ET

Brüssel, 23.10.2006

KOM(2006) 609 lõplik

2006/0200 (CNS)

Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS,

milles sätestatakse Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni reguleeritavas piirkonnas kohaldatavad kaitse- ja rakendusmeetmed

(esitanud komisjon)

SELETUSKIRI

Ettepaneku taust |

110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKäesoleva ettepaneku eesmärk on ajakohastada ühenduse õigusakte, millega võetakse üle Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni (NAFO) kaitse- ja rakendusmeetmed. |

120 | Üldine taustLoode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni (NAFO) eesmärk on tagada NAFO konventsioonis määratletud piirkonna kalavarude kaitse ja ratsionaalne majandamine. Vastavalt nõukogu 28. detsembri 1978. aasta määrusele 3179/78 on ühendus olnud NAFO konventsiooni osaline alates 1. jaanuarist 1979.NAFO konventsioonis on sätestatud raamistik piirkondadevaheliseks koostööks kalavarude kaitsel ja ratsionaalsel majandamisel konventsioonis määratletud piirkonnas ning konventsiooniosaliste suhtes siduvate kaitse- ja rakendusmeetmete vastuvõtmiseks.Selle alusel on NAFO vastu võtnud rea seire-, kontrolli- ja tehnilisi meetmeid eesmärgiga tagada NAFO kaitse- ja majandamismeetmete järgimine. Need meetmed hõlmavad muu hulgas konventsiooniosaliste kohustust kõiki laevu tegelikult inspekteerida, kohustust võtta kõikide laevade pardale erapooletuid vaatlejaid ja satelliitseireseade ning merel läbiviidava ühisinspekteerimise kava.Enamik neid sätteid on ühenduse õigusse üle võetud.NAFO 2000. aasta kohtumisel lepiti kokku, et olemasolevaid kaitse- ja rakendusmeetmeid on vaja reformida ja lihtsustada, arvestades rahvusvahelise õiguse viimase aja arengut, ning süstemaatilisemalt konsolideerida.NAFO 25. aastakohtumisel, mis leidis aset 15.−19. septembrini 2003, võeti vastu põhjalikult uuendatud kaitse- ja rakendusmeetmed, mida kohaldatakse konventsioonis määratletud piirkonnas väljaspool konventsiooniosaliste riiklikku jurisdiktsiooni tegutsevate kalalaevade suhtes.Kõnealustes meetmetes on sätestatud NAFO piirkonnas konventsiooniosaliste lipu all tegutsevate laevade suhtes kohaldatavad kontrollimeetmed ning merel ja sadamates toimuva inspekteerimise kord, mis hõlmab inspekteerimis- ja järelevalvemenetlusi ning rikkumise puhul kohaldatavaid menetlusi, mida konventsiooniosalised peavad rakendama.Need meetmed jõustusid 2004. aasta jaanuaris. Need meetmed on ühenduse suhtes siduvad ja seetõttu tuleks need rakendada.Selleks et tõhusalt rakendada NAFO uuendatud kaitse- ja rakendusmeetmed ning ajakohastada asjakohaste määruste vastuvõtmisest alates kehtivaid meetmeid, on vaja asjakohased määrused kehtetuks tunnistada ja asendada üheainsa määrusega, mis koondaks ja seoks tervikuks kõik kalastusalase tegevusega seotud sätted, mis tulenevad ühenduse kui kõnealuse konventsiooni osalise kohustustest.Määruse ettepanek eeldab otsuses (EÜ) 1999/468 sätestatud komiteemenetlust, et tagada määruse rakendamine ja selle artiklite muutmine. |

130 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidEnamik NAFO meetmeid on ühenduse õigusse üle võetud nõukogu 9. juuni 1998. aasta määrusega (EMÜ) nr 1956/88, millega võetakse vastu Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni poolt vastu võetud rahvusvahelise ühisinspekteerimise kava rakendussätted; komisjoni 16. septembri 1988. aasta määrusega (EMÜ) nr 2868/88, millega kehtestatakse Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni poolt vastu võetud rahvusvahelise ühisinspekteerimise kava üksikasjalikud rakenduseeskirjad; nõukogu 27. jaanuari 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 189/92, millega võetakse vastu teatavate Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni poolt vastu võetud kontrollimeetmete rakendussätted; nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrusega (EÜ) nr 3680/93, milles sätestatakse Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsioonis määratletud reguleeritava tsooni kalavarude kaitse- ja majandamismeetmed; nõukogu 21. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 3069/95, millega luuakse Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni (NAFO) reguleerimisalal tegutsevate ühenduse kalalaevade suhtes kohaldatav Euroopa ühenduse vaatluskava; ning nõukogu 8. juuni 2000. aasta määrusega (EMÜ) nr 1262/2000, millega kehtestatakse Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni (NAFO) suhtes kolmandate riikide lipu all sõitvatele laevadele kohaldatavad teatavad kontrollimeetmed.Teatavad NAFO meetmed on ühenduse õiguses rakendatud ka iga-aastaste lubatud kogupüüke (TAC) ja kvoote käsitlevate määrustega, viimati nõukogu 22. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 51/2006, millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes. |

140 | Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidegaEttepanek on kooskõlas kalavarude säästva kasutamise üldmudeliga vastavalt ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ning annab panuse säästvasse arengusse. |

Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |

| Konsulteerimine huvitatud isikutega |

219 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustusÜhenduse seisukoha ettevalmistamiseks seoses iga-aastasel piirkondlike kalandusorganisatsioonide kohtumisel peetavate läbirääkimistega konsulteerib komisjon liikmesriikidega, kõnealuse majandusharu osalistega ja valitsusväliste organisatsioonidega. |

| Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

221 | Asjakohased teadus-/pädevusvaldkonnadNAFO teadusnõukogu, NAFO rahvusvahelise kontrolli alaline komitee (STATIC), reguleeritavas piirkonnas toimuva kolmandate riikide kalastusalase tegevuse alaline komitee (STACFAC). |

222 | Kasutatud metoodika- NAFO teadusnõukogu hindab varusid ja soovitab majandamis- ja kaitsemeetmeid, et tagada kalavarude säästev kasutamine.- STATIC vaatab üle ja hindab seda, kas konventsiooniosalised järgivad NAFO kehtestatud kaitse- ja rakendusmeetmeid, edendab konventsiooniosaliste inspekteerimis- ja järelevalvetegevuse kooskõlastamist, arendab inspekteerimismetoodikat ning annab asjakohaseid soovitusi NAFO kalapüügikomisjonile.- STACFAC annab NAFO kalapüügikomisjonile asjakohaseid soovitusi, et edendada kaitse- ja rakendusmeetmetest kinnipidamist kolmandate riikide laevadel NAFO kaitse- ja majandamismeetmete täieliku järgimise tagamiseks. |

223 | Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeritiNAFO teadusnõukogu, NAFO komiteed (STACTIC, STACFAC). |

2244 | Saadud ja kasutatud nõuannete kokkuvõte |

225 | Mainitud on võimalike tõsiste, pöördumatute tagajärgedega ohtude olemasolu. Selliste ohtude olemasolu on üksmeelselt mööndud. NAFO komiteed on soovitanud vastu võtta kontrolli- ja tehnilisi meetmeid, et tagada kalavarude säästev kasutamine NAFO piirkonnas. |

226 | Eksperdinõuannete avalikustamise vahendidKomiteede arvamused avaldatakse NAFO veebilehtedel. |

230 | Mõju hindamineNende (kontrolli- ja tehniliste) meetmete eesmärk on tagada täielik kinnipidamine NAFO kaitse- ja majandamismeetmetest ning anda panus kalavarude säästvasse kasutamisse NAFO piirkonnas.Neid meetmeid hakatakse kohaldama ühenduse kalalaevade igasuguse kutselise kalastusalase tegevuse suhtes NAFO piirkonnas. |

Ettepaneku õiguslik külg |

305 | Kavandatud meetme kokkuvõteNAFO kontrolli- ja tehniliste meetmete ülevõtmine ühenduse õigusse. |

310 | Õiguslik alusAsutamislepingu artikkel 37 |

329 | Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

| Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmis(t)el põhjus(t)el. |

331 | Piirkondlike kalandusorganisatsioonide soovitused on ühenduse ja liikmesriikide suhtes vahetult täitmisele pööratavad.Selguse ja läbipaistvuse huvides inkorporeeritakse need siiski nõukogu määrusse, et neid oleks lihtsam liikmesriikide ja kalurite suhtes kohaldada. |

332 | Finantstagajärjed puuduvad. |

| Õigusakti valik |

341 | Kavandatud õigusakt(id): määrus. |

342 | Muud õigusaktid ei oleks piisavad järgmis(t)el põhjus(t)el.Piirkondlike kalandusorganisatsioonide soovitused võetakse ühenduse õigusse üle asutamislepingu artikli 37 kohaselt nõukogu määrusega, milles on sätestatud asjakohased eeskirjad, samas kui rakendusmenetlused nähakse ette komisjoni määrusega. |

Mõju eelarvele |

409 | Ettepanek ei avalda mõju ühenduse eelarvele. |

Lisateave |

510 | Lihtsustamine |

511 | Ettepanekuga nähakse ette õigusaktide lihtsustamine. |

512 | Ettepanek lihtsustab õiguslikku raamistikku.Meetmega nähakse ette määruste (EÜ) nr 1262/2000, (EÜ) nr 3069/95, (EÜ) nr 3680/93, (EMÜ) nr 189/92, (EMÜ) nr 1956/88 ja (EMÜ) nr 2868/88 kehtetuks tunnistamine.Uue määruse abil saab ühendada ühte määrusse kõik tehnilised ja kontrollimeetmed, mille on vastu võtnud NAFO, kuhu Euroopa Ühendus kuulub. |

520 | Olemasolevate õigusaktide kehtetuks tunnistamineEttepaneku vastuvõtmise tulemusel tunnistatakse kehtetuks olemasolevaid õigusakte. |

| Läbivaatamis-/muutmis-/aegumisklausel |

531 | Ettepanek sisaldab läbivaatamisklauslit. |

570 | Ettepaneku üksikasjalik selgitusMeetmetega nähakse ette NAFO piirkonnas konventsiooniosaliste lipu all tegutsevate laevade suhtes kohaldatavad kontrollimeetmed ning merel ja sadamas toimuva inspekteerimise kord, mis hõlmab inspekteerimis- ja järelevalvemenetlusi ning rikkumise puhul kohaldatavaid menetlusi, mida konventsiooniosalised peavad rakendama.Need meetmed hõlmavad ka sätteid, millega edendada kaitse- ja rakendusmeetmetest kinnipidamist kolmandate riikide laevadel NAFO kaitse- ja majandamismeetmete täieliku järgimise tagamiseks.Tehnilised meetmed hõlmavad kalade alammõõtu, nõudeid kaaspüügi suhtes, võrgusilma suurust ja erinõudeid andmete kogumise suhtes. |

| |

2006/0200 (CNS)

Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS,

milles sätestatakse Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni reguleeritavas piirkonnas kohaldatavad kaitse- ja rakendusmeetmed

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [2]

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu on määrusega (EMÜ) nr 3179/78 heaks kiitnud Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalastuskoostöö konventsiooni (edaspidi „NAFO konventsioon”), mis jõustus 1. jaanuaril 1979.

(2) NAFO konventsioonis on sätestatud asjakohane raamistik mitmepoolseks koostööks kalavarude ratsionaalsel kaitsel ja majandamisel konventsioonis määratletud piirkonnas.

(3) Oma 25. aastakoosolekul, mis leidis aset 15.−19. septembrini 2003 Halifaxis, vaatas NAFO üle ja muutis põhjalikult kaitse- ja rakendusmeetmeid, mida kohaldatakse konventsioonis määratletud piirkonnas väljaspool konventsiooniosaliste riiklikku jurisdiktsiooni tegutsevate kalalaevade suhtes.

(4) Need meetmed hõlmavad ka sätteid, millega edendada kaitse- ja rakendusmeetmetest kinnipidamist kolmandate riikide laevadel NAFO kaitse- ja majandamismeetmete täieliku järgimise tagamiseks.

(5) Kõnealustes meetmetes on sätestatud NAFO piirkonnas konventsiooniosaliste lipu all tegutsevate laevade suhtes kohaldatavad kontrollimeetmed ning merel ja sadamates toimuva inspekteerimise kord, mis hõlmab inspekteerimis- ja järelevalvemenetlusi ning rikkumise puhul kohaldatavaid menetlusi, mida konventsiooniosalised peavad rakendama.

(6) Kõnealuste meetmetega on ette nähtud ka kolmandate riikide laevade kohustuslik inspekteerimine, kui need laevad vabatahtlikult sisenevad konventsiooniosaliste sadamatesse, ning saagi lossimise ja ümberlaadimise keeld, kui niisuguse inspekteerimise käigus tehakse kindlaks, et saak on püütud NAFO kaitsemeetmeid rikkudes.

(7) NAFO konventsiooni artiklite 11 ja 12 kohaselt jõustuvad need meetmed 1. jaanuaril 2004 ja muutuvad konventsiooniosalistele siduvaks; ühendus peaks neid meetmeid kohaldama.

(8) Enamik neid sätteid on ühenduse õigusse üle võetud nõukogu 9. juuni 1988. aasta määrusega (EMÜ) nr 1956/88, millega võetakse vastu Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni poolt vastu võetud rahvusvahelise ühisinspekteerimise kava rakendussätted; komisjoni 16. septembri 1988. aasta määrusega (EMÜ) nr 2868/88, millega kehtestatakse Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni poolt vastu võetud rahvusvahelise ühisinspekteerimise kava üksikasjalikud rakenduseeskirjad; nõukogu 27. jaanuari 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 189/92, millega võetakse vastu teatavate Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni poolt vastu võetud kontrollimeetmete rakendussätted; nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrusega (EÜ) nr 3680/93, milles sätestatakse Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsioonis määratletud reguleeritava tsooni kalavarude kaitse- ja majandamismeetmed; nõukogu 21. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 3069/95, millega luuakse Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni (NAFO) reguleerimisalal tegutsevate ühenduse kalalaevade suhtes kohaldatav Euroopa ühenduse vaatluskava; ning nõukogu 8. juuni 2000. aasta määrusega (EMÜ) nr 1262/2000, millega kehtestatakse Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni (NAFO) suhtes kolmandate riikide lipu all sõitvatele laevadele kohaldatavad teatavad kontrollimeetmed.

(9) Selleks et NAFO poolt üle vaadatud ja vastu võetud kaitse- ja rakendusmeetmed tõhusalt rakendada, tuleks nimetatud määrused kehtetuks tunnistada ja asendada üheainsa määrusega, mis koondaks ja seoks tervikuks kõik kalastusalase tegevusega seotud sätted, mis tulenevad ühenduse kui kõnealuse konventsiooni osalise kohustustest.

(10) Teatavad NAFO meetmed on ühenduse õiguses rakendatud iga-aastaste lubatud kogupüüke (TAC) ja kvoote käsitlevate määrustega, viimati nõukogu 22. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 51/2006, millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes. Sedalaadi sätted, mis ei ole olemuselt ajutised, tuleks üle kanda uude määrusse.

(11) 2002. aastal võeti vastu nõukogu 30. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta. [3] Kõnealuse määruse alusel tuleb liikmesriikidel kontrollida nende lipu all sõitvate laevade tegevust ühenduse vetes.

