P6_TA(2007)0030

Jäätmete ringlussevõtt

Euroopa Parlamendi resolutsioon jäätmete ringlussevõtu temaatilise strateegia kohta (2006/2175(INI))

Euroopa Parlament,

- võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele teemal "Ressursside säästev kasutamine: jäätmetekke vältimise ja jäätmete ringlussevõtu temaatiline strateegia" (KOM(2005)0666);

- võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 2 ja 6, mille kohaselt tuleb ühenduse eri poliitikavaldkondadesse kaasata keskkonnakaitsenõuded, et edendada majandustegevuse arengut keskkonnasäästlikul viisil;

- võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 175;

- võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsust nr 1600/2002/EÜ kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi kohta [1] ("6. keskkonnaalane tegevusprogramm"), eriti selle artiklit 8;

- võttes arvesse komisjoni teatist "Loodusvarade säästva kasutamise temaatiline strateegia" (KOM(2005)0670) ("loodusvarade strateegia");

- võttes arvesse oma 20. aprilli 2004. aasta resolutsiooni komisjoni teatise "Jäätmetekke vältimise ja jäätmete ringlussevõtu strateegia" kohta [2];

- võttes arvesse oma 19. novembri 2003. aasta resolutsiooni nõukogu direktiivi 75/442/EMÜ (jäätmete raamdirektiiv) järelraporti kohta [3];

- võttes arvesse oma 14. novembri 1996. aasta resolutsiooni teemal "Komisjoni teatis ühenduse jäätmehoolduskava läbivaatamise ja jäätmepoliitikat käsitleva nõukogu otsuse eelnõu kohta" [4] ning nõukogu 24. veebruari 1997. aasta otsust ühenduse jäätmehoolduskava kohta [5];

- võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu otsuseid, eriti kohtuasjades C-203/96, C-365/97, C-209/98, C-418/99, C-419/99, C-9/00, C-228/00 ja C-458/00, C-416/02 ning C-121/03;

- võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

- võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0438/2006),

Sissejuhatus

A. arvestades, et 6. keskkonnaalase tegevusprogrammi artiklis 8 on ELi jäätmepoliitikaga seonduvalt sätestatud väga selged eesmärgid, ülesanded ja põhimõtted;

B. arvestades, et 6. keskkonnaalase tegevusprogrammi artikli 8 lõike 2 punktis iv nähakse ette ehitus- ja lammutusprahti, reoveesetteid ja biolagunevaid jäätmeid käsitlevate direktiivide väljatöötamine või läbivaatamine;

Praegune olukord

C. arvestades, et vaatamata ELi jäätmepoliitika raames viimase 30 aasta jooksul tehtud mõningatele edusammudele on järgmised probleemid endiselt lahendamata:

1. pidevalt kasvab nii ohtlike kui mitteohtlike jäätmete maht;

2. jäätmetekke vältimise ja jäätmete ringlussevõtu võimalusi ei ole täies ulatuses ära kasutatud;

3. illegaalsete (piiriüleste) jäätmevedude arvu kasv jätkub;

4. jäätmekäitlusega kaasneb õhu, vee ja pinnase saastamine;

5. puuduvad teatud olulisi jäätmevooge käsitlevad õigusaktid;

6. jäätmealaseid õigusakte rakendatakse paljudel juhtudel ebatõhusalt;

7. liikmesriigid lähenevad jäätmeprobleemide lahendamisele erinevalt;

8. ühenduse jäätmealaste õigusaktide praegune sõnastus tekitab teatavaid tõlgendamisprobleeme;

D. arvestades, et majandus sarnaneb ökosüsteemile: mõlemad kasutavad toormena energiat ja materjale ning muudavad need saadusteks ja protsessideks selle erinevusega, et meie majanduses on ressursivood lineaarsed, loodus aga toimib tsüklitena; ja arvestades, et ökosüsteemi toimimise käigus muudetakse päikesevalgusest saadud energia abil jäätmed loodusvaradeks, kuid tööstuslikud protsessid seda ei suuda; arvestades, et majanduse ja rahvastiku arvu kiire kasvu taustal kujutavad tootmise ja toodanguga kaasnevad jäätmevood, mida loodus ei suuda vastu võtta ja uuteks loodusvaradeks muuta, endast säästvuse seisukohalt üha suuremat probleemi;

E. arvestades, et praeguse tootmis- ja tarbimissüsteemi kiire ümberkujundamine on hädavajalik; arvestades, et peamiseks eesmärgiks on tarbimise muutmine säästvamaks ning toorme hankimise, tootmise ja tootekujunduse protsesside viimine võimalikult suurde kooskõlla looduslike protsesside ja lahendustega,

