EUROOPA KONTROLLIKOJA EELARVEAASTA 2014 RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

(2015/C 304/02)

SISUKORD

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE KINNITAMINE

Euroopa Kontrollikoja 2014. aasta raamatupidamise aastaaruande kinnitamine

Euroopa Kontrollikoja 2014. aasta raamatupidamise aastaaruanne on koostatud vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse IX jaotisele, komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele ning minu poolt vastu võetud arvestuspõhimõtetele ja -meetoditele.

Olen teadlik oma kohustusest koostada ja esitada Euroopa Kontrollikoja raamatupidamise aastaaruanne kooskõlas finantsmääruse artikliga 68.

Olen saanud eelarvevahendite käsutajalt kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Kontrollikoja varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava raamatupidamise aastaaruande koostamiseks, ning kinnituse selle teabe usaldusväärsuse kohta.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha raamatupidamise aastaaruande kinnitamiseks, on mul piisav kindlus selle kohta, et käesolev raamatupidamise aastaaruanne kajastab kõigis olulistes aspektides õiglaselt Euroopa Kontrollikoja finantsolukorda ning finantstulemusi ja rahavoogusid.

Oleme seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane auditiarvamuse avaldamiseks.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure, mis on kavandatud tõendusmaterjali saamiseks finantsaruannetes esitatud summade ja andmete kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis hõlmab ka hinnangu andmist finantsaruannetes pettuse või vigade tõttu esineva olulise väärkajastamise riski kohta. Riskihinnangute koostamisel võtab audiitor arvesse asutuse sisekontrollisüsteemi seoses finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega, et kavandada asjaoludele vastavad auditiprotseduurid. Audiitori eesmärk ei ole avaldada arvamust asutuse sisekontrollisüsteemi mõjususe kohta. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud raamatupidamispõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti finantsaruannete üldist esituslaadi.

Meie kohustuseks on läbiviidud auditi põhjal esitada arvamus nimetatud finantsaruannete kohta. Viisime auditi läbi kooskõlas Luksemburgis kehtivate Commission de Surveillance du Secteur Financier’ poolt vastu võetud rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega. Nimetatud standardites nõutakse eetikanõuete järgimist ning audititöö kavandamist ja läbiviimist viisil, mis tagab piisava kindluse, et finantsaruanded ei sisalda olulisel määral väärkajastamisi.

FINANTSARUANDED JA SELGITAVAD LISAD

Bilanss

(eurodes) Lisa 31. detsember 2014 31. detsember 2013 Põhivara Immateriaalne põhivara 3.1. 4 8 42 801 4 1 48 978 Materiaalne põhivara 3.2. 8 8 5 91 910 9 5 6 10 315 Nõuded — 25 9 3 4 34 711 9 9 7 59 318 Käibevara Nõuded 3.3. 7 57 924 3 89 149 Raha ja raha ekvivalendid 3.4. 1 0 1 83 273 1 2 4 79 808 1 0 9 41 197 1 2 8 68 957 Varad kokku 10 4 3 75 908 11 2 6 28 275 Pikaajalised kohustused Töötajate hüvitised 3.5. — 6 6 3 74 932 Muud kohustused 3.6. — 1 75 000 — 6 6 5 49 932 Lühiajalised kohustused Eraldised 3.7. 27 250 1 0 52 207 Võlad 3.8. 7 0 28 142 1 4 2 80 819 7 0 55 392 1 5 3 33 026 Kohustused kokku 7 0 55 392 8 1 8 82 958 Netovarad 9 7 3 20 516 3 0 7 45 317 Akumuleeritud tulem/(negatiivne tulem) 3 0 7 45 317 3 7 0 41 226 Eelarveaasta majandustulem 6 6 5 75 199 (6 2 95 909) Netovarad 9 7 3 20 516 3 0 7 45 317

Lisad on käesolevate finantsaruannete lahutamatuks osaks.

