Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu sõlmimist Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi vahel /* KOM/2011/0371 lõplik - NLE 2011/0160 */





SELETUSKIRI Metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust (Forest Law Enforcement, Governance and Trade – FLEGT) käsitlevas tegevuskavas,[1] mille nõukogu kiitis heaks 2003. aastal,[2] tehakse ettepanek mitme meetme kohta, millega nähakse ette puitu tootvate riikide toetamine, mitmepoolne koostöö ebaseadusliku puiduga kauplemise takistamiseks, erasektori algatuste toetamine ja meetmed, millega peatada investeerimine tegevusse, mis soodustab ebaseaduslikku metsaraiet. Tegevuskava nurgakivi on FLEGT-partnerluslepingute sõlmimine Euroopa Liidu ja puitu tootvate riikide vahel ning selle eesmärk on peatada ebaseaduslik metsaraie. 2005. aastal võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 2173/2005,[3] millega kehtestatakse litsentsimissüsteem ja Euroopa Liitu imporditava puidu õiguspärasuse kontrollimise kord. 2005. aasta detsembris volitas nõukogu komisjoni pidama puitu tootvate riikidega läbirääkimisi partnerluslepingute üle, et rakendada metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust (FLEGT) käsitlevat ELi tegevuskava ning eelkõige soodustada kontrollitud õiguspärase puidu importi Euroopa Liitu sellistest partnerriikidest[4]. Partnerlusleping Libeeriaga on pärast Ghana, Kongo, Kameruni, Kesk-Aafrika Vabariigi ja Indoneesiaga sõlmitud lepinguid kuues selline leping, mille üle läbirääkimisi peetakse. Komisjon alustas läbirääkimisi Libeeriaga 2009. aasta märtsis. Läbirääkimised kestsid üle kahe aasta ja nende raames peeti kuus läbirääkimisvooru ja 14 videokonverentsi vormis tehnilist arutelu ning lisaks toimusid tehnilise töörühma kohtumised. Läbirääkimiste käigus on komisjoni aidanud liikmesriigid, eelkõige Ühendkuningriik, kes on taganud protsessi hõlbustamiseks vajalikud vahendid. Komisjon on kogu aeg nõukogu läbirääkimiste käiguga kursis hoidnud, esitades korrapäraselt aruandeid metsanduse töörühmale ning ELi delegatsiooni juhtidele ja esindajatele Libeerias. Pärast iga läbirääkimisvooru korraldasid pooled avalikke koosolekuid, et hoida sidusrühmi kursis läbirääkimiste seisuga. Lisaks on Libeeria kasutanud väga kaasavat lähenemisviisi, võimaldades lepingu väljatöötamises osaleda kodanikuühiskonnal, kogukonna esindajatel, erasektoril ja Libeeria õigusloome esindajatel. Lepingus käsitletakse kõiki nõukogu läbirääkimisjuhiste osi. Eelkõige kehtestatakse selles FLEGT-litsentsimissüsteemi raamistik, institutsioonid ja süsteemid. Lepingus sätestatakse tarneahela kontrollid, raamistik õigusnõuete täitmise jälgimiseks ja süsteemi sõltumatu kontrollimise nõuded. Need on esitatud lepingu lisades, kus kirjeldatakse üksikasjalikult struktuure, millele tugineb õiguspärasuse tagamine FLEGT-litsentsi väljastamise kaudu. Vabatahtlikus partnerluslepingus keskendutakse metsaõigusnormide täitmise järelevalvele ja metsahaldusele. Litsentsimissüsteemi kaudu antakse kindlustunne, et Libeeria puitmaterjal on toodetud õiguspäraselt. See annab tunnistust sellest, et Libeeria on võtnud kohustuseks suurendada vastutustunnet ja läbipaistvust. Johtuvalt varasemast nõuete eiramisest ei ole Libeeria puidul rahvusvahelistel turgudel head mainet. FLEGT-litsentsimissüsteem annab rahvusvahelistele turgudele kindlustunde, et Libeeria puittooted on pärit kontrollitud õiguspärastest allikatest. Vabatahtliku partnerluslepinguga toetatakse pooleliolevaid õiguslikke reforme, mis tugevdavad õiguslikku raamistikku, et edendada metsade säästvat majandamist ja suurendada kohalike kogukondade osalust otsustamisprotsessis. Lepingus on selgelt välja toodud reformimist vajavad valdkonnad ja kehtestatud ajakava nende elluviimiseks. Libeeria on välja töötanud laiaulatusliku raamistiku, mille abil jälgitakse, et kõik loaomanikud täidaksid õigusnõudeid, olgu siis tegemist kogukondade metsadest pärit puiduga, suuremahuliste raielepingutega või põllumajandusettevõttele kuuluva erametsaga. Raamistik hõlmab ka puidutootmise kõiki aspekte, kaasa arvatud raieõiguste andmine, metsa majandamise ja keskkonnastandardite kohaldamine, kasumi jagamine, töötajate õigused ja maksud. Täitmist jälgitakse uue õiguspärasuse tagamise süsteemi kaudu, mis põhineb olemasoleval jälgimissüsteemil ja arendab seda edasi. Lisaks teeb Libeeria koostööd sõltumatu audiitoriga, kes koostab korrapäraselt avalikke aruandeid süsteemi tõhususe kohta. Kodanikuühiskond jälgib vabatahtliku partnerluslepingu toimimist tervikuna ning jagab oma tähelepanekuid valitsuse, riigi sidusrühmade ja järelevalve eest vastutava ühise rakenduskomiteega. Lepingu reguleerimisala on laiem kui FLEGTi käsitleva määruse (EÜ) nr 2173/2005 II lisas esitatud toodete loetelu: see hõlmab kõiki eksporditavaid puittooteid, kaasa arvatud puitlaastud, mis on põllumajanduslike kontsessioonide puhul levinud kõrvaltoode. Sellega võtab Libeeria kohustuse luua süsteem, mis annab Euroopa Liidule kindluse, et kõik Libeeriast pärit puittooted on õiguspäraselt toodetud, ja peaks seeläbi positiivselt kaasa aitama Libeeria majanduskasvule. Lepinguga nähakse ette impordikontroll Euroopa Liidu piiridel vastavalt FLEGTi käsitlevas määruses (EÜ) nr 2173/2005 ja selle rakendusmääruses (EÜ) nr 1024/2008 sätestatule. Lepingus on esitatud Libeeria FLEGT-litsentsi kirjeldus, mis vastab eespool nimetatud rakendusmääruses ettenähtud vormile. FLEGT-litsentsi antakse välja ka muudele rahvusvahelistele turgudele eksporditavale puidule. ELi jaoks luuakse eraldi ELi nummerdamise süsteem, et ELi eksporditav puit oleks hõlpsasti eristatav. Lepinguga luuakse FLEGTi käsitlev Euroopa Liiduga toimuva FLEGTi käsitleva dialoogi ja koostöö mehhanism, milleks on lepingu rakendamise ühiskomitee. Samuti kehtestatakse sidusrühmade osalemise, sotsiaalse kaitse, vastutuse, läbipaistvuse, lepingu rakendamise mõju jälgimise ja aruannete koostamise põhimõtted. Lepingus sätestatakse lepingu jõustumise ja litsentsimissüsteemi rakendamise ajakava ja kord. Kuna Libeeria vaatab jätkuvalt läbi seda sektorit hõlmavaid õigusakte ja täiendab neid, tugevdab oma õiguslikku raamistikku ja teabehaldussüsteemi, ajakohastab tarneahela kontrolle, et need hõlmaksid ka töötlemisrajatisi, ning kehtestab õigusnormide täitmise sõltumatu kontrolli, läheb mitu aastat, et töötada välja uued süsteemid ja neid katsetada ning suurendada valitsuse, kodanikuühiskonna ja erasektori suutlikkust kavandatud ülesannete täitmisel. FLEGT-litsentsimissüsteem peaks hakkama täielikult toimima 2014. aastal. Litsentsimissüsteemi hinnatakse lepingus kindlaksmääratud kriteeriumide alusel, enne kui EL hakkab FLEGT-litsentse aktsepteerima. 2011/0160 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu sõlmimist Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi vahel EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 3 esimest lõiku ja lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v ja lõikega 7, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut[5] ning arvestades järgmist: (1) 2003. aasta mais võttis Euroopa Komisjon vastu teatise Euroopa Parlamendile ning nõukogule „Metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahaldus ja puidukaubandus (FLEGT): ELi tegevuskava ettepanek”,[6] milles kutsuti kehtestama meetmeid ebaseadusliku metsaraie vastu puitu tootvate riikidega vabatahtlike partnerluslepingute väljatöötamise kaudu. 2003. aasta oktoobris võttis nõukogu kõnealuse tegevuskava kohta vastu järeldused[7] ja 11. juulil 2005 võttis parlament vastu sama küsimust käsitleva resolutsiooni[8]. (2) Vastavalt nõukogu [...] otsusele nr 2011//EL XXX[9] kirjutati Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi vahelisele metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitlevale vabatahtlikule partnerluslepingule [...][10] alla, eeldusel et leping hiljem sõlmitakse. (3) Leping tuleks sõlmida, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Käesoleva otsusega kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks Euroopa Liidu ja Libeeria Vabariigi vaheline leping, milles käsitletakse metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist (FLEGT). Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele. Artikkel 2 Nõukogu eesistuja nimetab isiku(d), kes on volitatud Euroopa Liidu nimel esitama lepingu artiklis 30 sätestatud teatise, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end lepinguga siduda. Artikkel 3 Vastavalt lepingu artiklile 19 moodustatavas lepingu rakendamise ühiskomitees esindavad Euroopa Liitu komisjoni esindajad. Liikmesriigid võivad osaleda lepingu rakendamise ühiskomitee koosolekutel liidu delegatsiooni liikmetena. Artikkel 4 Lepingu lisade muutmiseks lepingu artikli 26 alusel volitatakse komisjoni vastavalt määruse (EÜ) nr 2173/2005 artikli 11 lõikes 3 sätestatud menetlusele kiitma Euroopa Liidu nimel sellised muudatused heaks. Artikkel 5 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. Artikkel 6 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, […] nõukogu nimel eesistuja […] EUROOPA LIIDU JA LIBEERIA VABARIIGI VAHELINE VABATAHTLIK PARTNERLUSLEPING, MILLES KÄSITLETAKSE METSAÕIGUSNORMIDE TÄITMISE JÄRELEVALVET, METSAHALDUST JA EUROOPA LIITU TOODAVATE PUITTOODETEGA KAUPLEMIST EUROOPA LIIT, edaspidi „liit”, ning LIBEERIA VABARIIK, edaspidi „Libeeria”, edaspidi koos „lepinguosalised”, ARVESTADES tihedaid koostöösuhteid liidu ja Libeeria vahel, eelkõige Cotonous (Beninis) 23. juunil 2000 ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel allkirjastatud partnerluslepingu[11] raames, edaspidi „Cotonou leping”, ARVESTADES, et komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) ELi tegevuskava kohta[12] on esimene samm kiireloomuliseks võitluseks ebaseadusliku metsaraie ja sellega seotud kaubanduse vastu, VÕTTES ARVESSE 1992. aasta Rio deklaratsioonis sätestatud põhimõtete tähtsust metsade säästva majandamise tagamisel ning eelkõige üldsuse teadlikkuse ja keskkonnaküsimustes osalemise olulisust käsitleva 10. põhimõtte ning põlisrahvaste ja muude kohalike kogukondade olulist osa keskkonnahalduses ja -arengus käsitleva 22. põhimõtte tähtsust, ARVESTADES 1992. aasta õiguslikult mittesiduvat ametlikku teatist igat liiki metsade majandamise, säilitamise ja säästva arengu ülemaailmse konsensuse põhimõtete kohta ning ÜRO Peaassamblee hiljuti vastu võetud õiguslikult mittesiduvat õigusakti igat liiki metsade kohta[13], VÕTTES ARVESSE ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES), eriti selle nõuet, et CITESi osalised annaks I, II või III lisas loetletud liikidesse kuuluvate isendite eksportimiseks ekspordilube üksnes teatavatel tingimustel, eelkõige tingimusel, et kõnealuste isendite omandamisel ei oleks rikutud asjaomase riigi loomastiku ja taimestiku kaitse seadusi, ARVESTADES tähtsust, mida lepinguosalised omistavad rahvusvahelisel tasandil kokkulepitud arengueesmärkidele ja ÜRO aastatuhande arengueesmärkidele, KINNITADES VEEL KORD, kui oluliseks lepinguosalised peavad põhimõtteid ja eeskirju, millega reguleeritakse mitmepoolseid kauplemissüsteeme, eelkõige 1994. aasta üldises tolli- ja kaubanduskokkuleppes (GATT) ning muudes mitmepoolsetes kokkulepetes, millega on loodud Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO), sätestatud õigusi ja kohustusi, ning vajadust kohaldada neid läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt, VÕTTES ARVESSE nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2173/2005 FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse[14], ARVESTADES Libeeria riikliku metsandusreformi seadusega (National Forestry Reform Law (NFRL))[15] kehtestatud raamistikku, millega tasakaalustatakse metsaressursside kasutamise, majandamise ja kaitsmise kaubanduslikke, kogukondlikke ja säilitamise konkureerivaid prioriteete, edendades sellega praeguste metsaressursside tulemuslikku kasutamist majanduse arendamisel, tagades samas metsaressursside olemasolu tulevaste põlvkondadele, TUNNUSTADES seda, et Libeeria peab tähtsaks avalikkuse osalemist ja säästliku metsakasutuse ja -majandamise läbipaistvust, sealhulgas metsalitsentside andmine, keskkonnasõbralike tegevuse edendamine ning maksu- ja muude regulatiivnõuete täitmise jälgimine, TÕDEDES, et Libeeria õiguspärasuse tagamise süsteem on kavandatud eesmärgiga tagada Libeeriast mis tahes maailmaossa eksporditavate kõikide puittoodete õiguspärasus ning kohaldada ja/või laiendada õiguspärasuse nõuet kõikidele siseriiklikul turul kasutatavatele puittoodetele, ARVESTADES Libeeria jõupingutusi metsa ja eluslooduse säästva majandamise edendamiseks kogu riigi territooriumil, eriti kogu puiduvoo õiguspärasuse tagamiseks, TUNNUSTADES LISAKS mõju, mida FLEGT vabatahtliku partnerluslepingu rakendamine avaldab kliimamuutuste vastasele võitlusele, ja pingutusi vähendada raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest (REDD+) tulenevaid heitkoguseid, edendades selleks metsaõigusnormide täitmise järelevalvet ja metsahaldust, ARVESTADES, kui tähtsaks peavad lepinguosalised kodanikuühiskonna, erasektori ning kohalike elanike, sealhulgas põlisrahvaste osalemist metsahalduspoliitika edukas teostamises, eelkõige avalikkusega konsulteerimise ja avalikkuse teavitamise kaudu, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 Eesmärk Igat liiki metsa säästvat majandamist käsitleva lepinguosaliste ühise kohustuse kohaselt on käesoleva lepingu eesmärk sätestada õiguslik raamistik tagamaks, et käesoleva lepinguga reguleeritud puittooted, mis imporditakse Libeeriast liitu, on seaduslikult toodetud, ning seda tehes edendada puittoodetega kauplemist. Lisaks on käesolev leping aluseks lepinguosaliste vahelisele dialoogile ja koostööle, et lihtsustada ja edendada selle terviklikku rakendamist ning tugevdada metsaõigusnormide täitmise järelevalvet ja metsahaldust. