Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 44/07)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Coteaux de Saumur“

PDO-FR-A0179-AM01

Teate kuupäev: 13. november 2019

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Geograafiline nimetus

Punktis II ja 1. peatüki punkti XII alapunkti 2 alapunktis b on pärast sõnu „geograafiline piirkond“ jäetud välja sõna „täiendav“.

Teatavates Val de Loire’i piirkonna tootespetsifikaatides on lubatud osutada suurele piirkonnale „Val de Loire“, mida kasutatakse geograafilise nimetuse eponüümina; sel juhul on tootespetsifikaadis sätestatud märgistust käsitlevad erieeskirjad. Teatud juhtudel kasutatakse täiendavaid geograafilisi nimetusi, millega osutatakse väiksematele geograafilistele üksustele ning mille puhul tootmistingimused on rangemalt piiritletud. Vaadeldaval juhul on sõna „täiendav“ jäetud välja segaduse vältimiseks.

Sellega seoses muudetakse lisatingimusi hõlmavat koonddokumendi punkti 9.

2. Geograafiline piirkond

Geograafilist piirkonda käsitlevat teksti on muudetud järgmiselt: „Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab järgmiste kommuunide territooriume vastavalt 2018. aasta ametlikele geograafilistele koodidele:

— Deux-Sèvres’i departemang: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay;

— Maine-et-Loire’i departemang: Brézé, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (endised Meigné ja Les Verchers-sur-Layoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montsoreau, Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Saint-Cyr-en-Bourg, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay;

— Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel. “

Redaktsiooniline muudatus: haldusüksuste uues loetelus võetakse arvesse pärast tootespetsifikaadi kinnitamist toimunud ühinemisi või muid halduspiirkondade muudatusi. Suurema õiguskindluse huvides viidatakse selles loetelus Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) igal aastal avaldatavate ametlike geograafiliste koodide kehtivale versioonile. Geograafilise piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Ühtlasi viidatakse sellele, et avalikkuse paremaks teavitamiseks on INAO veebisaidil tehtud kättesaadavaks geograafilist piirkonda hõlmavad kartograafilised dokumendid.

Sellega seoses muudetakse geograafilist piirkonda käsitlevat koonddokumendi punkti 6.

3. Piiritletud kasvatusalade kogupindala

KPN „Coteaux de Saumur“ tootespetsifikaadi 1.°peatüki punkti IV alapunktis°2 lisatakse sõnade „5. september 2007“ järele sõnad „ja 19. jaanuar 2017“.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud kasvatusalade kogupindala muudatuse heaks kiitis. Kasvatusalade piiritlemise siht on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4. Vahetus läheduses asuv piirkond

1. peatüki punkti IV alapunktis 3 asendatakse kommuunide nimekiri järgmisega: „Artannes-sur-Thouet, Brossay, Doué-en-Anjou (endised Doué-la-Fontaine’i, Forges’i ja Montfort’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Montreuil-Bellay, Rou-Marson, Saint-Just-sur-Dive“.

See võimaldab arvesse võtta pärast tootespetsifikaadi viimase versiooni vastuvõtmist toimunud kommuunide mitmesuguseid ühinemisi. Vahetus läheduses asuva piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Sellega seoses muudetakse lisatingimusi käsitlevat koonddokumendi punkti 9.

5. Põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud säte

1. peatüki punkti VI alapunkti 2 on lisatud järgmine säte: „Ridadevahelisel alal peab olema hooldatud looduslik või külvatud taimkate; sellise taimkatte puudumise korral peab ettevõtja tegema vajalikud mullatööd, et hooldada looduslikku taimkatet, või põhjendama viinamarjakasvatuse valdkonna ametiasutuste lubatud biotõrjevahendite kasutamist. Biotõrjevahendite hulka kuuluvate herbitsiidide kasutamisel teatud kasvatusalal on muude tõrjevahendite kasutamine keelatud“.

