[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 17.10.2008

KOM(2008) 658 lõplik

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

millega antakse komisjonile suunised Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) ja Kanada valitsuse vahelise tuumaenergia rahuotstarbelist kasutamist käsitleva koostöökokkuleppe alasteks uuteks läbirääkimisteks

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. Sissejuhatus

Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) (edaspidi „ühendus”) ja Kanada valitsuse vaheline koostöökokkulepe tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise kohta allkirjastati 1959. aastal[1]. Ühenduse ja Kanada vahelised tihenenud suhted on nõudnud kõnealuse kokkuleppe pidevat ajakohastamist, et luua koostöö jaoks stabiilsem ja halduse seisukohalt tõhusam õiguslik raamistik. Seepärast on kokkulepet korduvalt muudetud[2].

See kahepoolse koostööraamistik on ELi jaoks oluline. Kanada on maailma suurim uraanitootja (23 % maailma uraani kogutoodangust 2007. aastal) ning ta on aastaid olnud ELi peamine loodusliku uraaniga varustaja, kelle osaks langeb 20–25 % ELi tarnetest. Kanada uraanitoodang kasvab kaevandussektori arendamis- ja uurimistegevuse tulemusena tõenäoliselt veelgi ning ELi tööstus on paljude Kanada uraanikaevanduste suurosanik.

Lisaks on Kanada tuumatööstus ELi jaoks oluline uraani konversiooniteenuste ja reaktoritehnoloogia tarnija.

Kõnealune kokkulepe hõlmab peamiselt tuumamaterjali tarnimist ja teabevahetust. Selles käsitletakse ka seadmete ja vahendite hankimist, intellektuaalomandi õiguste kaitset, juurdepääsu seadmetele ja rajatistele ning nende kasutamist. 1991. aasta muudatusega täiendati kokkuleppe kohaldamisala, lisades sellesse triitiumi üleandmise ja kasutamise ning asjaomased seadmed, mis on vajalikud ühenduse termotuumaenergeetikaalaste teadusuuringute programmis.

Tuumamaterjalidega kauplemisega seotud artiklid ja muudatused sisaldavad mitmeid olulisi sätteid, millega tagatakse kahepoolseks koostööks vajalik raamistik. Nende eesmärk on eelkõige järgmine:

- tagada, et nii ühendus kui ka Kanada valitsus kohustuvad reeksportima tuumamaterjali ja -seadmeid ning nende derivaate rahuotstarbeliseks kasutuseks;

- kohustada ühendust, selle liikmesriike ja Kanada valitsust tõkestama tuumarelva levikut ning määratleda tuumarelva leviku tõkestamise tingimused tuumamaterjali üleandmise korraldamiseks;

- tunnustada Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri rolli ning võtta arvesse mõlema kokkuleppeosalise kohustusi kõnealuse agentuuri ja sellest tulenevate rahvusvaheliste konventsioonide suhtes.

Lisaks kõnealusele kokkuleppele kirjutasid mõlemad kokkuleppeosalised samal kuupäeval alla tehnilisele kokkuleppele[3]. Selle eesmärk oli luua ühine teadus- ja arendusprogramm, mis keskendub raskeveereaktoritele. Tehnilise kokkuleppe kehtivus lõppes 31. detsembril 1964. Tuumauuringutealane koostöö toimub nüüd lepingu alusel, millele ühendus ja Kanada kirjutasid alla 1998. aastal[4].

2. Kokkuleppe kohaldamisel ilmnenud probleemid

Kokkulepe hõlmab enamikku ühist huvi pakkuvatest valdkondadest, kuid järjestikused muudatused teevad selle lugemise ebamugavaks ja rakendamise keeruliseks . Lisaks nõuab ühenduse laienemine, et uute liikmesriikide kahepoolsed lepingud Kanadaga vaadataks läbi ning lisataks ühenduse ja Kanada valitsuse kokkuleppesse.

3. Praegune olukord

Viimastel aastatel on Euroopa Komisjon püüdnud lihtsustada seadusandlikke dokumente kõikides valdkondades. Ühenduse ja Kanada valitsuse vahelist kokkulepet on samuti vajalik lihtsustada.