F. arvestades, et looduslike süsteemide toimimise sügavam mõistmine ja tootmise korraldamine loodusest eeskuju võttes võib parandada keskkonna seisundit ja määrata lõpliku tulemuse;

G. arvestades, et tihedamalt integreeritud ja süsteemipõhisemate lähenemisviiside edendamine, nagu tööstuse rühmitamine, funktsionaalne mõtlemine (toodete muutmine teenusteks), materjalikulu vähendamine ja looduse jäljendamisel põhineva tehnoloogia arendamine, on vahend jäätmetekke vältimiseks;

ELi jäätmepoliitika arendamise eesmärgid

H. arvestades, et enamikes liikmesriikides on jäätmete kõrvaldamine, eriti prügilates ladestamine, endiselt kõige tavapärasem jäätmekäitlusviis;

I. arvestades, et jäätmetekke vältimine, jäätmete korduvkasutus ja ringlussevõtt ning energia taaskasutamine (toodud tähtsuse järjekorras) võib aidata kaasa loodusressursside säästmisele;

J. arvestades, et ühenduse ja liikmesriikide jäätmetekke vältimist kajastavad eesmärgid on jäänud saavutamata, vaatamata sellele, et vältimine on ka praegu kõige tähtsam eesmärk;

K. arvestades, et kuna ühenduse tasandil puuduvad piisavad miinimumstandardid, mis oleksid kohaldatavad paljude taaskasutuse ja ringlussevõtuga tegelevate ettevõtete suhtes, on keskkonnakaitse tase liikmesriikides erinev, tekkinud on nn ökodumping ja konkurentsimoonutused;

1. tunnustab komisjoni teatist "Ressursside säästev kasutamine: jäätmetekke vältimise ja jäätmete ringlussevõtu temaatiline strateegia" kui tulevase jäätmepoliitika üle arutlemise alust;

2. rõhutab, et jäätmekäitluse sisuline eesmärk on saavutada keskkonna ja inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse, mitte hõlbustada jäätmete taaskasutamise siseturu toimimist;

3. rõhutab, et keskkonnamõju tuleks arvesse võtta mitte üksnes EL piires, vaid ka väljaspool ELi;

4. toonitab jäätmekäitluse üldpõhimõtete - ettevaatuspõhimõtte ja põhimõtte "saastaja maksab" - ning jäätmetekitaja vastutuse põhimõtte, mõne jäätmevoo puhul tootja vastutuse põhimõtte, läheduse põhimõtte ja isemajandamise põhimõtte olulisust;

Peamised tegevused

5. rõhutab, et ühenduse olemasolevate jäätmealaste õigusaktide täielik rakendamine ja võrdne jõustamine kõikides liikmesriikides on peamine prioriteet;

6. avaldab kahetsust asjaolu üle, et vaatamata jäätmete raamdirektiivi läbivaatamise ettepanekule on ikka puudu mitu konkreetset rakendusmeedet ja -meetodit (mis nähti ette 6. keskkonnaalases tegevusprogrammis);

Olemasolevate õigusaktide lihtsustamine ja ajakohastamine

7. rõhutab, et mõistete tähendusi tuleks muuta ainult selgitamise eesmärgil, mitte aga selleks, et nõrgendada keskkonnakaitse eeskirju või soodustada teatud mõistete omaksvõtmist avalikkuse poolt (näiteks sõnade "jäätmed" või "kõrvaldamine" negatiivse kõrvaltähenduse pehmendamise teel);

8. rõhutab, et poliitilised otsused, näiteks otsused jäätmete, taaskasutuse ja kõrvaldamise mõistete kohta, tuleks võtta vastu mitte komiteemenetluse, vaid kaasotsustamismenetluse korras;

9. rõhutab, et komiteemenetlust tuleks kasutada ainult mittepoliitiliste otsuste puhul, eriti tehnilist ja teaduslikku laadi otsuste puhul;

10. on vastu jäätmete üldisele deklassifitseerimisele, mille tulemuseks võib olla ebaõige keskkonnaalane käsitlus ja jäätmevoogude jälgitavuse kadumine; rõhutab, et jäätmete deklassifitseerimise menetlused võivad kõne alla tulla ainult erandjuhtudel, mis puudutavad homogeenseid jäätmevooge, näiteks komposti, ringlusse võetud täitematerjale ning taaskasutatud paberit ja klaasi;

11. rõhutab, et jäätmeid tohiks lõppjäätmetena määratleda üksnes pärast seda, kui kõnealust jäätmevoogu on korduvkasutatud, ringlusse võetud või taaskasutatud — välistamata võimalust, et taaskasutamise käigus tekivad uued jäätmed — ja see vastab kokkulepitud, eesmärgiga sobivatele Euroopa standarditele, ning pärast jälgitavuse reeglite kehtestamist ja kohaldamist;

