Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 246/06)

Käesolev teade avaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõike 5 kohaselt.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Cadillac“

PDO-FR-A0686-AM03

Teate kuupäev: 1.4.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Ametlik geograafiline kood

Geograafilise piirkonna ja vahetus läheduses asuva piirkonna kommuunid on viidud kooskõlla ametliku geograafilise koodiga.

Piirkonna ulatus jääb samaks.

Muudetud on koonddokumendi punkte 6 ja 9.

2. Pakendamine

Tootespetsifikaadi IX osa punkti 3 alapunktis a on lisatud võimalus pakendada veine kuni viieliitristesse hermeetilistesse vaakumpakenditesse.

See muudatusettepanek tehti selleks, et suurendada võimalusi pakendite alal eesmärgiga rahuldada paremini nõudlust, eelkõige toitlustussektoris.

Muudetud on koonddokumendi punkti 9.

3. Veini liikumine tunnustatud ladustajate vahel

1. peatüki IX osa punkti 5 alapunkt b, mis käsitleb veinide tunnustatud ladustajate vahel ringlusse laskmise kuupäeva, on välja jäetud.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

4. Viide kontrolliasutusele

Kontrolliasutuse viite sõnastus on läbi vaadatud, et ühtlustada see teiste nimetuste tootespetsifikaatide sõnastusega. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Cadillac

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

LÜHIKIRJELDUS

Nimetust „Cadillac“ kasutatakse ainult valgete vaiksete veinide puhul.

Nendel veinidel on järgmised omadused:

— minimaalne naturaalne alkoholisisaldus 15 mahuprotsenti;

— fermenteeritava suhkru sisaldus on võrdne või suurem kui 51 g/l.

Need jääksuhkrusisaldusega vaiksed valged veinid pärinevad valdavalt sortidest ’Sémillon B’ (valge), ’Sauvignon B’ (valge), ’Sauvignon gris G’ (hall) ja ’Muscadelle B’ (valge).

Laagerdumisel muutub nende kuldne värvus kergelt merevaigukollaseks. Nendel veinidel on noorena sageli valgete puuviljade aroom ja lillelõhn, laagerdudes tekivad tihti sukaadi ja tsitruseliste aroom, milles mõnikord on grillitud noote, kui veini on laagerdatud vaatides. Nendes tasakaalustatud veinides on ühendatud mahedus elegantsiga, kusjuures maitse püsib kaua suus. Tegemist on suurte säilitusveinidega.

Minimaalne üldhappesus ja maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus vastavad Euroopa Liidu õigusaktides sätestatud piirmääradele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) 19 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 12 Minimaalne üldhappesus milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 25 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

5.1. Konkreetsed veinivalmistustavad

1. Konkreetne veinivalmistustava

Rikastamine kuivsuhkurdamise teel või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde lisamisega ei tohi tuua kaasa seda, et üldalkoholisisaldus pärast rikastamist on üle 15 mahuprotsendi. Veini tootmiseks ette nähtud viinamarjavirde osaline kontsentreerimine on lubatud kuni 10 protsendi ulatuses kangendatava virde mahust. See võib teha võimalikuks üldalkoholisisalduse suurenemise kuni 19 mahuprotsendini.

2. Tihedus ja suurus

Viljelustava

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 500 puud hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla laiem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,80 meetri.

Lõikamine toimub hiljemalt lehtede moodustumise staadiumis (Lorentzi skaalal 9). Viinapuude lõikamisel kasutatakse järgmisi tehnikaid: üheõlaline või kaheõlaline või segatüüpi Guyot’ meetod või lõikamismeetod „cots“ (lühivõrsed), Royat’ nöörpuu vorm, lehvikukujuliselt või lõikamismeetod „astes“ (pikad võrsed) kuni 12 pungaga taime kohta.

3. Saagikoristus

Viljelustava

Veinid on saadud viinamarjadest, mis on koristatud üleküpsena (väärishallitusega ja/või viinapuudel kuivatatud). Veine valmistatakse üksnes viinamarjadest, mis on koristatud käsitsi üksteisele järgnevate sortimistega.

