Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2020/C 398/18)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51 annab käesoleva dokumendi avaldamine õiguse esitada muutmistaotluse suhtes vastuväiteid kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE VÕI KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlus vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimesele lõigule

„Münchener Bier“

ELi nr: PGI-DE-0516-AM04 – 25.7.2019

KPN ( ) KGT (X)

1. Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Nimi: Verein Münchener Brauereien e.V.

Aadress: Oskar-von-Miller-Ring 1, 80333 München, Saksamaa/Deutschland

Tel +49 244184770

Faks +49 244184780

E-post: Manfred.newrzella@muenchener-bier.de

Õigustatud huvi:

Taotleja on sama nagu algse taotluse esitaja. Ühendus on kõnealuse toote tootjate või töötlejate ühendus.

2. Liikmesriik või kolmas riik

Saksamaa

3. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

☐ Toote nimetus

☒ Toote kirjeldus

☐ Geograafiline piirkond

☐ Päritolutõend

☒ Tootmismeetod

☒ Seos geograafilise piirkonnaga

☐ Märgistus

☐ Muu (täpsustada)

4. Muudatus(t)e liik

☒ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline

☐ Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline

5. Muudatus(ed)

b) Kirjeldus

1) Spetsifikaadi ja koonddokumendi punkt 3.2

Loetletud õllesortide puhul taotletakse sordi või sõna „Diät-Pils“ väljajätmist koos kogu allesitatud kirjeldusega.

i) Algtekst „Diät-Pils Algvirde tihedus %: 8,5–9,3 Alkoholisisaldus mahuprotsentides: 4,3–4,9 Värvus (EBC): 5,0–6,5 ühikut Mõrudus (EBU): 26,0–30,0 ühikut Süsivesikutevaene, kergelt mõrkjas, kuiv maitse;“

ii) Uus sõnastus Tekst puudub!

iii) Põhjendus: 1. oktoobri 2010. aasta 16. muutmismäärusega (BGBl. I, lk 1306) tunnistati DiätV § 12 kehtetuks. DiätV § 28 lõike 4 kohaselt võib diabeetikute dieettoiduaineid, mis vastasid sellele määrusele kuni 8. oktoobrini 2010 kehtinud redaktsioonis, turustada kuni 9. oktoobrini 2012. Pärast üleminekuperioodi lõppu võib diabeetikute dieettoiduaineid, mis ei vasta käesolevale määrusele, müüa kuni nende minimaalse säilivusaja lõpuni. Kuna üleminekuperioodid on lõppenud kaua aega tagasi, ei ole nimetust „Diät-Pils“ kandev toode enam turustatav ja tuleb seetõttu spetsifikaadist välja jätta.

2) Spetsifikaadi ja koonddokumendi punkt 3.2

Loetletud õllesortide puhul taotletakse sordi või sõna „ICE-Bier“ väljajätmist koos kogu alljärgneva kirjeldusega.

i) Algtekst „ICE-Bier Algvirde tihedus %: 11,2 Alkoholisisaldus mahuprotsentides: 4,9 Värvus (EBC): 6,5 ühikut Mõrudus (EBU): 20,0 ühikut Harmooniline, ümar, täidlane“

ii) Uus sõnastus Tekst puudub!

iii) Põhjendus: Sorti „ICE-Bier“ ei ole mitu aastat enam toodetud. Traditsiooni säilitamiseks jäetakse see sort spetsifikaadist välja.

3) Spetsifikaadi ja koonddokumendi punkt 3.2

Loetletud õllesortide puhul taotletakse sordi või sõna „Oktoberfestbier“ väljajätmist koos kogu alljärgneva kirjeldusega.

i) Algtekst „Oktoberfestbier Algvirde tihedus %: 13,6–14,0 Alkoholisisaldus mahuprotsentides: 5,3–6,6 Värvus (EBC): 6,0–28,0 ühikut Mõrudus (EBU): 16,0–28,0 ühikut Hele, kuldne, merevaiguvärvi või tume, täidlasest, väga ümarast, pehmest või linnaselisest kergelt humalaseni väga vähese mõrudusega ja tugeva, veidi magusa maitsega.“

ii) Uus sõnastus Tekst puudub!

iii) Põhjendus: „Oktoberfestbier“ ei oma eraldi kaitset, vaid üksnes kaitstud geograafilist tähist „Münchener Bier“. Vahepeal on taotleja esitanud taotluse eraldi geograafilise tähise „Oktoberfestbier“ saamiseks. Taotlusmenetluse raames eraldi kaitstud geograafilise tähise „Oktoberfestbier“ saamiseks pidas komisjon asjaolu, et toode „Oktoberfestbier“ on lisatud õllede „Münchener Bier“ loetellu, määruse (EL) nr 1151/2012 kohaselt vastuoluliseks nõudeks. Selleks et nimetust „Oktoberfestbier“ saaks registreerida eraldi kaitstud geograafilise tähisena, ei tohi seda enam kanda õllede „Münchener Bier“ loetellu.

