Soovitus:

NÕUKOGU OTSUS,

millega tehakse kindlaks, et Hispaania ei ole võtnud vastusena nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele tõhusaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 8,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

(1)Vastavalt aluslepingu artiklile 126 hoiduvad liikmesriigid valitsemissektori eelarve ülemäärasest puudujäägist.

(2)Stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärk on tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja jätkusuutliku majanduskasvu tagamiseks. Stabiilsuse ja kasvu pakt hõlmab nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta, mis võeti vastu selleks, et soodustada valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kiiret korrigeerimist.

(3)Nõukogu, tegutsedes komisjoni soovituse alusel, otsustas 27. aprillil 2009 kooskõlas aluslepingu artikli 104 lõikega 6, et Hispaanial on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning esitas vastavalt aluslepingu artikli 104 lõikele 7 soovituse korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2012. aastaks. Seejärel esitas nõukogu 2. detsembril 2009, 10. juulil 2012 ja 21. juunil 2013 Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 126 lõike 7 alusel Hispaaniale kolm uut soovitust, millega pikendati ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtaega vastavalt kuni 2013., 2014. ja 2016. aastani. Kõigis kolmes soovituses leidis nõukogu, et Hispaania oli rakendanud tõhusaid meetmeid, kuid on toimunud ootamatuid majandust kahjustavaid sündmusi, millel on riigi rahandusele oluline negatiivne mõju.

(4)ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohane nõukogu viimane soovitus Hispaaniale avaldati 21. juunil 2013. Hispaanial soovitati viia valitsemissektori eelarve puudujääk 2013. aastal 6,5 %-le SKPst, 2014. aastal 5,8 %-le SKPst, 2015. aastal 4,2 %-le SKPst, 2016. aastal 2,8 %-le SKPst, mis on 2016. aastani pikendatud komisjoni 2013. aasta kevadprognoosi alusel kooskõlas struktuurse eelarvepositsiooni paranemisega vastavalt 1,1 %, 0,8 %, 0,8 % ja 1,2 % SKPst aastatel 2013–2016. Selle eesmärgi saavutamiseks paluti Hispaanial rakendada täiendavaid meetmeid, mis moodustavad 2 %, 1 % ja 1,5 % SKPst vastavalt 2014., 2015. ja 2016. aastal. Lisaks sellele nõuti, et Hispaania peab i) tugevdama institutsioonilist raamistikku, suurendades veelgi eelarve tasakaalu seaduse rakendamise läbipaistvust ning luues sõltumatu eelarvenõukogu, mis tegeleks analüüside koostamise ja nõustamisega ning jälgiks eelarvepoliitika vastavust riiklikele ja liidu eelarvereeglitele, ii) võtma konkreetseid meetmeid, et ohjeldada kasvavat struktuurset puudujääki sotsiaalkindlustussüsteemis ning iii) pöörama konsolideerimisel rohkem tähelepanu majanduskasvu soodustamisele, vaadates sealhulgas korrapäraselt läbi kulutused ja maksusüsteemi. Soovituses rõhutati ka seda, et eelarve konsolideerimise strateegia edu tagamiseks on oluline toetada eelarve konsolideerimist ulatuslike struktuurireformidega, mis on kooskõlas nõukogu poolt Euroopa poolaasta ja makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames Hispaaniale adresseeritud soovitustega.

(5)Vastavalt 2016. aastani pikendatud komisjoni 2013. aasta kevadprognoosile, millel põhines nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitus, pidanuks Hispaania SKP vähenema 2013. aastal 1,5 %, ning järgmise kolme aasta jooksul suurenema vastavalt 0,9 %, 1,4 % ja 1,9 %. SKP nominaalkasvu prognoos oli 2013. aastaks 0,1 %, 2014. aastaks 2,0 % ning kaheks järgnevaks aastaks 2,6 % ja 3,2 %.