Mitmed kokkuleppe ametlikud sätted on vaja nende aegunud sisu tõttu põhjalikult läbi vaadata.

Nende rahvusvaheliste konventsioonide kasvava tähtsuse tõttu, mille osalised on ka ühendus ja Kanada, tuleb kokkuleppes osutada kohustustele,

- mille ühendus, selle liikmesriigid ja Kanada on võtnud Rahvusvahelises Tuumaenergiaagentuuris, ning kohustustele, mis sisalduvad agentuuri egiidi all sõlmitud konventsioonides;

- mis on võetud tuumatarneriikide grupis.

Sellega seoses tuleks rõhutada, et Kanada on saatnud diplomaatilise noodi,[5] milles kinnitab oma toetust kõnealusele lihtsustamisele, eeldusel et lisatakse täiendavad sätted (eelkõige tehnoloogia üleandmine). See võimaldaks lihtsustada ja standardida Kanada tuumaenergiaalaseid suhteid kõikide ELi liikmesriikidega, eelkõige Kanada ja ELi vastavate liikmesriikide vaheliste kahepoolsete tuumaenergiaalase koostöö lepingute järkjärgulise vähendamise või kaotamise teel. Tehnoloogia üleandmise lisamine kokkuleppesse võib tuua kaasa vajaduse intellektuaalomandi õiguste kaitset käsitleva lisa järele. Teises noodis[6] teatas Kanada välisasjade ja rahvusvahelise kaubanduse ministeerium (Department of Foreign Affairs and International Trade) komisjonile, et ta taotleb Kanada ministrite kabinetilt volitust kõnealuse kokkuleppe läbivaatamiseks, et lisada muu hulgas tehnoloogia üleandmist käsitlevad sätted, ning kutsus komisjoni üles samuti läbirääkimiste volitust taotlema.

Komisjoni jaoks on uute sätete lisamine oluline ühenduse viimase laienemise tõttu, kuna ühel uutest liikmesriikidest, Rumeenial, on CANDU tüüpi reaktor. Rumeenia ja Kanada vaheline kahepoolne leping hõlmab sätteid, milles käsitletakse seadmete ja tehnoloogia üleandmist ning nende kasutamisest tulenevat saastumist.

Tehnoloogia üleandmist käsitlevad sätted sisalduvad ka Soome, Rootsi ja Hispaania ning Kanada valitsuse vahelistes kahepoolsetes lepingutes või halduskorraldustes.

Komisjon ja Kanada ametiasutused (Kanada tuumaohutuse komisjon) on pidanud lihtsustamise ettevalmistamiseks tehnilisi arutelusid. Nende kohtumiste käigus tuletasid Kanada ametiasutused meelde, et kokkuleppe uuestisõnastamine võimaldaks lisada täiendavaid sätteid (peamiselt tehnoloogia üleandmise ja saastekomponendi kohta, mis on Kanada jaoks poliitiliselt äärmiselt olulised).

Kanada soovib sõlmida eraldi kokkulepped tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise ning uurimis- ja arendustegevuse kohta. See oleks kooskõlas olemasoleva koostööraamistikuga, kuna praegune kokkulepe hõlmab tegelikkuses üksnes tuumauuringuteks kasutatavat triitiumi ja sellega seonduvaid seadmeid. Uurimis- ja arendustegevusega seotud koostööd rakendatakse peamiselt eespool osutatud, uurimistegevust käsitleva kokkuleppe kaudu.

4. Käimasoleva uute läbirääkimiste protsessi peamised eesmärgid

Võttes arvesse ELi eri liikmesriikide ja Kanada vaheliste kahepoolsete lepingute kohaldamisala erinevust, on vaja kehtiv kokkulepe läbi vaadata ja lisada sätted, milles käsitletakse tehnoloogia üleandmist ning üleantud tehnoloogia ja seadmete tekitatud saastekomponenti. Komisjon usub, et õiglase rakendamise tagamiseks tuleks kõnealuseid sätteid kohaldada üksnes oluliste küsimuste suhtes.

Kokkulepe peaks ühtlasi tagama tuumamaterjalide, materjalide, seadmete ja tehnoloogia vaba liikumise ühenduses.

