ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 30.5.2008 
SEK(2008)1944 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud teatisele „E-õiguskeskkonna Euroopa strateegia väljatöötamine”, mis esitatakse 
nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Eu roopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele 
 
MÕJU HINDAMISE KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
COM(2008)329 final 
 SEC(2008)1947  
ET 2   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Mõju hindamise kommenteerit ud kokkuvõte teatisest „E-õiguskeskkonna Euroopa 
strateegia väljatöötamine”, mis esitatakse nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa 
Majandus- ja Sotsiaalkomiteele 
1. Poliitiline taust 
2007. aasta juunis määratles õigus- ja sise küsimuste nõukogu (dok 10393/07 JURINFO 21) e-
õiguskeskkonna arendamiseks Eur oopa Liidus mitu prioriteeti: 
- luua Euroopa liides (e -õiguskeskkonna portaal); 
- luua võimalused mitmete registrite võr guks sidumiseks, nt karistusregistrid, 
maksejõuetuse registrid, äri- ja ette võtlusregistrid ning kinnistusraamatud; 
- alustada ettevalmistusi Euroopa maksekäs umenetluse elektrooniliseks rakendamiseks 
kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1896/2006;  
- parandada videokonverentside kasutami st piiriüleste me netlustega seotud 
teabevahetuses, eelkõige tõendite kogumisel; 
- töötada välja abivahendid tõlkimiseks. Saksamaa, Portugali ja (praegu) Sloveenia eesistumise ajal on e-õiguskeskkonda hõlmava 
tööga kindlalt edasi liigutud. 
Töö raames tuleb saavutada järgmist: - tagada, et eelistataks juba käsilolevaid projekte; - eelistada detsentraliseeritud struktuure, tagades samal ajal kooskõlastamise Euroopa 
tasandil; 
- lähtuda olemasolevatest õigusaktidest ja ka sutada nende tõhustamiseks IT-vahendeid. 
Euroopa Parlament on ka väljendanud e- õiguskeskkonna projektile oma toetust. 
Euroopa ja riikide tasandil on selles valdko nnas käivitatud juba mitmeid algatusi. (Dok 
6358/08, JURINFO 14). 
Komisjon on järjepidevalt julgusta nud modernsete infotehnoloogiate kasutamist nii tsiviil- kui 
ka kriminaalasjades. Mitmes tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö raames vastu võetud 
õigusaktis on sellise võimaluse kasutamine juba  ette nähtud, nt Eur oopa maksekäsumenetlus, 
tõendite kogumist käsitl ev määrus või Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetlus. Lisaks 
on komisjon hallanud alates 2003. aastast ti hedas koostöös liikmesriikidega tsiviil- ja 
kaubandusasju käsitleva Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku portaali, mis on kodanikele 
kättesaadav 22 keeles. Komisjon on ka töötanud välja ja Euroopa  õigusatlase. Tegemist on 
elektroonilise vahendiga, mida saavad kasutada kohtunikud ja  õigusala töötajad ning tänu 
ET 3   ET millele nad saavad lahendada piiriüleseid asju Interneti kaudu. Nimetatud kaks vahendit 
moodustavad kindlasti tulevikus üh e osa Euroopa e-õiguskeskkonnast. 
Kriminaalvaldkonnas on komisjonil käsil töö vahendi  kallal, mille abil liikmesriigid saaksid 
omavahel vahetada karistusregistrite a ndmeid. Ka Eurojust on töötanud riikide 
ametiasutustega andmete vahetamiseks välja turvalised sidesüsteemid, eelkõige projekti E-POC raames. 
Eelolevatel aastatel pakub e-õiguskeskkond mitm eid võimalusi, kuidas muuta õigusel rajanev 
Euroopa ala kodaniku jaoks konkreetsemaks. Ülds trateegia koostamiseks selles olulises 
küsimuses soovib komisjon võtta mais vastu e-õiguskeskkonda käsitleva teatise. Selles 
teatises püütakse kehtestada objektiivsed kritee riumid, mille alusel prioriteete seada, eriti 
Euroopa tasandi uute projektide jaoks, et jõuda mõistliku aja jooksul konkreetsete 
tulemusteni.  