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „import liitu” – selliste puittoodete liidus vabasse ringlusse lubamine nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik)[16] artikli 79 tähenduses, mida ei saa käsitada „mittekaubanduslikku laadi kaubana” vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik)[17] artikli 1 lõike 6 määratlusele; b) „eksport” – puittoodete füüsiline väljaviimine või üleandmine Libeeria geograafilise territooriumi mis tahes osast, välja arvatud läbi Libeeria veetavad puittooted; c) „läbiveetav puit” – kolmandast riigist pärinevad puittooted, mis sisenevad Libeeria territooriumile tolli järelevalve all ja lahkuvad sealt muutmata kujul, kusjuures päritoluriik jääb samaks; d) „puittooted” – I lisas loetletud tooted; e) „HS-kood” – nelja- või kuuekohaline kood, mis on sätestatud Maailma Tolliorganisatsiooni rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooniga kehtestatud kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemis; f) „FLEGT-litsents” – dokument, mis viitab õiguspärase päritoluga ja käesolevas lepingus sätestatud kriteeriumide alusel kontrollitud saadetisele. FLEGT-litsents võib olla paberkandjal või elektroonilises vormis; g) „litsentse väljastav asutus” – asutus, mille Libeeria on määranud väljastama ja kinnitama FLEGT-litsentse; h) „pädevad asutused” – liidu liikmesriikide määratud asutused FLEGT-litsentside vastuvõtmiseks, aktsepteerimiseks ja kontrollimiseks; i) „saadetis” – FLEGT-litsentsiga varustatud puittoodete kogus, mille saadab kaubasaatja või vedaja Libeeriast ja mis esitatakse tolliasutusele toodete vabasse ringlusse lubamiseks liidus; j) „õiguspäraselt toodetud puit” – puittooted, mis on omandatud, toodetud ja turustatud kooskõlas kõigi Libeerias kehtivate õigus- ja haldusnormidega vastavalt II lisas sätestatule; k) „vabasse ringlusse lubamine” − liidu tolliprotseduur, mis annab väljastpoolt liitu pärinevale kaubale liidu kauba tollistaatuse (vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2913/92) ning mis hõlmab tasumisele kuuluvate imporditollimaksude sissenõudmist, vajaduse korral muude maksude sissenõudmist, kaubanduspoliitika meetmete, keeldude ja piirangute kohaldamist ning muude kauba impordi suhtes ette nähtud tolliformaalsuste täitmist; l) „Euroopa Komisjon” – Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikes 1 ja artiklis 17 viidatud liidu institutsioon, mis muude ülesannete hulgas tagab liidu esindamise välissuhetes ning teostab koordineerimis-, täitev- ja juhtimisfunktsioone. Artikkel 3 FLEGT-litsentsimissüsteem 1. Käesoleva lepingu osaliste vahel luuakse litsentsimissüsteem, mis hõlmab metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust (edaspidi „FLEGT-litsentsimissüsteem”). Selles kehtestatakse menetlused ja nõuded, mille eesmärk on FLEGT-litsentside abil kontrollida ja tõendada, et liitu veetud tooted on toodetud ja omandatud õiguspäraselt. Liit aktsepteerib kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 2173/2005 ja käesoleva lepinguga liitu importimiseks üksnes FLEGT-litsentsidega varustatud Libeeria saadetised. 2. FLEGT-litsentsimissüsteemi kohaldatakse I lisas loetletud puittoodete suhtes. Artikkel 4 Litsentse väljastav asutus 1. Libeeria määrab litsentse väljastava asutuse ja teatab Euroopa Komisjonile selle kontaktandmed. Mõlemad lepinguosalised avalikustavad kõnealuse teabe. 2. Litsentse väljastav asutus kontrollib, et puittooted on toodetud õiguspäraselt kooskõlas II lisas loetletud õigusaktidega. Vastavalt II lisas kindlaksmääratud tingimustele väljastab asutus FLEGT-litsentsid saadetistele, mis sisaldavad liitu eksportimiseks mõeldud õiguspäraselt toodetud või omandatud puitu. 3. Litsentse väljastav asutus ei väljasta FLEGT-litsentse puittoodetele, mis koosnevad Libeeriasse kolmandast riigist imporditud puittoodetest või sisaldavad neid, välja arvatud juhul, kui tõendatakse, et konkreetne imporditud puittoode on toodetud ja eksporditud kooskõlas asjaomase kolmanda riigi õigusaktidega ning käesoleva lepingu II lisa ja Libeeriasse imporditavate puittooteid reguleerivate määruste sätted on täidetud. 4. Litsentse väljastav asutus kehtestab ja avalikustab oma FLEGT-litsentside väljastamise menetlused. Samuti peab litsentse väljastav asutus arvestust kõigi FLEGT-litsentsiga varustatud saadetiste üle ja teeb need andmed kooskõlas andmekaitset käsitlevate riiklike õigusaktidega kättesaadavaks sõltumatu järelevalve teostamiseks, austades samal ajal eksportija ärisaladuse alla kuuluva teabe konfidentsiaalsust. Artikkel 5 Liidu pädevad asutused 1. Euroopa Komisjon edastab Libeeriale liidu liikmesriikide määratud pädevate asutuste kontaktandmed. Mõlemad lepinguosalised avalikustavad kõnealuse teabe. 2. Pädevad asutused kontrollivad enne saadetise lubamist liidus vabasse ringlusse, et saadetisel oleks olemas kehtiv FLEGT-litsents. Vabasse ringlusse lubamise võib peatada ja saadetise kinni pidada, kui tekib kahtlus seoses FLEGT-litsentsi kehtivusega. III lisas on kirjeldatud menetlused, millega reguleeritakse FLEGT-litsentsiga varustatud saadetiste lubamist liidus vabasse ringlusesse. 3. Pädevad asutused peavad vastuvõetud FLEGT-litsentside kohta arvestust ja avaldavad need andmed kord aastas. 4. Kooskõlas riiklike andmekaitset käsitlevate õigusaktidega võimaldavad pädevad asutused Libeeria poolt sõltumatuks audiitoriks määratud isikutele ja organitele juurdepääsu asjaomastele dokumentidele ja andmetele. 5. FLEGT-litsentsiga varustatud puidule ja puittoodetele, mis on saadud ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) lisades loetletud liikidest, kohaldatakse liitu sisenemisel siiski üksnes kontrolli, mis on ette nähtud nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel,[18] sest ka FLEGT-litsents tõendab, et asjaomane puit on toodetud või omandatud õiguspäraselt. Artikkel 6 FLEGT-litsentsid 1. FLEGT-litsentse väljastab litsentse väljastav asutus tõendamaks, et puittooted on toodetud või omandatud õiguspäraselt. 2. FLEGT-litsents koostatakse ja täidetakse inglise keeles. 3. Lepinguosalised võivad vastastikusel kokkuleppel luua FLEGT-litsentside väljastamise, edastamise ja kättesaamise elektroonilise süsteemi. 4. FLEGT-litsentside väljastamise kord ja tehniline kirjeldus on esitatud IV lisas. Artikkel 7 Õiguspäraselt toodetud puidu mõiste Käesoleva lepingu kohaldamiseks on artiklis 2 ja II lisas määratletud mõiste „õiguspäraselt toodetud puit”. Mõistes on nimetatud Libeeria siseriiklikud õigusaktid ja kaasnevad õigusnormid, mida tuleb järgida, et puittooted saaksid FLEGT-litsentsi. Samuti on II lisas õiguspärasuse hindamise tabelid koos õiguspärasuse näitajate ja õiguspärasuse tõendusmaterjalidega ning üksikasjalikud kontrollimenetlused, millega määratakse kindlaks Libeeria õigusaktide järgimine. Artikkel 8 Õiguspäraselt toodetud puidu kontrollimine 1. Libeeria kehtestab süsteemi, mille abil kontrollida puidu tootmise ja omandamise õiguspärasust ning tagada üksnes vastava kontrolli läbinud saadetiste eksportimine liitu. Õiguspärasuse kontrollimise süsteem sisaldab vastavuse kontrolle, mis võimaldavad tagada, et liitu eksportimiseks mõeldud puit ja puittooted on toodetud või omandatud õiguspäraselt ning et FLEGT-litsentse ei ole väljastatud puidusaadetistele, mis ei ole õiguspäraselt toodetud või omandatud või mille päritolu ei ole teada. Süsteem hõlmab ka menetlusi, mille eesmärk on tagada, et ebaseadusliku või tundmatu päritoluga puit ei satuks tarneahelasse. 2. Süsteemi, mille abil kontrollitakse, et puittoodete saadetised on õiguspäraselt toodetud, on kirjeldatud II lisas. Artikkel 9 FLEGT-litsentsimissüsteemi kohaldamine puittoodetele, mida ei ekspordita liitu 1. Libeeria püüab kontrollida liiduvälistele turgudele eksporditava, siseturul müüdava ja imporditava puidu õiguspärasust, kasutades võimaluse korral käesoleva lepingu rakendamiseks väljatöötatud õiguspärasuse kontrollimise süsteeme. 2. Selliste püüdluste toetamiseks julgustab liit läbi dialoogi huvitatud isikutega kasutama kauplemisel teistel rahvusvahelistel turgudel ja kolmandates riikides käesoleva lepingu rakendamiseks välja töötatud süsteeme. Artikkel 10 Litsentsi kehtivust käsitlevad konsultatsioonid 1. Juhul kui tekib kahtlusi litsentsi kehtivuses, võib asjaomane pädev asutus viivitamata taotleda litsentse väljastavalt asutuselt lisateavet ja paluda täiendavaid selgitusi. Kui litsentse väljastav asutus ei vasta 21 kalendripäeva jooksul pärast lisateabe taotluse kättesaamise kuupäeva, tegutseb pädev asutus vastavalt kehtivatele riiklikele õigusaktidele ning jätab litsentsi aktsepteerimata. Kui pärast lisateabe saamist ja täiendavat uurimist on kindlaks tehtud, et litsentsil olev teave ei vasta saadetisele, tegutseb pädev asutus vastavalt kehtivatele riiklikele õigusaktidele ja jätab litsentsi aktsepteerimata. Litsentse väljastavat asutust tuleb viivitamata kirjalikult teavitada FLEGT-litsentsi aktsepteerimata jätmisest ning esitada selle põhjendus. 2. Kui FLEGT-litsentside üle peetavates konsultatsioonides esineb püsivaid lahkhelisid või probleeme, võib juhtumi esitada lahendamiseks lepingu rakendamise ühiskomiteele. Artikkel 11 Sõltumatu audiitor 1. Lepinguosalised lepivad kokku vajaduses kasutada kokkulepitud ajavahemike järel sõltumatu audiitori teenuseid, et veenduda FLEGT-litsentsimissüsteemi toimimises ja tõhususes, nagu kirjeldatud V lisas. 2. Sõltumatu audiitori palkab Libeeria pärast liiduga konsulteerimist. 3. Sõltumatu audiitor suunab tööst tulenevad kaebused lepingu rakendamise ühiskomiteele. 4. Sõltumatu audiitor esitab lepinguosalistele oma tähelepanekud aruannetes vastavalt V lisas kirjeldatud korrale. Sõltumatu audiitori aruanded avaldatakse vastavalt V lisas sätestatud korrale. 5. Lepinguosalised lihtsustavad sõltumatu audiitori tööd, tagades talle oma territooriumil juurdepääsu tema ülesannete täitmiseks vajalikule teabele. Lepinguosaline võib kooskõlas oma andmekaitsealaste õigusaktidega siiski jätta esitamata igasuguse teabe, mida tal ei ole lubatud esitada. Artikkel 12 Eeskirjade eiramine Lepinguosalised teavitavad teineteist, kui neil on kahtlusi või nad on leidnud tõendeid eeskirjade täitmisest kõrvalehoidmise või eeskirjade eiramise kohta FLEGT-litsentsimissüsteemis, sealhulgas seoses järgmiste asjaoludega: a) kaubanduseeskirjadest kõrvalehoidmine, sealhulgas kaubanduse ümbersuunamine Libeeriast liitu kolmanda riigi kaudu, juhul kui on põhjust arvata, et seda on tehtud litsentsimise vältimiseks; b) FLEGT-litsentside väljastamine puittoodetele, mis sisaldavad kolmandate riikide kahtlastest allikatest imporditud puitu; või c) pettus FLEGT-litsentsi saamisel või kasutamisel. Artikkel 13 FLEGT-litsentsimissüsteemi toimimise alguskuupäev 1. Lepinguosalised lepivad kokku kuupäeva, millest alates FLEGT-litsentsimissüsteem toimima hakkab. 