Tulemiaruanne

(eurodes) Lisa 2014 2013 Komisjoni poolt teistele institutsioonidele tehtud siirded 4.1. 11 4 5 00 000 11 2 8 00 000 Tulu haldustegevusest 4.2. 1 9 4 64 086 1 7 3 09 843 Muud tegevustulud 4.3. 25 213 30 268 Tegevustulud kokku 4.4 13 3 9 89 299 13 0 1 40 111 Personalikulud 4.5. (10 4 4 31 815) (9 9 3 47 366) Varadega seotud kulud 4.6. (6 5 43 584) (5 9 88 272) Muud halduskulud 4.7. (1 8 5 52 871) (1 9 7 88 770) Tegevuskulud 4.8. (23 621) (12 695) Tegevuskulud kokku (12 9 5 51 891) (12 5 1 37 103) Tegevustulem/(negatiivne tulem) 4 4 37 408 5 0 03 008 Finantstulud 4.9. 4 947 646 Finantskulud 4.10. (20 049) (20 020) Pensionikohustuste muutused (- kulu, + tulu) 4.11. 6 2 1 52 893 (1 1 2 79 543) Põhitegevuse väline tulem/(negatiivne tulem) 6 2 1 37 791 (1 1 2 98 917) Eelarveaasta tulem 6 6 5 75 199 (6 2 95 909)

Rahavoogude aruanne

(eurodes) 2014 2013 Eelarveaasta tulem 6 6 5 75 199 (6 2 95 909) Rahavood põhitegevusest – korrigeerimised Kulum (immateriaalne põhivara) 5 50 630 1 97 753 Kulum (materiaalne põhivara) 7 1 22 924 5 7 61 980 Eraldiste muutus (1 1 99 957) (2 0 14 710) Saadaolevate summade muutus (3 68 750) 1 1 97 959 Võlakohustuste muutus (7 2 52 677) (9 4 21 487) Netorahavood põhitegevusest 6 5 4 27 369 (1 0 5 74 414) Rahavood investeerimistegevusest Materiaalse ja immateriaalse põhivara soetamine (-) (1 3 67 492) (8 0 38 985) Materiaalsest ja immateriaalsest põhivarast laekunud tulu (+) 18 520 28 540 Netorahavood investeerimistegevusest (1 3 48 972) (8 0 10 445) Töötajate hüvitised – muutus (-) (6 6 3 74 932) 7 4 39 624 Raha ja raha ekvivalentide netomuutus (-) (2 2 96 535) (1 1 1 45 235) Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguses 1 2 4 79 808 2 3 6 25 043 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpus 1 0 1 83 273 1 2 4 79 808

Netovara muutuste aruanne

(eurodes) Netovarad 2014 2013 Saldo aasta alguses 3 0 7 45 317 3 7 0 41 226 Eelarveaasta tulem 6 6 5 75 199 (6 2 95 909) Saldo aasta lõpus 9 7 3 20 516 3 0 7 45 317

Raamatupidamispõhimõtted ja finantsaruannete lisad

1. Üldosa

Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda”) loodi 22. juuli 1975. aasta Brüsseli lepinguga ja alustas tööd 1977. aasta oktoobris asukohaga Luxembourgis.

Euroopa Kontrollikoja missioon Euroopa Kontrollikoja missioon on panustada ELi finantsjuhtimise parandamisse, edendada aruandekohustust ja läbipaistvust ning tegutseda liidu kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsjana. ELi sõltumatu välisaudiitorina kontrollib Euroopa Kontrollikoda, et ELi vahendid oleksid õigesti kajastatud, et neid kogutakse ja kasutatakse kooskõlas asjassepuutuvate eeskirjade ja määrustega ning et neist saadav kasu oleks võimalikult suur. Kontrollikoda hindab osutatavate audititeenuste abil ELi rahaliste vahendite kogumist ja kasutamist. Kontrollikoda kontrollib, kas finantstehingud on nõuetekohaselt kajastatud ja esitatud ning kas nende tegemine ja juhtimine on toimunud seaduslikult ja korrektselt, et tagada tehingute säästlikkus, tõhusus ja mõjusus. Kontrollikoda esitab oma audititulemused arusaadavates, asjakohastes ja objektiivsetes aruannetes. Kontrollikoda esitab ka oma arvamuse finantsjuhtimist käsitlevate teemade kohta. Kontrollikoda edendab aruandekohustuse täitmist ja läbipaistvust ning aitab Euroopa Parlamendil ja nõukogul teostada kontrolli ELi eelarve täitmise üle, eriti ELi eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse ajal. Kontrollikoda on võtnud endale eesmärgiks olla tõhus asutus, mis tegutseb avaliku sektori auditi ja halduse esirinnas.

Kontrollikoja eelarveaasta kestab 1. jaanuarist 31. detsembrini.

2. Õiguslik alus ja raamatupidamiseeskirjad

2.1. Koostamise alused

Kontrollikoja raamatupidamise aastaaruande koostamine vastab nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (1) (edaspidi „finantsmäärus”) sätetele ja komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrusele (EL) nr 1268/2012, (2) mis käsitleb finantsmääruse kohaldamise eeskirju.

