Need investeeringud ja reformid aitavad kaasa Sloveeniale viimase kahe aasta jooksul esitatud riigipõhiste soovituste täitmisele, mille eesmärk on „keskenduda investeeringutega seotud majanduspoliitikas [...] vähese CO2-heitega majandusele ja energiale üleminekule (riigipõhine soovitus 3, 2019) ning „keskenduda investeeringutele rohepöördesse [...], eelkõige puhtale ja tõhusale energiatootmisele ja -kasutusele ning keskkonnataristule" (riigipõhine soovitus 3, 2020).

Komponendi eesmärgid on suurendada taastuvate energiaallikate kasutamist, parandada energiatõhusust ja vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid. Investeeringuid toetavad reformid hõlmavad regulatiivseid muudatusi, et vallandada taastuvenergia tootmise potentsiaal, tugevdada elektrivõrku ja parandada majanduse energiatõhusust. Nende reformidega toetatud investeeringud on seotud taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia osakaalu suurendamisega, elektrivõrgu kadude vähendamisega ja energiatõhususe meetmete edendamisega tööstuses.

Lepingute sõlmimine katseprojektide jaoks, mille eesmärk on töötada välja tehnoloogilised lahendused energiatõhususe suurendamiseks ettevõtetes, mida toetab regulatiivne liivakast. Valiku-/kõlblikkuskriteeriumidega tagatakse vastavus tehnilisele juhendile „Mitte tekitada olulist kahju“ (2021/C58/01), sealhulgas ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud projektide puhul, et tagada, et toetust saavad käitised saavutavad kasvuhoonegaaside heite, mis on märkimisväärselt väiksem kui LHÜde tasuta eraldamiseks kehtestatud võrdlusalus, nagu on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2021/447 .

Sloveenia Vabariigi valitsus võtab tegevuskava osana vastu ettevõtete energiatõhususe juhtimismudeli. See võimaldab taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootjate integreerimist digitaalsesse platvormi (börsile/turule), et parandada taastuvenergia tarneallikate tõhusust ja nende tootjate turulepääsu.

Avatud on pakkumismenetlus trafojaamade ehitamiseks. Konkurss on avatud kuni eelarveliste vahendite ammendumiseni. Hanketingimused peavad eelkõige tagama kriteeriumid taastuvenergia tootmis- ja salvestusrajatiste, sealhulgas elektrisõidukite laadimispunktide tõhusaks integreerimiseks. Lisaks kõigile kohustuslikele riiklikele ja Euroopa eeskirjadele, millega nähakse ette nõuded ehitus- ja keskkonnasekkumistele, tagatakse valiku-/kõlblikkuskriteeriumidega vastavus tehnilisele juhendile „Mitte tekitada olulist kahju“ (2021/C58/01).

Avatud on pakkumismenetlus investeeringuteks, millega suurendatakse taastuvate energiaallikate osakaalu kaugküttesüsteemides. Konkurss on avatud kuni eelarveliste vahendite ammendumiseni. Valiku-/kõlblikkuskriteeriumid peavad tagama vastavuse tehnilisele juhendile „Mitte tekitada olulist kahju“ (2021/C58/01) ja eelkõige selle, et ümberkorraldatud kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemid vastaksid direktiivile 2012/27/EL; biomassi kasutamise korral peab biomass olema kooskõlas direktiiviga (EL) 2018/2001.

Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise seaduses sätestatakse, et kuni 20 kW võimsusega käitiste ühendamise maksimaalne aeg on 30 päeva. Ametiasutused järgivad proportsionaalsuse, läbipaistvuse, energiatõhususe ja mittediskrimineerimise põhimõtteid.

Investeeringud parandavad ka riikliku heitkogustega kauplemise süsteemi registri toimimist kõrgtehnoloogia rakendamise kaudu, et suurendada läbipaistvust ja vähendada pettuseohtu. Lisaks luuakse ja võetakse kasutusele nn regulatiivne liivakast nõudlusele reageerimise tehnoloogiate edendamiseks. Regulatiivse raamistiku eesmärk on toetada kolme uuenduslike tehnoloogiateenuste katseprojekti, mis aitavad kaasa õigusraamistiku ajakohastamisele.