2. Enne kui FLEGT-litsentse väljastama hakatakse, tehakse ühine tehniline hindamine, mille eesmärgid ja kriteeriumid on sätestatud VI lisas. Hindamisel määratakse kindlaks, kas FLEGT-litsentsimissüsteemi aluseks olev õiguspärasuse tagamine toimib nõuetekohaselt ning kas Euroopa Liidus on loodud süsteemid FLEGT-litsentside vastuvõtmiseks, kontrollimiseks ja aktsepteerimiseks. Artikkel 14 Lepingu rakendamise ajakava 1. Lepinguosalised lepivad kokku VII lisas sätestatud rakendamise ajakavas. 2. Lepingu rakendamise ühiskomitee vahendusel hindavad lepinguosalised rakendamisel tehtud edusamme, pidades silmas VII lisas sätestatud ajakava. Artikkel 15 Toetusmeetmed 1. Lepinguosalised on määratlenud VIII lisas esitatud valdkonnad kui valdkonnad, mis vajavad käesoleva lepingu rakendamiseks täiendavaid tehnilisi ja rahalisi vahendeid. 2. Täiendavate vahendite eraldamine toimub liidu ja selle liikmesriikide poolt Libeeriale antava abi planeerimise tavamenetluste ning Libeeria enda eelarvemenetluste alusel. 3. Lepinguosalised kaaluvad vajadust luua ühine kord, mille abil kooskõlastatakse Euroopa Komisjoni ja liidu liikmesriikide poolset rahastamist ja tehnilist abi, et toetada kõnealuseid protsesse. 4. Libeeria tagab, et suutlikkuse suurendamine käesoleva lepingu rakendamiseks kajastuks riiklikus planeerimises, nagu näiteks vaesuse vähendamise strateegiates ja eelarvetes. 5. Lepinguosalised tagavad, et käesoleva lepingu rakendamisega seotud tegevused kooskõlastatakse asjakohaste olemasolevate ja tulevaste arengualgatustega, muu hulgas näiteks raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamiseks (REDD+) mõeldud toetustegevustega. 6. Täiendavate vahendite eraldamine toimub vastavalt menetlustele, millega reguleeritakse Euroopa Liidu abi, nagu see on ette nähtud Cotonou lepinguga, ning millega reguleeritakse Euroopa Liidu liikmesriikidelt Libeeriale antavat kahepoolset abi. Artikkel 16 Sidusrühmade kaasamine lepingu rakendamisse 1. Vastavalt Libeeria riikliku metsandusreformi seadusele, mis on seotud metsaressursside kaasava majandamisega, tagab Libeeria käesoleva lepingu rakendamise ja järelevalve, konsulteerides selleks asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas tööstusega, kodanikuühiskonnaga, kohalike kogukondadega ja teiste metsast sõltuvate inimestega. Sidusrühmade osalemine toimub olemasolevate metsahaldusstruktuuride kaudu ning käesoleva artikli lõike 2 kohaselt loodava riikliku organi liikmeks olemisega. 2. Libeeria asutab käesoleva lepingu rakendamise üle järelevalve teostamiseks riikliku komitee, mis koosneb asjaomaste valitsusasutuste ja muude asjaomaste sidusrühmade esindajatest. 3. Liit konsulteerib regulaarselt sidusrühmadega käesoleva lepingu rakendamise osas, võttes arvesse oma kohustusi vastavalt 1998. aasta Århusi konventsioonile, mis käsitleb teabe kättesaadavust, üldsuse osalemist otsustamisprotsessis ning juurdepääsu õigusemõistmisele keskkonnaküsimustes. Artikkel 17 Sotsiaalkaitse 1. Selleks et vähendada käesoleva lepingu võimalikku kahjulikku mõju, lepivad lepinguosalised kokku, et püüavad paremini mõista potentsiaalselt mõjutatud elanike ja kohalike kogukondade, kaasa arvatud ebaseadusliku metsaraiega seotud isikute elatise teenimise viisi. 2. Lepinguosalised jälgivad käesoleva lepingu mõju lõikes 1 viidatud kogukondadele, võttes samal ajal mõistlikke meetmeid kahjuliku mõju vähendamiseks. Lepinguosalised võivad leppida kokku lisameetmete võtmises kahjuliku mõjuga toimetulekuks. Artikkel 18 Turustiimulid Võttes arvesse oma rahvusvahelisi kohustusi, püüab liit hõlbustada käesoleva lepinguga reguleeritud puittoodete pääsu oma turule. Kõnealused jõupingutused hõlmavad järgmist: a) toetatakse sellist riigi- ja erahangete poliitikat, milles tunnustatakse pingutusi seaduslikult toodetud puittoodete tarne tagamiseks; b) edendatakse FLEGT-litsentsiga tooteid Euroopa turul. Artikkel 19 Lepingu rakendamise ühiskomitee 1. Lepinguosalised asutavad lepingu rakendamise ühiskomitee (edaspidi „ühiskomitee”), et lihtsustada käesoleva lepingu järelevalvet ja hindamist. Ühiskomitee hõlbustab ka lepinguosaliste vahelist dialoogi ja teabevahetust. 2. Mõlemad lepinguosalised nimetavad oma esindajad ühiskomiteesse, mis teeb otsuseid konsensuse alusel. Ühiskomiteed juhatavad ühiselt kaks liiget – üks esindaja liidust ja teine Libeeriast. 3. Ühiskomitee arutab kõiki käesoleva lepingu tulemusliku rakendamisega seotud küsimusi. Eelkõige teeb ühiskomitee järgmist: a) tuleb kokku vähemalt kaks korda aastas lepinguosaliste vahel kokkulepitud kuupäevadel ja kohtades; b) koostab oma töökava ja sätestab ühismeetmete jaoks õigused ja kohustused; c) koostab oma töökorra; d) kehtestab korra, mille kohaselt juhatatakse koosolekuid kaaseesistumise vormis; e) tagab, et tema töö oleks võimalikult läbipaistev ning et tema töö ja otsustega seotud teave oleks avalikkusele kättesaadav; f) moodustab vajaduse korral konkreetseid eriteadmisi nõudvateks töövaldkondadeks töörühmad või muud allorganid; g) avaldab igal aastal aruande. Aruande sisu üksikasjad on loetletud IX lisas. 4. Ühiskomitee eriülesanded on kirjeldatud X lisas. 5. Käesoleva lepingu parafeerimise ja jõustumise vahelisel ajal luuakse käesoleva lepingu rakendamise lihtsustamiseks ühine konsultatsiooni- ja järelevalvemehhanism. Artikkel 20 Lepingu rakendamist käsitlevad teatised 1. Käesoleva lepingu rakendamisega seonduvate ametlike teatiste eest vastutavad lepinguosaliste esindajad on: Libeerias: || Euroopa Liidus: Põllumajandusminister || Liidu delegatsiooni juht Libeerias 2. Lepinguosalised edastavad üksteisele õigeaegselt käesoleva lepingu rakendamiseks vajaliku teabe. Artikkel 21 Aruandlus ja teabe avalikustamine 1. Teabe avalikustamine on juhtimise parandamiseks oluline ja seetõttu on vabatahtlikus partnerluslepingus kesksel kohal teabe edastamine sidusrühmadele. Teavet avaldatakse korrapäraselt süsteemide rakendamise ja järelevalve hõlbustamiseks ning läbipaistvuse suurendamiseks, et seeläbi tugevdada sidusrühmade ja tarbijate usaldust ning tagada lepinguosaliste suurem vastutustunne. Avalikustatava teabe üksikasjad on esitatud IX lisas. 2. Lepinguosalised määravad teabe avaldamiseks kõige sobivama viisi. Eelkõige püüavad lepinguosalised varustada metsandussektori sidusrühmi usaldusväärse ja ajakohastatud teabega. 3. Ühiskomitee toimimist reguleerivad menetlused ning töökord avalikustatakse. Artikkel 22 Konfidentsiaalne teave 1. Kumbki lepinguosaline kohustub oma seadustega ettenähtud piirides mitte avalikustama käesoleva lepingu raames vahetatud konfidentsiaalset teavet. Lepinguosalised ei avalikusta ega luba lepingu rakendamisega seotud ametiasutustel avalikustada käesoleva lepingu raames vahetatud teavet, mis sisaldab ärisaladusi või konfidentsiaalset äriteavet. 2. Kui lõikest 1 ei tulene teisiti, ei loeta konfidentsiaalseks järgmist teavet: a) Libeerias väljastatud ning liidus vastuvõetud FLEGT-litsentside arv ja liik ning Libeeriast eksporditud ja liidus kõnealuste litsentside alusel vastuvõetud puittoodete maht; b) asjaomaste litsentsiomanike ja importijate nimed ja aadressid; c) eksportijate tasutud lõivud ja maksud; d) töövõtjatele või litsentsiomanikele määratud rahatrahvid või nende suhtes võetud regulatiivmeetmed. Artikkel 23 Territoriaalne kohaldamisala Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt Euroopa Liidu toimimise lepinguga hõlmatud territooriumil vastavalt kõnealuses lepingus sätestatud tingimustele ja teiselt poolt Libeeria territooriumil. Artikkel 24 Vaidluste lahendamine 1. Lepinguosalised püüavad lahendada kõik käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgendamisega seotud vaidlused varajaste konsultatsioonide abil. 2. Kui vaidlust ei ole nõupidamise teel lahendatud kahe kuu jooksul pärast esimese konsulteerimistaotluse esitamist, võib kumbki lepinguosaline edastada vaidluse ühiskomiteele, kes püüab vaidluse lahendada. Ühiskomiteele esitatakse olukorra põhjalikuks uurimiseks kogu asjakohane teave, et oleks võimalik leida vastuvõetav lahendus. Selleks peab ühiskomitee uurima kõiki võimalusi käesoleva lepingu tulemusliku rakendamise jätkamiseks. 3. Juhul kui ühiskomitee ei suuda vaidlust lahendada kahe kuu jooksul, võivad lepinguosalised ühiselt taotleda kolmandalt isikult abi või vahendust. 4. Juhul kui vaidlust ei suudeta lahendada vastavalt lõikele 3, võib kumbki lepinguosaline teatada teisele lepinguosalisele vahekohtuniku määramisest; teine lepinguosaline peab seejärel määrama 30 kalendripäeva jooksul pärast esimese vahekohtuniku määramist teise vahekohtuniku. Lepinguosalised määravad ühiselt kolmanda vahekohtuniku kahe kuu jooksul pärast teise vahekohtuniku määramist. 5. Vahekohtuotsused võetakse vastu häälteenamusega kuue kuu jooksul pärast kolmanda vahekohtuniku määramist. 6. Otsus on lepinguosaliste jaoks siduv ja seda ei ole võimalik edasi kaevata. 7. Ühiskomitee kehtestab vahekohtumenetluse töökorralduse. Artikkel 25 Peatamine 1. Kumbki lepinguosaline võib peatada käesoleva lepingu kohaldamise juhul, kui teine lepingupool a) ei täida oma kohustusi, mis on käesolevas lepingus ette nähtud, või b) ei suuda järgida käesoleva lepingu rakendamiseks vajalikke regulatiiv- ja haldusmenetlusi ning hallata vahendeid või c) kui tema tegevus või tegevusetus kujutab olulist riski kas liidu või Libeeria keskkonnale, elanike tervisele, ohutusele või turvalisusele. Peatamise otsus ja selle põhjused teatatakse teisele lepinguosalisele kirjalikult. 2. Käesoleva lepingu tingimuste kohaldamine lõppeb kolmkümmend kalendripäeva pärast eespool nimetatud teate esitamist. 3. Käesoleva lepingu kohaldamine algab uuesti 30 kalendripäeva pärast seda, kui lepingu peatanud lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist, et peatamise põhjused enam ei kehti ja lepinguosalised lepivad ühiselt kokku käesoleva lepingu jätkumises. Artikkel 26 Muudatused 1. Käesolevat lepingut muuta sooviv lepinguosaline esitab ettepaneku vähemalt kolm kuud enne ühiskomitee järgmist koosolekut. Ühiskomitee arutab ettepanekut ning esitab konsensuse saavutamise korral soovituse. Lepinguosalised vaatavad soovituse läbi ja kui nad on sellega nõus, võtavad soovituse vastu vastavalt oma sisemenetlustele. 2. Kõik muudatused, mille mõlemad lepinguosalised sel viisil heaks kiidavad, jõustuvad alates sellele kuupäevale järgneva kuu esimesest päevast, mil lepinguosalised on teatanud teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest. 3. Ühiskomitee võib võtta vastu muudatusi käesoleva lepingu lisade kohta. 4. Teatised kõigi muudatuste kohta saadetakse käesoleva lepingu hoiulevõtjatele ning need jõustuvad käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud tähtajal ja korras. Artikkel 27 Lisad Lisad moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa ja kuuluvad täitmisele. Artikkel 28 Kehtivusaeg Käesolev leping jääb kehtima määramata ajaks alates selle jõustumisest. Artikkel 29 Lepingu lõpetamine Olenemata artiklist 28, võivad lepinguosalised käesoleva lepingu lõpetada, teavitades sellest teist lepinguosalist kirjalikult. Käesoleva lepingu kohaldamine peatatakse 12 kuud pärast sellist teatamist. Artikkel 30 Autentsed tekstid Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles ning kõik tekstid on autentsed. Tõlgendamise lahknevuste korral kehtib ingliskeelne tekst. Artikkel 31 Jõustumine 1. Käesolev leping jõustub alates järgmise kuu esimesest päevast pärast seda, kui lepinguosalised on teatanud teineteisele kirjalikult selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest. 2. Teatis saadetakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati ja Libeeria välisministeeriumisse, kes on käesoleva lepingu ühised hoiulevõtjad. Lisade loetelu I lisa || FLEGT-litsentsi vajavad tooted II lisa || Libeeria õiguspärasuse tagamise süsteem III lisa || Libeeriast eksporditud FLEGT-litsentsiga puittoodete liidus vabasse ringlusse lubamise tingimused IV lisa || FLEGT-litsentside nõuded ja tehniline kirjeldus V lisa || Sõltumatu auditi ülesanded: juhised VI lisa || Õiguspärasuse tagamise süsteemi hindamise kriteeriumid VII lisa || Rakendamise ajakava VIII lisa || Toetusmeetmed IX lisa || Avalikkuse juurdepääs teabele ja läbipaistvuse tagamise meetmed X lisa || Lepingu rakendamise ühiskomitee ülesanded I LISA FLEGT-LITSENTSI VAJAVAD TOOTED HS-KOODID || KAUBANDUSLIK KIRJELDUS 4401 || Küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul; puitlaastud ja -pilpad; saepuru ja puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata 4403 || Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud 4406 || Raudteede ja trammiteede puitliiprid 4407 || Pikikiudu saetud või lõhestatud ja spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, pikijätkatud