 
kindlaks määrata. Rohumaa teatud liikide puhul (nt metsa- ja mägikarjamaa) ei 
ole see aga alati võimalik.Toetuskõlbmatute alade ebaõige fikseerimine
Austrias  tehti vigu ühe järve piiritlemisel. Maatüki maksimaalne toetuskõlblik pindala sisaldas ka ühte maja.
Iirimaa  LPIS-süsteemis fikseeriti ühe maatüki maksimaalseks toetuskõlblikuks pindalaks 1,4 ha peale põllu -
majandustootja esitatud avaldust pindala muutumise kohta; seda hoolimata asjaolust, et maatükk sisaldas ka 
taluhoovi ja lauta, ning oli seega täiesti toetuskõlbmatu.
Ka Nordrhein-Westfaleni  liidumaal leiti puudusi õige maksimaalse toetuskõlbliku pindala 
kindlaksmääramisel.2. selgitus
© Austria makseasutus
19
I osa. Hoolimata põldude identifitseerimise süsteemide 
rakendamisel tehtud edusammudest vajavad teatud aspektid 
endiselt parandamist
Fototõlgendusest alati üksi ei piisa
Šotimaal  leidsid audiitorid metsakarjamaana deklareeritud maatükke (vt vasakpoolne LPIS-kujutis), mis olid 
tegelikult aga toetuskõlbmatud, kuna neil kas ei karjatud loomi või olid nad üldse karjatamiseks kõlbmatud, 
sest seal rohtu üldse ei kasvanudki (vt parempoolne LPIS-kujutis). See leidis kinnitust alles kohapealse kontrolli 
käigus. Maatükid sisaldusid ebaõigesti maksimaalses toetuskõlblikus pindalas ja nende eest oli varem ekslikult 
toetust makstud.3. selgitus
Kujutis Šoti LPIS-süsteemis
© Šoti makseasutus
Kohapealne olukord
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda
Kujutis Šoti LPIS-süsteemis
© Šoti makseasutus
Kohapealne olukord
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda
20
I osa. Hoolimata põldude identifitseerimise süsteemide 
rakendamisel tehtud edusammudest vajavad teatud aspektid 
endiselt parandamist
24 
Kui on kahtlusi maatükkide (eelkõige rohumaa) tegelikus põllumajanduslikus ka -
sutamises, teevad mõne liikmesriigi ametiasutused oma fototõlgenduse kinnita -
miseks süsteemi ajakohastamise käigus ka kohapealseid kontrolle. Kontrollikoda 
täheldas selliseid meetmeid Austrias (mägikarjamaad) ja Šotimaal; samas avastati 
Šotimaal ka pikk nimekiri (üle 76 000 kontrollkäigu) LPIS-süsteemi ajakohastami -
seks kavandatud kontrollkäikudest, mida ei oldud seni aga veel teostatud (peami -
selt ressursside puudumise tõttu).
25 
Kui fototõlgendus ei anna piisavaid tulemusi, on juhtumipõhised kohapealsed 
kontrollid ainuke meetod täpsuse tagamiseks, ent nende tegemine on kallis. 
Seetõttu peab nende hulga ja põhjalikkuse otsustamisel tähelepanelikult kaa -
luma lisanduva täpsuse hinna ja maksete korrektsusest tuleneva täiendava kasu 
vahelist seost.Teatud juhtudel sõltub maatüki toetuskõlblikkus sellest, kas puude all kasvab rohtu või muid taimi (nt sõna -
jalg, kadakas või suur sõnajalg). Äärmuslikel juhtudel (nt Iirimaal  täheldatud juhtum) võib see toetuskõlblikku -
se hindamist oluliselt mõjutada, kuid fototõlgendamisega seda ei näe.
Suur sõnajalg, mille all kasvab rohi  
(Iirimaal toetuskõlblik või osaliselt toetuskõlblik)
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
Suur sõnajalg, mille all rohtu ei kasva  
(Iirimaal toetuskõlbmatu)
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
Kontrollikoda leidis ka Austrias  ja Nordrhein-Westfaleni  liidumaal veel näiteid puudustest rohumaa maa -
tükkide hindamisel.3. selgitus
21
I osa. Hoolimata põldude identifitseerimise süsteemide 
rakendamisel tehtud edusammudest vajavad teatud aspektid 
endiselt parandamist
Proportsionaalset süsteemi ei kasutatud 
usaldusväärselt
26 
Liikmesriigid võivad oma LPIS-süsteemides kasutada püsikarjamaana regist -
reeritud võrdlusmaatükkide puhul proportsionaalset süsteemi juhul, kui need 
sisaldavad nii toetuskõlblikku põllumajandusmaad kui toetuskõlbmatuid loodus -
likke elemente (nt võserikke, puid, kive, põõsaid ja kõrkjaid). Võrdlusmaatükkide 
toetuskõlbliku pindala kindlaksmääramiseks, otsustatakse liikmesriikides toe -
tuskõlblikkuse protsentide vahemikud, millest sõltub omakorda makse suurus15. 
Proportsionaalsete määrade eesmärk on lihtsustada selliste maatükkide toetus -
kõlbliku pindala kindlaksmääramist, mille toetuskõlblikkuse määr ei ole üheselt 
selge. Kirjeldatud kategooriasse ei kuulu kunstlikud struktuurid (nt hooned, 
püsivad teed ja betoonmüürid), mis tuleb LPIS-süsteemist enne proportsionaalse -
te määrade rakendamist välja arvata ja piiritleda.
27 
Proportsionaalse süsteemi raames ei piisa õigete toetuskõlblike alade usaldus -
väärseks kindlaksmääramiseks tavaliselt fototõlgendusest või automaatsetest 
hindamistest (ilma edasise analüüsi või vajaduse korral kohapeal kontrollimiseta). 
Kontrollikoja auditi ajal külastati Austrias mitut mägedes paiknevat maatükki16 ja 
Iirimaal ühiskasutuses olevaid maatükke17, mille toetuskõlblikkuse kindlaksmää -
ramiseks oli kasutatud proportsionaalsust. Audiitorid täheldasid kohapeal, et 
riiklikel inspektoritel ja/või fotode tõlgendajatel oli keeruline maatükke piiritleda, 
toetuskõlblikkuse vahemikke rakendada ja iga maatüki jaoks konkreetset toetus -
kõlblikkuse määra leida (vt 4. selgitus ). Liikmesriikide ametiasutusel puudusid as -
jakohased riskijuhtimise strateegiad, nagu põhjalikud ja illustratiivsed toetuskõlb -
likkuse määrade kataloogid (mis sisaldaksid iga vahemiku jaoks selget kirjeldust 
ja hindamiskriteeriume), kõigi kahtlusi tekitavate juhtumite korral kohapealsete 
kontrollide tegemine ning täiendavad tehnilised töövahendid kirjeldatud raskus -
te rahuldavaks lahendamiseks.
28 
Komisjoni soovituse kohaselt peaksid liikmesriigid alla 50% toetuskõlblikkuse -
ga rohumaa hindamisel väga tähelepanelikud olema, kuna see sisaldab suurt 
veariski18 Austrias võeti kasutusele osaliselt puude, kivide ja muu prügiga kaetud 
mägikarjamaade pindala arvutamiseks loodud süsteem. Nii Austria kui Iiri pro -
portsionaalsed süsteemid võimaldasid madala toetuskõlblikkuse koefitsiendi 
määramist (vt 5. selgitus , kus tuuakse üks Austriaga seotud näide).15 Komisjoni delegeeritud 
määruse (EL) nr 640/2014 
artikkel 10.
16 Viis mägikarjamaad Austria 
piirkondades: 
Niederösterreich, Steiermark, 
Salzburg ja Oberösterreich.
17 Neli ühiselt kasutatavat 
maatükki Iirimaal – tavaliselt 
on tegu suuremate 
karjamaadega, millel on mitu 
omanikku. Igal osanikul on 
mõtteline osa kogu pindalast.
18 Teadusuuringute Ühiskeskuse 
tehnilised suunised 
püsikarjamaade 
proportsionaalse 
toetuskõlblikkuse 
hindamiseks, DS-CDP-2015–06 
final.
22
I osa. Hoolimata põldude identifitseerimise süsteemide 
rakendamisel tehtud edusammudest vajavad teatud aspektid 
endiselt parandamist
Näide puudulikust proportsionaalsest hindamisest, mis näitab LPIS-süsteemi 
kujutiste kasutamisega seotud piiranguid
Iirimaal  registreeriti LPIS-süsteemis 90% toetuskõlblikuna rohumaa, mis oli osaliselt kaetud põõsaste, puude, 
sõnajalgade ja kanarbikuga; auditikäigu ajal hinnati sama maatüki toetuskõlblikkuseks 70%, mis tähendab, et 
osa maksest võis olla liiga suur.
Näide madala toetuskõlblikkuse koefitsiendiga maatükkidest
Austrias  LPIS-süsteemis registreeriti üks metsaga kaetud (puude all kasvas ka veidi rohtu) võrdlusmaa -
tükk toetuskõlblikkuse koefitsiendiga 21%. Kohapeal leidsid audiitorid, et koefitsient oli tegelikust näitajast 
suurem.4. selgitus 5. selgitusKujutis Iiri LPIS-süsteemis
Kujutis Austria LPIS-süsteemis
© Iiri makseasutus (DAFM) © Austria makseasutus (AMA)Kohapealne olukord
Kohapealne olukord
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda Allikas:  Euroopa Kontrollikoda

23
I osa. Hoolimata põldude identifitseerimise süsteemide 
rakendamisel tehtud edusammudest vajavad teatud aspektid 
endiselt parandamist
Katsetati poolautomaatseid analüüsisüsteeme, ent 
need ei olnud veel kasutuses
29 
Üks võimalus LPIS-süsteemis toetuskõlbliku pindala registreerimisel tehtavate 
vigade vältimiseks ja objektiivsemate tulemuste saavutamiseks on selliste süstee -
mide rakendamine, mis avastavad automaatselt maatükil toimunud muutused. 
Ortokujutistel põhinev fototõlgendamise toetamiseks mõeldud tarkvara aitab ära 
tunda vorme, objekte, pealispindu ja nende suhteid piirnevate segmentidega. 
Mitmed liikmesriigid (nt Austria ja Iirimaa) kaaluvad erinevate sarnaste tarkvarala -
henduste kasutuselevõttu oma LPIS-süsteemide andmete tõlgendamiseks. Kuigi 
testide lõplikud tulemused ei ole veel teada (vt 6. selgitus ), tunnustab kontrolli -
koda nende riikide püüdlusi andmete usaldusväärsuse pidevaks parandamiseks 
ja innovaatiliste lahenduste kasutamiseks – seda nii usaldusväärsuse suurendami -
se kui halduskulude vähendamise eesmärgil.
Austrias poolautomaatsete analüüsivahenditega saavutatud tulemused
Austrias  testiti äsja ühes Viini ülikoolis (Universität für Bodenkultur) loodud poolautomaatset lahendust. Aust -
ria LPIS-süsteemis registreeritud toetuskõlblike alade (kujutis vasakul) ja poolautomaatse tarkvaralahenduse 
fikseeritud alade võrdlemine näitab olulisi erinevusi.6. selgitus
Allikas:  ©Atzberger, C., „The current capabilities of (semi-)automatic determination of pasture grazing areas using 
remote sensing”, Viin 2014.

24
I osa. Hoolimata põldude identifitseerimise süsteemide 
rakendamisel tehtud edusammudest vajavad teatud aspektid 
endiselt parandamist
Osa LPIS-süsteeme sisaldas teavet selle kohta, kas maa 
on ka tegelikult põllumajandustootja käsutuses
30 
Põllumajandustoetuste saamiseks peab toetustaotluses deklareeritud maa olema 
ka tegelikult põllumajandustootjate käsutuses (nt omandis või rendil). Kui põllu -
majandustootjad ei pea tõendama oma õigusi deklareeritavale maale, valitseb 
oht, et neile makstakse nende käsutuses mitte oleva maa eest (nt avaliku sektori 
maa või teiste eraomanike maa). Kuigi ELi õiguses seda ei nõuta, peab kontrolli -
koda heaks tavaks lisada LPIS-süsteemi teave (kui see on teostatav ja kulutõhus) 
selle kohta, kas maatükid on põllumajandustootja käsutuses, mis võimaldab liik -
mesriikidel teha ristkontrolle sisestatud teabe ja toetustaotluste vahel – selliseid 
kontrolle täheldasid audiitorid Šotimaal (vt 7. selgitus ).
Hea tava kontrollida maa kasutamise õigust tõendavat teavet
Šotimaal  peab maatükkide omaniku või kasutaja muutumist tõendama tehingu mõlema poole allkirjastatud 
asjakohaste taustdokumentidega. Samuti tuleb iga esimest korda deklareeritud maatüki puhul esitada tõen -
dav dokument, mis kinnitab taotleja õigust maad kasutada. Šoti LPIS-süsteem sisaldab teavet maa omaniku ja/
või rendilepingute kohta.7 . selgitus
31 
Ülejäänud neljas auditeeritud riigis kohati ei nõuta tõendeid deklareeritud maa 
omandi, rendisuhte või muude õiguste kohta, ning seetõttu ei ole alati kindlust, 
et LPIS-süsteemides registreeritud maatükid on täielikult ja õiguslikult neid dek -
lareerinud põllumajandustootja käsutuses. Audiitorid leidsid Austrias ja Nordr -
hein-Westfalenis juhtumeid, kus metsa või teede ääres paiknevate maatükkide 
osad ei olnud alati põllumajandustootja käsutuses, ent olid ometi deklareeritud 
ja ka toetust saanud. LPIS-süsteem sisaldab küll kinnistusraamatu asjaomast infot, 
kuid seda täiendavat infoallikat ei olnud kasutatud.
