ET Euroopa Liidu Teataja C 277/96

Regioonide Komitee arvamus „Määruse ettepanek Euroopa territoriaalse koostöö kohta”

2012/C 277/10

REGIOONIDE KOMITEE

— leiab, et eraldi määruse koostamine Euroopa territoriaalse koostöö kohta ja valdkonna eelarve suurendamine on tervitatavad ning kutsub eraldama ELi vahendeid koostööprogrammide ja mitte liikmesriikide kaudu:

— märgib, et territoriaalse koostöö mitmepoolsuse tõttu ei saa seda hallata partnerluslepingutega. Seepärast tuleks territoriaalne koostöö partnerluslepingute reguleerimisalast selgelt välja jätta;

— peab kahetsusväärseks asjaolu, et uues määruses ei võeta arvesse väikesemahulisi projekte ning palub Euroopa Komisjonil seetõttu teha erand väikesemahulistele piiriülestele programmidele ja projektidele, eelkõige sellistele, mille maksumus on väiksem kui 35 000 eurot;

— on arvamusel, et territoriaalse koostöö suhtes ei tohiks automaatselt kohaldada temaatilist koondamist, kuna kardab, et kui territoriaalse koostöö puhul keskenduda üksnes strateegia „Euroopa 2020” prioriteetidele, ei suuda see enam täita oma erilist ja ainulaadset ülesannet; soovitab sellega seoses tõsta temaatiliste eesmärkide arv neljalt viiele ning täiendada investeerimisprioriteetide loetelu; kutsub laiendama temaatilisi eesmärke, et need hõlmaksid veel selliseid täiendavaid valdkondi nagu turism, keskkonnasõbralik meretransport, kultuur või demograafiliste muutuste mõju;

— leiab, et komitee peaks mängima aktiivset rolli territoriaalse ühtekuuluvuse edendamisel ning selle elluviimist takistavate asjaolude kõrvaldamisel ja lahendamisel;

— teeb ettepaneku kehtestada vähem arenenud piirkondade puhul kaasrahastamise määraks 85 %, nagu on sätestatud määruses 1083/2006;

— pooldab erandi tegemist äärepoolseimatele piirkondadele seoses kaasrahastamismäärade ja rahastamisega ning teeb ettepaneku kehtestada eritingimused aladele, mis olid ühenduse välispiiriks 30. aprillil 2004 ja 31. detsembril 2006, kuid pärast seda enam mitte;

— kutsub üles tugevdama kõikide rahaliste vahendite ja territoriaalse koostöö programmide kooskõlastamise mehhanisme; rõhutab ühtlasi vajadust kooskõlastada Euroopa territoriaalset koostööd paremini ELi välisrahastamisprogrammidega ja muuta selgemaks eeskirjad, millega reguleeritakse kolmandate riikide osalemist Euroopa territoriaalse koostöö programmides;

— tõstab esile ETKRide suurt osatähtsust territoriaalse koostöö tugevdamises, ning julgustab liikmesriike kaotama ETKRide asutamist või toimimist takistavad tegurid.

Raportöör Petr OSVALD (CZ/PES), Plzeňi linnavolikogu liige Viitedokument Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus erisätete kohta, milles käsitletakse Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist seoses eesmärgiga „Euroopa territoriaalne koostöö” COM(2011) 611 final – 2011/0273 (COD)

I POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Üldised märkused määruse ettepaneku kohta

1. pooldab ideed koostada Euroopa territoriaalse koostöö kohta eraldi määrus, mis võimaldab võtta arvesse territoriaalse koostöö erieesmärki ja -aspekte ning staatust ühtekuuluvuspoliitika teise eesmärgina; selle eraldi määruse ettepanekuga tuuakse esile Euroopa territoriaalse koostöö panus lepingu territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi toetamisel ja ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide saavutamisel ning suurendatakse Euroopa territoriaalse koostöö osatähtsust keskendumisega piiriülesele, riikidevahelisele ja piirkondadevahelisele koostööle;

2. väljendab nõusolekut asjaoluga, et Euroopa territoriaalse koostöö osatähtsus on seda suurem, et liikmesriikide ja piirkondade probleemid on üha sagedamini piiri- või piirkonnaülese mõõtmega ning nende lahendamine nõuab ühiseid koostöömeetmeid vastaval piirkondlikul tasandil; Euroopa territoriaalne koostöö annab seega märkimisväärse panuse aluslepingu uue eesmärgi – territoriaalse koostöö – elluviimisesse;

3. toetab põhimõtteliselt komisjoni ettepanekuid viia territoriaalne koostöö kooskõlla strateegiaga „Euroopa 2020”, kusjuures on vaja piisavalt paindlikkust, et reageerida adekvaatselt vajadustele kohapeal, ja tervitab seega Euroopa territoriaalse koostöö kolme aspekti (piiriülene, riikidevaheline ja piirkondadevaheline koostöö) säilitamist kõigis Euroopa piirkondades. Koostöö piiriülestes projektides ja struktuurides aitab juba praegu tõhusalt kaasa Euroopa integratsioonile. Ka kolmandate riikide suurenevat osalemist hinnatakse positiivselt;

4. leiab, et piiriülest koostööd tuleks seega ka edaspidi Euroopa territoriaalse koostöö raames tähtsustada ning toetab seetõttu põhimõtteliselt assigneeringute jagamise ettepanekut Euroopa territoriaalse koostöö eri vormide vahel;

5. märgib, et eriti väiksemate piiriüleste programmide puhul on eeskirjad liiga koormavad, keerulised ja üksikasjalikud, asjaolu, mis võib takistada väiksemaid, kuid sageli väga tõhusaid, ettevõtmisi; kutsub seega Euroopa Komisjoni üles vaatama läbi, kas nimetatud programmide suhtes on vaadeldavate eeskirjade kõikide sätete kohaldamine hädavajalik; Kui me soovime saavutada maksimaalset tõhusust, ei saa väiksematele programmidele ja koostöövormidele kehtestada samu nõudmisi kui suuremahulistele ettevõtmistele;

6. pooldab praegu rakendatavat meetodit piiriülese koostöö programmide määratlemisel, soovitab aga laiendada piiriülese koostöö alasid (A suund), et võtta arvesse ka funktsionaalseid piiriüleseid suhteid, pidades silmas nende integreerimist programmi. Sellega seoses ei tuleks ka funktsionaalselt haakuvate ja eesmärgi saavutamiseks erilise tähtsusega piirkondade kaasamise üle otsustada alles programmi heakskiitmise menetluses. Ühtlasi kiidab komitee heaks paremad võimalused mitmepoolsete projektide elluviimiseks aladel, kus mitmepoolseid koostööprogramme ei rakendata;

7. rõhutab Euroopa territoriaalse koostöö keskset rolli riikidevahelise koostöö arendamisel, iseäranis sidusate alade integreeritud territoriaalse arengu edendamiseks, ning makropiirkondlike strateegiate väljatöötamise toetamisel; tervitab asjaolu, et end tõestanud riikidevahelise koostöö piirkonnad (B suund) üldjoontes säilitatakse ja et ELi makrostrateegiad ei vii uute koostööpiirkondade loomiseni ega teatud alade riikidevahelise koostöö piirkondade hulgast väljaarvamiseni. Peale selle tervitab komitee üldjoontes asjaolu, et riikidevahelise koostöö raames toetatakse ka makropiirkondlike strateegiate arendamist ja läbiviimist;