või mitte, paksusega üle 6 mm 4408 || Spoon vineerimiseks (k.a spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal), vineeri ja samalaadse kihtpuitmaterjali valmistamiseks ning muu pikuti saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega kuni 6 mm 4409 || Puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sh kokku ühendamata parketilipid ja -liistud), hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte 4410 || Puitlaastplaadid, orienteeritud kihtidega plaadid (OSB) jms plaadid (näiteks vahvelplaadid) puidust või muust puitmaterjalist, vaikude vms orgaaniliste sideainetega aglomeeritud või aglomeerimata 4411 || Puitkiudplaadid puidust või muust puitmaterjalist, vaikude vms orgaaniliste sideainete abil kokku ühendatud või mitte 4412 || Vineer, spoonitud plaadid ja sarnane kihtpuitmaterjal 4414 || Puitraamid maalidele, fotodele, peeglitele jms 4415 || Puidust pakk-kastid, karbid, salved, trumlid jms puitpakendid; puidust kaablitrumlid; puitalused, äärtega puitalused jms kaubaalused; kaubaaluste puidust ääred 4416 || Vaadid, pütid, tõrred, tünnid jm puidust püttsepatooted ja nende puitosad 4417 || Puidust tööriistad, nende korpused ja käepidemed, pintslite ja harjade puitosad ja -käepidemed; puidust saapa- ja kingaliistud ning -toed 4418 || Puidust tisleri- ja puusepatooted, sh puidust kärgpaneelid, koostepõrandaplaadid, katusesindlid ja katuselaastud 9403.30 || Puidust kontorimööbel 9403.40 || Puidust köögimööbel 9403.50 || Puidust magamistoamööbel 9403.60 || Muu puitmööbel II LISA LIBEERIA ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEM 1. SISSEJUHATUS Libeeria õiguspärasuse tagamise süsteemi (LAS) eesmärk on tagada metsakasutusõiguste andmise ja ülestöötamise ning puidu transpordi, töötlemise ja müümise õiguspärasus. Süsteem põhineb kehtivatel riiklikel õigusaktidel ja olemasolevatel valitsuse kontrollisüsteemidel ning see loodi mitmeid sidusrühmi hõlmava riikliku protsessi käigus, kuhu olid kaasatud kogukondade esindajad, kodanikuühiskonna organisatsioonid (CSOd), valitsusasutused ja erasektor. Nimetatud sidusrühmad on konsultatsioonide ja arutelude käigus kokku leppinud järgmistes õiguspärasuse tagamise süsteemi osades: · õiguspärasuse mõiste; · õiguspärasuse mõistega vastavuse kontrollimine; · järelevalveahela süsteem; · FLEGT-litsentsimine; · sõltumatu audit. Õiguspärasuse mõistes sätestatakse metsandussektori suhtes kohaldatavate õigusaktide põhinõuded. Õiguspärasuse mõiste viimistlesid ja kiitsid heaks riiklikud sidusrühmad vabatahtliku partnerluslepingu läbirääkimiste käigus. Õiguspärasuse kontrollimisega määratakse süstemaatiliselt kindlaks vastavus õiguspärasuse mõiste nõuetega. See on õigusaktide ja vabatahtliku partnerluslepinguga määratud valitsusasutuste ülesanne. Järelevalveahela süsteemi (COCS) kohaldatakse puidu tarneahela kontrollimisel alates metsast kuni ekspordi- või müügikohani siseriiklikul turul. Järelevalveahela süsteem hõlmab ettevõtetepoolseid tegevuskontrolle, järelevalveahela süsteemi juhi tehtavat kontrolli ja teabesüsteemi, kuhu salvestatakse kontrollimiste andmed ning kus neid analüüsitakse. Järelevalveahela süsteem, mis vastab suures osas õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetele, hakkas toimima juba enne vabatahtliku partnerluslepingu läbirääkimiste algust. Selle töötas välja ja seda käitab väline teenusepakkuja ning viimaks antakse see üle metsanduse arendamise ametile (FDA). Libeeria väljastab FLEGT-litsentse kõikidele puittoodete ekspordisaadetistele, mis on toodetud kooskõlas õiguspärasuse mõistega ning mida on igakülgselt kontrollitud järelevalveahela süsteemis. Sõltumatu audit lisab õiguspärasuse tagamise süsteemile usaldusväärsust ning selle käigus inspekteeritakse süsteemi iga komponenti, et tagada selle toimimine ettenähtud viisil. Auditi teeb pädev asutus, mis on sõltumatu Libeeria metsandussektori regulatiivorganitest ja erasektori ettevõtjatest. Audititulemused esitatakse lepingu rakendamise ühiskomiteele ning aruanded avalikustatakse. Sidusrühmade töörühm on lühidalt kirjeldanud õiguspärasuse kontrollimise, litsentsimise ja sõltumatu auditi ülesandeid ning neid täiendatakse veelgi ning need võetakse kasutusele vabatahtliku partnerluslepingu rakendamise jooksul. Käesolevas lisas kirjeldatakse õiguspärasuse tagamise süsteemi üldist toimimist. 2. REGULEERIMISALA 2.1. Puidu allikad Kogu riigis kasvanud puit ja kõik puittooted, mida õiguspärasuse tagamise süsteemiga kontrollitakse, peavad pärinema õiguspäraselt määratud aladelt, mille jaoks on kooskõlas õigussätetega antud kasutusõigused. Selliste puiduallikate hulka võivad kuuluda nii loodusikud metsad kui ka puuistandused, mille jaoks metsanduse arendamise amet väljastab järgmisi lube: · metsamajandamisleping (FMC); · puidumüügileping (TSC); · erakasutusluba (PUP); · metsakasutusluba (FUP); · mootorsaeluba. Eespool nimetatud lubade liigid on sätestatud riiklikus metsandusreformi seaduses, kogukonna õiguste seaduses ja mootorsaemääruses ning teistes seotud määrustes. Kogukonna õiguste määrust ja mootorsaemäärust hetkel koostatakse ja pärast nende valmimist tehakse õiguspärasuse tagamise süsteemi muudatused, et kajastada kõiki täiendusi. Põllumajanduslike kontsessioonilepingute alusel ülestöötatud kautšukipuu ja teised puittooted hõlmatakse samuti õiguspärasuse tagamise süsteemiga. Mahajäetud puit lisatakse süsteemi pärast seda, kui see on oksjonil müüdud ja uus omanik on kindlaks määratud. Hetkel ei saa süsteemi sisestada puitu, mis on konfiskeeritud rikkumise tõttu. Konfiskeeritud puitu ja selle õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasamise viisi käsitlevad määrused koostatakse kahe aasta jooksul ja enne FLEGT-litsentsimise toimima hakkamist. Õiguspärasuse tagamise süsteem kontrollib samuti kõiki käesoleva lepingu I lisas loetletud imporditud puittooteid. Täiendavad üksikasjad on esitatud käesoleva lisa jaos 5.9. 2.2. Tooted Õiguspärasuse tagamise süsteem kontrollib järgmisi tooteid: - palgid, || - parketilipid, - puiduhake, || - puitraamid, - raudteeliiprid, || - puidust pakkkastid/karbid, - saepuit, || - tisleritooted, - spoon, || -mööbel, - vineer. || I lisas täpsustatakse käesoleva lepinguga hõlmatud tooted ja nende harmoneeritud süsteemi (HS) koodid, mida kasutatakse kaupade klassifitseerimisel rahvusvahelises kaubanduses. Rakendamise edenedes kaalub Libeeria muude toodete, sealhulgas kivisöe, lisamist õiguspärasuse tagamise süsteemi kohaldamisalasse. 2.3. Sihtturud Õiguspärasuse kontrolli kohaldatakse nii siseriiklikul turul müüdavate kui ka ekspordiks mõeldud toodete suhtes, olenemata nende sihtriigist. Siseriiklikul turul müüdavate toodete kontrollimine lisatakse süsteemi järk-järgult vastavalt kavale, mis sõltub kogukonna õiguste seaduse ja mootorsaemääruse rakendamisest ning milles arvestatakse Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) piirkondlike kaubanduslepingutega ja nende integreerimisega õiguspärasuse tagamise süsteemi. 3. INSTITUTSIOONILINE KORRALDUS Õiguspärasuse mõistega vastavuse kontrollimiseks ja järelevalveahela süsteemi käitamiseks loob metsanduse arendamise amet uue osakonna – Libeeria kontrolliosakond (LVD). Teenusepakkujaga sõlmitakse BOT-mudeli alusel leping esimeseks viieks aastaks, et töötada välja vajalik kontrollimetoodika ning tõsta õiguspärasuse tagamise süsteemis tegutsevate metsanduse arendamise ameti osakondade ja üksuste suutlikkust. Libeeria kontrolliosakond teeb koostööd teiste metsanduse arendamise ameti osakondade ja talitustega, keskkonnakaitse ametiga (EPA), kaubandus- ja tööstusministeeriumiga (MOCI), rahandusministeeriumiga (MOF), tööhõiveministeeriumiga (MOL) ja teiste asjaomaste valitsusasutustega, kes vastutavad metsasektori reguleerimise eri aspektide eest. Need valitsusasutused esitavad Libeeria kontrolliosakonnale tõendid ettevõtjate vastavuse kohta õiguspärasuse mõistele. Lisaks luuakse kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel suhtluskanal, et edastada Libeeria kontrolliosakonnale ja teistele asjaomastele asutustele seireandmeid, mis kajastavad ettevõtjate vastavust õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetele. Eksportimiseks mõeldud puittoodetele FLEGT-litsentside väljastamiseks loob metsanduse arendamise amet uue osakonna – Libeeria litsentsimisosakond (LLD). Eksportijad esitavad FLEGT-litsentside taotluse Libeeria litsentsimisosakonnale (vt joonis 1). Joonis 1. Kontrollimise ja litsentsimise institutsiooniline korraldus 4. ÕIGUSPÄRASUSE KONTROLLIMINE 4.1. Õiguspärasuse mõiste ja sellega seotud kontrollimenetlused Õiguspärasuse mõiste koosneb 11 põhimõttest, mis on omakorda jaotatud mitmeks näitajaks, mis kujutavad endast täitmisele kuuluvat õigusnõuet. Iga näitaja juurde kuuluvad tõendajad, millega määratakse kindlaks, kas erasektori ettevõtja või valitsusasustus täidab asjaomase näitajaga hõlmatud õigusnõudeid. Käesoleva lisa A liites on esitatud õiguspärasuse mõiste ja kontrollimenetluste lühikirjeldus, et juhendada asjaomast ministeeriumi, valitsusasutust ja Libeeria kontrolliosakonda vastavuse hindamisel. Kontrollraamistikus on täpsustatud järgnev: – - eesmärk: kirjeldada kontrollimenetluse eesmärki; – - regulatiivkontroll: näha ette normatiiv- ja/või regulatiivnõuded ning konkreetse näitaja ülesanne; – - kontrollimeetod: näha ette kontrollimise kirjeldus ja vahendid; see koosneb dokumentide läbivaatamisest, kontrollkäikudest, kinnitamisest ja/või konsulteerimisest; – - sagedus: määratleda, kui sageli peab Libeeria kontrolliosakond hindama vastavust näitajale või selle aspektidele. Üksikasjalikumad menetlused vastavuse hindamiseks õiguspärasuse mõistega, sealhulgas kontrollnimekirjad, töötatakse välja vabatahtliku partnerluslepingu rakendamise käigus. 4.2. Andmehaldus Kontrollitulemused salvestatakse andmehaldussüsteemi, mis võimaldab kohe kontrollida ettevõtja vastavust õiguspärasuse mõistele. Libeeria kontrolliosakond vastutab andmehalduse eest, sealhulgas andmete uuendamise eest kontrollimenetlustes kehtestatud sagedusega. Järelevalveahela teabesüsteemis (COCIS) kogutakse teatavaid õiguspärasusele vastavust käsitlevaid andmeid selleks, et hinnata õiguspärasuse mõistele vastavust kogu tootmisahelas. Neid andmeid kasutatakse lähtepunktina, et oleks võimalik vaadelda teekonda tootmisahelas, näiteks raietegevuse algus või palkide edastamine tarneahelas. Nähakse ette, et järelevalveahela teabesüsteem moodustab osa kontrollimiseks vajalikust andmehaldussüsteemist. Andmehaldussüsteem tuleb välja töötada selliselt, et oleks võimalik vahetada teavet reaalajas, eesmärgiga takistada kontrollimise käigus avastatud mittevastava puidu edasiliikumist, ja seda tarneahelas pärastpoole kontrollida. Andmehaldussüsteemi ülesehitus ja tehniline kirjeldus ning üksikasjalikud andmehaldusmenetlused töötatakse välja vabatahtliku partnerluslepingu rakendamise ajal. 4.3. Sõltumatu metsamajanduse sertifitseerimiskavade alusel töötavate ettevõtjate õiguspärasuse kontrollimine Libeeria valitsuse heakskiidetud sõltumatu sertifitseerimissüsteemi alusel töötavad ettevõtjad saavad demonstreerida õiguslikku vastavust Libeeria õiguspärasuse mõistele, esitades Libeeria kontrolliosakonnale ja Libeeria litsentsimisosakonnale kehtiva kava sertifikaadi. Enne sertifitseerimissüsteemi heakskiitmist korraldab Libeeria valitsus selle kooskõla hindamise, et teha kindlaks, kas kõik Libeeria õiguspärasuse mõiste näitajad on kaasatud sertifitseerimissüsteemi, kas nende täitmist auditeeritakse korrapäraselt ja kas kogu sertifitseerimisprotsess on usaldusväärne. Libeeria õiguspärasuse tagamise süsteemi võib integreerida vaid süsteeme, mis on läbinud kooskõla hindamise. Vastavalt Libeeria õigusaktidele kuuluvad kõik ettevõtjad, sealhulgas need, kellel on oma sertifitseeritud järelevalveahela süsteem, kontrollimisele Libeeria riiklikus järelevalveahela süsteemis. 