25
I osa. Hoolimata põldude identifitseerimise süsteemide 
rakendamisel tehtud edusammudest vajavad teatud aspektid 
endiselt parandamist
LPIS-süsteemi rakendamise kulutõhususe täielikuks 
hindamiseks on teavet liiga vähe
32 
LPIS-süsteemi peamised ülesanded on määrata põllumajandusmaa asukoht, 
omadused ja suurus. Nagu kirjeldatud punktides 16–29, investeerivad liikmesrii -
gid oma LPIS-süsteemide loomisse, töösse ja ajakohastamisse märkimisväärseid 
summasid. Seetõttu püüdis kontrollikoda saada liikmesriikidelt ja komisjonilt 
teavet LPIS-süsteemide maksumuse kohta. Liikmesriigid ei suutnud anda usal -
dusväärset ja võrreldavat infot süsteemide kulukuse kohta. Neil oli raskusi oma 
LPIS-süsteemidesse investeeritud kogusummade, iga-aastaste tegevuskulude ja 
konkreetsete funktsioonide (nt LPIS-süsteemi ajakohastamine, süsteemi erinevad 
kihid ja kvaliteedihindamine) kvantifitseerimisel. Seetõttu ei suuda liikmesriigid 
hinnata ka süsteemides tehtud paranduste kulutõhusust.
33 
Komisjonil on andmeid nii LPIS-süsteemide loomise kohta uutes liikmesriikides 
kui kujutiste hankimise maksumuse kohta. Komisjon ei olnud aga liikmesriikidelt 
sellist jooksvate kulude kohta teavet küsinud ega olnud andnud suuniseid nende 
usaldusväärseks ja võrreldavas formaadis kogumiseks. Nii ei suuda komisjon 
piisavalt hinnata süsteemile seatud uute nõuete või poliitikas tehtud muudatuste 
rakendamise maksumust.
26
 II osa
Põldude identifitseerimise süsteemi uuendati, et 
see vastaks ÜPP reformi nõuetele
34 
Liikmesriikide LPIS-süsteeme peab uuendama, et need vastaksid ÜPP perioodi 
2014–2020 uutele nõuetele. Muudatused puudutavad peamiselt uusi kohustuslik -
ke keskkonnasäästlikumaks muutmise nõudeid, mille täitmisel makstakse lisaks 
põhimaksele 30% täiendavat toetust teatud põllumajandustavade eest, mis on 
potentsiaalselt kasulikud kogu ELi kliimale ja keskkonnale. Kontrollikoda analüü -
sis, mil määral suudetakse LPIS-süsteemiga teha järelevalvet keskkonnasäästliku -
maks muutmise nõuete täitmise üle. Samas kontekstis uurisid audiitorid mõnes 
liikmesriigis LPIS-süsteemidesse vabatahtlikult lisatud teavet teatud maastikue -
lementide kohta, mida kaitstakse nõuetele vastavuse ja maaelu arengu raames. 
Lisaks, kuna komisjoni üks prioriteetidest on ÜPP lihtsustamine (paremate 
tulemuste saamine lihtsamate eeskirjade abil), analüüsis kontrollikoda komisjoni 
sellealaseid jõupingutusi.
Liikmesriigid tegid edusamme LPIS-süsteemi 
kohandamisel keskkonnasäästlikumaks muutmise 
nõuetele, ent töö ei ole veel lõpetatud
35 
Perioodi 2014–2020 ühise põllumajanduspoliitikaga võeti kasutusele kliimat 
ja keskkonda säästvate põllumajandustavadega seotud otsetoetused. Nende 
saamiseks peavad põllumajandustootjad pidama püsirohumaad, mitmekesistama 
põllumajanduskultuure ning eraldama teatud osa maast ökoloogilise kasutusees -
märgiga maa-aladeks19 (vt joonis  2).
36 
LPIS võib küll olla mõjus vahend püsirohumaa ja teatud ökoloogilise kasutusees -
märgiga maa-alade üle tehtavaks järelevalveks (vt punktid 37–41), kuid ajutisemat 
laadi nõuete puhul (nt põllumajanduskultuuride mitmekesistamine) on süsteemi 
mõjusus väiksem (vt joonis  2). LPIS-süsteem ei ole seega sobiv lahendus, mis 
võimaldaks makseasutusel halduskontrollidega kontrollida, kas põllumajandus -
kultuure ka tegelikult mitmekesistati.19 Määrus (EL) nr 1307/2013.
27
II osa. Põldude identifitseerimise süsteemi uuendati, et see 
vastaks ÜPP reformi nõueteleJoonis 2Keskkonnasäästlikumaks muutmise nõuded – lühiülevaade
Allikas:  Euroopa Komisjon.
30 % otsetoetustest makstakse kolme peamise põhimõtte rakendamise eest 
Samaväärsus: nende kolme tava kohaldamise asemel võib liikmesriik otsustada, et põllumajandustootja võib kasutada 
tavasid, mida käsitatakse samaväärseina (nt kultuuride mitmekesistamise asemel külvikord). Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala säilitamine vähemalt 5 % ulatuses põllumajandusettevõtte põllumaast    
 √ kohaldatakse üksnes rohkem kui 15 ha põllumaaga põllumajandusettevõtete suhtes   
 √ pärast komisjoni 2017. aasta aruannet ja õigusakti ettepanekut võib kõnealune näitaja suureneda 7%-ni  
 √ ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alad võivad hõlmata: põllupeenraid, puhveralasid, kesa, 
  maastikuelemente, metsastatud maa-alasid, terrasspõlde, vahekultuuridega maa-alasid, haljasväetistaimi 
  ja lämmastikku siduvaid kultuure, lühikese raieringiga madalmetsa, agrometsandust, piki metsa   serva kulgevaid maaribasidPõllumajanduskultuuride mitmekesistamine   
 √ vähemalt kaks põllukultuuri, kui põllumajandusettevõtte põllumaa ületab 10 ha   
 √ vähemalt kolm põllukultuuri, kui põllumajandusettevõtte põllumaa ületab 30 ha   
 √ 
põhikultuur võib katta kõige rohkem 75/uni00A0% ning kaks põllukultuuri kõige rohkem 95/uni00A0% põllumaast Püsirohumaa säilitamine    
√ künnikeeld kindlaksmääratud piirkondades  
 √ riigi/piirkonna näitaja 5% paindlikkusega
28
II osa. Põldude identifitseerimise süsteemi uuendati, et see 
vastaks ÜPP reformi nõuetele
Puudused püsirohumaa kindlaks määramisel 
liikmesriikides
37 
Püsirohumaad hinnatakse tema positiivse keskkonnamõju tõttu üldiselt kõrgelt 
ning seda peaks kaitsma. Tegu on maaga, mida kasutatakse rohu või muude 
söödataimede kasvatamiseks kas looduslikul viisil (isekülvi teel) või harimise teel 
(külvamise teel), ning mis ei ole põllumajandusliku majapidamise külvikorraga 
hõlmatud viis aastat või kauem20. Õigusaktidega piiratakse püsirohumaa muut -
mist tagasi haritavaks maaks. Püsirohumaa pindala olulise vähenemise vältimi -
seks on liikmesriigid kohustatud tagama, et põllumajandustootjate deklareeritud 
püsirohumaa osakaal kogu põllumajandusmaast ei väheneks rohkem kui 5%21.
38 
Kontrollikoda leidis näiteid heast tavast Saarimaal, kus LPIS-süsteemi üks alamkiht 
võimaldas jälgida maatükkide komponentide muutmist püsirohumaaks kõige 
täpsemal võimalikul tasandil (nt maatükkide jagamisel või liitmisel). Ülejäänud 
viies külastatud liikmesriigis/piirkonnas valitses aga oht, et püsirohumaa või 
püsirohumaaks muutuma pidav maa võib LPIS-süsteemi ebapiisava jälgimise ja 
ebatäielike alusandmete tõttu fikseerimata jääda (vt 8. selgitus ).
Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala kiht oli 
liikmesriikides alles väljatöötamisel
39 
Uute õigusaktide kohaselt peavad liikmesriigid oma LPIS-süsteemides 2018. aas -
taks registreerima kõik püsivad ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alad; selle 
eesmärk on kontrollida, kas põllumajandustootjad täidavad kohustust eraldada 
üldiselt vähemalt 5% maast ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-aladeks22.
40 
Toetusesaajatele alates taotlusaastast 2016 esitatav graafiline materjal peab näi -
tama eelneval aastal ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alana kindlaks mää -
ratud maa tüübi, suuruse ja asukoha ning muuhulgas ka selle, kas see on püsiv 
või mitte23. Nõudele vastamiseks peavad liikmesriigid enne 2018. aastat lisama 
oma LPIS-süsteemidele ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alasid kujutava kihi. 
Ühe komisjon suunisdokumendi kohaselt peaks ökoloogilise kasutuseesmärgiga 
maa-alade kiht juba alates esimesest aastast (2015) sisaldama kõiki liikmesriigi 
valitud potentsiaalseid ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alasid, mis peaksid 
olema püsivad vähemalt kolme aasta vältel24. Komisjoni tõlgenduse eesmärk on 
tagada ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala kihi järk-järguline väljatöötamine 
ning täielik kasutuselevõtt aastaks 2018.20 Määruse (EL) nr 1307/2013 
artikli 4 lõike 1 punkt h.
21 Määruse (EL) nr 1307/2013 
artikli 45 lõige 2.
22 Osakaalu arvutamiseks ei 
võeta näiteks arvesse 
maastikuelemente kui 
selliseid, vaid neid kaalutakse 
ja konverteeritakse 
hektariteks.
23 Komisjoni 17. juuli 2014. aasta 
rakendusmääruse (EL) 
nr 809/2014, millega 
kehtestatakse Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL) nr 1306/2013 
rakenduseeskirjad seoses 
ühtse haldus- ja 
kontrollisüsteemi, maaelu 
arengu meetmete ja nõuetele 
vastavusega (ELT L 227, 
31.7.2014, lk 69) artikli 17 
lõige 4.
24 Põllumajanduse ja maaelu 
arengu peadirektoraat, 
ökoloogilise 
kasutuseesmärgiga maa-alade 
kihi suunisdokument 
(DSCG/2014/31 final rev1).
29
II osa. Põldude identifitseerimise süsteemi uuendati, et see 
vastaks ÜPP reformi nõuetele
41 
Kontrollikoja auditiküsimustiku vastustes märkis enamik liikmesriike/piirkon -
di (44-st 26), et nad olid oma LPIS-süsteemis ökoloogilise kasutuseesmärgiga 
maa-alade kihi juba täies mahus kasutusele võtnud; ülejäänud 18 pidid seda aga 
tegema 2018. aastaks (nagu määruses ette nähtud). Põllumaal asuvate või sellega 
piirnevate kõigi ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade digiteerimisega on 
alustatud kõigis külastatud liikmesriikides. Šotimaa LPIS-süsteemis ei ole aga 
veel digiteeritud ühtegi ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala, ning Nordr -
hein-Westfalenis ei ole alati õigesti kindlaks määratud ökoloogilise kasutusees -
märgiga maa-ala kategooriaid ja suurusi, mis toob endaga kaasa valesid arvutusi, 
kuna teatud maastikuelementidel (nt hekkidel ja puudesaludel) on erinevad 
koefitsiendid25. Iirimaal otsustasid ametiasutused püsivate maastikuelementidega 
ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade LPIS-süsteemi sisestamisel kasutada 
nende maa-alade teatud elementide (nt hekid ja kraavid) positsioneerimiseks 
riiklikult kaardiametilt saadud andmekogumist erinevaid andmeid. Kuna uus kiht 
ei vasta tehniliselt Iiri LPIS-süsteemi praegusele kihile, nihkuvad ökoloogilise ka -
sutuseesmärgiga maa-alade piirid ja allosad paigast ära, mis muudab keeruliseks 
nende täpse positsioneerimise.25 Vt määruse (EL) nr 1307/2013 
X lisa; nt 1 m pikkusele hekile 
(ümberarvestuskoefitsient 5 ja 
kaalutegur 2) vastab 10 m2 
ökoloogilise 
kasutuseesmärgiga maa-ala, 
1 m2 suurusele puudesalule 
(kaalutegur 1,5) vastab aga 
üksnes 1,5 m2 ökoloogilise 
kasutuseesmärgiga maa-ala.Puudused püsirohumaa üle tehtavas järelevalves
Nimetatud liiki põllumajandusmaa kasutuse üle peab LPIS-süsteemi abil igal aastal järelevalvet tegema, et 
otsustada, kas haritav maa on muutunud rohumaaks, st kui seda on viis aastat või kauem kasutatud üldiselt 
rohumaana, hoolimata sellest, et seda on küntud ja sinna on külvatud muid söödataimi.
5-aastase üleminekuperioodi kontrollitavus ei ole tagatud
Kui põllumajandustootjad Austrias  maatükke üksteisele üle kannavad või nende suurus muutub, kaovad 
süsteemist võrdlusmaatükkide varasemaid aastaid puudutavad andmed. Sellisel juhul ei ole maa olukorda või -
malik LPIS-süsteemis enam usaldusväärselt kindlaks teha ja võimalik püsirohumaa jääb avastamata. Sarnane 
olukord valitseb ka Poolas  ja Šotimaal , kuna nende süsteemid ei sisalda teavet ajutise rohumaa vanuse kohta 
(nt kas tegu on kahe- või kolmeaastase rohukattega). Ametivõimud ei suuda seega rohuga kaetud maatükkide 
olukorda jälgida, et tagada peale viieaastase tsükli möödumist nende püsirohumaaks ümberregistreerimine 
LPIS-süsteemis. Sarnane olukord on ka Iirimaal .