8. tõstab esile piirkondadevahelise koostöö potentsiaali eelkõige seoses selle võimendava mõjuga struktuurifondide kasutamisel; näeb piirkondadevahelise koostöö edendamises (C suund) suurepärast vahendit kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ühtekuuluvuspoliitika alase kogemustevahetuse ja koostöö toetamiseks, ja soovitab selle kogemustevahetuse tulemusi senisest enam kasutada kohalikes ja piirkondlikes arengustrateegiates (kapitaliseerumine);

Euroopa territoriaalse koostöö eesmärk ja kindlatele teemadele keskendumise põhimõte

9. märgib muuhulgas, et Euroopa territoriaalne koostöö peab eelkõige: — lahendama koostöö vormis kõikide asjaomaste piirkondade probleemid, — olema tõhus mehhanism heade tavade ja oskusteabe jagamisel, — tagama konkreetse probleemi tõhusama lahendamise mastaabisäästu ja nn kriitilise massi saavutamise kaudu, — parandama juhtimist valdkonnaülese poliitika kooskõlastamise, aga ka piiri- ja riigiüleste investeerimisprojektide kaudu, — panustama turvalisusesse, stabiilsusesse ning vastastikku kasulike suhete arendamisse, — aitama vajadusel edendada majanduskasvu, tööhõivet ning ökosüsteemipõhist majandamist, nagu on öeldud vaadeldava määruse ettepaneku seletuskirjas;

10. Regioonide Komitee arvates peaks Euroopa territoriaalne koostöö aitama suurendada inimestes Euroopasse kuulumise ja vastastikkuse sõltumise tunnet ning kaotada eelarvamusi ja arendada asjaomaseid piirkondi. Seepärast leiab komitee, et Euroopa territoriaalse koostöö suhtes ei saa automaatselt nõuda kindlatele teemadele keskendumist ning et arvesse on vaja võtta eri piirkondade taset ja arenguvõimalusi. Seega ei tohiks üritada kõiki ühe mõõdupuuga mõõta, st kõigi suhtes ühesuguseid põhimõtteid kohaldada, vaid vastupidiselt sellele rakendada kohalikel oludel põhinevat lähenemisviisi. Komitee tunneb muret selle üle, et kui Euroopa territoriaalne koostöö ja eriti piiriülene koostöö keskenduks rangelt strateegia „Euroopa 2020” prioriteetidele ja temaatilistele eesmärkidele, ei suudaks see koostöö täita oma erilist ja ainuomast rolli ning muutuks lihtsalt üheks ühtekuuluvuspoliitika tahuks, mille toetusi eraldatakse teises vormis;

11. nõuab, et demograafilised muutused ja nende mõjud üldhuviteenustele ning jätkusuutlikule regionaalarengule lisataks Euroopa territoriaalse koostöö teemade hulka. Prioriteetseks tuleks lugeda uued linna ja maa partnerlused kui piirkondliku tasandi territoriaalse koostöö eeldus (vastavalt 2020. aasta territoriaalsele tegevuskavale). Peale selle on puudu olulised teemad nagu turism, kliimasõbralik meretransport ja kultuur;

12. piiriülese koostöö valdkonnas on kõige olulisem teha kindlaks iga piiriala arenguvõimalused vastavalt asjaomaste alade praegusele arengutasemele. Euroopa territoriaalne koostöö ja eriti piirialane koostöö ei tohiks keskenduda strateegia „Euroopa 2020” prioriteetide rakendamisele, vaid ennekõike looma tingimused selle võimalikult laialdaseks – seega üleeuroopaliseks – elluviimiseks. Sel põhjusel peab eelkõige piiriüleste koostöö programmide puhul olema võimalik valida rohkem temaatilisi eesmärke, mida ei tohiks piirata varem määratletud suundumustega;

13. sedastab, et jätkusuutlikku territoriaalset ühtekuuluvust on võimalik saavutada vaid siis, kui õnnestub piirkondade elanikud ühendada ja kaasata. Seega tuleb luua võimalus, et Euroopa territoriaalse koostöö programmid toetavad jätkuvalt ka kodanikuühiskonna ja kultuuri valdkonna meetmeid (näiteks konkreetseid kohtumisprojekte). Selleks on olemasolevates programmides juba väga edukaid elemente. Seetõttu soovitame temaatilisi eesmärke vastavalt täiendada;

14. tervitab komisjoni ettepanekut tagada järjepidevus riikidevahelise koostöö osas; kritiseerib siiski, et riikidevahelise koostöö täiendav investeerimisprioriteet piirdub makropiirkondlike strateegiate arendamise ja rakendamise ning merealade strateegiatega. Arvukate väljakutsete tõttu, millega piirkonnad praegu silmitsi seisavad, samuti esinevate puudujääkide tõttu vajavad ka teised piirkonnad, alad ja funktsionaalsed piirkonnad sobivaid investeerimisprioriteete;

15. jagab arusaama, mille kohaselt peab piirkondadevahelise koostöö eesmärk olema ühtekuuluvuspoliitika tugevdamine kogemuste vahetamise kaudu piirkondade vahel ja selle vahetuse tulemuste väärtustamine eesmärgi „Investeeringud majanduskasvu ja tööhõivesse” raames. Komitee arvates peab see kogemustevahetus olema laiapõhjaline ning seda ei või piirata vaid seitsmenda raamprogrammi täiendava meetme rollile;

16. on seisukohal, et Regioonide Komitee peab mängima aktiivset rolli Euroopa territoriaalse koostöö edendamisel ja selle elluviimist takistavate asjaolude väljaselgitamisel ja ületamisel, et saavutada sünergia teiste ühtekuuluvuspoliitika osadega;

Rahaline kate ja kaasrahastamise määr

17. avaldab heameelt ettepaneku üle suurendada assigneeringuid Euroopa territoriaalse koostöö jaoks;

18. ei näe põhjust, miks on Euroopa territoriaalse koostöö rakenduskavade kaasrahastamise määr (75 %) väiksem kui vähem arenenud piirkondadele eesmärgi „Investeerimine majanduskasvu ja töökohtade loomisse” raames ette nähtud kaasrahastamise määr. Madalam kaasrahastamise määr võib kahandada vähem arenenud piirkondades huvi Euroopa territoriaalse koostöö programmide vastu. Komitee arvates ei ole vahe põhjendatud, mistõttu nõuab ta mõlema eesmärgi jaoks võrdse kaasrahastamise määra kehtestamist (85 %). Samuti ei pea komitee põhjendatuks, et äärepoolseimates piirkondades tehtavaks piirkondadevaheliseks koostööks eraldatavatele täiendavatele vahenditele kohaldatav kaasrahastamise määr on 50 %, ja nõuab määra tõstmist 85 %-ni;

19. viitab sellele, et kaasrahastajaks ei ole alati programmipartner, liikmesriik või muu avalik struktuur, vaid hoopis abisaaja. Seetõttu ei saa alati nõuda, et osalevad liikmesriigid kohustuksid koostööprogrammi läbiviimiseks vajalikud kaasrahastamisvahendid eraldama ja seega tuleks komisjoni ettepanekus vastav kohustus välja jätta;

