Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 88/07)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Crémant de Bordeaux“

PDO-FR-A0488-AM06

Teate esitamise kuupäev: 26. november 2021

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Ametlik geograafiaseadustik

Geograafilise piirkonna ja vahetus läheduses asuva piirkonna kommuunid on viidud kooskõlla ametliku geograafiaseadustikuga.

Muudetud on koonddokumendi punkti 6.

2. Viinamarjasordid

Roosade vahuveinide tootmise puhul on lisatud sordid „Muscadelle B“, „Sauvignon B“, ja „Semillon B“.

Need sordid on juba esindatud valgete vahuveinide tootmiseks kasutatavate viinamarjasortide seas.

Lisamisega kaasneb valgete viinamarjasortide piiramine roosade vahuveinide kuvees.

Nende sortide lisamine võimaldab anda veinidele teatavat värskust, säilitades samas roosade vahuveinide organoleptilised omadused.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3. Põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud säte

Tootespetsifikaadile on lisatud järgmised põllumajanduse keskkonnanõuded.

Surnud viinapuud tuleb maatükkidelt eemaldada ning nende ladustamine maatükkidel on keelatud.

Täielik keemiline umbrohutõrje maatükkidel on keelatud.

Iga käitaja arvutab ja registreerib oma töötlemissageduse indeksi (indice de fréquence de traitement, IFT).

Nende muudatustega püütakse võtta paremini arvesse ühiskonna nõudmisi vähendada taimekaitsevahendite kasutamist ja arvestada rohkem keskkonnaga.

Need muudatused ei too kaasa koonddokumendi muutmist.

4. Saagi transportimine

Koristatud viinamarjasaagi veotingimusi täpsustatakse, lisades järgmise.

Mahutid ei tohi olla suuremate mõõtmetega kui küljed 1,20 × 1,00 m ja kõrgus 0,80 m, laadimiskõrgus ei tohi olla üle 0,60 m. Viinamarjade koristamise ja pressimise vaheline aeg võib olla kuni 24 tundi.

See muudatus võimaldab vältida viinamarjade purunemist transpordi ajal ja seega parandab viinamarjade kvaliteeti.

Seega muudetakse koonddokumendi punkti 5.1.

5. Pressimine

Täpsustatud on, et viinamarjad kallatakse viinamarjapressi ilma neid varte eemaldamiseks purustamata ja pressimata.

Nii täpsustatakse kontrolli eesmärgil viinamarjade kogu olemust.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6. Ühtlustamine

Lisatud on, et tootja peab tõendama, et neil on vahend, mis võimaldab selliste pudelite mitmekordset keeramist, millele pursatamise (dégorgement) protsessi käigus on suhkrut lisatud, ning mis aitab kääritamisel kasutatavat kiirendit veiniga homogeenida.

See võimaldab tagada pudelite nõuetekohase homogeenimise, eriti poolkuivade veinide puhul.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7. Ladustamiskoht

Ladustamise puhul on ette nähtud, et käitaja peab esitama tõendid mis tahes ladustamiskoha kohta, mille maksimaalne temperatuur ei ole teise kääritamise ajal üle 14 °C ja pursatamise (dégorgement) ajal üle 20 °C.

Selle muudatuse eesmärk on optimeerida teist kääritamist ja tagada stabiilne keskkond.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8. Veini tunnustatud ladustajate vahel liikumise kuupäev

I peatüki IX osa punkti 5 alapunkt b, milles käsitletakse kuupäeva, mil veinid lastakse tunnustatud ladustajate vahel ringlusse, jäetakse välja.

Muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

9. Üleminekumeede

Üleminekumeetmed, mille tähtaeg on saabunud, on tootespetsifikaadist välja jäetud.

Muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

10. Avaldus pursatamisnõude kohta

Nõudeavaldus asendatakse avaldusega pursatamisnõude kohta.

Muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

11. Peamiste kontrollitavate punktide kohandamine

Peamised punktid, mida tuleb kontrollida seoses pursatamisnõude avaldusega ja seoses veinidega pärast pursatamist.

Muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

12. Viited kontrolliasutusele

Kontrolliasutuse viite sõnastus on läbi vaadatud, et ühtlustada see teiste nimetuste tootespetsifikaatide sõnastusega. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Crémant de Bordeaux

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

5. Kvaliteetvahuvein

4. Veini(de) kirjeldus

Valged ja roosad kvaliteetvahuveinid

LÜHIKIRJELDUS

Veinide naturaalne alkoholisisaldus on ≥ 9 mahuprotsenti.

Pärast järelkääritamist on veinide

— üldalkoholisisaldus ≥ 11 mahuprotsenti;

— lenduvate hapete sisaldus ≤ 18 meq/l;

— vääveldioksiidi üldsisaldus ≤ 150 mg/l;

— virde rikastamise korral on üldalkoholisisaldus ≤ 13 mahuprotsenti.

Veinid on kirka värvusega, püsiva vahu ning pika ja puuviljase järelmaitsega.

Peente mullide ja särava värviga valged veinid on värsked ning jõulised, iseäranis siis, kui need on valmistatud sortidest „Sauvignon B“ ja „Sémillon B“. Settel laagerdumisel ilmuvad küpsemad aromaatsed noodid, millega kaasnevad sageli ka võised või röstsaia varjundid.

Roosad veinid on valmistatud peamiselt sortidest „Merlot N“ ja „Cabernet Franc N“ ning neil on puuviljane maitse. Neid veine sobib juua, kui need on veel noored.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

5.1. Veinivalmistuse eritavad

1. Istutustihedus – ridadevaheline laius

Viljelustavad

Puude minimaalne istutustihedus on 4 000 puud hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,85 meetri.

Seda istutustihedust võib vähendada kuni 3 300 puu peale hektari kohta. Sellisel juhul ei tohi ridade vahe olla suurem kui 3 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,85 meetri.

2. Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viljelustavad

Lubatud on ainult noorenduslõikus (cots) ja pikkade võrsete lõikamine (astes).

Sortide „Merlot N“, „Muscadelle B“ ja „Semillon B“ puhul ei tohi pungade arv olla suurem kui 50 000 hektari ja 20 tüve kohta.

Muude sortide puhul ei tohi pungade arv olla suurem kui 60 000 hektari ja 22 tüve kohta.

Lõikamine toimub hiljemalt lehtede moodustumise etapil (Lorentzi skaalal 9).

3. Saagi transportimine

Viljelustavad

Viinamarjade transportimiseks tuleb kasutada mittehermeetilisi mahuteid. Mahutid ei tohi olla suuremate mõõtmetega kui küljed 1,20 × 1,00 m ja kõrgus 0,80 m, laadimiskõrgus ei tohi olla üle 0,60 m. Viinamarjade koristamise ja pressimise vaheline aeg võib olla kuni 24 tundi.

4. Vastuvõtt ja pressimine

Veinivalmistuse eritavad

Valge veini valmistamiseks mõeldud viinamarjad valatakse pressi tervetena.

Mis tahes kruvipressiga nõrutamis- või pressimissüsteemide kasutamine virde saamiseks on keelatud.

Mis tahes kruvipressi või kettidega pressimissüsteemide kasutamine on keelatud.

Kaalumisseadme kasutamine on kohustuslik ja see peab olema kohandatud vastavalt saagi jaoks kasutatavate mahutite tüübile.

Viinamarjade pressi etteandmise ja konveiersüsteem peavad jätma viinamarjad terveks. Eelkõige tuleb läbi vaadata või kõrvaldada kõik ummistusvastased süsteemid või vahendid, mis mõjutavad viinamarjade terveksjäämist.

Pressi laadimine peab toimuma ühekorraga selle mahule vastava kogusega. Väiksema koguse laadimine toimub vaid erandjuhul.

Viinamarjavirde eraldamine on kohustuslik.

Saagikoristuse konveiersüsteemist saadud automaatselt pressitud mahl tuleb eraldada. Seda automaatselt pressitud mahla ei võeta arvesse virde mahu arvutamisel. See saadetakse destilleerimisse enne käimasoleva turustusaasta 31. juulit.

Pressi igapäevane pesemine on kohustuslik.

Saagikoristusel kasutatavate mahutite igapäevane pesemine on kohustuslik.

Vastuvõtukoha põrand ja pressimisruum peavad olema lihtsalt puhastatavad.

5. Rikastamine

Veinivalmistuse eritavad

Rikastamiseks kasutatavate veinide puhul peab kääritatava suhkru sisaldus olema ≤ 5 g/l.