(12) Määruse (EMÜ) nr 2847/93 (millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem) [4] artikli 2 lõike 3 kohaselt peab iga liikmesriik tagama, et tema laevade tegevus väljaspool ühenduse kalastusvööndit alluks nõuetekohasele seirele ning asjakohaste ühenduse kohustuste olemasolu korral ka inspekteerimisele ja järelevalvele, et tagada kõnealustes vetes kohaldatavate ühenduse eeskirjade täitmine; sellepärast tuleks sätestada, et liikmesriigid, kelle laevadel on lubatud kalastada NAFO reguleeritavas piirkonnas, määraksid NAFO juurde seire- ja järelevalveinspektorid ning eraldaksid inspekteerimiseks vajalikud vahendid.

(13) Selleks et tagada NAFO reguleeritavas piirkonnas kalastusalase tegevuse seire, on vaja, et liikmesriigid teeksid kõnealuste meetmete kohaldamisel koostööd nii omavahel kui ka komisjoniga.

(14) Liikmesriigid on kohustatud tagama, et nende inspektorid järgiksid NAFO sätestatud inspekteerimismenetlusi.

(15) Käesoleva määruse muutmiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. Selles peaks komisjoni abistama määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikliga 30 asutatud kalanduse ja akvakultuuri korralduskomitee,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I peatükk

Üldsätted

Artikkel 1

Sisu

Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni (NAFO) kehtestatud kaitse- ja rakendusmeetmete kohaldamiseks ühenduse poolt.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1. Käesoleva määruse II−V peatüki sätteid kohaldatakse ühenduse kalalaevade igasuguse kutselise kalastusalase tegevuse suhtes NAFO reguleeritavas piirkonnas.

2. Kalapüügiga, eriti võrgusilma suuruse, alammõõtude, suletud piirkondade ja hooaegadega seotud kaitse- ja majandamismeetmeid ei kohaldata NAFO reguleeritavas piirkonnas tegutsevate uurimislaevade suhtes.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) kalalaev – mis tahes laev, mis tegeleb või on tegelnud kalastusalase tegevusega, sealhulgas kalatöötluslaevad ning laevad, mis tegelevad ümberlaadimise või muu tegevusega, millega valmistatakse ette kalapüüki või mis on seotud kalapüügiga, sealhulgas katse- või uurimusliku kalapüügiga;

2) uurimislaev – mis tahes alaline uurimislaev või tavaliselt kalastusalase tegevusega või kalanduse toetamisega tegelev laev, mis on rakendatud või renditud kalandusalaseks uurimistegevuseks ja millest on nõuetekohaselt teatatud;

3) kalastusalane tegevus – kalapüük, kalatöötlemistoimingud, kala või kalatoodete ümberlaadimine või muu kalapüüki ette valmistav või kalapüügiga seotud tegevus NAFO reguleeritavas piirkonnas;

4) inspektor – NAFO konventsiooniosaliste kalanduskontrolliteenistuse inspektor, kes on määratud tegutsema NAFO ühise inspekteerimis- ja järelevalvekava raames;

5) kalapüügiretk – periood, mis algab laeva jõudes NAFO reguleeritavasse piirkonda ning lõpeb siis, kui laev sealt väljub ning kogu pardal olev reguleeritavast piirkonnast püütud saak lossitakse või ümber laaditakse;

6) kolmanda riigi laev – laev, mille puhul on nähtud või muude vahenditega kindlaks tehtud ja teatatud, et see laev tegeles NAFO reguleeritavas piirkonnas kalastusalase tegevusega, ja

a) mis sõidab NAFO konventsiooniga mitte ühinenud kolmanda riigi lipu all; või

b) mille puhul on põhjendatult alust kahtlustada, et tal puudub riikkondsus;

7) IUU kalapüük – ebaseaduslik, reguleerimata ja teatamata jäetud kalastusalane tegevus NAFO reguleeritavas piirkonnas;

8) IUU laev – iga kolmanda riigi laev, mille kalastusalane tegevus NAFO reguleeritavas piirkonnas on ebaseaduslik, reguleerimata ja teatamata jäetud;

9) IUU nimistu – loetelu, mis sisaldab andmeid laevade kohta, mille tegelemise IUU kalapüügiga NAFO on tuvastanud;

10) NAFO reguleeritav piirkond – Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalastuskoostöö konventsiooni (NAFO konventsiooni) I artiklis määratletud piirkond;

11) alapiirkond – NAFO konventsiooni III lisas määratletud alapiirkond;

12) rajoon – NAFO konventsiooni III lisas määratletud rajoon;

13) ühiskvoot – kvoot, mis on ühenduse laevade ja teiste NAFO konventsiooniosaliste lipu all sõitvate laevade jaoks ühine;

14) NAFO kava – NAFO poolt vastu võetud ühine inspekteerimis- ja järelevalvekava;

15) NAFO kaitse- ja rakendusmeetmed – NAFO kalapüügikomisjoni ja üldnõukogu poolt vastu võetud kaitse- ja rakendusmeetmed;

16) püügipäevik – määruses (EMÜ) nr 2807/83 viidatud püügipäevik, kuhu märgitakse üles kalastustoimingud ja püük;

17) toodangupäevik – päevik, kuhu märgitakse üles andmed toote kujul olevate kalade kohta;

18) mahutavusplaan – joonis või kirjeldus, millel on näidatud kalalaeva kõikide trümmide ja muude hoiukohtade mahutavus kuupmeetrites;

19) lastiplaan – joonis, millel on näidatud kala paigutamise kohad kalalaeva trümmides ja muudes hoiukohtades.

II peatükk

Tehnilised meetmed

Artikkel 4

Nõuded kaaspüügi suhtes

1. Kalalaevad ei tohi tegelda nende liikide sihtpüügiga, mille suhtes kehtivad kaaspüügipiirangud. Liigi sihtpüügiga on tegu siis, kui kõnealune liik moodustab massiprotsentides suurima osa ühe loomusega võetud saagist.

2. Selliste liikide kaaspüük, mille kohta ühendus ei ole NAFO reguleeritava ala mingi osa suhtes kvoote kehtestanud ja mis seal saadakse mis tahes liigi sihtpüügil, ei tohi ületada 2500 kg liigi kohta või 10% pardal hoitava kogusaagi massist, olenevalt sellest, kumb on suurem. Sellises NAFO reguleeritava ala osas, kus teatavate liikide sihtpüük on keelatud või ühiskvoot täiel määral ära kasutatud, ei tohi ühegi sellise liigi kaaspüük ületada vastavalt 1250 kg või 5%.

3. Kui kaaspüügipiirangutega liikide summaarne kogus ühes loomuses ületab ühe kohaldatava lõikes 2 sätestatud piirmäära, peavad laevad viivitamata siirduma vähemalt viie meremiili kaugusele eelmisest loomusekohast. Kui kaaspüügipiirangutega kalaliikide summaarne kogus üheski järgmises loomuses ületab neid piirmäärasid, peavad laevad jällegi viivitamata siirduma vähemalt viie meremiili kaugusele eelmisest loomusekohast ega tohi pöörduda sellele alale tagasi enne, kui on möödunud vähemalt 48 tundi.

4. Harilikku süvameregarneeli (Pandalus borealis) püüdvad laevad peavad alati, kui kõikide liikide kogukaaspüük üheski loomuses ületab rajoonis 3M 5% massist ja rajoonis 3L 2,5% massist, viivitamata siirduma vähemalt viie meremiili kaugusele eelmisest loomusekohast.

5. Süvameregarneelisaaki ei võeta põhjakalade kaaspüügi määra arvutamisel arvesse.

Artikkel 5

Võrgusilma suurus

I lisas nimetatud põhjaliikide sihtpüügil on keelatud kasutada traalnootasid, mille üheski osas on võrgusilma suurus alla 130 mm. Lühiuim-kalmaari (Illex illecebrosus) sihtpüügil tohib võrgusilma suurus olla minimaalselt 60 mm. Railaste (Rajidae) sihtpüügil tohib võrgusilma suurus olla minimaalselt 280 mm noodapäras ja 220 mm traali kõikides muudes osades.

Harilikku süvameregarneeli (Pandalus borealis) püüdvad laevad peavad kasutama võrke, mille silmasuurus on vähemalt 40 mm.

Artikkel 6

Laevadel olevad võrgud

1. I lisas loetletud ühe või enama liigi sihtpüügi ajal ei tohi laevadel olla võrke, mille silmasuurus on artikliga 5 ette nähtust väiksem.

2. Laevadel, mis ühe ja sama retke käigus püüavad ka muudes piirkondades peale NAFO reguleeritava piirkonna, võib siiski olla artikliga 5 ette nähtust väiksema silmasuurusega võrke, kui need on kindlalt soritud ja stoovitud ning neid ei ole võimalik kohe kasutada. Need võrgud peavad:

a) olema lahti võetud oma traallaudade, nooda- või traalitrosside ja -nööride küljest, ja

b) kui neid hoitakse tekil või teki kohal, olema kindlalt kinnitatud mingi tekiehitise osa külge.

Artikkel 7

Võrgutarindid

1. Keelatud on kasutada vahendeid ja meetodeid, mida ei ole käesolevas artiklis kirjeldatud ja mis ummistavad võrgusilmi või vähendavad nende suurust.

2. Kahjustuste vähendamiseks või vältimiseks võib noodapära alla kinnitada purjeriiet, võrku või muud materjali.

3. Noodapära ülaossa võib kinnitada vahendeid tingimusel, et need ei ummista noodapära võrgusilmi. Päraülakaitsete kasutamisel tuleb piirduda V lisas nimetatud kaitsetega.

4. Harilikku süvameregarneeli (Pandalus borealis) püüdvad laevad peavad kasutama sorteerimisvõresid või -reste, mille trellide vahe ei ületa 22 mm. Rajoonis 3L harilikku süvameregarneeli püüdvad laevad peavad olema varustatud ka vähemalt 72 cm pikkuste kinnituskettidega, nagu kirjeldatud VI lisas.

Artikkel 8

Kalade alammõõt

1. NAFO reguleeritavast piirkonnast püütud kalu, mille suurus ei vasta III lisas esitatud nõuetele, ei tohi töödelda, pardal hoida, ümber laadida, lossida, transportida, säilitada, müüa, välja panna ega müügiks pakkuda, vaid need tuleb viivitamata merre tagasi lasta.

2. Kui püütud alamõõduliste kalade kogus ületab 10 % kogu püütud kogusest, peab laev enne püügi jätkamist siirduma kõikidest eelmise loomuse kohtadest vähemalt viie meremiili kaugusele. Töödeldud kala, mille suhtes kohaldatakse alammõõtu ja mis on III lisaga ette nähtud pikkusest lühem, loetakse pärinevaks alamõõdulisest kalast.

Artikkel 9

Erisätted seoses hariliku süvameregarneeli püügiga rajoonis 3L

Harilikku süvameregarneeli püütakse rajoonis 3L sügavamalt kui 200 meetrit ning sellega võib korraga tegelda üks laev liikmesriigi kohta.

Artikkel 10

Andmete kogumise erinõuded

1. Võimaluse korral rakendavad liikmesriigid erinõuded seoses andmete kogumisega laevade kohta, mis kalastavad järgmistes piirkondades.

Püügipiirkond Koordinaat 1 Koordinaat 2 Koordinaat 3 Koordinaat 4 |

Orphan Knoll | 50.00.3047.00.30 | 51.00.3045.00.30 | 51.00.3047.00.30 | 50.00.3045.00.30 |

CornerSeamounts | 35.00.0048.00.00 | 36.00.0048.00.00 | 36.00.0052.00.00 | 35.00.0052.00.00 |

NewfoundlandSeamounts | 43.29.0043.20.00 | 44.00.0043.20.00 | 44.00.0046.40.00 | 43.29.0046.40.00 |

New EnglandSeamounts | 35.00.0057.00.00 | 39.00.0057.00.00 | 39.00.0064.00.00 | 35.00.0064.00.00 |

2. Lõike 1 kohaseid andmeid tuleks koguda loomuste kaupa ja need peaksid võimalikul määral sisaldama järgmist:

a) liigiline koosseis arvukuse ja massi järgi;

b) jaotus pikkuse alusel;

c) otoliidid;

d) püügikoht laius- ja pikkuskraades;

e) püügivahend;

f) püügisügavus;

g) kellaaeg;

h) püügi kestus;

i) vedamise algus (aktiivpüünise puhul);

j) võimalusel muud bioloogilised näitajad, näiteks suguküpsust käsitlevad.

3. Lõike 1 kohaselt kogutud andmed esitatakse pärast iga püügiretke võimalikult kiiresti liikmesriikide pädevatele asutustele NAFO sekretariaadile edasisaatmiseks.

III peatükk

Kontrollimeetmed

1. jagu

Kalastamise seire

Artikkel 11

Luba

Ainult nendel ühenduse kalalaevadel, mille kogumahutavus on üle 50 GT ning millel on nende lipuliikmesriigi poolt välja antud püügiluba ja mis kuuluvad NAFO laevaregistrisse, lubatakse loas märgitud tingimustel püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida NAFO reguleeritavast piirkonnast püütud kalavarusid.

Artikkel 12

Laevade loetelu

1. Iga liikmesriik kehtestab loetelu tema lipu all sõitvate ühenduses registreeritud laevade kohta, millel on lubatud kalastada NAFO reguleeritavas piirkonnas, ning edastab selle loetelu komisjonile elektroonilisel kujul. Komisjon edastab loetelu viivitamata NAFO sekretariaadile.

2 Iga liikmesriik teatab komisjonile elektroonilisel kujul vähemalt 15 päeva enne laeva sisenemist NAFO reguleeritavasse piirkonda kõik muudatused loetelus, mis käsitleb tema lipu all sõitvaid ühenduses registreeritud laevu, millel on lubatud kalastada NAFO reguleeritavas piirkonnas. Komisjon edastab need muudatused viivitamata NAFO sekretariaadile.

3. Lõikes 2 osutatud loetelu sisaldab järgmist teavet:

a) laeva sisenumber, nagu on määratletud komisjoni 30. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 26/2004 ühenduse kalalaevastiku registri kohta [5] I lisas;

b) rahvusvaheline raadiokutsung;

c) vajaduse korral laeva prahtija;

d) laeva tüüp.

4. Ajutiselt liikmesriigi lipu all sõitvate laevade (laevapereta prahitud laevade) kohta tuleb lisaks edastada järgmine teave:

a) kuupäev, millest alates laeval on lubatud sõita liikmesriigi lipu all;

b) kuupäev, millest alates liikmesriik on lubanud laeval tegelda kalastamisega NAFO reguleeritavas piirkonnas;

c) riigi nimi, mille territooriumil laev on registreeritud või olnud eelnevalt registreeritud, ning kuupäev, millest alates laev lõpetas sõitmise kõnealuse riigi lipu all;

d) laeva nimi;

e) pädeva riigiasutuse poolt laevale määratud ametlik registrinumber;

f) laeva kodusadam pärast üleminekut;

g) laeva omaniku või prahtija nimi;

h) kinnitus, et laeva kaptenile on antud NAFO reguleeritavas piirkonnas kehtivate eeskirjade koopia;

i) peamised liigid, mida laev võib NAFO reguleeritavas piirkonnas püüda;

j) alapiirkonnad, kus laev võib eeldatavasti kalastada.