Käesolev muudatusettepanek tuleneb ettevõtjate põllumajandusökoloogia tavade praegusest arengust kogu Angers’i viinamarjakasvatuspiirkonnas. See annab tunnistust keskkonnakaitsega seotud küsimuste suurenevast arvesse võtmisest tehniliste lahenduste kasutamisel. Toetades taimkatte olemasolu või mehaaniliste või bioloogiliste umbrohutõrjevahendite kasutamist, vähendab see nõue keemiliste herbitsiidide kasutamist. Herbitsiidide kasutamise vähendamine peab võimaldama tõhustada viinamarjaistanduste mullakaitset ja säilitada nende looduslikke omadusi (viljakus, bioloogiline mitmekesisus, bioloogiline puhastamine), mis aitab kaasa veinide kvaliteedile ja autentsusele ning tugevdab veinipiirkonna mõistet.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6. Koristushooaja algus

1. peatüki punkti VI alapunktis 1 on lause: „Koristushooaja alguse kuupäev määratakse kindlaks põllumajanduse ja merekalanduse seadustiku artikli D. 645-6 sätete alusel“ välja jäetud.

Koristushooaja alguse kuupäeva kindlaksmääramine ei ole enam vajalik, kuna ettevõtjatel on nüüd mitu vahendit, mis võimaldavad neil täpsemalt hinnata viinamarjade küpsusastet. Kõikidel ettevõtjatel on isiklikus ja ühiskasutuses teatavad seadmed ja varustus, mis võimaldab sõltuvalt tootmiseesmärkidest täpselt kindlaks määrata koristushooaja alustamise optimaalse kuupäeva iga kasvatusala jaoks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7. Veinikeldri mahutavus

1. peatüki punkti IX alapunkti 1 alapunkti c lause: „Ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem põllumajandusliku majapidamise keskmisest saagikusest viimase viie aasta jooksul“ asendatakse järgmise lausega: „Ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem viimase viie aasta jooksul valmistatud veini keskmisest kogusest“.

Kehtivas tootespetsifikaadis ei osutatud mitte kogusele (väljendatuna hektoliitrites või kuupmeetrites), vaid saagikusele, st koristatud saagi mahule, mis on jagatud tootmispindalaga (väljendatuna hektoliitrites hektari kohta). Kavandatud muudatus võimaldab seda ühikutega seotud ebaühtlust parandada ilma sisuliste muudatusteta (minimaalne mahutavus peab alati olema 1,4 korda suurem kui põllumajanduslikus majapidamises eelmistel hooaegadel toodetud veini keskmine kogus).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8. Veinide ringlus

1. peatüki punkti IX alapunkti 5 alapunkt b, mis hõlmab veinide ringlusse laskmist volitatud laopidajate vahel, jäetakse välja.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9. Seos geograafilise piirkonnaga

Seost on muudetud, et ajakohastada asjaomaste kommuunide arvu (Maine-et-Loire’i departemangus 20 asemel 19).

Koonddokumendi seost hõlmavat punkti 8 on vastavalt muudetud.

10. Üleminekumeetmed

1. peatüki punkti XI on lisatud järgmine: „Sätteid, mis hõlmavad kohustust tagada ridadevahelisel alal hooldatud looduslik või külvatud taimkate või selle taimkatte puudumisel ettevõtja kohustust teha vajalikud mullatööd või kasutada biotõrjevahendeid, et hooldada looduslikku taimkatet, ei kohaldata viinapuude kasvatusalade suhtes, mis on käesoleva tootespetsifikaadi kinnitamise ajal olemas ning milles viinapuude ridade vahe on 1,70 meetrit või väiksem“.

