Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, laevade ning nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud merereostuse tõrjega seotud Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tegevuse mitmeaastase rahastamise kohta /* COM/2013/0174 final - 2013/0092 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU EESMÄRK 2002. aastal loodud[1] Euroopa Meresõiduohutuse Ametile (edaspidi „amet” või „EMSA”) anti 2004. aastal ülesanded merereostuse tõrje valdkonnas[2]. Arvestades, et ameti vastutus merereostuse tõrje eest on pikaajaline, sõltub sellekohaste ülesannete tõhus ja põhjalik täitmine mitmeaastasel kulukohustusel põhinevatest asjaomastest rahalistest tagatistest Seepärast nägi ELi seadusandja 2006. aastal ette ameti laevareostuse tõrje mitmeaastase rahastamise ajavahemikuks 2007–2013[3]. Käesoleva õigusakti ettepanekuga soovitakse uue finantsperspektiivi[4] raames uuendada mitmeaastast rahastamist ajavahemikuks 2014–2020. 2. KAVANDATUD MEETME PÕHJENDUS 2.1. Taust Amet loodi 2002. aastal pärast seda, kui naftatankeriga Erika oli 1999. aasta detsembris toimunud suur laevaõnnetus, mis põhjustas ulatusliku reostuse. 2002. aasta novembris naftatankeri Prestige õnnetusest põhjustatud naftareostust silmas pidades anti ametile eriülesanded ja -kohustused laevareostuse tõrje valdkonnas. 2004. aasta oktoobris võttis amet vastu naftareostuseks valmisoleku ja reostustõrje tegevuskava (edaspidi „tegevuskava”). 2007. aasta juunis võeti vastu teine, ohtlike ja kahjulike ainete reostuseks valmisoleku ja reostustõrje tegevuskava[5]. EMSA haldusnõukogu ajakohastab mõlemat tegevuskava ameti iga-aastaste tööprogrammide raames. 2010. aasta märtsis kiitis haldusnõukogu heaks viieaastase strateegia,[6] mis hõlmab kaht laevareostuse tõrjega seotud teemat. Esiteks edendatakse kaheksanda teema all EMSA osa seoses laevade ebaseaduslike heidetega (jõustamisega seotud küsimused, CleanSeaNeti täiendav tõhustamine laeva asukohta käsitleva teabe integreerimisega). Teiseks käsitleb kaheteistkümnes teema merereostuseks valmisolekut ja reostustõrjet. Ning lõpuks tegi komisjon 2010. aasta oktoobris ettepaneku EMSA määruse muutmiseks, millega nähakse muu hulgas ette reostustõrjetegevuse oluline laiendamine, et hõlmata avamere nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud õnnetused[7]. Lisaks soovitatakse kõnealuses ettepanekus laiendada EMSA abi (sh reostustõrjet) ELi naaberriikidele. 2012. aasta aprillis saavutasid Euroopa Parlament ja nõukogu ettepaneku osas kokkuleppe ning 2013. aasta jaanuaris vastuvõetud määruses[8] kinnitatakse eespool nimetatud sätteid. 2.2. EMSA praegused ülesanded reostustõrje valdkonnas Vastavalt määrusele (EÜ) nr 2038/2006 ja laevade põhjustatud merereostust käsitlevale direktiivile 2005/35/EÜ[9] on ameti kolm põhiülesannet laevareostuse tõrje valdkonnas järgmised. a) praktilise abi osutamine liikmesriikidele Ameti käsutuses on pidevas valmisolekus olevate naftareostustõrjelaevade võrgustik, mis aitab naftareostuse korral täiendada liikmesriikide reostustõrjeressursse. Samuti pakub amet CleanSeaNeti nimelist satelliidipõhist naftareostuse avastamise ja seire teenust ning MAR-ICE võrgustiku kaudu teavet keemiareostuste kohta. Asjaomased rannikuriigid võivad taotleda naftareostustõrjelaevade sekkumist ühenduse kodanikukaitse mehhanismi[10] kaudu. Tõrgeteta integreerimine liikmesriikide reostustõrjemehhanismidega toimub riiklikel ja piirkondlikel õppustel korrapärase osalemise kaudu. b) koostöö ja kooskõlastamine Amet peab sidet nii liikmesriikide reostustõrjeekspertide kui ka kehtivate piirkondlike kokkulepete organisatsioonide ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooniga (IMO). c) teavitamine Amet kogub, analüüsib ja levitab teavet merereostuse tõrje valdkonna parimate tavade, töövõtete ja uuenduste kohta. Tulemuste kokkuvõte (2007 – september 2012) Järgnevalt on esitatud EMSA peamised merereostuseks valmisoleku ja reostustõrje teenused ning nendega seotud tulemused, mis on saavutatud kehtivat mitmeaastast rahastamisraamistikku kasutades. Pidevas valmisolekus olevate naftareostustõrjelaevade võrgustik: Praegu kehtib 16 lepingut, millega on hõlmatud kõik Euroopa Liidu merepiirkonnad. Üheaegselt on võimalik mobiliseerida ja 24 tunni jooksul sõiduvalmis seada 18 laeva, mille keskmine kogutud nafta ladustamismaht on umbes 3500 m3. || EMSA laevad on alates 2007. aastast