Artikkel 13

Ühenduse laevade prahtimine

1. Liikmesriik võib lubada, et tema lipu all sõitva kalalaeva suhtes, millel on lubatud kalastada NAFO reguleeritavas piirkonnas, kehtib prahileping, mis võimaldab osaliselt või täielikult kasutada teisele NAFO konventsiooniosalisele eraldatud kvooti ja/või püügipäevi.

2. Prahilepingu sõlmimise kuupäeval saadab lipuliikmesriik komisjonile järgmise teabe, mille komisjon edastab NAFO täitevsekretärile:

a) liikmesriigi nõusolek prahilepinguga;

b) prahilepinguga hõlmatud liigid ja antud kalapüügivõimalused;

c) prahilepingu kestus;

d) prahtija nimi;

e) laeva prahtinud konventsiooniosaline;

f) meetmed, mis on võetud selle tagamiseks, et asjaomase liikmesriigi lipu all sõitev laev peab prahiperioodi kestel kinni NAFO kaitse- ja rakendusmeetmetest.

3. Prahilepingu lõppedes teatab lipuliikmesriik sellest komisjonile, kes viivitamata edastab selle teabe NAFO täitevsekretärile.

4. Lipuliikmesriik võtab meetmed selle tagamiseks, et:

a) laeval ei ole lubatud prahiperioodi jooksul kalastada lipuliikmesriigile antud kalapüügivõimalustest kinni pidamata;

b) laeval ei ole lubatud ühel ja samal perioodil kalastada rohkem kui ühe prahilepingu alusel;

c) laev peab prahiperioodi kestel kinni NAFO kaitse- ja rakendusmeetmetest;

d) prahitud laev registreerib püügipäevikus vastavalt artiklile 16 registreeritud muudest püügiandmetest eraldi kogu teatatud prahilepingute alusel püütud saagi ja kaaspüügi.

5. Liikmesriigid esitavad komisjonile muudest riiklikest püügiandmetest eraldi kõik lõike 4 punktis d nimetatud saagi ja kaaspüügi andmed (artikkel 19). Komisjon edastab kõnealused andmed viivitamata NAFO peasekretärile.

Artikkel 14

Püügikoormuse seire

1. Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagada oma laevade püügikoormuse vastavus selle liikmesriigi kasutada olevatele kalapüügivõimalustele NAFO reguleeritavas piirkonnas.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile NAFO reguleeritavas piirkonnas kalastavate laevade püügikava hiljemalt iga aasta 31. jaanuariks või pärast seda vähemalt 30 päeva enne sellise tegevuse algust. Püügikavas näidatakse muu hulgas kalastav laev või kalastavad laevad ning nende laevade püügipäevade arv NAFO reguleeritavas piirkonnas.

3. Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma laevade kavandatavast tegevusest muudes piirkondades.

4. Püügikavas peab kajastuma rakendatav kogupüügikoormus, mis vastab teate esitanud liikmesriigi kasutada olevatele kalapüügivõimalustele NAFO reguleeritavas piirkonnas.

5. Hiljemalt iga aasta 31. detsembril esitavad liikmesriigid komisjonile oma püügikavade rakendamise aruanded. Kõnealused aruanded sisaldavad NAFO reguleeritavas piirkonnas tegelikult kalastanud laevade arvu, iga laeva väljapüüki ja iga laeva püügipäevade koguarvu kõnealuses piirkonnas. Rajoonides 3M ja 3L harilikku süvameregarneeli püüdnud laevade tegevusest tuleb aru anda kummagi rajooni kohta eraldi.

Artikkel 15

Laevaseiresüsteem (VMS)

1. Liikmesriigid tagavad, et laevaseiresüsteemi (VMS) kaudu vastavalt määrusele (EÜ) nr 2244/2003 saadav teave nende lipu all sõitvate NAFO reguleeritavas piirkonnas kalastavate laevade kohta edastatakse reaalajas elektrooniliselt NAFO sekretariaadile.

2. Kui inspektor täheldab NAFO reguleeritavas piirkonnas kalalaeva, mille kohta ta ei ole saanud VMSi andmeid vastavalt NAFO kaitse- ja rakendusmeetmetele, teatab ta sellest viivitamata laeva kaptenile ja NAFO täitevsekretärile.

Artikkel 16

Ümberlaadimine

Ühenduse laevad tohivad tegelda NAFO reguleeritavas piirkonnas ümberlaadimisega ainult siis, kui nad on eelnevalt saanud selleks loa oma pädevatelt asutustelt.

Artikkel 17

Püügi- ja toodangupäevikud ning lastiplaan

1. Lisaks sellele, et laevade kaptenid peavad tegutsema kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklitega 6, 8, 11, ja 12, peavad nad kandma püügipäevikusse IV lisas loetletud andmed.

2. Ühenduse laevade kaptenid peavad määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 15 lõikes 1 osutatud liikide väljapüügi kohta:

a) toodangupäevikut, millesse kantakse järjest kogu toodang pardal olevate liikide kaupa tootekaalu kilogrammides;

b) lastiplaani, milles on näha eri liikide asukoht trümmides.

3. Lõikes 2 osutatud toodangupäevikut ja lastiplaani ajakohastatakse iga päev eelmise päeva kohta, mis algab kell 00.00 (UTC) ja lõpeb kell 24.00 (UTC), ning hoitakse pardal, kuni laev on täielikult lossitud.

4. Kapten osutab vajalikku abi toodangupäevikus esitatud koguste ja pardal säilitatava töödeldud toodangu kontrollimise võimaldamiseks.

5. Liikmesriigid tõendavad iga kahe aasta järel kõikide artikli 10 kohase kalapüügiloaga ühenduse laevade mahutavusplaanide täpsust. Kapten tagab, et kõnealuse tõendi koopia on laeva pardal, et seda saaks nõudmise korral inspektorile esitada.

Artikkel 18

Toodete märgistamine ja eraldi ladustamine

1 Kogu töödeldud kala, mis on püütud NAFO reguleeritavas piirkonnas, märgistatakse nii, et on võimalik eristada iga püütud liiki ja tooteliiki, millele on viidatud nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 artiklis 1. Samuti tuleb märkida, et saak on püütud NAFO reguleeritavast piirkonnast.

2. Rajoonis 3L püütud hariliku süvameregarneeli ning alapiirkonnas 2 ja rajoonides 3KLMNO püütud süvalesta puhul märgitakse, et saak on püütud vastavast rajoonist või alapiirkonnast.

3. Ühest ja samast liigist saaki võib paigutada rohkem kui ühte trümmiossa, kuid igas trümmiosas, kuhu see paigutatakse, tuleb seda hoida (näiteks plastiku, vineeri, võrgu vms abil) selgelt eraldi muudest liikidest.

Samamoodi paigutatakse NAFO reguleeritavas piirkonnas püütud kogu saak eraldi saagist, mis on püütud väljaspool kõnealust piirkonda.

Artikkel 19

Saagiaruanded

1. Ühenduse kalalaevade kaptenid saadavad oma lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskusele (FMC) saagiaruandeid vastavalt lõikele 2.

2. Saagiaruanded peavad sisaldama järgmisi andmeid:

a) pardal olevad kogused selle hetke seisuga, kui ühenduse kalalaevad saabuvad NAFO reguleeritavasse piirkonda. Aruanded edastatakse kõige varem 12 tundi ja hiljemalt 6 tundi enne NAFO reguleeritavale alale saabumist ning need peavad sisaldama kuupäeva, kellaaega, laeva geograafilist asukohta ning saagi kogumassi liikide, sealhulgas sihtpüütud liikide kaupa;

b) rajoonist 3L püütud hariliku süvameregarneeli koguseid päeva kohta. Need aruanded edastatakse püügipäevale järgneval päeval hiljemalt kell 12.00 (UTC);

c) igal teisel esmaspäeval: meriahvenasaak, mis on püütud alapiirkonnast 2 ning rajoonidest 1F, 3K ja 3M kahenädalasel perioodil, mis lõppes eelmise pühapäeva keskööl. Kui kogupüük on jõudnud 50%-ni lubatud kogupüügist, esitatakse see aruanne iga nädala esmaspäeval;

d) pardal olevad kogused selle hetke seisuga, kui laev lahkub NAFO reguleeritavast piirkonnast. Need aruanded esitatakse kõige varem 8 tundi ja hiljemalt 6 tundi enne iga lahkumist NAFO reguleeritavast piirkonnast ning need peavad sisaldama kuupäeva, kellaaega, laeva geograafilist asukohta ning saagi kogumassi liikide kaupa;

e) laeva NAFO reguleeritavas piirkonnas viibimise ajal igal ümberlaadimisel peale ja maha laaditud kogused. Mahalaadivad laevad esitavad selle aruande vähemalt 24 tundi enne ümberlaadimist. Pealelaadivad laevad esitavad selle aruande hiljemalt ühe tunni möödudes ümberlaadimisest. Need aruanded peavad sisaldama kuupäeva, kellaaega, ümberlaadimiskoha geograafilisi koordinaate ning maha- või pealelaaditud saagi kogumassi kilogrammides liikide kaupa ning peale- ja mahalaadivate laevade raadiokutsungeid. Pealelaadiv laev teatab pardal oleva kogusaagi ning lossitava saagi kogumassi, lossimissadama nime ning eeldatava lossimisaja vähemalt 24 tundi enne mis tahes lossimist.

3. Saagiaruannete kättesaamisel edastab iga liikmesriik need arvutivõrgu abil komisjoni kaudu NAFO sekretariaadile.

4. Liikmesriigid kannavad saagiaruannetes sisalduvad andmed määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 19 lõikes 2 osutatud andmebaasi.

5. Üksikasjalikud eeskirjad lõikes 2 osutatud edastatavate andmete vormide ja spetsifikaatide kohta on sätestatud VII lisas.

Artikkel 20

Üldine saagi- ja püügikoormusaruandlus

1. Iga liikmesriik edastab komisjonile enne iga kuu 15. kuupäeva elektroonilisel kujul järgmised andmed:

a) II lisas loetletud kalavarude lossitud kogused;

b) eelmisel kuul rajoonis 3M hariliku süvameregarneeli püügiks kasutatud püügipäevad; ja

c) igasuguse teabe, mis on saadud vastavalt määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklitele 11 ja 12.

2. Komisjon koondab lõikes 1 osutatud andmed kõikide liikmesriikide kohta ning edastab need andmed NAFO sekretariaadile 30 päeva jooksul pärast vastava püügi toimumise kalendrikuu lõppu.

2. jagu

Vaatlejad

Artikkel 21

Vaatlejate määramine

1. Liikmesriigid määravad vaatlejad kõikidele oma kalalaevadele, mis tegelevad või hakkavad tegelema kalastusalase tegevusega NAFO reguleeritavas piirkonnas. Vaatlejad jäävad nende kalalaevade pardale, kuhu nad on määratud, kuni nad asendatakse teiste vaatlejatega.

2. Kalalaeval, mille pardal ei ole vaatlejat, ei ole lubatud alustada või jätkata kalastamist NAFO piirkonnas, välja arvatud vääramatu jõu avaldumisel.

3. Vaatlejad peavad olema vajaliku kvalifikatsiooni ja kogemustega. Neil peavad olema järgmised oskused:

a) piisavad kogemused liikide ja püügivahendite identifitseerimiseks,

b) navigatsioonioskused,

c) rahuldavad teadmised NAFO kaitse- ja rakendusmeetmete kohta,

d) võime täita lihtsaid teadusülesandeid, nt koguda nõuetekohaselt proove, ning teha täpseid vaatlusi ja ülestähendusi,

e) vaadeldava laeva lipuriigi keele rahuldav oskus.

4. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada vaatlejate võtmine kalalaevade pardale nõuetekohaselt määratud ajal ja asukohas ning hõlbustada nende lahkumist vaatlusperioodi lõppemisel.

5. Liikmesriigid edastavad komisjonile lõike 1 kohaselt määratud vaatlejate nimekirja iga aasta 20. kuupäevaks ning seejärel viivitamata pärast iga uue vaatleja määramist.

Artikkel 22

Vaatlejate põhiülesanne

1. Vaatleja jälgib asjakohaste NAFO kaitse- ja rakendusmeetmete täitmist kalalaeval.

2. Kõik vaatluskohustused piirduvad NAFO reguleeritava piirkonnaga.

Artikkel 23

Andmete jäädvustamine

Vaatlejad:

a) täidavad iga päev laeva püügitegevuse kohta päevaraamatut VIII lisas esitatud vormi kohaselt;

b) märgivad üles kapteni poolt kasutatavad püügivahendid, võrgusilma suuruse ja võrkpüüniste tarindid.

Artikkel 24

Saagi seire

1. Vaatlejad:

a) vaatlevad ja hindavad saaki loomuste kaupa (asukoht, sügavus, võrgu veesoleku aeg);

b) määravad saagi koostise;

c) jälgivad alamõõdulise kala tagasilaskmist, kaaspüüki ja väljapüüki;

d) kontrollivad püügi- ja toodangupäevikusse tehtud sissekandeid; toodangupäeviku kontrollimisel kasutatakse kapteni poolt kasutatud ümberarvestustegurit;

e) kontrollivad saagi kohta edastatavaid aruandeid.

2. Lõike 1 punkti c kohaselt alamõõdulise kala tagasilaskmist, kaaspüüki ja väljapüüki jälgides koguvad vaatlejad alamõõdulise kala tagasilaskmise ja pardale jätmise kohta andmeid, kui asjaolud seda võimaldavad, järgmise proovivõtukava alusel:

a) iga loomuse kohta märgitakse kogusaagi mass liikide kaupa ja lisaks sellele hinnanguliselt tagasilastud saagi mass liikide kaupa;

b) iga kümnes loomus sorteeritakse üksikasjalikult ja võetakse sealt liikide kaupa proovid, märkides lisaks mõõdetud proovide massile ka saagi lossitavat osa ja tagasilastavat osa esindavate isendite arvu ja pikkuse;

c) kui püügikohta muudetakse rohkem kui 5 meremiili võrra, alustatakse punktides a ja b kirjeldatud menetlust uuesti.

Artikkel 25

Muud eriülesanded

Vaatlejad:

a) kontrollivad laeva asukohta kalastusalase tegevuse ajal;

b) kontrollivad vajaduse korral ümberlaadimist nendelt laevadelt, mille suhtes kehtib artikli 12 kohane prahileping;

c) jälgivad laevateemeerikute toimimist, kui need on pardal ja vaadeldav laev neid kasutab;

d) teevad teadustööd ja võtavad proove, kui NAFO kalanduskomisjon või vaadeldava laeva lipuriigi asjaomased asutused seda nõuavad.

Artikkel 26

Vaatleja aruanded

1. Vaatlejad esitavad komisjonile ja nad ametisse määranud liikmesriigi pädevatele asutustele 20 päeva jooksul pärast iga püügiretke lõppu aruande. Kui vaatleja ametiaeg lõpeb enne püügiretke lõppu, esitatakse kõnealune aruanne komisjonile ja vastava liikmesriigi pädevatele asutustele ametiaja kohta 20 päeva jooksul pärast ametiaja lõppu. Kõnealuses aruandes võetakse kokku vaatleja peamised tähelepanekud. Aruanne saadetakse komisjoni kaudu NAFO täitevsekretärile.