2.2. Arvestuspõhimõtted

Finantsmääruse artikli 144 kohaselt esitatakse finantsaruannetes teave, sealhulgas raamatupidamispõhimõtete kohta, sellisel viisil, et see on asjakohane, usaldusväärne, võrreldav ja selgesti arusaadav. Eelarvearuanded peavad vastama finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtetele. Need peavad andma eelarve tulu- ja kulutoimingutest õige ja õiglase ülevaate.

Finantsaruanded koostatakse kooskõlas Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirjadega (EL raamatupidamiseeskirjad), mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. Raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja pärast konsulteerimist teiste institutsioonidega.

2.3. Välisvääringus esitatud saldode ja tehingute hindamine

Välisvääringutes tehtud tehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Kasum või kahjum vahetuskursi muutustest, mis tuleneb muudes vääringutes arveldatud tehingutest ning muudes vääringutes fikseeritud rahaliste varade ja kohustuste vahetuskursside ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus, kajastatakse tulemiaruandes.

Muudes vääringutes kui euro fikseeritud rahaliste varade ja kohustuste eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud vahetuskursside alusel.

2.4. Immateriaalne põhivara

Omandatud tarkvaralitsentsid on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud akumuleeritud kulum ja väärtuse langus. Varad amortiseeritakse lineaarselt nelja aasta jooksul. Organisatsiooni sees loodud immateriaalne põhivara kapitaliseeritakse, kui see vastab EL raamatupidamiseeskirjades sätestatud tingimustele. Kapitaliseerida võib kõiki varaga seotud otseseid kulusid, mis on tehtud vara loomiseks, tootmiseks ja juhtkonna poolt ette nähtud töökorda viimiseks. Teadusuuringute kulud, kapitaliseerimata arenduskulud ja hoolduskulud kajastatakse kuludena.

2.5. Materiaalne põhivara

Materiaalne põhivara on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud akumuleeritud kulum ja väärtuse langus. Soetusmaksumus sisaldab vara soetamiseks või ehitamiseks tehtud otseseid kulusid.

Hilisemad kulud võetakse arvesse vara bilansilises väärtuses või kajastatakse eraldi varana vaid juhul, kui on tõenäoline, et varaga seotud tulevane majanduslik kasu või teenusepotentsiaal läheb kontrollikojale ja selle kulusid saab usaldusväärselt mõõta. Parandus- ja hooldustööde kulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes selle arvestusperioodi all, mille vältel vastavad kulud kanti. Kuna kontrollikoda ei võta laene materiaalse põhivara soetamiseks, siis laenukulusid soetamisega ei kaasne.

Maad ja kunstiteoseid ei amortiseerita, kuna nende kasutusiga loetakse igaveseks. Pooleliolevaid ehitisi ei amortiseerita, kuna need varad ei ole veel kasutatavad. Muude varade amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt jaotatakse nende kulud jääkmaksumusele nende eeldatava kasuliku kasutusea peale järgmiselt:

Hooned 25 aastat või eeldatav kasutusiga Seadmed, masinad ja tööriistad 4, 8 aastat Sisustus ja sõidukid 4, 8, 10 aastat Arvutiriistvara 4 aastat Üüritud hoonete sisustus üürilepingu kestus Muud seadmed ja sisustus 4, 6, 8 aastat

2.6. Töötajate hüvitised

Vastavalt nõukogu 18. oktoobri 1977. aasta määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77 (mis käsitleb Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste tasude kindlaksmääramist) (3) artiklile 19 kirjendatakse selle pensionikava kohaselt maksmisele kuuluvad summad ELi eelarves ja liikmesriigid tagavad ühiselt nende maksmise. Tulevaste pensionimaksete kohustus kajastatakse kooskõlas EL raamatupidamiseeskirjaga nr 12 „Töötajate hüvitised”. 2014. aasta 31. detsembri seisuga kajastatakse ja avaldatakse vastavad pensionikohustused komisjoni raamatupidamisarvestuses.

2.7. Eraldised

Eraldisi tehakse, kui kontrollikojal on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus, ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Eraldisi ei tehta tulevase tegevuskahjumi katmiseks. Eraldisena kajastatud summa on kõige tõenäolisemaks peetav hinnang selle kohta, kui suured kulud on eeldatavasti vajalikud olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandluskuupäeval.