Kokkuleppes tuleks nõuda, et tuumamaterjali üleandmine ja asjaomaste teenust osutamine peaks toimuma turuhindadega ning õiglastel turutingimustel.

5. Järeldus

Komisjon teeb ettepaneku, et nõukogu võtaks vastu alljärgneva otsuse, millega antakse komisjonile volitus Kanada valitsusega sõlmitud laiaulatusliku tuumaenergiaalase koostöökokkuleppe alasteks uuteks läbirääkimisteks lisatud läbirääkimissuuniste kohaselt.

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

millega antakse komisjonile suunised Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) ja Kanada valitsuse vahelise tuumaenergia rahuotstarbelist kasutamist käsitleva koostöökokkuleppe alasteks uuteks läbirääkimisteks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 101 teist lõiku,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Kanada valitsuse vahelist, 1959. aastal allakirjutatud tuumaenergia rahuotstarbelist kasutamist käsitlevat olemasolevat koostöökokkulepet ja selle hilisemaid muudatusi[7]

ning arvestades järgmist:

6. Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Kanada vahelise tuumaenergiaalase koostöö (eelõige kauplemise) valdkonnas toimub pidev areng.

7. Kehtiv kokkulepe hõlmab nii tuumamaterjalidega kauplemist, seadmeid ja vahendeid, intellektuaalomandi õiguste kasutamist ja teabevahetust kui ka triitiumi ja sellega seotud seadmete üleandmist ja kasutamist Euroopa Aatomienergiaühenduse termotuumasünteesiprogrammi jaoks.

8. Kehtiv kokkulepe on osutunud tõhusaks vahendiks tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise alase koostööraamistiku loomisel.

9. Kehtivat kokkulepet on korduvalt muudetud.

10. Seoses uusima tehnoloogiaarenguga soovivad Kanada ja Euroopa Aatomienergiaühendus lisada kehtivasse kokkuleppesse uusi sätteid, laiendades seega koostöö ulatust.

11. Kehtiva kokkuleppe uuesti sõnastatud versioon, milles võetakse arvesse eespool osutatut, on vajalik Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Kanada vaheliste tuumaenergiaalaste suhete lihtsustamiseks, sujuvamaks rakendamiseks ning edasiseks arendamiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

Komisjonile antakse volitus Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Kanada valitsuse vahelise tuumaenergia rahuotstarbelist kasutamist käsitleva koostöökokkuleppe alasteks uuteks läbirääkimisteks lisas sisalduvate suuniste kohaselt.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

Läbirääkimissuunised Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) ja Kanada valitsuse vahelise tuumaenergia rahuotstarbelist kasutamist käsitleva koostöökokkuleppe alasteks uuteks läbirääkimisteks

Käesolev kokkulepe põhineb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) (edaspidi „ühendus”) ja Kanada valitsuse vahel 6. oktoobril 1959. aastal alla kirjutatud kehtiva koostöökokkuleppe (tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise kohta) sätetel. Lihtsustamise eesmärgil tunnistatakse kehtetuks aegunud sätted ja konsolideeritakse põhitekst kokkuleppe lisadega. Uute arengusuundade, nagu ühenduse laienemine, arvessevõtmiseks lisatakse uude kokkuleppesse ka täiendavaid sätteid, mida asjaomased liikmesriigid ja Kanada valitsus peavad ülioluliseks.

12. Lihtsustamine

Lihtsustamise peamine ülesanne on viia põhiteksti sisse muudatused, ajakohastada andmed ja lisada sätted, mille eesmärk on parandada tekstist arusaamist (näiteks selgituste lisamine sellistele mõistetele nagu „ühendus” või „asjaomane asutus” jne).