Järelkääritatud veinide puhul ei tohi rikastamise järel olla viinamarjavirde üldalkoholisisaldus üle 13 %.

5.2. Maksimaalne saagikus

1. 78 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine ja kääritamine toimub Gironde’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil vastavalt 1. veebruari 2021. aasta ametlikule geograafiaseadustikule: Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arcins, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Escoussans, Espiet, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, La Brède, La Lande-de-Fronsac, La Réole, La Rivière, La Roquille, La Sauve, Labarde, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamarque, Lamothe-Landerron, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Le Bouscat, Le Fieu, Le Haillan, Le Nizan, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Le Pout, Le Puy, Le Taillan-Médoc, Le Tourne, Le Verdon-sur-Mer, Léogeats, Léognan, Les Artigues-de-Lussac, Les Billaux, Les Eglisottes-et-Chalaures, Les Esseintes, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Les Peintures, Les Salles-de-Castillon, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets , Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, Rimons, Riocaud, Rions, Roaillan, Romagne, Roquebrune, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Estèphe, Saint-Etienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac, Yvrac.

7. Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

„Cabernet franc N“ (tume)

„Cabernet-Sauvignon N“ (tume)

„Carmenère N“ (tume)

„Cot N“ (tume) – „Malbec“

„Merlot N“ (tume)

„Muscadelle B“ (hele)

„Petit Verdot N“ (tume)

„Sauvignon B“ (hele) – „Sauvignon blanc“

„Sauvignon gris G“ (hall) – „Fié gris“

„Semillon B“ (hele)

8. Seos(ed)

Geograafilise piirkonna kliimatingimused on viinamarjakasvatuseks head ja suhteliselt ühtlased; piirkond asub suurte veekogude lähedal (Atlandi ookean, Gironde’i suudmeala, Garonne’i ja Dordogne’i orud), mis on olulised temperatuuri reguleerijad. Ookeani mõju kevadkülma pehmendamisel väheneb sedamööda, mida kaugemal on piirkond merest ja suurtest orgudest ning mida lähemal on Landesi, Saintonge’i ja Double Périgourdine’i metsamassiivid. Need iseärasused selgitavad viinapuude vähest levikut geograafilise piirkonna põhja-, lõuna ja edelaosas. See puudutab 497 Gironde’i departemangu territooriumi 538st, kusjuures välja jääb departemangu edelaosa, kus viinamarjakasvatuse asemel tegeletakse metsandusega.

Neid Bordeaux’ viinamarjasorte kasvatatakse ookeanikliimas ja neid on juba 17. ja 18. sajandist alates olnud vaja toestada tugikeppide ja hiljem levinud tugivõrestikega. Viinapuid tuleb lõigata, et saak jaguneks ühtlaselt ja lehti oleks piisavalt klorofülli sünteesiks, mis omakorda soodustab optimaalset küpsemist.

Saagikoristus optimaalse küpsuse saavutamise ajal tagab suurepärase suhkru ja happe tasakaalu, mis on vajalik nii värskuse kui ka järelkäärimise jaoks.

Kuna mullatüüpide ja kasvukohtade mõju on erinev, siis valitakse ja kohandatakse viinamarjasorte lähtuvalt keskkonnatingimustest, mis selgitab, et ajalooliselt on suundumus toota seguveine. Seega võib eristada nelja mullatüüpi:

— savi-lubjamullad ja mergli-lubjamullad, mis on väga levinud mägede nõlvadel, kuhu sobib hästi kasvama „Merlot N“;

— ränimullad, mis sisaldavad savi ja lubjakivi osakesi ning sobivad täiuslikult näiteks sortide „Merlot N“ ja „Sauvignon B“ kasvatamiseks;

— savika liivakivi põhised peeneid räniosakesi sisaldavad kergemad mullad, mis sobivad selliste valgete viinamarjasortide kasvatamiseks, millest valmistatakse baasveine;

— kruusamullad, mis sisaldavad kruusa, kvartsi ja suuremal või vähemal määral jämedat liiva, moodustades hästi vett läbilaskvad ning soojad terrassid, mis sobivad täiuslikult viinamarjakasvatuseks ja iseäranis „Cabernet Sauvignon N“ sordi jaoks.

