Vastavalt kogurahvatulu määruse artiklile 2 peavad liikmesriigid arvutama kogurahvatulu ja esitama komisjonile (Eurostatile) enne iga aasta 1. oktoobrit kogurahvatulu koondandmete ja nende komponentide arvnäitajad. See tähtaeg on kooskõlas muude rahvamajanduse arvepidamise aastaandmete ESA 2010 edastusprogrammi raames edastamise tähtpäevaga, mis hõlbustab kõigi asjakohaste andmekogumite liikmesriikidepoolset koostamist.

Kogurahvatulu määruse artiklis 1 on sätestatud, et kogurahvatulu ja sisemajanduse koguprodukt (SKP) määratletakse kooskõlas määrusega (EL) nr 549/2013 kehtestatud Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemiga 2010 (ESA 2010).

Käesolevas aruandes esitatakse vastavalt kogurahvatulu määruse artiklile 9 ülevaade komisjoni ja kogurahvatulu eksperdirühma edusammudest kogurahvatulu ühtlustamisel ja kogurahvatulu määruse kohaldamisel selle jõustumisest alates. 2. peatükis kirjeldatakse meetmeid, mis on võetud, et tagada kogurahvatulu määruses sätestatud kogurahvatulu turuhindades määratlemise ja arvutamise järgimine. 3. peatükis kirjeldatakse meetmeid, mis on võetud tagamaks, et liikmesriigid edastavad komisjonile kogurahvatulu andmed ja lisateabe õigel ajal. 4. peatükis kirjeldatakse meetmeid, mida komisjon on võtnud, et kontrollida allikaid ja meetodeid, mida liikmesriigid kasutavad kogurahvatulu arvutamiseks. 5. peatükis tehakse kokkuvõte kogurahvatulu määruse kohaldamisest selle jõustumisest alates.

Neid aspekte on käsitletud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2020/1546, mis võeti vastu vastavalt eespool nimetatud sätetele, ja kogurahvatulu nimistut käsitlevas juhendis, mille on heaks kiitnud kogurahvatulu eksperdirühm. Eelkõige on määruses (EL) 2020/1546 seoses nimistu ülesehitusega täpsustatud, et nimistu peab koosnema 10 peatükist ja kogurahvatulu komponentide arvestustabelitest. Nimistu peatükid hõlmavad järgmisi teemasid.

Kogurahvatulu määruse artikliga 3 kohustatakse liikmesriike esitama Eurostatile kogurahvatulu nimistu. Samuti on kõnealuses artiklis sätestatud, et komisjon peab määrama rakendusaktidega kindlaks nimistu ülesehituse ja üksikasjaliku korra kooskõlas ESA 2010-ga ning selle ajakohastamise ja edastamise ajakava. Artiklis 3 on lisaks sätestatud, et kõnealused rakendusaktid ei tohi tekitada suuri lisakulusid, kuna need võivad põhjustada liikmesriikidele ebaproportsionaalset ja põhjendamatut koormust. Lisaks sellele peab nimistu olema kooskõlas ESA 2010-ga ning vältida tuleb dubleerimist ja ülekoormamist.

Kuigi kvaliteediaruande eesmärk on anda ajakohastatud teavet liikmesriikide metoodika ja kogurahvatulu andmete muutuste kohta, on täielik ja üksikasjalik ülevaade lõpliku hinnangulise kogurahvatulu arvutamiseks kasutatud meetodite ja allikate kohta esitatud kogurahvatulu koondnäitajate ja nende komponentide koostamisel kasutatud allikate ja meetodite nimistus. Nende nimistute alusel hindab Eurostat liikmesriikide kogurahvatulu andmete kvaliteeti nende võrreldavuse, usaldusväärsuse ja ammendavuse poolest.

2019. aastal edastasid kõik riigid peale ühe (ELi liikmesriik) oma 2019. aasta kogurahvatulu aruanded tähtajaks, s.o enne 1. oktoobrit. Viimane liikmesriik saatis need 1. oktoobril.