Selle investeeringu eesmärk on suurendada kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemide energiatõhusust. 2017. aastal tehtud hindamises jõuti järeldusele, et vaid umbes kaks kolmandikku kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemidest on energiatõhusad süsteemid.

Reformiga määratakse kindlaks kulutõhusad renoveerimisviisid, -poliitika ja -meetmed, et edendada hoonete täielikku renoveerimist, sealhulgas meetmed üksikisikute, ehitustööstuse ja finantseerimisasutuste investeerimisotsuste suunamiseks ning oodatava energiasäästu ja laiema kasu hindamiseks, nagu on ette nähtud uues pikaajalise renoveerimisstrateegias.

Need investeeringud ja reformid aitavad kaasa Sloveeniale viimase kahe aasta jooksul esitatud riigipõhiste soovituste täitmisele, mille eesmärk on „keskenduda investeeringutega seotud majanduspoliitikas [...] vähese CO2-heitega majandusele ja energiale üleminekule“ (riigipõhine soovitus 3, 2019) ning „keskenduda investeeringutele, mida tehakse rohepöördesse [...], eelkõige puhtale ja tõhusale energiatootmisele ja -kasutusele ning keskkonnataristule“ (riigipõhine soovitus 3, 2020).

Sloveenia taaste- ja vastupidavuskava selle osa eesmärk on edendada hoonete põhjalikku renoveerimist, keskendudes üldkasutatavatele hoonetele, et saavutada energiatarbimise vähemalt 30 % vähenemine võrreldes eelneva heitega.

Sloveenia riikliku energia- ja kliimakava kohaselt on aastatel 2021–2030 hoonete renoveerimiseks vaja ligikaudu 9 500 000 000 eurot, et vähendada hoonete energia lõpptarbimist 20 % võrra ja hoonete kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks vähemalt 70 % võrra võrreldes 2005. aastaga.

Kuulutati välja pakkumismenetlus uue madalpinge jaotusvõrgu ehitamiseks. Konkurss on avatud kuni eelarveliste vahendite ammendumiseni. Projektide eesmärk on taastuvenergia tootmis- ja salvestusrajatiste, sealhulgas elektrisõidukite laadimispunktide tõhus integreerimine elektrijaotusvõrku. Lisaks kõigile kohustuslikele riiklikele ja Euroopa eeskirjadele, millega nähakse ette nõuded ehitus- ja keskkonnasekkumistele, tagatakse valiku-/kõlblikkuskriteeriumidega vastavus tehnilisele juhendile „Mitte tekitada olulist kahju“ (2021/C58/01). Investeeringud tugevdavad jaotusvõrku, parandavad selle suutlikkust ja kohanemisvõimet, samuti andmebaaside integreerimist ja reaalajas toimuvat järelevalvet.

See on uute, ühendatud ja toimivate elektrijaamade lisavõimsus oma tarbeks. Nende ehitamist, ühendamist ja käivitamist eeldatakse elektrivarustusseaduse jõustumisega.

Lisaks on veekadu endiselt üle ELi keskmise. Sellised lekked on pinna- ja põhjavee raiskamine, mille tulemuseks on suurem energiakasutus vee puhastamisel ja jaotamisel. Samuti suurendavad need vee saastumise ohtu.

Kuna Sloveenia on üks Euroopa riike, kus seismiline risk on kõige suurem, tehakse energia renoveerimine paralleelselt seismilise renoveerimisega, et tagada kulutõhus lähenemisviis ja investeeringu pikaajaline mõju. Samuti austatakse ehitiste esteetikat ja arhitektuurilist kvaliteeti, võttes kultuuripärandisse kuuluvate hoonete puhul arvesse renoveerimisega seotud võimalikke kultuurikaitsenõudeid.

Reformiga luuakse ka avaliku sektori energia renoveerimise käibefond, mis on isemajandav energiasäästu abil. See luuakse ministeeriumidevahelise kokkuleppega, millega kehtestatakse fondi õiguslikud, tehnilised ja majanduslikud aspektid 31. detsembriks 2023.

Investeeringuga luuakse spetsiaalsed keskused kliimast tingitud katastroofide, näiteks üleujutuste ja suurte metsapõlengute ennetamiseks, nendeks valmisolekuks ja neile reageerimiseks. See hõlmab kodanikukaitsejõudude koolitamist, et tagada integreeritud meetmed, ning üldsuse teadlikkuse suurendamise meetmeid. See hõlmab ka ehitatud koordineeritud reageerimise keskuse digiteerimist ja hädaabinumbri 112 ajakohastamist.