4) Spetsifikaadi ja koonddokumendi punkt 3.2

Taotletakse, et õllesortide loetelu alusel koostatud õllesortide rühmade punkti lõppu (st pärast jaotist „Nähr-/Malzbier“) lisatakse punktis ii esitatud tekst.

i) Algtekst Tekst puudub!

ii) Uus sõnastus „Loetletud väärtuste suhtes kohaldatakse seaduslikke ja Baieri pädevate toidujärelevalveasutuste tunnustatud hälbeid, mida tuleb loetletud väärtuste analüüsimisel täiendavalt arvesse võtta.“

ii-2) Peale selle uus sõnastus ainult spetsifikaadis, mitte koonddokumendis „Ülevaade: Analüütilised ja seaduslikud hälbed 1. Algvirde tihedus a) Väikese algvirde tihedusega õlu => ± 0,3 massiprotsenti b) Vaadiõlu => ± 0,3 massiprotsenti c) Vollbier => ± 0,3 massiprotsenti d) Kange õlu => ± 0,5 massiprotsenti e) Villitud õlu => ± 0,5 massiprotsenti 2. Alkoholisisaldus a) kuni 5,5 mahuprotsenti => ± 0,5 mahuprotsenti b) üle 5,5 mahuprotsendi => ± 1,0 mahuprotsendi 3. Värvus EBC ühikud => ± 5 EBC 4. Mõrudus EBC mõruduse ühikud => ± 5 EBC“

iii) Põhjendus: Seaduslike ja Baieri pädevate toidujärelevalveasutuste tunnustatud mõõtehälbeid ja kõikumispiire tunnustavad uurimisasutused mõõtehälvete kontrollimisel ekslikult ainult juhul, kui need on loetletud spetsifikaadis või nendele viidatakse. Euroopa Komisjon on aga selgelt seisukohal, et neid hälbeid kohaldatakse igal juhul ja neid tuleb järgida. Seepärast ei tuleks neid koonddokumendis loetleda, vaid need tuleks selguse huvides lisada spetsifikaati. Kui ametiasutused leiavad, et viide mõõtehälvetele on mingil viisil vajalik, lisatakse need.

5) Koonddokumendi punkt 3.3

Taotletakse olemasoleva teksti asendamist allpool punktis ii esitatud tekstiga.

i) Algtekst: „Koostisosad peavad olema linnased, humal, pärm ja vesi. Vesi peab pärinema Müncheni linnapiirkonna kruusakihi tertsiaari ajastu kihtidest.“

ii) Uus sõnastus: „Tootmine toimub kooskõlas 1487. aasta Müncheni õlle puhtuse seaduse VorlBierG §-ga 9. Koostisained peavad olema linnased, humal, pärm ja vesi. Vesi tuleb võtta Müncheni linnapiirkonnas asuvatest oma puurkaevudest põhjaveekihist, mis koosneb tertsiaarajastu molassi liivakividest ja konglomeraatidest. Need puurkaevud ulatuvad praegu olenevalt asukohast umbes 140–250 m sügavuseni. Müncheni linna vesi ei vasta nendele nõuetele.“

iii) Põhjendus:

Peamist kvantitatiivset koostisosa puudutav piirang ei tundu asjakohane ega ole kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 mõttega. Lisaks on ELi ametiasutused ja esindajad teinud ettepaneku nimetada kõik koostisosad. Komisjon on teinud ka ettepaneku, et seda teksti ei tuleks lisada punkti 3.2, nagu esialgu taotleti, vaid see tuleks koondada punkti 3.3.