LPIS-süsteemis puudub püsirohumaa täpne koht
Nordrhein-Westfalenis  ei ole üldiselt võimalik ühe maatüki piires eristada püsirohumaad ja haritavat maad. 
Põllumajandustootja poolt toetustaotlusele lisatud põllumajanduslikult kasutatud maad kujutavaid jooniseid 
LPIS-süsteemi üle ei kantud, mistõttu ei olnud võimalik jälgida püsirohumaa ja potentsiaalse püsirohumaa täp -
set kuju.8. selgitus
30
II osa. Põldude identifitseerimise süsteemi uuendati, et see 
vastaks ÜPP reformi nõuetele
Puudused nõuetele vastavuse või põllumajanduse 
keskkonnatoetuse kava raames kaitstud 
maastikuelementide registreerimisel
42 
Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade kaitsmine kujutab endast maaelu 
arengu poliitika raames keskkonnasõbralikuma põllumajanduse edendamiseks 
mõeldud varasemate meemete (nagu nõuetele vastavus ning põllumajanduse 
keskkonna- ja kliimameetmed) jätkamist. Lisaks neile kehtivatele eeskirjadele 
on liikmesriigid määratlenud tundliku keskkonnaga piirkondade ja teatud tüüpi 
maastikuelementide (nt põõsad, puud, puhverribad ja puudesalud) kaitseks 
mõeldud standardid.
43 
ELi praegune õigusraamistik ei kohusta liikmesriike kaardistama LPIS-süsteemis 
nõuetele vastavuse tingimustega kaitstavaid maastikuelemente. Kontrolliko -
ja auditiküsimustikule vastates märkisid aga 28 liikmesriiki/piirkonda, et nad 
tegid seda siseriiklikust õigusest tulenevalt. 16 liikmesriiki/piirkonda märkisid, 
et nimetatud elemendid ei olnud LPIS-süsteemis täielikult registreeritud. Viiest 
külastatud liikmesriigist kolmes registreeriti LPIS-süsteemis ka nõuetele vasta -
vuse tingimustega kaitstavad maastikuelemendid. Nende õige määratlemine 
ja registreerimine LPIS-süsteemis on kasulik võimalike muutuste või nõuetele 
mittevastavuse (nt elementide keelatud eemaldamine või hävitamine) avastami -
seks ning toetab mõjusalt halduslike ristkontrollide tegemist. Sama kehtib ka nt 
Austria kohta, kus makstakse teatud liiki maastikuelementide eest keskkonna- ja 
kliimameetmete raames toetusi. Kontrollikoda leidis Austria ja Saksa LPIS-süs -
teemides puudusi selliste elementide õiges määratlemises ja registreerimises (vt 
9. selgitus ). Raskused usaldusväärsete maastikuelementide kihtide rakendamisel 
LPIS-süsteemides näitavad, millised probleemid seisavad ees põhjaliku ja mõjusa 
ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade kihi kasutuselevõtul.
31
II osa. Põldude identifitseerimise süsteemi uuendati, et see 
vastaks ÜPP reformi nõuetele
Näited maastikuelementide ebaõigest määratlemisest ja registreerimisest
Nordrhein-Westfalenis  ei piiritletud nõuetele vastavuse raames kaitstavaid maastikuelemente alati õigesti. 
Välja jäetud maastikuelementide teatud osad (allpool toodud pildil oranžiga märgitud alad), nagu puudesalud 
ja puude read, olid tegelikult toetuskõlblikud, samas kui mõned teised sama tüüpi maastikuelemendid jäid 
registreerimata9. selgitus
© Nordrhein-Westfaleni põllumajanduskoda
Austrias  registreeris makseasutus rutiinselt maastikuelementidena metsasiilusid (puudesalud – sinine kolm -
nurk), kuigi need moodustavad osa piirnevatest metsadest. Üldiselt tähendab see, et metsadega piirnevat 
põllumajandusmaad harivatel põllumajandustootjatel ei ole nende üle õigusi, ning seetõttu ei vasta nad ka 
põllumajanduse keskkonnatoetuskava toetuse saamiseks kehtivatele tingimustele.
© Austria makseasutus (AMA)
32
II osa. Põldude identifitseerimise süsteemi uuendati, et see 
vastaks ÜPP reformi nõuetele
Lihtsustamine küll toimub, kuid tegu on keerulise 
ülesandega
44 
Lihtsustamine on komisjoni üks kesksetest eesmärkidest26. Komisjon peab ÜPP 
lihtsustamist väga oluliseks, sest see aitab põllumajandust konkurentsivõimelise -
maks muuta, töökohti säilitada ja luua ning panustab maapiirkondade arengus -
se27. Põhimõtteliselt peaks lihtsustamine kehtima ka LPIS-süsteemi kohta.
45 
Määrustega28 võeti vastu nii LPIS-süsteemi puudutavad uued eeskirjad kui kesk -
konnasäästlikumaks muutmise nõuded. Need sisaldavad liikmesriikide jaoks uusi 
nõudeid – kohustuslik georuumilise abi rakendus, rohkem LPIS-süsteemi kihte 
(nimekiri LPIS-süsteemi kohustuslikest kihtidest on toodud I lisas ) – ning võima -
lusi (st stabiilsuslävi ja 100 puu reegel). Praegu kasutusel olevate tavade erinevu -
se tõttu muudab LPIS-süsteemide jaoks olukorra keerulisemaks ka toetuskõlbliku 
maa täiendavate kategooriate kasutuselevõtt.
Georuumiline toetustaotlus – kasulik töövahend
46 
Konkreetse toetusesaaja kõigi põllumajanduslike maatükkide kindlaks määrami -
seks ning nendega seotud ruumiliste ja tähtnumbriliste andmete töötlemiseks 
peavad liikmesriikide ametiasutused esitama kõigile toetusesaajatele hiljemalt 
2018. aastaks eeltäidetud georuumilise taotlusvormi ja sellega seotud graafilise 
materjali29. Kontrollikoja LPIS-süsteemide uuringus märkisid 33 liikmesriiki/piir -
konda, et selline toetustaotluste ja LPIS-süsteemis salvestatud andmete omava -
helist lõikumist näitav süsteem on juba olemas. Ülejäänud 11 liikmesriigis/piir -
konnas30 süsteem (veel) puudub.
47 
Põhimõtteliselt peaksid põllumajandustootjad hakkama lähitulevikus toetus -
taotluste esitamiseks kasutama georuumilisi meetodeid (st nende maatükkide 
koordinaadid ja suurus peaksid põhinema LPIS-süsteemis salvestatud kujutistel). 
Alates 2018. aastast, kui süsteem on lõplikult paigas, peavad aga riiklikud või piir -
kondlikud pädevad asutused pakkuma selleks mittevõimelistele põllumeestele 
kas tehnilist abi või andma neile toetustaotlused paberkujul, ning tagama pärast 
kõigi deklareeritud alade digiteerimise.26 Vt http://www.consilium.
europa.eu/en/policies/
cap-simplification .
27 Vt http://ec.europa.eu/
agriculture/simplification/
index  en.htm.
28 Määrus (EL) nr 1306/2013, 
komisjoni delegeeritud 
määrus (EL) nr 640/2014 ning 
komisjoni rakendusmäärus 
(EL) nr 809/2014.
29 Määruse (EL) nr 809/2014 
artikkel 17.
30 Arv sisaldab kaheksat 
Saksamaa piirkonda.
33
II osa. Põldude identifitseerimise süsteemi uuendati, et see 
vastaks ÜPP reformi nõuetele
48 
Kontrollikoja auditileiud näitavad, et georuumilise toetustaotluse kasutusele -
võtt (nt Austrias ja Saarimaal) on LPIS-süsteemide andmete kvaliteeti oluliselt 
parandanud. Halduskontrollid näitavad kohe võrdlus-/põllumajandusmaatükide 
kattumisest või maatükkide piiride ebajärjepidevusest tekkivate vigade koode. 
Näiteks Poola on juba välja töötanud elektroonilise georuumilise toetustaotluse, 
mis võimaldab põllumajandustootjatel esitada taotlused elektrooniliselt. Taotlu -
saastal 2015 esitati aga alla 1% taotlustest elektrooniliselt, kuna Poola põlluma -
jandustootjad eelistasid traditsioonilisi paberil täidetud vorme.
Külastatud liikmesriigid otsustasid nn stabiilsusläve 
mitte kasutada
49 
ÜPP perioodi 2014–2020 üheks uueks komponendiks on liikmesriikidele antud 
võimalus oma LPIS-süsteeme mitte ajakohastada juhul, kui võrdlusmaatüki uus 
maksimaalne toetuskõlblik pindala erineb vanast maksimaalsest toetuskõlblikust 
pindalast vähem kui 2% võrra (nn stabiilsuslävi)31. Uue reegli eesmärk on liht -
sustada LPIS-süsteemi haldamist. Komisjon juhendas aga liikmesriike32, et kuigi 
ajakohastamine ei ole alla 2% suuruse erinevuse korral õiguslikult kohustuslik, on 
see maal toimunud mistahes oluliste muutuste fikseerimiseks33 ometi soovituslik 
(selleks, et toetuskõlbmatud osad maksimaalsest toetuskõlblikust pindalast välja 
arvata) hoolimata sellest, kas muutus on väiksem kui 2%. Ükski auditi ajal külasta -
tud kolmest liikmesriigist ei otsustanud 2% suuruse nn stabiilsusläve kasutamise 
kasuks.
Vabatahtliku 100 puu reegli kasutamine on 
tegelikkuses keeruline
50 
ÜPP uus raamistik sisaldab sätet, mille kohaselt loetakse hõredalt puudega kae -
tud põllumajanduslik maa nüüd toetuskõlblikuks juhul, kui puid on ühe hektari 
kohta vähem kui 100 ning kui põllumajandustegevusega on võimalik tegeleda 
samamoodi nagu samas piirkonnas asuvatel puudeta põldudel34. Puid, millelt loo -
mad ise süüa saavad, nimetatud 100 puu hulka ei loeta. Söödaks kasutatavateks 
puudeks nimetatakse komisjoni tõlgenduse kohaselt puid, millele põllumajan -
dusloomad täies ulatuses juurde pääsevad ja mida nad süüa saavad. Kontrollikoja 
analüüs näitas, et fototõlgendusega on selliseid puid väga keeruline kindlaks 
teha, mis muudab maa põllumajandustoetuste jaoks (osaliselt) toetuskõlblikuks 
tunnistamise veelgi raskemaks ning raskendab liikmesriikide tööd ja suurendab 
neil lasuvat halduskoormust.31 Määruse (EL) nr 640/2014 
artikli 5 lõige 3.
32 DSCG/2014/33 – final rev 3, 
jagu 3.2.
33 Toetuskõlbmatu elemendi 
ilmumine (nt maja ehitamine).
34 Määruse (EL) nr 640/2014 
artikli 9 lõige 3: üksikute 
puudega põldu käsitatakse 
toetuskõlblikuna, kui on 
täidetud järgmised 
tingimused: a) 
põllumajandustegevusega on 
võimalik tegelda samamoodi 
nagu puudeta põldudel samas 
piirkonnas; ning b) puude arv 
hektari kohta ei ületa teatavat 
maksimumtihedust. 
Liikmesriigid lähtuvad 
maksimumtiheduse 
kindlaksmääramisel 
traditsioonilistest 
taimekasvatustavadest, 
loodusoludest ja 
keskkonnakaitsekaalutlustest 
ning annavad sellest teada.
34
II osa. Põldude identifitseerimise süsteemi uuendati, et see 
vastaks ÜPP reformi nõuetele
Toetuskõlblikule maale kehtivad uued tingimused 
muudavad LPIS-süsteemide töö keerukamaks
51 
Perioodi 2014–2020 ÜPP-sse lisati maa toetuskõlblikkust puudutavad uued tin -
gimused ja selgitused. Üldiselt kvalifitseerub 1. samba toetuste saamiseks vaid 
selline LPIS-süsteemis registreeritud maa, mida kasutatakse peamiselt põlluma -
janduslikuks tegevuseks. Toetuskõlblikkuse määrab nii maa seisukord (haritav 
maa, püsirohumaa ja püsikultuurid) kui selle kasutus. Aktsepteeritakse nii maa 
kasutamist põllumajanduslikuks tootmiseks (nt taimekasvatuseks) kui selle hoid -
mist karjatamiseks või harimiseks sobilikus seisukorras. Viimane variant eeldab, et 
põllumajandustootjad tegelevad regulaarselt (nt kord aastas) minimaalse hool -
dusega, või et selle kasutamist karjatamiseks või harimiseks võimaldavad maa 
teatud omadused. Nimetatud tingimus kehtib põhimõtteliselt mõlemat liiki maa 
kohta.
52 
Kui liikmesriigid on põllumajanduslikuks tootmiseks mitte kasutatava maa jaoks 
kehtestanud minimaalsed hooldustingimused, ei saa nende täitmist tõenäoliselt 
LPIS-süsteemis kontrollida. LPIS-süsteemis on võimalik värskete ja vanemate 
fotode võrdlemise abil tuvastada üksnes pikemat aega metsistunud olekus olnud 
alasid (see viitab tegevuse puudumisele). Teisest küljest on liikmesriikide üles -
anne kontrollida (nt kohapealsete kontrollidega) võrdlusmaatükkide tegelikku 
seisukorda ning see siis õigesti LPIS-süsteemis registreerida (vt 10. selgitus ).10. selgitusHea tava maa minimaalse hoolduse registreerimiseks LPIS-süsteemis
Horvaatias  kasutatakse minimaalselt hooldatavatena deklareeritud võrdlusmaatükkide registreerimiseks eral -
di koodi, mille kohaselt on need ajutiselt toetuskõlbmatud juhul, kui kohapealsed kontrollid sellise hoolduse 
toimumist ei kinnita. Püsivalt toetuskõlbmatute alade tähistamiseks kasutatakse aga erinevat koodi. Tegu on 
hea lahendusega minimaalse hooldamise nõude mittetäitmise registreerimiseks LPIS-süsteemis.