Ühenduse hiljutise laienemise ning ühenduse ja Kanada vahelise koostöö pideva arengu tõttu tuleb välja jätta või ajakohastada teatavad sätted järgmiselt.

a) Preambulis sisalduv liikmesriikide loetelu tuleb välja jätta. Kehtivas kokkuleppes osutatakse selgelt ühenduse asutajariikidele. Ühenduse laienemise tõttu tuleks uuest kokkuleppest välja jätta viited konkreetsetele riikidele, välja arvatud juhul, kui see on erilise tähtsusega. Selle asemel tuleks kokkuleppes vajaduse korral osutada „ühendusele ja selle liikmesriikidele”.

b) Preambuli üldviide ühistele uurimis- ja arendusprogrammidele tuleks asendada viitega 1998. aastal allakirjutatud lepingule tuumauuringute alal tehtava koostöö kohta.

c) Mõisted tuleb vastavalt vajadusele ajakohastada.

d) Kokkuleppe kestus tuleb läbi vaadata. Kokkulepitud kehtivusaja (näiteks kümme aastat) lõppedes tuleks kokkulepet automaatselt sama pikkusega ajaks uuendada. Kumbki kokkuleppeosaline võib kokkuleppe pärast esialgset ajavahemikku lõpetada, teavitades teist osalist sellest kuus kuud ette.

e) Tekst tuleb ümber korraldada ühtsel ja loetaval viisil ning kokkuleppe artiklid tuleb pealkirjastada.

f) Praegune viide Roomas allakirjutatud lepingule tuleb asendada selgesõnalise märkega Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule (edaspidi „Euratomi asutamisleping”).

g) Preambulis tuleks selgelt viidata ühenduse ja Kanada võetud kohustustele seoses:

- Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri (IAEA) ja vastavate kaitsemeetmete lepingutega;

- tuumarelva leviku tõkestamise lepinguga;

- tuumatarneriikide grupiga;

- lepinguga Kanada ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vahel tuumauuringute alal tehtava koostöö kohta, mis allkirjastati 1998. aastal.

h) Kokkulepe ei tohiks takistada tuumamaterjalide, seadmete ja tehnoloogia vaba liikumist ühenduses.

i) Kokkuleppes tuleks sätestada, et tuumamaterjali üleandmine ja asjaomaste teenuste osutamine peab toimuma turuhindadega ning õiglastel turutingimustel.

13. Mõlema kokkuleppeosalise rahvusvaheliste kohustuste ajakohastamine

Kokkuleppe kohaste üleandmiste suhtes kohaldatakse järgmisi nõudeid:

a) rahuotstarbelised ja lõhkeainetega mitteseotud eesmärgid; mis tahes tuumalõhkeseadmete igasugune kasutamine uurimis- või arendustegevuseks on selgesõnaliselt välistatud;

b) tuumamaterjali suhtes kohaldatakse:

14. ühenduses Euratomi kaitsemeetmeid vastavalt Euratomi asutamislepingule ning IAEA kaitsemeetmeid vastavalt järgmistele kaitsemeetmete lepingutele, kuivõrd need on asjakohased, ning võttes arvesse nende võimalikku muutmist ja asendamist, kuni tagatakse tõkestamislepinguga nõutav kohaldamisala:

15. ühenduse tuumarelvavabade liikmesriikide, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri vaheline leping, mis jõustus 21. veebruaril 1977 (avaldamisviide INFCIRC/193);

16. Prantsusmaa, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri vaheline leping, mis jõustus 12. septembril 1981 (avaldamisviide INFCIRC/290);

17. Ühendkuningriigi, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri vaheline leping, mis jõustus 14. augustil 1978 (avaldamisviide INFCIRC/263).

Lepinguid on täiendatud lisaprotokollidega, mis sõlmiti 22. septembril 1998 dokumendi INFCIRC/540 alusel (tugevdatud kaitsemeetmete süsteem, II osa) ning mis jõustusid 30. aprillil 2004.