Eeskirju tarnijate registrisse kandmise tingimuste ja tarnijate muude asjakohaste kohustuste kohta ning kultiveerimismaterjali turustamise nõudeid muudetakse, et tagada kultiveerimismaterjali nõuetekohane kvaliteet. Metsapaljundusmaterjali sertifikaate käsitlevaid eeskirju muudetakse, et parandada seiret ja ekspertide järelevalvet.

Reformi eesmärk on saavutada metsadega seotud elupaikade ja liikide hea seisund, et edendada ökoloogilisi teenuseid ja bioloogilist mitmekesisust ning suurendada vastupanuvõimet sellistele ohtudele nagu kliimamuutuste mõju metsadele.

Need investeeringud ja reformid aitavad kaasa Sloveeniale viimase kahe aasta jooksul esitatud riigipõhiste soovituste täitmisele, mille eesmärk on „keskenduda investeeringutega seotud majanduspoliitikas [...] vähese CO2-heitega majandusele ja energiale üleminekule“ (riigipõhine soovitus 3, 2019) ning „keskenduda investeeringutele rohepöördesse [...], eelkõige puhtale ja tõhusale energiatootmisele ja -kasutusele ning keskkonnataristule“ (riigipõhine soovitus 3, 2020).

Sloveenia taaste- ja vastupidavuskava selle osa eesmärk on rakendada loodusõnnetuste ennetamiseks, nendeks valmisolekuks, neile reageerimiseks ja nende tagajärgede likvideerimiseks koordineeritud lähenemisviisi, eelkõige parandades taristut ja sellega seotud organisatsiooni, teadusuuringuid, teadlikkuse suurendamist ja koolitusi. Komponendi eesmärk on veelgi parandada veemajandust.

Investeering hõlmab joogiveega varustamise süsteemide ehitamist, mille keskmine energiatarbimine on ≤ 0,5 kWh või mille infrastruktuuri lekkeindeks (ILI) on ≤ 1,5, ning olemasolevate joogiveega varustamise süsteemide renoveerimist, et vähendada keskmist energiatarbimist rohkem kui 20 % võrra või leket rohkem kui 20 % võrra.

Investeeringu eesmärk on tegeleda veekadudega Sloveenias, mis on veetaristu vananemise tõttu endiselt märkimisväärsed.

Investeeringuga rahastatakse täiendavate ees- kuni lõpp-punkti reoveesüsteemide ehitamist, mille energia netotarbimine on null, ning täiendava ees- kuni lõpp-punkti reoveesüsteemi uuendamist, et vähendada keskmist energiatarbimist vähemalt 10 % (üksnes energiatõhususe meetmete abil, mitte materjali või koormuse muutmise kaudu). Investeeringud keskenduvad projektidele, mis on seotud Natura 2000 alasid ja veekaitsealasid toetavate reoveesüsteemidega.

Investeeringuga rahastatakse täiendavate ees- kuni lõpp-punkti reoveesüsteemide ehitamist, mille energia netotarbimine on null, ning täiendava ees- kuni lõpp-punkti reoveesüsteemi uuendamist, et vähendada keskmist energiatarbimist vähemalt 10 % (üksnes energiatõhususe meetmete abil, mitte materjali või koormuse muutmise kaudu). Investeeringud keskenduvad projektidele, mis on seotud Natura 2000 alasid ja veekaitsealasid toetavate reoveesüsteemidega.

Reformiga käsitletakse peamist probleemi, mis on seotud veemajanduse vähenemisega Sloveenias, parandades avaliku teenuse korraldust ja kontrolli ning tagades taristu ajakohastamise rahastamise jätkusuutlikkuse. Reformiga ajakohastatakse avaliku teenuse osutamise standardit, et suurendada veemajanduse tõhusust ja võimaldada korduskasutamise süsteeme.

Üleujutusohu juhtimise kava aastateks 2022–2026 jõustub 31. detsembriks 2022 ning sellega tagatakse, et üleujutusohu ja maalihetega seotud riskide juhtimine muutub alaliseks ülesandeks, millele on eraldatud vahendid riigieelarvest. Reformiga edendatakse tulevasi investeeringuid looduspõhiste lahenduste ja roheliste taristute kaudu.