Samuti tuleb teistest õlletehastest eristumist täpsemalt selgitada seoses kasutatava tooraine, veega – eelkõige Müncheni linna veega, mida kasutavad teised õlletehased ja mis on pärit Münchenist väljaspool asuvatest eri piirkondadest.

e) Tootmismeetodid

Spetsifikaat

Taotletakse käesoleva punkti kolmanda lause asendamist teise lausega ja selle järele kahe uue lause lisamist.

i) Algtekst: „See Müncheni õlletehastes kasutatav vesi on pärit Müncheni kruusakihist Müncheni linnapiirkonnas asuvatest oma puurkaevudest, mis ulatuvad enamasti tertsiaari ajastu kihtideni.“

ii) Uus sõnastus: „Vett tuleb võtta Müncheni linnapiirkonnas asuvatest oma puurkaevudest põhjaveekihist, mis koosneb tertsiaarajastu molassi liivakividest ja konglomeraatidest. Need puurkaevud ulatuvad praegu olenevalt asukohast umbes 140–250 m sügavuseni. Müncheni linna vesi ei vasta nendele nõuetele.“

iii) Põhjendus: Tooraine ehk vee täpsustust tuleb kogu dokumendi ulatuses ühtlaselt kohandada.

f) Seos geograafilise piirkonnaga

1) Koonddokumendi punkti 2 „Toote eripära“ teise lõigu esimene ja teine lause

Taotletakse esimese ja teise lause lõpuosa muutmist ja nende järele uue kolmanda lause lisamist.

i) Algtekst: „[…] järgmisel, et Müncheni õlletehastes kasutatav pruulivesi on pärit Müncheni kruusakihist ja saadakse Müncheni linna territooriumil asuvatest oma puurkaevudest. Tertsiaari ajastu pinnakihtideni ulatuvate puurkaevude sügavus on kuni 250 m.“

ii) Uus sõnastus: „[…] vaid eelkõige asjaolul, et Müncheni õlletehased võtavad pruulivett Müncheni linnapiirkonnas asuvatest oma puurkaevudest põhjaveekihist, mis koosneb tertsiaarajastu molassi liivakividest ja konglomeraatidest. Need puurkaevud ulatuvad praegu olenevalt asukohast umbes 140–250 m sügavuseni. Müncheni linna vesi ei vasta nendele nõuetele.“

iii) Põhjendus: Tooraine ehk vee täpsustust tuleb kogu dokumendi ulatuses ühtlaselt kohandada.

2) Spetsifikaadi ja koonddokumendi punkti 3 „Põhjuslik seos“ 10. lõik (üks lause) Taotletakse selle lõigu (lause) kahe sõna asendamist teise sõnaga. i) Algtekst: „Õlle „Münchener Bier“ hea maine levikule kogu maailmas on muidugi oma panuse andnud ka vabaõhuõllelokaalid, õllepidu Oktoberfest ja lihtsalt söögikohad.“ ii) Uus sõnastus: „Õlle „Münchener Bier“ hea maine levikule kogu maailmas on muidugi oma panuse andnud ka vabaõhuõllelokaalid, õllefestivalid ja lihtsalt söögikohad.“ iii) Põhjendus: Kui „Oktoberfest“ eemaldatakse, muutuvad üleliigseks põhjendused, mis on selle õllega seotud või sellele õllele sisuliselt viitavad. Selguse huvides tuleks tekst seetõttu ümber sõnastada.

3) Spetsifikaadi ja koonddokumendi punkti 3 „Põhjuslik seos“ 12. lõik

Taotletakse selle lõigu väljajätmist.

i) Algtekst: „Samal viisil, kuid seni tulutult, on jäljendatud esmakordselt 1810. aastal korraldatud õllepidu Oktoberfest, mis on tegelikult alguse saanud hobuste võiduajamisest. Nüüdseks on kogu maailmas rohkem kui 2 000 Oktoberfesti. Oktoberfest ja Müncheni õlletehastes selle peo jaoks pruulitud õlu Oktoberfestbier annavad ka oma osa õlle „Münchener Bier“ ülemaailmse hea maine levikusse. Igal aastal tuleb Müncheni Oktoberfestile keskmiselt kuus miljonit külastajat, et seal maailmakuulsat õlut juua. Oktoberfest oma õllega Oktoberfestbier on õlle „Münchener Bier“ tarbimise tipphetk. Müncheni maakohtu praktikas on isegi kord otsus vastu võetud selle kohta, et „Oktoberfest on õlle „Münchener Bier“ pidu.“

ii) Uus sõnastus:

Tekst puudub!

iii) Põhjendus:

Kui „Oktoberfest“ eemaldatakse, muutuvad üleliigseks põhjendused, mis on selle õllega seotud või sellele õllele sisuliselt viitavad. Seetõttu tuleb teksti selguse huvides parandada.