2. Probleemitõstatus Ettevõtjad tegutsevad rohkem piiriüleselt ja k odanikud liiguvad rohkem ühest riigist teise, 
mistõttu kasvab ka nõudlus õigusemõistmise järg i kõikjal Euroopas ja piiriülene osakaal selles 
on aina suurem. Traditsioonilised õigussüsteemi d ei suuda enam anda uutele vajadustele 
rahuldavat vastust. Piiriülesele õigusemõistm isele on iseloomulikud teatavad erijooned ja 
sellest johtuvad eriomased probleemid, mille lahendamiseks tuleb leida asjakohased ja uuenduslikud vahendid. 
Peamised piiriülese õigusemõistmis e puudused võib võtta kokku järgmiselt: 
• puudub piisav teave teistes liikmesrii kides kohaldatavate menetluste kohta; 
• keelebarjäärid; • raskused teabe vahetamisel eri liikmesriikide õigusasutuste vahel;  • usalduse puudumine erinevate liikmesriikide õigusasutuste vahel;  • olemasolevate ELi õigusaktide puudulik rakendamine; • turvalisuse ja dokumentide au tentimisega seotud probleemid. 
Algatusi selles valdkonnas on palju, mis annab kü ll tunnistust selle nähtuse olulisusest, kuid 
võib viia selleni, et riigid võtavad kasutusele  erinevad tehnilised lahendused, mida omavahel 
siduda ei ole võimalik. See võib tekitada koostalitusvõimele tõsiseid probleeme. E-
õiguskeskkonna algatusega püütakse seda ohtu ära hoida, tehes ettepaneku käsitleda seda 
küsimust ühtsetel alustel. 
3. Algatuse eesmärgid Teatisega püütakse saavutada järgmist: • Edendada lihtsamat juurdepääsu teabel e, tehes selle kättesaadavaks võrgus ja 
ajakohastades seda. 
• Kiirendada menetlusi, eelkõige kasutades laialdasemalt videokonverentse ja toetades 
e-õiguskeskkonna kooskõlastatud arendamist. 
ET 4   ET • Suurendada õigusasutuste vastastikust usal dust, eelkõige kõrvaldades takistusi, mis on 
seotud mitmekeelsusega ja pakkudes usaldusväärseid  vahendeid, et tagada andmete turvalisus 
ja autentimine. 
• Tõhustada piiriülese õigusalase koostöö me hhanisme, eelkõige töötades välja praktilisi 
vahendeid ja hõlbustades olemasolev ate ELi õigusaktide kohaldamist. 
• Kooskõlastada olemasolevaid projek te ja tagada nende järjepidevus. 
4. Poliitikavalikud Mõju hindamise aruandes uuritakse probleemi de lahendamiseks nelja poliitikavalikut, 
sealhulgas valikut, kus säilitata kse praegune olukord (1. valik). 
a) 1. valik: säilitatakse prae gune olukord: e-õiguskeskkond jäet akse liikmesriikide hallata 
ja jätkatakse olemasolevaid projekte 
+ Rahaliste vahendite  järgi vajadus puudub 
- Olemasolevaid probleeme suure tõenäosusega ei lahendata – oht omavahel 
kokkusobimatuteks tehnilisteks lahendusteks 
b) 2. valik: toetada riigiüleseid meetmeid ja parimate tavade vahetamist + Tõenäoliselt saavad tuult tiibadesse riik ide projektid – piirat ud rahalised vahendid 
vajalikud 
- Piiratud eesmärgid ja suutlikkus probleeme lahendada c) 3. valik: Euroopa e-õiguskeskkonna algatu s: toetudes neljale kriteeriumile võib 
strateegia 
keskenduda järgmistele meetmetele: videokonvere ntsi kasutamine, e- õiguskeskkonna portaali 
loomine, tõlkevõimaluste parandamine, töötad es välja Interneti-põhised automaattõlke 
vahendid, suhtlemise parandamine õigusasutuste vahel, omavahel ühendat ud riiklike registrite 
arvu suurendamine, sidusvahendid Euroopa menetluste jaoks (nt maksekäsumenetlus) 
+ Selle valiku puhul on ühendatud Euroopa  mõõde ja riikide pädevus – on võimalik 
saavutada 
mastaabisääst  - Erinevate projektide kohta tule b teha eraldi teostatavushinnang 
d) 4. valik: seadusandlik meede: hori sontaalsed vahendid ühtsete tehniliste 
ja õiguslike standard ite kehtestamiseks 
+ Kõige tõhusam ühtsete lahenduste saavutamiseks - Õiguslik alus, poliitiliselt tundlik valdkond 
ET 5   ET 5. Eelistatud valik 
Eelistatud poliitikavalik on 3. valik, millesse on inkorporeeritud teatavad osad 2. valikust. 
