Neid tegureid on lisaks selgitatud määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikes 3, milles on samuti sätestatud, et asjakohast tähelepanu tuleb pöörata „kõikidele teistele teguritele, mis on asjaomase liikmesriigi arvates olulised, et põhjalikult hinnata puudujäägi- ja võlakriteeriumide järgimist, ning millest liikmesriik on nõukogule ja komisjonile teada andnud“.

Aluslepingu artikli 126 lõikes 3 on sätestatud, et juhul kui liikmesriik ei vasta ühele või mõlemale kriteeriumile, peab komisjon koostama aruande. Aruandes tuleb võtta „arvesse ka seda, kas eelarvepuudujääk ületab riigi investeerimiskulutused, samuti kõiki muid asjassepuutuvaid tegureid, kaasa arvatud liikmesriigi keskmise pikkusega perioodi majandus- ja eelarveseisund“.

Aluslepingu kontrollväärtuse kavandatav ületamine oleks komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt ajutine. Kuid need prognoosid on äärmiselt ebakindlad.

Aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse kavandatud ületamine 2020. aastal on erandlik, kuna selle põhjuseks on tõsine majandussurutis. Võttes arvesse COVID-19 pandeemia mõju, väheneb reaalne SKP komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal 7,9 %.

2020. aasta stabiilsusprogrammis kavandatakse, et Iirimaa valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2020. aastal 7,4 % SKPst, mis ületab oluliselt aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.

2020. aastaks kavandatud eelarvepuudujääk on esmapilgul usutav tõend ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta, nagu on määratletud stabiilsuse ja kasvu paktis.

20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise korral. Komisjon jagas oma teatises nõukoguga seisukohta, et arvestades COVID-19 puhangust tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, võimaldab praegune olukord klausli aktiveerida. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Parandusliku osa puhul võib nõukogu teha komisjoni soovituse alusel ka otsuse võtta vastu muudetud eelarvekurss. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

Mis puudutab võlakriteeriumi järgimist 2020. aastal, siis määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõike 4 kohaselt ei saa menetluses, mille tulemusel tehakse Iirimaa võlakriteeriumi põhjal otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta, asjakohaseid tegureid arvesse võtta, sest valitsemissektori võla suhe SKPsse ületab 2020. aastal kavakohaselt kontrollväärtust 60 % SKPst ja topelttingimus (valitsemissektori eelarvepuudujääk on kontrollväärtuselähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine) ei ole täidetud.

Praeguses olukorras on peamine lisategur, mida tuleb 2020. aasta puhul arvesse võtta, COVID-19 pandeemia majanduslik mõju. Pandeemial on väga arvestatav mõju eelarveseisundile ja see toob kaasa väga ebakindlad väljavaated. Pandeemia on viinud ka üldise vabastusklausli aktiveerimiseni.

3.1. COVID-19 pandeemia

COVID-19 pandeemia on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on märkimisväärne negatiivne mõju kogu Euroopa Liidus. Mõju SKP kasvule sõltub nii pandeemia kestusest kui ka meetmetest, mida riiklikud ametiasutused võtavad Euroopa ja ülemaailmsel tasandil pandeemia leviku aeglustamiseks, tootmisvõimsuse kaitsmiseks ja kogunõudluse toetamiseks. Liikmesriigid on juba võtnud või võtmas eelarvemeetmeid, et suurendada tervishoiusüsteemide suutlikkust ning aidata eriti palju kannatanud üksikisikuid ja majandussektoreid. Vastu on võetud ka märkimisväärsed likviidsustoetuse meetmed ja muud garantiid. Kui üksikasjalikumast teabest ei tulene teisiti, peavad pädevad statistikaasutused uurima, kas neil meetmetel on vahetu mõju valitsemissektori eelarvepositsioonile või mitte. Koos majandustegevuse aeglustumisega suurendavad need meetmed märkimisväärselt valitsemissektori eelarvepuudujääki ja võlapositsiooni.

3.2 Keskpika perioodi majandusseisund

Iirimaa reaalne SKP kasvas 2019. aastal 5,5 % ja saavutas 2020. aastal kindla seisundi, kusjuures nii sisenõudluse kui ka netoekspordi näitajad olid head. Pandeemia mõjutab eeldatavasti paljusid majandussektoreid. Prognooside kohaselt vähenevad sel aastal nii eratarbimine kui ka investeeringud. Seevastu eeldatakse, et netoeksport on positiivne ja seda osaliselt tänu teatavale ekspordikindlusele, mis tuleneb ravimite ja meditsiinitoodete suurest osakaalust Iirimaa ekspordis. Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks Iirimaa majandus 2020. aastal vähenema ligikaudu 8 %. See on leevendav tegur Iirimaa eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmise hindamisel 2020. aastal.

Iirimaa makromajandusliku väljavaate ebakindlus on eriti suur, kusjuures riskid on seotud pandeemia teadmata kestusega ning Iirimaa ja tema peamiste kaubanduspartnerite liikumispiirangutega, samuti sellega kaasnevate käitumismuutustega. Ebakindlust süvendavad Iirimaale omased tegurid, näiteks muutused rahvusvahelises maksukeskkonnas. Lisaks mõjutavad Iirimaad suurel määral Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi vahelised tulevased suhted. Iirimaal tegutsevate hargmaiste ettevõtjate tegevust on endiselt raske prognoosida ja see võib mõjutada SKP näitajaid mõlemas suunas.

3.3 Keskpika perioodi eelarvepositsioon

Eelarve täitmise andmete ja komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt täitis Iirimaa 2019. aastal keskpika perioodi eelarve-eesmärki.

Valitsemissektori eelarveülejääk oli 2019. aastal 0,4 % SKPst, mis tulenes hoogsast majandusest, mis tõi kaasa maksutulude ja sotsiaalkindlustusmaksete märkimisväärse suurenemise ning intressikoormuse jätkuva vähenemise.

Iirimaa on võtnud mitmeid meetmeid, et toetada ja leevendada eriti mõjutatud kodumajapidamisi ja sektoreid, mis tagavad ligikaudu 2,3 % SKPst.

Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk olema 2020. aastal 5,6 % SKPst. See on tingitud automaatsete stabilisaatorite toimimisest ja valitsuse poolt pandeemiale reageerimiseks kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmetest, mille mõju puudujäägile on ligikaudu 2,0 % SKPst. Keskpika perioodi eelarveväljavaateid ohustavad riskid on märkimisväärsed. Need on seotud ebakindlusega, mis puudutab kriisiga toimetulekuks ette nähtud ekspansiivse eelarvepoliitika lõplikku ulatust ja võimalikke muutusi rahvusvahelises maksukeskkonnas.

3.4. Keskpika perioodi valitsemissektori võlapositsioon

Komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb valitsemissektori võlg eeldatavasti ja jõuab 2019. aasta 58,8 %-lt SKPst 2020. aastaks 66,4 %ni.

Võla jätkusuutlikkuse analüüsi on komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi alusel ajakohastatud. Üldiselt näitab võla jätkusuutlikkuse hinnang, et võlapositsioon jääb keskpikas perspektiivis jätkusuutlikuks, mille puhul võetakse arvesse ka võlaprofiiliga seotud olulisi leevendavaid tegureid. Kuigi valitsemissektori võlapositsioon on COVID-19 kriisi tulemusena halvenenud, on lähtetaseme väärtuse kohane valitsemissektori võla suhe SKPsse eeldatavasti keskpikas perspektiivis jätkusuutlik (väheneb).

Joonis 1. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, Iirimaa, % SKPst

Allikas: komisjoni talitused.

3.5 Liikmesriigi väljapakutud muud tegurid