2. Vaatlejad teatavad iga kahtlustatava tõsise rikkumise tõenditest 24 tunni jooksul. Sellised teated esitatakse NAFO reguleeritavas piirkonnas asuvale NAFO inspektsioonilaevale, mis teatab kõnealusest rikkumiskahtlusest NAFO täitevsekretärile. Inspektsioonilaevaga sidepidamiseks kasutavad vaatlejad ettenähtud koodi.

Artikkel 27

Ettevaatusabinõud

1. Vaatlejad võtavad kõik asjakohased meetmed selle tagamiseks, et nende kohalolek kalalaeva pardal ei takista ega häiri laeva nõuetekohast funktsioneerimist, sealhulgas kalastusalast tegevust.

2. Vaatleja austab kalalaeva pardal olevat omandit ja seadmeid, sealhulgas kõikide asjaomaste laevadega seotud dokumentide konfidentsiaalsust.

Artikkel 28

Laeva kapteni kohustused

1. Ühenduse kalalaevade kaptenid võtavad määratud vaatlejad vastu ja teevad nendega koostööd, et neil oleks võimalik laeva pardal olles oma kohustusi täita.

2. Vaatlejat pardale võtma määratud laeva kapten võtab kõik mõistlikud meetmed, et hõlbustada vaatleja saabumist ja lahkumist. Pardal võimaldatakse vaatlejale asjakohased ja piisavad majutus- ja töötingimused.

3. Laeva kapten võimaldab vaatlejale tema kohustuste täitmise hõlbustamiseks juurdepääsu laeva dokumentidele (püügipäevik, toodangupäevik, mahutavusplaan ja lastiplaan) ning laeva eri osadesse, sealhulgas vastavalt vajadusele juurdepääsu pardale jäetavale saagile ja saagile, mis kavatsetakse vette tagasi lasta.

4. Kaptenile teatatakse aegsasti vaatlejate vastuvõtmise kuupäev ja asukoht ning vaatlusperioodi tõenäoline pikkus.

5. Vaadeldava laeva kaptenil on õigus taotluse korral saada artikli 25 lõikes 1 osutatud vaatleja aruande koopia.

Artikkel 29

Kulud

Liikmesriigid kannavad kõik kulud, mis tulenevad vaatlejate tegevusest käesoleva jao alusel. Liikmesriigid võivad nõuda oma laevade operaatoritelt nende kulude osalist või täielikku tasumist.

Artikkel 30

Järelmeetmed

1. Liikmesriikide pädevad asutused, kes saavad vastavalt artiklile 25 vaatleja aruande, hindavad selle aruande sisu ja järeldusi.

2. Kui aruandes on näidatud, et vaadeldud laeva kalastusalane tegevus ei ole olnud kooskõlas NAFO kaitse- ja rakendusmeetmetega, võtavad lõikes 1 osutatud asutused kõik asjakohased meetmed küsimuse uurimiseks, et hoida ära sellise praktika kordumist.

IV peatükk

Inspekteerimine ja järelevalve merel

1. jagu

üldsätted

Artikkel 31

Inspekteerimise ja järelevalve üldeeskirjad

1. Komisjon ja/või liikmesriigid määravad inspektorid, kes inspekteerivad ja teostavad järelevalvet NAFO reguleeritavas piirkonnas vastavalt NAFO kaitse- ja rakendusmeetmetele. Samuti võivad nad määrata praktikante, kes on inspektoritega kaasas.

2. Liikmesriigid ja komisjon tagavad, et inspektorid täidavad oma ülesandeid NAFO kavaga ette nähtud eeskirjade kohaselt. Inspektorite tegevust kontrollivad nende vastavad pädevad asutused ja inspektorid annavad nendele asutustele oma tegevusest aru.

3. Iga liikmesriik ja komisjon tagavad, et ühenduse inspektorid inspekteerivad mittediskrimineerivalt ning vastavalt NAFO kaitse- ja rakendusmeetmetele.

4. Inspekteerimiste arv põhineb NAFO reguleeritavas piirkonnas viibivate konventsiooniosaliste laevastike suurusel, arvestades kõnealuses piirkonnas oldavat aega, saagi suurust ja senise eeskirjadest kinnipidamise andmeid.

5. Lisaks NAFO kaitse- ja rakendusmeetmetest tulenevatele ülesannetele inspekteerivad inspektorid seda, kas NAFO reguleeritavas piirkonnas olevad ühenduse laevad täidavad nende suhtes kohaldatavaid muid ühenduse kaitse- ja rakendusmeetmeid.

6. Ühenduse inspektorid võidakse paigutada igale liikmesriigi laevale, mis täidab või hakkab täitma inspekteerimiskohustusi NAFO reguleeritavas piirkonnas.

7. NAFO reguleeritavas piirkonnas tegutsevad inspektorid kooskõlastavad oma tegevust korrapäraselt teiste NAFO inspektoritega, kes tegutsevad NAFO reguleeritavas piirkonnas, et vahetada teavet tähelepanekute ja pardalemineku kohta või muud asjakohast teavet.

Artikkel 32

Inspekteerimisvahendid

Liikmesriigid või komisjon annavad oma inspektorite käsutusse piisavad vahendid nende järelevalve- ja inspekteerimisülesannete täitmiseks. Selleks määravad nad NAFO kava tarvis inspekteerimislaevad.

Artikkel 33

Programmitöö

1. Komisjon koordineerib ühenduse nimel järelevalve- ja inspekteerimistegevust. Selleks võib komisjon kooskõlastatult teiste asjaomaste liikmesriikidega koostada ühiseid järelevalve ja inspekteerimise tegevuskavasid. Liikmesriigid, kelle laevad kalastavad NAFO reguleeritavas piirkonnas, võtavad vajalikud meetmed, et hõlbustada nende programmide rakendamist, eriti seoses nõutavate inim- ja materiaalsete ressurssidega ning perioodide ja vöönditega, kus neid ressursse kasutatakse.

2. Ühiseid järelevalve ja inspekteerimise tegevuskavasid koostades tagavad komisjon ja liikmesriigid, et kui NAFO reguleeritavas piirkonnas osaleb mis tahes ajal kalastusalases tegevuses rohkem kui 15 ühenduse kalalaeva, on kõnealuses piirkonnas kohal ühenduse inspekteerimislaev või on mõne teise konventsiooniosalisega sõlmitud kokkulepe, et tagada inspekteerimislaeva kohalolek.

3. Liikmesriigid teatavad komisjonile iga aasta 15. oktoobriks nende inspektorite ja inspekteerimislaevade nimed, keda nad kavatsevad järgmisel aastal NAFO kava tarvis määrata. Kõnealune teade sisaldab määratavate inspekteerimislaevade nimesid, raadiokutsungeid ja sidepidamisvõimalusi. Seda teavet kasutades koostab komisjon koostöös liikmesriikidega järgmiseks kalendriaastaks plaani ühenduse osalemise kohta NAFO kavas ning saadab selle plaani NAFO sekretariaadile ja liikmesriikidele.

4. Liikmesriigid teatavad komisjonile elektrooniliselt inspekteerimislaevade tegevuse alguse ja lõpu kuupäevad ja kellaajad.

2. jagu

Järelevalvemenetlus

Artikkel 34

Järelevalvemenetlus

1. Inspektorid teostavad järelevalvet, vaadeldes kalalaevu NAFO kava tarvis määratud laevalt. Kui inspektor täheldab NAFO konventsiooniosalise laeva ja selline tähelepanek ei vasta tema käsutuses olevale muule teabele, registreerib ta oma tähelepanekud järelevalvearuandes, kasutades XI lisaga ette nähtud vormi, ning edastab selle aruande oma ametiasutustele. Aruanne peab sisaldama kõnealuse laeva fotosid, millel on registreeritud fotode tegemise asukoht, kuupäev ja kellaaeg.

2. Liikmesriigid edastavad järelevalvearuande elektroonilisel teel viivitamata täheldatud laeva lipuriigile või selle riigi poolt määratud, NAFO sekretariaadi poolt teatatud asutustele, NAFO sekretariaadile ja komisjonile. Samuti edastavad nad iga järelevalvearuande originaali ja fotod asjaomase laeva lipuriigi taotlusel sellele lipuriigile.

3. Kui liikmesriik saab järelevalvearuande, mis puudutab tema laevu, võtab ta viivitamata selles suhtes meetmed ja viib vajaduse korral läbi üksikasjalikuma uuringu, mis võimaldab tal kindlaks määrata asjakohased järelmeetmed.

4. Liikmesriigid esitavad iga aasta 15. veebruariks komisjonile aruande, mis käsitleb eelnenud aastal nende laevadega seotud järelevalvearuannete suhtes võetud meetmeid. Kui järelmeetmetest tulenes karistusi, kirjeldatakse neid karistusi konkreetselt. Komisjon edastab selle teabe NAFO sekretariaadile iga aasta 1. märtsiks.

3. jagu

inspekteerimismenetlus

Artikkel 35

Üldsätted

1. Päeva ajal tavalistes nähtavusoludes inspekteerides heiskavad inspekteerimislaevad NAFO vimpli, mis osutab, et inspektorid inspekteerivad NAFO kava alusel. Inspektori pardale võtnud laevad heiskavad samuti vimpli, mis võib olla poole väiksemate mõõtmetega.

2. Uuringutega tegelevaid laevu inspekteerides piirdutakse tuvastamisega, et laev ei tegele kutseliste kalastustoimingutega.

3. Inspektorid ei takista pardale tulekul ega inspekteerimise ajal kapteni sidepidamist tema lipuriigi asutustega.

4. Inspekteerimislaevad manööverdavad kalalaevast turvalises kauguses kooskõlas hea merepraktika eeskirjadega.

5. Inspektorid väldivad jõu kasutamist, välja arvatud siis ja sel määral, kui seda on vaja nende turvalisuse tagamiseks. Kalalaeva pardal inspekteerides ei kanna inspektorid tulirelvi.

6. Inspekteerida tuleb nii, et laeva, selle tegevust ja saaki häiritakse või segatakse nii vähe kui võimalik.

Artikkel 36

Pardale tulek

1. Kalalaeva pardale tulles võtavad inspektorid ja praktikandid kaasa ja esitavad isikut tõendava dokumendi, mille on välja andnud NAFO sekretariaat.

2. Inspektorid ei tule laeva pardale enne, kui laevale on sellest raadio teel teatatud või rahvusvahelist signalisatsioonikoodi kasutades antud asjakohane signaal andmetega inspekteerimisrühma ja patrull-laeva kohta.

3. Inspektorid ei nõua, et laev, mille pardale nad lähevad, peatuks või manööverdaks kalastamise ajal või lõpetaks püügivahendite vettelaskmise või pardalehiivamise. Inspektorid võivad siiski nõuda, et laev katkestaks või lükkaks edasi püügivahendite vettelaskmise seni, kui inspektorid on jõudnud laeva pardale, kuid selline viivitus ei tohi kesta kauem kui 30 minutit alates lõikes 2 osutatud signaali kättesaamisest.

Artikkel 37

Tegevus pardal

1. Inspekteerimisrühmad koosnevad kuni kahest inspektorist. Kui tingimused laeval seda võimaldavad, võib inspektoritega kaasas olla inspekteerimispraktikant, kelle isik tuleb kalalaeva kaptenile tõendada. Praktikandi tegevus piirdub inspektorite teostatava inspekteerimise vaatlemisega.

2. Inspekteerimine ei kesta kauem kui kolm tundi või ajavahemiku, kuni võrk ja saak on pardale hiivatud ja inspekteeritud, kui need toimingud võtavad kauem aega. Kui avastatakse rikkumine, võivad inspektorid jääda pardale ajaks, mida on vaja artiklites 40 ja 43 osutatud kohustuste täitmiseks. Olenevalt asjaoludest lahkub inspektor laevalt ühe tunni jooksul pärast algse inspekteerimise lõpetamist või pärast oma kohustuste täitmist vastavalt artiklile 40.

3. Selleks et hoida ära pakendite, pakkematerjali, pappkastide või muude konteinerite ja nende sisu kahjustamist, võetakse tarvitusele ettevaatusabinõud. Pappkastid ja konteinerid avatakse viisil, millega muudetakse võimalikult hõlpsaks nende kohene taassulgemine, taaskinnipakkimine ja taasladustamine.

4. Toodangupäevikusse eluskaalu alusel tehtud sissekannete kontrollimiseks arvestavad inspektorid päevaraamatusse märgitud kaalumisandmed ümber eluskaaluks. Inspektorid juhinduvad ümberarvestusteguritest, mida kasutab laeva kapten.

5. Inspektoritel tuleb lubada üle vaadata kalalaeva kõik asjakohased alad, tekid ja ruumid, töödeldud ja töötlemata saagid, võrgud ja muud püügivahendid, varustus ja kõik asjakohased dokumendid, mida on vaja selleks, et kontrollida NAFO kaitse- ja rakendusmeetmete täitmist.

6. Inspekteerimise käigus võivad inspektorid paluda kaptenilt igasugust vajalikku abi. Kapten võib teha märkusi inspekteerimisakti kohta, millele inspektorid inspekteerimise lõpetamisel peavad alla kirjutama. Kalalaeva kaptenile antakse inspekteerimisakti koopia.

Artikkel 38

Inspekteerimisakti koostamine

1. Inspektorid koostavad inspekteerimisakti IX lisaga ette nähtud vormi kasutades ning edastavad akti asjaomastele asutustele.

2. Inspektorid teevad päevaraamatutesse tehtud sissekannete põhjal liigiti ja rajooniti kokkuvõtte laeva saagi kohta, mis on püütud vastava püügiretke jooksul NAFO reguleeritavast piirkonnast, ning märgivad selle kokkuvõtte inspekteerimisakti punkti 14.

3. Kui registreeritud saak erineb inspektori hinnangust, võib inspektor uuesti kontrollida arvutusi, menetlusi, asjakohaseid dokumente ja laeva pardal olevat saaki. Kõik sellised erinevused märgitakse inspekteerimisakti punkti 18.

Artikkel 39

Kalalaeva kapteni kohustused inspekteerimise ajal

Kapten ühenduse kalalaeval, mille pardale tullakse ja mida inspekteeritakse:

a) hõlbustab kooskõlas hea merepraktikaga turvalist ja tõhusat pardaletulekut, kui ta on saanud inspektorit transportivalt laevalt või helikopterilt asjakohase signaali, mis on edastatud rahvusvahelises signalisatsioonikoodis;

b) võimaldab kasutada laevatrappi, mis vastab Rahvusvahelise Merendusorganisatsiooni soovitustele lootsitreppide kohta;

c) teeb koostööd ja abistab kalalaeva inspekteerimisel vastavalt käesolevas määruses sätestatud menetlusele; kapten tagab inspektorite turvalisuse ja ei takista, hirmuta ega sega inspektoreid nende kohustuste täitmisel;

d) lubab inspektoritel pidada sidet lipuriigi ja inspekteeriva riigi ametiasutustega;

e) võimaldab juurdepääsu laeva aladele, tekkidele ja ruumidesse, töödeldud ja töötlemata saagile, võrkudele ja muudele püügivahenditele, varustusele, registreerimisdokumentidele, kalahoiuruumide joonistele või kirjeldustele, toodangupäevikutele ja lastiplaanidele ning muudele asjakohastele dokumentidele, samuti annab võimalustekohast ja mõistlikku abi tuvastamisel, et lasti paigutus vastab lastiplaanile;

f) hõlbustab inspektorite turvalist lahkumist laevalt.

