ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(8) Käesoleva direktiivi eesmärk on muuta siseturg tervikuna vastupidavamaks, et oleks võimalik lahendada digitaalmajanduse maksustamisega seotud kitsaskohti. Seda eesmärki ei ole võimalik piisaval määral saavutada, kui liikmesriigid tegutsevad eraldi, kuna digitaalvaldkonna ettevõtjad saavad tegutseda piiriüleselt ilma riigis füüsilist kohalolu omamata ja seetõttu on vaja eeskirju, tagamaks et nad maksavad maksu riigis, kus nad kasumit teenivad. Piiriülest mõõdet arvesse võttes annab liidu algatus lisaväärtuse võrreldes sellega, mida on võimalik saavutada paljude erinevate siseriiklike meetmetega. Kogu siseturgu hõlmavat ühist algatust on vaja selleks, et märkimisväärset digitaalset kohalolu käsitlevaid eeskirju kohaldataks liidus vahetult ja ühetaoliselt. Liikmesriikide ühepoolsed ja üksteisest lahknevad lähenemisviisid võivad osutuda ebatõhusaks ning ühtset turgu killustada, põhjustades vastuolusid riikide poliitikas ning moonutusi ja maksutõkkeid ettevõtjate jaoks liidus. Kuna käesoleva direktiivi eesmärke on parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

(8) Käesoleva direktiivi eesmärk on muuta siseturg tervikuna vastupidavamaks, et oleks võimalik lahendada digitaalmajanduse maksustamisega seotud kitsaskohti, järgides samal ajal maksustamise neutraalsuse, aga ka teenuste vaba liikumise põhimõtet ühtsel turul ning välistades diskrimineerimise liidu ja liiduväliste äriühingute vahel. Seda eesmärki ei ole võimalik piisaval määral saavutada, kui liikmesriigid tegutsevad eraldi, kuna digitaalvaldkonna ettevõtjad saavad tegutseda piiriüleselt ilma riigis füüsilist kohalolu omamata või omades ainult väikest kohalolu ja seetõttu on vaja eeskirju tagamaks, et nad maksavad maksu riigis, kus nad kasumit teenivad. Piiriülest mõõdet arvesse võttes annab liidu algatus lisaväärtuse võrreldes sellega, mida on võimalik saavutada paljude erinevate siseriiklike meetmetega. Kogu siseturgu hõlmavat ühist algatust on vaja selleks, et märkimisväärset digitaalset kohalolu käsitlevaid eeskirju kohaldataks liidus vahetult ja ühetaoliselt. Liikmesriikide ühepoolsed ja üksteisest lahknevad lähenemisviisid võivad osutuda ebatõhusaks ning ühtset turgu killustada, põhjustades vastuolusid riikide poliitikas ning moonutusi ja maksutõkkeid ettevõtjate jaoks liidus. Seetõttu tuleks erilist tähelepanu pöörata selle tagamisele, et liidu lähenemisviis oleks õiglane ega oleks ühegi konkreetse liikmesriigi suhtes diskrimineeriv. Kuna kõnealuse direktiivi eesmärke on parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.
3. Taotlejal, kellele on keeldutud viisat andmast, peaks olema õigus otsus vaidlustada – see peaks tagama menetluse teatavas etapis tõhusa kohtuliku kaebemenetluse. Kaebus tuleb esitada taotluse kohta lõpliku otsuse teinud liikmesriigi vastu kooskõlas nimetatud liikmesriigi siseriikliku õigusega. Liikmesriigid teavitavad taotlejaid üksikasjalikult sellest, millist menetlust vaidlustamise korral kasutatakse, nagu see on täpsustatud VI lisas.

3. Taotlejal, kellele on keeldutud viisat andmast, peaks olema õigus otsus vaidlustada – see peaks tagama menetluse teatavas etapis tõhusa kohtuliku kaebemenetluse. Kaebus tuleb esitada taotluse kohta lõpliku otsuse teinud liikmesriigi vastu kooskõlas nimetatud liikmesriigi siseriikliku õigusega. Vaidlustamise tähtaeg on vähemalt 30 kalendripäeva. Liikmesriigid teavitavad taotlejaid üksikasjalikult sellest, millist menetlust vaidlustamise korral kasutatakse, nagu see on täpsustatud VI lisas , tehes seda taotlejale arusaadavas keeles või keeles, mille puhul võib mõistlikult oletada, et taotleja võiks seda mõista .
Artikkel 10

Rahastamiskõlblikud üksused

1. Rahastamise nõuetele vastavad taotlejad ja nende tegevusega seotud alltöövõtjad eeldusel, et nad on asutatud liidus või artikli 5 kohases assotsieerunud riigis, nende juhtimisstruktuurid asuvad liidus või assotsieerunud riigis ja nad ei ole mitteassotsieerunud kolmanda riigi või mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksuse kontrolli all.