20. on arvamusel, et kvaliteetse koostöö jätkamiseks on vaja säilitada kaasrahastamise määra kohta praegu kehtivad tingimused, mis on sätestatud nõukogu määruse (üldmääruse) (EÜ) nr 1083/2006 artikli 53 lõigetes 3 ja 4, mis on järgmised: „3. Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi rakenduskavade puhul, kus vähemalt üks osaleja kuulub liikmesriikide hulka, kelle keskmine SKT elaniku kohta ajavahemikul 2001–2003 moodustas alla 85 % 25liikmelise ELi keskmisest samal ajavahemikul, ei ületa EFRist antav toetus 85 % abikõlblikest kuludest. Kõikide teiste rakenduskavade puhul ei ületa ERFist antav toetus 75 % abikõlblikest kuludest, mis on kaasrahastatud ERFist” ja „4. Fondidest prioriteetse suuna tasandil antava toetuse suhtes ei kohaldata lõikes 3 ja III lisas kehtestatud piirmäärasid. Need kehtestatakse siiski nii, et tagada fondidest toetuse saamine maksimumsumma ulatuses ning rakenduskava tasandil kehtestatud igast fondist saadava toetuse maksimummäär”;

21. leiab, et üldmäärusega ette nähtud kaasrahastamise piirmäära kehtestamine iga prioriteetse suuna jaoks eraldi on kohatu. Kaasrahastamise määra peaks prioriteetsete suundade raames olema võimalik varieerida, eesmärgiga innustada abisaajaid teatavate strateegiliste prioriteetide saavutamisel. Iga programmi puhul tuleks kaasrahastamise määr kehtestada vastavalt meetme liigile, kuna kõigile meetmetele ei tule tagada maksimaalset toetust;

22. väljendab nõusolekut ettepanekuga, mille kohaselt peaksid äärepoolseimaid piirkondi hõlmavad koostööprogrammid saama vähemalt 150 % sellest ERFi abist, mida nad said perioodil 2007.–2013, ning ettepanekuga eraldada äärepoolseimate piirkondade koostööks 50 000 000 eurot piirkondadevaheliseks koostööks ettenähtud vahenditest;

23. taotleb eritingimuste loomist piirkondade jaoks, mis olid ELi välispiiriks 30. aprillil 2004 või 31. detsembril 2006, kuid pärast seda enam mitte, nagu on ette nähtud nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 (üldmäärus) artiklis 52 praeguse programmiperioodi jaoks. Seitse toetuse andmise aastat ei ole piisav aeg nende piirkondade probleemide lahendamiseks. Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et endistele ELi äärealadele ette nähtud toetuste suurendamine ei paranda üksnes asjaomaste piirkondade majanduslikku olukorda, vaid võimaldab märkimisväärselt suurendada Euroopasse kuuluvuse ja „meie” tunnet ning kaotada eelarvamusi;

Programmitöö

24. kritiseerib, et artikli 7 lõikes 2 punktis a sätestatud nõuded tekitavad programmitöös suuremaid kulutusi võrreldes praeguse rahastamisperioodiga, andmata tajutavat lisaväärtust;

25. viitab sellele, et Euroopa territoriaalset koostööd ei saa selle mitmepoolse olemuse tõttu partnerluslepingu kaudu juhtida. Seega tuleks see lepingu kohaldamisalast selgelt välja jätta;

26. arvab, et on ülioluline koostada direktiiv riigiabi eeskirjade praktilise kohaldamise kohta Euroopa territoriaalse koostöö programmidele ja nõuab, et piiriülese ja riikidevahelise koostöö meetmete võimalike saajate hulka kuuluksid ka erasektori tegijad, eriti VKEd viisil, mis sobiks kõigile programmi kaasatud liikmesriikidele;

27. nõuab Euroopas väga erinevate piirkondliku ja kohaliku tasandi haldusstruktuuride paremat arvessevõtmist Euroopa territoriaalse koostöö programmide sihtrühmade määratlemise juures. Eesmärgiks peab olema liikmesriikide piirkondade avaliku sektori struktuuride organisatsioonidevormide mitmekesisuse parem arvessevõtmine. Eelkõige ei tohi eraõiguslik organisatsioonivorm viia selleni, et avalike struktuuride osalemine välistatakse;

Järelevalve ja hindamine

28. sedastab, et aruandekohustusi on laiendatud nii ulatuse kui sageduse poolest ja nõuab, et need piirdusid miinimumiga. Seega ei toeta komitee seda, et iga-aastase rakendusaruande tähtaeg on järgneva aasta senise 30. juuni asemel nihutatud 30. aprillile Seoses kooskõlastamisega paljude programmipartneritega mitmes eri keeles on suurem töömahukus põhjendatud ja seega on vaja rohkem aega;

29. tervitab ühiste väljundi- ja tulemusnäitajate kehtestamist, mis kajastab tõhusamat eesmärgipüstitust ja paremat mõjusuunitlust, samuti ja võimaldab programmiülest hindamist. Euroopa territoriaalse koostöö määruse lisas toodud näitajates ei arvestata aga paljuski piisavalt konkreetseid Euroopa territoriaalse koostöö nõudeid ja seega ei paku nad võimalust Euroopa territoriaalse koostöö kvaliteeti kirjeldada ega mõõta. Komitee nõuab seega näitajate kataloogi ülevaatamist, et võimaldada Euroopa territoriaalse koostöö konkreetsete tulemuste adekvaatset kajastamist;

30. tervitab üldjoontes tehnilise abi mahu sätestamist 6 protsendile kogusummast, minimaalselt aga 1,5-le miljonile eurole. Komitee peab aga problemaatiliseks kohustust viia kogu teabevahetus üle tehnilise abi elektroonilistele andmevahetussüsteemidele 2014. aasta 31. detsembriks;

Juhtimine, kontroll ja akrediteerimine

31. pooldab rahastamisperioodil 2007-2013 end tõestanud haldusstruktuuride säilitamist rakenduskavade elluviimise, struktuuride üldise järjepidevuse ning erinevate asutuste ülesannete ja pädevuste selge eraldamise huvides programmi arengu raames;

32. tervitab võimalust korraldus- ja sertifitseerimisasutuste ülesannete ühendamiseks (vrd üldmääruse artikkel 113), kuid ei toeta kohustuslikku liitmist Euroopa territoriaalses koostöös (vrd Euroopa territoriaalse koostöö määruse artikkel 22); ei ole kindlasti nõus korraldus- ja kontrollasutuste kavandatud akrediteerimisega;

Rahaliste vahendite kooskõlastamine

33. toetab pingutust parandada Euroopa territoriaalse koostöö programmide kooskõla ühtekuuluvuspoliitika muude vahenditega; selleks tuleb muuta koostööprogrammide rahastamine ELi vahenditest kulutõhusamaks, levitades projektide tulemusi, püüeldes võimendava mõju poole ja vältides sellise tegevuse kordamist, mis on juba ära proovitud ja läbi katsetatud;