18. Kanadas IAEA kaitsemeetmeid kooskõlas Kanada ja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri vahel sõlmitud lepinguga kaitsemeetmete kohaldamise kohta seoses tuumarelva leviku tõkestamise lepinguga, mis jõustus 21. veebruaril 1972 (avaldamisviide INFCIRC/164); lepingut on täiendatud lisaprotokolliga, mis sõlmiti 24. septembril 1998 dokumendi INFCIRC/164/Add.1 alusel (tugevdatud kaitsemeetmete süsteem, II osa) ning mis jõustus 8. septembril 2000.

c) Kui ühenduses või Kanadas peatatakse või lõpetatakse mingil põhjusel mõne punktis b osutatud Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuriga sõlmitud lepingu kohaldamine, sõlmib asjaomane kokkuleppeosaline IAEAga lepingu, milles sätestatakse samasugune tõhusus ja kohaldamisala, nagu on ette nähtud punkti b alapunktides 1 või 2 osutatud kaitsemeetmete lepingus, või kui see ei ole võimalik,- kohaldab ühendus, niivõrd kui see ühendust puudutab, Euratomi kaitsemeetmete süsteemil põhinevaid kaitsemeetmeid, mis tagavad samasuguse tõhususe ja kohaldamisala, nagu on ette nähtud punkti b alapunktis 1 osutatud kaitsemeetmete lepingutega, või kui see ei ole võimalik,- lepivad kokkuleppeosalised kokku menetluses selliste kaitsemeetmete kohaldamiseks, millega tagatakse samasugune tõhusus ja kohaldamisala, nagu on ette nähtud punkti b alapunktis 1 või 2 osutatud kaitsemeetmete lepingutega.

d) Kohaldatakse füüsilise kaitse meetmeid tasemetel, mis vastavad vähemalt IAEA dokumendis INFCIRC/254/Rev.9/1. osa (tuumatarnete juhendid) lisas C sätestatud kriteeriumidele, võttes arvesse selle võimalikku muutmist; lisaks sellele dokumendile viitavad ühenduse liikmesriigid, vajaduse korral Euroopa Komisjon ja Kanada, füüsilise kaitse meetmete kohaldamisel soovitustele, mis on sätestatud IAEA tuumamaterjali ja tuumarajatiste füüsilist kaitset käsitlevas dokumendis INFCIRC/225/Rev.4, parandatud (tuumamaterjali füüsiline kaitse), võttes arvesse selle võimalikku muutmist. Rahvusvahelise transpordi suhtes kohaldatakse tuumamaterjali füüsilise kaitse rahvusvahelise konventsiooni sätteid (IAEA dokument INFCIRC/274/Rev.1), võttes arvesse selle võimalikku muutmist, ning, niipea kui võimalik, IAEA radioaktiivsete ainete ohutu veo eeskirju (IAEA ohutusstandardite seeria nr TS-R-1), võttes arvesse nende võimalikku muutmist.

e) Käesoleva kokkuleppe kohaldamisalasse kuuluvate materjalide edasiandmine väljapoole kokkuleppeosaliste jurisdiktsiooni on lubatud ainult ühenduse liikmesriikide ja Kanada poolt võetud kohustuste raames tuumamaterjali tarnivate riikide grupi ehk tuumatarneriikide grupi piires. Eelkõige kohaldatakse käesoleva kokkuleppe kohaldamisalasse kuuluvate materjalide edasiandmisel tuumatarnete juhendeid, nagu on sätestatud IAEA dokumendis INFCIRC/254/Rev.9/1. osa, võttes arvesse selle võimalikku muutmist.

f) Triitiumi ja sellega seotud seadmete või tehnoloogia edasiandmisel väljapoole kokkuleppeosaliste territooriumi kohaldatakse asjaomase kokkuleppeosalise eelnevat kirjalikku nõusolekut.

g) Kokkulepe ei tohi seada ohtu Euroopa ühenduste rahvusvahelisi kohustusi Maailma Kaubandusorganisatsioonis.

19. Uute sätete lisamine

a) Tehnoloogia üleandmist käsitlev säte lisatakse tingimusel, et seda kohaldatakse üksnes kokkuleppeosaliste vahel kokkulepitud oluliste küsimuste suhtes.

b) Lisatakse üleantud seadmete ja üleantud tehnoloogia abil toodetud seadmete tekitatud saastekomponent[8] tingimusel, et seda kohaldatakse üksnes kokkuleppeosaliste vahel kokkulepitud oluliste küsimuste suhtes.

c) Tehnoloogia üleandmise lisamine kokkuleppesse mõjutab mitmeid artikleid, st mõisteid, koostöö ulatust, rahvusvahelist üleandmist ja tuumamaterjaliga kauplemist.