4) Spetsifikaadi ja koonddokumendi punkti 3 „Põhjuslik seos“ 21. lõigu teine lause

Taotletakse kõnealusest teisest lausest 12 sõna väljajätmist.

i) Algtekst: „Viimase 30 aasta suurenenud ekspordinäitajad, eelkõige õlu „Oktoberfestbier“ (mida sel viisil tohivad nimetada üksnes Müncheni õlletehased) ekspordi arvandmed räägivad iseenda eest.“

ii) Uus sõnastus „Viimase 30 aasta jooksul kasvanud eksport räägib iseenda eest.“

iii) Põhjendus:

Kui „Oktoberfest“ eemaldatakse, muutuvad üleliigseks põhjendused, mis on selle õllega seotud või sellele õllele sisuliselt viitavad. Selguse huvides tuleks tekst seetõttu ümber sõnastada.

5) Spetsifikaadi ja koonddokumendi punkti 3 „Põhjuslik seos“ 21. lõigu kolmas ja neljas lause

Taotletakse nende lausete väljajätmist.

i) Algtekst: „Oktoberfest „Münchener Bier“ õllepeona on tuntud kogu maailmas. Selle peo raames toimuvad rahvariietes osalejate ja küttide rongkäigud ning igapäevased saated peotelkides toimuvast suurendavad õlle „Münchener Bier“ tuntust veelgi.“

ii) Uus sõnastus:

Tekst puudub!

iii) Põhjendus:

Kui „Oktoberfest“ eemaldatakse, muutuvad üleliigseks põhjendused, mis on selle õllega seotud või sellele õllele sisuliselt viitavad. Selguse huvides tuleks tekst seetõttu ümber sõnastada.

KOONDDOKUMENT

„Münchener Bier“

ELi nr: PGI-DE-0516-AM04 – 25.7.2019

KPN ( ) KGT (X)

1. Nimi (nimed)

„Münchener Bier“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Saksamaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 2.1. Õlu

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Helles Algvirde tihedus %: 11,4–11,9 Alkoholisisaldus mahuprotsentides: 4,7–5,4 Värvus (EBC): 5,0–8,5 ühikut Mõrudus (EBU): 14,0–25,0 ühikut

Helekollane, hele, hõrk, puhas, pehme, vastavalt pruulimisviisile mahe kuni meeldivalt humalane, kergelt vürtsikas kuni vürtsikalt värske meeldiva mõrkja nüansiga

Export Hell Algvirde tihedus %: 12,5–12,8 Alkoholisisaldus mahuprotsentides: 5,5–6,0 Värvus (EBC): 5,5–7,5 ühikut Mõrudus (EBU): 15,0–26,0 ühikut

Helekollane, lõpuni käärinud, täidlane, mahedast, ümarpehmest kuni tugevalt vürtsikani, osaliselt kergelt humalane, osaliselt kergelt mõrkjas

Export Dunkel Algvirde tihedus %: 12,5–13,7 Alkoholisisaldus mahuprotsentides: 5,0–5,9 Värvus (EBC): 42,0 ≤ 60,0 ühikut Mõrudus (EBU): 15,0–24,0 ühikut

Täidlane, pehme, linnaseline kuni jõuline, mõnikord domineerivad Müncheni linnased

Pils Algvirde tihedus %: 11,5–12,5 Alkoholisisaldus mahuprotsentides: 4,9–5,8 Värvus (EBC): 5,5–7,0 ühikut Mõrudus (EBU): 30,0–38,0 ühikut

Kergelt mõrkjas, kerge hõrk humalamõrudus, tugevalt humalane kuni humalaaroomiga, kerge, elegantne, pikantne

Alkoholfreies Weißbier (alkoholivaba valge õlu) Algvirde tihedus %: 3,5–8,0 Alkoholisisaldus mahuprotsentides: < 0,5 Värvus (EBC): 8,0–21,0 ühikut Mõrudus (EBU): 7,0–19,0 ühikut

Valgele õllele iseloomulik, vahutav, magus, täidlane, hele, kuldne kuni merevaiguvärvi, puhtalt filtreerimata kuni selitamata ja filtreerimata, kergelt humalane kuni veidi mõrkjas

Leichtes Weißbier Algvirde tihedus %: 7,7–8,4 Alkoholisisaldus mahuprotsentides: 2,8–3,2 Värvus (EBC): 11,0–13,0 ühikut Mõrudus (EBU): 13,0–15,0 ühikut