Artikkel 40

Inspekteerimisaktide edastamine

1. Inspekteeriv liikmesriik saadab vastavalt artikli 37 lõikele 1 koostatud NAFO inspekteerimisakti originaali komisjonile 20 päeva jooksul pärast inspekteerimislaeva naasmist sadamasse. Komisjon edastab selle inspekteeritud laeva lipuriigile ning saadab selle koopia NAFO sekretariaadile 30 päeva jooksul pärast inspekteerimislaeva naasmist sadamasse.

2. Rikkumise korral või kui registreeritud saak erineb inspektori hinnangust pardal oleva saagi kohta, saadetakse inspekteerimisakti originaal koos seda täiendavate dokumentidega, sealhulgas tehtud fotode koopiad komisjonile niipea kui võimalik pärast inspekteerimislaeva naasmist sadamasse. Komisjon edastab need dokumendid inspekteeritud laeva lipuriigile ning saadab nende koopiad NAFO sekretariaadile 10 päeva jooksul pärast inspekteerimislaeva naasmist sadamasse.

3. Lõikes 2 osutatud olukorras esitab inspektor ka avalduse, mis kujutab endast eelteadet eeldatava rikkumise kohta. Kõnealuses avalduses osundatakse inspekteerimisaktide punktidesse 16, 18 ja 20 märgitud teavet ning kirjeldatakse üksikasjalikult rikkumisteate esitamise aluseid ja seda kinnitavaid tõendeid. Ühenduse inspektor saadab kõnealuse avalduse inspekteerimisele järgneva päeva jooksul komisjoni kaudu asjaomasele lipuriigile ja NAFO sekretariaadile.

4. Inspektorid esitavad iga 10 päeva järel komisjonile inspekteeritud laevade nimistu. Igal kuul koostab komisjon inspekteeritud laevade nimistu ja edastab selle NAFO sekretariaadile.

4. jagu

rikkumised

Artikkel 41

Menetlused rikkumiste puhul

1. Inspektorid, kes avastavad NAFO kaitse- ja rakendusmeetmete rikkumise:

a) kannavad selle rikkumise sisse inspekteerimisakti, kirjutavad sissekandele alla ja võtavad kaptenilt allkirja;

b) kannavad ja allkirjastavad märke püügipäevikusse või muusse asjakohasesse dokumenti, nimetades avastatud rikkumise kuupäeva, koha ja laadi. Inspektor võib teha ärakirja igast asjakohasest sissekandest püügipäevikus või muust asjakohasest dokumendist ning nõuda kaptenilt ärakirja õigsuse kirjalikku tõendamist igal ärakirja leheküljel;

c) dokumenteerib rikkumise fotodega püügivahenditest ja saagist, kui vaja. Sel juhul annab inspektor foto ühe koopia kaptenile ja lisab teise koopia aktile;

d) püüab viivitamata ühendust võtta inspekteeritava kalalaeva lipuriigi inspektori või määratud asutustega;

e) edastab inspekteerimisakti ja rikkumise eelteate, millele on osutatud artikli 39 lõikes 3, viivitamata oma ametiasutustele.

2. Inspektorid võivad nõuda, et kapten kõrvaldaks püügivahenditest mis tahes osa, mis leitakse olevat vastuolus NAFO kaitse- ja rakendusmeetmetega. Inspektor kinnitab püügivahendite igale mittenõuetekohasele osale kindlalt NAFO inspekteerimisplommi, mis vastab X lisale, ning registreerib selle fakti inspekteerimisaktis. Püügivahendit hoitakse plommitult niikaua, kuni selle vaatavad üle laevaga seotud konventsiooniosalise pädevad asutused.

Artikkel 42

Järelmeetmed rikkumiste korral

1. Kui liikmesriigile teatatakse rikkumisest, mille on toime pannud tema lipu all sõitev laev, võtab see liikmesriik kooskõlas oma siseriikliku õigusega viivitamata meetmed tõendusmaterjali saamiseks ja läbivaatamiseks ning toimetab edasist juurdlust, mida on vaja rikkumise tagajärjel meetmete võtmiseks, ja võimaluse korral inspekteerib kõnealust laeva.

2. Liikmesriigid teevad inspekteeriva konventsiooniosalisega koostööd, et tagada rikkumise tõendite säilitamiseks ettevalmistamine ja säilitamine kohtumenetlust hõlbustaval kujul.

3. Liikmesriigid määravad asutused, mis vastutavad rikkumise tõendite vastuvõtmise eest, ja teatavad komisjonile nende asutuste aadressi.

5. jagu

Tõsised rikkumised

Artikkel 43

Tõsiste rikkumiste loetelu

1. Tõsiseks rikkumiseks peetakse:

a) ühiskvoodi alusel kalastamist ilma sellest NAFO peasekretärile ette teatamata või rohkem kui seitse päeva pärast NAFO täitevsekretäri teadet, et asjaomase kalavaru või liigi kalastamine ühiskvoodi alusel on lõppenud;

b) sellise kalavaru sihtpüüki, mille suhtes kehtib moratoorium või mille püük on keelatud;

c) kalavarude või liikide sihtpüüki pärast kuupäeva, mil inspekteeritava laeva lipuriik on täitevsekretärile teatanud, et selle riigi laevad lõpetavad kõnealuste kalavarude või liikide sihtpüügi;

d) kalastamist keelupiirkonnas või vastavas piirkonnas keelatud püügivahenditega;

e) võrgusilma suurusega seotud rikkumisi;

f) kalastamist ilma lipukonventsiooniosalise poolt välja antud kehtiva loata;

g) saagi ebaõiget registreerimist;

h) satelliitseiresüsteemi häirimist;

i) saagist teatamisega seotud rikkumisi;

j) inspektorite või vaatlejate takistamist nende kohustuste täitmisel.

Artikkel 44

Inspektorite tegevus

1. Kui inspektorid märgivad, et laeval on toime pandud artikli 42 kohaselt tõsine rikkumine, teatavad nad sellest viivitamata laeva lipuriigile, oma ametiasutustele, komisjonile ja NAFO sekretariaadile.

2. Tõsise rikkumise korral võtavad inspektorid kõik vajalikud meetmed, et tagada tõendusmaterjali turvalisus ja säilimine, sealhulgas vajaduse korral plommides laeva lastiruumi edaspidi sadamas toimuva inspekteerimise tarbeks. Inspektori nõudmisel peab kapten lõpetama kogu sellise kalastusalase tegevuse, mida inspektor käsitleb kui tõsist rikkumist.

3. Niikaua kui inspektor on laeva pardal, ei tohi kapten kalastamist jätkata, kui inspektor ei ole kapteni tegevuse tulemusel või inspekteeritava laeva lipuriigi inspektori või pädeva asutusega suhtlemise tulemusel põhjendatult veendunud, et kõnealune tõsine rikkumine ei kordu.

4. Inspektorid võivad jääda kalalaeva pardale niikauaks, kui on vaja rikkumisega seotud asjakohase teabe hankimiseks. Selle aja jooksul viivad inspektorid inspekteerimise lõpule ning lahkuvad seejärel laevalt. Inspektorid võivad siiski jääda laeva pardale, kui neil õnnestub luua side inspekteeritava laeva lipuriigi pädevate asutustega ja kõnealused pädevad asutused sellega nõustuvad. Kui inspektorid ei suuda mõistliku aja jooksul selliste pädevate asutustega ühendust võtta, lahkuvad nad laevalt ja võtavad nendega ühendust niipea kui võimalik.

5. Inspekteeriv liikmesriik või komisjon teeb asjaomase lipuriigi nõusolekul otsuse, kas inspektor jääb laeva pöördumisel vastavalt artikli 45 lõikele 1 pardale. Samuti otsustavad inspekteeriv liikmesriik ja komisjon selle, kas inspektor viibib juures, kui laeva vastavalt artikli 45 lõikele 3 sadamas põhjalikult inspekteeritakse. Liikmesriigid teatavad käesoleva lõike kohaselt tehtud otsustest viivitamata komisjonile.

Artikkel 45

Inspekteerimine inspektori poolt, keda on volitanud lipuliikmesriik

1. Kui lipuliikmesriik või komisjon saab inspektorilt teavet, et selle riigi lipu all sõitvat kalalaeva kahtlustatakse tõsises rikkumises, teatavad lipuliikmesriik ja komisjon sellest viivitamata teineteisele.

2. Kui muu konventsiooniosaline on teatanud ühenduse laeval toime pandud tõsisest rikkumisest, tagab lipuliikmesriik koostöös komisjoniga, et 72 tunni jooksul inspekteerib kõnealust laeva nõuetekohaselt volitatud inspektor.

3. Nõuetekohaselt volitatud inspektor läheb asjaomase kalalaeva pardale ja uurib kahtlustatava rikkumise tõendusmaterjali ning edastab lipuliikmesriigi pädevale asutusele ja komisjonile võimalikult kiiresti selle uurimise tulemused.

Artikkel 46

Ümbersuunamine

1. Kui tulemused on teatatud ja kui kahtlustatav rikkumine on tõsist laadi, peab inspekteeritud laeva lipuliikmesriik, kui olukord seda võimaldab, 24 tunni jooksul ise nõudma või volitama nõuetekohaselt volitatud inspektorit nõudma laeva pöördumist määratud sadamasse. See sadam peaks olema St. John’s või Halifax Kanadas, St. Pierre Prantsusmaal või laeva kodusadam, kui lipuliikmesriik ei ole määranud muud sadamat.

2. Lipuliikmesriigi kirjalikul taotlusel võib komisjon lõikes 1 osutatud 24tunnist tähtaega pikendada kuni 72 tunnini.

3. Kui lipuliikmesriik ei nõua laeva pöördumist sadamasse, teatab ta komisjonile viivitamata oma otsuse põhjustest. Komisjon teatab kõnealusest otsusest ja selle põhjendustest asjakohase aja jooksul NAFO sekretariaadile.

Artikkel 47

Inspekteerimine pärast sadamasse pöördumist

1. Määratud sadamasse saabumisel läbib tõsises rikkumises kahtlustatav laev lipuliikmesriigi jurisdiktsiooni all ja osaleda sooviva mis tahes teise konventsiooniosalise inspektori juuresolekul põhjaliku inspekteerimise. Koostatakse XII lisaga ette nähtud „sadamas inspekteerimise akt”.

2. Lipuliikmesriik teatab viivitamata komisjonile kõnealuse põhjaliku inspekteerimise tulemustest ja meetmetest, mida ta on rikkumise tagajärjel võtnud, sealhulgas meetmetest, mis on võetud selleks, et hoida ära selle rikkumise kordumist.

6. jagu

aktid ja aruanded

Artikkel 48

Inspekteerimisaktide käsitlemine

1. Liikmesriik käsitleb teiste konventsiooniosaliste ja teiste liikmesriikide inspektorite koostatud akte samadel alustel kui enda inspektorite omi.

2. Liikmesriigid teevad asjaomaste konventsiooniosalistega koostööd, et kooskõlas oma siseriikliku õigusega hõlbustada kohtu- või muid menetlusi, mis tulenevad inspektori poolt NAFO kava raames esitatud aktist.

Artikkel 49

Aruanded rikkumiste kohta

1. Liikmesriigid esitavad komisjonile igal aastal 1. juulist kuni 31. detsembrini kestnud ajavahemiku kohta 25. jaanuariks ning 1. jaanuarist kuni 30. juunini kestnud ajavahemiku kohta 25. augustiks aruande, mis sisaldab järgmist teavet:

a) asjaomase liikmesriigi laevade poolt toime pandud rikkumiste suhtes võetud meetmete tulemused; rikkumised loetletakse igal aastal kuni meetme lõpetamiseni;

b) kõik märkimisväärsed erinevused laeva päevikus registreeritud saagi ja inspektori hinnangul laeval oleva saagi vahel. Erinevust peetakse märkimisväärseks, kui inspektori hinnangul laeval olev saak erineb päevikus registreeritust vähemalt 5% võrra;

c) üksikasjalik teave seoses menetluste edenemisega: eriti märgitakse see, kas asjad on menetluses, edasi kaevatud või uurimisel;

d) kohaldatud karistuste konkreetne kirjeldus: eriti märgitakse trahvide summad, konfiskeeritud kalade ja/või püügivahendite väärtus, kirjalikud hoiatused jms; ja

e) selgitus, kui meetmeid ei ole võetud.

2. Komisjon koostab liikmesriikide aruannete põhjal ühenduse aruande. Selle aruande saadab komisjon NAFO sekretariaadile iga aasta 1. veebruariks ja 1. septembriks.

Artikkel 50

Aruanded inspekteerimis- ja järelevalvetegevuse kohta

1. Iga liikmesriik esitab komisjonile iga aasta 15. veebruariks eelnenud kalendriaasta aruande, mis sisaldab järgmisi andmeid:

a) NAFO kava raames teostatud inspekteerimiste arv, näidates ära iga konventsiooniosalise laevadel teostatud inspekteerimiste arvu ning rikkumise korral asjaomase laeva inspekteerimise kuupäeva ja koha ning kahtlustatud rikkumise laadi;

b) NAFO järelevalve lennutundide arv, tähelduste arv ja koostatud järelevalvearuannete arv, samuti nendest järelevalvearuannetest tulenevalt võetud meetmed.

2. Komisjon koostab liikmesriikide aruannete põhjal ühenduse aruande. Ühenduse aruande saadab komisjon NAFO sekretariaadile iga aasta 1. märtsiks.

V peatükk

Inspekteerimine sadamas

Artikkel 51

Inspekteerimine sadamas

1. Liikmesriigid tagavad, et kõiki laevu, mis sisenevad nende sadamatesse NAFO reguleeritavast piirkonnast püütud saaki lossima ja/või ümber laadima, inspekteeritakse sadamas. Sellise saagi lossimine ja ümberlaadimine enne inspekteerimise lõppu on keelatud. Inspekteerimise käigus kontrollitakse, kas ühenduse laevad täidavad mis tahes muid nende suhtes kohaldatavaid ühenduse kaitse- ja kontrollimeetmeid.

2. Kõnealuse inspekteerimise hõlbustamiseks nõuavad liikmesriigid, et kalalaevade kaptenid või nende esindajad annaksid pädevatele asutustele liikmesriigis, kelle sadamaid või lossimisrajatisi nad kasutada soovivad, vähemalt 48 tundi enne eeldatavat sadamasse jõudmise aega järgmise teabe:

a) lossimissadamasse jõudmise aeg,

b) kalapüügiloa koopia,

c) pardal hoitavad kogused eluskaalu kilogrammides;

d) NAFO reguleeritava piirkonna vöönd või vööndid, kust saak püüti.

3. Sadamas inspekteerimisel kontrollitakse vähemalt järgmist:

a) püütud liigid ja kogused,

b) IV peatüki sätete alusel laeva inspekteerimisel saadud teave,

c) pardal olevate võrkpüüniste silmasuurus ja pardal hoitavate kalade suurus.