Vastavalt oma kogemusele seoses veini valmistamisega erinevatest viinamarjasortidest, koostavad tootjad oma veinisegusid, mille koostis annab tunnistust suurepärasest viinamarjasorte ja aastakäiku puudutavast oskusteabest, et tagada veinide happesuse ja puuviljasuse kindel ning püsiv tasakaal.

Viinamarjade terviklikkuse säilitamine alates saagikoristusest kuni transpordi lõpuni ning tootespetsifikaatidega rangelt reguleeritud pressimise eeskirjad tagavad mahlade selguse. Piiratud sulfiteerimine on järelkääritamise kvaliteedi seisukohalt oluline. Settel laagerdumine, mille käigus kujunevad tertsiaalsed aroomid, süvendab veinide komplekssust.

Oma sadama ja tihedate ajalooliste sidemete kaudu teiste riikidega, mille abil loodi juba ammu struktureeritud ning võimas äritegevus, on Bordeaux’ viinamarjaistandused olnud alati ülejäänud maailma poole pööratud, toetanud ja levitanud tehnilisi uuendusi, soodustanud istanduste arengut ning võimaldanud seeläbi tugevdada, arendada ja eksportida oma oskusteavet, pidades alati silmas ilmalikke kasutusviise.

Alates eriliste sidemete loomisest Inglismaaga XII sajandil kuni Aasia turgude vallutamiseni, mis on nüüdsest veinitoodetele avatud, on Bordeaux’ viinamarjakasvatajad kohanenud muutuvate turgudega ning suhtunud samas säästvalt keskkonda, kus asuvad viinamarjaistandused. Sellest tulenevalt on toodete mitmekesisus suur ja veinide „Crémant de Bordeaux“ kasvav tootmismaht kinnitab seda dünaamikat.

Kuigi „Crémant de Bordeaux“ esindab ainult osa Bordeaux’ piirkonna veinitoodangust, ilmestab see traditsiooniliste viinamarjasortide pakutavate võimaluste rikkust ja Bordeaux’ viinamarjakasvatajate suutlikkust võtta omaks veinivalmistustehnikaid ja uuendusi. Nii roosa kui ka valge veini „Crémant de Bordeaux“ puhul on ühendatud Bordeaux’ viinamarjasordid ja traditsiooniline järelkäärimine.

Vein „Crémant de Bordeaux“ on erksa värvi, püsiva vahu ning pika ja puuviljase järelmaitsega.

Peente mullide ja särava värviga valged veinid on värsked ning jõulised, eriti kui need on valmistatud viinamarjasortidest „Sauvignon B“ ja „Semillon B“.

Settel laagerdumisel ilmuvad küpsemad aromaatsed noodid, millega kaasnevad sageli ka võised või röstsaia varjundid.

Roosad veinid on valmistatud peamiselt sortidest „Merlot N“ ja „Cabernet Franc N“ ning neil on puuviljane maitse. Neid veine sobib juua, kui need on veel noored.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Märgistus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud päritolunimetuse nimi on kirjutatud pudelikorgi selle osa peale, mis on pudelikaelas.

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgisel võib olla nimetatud laiem geograafiline piirkond „Vin de Bordeaux“ või „Grand Vin de Bordeaux“. Laiema geograafilise piirkonna märgistuse tähemärgid ei tohi olla suuremad (ei kõrguses ega laiuses) kui kaks kolmandikku kontrollitud päritolunimetuse tähemärkide suurusest.

Pakendamine

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine kindlaksmääratud piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

Kõik viinamarjade tootmisetapid alates viinamarjade korjamisest kuni sette eemaldamiseni peavad toimuvad määratletud geograafilises piirkonnas.

Veinid valmistatakse eranditult teise kääritamise teel klaaspudelites.

Veinide pakendamine toimub geograafilises piirkonnas, sest teine kääritamine toimub pudelis.

Villimine klaaspudelitesse, kus leiab aset järelkäärimine, võib toimuda üksnes kolm kuud pärast saagikoristust ja kõige varem 1. detsembril pärast saagikoristust.

Veine turustatakse tarbijale vähemalt kaheteistkümne kuu pikkuse valmistusperioodi lõpus alates villimiskuupäevast, sealhulgas vähemalt üks kuu pärast sette eemaldamist.

Link tootespetsifikaadile

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7df3447f-384a-4f7a-819e-2971ef1ae277

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.