5.2. Maksimaalne saagikus

1. 40 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine, laagerdamine ja pakendamine toimub Gironde’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil (vastavalt 1. jaanuari 2021. aasta ametlikule geograafilisele koodile): Baurech, Béguey, Cadillac, Capian, Cardan, Donzac, Gabarnac, Haux, Langoiran, Laroque, Lestiac-sur-Garonne, Monprimblanc, Omet, Paillet, Rions, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Maixant, Semens, Tabanac, Le Tourne, Verdelais ja Villenave-de-Rions.

7. Veiniviinamarjasordid

’Muscadelle B’ (hele)

’Semillon B’ (hele)

8. Seos(t)e kirjeldus

Kaitstud päritolunimetuse „Cadillac“ geograafilist piirkonda iseloomustab üsna ebatasane reljeef, mis mõnikord on järsk (kõrged kohad ulatuvad 120 meetri kõrguseni). Paljud Garonne’i lisajõed, mis on oma sängi uuristanud lubjakivipinnasesse, kuivendavad seda tervikut väga hästi. Veini „Cadillac“ geograafiline piirkond, kus on parasvöötmeline kliima ning Garonne’i jõe oru ja Atlandi ookeani kevadisi külmi pehmendavad mõjud, ulatub põhjast lõunasse umbes 30 kilomeetrit, kusjuures keskel on Cadillaci bastide, mis asetseb Bordeaux’st 40 kilomeetri kaugusel ja mis on andnud veinile oma nime. See puudutab Gironde’i departemangu 22 kommuuni Garonne’i ääres, mille territooriumil on tasandikke, mäejalameid, mäenõlvu ja platoosid. See territoorium on lahutamatu osa nimetuse „Premières Côtes de Bordeaux“ lõunapoolsest osast Garonne’i paremal kaldal, mis asub Bordeaux’ eeslinnadest ülesvoolu ja nendest kagus, kuid ei puuduta Sainte-Croix-du-Mont’ ja Loupiaci kommuune.

Geograafilises piirkonnas on sügisele omane mesokliima. Garonne’i jõekäärudest tõusvate hommikuudude niiskus vaheldub väga kuumade ja päikeseliste perioodidega nendel hea asetustega mäenõlvadel. See soodustab hea asetusega nõlvadel seda, et viinamarjade kestadel tekib väärishallitus (Botrytis cinerea) – mikroskoopiline seen, mis annab kuulsaid liköörveine erilistes ökoloogilistes tingimustes.

Peale kaasaegsetel lammialadel paiknevate maatükkide ei jää mingit liiki konkreetsed mullad a priori tootmispiirkonnast välja. Välja jäävad siiski orupõhjad, kui ojade ääres või läheduses paiknevatel maatükkidel ei ole kallakut või need on kumerad, mis ei võimalda veel kergesti ära voolata. Samuti ei piiritleta nimetuse alla looduslikult halvasti kuivendatavaid hüdromorfseid maatükke. Välja jäävad väga tiheda linnastumisega alad, kus ei ole taimestikku.

Maastikku iseloomustab mitut liiki võsa. Orupõhjade metsad, mis moodustavad ojadega paralleelse riba ja kus ei ole ajalooliselt viinamarju kasvatatud, jäävad tootmispiirkonnast välja. Vanad lehtpuumetsad on veini „Cadillac“ maastiku lahutamatu osa ning jäävad samuti välja.

Selline piiritlemine eeldab, et istandust hallatakse optimaalselt, kontrollides võimsust ja tootmispotentsiaali. Veini „Cadillac“ valmistatakse üliküpsetest viinamarjadest. Sel eesmärgil on kobarate arv taime kohta piiratud. Istutustihedus on üsna suur ja maksimaalne koormus maatükil on enne üleküpsemist piiratud. Hahkhallitusega kaetud küpsed viinamarjad kuivavad aeglaselt ning koguvad suhkruid ja maitset. Seejärel valivad korjajad need küpsenud viljad käsitsi taim taime haaval välja: see on esimene sortimine. Sellele järgneb veel kaks, kolm või enam sortimist, mille määrab ära ilmastikutingimuste vaheldumine, mis soodustab seene arengut ja viinamarjade kontsentreeritust. Pressitud viinamarjad käärivad seejärel väga aeglaselt, nende rikkalikkus peatab veel suhkruid täis veinide käärimise loomulikult, kui alkoholisisaldus tapab kääritusaine.