Värskendav, kihisev, vahutav, filtreerimata, tüüpiline pinnakääritusega nisuõlle maitse

Kristall Weizen Algvirde tihedus %: 11,5–12,4 Alkoholisisaldus mahuprotsentides: 4,9–5,5 Värvus (EBC): 7,5–12,5 ühikut Mõrudus (EBU): 12,0–16,0 ühikut

Kirbe, tugevalt kihisev, filtreeritud, selge, pikantne, pinnakäärituse nüansiga, tüüpilise pinnakääritusega

Hefeweizen Hell Algvirde tihedus %: 11,4–12,6 Alkoholisisaldus mahuprotsentides: 4,5–5,5 Värvus (EBC): 11,0–20,0 ühikut Mõrudus (EBU): 12,0–20,0 ühikut

Lõpuni käärinud, loomulikult hägune, tüüpiline pinnakääritus, kirbe, värskendav, kihisev, pikantne, vahel pärmine, nisuõllearoom

Hefeweizen Dunkel Algvirde tihedus %: 11,6–12,4 Alkoholisisaldus mahuprotsentides: 4,5–5,3 Värvus (EBC): 29,0–45,0 ühikut Mõrudus (EBU): 13,0–16,0 ühikut

Selitamata, täidlane, linnaseline maitse/iseloom, pinnakääritusele omane nüanss/iseloom

Märzen Algvirde tihedus %: 13,2–14,0 Alkoholisisaldus mahuprotsentides: 5,3–6,2 Värvus (EBC): 8,0–32,5 ühikut Mõrudus (EBU): 21,0–25,0 ühikut

Väga täidlane, hõrk, mahe, altbayerisch-tüüpi kuni linnaseline aroom, väga õrnalt mõrkjas

Bockbier Algvirde tihedus %: 16,2–17,3 Alkoholisisaldus mahuprotsentides: 6,2–8,1 Värvus (EBC): 7,5–40,0 ühikut Mõrudus (EBU): 18,0–32,5 ühikut

Lõpuni käärinud, ümarast, täidlasest, hõrgust, pehmest aromaatsest kergelt humalaseni, kergelt mõrkjani kuni tugevalt humalaseni ning mõnikord vürtsika iseloomuga

Doppelbock Algvirde tihedus %: 18,2–18,7 Alkoholisisaldus mahuprotsentides: 7,2–7,7 Värvus (EBC): 44,0–75,0 ühikut Mõrudus (EBU): 18,0–28,0 ühikut

Tugev, jõuline, vürtsikas, tummine, linnaseline maitse

Alkoholivaba õlu Algvirde tihedus %: 1,0–8,0 Alkoholisisaldus mahuprotsentides: < 0,5 Värvus (EBC): 4,0–13,0 ühikut Mõrudus (EBU): 13,0–29,0 ühikut

Õllele iseloomulik: kuiv kuni magus, värske, ümar, mahe kuni täidlane, selge, särav, hele kuni kuldkollane, kergelt vürtsikas kuni vürtsikas, kergelt humalane kuni humalalõhnaline

Leichtbier Algvirde tihedus %: 7,5–7,7 Alkoholisisaldus mahuprotsentides: 2,7–3,2 Värvus (EBC): 5,5–7,0 ühikut Mõrudus (EBU): 24,0–26,5 ühikut

Kergelt mõrkjas peen maitse

Schwarz-Bier Algvirde tihedus %: 11,3 Alkoholisisaldus mahuprotsentides: 4,8 Värvus (EBC): 70,0 ühikut Mõrudus (EBU): 17,0 ühikut

Kergelt vürtsikas linnasearoom

Nähr-/Malzbier Algvirde tihedus %: 12,3–12,7 Alkoholisisaldus mahuprotsentides: 0,0–1,2 Värvus (EBC): 65,0–90,0 ühikut Mõrudus (EBU): 8,0–15,0 ühikut

Vähese alkoholisisaldusega, väga nõrgalt käärinud, linnaseline, vürtsikas, väga nõrgalt humalane

Loetletud väärtuste suhtes kohaldatakse seaduslikke ja Baieri pädevate toidujärelevalveasutuste tunnustatud hälbeid, mida tuleb loetletud väärtuste analüüsimisel täiendavalt arvesse võtta.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Tootmine toimub kooskõlas 1487. aasta Müncheni õlle puhtuse seaduse VorlBierG §-ga 9.