34. juhib siiski tähelepanu asjaolule, et vastava mehhanismi loomine fondide ja muude vahendite kooskõlastamise tagamiseks eeldab nende fondide ja vahendite kooskõlastamist ELi tasandil ning eri liikmesriikide rakendustasandil. Oluline on kehtestada ühesugused kooskõlastatud menetlused ning ühesugune haldamine, järelevalve rakendamise üle, kulude abikõlblikkus, näitajate esitamise meetodid jne. Samuti oleks väga kasulik tagada kooskõla eri riikide vahel, arvestades asjaolu, et Euroopa territoriaalse koostöö programmides osaleb üha enam ja enam riike. Erilist tähelepanu tuleks pöörata kooskõlastamisele väliste rahastamisvahenditega. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni töötama välja programmide kooskõlastamise meetodit;

35. juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Sotsiaalfondi käsitleva määruse ettepaneku COM(2011)607 final artiklis 10 käsitletakse riikidevahelist koostööd, mis hõlmab sama ajavahemikku kui Euroopa territoriaalse koostöö määrus, kuid ei oma mingit seost viimasega. Samas leiab Regioonide Komitee, et ERFist rahastatava Euroopa territoriaalse koostöö ja ESFi vaheline kooskõlastatus on ülimalt oluline, sest just nende kahe fondi tegevuse asjakohase ühendamise abil on võimalik saavutada vajalik koostoime. Euroopa Sotsiaalfondi üldmeetmed on eriti piiriülese koostöö valdkonnas ilmselt väga tõhusad, kuna naaberriikide piirialade olukord on üsna sarnane tööturu, sotsiaalprobleemide jms seisukohast. Euroopa Sotsiaalfondi teemavaldkondadega kooskõlas olevad meetmed moodustavad kõikides Euroopa territoriaalse koostöö programmides olulise osa, mistõttu palub komitee Euroopa Komisjonil pöörata nende meetmete kooskõlastamisele vajalikul määral tähelepanu. Kui suuremat kooskõlastamist ei tagata, tuleb võimaldada vähemalt selliste Euroopa territoriaalse koostöö teemavaldkondade rahastamist ERFi raames, mis langevad Euroopa Sotsiaalfondi kohaldamisalasse.

36. peab väga kasulikuks uue Euroopa ühendamise rahastu kooskõlastamist Euroopa territoriaalse koostöö programmidega, arvestades, et nimetatud uus vahend peaks hõlmama piiriülest ja rahvusvahelist mõõdet;

Kolmandate riikide osalemine

37. peab väga tähtsaks kooskõla tagamist Euroopa territoriaalse koostöö programmide ja kolmandatele riikidele antava rahalise abi programmide vahel. Viimati nimetatud programmides võiks juba olla kehtestatud süsteem nende programmide kooskõlastamiseks Euroopa territoriaalse koostöö teatavate programmidega, et kaotada kõik takistused kolmandate riikide organite osalemiseks ühisprojektides. Süsteem peaks muu hulgas võimaldama tagada liikmesriikide Euroopa territoriaalse koostöö programmide, ühinemiseelsete ja naabrusprogrammide eri menetluste sidususe, kulude toetuskõlblikkuse jne. Lisaks peaks nimetatud süsteem tagama, et ühinemiseelsetest ja naabrusprogrammidest pärinevate piisavate rahaliste vahendite puhul tagavad kolmandad riigid Euroopa territoriaalse koostöö programmidele juurdepääsu, nende haldamise ja assigneeringud.

38. väljendab ühelt poolt nõusolekut vajadusega täpsustada kohaldatavaid eeskirju seoses riikide- ja piirkondadevahelise koostöö programmides kolmandate riikide osalemise finantsjuhtimise, kavandamise, seire, hindamise ja kontrolliga ning teiselt poolt ettepanekuga, et need eeskirjad tuleks kehtestada asjaomases koostööprogrammis ja/või asjaomases rahastamislepingus, mis sõlmitakse komisjoni, iga kolmanda riigi ja vastava koostööprogrammi korraldusasutuse asukohariigiks oleva liikmesriigi vahel. Siiski juhib komitee tähelepanu vajadusele hoida kolmandate riikide probleemide või tegevusetuse korral ära hilinemised riikide- ja piirkondadevahelise koostöö programmides, et mitte kahjustada nimetatud programmide üldist rakendamist;

ETKRi roll

39. rõhutab ETKRi rolli territoriaalse koostöö süvendamise olulise vahendina. Seepärast kordab komitee oma nõudmist, et ETKRi käsitlev läbivaadatud määrus, millel ei ole erilist mõju Euroopa Liidu eelarvele, tuleks vastu võtta viivitamata, ootamata ära 2013. aasta järgse ühise põllumajanduspoliitika teemaliste seadusandlike ettepanekute paketi tervikuna vastuvõtmist. Samuti kutsub komitee liikmesriike üles kõrvaldama kõik administratiivsed tõkked, millel on heidutav mõju ETKRi asutamisele või millega diskrimineeritakse ETKRi kui valikut võrreldes teiste õigusvormidega iseäranis maksustamise ja personali värbamise alal;

40. märgib, et liikmesriike tuleks küll julgustada andma korraldusasutuse ülesanded ETKRile, kuid Euroopa Komisjon peaks soovitama üldisi reguleerimismehhanisme, et selgitada määruse ettepaneku artikli 25 lõikes 3 sätestatud eeskirju, kus pannakse liikmesriigile või kolmandale riigile, kelle territooriumil asub juhtiv abisaaja või kus kõnesolev ETKR on registreeritud, kohustus hüvitada teiste riikide abisaajatele valesti makstud summad. See liikmesriigile või kolmandale riigile, kelle territooriumil asub juhtiv abisaaja või kus kõnesolev ETKR on registreeritud, pandud kohustus võib piirata märkimisväärselt liikmesriikide suutlikkust usaldada korraldusasutuse ülesanded ETKRidele, kuna viimastele võib langeda vastutus millegi eest, mis jääb nende mõjualast välja. Seega tuleb komitee arvates kinnitada, et selle liikmesriigi ametiasutus, kus ETKR on registreeritud, võib teha selle liikmesriigi ametiasutusele, kelle territooriumil asub valesti makstud summa saanud abisaaja, ülesandeks kõnealune summa sisse nõuda. Vastasel korral tuleks kohaldada praegusel programmiperioodil kehtivaid tingimusi, mille kohaselt vastutab liikmesriik, kelle territooriumil asub abisaaja, kes peab valesti makstud summad tagastama.

Muud märkused

41. kiidab heaks kindlasummalised toetused töötajatele, kuna tegemist on väga hea meetmega, mis lihtsustab oluliselt abisaajate tööd. Kindlasummalised toetused töötajale peavad olema kõikides riikides võrdsed, kuna tehtav töö on sama. Ühtlustada tuleks kulude kontrollimise ja abikõlblikkuse määratlemise meetodit. Ei toeta aga personalikulude piiritlemist maksimaalselt 15 %ga kogukuludest, kuna territoriaalne koostöö on oma olemuselt väga personalimahukas ja personalikulude osakaal 15 % on kaugelt alla praeguse keskmise.