Uue üleujutusohu vähendamise kava jõustumine kiirendab selliste meetmete ja projektide kavandamist ja rakendamist, mis aitavad ära hoida üleujutuste ja laviinide tagajärgi. Reformi põhielemendid on jõe kontrolliteenuse loomine ja kontrollisüsteemide automatiseeritud lahenduste kasutuselevõtmine. Sloveenia Vabariigi veedirektoraat korraldatakse ümber, et saavutada protsesside detsentraliseerimine ja optimeerimine.

Olemasolevate süsteemide rekonstrueerimise projektid, et suurendada energiatõhusust ja vähendada elektrienergia tarbimist, mis on lõpule viidud vastavalt 42. eesmärgi nõuetele.

Olemasolevate süsteemide rekonstrueerimise projektid, et suurendada energiatõhusust ja vähendada elektrienergia tarbimist, mis on lõpule viidud vastavalt 42. eesmärgi nõuetele.

Olemasolevate süsteemide rekonstrueerimise projektid, et suurendada energiatõhusust ja vähendada elektrienergia tarbimist, mis on lõpule viidud vastavalt 42. eesmärgi nõuetele.

Joogiveega varustamise projektide lepingute sõlmimine. Projektid käsitlevad olemasolevate süsteemide rekonstrueerimist, et suurendada energiatõhusust ja vähendada elektritarbimist vähemalt 10 %, ning selle eesmärk on tagada, et uue süsteemi keskmine energiatarbimine on väiksem kui 0,5 kWh või sellega võrdne või ILI on 1,5 või väiksem.

Projektid aitavad vastavalt üleujutuste direktiivi artikli 5 lõikele 1 vähendada üleujutusohtu Sloveenias kindlaksmääratud piirkondades, kus on märkimisväärne üleujutuse mõju. Need hõlmavad võimaluse korral looduspõhiseid lahendusi.

Siht on konkreetne nende projektide arv, mis on lõpule viidud üleujutuste vastu kindlustamise valdkonnas vastavalt 32. eesmärgi raames sõlmitud kokkulepetele.

Reformi eesmärk on edendada ja parandada ühistranspordi kättesaadavust ja konkurentsivõimet, et pärast pandeemiat taastuda. Reformiga luuakse riiklikul tasandil integreeritud avaliku reisijateveoteenuse osutaja, kes toetab raudtee- ja bussitranspordi integreerimist linnadevahelise, linna-, kooli- ja tööjõutranspordiga. Reformiga loodetakse märkimisväärselt parandada ühistranspordi juurdepääsetavuse standardeid.

Suur sõltuvus maanteetranspordist ja autodest ning ühistranspordi vähene kasutamine suurendavad märkimisväärselt Sloveenia CO2-heidet. Transpordisektori heitkogused moodustasid 2018. aastal 42,7 % Sloveenia CO2 koguheitest, mis on tublisti üle ELi keskmise (32,6 %), ning need heitkogused suurenevad absoluutarvudes jätkuvalt.

Joogiveega varustamise projektide lepingute sõlmimine. Projektid käsitlevad olemasolevate süsteemide rekonstrueerimist, et suurendada energiatõhusust ja vähendada elektritarbimist vähemalt 10 %, ning tagavad, et uue süsteemi keskmine energiatarbimine on väiksem kui 0,5 kWh või sellega võrdne või ILI on 1,5 või väiksem.

Projektid aitavad vastavalt üleujutuste direktiivi artikli 5 lõikele 1 vähendada üleujutusohtu Sloveenias kindlaksmääratud piirkondades, kus on märkimisväärne üleujutuse mõju. Need hõlmavad võimaluse korral looduspõhiseid lahendusi.

Siht on konkreetne investeeringute arv, mis on tehtud ja lõpule viidud üleujutuste vastu kindlustamise valdkonnas kooskõlas eesmärgi 32 nõuetega.

Investeeringuga ehitatakse täiendavad joogiveega varustamise süsteemid, mille keskmine energiatarbimine on ≤ 0,5 kWh või mille infrastruktuuri lekkeindeks (ILI) on ≤ 1,5, ning renoveeritakse olemasolevad joogiveega varustamise süsteemid, et vähendada keskmist energiatarbimist rohkem kui 20 % või leket rohkem kui 20 %.