35
II osa. Põldude identifitseerimise süsteemi uuendati, et see 
vastaks ÜPP reformi nõuetele
53 
Uus toetuskõlbliku rohumaa kategooria hõlmab „maad, mis sobib karjatamiseks 
ja mis on seotud kinnistunud kohalike tavadega, ning kus rohi ja muud roht -
taimed ei ole tavapäraselt valdavad”. Liikmesriigid peavad sellise maa kindlaks 
määrama, defineerima ja oma LPIS-süsteemis registreerima. Tavaliselt on tegu 
piiratud põllumajandusliku potentsiaaliga aladega, kus kasvab kanarbik (nt Saksa -
maal) või mida kasutatakse ühiseks karjatamiseks (nt Portugalis), ning mis võivad 
näida mahajäetud või halvasti hooldatud. Kontrollikoda leidis Iirimaal ja Nordr -
hein-Westfalenis, et fototõlgendamine ei pruugi seetõttu olla taolise maa toe -
tuskõlblikkuse täpseks kindlaksmääramiseks piisav. Sama kehtib ka minimaalse 
hoolduse kohta (vt punkt 52). Riiklikud ametiasutused peavad kasutama rohkem 
riskipõhist lähenemisviisi, nagu sihipärased kohalikud kontrollid (vt ka punktid 
23–25) või poolautomaatsed rakendused (vt punkt 29).
Komisjoni jõupingutused LPIS-süsteemi 
lihtsustamiseks ei ole kõikehõlmavad
54 
Kontrollikoda analüüsis ka komisjoni jõupingutusi LPIS-süsteemi lihtsustamiseks 
ÜPP perioodi 2014–2020 uues raamistikus alates selle algusest. Mais 2015 hakka -
sid kehtima LPIS-süsteemi potentsiaalselt mõjutavat kuus olulist muudatust (vt 
joonis  3):Joonis 3Uue ÜPP LPIS-süsteemi mõjutavad muudatused
Allikas:  Euroopa Komisjon.
a) nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võimalus hoida maatüki piiri ja sellega piirneva ökoloogilise 
 kasutuseesmärgiga maa-ala vahel piiratud puhverala; 
b) hekkides ja metsaribades võivad olla kuni 4-meetrised katkestused;
c) puuduvat ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala võib kompenseerida mõne teise ökoloogilise  kasutuseesmärgiga maa-alaga, isegi kui viimast ei ole deklareeritud;
d) võimalus kaardistada LPIS-süsteemis üksnes deklareeritud ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alad;
e) muudatused ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade kindlaksmääramisel ökoloogilise  kasutuseesmärgiga maa-alade kihis;
f) muudatused teatud tüüpi püsirohumaade kindlaksmääramisel LPIS-süsteemis.
36
II osa. Põldude identifitseerimise süsteemi uuendati, et see 
vastaks ÜPP reformi nõuetele
55 
Kontrollikoja analüüsi kohaselt toovad loetletud muudatused kasu kas toetuse -
saajale (punktid a–c) või makseasutusele (punktid d–f), ent mitte ilmtingimata 
mõlemale poolele. Reeglite keerukus ja eriti muudatuste a–c rakendamisega 
seotud menetlused on liikmesriikidel lasuvat halduskoormust veelgi suurenda -
nud, sest puhverribade ja nüüd lubatud suuremate, kuni 4-meetriste katkestuste 
õigsust on LPIS-süsteemis väga raske kindlaks teha. Lisaks muudab kohapealsed 
kontrollid aeganõudvamaks võimalus kompenseerida puuduvad või ebaõigesti 
kindlaks määratud ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alad teiste ökoloogi -
lise kasutuseesmärgiga maa-aladega. Lõplikuks otsuseks põllumajandustootja 
vastavuse kohta ei piisa algses toetustaotluses deklareeritud ökoloogilise ka -
sutuseesmärgiga maa-ala võrdlemisest LPIS-süsteemis salvestatud andmetega: 
mittevastavuse korral võivad liikmesriigi ametiasutused olla sunnitud täiendavaid 
meetmeid võtma.
37
 III osa
Komisjoni järelevalve LPIS-süsteemi üle on 
paranenud, kuid tulemuslikkusele pööratakse 
ebapiisavat tähelepanu
56 
Komisjonil on LPIS-süsteemi alal oluline järelevalveroll, mis peab aitama taga -
da liikmesriikide LPIS-süsteemide mõjusa ja tõhusa rakendamise. Esiteks peab 
komisjon pakkuma liikmesriikidele piisavat tuge ja suuniseid, et edendada ELi 
eeskirjade järjekindlat tõlgendamist ning mõjusat järelevalvet ÜPP maksete üle. 
Komisjon auditeerib ka regulaarselt liikmesriikide ja piirkondade LPIS-süsteeme, 
et saada kindlust nende nõuetekohase toimimise kohta ning kaitsta suuremate 
puuduste ilmnemisel ELi eelarvet finantskorrektsioonide rakendamise abil. Leitud 
puuduste korral peab komisjon ka tähelepanelikult jälgima nende kõrvaldami -
seks koostatud tegevuskavade elluviimist. LPIS-süsteemi kvaliteedihindamise 
abil peaks komisjon omama usaldusväärset ülevaadet kogu ELi LPIS-süsteemide 
mõjususest ning olema võimeline hindama liikmesriikides mistahes puuduse 
kõrvaldamisel tehtud edusamme. Lisaks peaks LPIS-süsteemide kontrollide 
kulutõhusust puudutav teave aidata neid paremini suunata suurema tõhususega 
valdkondadesse ning paremini hinnata uute poliitikasuundade rakendamise ja 
kontrollimise maksumust.
Komisjoni LPIS-süsteemide alased suunised on 
võrreldes ÜPP eelmise perioodiga paranenud
57 
ÜPP eelmisel perioodil (2007–2013) ei koostanud komisjon LPIS-süsteemi jaoks 
eraldi suuniseid. Perioodi 2014–2020 ÜPP puhul on olukord märkimisväärselt 
muutunud ning komisjon koostas aastatel 2014 ja 2015 mitmeid LPIS-süsteemi 
puudutavaid suunisdokumente35.
58 
Komisjon lõi üksnes otsemaksete rakendamisega tegeleva üksuse36, et paran -
dada liikmesriikidele 2015. aastal ÜPP reformi rakendamise ettevalmistamiseks 
antavaid suuniseid ja tuge. Eriti alates aastast 2014 on komisjon teinud rohkem 
jõupingutusi liikmesriikide teavitamisel ja nendega suhtlemisel: seda näiteks 
kahepoolsete kohtumiste, materjali avaldamise ja LPIS-süsteemi puudutavate 
regulaarsete töötubade korraldamise abil.
59 
Komisjoni LPIS-süsteemi alased suunised on võrreldes ÜPP eelmise perioodiga 
küll paranenud, ent need on peamiselt suunatud seaduslikkuse ja korrektsuse 
aspektidele ning annavad vähe teavet järelevalve kulutõhususe parandamise 
võimaluste kohta.35 Põllumajanduse ja maaelu 
arengu peadirektoraat: 
DSCG201 431 (ökoloogilise 
kasutuseesmärgiga maa-ala 
kiht), DSCG201 432 
(kohapealsed kontrollid), 
DSCG201 433 (LPIS), 
DSCG201 439 (georuumilised 
toetustaotlused); 
Teadusuuringute Ühiskeskus 
(koostöös põllumajanduse ja 
maaelu arengu 
peadirektoraadiga): 
DS-CDP-2015–06 (tehnilised 
suunised püsirohumaa 
toetuskõlblikkuse hindamise 
proportsionaalse süsteemi 
kohta), DS-CDP-2015–11 
(LPIS-süsteemi 
ajakohastamine) ning 
DS-CDP-2015–10 (kihtide 
haldamine).
36 Põllumajanduse ja maaelu 
arengu peadirektoraadi üksus 
D.3 loodi  2014. aasta jaanuaris.
38
III osa. Komisjoni järelevalve LPIS-süsteemi üle on paranenud, 
kuid tulemuslikkusele pööratakse ebapiisavat tähelepanu
LPIS-süsteemi puuduste kõrvaldamiseks mõeldud 
tegevuskavad ja finantskorrektsioonid
60 
Komisjon kasutab tegevuskavu (vt joonis  4) LPIS-süsteemides liikmesriikide 
tasandil leitud puuduste kõrvaldamiseks. 2015. aasta lõpu seisuga olid asjaoma -
sed liikmesriigid koostanud komisjon nõudel kokku seitse tegevuskava. Lisaks 
komisjoni algatusel koostatud tegevuskavadele võivad liikmesriigid ja piirkonnad 
konkreetsete puuduste kõrvaldamiseks ka omal initsiatiivil tegevuskavu koosta -
da. Alates aastast 2007 on koostatud kümme sellist kava.
61 
Erinevalt perioodi 2007–2013 ÜPP-st on komisjoni algatusel koostatud tegevuska -
vade jaoks nüüd ka selge õiguslik alus37. Määruse kohaselt peavad liikmesriikide 
koostatud ja komisjoniga kooskõlastatud tegevuskavad sisaldama selgeid edene -
mist mõõtvaid näitajaid. Kõige uuemad tegevuskavad (Kreeka, Hispaania, Prant -
susmaa ja Inglismaa) selliseid näitajaid ka sisaldavad. Komisjon sedastab oma 
2015. aasta tegevusaruandes, et kuna Prantsusmaa ei ole oma tegevuskavas esita -
tud põhikohustusi täitnud, peab ta nende täitmiseks meetmeid võtma ja kasu -
tama edenemise mõõtmiseks täpsemaid näitajaid. Kreekas aastatel 2014 ja 2015 
võetud parandusmeetmete tulemusel vähenes püsikarjamaana registreeritud 
maa-ala 3,6 miljonilt 1,5 miljoni hektarini, Hispaanias aga vähenes toetuskõlbliku 
põllumajandusmaa pindala 18,4 miljonilt 15,6 miljoni hektarini38.
62 
Ajavahemikus 1999–2015 otsustas Euroopa Komisjon 49 korral mitte hüvitada 
liikmesriikidele Euroopa põllumajandusfondide raames tehtud teatud kulusid; 
selle põhjuseks oli muu hulgas ka LPIS-süsteemi nõuete rikkumine. 2015. aas -
tal puudutasid kolm otsust LPIS-süsteemiga seotud rikkumisi. 2015. aastal tehti 
LPIS-süsteemi puuduste tõttu finantskorrektsioone kaheksas liikmesriigis39.
63 
Kontrollikoda hindas oma 2014. aasta aastaaruandes kuuest liikmesriigist 
koosneva valimi abil40, kas nad olid mõjusalt ja kiiresti võtnud meetmeid oma 
LPIS-süsteemide puuduste kõrvaldamiseks, ning kas komisjon oli teinud finants -
korrektsioone kooskõlas õigusaktidega. Komisjon oli kõigil läbivaadatud juhtudel 
kas rakendanud finantskorrektsioone või käivitanud vastavuse kontrollimise 
menetluse.37 Määruse (EL) nr 1306/2013 
artikli 41 lõige 2 (jõustus 
1. jaanuaril 2014).
38 Vastavalt komisjoni poolt 
kontrollikoja 2014. aasta 
aastaaruande selgituse 7.8 
kohta antud vastusele.
39 Belgia, Bulgaaria, Hispaania, 
Prantsusmaa, Iirimaa, Leedu, 
Portugal ja Ühendkuningriik.
40 Bulgaaria, Kreeka, Hispaania, 
Itaalia, Portugal ja Rumeenia.
39
III osa.  Komisjoni järelevalve LPIS-süsteemi üle on paranenud, 
kuid tulemuslikkusele pööratakse ebapiisavat tähelepanu
Ülevaade LPIS-süsteemide tegevuskavadest ja finantskorrektsioonidest alates 
aastast 2006Joonis 4
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda Euroopa Komisjoni esitatud andmete alusel.
698
228 3145402
6855621193
5 10430278
108
35
3072Komisjoni initsiatiivil koostatud tegevuskavad:  
Bulgaaria, Inglismaa, Prantsusmaa, Kreeka (kaks), Portugal ja Rumeenia.
Liikmesriikide initsiatiivil koostatud tegevuskavad:  Austria, Iirimaa, Itaalia, Leedu, Poola, Madalmaad, Põhja-Iirimaa, Šotimaa, Hispaania, ja Rootsi.
Finantskorrektsioonid: arvud tähistavad alates 
eelarveaastast 2006 rakendatud /f_inantskorrektsioonide kogusummat (miljonites eurodes), mis moodustab kokku 2,710 miljardit eurot.
11
40
III osa. Komisjoni järelevalve LPIS-süsteemi üle on paranenud, 
kuid tulemuslikkusele pööratakse ebapiisavat tähelepanuTabel 264 
Tihti kulus toetusaastast kuni finantskorrektsioonide rakendamise kalendriaastani 
aga kaua aega (vt tabel  2). Perioodi 2014–2020 ÜPP määruses seatud tähtaegade 
eesmärk oli vastavuskontrolli menetluse lühendamine.