Üleminekumeede võimaldab vältida selliste olemasolevate viinamarjaistanduste ebasoodsasse olukorda sattumist, kelle praegune korraldus ei ole kohandatud põllumajanduslikele keskkonnakaitsenõuetele. Tihedalt istutatud viinapuudega viinamarjaistandustes, kus viinapuude ridade vahe on 1,70 meetrit või vähem, võib püsihaljastuse hooldamine või nõutavate pinnasetööde tegemine tuua kaasa tehnilisi probleeme (tööde mehhaniseerimine, varustus, töövahendid). Madalamates kohtades asuvates viinamarjaistandustes võib rohtumine suurendada ka kevadiste külmakahjustuste ohtu. Lisaks sellele tekitab taimkatte olemasolu seda suurema veevarustusega seotud konkurentsiolukorra viinapuudega, mida suurema istutustihedusega istandusega on tegemist. Seevastu viinapuuistandused, mis on rajatud pärast tootespetsifikaadi kinnitamist, peavad olema kooskõlas lisatud põllumajanduslike keskkonnakaitsenõuetega, sõltumata sellest, milline on nende istutustihedus ja viinapuude ridade vahekaugus.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

11. Märgistamiseeskirjad

Lisati punkt 1

„1 Üldsätted Veine, mille puhul käesoleva tootespetsifikaadi alusel taotletakse kontrollitud päritolunimetust „Coteaux de Saumur“ ja mida selle nimetuse all turustatakse, võib pärast saagi koristamist deklareerida, avalikkusele tutvustada, müügiks suunata, müügiks pakkuda ja müüa üksnes juhul, kui saagideklaratsioonidel, teatistel, prospektidel, märgistel, müügiarvetel ja mis tahes mahutitel on eespool osutatud nimetus“.

Tegemist on eeskirjaga, mis oli eksikombel välja jäänud tootespetsifikaatidest.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

12. Registripidamine

2. peatüki punkti II alapunktis 3 asendatakse sõna „puissance“ (potentsiaalne) sõnaga „naturel“ (looduslik).

Selleks et ühtlustada tootespetsifikaat Anjou Saumuri piirkonna kõikides tootespetsifikatsioonides kasutatud sõnastusega, asendatakse väljendid „titre en puissance“ (potentsiaalne sisaldus) ja „degré“ (kraadi) väljendiga „titre alcoométrique volumique naturel“ (naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides). Need muudatused parandavad tootespetsifikaatide loetavust. Registripidamist käsitlevate sätete ühtlustamise eesmärk on hõlbustada kontrollikava koostamist ning nende registrite kontrollimist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

13. Peamised kontrollitavad punktid

3. peatükki on muudetud, et tagada kooskõla Anjou Saumuri piirkonna tootespetsifikaatides kontrollitavate põhipunktidega.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Coteaux de Saumur

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Tegemist on vaiksete valgete veinidega, mis pärinevad üleküpsenud viinamarjadest ja mille peamised analüütilised omadused on järgmised:

— minimaalne naturaalne alkoholisisaldus 15 mahuprotsenti

— fermenteeritava suhkru (glükoos ja fruktoos) sisaldus pärast kääritamist vähemalt 34 grammi

— üldhappesus ja vääveldioksiidi kogusisaldus vastavad liidu õigusaktidega kindlaksmääratud väärtustele.

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) on 10 % ning vähemalt 11 % veinide puhul, mille naturaalne alkoholisisaldus on alla 18 %.

Veine iseloomustab peenekoelisus, nende lõhnas ja maitses on tunda valgete õistaimede ja värskete või kuumtöödeldud puuviljade nüansse. Nad väljendavad Loire’i piirkonna maastiku õrnust. Veinide maitse on keeruline kombinatsioon värskusest ja rahulikkusest, samas iseloomustab seda teatud elavus ning elegantsi ja terviklikkuse segu. Selline tasakaalustatud struktuur tagab veinide omaduse väga hästi vananeda, sageli ilmnevad selle käigus vaha ning mee lõhna- ja maitsenüansid.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus 25 Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi kogusisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

Veini rikastamise toimingud ei ole lubatud.

Puutükkide kasutamine on keelatud.

Veinid peavad vananema vähemalt koristamise aastale järgneva aasta 15. veebruarini.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

Istutustihedus

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 000 puud hektari kohta. Ridade vahe ei või olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla väiksem kui 1 m.