2. Erandina lõikest 1 võib rahastamise nõuetele vastavaks üksuseks olla selline liidus või assotsieerunud kolmandas riigis asutatud taotleja või tegevusega seotud alltöövõtja , kes on mitteassotsieerunud kolmanda riigi või mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksuse kontrolli all, kui see on vajalik tegevuse eesmärkide saavutamiseks, eeldusel et selline osalus ei ohusta liidu ega selle liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsehuve või artiklis 3 sätestatud eesmärke . Selleks et tagada liidu ja selle liikmesriikide julgeolekuhuvide kaitse, nõutakse projektikonkursis, et taotlejad võtavad endale kohustuse rakendada enne tegevuse algust asjakohaseid meetmeid, tagades et:

a) taotleja üle ei teostata kontrolli viisil, mis piirab taotleja suutlikkust tegevust ellu viia ja saavutada tulemusi, seab piiranguid seoses tema tegevuse eesmärgil vajamineva taristu, rajatiste, vara, ressursside, intellektuaalomandi või oskusteabega või kahjustab tema suutlikkust ja standardeid, mida on vaja tegevuse elluviimiseks ;

b) mitteassotsieerunud kolmandal riigil või mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksusel takistatakse juurdepääs tegevusega seotud salastatud või mittesalastatud tundlikule teabele; tegevusega seotud töötajad või muud isikud on läbinud liikmesriigi või assotsieerunud riigi julgeolekukontrolli;

c) tegevuse käigus tekkiv intellektuaalomand ja tegevuse tulemused jäävad vahendite saajale ning ▌mitteassotsieerunud kolmandal riigil ega muul mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksusel ei ole õigust neid kontrollida ega piirata ning neid ei viida ilma selle liikmesriigi nõusolekuta, kus vahendite saaja on asutatud, ning kooskõlas artiklis 3 sätestatud eesmärkidega kolmandasse riiki ega anta neile kolmandast riigist või kolmanda riigi üksusest juurdepääsu, kuni tegevus kestab ja teataval ajavahemikul pärast selle lõpuleviimist, kusjuures see ajavahemik sätestatakse toetuslepingus.

Tegevusega seotud taotlejale või alltöövõtjale, kelle juhtimisstruktuur asub liidus või assotsieerunud riigis ja kes on sellise mitteassotsieerunud kolmanda riigi kontrolli all, kelle suhtes kohaldatakse liidu piiravaid meetmeid, või sellise mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksuse kontrolli all, kelle suhtes kohaldatakse liidu piiravaid meetmeid, ei tehta käesoleva lõike kohast erandit.
(2) Tänu tuumaohutuse ja -julgeoleku ning kiirguskaitse parandamisele suurendatakse tuumauuringutega sotsiaalset heaolu, majanduslikku õitsengut ja keskkonnasäästlikkust. Kiirguskaitsealaste teadusuuringute tulemusena on täiustatud meditsiinitehnikat, millest saavad kasu paljud kodanikud, ning need uuringud võivad viia edusammudeni muudeski sektorites, näiteks tööstuses, põllumajanduses ning keskkonna- ja julgeolekuvaldkonnas. Sama oluline on võimalus tuumauuringute abil pikemas perspektiivis saavutada energiasüsteemis CO2 heitkoguste vähenemine ohutul , tõhusal ja turvalisel viisil .