Need jääksuhkrusisaldusega vaiksed valged veinid pärinevad valdavalt sortidest ’Sémillon B’ (valge), ’Sauvignon B’ (valge), ’Sauvignon gris G’ (hall) ja ’Muscadelle B’ (valge).

Laagerdumisel muutub nende kuldne värvus kergelt merevaigukollaseks. Nendel veinidel on noorena sageli valgete puuviljade aroom ja lillelõhn, laagerdudes tekivad tihti sukaadi ja tsitruseliste aroom, milles mõnikord on grillitud noote, kui veini on laagerdatud vaatides. Nendes tasakaalustatud veinides on ühendatud mahedus elegantsiga, kusjuures maitse püsib kaua suus. Tegemist on suurte säilitusveinidega.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

Valgeid veine laagerdatakse vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 15. märtsini.

Veinide põhiomaduste ja ehtsuse säilitamiseks pakendatakse veinid klaaspudelitesse või hermeetiliselt suletud vaakumpakenditesse mahutavusega kuni viis liitrit. Pakendamine peab toimuma viinamarjade töötlemise ja veini laagerdamise kohas.

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud viinamarjade pressimise, veini valmistamise, laagerdamise ja pakendamise erandina, koosneb järgmistest Gironde’i departemangu kommuunidest vastavalt ametlikule geograafilisele koodile 1. jaanuari 2021. aasta seisuga: Arbanats, Artigues-près-Bordeaux, Ayguemorte-les-Graves, Baigneaux, Baron, Barsac, Beautiran, Bellebat, Bellefond, Beychac-et-Caillau, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bouliac, Branne, La Brède, Budos, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Camarsac, Cambes, Camiac-et-Saint-Denis, Camblanes-et-Meynac, Camiran, Carignan-de-Bordeaux, Casseuil, Castelviel, Castres-Gironde, Caudrot, Cénac, Cérons, Cessac, Coirac, Courpiac, Créon, Croignon, Cursan, Daignac, Dardenac, Daubèze, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Frontenac, Génissac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Grézillac, Guillac, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jugazan, Ladaux, Landiras, Langon, Léogeats, Léognan, Lignan-de-Bordeaux, Loupes, Loupiac Lugaignac, Lugasson, Madirac, Martillac, Martres, Mazères, Montignac, Morizès, Moulon, Mourens, Naujan-et-Postiac, Nérigean, Le Pian-sur-Garonne, Podensac, Pompignac, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Preignac, Pujols-sur-Ciron, Quinsac, Rauzan, Roaillan, Romagne, Sadirac, Saint-André-du-Bois, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint Laurent du Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Macaire, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Selve, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Vincent-de-Paul, Sainte-Croix-du-Mont, Sainte-Foy-la-Longue, Sallebœuf, Sauternes, La Sauve, Soulignac, Targon, Tizac-de-Curton, Toulenne, Tresses ja Virelade.

Osaliselt hõlmatud kommuunid:

Castets’ ja Castilloni puhul endine Castets-en-Dorthe’i kommuun pärast selle liitmist Castillon-de-Castets’ kommuuniga 1. jaanuaril 2017.

Märgistus: mittekohustuslik teave

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kõik vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, kantakse märgistusele tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt ega laiuselt) üle kahe korra suuremad kui kontrollitud päritolunimetuse tähed.

Märgistus: suurem geograafiline üksus

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega veinide märgisel võib olla nimetatud suurem geograafiline piirkond „Vin de Bordeaux“ või „Grand Vin de Bordeaux“.

Laiema geograafilise piirkonna märgistuse tähemärkide kõrgus või laius ei tohi olla suurem kui kaks kolmandikku kontrollitud päritolunimetuse tähemärkide kõrgusest või laiusest.

Link tootespetsifikaadile

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-dea6e836-191b-42a7-b58d-c62e78a39b38

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.