Investeeringuga kaasrahastatakse alternatiivkütuste laadimis- või tankimistaristu kasutuselevõttu. See hõlmab 482 üldkasutatavat elektrisõidukite laadimispunkti. Täiendavad 104 laadimispunkti on ette nähtud teatavate haldusasutuste kasutamiseks.

·Raudteetranspordi digiüleminek: investeeringuga edendatakse digitaalset liikluskorraldust ja -kontrolli Euroopa rongijuhtimissüsteemi (ETCS) kaudu. Investeering viiakse ellu võistupakkumisega, mille viib läbi infrastruktuuriministeerium, et anda toetusi ECTSi rongiseadmete ostmiseks olemasoleva veeremi ajakohastamiseks. Investeeringu eesmärk on ajakohastada 32 vedurit ETCSi 2. taseme seadmetega.

Investeeringu eesmärk on anda usaldusväärset teavet transpordisüsteemi kohta, et parandada liiklusandmete hankimist ja vahetamist transpordi infrastruktuuri seisukorra ja sõidukite reaalajas liikumise kohta. Investeeringuga tagatakse koostalitlusvõime ning tõhusam juhtimine ja ohutuse parandamine, digiteerides raudtee- ja maanteetranspordi.

·Ljubljana-Divača raudteeliini ühe osa uuendamisega, mis kujutab endast Primorska peamist transpordiühendust Sloveenias Kesk-Sloveeniaga ja on osa kahest Sloveeniat läbivast TEN-T koridorist, nimelt Vahemere koridorist ja Läänemere-Aadria koridorist, ning Ljubljana-Jesenice raudteeliini ajakohastamisega. Mõlemad liinid ei vasta praegu olemasolevale liiklusmahule ja on piiriülese kaubaveo jaoks olulised.

Luuakse strateegiline ja õigusraamistik ringmajandusele üleminekuks, et parandada tootja laiendatud vastutust ja edendada ringlussevõetud materjalide integreerimist uutesse toodetesse. Reformiga kehtestatakse keskkonnahoidlik eelarve kavandamine, võttes kasutusele metoodika, mille eesmärk on teha kindlaks ja hinnata avaliku sektori eelarve elemente, mis mõjutavad keskkonnapoliitikat. Reform hõlbustab eelarve juhtimist ning toetab eelarve- ja eelarvepoliitika sidusust kliimaeesmärkidega. Reformiga tugevdatakse ka olemasolevat keskkonnahoidlike riigihangete süsteemi, integreerides ringmajanduse põhimõtted. Komisjon loob ühtse kontaktpunkti, et toetada ettevõtjaid, eelkõige väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd), ringmajandusele üleminekul.

Need investeeringud ja reformid aitavad kaasa Sloveeniale viimase kahe aasta jooksul esitatud riigipõhiste soovituste täitmisele, mille eesmärk on „keskenduda investeeringutega seotud majanduspoliitikas [...] vähese CO2-heitega majandusele ja energiale üleminekule“ (riigipõhine soovitus 3, 2019) ning „keskenduda investeeringutele rohepöördesse [...], eelkõige puhtale ja tõhusale energiatootmisele ja -kasutusele ning keskkonnataristule“ (riigipõhine soovitus 3, 2020).

See Sloveenia taaste- ja vastupidavuskava komponent käsitleb probleeme, mis on seotud kliimaneutraalsuse saavutamisega 2050. aastaks, materjalitootlikkuse suurendamisega, energiatõhususe ja ökoinnovatsiooni edendamisega, jäätmekäitlussüsteemi parandamisega ja puidutöötlemisahela tugevdamisega. Komponendiga võetakse kasutusele ka keskkonnahoidlik eelarve kavandamine.

Liikluskorraldus- ja -korraldussüsteem hõlmab eelkõige ajakohastatud tuumikoptilist võrku, ajakohastatud juhtimiskeskust, teeandureid ja liikluse planeerimise simulatsioonivahendit. See on osaliselt pühendatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisele ja hõlmab muu hulgas optilist võrku, et tagada kiiremad ja usaldusväärsemad ulatuslikud andmevood, maanteede detektoriid liiklusandmete passiivseks reaalajas kogumiseks, modelleerimisvahendit elektrolüütilises liiklussüsteemis planeerimiseks, kontrollimiseks ja prognoosimiseks ning kasutajatele rakendusvahendite kaudu antavat teavet.