Kasvatusalade puhul, kus viinapuude tihedus on alla 4 000 tüve hektari kohta, kuid üle 3 300 tüve hektari kohta, võib koristatud saaki kasutada kontrollitud päritolunimetusega toote valmistamiseks, kui on järgitud tootespetsifikaadis sätestatud eeskirju, mis hõlmavad viinapuude toestamist ja lehestiku kõrgust. Neil kasvatusaladel ei või ridade vahe olla suurem kui 3 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla väiksem kui 1 m.

Viinapuude lõikamine ja toestamine

Viljelustavad

Viinapuud tuleb lõigata hiljemalt 30. aprillil, kasutades kombineeritud lõikamist ja jättes tüve kohta kuni 12 punga. Taime kasvuetapil, mis vastab 11 või 12 lehele, võib sama aasta viljavõrseid tüve kohta olla kuni 10.

Toestatud lehestiku kõrgus peab olema vähemalt võrdne 60 %ga ridade vahekaugusest, toestatud lehestiku kõrgust mõõdetakse alates lehestiku alumisest piirist, mis peab olema vähemalt 0,40 meetri kõrgusel maapinnast, kuni külgvõrsete ülemise piirini, mis peab olema vähemalt 0,20 meetri võrra kõrgemal ülemisest toestustraadist.

Viinamarjade kasvatusalade puhul, mille istutustihedus on alla 4 000 tüve hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 tüve hektari kohta, kehtivad täiendavalt järgmised toestamiseeskirjad: toestusvaiade maapealse osa kõrgus peab olema vähemalt 1,90 meetrit; toestusvõrestikul on neli toestustraatide rida; ülemise toestustraadi kaugus maapinnast on vähemalt 1,85 meetrit.

Kastmine

Viljelustavad

Kastmine on keelatud

Viljelustavad

Veini valmistatakse üleküpsenud viinamarjadest. Viinamarjade koristamine toimub käsitsi ja mitmes järjestikuses etapis.

b. Maksimaalne saagikus

40 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab järgmiste kommuunide territooriume vastavalt 2018. aasta ametlikele geograafilistele koodidele:

— Deux-Sèvres’i departemang: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay;

— Maine-et-Loire’i departemang: Brézé, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (endised Meigné ja Les Verchers-sur-Layoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montsoreau, Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Saint-Cyr-en-Bourg, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay;

— Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

Chenin B

8. Seos(t)e kirjeldus

1. Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

a) Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetuse „Saumur“ geograafilise piirkonna pinnavormi moodustavad lubjakivised nõlvad. 2018. aastal hõlmas see Maine-et-Loire’i departemangu asuva 19 kommuuni, Deux-Sèvres’i departemangu 2 kommuni ja Vienne’i departemangu 9 kommuuni territooriumi. Geograafilist piirkonda piirab põhja poolt Loire’i jõgi, piirkonda läbivad põhja-lõuna suunas Thouet’ jõe ja selle lisajõe Dive’i orud. Selline jõgedevõrgustik jagab maastiku järjestikusteks mäenõlvakuteks, mille avatus päikesevalgusele on erinev ja mille kõrgus jääb vahemikku 40–110 meetrit.

Maastikku kujundavad viinamarjakasvatused, mis kasutavad parimaid päikesele avatud kohti, küngaste tippudes kasvavad segametsad, kus on ülekaalus tammed ja kastanipuud. Viinamarja kasvatusalade keskel võib näha hoonete jaoks kivide võtmisest tekkinud suurte tühemike õhutusšahte, neid maa-aluseid rajatisi kasutatakse tänapäeval šampinjonide kasvatamiseks. Maastikku iseloomustab tasakaal viinamarjaistanduste ja ehitiste vahel, viinamarjakasvatajate külad sobituvad kodanikumajadega, mis on eraldatud piirdeaedadega, mille fassaade kaunistavad skulptuurid ning mille värvus on Anjou piirkonnale iseloomulikult silmipimestavalt valge; piirkonna omapärale toetudes asutati siin piirkondlik rahvuspark ning piirkond lisati UNESCO maailma kultuuripärandi hulka.