2.8. Kulude kajastamine

Vastavalt EL raamatupidamiseeskirjadele kajastatakse tehinguid ja sündmusi finantsaruannetes sellel perioodil, millega need seonduvad. Arvestusperioodi lõpus kajastatakse viitkulud perioodi ülekandekohustuse prognoositud summa alusel. Viitkulud arvutatakse üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et finantsaruanded annaksid õige ja õiglase ülevaate.

3. Bilansi lisad

PÕHIVARA

3.1. Immateriaalne põhivara

Immateriaalse põhivara muutused 2014. aastal:

(eurodes) Bilansiline brutoväärtus seisuga 1. jaanuar 2014 Soetused Disposals Transfer Bilansiline brutoväärtus seisuga 31. detsember 2014 Akumuleeritud kulum ja väärtuse vähenemine seisuga 31. detsember 2014 Bilansiline netoväärtus seisuga 31. detsember 2014 Arvutitarkvara 1 5 52 393 1 71 698 (454) 1 4 90 265 3 2 13 902 (1 8 14 813) 1 3 99 089 Pooleliolev immateriaalne põhivara 3 8 60 768 1 0 73 209 (1 4 90 265) 3 4 43 712 3 4 43 712 Kokku 5 4 13 161 1 2 44 907 (454) 0 6 6 57 614 (1 8 14 813) 4 8 42 801

2014. aastal ei kajastatud teadusuuringute kulusid.

3.2. Materiaalne põhivara

Materiaalse põhivara muutused 2014. aastal:

(eurodes) Bilansiline brutoväärtus seisuga 1. jaanuar 2014 Soetused Võõrandamised Ümberpaigutused Bilansiline brutoväärtus seisuga 31. detsember 2014 Akumuleeritud kulum ja väärtuse vähenemine seisuga 31. detsember 2014 Bilansiline netoväärtus seisuga 31. detsember 2014 Maa 7 76 631 7 76 631 7 76 631 Hooned 12 2 8 66 646 15 010 (1 5 45 542) 2 9 99 084 12 4 3 35 198 (4 1 8 46 701) 8 2 4 88 497 Masinad ja seadmed 7 52 703 87 665 (5 906) 8 34 462 (4 85 516) 3 48 946 Arvutiriistvara 4 7 98 617 6 73 788 (1 6 59 640) 3 8 12 765 (2 2 36 847) 1 5 75 918 Sisustus ja sõidukid 4 5 85 224 1 77 215 (38 115) 4 7 24 324 (2 0 85 363) 2 6 38 961 Muud seadmed ja sisustus 1 8 18 012 7 14 449 (2 19 879) 2 3 12 582 (1 5 49 625) 7 62 957 Pooleliolev põhivara 4 1 49 082 — (1 1 49 998) (2 9 99 084) — — Kokku 13 9 7 46 915 1 6 68 127 (4 6 19 080) — 13 6 7 95 962 (4 8 2 04 052) 8 8 5 91 910

KÄIBEVARA

3.3. Nõuded

(eurodes) 31. detsember 2014 31. detsember 2013 Lühiajalised nõuded, peamiselt seoses töötajate riiklike pensioniõiguste ülekandmisega 2 577 2 768 Muud nõuded, peamiselt seoses palkade ja lähetuskulude ettemaksetega 1 80 210 1 89 485 Ettemakstud tasud hoonete üüri- ja IT lepingute eest 5 64 853 1 95 197 ELi üksustelt saadolevad summad 10 284 1 699 Kokku 7 57 924 3 89 149

3.4. Raha ja raha ekvivalendid

(eurodes) 31. detsember 2014 31. detsember 2013 Sularaha 1 000 1 000 Arvelduskonto 6 59 601 3 32 783 Usalduskonto 9 5 22 672 1 2 1 46 025 Kokku 1 0 1 83 273 1 2 4 79 808

27. jaanuaril 2010 sõlmisid Euroopa Kontrollikoda ja Banque et Caisse d’Epargne de l’Etat (Luxembourg) usaldusarve lepingu. Usaldusarve võimaldab Euroopa Kontrollikojal hallata eelarvepädevate institutsioonide poolt hoone K3 ehituseks eraldatud vahendeid (vt lisa 5.3).

Euroopa Kontrollikoda kasutab nimetatud usaldusarvet üksnes kindlatel tingimustel, mis on sätestatud pangaga Banque et Caisse d’Epargne de l’Etat (Luxembourg) sõlmitud lepingus.

Usaldusarvelt saab teha makseid ainult ehituse projektijuhtimist teostava konsortsiumi ühele pangaarvele. Seda pangaarvet kasutab projektijuht üksnes ehitusettevõtjate esitatud arvete tasumiseks.