Selliste olemasolevate vedurite arv, mis on varustatud ETCSi 2. tasemega Sloveenia tegevusluba omavatele raudteeveo-ettevõtjatele, kes on kohustatud kasutama Sloveenia raudteetaristus rahastatud ETCSi seadmetega veeremit vähemalt 5 aastat alates ETCSi seadmete paigaldamisest.

C: Puidu töötlemise suurendamine, et kiirendada üleminekut kliimaneutraalsele ühiskonnale

C: Puidu töötlemise suurendamine, et kiirendada üleminekut kliimaneutraalsele ühiskonnale

C: Puidu töötlemise suurendamine, et kiirendada üleminekut kliimaneutraalsele ühiskonnale

Valikukriteeriumidega tagatakse vastavus tehnilisele juhendile „Mitte tekitada olulist kahju“ (2021/C58/01). Kõigi projektide puhul, mis on seotud ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud käitistega, tuleb tagada, et toetust saavad käitised saavutavad oma kasvuhoonegaaside prognoositud heitkogused märkimisväärselt allpool LHÜde tasuta eraldamise piirmäära, mis on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2021/447 .

Rahandusministeerium töötab välja ja kohaldab metoodikat, et hinnata üksikute eelarveridade mõju keskkonnaeesmärkidele (kliimamärgistus) kooskõlas taksonoomiaga ja tehnilistes suunistes esitatud põhimõttega „ära tekita olulist kahju“ (2021/C58/01). . Metoodika võetakse vastu, avaldatakse ja seda hakatakse kohaldama ning see võimaldab jälgida rohelise eelarve kulusid ja hinnata fiskaalpoliitika mõju keskkonnale ja kliimale.

Investeering C: Puidutöötlemise suurendamine, et kiirendada üleminekut kliimaneutraalsele ühiskonnale

Mitut riiki hõlmavate Euroopa ühist andmetaristut ja -teenuseid käsitlevate projektide eesmärk on töötada välja ja võtta kasutusele uus madala energiatarbega taristu ja teenused Edge’ist pilvandmetöötluseni, et lõpuks varustada EL ülemaailmse, tulevikku suunatud, üliturvalise ja keskkonnahoidliku tööstusandmete töötlemise suutlikkusega.

Konkurentsipõhises hankemenetluses määratakse kindlaks konkreetsed projektid kõrgtehnoloogia kasutamise laiendamiseks, et suurendada tõhusust, tootlikkust ja konkurentsivõimet ning kiirendada digitaalse innovatsiooni kasutuselevõttu ja digipädevuste ülekandmist. Toetusesaajad on konsortsiumid, mis koosnevad suurettevõtetest ja innovatiivsetest idufirmadest. Ettevõtjad töötavad välja ja rakendavad tervikliku digiülemineku strateegia, et saavutada hankemenetluse eesmärgid.

Reformi eesmärk on parandada digiülemineku juhtimist avalikus halduses. See loodetakse saavutada, võttes vastu digitaalsete avalike teenuste strateegia aastateks 2021-2030 ja luues digilahenduste koordineeriva organina informaatika arendamise nõukogu.

Komponendi eesmärk on reageerida COVID-19 pandeemia ajal avaliku sektori digiüleminekul tuvastatud kriitilistele puudustele. Eelkõige on komponendi eesmärk luua keskkond edukaks digiüleminekuks, tugevdada e-valitsust, suurendada digioskusi ja suurendada küberturvalisust.

Valitsus töötab välja ja võtab vastu ettevõtete digiülemineku strateegia, milles sätestatakse digiülemineku põhietapid. Strateegiaga tagatakse, et kõik Sloveenia ettevõtjad registreeritakse ühes registris vastavalt ühekordsuse põhimõttele, mis on sätestatud ühtse digivärava määruses (EL) 2018/1724.

Investeeringu eesmärk on digiteerida pedagoogiline protsess ja institutsiooniline juhtimine kõigi haridustasandite jaoks, tagada piisav teabe- ja sidetaristu ning pakkuda asjakohaseid e-teenuseid digipädevuste arendamiseks. Teadusasutustes tagatakse kiire ühenduvus, andmete säilitamine ja pädevuste suurendamine seoses avatud andmete ja avatud teadusega. See peaks aitama arendada digioskusi ja -pädevusi ning vähendada digilõhet.