5. järelevalveahela Süsteem 5.1. Standardne töökord Välja on töötatud standardne töökord (SOP), et sätestada a) kuidas metsaettevõtted kontrollivad oma tarneahelaid ja b) kuidas järelevalveahelasüsteemi abil kontrollitakse nende ettevõtete tegevust: a) üldises standardses töökorras 01 (GSOP 01) esitatakse üldine kirjeldus selle kohta, kuidas puidumüügilepingu, metsamajandamislepingu ja erakasutusloa alusel hangitud puidu ja puittoodete kontroll on korraldatud; b) iga tegevuse üksikasjad on esitatud mitmes standardses töökorras; c) üldist standardset töökorda ja standardset töökorda muudetakse, et kajastada muutusi kontrollitegevustes, sealhulgas uute puiduallikate lisamist järelevalveahelasüsteemi. Järgmistest allikatest pärit puidu kontrollimise kord töötatakse välja kahe aasta jooksul pärast vabatahtliku partnerluslepingu allkirjastamist: a) kogukonnaõiguse seaduse alusel reguleeritud metsad; b) metsaraie mootorsaega; c) imporditud puit; d) läbiveetav puit; e) konfiskeeritud puit. Järgmistes punktides ja B liites kirjeldatakse järelevalveahela süsteemi tähtsamaid kontrollikohti ja peamisi põhimõtteid. 5.2. Enne ülestöötamist Lepingupiirkonna ja raielankide piiride märkimine ning puude nummerdamine (varude inventeerimine) on lepinguomaniku ülesanne. Libeeria kontrolliosakond kontrollib, et langikaart ja varude inventuur oleksid korrektsed ning edastab metsanduse arendamise ameti kaubandusosakonnale teabe, mis on vajalik langikaardi heakskiitmiseks ja iga-aastase raiesertifikaadi (AHS) väljastamiseks. Metsanduse arendamise ameti personal kontrollib, et langikaart ja varude inventeerimine on tehtud nõuetekohaselt ning et lepinguomanikud on plangid ja kaardid täitnud korrektselt. See on kaheosaline protsess, millest esimene osa kujutab endast kontrollimist kontoris, et teha kindlaks, kas pole tehtud lihtsaid haldusvigu, ning kui esimene kontroll on rahuldav, tehakse teine kontroll metsas, milleks võetakse vähemalt 5 % valim varude alalt, et kontrollida puude asukohta, läbimõõtu, liiki ja kõrgust. Järelevalveahela teabesüsteem kontrollib automaatselt, kas: a) viide lepingupiirkonnale vastab lepinguomaniku isikuandmetele; b) langikaardi neli nurka asuvad üldise lepingupiirkonna piires; c) puude identifitseerimisnumbrid on lepinguomanikule eraldatud nimetatud lepingupiirkonnas puude silditamiseks. Seejärel kontrollib langikaarti järelevalveahela ametnik käsitsi kinnitamaks, et: a) viide lepingupiirkonnale ja lepinguomaniku isikuandmed vastavad varude inventeerimise plangil esitatud andmetele; b) inspekteerimise kuupäevad vastavad varude inventeerimise plangil esitatutele; c) Mercatori universaalse põikprojektsiooni (UTM) geograafilised koordinaadid vastavad varude inventeerimise plangil esitatutele; d) mõõtkava on kantud kaardile täpselt, vahemaa ruutude vahel on õige ja vahemaad on täpselt kaardile kantud; e) lähtejoone suund on sisestatud õigesti ja põhjanoole suund lähtejoone suhtes on õige; f) inventeerimisjoonte numbrid ja vahemaade numbrid on täpselt märgitud; g) langikaardile kantud langi piir on vastavuses lepingupiirkonna asukoha kaardiga ja sobib lepingupiirkonna üldiste piiridega; h) kaardil on puude numbrid õiges lahtris, nagu on esitatud varude inventeerimise vormidel; i) liigikoodid on õiged. Järelevalveahela ametnik täidab standardse järelevalveahela teabesüsteemi vormi, millel on ristiga märgitavate küsimuste loetelu ning mis edastatakse andmesisestajale või järelevalveahela teabesüsteemi operaatorile andmete sisestamiseks süsteemi. Kui varude inventeerimise vormid või käsitsi koostatud langikaardid ei läbi kontrolli, prindib järelevalveahela teabesüsteemi operaator need vormid/kaardid välja. Järelevalveahela andmesisestamise ülevaataja saadab need lepinguomanikule paranduste tegemiseks ja protsessi korratakse parandatud andmetega. 5.3. Ülestöötamine See protsess kirjeldab märgistamis-, mõõtmis- ja dokumenteerimismenetlusi, mida lepinguomanik peab puude langetamisel järgima. Palkide ja kändude mõõtmine ja siltidega varustamine on vajalik algse puu numbri (antakse varude inventeerimise käigus) ja langetamise tulemusel saadud palgi ning metsa jäänud kännu vahelise seose loomiseks, võimaldades seeläbi jälgitavust. Pärast iga-aastase raiesertifikaadi väljastamist antakse lepinguomanikule vöötkoodidega palgisildid ja tal lubatakse alustada raietöödega langikaardil märgitud kohtades: a) enne puu langetamist dokumenteerib lepinguomaniku palgimõõtja puu ID-sildi numbri, mis on antud varude inventeerimise käigus; b) pärast puu langetamist kinnitab palgimõõtja palgi kännupoolsele osale uue sildi ja teise sildi kännule. Saadud tüvi mõõdetakse: nii kännu- kui ladvapoolse otsa läbimõõt ja palgi pikkus kuni võra alguseni (10 cm täpsusega). Palgimõõtja salvestab andmed elektronmärkmikku (PDA) või märgib need vastavale vormile. Seejärel läheb palgimõõtja järgmise langetatava puu juurde ja kordab protseduuri. Kogutud andmed esitatakse töötlemiseks järelevalveahela andmesisestajale, kes sisestab need järelevalveahela teabesüsteemi. 5.4. Palkide ladustamise plats / laadimiskoht metsas See protsess kirjeldab, kuidas lepinguomanik mõõdab ja märgistab langetatud puid pärast seda, kui need on viidud laadimiskohta ja seal järgatud. Sama protseduuri järgitakse, kui palke hiljem järgatakse uuesti lühemaks või lihtsalt korrastatakse (st palgil lõigatakse maha mõned sentimeetrid, et väljanägemine oleks müümisel või eksportimisel parem). Põhimõte seisneb selles, et ID-silt kinnitatakse igale uuele palgile, et oleks võimalik tuvastada algset palki, puud ja langikaarti. Järelevalveahela süsteemi palgimõõtjad kontrollivad valimit eesmärgiga kinnitada, et ettevõtja on palgid nõuetekohaselt märgistanud ja mõõtnud. Palkide liik, läbimõõt ja pikkus salvestatakse järelevalveahela teabesüsteemis, mis võrdleb automaatselt palgiandmeid lepinguomaniku salvestatud andmetega. 5.5. Palkide või töödeldud puidu transport See protsess kirjeldab menetlust, mida tuleb järgida, kui palke ja/või puittooteid laaditakse metsas laadimiskohas veoautole, kui palke laaditakse laoplatsile väljaspool sadamat ning kui saetud puittooteid laaditakse enne sadamasse vedamist ja seejärel transporditakse. Kuna järelevalveahelasüsteem on mõeldud palkide ja puittoodete asukoha määramiseks tarneahelas reaalajas, kohaldatakse järgmisi meetmeid: a) kui saadetis on laadimiseks valmis, täidab ettevõtja personal (st palgimõõtja või saekaatrioperaator) saatekirja: – täidab vastavad lahtrid (vöötkood, liik, läbimõõt ja pikkus); – kleebib vöötkoodikleebised saatekirjal vastavatele kohtadele; – loetleb kõik vöötkoodiga siltide numbrid või saadetise puittoodetele kinnitatud vöötkoodiga sildid – need numbrid tuleb kopeerida käsitsi; – märgib saatekirjale kuupäeva ja allkirjastab selle; b) palgid või puittooted tuleb laadida selliselt, et oleks võimalik lugeda vöötkoode pihuskanneriga ilma, et peaks koormat autolt maha laadima. Seetõttu tuleb palgiotste ja veoki kaitseseina (olenevalt autotüübist) vahele jätta ruumi või tuleb palgid laadida selliselt, et siltidega palgiotsad jäävad tahapoole ja on selgelt nähtavad. See lihtsustab järelevalveahela süsteemi palgimõõtjatel ja metsanduse arendamise ametil sildinumbrite kontrollimist, kui auto on teel. Libeeria kontrolliosakond kontrollib kõiki väljastatud ja vastuvõetud saatekirju/kättetoimetamisteatisi; osakonnas on mobiilsed palgimõõtjate/inspektorite rühmad, kes kontrollivad valimit kõikidest transpordisaadetistest. Dokumenteerida tuleb puude liik, palgi läbimõõt ja pikkus. Samal ajal kontrollib Libeeria politsei, et kontrollpunkte läbivate saadetistega on kaasas nõutavad saatekirjad. 5.6. Puidutöötlemine Siin esitatakse üksikasjalikud menetluste kirjeldused, kuidas töötatakse välja saeveskitööde ja puittoodete teiste töötlusprotsesside hindamine vabatahtliku partnerluslepingu rakendamise esimesel kolmel aastal. Põhimõtteliselt hõlmab ettevõtjapoolne tegevuskontroll ja järelevalveahela süsteemi tehtav kontroll i) puidutoorme vedamist saeveski territooriumile, ii) puidutoorme ladustamist, iii) töötlemist, iv) töödeldud toodete ladustamist ja v) toodete väljavedamist saeveskist. Kohaldatakse järgmisi kontrollimeetmeid: a) ettevõtja dokumenteerib kogu saeveskisse tuleva puidutoorme ja sisestab vastavad andmed järelevalveahela teabesüsteemi; b) ettevõtja peab arvestust saeveski territooriumil ladustatava kogu puidutoorme üle ja sisestab vastavad andmed järelevalveahela teabesüsteemi. Ettevõtja peab kasutama varude haldussüsteemi, kuhu salvestada toorme liikumine ladustusalale ja sealt välja; c) ettevõtja personal salvestab töötlemisettevõttesse mineva toorme ja kõik sealt väljuvad tooted, sisestades andmed standardvormidele. See annab alusandmed saagise hindamisele (saeveskis võiks see olla väljuva saepuidu maht väljendatuna protsendina saeveskisse minevate palkide mahust; teistel juhtudel võiks see olla lihtne teisendussuhe, nt x m3 saetud puitu võrdub y ühikut toolijalgu jne); d) ettevõtja peab arvestust saeveski territooriumil ladustatava kogu töödeldud puidu üle ja sisestab vastavad andmed järelevalveahela teabesüsteemi. Ettevõtja peab kasutama varude haldussüsteemi, kuhu salvestada toorme liikumine igasse lattu ja sealt välja; e) ettevõtja peab arvestust saeveski territooriumilt väljaviidava kogu puidutoorme üle ja sisestab vastavad andmed järelevalveahela teabesüsteemi; f) Libeeria kontrolliosakonna personal peab kontrollima toote töötlemist (näiteks ühe vahetuse töö saeveskis) kogu kontrollitavast partiist võetava valimi alusel, kui saeveski on valmis tootmist alustama. See valim on aluseks „kinnitatud teisendussuhtele”; g) Libeeria kontrolliosakond hindab perioodiliselt ja pisteliselt „kinnitatud teisendussuhet” uuesti. Need töötlemisettevõtte külastused peaksid toimuma etteteatamiseta; h) järelevalveahela teabesüsteem võrdleb ettevõtja sisestatud ja standardvormidel põhinevat teisendussuhet „kinnitatud teisendussuhtega”. Kõik olulised kõrvalekalded annavad põhjuse täiendavaks inspekteerimiseks ja/või kohustuste täitmata jätmise aruande väljastamiseks; i) Libeeria kontrolliosakond korraldab ettevõtja kõikide toimingute ja tema kasutatavate raamatupidamissüsteemide pistelisi kontrolle, mis hõlmab puidutoorme ja töödeldud toodete saeveskis liikumise kontrollimist. 5.7. Eksport See protsess kirjeldab, kuidas Libeeria kontrolliosakonnas ekspordiks heaks kiidetud tooted transporditakse sadamasse ja laaditakse laevadele. Ekspordikohas kontrollib järelevalveahela süsteem kõiki järelevalveahela teabesüsteemis olevate siltide numbreid ja tootekirjeldusi ning ekspordisaadetiste valimit inspekteeritakse füüsiliselt. Eksportija peab teavitama järelevalveahela süsteemi, kui laev on laadimiseks valmis, et järelevalveahela süsteem saaks oma ülesannet täita ja saata kontrollrühma laeva lõplikku laadimist jälgima. Palkide laevale laadimise ajal võrdleb järelevalveahela süsteemi inspektor neid kirjeldustega, et teha kindlaks, et need on hõlmatud kehtiva FLEGT-litsentsiga, ning salvestab tulemused elektronmärkmikku või asjakohasele vormile. Salvestatud andmed laaditakse üles järelevalveahela teabesüsteemi ja ühildatakse varasemalt salvestatud tootekirjeldusega, et jälgida, millist toodet tegelikult eksporditakse. 5.8. Siseturg Punktides 5.2–5.7 kirjeldatud kontrollimenetlusi kohaldatakse siseturul, kui puit pärineb metsamajanduslepingute, puidumüügilepingute ja erakasutuslubadega varustatud tootmispiirkonnast. Puidu tarneahelate juhtimismenetlused alates toimingutest saeveskis töötatakse välja käesoleva lepingu VII lisas märgitud ajavahemiku jooksul. 5.9. Imporditud puit Importija peab tõendama, et imporditud puit on pärit õiguspärastest allikatest ja on läbinud tollikontrolli kooskõlas Libeeria õigusaktidega. Puidu õiguspärasust ülestöötamisriigis saab tõendada sertifikaatide abil, mis on väljastatud selliste sertifitseerimissüsteemide või teiste õiguspärasuse kontrollisüsteemide alusel, mida Libeeria valitsus on hinnanud ja heaks kiitnud asjaomaste valitsustega konsulteerides. Libeeria õiguspärasuse tagamise süsteemis peetakse õiguspäraseks sellist imporditud puitu, mida on kontrollitud vabatahtliku partnerluslepinguga hõlmatud teise riigi õiguspärasuse tagamise süsteemis ja millel on toimiv FLEGT-litsentsimissüsteem. Imporditud puit, mille õiguspärasus on tõendatud, lisatakse piiril järelevalveahela süsteemi ja seda kontrollitakse siitpeale samamoodi, nagu kodumaiselt kasvatatud puitu. 5.10. Läbiveetav puit Läbiveetav puit tuleb hoida eraldi kodumaisest või imporditavast puidust ning see veetakse läbi Libeeria Libeeria tollikontrolli all. Läbiveetavat puitu ei lisata järelevalveahela süsteemi ja sellele ei tule ekspordikohas väljastada Libeeria FLEGT-litsentsi. Päritoluriik ja ülestöötamisriik peab olema selgelt märgitud saatekirjale ja teistele transpordidokumentidele. Libeeria täpsustab, milliseid õigusdokumente ja asjaomaseid tollikontrolle kohaldatakse läbiveetava puidu suhtes. Enne litsentsimissüsteemi toimima hakkamist töötatakse välja üksikasjalikud menetlused. 