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

3.5. Töötajate hüvitised

2015. aasta eelarveprojekti jaoks institutsioonide halduskulude prognooside koostamise protseduuri raames tegi komisjoni ettepaneku kajastada kõigi ELi institutsioonide liikmete pensionid komisjoni eelarves, mis sisaldab juba kõigi institutsioonide töötajate pensionikulusid.

Euroopa Kontrollikoda, nagu ka teised institutsioonid, nõustus ettepanekuga ning liikmete pensionikulud kajastati 2015. aasta vastu võetud eelarves komisjoni all.

Sellest tulenevalt, ja vastavalt komisjoni peaarvepidaja poolt 2014. aasta finantsaruannete sulgemise ja eelarvealase aruandluse kohta esitatud suunistele, kajastati vastavad pensionikohustused 2014. aasta 31. detsembri seisuga komisjoni raamatupidamisarvestuses.

3.6. Muud kohustused

Hoone K9 üürilepingu lõpetamisega ei kaasnenud remondikulusid.

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

3.7. Eraldised

Tegu on hinnanguga summadele, mille maksmine võib osutuda tõenäoliseks seoses mitme käimasoleva kohtuasjaga.

3.8. Võlad

(eurodes) 31. detsember 2014 31. detsember 2013 Lühiajalised võlakohustused 15 571 14 393 Mitmesugused kohustused seoses palkade ja töötajatega (16 315) (10 212) Viitvõlad 6 8 08 292 1 4 1 07 180 Võlad konsolideeritud ELi üksuste, peamiselt Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Parlamendi ees 2 20 594 1 69 458 Kokku 7 0 28 142 1 4 2 80 819

4. Tulemiaruande lisad

4.1. „Komisjoni poolt teistele institutsioonidele tehtud siirded”: summa vastab kontrollikoja igakuistele komisjonile esitatud rahastamistaotlustele kontrollikoja pangakonto täiendamiseks.

4.2. „Tulu haldustegevusest”: summa koosneb peamiselt liikmete ja personali palgast maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete jaoks tehtud mahaarvamistest.

4.3. „Muud tegevustulud”: muu hulgas valuutakursside muutustest tulenev tulu.

4.4. Tulu valuutatehingutest ja mittevaluutatehingutest tekkis järgnevalt:

(eurodes) 2014 2013 Tulu valuutatehingutest 30 160 22 378 Tulu mittevaluutatehingutest 13 3 9 64 086 13 0 1 17 733 Tulud kokku 13 3 9 94 246 13 0 1 40 111

4.5. „Personalikulud” sisaldavad liikmete, koosseisuliste töötajate, lepinguliste töötajate ja ajutiste teenistujate palkasid. Endiste liikmete üleminekutoetused ning liikmete pensionidelt ja üleminekutoetustelt arvestatud maksud kuuluvad rubriiki „Pensionikohustuste muutused” (vt lisa 4.11).

4.6. „Varadega seotud kulud” hõlmavad materiaalse ja immateriaalse põhivara amortisatsiooni.

4.7. „Muude halduskulude” olulisimad kirjed olid:

— hoonete üürimine ja sellega seotud kulud;

— IT ja telekommunikatsioon;

— lähetuskulud;

— puhastus- ja turvateenused.

4.8. „Tegevuskulud” sisaldavad muu hulgas valuutakursside muutustest tulenevat kahjumit.

4.9. „Finantstulud” koosnevad kontrollikoja arveldus- ja usalduskontodelt teenitud pangaintressidest.

4.10. „Finantskulud” on kontrollikoja arveldus- ja usalduskontodelt võetud pangatasud.

4.11. Rubriiki „Pensionikohustuste muutused” kuuluvad kõik kontrollikoja liikmete pensionidega seotud kulud. See hõlmab 2014. aastal makstud pensione ja üleminekutoetusi. Kuna 2015. aasta eelarves kajastatakse liikmete pensionid komisjoni eelarves, tuleneb liikmete pensionikohustuste netosumma muutus (6 6 3 74 932 eurot) kohustuste ümberpaigutamisest komisjoni eelarvesse.