(2) Tänu tuumaohutuse ja -julgeoleku ning kiirguskaitse parandamisele suurendatakse tuumauuringutega sotsiaalset heaolu ja majanduslikku õitsengut . Tuumauuringud toetavad oluliselt ökoloogilist kestlikkust ja võitlust kliimamuutuste vastu, vähendades liidu sõltuvust imporditavast energiast, samal ajal kui kiirguskaitsealaste teadusuuringute tulemusena on täiustatud meditsiinitehnikat, millest saavad kasu paljud kodanikud, ning need uuringud võivad viia edusammudeni muudeski sektorites, näiteks tööstuses, põllumajanduses ning keskkonna- ja julgeolekuvaldkonnas. Sama oluline on ka see, et tuumauuringutega aidatakse pikemas perspektiivis kaasa energiasüsteemi CO2 -heite ohutule , tõhusale ja turvalisele vähendamisele .
(12)

Komisjon tegi EGFi vahehindamise, et hinnata, kuidas ja millises ulatuses on saavutatud EGFi eesmärgid. EGF osutus tulemuslikuks, sest sellega saavutati suurem koondatud töötajate tööturule naasmise määr kui eelmisel programmitöö perioodil. Samuti leiti hindamisel, et EGF lõi Euroopa lisaväärtust. Eelkõige kehtib see EGFi kvantitatiivse mõju kohta, mis tähendab, et EGFi abi ei suurenda mitte ainult pakutavate teenuste arvu ja mitmekesisust, vaid ka nende intensiivsust. Lisaks on EGFi sekkumismeetmed väga nähtavad ning näitavad üldsusele vahetult sekkumismeetmete ELi lisaväärtust. Samas tuvastati mitmesuguseid probleeme. Esiteks oli kasutuselevõtmise menetlus liiga pikk. Lisaks on mitu liikmesriiki teatanud probleemidest töökohtade koondamise põhjustanud sündmuse kohta mahuka taustaanalüüsi kokkupanemisel. Peamine põhjus, mis hoiab liikmesriike, kellel oleks võimalik EGFi kasutada, taotluse esitamisest tagasi, on finants- ja institutsioonilise suutlikkuse probleemid. Ühest küljest võib asi olla lihtsalt tööjõu vähesuses: praegu võivad liikmesriigid küsida tehnilist abi ainult siis, kui nad rakendavad EGFi juhtumit. Kuna koondamised võivad toimuda ootamatult, on tähtis, et liikmesriigid oleksid valmis kohe reageerima ja saaksid esitada taotluse igasuguse viivituseta. Lisaks paistab, et teatavates liikmesriikides on vaja teha palju rohkem tööd institutsioonilise suutlikkuse suurendamiseks, et tagada EGFi juhtumite tõhus ja tulemuslik rakendamine. 500 koondatud töötaja künnist peeti liiga kõrgeks, eelkõige madalama asustustihedusega piirkondades (15).
(4)

Tunnistades, et Nõukogude Liidu ajast pärineva kahe 1 500 MW RBMK-tüüpi reaktoriga reaktoriga (kanaltüüpi grafiitreaktorid, mis olid samalaadsed kui Tšernobõlis kasutatud reaktorid) Ignalina tuumaelektrijaama tegevuse enneaegne lõpetamine ja sellele järgnev dekomisjoneerimine oli pretsedenditu , kuna samalaadse ehitusega reaktoreid ei olnud mujal maailmas kusagil tegelikult demonteeritud, ja pani Leedule erakordse rahalise koorma, mis ei vastanud riigi suurusele ega majanduslikule tugevusele, sätestati protokollis nr 4, et Ignalina programmi alusel antavat liidu abi jätkatakse katkematult ja seda pikendatakse pärast 2006. aastat järgmiste finantsperspektiivide ajavahemikuks kuni lõpliku sulgemiskuupäevani, mis on praegu kavandatud 2038. aastaks .
(16)

Selleks et asjakohaselt reageerida muutustele poliitilistes prioriteetides, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta programmi erieesmärkide saavutamise mõõtmise näitajate loetelu. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.
Liit ja ÜMTd tagavad võimalust mööda, et nende territooriumil finantsteenuste sektori reguleerimisel ja järelevalves ning maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastases võitluses rakendatakse ja kohaldatakse rahvusvaheliselt kokku lepitud standardeid. Sellised rahvusvaheliselt kokkulepitud standardid on muu hulgas Baseli Pangajärelevalve Komitee „Tõhusa pangajärelevalve põhialused“ („Core Principles for Effective Banking Supervision“), Rahvusvahelise Kindlustusjärelevalve Assotsiatsiooni „Kindlustuse põhialused ja meetodid“ („Insurance Core Principles“), Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni „Väärtpaberijärelevalve eesmärgid ja põhimõtted“ („Objectives and Principles of Securities Regulation“), Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni „Maksundusalase teabevahetuse leping“ („Agreement on Exchange of Information on Tax Matters“), G20 avaldus „Avaldus läbipaistvuse ja teabevahetuse kohta maksustamise eesmärgil“ („Statement on Transparency and Exchange of Information for Tax Purposes“), finantsstabiilsuse nõukogu „Finantsinstitutsioonide tulemusliku kriisilahenduse korra põhielemendid“ („Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions“).