osalenud 36 rahvusvahelisel (piiriülesel) operatiivõppusel. Õppustel osalemine hõlbustab EMSA teenuste integreerimist liikmesriikide reostustõrjemehhanismidega. CleanSeaNet Alates teenuse loomisest 2007. aasta aprillis on edastatud üle 12 000 satelliitfoto, keskmiselt üle 2000 foto aastas. || Seiret on teostatud rohkem kui 1 000 miljonil ruutkilomeetril. || Pärast „kohapealset” seiret on liikmesriigid kinnitanud umbes 200 heite ebaseaduslikku merrejuhtimist aastas. Reostusjuhtumitele reageerimine EMSA reostustõrjeteenuseid on alates 2007. aastast kasutatud kokku 25 reostusjuhtumi korral. Asjaomastele rannikuriikidele antav erakorraline abi hõlmas järgmist: reostustõrjelaevad, satelliitfotod, MAR-ICE'i aktiveerimine ja kohapealne ekspertiis. || Reostustõrjelaevad mobiliseeriti Euroopas erakorralise abi raames neljal korral. || Erakorralise abi raames osutati USA-le ühel korral varustusabi (puurimisplatvormi Deepwater Horizon juhtum). Parim tava: arendamine ja edendamine EMSA on korraldanud 20 ekspertide koosolekut ja seminari. (Lisaks tavapärasele liikmesriikide valveametnike CleanSeaNeti koolitusele ja/või koosolekutele võrgustiku laevade käitajatega.) || Avaldatud on seitse ülevaadet liikmesriikide valmisoleku- ja tõrjealaste strateegiate ja ressursside erinevate aspektide kohta. || Korraldatud on avalike teenistujate vahetusprogramm EMPOLLEX, mis on alates programmi käivitamisest 2008. aasta juunis hõlbustanud 21 eksperdi vahetust liikmesriikide vahel. || Välja on arendatud üks abivahend otsuste tegemiseks dispergeerivate ainete kasutamise kohta reostusjuhtumi korral. Vajadusel korraldatakse kooskõlastatud eriuuringuid (nt merrejuhtimisrajatiste uuring, ohutute platvormide uuring: ohtlikus keskkonnas töötavate laevade suhtes esitatavate nõuete väljatöötamine). 2.3. Tulevased ülesanded Nagu eespool selgitatud, anti EMSA-le asutamismääruse muudatuste jõustumisel 2013. aasta jaanuaris reostustõrje valdkonnas järgmised uued ülesanded: a) EMSA praegused reostustõrjemeetmed laevade põhjustatud reostuse korral hakkavad hõlmama ka nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud merereostust; b) juba olemasolev EMSA CleanSeaNet hakkab jälgima ka nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud merereostuse ulatust ja keskkonnamõju; c) praegust geograafilist ulatust (liikmesriigid ja läbirääkijariigid) laiendatakse Euroopa naabruspoliitika partnerriikidele ja sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi osalisriikidele. Seeläbi saab EMSA laevu kasutada liidu kõigi merepiirkondade ulatuses. Komisjon teeb ettepaneku, et ettenähtud summat kasutataks ainult kahe esimese uue ülesande jaoks; algselt rahastamiseks ettenähtud summat tuleks kasutada uute ülesannete elluviimiseks, ilma et see kahjustaks praeguste ülesannet täitmist. Kolmandat uut ülesannet tuleks rahastada olemasolevatest laienemispoliitikaga ja Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikide jaoks ettenähtud ELi programmidest (programm SAFEMED Vahemere jaoks ja TRACECA algatuse programmid Musta mere jaoks). Programmijuhtimise ja eelarve seisukohalt peetakse asjakohasemaks rahastada kõnealust uut ülesannet asjaomaste riikide suhtes juba kehtiva ELi toetusraamistiku kaudu. 2.4. Hinnang EMSA praegusele tegevusele reostustõrje valdkonnas Kooskõlas määrusega (EÜ) 1406/2002 on amet kuni 2012. aastani esitanud iga aasta 31. jaanuariks aruanded tegevuskavade rahastamise kohta. Aruanded on kättesaadavad ameti veebisaidil. Alates 2013. aastast lülitatakse aruandlus ameti iga-aastasesse tegevusaruandesse. Lisaks esitas komisjon 2011. aasta mais aruande määruse (EÜ) nr 2038/2006 rakendamise kohta[11]. Aruanne põhineb ameti laiaulatuslikul kaastööl, mille on heaks kiitnud EMSA haldusnõukogu ning mis hõlmab konsultatsioone sidusrühmadega ja üksikasjalikke stsenaariume[12]. Ameti tegevust jälgivad ja kontrollivad EMSA haldusnõukogu (eelkõige tööprogrammi, eelarve ja aastaaruande vastuvõtmise kaudu), kontrollikoda ja eelarvepädev asutus. Kaks peamist hindamisest lähtuvat järeldust on järgmised: 1) reostustõrjele eraldatud eelarve on piisav ja 2) rahastatud meetmed on kulutõhusad, loovad lisandväärtust ja neid hallatakse sobival viisil. 2.5. Kavandatud meetmete eelhindamine Tehtud on eelhindamine, mis on lisatud käesolevale ettepanekule (dokument SEC(2013)xxx). Selles leiab kinnitust mitmeaastase finantsraamistiku kasulikkus ja tõhusus ning määratakse kindlaks ettenähtud summa. 