42. ehkki komitee peab väga oluliseks keskkonnakaitsenõudeid, ressursitõhusust, kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist, riskide vältimist ja riskijuhtimist, võrdsete võimaluste soodustamist ning igasuguse diskrimineerimise (soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel) vältimist, meeste ja naiste võrdsete võimaluste tagamist jne, ei pea ta vajalikuks lisada igasse programmi nende kohaldamise nõuet. Põhjuseks on asjaolu, et need sätted muudaksid eriti väiksemate piiriüleste koostööprojektide elluviimise ülimalt keeruliseks ja aeganõudvaks. Seepärast soovitab komitee mitte kohaldada nimetatud sätteid süstemaatiliselt, vaid üksnes juhul, kui see on prioriteetne ja projekti olemust arvestades mõistlik ja asjakohane, kuna nimetatud nõue võib viia olukorrani, kus õigustada tuleb loetletud teemadega mitte kuidagi seotud olevaid projekte ning see oleks absurdne ja ebaloogiline.

43. peab oluliseks abisaajate koostööd projektide väljatöötamisel, rakendamisel, rahastamisel ja neile personali leidmisel. Kuid väikesemahuliste projektide puhul (millele eraldatakse Euroopa Regionaalarengu Fondi raames vähem kui 35 000 eurot) võib neljale koostöökriteeriumile vastamine muuta nende väljatöötamise ja rakendamise keeruliseks ning komitee arvab seega, et nendelt projektidelt sellele tingimusele vastamise nõudmine ei ole sobiv ning soovitab, et väikesemahulised projektid vastaksid (nagu praegu) vähemalt kahele kriteeriumile neljast;

Ettepanekud

44. et rõhuasetus on kooskõlastamisel, tõhususel, ebavõrdsuse kaotamisel ja lõimimisel, teeb komitee ettepaneku käivitada uuel programmiperioodil uusi algatusi, mille eesmärk on edendada temaatiliste ja arengustrateegiate piiriülest kooskõlastamist (transport, energia, tööturg, keskkonnakaitse teadustegevus jne) ja terviklike lähenemisviiside juurutamist. See võimaldaks teha kindlaks piiriülese olemusega probleemid, arenguvõimalused ja terviklikud lahendused. Lahenduste leidmine selgelt kindlaks määratud probleemidele ning arenguvõimaluste realiseerimine eeldab nii era- kui ka avalik-õigusliku sektori kaasamist ja eri allikatest pärit rahaliste vahendite kasutamist. Vahendi nõuetekohase toimimise tagamiseks on ülimalt soovitatav kasutada ETKRide ja euroregioonide pakutavaid võimalusi. Tõhususe eesmärgil tuleks tagada algatusele piisavad rahalised vahendid Euroopa territoriaalse koostöö vahenditest.

II MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Artikli 3 lõige 1

Muuta järgmiselt:

Komisjoni ettepanek Regioonide Komitee muudatusettepanek Geograafiline kohaldamisala Geograafiline kohaldamisala 1. Piiriülese koostöö raames toetust saavad alad peavad olema liidu NUTS 3 alad sise- ja välispiiride ümber, välja arvatud liidu välisrahastamisvahendite alla kuuluvate programmidega hõlmatud alad, ning liidu merepiire ümbritsevad NUTS 3 alad, mille vahe on kuni 150 kilomeetrit, ilma et see piiraks võimalike kohanduste tegemist, mida on vaja 2007.–2013. aasta programmitöö perioodiks loodud koostööprogrammide alade sidususe ja jätkuvuse tagamiseks. 1. Piiriülese koostöö raames toetust saavad alad peavad olema liidu NUTS 3 alad sise- ja välispiiride ümber, välja arvatud liidu välisrahastamisvahendite alla kuuluvate programmidega hõlmatud alad, ning liidu merepiire ümbritsevad NUTS 3 alad, mille vahe on kuni kilomeetrit, ilma et see piiraks võimalike kohanduste tegemist, mida on vaja 2007.–2013. aasta programmitöö perioodiks loodud koostööprogrammide alade sidususe ja jätkuvuse tagamiseks. Komisjon võtab rakendusaktiga vastu nimekirja piiriüleste alade kohta, mis võivad iga konkreetse koostööprogrammi raames abi saada. Rakendusaktid võetakse vastu artikli 30 lõikes 2 sätestatud nõuandemenetluse kohaselt. Komisjon võtab rakendusaktiga vastu nimekirja piiriüleste alade kohta, mis võivad iga konkreetse koostööprogrammi raames abi saada. Rakendusaktid võetakse vastu artikli 30 lõikes 2 sätestatud nõuandemenetluse kohaselt. Kõnealuses nimekirjas täpsustatakse ka need liidu NUTS 3 alad, mis on võetud arvesse ERFi eraldatavast summast piiriüleseks koostööks kõikidel sirepiiridel ja sellistel välispiiridel, mis on hõlmatud selliste liidu välisrahastamisvahendite alla kuuluvate programmidega nagu Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend vastavalt määrusele (EL) nr […]/2012 [Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi määrus] ja ühinemiseelse abi rahastamisvahend vastavalt määrusele (EL) nr […]/2012 [ühinemiseelse abi rahastamisvahendi määrus]. Kõnealuses nimekirjas täpsustatakse ka need liidu NUTS 3 alad, mis on võetud arvesse ERFi eraldatavast summast piiriüleseks koostööks kõikidel sirepiiridel ja sellistel välispiiridel, mis on hõlmatud selliste liidu välisrahastamisvahendite alla kuuluvate programmidega nagu Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend vastavalt määrusele (EL) nr […]/2012 [Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi määrus] ja ühinemiseelse abi rahastamisvahend vastavalt määrusele (EL) nr […]/2012 [ühinemiseelse abi rahastamisvahendi määrus]. Liikmesriigid võivad piiriüleste koostööprogrammide kavandite esitamisel taotleda teises lõigus osutatud otsuses loetletud alade kõrval asuvate muude NUTS 3 alade kaasamist ning põhjendavad sellist taotlust. Liikmesriigid võivad piiriüleste koostööprogrammide kavandite esitamisel taotleda teises lõigus osutatud otsuses loetletud alade kõrval asuvate muude NUTS 3 alade kaasamist. […] […]

Motivatsioon

Seoses aladega, mille vahemaa on kuni 300 kilomeetrit, on praktikas selgunud, et merendusalase piiriülese koostöö tegemise põhjused ei sõltu otseselt lühikesest vahemaast, vaid kahe riigi vahelistest suhetest. Lisaks on vahemaadel tänapäeval vähem tähtsust praeguste kommunikatsiooni- ja transpordi vahendite tõttu.

NUTS alade küsimuses pooldavad Prantsusmaa piirkonnad üldiselt alade säilimist sellisel kujul, nagu need on määratletud praeguse programmiperioodi jaoks. Ent arvestades eri aladel valitsevaid erinevaid olukordi, peavad nad vajalikuks teatavat paindlikkust projektide geograafilise kohaldamisala määratlemisel. Seejuures tuleb eelkõige soodustada süvendatud koostööd piiriüleste NUTS 2 alade vahel (nende piire muutmata) ja laiendada teatud piiriüleste programmide geograafilist kohaldamisala NUTS 3 aladest kaugemale (kuni NUTS 2 aladeni, kui see on õigustatud, kahjustamata seejuures rahastamise koondamist vahetult piiride ääres asuvatel aladel). Prantsusmaa piirkonnad kutsuvad komisjoni üles kaaluma ka euroregioone kui uusi süvendatud koostöö alasid.