4. Liikmesriigid tagavad, et liikide kaupa lossitavaid koguseid ja pardale jäetavaid koguseid, kui neid on, võrreldakse kogustega, mis on registreeritud päevikus ja samuti saagiaruannetes vastavalt artikli 18 lõike 2 punktile d NAFO reguleeritavast piirkonnast lahkumisel.

Artikkel 52

Sadamas inspekteerimise aktid

1. Liikmesriigid tagavad, et iga käesoleva määruse alusel sadamas teostatava inspekteerimise kohta koostatakse XII lisaga ette nähtud „sadamas inspekteerimise akt”.

2. Liikmesriigid edastavad sadamas inspekteerimise akti komisjonile 14 päeva jooksul pärast selle akti vormistamist. Komisjon edastab akti viivitamata NAFO sekretariaadile ning taotluse korral laeva lipuriigile.

VI peatükk

Kolmandate riikidega seotud tegevus

Artikkel 53

Kolmandate riikide laevade IUU tegevus

1. Eeldatakse, et NAFO reguleeritavas piirkonnas kalastusalases tegevuses olev kolmanda riigi laev on toime pannud IUU tegevuse, millega on õõnestatud NAFO kaitse- ja rakendusmeetmete tõhusust.

2. Ümberlaadimistegevuse korral, milles osales täheldatud ja identifitseeritud kolmanda riigi laev NAFO reguleeritavas piirkonnas või sellest väljaspool, kohaldatakse NAFO kaitse- ja rakendusmeetmete õõnestamise presumptsiooni iga muu kolmanda riigi laeva suhtes, mis osales kõnealuses tegevuses koos selle laevaga.

Artikkel 54

Teave kolmandate riikide laevade kohta

1. Kui liikmesriigi või komisjoni inspektorid täheldavad või muul viisil identifitseerivad kolmanda riigi laeva, püüavad nad sellele laevale teatada, et ta eeldatavasti õõnestab NAFO kaitse- ja rakendusmeetmeid ning et see teave edastatakse NAFO konventsiooniosalistele, teistele piirkondlikele kalandusorganisatsioonidele ja laeva lipuriigile.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata teabe, mis käsitleb selliseid tähelepanekuid, sadamassepääsu keelamist, lossimist või ümberlaadimist ning kõikide merel või oma sadamates teostatud inspekteerimiste tulemusi ning kõiki järgnenud meetmeid, mida nad on kõnealuse laeva suhtes võtnud. Komisjon edastab kogu teabe viivitamata NAFO sekretariaadile.

3. Lõikes 2 osutatud teave sisaldab kolmanda riigi laeva nime ja lipuriiki, inspekteerimise kuupäeva ja sadamat, järgnenud lossimis- ja/või ümberlaadimiskeelu aluseid või kui sellist keeldu ei kohaldatud, siis artikli 56 lõike 3 kohaselt esitatud tõendusmaterjali.

4. Liikmesriigid võivad igal ajal komisjonile esitada koheseks NAFO sekretariaadile edastamiseks lisateavet, mis võib olla asjakohane selleks, et identifitseerida NAFO reguleeritavas piirkonnas IUU kalapüügiga tegelda võivate kolmandate riikide laevu.

5. Komisjon teatab igal aastal liikmesriikidele kolmandate riikide laevadest, mis on NAFO IUU nimistus.

Artikkel 55

Ümberlaadimise ja ühispüügi keeld

Ühenduse kalalaevadel on keelatud laadida ümber kala kolmandate riikide laevadelt või laevadele, millele on viidatud artiklis 52, ja osaleda selliste laevadega ühistes kalapüügitoimingutes.

Artikkel 56

Inspekteerimine merel

Vajaduse korral paluvad inspektorid luba tulla kolmanda riigi laevale, mille kalastusalast tegevust NAFO reguleeritavas piirkonnas on täheldatud või muul viisil kindlaks tehtud. Pardaletuleku loa andnud laevu inspekteeritakse vastavalt IV peatükile.

Artikkel 57

Inspekteerimine sadamas

1. Liikmesriigid tagavad, et nende pädevad asutused inspekteerivad igat määratud sadamasse sisenevat kolmanda riigi laeva määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 28 lõike 2 tähenduses. Enne inspekteerimise lõppu ei tohi laev saaki lossida ega ümber laadida.

2. Kui pädevad asutused inspekteerimise lõpetamisel leiavad, et kolmanda riigi laev hoiab pardal NAFO reguleeritavate või käesoleva määruse II lisas nimetatud kalavarude hulka või kalavarude rühmadesse kuuluvaid kalu, keelab asjaomane liikmesriik igasuguse saagi lossimise ja/või ümberlaadimise sellelt laevalt.

3. Sellist keeldu ei kohaldata siiski juhul, kui inspekteeritava laeva kapten või tema esindaja tõendab asjaomase liikmesriigi pädevatele asutustele nõuetekohaselt, et:

a) pardal olevad liigid püüti väljaspool NAFO reguleeritavat piirkonda, või

b) pardal olevad II lisas loetletud liigid püüti kooskõlas NAFO kaitse- ja rakendusmeetmetega.

4. Liikmesriik, kes keelab lossimise või ümberlaadimise, teatab sellest otsusest laeva kaptenile.

Artikkel 58

Meetmed kolmandate riikide laevade suhtes

1. Liikmesriigid võtavad kooskõlas siseriikliku ja ühenduse õigusega kõik meetmed selleks, et:

a) IUU nimistus olevatele laevadele ei anta välja ühtegi litsentsi ega kalapüügiluba kalastamiseks vetes, mille suhtes kehtivad nende liikmesriikide suveräänsed õigused või jurisdiktsioon;

b) IUU nimistus olevatele laevadele ei anta õigust sõita nende liikmesriikide lipu all;

c) IUU nimistus olevatel laevadele ei ole lubatud lossimine, ümberlaadimine, tankimine, varude täiendamine, välja arvatud vääramatu jõu mõju olukordades, kalastamine ega muu tegevus nende liikmesriikide sadamates ega vetes, mille suhtes kehtivad nende suveräänsed õigused või jurisdiktsioon;

d) importijaid, veoettevõtjaid ja muid asjaomaseid sektoreid julgustatakse hoiduma läbirääkimistest IUU nimistus olevate laevadega ja nende laevade püütud kala ümberlaadimisest;

e) kogu teavet IUU nimistus olevate laevade kohta kogutakse ja vahetatakse teiste konventsiooniosaliste, kolmandate riikide ja teiste piirkondlike kalandusorganisatsioonidega, et teha kindlaks ja hoida ära võltsitud impordi-/ekspordisertifikaatide kasutamist selliste laevade püütud kala suhtes.

2. Liikmesriikide lipu all sõitvatel kalalaevadel, sealhulgas abilaevadel, tankimislaevadel, emalaevadel ja kaubalaevadel on keelatud mis tahes viisil abistada IUU nimistus olevaid laevu ja osaleda koos nendega ümberlaadimisel või muus tegevuses, millega valmistatakse ette kalastamist või mis on seotud kalastamisega, ja ühises kalastusalases tegevuses.

3. IUU nimistus oleva laeva prahtimine on keelatud.

VII peatükk

Lõppsätted

Artikkel 59

Muutmine

Käesoleva määruse sätteid võib muuta määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras, et kohaldada NAFO kaitsemeetmeid, mis saavad ühendusele kohustuslikuks.

Artikkel 60

Kehtetuks tunnistamine

Määrused (EÜ) nr 1262/2000, (EÜ) nr 3069/95, (EÜ) nr 3680/93, (EMÜ) nr 189/92, (EMÜ) nr 1956/88 ja (EMÜ) nr 2868/88 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 61

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

I LISA

Liikide loetelu

Üldkeelne nimetus | Teaduslik nimetus | 3täheline kood | Üldkeelne nimetus | Teaduslik nimetus | 3täheline kood |

| |

Põhjakalad | Põhjakalad (järg) |

Tursk | Gadus morhua | COD | Polaartursk | Boreogadus saida | POC |

Kilttursk | Melanogrammus aeglefinus | HAD | Kalju-tömppeakala | Coryphaenoides rupestris | RNG |

Meriahvenad | Sebastes sp. | RED | Põhja-pikksaba | Macrourus berglax | RHG |

Kuldne meriahven | Sebastes marinus | REG | Tobiad | Ammodytes sp. | SAN |

Nokk-meriahven (süvamere-) | Sebastes mentella | REB | Nolgused | Myoxocephalus sp. | SCU |

Ameerika meriahven | Sebastes fasciatus | REN | Põhjaskapp | Stenotomus chrysops | SCP |

Hõbemerluus | Merluccius bilinearis | HKS | Tautog | Tautoga onitis | TAU |

Punane ameerikaluts* | Urophycis chuss | HKR | Loodeatlandi hariahven | Lopholatilus chamaeleonticeps | TIL |

Põhjaatlandi süsikas (saida) | Pollachius virens | POK | Valge ameerikaluts* | Urophycis tenuis | HKW |

Harilik karelest | Hippoglossoides platessoides | PLA | Merihundid (täpsustamata) | Anarhicas sp. | CAT |

Pikklest | Glyptocephalus cynoglossus | WIT | Atlandi merihunt | Anarhichas lupus | CAA |

Ruske soomuslest | Limanda ferruginea | YEL | Tähniline merihunt | Anarhichas minor | CAS |

Süvalest | Reinharditius hippoglossoides | GHL | Põhjakalad (täpsustamata) | | GRO |

Harilik hiidlest | Hippoglossus hippoglossus | HAL | Pelaagilised kalad |

Talilest | Pseudopleuronectes americanus | FLW | Heeringas | Clupea harengus | HER |

Suvi-ebapaltus | Paralichthys dentatus | FLS | Atlandi makrell | Scomber scombrus | MAC |

Kammeljas | Scophthalmus aquosus | FLD | Hall müntkala | Peprilus triacanthus | BUT |

Lestalised (täpsustamata) | Pleuronectiformes | FLX | Põhjamenhenden | Brevoortia tyrannus | MHA |

Ameerika merikurat | Lophius americanus | ANG | Makrellhaug | Scomberesox saurus | SAU |

Ogakuked | Prionotus sp. | SRA | Harilik antšoa | Anchoa mitchilli | ANB |

Atlandi pisitursk | Microgadus tomcod | TOM | Sinikala | Pomatomus saltatrix | BLU |

Antimora | Antimora rostrata | ANT | Hiid-hobumakrell | Caranx hippos | CVJ |

Põhjaputassuu | Micromesistius poutassou | WHB | Fregatt-makrelltuun | Auxis thazard | FRI |

Huulkalalane | Tautogolabrus adspersus | CUN | Kavalla-kuningmakrell | Scomberomourus cavalla | KGM |

Meriluts | Brosme brosme | USK | Tähniline kuningmakrell | Scomberomourus maculatus | SSM |

Gröönimaa tursk | Gadus ogac | GRC | Purikala | Istiophorus platypterus | SAI |

Sinine molva | Molva dypterygia | BLI | Valge odanina | Tetrapturus albidus | WHM |

Harilik molva | Molva molva | LIN | Sinine marliin | Makaira nigricans | BUM |

Merivarblane | Cyclopterus lumpus | LUM | Mõõkkala | Xiphias gladius | SWO |

Põhja kuningkala | Menticirrhus saxatilis | KGF | Pikkuim-tuun | Thunnus alalunga | ALB |

Kerakalalane | Sphoeroides maculatus | PUF | Atlandi pelamiid | Sarda sarda | BON |

Lükoodid (täpsustamata) | Lycodes sp. | ELZ | Atlandi väiketuun | Euthynnus alletteratus | LTA |

Ameerika emakala | Macrozoarces americanus | OPT | Suursilm-tuun | Thunnus obesus | BET |

Üldkeelne nimetus | Teaduslik nimetus | 3täheline kood | Üldkeelne nimetus | Teaduslik nimetus | 3täheline kood |

| |

Pelaagilised kalad (järg) | Selgrootud (järg) |

Harilik tuun | Thunnus thynnus | BFT | Hulkharjasussid (täpsustamata) | Polycheata | WOR |

Vööttuun | Katsuwonus pelamis | SKJ | Hobuserauakrabi | Limulus polyphemus | HSC |

Kulduim-tuun | Thunnus albacares | YFT | Mereselgrootud (täpsustamata) | Invertebrata | INV |

Makrelllased (täpsustamata) | Scombridae | TUN | Muud kalad |

Pelaagilised kalad (täpsustamata) | | PEL | Hallselg-aloosa | Alosa pseudoharengus | ALE |

Selgrootud | Serioolid | Seriola sp. | AMX |

Pikkuim-kalmaar | Loligo pealei | SQL | Ameerika meriangerjas | Conger oceanicus | COA |

Lühiuim-kalmaar | Illex illecebrosus | SQI | Ameerika angerjas | Anguilla rostrata | ELA |

Kalmaarid (täpsustamata) | Loliginidae, Ommastrephidae | SQU | Harilik pihklane | Myxine glutinosa | MYG |

Atlandi kaunkarp | Ensis directus | CLR | Ameerika aloosa | Alosa sapidissima | SHA |

Kõva merekarp | Mercenaria mercenaria | CLH | Hõbekalad (täpsustamata) | Argentina sp. | ARG |

Islandi hiilakarp | Arctica islandica | CLQ | Krookskala | Micropogonias undulatus | CKA |

Liiva-uurikkarp | Mya arenaria | CLS | Atlandi merinõel | Strongylura marina | NFA |

Suur valgkarp | Spisula solidissima | CLB | Lõhe | Salmo salar | SAL |

Stimpsoni suur valgkarp | Spisula polynyma | CLT | Atlandi hõbeateriin | Menidia menidia | SSA |

Merekarbid (täpsustamata) | Prionodesmacea, Teleodesmacea | CLX | Atlandi matšueel | Opisthonema oglinum | THA |

Lahe kammkarp | Argopecten irradians | SCB | Bairdsi-silepea | Alepocephalus bairdii | ALC |

Calico kammkarp | Argopecten gibbus | SCC | Trummkala | Pogonias cromis | BDM |

Islandi kammkarp | Chylamys islandica | ISC | Must-kiviahven | Centropristis striata | BSB |

Magelanni kammkarp | Placopecten magellanicus | SCA | Siniselg-aloosa | Alosa aestivalis | BBH |

Kammkarplased (täpsustamata) | Pectinidae | SCX | Moiva | Mallotus villosus | CAP |

Virginia hiidauster | Crassostrea virginica | OYA | Paaliad (täpsustamata) | Salvelinus sp. | CHR |

Söödav südakarp | Mytilus edulis | MUS | Seersantkala | Rachycentron canadum | CBA |

Tõrikodalased (täpsustamata) | Busycon sp. | WHX | Tavaline (Florida) pompaano | Trachinotus carolinus | POM |

Ranniklased (täpsustamata) | Littorina sp. | PER | Põhja-puguheeringas | Dorosoma cepedianum | SHG |

Limused (täpsustamata) | Mollusca | MOL | Urisejalased (täpsustamata) | Pomadasyidae | GRX |

Atlandi kaljukrabi | Cancer irroratus | CRK | Hikkorialoosa | Alosa mediocris | SHH |

Tavaline sinikrabi | Callinectes sapidus | CRB | Laternsabad | Notoscopelus sp. | LAX |