Koostisained peavad olema linnased, humal, pärm ja vesi. Vesi tuleb võtta Müncheni linnapiirkonnas asuvatest oma puurkaevudest põhjaveekihist, mis koosneb tertsiaarajastu molassi liivakividest ja konglomeraatidest. Need puurkaevud ulatuvad praegu olenevalt asukohast umbes 140–250 m sügavuseni. Müncheni linna vesi ei vasta nendele nõuetele.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Õlle „Münchener Bier“ kogu tootmisprotsess peab toimuma Müncheni linna haldusalal.

See algab linnaste jahvatamise ja leotamisega ning lõpeb laagerdumisega, mille käigus toores õlu rikastub loomulikul viisil süsihappega kuni lõpliku maitsenüansi saavutamiseni.

Sama kehtib ka põhja- ja pinnakääritusega alkoholivabade õllede „Münchener Bier“ kogu tootmisprotsessi kohta. Toomisviisist olenevalt kuuluvad siia ka vaakumdestillatsioon ja aurustumine ning käärimisprotsessi enneaegne lõpetamine.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Õlle märgistamine põhineb tootekirjeldusel „Münchener Bier“ või „Münchener Bier“ koos ühe punktis 3.2 nimetatud õllesordiga.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Müncheni linna haldusala.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Müncheni õlletehased on kasutanud õlle „Münchener Bier“ nimetust sajandeid ilma kolmandate isikute vastuväideteta. Pikaajalist traditsiooni saab tõendada muu hulgas ka sellega, et juba hertsog Ludwig Range 1280. aasta vararegistris on fikseeritud Müncheni õllepruulijate rahalised ja naturaalkoormised (vt Heckhorni/Wiehri „München und sein Bier“, München 1989, või dr Karin Hackel-Stehri doktoritöö (nagu eespool punkti 4 puhul), samuti Sedlmayri/Grohsmanni „Die „prewen“ Münchens“, Nürnberg 1969, lisatud väljavõtetena). (Vt ka dr Christine Rädlingeri „125 Jahre Verein Münchener Brauereien e.V.“, Festschrift 1996.)

Münchenis on ka alkoholivabade õllede tootmine pikaajalise traditsiooniga. Ajalehe Allgemeine Brauer- und Hopfen-Zeitung 17. augusti 1898. aasta numbri leheküljelt 1928 nähtub, et Baieris toodeti alkoholivaba õlut. Viide alkoholivaba õlle tootmisele Münchenis on sama ajalehe 9. juuli 1898. aasta numbri leheküljel 1590. Selles on viide Müncheni praktilise õllepruulimiskooli omaniku Karl Micheli taotlusele, milles käsitleti alkoholivaba õlle turuleviimist (vt Christian Schäder, Münchener Braueindustrie 1871–1945, lk 105). Kuigi tolleaegse avaldusega edu ei kaasnenud, ei loobunud Müncheni õlletootjad alkoholivaba õlle tootmise mõttest, seda enam, et mõlema maailmasõja ajal, kui toorainet nagunii nappis, toodeti nn lahjat õlut. Igatahes toodetakse Münchenis vähemalt 1986. aastast jälle pidevalt alkoholivaba valget õlut ja alkoholivaba õlut.

5.2. Toote eripära

Tarbija jaoks on Münchenis toodetud õlu erilise maine ja kõige parema kvaliteediga.

See kvaliteet ei põhine mitte ainult Müncheni 1487. aasta õlle puhtuse seadusel (29 aastat vanem kui Baieri 1516. aasta õlle puhtuse seadus), vaid eelkõige asjaolul, et Müncheni õlletehased võtavad oma pruulivett oma puurkaevudest Müncheni linnapiirkonnas põhjaveekihist, mis koosneb tertsiaarajastu molassi liivakividest ja konglomeraatidest. Need puurkaevud ulatuvad praegu olenevalt asukohast umbes 140–250 m sügavuseni. Müncheni linna vesi ei vasta nendele nõuetele.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Müncheni elanike tugev seotus õlle „Münchener Bier“ ja selle mainega Müncheni ümbruskonnas on tingitud sealsest pikaajalisest õlletootmise traditsioonist ja ajaloolistest seostest. Tootmismahu suurenedes saavutas õlu „Münchener Bier“ algul kohaliku, siis piirkondliku, seejärel riikliku ning lõpuks maailmamainega rahvusvahelise tuntuse.