Miks? • Selle abil toetatakse konkreetseid projekte , mis parandavad õigusalast koostööd (tõlkimine, 
videokonverents jne). 
• Sellega ergutatakse e-õiguskeskkonna algatu st riigi tasandil kooskõlas subsidiaarsuse 
põhimõttega, tagades samal ajal järjekindluse Eu roopa tasandil parimate tavade vahetamise 
teel. 
• Sellega hoitakse ära omavahel kokkusobi matute tehniliste lahenduste oht, sest 
kehtestatakse ühtsed standardid. 
• Selle abil on võimalik saavutada mastaab isääst ja kulude kokkuhoid riigiasutuste ja 
kodanike jaoks, ilma et see tooks ELi või liikmesriikid e jaoks kaasa ülemäärast 
finantskoormust. 
• Sellega pannakse alus ELi institutsioonide kesksele ro llile, hoides samal ajal ära 
seadusandlikust meetmest tuleneda võivad (õiguslikud või poliitil ised) tagasilöögid. 
6. Keda see mõjutab? • Liikmesriike, kellel lasub esmane vast utus tagada tõhus ja usaldusväärne 
õigusemõistmise süsteem. 
• Euroopa Komisjoni kui aluslepingute tä itmise järelevalve eest vastutajat. 
• Liikmesriikide õigusasutusi, kellel on vaja keerulisemaid sidevahendeid, eriti 
piiriülestes asjades. 
• Õigusala töötajaid, kodanikke  ja ettevõtjaid, kes kõik ai tavad kaasa IT-vahendite 
paremale kasutamisele, et jõuda lahendusteni, mis vastavad paremini vajadustele, mis neil 
tekivad õigusvaldkonnas. 
7. Kelle arvamust küsiti? Mõju hindamise aruande koostamisel on võet ud arvesse liikmesriikide, õigusasutuste, 
õigusala töötajate, kodanike ja ettevõtjate ar vamusi. Kõigi nende käest on küsitud arvamusi 
kas siis otse või kaudselt enne  käesoleva mõjuhinnangu koostamist. 
Kodanike vajaduste mõõtmiseks tsiviilõigus es on kasutatud Eurobaromeetri tsiviilõigust 
käsitlevaid näitajaid. Õigusala töötajate seisukohti koguti tsiviilasjad e õigusalase koostöö 
võrgustiku ning kriminaalasjade õigusalase koostöö võrgustiku kaudu levitatud küsimustike 
abil. Liikmesriikide õigusasutuste seisukohti koguti nõukogu levitatud küsimustiku abil, mis 
käsitles info- ja sidetehnoloogiate kasutamist  liikmesriikide õigussüsteemides, maksejõuetuse 
registreid ja videokonverentse. 
Mõjuhinnangu koostanud peadirektoraat tegi k äesoleva dokumendi välja töötamisel tihedat 
koostööd informaatika peadirektoraadi, kirjaliku tõ lke peadirektoraadi, et tevõtluse ja tööstuse 
ET 6   ET peadirektoraadi, infoühiskonna peadirektoraadi, si seturu ja teenuste peadirektoraadi, 
transpordi ja energeetika peadirektoraadi, OLAFi, OPOCE ning peasekretariaadiga.