12. nõuab, et kõik energia taaskasutuseks või põletamiseks mõeldud jäätmed peavad jääma jäätmeteks ja nende suhtes tuleb kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. detsembri 2000. aasta direktiivi 2000/76/EÜ, mis käsitleb jäätmepõletust [6] ("jäätmepõletusdirektiiv");

13. rõhutab, et jäätmete raamdirektiivi lisades toodud taaskasutamise ja kõrvaldamise meetmete nimekirjad tuleks uuesti läbi vaadata ning neid tuleks kaasotsustamismenetluse korras kohandada käesoleval ajal rakendatavate jäätmekäitlusviisidega;

14. jääb äärmiselt kahtlevale seisukohale kavandatud energiatõhususe arvutamise meetodi suhtes ning tõsiasja suhtes, et seda meetodit tuleb kohaldada ainult olmejäätmete põletustehaste suhtes; kutsub komisjoni üles jäätmepõletusdirektiivi läbi vaatama, et kehtestada võrdsed keskkonnaalased standardid (heitmete ja energiatõhususe kohta) nii jäätmete põletustehastele kui ka koospõletamistehastele;

Olelustsüklil põhineva mõtteviisi kaasamine jäätmepoliitikasse

15. rõhutab jäätmehierarhia tähtsust, millega kehtestatakse tegevuste prioriteedid alanevas järjekorras:

- vältimine;

- korduskasutamine;

- materjalide ringlussevõtt;

- muu taaskasutus, näiteks energia taaskasutus;

- jäätmete kõrvaldamine

kui jäätmehoolduse põhireeglit nii jäätmetekke vähendamise kui ka jäätmete tekitamise ja hooldusega tervisele ja keskkonnale tekitatavate kahjulike mõjude vähendamise eesmärgi saavutamisel;

16. peab olelustsüklil põhinevat mõtteviisi jäätmete keskkonna- ja tervisemõju hindamise seisukohalt kasulikuks kontseptsiooniks; rõhutab, et jäätmehierarhia põhineb kõnealusel kontseptsioonil, ent tunnistab, et olelustsüklil põhinevaid ja muid analüüse on erandjuhtudel võimalik kasutada jäätmehierarhiast kõrvalekaldumiseks, ehkki ainult siis, kui on täiesti ilmne, et mõni teine valik on tõepoolest parem keskkonna-või tervishoiukaalutlustel või põhjendamatult kõrgete kulude vältimiseks;

Alusteadmiste parandamine

17. toetab ELi jäätmepoliitikat puudutavate alusteadmiste parandamist, rõhutades samas, et olulisem on selgepiiriliste meetmete rakendamine;

Jäätmetekke vältimine

18. avaldab kahetsust 6. keskkonnaalases tegevusprogrammis prioriteetse meetmena käsitletud, kõiki asjaomaseid jäätmeid hõlmavate kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete vähendamisülesannete puudumise üle; palub komisjonil teha eesmärke käsitlev ettepanek 6. keskkonnaalase tegevusprogrammi lõpliku hindamise käigus;

19. kutsub komisjoni üles esitama selgepiirilisi ettepanekuid jäätmetekke vältimise meetmete kohta tootepoliitika, kemikaalipoliitika ja ökodisaini valdkonnas, mille eesmärk on vähendada nii jäätmete tekitamist kui ka ohtlike ainete sisaldust jäätmetes ning seeläbi edendada jäätmete ohutut ja keskkonnasõbralikku käitlemist; rõhutab keskkonnale vähem ohtlike toodete ja tehnoloogiate ning taaskasutuseks ja ringlussevõtuks enam sobivate toodete edendamise olulisust;

20. juhib tähelepanu jäätmestrateegia ja teiste strateegiate, eriti loodusvarade säästva kasutamise, säästva arengu ja tervikliku tootepoliitika vastastikusele toimele;

21. kutsub komisjoni üles töötama 2008. aastaks välja loodusvarade strateegias osutatud näitajad;

22. rõhutab, et tootja vastutuse kontseptsiooni õige rakendamine on jäätmetekke vältimise tõhus vahend;

23. juhib tähelepanu jäätmepoliitikat käsitlevate teabekampaaniate rollile, eriti seoses jäätmetekke vältimisega ja üldsuse teadlikkuse tõstmisega säästva jäätmehoolduse kasulikkuse kohta;

24. kutsub komisjoni üles tugevdama nõukogu 24. septembri 1996. aasta direktiivis 96/61/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta [7] (IPPC-direktiiv) alusel välja töötatud parima võimaliku tehnoloogia viitedokumentide (BREF-dokumendid) neid aspekte, mis puudutavad jäätmetekke vältimist, ja lisama neile dokumentidele asjakohased suunised;