5.11. Kautšukipuu Kautšukipuu raie, transpordi, hakkimise ja ekspordi standardne töökord töötatakse välja vabatahtliku partnerluslepingu rakendamise ajal. 5.12. Andmete võrdlemine Järelevalveahela teabesüsteemi kasutatakse kvantitatiivsete andmete võrdlemiseks tarneahela eri etappide jooksul ja vahel. Võrdlemiste eesmärk on tagada, et puidu liigilised ja läbimõõdulised kogused oleks vastavuses kogu tarneahelas, ning eelkõige kontrollida, et väljasaadetud kogus ei ületa kättesaadetud kogust ja et töötlemisel oleks toorme hulga ja töödeldud toodete koguse vaheline suhe mõistlik. Mitmete tarneahelate ja teatavate ajavahemike konsolideeritud andmete võrdlemiseks töötatakse välja protokollid eesmärgiga kontrollida kogu metsandussektori õiguspärasust piirkondlikul või siseriiklikul tasandil. Lisaks kvantitatiivsete andmete võrdlemisele kontrollib järelevalveahela süsteem vastavust Libeeria kontrolliosakonna andmebaasiga, et valitseks täielik vastavus õiguspärasuse mõistele enne igat tehingut, olgu see siis eksport või müük Libeerias. 6. ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI NÕUETE EIRAMINE FLEGT-litsentse ei väljastata enne, kui kõik õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuded on täidetud. Käsitleda tuleb kõiki õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuete eiramise juhtusid. Kontrollitegevuse käigus kindlaks tehtud õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuete eiramise käsitlemisel kohaldatakse kehtivaid õiguslikke menetlusi ja sanktsioone. Olenevalt rikkumisest võidakse kohaldada haldustrahve või parandusmeetmeid, tegevus peatada ja/või ettevõtja vastutusele võtta. Rikkumisjuhtude käsitlemiseks ja sanktsioonide määramiseks nõuete mittetäitmise korral töötatakse välja üksikasjalikud juhised enne FLEGT-litsentsimissüsteemi toimima hakkamist. Kõik õiguspärasuse mõiste, järelevalveahela süsteemi ja vastavate sanktsioonide eiramise juhud salvestatakse kontrollimise andmebaasi (vt jagu 4.2). 7. LITSENTSIMINE Libeeria litsentsimisosakond (LLD) luuakse selleks, et väljastada FLEGT-litsentse nendele puittoodete ekspordisaadetistele, mis vastavad õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetele. Litsentsimisprotsess koosneb järgmistest etappidest: a) eksportija taotleb Libeeria litsentsimisosakonnast igale ekspordisaadetisele FLEGT-litsentsi. Kahe aasta jooksul pärast vabatahtliku partnerluslepingu allkirjastamist töötatakse välja standardne taotlusvorm nõutava teabe ja dokumentide täpsustamiseks. Libeeria litsentsimisosakond registreerib taotluse ja saadab selle kontrollimiseks Libeeria kontrolliosakonnale; b) Libeeria kontrolliosakond kontrollib, kas eksportija ja ekspordisaadetisega seotud võimalikud tarnijad vastavad Libeeria õiguspärasuse mõistele ning kas ekspordiks mõeldud tooted on pärit õiguslikest allikatest ja on nõuetekohaselt sisestatud järelevalveahela teabesüsteemi. Üksikasjalikud menetlused ja kontrollnimekirjad, mida Libeeria kontrolliosakond kasutab, töötatakse välja kahe aasta jooksul pärast vabatahtliku partnerluslepingu allkirjastamist; c) Libeeria kontrolliosakond saadab seejärel kirjaliku teate Libeeria litsentsimisosakonnale, et kinnitada kontrollimise tulemust. Teatise vorm ja selle edastusprotsess töötatakse välja kahe aasta jooksul pärast vabatahtliku partnerluslepingu allkirjastamist. – Kui Libeeria kontrolliosakond kinnitab täielikku vastavust õiguspärasuse mõistele, annab Libeeria litsentsimisosakond asjaomasele ekspordisaadetisele viivitamata välja FLEGT-litsentsi. Üksikasjalikud menetlused taotleja teavitamiseks ja FLEGT-litsentsi väljastamiseks töötatakse välja kahe aasta jooksul pärast vabatahtliku partnerluslepingu allkirjastamist. – Kui selles etapis avastatakse nõuete eiramine, teatab Libeeria kontrolliosakond Libeeria litsentsimisosakonnale, et FLEGT-litsentsi ei saa väljastada, ning esitab tagasilükkamise põhjused ja salvestab tagasilükkamise järelevalveahela teabesüsteemis. Libeeria litsentsimisosakond teavitab taotlejat, et litsentsitaotlus on tagasi lükatud ja esitab selle põhjused. Üksikasjalikud menetlused mittevastavate saadetiste käsitlemiseks ja taotleja teavitamiseks töötatakse välja kahe aasta jooksul pärast vabatahtliku partnerluslepingu allkirjastamist; a) pärast FLEGT-litsentsi väljastamist saadab eksportija selle koopia koos kirjeldusega ja teate soovitava laadimiskuupäevaga tollile ja sadamavaldajale. Toll ja sadamavaldaja kontrollivad, et litsents vastaks teistele ametlikele ekspordidokumentidele ja standardsetele vorminõuetele. Libeeria litsentsimisosakond salvestab kõik saadud FLEGT-litsentsi taotlused, sealhulgas tagasilükatud taotlused. FLEGT-litsentside tehniline kirjeldus, sealhulgas litsentsi vorm ja kehtivusaeg, esitatakse käesoleva lepingu IV lisas. 8. SÕLTUMATU AUDIT Sõltumatu auditi eesmärk on hinnata, kas õiguspärasuse tagamise süsteem toimib tulemuslikult, nõuetekohaselt ja usaldusväärselt, ning teha kindlaks võimalikud nõrgad kohad ja riskid süsteemi struktuuris ja rakendamisel. Sõltumatu auditi juhised, sealhulgas ülesanded, nõutav kvalifikatsioon ja meetod, on esitatud käesoleva lepingu V lisas. A LIIDE: Õiguspärasuse mõiste, õiguspärasuse hindamise tabel ja KONTROLLImenetlused 9. METSANDUSPOLIITIKA JA -ÕIGUSE REFORMIKAVA Allpool esitatud õiguspärasuse mõiste väljatöötamisel osalesid väga erinevad sidusrühmad. Õiguspärasuse mõiste väljatöötamisel tuvastasid sidusrühmad mitmeid ebatäpsusi, puudujääke ja ebakõlasid kehtivates õigusaktides, määrustes ja poliitikas, millel õiguspärasuse mõiste tugineb, ning leidsid, et nendega tuleb Libeeria metsandussektoris soovitud hea valitsemistava saavutamiseks tegeleda. Libeeria valitsus planeerib seetõttu viia metsandussektoris ellu õigus- ja poliitikareforme, konsulteerides kõikide asjaomaste sidusrühmadega. Eeldatavalt jõuavad need reformid lõpule 2013. aastal ning seejärel õiguspärasuse mõistet ajakohastatakse, et kajastada asjaomaseid muudatusi. Poliitika- ja õigusreforme on vaja järgmistes valdkondades: a) sotsiaalsed kokkulepped: sotsiaalsete kokkulepete üle peetavate läbirääkimiste regulatiivmenetluste kehtestamine, sealhulgas i) läbirääkimiste ajastamine; ii) kogukondadele rahaliste vahendite väljamaksmise ja ülekandmise õigeaegsus; iii) sotsiaalsete kokkulepete miinimumsisu ja sätete jõustamine; iv) kogukonna kasutusõigused seoses kontsessioonipiirkondadega ja v) lihttööliste palkamine jne; b) kogukonna metsandusmääruse kehtestamine, et tagada kogukonna metsamajandamiseks spetsiifilised juhised; c) mahajäetud palkide kasutamine, sealhulgas nende müügiks oksjoni korraldamise kord, õigusliku omaniku registreerimine ja andmete sisestamine õiguspärasuse tagamise süsteemi; d) seadusevastase ülestöötamise tõttu valitsuse poolt konfiskeeritud palkide kasutamine; e) sõltumatute sertifitseerimissüsteemide integreerimine õiguspärasuse tagamise süsteemi: arutelu ja kokkuleppele jõudmine sidusrühmadega sõltumatu(te) sertifitseerimissüsteemi(de) kasutamiseks Libeerias ja nende sõltumatu(te) sertifitseerimissüsteemi(de) kindlaks määramine, mida Libeeria tunnustaks vabatahtliku partnerluslepinguta riikidest imporditud palkide õiguspärase päritolu kindlaksmääramiseks; f) nn must nimekiri: nimekirja koostamine nendest isikutest, kes osalesid Libeeria kodusõjas ja kellel ei lubata seetõttu töötada metsandussektoris, nagu on nõutud metsanduse arendamise ameti kehtivate määrustega; g) töötlemisrajatised: määrus, mis on seotud metsamajandamislepingu omanike rajatavate töötlemisrajatistega ja nende rajatiste käitamise juhistega; h) kolmandate isikute juurdepääs ja metsasaaduste kasutamine: määrused, mis käsitlevad kolmandate isikute juurdepääsu ja metsaressursside kasutamist teiste isikute kontsessioonipiirkonnas; i) mootorsaemääruste õigsuse kontrollimine ja kehtestamine: juhised uute menetluste koostamiseks, et teha koostööd mitteametliku sektoriga. 10. ÕIGUSPÄRASUSE HINDAMISE TABEL Selleks et teha kindlaks, kas Libeeria turul müüdav või Libeeriast eksporditav puit ja/või puittooted vastavad õiguslikule standardile, mis on määratletud õiguspäraselt toodetud puidu mõistes, kohaldatakse järgnevas tabelis sätestatud põhimõtteid ja näitajaid ning samuti üksikasjalikke kontrollimenetlusi. Tabelis kirjeldatakse õiguspärasuse hindamise tabeli vormi (põhimõtted, näitajad, tõendajad ja kontrollimisjuhised). Tabel on jaotatud 11 põhimõtteks, mille all on loetletud näitajad ja tõendajad ning juhised näitajate kasutamise kohta vastavuse kontrollimisel. Juhised (eesmärk, regulatiivkontroll, kontrollimeetod ja sagedus) peegeldavad praegust käsitust, kuid need võivad muutuda süsteemide ja menetluste edasise arendamise käigus. Õiguspärasuse põhimõte || Libeeria õiguspärasuse mõiste on jaotatud 11 õiguspärasuse põhimõtteks. Iga õiguspärasuse põhimõte koosneb mitmest õiguspärasuse näitajast koos tõendajatega. Iga näitaja jaoks on välja töötatud kontrollimenetlus. Õiguspärasuse näitajad || Siin kirjeldatakse lühidalt normi või nõuet, mille täitmist peab Libeeria kontrolliosakond (LVD) kontrollima, et tuvastada vastavus konkreetsele õiguspärasuse põhimõttele. Õiguspärasuse tõendajad || Tõendajad on tõendid, mida Libeeria kontrolliosakonna inspektorid ja/või hindajad otsivad, et hinnata, kas konkreetne norm või näitaja on täidetud. See nimekiri ei ole lõplik ja hindaja võib kasutada vajaduse korral asjaomase näitaja kontrollimisel täiendavaid vahendeid. Kontrollimisjuhised || Need põhimõtted juhendavad Libeeria kontrolliosakonna inspektoreid ja/või hindajaid konkreetse näitaja hindamisel: 1. Eesmärk: esitatakse kontrollimenetluse eesmärk 2. Regulatiivkontroll: nähakse ette normid ja/või regulatiivsed nõuded konkreetse näitaja ja vastutava valitsusasutuse kohta. 3. Kontrollimeetod: esitatakse kontrollimise kirjeldus ja meetod, mis koosneb dokumentide läbivaatamisest, kontrollkäikudest, kinnitamisest ja/või konsulteerimisest. 4. Sagedus: nähakse ette, kui sagedasti Libeeria kontrolliosakond näitajat või selle konkreetset aspekti kontrollib. 1. PÕHIMÕTE: ÕIGUSLIK SEISUND/TUNNUSTAMINE JA ÕIGUS TEGUTSEDA METSANDUSSEKTORIS Metsalepingu või -loaomanik on õiguslikult tunnustatud ettevõte, kogukond või isik, kes täidab kõiki metsasektori nõudeid Näitaja 1.1. Lepingu- või loaomanik on füüsiline või juriidiline isik, kes on nõuetekohaselt registreeritud Libeeria valitsuse juures ja keda tunnustab FDA. Tõendaja || Lepingu või loa liik 1.1.1. Korporatsioonide ja ühingute puhul – kehtiv äriregistri aastasertifikaat ning MOCI väljastatud litsents || Kõik lepingu- või loaliigid, mille omanik on registreeritud ettevõte. 1.1.2. Korporatiivsete üksuste puhul – välisministeeriumile (MOFA) esitatud põhikiri || Kõik lepingu- või loaliigid, mille omanik on korporatsioon.. 1.1.3. Registreerimata ettevõtete puhul – FDA väljastatud sertifikaat või tunnustus/tõend || Füüsilisele isikule või füüsilisest isikust ettevõtjale väljastatud FMC/TSC kogukonna metsanduse seaduse alusel, FUP/PUP ja mootorsaeluba. Kontrollimisjuhised || Kontrollimismeetod || Kontrollimise sagedus Eesmärk: Menetluse eesmärk on kontrollida, et metsalepingut või raieluba, palkide või mis tahes puittoodete ülestöötamis-, töötlemis- või ekspordiluba Libeerias taotlev isik on nõuetekohaselt registreeritud ettevõte või FDA on tunnustanud seda ettevõttena, mis on suuteline omandama ja täitma metsalepingut või -luba Libeeria õigusaktide alusel. Regulatiivkontroll: Libeeria õigusaktidega nõutakse, et kõik ettevõtet juhtivad ja/või ettevõtlustoiminguid tegevad isikud peavad end registreerima MOCIs. Ettevõtte registreerimata jätmine on õigusrikkumine. Kogukondlikus metsanduses tegutsemiseks peab kogukonda tunnustama FDA. Ettevõtte registreerimise kehtivus lõpeb igal aastal registreerimiskuupäeval ja seda peab pikendama. NFRLis on sätestatud, et isik, kes täidab kõik vajalikud nõuded,, võib sõlmida ja hallata metsalepingut. Termin „isik” on määratletud kui füüsiline ja juriidiline isik registrikandest sõltumata. || Kirjeldus: LVD kontrollib kehtiva ettevõtte registreerimisdokumendi olemasolu. Selguse saamiseks võib LVD küsida lisateavet MOCIst ja FDA kaubandus- ja õigusosakondadest. Kogukondliku metsanduse korral võib tõendi FDA antud tunnustuse kohta saada FDA õigus- ja kogukondliku metsanduse osakondadest. Tõendamisviisid: Varmentamismenetelmät: 1. 1. Dokumentide läbivaatus 2. 