Liit ja ÜMTd tagavad võimalust mööda, et nende territooriumil finantsteenuste sektori reguleerimisel ja järelevalves ning maksupettuse, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise vastases võitluses rakendatakse ja kohaldatakse rahvusvaheliselt kokku lepitud standardeid. Sellised rahvusvaheliselt kokkulepitud standardid on muu hulgas Baseli Pangajärelevalve Komitee „Tõhusa pangajärelevalve põhialused“ („Core Principles for Effective Banking Supervision“), Rahvusvahelise Kindlustusjärelevalve Assotsiatsiooni „Kindlustuse põhialused ja meetodid“ („Insurance Core Principles“), Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni „Väärtpaberijärelevalve eesmärgid ja põhimõtted“ („Objectives and Principles of Securities Regulation“), Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni „Maksundusalase teabevahetuse leping“ („Agreement on Exchange of Information on Tax Matters“), G20 avaldus „Avaldus läbipaistvuse ja teabevahetuse kohta maksustamise eesmärgil“ („Statement on Transparency and Exchange of Information for Tax Purposes“), finantsstabiilsuse nõukogu „Finantsinstitutsioonide tulemusliku kriisilahenduse korra põhielemendid“ („Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions“) ning rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioon ja selle protokollid .
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA KOMISJONI ÜHISAVALDUS

Euroopa Parlament ja komisjon on nõus, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. veebruari 2019. aasta määruse (EL) 2019/287 (1) (millega rakendatakse kaitseklausleid ja muid mehhanisme, mis võimaldavad ajutiselt peatada Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud teatavates kaubanduslepingutes sätestatud soodustuste kohaldamise) lisas loetletud lepingute rakendamisel on tähtis teha tihedat koostööd. Sel eesmärgil on nad kokku leppinud, et kui Euroopa Parlament võtab vastu soovituse algatada kaitsemeetme alane uurimine, analüüsib komisjon põhjalikult, kas määruse kohased tingimused uurimise ex officio algatamiseks on täidetud. Kui komisjon leiab, et tingimused ei ole täidetud, esitab ta Euroopa Parlamendi vastutavale komisjonile aruande, milles selgitab kõiki asjaolusid, mis on sellise uurimise algatamise seisukohast olulised.

(1) ELT L 53, 22.2.2019, lk 1.
Kui kolmas riik osaleb programmis rahvusvahelise lepingu kohase otsuse alusel või muu õigusliku vahendi alusel, annab kolmas riik vahendite saamise tingimusena vastutavale eelarvevahendite käsutajale, Euroopa Pettustevastase Ametile (OLAF) ja Euroopa Kontrollikojale vajalikud õigused ja juurdepääsu, et nad saaksid täielikult kasutada oma vastavaid volitusi. OLAFi puhul hõlmavad need õigused ka õigust toimetada juurdlusi, sealhulgas teha kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 883/2013 , mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi .

Kui kolmas riik osaleb programmis rahvusvahelise lepingu kohase otsuse või muu õigusliku vahendi alusel, annab kolmas riik vastutavale eelarvevahendite käsutajale, Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF), Euroopa Kontrollikojale ja Euroopa Prokuratuurile (EPPO) vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu, et nad saaksid täielikult kasutada oma vastavaid volitusi. OLAFi ja EPPO puhul hõlmavad need õigused ka õigust toimetada juurdlusi, sealhulgas teha kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 883/2013 (1a) ja nõukogu määruses (EL) 2017/1939 (1b).
2)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega: „Artikkel 3 1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, millega tagada, et nende territooriumil asutatud ettevõtjad võivad kaupade autoveoks kasutada renditud sõidukeid nende omanduses olevate sõidukitega samadel tingimustel, kui artiklis 2 sätestatud tingimused on täidetud.“ [ME 10] 1a. Kui sõiduk on registreeritud või kasutusele võetud vastavalt teise liikmesriigi õigusaktidele, võib ettevõtja asutamiskoha liikmesriik: a) piirata renditud sõiduki oma vastaval territooriumil kasutamise aega, tingimusel et ta võimaldab kasutada renditud sõidukit vähemalt neli järjestikust kuud igal konkreetsel kalendriaastal; sellisel juhul võib nõuda, et rendilepingu kestus ei ületaks liikmesriigi määratud ajapiirangut; b) piirata mis tahes ettevõtja kasutuses olevate renditud sõidukite arvu, tingimusel et ta lubab kasutada vähemalt sellisel arvul sõidukeid, mis vastab 25 %-le kogu ettevõtja omanduses olevast kaubaveosõidukite pargist loa saamise taotluse esitamisele eelneva aasta 31. detsembri seisuga; sellisel juhul on ettevõtjal, kelle sõidukipargis on rohkem kui üks ja vähem kui neli sõidukit, lubatud kasutada vähemalt ühte sellist renditud sõidukit.“ [ME 11] 1b. Liikmesriigid võivad lõike 1 sätetest välja jätta omal kulul üle 6-tonnise registrimassiga sõidukitega teostatavad veod. [ME 28 ja 34]
1. Kui komisjon leiab, et tal on piisavalt alust arvata, et artiklis 3 sätestatud tingimused on täidetud, saadab ta asjaomasele liikmesriigile kirjaliku teate, milles on esitatud komisjoni arvamuse aluseks olevad põhjused.

1. Kui komisjon leiab kolleegiumi arvamust arvesse võttes , et tal on piisavalt alust arvata, et artiklis 3 sätestatud tingimused on täidetud, saadab ta asjaomasele liikmesriigile kirjaliku teate, milles on esitatud komisjoni arvamuse aluseks olevad põhjused. Komisjon annab Euroopa Parlamendile ja nõukogule igast sellisest teatest ning selle sisust viivitamata teada.
(6)

Teatises Vastupidiselt standardmenetlusele ei viidud läbi programmi kohta eraldi mõjuhinnangut. Seda võib osaliselt seletada asjaoluga, et 2017. aastal korraldas komisjon programmi vahehindamise, mida toetas sõltumatu aruanne (13) . Kuigi aruanne on üldiselt programmi suhtes positiivne, väljendatakse seal muret programmi tegevuses osalevate pädevate asutuste piiratud arvu ja programmi tulemuste mõõtmiseks kasutatavate peamiste tulemusnäitajate kvaliteedi pärast. Oma teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule programmi „Perikles 2020“ vahehindamise kohta ning oma eelhindamises komisjoni talituste töödokumendi vormis, mis on lisatud ettepanekule (COM(2018)0369) jõudis komisjon järeldusele, et tuleks toetada programmi „Perikles 2020“ jätkamist pärast aastat 2020, kuna programm pakub liidu lisaväärtust, sellel on pikaajaline mõju ja see on jätkusuutlik ning aitab võidelda organiseeritud kuritegevuse vastu . [ME 5]
(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1315/2013 (4) on kehtestatud siseturu arendamiseks vajalike ajakohaseimate koostalitlusvõimeliste võrkude loomise ühisraamistik ühisraamistik, mille alusel luua liidus kodanike hüvanguks kahetasandilise struktuuriga koostalitlusvõimelised võrgud ning arendada sellega siseturgu ning suurendada liidu sotsiaalset, majanduslikku ja territoriaalset ühtekuuluvust . Üleeuroopaline transpordivõrk (edaspidi „TEN-T“) on kahetasandilise struktuuriga: põhivõrk koosneb liidu jaoks strateegiliselt kõige tähtsamatest võrguosadest, samal ajal kui üldvõrk tagab kõikide ELi liidu piirkondade ühendatuse, samal ajal kui põhivõrk koosneb ELi jaoks strateegiliselt kõige tähtsamatest võrguosadest. Põhivõrgu otstarve peaks olema toetada piiriülese ja mitmeliigilise transpordi abil Euroopa ühtse transpordi- ja liikuvuspiirkonna kiiremat arengut. Määruses (EL) nr 1315/2013 on kindlaks määratud võrgu lõpliku väljaarendamise siduvad eesmärgid, st et põhivõrk tuleb lõplikult välja arendada 2030. aastaks ja üldvõrk 2050. aastaks. Peale selle on määruses (EL) nr 1315/2013 pööratud suurimat tähelepanu piiriülestele ühendustele, mis parandavad eri transpordiliikide vahelist koostalitusvõimet ja soodustavad liidu transpordis mitmeliigilist lõimumist, ning arvesse tuleks võtta ka seda, kuidas transpordisektor tulevikus areneb ja millised uued tehnoloogiad kasutusele võetakse. [ME 1]
(6)