3. Ettepaneku õiguslik külg 3.1. Õiguslik alus Ettepaneku õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 100 lõige 2, mis oli määruse 2038/2006 õiguslik alus lepingu eelmises versioonis. 3.2. Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõte Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttest peetakse kinni täiel määral, kuna ameti tegevus kujutab endast Euroopa panust laevade ja avamererajatiste põhjustatud reostuse tõrje diferentseeritud süsteemi. Enamik meetmeid võetakse asjaomaste rannikuriikide palvel. Piirkondlikku tihedat kooskõlastustööd võiks illustreerida asjaolu, et EL on järgmiste piirkondlike organisatsioonide lepinguosaline: · Läänemere piirkonna merekeskkonna kaitse konventsioon (Helsingi konventsioon, muudetud 1992); · Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsioon (Barcelona konventsioon) ja mitmed selle protokollid; · naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva Põhjamere reostuse vastu võitlemist käsitlev koostööleping (Bonni leping); · Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsioon (OSPARi konventsioon); · Atlandi kirdeosas rannikute ja vete kaitset saaste eest käsitlev koostööleping (Lissaboni leping) koos selle veel jõustumata lisaprotokolliga. EL peab ka läbirääkimisi Musta mere reostuse eest kaitsmise konventsiooniga (Bukaresti konventsioon) ühinemiseks. 3.3. Õigusakti valik Kõige sobivam õigusakt mitmeaastase finantsraamistiku kehtestamiseks on määrus. See õigusakti liik valiti juba 2006. aastal. 4. Mõju eelarvele Eespool esitatut arvesse võttes teeb komisjon ettepaneku näha ajavahemikuks 1. jaanuar 2014–31. detsember 2020 taas ette uue mitmeaastase finantsraamistiku kohane mitmeaastane finantspakett, mis lülitatakse ELi eelarvesse. Kooskõlas komisjoni 2011. aasta juuni paketiga „Strateegia „Euroopa 2020” aluseks olev eelarve” ja käibiva praktikaga tuleks summa eraldada rubriigist 1 „Arukas ja kaasav majanduskasv”. Seega teeb komisjon ettepaneku näha arvestusperioodiks ette 160,5 miljoni suurune summa. Täiendavad üksikasjad on esitatud lisatud finantsselgituses ja eelhindamises. Aastased summad peaks heaks kiitma eelarvepädev asutus kooskõlas eelarvemenetlusega. 5. Ettepaneku sisu Ettepanekus järgitakse määruse 2038/2006 ülesehitust, tehes sellesse vajalikke kohandusi. Ettepanek koosneb kaheksast artiklist: · Artikkel 1: Eesmärk · Artikkel 2: Mõisted · Artikkel 3: Reguleerimisala · Artikkel 4: Euroopa Liidu poolne rahastamine · Artikkel 5: Olemasolevate ressursside kontrollimine · Artikkel 6: Euroopa Liidu finantshuvide kaitse · Artikkel 7: Vahehindamine · Artikkel 8: Jõustumine 2013/0092 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, laevade ning nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud merereostuse tõrjega seotud Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tegevuse mitmeaastase rahastamise kohta (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud ettepaneku riikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[13], võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[14], toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt[15] ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1406/2002[16] asutati Euroopa Meresõiduohutuse Amet (edaspidi „amet”) meresõiduohutuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise kõrge, ühetaolise ja tõhusa taseme tagamiseks. (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 724/2004,[17] millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, määrati ametile ülesanded laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja reostustõrje valdkonnas vastusena Euroopa vetes toimunud õnnetustele, eelkõige õnnetustele naftatankeritega Erika ja Prestige. (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2013. aasta määrusega (EL) nr 100/2013,[18] millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, määrati ametile ülesanded nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud merereostuse tõrje valdkonnas ning laiendati ameti teenuseid laienemispoliitika ja Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikidele. (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 2038/2006[19] kehtestati Euroopa Meresõiduohutuse Ameti laevareostuse vastase tegevuse mitmeaastane rahastamine, mis lõpeb 31. detsembril 2013. (5) Laevade põhjustatud reostuse vältimiseks ja reostustõrjeks seatud ülesannete täitmiseks võttis ameti haldusnõukogu 22. oktoobril 2004 vastu tegevuskava naftareostuseks valmisoleku ja reostustõrje kohta (edaspidi „tegevuskava”), millega määratakse kindlaks ameti naftareostuse vastased meetmed ja milles seatakse eesmärgiks ametile eraldatavate rahaliste vahendite optimaalne kasutamine. 