Korduskasutamine

25. kutsub komisjoni üles esitama konkreetseid meetmeid korduskasutuse ja parandusmeetmete edendamiseks:

- korduskasutuskeskuste akrediteerimine;

- alandatud käibemaksumäära rakendamine toodetele, mida müüvad akrediteeritud korduskasutuskeskused;

- tegevuskava koostamine korduskasutuse standardite väljatöötamiseks kogu ELi ulatuses;

- korduskasutustegevuste jälgimise ja aruandluse tagamine;

Jäätmeid taaskasutava Euroopa ühiskonna suunas

26. rõhutab, et on oluline saavutada ELi tasandil taaskasutuse ja ringlussevõtu ühised miinimumstandardid ning et võrdsed tingimused saavad tekkida ainult kogu ELis rakendatavate majanduslike mehhanismide ühtlustamise kaudu;

27. rõhutab jäätmete tekkekohtades jäätmete sorteerimise, ringlussevõtuga seonduvate ülesannete ja tootja vastutuse olulisust teatud jäätmevoogude ringlussevõtu ulatuse suurendamise seisukohalt;

28. tunnistab tõhusama koostöö vajadust ELi piiriüleste jäätmeprobleemide lahendamiseks;

29. toonitab, et mis tahes materjalipõhiseid meetmeid ringlussevõtu edendamiseks tuleks kohaldada tihedas seoses jäätmevoopõhise lähenemisega; kutsub komisjoni üles lähemalt uurima sellise strateegia teostatavust ja majanduslikku elujõulisust;

30. kutsub komisjoni veel kord üles esitama kooskõlas 6. keskkonnaalase tegevusprogrammiga ettepanekuid biolagunevaid jäätmeid, ehitus- ja lammutusprahti ning reoveesetteid käsitlevate eraldiseisvate direktiivide kohta;

31. palub komisjonil jätkata tööd polüvinüülkloriidide (PVK) keskkonnaaaspekte käsitleva rohelise raamatuga (KOM(2000)0469);

32. nõuab kõrvaldamisele minevate jäätmete koguste vähendamist miinimumini; kutsub komisjoni veel kord üles tegema ettepanekut, vaatamaks läbi nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/31/EÜ prügilate kohta [8], lisades sellele alljärgneva ajakava:

- alates 2010. aastast käärimisvõimelisi komponente sisaldavate eeltöötlemata jäätmete prügilas ladestamise keeld;

- alates 2015. aastast paberi, papi, klaasi, tekstiili, puidu, plastmassi, metalli, kummi, korgi, keraamika, betooni, telliskivide ja glasuurplaatide prügilas ladestamise keeld;

- alates 2020. aastast kõikide taaskasutuskõlblike jäätmete prügilas ladestamise keeld;

- alates 2025. aastast kõikide jäätmejääkide prügilas ladestamise keeld, välja arvatud juhul, kui see on vältimatu või ohtlik (näiteks filtrituhk);

33. on seisukohal, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta [9] rakendatakse ÜRO Baseli konventsiooni [10] ja OECD otsuste juriidilisi kohustusi [11]; toetab ökodumpingu ja ebaseadusliku taaskasutamise tõkestamist ning rõhutab, et jäätmeveo reguleerimise eesmärk on edendada jäätmete taaskasutamist ja ringlussevõttu viisil, millega tagatakse keskkonna ja inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse;

34. rõhutab liikmesriikide õigust kohaldada läheduse ja isemajandamise põhimõtet segaolmejäätmete taaskasutamisel või kõrvaldamisel, et edendada jäätmekäitluse ja jäätmete põletamise võimaluste planeerimist riigi tasandil;

*

* *

35. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

[1] EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1.

[2] ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 401.

[3] ELT C 87 E, 7.4.2004, lk 400.

[4] EÜT C 362, 2.12.1996, lk 241.

[5] EÜT C 76, 11.3.1997, lk 1.

[6] EÜT L 332, 28.12.2000, lk 91.

[7] EÜT L 257, 10.10.1996, lk 26.

[8] EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1.

[9] ELT L 190, 12.7.2006, lk 1.

[10] Baseli 22. märtsi 1989. aasta konventsioon ohtlike jäätmete üle piiri viimise ja kõrvaldamise kontrolli kohta (nõukogu otsus 93/98/EMÜ, EÜT L 39, 16.2.1993, lk 1).

[11] OECD nõukogu 14. juuni 2001. aasta otsus C(2001)107/lõplik otsuse C(92)39/lõplik läbivaatamise kohta, mis käsitleb taaskasutamiseks mõeldud jäätmete üle piiri viimise kontrolli.

--------------------------------------------------