Kuna kogurahvatulu määrus on EMPs kohaldatav õigusakt, edastavad EFTA riigid kogurahvatulu andmeid samamoodi nagu ELi liikmesriigid. Lisaks sellele kohaldatakse kooskõlas Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise lepinguga Ühendkuningriigi suhtes pärast 31. detsembrit 2020 endiselt ELi õigust, mis käsitleb ELi omavahendeid, mis on seotud kuni 2020. aastani kestvate eelarveaastatega, sealhulgas juhul, kui asjaomased omavahendid tehakse kättesaadavaks, neid parandatakse või kohandatakse pärast nimetatud kuupäeva. Seetõttu edastab ka Ühendkuningriik kogurahvatulu andmed ajavahemiku kohta kuni 2020. aastani vastavalt kogurahvatulu määrusele.

Samuti kohustatakse kogurahvatulu määrusega liikmesriike esitama Eurostatile iga-aastase aruande oma kogurahvatulu andmete kvaliteedi kohta (artikli 2 lõige 3). Selle aruande peamine eesmärk on anda komisjonile teavet muudatuste kohta, mis on tehtud pärast eelmist kogurahvatulu andmete edastamist kogurahvatulu koondnäitajate ja nende komponentide koostamisel kasutatud allikates ja meetodites. Aruande ühises sisus ja vormis lepitakse samuti kokku kogurahvatulu eksperdirühma kevadisel kohtumisel. See kord on olnud kasutusel juba mitu aastat, nii et aruanded on üldiselt hea kvaliteediga ning võimaldavad komisjonil ja kogurahvatulu eksperdirühmal saada vajalikku taustteavet, et hinnata liikmesriikide kogurahvatulu andmeid ja nende parandusi.

Küsimustikule on lisatud lisatabelid ja valemid, mis aitavad kontrollida esitatud andmete kooskõla ja vältida või avastada võimalikke vigu. Küsimustikule on ka lisatud üksikasjalik juhend selle nõuetekohase täitmise kohta. Nendest meetmetest on liikmesriikidelt Eurostatile edastatavate andmete ühtlustamisel ja edasisel täiustamisel väga palju abi olnud.

Lisaks on kogurahvatulu määruse artiklis 4 sätestatud, et kogurahvatulu eksperdirühm esitab igal aastal arvamuse liikmesriikide omavahendite arvutamise eesmärgil esitatud kogurahvatulu andmete asjakohasuse kohta. Selleks esitatakse kogurahvatulu eksperdirühma sügisesel koosolekul läbivaatamiseks Eurostati koostatud dokument, mis sisaldab edastatud kogurahvatulu andmeid ja kokkuvõtlikke kvaliteediaruandeid. Arvamuse lisas esitab Eurostat lühidalt mõned kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed andmed kontrollimise peamiste tulemuste kohta.

2020. aasta juunis moodustas Eurostat ammendavuse alarühma. Selle alarühma eesmärk on uurida konkreetseid andmete ammendavuse probleeme, et veelgi enam tagada kogurahvatulu andmete ammendavus, vahetada tavasid ja töötada välja praktilised suunised eesmärgiga veelgi enam tagada ammendavuse huvides tehtud kohanduste võrreldavus. Selle alarühma töö on käimas ja on kavas lõpetada 2023. aastal.

2019. aasta novembris moodustas Eurostat varifirmade käibemaksupettuste alarühma. Alarühma eesmärk oli vahetada tavasid, arutada allikaid ja meetodeid ning koostada soovitusi, et veelgi enam tagada andmete võrreldavus varifirmade käibemaksupettuste käsitlemisel. See alarühm lõpetas tegevuse 2020. aasta novembris, kui kogurahvatulu eksperdirühm kiitis heaks alarühma lõpparuande.

Vahetult pärast kogurahvatulu määruse jõustumist võttis komisjon 17. mail 2019 vastu otsuse komisjoni kogurahvatulu eksperdirühma asutamise kohta. Kogurahvatulu eksperdirühm kohtus esimest korda 2019. aasta mais ja võttis vastu oma töökorra. Sellest ajast alates on kogurahvatulu eksperdirühm kohtunud regulaarselt kaks korda aastas, kevadel ja sügisel. Alates kogurahvatulu määruse jõustumisest on kogurahvatulu eksperdirühm kohtunud kaheksal korralisel koosolekul (kuni novembrini 2022). Kogurahvatulu eksperdirühm korraldas ka kolm globaliseerumisteemalist erakorralist kohtumist.