d) Lisatakse säte, millega nõutakse mõlema lepinguosalise kirjalikku nõusolekut enne tuumamaterjali rikastamist isotoobi U-235 suhtes üle 20 % ning kõnealuse tuumamaterjali ümbertöötamist vastavalt ühenduse ja Kanada valitsuse vahelisele kokkuleppele.

e) Määratletakse selgelt olukorrad, kus tuumamaterjal, seadmed ja tehnoloogia ei kuulu enam käesoleva kokkuleppe kohaldamisalasse.

f) Tagatakse, et käesoleva kokkuleppega ettenähtud koostöö on kooskõlas nii Euratomi asutamislepingu ja sellega seotud teiseste õigusaktide kui ka kokkuleppeosalisi siduvate rahvusvaheliste lepingutega.

g) Lisatakse klauslid, millega nähakse ette menetlused (konsultatsioonid ja vahekohus), mida rakendatakse käesoleva kokkuleppe tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevate vaidluste puhul.

h) Lisatakse halduskorraldusi käsitlev säte.

i) Lisatakse säte, millega nähakse ette käesoleva kokkuleppe rikkumisel võetavad meetmed. Sõltuvalt rikkumise astmest võib koostöö peatada või täielikult või osaliselt lõpetada.

j) Lisatakse säte käesoleva kokkuleppe raames võetud kohustuste täitmisega seotud vastastikuse konsulteerimise kohta.

k) Lisatakse säte teabevahetuse ja/või koostöö kohta tuumaküsimuste alase välisabi raames (tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend, stabiliseerimisvahend, ühinemiseelse abi rahastamisvahend ja muud koostööprogrammid).

[1] Kanada valitsuse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) vaheline koostöökokkulepe tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise kohta allkirjastati 6. oktoobril 1959 (EÜT nr 59, 24.11.1959, lk 1165–1180).

[2] – Kirjavahetuse vormis lepingu muudatus, 16. jaanuar 1978 (EÜT L 65, 8.3.1978, lk 16–32).

– Kirjavahetuse vormis leping, 18. detsember 1981 (EÜT L 27, 4.2.1982, lk 25–30).

– Kirjavahetuse vormis leping, 21. juuni 1985 (EÜT L 191, 31.7.1985, lk 3–6).

– Kirjavahetuse vormis leping, 15. juuli 1991 (EÜT C 215, 17.8.1991, lk 5–8).

– Suuline teade, 29. aprill 1996, millega lisatakse Šveits triitiumi edasiandmise mehhanismi.

[3] Ettevõtja Atomic Energy of Canada Limited ja Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) vaheline tehniline kokkulepe tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise kohta, 6. oktoober 1959 (EÜT 60, 24.11.1959, lk 1177).

[4] Leping Kanada ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vahel tuumauuringute alal tehtava koostöö kohta (EÜT L 346, 22.12.1998, lk 65–71).

[5] Diplomaatiline noot, 21. märts 2007.

[6] Diplomaatiline noot, 6. juuni 2008.

[7] – Kokkuleppele kirjutati alla 6. oktoobril 1959 (EÜT nr 59, 24.11.1959, lk 1165–1180).

– Kirjavahetuse vormis lepingu muudatus, 16. jaanuar 1978 (EÜT L 65, 8.3.1978, lk 16–32)

– Kirjavahetuse vormis leping, 18. detsember 1981 (EÜT L 27, 4.2.1982, lk 25–30)

– Kirjavahetuse vormis leping, 21. juuni 1985 (EÜT L 191, 31.7.1985, lk 3–6)

– Kirjavahetuse vormis leping, 15. juuli 1991 (EÜT C 215, 17.8.1991, lk 5–8)

– Suuline teade, 29. aprill 1996, millega lisatakse Šveits triitiumi edasiandmise mehhanismi.

[8] Euratomi rahvusvaheliste lepingutega seoses kasutatakse saastekomponendi mõistet, tähistamaks seda, et lepingu alusel üleantud tehnoloogia, seadmete või materjali abil toodetud kõrvaltooteid käsitatakse samuti lepingu kohaldamisalasse kuuluvana.