Tavaline rannakrabi | Carcinus maenas | CRG | Kefaallased (täpsustamata) | Mugilidae | MUL |

Jonah krabi | Cancer borealis | CRJ | Valge müntkala | Peprilus alepidotus (=paru) | HVF |

Kuningkrabi | Chionoecetes opilio | CRQ | Meritint | Orthopristis chrysoptera | PIG |

Punakrabi | Geryon quinquedens | CRR | Vikertint | Osmerus mordax | SMR |

Kivikuningkrabi | Lithodes maia | KCT | Kotkaskalalane | Sciaenops ocellatus | RDM |

Ronivähilised (täpsustamata) | Reptantia | CRA | Harilik pagrus | Pagrus pagrus | RPG |

Ameerika homaar | Homarus americanus | LBA | Hobumakrelllane | Trachurus lathami | RSC |

Harilik süvameregarneel | Pandalus borealis | PRA | Liivaahven | Diplectrum formosum | PES |

Aisopose süvameregarneel | Pandalus montagui | AES | Lambapea | Archosargus probatocephalus | SPH |

Viburhännakud (täpsustamata) | Penaeus sp. | PEN | Kotkaskalalane | Leiostomus xanthurus | SPT |

Süvameregarneelid | Pandalus sp. | PAN | Tähniline varjukala | Cynoscion nebulosus | SWF |

Merevähid e koorikloomad | Crustacea | CRU | Hall varjukala | Cynoscion regalis | STG |

Ogasiilik | Strongylocentrotus sp. | URC | Vöödiline ahven | Morone saxatilis | STB |

Üldkeelne nimetus | Teaduslik nimetus | 3täheline kood |

|

Muud kalad (järg) |

Tuurad (täpsustamata) | Acipenseridae | STU |

Atlandi tarpoon | Tarpon (=Megalops) atlanticus | TAR |

Lõhed (täpsustamata) | Salmo sp. | TRO |

Valge ahven | Morone americana | PEW |

Limapead (täpsustamata) | Beryx sp. | ALF |

Harilik ogahai | Squalus acantias | DGS |

Ogahailased (täpsustamata) | Squalidae | DGX |

Harilik liivhai | Odontaspis taurus | CCT |

Harilik heeringahai | Lamna nasus | POR |

Atlandi makohai | Isurus oxyrinchus | SMA |

Tõmmu hallhai | Carcharhinus obscurus | DUS |

Sinihai | Prionace glauca | BSH |

Ogahailised (täpsustamata) | Squaliformes | SHX |

Atlandi teravninahai | Rhizoprionodon terraenova | RHT |

Must koletishai | Centroscyllium fabricii | CFB |

Atlandi polaarhai | Sonmnousus microcephalus | GSK |

Hiidhai | Cetorhinus maximus | BSK |

Raid (täpsustamata) | Raja sp. | SKA |

Kanada rai | Leucoraja erinacea | RJD |

Arktika rai | Amblyraja hyperborea | RJG |

Teravkoon-rai | Dipturus laevis | RJL |

Talirai | Leucoraja ocellata | RJT |

Tähtrai | Amblyraja radiata | RJR |

Pehmerai | Malcoraja senta | RJS |

Astelsaba-gröönirai | Bathyraja spinicauda | RJO |

Luukalad (täpsustamata) | | FIN |

* Alalise uuringute ja teadlaste komitee (STACRES) 1970. aasta koosolekul vastu võetud soovituse kohaselt (Rahvusvahelise Loode-Atlandi kalanduskomisjoni (ICNAF) 1970. aasta punase raamatu I osa lk 67) tähistatakse ameerikalutsude perekonda (Urophycis spp.) kuuluvaid kalu statistilises aruandluses järgmiselt: a) alapiirkondadest 1, 2 ja 3 ning rajoonidest 4R, S, T ja V püütud ameerikalutsud: valge ameerikaluts (Urophycis tenuis); b) õngejadaga püütud või püügiviisist olenemata 55 cm standardpikkusest pikem ameerikaluts, mis on püütud rajoonidest 4W ja X ja statistilisest piirkonnast 6: valge ameerikaluts (Urophycis tenuis); c) muud perekonda Urophycis spp. kuuluvad kalad (välja arvatud punktis b märgitud juhtudel), mis on püütud rajoonidest 4W ja X, alapiirkonnast 5 ja statistilisest piirkonnast 6: punane ameerikaluts (Urophycis chuss).

II LISA

Järgneb osaline loetelu kalavarude kohta, millest tuleb aru anda vastavalt artiklile 19. |

ANG/N3NO. | Lophius americanus | Ameerika merikurat |

CAA/N3LMN. | Anarhichas lupus | Atlandi merihunt |

CAP/N3LM. | Mallotus villosus | Moiva |

CAT/N3LMN. | Anarhichas spp. | Merihundid, mujal nimetamata |

HAD/N3LNO. | Melanogrammus aeglefinus | Kilttursk |

HAL/N23KL. | Hippoglossus hippoglossus | Harilik hiidlest |

HAL/N3M. | Hippoglossus hippoglossus | Harilik hiidlest |

HAL/N3NO. | Hippoglossus hippoglossus | Harilik hiidlest |

HER/N3L. | Clupea harengus | Heeringas |

HKR/N2J3KL | Urophycis chuss | Punane ameerikaluts |

HKR/N3MNO. | Urophycis chuss | Punane ameerikaluts |

HKS/N3NLMO | Merlucius bilinearis | Hõbemerluus |

RNG/N23. | Coryphaenoides rupestris | Kalju-tömppeakala |

HKW/N2J3KL | Urophycis tenuis | Valge ameerikaluts |

POK/N3O. | Pollachius virens | Põhjaatlandi süsikas ( saida) |

RHG/N23. | Macrourus berglax | Põhja-pikksaba |

SKA/N2J3KL | Raja spp. | Raid |

SKA/N3M. | Raja spp. | Raid |

SQI/N56. | Illex illecebrosus | Lühiuim-kalmaar |

VFF/N3LMN. | – | Sorteerimata ja identifitseerimata kalad |

WIT/N3M. | Glyptocephalus cynoglossus | Pikklest |

YEL/N3M. | Limanda ferruginea | Ruske soomuslest |

III LISA

Alammõõdud [6]

Liik | Lõpuste ja sisikonnata kala nahaga või ilma nahatavärske või jahutatud, külmutatud või soolatud |

| Tervelt (puhastamata) | Ilma peata | Ilma peata ja sabata | Ilma peata ja tükeldatult |

Tursk | 41 cm | 27 cm | 22 cm | 27/25 cm [7] |

Süvalest | 30 cm | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |

Harilik karelest | 25 cm | 19 cm | 15 cm | ei kohaldata |

Ruske soomuslest | 25 cm | 19 cm | 15 cm | ei kohaldata |

IV LISA

Saagi registreerimine (sissekanded püügipäevikusse)

SISSEKANDED PÜÜGIPÄEVIKUSSE

Andmed Standardkood

Laeva nimi 01

Laeva riikkondsus 02

Laeva registrinumber 03

Registreerimissadam 04

Kasutatud püügivahendite tüübid (eraldi sissekanne eri tüüpide puhul) 10

Püügivahendi tüüp Kuupäev – nädalapäev 20

– kuu 21

– aasta 22

Asukoht – laiuskraad 31

– pikkuskraad 32

– statistiline piirkond 33

[8]Loomuste arv 24 tunni jooksul 40

[9]Püügivahendi veesolekutundide arv 24 tunni jooksul 41

Liikide nimetused (II lisa)

Iga liigi väljapüük päevas (elusmass tonnides) 50

Iga liigi väljapüük päevas inimtoiduks kala kujul 61

Iga liigi väljapüük päevas kalajahuks 62

Igast liigist vette tagasi lastud kogused päevas 63

Ümberlaadimise koht (kohad) 70

Ümberlaadimise kuupäev(ad) 71

Kapteni allkiri 80

Püügivahendite koodid

Püügivahendi liik | Standardlühendkood | Püügivahendi liik | Standardlühendkood |

HAARDNOODAD | | NAKKEVÕRGUD (LÕPUS- JA TAKERVÕRGUD) | |

Kokkuveotrossidega (seinnoodad) | PS | Seisevvõrgud (ankurdatud) | GNS |

ühest paadist kasutatavad seinnoodadkahest paadist kasutatavad seinnoodad | PS1PS2 | Triivvõrgud | GND |

Ilma kokkuveotrossideta (avamerenoodad) | LA | Haard-nakkevõrgud | GNC |

| | Seisevvõrgud (vaiadel) | GNF |

NOODAD | SB | Abarad | GTR |

Paadi- või laevanoodad | SV | Kombineeritud nakkevõrgud-abarad | GTN |

ankurdatud põhjanoodad | SDN | Nakkevõrgud (lõpus- ja takervõrgud) (täpsustamata) | GEN |

ankurdamata põhjanoodad | SSC | Nakkevõrgud (täpsustamata) | GN |

kaksiknoodad | SPR | | |

Noodad (täpsustamata) | SX | LÕKSPÜÜNISED | |

| | Lõkspüünised (katmata seisevnoodad) | FPN |

TRAALID | | Lõkspüünised (katmata seisevnoodad) | FPN |

Lõksud | FPO | Mõrrad | FYK |

Põhjatraalid | | Koonuslõksud | FSN |

piimtraalid | TBB | Piirded, tarad, ülevoolupaisud jms | FWR |

traallaudadega põhjatraalid [10] | OTB | Ripp-püünised | FAR |

kaksiktraalid | PTB | Lõkspüünised (täpsustamata) | FIX |

merevähitraalid | TBN | | |

krevetitraalid | TBS | ÕNGEKONKSUD JA -NÖÖRID | |

põhjatraalid (täpsustamata) | TB | Käsi- ja ritvõnged (käsitsi juhitavad) [11] | LHP |

Pelaagilised traalid | | Käsi- ja ritvõnged (mehaanilised)8 | LHM |

traallaudadega põhjatraalid | OTM | Põhjaõngejadad | LLS |

kaksiktraalid | PTM | Triivõngejadad | LLD |

krevetitraalid | TMS | Õngejadad (täpsustamata) | LL |

pelaagilised traalid (täpsustamata) | TM | Veoõnged | LTL |

Traallaudadega kaksiktraalid | OTT | Õnged ja jadad (täpsustamata) [12] | LX |

Traallaudadega traalid (täpsustamata) | OT | | |

Kaksiktraalid (täpsustamata) | PT | HAAKE- JA TORKEVAHENDID |

Muud traalid (täpsustamata) | TX | Harpuunid | HAR |

| | | |

TRAGID | | SAAGIKÄSITSEMISMASINAD | |

Paaditragid | DRB | Pumbad | HMP |

Käsitragid | DRH | Mehaanilised tragid | HMD |

| | Saagikäsitsemismasinad (täpsustamata) | HMX |

TÕSTEVÕRGUD | | | |

Portatiivsed tõstevõrgud | LNP | MUUD PÜÜGIVAHENDID [13] | MIS |

Laevalt juhitavad tõstevõrgud | LNB | | |

Kaldalt kasutatavad statsionaarsed tõstevõrgud | LNS | HARRASTUSPÜÜGIVAHENDID | RG |

Tõstevõrgud (täpsustamata) | LN | | |

| | TUNDMATUD VÕI TÄPSUSTAMATA PÜÜGIVAHENDID | NK |

PEALTHEIDETAVAD PÜÜNISED | | | |

Viskevõrgud | FCN | | |

Pealtheidetavad püünised (täpsustamata) | FG | | |

Kalalaevade koodid

1. Peamised laevatüübid

FAO kood | Laevatüüp | FAO kood | Laevatüüp |

BO | kalakaitselaev | NOX | tõstevõrgulaev, MN |

CO | kalapüügi õppelaev | PO | pumpasid kasutav laev |

DB | põhjasüvendi, mittepidev | SN | põhjanoodapüügilaev |

DM | põhjasüvendi, pidev | SO | noodalaev |

DO | piimtraaler | SOX | noodalaev, MN |

DO | süvendi, MN | SP | seiner |

FO | kalaveolaev | SPE | Euroopa seiner |

FX | kalalaev, MN | SPT | tuunipüügiseiner |

GO | nakkevõrgupüügilaev | TO | traaler |

HOX | baaslaev, MN | TOX | traalerid, MN |

HSF | kalatöötlemisbaaslaev | TS | külgtraaler |

KO | hospitaallaev | TSF | külgkülmutustraaler |

LH | ridvata õngepüügilaev | TSW | külgmärgtraaler |

LL | õngepüügilaev | TT | ahtertraaler |

LO | liinilaev | TTF | ahterkülmutustraaler |

LP | ritvõngelaev | TTP | vabrik-ahtertraaler |

LT | landipüügilaev | TU | katamaraantraalerid |

MO | mitmeotstarbelised laevad | WO | mõrraseadja |

MSN | käsinoodalaev | WOP | lõksupüügilaevad |

MTG | triivtraaler | WOX | mõrraseadjad, MN |

MTS | seinertraaler | ZO | kalanduse uurimislaev |

NB | tõstevõrgu tender | DRN | triivvõrgulaev |

NO | tõstevõrgulaev | | |

MN = mujal nimetamata

2. Laevade peamised tegevusliigid

Tähtkood | Tegevusliik |

ANC | ankurdamine |

DRI | triiv |

FIS | kalapüük |

HAU | haalamine |

PRO | töötlemine |

STE | aurutamine |

TRX | ümber-, peale- ja mahalaadimine |

OTH | muu tegevus (täpsustada) |

V LISA

Lubatud päraülakaitsed

1. ICNAF-tüüpi päraülakaitse

ICNAF-tüüpi päraülakaitse on ristkülikukujuline võrgutükk, mis kinnitatakse kahjustuste vähendamiseks või ärahoidmiseks traalnooda pära ülaosa külge, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) selle võrgutüki silmasuurus ei tohi olla väiksem artikliga 5 noodapära tarvis ette nähtud silmasuurusest;

b) see võrgutükk tohib olla kinnitatud noodapära külge ainult võrgutüki esi- ja külgservadest ja mitte muudest kohtadest ning see peab olema kinnitatud nii, et see ulatuks kõige rohkem nelja võrgusilma võrra üle sulgurtropi ja lõpeks vähemalt nelja võrgusilma kaugusel gaitanist; kui sulgurtroppi ei kasutata, võib võrgutükk katta kõige rohkem ühe kolmandiku noodapärast, mõõdetuna vähemalt nelja võrgusilma kauguselt gaitanist;

c) selle võrgutüki laius peab olema vähemalt poolteist korda suurem kui noodapära kaetud osa laius; mõlemad mõõdud tuleb võtta noodapära pikitelje suhtes täisnurga alt.

(...PICT...)