Näited komisjoni 2015. aasta otsustest, millega keelduti liikmesriikidele Euroopa 
põllumajandusfondide raames hüvitamast teatud LPIS-süsteemiga seotud kulusid
Liikmesriik Taotlusaasta Komisjoni otsuse number
Bulgaaria 2009 Otsus (EL) 2015/103
Hispaania 2006, 2007  ja 2008. Otsus (EL) 2015/103
Prantsusmaa 2008  ja 2009 Otsus (EL) 2015/103
Leedu 2007  ja 2008 Otsus (EL) 2015/103
Portugal 2009 Otsus (EL) 2015/1119
Iirimaa 2008  ja 2009 Otsus (EL) 2015/1119
Allikas:  Euroopa Komisjon.
LPIS-süsteemi kvaliteedihindamise tulemuste 
usaldusväärsust vähendasid puudused nende 
metoodikas ja läbiviimises
65 
2010. aastal, peale LPIS-süsteemiga seotud ELi-üleste korduvate puuduste välja 
selgitamist ja liikmesriikide suhtes märkimisväärsete finantskorrektsioonide ra -
kendamist (vt punktid 60–64), võttis komisjon kohustusliku vahendina kasutusele 
LPIS-süsteemi kvaliteedihindamise41, mille raames peavad liikmesriigid igal aastal 
aktiivselt leidma süsteemis peituvaid mistahes puudusi ja võtma vajaduse korral 
parandusmeetmeid. Kvaliteedihindamise eesmärk on kontrollida süstemaatiliselt 
ja järjepidevalt kogu ELi põllumajandusmaad ja sellega seotud teatud elemen -
te. See põhineb 500–1 250 võrdlusmaatükist koosneva valimi kontrollimisel iga 
LPIS-süsteemi kohta. Kvaliteedihindamise praegune raamistik koosneb kuuest 
kontrollitavast kvaliteedielemendist42 (vt II lisa ). Kvaliteedihindamise metoodikat 
on igal aastal muudetud ja kuni lõpliku variandi vastuvõtmiseni on sellest kohati 
olnud ringluses mitu erinevat versiooni. Metoodikas tehtud muudatused on 
olnud aastati väga erinevad43.41 Kvaliteedihindamise õiguslik 
alus on praegu määruse (EL) 
nr 640/2014 artikkel 6 (varem 
määruse (EÜ) nr 1122/2009 
artikli 6 lõige 2.
42 Kvaliteedielemendi nr 7 – 
„kohalike kontrollide käigus 
leitud õigusnormide rikkumise 
määr” – kasutamine lõpetati 
alates 2015. aasta 
kvaliteedihindamisest.
43 Muudatused hõlmasid nt 
põhikontseptsioonide ja 
definitsioonide muutmist (nt 
„kriitilised puudused” testide 
kogumis 5.1), 
kvaliteedielemendi 
arvutamiseks kasutatava 
valemi muutmist (nt 
kvaliteedielemendid nr 5–7 
testide kogumis 5.1), 
kvaliteedielemendile uute 
komponentide lisamist (nt 
kvaliteedielement nr 1 testide 
kogumis 5.3), 
kvaliteedielemendist 
loobumist (kvaliteedielement 
nr 7 testide kogumis 6.0) ja 
kvaliteedielementide 
numeratsiooni muutmist 
(kvaliteedielementide nr 3 ja 4 
vahetamine testide kogumis 
6.0).
41
III osa.  Komisjoni järelevalve LPIS-süsteemi üle on paranenud, 
kuid tulemuslikkusele pööratakse ebapiisavat tähelepanu
66 
Kontrollikoja LPIS-teemalisele auditiküsimustikule saadud liikmesriikide vastus -
tes väljendati järjekindlalt muret kvaliteedihindamise metoodika keerulisuse üle 
ning avaldati soovi selle lihtsustamiseks; sama kinnitasid ka kvaliteedihindamise 
kohta vastastikuse eksperdihinnangu koostanud eksperdid44. Ka kontrollikoja 
audit kinnitas, et LPIS-süsteemi kvaliteedihindamise metoodika õige ja järjekindel 
rakendamine oli liikmesriikide jaoks väga keeruline (vt 11. selgitus ).
67 
Puudusi leiti ka kvaliteedihindamise valimite moodustamisel. Tähenduslike tule -
muste saamiseks peab kvaliteedihindamise valim olema esinduslik liikmesriigi/
piirkonna kõigi hinnatavate põldude suhtes. Reguleeriva raamistiku kohaselt 
peab liikmesriikide kvaliteedikontroll põhinema aladest ja nendel paiknevatest 
võrdlusmaatükkidest koostatud valimil.44 „Peer review of the LPIS QA 
Framework” Sytze de Bruin 
(Wageningeni Ülikool) ja 
Gábor Csornai, Consultant 
V4.0, november 2011.11. selgitusNäited kvaliteedihindamise metoodika ebaõigest ja ebajärjekindlast kasutamisest
Nordrhein-Westfalenis  parandas makseasutus peale 2014. aasta kvaliteedihindamise valimi moodustamist 
LPIS-süsteemi tavapärase ajakohastamise käigus 237 võrdlusmaatükki (peaaegu 30% valimi suurusest); seejuu -
res kontrolliti kvaliteedihindamise tegemiseks saadud uusi pilte. Alles seejärel tehti kvaliteedihindamise testid, 
mis põhinesid süsteemi sisestatud ajakohastatud teabel. Kvaliteedihindamise tulemused olid seega kallutatud.
LPIS-süsteemi kvaliteedihindamise metoodika kohaselt peavad makseasutused kohapeal kontrollima sellis -
te maatükkide olukorda, mille puhul fototõlgendamine ei võimalda järeldusi teha. Samas vastasid vaid 17 
kontrollikoja auditiküsimustiku täitnud 44 makseasutusest, et nad teevad kohalikke kontrolle. Mõnda Iirimaa , 
Poola  ja Šotimaa  võrdlusmaatükki kvaliteedihindamise käigus ei mõõdetud, kuigi see oleks olnud võimalik ja 
metoodika kohaselt isegi vajalik.
Kvaliteedielementi nr 4 käsitleti ebajärjekindlalt. Poolas  ei kaalunud ametiasutused võimalust, et LPIS-süs -
teemis kindlaks määratud maatükid (st digiteeritud ja kordumatu tunnusega) võiksid sisaldada mõnda olulist 
viga. Kuna need tingimused on LPIS-süsteemis registreerimise põhieeldused, siis ei saa kvaliteedielemendile 
nr 4 mittevastamine võimalik olla45.
Iirimaal , Austrias  ja Saksamaal  (Saarimaa  ja Nordrhein-Westfalen ) leidsid audiitorid, et puudus kvalitee -
dihindamiste ja LPIS-süsteemi ajakohastamisega tegelevate töötajate ülesannete lahusus, mis tekitas ohu, et 
töötajad analüüsisid kvaliteedihindamise käigus endi poolt uuendatud andmeid.
45 Teistes külastatud liikmesriikides oli kvaliteedielemendile nr 4 mittevastamisele mitmeid põhjuseid: nt vähemalt kümnest maatükist koosnevad 
blokid ( multi-parcels ) või mitmele maatükile viitav kood ( multi-polygon ); toetuskõlblik pindala puudus, kuigi maksimaalne toetuskõlblik pindala 
oli suurem kui 0; kehtetu perimeeter või piiride puudumine, mis ei võimaldanud määrata maatüki asukohta; enam kui kaks puuduvat piiri.
42
III osa. Komisjoni järelevalve LPIS-süsteemi üle on paranenud, 
kuid tulemuslikkusele pööratakse ebapiisavat tähelepanu
68 
Aastate 2010–2014 kvaliteedihindamiste käigus valisid liikmesriigid alad, testita -
vate võrdlusmaatükkide valimine oli aga komisjoni (Teadusuuringute Ühiskeskus) 
ülesanne. Kontrollikoja külastuste käigus leiti liikmesriikides valimite moodus -
tamisel puudusi nii alade kui võrdlusmaatükkide tasandil, mis mõjutas tulemus -
te esinduslikkust ja võrreldavust nii liikmesriikide vahel kui aastate lõikes (vt 
12. selgitus ).12. selgitusMõned aastate 2010–2014 kvaliteedihindamise valimite moodustamisel avastatud 
puudused
Kõigis käesoleva auditi raames külastatud liikmesriikides ei olnud kvaliteedihindamise alade valimise aluseks 
mitte kogu andmekogum, vaid üksnes kaugseirega kaetud alad46, mis moodustasid vaid väikese osa liikmes -
riigi/piirkonna territooriumist. Kaugseirega katmata aladel paiknevad maatükid ei saanudki üldse valimisse 
sattuda. Probleemiks oli ka asjaolu, et kvaliteedihindamise alad ei hõlmanud ilmtingimata liikmesriigi/piirkon -
na kõiki pinnatüüpe (nt mägikarjamaad Austrias  või ühiselt kasutatavad alad Iirimaal ).
Iirimaal  ei olnud aastate 2013 ja 2014 kvaliteedihindamisel kasutatud alad küllaldaselt hajutatud, mis tekitas 
küsimusi nende valimise kohta.
46 Erandiks olid vaid kaugseiret mitte kasutavad liikmesriigid ja piirkonnad (Austria, Šotimaa).
69 
Alates 2015. aasta hindamistest püüab komisjon parandada kvaliteedihindamise 
valimite moodustamise tõhusust ning hoida kulud kontrolli all. Selle tulemusel 
on oluliselt vähenenud valimi moodustamisel kasutatavate kvaliteedihindamise 
alade arv. Uue valimi moodustamise metoodika esinduslikkuse kontrollimiseks 
tegi komisjon kaks statistilist testi. Need kinnitasid, et aastate 2010–2014 valimite 
esinduslikkuses olulisi erinevusi ei olnud, kuigi mõnel juhul oli kvaliteedihinda -
miste alade väike arv mõjutanud negatiivselt valimi esinduslikkust, ning olenevalt 
tasuvushindamise tulemustest oleks olukorda võimalik seega parandada.
43
III osa.  Komisjoni järelevalve LPIS-süsteemi üle on paranenud, 
kuid tulemuslikkusele pööratakse ebapiisavat tähelepanu
Kvaliteedihindamise tulemusi ei kasutatud 
küllaldaselt LPIS-süsteemi andmete kvaliteedi 
parandamiseks
70 
Kvaliteedihindamise üks eesmärk on võtta vajaduse korral parandusmeetmeid. 
Kui kvaliteedielementide tingimusi ei täideta, on liikmesriigid üldiselt kohustatud 
koostama tegevuskavad. Kaks auditeeritud liikmesriiki/piirkonda (Iirimaa ja Šoti -
maa) ei täitnud pidevalt oluliste kvaliteedielementide tingimusi, ent ei koostanud 
ometi tegevuskavu. Tegu ei olnud üksikjuhtumitega. 2014. aasta kohta märkis 
komisjon, et 20 liikmesriigist, kes oleksid pidanud 2014. aasta kvaliteedihindamise 
tulemuste põhjal tegevuskavad koostama, jätsid kuus (30%) selle tegemata.
71 
Komisjon vastutab kvaliteedihindamise tulemuste üle tehtava järelevalve eest. 
Komisjon kontrollis tulemuste usaldusväärsust ning võttis ühendust liikmesriikide 
ja piirkondadega, kelle kvaliteedihindamise aruannetes leiti ilmseid vigu või arvu -
tusvigu. Komisjon (põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat) ei kontrolli -
nud talle esitatud kvaliteedihindamise aruannete tulemusi aga põhjalikumalt (nt 
LPIS-süsteemi kvaliteedihindamise usaldusväärsust või nõuetele mittevastamise 
põhjuseid). Samuti ei analüüsitud liikmesriikide ja piirkondade ajaloolisi andmeid, 
kvaliteedihindamise võõrväärtusi ega tulemusi võrdlusmaatükkide tüüpide kau -
pa. Taoline analüüs võiks aidata komisjonil märgata kvaliteedielementide alaseid 
selgitamatuid kõrvalekaldeid või nendega seotud suundumusi.
72 
Komisjon tegi teatud liikmesriikidesse ja piirkondadesse teabe kogumiseks vähe -
sel arvul külastusi, mille käigus arutati kvaliteedihindamiste tulemusi ja selgitati 
metoodikat, ning tegi mõned eraldiseisvad kvaliteedihindamise alased auditid47. 
Mõnda LPIS-süsteemi kvaliteedihindamist kontrolliti ka komisjoni tavapäraste 
pindalapõhiste auditite käigus48, kuigi külastatavate liikmesriikide valimisel ei 
võetud aluseks kvaliteedihindamise tulemusi. 2014. aasta kvaliteedihindamise 
tulemuste alusel koostas Teadusuuringute Ühiskeskus põllumajanduse ja maaelu 
arengu peadirektoraadi poolt 2015. aastal auditeeritud viie liikmesriigi/piirkonna 
kohta49 LPIS-süsteemi kvaliteedihindamise järelevalvearuanded; peale seda paluti 
Teadusuuringute Ühiskeskusel osaleda neid aruandeid puudutaval kolmel auditi -
külastusel. Kirjeldatud teabekülastustest ja audititest ei piisanud selleks, et saada 
kindlust LPIS-süsteemide iga-aastase kvaliteedihindamise tulemuste usaldusvää -
ruse kohta.47 2014. aastal näiteks Iirimaal ja 
Madalmaades.
48 2013. aastal hõlmas see 
LPIS-süsteemide 
kvaliteedihindamisi üksnes 
Hispaanias, Itaalias ja Rootsis. 
