1.Sissejuhatus

Kaheksanda keskkonnaalase tegevusprogrammi aastani 2030 eesmärk on kiirendada rohepööret ja tagada otsustavad kaitse- ja taastemeetmed keskkonna heaks. Alates 1973. aastast on ELi keskkonnapoliitika kujundamisel ja koordineerimisel juhindutud üldistest keskkonnaalastest tegevusprogrammidest, millega on loodud ELi ja selle liikmesriikide keskkonna- ja kliimameetmete raamistik. Kaheksas keskkonnaalane tegevusprogramm lähtub Euroopa rohelisest kokkuleppest, millega nähti ette majanduskasvu strateegia kliimaneutraalse, ressursitõhusa, mürgivaba, vastupidava ja konkurentsivõimelise ringmajanduse saavutamiseks õiglasel ja kaasaval viisil. Programmil on suur tähtsus ka selles, et saavutada ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030, selle kestliku arengu eesmärgid ning mitmepoolsete keskkonna- ja kliimakokkulepete eesmärgid.

Arvestades mitmeid keerulisi majandus- ja geopoliitilisi kriise, sealhulgas Venemaa agressiooni Ukraina vastu, näitab kaheksas keskkonnaalane tegevusprogramm ELi ja selle liikmesriikide otsusekindlust tegeleda kliima-, bioloogilise mitmekesisuse ja saastekriisidega ning muuta EL tulevastele šokkidele vastupidavamaks. Kaheksandas keskkonnaalases tegevusprogrammis on kehtestatud pikaajaline prioriteetne eesmärk saavutada 2050. aastaks kodanike heaolu, elada hästi planeedi taluvuspiires ning kuus temaatilist esmatähtsat eesmärki. Samuti sisaldab see ambitsioonikat raamistikku 34 eeltingimusega, et saavutada need eesmärgid vastavalt Euroopa rohelises kokkuleppes antud lubadusele mitte tekitada kahju ning kooskõlas sotsiaalselt õiglase üleminekuga kedagi kõrvale jätmata.

Kaheksanda keskkonnaalase tegevusprogrammi 2050 prioriteetne eesmärk: „Hiljemalt 2050. aastaks elavad inimesed hästi planeedi taluvuspiirides ja valitseb heaolumajandus, milles midagi ei raisata, majanduskasv on taastuv, liidus on saavutatud kliimaneutraalsus ja ebavõrdsus on märksa väiksem. Kõigi inimeste heaolu põhineb heas seisundis keskkonnal, mille elurikkus on kaitstud, ökosüsteemid toimivad igati ning loodust kaitstakse ja taastatakse, mille tulemusel suureneb kliimamuutustele, ilmastikuolude ja kliimaga seotud õnnetustele ning muudele keskkonnariskidele vastupanu võime. Liit näitab kogu maailmale eeskuju, kuidas tagada praeguste ja tulevaste põlvkondade heaolu põlvkondadevahelise vastutuse kaudu.“

Selleks et EL oleks oma keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamisel edukas, on väga tähtis seirata peamisi suundumusi ja kasutada selleks sobivaid näitajaid. Integreeritud lähenemisviisi toetamiseks ja tugevdamiseks luuakse kaheksanda keskkonnaalase tegevusprogrammiga juhtimismehhanism ja antakse komisjonile ülesanne luua uus seireraamistik – kaheksanda keskkonnaalase tegevusprogrammi seireraamistik –, et mõõta prioriteetsete eesmärkide saavutamiseks tehtavaid edusamme. Seireraamistik peab põhinema piiratud arvul põhinäitajatel, sealhulgas keskkonna ja sotsiaalse mõõtme ning majanduse vaheliste seoste süsteemsetel näitajatel, mis võimaldavad ELil jälgida rohepöörde suunas liikumist ja tagada kõrgetasemelise strateegilise poliitilise järelevalve. Komisjonile tehakse ülesandeks esitada igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanne võetud meetmete kohta ning anda ülevaade võimalikest edasistest meetmetest.

2.Kaheksanda keskkonnaalase tegevusprogrammi seireraamistiku üldpõhimõtted

Kaheksanda keskkonnaalase tegevusprogrammi juhtimismehhanism hõlmab komisjoni iga-aastast seiret, hindamist ja aruandlust programmi kuue prioriteetse eesmärgi saavutamisel tehtud edusammude kohta, võttes arvesse eeltingimusi ja üldist eesmärki saavutada süsteemne muutus. Komisjoni toetavad Euroopa Keskkonnaamet (EEA) ja Euroopa Kemikaaliamet (ECHA), kes töötavad välja kemikaale käsitlevate näitajate raamistikku.