Viinamarja kasvatamiseks kasutatavate alade mullastik paikneb Turoni lademe erinevatel formatsioonidel: tegemist on sügavamate või õhemate huumus-karbonaatmuldade ja lubjakivi sisaldavate pruunmuldadega, mis on kohati künkatippudel kaetud hilisematest ladejärkudest, näiteks senoonist või eotseenist pärineva liiva ja saviga. Tegemist on hea soojusrežiimiga ja mõõduka veesisaldusega muldadega, milles ei esine liigniiskust.

Saumuri kliima on ookeaniline. Viinamarjakasvatuspiirkonnast lääne poole jäävates Mauges’i mäemassiivides mõjutab seda ookeanilist kliimat fööniefekt. Keskmine aastane sademehulk on niiskete tuulte eest varjatud aladel 600 mm, Mauges’i küngastel võib keskmine sademehulk ulatuda enam kui 800 millimeetrini aastas. Selline sademehulga erinevus on eriti tuntav viinapuu kasvutsükli ajal, eeskätt alates juunist kuni koristusperioodi lõpuni. Oluline mõju on ka asjaolul, et Loire’i jõgi koos lisajõgedega soodustab viinamarjakoristuse perioodil hommikuse udu teket. Geograafilise piirkonna lõunaosas asuv „Seuil du Poitou“ ala lisab teatavaid lõunapoolsele kliimale iseloomulikke nüansse, millest on tingitud sellise taimestiku esinemine, mis võib Loire’i jõe neil kallastel olla üllatav (iilekstammed, õlipuud, mandlipuud...). Aasta keskmine õhutemperatuur on küllaltki kõrge (ligikaudu 12 °C).

b) Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Viinamarjade kasvatamisest Saumuri piirkonnas on andmeid juba alates IX sajandist, kuid see valdkond hakkas kiiresti arenema XVI sajandil seoses Hollandi kaupmeeste saabumisega, kes oskasid hinnata võimalust transportida veini mere kaudu ning levitasid viinamarjasordi ‛Chenin B’ tuntust väljapoole piirkonda. Sellest ajast alates on võimalik nende veinide mitmesuguseid omadusi põhjendada viinamarjade viljelustavadega: nn mereveinide (välismaale müüdava veini) tootmiseks kasutatavate viinamarjade puhul lõigati viinapuud lühikeseks, seda erinevalt „Pariisile määratud veinide“ valmistamiseks mõeldud viinapuudest. Kõnealune viinamarjasort tundub pärinevat sellest viinamarjakasvatuspiirkonnast. Tegemist on vastupidava sordiga ja selle pakutavad võimalused on pinnasest tingitult väga erinevad.

Veinitootjad mõistsid kiiresti, kui huvipakkuv võib olla seda sorti koristada väga küpsena, kasutades erilisi koristusmeetodeid. Krahv Odart märgib oma 1845. aastal ilmunud teoses „Traité des cépages“ (Traktaat viinamarjasortidest): „Sellele tuleb lisada tingimus, et seda koristatakse üksnes üleküpsenult, sellisena, nagu viinamari on kõigi pühakute päeval, kui vihmadest õrnaks muutunud marja kest hakkab maha kooruma“. Seega on üleküpsemine selle viinamarjasordi koristamisel oluline tegur. Jullien täpsustab 1816. aastal ilmunud teoses „Topographie de tous les vignobles connus“ (Kõikide tuntud viinamarjapiirkondade topograafia): „Heades viinamarjaistandustes toimub koristamine mitmes järgus – kahest esimesest koristusetapist pärinevad küpsemad veinid, neist viinamarjadest tehakse veini, mida saadetakse välisriikidesse, kolmandas etapis koristatud viinamarjadest valmistatakse veini enda tarbeks...“