Õlletootmise algusajast saadik on õlu saanud Münchenis positiivse vastukaja osaliseks. Juba 815. aastal on üriku Historia Frisingensis käsikirjas „Kozrah“ juttu diakon Huwetzile Oberföhringi Püha Johannese kiriku üürile andmisest, mille eest ta pidi toomkapiitlile igal aastal tasuma maksu, mis oli veovankritäis õlut.

Müncheni linna 1280. aasta maksuraamatust ilmneb, et juba sel ajal anti Müncheni kodanikele pruuliõigusi.

Hertsog Stefan II reformis 1372. aastal Münchenis pruuliõigust ning lubas esimese pruulimise põhiseaduse alusel igal tavalisel mehel soovi korral pruulida Greußing’it (vähese algvirdega õlle järelsaadus). Eraldi märkimist väärib asjaolu, et kui see õigus oli seotud ühe isikuga, oli see võõrandatav ja päritav.

14. ja 15. sajandil püüdis igaüks oma õlut mitmesuguste (osaliselt mürgiste) ainete lisamisega kauem säilivaks muuta. Seepärast võttis Müncheni linnavalitsus 1453. aastal vastu õllepruulimist käsitleva põhikirja, milles oli kirjas, et õlut ja Greußing'it „võib üksnes odrast, humalast ja veest ning ei millestki muust keeta ja pruulida“. Seega oli esimest korda pandud alus teatavat liiki puhtuseseadusele.

Baieri hertsog Albrecht IV võttis 30. novembril 1487. aastal Münchenis vastu õllepruulimist käsitleva põhikirja (veidi muudetud) teksti Müncheni õlle puhtuse seadusena. Selle kohaselt tohtis õlut samuti vaid humalast, odrast ja veest keeta ning kohapeal joomiseks müüa. Selle seaduse jõustudes muutus kohustuslikuks õlle vaatlus, mis on võrdväärne tänapäevase kvaliteedikontrolliga. Seega kontrolliti toiduaine kvaliteeti esimest korda 15. sajandi lõpus. Müncheni õlle puhtuse seaduse alusel tagatakse õlle hea kvaliteet, mis on õlle „Münchener Bier“ edu ja hea maine põhialus.

Alam-Baieris võttis hertsog Georg Rikas 1493. aastal vastu samalaadse õlle puhtuse seaduse. Pärast tema surma ja Landshuti pärilussõda kuulutasid Baieri hertsog Albrecht IV pojad hertsogid Wilhelm IV ja Ludwig X 1516. aastal välja Baieri õlle puhtuse seadusega peaaegu identse Müncheni õlle puhtuse seaduse. Kõnealune seadus võeti mitme seaduse kaudu üle Saksamaa 1906. aasta õllemaksuseadusse ning praegusesse esialgsesse õlleseadusse. Seega kehtib Müncheni õlle puhtuse seadus veel tänapäevalgi.

Õlle „Münchener Bier“ maine levis sajandite jooksul üha kaugemale. Nii levitasid 16. sajandil seda kuulsust edasi kutsarid ja veomehed, kes pruulikodade tallides leidsid ulualust oma hobustele. Tol ajal oli tavaliselt 250 elaniku kohta üks pruulikoda.

Müncheni elanike tihedast seotusest oma õllega annab tunnistust ka asjaolu, et nad on valmis minema õlle kaitseks tänavale meelt avaldama. Nii toimus 1844. aastal nn õllesõda, kui õlle hinda tõsteti 6-lt kroitserilt 6,5-le. Seevastu 1995. aasta maikuus avaldas 25 000 inimest meelt sellise kohtumääruse vastu, mille kohaselt oli Müncheni vabaõhuõllelokaalid vaja sulgeda juba kl 21.30.

Õlle „Münchener Bier“ hea maine levikule kogu maailmas on muidugi oma panuse andnud ka vabaõhuõllelokaalid, õllefestivalid ja lihtsalt söögikohad.

Tõeliste vabaõhuõllelokaalide puhul väärib märkimist Müncheni elanike kuulus õigus või populaarne tava, et nad tohtisid joogikohta (endistel aegadel – õllekeldrisse) oma söögi kaasa võtta.

Söögikohtadest olgu nimetatud vaid maailmakuulus õllerestoran Hofbräuhaus. Laul „In München steht ein Hofbräuhaus …“ ja õllerestoran ise ei vaja ilmselt lähemat selgitust selle kohta, kui palju on need kogu maailmas aidanud õlut „Münchener Bier“ tutvustada.