2014. aastal hõlmasid auditid 
LPIS-süsteemide 
kvaliteedihindamisi 
Bulgaarias, Iirimaal, Leedus, 
Madalmaades ja 
Ühendkuningriigis 
(Inglismaal).
49 Belgia (Flandria), Taani, Küpros, 
Soome ja Ühendkuningriik 
(Šotimaa).
44
 Järeldused ja soovitused
73 
LPIS-süsteemis – IACSi kontrollisüsteemi olulises osas – registreeritud teave on 
aluseks põllumajandustootjatele tehtavatele täpsetele pindalapõhistele makse -
tele. Sellele kehtivad ÜPP määruste teatud nõuded ning süsteem peaks tegema 
järelevalvet ÜPP uute elementide üle. Seetõttu on maksete seaduslikkuse ja 
korrektsuse tagamiseks ülimalt oluline LPIS-süsteemis registreeritud teabe usal -
dusväärsus. Andmete usaldusväärsus sõltub nende ajakohastamise mõjususest ja 
tõhususest ning komisjoni ja liikmesriikide tehtavast kontrollist ja järelevalvest.
74 
Auditiga püüti leida vastust järgmisele küsimusele: kas põldude identifitseerimise 
süsteemi hallatakse hästi? Jõuti järeldusele, et LPIS on kasulik töövahend põllu -
majandusmaa toetuskõlblikkuse kindlaks tegemiseks, ent selle haldamist saaks 
veelgi parandada.
75 
Kui LPIS-süsteemis salvestatud informatsiooni ajakohastatakse ja analüüsitakse 
nõuetekohaselt, annab süsteem olulise panuse toetustaotlustes tehtud pindalaga 
seotud vigade vältimisse ja avastamisse. Viimaste aastate kinnitavate avalduste 
tulemused on näidanud, et tegevuskavade ja finantskorrektsioonide abil pa -
randati asjaomaste liikmesriikide LPIS-süsteemides valitsevaid puudusi. Mõni 
valdkond vajab aga veel parandamist.
76 
LPIS-süsteemide ajakohastamisel olid ortokujutised küll tavaliselt värsked, kuid 
auditeeritud liikmesriikidel oli probleeme võrdlusmaatükkide maksimaalse 
toetuskõlbliku pinna täpse kindlaksmääramisega. Tavaliselt juhtus see siis, kui 
ortokujutistest toetuskõlblikkuse lõplikuks kindlaksmääramiseks ei piisanud – nt 
teatud liiki rohumaade puhul (vt punktid 14–29). Mõne liikmesriigi süsteemis 
registreeriti täiendavad andmed maa omandi ja rendisuhete kohta – see pidi 
tagama, et iga maatüki deklareerijaks on õige põllumajandustootja (vt punktid 
30–31). Liikmesriigid ei analüüsinud oma LPIS-süsteemide kulutõhusust, et paran -
dada nendega seotud kontrollide ülesehitust. See aitaks luua tõhusamaid kont -
rollisüsteeme ja toetada poliitika mõju hindamist tulevikus (vt punktid 32–33).
45 Järeldused ja soovitused 
Protsesside parandamine LPIS-süsteemi andmete 
usaldusväärsuse suurendamiseks ja tulemuslikkuse 
mõõtmise edendamiseks
1. soovitus. Protsesside parandamine, et suurendada LPIS-
süsteemi andmete usaldusväärsust
Liikmesriigid peaksid kvantifitseeritud tasuvusuuringute ja riskihindamiste abil 
praegusel ÜPP perioodil tugevdama oma jõupingutusi LPIS-süsteemi andmete 
usaldusväärsuse suurendamiseks süsteemi õigeaegse ja põhjaliku ajakohastami -
se abil. Proportsionaalse hindamise keerukusest tulenevalt peaksid nimetatud 
varianti kasutavad liikmesriigid praegusel ÜPP perioodil tegema rohkem jõu -
pingutusi selgete toetuskõlblikkuse määrade kataloogide koostamiseks, ning 
kasutama täiendavad tehnilised töövahendeid, mis aitavad parandada ortokuju -
tiste analüüsi ja reprodutseeritavust. Kui see on teostatav ja kulutõhus, peaksid 
liikmesriigid kaaluma võimalust registreerida oma LPIS-süsteemides infot maa 
omandi ja rendisuhete kohta.
2. soovitus. LPIS-süsteemi rakendamise kulutõhususe 
hindamine
Liikmesriigid peaksid komisjoni toel välja töötama ja kasutusele võtma oma 
LPIS-süsteemide töö ja ajakohastamise maksumuse hindamise raamistiku. See 
peaks võimaldama liikmesriikidel mõõta oma süsteemide tulemuslikkust ja neis 
tehtud paranduste kulutasuvust.
77 
Perioodi 2014–2020 ÜPP õigusraamistikus on suurendatud liikmesriikide kontrolli -
tavate tingimuste arvu. Edeneb ka LPIS-süsteemi kasutuselevõtt keskkonnasääst -
likumaks muutmise järelevalveks (kuigi see ei ole veel lõpule viidud) ning kesk -
konnasäästlikumaks muutmise maksete tingimuste kontrollimine LPIS-süsteemi 
abil on võimalik vaid osaliselt (vt punktid 34–41). LPIS ei sisalda muid keskkonna -
sõbralikke elemente, nagu nõuetele vastavuse raames kaitstavad maastikuele -
mendid, ning kui liikmesriigid olidki otsustanud need vabatahtlikult lisada, leidis 
kontrollikoda juhtumeid nende ebaõige registreerimise kohta (vt punktid 42–43).
78 
Lihtsustamine küll toimub, kuid tegu on keerulise ülesandega (seda hoolimata 
georuumiliste toetustaotluste laadsete kasulike töövahendite kasutamisest), kuna 
mõnda tingimust kas praktikas ei kasutata (nt 2%-ne stabiilsuslävi) või on selle 
rakendamine keeruline (100 puu reegel ning uued toetuskõlbliku maa tüübid). 
Praegused jõupingutused LPIS-süsteemi lihtsustamiseks ei ole veel lõpule viidud 
(vt punktid 44–55).
46 Järeldused ja soovitused 
Õigusliku raamistiku keerukuse arukas vähendamine
3. soovitus. Püsivate keskkonnaalaste eripärade 
usaldusväärsem registreerimine
Liikmesriigid peaksid oma LPISide abil tagama ökoloogilise kasutuseesmärgiga 
maa-alade, püsirohumaade ja uute maa kategooriate usaldusväärse kindlaks -
määramise ja registreerimise ning nende üle tehtava mõjusa järelevalve. Samu -
ti peaksid liikmesriigid hindama, kas nõuetele vastavuse või põllumajanduse 
keskkonnatoetuse kava raames kaitstud maastikuelementide registreerimine 
LPIS-süsteemides on kulutasuv, et veelgi parandada taoliste keskkonnale ja loo -
dulikule paljususele kasulike elementide seiret ja kaitset.
4. soovitus. Praeguse õigusraamistiku mõne LPIS-süsteemiga 
seotud eeskirja lihtsustamine
ÜPP järgmise perioodi LPIS-süsteemi eeskirjade lihtsustamiseks ja optimeerimi -
seks peaks komisjon üle vaatama LPIS-süsteemi praeguse õigusraamistiku ning 
kaaluma nt stabiilsuslävest ja 100 puu reeglist loobumist.
79 
Komisjoni järelevalve LPIS-süsteemide seaduslikkuse ja korrektsuse üle on võr -
reldes ÜPP eelmise perioodiga paranenud. Komisjon teeb põhjalikku audititööd, 
tegevuskavad on nõuetekohaselt koostatud ning rakendatud on finantskorrekt -
sioone (vt punktid 56–64).
80 
Komisjoni LPIS-süsteemi alased suunised on aga peamiselt suunatud seaduslikku -
se ja korrektsuse aspektidele ega käsitle LPIS-süsteemi üldise mõjususe suuren -
damise võimalusi. Eelkõige võttis komisjon kasutusele LPIS-süsteemi kvalitee -
dihindamise, et võimaldada liikmesriikidel aktiivselt otsida süsteemi võimalikke 
puudusi ja võtta vajaduse korral parandusmeetmeid. Kvaliteedihindamise ees -
märk on anda LPIS-süsteemile lisaväärtust, ent selle tulemustest saadavat kasu 
vähendavad metoodika rakendamises peituvad puudused, mis võivad tuleneda 
metoodika keerulisusest, ent ka valimi moodustamisega seotud probleemidest 
(vt punktid 65–69). Lisaks ei kasutata kvaliteedihindamise tulemusi mõjusalt 
LPIS-süsteemide andmete kvaliteedi parandamiseks, kuna kohati puuduvad pa -
randusmeetmeid sisaldavad tegevuskavad. Komisjon ei kasutanud kvaliteedihin -
damise tulemusi küllaldaselt LPIS-süsteemi parandamiseks (vt punktid 70–72).
47 Järeldused ja soovitused 
Komisjoni rõhuasetuse seadmine LPIS-süsteemi 
kvaliteedihindamise lisaväärtuse suurendamisele ÜPP 
käesoleval perioodil
5. soovitus. Kvaliteedihindamise valimite statistilise 
esinduslikkuse suurendamine
Komisjon peaks enne 2017. aasta kvaliteedihindamist tegema tasuvusanalüüsi, 
et uurida kvaliteedihindamise valimite statistilise esinduslikkuse suurendamise 
võimalikkust, mis aitaks parandada LPISis registreeritud maatükkide üldkogumi 
auditeerimise katvust.
6. soovitus. Parem järelevalve kvaliteedihindamise  
tulemuste üle
Komisjon peaks alates 2016. aastast parandama järelevalvet kvaliteedihindamise 
tulemuste üle, analüüsides kvaliteedihindamise alases aruandluses leitud mis -
tahes ebajärjekindlusi, neid kontrollides, liikmesriikidele tagasisidet andes ning 
tagades vajaduse korral parandusmeetmete võtmise. Komisjon peaks ka igal aas -
tal tegema kõigi liikmesriikide ja kõigi võrdlusmaatükkide tüüpide kohta üksikas -
jaliku suundumuste analüüsi, mis aitaks potentsiaalseid probleeme õigeaegselt 
avastada.
I auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Phil WYNN OWEN, võttis käesoleva 
aruande vastu 7. septembri 2016. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

48
 Lisad
I lisa. Põldude identifitseerimise süsteemi määruse (EL) nr 640/2014 artikli 5 lõikes 1 
ja 2 määratletud tasandid
 ο Põllumaa, püsirohumaa ja püsikarjamaa või püsikultuuride all olev maa-ala, nagu see on määratletud määruse 
(EL) nr 1307/2013 artikli 4 lõikes 1.
 ο Põllumajandusmaa, mille kohta kehtivad määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 28 punktis 2 osutatud põllumajanduse 
keskkonna- ja kliimameetmetega seotud kohustused.
 ο Maa-alad, mis andsid 2008. aastal õiguse saada toetust ühtse otsemakse kava või ühtse pindalatoetuse kava ko -
haselt (sätestatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 jaotistes III ja IVA)ja mis:
i) elupaikade direktiivi (92/43/EMÜ), veepoliitika raamdirektiivi (2000/60/EÜ) ja lindude direktiivi 
(2009/147/EÜ) rakendamise tõttu ei vasta enam toetuskõlbliku hektari määratlusele;
ii) metsastatakse individuaalse põllumajandustootja asjaomase kohustuse kestuse jooksul määru -
se (EÜ) nr 1257/1999 artikli 31 või määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 43 kohaselt või määruse (EL) 
nr 1305/2013 artikli 22 kohaselt või sellise siseriikliku kava kohaselt, ning mille tingimused vastavad 
määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 43 lõigetele 1, 2 ja 3 või määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 22, või
iii) jäetakse tootmisest kõrvale individuaalse põllumajandustootja asjaomase kohustuse kestuse jooksul 
määruse (EÜ) nr 1257/1999 artiklite 22, 23 ja 24, määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 39 või määruse (EL) 
nr 1305/2013 artikli 28 kohaselt.
 ο Teave, mille alusel määratakse kindlaks järgnevate toetuste maksimaalne toetuskõlblik pindala:
i) pindalapõhised maaelu arengu meetmed,
ii) põhitoetuskava,
iii) ühtse pindalatoetuse kava,
iv) ümberjaotav toetus,
v) kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetus,
vi) looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade toetus,
vii) noorte põllumajandustootjate toetus,
viii) vabatahtlik tootmiskohustusega seotud toetus,
ix) puuvilla eritoetus,
x) väikepõllumajandustootjate kava,
xi) kõrvalisele asukohale ja saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programm (POSEI),
xii) Egeuse mere saared.I lisa
49 Lisad 
 ο Teave, mille alusel määratakse kindlaks ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade asukoht ja suurus.