Investeeringu eesmärk on täiustada ja ajakohastada Sloveenia politsei tasandil kättesaadavat tehnoloogiat, et optimeerida ja toetada tööprotsesse.

228 alg- ja keskharidusasutust ning täiskasvanuhariduse organisatsioonid ühendatakse optiliste ühendustega, mille kiirus on üle 1 Gbit/s. See peaks katma ligikaudu 20 % riigi olemasolevatest haridusasutustest ja 40 000 õpilast. Investeering hõlmab kõiki keskkoole, laste- ja erivajadustega noorteasutusi ning üliõpilaste ühiselamuid.

Vähemalt 8500 täiendavat kodumajapidamist, kellel on väga suure läbilaskevõimega ajakohastatud lairibaühendus. Need kodumajapidamised asuvad hõredalt asustatud piirkondades ja piirkondades, kus puudub suure läbilaskevõimega lairibataristu („valged piirkonnad“).

Üldise haldusmenetluse seaduse ja halduskaubanduse määruse muudatuste eesmärk on lihtsustada elektrooniliste avaliku halduse teenuste osutamise õiguslikke nõudeid ja muuta haldusprotsessid veelgi digitaliseeritumaks. Need hõlmavad muu hulgas makseteenuseid, toetust elektrooniliste taotluste väljatöötamiseks ja dokumentide elektroonilist esitamist.

Süsteemist teavitatakse eIDASe kaudu, et see vastaks piiriüleselt nõuetele.

Investeeringuga tagatakse, et peamised ruumilised ja keskkonnaalased digitaalsed andmed on omavahel ühendatud. See peaks toetama eelkõige keskkonna, üleujutuspiirkondade, kohaliku ja riikliku tasandi maapoliitika ning üldsuse ruumilises planeerimises osalemisega seotud digitaalteenuste arendamist ja kasutuselevõtmist.

Investeeringu eesmärk on edendada kosmose arukat majandamist kui nappi loodusvara ja piirata ehitamist uuele maale, suurendades vastupanuvõimet kliimamuutustele. Lisaks eeldatakse, et see pakub reaalajalisi ruumiandmeid ja -teenuseid, mis põhinevad kinnisvara, keskkonna- ja veeregistrite, majandusliku avaliku taristu ja ehitusmaaregistrite kombineeritud kasutamisel.

Sloveenia teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuslikkus ei ole endiselt optimaalne. Teadus- ja innovatsioonikulutuste tase ning nende tõhusus on endiselt tagasihoidlik, mis piirab riigi teaduslikke ja tehnoloogilisi tulemusi. Teadusuuringute ja innovatsiooni panus tootlikkuse kasvu ja konkurentsivõimesse on seega piiratud, sealhulgas üleminekul digitehnoloogiale ja rohelisele majandusele.

Sloveenia taaste- ja vastupidavuskava selle osa eesmärk on parandada teadus- ja innovatsioonipoliitika juhtimist ja koordineerimist, suurendada avaliku ja erasektori teadus- ja arendustegevuse investeeringute taset ning nende tõhusust ja tulemuslikkust. See tagaks, et teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon on tootlikkuse ja majanduskasvu oluline edasiviiv jõud. Kavandatud meetmetega tagataks ka see, et teadusuuringud ja innovatsioon on digitehnoloogiale ja rohelisele majandusele ülemineku peamine võimaldaja.

Nendes investeeringutes ja reformides käsitletakse 2019. aastal Sloveeniale esitatud riigipõhiseid soovitusi „keskenduda investeeringutel põhinevas majanduspoliitikas teadusuuringutele ja innovatsioonile“ (riigipõhine soovitus 3, 2019) ning 2020. aastal esitatud riigipõhiseid soovitusi „keskenduda investeerimisel [...] teadusuuringutele ja innovatsioonile“ (riigipõhine soovitus 3, 2020).