Lisaks ajaloolistele seikadele on eriti tehnilised uuendused panustanud õlle „Münchener Bier“ hea maine levikule.

19. sajandil alustasid Müncheni õlletootjad tõeliste külmhoonete või jääkeldrite ehitamist. Kuna sellistele ehitistele esitatavad nõuded olid väga keerulised, võeti õllekeldri ehitus kuningliku ehituskooli õppeprogrammi eraldi õppeainena.

1873. aastal töötas Carl von Linde Müncheni pruulikoja Spatenbrauerei jaoks välja maailma esimese külmamasina. Seejuures oli oluline asjaolu, et kliimast ja välistemperatuurist olenemata sai sellest ajast alates pidevalt toota suvalistes kogustes ühtlase kvaliteediga õlut.

Müncheni õlletehase Hacker juhtkonna ettevõtmisel lasti 1900. aastal kahte Hollandi laeva ehitada Linde süsteemi järgi külmruumid, milles sai õlut „Münchener Bier“ eksportida ülemeremaadesse.

Lisaks sellele oli Müncheni õlletehastel alates 19. sajandist kuni 90 oma külmvagunit, millega veeti õlut raudteed pidi kaugemal asuvatesse tarnepiirkondadesse. Õlletehaste reklaamikandjatena liikusid külmvagunid kogu Euroopat ühendavas, tol ajal väga kiiresti arenevas raudteevõrgus. Reklaamist olulisem oli aga õlle kvaliteedi kestmine. Seoses õlle säilivusega oli see tohutu eelis. Hea kvaliteediga õlu „Münchener Bier“ jõudis tarbimiseks muutmatuna välismaale, mis selle mainet veelgi parandas. Sel ajal pidevalt suurenevad ekspordinäitajad annavad tunnistust õlle „Münchener Bier“ tuntusest.

Ühtlase temperatuuri ja seega pidevalt ühtlase kvaliteedi saavutamiseks võeti paljudes Müncheni õlletehastes 19. sajandil kasutusele aurumasinad. Aurumasinatega seotud turvaküsimuste ja tehniliste probleemide lahendamiseks asutati Müncheni õlletehaste osalusel aurumasinate kontrolliühing. Sellest arenes välja tänapäeval maailmakuulus tehnilise järelevalve ühing (TÜV). Müncheni õlletehaste turvalisuse põhimõtted panustasid samuti õlle „Münchener Bier“ hea maine levimisse.

Teaduslike meetodite arenguga 19. sajandil kaasnes põllumajanduskoolide, ülikoolide ning erakatsejaamade ja -õppeasutuste pruulimistehnika osakondade loomine. Samuti tuleks ära nimetada Münchenit pruulimisalaste erialatrükiste avaldamise keskusena. Sellest ajast alates võib rääkida Münchenist kui „Cerevisial“-ülikoolilinnast. Veel tänapäevalgi õpetatakse München-Weihenstephani tehnikaülikooli pruulimisteaduste teaduskonnas ja Institut Doemensis kõrgetasemelisi pruulimeistreid ja -tehnikuid, kes hiljem asuvad tööle õlletehastes üle kogu maailma.

Eespool öeldu põhjal ilmneb, et õlu „Münchener Bier“ on viimase 550 aasta jooksul nii Saksmaal kui ka Euroopa Liidus pidevalt oma tuntust laiendanud ja mainet parandanud. Ekspordinäitajad on viimase 30 aasta jooksul kasvanud. Kuna õlut „Münchener Bier“ tootvad õlletehased sponsoreerivad sporti (nt Saksa bobikelgu rahvusmeeskond, reklaam olümpiahallis), jõuab sponsori nimi teleülekannete vahendusel kogu maailma. Viimastel aastakümnetel on raadio- ja teleülekanded ning eriti internet palju kaasa aidanud õlle „Münchener Bier“ tuntuse levikule üha suurema hulga inimeste hulgas. Õlle „Münchener Bier“ üle arutletakse nii internetifoorumites kui ka fännklubides. Müncheni õlletehaste veebisaitidele saabub arvukalt järelepärimisi kogu maailmast.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 artikli 6 lõike 1 teine lõik)

15. veebruari 2019. aasta väljaanne Markenblatt, 07. köide, 7a–bb osa, lk 3197. https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/41737

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.