12. juunil 2007 võttis haldusnõukogu vastu ohtlike ja kahjulike ainete reostuseks valmisoleku ja reostustõrje tegevuskava. Määruse (EÜ) nr 1406/2002 artikli 15 kohaselt ajakohastatakse mõlemat tegevuskava igal aastal ameti iga-aastase tööprogrammi raames. (6) Ameti tegevuskavades määratletud reostusvastaseid meetmeid hõlmav tegevus on seotud teavituse, koostöö ja koordineerimisega ning eelkõige asjaomastele riikidele nende soovi korral osutatava operatiivabiga täiendavate reostustõrjelaevade näol, et võidelda naftareostuse ja muu, näiteks ohtlikest ja mürgistest ainetest tingitud reostuse vastu. Amet peaks erilist tähelepanu pöörama piirkondadele, mida peetakse kõige ohustatumateks, jätmata kõrvale ühtegi muud abivajavat piirkonda. (7) Ameti sellealane tegevus ei tohiks vabastada rannikuriike vastutusest omada sobivaid reostustõrjemehhanisme ja peaks kokku sobima antud valdkonnas kehtiva vastastikuse abistamise koostöökorraga. EL on juba ühinenud mitme piirkondliku organisatsiooniga ning valmistab ette ühinemist veel muude piirkondlike organisatsioonidega. (8) Ameti tegevust tuleks kooskõlastada meetmetega, mida võetakse selliste kahepoolsete ja piirkondlike lepingute raames, millega EL on ühinenud. Merereostuse korral peaks amet abistama asjaomast liikmesriiki / asjaomaseid liikmesriike, kelle juhtimisel puhastusoperatsioone läbi viiakse. (9) Amet peaks etendama tähtsat osa satelliitfotode teenuse haldamisel ja edasiarendamisel seireks, reostuse kiireks avastamiseks ja selle põhjustanud laevade või nafta- ja gaasirajatiste tuvastamiseks. Kõnealune süsteem peaks parandama andmete kättesaadavust ning reostustõrje tulemuslikkust. (10) Ameti poolt asjaomastele riikidele täiendavate vahendite eraldamine peaks toimuma ühenduse kodanikukaitse mehhanismi kaudu, mis kehtestati nõukogu 8. novembri 2007. aasta otsusega 2007/779/EÜ, Euratom[20]. (11) Täieliku rakendamise kindlustamiseks tuleks ametile tagada elujõuline ja kulutõhus rahastamissüsteem, eelkõige seoses ameti operatiivabiga asjaomastele riikidele. (12) Selleks on vaja reostustõrje ja sellega seotud muu tegevuse valdkonnas ametile usaldatud ülesannete rahastamiseks ette näha vajalikud rahalised tagatised mitmeaastase kulukohustuse alusel. Ühendusepoolsed aastased summad peaks määrama eelarvepädev asutus kooskõlas iga-aastase eelarvemenetlusega. (13) Kooskõlas uue mitmeaastase finantsraamistikuga peaksid reostustõrjeks eraldatavad summad hõlmama ajavahemikku 1. jaanuar 2014 – 31. detsember 2020. Seepärast tuleks ette näha sama ajavahemikku hõlmav rahastamispakett. (14) Ameti toetust laienemispoliitika ja Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikidele tuleks rahastada nende riikide jaoks ettenähtud olemasolevatest ELi programmidest ja see toetus ei tohiks seepärast olla kõnealuse mitmeaastase finantsraamistiku osa. (15) Kulukohustuste optimaalseks jaotamiseks ja laevareostuse tõrje meetmetes tehtavate muudatuste arvessevõtmiseks tuleb tagada konkreetsete meetmete vajaduse pidev kontrollimine, mis võimaldaks vajaduse korral iga-aastasi kulukohustusi korrigeerida. (16) Kooskõlas määrusega (EL) nr 100/2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, peaks amet oma aastaaruandes esitama aruande mitmeaastase raamistiku rahaliste vahendite kasutamise kohta, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Reguleerimisese Käesoleva määrusega kehtestatakse üksikasjalik kord liidu rahalise panuse andmiseks Euroopa Meresõiduohutuse Ameti eelarvesse, et amet saaks täita talle määratud ülesandeid laevade ning avamere nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud merereostuse tõrje valdkonnas vastavalt määruse (EÜ) nr 1406/2002 artiklitele 1 ja 2. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „nafta” – mis tahes vormis nafta, sealhulgas toornafta, kütteõli, rasked jäägid, naftajäätmed ja rafineeritud tooted, vastavalt 1990. aasta rahvusvahelisele konventsioonile naftareostuseks valmisoleku, reostustõrje ja sellealase koostöö kohta; b) „ohtlikud ja mürgised ained” – mis tahes aine, mis ei ole nafta ning mis kujutab merekeskkonda sattudes tõenäoliselt ohtu inimtervisele, kahjustab elusressursse ja mereelu ning maastikku või häirib muul viisil mere õiguspärast kasutamist, vastavalt 2000. aasta protokollile ohtlikest ja mürgistest ainetest tingitud reostusjuhtumiteks valmisoleku, reostustõrje ja sellealase koostöö kohta. Artikkel 3 Reguleerimisala Artiklis 1 osutatud liidupoolne rahaline panus eraldatakse ametile eesmärgiga rahastada laevade ning avamere nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud merereostuse vastaseid meetmeid, näiteks meetmeid, mis on ameti naftareostuseks valmisoleku ja reostustõrje tegevuskavas ning ohtlike ja kahjulike ainete reostuseks valmisoleku ja reostustõrje tegevuskavas, eelkõige neid, mis on seotud järgmisega: a) teabe, eelkõige parimaid tavasid, töövõtteid ja uuendusi (näiteks laevade mahutite tühjendamise seire vahendid ja avamereplatvormide seire vahendid tegevusest tuleneva merrejuhtimise ja juhuslike lekete kindlakstegemiseks) käsitleva teabe kogumine, analüüsimine ja levitamine; b) koostöö ja kooskõlastamine ning liikmesriikidele ja komisjonile teadusliku ja tehnilise abi osutamine ELi kodanikukaitse mehhanismi, Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni ning asjaomaste piirkondlike lepingutega ettenähtud meetmete raames; c) operatiivabi ja laevade või avamere nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud tahtliku või juhusliku merereostuse korral taotluse esitanud riikide reostustõrje toetamine täiendavate vahendite abil, näiteks valve-reostustõrjelaevade, satelliitfotode ja varustusega. Artikkel 4 Euroopa Liidu poolne rahastamine Artiklis 3 nimetatud ülesannete täitmiseks ajavahemikul 1. jaanuar 2014 – 31. detsember 2020 ettenähtud rahastamispakett on 160 500 000 eurot, väljendatuna jooksevhindades. Eelarvepädev asutus määrab iga-aastased assigneeringud kindlaks finantsraamistiku piires. Sellega seoses tuleb tagada liikmesriikidele antava operatiivabi vajalik rahastamine vastavalt artikli 3 punktile c. Artikkel 5 Olemasolevate ressursside kontroll Ameti poolt antava operatiivabi vajaduste kindlaksmääramiseks, näiteks seoses täiendavate reostustõrjelaevadega, koostab amet korrapäraselt ELi eri piirkondades asuvate riikliku ja võimaluse korral ka erasektori reostustõrjemehhanismide ja nendega seotud reageerimisressursside nimekirja. Kõnealuse nimekirja koostamiseks vajaliku teabe esitavad ametile liikmesriigid. Ameti haldusnõukogu võtab seda nimekirja arvesse, enne kui teeb iga-aastaste tööprogrammide raames otsuse ameti reostustõrjealaste meetmete kohta. Artikkel 6 Euroopa Liidu finantshuvide kaitse 1. Komisjon ja amet tagavad ELi finantshuvide kaitse käesoleva määruse põhjal rahastatavate meetmete rakendamisel, kohaldades ennetavaid meetmeid pettuse, korruptsiooni ja muude ebaseaduslike tegevuste vastu, tõhusa kontrolli ja alusetult väljamakstud summade tagasinõudmise kaudu ning eeskirjade eiramise tuvastamise korral tulemuslike, proportsionaalsete ja hoiatavate karistuste määramisega vastavalt nõukogu määrustele (EÜ, Euratom) nr 2988/95[21] ja (Euratom, EÜ) nr 2185/96[22] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1073/1999[23]. 2. Käesoleva määruse põhjal rahastatavate ELi meetmete puhul tähendab määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõikes 2 nimetatud eeskirjade eiramine ELi õiguse mis tahes sätte rikkumist või lepingulise kohustuse mis tahes täitmatajätmist ettevõtja tegevuse või tegevusetuse kaudu, mis kahjustab või kahjustaks Euroopa Liidu üldeelarvet või selle hallatavaid eelarveid mõne õigustamatu kuluartikli tõttu. 3. Komisjon ja amet tagavad oma vastavate volituste raames, et ELi meetmete rahastamisel käesoleva määruse alusel saavutatakse parim kulude ja tulude suhe. Artikkel 7 Vahehindamine Ametilt saadud andmete põhjal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse täitmise aruande hiljemalt 31. detsembriks 2017. Aruandes, mis koostatakse ameti haldusnõukogu pädevust piiramata, tuuakse välja artiklis 4 osutatud liidupoolse rahalise panuse kasutamise tulemused ajavahemikku 1. jaanuar 2014 – 31. detsember 2016 hõlmavate kulukohustuste ja kulude osas. Kui see on asjakohane, võib komisjon nimetatud aruande põhjal esitada ettepaneku käesoleva määruse muutmiseks, eelkõige selleks, et võtta arvesse teaduse arengut laevade ning nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud merereostusega, eriti naftast