Kuigi nimetus „Coteaux de Saumur“ pärineb keskajast, tähistas see algselt geograafilist ala, mis hõlmas Loire’i kallastel asuvaid kommuune, alates Saumurist (mis liideti Dampierre’iga) kuni Montsoreau’ni. Thouet’ jõe paremal kaldal asuvad kommuunid liideti piirkonnaga hiljem. 1865. aastal kirjutas P-A Millet de la Turtaudière teoses pealkirjaga „Indicateur de Maine-et-Loire“ (Maine-et-Loire’i juht): „Coteaux de Saumur’i valgete veinide valmistamiseks kasutatavaid viinamarju koristatakse eeskätt Dampierre’i, Souzay, Parnay, Turquant’i ja Montsoreau kommuunides. Kuid kuna valgetel veinidel, mida valmistatakse Chacés, Varrains’is, Brézés et Saint Cyris, on samasugused tunnustatud omadused nagu nendel veinidel, tuleks need kõik liita sama kategooria alla“. See ettekuulutus sai teoks kontrollitud päritolunimetuse „Coteaux de Saumur“ tunnustamise dekreedis esitatud geograafilise piirkonna määratlemisega.

2. Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Veine „Coteaux de Saumur“ iseloomustab peenekoelisus, nende lõhnas ja maitses on tunda valgete õistaimede ja värskete või kuumtöödeldud puuviljade nüansse. Nad väljendavad Loire’i piirkonna maastiku õrnust. Veinide maitse on keeruline kombinatsioon värskusest ja rahulikkusest, samas iseloomustab seda teatud elavus ning elegantsi ja terviklikkuse segu. Selline tasakaalustatud struktuur on seotud veinide omadusega väga hästi vananeda, sageli ilmnevad selle käigus vaha ning mee lõhna- ja maitsenüansid.

3. Põhjuslikud seosed

Suhteliselt sooja ja kuiva kliima ning hea läbilaskevõimega ja ühtlast, kuid mitte ülemäärast veevaru pakkuva lubjakivi- ja kriidirikka pinnase kombinatsioon on võimaldanud kohalikku viinamarjasorti ‛Chenin B’ istutada päikesele kõige soodsamalt avatud mäekülgedele. Selline topograafia, mis on kontrollitud päritolunimetusega veinide „Coteaux de Saumur“ tootmisel oluline tegur, tagab viinamarjade hea õhutuse ning soodustab marjade kontsentratsiooni viinapuu küljes ning väärishallituse väljakujunemist. Oluline mõju on ka asjaolul, et Loire’i jõgi koos lisajõgedega soodustab viinamarjakoristuse perioodil hommikuse udu teket, mis on oluline hallitusseene botrytis cinerea arenemiseks.

Viinamarjakasvatajad mõistsid kiiresti viinamarjasordi ‛Chenin B’ arendamise olulisust. 1876. aastal kirjutas J. Guyot oma tutvustuses „Viticulture de la France“ (Prantsusmaa viinamarjakasvatus) selle Saumuri piirkonna viinamarjasordi kohta: „Siin ei saa viinapuu lõikamise mõju veini kvaliteedile üle hinnata, samas tuleb tunnistada, et head viinapuud ei ole saadud mitte üksnes lõikamise tulemusel, vaid see on tingitud ka mullastikust ja asukohast...“.

Vastavalt tavadele hõlmab piiritletud kasvatusalade piirkond ainult mäekülgedel asuvaid kasvatusalasid. Sellised tingimused tagavad viinapuu optimaalse kasvatamise, toodangu mahu ja võimaluste haldamise, millega on seotud viinapuude madala saagikuse hoidmine asjakohase lõikamise abil. Traditsioonilise meetodi kohaselt koristatakse viinamarjad käsitsi, mitme järjestikuse koristamisetapi abil üleküpsenud staadiumis, mis tagab väärishallituse väljakujunemise ja viinamarjade loodusliku kontsentratsiooni juba viinapuu küljes.