Kuna lõplike SKP ja kogurahvatulu andmete koostamise menetlused ja põhistatistika ei muutu oluliselt igal aastal, vaid ainult suuremate läbivaatamiste käigus pikemate ajavahemike järel, ei ole vaja igal aastal kogurahvatulu nimistuid uuesti koostada. Määruses (EL) 2020/1546 on sätestatud, et kogurahvatulu nimistut tuleb ajakohastada ja edastada see Eurostatile 12 kuu jooksul pärast iga olulist muutust kogurahvatulu allikates või nimistu koostamise meetodis. Igal juhul tuleb kogurahvatulu nimistut ajakohastada vähemalt iga viie aasta tagant.

Kogurahvatulu nimistu juhendis, mis on koostatud tihedas koostöös kogurahvatulu eksperdirühmaga ja kajastab määruses (EL) 2020/1546 sätestatud üksikasjalikku korda, on kindlaks määratud peatükkide ülesehitusele ja sisule esitatavad üksikasjalikud nõuded. Samuti antakse liikmesriikidele suuniseid selle kohta, kuidas tuleks koostada kvaliteetne nimistu, tuues välja peamised põhimõtted ja aspektid, millele tuleb selles protsessis erilist tähelepanu pöörata. See sisaldab ka lõike vaatlusaasta valiku ning kogurahvatulu nimistu esitamise ja hilisema ajakohastamise kohta.

Alates kogurahvatulu määruse jõustumisest on kogurahvatulu eksperdirühm võtnud igal aastal edukalt vastu arvamuse, milles kinnitatakse, et liikmesriikide ja Ühendkuningriigi poolt kogurahvatulu küsimustikes esitatud andmed on omavahendite arvutamiseks asjakohased. Kui andmete asjakohasus on kindlaks tehtud, edastatakse arvamus koos andmetega eelarve peadirektoraadile. See protsess on toiminud tõrgeteta, võimaldades eelarve peadirektoraadil aegsasti arvutada iga riigi eelarvemaksed kogurahvatulu omavahendite alusel.

Kontrollimudel

Komisjon (Eurostat) peab kontrollimudeli alusel kontrollima liikmesriikide poolt kogurahvatulu arvutamiseks kasutatud allikaid ja meetodeid, mida on kirjeldatud kogurahvatulu nimistus. Kogurahvatulu määruse artiklis 5 on sätestatud, et komisjon loob kontrollimudeli tihedas koostöös kogurahvatulu eksperdirühmaga. Eurostat on kogurahvatulu alates 2020.–2024. aastani kestva kontrollitsükli jaoks välja töötanud sellise mudeli, mis põhineb mudelil, mida kasutati edukalt kogurahvatulu alates 2016.–2019. aastani kestnud kontrollitsüklis, ning mille on heaks kiitnud kogurahvatulu eksperdirühm oma 2020. ja 2021. aasta koosolekutel. Kõiki selle olulisi elemente on kirjeldatud mudeli olulisteks osadeks olevates raamdokumentides.

Lisaks dokumendile GNIG/121 „Outline of the verification model for GNI for own resources“ („Omavahendite arvutamiseks kasutatud kogurahvatulu kontrollimudeli põhijooned“), milles kirjeldatakse kogu mudelit, on koostatud järgmised raamdokumendid kogurahvatulu alates 2020.–2024. aastani kestva kontrollitsükli jaoks:

– „ESA 2010 GNI Inventory Guide - Guidelines for writing the ESA 2010 GNI Inventory and for compiling the GNI process tables“ („ESA 2010 kogurahvatulu nimistu juhend – juhised ESA 2010 kohase kogurahvatulu nimistu ja kogurahvatulu komponentide arvestustabelite koostamiseks“) (GNIG/068 Rev. 1);

– „GNI Inventory Assessment Questionnaire (GIAQ)“ („Kogurahvatulu nimistu hindamise küsimustik“) (GNIG/099);