või ohtlikest ja mürgistest ainetest tingitud reostusega võitlemise valdkonnas. Artikkel 8 Jõustumine Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja […] […] ETTEPANEKULE LISATAV FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr … laevade ning nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud merereostuse tõrjega seotud Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tegevuse mitmeaastase rahastamise kohta 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile[24] 06: Energeetika ja transport 0602: Maismaa-, õhu- ja meretranspordipoliitika 060203: Euroopa Meresõiduohutuse Amet 06020302: Euroopa Meresõiduohutuse Amet, saastetõrjemeetmed Laevade ning nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud merereostuse tõrjega seotud sätete rakendamine. 1.3. Ettepaneku/algatuse liik x Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[25] ¨ (Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Eesmärgid / ELi lisandväärtus kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020”: Amet aitab tagada ohutu, turvalise ja säästliku meretranspordi ELi majanduse ja ELi kodanike jaoks. See on täiesti kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” kolme prioriteediga: - arukas majanduskasv: teadmiste- ja innovatsioonipõhise majanduse arendamine. Amet aitab kaasa laevade kõige kõrgemate võimalike tehniliste standardite väljaarendamisele, edendades seega teadmisi ja innovatsiooni; - jätkusuutlik kasv: ressursitõhusama, loodussäästlikuma ja konkurentsivõimelisema majanduse edendamine. Amet aitab kaasa laevade põhjustatud reostuse vältimisele ja merereostuse tõrjele eri piirkondades. Laevatransport aitab täita juhtalgatust „Ressursitõhus Euroopa”. Amet täidab oma osa selle rakendamises oma sektoris; - kaasav majanduskasv: kõrge tööhõivetasemega majanduse tugevdamine, et tagada sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus. Saarte ja äärepoolseimate piirkondade jaoks on meretransport väga oluline element territoriaalse ühtekuuluvuse ja ELi integratsiooni tagamisel. Amet aitab muuta meretransporti ohutuks, turvaliseks ja ELi jaoks jätkusuutlikuks. 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Eelarve valdkond 06 02 Erieesmärk nr 3 Parandada transpordiohutust Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile 06020302 Euroopa Meresõiduohutuse Amet 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. Näha mitmeaastases plaanis ette rahalised tagatised ameti reostustõrjealase tegevuse jaoks 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. EMSA on välja töötanud tulemusnäitajad, mis avaldatakse tema iga-aastastes tööprogrammides. Neid jälgib pidevalt haldusnõukogu. Peamine järelevalvevahend on ameti aastaaruanded. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Võimaldada EMSA-l sõlmida mitmeaastaseid lepinguid ja teha vajalikku eelarveplaneerimist 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisandväärtus ELi kaasatus on sätestatud EMSA asutamismääruses (EÜ) nr 1406/2002 (muudetud); käesolev ettepanek loob lisandväärtust, võimaldades paremini planeerida ja kulutada ELi rahalisi vahendeid. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Nii EMSA eraldi hindamine 2008. aastal kui ka üldine ELi ametite hindamine 2009. aastal näitas, et amet loob lisandväärtust. 2011. aasta mais esitas komisjon vastavalt määruse 2038/2006 artiklile 8 viitenumbri KOM(2011) 286 all oma vahearuande. Komisjoni siseauditi talitus (IAS) tegi 2009. aastal sihtotstarbelise auditi pidevas valmisolekus olevate naftareostustõrjelaevade võrgustiku kohta. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Ettepanek on kooskõlas ELi meresõiduohutuse poliitika ja õigusaktidega, eriti EMSA asutamise määrusega (EL) nr 100/2013 ameti volituste läbivaatamise kohta. Ettepanek on määruse (EÜ) nr 2038/2006 järelmeede, mis kehtib 2013. aasta lõpuni. 1.6. Meetme kestus ja mõju x Piiratud kestusega ettepanek/algatus – x Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2014–31.12.2020 – x Finantsmõju ajavahemikul 2014–2020 (lisanduvad tasumata maksed) o Piiramatu kestusega ettepanek/algatus 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid[26] ¨ Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt x Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: – ¨ rakendusametitele – x ühenduste asutatud asutustele[27] – ¨ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele – ¨ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses ¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega ¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage) 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. Kõik ELi ametid töötavad range järelevalve süsteemis, mis hõlmab siseauditit, komisjoni siseauditi talitust, haldusnõukogu, komisjoni, kontrollikoda ja eelarvepädevaid institutsioone. Kõnealuse, EMSA asutamismääruses sätestatud süsteemi rakendamist jätkatakse. 