2. Konsultatsioonid MOCI ning FDA kaubandus-, õigus- ja kogukondliku metsanduse osakondadega || Igal aastal Viited: GBL (artikli 4 lõiked 3–5); COCS SOP (4) || Näitaja 1.2. Lepingu- või loaomanike või osanike hulka ei kuulu Libeeria praegune president ega asepresident, seadusandliku kogu liikmed, kabinetiliikmed, FDA direktorid ja juhid, praegune riigi komissar ega ükski teine isik, kellel on keelatud omada metsalepingut või olla huvitatud metsalepingust. Tõendaja || Lepingu või loa liik 1.2.1. Lepinguomanik, kes on registreeritud ettevõte – notariaalselt kinnitatud ja ettevõtte tegevjuhi koostatud kirjalik tunnistus, milles teatatakse, et ettevõtte omanike hulka ei kuulu keelatud isikuid. || Kõik lepingu- või loaliigid 1.2.2. FDA koostatud kehtiv nimekiri valitsuse ametisolevatest vanemametnikest, kellel on keelatud omada metsalitsentsi vastavalt NFRLi artikli 5 lõike 2 punktile b. || Kõik lepingu- või loaliigid 1.2.3. Kehtiv nimekiri korporatiivse lepingu osanikest ja tulusaavatest omanikest või loaomanikest. || Kõik lepingu- või loaliigid Kontrollimisjuhised/menetlus (LAS-LVD-0.1.2) || Kontrollimismeetod || Kontrollimise sagedus Eesmärk: Menetluse eesmärk on tagada, et kõik metsalitsentsi ja/või kontsessioonilepingu taotlejad on kõlblikud metsalepingut täitma. Regulatiivkontroll: Valitsuses teatavatel ametikohtadel töötavatel isikutel on NFRLi artikli 5 lõike 2 punkti b alusel keelatud tegeleda äriotstarbelise metsamajandusega, sest eksisteerib tegelik või potentsiaalne huvide konflikt. Kõige olulisem regulatiivne huvi on teha ristkontroll lepingu praeguse omaniku ja FDA hallatava keelatud valitsuse vanemametnike kehtiva nimekirja vahel. Kuna peamine vastutus lasub lepinguomanikul ja ta peab tagama, et tema omanikud oleksid isikud, kes täidavad kõiki nõudeid, tuleb lepinguomanikul koostada kirjalik tunnistus vastavuse kohta. Notariaalselt kinnitatud kirjaliku tunnistuse tõepärasust kontrollitakse lepingu omanikke käsitlevate olemasolevate dokumentidega võrdlemisel. Keelatud isikute nimekiri ja samuti lepinguid või litsentse omavate registreeritud ettevõtete praeguste osanike nimekiri tehakse avalikuks, nagu on sätestatud käesoleva lepingu IX lisas. || Kirjeldus: Selleks et tagada eespool toodud nõuete täitmine, peab LVD läbi vaatama lepinguomaniku omandisuhte dokumendid eesmärgiga kontrollida, et taotleja ei oleks keelatud isik või üksus, kelle omanike hulka kuulub keelatud isik. Tõendamisviisid: 3. 1. Konsultatsioon FDAga 4. 2. Dokumentide läbivaatus || Iga saadetise puhul Viited: NFRL (artikli 5 lõike 2 punkt b); määrus 103-7 (artiklid 21–22), määrus 104-07 (artikkel 62); PPC seaduse artikkel 44 || Näitaja 1.3. Lepinguomanikul ei ole keelatud osaleda pakkumisel või taotleda metsalepingut või teist valitsuse lepingut/kontsessiooni riigihangete ja kontsessioonide seaduse (PPCA) rikkumise tõttu. Tõendaja || Lepingu või loa liik 1.3.1. Riigihangete kontsessioonikomitee (PPCC) töötab välja ja peab selliste keelatud isikute nimekirja, kes on süüdi mõistetud PPC seaduse või selles kehtestatud eeskirjade ja juhiste rikkumises. || FMC, TSC ja FUP, mille väärtus on üle 10 000 USD. Kontrollimisjuhised/menetlus: || Kontrollimismeetod || Kontrollimise sagedus Eesmärk: Menetluse eesmärk on tagada, et ükski metsalepingu või -loa taotleja ei ole rikkunud PPC seadust, millega reguleeritakse kontsessioonide ja teiste lepingute andmist. Regulatiivkontroll: Metsalitsentsi taotlejal ei tohi takistada teha pakkumist kontsessiooni või muu riikliku lepingu sõlmimiseks PPCCga kehtestatud hanke-eeskirjade rikkumise tõttu. Edukaid pakkujaid tuleb kontrollida, võrreldes neid keelatud isikute kehtiva/ajakohastatud nimekirjaga, mille esitab ja mida haldab PPCC vastavalt PPC seaduse artiklile 44, mis välistab teatavatele üksustele kontsessiooni andmise. teatavatel tingimustel pärast edukat taotlemist ja/või pakkumist. || Kirjeldus: Selleks et tagada eespool toodud nõuete täitmine, peab LVD kontrollima, et taotleja ei oleks PPCC keelatud isikute nimekirjas, PPCC keelatud isikute nimekiri on üks avalikustatavatest dokumentidest, nagu on viidatud käesoleva lepingu IX lisas. Kontrollimisviisid: 5. 1. Konsulteerimine PPCCga 6. 2. Dokumentide läbivaatus || Üks kord lepingu kehtivuse ajal Viited: PPC seaduse artikkel 44 || 2. PÕHIMÕTE: METSADE ERALDAMINE Lepinguga hõlmatud metsakasutusõigused on antud vastavalt riikliku metsandusreformi seadusele ja kogukonnaõiguste seadusele Näitaja 2.1. Kavandatavast kontsessioonipiirkonnast 3 km kaugusel asuvate kogukondadega (edaspidi „mõjutatud kogukonnad”) on FDA konsulteerinud ning nad on andnud teadliku nõusoleku kavandatava kontsessiooni kohta. Tõendaja || Lepingu või loa liik 2.1.1. FDA poolt ettevalmistatud sotsiaal-majandusliku uuringu aruanne || FMC, TSC ja FUP, mille väärtus on üle 10 000 USD. 2.1.2. Konsultatsiooni(de) kirjalikud teated (raadio- ja ajaleheteadaanded) || FMC, TSC ja FUP, mille väärtus on üle 10 000 USD. 2.1.3. Kohtumistel kohalviibijate nimekiri ja protokoll, kuhu märgitakse peamised arutlusteemad ja saavutatud kokkulepped || FMC, TSC ja FUP, mille väärtus on üle 10 000 USD. 2.1.4. Hea tahte kiri, millele on allakirjutanud kogukonnad, kes kohustuvad pidama läbirääkimisi heas usus kõikide võimalike lepinguomanikega. || FMC, TSC ja FUP, mille väärtus on üle 10 000 USD. Kontrollimisjuhised/menetlus (LAS-LVD-0.2.1) || Kontrollimismeetod || Kontrollimise sagedus Eesmärk: Seaduses on rõhutatud avalikkuse tähtsat rolli juhtimisel, läbipaistvuse tagamisel ja otsustusprotsessis osalemisel. Menetluse eesmärk on tagada, et sellest aspektist peetakse nõuetekohaselt kinni metsandusressursside kindlakstegemisel ja eraldamisel Libeerias. Regulatiivkontroll: FDAle on antud volitused otsustada valitsuse kätte usaldatud metsaressursside kasutamise ja eraldamise üle. Maakasutuse planeerimisel ja metsaressursside õigsuse kontrollimisel on avalikkuse osalemine määrava tähtsusega ning FDAl on kohustus kaasata asjaomaseid mõjutatud kogukondi. Eesmärgiga tagada nõuetekohane osalemine, on FDAle esitatud nõuded teavitamise, kohtumiste korraldamise, kommentaaride dokumenteerimise ja selliste kogukondade panusega arvestamise kohta. Selline osalust rõhutav lähenemisviis tagab, et asjaomaste sidusrühmade seisukohti võetakse arvesse ja et tehakse informeeritud otsus maakasutuse planeerimisel ja metsandusressursside õigsuse kontrollimisel. Vastavalt FDA poolt pärast kõiki osapooli kaasavat ettevalmistavat protsessi välja antud heakskiidetud käsiraamatule hõlmavad mõjutatud kogukonnad neid kogukondi, mis asuvad 3 km raadiuses kontsessioonipiirkonnast. || Kirjeldus: LVD kontrollib, et FDA peaks metsamaakasutuse planeerimisel kohustuslikke konsultatsioone kogukondade ja teiste sidusrühmadega. Kui kogukondadega peetakse konsultatsioone, kinnitab LVD selle toimumist ja konsultatsioonide kvaliteeti, kontrollides dokumente, sealhulgas aruannet sotsiaal-majandusliku uuringu ning kohtumiste valitsenud meeleolu ja neil peetud arutelude ajastuse ja korralduse kohta. Vajaduse korral võib konsulteerida teiste valitsusasutustega, näiteks siseministeeriumiga, ja asjaomaste mõjutatud kogukondadega. Kontrollimisviisid: 7. 1. Konsultatsioonid FDAga ning vajaduse korral siseministeeriumi ja mõjutatud kogukondadega 8. 2. Dokumentide läbivaatus || Üks kord lepingu kehtivuse ajal Viited: NFRL (artikli 4 lõiked 1–5); määrus 102-07 (artiklid 21–22), määrus 104-07 (artikkel 62); PPC seaduse artikkel 87 || Näitaja 2.2. Enne metsalepingu andmist on FDA saanud planeerimis- ja majandusministeeriumist kontsessioonisertifikaadi, millega kiidetakse heaks FDA esitatud kontsessiooniplaan ja kinnitatakse, et kavandatav kontsessioon vastab riikliku arengu eesmärkidele. Tõendaja || Lepingu või loa liik 2.2.1. Planeerimis- ja majandusministeeriumile (MPEA) FDA poolt esitatud kontsessiooniplaan seoses lepinguomaniku kontsessiooniga. || FMC, TSC ja FUP, mille väärtus on 10 000 USD või rohkem. 2.2.2. MPEA poolt FDAle väljastatud kontsessioonisertifikaat (või kirjalik kinnitus), millega antakse FDAle volitused alustada konkreetsele metsaalale kontsessiooni/lepingu andmist. || FMC, TSC ja FUP, mille väärtus on 10 000 USD või rohkem. Kontrollimisjuhised/menetlus (LAS-LVD-0.2.2) || Kontrollimismeetod || Kontrollimise sagedus Eesmärk: Menetluse eesmärk on kontrollida, et Libeeria metsanduse eesmärgid on koondatud riigi üldisesse arenguplaani, nagu selle on kinnitanud MPEA kontsessioonisertifikaadi väljaandmisega. Regulatiivkontroll: FDA peab tagama, et eraldatav mets oleks sobiv äriotstarbeliseks metsamajanduseks ja et kontsessiooniplaan on välja töötatud, et tagada NFRLis ja PPC seaduses sätestatud kõikide nõuete täitmine, austades kaitsealasid ja mõjutatud kogukondade õigusi, eelkõige metsasaaduste kasutamisel. || Kirjeldus: LVD peab kontrollima, kas MPEA tõepoolest väljastas FDAle kontsessioonisertifikaadi pärast FDA poolt välja töötatud ja esitatud kontsessiooniplaani läbivaatamist, et tagada võistupakkumise nõuete täitmine vastavalt NFRLis ja PPC seaduses sätestatule. Seda tehakse konsulteerides FDA õigus- ja/või kaubandusosakonnaga. Kontrollimisviisid: 9. 1. Konsultatsioonid PPCC ja/või FDA õigus- ja kaubandusosakondadega 10. 2. Dokumentide läbivaatus || Üks kord lepingu kehtivuse ajal Viited: määrus 104-07 (artikli 5 lõike 2 punkti a alapunkt i), PPC seadus (artikkel 46) || Näitaja 2.3. Lepinguomanik täitis seadusjärgsed eelkvalifitseerumise nõuded ja FDA kvalifitseeris lepinguomaniku nõuetekohaselt i) tegutsema metsandussektoris ning TSC ja FMC puhul, ii) tegema pakkumust lepingu saamiseks. Tõendaja || Lepingu või loa liik 2.3.1. Eelkvalifitseerimiskomitee aruanne eelkvalifitseerimisprotsessi kohta || FMC, TSC ja FUP, mille väärtus on 10 000 USD või rohkem. 2.3.2. Lepinguomanikule väljastatud kehtiv eelkvalifitseerumise tunnistus || FMC, TSC ja FUP, mille väärtus on 10 000 USD või rohkem. 2.3.3. Tõend maksude kohta, mis näitab võlgnevuste puudumist esitamise kuupäeva seisuga || FMC, TSC ja FUP, mille väärtus on 10 000 USD või rohkem. 2.3.4. Likviidsusgarantii tunnustatud pangalt esitamise kuupäeva seisuga || FMC, TSC ja FUP, mille väärtus on 10 000 USD või rohkem. 2.3.5. Ettevõtte registreerimise tunnistuse kuupäev on varasem eelkvalifitseerimise tunnistuse kuupäevast || FMC, TSC ja FUP, mille väärtus on 10 000 USD või rohkem. Kontrollimisjuhised/menetlus (LAS-LVD-0.2.3) || Kontrollimismeetod || Kontrollimise sagedus Eesmärk: Menetluse eesmärk on kontrollida, et litsentsi taotlev ettevõte on täitnud kõik asjaomased eelkvalifitseerumise nõuded ja täidab nii pakkumisprotsessi kriteeriume. Regulatiivkontroll: FDA peab tagama, et konkreetne lepinguomanik on täitnud kõik eelkvalifitseerumise nõuded enne pakkumisprotsessi ja/või metsaressursi taotlemist. Eelkvalifitseerumisnõuete hulka kuulub muu hulgas: 1) põhikiri välisministeeriumist (MOFA), 2) ettevõtte registreerimise tunnistus MOCIst, 3) maksutõend rahandusministeeriumist (MOF) ja 4) likviidsusgarantii tunnustatud pangalt. || Kirjeldus: LVD peab kontrollima, et nõuded oleksid täidetud seaduses kehtestatud ajaks. See tähendab, et eelkvalifitseerimise tunnistuse kuupäev peab olema varasem lepinguomaniku või töötleja ettevõtte registreerimise, maksuameti tõendi ja nõutud pangagarantii kuupäevast. Kontrollimisviisid: 11. 1. Konsultatsioonid FDA, MOF, MOFA ja MOCIga 12. 2. Dokumentide läbivaatus || Üks kord lepingu kehtivuse ajal Viited: NFRL (artikli 5 lõike 2 punkti a alapunkt i); määrus 103-07 (artiklid 41–46) || Näitaja 2.4. Metsaleping hangiti kooskõlas võistupakkumise protsessi ja eeskirjadega, mis on kehtestatud riigihangete ja kontsessioonide seadusega ja FDA välja antud määrustega. Tõendaja || Lepingu või loa liik 2.4.1. Avaliku pakkumise kuulutus || FMC, TSC ja FUP, mille väärtus on üle 10 000 USD. 2.4.2. Kontsessioonipakkumise hindamiskomisjoni aruanne || FMC, TSC ja FUP, mille väärtus on üle 10 000 USD. 2.4.3. FDAlt nõuete täitmise kontrollikomitee aruanne || FMC, TSC ja FUP, mille väärtus on üle 10 000 USD. 2.4.4. Pakkumiste hindamiskomisjoni lõplik aruanne ministeeriumidevahelisele kontsessioonikomiteele (IMCC) || FMC, TSC ja FUP, mille väärtus on üle 10 000 USD. 2.4.5. IMCC soovitused presidendile || FMC, TSC ja FUP, mille väärtus on üle 10 000 USD. Kontrollimisjuhised/menetlus (LAS-LVD-0.2.4) || Kontrollimismeetod || Kontrollimise sagedus Eesmärk: Menetluse eesmärk on kontrollida, et äriotstarbeliste metsamajandustegevuste litsents anti võistupakkumisele tuginedes, nagu on nõutud asjaomases seaduses. Regulatiivkontroll: Seaduses on nõutud, et pärast pakkumise esitamist hindab neid kontsessioonipakkumiste hindamiskomisjon, kes seejärel esitab pakkumise hindamisaruande 60 päeva jooksul kontsessiooniüksusele (käesoleval juhul FDAle). Seejärel peab FDA koostama kõikide soovitatud pakkumiste kohta nõuete täitmise aruande. Pärast seda esitab kontsessioonipakkumise hindamiskomisjon lõpliku aruande IMCCle. IMCC vaatab aruande läbi ja esitab soovitused presidendile lõppotsuse tegemiseks. || Kirjeldus: LVD peab kontrollima eespool nimetatud nõuete täitmist esialgu konsultatsioonide abil ning kontrollides nõutavate dokumentide olemasolu ja kehtivust koos FDA kaubandusosakonna ja/või õigusosakonnaga. Kui on vaja täiendavaid selgitusi, võib LVD konsulteerida kontssessioonipakkumise hindamiskomisjoni ja/või IMCCga. Kontrollimisviisid: 13. 