Muudatusettepanek 2

Artikli 4 lõige 3

Muuta järgmiselt:

Komisjoni ettepanek Regioonide Komitee muudatusettepanek Rahalised vahendid Euroopa territoriaalse koostöö jaoks Rahalised vahendid Euroopa territoriaalse koostöö jaoks 3. Komisjon võtab vastu ühe otsuse, milles sätestatakse loetelu kõikidest koostööprogrammidest ja märgitakse ERFi kogutoetuse summa programmi kohta ja 2014. aasta eraldis programmi kohta rakendusaktide. Rakendusaktid võetakse vastu artikli 30 lõikes 2 sätestatud nõuandemenetluse kohaselt. 3. Komisjon võtab vastu ühe otsuse, milles sätestatakse loetelu kõikidest koostööprogrammidest ja märgitakse ERFi kogutoetuse summa programmi kohta ja 2014. aasta eraldis programmi kohta rakendusaktide. Rakendusaktid võetakse vastu artikli 30 lõikes 2 sätestatud nõuandemenetluse kohaselt. Artikli 3 lõike 1 kolmandas lõigus ja artikli 3 lõike 3 esimeses lõigus osutatud alade elanike arvu kasutatakse igale konkreetsele liikmesriigile aastas eraldatava summa määramise kriteeriumina. Artikli 3 lõike 1 kolmandas lõigus ja artikli 3 lõike 3 esimeses lõigus osutatud alade elanike arvu kasutatakse igale konkreetsele eraldatava summa määramise kriteeriumina. […] […]

Motivatsioon

Siinkohal tuleb rõhutatult nõuda ELi rahastamisvahendite eraldamist koostööprogrammidele. Kui jätkata praeguse süsteemi, s.t vahendite eraldamisega liikmesriikidele (jättes nende hooleks koostööks eraldatud kogusumma jagamise asjaomaste erinevate alade vahel), kaasneb sellega kaks ohtu: eri riikide poolt konkreetsele alale eraldatavate vahendite tasakaalustamatus ja võimalus hoida jätkuvalt kinni nn õiglase vastutasu loogikast, mille puhul võib iga liikmesriik vastupidiselt koostööloogikale arvestada sellega, et saab teatud ala puhul rahalised vahendid tagasi – vähemalt sel määral, kui ta kõnealusele alale vahendeid eraldas.

Muudatusettepanek 3

Artikli 4 lõige 7

Muuta järgmiselt:

Komisjoni ettepanek Regioonide Komitee muudatusettepanek Rahalised vahendid Euroopa territoriaalse koostöö jaoks Aastatel 2015 ja 2016 eraldatakse ERFist naabruspoliitika rahastamisvahendi ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi alla kuuluvatele programmidele ettenähtud aastane assigneering, mille kohta ei ole komisjonile 30. juuniks naabruspoliitika rahastamisvahendi ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi alla kuuluvate piiriüleste ja merepiirkonna programmide raames esitatud ühegi koostööprogrammi, lõike 1 punktis a nimetatud liidusisestele piiriülese koostöö programmidele, milles asjaomane liikmesriik osaleb. Rahalised vahendid Euroopa territoriaalse koostöö jaoks Aastatel 2015 ja 2016 eraldatakse ERFist naabruspoliitika rahastamisvahendi ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi alla kuuluvatele programmidele ettenähtud aastane assigneering, mille kohta ei ole komisjonile 30. juuniks naabruspoliitika rahastamisvahendi ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi alla kuuluvate piiriüleste ja merepiirkonna programmide raames esitatud ühegi koostööprogrammi, lõike 1 punktis a nimetatud piiriülese koostöö programmidele, milles asjaomane liikmesriik osaleb.

Motivatsioon

Komisjoni ettepaneku kohaselt – ja praegusest olukorrast erinevalt – võidakse juhul, kui seatud tähtajaks ei esitata programme, eraldada kasutamata jäänud ERFi vahendid üksnes liidusisestele piiriülese koostöö programmidele, milles asjaomane liikmesriik osaleb. Kuna see võib kahjustada teatavate piirkondade huve juhul, kui nad ei suuda kinni pidada tähtaegadest, isegi kui nad ise ei ole süüdi tähtajast mittekinnipidamises, tehakse ettepanek jätta praegune olukord muutmata.

Muudatusettepanek 4

Artikkel 5

Muuta järgmiselt:

Komisjoni ettepanek Regioonide Komitee muudatusettepanek Teatavatele teemadele keskendumine Määruse (EL) nr […]/2012 [ühissätete määrus] artiklis 9 osutatud temaatilistele eesmärkidele keskendutakse järgmiselt: a) iga piiriülese koostööprogrammi jaoks valitakse kuni neli temaatilist eesmärki; b) iga riikidevahelise koostööprogrammi jaoks valitakse kuni neli temaatilist eesmärki; c) artikli 2 lõike 3 punktile a vastavate piirkondadevahelise koostöö programmide jaoks võib valida kõik temaatilised eesmärgid. Teatavatele teemadele keskendumine Määruse (EL) nr […]/2012 [ühissätete määrus] artiklis 9 osutatud temaatilistele eesmärkidele keskendutakse järgmiselt: a) iga piiriülese koostööprogrammi jaoks valitakse kuni temaatilist eesmärki; b) iga riikidevahelise koostööprogrammi jaoks valitakse kuni temaatilist eesmärki; c) artikli 2 lõike 3 punktile a vastavate piirkondadevahelise koostöö programmide jaoks võib valida kõik temaatilised eesmärgid.

Motivatsioon

Piiriülese koostöö eesmärk on aidata leevendada piirialade äärepoolsest asukohast tingitud ebamugavusi ja lahendada sellest tulenevaid probleeme. Selleks tuleb arendada ja hoida piiriülest koostööd kõigis eluvaldkondades (piiriüleste alade integreerimine). Toetatakse nii koostööd, mille eesmärk on lahendada probleeme ühisprojektide kaudu, kui ka koostööd eri valdkondade integreerimise edendamiseks. Piirialade jaoks on seega oluline säilitada võimalikult suurel hulgal abikõlblikke projekte arvukates piiriülese koostöö valdkondades. Sama, juba piiriülese koostöö kohta esitatud põhjendus kehtib ka riikideülese koostöö suhtes. Mis tahes koostöö jaoks on esmatähtis säilitada võimalikult laiad koostöövaldkonnad.