Juhtimismehhanismi keskmes on kaheksanda keskkonnaalase tegevusprogrammi põhinäitajate kogum. Programmi käsitleva otsuse artikli 4 lõike 3 kohaselt peavad näitajad põhinema olemasolevatel andmetel, et vähendada võimalikult palju halduskoormust ning võtta arvesse viimaseid arengusuundi andmete ja näitajate kättesaadavuses ja asjakohasuses. Lisaks peab seireraamistik põhinema metoodikal, mille abil saab komisjon mõõta, kui kaugel ollakse esmatähtsate eesmärkide sihtväärtustest. Kui ELi õigusaktides on sätestatud õiguslikult siduvad ELi eesmärgid, siis on valitud ka vastavad näitajad, et jälgida asjakohaseid programmi eesmärke ja eeltingimusi. Näiteks on EL kokku leppinud õiguslikult siduvas eesmärgis vähendada CO2 ekvivalenttonnides mõõdetavat kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega. Kui üldised õiguslikud nõuded või soovituslikud eesmärgid ja püüdlused on fikseeritud, tuleks kasutada näitajaid, millega mõõta selles suunas tehtavaid edusamme. Näiteks jäätmete aastane üldkogus kajastab jõupingutusi jäätmehierarhia rakendamiseks ja seega jäätmete märkimisväärseks vähendamiseks 2030. aastaks; keskkonnamaksude osakaal kogu maksutulus kajastab põhimõtet „saastaja maksab“.

Kaheksanda keskkonnaalase tegevusprogrammi 2030 eesmärkide ja 2050. aasta visiooni saavutamiseks on vaja näitajaid, millega mõõta pikaajalisi tulemusi ELis ja liikmesriikides (mõju- või tulemusnäitajad). Mõnel juhul on siiski lisatud näitajad, mis keskenduvad võetud meetmetele (väljundnäitajad), kui see on suure poliitilise tähtsusega või neil on seos kokkulepitud eesmärgiga. Näitena võib siin tuua kaitsealasid käsitleva näitaja, arvestades selle seost eesmärgiga võtta 2030. aastaks kaitse alla 30 % maismaa- ja merealadest.

Kaheksanda keskkonnaalase tegevusprogrammi seireraamistik sisaldab valitud põhinäitajaid, mis võimaldavad teha kokkuvõtteid kõrgel poliitilisel tasemel. Seireraamistiku alus on sektoripõhised seirevahendid, millega tagatakse sidusus ja vähendatakse halduskoormust. Nende vahendite hulka kuuluvad energialiidu ja kliimameetmete juhtimine, ringmajanduse seireraamistik, ELi bioloogilise mitmekesisuse seireraamistik, ELi biomajanduse seiresüsteem ja tulevane seireraamistik nullsaaste kohta. Samuti tugineb see keskkonnapoliitika rakendamise läbivaatamisest saadud teabele.

Laiemas perspektiivis toetab keskkonnaalaste põhinäitajate suhtes valitsev üksmeel sidusaid sõnumeid keskkonna- ja kliimapoliitika aruandluses, näiteks:

·„Euroopa rohelise kokkuleppe visualiseerimisvahend“, mis hõlmab ka digitaalseid ja õigluse aspekte

·ELi iga-aastased eduaruanded kõigi 17 kestliku arengu eesmärgi kohta

·toimetulekuvõime tulemustabel, mis annab tervikliku hinnangu ELi ja selle liikmesriikide vastupidavusele

·ülemineku tulemuslikkuse indeks, milles reastatakse 45 riigi edusammud vastavalt kestlikule majandusele ülemineku neljale mõõtmele

·Euroopa poolaasta, mis keskendub lisaks majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslikule koordineerimisele ka kestliku arengu eesmärkide alasele aruandlusele kõigis liikmesriikides, ning

·interaktiivne vahend „Composite Indicators & Scoreboards Explorer“, mis hõlmab üle 100 mitmemõõtmelise meetme.

Kaheksanda keskkonnaalase tegevusprogrammi seireraamistik on kooskõlas Euroopa tuleviku konverentsi lõpparuandega ning selle ettepanekutega kliimamuutuste ja keskkonna valdkonnas.