Mitu kirjalikku allikat annavad tunnistust Saumuri veinide tuntusest. 1529. aastal kirjeldab Bourdigné viinamarjakasvatuspiirkonda kui Noa meistritööd. Samuti toob ta välja Normandia ja Bretagne’i elanike kiindumuse nende veinide vastu. 1618. aastal ei märkis Jean Hiret, et need veinid kuuluvad parimate Prantsusmaa valgete veinide hulka. Samal ajal kui poeedid kiidavad Saumuri veine, on Kapetingide dünastia kuningad (eeskätt Louis IX Püha) ja Plantagenet’ dünastia selle veini suured metseenid. Henri II ja Akvitaania Eleanori valitsusaja õitseng võimaldas neil veinidel jõuda kõige suursugusematele laudadele. Jullien märgib 1816. aastal ilmunud teoses „Topographie de tous les vignobles connus“ (Kõikide tuntud viinamarjakasvatuspiirkondade topograafia), et Saumuri veinid kuuluvad esmaklassiliste veinide hulka ja kirjutab: „Saumuri päikesele avatud mäeküljed võimaldavad toota vürtsikaid valgeid veine, mis on kanged ja taluvad hästi meretransporti, veinid on peenekoelised ja hea maitsega“. Samuti kirjutab ta: „Veini saatmine Maine’i ja Normandia suunas toimub osaliselt mööda Mayenne’i jõge, Pariisi ja Orléans’i saadetakse veinid ülesvoolu mööda Loire’i jõge, välismaale saadetavad veinid veetakse Loire’i jõge mööda kuni Nantes’ini, sealt aga merd mööda sihtpunkti“.

Saumuri viinamarjakasvatuspiirkonnas, mis on oluliselt seotud jõetranspordiga, toodetakse eripäraseid ja kvaliteetseid veine. Eesmärki saavutada veini kõrge kvaliteet on kirjeldatud mitmes kirjalikus allikas, teiste hulgas kirjutavad sellest krahv Odart 1845. aastal oma teoses „Traité des cépages“ (Traktaat viinamarjasortide kohta) ja Victor Rendu 1857. aastal teoses „Ampélographie Française“ (Prantsusmaa viinamarjakasvatus), kes toovad välja viinamarjasordi ‛Chenin B’ hilise koristuse ja järjestikused koristusetapid, mis on Loire’i jõe kallaste heade valgete veinide kõrge maine alus. 2010. aastal on vein „Coteaux de Saumur“ endiselt laialdaselt tuntud. Tegemist on haruldase ja kalli tootega, seda müüakse peaasjalikult otsemüügi korras teatud asjatundlikele tarbijatele, kes oskavad sellest veinist lugu pidada.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud veinide valmistamise ja valmimise erandina, koosneb järgmistest Maine-et-Loire’i departemangu kommuunidest vastavalt 2018. aasta ametlikele geograafilistele koodidele: Artannes-sur-Thouet, Brossay, Doué-en-Anjou (endised Doué-la-Fontaine’i, Forges’i ja Montfort’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Montreuil-Bellay, Rou-Marson, Saint-Just-sur-Dive.

Märgistus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

— kõik vabatahtlikud märked kantakse etiketile tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt ega laiuselt) üle kahe korra suuremad kui kaitstud päritolunimetuse nime moodustavad tähed;

— kontrollitud päritolunimetusele võib lisada geograafilise nime „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis selle geograafilise nimetuse kohta sätestatud eeskirjadele. Geograafilise nime „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi olla suurem (kõrguselt ega laiuselt) kui kaks kolmandikku tähtede suurusest, mis moodustavad kaitstud päritolunimetuse nime;

— kaitstud päritolunimetusega veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on:

— kantud katastrisse,

— märgitud saagideklaratsioonile.

Selle katastriüksuse nimetus esitatakse tähemärkidega, mille kõrgus ja laius moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähemärkide suurusest.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c4b2e678-3a96-45e9-8ed0-5fe4f53729b3

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.