– „Guidelines for the Direct Verification exercise in the framework of the verification of Member States’ GNI inventories“ („Suunised otsese kontrolli tegemiseks liikmesriikide kogurahvatulu nimistute kontrollimise raames“) (GNIG/100);

– „Note on GNI reservations“ („Märgukiri kogurahvatulu reservatsioonide kohta“) (GNIG/101);

– „Note on materiality threshold“ („Märgukiri olulisuse künnise kohta“) (GNIG/102);

– „Documentation guidelines“ („Dokumente käsitlevad suunised“) (GNIG/122); ja

– „Risk assessment model for verification of GNI for own resource purposes “ („Omavahendite arvutamiseks kasutatud kogurahvatulu kontrollimise riskihindamise mudel“ (GNIG/130).

Mudel hõlmab kogurahvatulu küsimustike ja kvaliteediaruannetega edastatud andmete iga-aastast kontrollimist ning kogurahvatulu arvutamiseks kasutatud statistiliste allikate ja meetodite mitmeaastast kontrollimist.

Iga-aastane kontrollimine hõlmab kogurahvatulu küsimustikega edastatud andmete ja kvaliteediaruannete kontrollimist. Eurostat kontrollib kogurahvatulu küsimustikke, muu hulgas esitatud tabelite vormile vastavust ja arvandmete õigsust, andmete ajalist ühtsust ja nende kooskõla avaldatud rahvamajanduse arvepidamise andmetega. Kvaliteediaruandes kirjeldatud paranduste puhul kontrollitakse muu hulgas nende usutavust, kasutatud allikate ja meetodite kvaliteeti, kõigi paranduse ja üksikute paranduste omavahelist vastavust ning kooskõla varem teatatud muudatustega. Liikmesriikidelt võidakse nõuda selgitusi andmete ja kvaliteediaruande kohta ning nende parandamist. Selle protsessi tulemusena võtab kogurahvatulu eksperdirühm vastu eespool nimetatud arvamuse omavahendite arvutamiseks esitatud kogurahvatulu andmete asjakohasuse kohta.

Kontrolliprotsessi mitmeaastane osa seisneb kogurahvatulu arvutamiseks kasutatud statistiliste allikate ja meetodite kontrollimises. Seda tehakse kõigi liikmesriikide puhul ühtlustatud viisil mitmeaastaste kontrollitsüklite raames, mis tagab struktureeritud ja ühtse kontrolliraamistiku. Tsükli peamised etapid pärast raamdokumentide koostamist on järgmised: kogurahvatulu nimistute ja komponentide arvestustabelite esitamine, riskihindamine, nimistute ja komponentide arvestustabelite dokumendikontroll, läbivate teemade riikidevahelised võrdlused, kogurahvatuluga seotud teabekäigud, otsesed kontrollid, meetmete kehtestamine ja reservatsioonid.

Kogurahvatulu nimistud ja komponentide arvestustabelid on peamised võrdlusdokumendid, mida kasutatakse mitmeaastase kontrolliprotsessi kõikides etappides; Eurostat kontrollib neid kogurahvatulu nimistu hindamise küsimustiku abil, mille on heaks kiitnud kogurahvatulu eksperdirühm, ning tehes otseseid kontrolle valitud vaatlusalustes valdkondades. Küsimustik on põhjalik kontrolli- ja dokumenteerimisvahend. Selle ülesehitus on tihedalt seotud kogurahvatulu nimistu juhendi ülesehitusega. Küsimustik keskendub peamiselt kirjeldatud allikate ja meetodite ESA 2010 nõuetele, asjaomastele õigusaktidele ja metoodilistele suunistele vastavuse kontrollimisele. Need vahendid on aastate jooksul oma eesmärki hästi täitnud, tagades kogurahvatulu nimistute ja komponentide arvestustabelite süstemaatilise, ühtse ja õiglase analüüsi.

