[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 13.06.2006

KOM(2006) 309 lõplik

2004/0167 (COD)

KOMISJ ONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE mis käsitleb vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teisele lõigule

nõukogu ühist seisukohta seoses Euroopa Regionaalarengu Fondi käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse vastuvõtmisega

2004/0167 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE mis käsitleb vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teisele lõigule

nõukogu ühist seisukohta seoses Euroopa Regionaalarengu Fondi käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse vastuvõtmisega

TAUST

EP-le ja nõukogule ettepaneku saatmise kuupäev (dokument KOM(2004) 495 lõplik – 2004/0167(COD)): | 15. juuli 2004 |

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse kuupäev: | 6. aprill 2005 |

Regioonide Komitee arvamuse kuupäev: | 13. aprill 2005 |

Euroopa Parlamendi arvamuse kuupäev, esimene lugemine: | 6. juuli 2005 |

Ühise seisukoha vastuvõtmise kuupäev: | 12. juuni 2006 |

KOMISJONI ETTEPANEKU EESMÄRK

Komisjoni ettepaneku eesmärk oli määratleda Euroopa Regionaalarengu Fondi ülesanded ning abi ulatus „Lähenemise“, „Piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive“ ning „Euroopa territoriaalse koostöö“ eesmärkide osas. Sellega nähti ette ka rohkem kui üht liikmesriiki hõlmavate territoriaalse koostöö programmide suhtes kohaldatavad erieeskirjad.

Koos ettepanekutega Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa territoriaalse koostöö rühmitust ning kõikide fondide suhtes kohaldatavaid üldeeskirju käsitlevate määruste kohta moodustab see ühenduse õigusliku raamistiku ühtekuuluvuspoliitika rakendamiseks ajavahemikul 2007–2013.

ÜHIST SEISUKOHTA KÄSITLEVAD SELGITUSED

Ühine seisukoht võeti ühehäälselt vastu 12. juuni 2006. Komisjon toetab seda, sest leiab, et see on sobiv kompromiss, mis vastab komisjoni esialgse ettepaneku eesmärkidele ning võtab arvesse mitmeid Euroopa Parlamendi esitatud muudatusettepanekuid.

Peamised muudatusettepanekud seonduvad ERFi sekkumisvõimaluste laiendamisega, mille hulka kuuluvad käibemaksu osaline abikõlblikkus, elamumajandusprojektide rahastamine EL 10 riikides, Rumeenias ja Bulgaarias ning sekkumisvõimalus piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi puhul.

Käibemaks

Komisjoni esialgne ettepanek seoses ühenduse toetusega rakenduskavadele oli, et käibemaks (tagastatav ja tagastamatu) ei ole abikõlblik. Euroopa Ülemkogu leppis 2005. aasta detsembris kokku, et liikmesriikides, kus keskmine SKT elaniku kohta oli ajavahemikul 2001–2003 vähem kui 85% EL 25 keskmisest, loetakse tagastamatu käibemaks fondidest antavate toetuste arvutamisel abikõlblikuks kuluks.

Seoses finantsperspektiive käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe üle peetavate läbirääkimistega palus Euroopa Parlamendi Regionaalarengukomisjon, et määrustega kehtestataks ühtne süsteem kõikide liikmesriikide jaoks ning ei kehtestataks eri kategooriatesse kuuluvatele liikmesriikidele erinevaid norme. Ühises seisukohas võetakse seda taotlust arvesse ning sätestatakse, et tagastamatu käibemaks, mille abisaaja on tegelikult ja lõplikult tasunud, on kõikides liikmesriikides abikõlblik.

Eluasemega seotud küsimused

Euroopa Parlamendi muudatusettepanekus nr 82 paluti teha abikõlblikuks kulud, mis on seotud sotsiaalelamute renoveerimisega energia kokkuhoiu ja keskkonnakaitse eesmärgil, pidades silmas linnade säästvat arengut. Ühises seisukohas võetakse seda muudatusettepanekut arvesse EL 10, Rumeenia ja Bulgaaria eluasemeprojektide puhul. Selles määratakse kindlaks ka rahasummad, mida võib eluasemega seotud kuludeks eraldada, ja sätestatakse, et kõnealused kulud peavad moodustama osa terviklikust linna arengukavast ning on piiritletud avalik-õigusliku isiku omanduses olevate ja mitmepereelamutega.

„Piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive“ eesmärgi rakendusala laiendamine

ERFi määruse artikliga 5 nähakse ette „Piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive“ eesmärgi esmane rakendusala ning muudetakse komisjoni ettepanekut, sest selles märgitakse, et kõnealune rakendusala ei ole lõplik.

KOMISJONI ÜKSIKASJALIKUD SELGITUSED

Määruse eelnõu teksti muutmisel võeti täielikult või osaliselt arvesse üheksat Euroopa Parlamendi esitatud muudatusettepanekut. Seitse muudatusettepanekut ei ole enam ajakohased ning seepärast ei saa neid arvesse võtta. Kahekümne kajastamata muudatusettepaneku eesmärk saavutati artikli 5 sõnastuse muutmisega. Ülejäänud muudatusettepanekud lükati tagasi alljärgnevalt esitatud põhjustel. Kuna komisjon muudetud ettepanekut vastu ei võtnud, teavitas komisjon nõukogu oma seisukohast Euroopa Parlamendi esitatud muudatusettepanekute puhul.

Ühises seisukohas täielikult või osaliselt kajastatud muudatusettepanekud

Arvesse on võetud muudatusettepanekut nr 4 , mis käsitleb abikõlblikkuse reeglitele viitamise ümbersõnastamist 4. põhjenduses. 10. põhjenduses on kajastatud muudatusettepanekut nr 10 , mis käsitleb seitsmenda raamprogrammiga kooskõlastamist.

Territoriaalseid eripärasid käsitlevat muudatusettepanekut nr 12 on arvesse võetud 13. põhjenduses.

„Lähenemise“ eesmärgi rakendamisala puhul võetakse arvesse artikli 4 lõikes 1 muudatusettepaneku nr 27 esimest osa, mis käsitleb teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse potentsiaali integreerimist Euroopa teadusruumi.

Muudatusettepaneku nr 60 eesmärki on kajastatud „Piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõivega“ seotud artikli 5 lõike 2 punktis d, viidates puhta ja säästva ühistranspordi edendamisele.

„Euroopa territoriaalse koostöö“ rakendusalas on eesmärgi prioriteetide hulka lisatud keskkonnaalane tegevus, nagu pandi ette muudatusettepanekuga nr 65 . Ühine seisukoht sisaldab piirkondadevahelist koostööd käsitleva muudatusettepaneku nr 80 esimest osa (artikli 6 lõike 3 punkt a).

Muudatusettepanek nr 82 : Euroopa Parlament tegi ettepaneku laiendada abikõlblikkust neile kuludele, mis on seotud sotsiaalkorterite renoveerimisega energia kokkuhoiu ja keskkonnakaitse eesmärgil, pidades silmas linnade säästvat arengut.

Ühises seisukohas tunnustatakse eluasemele tehtavate kulutuste abikõlblikkust määruses sätestatud tingimustel. Sellega seatakse piirang rahasummadele, mida võib eluasemega seotud kulutusteks eraldada, nõutakse, et kõnealused kulutused peavad moodustama osa linnade integreeritud arendamise kavast ning on piiratud avalik-õigusliku isiku omanduses olevate ja mitmepereelamutega. Komisjoni rakendusmääruses sätestatakse üksikasjalikult nende linnaalade kindlaksmääramise kord, kus valitseb või mida ohustavad sotsiaalne kitsikus ja olukorra füüsiline halvenemine, ning abikõlblike meetmete täpne loend.

Vastavalt muudatusettepanekus nr 108 esitatule on artikli 19 lõikes 2 tegevuste valikusse lisatud ka viide piirkondadevahelisele koostööle.