(eurodes) 2014 2013 Muutused liikmete pensionikohustuste netosummas (6 6 3 74 932) 7 4 39 624 Välja makstud vanaduspensionid 2 9 38 437 2 7 15 911 Välja makstud toitjakaotuspensionid 3 80 772 3 25 474 Välja makstud üleminekutoetused 1 6 63 086 1 5 37 185 Välja makstud invaliidsuspensionid — — Aasta jooksul tehtud pensionimaksete vahesumma 4 9 82 295 4 5 78 570 Paranduskoefitsient 2 29 296 1 62 071 Maksetelt arvestatud maksud (9 89 552) (9 00 722) Pensionikohustuste muutused kokku (6 2 1 52 893) 1 1 2 79 543

5. Muu avalikustatav teave

5.1. Tingimuslikud varad

Tarnijad on andnud järgmised pangagarantiid lepinguliste kohustuste nõuetekohaseks täitmiseks:

(eurodes) 31. detsember 2014 31. detsember 2013 Reisibüroo — 50 000 Hoone K1 renoveerimine 2 500 2 500 Hoone K3 projektijuhtimine 2 2 99 801 7 1 96 680 Kindlustusettevõte 1 361 1 361 Telekommunikatsioon 20 000 20 000 EMASi metoodika alane tugi 4 680 — Kokku 2 3 28 342 7 2 70 541

5.2. Tulevase rahastamise kulukohustused

(eurodes) 31. detsember 2014 31. detsember 2013 Hoonete kasutusrent 8 07 500 5 60 000 IT-seadmete, autode ja muude seadmete kasutusrent 2 9 14 006 2 3 73 573 Vahesumma 3 7 21 506 2 9 33 573 Kasutamata assigneeringute ja kulukohustuste vahe – täitmata kulukohustused (RAL e. „Restant à liquider”) peale 2014. aasta viitvõlgade mahaarvamist 4 9 56 357 9 3 64 602 Kokku 8 6 77 863 1 2 2 98 175

Täitmata kulukohustused on eelarvelise raamatupidamisarvestuse element, mis kajastab täitmata kulukohustuste summat. Täitmata kulukohustuste summa on võetud kulukohustuste ja tehtud maksete vaheline erinevus, mis tekib kulukohustuste võtmise ja vastava makse tegemise vahele jääva ajavahemiku tõttu.

5.3. Kontrollikoja ehitusprojektid

1988. aastal kolis kontrollikoda oma peahoonesse (hoone K1) ning ostis hoone koos sellealuse maaga välja 1990. aastal. 1999. aastal sõlmis kontrollikoda Luksemburgi riigiga raamlepingu, millega anti kontrollikojale ühe euro eest teise maatüki kasutamise õigus 49 aastaks (ühekordse uuendamise võimalusega) juurdeehituse (hoone K2) ehitamiseks. Teise juurdeehituse (K3) puhul pidid Luksemburgi riik ja kontrollikoda siiski projekti elluviimise erinevast korraldusest tulenevalt sõlmima 22. veebruaril 2008 uue raamlepingu.

Luksemburgi riik müüs kahe juurdeehitusega (K2 ja K3) seotud kaks maatükki kontrollikojale sümboolse ühe euro suuruse hinnaga.

Kui kontrollikoda peaks tulevikus kaaluma mõne oma hoone loovutamist kolmandale poolele, kes ei ole liidu asutus ega institutsioon, tagastab kontrollikoda maatüki riigi omandisse sümboolse ühe euro suuruse hinna eest; samuti on riigil võimalik osta kõnealune hoone sõltumatu eksperdi määratud hinnaga. Kui Luksemburgi riik seda õigust kasutada ei soovi, läheb maatüki kasutusõigus hoone ostjale.

Luksemburgis on kontorihoonete kasutusajaks 15 aastat, pärast mida tuleb need kehtivate tervise-, turva- ja keskkonnanõuete täitmiseks moderniseerida. Seetõttu tuli hoones K1 teostada ehitustöid tervisekaitse- ja turvanõuete täitmiseks. Tööd on lõpetatud ning 2010. aastal saadi lõplik ametlik heakskiit. Hoone K2 võeti kasutusele 2003. aasta novembris ning selle kasutusluba (autorisation d’exploitation) kehtib kuni aastani 2018.

Hoone K3 ehitustöid alustati märtsis 2010 ning hoone võeti kasutusele 15. novembril 2012.

5.4. Kohtuvaidlustest tulenevad võimalikud olulised kohustused (4)

Kohtuvaidlustest tulenevad olulised kohustused puuduvad.

(1) ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(2) ELT L 362, 31.12.2012, lk 1.

(3) EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1.

(4) EL raamatupidamiseeskiri nr 10: eraldised, tingimuslikud kohustused ja tingimuslikud varad.