2.2. Juhtimis- ja kontrollisüsteem 2.2.1. Tuvastatud ohud Puuduvad 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id) Ei kohaldata 2.3. Pettuste ja muude eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed Kohaldatakse jätkuvalt EMSA asutamismääruse artiklis 20 sätestatud pettustevastaseid meetmeid. Lisaks on ettepanekus eraldi artikkel ELi finantshuvide kaitse kohta. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, mille mõju avaldub · Olemasolevad eelarveread Järjestatud mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Number [Nimetus …………………………………….] || Liigendatud/ liigendamata ([28]) || EFTA[29] riigid || Kandidaatriigid[30] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses 1a || 06.02.03.02 [Osamaks EMSA III jaotisse „Saastetõrjemeetmed”] || Liigendatud || JAH || EI || EI || EI 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma; jooksevhindades) Järgmise mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 1 || Arukas ja kaasav majanduskasv || || Peadirektoraat: Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU ||  Tegevusassigneeringud || || || || || || || || || Eelarverida nr 06.02.03.02 || Kulukohustused || (1) || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500 || Maksed || (2) || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004 || Eriprogrammide eelarvest rahastatud haldusassigneeringud[31] || || || || || || || || || Eelarverida nr ei kohaldata || || (3) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || Liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || = 1 + 3 || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500 || Maksed || = 2 + 3 || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004 ||  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500 || Maksed || (5) || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004 ||  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU ei kohaldata || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || TOTAL appropriations Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1 kohased assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || = 4 + 6 || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500 || Maksed || = 5 + 6 || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || „Halduskulud” Miljonites eurodes (3 kohta pärast koma) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU Peadirektoraat: Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat ||  Personalikulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0  Muud halduskulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 kohased assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Miljonites eurodes (3 kohta pärast koma) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 kohased assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500 Maksed || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist – x Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Täpsustada eesmärgid ja väljundid ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU VÄLJUNDID Väljundi liik || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku Parandada transpordiohutust || || || || || || || || || || || || || || || || Tõrjelaevade võrgustik[32] || Üheaegseks kaasamiseks saadaval olevate laevade arv || ca 0,95 milj EUR laeva kohta aastas || 19 || 15,620 || 19 || 16,150 || 19 || 17,100 || 19 || 17,600 || 19 || 19,975 || 19 || 20,000 || 19 || 21,000 || 19 || 127,445 CleanSeaNet || Aastas käideldud satelliitfotode arv || ca 2,05 EUR satelliitfoto kohta || 2000 || 3,605 || 2000 || 3,850 || 2000 || 3,900 || 2000 || 4,550 || 2000 || 4,050 || 2000 || 4,350 || 2000 || 4,400 || 14,000 || 28,705 Koostöö ja kooskõlastamine / Teavitamine || Ühistegevused liikmesriikidega, sh koolitus ja uuringud || Ei ole mõõdetav || Ei kohaldata || 0,450 || Ei kohaldata || 0,600 || Ei kohaldata || 0,600 || Ei kohaldata || 0,650 || Ei kohaldata || 0,650 || Ei kohaldata || 0,700 || Ei kohaldata || 0,700 || Ei kohaldata || 4,350 KULUD KOKKU || || 19,675 || || 20,600 || || 21,600 || || 22,800 || || 24,675 || || 25,050 || || 26,100 || || 160,500 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1. Ülevaade – x Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist – o Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Miljonites eurodes (3 kohta pärast koma) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || || || Personalikulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Muud halduskulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 KOKKU || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus – x Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist – o Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – o Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – ¨ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine. Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. Ettepanek hõlmab mitmeaastast finantsraamistikku ajavahemikuks 2014–2020. – ¨ Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[33]. Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus – Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Kulud EFTA sissemakse Norralt ja Islandilt arvutatud 2% tasemel eelarvest || 0,472 || 0,407 || 0,466 || 0,407 || 0,481 || 0,481 || 0,496 || 3,210 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || 20,147 || 21,007 || 22,066 || 23,207 || 25,156 || 25,531 || 26,596 || 163,710 3.3. Hinnanguline mõju tuludele – Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. [1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1406/2002, 27. juuni 2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1). [2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 724/2004, 31. märts 2004 (ELT L 129, 31.4.2004, lk 1). [3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2038/2006, 18. detsember 2006, Euroopa Meresõiduohutuse Ameti laevareostuse vastase tegevuse mitmeaastase rahastamise ja määruse (EÜ) nr 1406/2002 muutmise kohta (ELT L 394, 30.12.2006, lk 1. Vt ka parandus ELT L 30, 3.2.2007, lk 12). [4] „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” KOM(2011) 500 ja KOM(2011) 398, mõlemad kuupäevaga 29.6.2011. [5] Mõlemad tegevuskavad on kättesaadavad EMSA veebisaidil järgmisel aadressil: http://www.emsa.europa.eu/opr-documents/action-plans.html. [6] Dokument on kättesaadav EMSA veebisaidil aadressil: http://www.emsa.europa.eu/documents/item/145-emsa-5-year-strategy.html. [7] KOM(2010) 611, 28.10.2010. [8] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 100/2013, 15. jaanuar 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet (ELT L 39, 9.2.2013, lk 30). [9] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/35/EÜ, 7. september 2005, mis käsitleb laevade põhjustatud merereostust ning karistuste kehtestamist merereostusega seotud rikkumiste eest (ELT L 255, 30.9.2005, lk 11). [10] Nõukogu otsus 2007/779/EÜ, 8. november 2007, millega kehtestatakse ühenduse kodanikukaitse mehhanism (ELT L 314, 1.12.2007, lk 9). [11] KOM(2011) 286, 23.5.2011. [12] EMSA kaastöö on kättesaadav aadressil http://www.emsa.europa.eu/opr-documents/item/617-multi-annual-funding-mid-term-report-emsas-contribution.html. [13] ELT C., lk.. [14] ELT C., lk.. [15] ELT C., lk.. [16] EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1. [17] ELT L 129, 31.4.2004, lk 1. [18] ELT L 39, 9.2.2013, lk 30. [19] ELT L 394, 30.12.2006, lk 1. [20] ELT L 314, 1.12.2007, lk 9. [21] EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1. [22] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2. [23] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1. [24] ABM: tegevuspõhine juhtimine – ABB: tegevuspõhine eelarvestamine. [25] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b. [26] Eelarvetäitmisviise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [27] Määratletud finantsmääruse artiklis 185. [28] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud [29] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [30] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani võimalikud kandidaatriigid. [31] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [32] Hõlmab nii mereõppuste summasid kui ka 6,02 milj eurot, mis on ette nähtud nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud merereostuse tõrjeks. [33] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.