Nõukogu 2020. aasta soovituses märgiti, et majanduslangus ohustab ettevõtete teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni ning seetõttu on vaja investeeringuid, et aidata uuenduslikel väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel tootmist laiendada. Lisaks on olulised tugevamad sidemed akadeemiliste ringkondade ja ettevõtjate vahel, et edukalt muuta teadmised innovatsiooniks, parandada riigi teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tulemuslikkust ning hoogustada majanduskasvu ja toetada selliste uuenduste kasutuselevõttu, mis on keskkonnasäästlikule majandusele ja digitehnoloogiale üleminekuks üliolulised.

Eeldatakse, et ükski selle komponendi meede ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskavas sätestatud meetmete kirjeldust ja leevendavaid meetmeid kooskõlas DNSH tehniliste suunistega (2021/C58/01).

H.1. Tagastamatu rahalise toetusega seotud reformide ja investeeringute kirjeldus

Reform A: Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni süsteemi käitamine ja haldamine

Reformi eesmärk on suurendada teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni tehtavate avaliku sektori investeeringute tõhusust ja tulemuslikkust, luua konkurentsivõimeline ja mõjukas teadus- ja innovatsioonikeskkond ning hoogustada teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni alaseid jõupingutusi rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale üleminekul.

Reform hõlmab uue teadus-, arendus- ja innovatsioonitegevuse õigusakti jõustumist; teadusuuringute ja innovatsiooni ökosüsteemi uue juhtimis- ja integreerimismudeli kasutuselevõtmine (sealhulgas ühise programmikomitee loomine); teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni poliitika ühise järelevalve- ja hindamissüsteemi loomine; kahe rakendusliku teadusasutuse tugevdamine ja mõjuvõimu suurendamine; ning juba loodud üksuste ja võrgustike toetuskeskkonna tugevdamist riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil, et edendada teadmiste liikumist ning akadeemiliste ringkondade ja ettevõtjate koostööd.

Reformi rakendamisega seotud eesmärgid saavutatakse 30. juuniks 2022.

Investeering B: Keskkonnahoidlikule majandusele üleminekut ja digiüleminekut toetavate teadus- ja innovatsiooniprojektide kaasrahastamine

Investeeringu eesmärk on edendada teadusasutuste, suurettevõtjate ja VKEde pikaajalist koostööd rohe- ja digipöörde valdkonnas ning tagada teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni toetusvahendite stabiilsus ja prognoositavus.

Investeering seisneb teadusorganisatsioonide ja ettevõtete vaheliste koostööprojektide kaasrahastamises tehnoloogia arengu kõigil tasanditel. Seda rakendatakse kahe projektikonkursi kaudu, et valida teadusorganisatsioonide ja ettevõtete konsortsiume. 20 000 000 eurot eraldatakse pikaajalistele suurtele koostööprogrammidele rakendusuuringute ja tootearenduse valdkonnas ning 45 000 000 eurot ettevõtlusalastele teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni tehtavatele investeeringutele tehnoloogilise arengu kõrgemal tasemel.

Investeering viiakse lõpule 30. juuniks 2026.

Investeering C: Projektide kaasrahastamine, et suurendada Sloveenia teadlaste ja teadusasutuste rahvusvahelist liikuvust ning edendada Sloveenia taotlejate rahvusvahelist kaasamist

Investeeringute eesmärk on parandada teaduse tipptaset, uurimissuutlikkust, teadmussiiret ja -ringlust, edendades rahvusvahelist ja sektoritevahelist liikuvust ning teadlaste taasintegreerimist Sloveenia teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonnas.

Investeering koosneb neljast avalikust projektikonkursist, mille eesmärk on valida välja ja rahastada projekte, millega edendatakse liikuvust ja/või taasintegreerimist, ning rahastada teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni meetmete rakendamise kulusid ning suutlikkuse suurendamist teadmiste omandamiseks ja ülekandmiseks Sloveenia teadussektorile kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ Marie Sklodowska-Curie meetmetega.

Investeering viiakse lõpule 30. juuniks 2026.

Investeering D: Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni näidis- ja katseprojektidesse tehtavate investeeringute kaasrahastamine

Investeeringu eesmärk on parandada Sloveenia innovatsioonisuutlikkust, suurendades avaliku ja erasektori investeeringuid teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni, tugevdada avaliku ja erasektori koostööd ja innovatsiooni ökosüsteemi laiemalt ning soodustada ettevõtlusinvesteeringuid rohelisele majandusele üleminekuks, eelkõige seoses ringmajandusega.