Muudatusettepanek 5

Artikli 6 taane a

Muuta järgmiselt:

Komisjoni ettepanek Regioonide Komitee muudatusettepanek Investeerimisprioriteedid Investeerimisprioriteedid […] […] a) piiriüleses koostöös: a) piiriüleses koostöös: i) piiriüleste tööturgude lõimimine, sealhulgas arvatud piiriülene liikuvus, ühised kohalikud tööhõivealgatused ja koolitused (temaatilise eesmärgi „Tööhõive edendamine ja tööjõu liikuvuse toetamine” raames); i) piiriüleste tööturgude lõimimine, sealhulgas arvatud piiriülene liikuvus, ühised kohalikud tööhõivealgatused ja koolitused (temaatilise eesmärgi „Tööhõive edendamine ja tööjõu liikuvuse toetamine” raames); ii) soolise võrdõiguslikkuse ja võrdsete võimaluste piiriülene edendamine ning piiriülese sotsiaalse kaasamise edendamine (temaatilise eesmärgi „Sotsiaalse kaasatuse edendamine ja vaesuse vastu võitlemine” raames); ii) soolise võrdõiguslikkuse ja võrdsete võimaluste piiriülene edendamine ning piiriülese sotsiaalse kaasamise edendamine (temaatilise eesmärgi „Sotsiaalse kaasatuse edendamine ja vaesuse vastu võitlemine” raames); iii) ühiste haridus- ja koolituskavade väljatöötamine ja rakendamine (temaatilise eesmärgi „Oskustesse, haridusse ja elukestvasse õppesse investeerimine” raames); iii) ühiste haridus- ja koolituskavade väljatöötamine ja rakendamine (temaatilise eesmärgi „Oskustesse, haridusse ja elukestvasse õppesse investeerimine” raames); iv) õigusloomealase ja halduskoostöö ning kodanike ja institutsioonide vahelise koostöö edendamine (temaatilise eesmärgi „Institutsioonide võimekuse parandamine ja tõhus avalik haldus” raames); iv) õigusloomealase ja halduskoostöö ning kodanike ja institutsioonide edendamine, (temaatilise eesmärgi „Institutsioonide võimekuse parandamine ja tõhus avalik haldus” raames); vi) vii) viii)

Motivatsioon

Vt poliitiliste soovituste punkt 9.

Muudatusettepanek 6

Artikli 6 punkt b

Muuta järgmiselt:

Komisjoni ettepanek Muudatusettepanek riikidevahelises koostöös: makropiirkondlike ja merepiirkondadele pühendatud strateegiate väljatöötamine ja elluviimine (temaatilise eesmärgi „Institutsioonide võimekuse parandamine ja tõhus avalik haldus” raames). riikidevahelises koostöös: makropiirkondlike ja merepiirkondadele pühendatud strateegiate väljatöötamine ja elluviimine (temaatilise eesmärgi „Institutsioonide võimekuse parandamine ja tõhus avalik haldus”) raames.

Motivatsioon

Vt poliitiliste soovituste punkt 14.

Muudatusettepanek 7

Artikli 6 uus punkt c

Muuta järgmiselt:

Komisjoni ettepanek Muudatusettepanek

Motivatsioon

Vt poliitiliste soovituste punkt 11.

Muudatusettepanek 8

Artikli 7 punkti 2 alapunkt c

Muuta järgmiselt:

Komisjoni ettepanek Regioonide Komitee muudatusettepanek Koostööprogrammide sisu Koostööprogrammide sisu […] […] c) panus partnerluslepingus esitatud territoriaalse arengu lõimitud strateegia rakendamisse, sealhulgas: c) panus partnerluslepingus esitatud territoriaalse arengu lõimitud strateegia rakendamisse, sealhulgas: i) mehhanismid, mis tagavad kooskõlastatuse fondide, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi, Euroopa Kalandus- ja Merendusfondi ning muude liidu ja riikide rahastamisvahendite vahel ja Euroopa Investeerimispangaga (EIB); i) mehhanismid, mis tagavad kooskõlastatuse fondide, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi, Euroopa Kalandus- ja Merendusfondi ning muude liidu ja riikide rahastamisvahendite vahel ja Euroopa Investeerimispangaga (EIB); ii) vajaduse korral – kavandatud sidus lähenemisviis linna-, maa-, rannikupiirkondade ja eripärase territooriumiga piirkondade territoriaalsele arengule, eelkõige määruse (EL) nr […]/2012 [ühissätete määrus] artiklite 28 ja 29 rakendamise kord; ii) vajaduse korral – kavandatud sidus lähenemisviis linna-, maa-, rannikupiirkondade ja eripärase territooriumiga piirkondade territoriaalsele arengule, eelkõige määruse (EL) nr […]/2012 [ühissätete määrus] artiklite 28 ja 29 rakendamise kord; iii) vajaduse korral – nende linnade nimekiri, kus tuleb rakendada säästva linnaarenduse integreeritud meetmeid ning ERFist nende meetmete jaoks antava abi soovituslik iga-aastane jaotus; iii) vajaduse korral – nende linnade nimekiri, kus tuleb rakendada säästva linnaarenduse integreeritud meetmeid ning ERFist nende meetmete jaoks antava abi soovituslik iga-aastane jaotus; iv) piirkonnad, kus kohalikku arengut hakatakse edendama kogukonna eestvedamisel; iv) piirkonnad, kus kohalikku arengut hakatakse edendama kogukonna eestvedamisel; v) vajaduse korral – kavandatud sekkumiste panus makropiirkondlike strateegiate ja merepiirkonna strateegiate rakendamisse; v) vajaduse korral – kavandatud sekkumiste panus makropiirkondlike strateegiate ja merepiirkonna strateegiate rakendamisse;

Motivatsioon

Regionaalarengu konkreetseid toetusvorme käsitleva teabe avaldamine artikli 7 lõike 2 punktis c esitatud kujul on kohane ja võib olla kohustuslik üksnes juhtudel, kui neid mehhanisme rakendatakse aktiivselt rakenduskavas või kui on olemas muu põhjus teabe lisamiseks programmdokumenti. Seepärast ei tohiks sätestada selle teabe märkimist Euroopa territoriaalse koostöö programmides kohustusena, vaid juhtudel, kui see on kohane ja vajalik kompromissettepaneku mõistes, mille esitas programmiperioodil eesmärgi 1 programme käsitleva üldmääruse (artikli 87 lõige 2) suhtes eesistujariik Taani.

Muudatusettepanek 9

Artikli 7 lõike 2 punkti g alapunkt iv

Muuta järgmiselt:

Komisjoni ettepanek Muudatusettepanek iv) ühise sekretariaadi loomise kord; iv) ühise sekretariaadi loomise kord;

Motivatsioon

Vahendavate organite loomine on mitmete programmide puhul osutunud väga tõhusaks. Seetõttu nõuab Regioonide Komitee, et selline korraldus säilitataks valdkonnas, kus see on oma väärtust tõestanud.

Muudatusettepanek 10

Artikli 11 lõige 2

Muuta järgmiselt:

Komisjoni ettepanek Regioonide Komitee muudatusettepanek Projektide valik Projektide valik […] […] 2. Valitavates piiriülese ja riikidevahelise koostöö projektides peab osalema abisaajaid vähemalt kahest riigist, kellest vähemalt üks on liikmesriik. Projekti võib rakendada ka ühes riigis, kui see on kasulik kogu programmialale. 2. Valitavates piiriülese koostöö projektides peab osalema abisaajaid vähemalt kahest riigist, kellest vähemalt üks on liikmesriik. Projekti võib rakendada ka ühes riigis, kui see on kasulik kogu programmialale. Artikli 2 lõike 3 punktide a ja b alla kuuluva piirkondadevahelise koostöö projektides peab osalema abisaajaid vähemalt kolmest riigist, kellest vähemalt kaks on liikmesriigid. Artikli 2 lõike 3 punktide a ja b alla kuuluva piirkondadevahelise koostöö projektides peab osalema abisaajaid vähemalt kolmest riigist, kellest vähemalt kaks on liikmesriigid.