(6)Oma soovituses kehtestas nõukogu kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikega 4 tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 1. oktoobri 2013. 15. novembril 2013 jõudis komisjon järeldusele, et komisjoni 2013. aasta sügisprognoosi kohaselt on Hispaania võtnud kooskõlas nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusega tõhusaid meetmeid, kuigi viitas nõuete täitmata jätmise riskile 2014. aastal. Seega leidis komisjon, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses ei olnud sel hetkel täiendavaid meetmeid vaja võtta. Sellest ajast alates on ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus peatatud.

(7)Nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovituse täitmata jätmise riski rõhutati ka hilisematel hindamistel. 2014. aasta juulis jõudis nõukogu järeldusele, et 2014. aasta stabiilsusprogrammis sätestatud eelarvestrateegiat toetavaid meetmeid on vaja veelgi täpsustada ning et teha tuleb täiendavaid jõupingutusi nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovituse täielikuks täitmiseks. Lähtudes 2015. aasta stabiilsusprogrammile antud hinnangust, tegi nõukogu 2015. aasta juulis järelduse, et on olemas risk, et Hispaania ei täida stabiilsuse ja kasvu pakti sätteid. Samuti järeldati komisjoni arvamustes Hispaania 2014., 2015. ja 2016. aasta eelarveprojekti kavade kohta, et Hispaanial on oht jätta täitmata stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirjad. Eelkõige tõstis komisjon esile riske, mis tulenesid asjaolust, et kavades ette nähtud struktuurne kohandamine ei vastanud nõukogu soovitatud tasemele. Samuti juhtis komisjon tähelepanu nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamisega seotud riskidele.

(8)Tuginedes komisjoni 2016. aasta talveprognoosile, leidis komisjon 9. märtsil 2016, et esines ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks ette nähtud tähtaja järgimata jätmise risk, võttes arvesse, et endiselt on oodata 2015. aastaks seatud valitsemissektori eelarvetasakaalu vahe-eesmärgi (üle 4,2 % SKPst) märkimisväärset ületamist ning asjaolu, et eelarve seni saavutatud konsolideerimine jäi soovitatule märkimisväärselt alla. Selle alusel andis komisjon Hispaaniale soovituse suurendada jõupingutusi, et tagada nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovituse täitmine. Selleks soovitati Hispaanial i) võtta meetmeid, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi õigeaegne ja püsiv korrigeerimine, kasutades vajaduse korral täielikult ära ennetavaid ja korrigeerivaid vahendeid, mis on sätestatud Hispaania stabiilsusseaduses, et viia piirkondlike valitsusasutuste tasandil kontrolli alla kõrvalekalded asjaomastest eelarvepuudujäägi, riigivõla ja kulueeskirjadega seotud eesmärkidest; ning ii) esitada komisjonile aruanne meetmete kohta, mis kuuluvad komisjoni soovitusest tulenevalt Hispaania 2016. aasta ajakohastatud eelarveprojekti kavasse või hiljemalt riigi eelseisva 2016. aasta stabiilsusprogrammi vastavasse osasse.

(9)Hinnates uuesti Hispaania võetud meetmeid, mille eesmärk on kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2016. aastaks vastavalt nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele, jõuti järgmistele järeldustele.

–Tuginedes 2016. aasta kevadel Hispaania esitatud ja komisjoni (Eurostat) 21. aprillil 2016 kinnitatud andmetele, oli valitsemissektori üldeelarve puudujääk 2014. aastal 5,9 % SKPst ja 2015. aastal 5,1 % SKPst, mis ületab nõukogu seatud vahe-eesmärgid – vastavalt 5,8 % ja 4,2 % SKPst. 2014. aasta eelarvepuudujääki mõjutas negatiivselt nii allapoole korrigeerimine nominaalsest SKP-st, mis tehti 2015. aasta oktoobris samal ajal teise ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatise laekumisega, kui ka eelarvepuudujääki suurendavad finantssektori meetmed, mis moodustavad 0,1 % SKPst. Eelarvepoliitika lõdvendamine 2015. aastal avaldas suurt mõju eelarvetulemustele.