Mõned rahvamajanduse arvepidamise valdkonnad (mis on kindlaks tehtud riskianalüüsis) on kõigi liikmesriikide jaoks suure riskiga. Nende puhul peavad riigid tegema kasutatud lahenduste üksikasjaliku võrdleva analüüsi. Mõnel juhul võib vajalikuks osutuda ka kontseptuaalsete aspektide kooskõlastamine kogurahvatulu eksperdirühmas. Neid küsimusi kontrollitakse kõigis riikides ühtmoodi riikidevaheliste võrdluste abil. Alates 2016.–2019. aastani kestnud kontrollitsüklis viis Eurostat ellu ulatusliku riikidevaheliste võrdluste programmi mitmel läbival teemal. See hõlmas selliseid teemasid nagu ammendavus, SKP tasakaalustamine, eluasemeteenused, finantsteenused (sealhulgas kaudselt mõõdetavad finantsvahendusteenused), maailmatoodang, maksebilanss ning ESA 95 ja ESA 2010 vahelised erinevused. Riikidevahelised võrdlused ammendavuse, maailmatoodangu ja maksebilansi ning ESA 95 ja ESA 2010 vaheliste erinevuste kohta jagati omakorda üksikasjalikumalt. Kokku tehti 16 riikidevahelist võrdlust, mis aitasid suurendada kindlust vastavates valdkondades kasutatud allikate ja meetodite kvaliteedi suhtes. Alates 2020.–2024. aastani kestvas kontrollitsüklis tehakse veel kaks riikidevahelist analüüsi.

Kogurahvatulu määruses on sätestatud, et kogurahvatulu kontrollimise mudeli aluseks peaks olema vastastikuse eksperdihinnangu ja kulutasuvuse põhimõte. Järelikult on need peamised põhimõtted, mida järgitakse kogurahvatulu kontrollimisel ja mida kohaldatakse kogu kontrolliprotsessi jooksul.

Vastastikune eksperdihinnang kogurahvatulu kontrollimisel väljendub liikmesriikide aktiivses osalemises kontrollitöös nii kogurahvatulu eksperdirühmas kui ka kogurahvatuluga seotud teabekäikudel osalemise kaudu. Vastastikuse eksperdihinnangu põhimõtte rakendamise hõlbustamiseks on Eurostat taganud kontrolliprotsessi läbipaistvuse, tehes kogu asjakohase dokumentatsiooni kättesaadavaks kogurahvatulu eksperdirühmale. See hõlmab kogurahvatulu nimistuid ja komponentide arvestustabeleid ning kõiki teabekäikude aruannete ja meetmetega seotud kontrolliprotsessi tulemusi, tuvastatud vähemoluliste küsimuste loetelu, riikidevaheliste võrdluste kaudu kontrollitud läbivate teemade edu- ja lõpparuandeid, reservatsioonide hetkeseisu ning (alates 2020.–2024. aastani kestva kogurahvatulu kontrollitsükli puhul) kõiki kirju, millega kehtestatakse ja tühistatakse kogurahvatulu reservatsioonid.

Mis puutub kulutõhususe rakendamisse, siis see realiseerub kogurahvatulu kontrollimudelis kahel viisil; esiteks riskihindamise kasutamise ja teiseks olulisuse künnise kohaldamise kaudu. Tihedas koostöös kogurahvatulu eksperdirühmaga on välja töötatud ja heaks kiidetud terviklik riskihindamismudel omavahendite arvutamiseks kasutatud kogurahvatulu kontrollimiseks. Selle tulemuseks on kontrolliprotsessi struktureerimine ja kontrollitegevuse keskendumine suhteliselt suure riskiga valdkondadele. Komisjon on seisukohal, et selle vahendi kasutamine on protsessi lihtsustanud ja muutnud selle kulutasuvamaks.

Konkreetsete tegevuste või tehingute võimaliku ulatuse ja olulisuse hindamisel kaasneb kulutasuvuse põhimõttega olulisuse künnise kohaldamine. Kogurahvatulu eksperdirühm kiitis heaks künnise, mille suurus on 0,1 % kogurahvatulust. Olulisuse künnist võetakse arvesse kogu kontrolliprotsessi vältel, kuid see on esmatähtis meetmete ja reservatsioonide kehtestamisel ja tühistamisel.