1. Konsulteerimine FDA, IMCC ja PPCCga 14. 2. Dokumentide läbivaatus || Üks kord lepingu kehtivuse ajal Viited: NFRL (artikli 3 lõige 3 ja artikli 5 lõike 2 punkt a); PPC seadus (artikli 115 punktid 1 ja 2 ning artikkel 116); ning FDA määrus 104 (artiklid 31–36) || Näitaja 2.5. Erakasutusloa (PUP) korral anti leping kontrollitud maaomaniku kirjaliku loa alusel Tõendaja || Lepingu või loa liik 2.5.1. Eramaaomaniku kehtiv omandiõigust tõendav dokument || PUP 2.5.2. Eramaaomaniku kirjalik luba || PUP Kontrollimisjuhised/menetlus (LAS-LVD-0.2.5) || Kontrollimismeetod || Kontrollimise sagedus Eesmärk: Menetluse eesmärk on tagada, et PUP antakse vaid siis, kui eramaa omandisuhe on ühemõtteliselt kindlaks tehtud ja kui maaomanik annab sellele kirjaliku nõusoleku. Regulatiivkontroll: LVD peab kontrollima eramaaomanikku, kes on PUPi subjektiks. See hõlmab esitatud omandiõiguse dokumendi võrdlemist riiklike andmete ja dokumentide keskuse (CNDRA) avalike dokumentidega. || Kirjeldus: LVD peab kontrollima, et eespool nimetatud nõuded olid täidetud, kontrollides kõigepealt maaomandiõigust tõendavat dokumenti ja seejärel kinnitades, et kirjalik luba on tõepoolest maaomanikult. Kontrollimisviisid: 15. 1. Konsultatsioonid CNDRAga 16. 2. Dokumentide läbivaatus || Üks kord lepingu kehtivuse ajal Viited: NFRL (artikli 5 lõige 6) || Näitaja 2.6. Konsulteerides sidusrühmadega ja tuginedes sotsiaal-majandusliku uuringu aruandele, on FDA koostanud integreeritud kaardi, millele on märgitud lepingupiirkond ja naaberpiirkonnad, näiteks teised kontsessioonipiirkonnad, metsakaitsealad ja eramaad. Tõendaja || Lepingu või loa liik 2.6.1. FDA kaart, millel on märgitud kõnealune kontsessioonipiirkond ja naaberpiirkonnad || FMC, TSC, FUP 2.6.2. FDA õiguste jõustamist käsitlev aruanne (FDA vastavuse auditiaruanne) || FMC, TSC, FUP Kontrollimisjuhised/menetlus (LAS-LVD-0.2.6) || Kontrollimismeetod || Kontrollimise sagedus Eesmärk: Menetluse eesmärk on kontrollida, et lepinguomanikule antud kontsessioonipiirkond ei võta enda alla teise lepinguomaniku / teiste lepinguomanike maad või metsakaitseala. Regulatiivkontroll: Iga lepingupiirkonna nõuetekohane märkimine on väga oluline, et vältida kontsessioonipiirkondade kattumist või metsakaitsealadele tungimist. || Kirjeldus: LVD peaks kontrollima, et need nõuded oleks täidetud, kontrollides kontsessioonikaardi kehtivust koos FDA teadus- ja arendusosakonna ning õiguskaitseosakonnaga. Kontrollimisviisid: 17. 1. Konsultatsioonid FDA teadus- ja arendusosakonna ning õiguskaitseosakonnaga 18. 2. Dokumentide läbivaatus || Üks kord lepingu kehtivuse ajal Viited: COCS SOP (7, 8, 19, 20 ja 21), määrus 109-07 || Näitaja 2.7 Metsalepinguomanik on FDAle esitanud koos oma pakkumisega pakkumistagatise metsalepingu saamiseks. Tõendaja || Lepingu või loa liik 2.7.1. Pakkumistagatise vastuvõtuteatis, mille FDA väljastab lepinguomanikule || FMC ja TSC Kontrollimisjuhised/menetlus (LAS-LVD-0.2.7) || Kontrollimismeetod || Kontrollimise sagedus Eesmärk: Menetluse eesmärk on kontrollida, et pakkuja on esitanud kohustusliku tagatise ja on täitnud asjaomased nõuded. Regulatiivkontroll: FDA määruses 104–07 nõutakse pakkujatelt, kes soovivad sõlmida FMC ja TSC, koos pakkumisega pakkumistagatise esitamist. Võlakiri peab kehtima vähemalt 12 kuud ja hõlmama summat, mis on võrdne 1/6ga asjaomase lepingu jaoks määratud piirkonna aastamaksust. Lisaks peab võlakirja olema välja andnud Libeeria pädev ja volitatud asutus. Kooskõlas määruse 104-07 artikliga 43 võib pakkumise võitja 30 päeva jooksul pärast pakkumise võitja valimist algse tagatise tagasi nõuda, deponeerides tagatise summa sularahas Libeeria Keskpangas või muus pangas, mis on ametlikult määratud hoidma FDA kontosid, ja esitades deponeerimistõendi FDAle. Määruses on täiendavalt sätestatud, et kui tõend tagatissumma deponeerimise kohta Libeeria Keskpangas esitatakse õigeaegselt, tagastab FDA pakkumise võitjale algse tagatise. Kuid kui pakkumise võitja ei esita 30 päeva jooksul pärast valimist deponeerimistõendit, võtab FDA raha välja ja hoiustab selle Libeeria Keskpangas või muus pangas, mis on ametlikult määratud FDA kontode hoidmiseks. Kui pakkumise võitja ja valitsus sõlmivad lepingu, millega seoses võlakiri esitati, korraldab FDA deponeeritud vahendite krediteerimise, et katta summad, mille pakkumise võitja võlgneb lepingujärgselt valitsusele. || Kirjeldus: LVD peab kontrollima nõuete täitmist, konsulteerides ja kontrollides koos FDA kaubandus- ja/või rahandusosakonnaga pakkuja tagatise tõendi kehtivust. Kontrollimisviisid: 19. 1. Konsultatsioonid FDA kaubandus- või rahandusosakonnaga 20. 2. Dokumentide läbivaatus || Üks kord lepingu kehtivuse ajal Viited: määrus 104-07 (artikkel 43 ja artikli 61 punkt b), COCS SOP (9) || Näitaja 2.8. Lepinguomanik esitab esialgse täitmisgarantii õigusaktides sätestatud ajavahemiku jooksul pärast lepinguläbirääkimiste lõppemist. Tõendaja || Lepingu või loa liik 2.8.1. Täitmisgarantii koopia, mis on esitatud 90 päeva jooksul pärast läbirääkimiste lõppemist || FMC 2.8.2.Täitmisgarantii koopia, mis on esitatud 30 päeva jooksul pärast läbirääkimiste lõppemist || TSC Kontrollimisjuhised/menetlus (LAS-LVD-0.2.8) || Kontrollimismeetod || Kontrollimise sagedus Eesmärk: Menetluse eesmärk on kontrollida, et nõutav täitmisgarantii esitati ettenähtud aja jooksul. Regulatiivkontroll: Määruses 104-07 on nõutud, et FMC ja TSC omanikud (kuid mitte FUP või PUP omanikud) esitavad täitmisgarantii ettenähtud aja jooksul: 1. FMC: 90 päeva jooksul tuleb esitada 150 000 USD suurune täitmisgarantii (vähem kui 10 000 ha) ja kuni 250 000 USD suurune (rohkem kui 100 000 ha); 2. TSC: 30 päeva jooksul tuleb esitada 25 000 USD suurune täitmisgarantii. || Kirjeldus: LVD peab kontrollima eespool toodud nõuete täitmist, konsulteerides ja kontrollides koos FDA kaubandus- ja/või rahandusosakonnaga täitmisgarantii olemasolu ja kehtivust. Kontrollimisviisid: 21. 1. Konsultatsioonid FDA kaubandusosakonnaga ja/või rahandusosakonnaga 22. 2. Dokumentide läbivaatus || Üks kord lepingu­perioodi alguses Viited: määrus 104-07 (artikli 61 punkt b); COCS SOP (9) || Näitaja 2.9. Lepinguomanik ja FDA on allkirjastanud metsalepingu ning vastavalt vajadusele nõuetekohaselt ratifitseerinud selle kooskõlas õigusaktidega. Tõendaja || Lepingu või loa liik 2.9.1. Metsalepingu ratifitseerimisakt, mille on president allkirjastanud ja mis on välja prinditud || FMS ja põllumajanduslikud kontsessioonid/istandused 2.9.2. Leping, mille on allkirjastanud lepinguomanik ja FDA tegevjuht || TSC, FUP, PUP, mootorsaeload Kontrollimisjuhised/menetlus (LAS-LVD-0.2.9) || Kontrollimismeetod || Kontrollimise sagedus Eesmärk Menetluse eesmärk on kontrollida, et kõik metsalepingud sõlmitakse seadusi järgides. FMCde puhul on eesmärk tagada, et lisaks allkirjastamisele lepinguomaniku ja Libeeria valitsuse poolt võetakse FMC ratifitseerimisakt vastu seadusandliku kogu mõlemas kojas ja selle kiidab heaks president. Kõikide teiste lepingute puhul on eesmärk tagada, et need allkirjastatakse nõuetekohaselt nii lepinguomaniku kui FDA juhtkonna poolt. Regulatiivkontroll: Pärast FMC allkirjastamist võitnud pakkujaga tuleks FMC ratifitseerida seadusandlikus kojas ning seadusandliku koja akti, millega FMC ratifitseeritakse, peaks heaks kiitma president. Lepinguomanik ja FDA allkirjastavad kõik teised metsalepingud ja load. || Kirjeldus: LVD kontrollib, et 1) kõik FMCd oleks allkirjastatud ja ratifitseeritud ning 2) kõikidele teistele metsalitsentsidele on allkirja andnud asjaomased lepinguomanikud ja FDA tegevjuht pärast heakskiidu saamist FDA juhatuselt. LVD peab kontrollima, et eespool toodud nõuded oleks täidetud, konsulteerides selleks FDA kaubandusosakonna või õigusosakonnaga. Kontrollimisviisid: 23. 1. Dokumentide läbivaatus 24. 2. Konsultatsioonid FDA õigusosakonnaga ja kaubandusosakonnaga || Üks kord lepingu­perioodi alguses Viited: NFRL (artikli 5 lõige 3); määrus 104-07 (artikkel 62); COCS SOP (5) || 3. PÕHIMÕTE: SOTSIAALSED KOHUSTUSED JA HÜVEDE JAOTAMINE Lepinguomanik vastab õigusaktides kehtestatud sotsiaalseid kohustusi ja hüvede jaotamist käsitlevatele nõuetele Näitaja 3.1. Pärast eelteate saatmist mõjutatud kogukondadele on lepinguomanik pidanud sotsiaalkokkuleppe läbirääkimisi volitatud isikutega, kes esindavad kavandatavast kontsessiooni- või loapiirkonnast 3 km raadiuses asuvaid kõnealuseid mõjutatud kogukondi. Tõendaja || Lepingu või loa liik 3.1.1. Kohtumise protokoll, milles kajastatakse lepinguomaniku ja FDA poolt sotsiaal-majandusliku uuringu käigus varem määratletud mõjutatud kogukondade volitatud esindajate vahel toimunud tegelikke arutelusid ja sõlmitud kokkuleppeid || FMC, TSC ja FUP, mille väärtus on üle 10 000 USD. 3.1.2. Mõjutatud kogukondadega läbirääkimise kavatsuse teade meedias avaldamiseks (teadaanne raadios või ajalehes) || FMC, TSC ja FUP, mille väärtus on üle 10 000 USD. 3.1.3. Tõendid, et mõjutatud kogukonnad ei ole FDAle esitanud ühtegi kaebust, väites, et neid on läbirääkimistest kõrvale jäetud või et lepinguomanik ei ole püüdnud läbi rääkida || FMC, TSC ja FUP, mille väärtus on üle 10 000 USD. Kontrollimisjuhised/menetlus (LAS-LVD-0.3.1) || Kontrollimismeetod || Kontrollimise sagedus Eesmärk: Menetluse eesmärk on tagada, et lepinguomanik täitab kõiki asjaomaseid seadusest tulenevaid ja FDA nõudeid, mis käsitlevad sotsiaalseid kohustusi enne FMC, TSC ja FUP iga-aastase raiesertifikaadi saamist. Regulatiivkontroll: Nii NFRL kui ka NFRLi alusel jõustatud määrus 105–07 panevad kohustuse FMC, TSC ja suuremate FUPde omanikele pidada seoses ülestöötatava metsaga sotsiaalse kokkuleppe läbirääkimisi mõjutatud kogukondade volitatud esindajatega. Määruses on määratletud mõjutatud kogukond kui „kogukond, mis on väiksem seadusjärgsest piirkonnast (sealhulgas hõimkonnad, klannid, alevid, linnad, külad ja kõik inimasustused) ja mille huvisid metsaressursilitsentsi alusel tehtavad tööd tõenäoliselt mõjutavad. Käesolevas mõistes võivad huvid olla majanduslikku, keskkondlikku, esteetilist, kultuurilist, vaimset või religioosset laadi või seotud tervise või elatisega.” Praktikas määratleb ja identifitseerib mõjutatud kogukonnad FDA metsakasutuse planeerimise käigus enne lepingute määramist ja sotsiaal-majandusliku uuringu käigus. Vastavalt määrusele 105–07 on selliste sotsiaalkokkulepete kestus viis (5) aastat FMCde ja FUPde puhul ning kolm (3) aastat TSCde puhul. Sotsiaalkokkuleppe allkirjastamine on FMCde ja TSCde raie-eelne nõue. || Kirjeldus: LVD peab kontrollima nõuete täitmist, konsulteerides ja kontrollides koos FDA kogukondliku metsanduse osakonnaga. Kontrollimisviisid: 25. 1. Konsultatsioonid FDA kogukondliku metsanduse osakonna ja mõjutatud kogukondadega 26. 2. Dokumentide läbivaatus || Ühe tsükli kohta[19] Viited: määrus 105-07 (artiklid 31 ja 32); NFRL, artikli 5 lõike 6 punkti d alapunkt vi || Näitaja 3.2. Kahepoolsete läbirääkimiste järel on sotsiaalkokkuleppe allkirjastanud lepinguomanik ja KÕIK mõjutatud kogukondade volitatud esindajad ning kokkulepe jõustub enne raietööde algust. Tõendaja || Lepingu või loa liik 3.2.1. Kehtiv sotsiaalkokkulepe, millele on alla kirjutanud lepinguomanik ja kõik mõjutatud kogukonnad oma kogukondliku metsanduse arenduskomitee (CFDC) kaudu. || FMC, TSC ja FUP, mille väärtus on üle 10 000 USD. 3.2.2. Sotsiaalkokkulepe, mille kuupäev on varasem lepinguomaniku iga-aastase raiesertifikaadi omast || FMC, TSC ja FUP, mille väärtus on üle 10 000 USD. 3.2.3. CFDCde nimekiri, mille on identifitseerinud FDA või mis on FDAs registreeritud || FMC, TSC ja FUP, mille väärtus