Motivatsioon

Komisjoni ettepaneku kohaselt toimub riikidevaheline koostöö piiriülese koostööga samadel alustel, s.o et abisaajad võivad olla pärit vaid kahest riigist ning et projekte saab ellu viia vaid ühes riigis. Oleme arvamusel, et selliselt üles ehitatud koostöö ei täida riikidevahelise koostöö eesmärki ning et käesolevas lõikes tuleb kohaldada hoopis piirkondadevahelise koostöö eeskirju.

Lisaks on mõned praegused riikidevahelise koostöö programmid suunatud äärepoolseimatele piirkondadele. Kolme riigi kaasamist oleks nende programmide raames väga keeruline nõuda.

Muudatusettepanek 11

Artikli 11 lõige 4

Muuta järgmiselt:

Komisjoni ettepanek Muudatusettepanek Abisaajad teevad koostööd projektide väljatöötamisel, rakendamisel, rahastamisel ja neile personali leidmisel. Abisaajad teevad koostööd projektide väljatöötamisel, rakendamisel, rahastamisel ja neile personali leidmisel.

Motivatsioon

Piiriülese olemuse loomiseks on vaja vähendada kriteeriumide jäikust, eelkõige väikesemahuliste projektide puhul. See võimaldaks suure hulga kvaliteetsete projektide elluviimist, mis vähimagi kahtluseta panustaks piiriüleste suhete arengusse, kuid millel on ometigi raskusi kõigile neljale kriteeriumile vastamisega.

Muudatusettepanek 12

Artikkel 15

Muuta järgmiselt:

Komisjoni ettepanek Regioonide Komitee muudatusettepanek Eesmärgi „Euroopa territoriaalne koostöö” näitajad Eesmärgi „Euroopa territoriaalne koostöö” näitajad Käesoleva määruse lisas sätestatud ühisnäitajaid kasutatakse vajaduse korral kooskõlas määruse (EL) nr […]/2012 [ühissätete määrus] artikli 24 lõikega 3. Nende algtase on null ja kumulatiivsed sihttasemed seatakse aastaks 2022. Käesoleva määruse lisas sätestatud kasutatakse vajaduse korral kooskõlas määruse (EL) nr […]/2012 [ühissätete määrus] artikli 24 lõikega 3. Nende algtase on null ja kumulatiivsed sihttasemed seatakse aastaks 2022. […] […]

Motivatsioon

Lisas esitatud näitajaid tuleb käsitleda vaid kui mudeleid. Iga üksikjuhtumi puhul tuleks vaadelda eraldi, kas need näitajad on vastava programmi, eesmärgi ja prioriteedi seisukohast sobivad. Näitajate küsimuse lahendamine niivõrd üldise sätte abil ei taga ühegi programmi ega projekti tõhusust. Lisaks määravad lisas esitatud näitajad justkui juba ette kõikide programmide tegevuse liigid.

Muudatusettepanek 13

Artikkel 16

Muuta järgmiselt:

Komisjoni ettepanek Regioonide Komitee muudatusettepanek Tehniline abi ERFist tehniliseks abiks eraldatav summa moodustab kuni 6 % koostööprogrammidele eraldatavast kogusummast, kuid vähemalt 1 500 000 eurot. Tehniline abi ERFist tehniliseks abiks eraldatav summa moodustab kuni 6 % koostööprogrammidele eraldatavast kogusummast , kuid vähemalt 1 500 000 eurot.

Motivatsioon

Nelja üleeuroopalise territoriaalse koostöö projekti (ESPON, INTERACT, INTERREG IV C ja URBACT) kulud on kindlasti väiksemad investeerimisprojektide kuludest, ent halduskulude osakaal on tegevuste laadi (uuringud, eksperdihinnangud, parimate tavade vahetamine) tõttu kõrgem.

Muudatusettepanek 14

Artikkel 18

Muuta järgmiselt:

Komisjoni ettepanek Muudatusettepanek Projekti personalikulud võib arvestada ühtse määra alusel, mis võib olla kuni 15 % projekti otsestest kuludest, mis ei sisalda personalikulusid. Projekti personalikulud võib arvestada ühtse määra alusel, mis võib olla kuni % projekti otsestest kuludest, mis ei sisalda personalikulusid.

Motivatsioon

Vt poliitiliste soovituste punkt 41.

Muudatusettepanek 15

Artikli 19 uus lõik 4

Muuta järgmiselt:

Komisjoni tekst Muudatusettepanek Koostööprogrammide projektide abikõlblikkus sõltuvalt asukohast Koostööprogrammide projektide abikõlblikkus sõltuvalt asukohast […]

Motivatsioon

Isegi kui kehtivad seadused lubavad piiriülese koostöö programmide raames paindlikkuse eeskirjade rakendamist, ei ole liikmesriigid (või korraldusasutused ja riigiasutused) seda võimalust programmide väljatöötamisel tihti kasutanud. See muudab projektide elluviimise keerulisemaks mitmepoolses piirkondlikus raamistikus (näiteks europiirkondades).

Muudatusettepanek 16

Artikkel 26

Muuta järgmiselt:

Komisjoni ettepanek Regioonide Komitee muudatusettepanek Euro kasutamine Euro kasutamine Erandina määruse (EL) nr […]/2012 [ühissätete määrus] artiklist 123 konverteerivad abisaajad muus valuutas kui euro tehtud kulutused eurodesse sama kuu jooksul, mil need kulutused tehti. Erandina määruse (EL) nr […]/2012 [ühissätete määrus] artiklist 123 konverteerivad abisaajad muus valuutas kui euro tehtud kulutused eurodesse sama kuu jooksul, mil need kulutused . Konverteerimist kontrollib abisaaja asukohajärgse liikmesriigi või kolmanda riigi korraldusasutus või kontrollija. Konverteerimist kontrollib abisaaja asukohajärgse liikmesriigi või kolmanda riigi korraldusasutus või kontrollija.

Motivatsioon

Meie arvates peaks kehtestama muus valuutas kui euro tehtud kulutuste eurodesse konverteerimise ajaks hetke (v.a juhul, kui kasutatakse kuu kurssi), mil kulud esitatakse kontrollimiseks, nagu on nähtud ette üldmääruse artikli 114 lõike 4 punktis a. Olgugi et tegemist on tehnilise küsimusega, leiame, et praegused sätted, mis näevad ette konverteerimise kulude tegemise kuu jooksva vahetuskursi alusel, ei ole põhjendatud ja muudavad olukorra keeruliseks (ning suurendavad eksimise võimalust), eriti seepärast, et kontrollimiseks esitatud kulud on tekkinud eri aegadel. Kui esitatakse üksainus „kulupakett”, kasutatakse konverteerimiseks mitmeid erinevaid vahetuskursse. Tehniliselt kõige lihtsam ja riskivabam lahendus tundub olevat kõikide kulude konverteerimine üheainsa vahetuskursi alusel s-o selle kuu jooksva vahetuskursi alusel, mil kulud esitatakse kontrollimiseks. Muudatusettepanek suurendaks ka abisaajate kindlust saadavate rahaliste vahendite suhtes, kuna rahvusvääringute konverteerimise ja väljamakse tegemise vaheline aeg lüheneb.