Selleks et tagada õiglane vastastikkuse määr liidu ja Ühendkuningriigi poolt teineteise lennuettevõtjatele ühepoolselt antud õiguste vahel ning tagada, et lennuteenuste osutamisel saaksid liidu lennuettevõtjad konkureerida Ühendkuningriigi lennuettevõtjatega õiglastel tingimustel , peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et asjakohaste meetmetega taastada samaväärsus või parandada ebaausa konkurentsi olukordi . On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et need konsultatsioonid toimuksid kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega (1a) . Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.
13)

Artikkel 19 asendatakse järgmisega: „Artikkel 19 Kohtusse ilmumata jätnud kostja 1. Kui menetluse algatusdokument tuli kättetoimetamiseks edastada teisele liikmesriigile käesoleva määruse sätete alusel ning kostja ei ole ilmunud kohtusse, ei tehta kohtuotsust, kuni on tõendatud, et dokument on toimetatud kätte või edastatud piisavalt aegsasti aegsasti ja seaduslikul viisil , et anda kostjale kaitsevõimalus, ning: [ME 53] a) dokument on toimetatud kätte korras, mis on adressaatliikmesriigi õiguses ette nähtud dokumentide kättetoimetamiseks riigisisese kohtuasja puhul tema territooriumil asuvatele isikutele, või b) dokument on tegelikult kostjale isiklikult üle antud või toimetatud tema elu- või asukohta muul käesolevas määruses ettenähtud viisil. 2. Piiramata lõike 1 kohaldamist võib kohtunik teha otsuse ka siis, kui puudub dokumendi kättetoimetamisteatis, juhul kui on täidetud järgmised tingimused: a) dokument on edastatud käesoleva määrusega ettenähtud viisil; b) dokumendi edastamisest on möödunud vähemalt kuus kuud ning asja arutav kohtunik loeb selle piisavaks; [ME 54] c) ei ole saadud ühtegi teatist, ehkki on võetud tarvitusele kõik mõistlikud abinõud teatise saamiseks adressaatliikmesriigi pädevate asutuste või ametiisikute kaudu. 3. Kui lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud, siis tehakse mõistlikke jõupingutusi, et teavitada kostjat tema suhtes kohtumenetluse algatamisest kõigi võimalike kommunikatsioonikanalite, sealhulgas tänapäevase kommunikatsioonitehnoloogia kaugside tehnoloogia kaudu, mille puhul on menetlevale kohtule teada aadress või konto e-posti aadress . [ME 55] 4. Olenemata lõigetest 1 ja 2 võib kohtunik põhjendatud kiireloomulistel juhtudel anda korralduse võtta ajutisi või kaitsemeetmeid. [ME 56] 5. Kui menetluse algatusdokument tuli kättetoimetamiseks edastada teisele liikmesriigile käesoleva määruse sätete alusel ning ilmumata jätnud kostja vastu on tehtud tagaseljaotsus, on kohtunikul õigus ennistada otsuse edasikaebamise tähtaeg, kui on täidetud mõlemad järgmised tingimused: a) kostja ei saanud temast olenemata põhjustel dokumendist teada piisavalt aegsasti ega/või seaduslikul viisil , et kaitseks valmistuda, või ei saanud kohtuotsusest teada õigel ajal, et edasi kaevata; [ME 57] b) kostja vastuväited ei ole selgelt alusetud. Tähtaja ennistamise avalduse võib esitada üksnes mõistliku aja jooksul pärast seda, kui kostja on kohtuotsusest teada saanud. Seda taotlust ei vaadata läbi, kui see esitatakse rohkem kui kaks aastat pärast kohtuotsuse tegemise kuupäeva. 6. Kui lõikes 2 osutatud kohtuotsuse tegemise kuupäevast on möödunud kaks aastat, siis ei pruugita kohaldada liikmesriigi õiguse sätteid, millega lubatakse erakorraliselt edasikaebamise tähtaja möödumise tagajärjed tühistada, teises liikmesriigis selle kohtuotsuse tunnustamise ja täitmise tagamise puhul. 7. Lõikeid 5 ja 6 ei kohaldata kohtuotsuste suhtes, mis käsitlevad isikute õiguslikku seisundit või teovõimet.“