 ο Teave, mis põhjendab teatud konkreetsete tingimuste rakendamist järgnevate põllumajandusmaa tüüpide puhul:
i) mägialad, looduslikust või muust konkreetsest eripärast tingitud piirangutega alad, nagu on osutatud 
määruse (EL) nr 1305/2013 artiklis 32;
ii) direktiivis 2000/60/EC määratletud Natura 2000 alad;
iii) põllumajandusmaa, millel liikmesriik on puuvillakasvatuse heaks kiitnud vastavalt määruse (EL) 
nr 1307/2013 artiklile 57;
iv) alad, mis on karjatamiseks või harimiseks looduslikult sobivas seisukorras, nagu on osutatud määruse 
(EL) nr 1307/2013 artikli 4 lõike 1 punkti c alapunktis iii;
v) liikmesriikides ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade piirkondlikuks ja/või kollektiivseks raken -
damiseks määratletud alad (vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 48 lõigetele 5 ja 6);
vi) vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 artiklile 20 komisjonile teavitatud alad;
vii) keskkonnatundliku staatusega püsirohumaaga kaetud ja alad, mis on hõlmatud elupaikade direktiivi 
või lindude direktiiviga;
viii) muud tundlikud alad, nagu määratletud määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 45 lõikes 1;
ix) liikmesriikide poolt vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 artiklile48 määratletud alad.I lisa
50 Lisad 
2015. aasta kvaliteedihindamine – kvaliteedielemendid vastavusklasside kaupa
Esimene vastavusklass  – LPIS-
süsteemi kvaliteedi hindamineKvaliteedielement 
nr 1Maksimaalse toetuskõlbliku pindala suuruse õige määramine
Kvaliteedielement 
nr 2Võrdlusmaatükkide proportsioonid ja jaotumine juhul, kui maksimaalse toetuskõlb -
liku pindala puhul võetakse arvesse toetuskõlbmatuid alasid või ei võeta arvesse 
põllumajandusmaad
Kvaliteedielement 
nr 3Oluliste puudustega võrdlusmaatükkide esinemise sagedus1
Teine vastavusklass  – LPIS-
süsteemi võimalike puuduste 
avastamineKvaliteedielement 
nr 4Võrdlusmaatükkide liigitamine juhul, kui maksimaalse toetuskõlbliku pindala puhul 
võetakse arvesse toetuskõlbmatuid alasid või ei võeta arvesse põllumajandusmaad või 
kui ilmneb olulisi puudusi2
Kvaliteedielement 
nr 5Deklareeritud pindala suhe võrdlusmaatükkides sisalduvasse maksimaalsesse toetus -
kõlblikku pindalasse
Kvaliteedielement 
nr 6Muudetud võrdlusmaatükkide protsent, mis on aastate jooksul kumuleerunud
Allikas:  Määruse (EL) nr 640/2014 artikkel 6 ning Teadusuuringute Ühiskeskuse portaal3.
1 Märkus: kvaliteedielement nr 4 enne aastat 2015.
2 Märkus: kvaliteedielement nr 3 enne aastat 2015.
3 Vt https://marswiki.jrc.ec.europa.eu/wikicap/index.php/LPISQA_Legacy/ETS/Decisions .II lisa
51 Komisjoni  
vastus
Kokkuvõte
I
Komisjon on seisukohal, et põldude identifitseerimise süsteem (LPIS) aitab oluliselt kaasa vigade ärahoidmisele ja 
veamäära vähendamisele toetuskavades, mille suhtes seda kohaldatakse.
III Esimene taane
LPIS on ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi nurgakivi. Tegemist on vahendiga, mis võimaldab läbi viia enamiku 
halduskontrolle. See aitab ära hoida, avastada ja parandada vigu toetusetaotluste menetlemise algetapis. Lisaks 
tugevdab LPIS koos georuumilise toetusetaotlusega vigade vältimist varases etapis ning soodustab vigade kiiret 
parandamist.
Sellegipoolest on liikmesriikidel kohustus hoida oma LPIS ajakohastatuna ja ortokujutisi nõuetekohaselt tõlgen -
dada. Komisjoni välja töötatud LPISi kvaliteedihindamise metoodika aitab liikmesriikidel tuvastada kujutiste vigase 
töötlemise või fotode tõlgendamisega seotud puuduseid ning võtta parandusmeetmeid.
III Kolmas taane
Komisjoni järelevalvet LPISi kvaliteedihindamise tulemuste üle on auditeeritud perioodist alates tugevdatud.
IV a)
See soovitus on suunatud liikmesriikidele.
Seoses küsimusega, kui sobilik, asjakohane ja kasulik on LPISi kaudu kontrollida, kas maa on põllumajandustootja 
käsutuses, vaata komisjoni vastus punktile 30.
IV b)
Komisjon nõustub soovitusega toetada liikmesriike, hõlbustades parimate tavade vahetamist ja viies läbi 
teostatavusuuringu.
IV c)
See soovitus on suunatud liikmesriikidele.
IV d)
Komisjon nõustub soovitusega.
Kõik LPISiga seotud eeskirjad vaadatakse läbi ja vajaduse korral neid muudetakse seoses uue ühise põllumajandus -
poliitikaga pärast 2020. aastat.
IV e)
Komisjon on soovitusega nõus.
Valimi esinduslikkuse järelevalve on osa pidevast protsessist.
Komisjoni vastus 52
IV f)
Komisjon nõustub soovitusega ja on juba asunud seda rakendama.
Taotlusaastatel 2014  ja 2015 anti liikmesriikidele nende LPISi kvaliteedihindamise aruandluse kohta tagasisidet amet -
like kirjade kaudu, sealhulgas esitati märkuseid nõutud, kuid esitamata parandusmeetmete kohta.
Kõiki parandusmeetmeid analüüsiti ning asjakohatuks või ebapiisavaks peetud parandusmeetmeid paluti muuta. 
Spetsiaalne riskihindamine on väljatöötamisel ja komisjon kasutab seda oma järelevalveülesannete osana kui 
vahendit, millega teha kindlaks liikmesriigid, kellel võib olla probleeme LPISi kvaliteedihindamise metoodika õige 
kasutamisega, ning tuvastada süsteemi probleemid ja lahendada need asjakohaste parandusmeetmete abil.
I osa
13
LPIS on ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) nurgakivi ja peamine vahend enamiku otsetoetuste kontrollimi -
seks. Usaldusväärne, ajakohane ja täpne LPIS on poliitiliste eesmärkide täitmiseks äärmiselt oluline. Lisaks võib 
liikmesriikidel olla kasulik uurida oma süsteemi kulutasuvust, et parandada tulemuslikkust.
20
Seoses uute ortokujutiste LPISi lisamise viivitusjuhtumitega on komisjon soovitanud korduvalt liikmesriikidele ajako -
hastada oma LPIS enne taotluste menetlemise algust1.
22
Komisjon leiab, et LPISi kvaliteedihindamise tulemused, mis tulenevad statistiliselt esinduslikust valimist, osutavad 
ELi tasandil alla 2% üledeklareerimise tasemele. Iga võrdlusmaatüki puhul LPISis maksimaalse toetuskõlbliku pindala 
täpne kindlaksmääramine ei ole realistlik ilma suurte kuludeta2.
1 See on sõnaselgelt kirjas dokumendi DS-CDP-2015-11- FINAL- LPIS Update punktis 4.4 („ eesmärk on saada uued kujutised valmis ja teha need 
kättesaadavaks kasutamiseks georuumiliste toetusetaotluste menetluses ”). Lisaks on selgitatud, et ortokujutiste töötlemine ei tohiks tavaliselt kesta 
kauem kui kolm kuud.
2 Esitatud LPISi kvaliteedihindamise tulemuste analüüsis hinnatakse võrdlusmaatükkide (QE1b-/LIB) maksimaalse toetuskõlbliku pindala keskmist 
märkimisväärset üledeklareerimist Euroopa Liidus järgmiselt: 2013: 0,93%, 2014: 1,14%, 2015: 0,64%. Andmete kvantifitseeritud süsteemi kalle 
(QE1a) oli 2013: +0,41%, 2014: -1,16%, 2015: -0,34%. Kontrollitud võrdlusmaatükkide arv oli vastavalt 39 700, 42 550 ja 41 300.
Komisjoni vastus 53
2. selgitus. Näited maksimaalse toetuskõlbliku pindala ebaõigest hindamisest, mida 
oleks võinud fotode tõlgendamisega avastada
Komisjon ei vaidlusta kontrollikoja esitatud näiteid maksimaalse toetuskõlbliku pindala ebaõigest hindamisest. Siiski 
ei esinda need näidetes toodud erijuhud tervikuna muid LPISe. ELis kasutusel olevad erinevad LPISid eristuvad pal -
judes aspektides ja ka põllumajandusmaa omadused on ELis väga erinevad.
23
Komisjon on soovitanud liikmesriikidel teha kohapealseid kiirkülastusi, kui on kahtlusi, et fotode tõlgendamine ei 
võimalda teha järeldusi toetuskõlblikkuse kohta. Nagu on märgitud punktis 25, on kohapealsed kiirkülastused kulu -
kad ja seepärast on komisjon fototõlgenduse kasutamise tõhustamiseks andnud välja suuniseid, loonud platvorme 
ja korraldanud õpikodasid.
29
Tehnilistes suunistes püsirohumaa toetuskõlblikkuse hindamise proportsionaalse süsteemi kohta (DS-CDP-2015-06 
final) on esitatud parimad tavad, et toetada liikmesriike proportsionaalse süsteemi rakendamisel.
Lisaks sellele on võimaliku vahendina välja pakutud laserlokatsiooni ( light detection and ranging , LIDAR) tehnoloo -
gia, mida kasutab Hispaania ja mida tutvustati 23.–25. mail 2016 toimunud seminaril, kus käsitleti põllumajandus -
maa kontrollimist ja haldamist IACSis.
30
ELi õigusaktidega ei nõuta, et LPISi lisataks teave selle kohta, kas maatükid on põllumajandustootja käsutuses. Ei 
nõuta süstemaatiliste ristkontrollide tegemist, et teha kindlaks, kas maatükid on või ei ole põllumajandustootja 
käsutuses. Komisjon soovitab liikmesriikidel teostada kohapealseid kontrolle, kui esineb kahtlusi selle suhtes, kas 
maa on põllumajandustootja käsutuses.
32
Ühise haldamise raames otsustavad liikmesriigid kehtiva õigusraamistiku piires kulutõhusama viisi ÜPP rakendami -
seks. Kulutasuvuse parandamise eesmärgil on komisjon korraldanud parimate tavade levitamiseks mitmeid semi -
nare, sealhulgas selle kohta, kuidas määrata põllumajandusmaa omadusi ja suurust.
33
Komisjon on teadlik LPISi peamiste funktsioonidega seotud kuludest ja võtab neid ELi õigusaktide ettepanekute 
tegemisel arvesse. Peale selle on olemas palju erinevaid LPISe ja liikmesriigid valivad erinevaid rakendamisvõima -
lusi. Ühise haldamise raames peavad liikmesriigid tegema poliitilisi valikuid, võttes arvesse oma LPISi kulutõhusust.
Komisjoni vastus 54
II osa
38
LPISi suuniste kaudu teavitatakse liikmesriike püsirohumaa geolokaliseerimise nõudest ja korrast (kõige täpsemal 
võimalikul tasandil). LPISi kvaliteedihindamise, eelkõige kvaliteedielemendi nr 2 kaudu peavad liikmesriigid hin -
dama selle liigituse kvaliteeti ja võtma vajaduse korral asjakohaseid parandusmeetmeid.
8. selgitus. Puudused püsirohumaa üle tehtavas järelevalves
LPISi kvaliteedihindamise tulemusi analüüsides tõdetakse, et põllumajandusmaa klassifitseerimine on üks peamisi 
punkte, millega seoses võtavad liikmesriigid parandusmeetmeid.
Vaata ka komisjoni vastus punktile 38.
40
Kuigi komisjon soovitab liikmesriikidel kanda LPISi ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade kihti kõik potentsiaal -
sed ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alad, on komisjon lihtsustamisalgatuse raames kergendanud miinimum -
nõudeid seoses ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade kihi terviklikkusega. Ökoloogilise kasutuseesmärgiga 
maa-alade kihi terviklikkust käsitleva asjaomase suunise (DSCG/2014/31 FINAL REV 1) punktis 5.10 on märgitud, et 
miinimumnõudena peab ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alade kiht pärast kontrollimist ja enne maksmist hõl -
mama vähemalt kõiki deklareeritud ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-alasid, mis on ajaliselt püsivad.
44
ÜPP lihtsustamine on pidev protsess, mis järgib kolme peamist põhimõtet: alusakti ei muudeta (poliitika stabiilsus); 
see on põllumajandustootja huvides; tagatakse usaldusväärne finantsjuhtimine. Komisjon kinnitab, et tema arvates 
mõjutab lihtsustamine ka LPISi.
45
Georuumilise toetusetaotluse kasutuselevõtt lihtsustab põllumajandustootjate jaoks menetlust taotlemisetapis. 
Samamoodi on 2% stabiilsusläve eesmärk vältida seda, et mõõdetud pindala vähemtähtsate muudatuste puhul 
ajakohastaksid makseasutused LPISis võrdlusmaatükke tarbetult ja liiga sageli. Lisaks on ka puude maksimumti -
hedusega seotud eeskirja (nn 100 puu reegel) eesmärk luua selged, lihtsad ja arusaadavad kriteeriumid hõredalt 
puudega kaetud maatükkide toetuskõlblikkuse hindamiseks.
46
Komisjoni andmed näitavad, et 14 liikmesriigi, nelja Saksa liidumaa ja Flandria territooriumid olid juba 2015. aastal 
täiel määral hõlmatud, ehkki 2016. aastast on kohustuslik üksnes vähemalt 25% kaetus.
Komisjoni vastus 55
48
Georuumiline toetusetaotlus kujutab endast selget lihtsustust ka põllumajandustootjate jaoks, sest muutu -
matu ja usaldusväärse teabe esitamisel saavad nad taotlemisetapis eeltäidetud teabe kehtivust kinnitada lihtsalt 
hiireklõpsuga.