Topside chafing gear (netting…= Ülakaitse laius (lubatud ainult võrgutükk) peab olema 1½ noodapära laiust

Attached not less than 4 meshes…= Kinnitatakse vähemalt 4 võrgusilma kaugusele gaitani silmadest

To headline = Ülemisele selisele

Codline = Gaitan

Splitting strap = Sulgurtropp

May not be attached…= Ei tohi olla kinnitatud rohkem kui 4 silma kaugusele sulgurtropist

Nothing permitted to cover…= Võrgu eesmist osa ei tohi millegagi katta

Chafing gear: any material…= Kaitsevõrk: noodapära põhja kaitseks võib kasutada mis tahes materjali

2. Mitmeosaline (multiple-flap) päraülakaitse

Mitmeosalise päraülakaitse moodustavad võrgutükid, mille kõikides osades on võrgusilma mõõtmed nii märja kui ka kuiva võrgu puhul vähemalt sama suured kui noodapära võrgusilma mõõtmed, tingimusel et:

i) iga võrgutükk

a) on kinnitatud noodapära külge ainult esiservaga ja noodapära pikitelje suhtes täisnurga all;

b) on vähemalt sama lai kui noodapära (seda laiust mõõdetakse kinnituskohas noodapära pikitelje suhtes täisnurga alt); ja

c) ei ole pikem kui 10 võrgusilma; ning

ii) niiviisi kinnitatud võrgutükkide kogupikkus ei ületa kahte kolmandikku noodapära pikkusest.

(...PICT...)

Flap chafers = Ühest küljest kinnitatud kaitsed

Mouth of net = Võrgu suue

Codend = Noodapära

Topside of codend = Noodapära ülaosa

Underside of codend = Noodapära alaosa

Flap chafers attached … = Ainult juhtserva pidi kinnitatud kaitsed

PÄRAÜLAKAITSE POOLA MUDEL

3. Suuresilmaline päraülakaitse (muudetud Poola mudel)

Suuresilmaline päraülakaitse on ristkülikukujuline võrgutükk samast niidist kui noodapära või ühekordsest jämedast sõlmedeta niidist, mis on kinnitatud noodapära ülaosa tagumise osa külge niiviisi, et katab noodapära tervenisti või osaliselt, selle silmasuurus on märjalt mõõdetuna kõikides osades kaks korda suurem kui noodapära silmasuurus ja see on noodapära külge kinnitatud ainult esi-, külg- ja tagaservast nii, et iga võrgutüki silm katab täpselt neli noodapära võrgusilma.

(...PICT...)

VI LISA

KREVETITRAALIDE KINNITUSKETID: NAFO PIIRKOND

Kinnitusketid on ketid, köied või kettide ja köite kombinatsioonid, mille abil kinnitatakse raskusselis eri pikkusega vahemike järel ülemise või rakendusselise külge. Terminid „ülemine selis” ja „rakendusselis” on sünonüümid. Mõned laevad kasutavad vaid üht selist; teised kasutavad nii ülemist selist kui ka rakendusselist, nagu on näidatud joonisel. Kinnitusketi pikkust mõõdetakse raskusselist (raskusselise keskpunkti) läbiva ülemise selise alaosani ulatuva keti või trossi keskpunktist.

Lisatud joonisel on näidatud, kuidas kinnitusketi pikkust mõõta.

(...PICT...)

Toggle chain = Kinnituskett

Footrope = Raskusselis

Fishing line = Ülemine selis

Bolchline = Rakendusselis

Netting = Võrgulina

VII LISA

Kalalaevade saagist teatamise ja aruannete vormid

1. Aruanne saabumisel pardal oleva saagi kohta

Andmeelement | Väljakood | Kohustuslik / valikuline | Märkused |

Kirje algus | SR | K | süsteemne osa; tähistab kirje algust |

Saatja | FR | K | teate saatja nimi |

Aadress | AD | K | teateandmete osa; adressaat, NAFO puhul „XNW” |

Järjenumber | SQ | K | teateandmete osa; järjenumber jooksval aastal |

Teate liik | TM | K | teateandmete osa; teate liik, saabumisel pardal oleva saagi aruanne on „COE” |

Raadiokutsung | RC | K | laeva registriandmete osa; laeva rahvusvaheline raadiokutsung |

Retke number | TN | V | tegevusandmete osa; püügiretke järjenumber jooksval aastal |

Laeva nimi | NA | V | laeva registriandmete osa; laeva nimi |

Kapteni nimi | MA | K | laeva kapteni nimi |

Väline registrinumber | XR | V | laeva registriandmete osa; laeva pardanumber |

Laiuskraad | LA | K | tegevusandmete osa; asukoht teate saatmise ajal |

Pikkuskraad | LO | K | tegevusandmete osa; asukoht teate saatmise ajal |

Piirkond | RA | K | NAFO rajoon, kuhu laev siseneb |

Kuupäev | DA | K | teateandmete osa; teate kuupäev |

Kellaaeg | TI | K | teateandmete osa; teate kellaaeg |

Pardal | OB | K | NAFO reguleeritavasse piirkonda jõudes pardal oleva kala kogueluskaal liikide kaupa (kolmetähelises koodis) kilogrammides, ümardatult lähimale 100 kilogrammile. Lubatud on mitu väljapaari, mis on koosseisuga „liik + kaal”; iga väli eraldatakse teistest tühikuga, nt: //OB/liik kaal liik kaal liik kaal// |

Sihtpüütavad liigid | DS | K | sihtpüütavad liigid. Lubatud on sisestada mitu liiki, iga väärtus eraldatakse teistest tühikuga, nt: //DS/liik liik liik// |

Kirje lõpp | ER | K | süsteemne osa; tähistab kirje lõppu |

2. Saabumisaruanne

Andmeelement | Väljakood | Kohustuslik / valikuline | Märkused |

Kirje algus | SR | K | süsteemne osa; tähistab kirje algust |

Saatja | FR | K | teate saatja nimi |

Aadress | AD | K | teateandmete osa; adressaat, NAFO puhul „XNW” |

Järjenumber | SQ | K | teateandmete osa; järjenumber jooksval aastal |

Teate liik | TM | K | teateandmete osa; teate liik, saabumisaruanne on „ENT” |

Raadiokutsung | RC | K | laeva registriandmete osa; laeva rahvusvaheline raadiokutsung |

Retke number | TN | V | tegevusandmete osa; püügiretke järjenumber jooksval aastal |

Laeva nimi | NA | V | laeva registriandmete osa; laeva nimi |

Väline registrinumber | XR | V | laeva registriandmete osa; laeva pardanumber |

Laiuskraad | LA | K | tegevusandmete osa; asukoht teate saatmise ajal |

Pikkuskraad | LO | K | tegevusandmete osa; asukoht teate saatmise ajal |

Piirkond | RA | K | NAFO rajoon, kuhu laev on saabunud |

Kuupäev | DA | K | teateandmete osa; teate kuupäev |

Kellaaeg | TI | K | teateandmete osa; teate kellaaeg |

Kirje lõpp | ER | K | süsteemne osa; tähistab kirje lõppu |

3. Saagiaruanne

Andmeelement | Väljakood | Kohustuslik / valikuline | Märkused |

Kirje algus | SR | K | süsteemne osa; tähistab kirje algust |

Aadress | AD | K | teateandmete osa; adressaat, NAFO puhul „XNW” |

Järjenumber | SQ | K | teateandmete osa; teate järjenumber jooksval aastal |

Teate liik | TM | K | teateandmete osa; teate liik, saagiaruanne on „CAT” |

Raadiokutsung | RC | K | laeva registriandmete osa; laeva rahvusvaheline raadiokutsung |

Retke number | TN | V | tegevusandmete osa; püügiretke järjenumber jooksval aastal |

Laeva nimi | NA | V | laeva registriandmete osa; laeva nimi |

Konventsiooniosalise siseregistrinumber | IR | V | laeva registriandmete osa; konventsiooniosalise kordumatu laevanumber: ISO-3 standardile vastav lipuriigi kood, millele järgneb number |

Väline registrinumber | XR | V | laeva registriandmete osa; laeva pardanumber |

Laiuskraad | LA | K1 | tegevusandmete osa; asukoht teate saatmise ajal |

Pikkuskraad | LO | K1 | tegevusandmete osa; asukoht teate saatmise ajal |

Saak liikeluskaal | CA | KK | tegevusandmete osa; pardale jäetud kogusaak liikide kaupa, kas alates reguleeritavas piirkonnas kalastama asumisest või alates eelmisest saagiaruandest, vajaduse korral paarikaupaFAO liigikoodeluskaal kilogrammides, ümardatult lähima 100 kilogrammini |

Püügipäevade arv | DF | K | tegevusandmete osa; NAFO reguleeritavas piirkonnas veedetud püügipäevade arv alates kalastama asumisest või alates eelmisest saagiaruandest |

Kuupäev | DA | K | teateandmete osa; teate kuupäev |

Kellaaeg | TI | K | teateandmete osa; teate kellaaeg |

Kirje lõpp | ER | K | süsteemne osa; tähistab kirje lõppu |

4. Ümberlaadimisaruanne

Andmeelement | Väljakood | Kohustuslik / valikuline | Märkused |

Kirje algus | SR | K | süsteemne osa; tähistab kirje algust |

Saatja | FR | K | teate saatja nimi |

Aadress | AD | K | teateandmete osa; adressaat, NAFO puhul „XNW” |

Järjenumber | SQ | K | teateandmete osa; järjenumber jooksval aastal |

Teate liik | TM | K | teateandmete osa; teate liik, ümberlaadimisaruanne on „TRA” |

Raadiokutsung | RC | K | laeva registriandmete osa; laeva rahvusvaheline raadiokutsung |

Retke number | TN | V | tegevusandmete osa; püügiretke järjenumber jooksval aastal |

Laeva nimi | NA | V | laeva registriandmete osa; laeva nimi |

Kapteni nimi | MA | V | laeva kapteni nimi |

Väline registrinumber | XR | V | laeva registriandmete osa; laeva pardanumber |

Peale- või mahalaaditud kogusliikeluskaal | KG | KK | Reguleeritavas piirkonnas peale- või mahalaaditud kogus liigiti, vajaduse korral paarikaupa FAO liigikoodeluskaal kilogrammides, ümardatult lähima 100 kilogrammini |

Pealelaadiv laev | TT | K [14] | laeva registriandmete osa; pealelaadiva laeva rahvusvaheline raadiokutsung |

Mahalaadiv laev | TF | K12 | laeva registriandmete osa; mahalaadiva laeva rahvusvaheline raadiokutsung |

Laiuskraad | LA | K [15] | tegevusandmete osa; asukoht teate saatmise ajal; eeldatav laiuskraad, millel kapten kavatseb ümberlaadimise teha |

Pikkuskraad | LO | K13 | tegevusandmete osa; asukoht teate saatmise ajal; eeldatav pikkuskraad, millel kapten kavatseb ümberlaadimise teha |

Eeldatav kuupäev | PD | K13 | tegevusandmete osa; eeldatav kuupäev (UTC järgi), mil kapten kavatseb ümberlaadimise teha (AAAAKKPP) |

Eeldatav kellaaeg | PT | K13 | tegevusandmete osa; eeldatav kellaaeg (UTC järgi), mil kapten kavatseb ümberlaadimise teha (TTMM) |

Kuupäev | DA | K | teateandmete osa; teate kuupäev |

Kellaaeg | TI | K | teateandmete osa; teate kellaaeg |

Kirje lõpp | ER | K | süsteemne osa; tähistab kirje lõppu |

Aruanne lahkumisel pardal oleva saagi kohta

Andmeelement | Väljakood | Kohustuslik / valikuline | Märkused |

Kirje algus | SR | K | süsteemne osa; tähistab kirje algust |

Aadress | AD | K | teateandmete osa; adressaat, NAFO puhul „XNW” |

Saatja | FR | K | teate saatja nimi |

Järjenumber | SQ | K | teateandmete osa; järjenumber jooksval aastal |

Teate liik | TM | K | teateandmete osa; teate liik, lahkumisaruanne on „COX” |

Raadiokutsung | RC | K | laeva registriandmete osa; laeva rahvusvaheline raadiokutsung |

Retke number | TN | V | tegevusandmete osa; püügiretke järjenumber jooksval aastal |

Laeva nimi | NA | V | laeva registriandmete osa; laeva nimi |

Kapteni nimi | MA | K | laeva kapteni nimi |

Väline registrinumber | XR | V | laeva registriandmete osa; laeva pardanumber |

Laiuskraad | LA | K | tegevusandmete osa; asukoht teate saatmise ajal |

Pikkuskraad | LO | K | tegevusandmete osa; asukoht teate saatmise ajal |

Piirkond | RA | K | NAFO piirkond, kust laev lahkub |

Saak liikeluskaal | CA | KK | tegevusandmete osa; pardale jäetud kogusaak liikide kaupa, kas alates reguleeritavas piirkonnas kalastama asumisest või alates eelmisest saagiaruandest, vajaduse korral paarikaupaFAO liigikoodeluskaal kilogrammides, ümardatult lähima 100 kilogrammini |

Püügipäevade arv | DF | K | tegevusandmete osa; NAFO reguleeritavas piirkonnas veedetud püügipäevade arv alates kalastama asumisest või alates eelmisest saagiaruandest |

Kuupäev | DA | K | teateandmete osa; teate kuupäev |

Kellaaeg | TI | K | teateandmete osa; teate kellaaeg |

Kirje lõpp | ER | K | süsteemne osa; tähistab kirje lõppu |

5. Lahkumisaruanne

Andmeelement | Väljakood | Kohustuslik / valikuline | Märkused |

Kirje algus | SR | K | süsteemne osa; tähistab kirje algust |

Aadress | AD | K | teateandmete osa; adressaat, NAFO puhul „XNW” |

Saatja | FR | K | teate saatja nimi |

Järjenumber | SQ | K | teateandmete osa; järjenumber jooksval aastal |

Teate liik | TM | K | teateandmete osa; lahkumisaruanne on „EXI” |

Raadiokutsung | RC | K | laeva registriandmete osa; laeva rahvusvaheline raadiokutsung |

Retke number | TN | V | tegevusandmete osa; püügiretke järjenumber jooksval aastal |

Laeva nimi | NA | V | laeva registriandmete osa; laeva nimi |

Kapteni nimi | MA | K | laeva kapteni nimi |

Väline registrinumber | XR | V | laeva registriandmete osa; laeva pardanumber |

Laiuskraad | LA | K | tegevusandmete osa; asukoht teate saatmise ajal |

Pikkuskraad | LO | K | tegevusandmete osa; asukoht teate saatmise ajal |

Kuupäev | DA | K | teateandmete osa; teate kuupäev |

Kellaaeg | TI | K | teateandmete osa; teate kellaaeg |

Kirje lõpp | ER | K | süsteemne osa; tähistab kirje lõppu |

6. Lossimissadamaaruanne

Andmeelement | Väljakood | Kohustuslik / valikuline | Märkused |

Kirje algus | SR | K | süsteemne osa; tähistab kirje algust |

Saatja | FR | K | teate saatja nimi |

Aadress | AD | K | teateandmete osa; adressaat, NAFO puhul „XNW” |

Järjenumber | SQ | K | teateandmete osa; laeva aruande järjenumber jooksval aastal |

Teate liik | TM | K | teateandmete osa; teate liik, „POR” |

Raadiokutsung | RC | K | laeva registriandmete osa; laeva rahvusvaheline raadiokutsung |

Retke number | TN | V | tegevusandmete osa; püügiretke järjenumber jooksval aastal |

Laeva nimi | NA | V | laeva registriandmete osa; laeva nimi |

Kapteni nimi | MA | V | laeva kapteni nimi |

Väline registrinumber | XR | V | laeva registriandmete osa; laeva pardanumber |

6.1. Laiuskraad | LA | K [16] | tegevusandmete osa; asukoht te