Ühises seisukohas kajastamata muudatusettepanekud

Artikli 5 kohta esitatud muudatusettepanekuid nr 44–59 ja 61–64, millega lisati ERFile uusi sekkumisvaldkondi „Piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive“ raames, sellisel kujul heaks ei kiidetud. „Piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive“ eesmärgi rakendusala laiendamiseks muudeti aga ühise seisukohaga artiklit 5 selliselt, et ERF keskenduks abi andmisel peamiselt (kuid mitte üksnes) kolmele loetletud prioriteedile.

Mitme muudatusettepaneku eesmärk oli laiendada ERFi ülesannet ja sekkumisvaldkonda (muudatusettepanekud nr 18–24) ning muuta neid prioriteete, mis on sätestatud komisjoni ettepanekus „Lähenemise“ ja „Euroopa territoriaalse koostöö“ eesmärkide puhul („Lähenemise“ eesmärgi rakendusala käsitleva artikli 4 muudatusettepanekud nr 25, 26 ja 28-43; „Euroopa territoriaalset koostööd“ käsitleva artikli 6 muudatusettepanekud 66–72, 73, 75–79 ja 81). Neid arvesse ei võetud.

Et keskenduda selgemalt sekkumistele mõningates prioriteetsete valdkondades, ei kiidetud heaks ka territooriumide eripära käsitlevate artiklite 8, 9, 10 ja 11 kohta tehtud muudatusettepanekuid (muudatusettepanekud 83–90).

Arvestades, et „Euroopa territoriaalse koostöö“ eesmärgi rakenduskavade sisu peab olema ülejäänud kahe eesmärgi rakenduskavade sisuga võimalikult tihedalt seotud, ei võetud arvesse ka artiklit 12 käsitlevaid muudatusettepanekuid 91–100, millega laiendatakse nimetatud tegevuskavade sisuga seotud nõudeid.

Muudatusettepanek nr 103 : määruse sätted peavad olema kooskõlas kõikide liikmesriikide institutsioonilise korralduse ja järelevalvekomiteede volitustega. Partnerlussuhete tugevdamine on tõepoolest oluline. Järelevalvekomiteedesse kuuluvate partnerite määramine kuulub aga komiteede pädevusse.

Aegunud muudatuseettepanekud

Arvestades, et ühises seisukohas on muudetud 10. põhjendust, ei võeta arvesse muudatusettepanekut nr 8 , mis käsitleb ERFi kaasrahastatavaid programme ning nende raames maamajanduse mitmekesistamiseks antavat toetust. Muudatusettepanekud nr 104 ja 105 ei kuulu ERFi määruse valdkonda ning neid ei saa arvesse võtta. Rakenduskavade heakskiitmise eeskirju käsitletakse üldmääruses. Lõplike abisaajatega seotud läbipaistvuseeskirjad sätestatakse mõnes muus määruses. Komisjoni ettepanek fondide kaasfinantseeritavate kavade ellurakendamise üldsätete määruse kohta näeb ette avalikustamis- ja teavitamiskohustuse ning komisjoni rakendusmäärus näib olevat sobivaim õiguslik alus, milles sätestada lõplike abisaajate nimede avalikustamise kohustus.

Pärast teksti muutmist ei ole muudatusettepanekud nr 101 ja 102 enam asjakohased.

Kontrolöri määramine kuulub korraldusasutuse pädevusse. Seetõttu ei ole muudatusettepanekud nr 106 ja 107 artikli 15 kohta asjakohased.

KOKKUVÕTE

Ehkki komisjon eelistanuks säilitada määruse esialgse rakendusala, leiab ta, et 12 juunil 2006 ühehäälselt vastu võetud ühine seisukoht vastab suures osas komisjoni ettepaneku eesmärkidele ja lähenemisviisile ning võtab arvesse mitmeid olulisi EP muudatusettepanekuid, mistõttu komisjon toetab seda. Koos liikmesriikidega enne vastuvõtmist rakenduskavasid läbi vaadates pöörab komisjon tähelepanu sellele, et säiliks ühenduse kaasrahastatava ühtekuuluvuspoliitikaga loodav lisandväärtus ning et innovatsioonile ja majanduskasvule suunatud investeeringud moodustaksid küllaldase osa.