50
Selleks et määrata püsirohumaa puhul kindlaks toetuskõlblik pindala, võivad liikmesriigid kasutada kas proportsio -
naalset süsteemi või puude maksimumtihedust (nn 100 puu reegel). Mõlema võimaluse kohaselt peaksid liikmesrii -
gid tegema eelnevalt analüüse ja määrama kindlaks liigid, mida kasutatakse söödaks ja mida ei arvata välja toetus -
kõlblikust pindalast. Halduskoormuse suurenemine on otseselt tingitud liikmesriikide valikutest.
Puude maksimumtiheduse ja proportsionaalse süsteemi eesmärk on pakkuda riiklikele ametiasutustele lihtsamaid ja 
selgeid vahendeid üksikute puudega võrdlusmaatükkide maksimaalse toetuskõlbliku pindala hindamiseks, kuna iga 
toetuskõlbmatu puu piiritlemine oleks koormav.
52
LPIS on võimas vahend põldude toetuskõlblikkuse stabiilsete elementide kontrollimiseks, kuid mõningaid toetus -
kõlblikkuse tingimusi, nagu hooldust, on LPISi kaudu tõesti keerulisem kontrollida. LPISis rakendatakse hooldamata 
maa (st põllumajanduslik tegevus puudub) ja mahajäetud maa suhtes erinevat käsitlust. Mõlemad on toetuskõlb -
matud, kuid hooldamata maa võib olla vaid ajutine nähtus, samas kui mahajäetud maa on suurema tõenäosusega 
püsivalt toetuskõlbmatu.
53
Vt komisjoni vastused punktidele 23 ja 33.
55
Komisjon on seisukohal, et punktis b osutatud lihtsustamine toob kasu nii toetusesaajatele kui ka makseasutustele.
Komisjoni vastus 56
III osa
56
LPISi kvaliteedihindamine on iga-aastane protsess, mille lõppeesmärk on parandada LPISi kvaliteeti ja usaldusväär -
sust, analüüsides tuvastatud tehnilisi puudujääke ja võttes nende käsitlemiseks parandusmeetmed.
59
Tihedas koostöös liikmesriikidega võtab komisjon suunisdokumente ja tehnilisi suuniseid koostades arvesse pari -
maid tavasid ja kulutõhususe kaalutlusi.
64
Finantskorrektsioone rakendatakse seoses eelarveaastatega, nii et asjaomasel taotlusaastal esitatud taotluste puhul 
tehakse maksed järgneval eelarveaastal. Lisaks sisaldavad finantskorrektsioonid tavaliselt kulusid, mis on kantud 24 
kuu jooksul enne uurimise algatamist. 24 kuu reegel võimaldab käsitleda pikemaid perioode ja laiendada seeläbi ELi 
eelarve kaitset.
65
LPISi kvaliteedihindamise peamine kontrolliartikkel on LPISi võrdlusmaatükk, mis kujutab endast potentsiaalselt 
toetusetaotlusega hõlmatud põllumajandusmaad.
LPISi kvaliteedihindamise eesmärk on kontrollida süstemaatiliselt ja järjepidevalt liikmesriikide poolt sõltumatult 
välja töötatud erinevaid süsteeme. Sellega püütakse leida kõnealuste süsteemide võimalikke puudusi, nii et liikmes -
riigid saaksid neid omal algatusel kõrvaldada.
Metoodika esialgsed versioonid on tõesti olnud korduvalt ringluses (võimaldades liikmesriikidel reageerida), et enne 
lõpliku versiooni avaldamist saaks kokku koguda ja nõuetekohaselt arvesse võtta liikmesriikide kõik asjakohased 
kommentaarid.
Enamik metoodika muudatustest on olnud tingitud õigusaktides tehtud muudatustest ja LPISi sidusrühmade (liik -
mesriigid) konkreetsetest taotlustest, et paremini kajastada nende konkreetseid LPISi rakendusviise.
66
LPISi kvaliteedihindamise metoodika on olemuselt lihtne. Selle raames võrreldakse registreeritud teavet kvaliteedi -
hindamise käigus mõõdetuga ning seejärel analüüsitakse tulemusi.
Praeguste suuniste näiline keerukus on tingitud i) liikmesriikide taotletud protsessivalikute kehtestamisest, et võtta 
arvesse nende erinevaid LPISi rakendusstrateegiaid, ning ii) rangest dokumentide formaadist, mis põhineb ISO 
19100 seeria standarditel.
Komisjoni vastus 57
11. selgitus. Näited kvaliteedihindamise metoodika ebaõigest ja ebajärjekindlast 
kasutamisest
Olenemata võimalikust probleemist Nordrhein-Westfalenis, ei leia komisjon süstemaatiliselt, et LPISi kvaliteedihin -
damine oleks kallutatud, kui teatav arv maatükke valimi üldkogumist ajakohastatakse LPISi tavapärase ajakohas -
tamise käigus valimi moodustamise ja hindamise tegeliku läbiviimise vahel. Selline olukord võib kajastada tõhusat 
LPISi ajakohastamise juhtimist.
Komisjon korraldas LPISi / kohapealsete külastuste seminaride raames 2014. ja 2015. aastal mitu infotundi, et pöö -
rata liikmesriikide tähelepanu vajadusele teha kohapealseid külastusi.
Testide kogumiga 6.0 kehtestatud neljasilmapõhimõte näeb sõnaselgelt ette vajaduse kasutada sõltumatut 
ettevõtjat.
Komisjoni ühisvastus punktidele 67 ja 68.
2015. aastal muudeti valimi moodustamise strateegiat ja piltide lisamise eesmärk oli see probleem lahendada. 2015. 
aasta hindamisest alates moodustab komisjon liikmesriikidest sõltumatult kvaliteedihindamise kontrollalade valimi 
ning analüüsitavate võrdlusmaatükkide valimi. Sama metoodikat kasutatakse nüüd kõigi LPISide puhul, mis tagab 
nii kogumi esinduslikkuse kui ka ajalise järjepidevuse kogu ELis.
12. selgitus. Mõned aastate 2010–2014 kvaliteedihindamise valimite moodustamisel 
avastatud puudused
Kuna kaugseirealad valiti enamasti pisteliselt, oli põhimõtteliselt kõigil võrdlusmaatükkidel võrdne võimalus valituks 
osutuda. Siiski on võrdlusmaatükkide valiku vastutus liikunud üle Teadusuuringute Ühiskeskusele, et tagada parem 
ja erapooletu valimi moodustamine.
70
Parandusmeetmete kava tuleks koostada, kui tulemuste hindamine toob välja konkreetsed puudused, mis nõuavad 
spetsiaalset sekkumist. Otsus sellise kava koostamise kohta tuleks langetada alles pärast LPISi kvaliteedihindamise 
tulemuste hindamist.
LPISi kvaliteedihindamist analüüsides avastas komisjon juhtumeid, kus esines puudusi oluliste kvaliteedielementide 
täitmisel ja kus liikmesriigid ei olnud sellest hoolimata kehtestanud parandusmeetmeid. Sellele juhiti liikmesriikide 
tähelepanu LPISi seminaride käigus ning 2015. aastast alates jälgitakse selliseid juhtumeid hoolikalt.
Komisjoni ühisvastus punktidele 71 ja 72.
Alates 2015. aastast kohaldatakse auditiga hõlmatud ajavahemikul aruannete suhtes täielikku järelevalvet. Kuid ala -
tes 2014. aastast on analüüsitud liikmesriikide esitatud kvaliteedihindamise aruandeid ja parandusmeetmeid.
Komisjon on keskendunud aruannetes esitatud arvude usaldusväärsusele ja järjepidevusele. Suundumuste analüüs 
viiakse läbi LPISi kvaliteedihindamise tõhustatud järelevalve raames, kui seda peetakse vajalikuks. Kuna kvaliteedi -
hindamise metoodika on aastate jooksul edasi arenenud, ei ole üldise suundumuste analüüsi teostamine lihtne, sest 
andmed ei ole täielikult võrreldavad.
Komisjon kavatseb rakendamise toetamise eesmärgil külastada mitut liikmesriiki, et aidata neil parandada oma LPISi 
kvaliteeti.
Komisjoni vastus 58
Komisjon on teadlik, et taotlusaasta 2011 LPISi kvaliteedihindamise tulemused ei olnud sel ajal kõige usaldusväärse -
mad, kuna tegemist oli esimese katseaastaga.
Järeldused ja soovitused
76
ELi õigusaktidega ei nõuta, et LPISi lisataks teave selle kohta, kas maatükid on põllumajandustootja käsutuses. Ei 
nõuta süstemaatiliste ristkontrollide tegemist, et teha kindlaks, kas maatükid on või ei ole põllumajandustootja 
käsutuses. Komisjon soovitab liikmesriikidel teha kohapealseid kontrolle, kui esineb kahtlusi selle suhtes, kas maa on 
põllumajandustootja käsutuses.
1. soovitus. Protsesside parandamine, et suurendada LPISi andmete usaldusväärsust
See soovitus on suunatud liikmesriikidele.
2. soovitus. LPISi rakendamise kulutõhususe hindamine
Komisjon nõustub soovitusega toetada liikmesriike, hõlbustades parimate tavade vahetamist ja viies läbi 
teostatavusuuringu.
78
2% stabiilsusläve eesmärk on vältida seda, et mõõdetud pindala vähemtähtsate muudatuste puhul ajakohastaksid 
makseasutused LPISis võrdlusmaatükke tarbetult ja liiga sageli. Lisaks on ka puude maksimumtihedusega seotud 
eeskirja (nn 100 puu reegel) eesmärk luua selged, lihtsad ja arusaadavad kriteeriumid hõredalt puudega kaetud 
maatükkide toetuskõlblikkuse hindamiseks.
3. soovitus. Püsivate keskkonnaalaste eripärade usaldusväärsem registreerimine
See soovitus on suunatud liikmesriikidele.
4. soovitus. Praeguse õigusraamistiku mõne LPISiga seotud eeskirja lihtsustamine
Komisjon nõustub soovitusega.
Kõik LPISiga seotud eeskirjad vaadatakse läbi ja vajaduse korral neid muudetakse seoses uue ühise põllumajandus -
poliitikaga pärast 2020. aastat.
Komisjoni vastus 59
80
Seoses liikmesriikide poolt komisjonile saadetud LPISi kvaliteedihindamisega küsitakse liikmesriikidelt vajaduse kor -
ral ametlikku tagasisidet, sealhulgas selgitusi parandusmeetmete kavade sisu (puudumise) kohta. Lisaks esitatakse 
liikmesriikidele iga-aastaste seminaride käigus arutamiseks üldised tulemused ja tähelepanekud. 2016. aastal esitati 
vastavad märkused ka otsetoetuste komitee koosolekul, et suurendada liikmesriikide esindajate teadlikkust sellest, 
kuidas LPISi kvaliteedihindamine aitab parandada nende LPISi toimivust. (Vt ka komisjoni vastus punktidele 70 ja 
22).
Komisjon teostab pidevat järelevalvet valimite moodustamise üle.
5. soovitus. Kvaliteedihindamise valimite statistilise esinduslikkuse suurendamine
Komisjon on soovitusega nõus.
Valimi esinduslikkuse järelevalve on osa pidevast protsessist.
6. soovitus. Parem järelevalve kvaliteedihindamise tulemuste üle
Komisjon nõustub soovitusega ja on juba asunud seda rakendama.
Taotlusaastatel 2014  ja 2015 anti liikmesriikidele nende LPISi kvaliteedihindamise aruandluse kohta tagasisidet amet -
like kirjade kaudu, sealhulgas esitati märkuseid nõutud, kuid esitamata parandusmeetmete kohta.
Kõiki parandusmeetmeid analüüsiti ning asjakohatuks või ebapiisavaks peetud parandusmeetmeid paluti muuta. 
Spetsiaalne riskihindamine on väljatöötamisel ja komisjon kasutab seda oma järelevalveülesannete osana kui 
vahendit, millega teha kindlaks liikmesriigid, kellel võib olla probleeme LPISi kvaliteedihindamise metoodika õige 
kasutamisega, ning tuvastada süsteemi probleemid ja lahendada need asjakohaste parandusmeetmete abil.

KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
Sündmus Kuupäev
Auditiplaani vastuvõtmine / auditi algus 3.6.2015
Aruande projekti ametlik saatmine komisjonile (või mõnele teisele auditeeritavale) 13.6.2016
Aruande lõplik vastuvõtmine peale ärakuulamismenetlust 7.9. 2016
Komisjoni (või mõne teise auditeeritava) vastuste saamine kõigis keeltes 13.9.2016
Põldude identifitseerimise süsteem (LPIS) on 
põllumajandusmaatükkidest tehtud fotodel põhinev 
infosüsteem, millega 2015. aastal kontrolliti ligikaudu 
45,5  miljardi  euro suuruses summas ühise 
põllumajanduspoliitika makseid. Audiitorid jõudsid 
järeldusele, et LPIS on kasulik töövahend 
põllumajandusmaa toetuskõlblikkuse kindlaks 
tegemiseks, ent selle haldamist saaks veelgi parandada. 
Leiti puudusi LPIS-süsteemide protsessides, mis 
mõjutavad liikmesriikide võimet kontrollida 
usaldusväärselt maa toetuskõlblikkust. Audiitorid leidsid, 
et liikmesriigid olid teinud edusamme oma LPIS-
süsteemide ajakohastamisel, et täita perioodi 2014–2020 
ÜPP nõudeid. LPIS-süsteemid ei olnud aga veel täielikult 
kohandatud keskkonnasäästlikumaks muutmise 
tingimustega. Komisjoni järelevalve LPIS-süsteemide üle 
on paranenud, kuid tulemuslikkusele pöörati ebapiisavat 
tähelepanu.
EUROOPA
KONTROLLIKODA