ET    ET  
 EUROOPA  
KOMISJON 
Brüssel, 29.5.2013  
COM(2013) 378 final 
  
Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS, 
milles käsitletakse Ühendkuningriig i 2013. aasta riiklikku reformikava  
 
ning esitatakse nõukogu arvamus Ühendkuningriigi lä henemisprogram mi (2012-2017) 
kohta 
 
{SWD(2013) 378 final}  
ET 2   ET   
 
Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS, 
milles käsitletakse Üh endkuningriigi 2013. aasta riiklikku reformikava  
 
ning esitatakse nõukogu arvamus Ühendk uningriigi lähenemisprogrammi (2012-2017) 
kohta 
 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Liidu toim imise lepingut, eriti selle artikli 121 lõig et 2 ja artikli 148 
lõiget 4, 
võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr  1466/97 eelarveseisundi 
järelevalve ning majanduspolii tika järelevalve ja kooskõlas tamise tõhustamise kohta,1 eriti 
selle artikli 9 lõiget 2, 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 
1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse  ennetamise ja korrigeerimise kohta,2 eriti 
selle artikli 6 lõiget 1, 
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust3, 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone4, 
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi, võttes arvesse tööhõive komitee arvamust, 
olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus 
majanduskasvu ja tööhõive strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika 
tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on 
vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. 
(2) 13. juulil 2010 võttis nõukogu komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse 
liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 
ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesr iikide tööhõivepoliitika suuniste kohta;
5 
mõlemat dokumenti koos nimetatakse koonds uunisteks. Liikmesriike kutsuti üles 
võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. 
                                                 
1 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. 
2 ELT L 306, 23.11.2011, lk 25. 
3 COM(2013) 378 (final). 
4 P7_TA(2013)0052 ja P7_TA(2013)0053. 
5 Nõukogu otsus 2013/208/EL, 22. aprill 2013. 
ET 3   ET (3) 29. juunil 2012 võtsid riigipead ja vali tsusjuhid vastu majanduskasvu ja töökohtade 
loomise kokkuleppe, millega luuakse sidus raam istik riiklikul, ELi ja euroala tasandil, 
kasutades selleks kõiki võimalikke hoobasi d, vahendeid ja poliitikaid. Nad otsustasid, 
milliseid meetmeid võtta liikmesriikide tasand il, rõhutades eelkõige kindlat kavatsust 
saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärk e ja rakendada riigipõhiseid soovitusi. 
(4) 6. juulil 2012 võttis nõukogu vastu soovituse Ühendkuningriigi 2012. aasta riikliku 
reformikava kohta ja esitas arva muse Ühendkuningriigi 2012. aasta 
lähenemisprogrammi (2012-2017) kohta. 
(5) 28. novembril 2012 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,6 mis 
tähistab majanduspoliitika koordineerim ise 2013. aasta Euroopa poolaasta algust. 
Samuti võttis komisjon 28. novembril 2012 määr use (EL) nr 1176/201 1 alusel vastu 
häiremehhanismi aruande7, milles nimetati Ühendkuningriiki ühe liikmesriigina, kelle 
olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. 
(6) Euroopa Ülemkogu kiitis 14. märtsil 2013 heaks finantsstabiilsuse tagamise ja eelarve 
konsolideerimise prioriteedid ning ma janduskasvu hoogustamise meetmed. Ülemkogu 
toonitas vajadust jätkata diferentseerit ud ja majanduskasvu soodustavat eelarve 
konsolideerimist, taastada tavapärased majandusele laenu andmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõi met, tegelda töötuse probleemiga ja 
majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust. 
(7) 10. aprillil 2013 avaldas komisjon määr use (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel 
Ühendkuningriigi suhtes läbi viidud põhjaliku analüüsi
8 tulemused. Komisjoni 
analüüsi põhjal võib järe ldada, et Ühendkuningriigis esineb makromajanduslik 
tasakaalustamatus, mida tuleb jälgida ja vastavalt poliitikameetmeid võtta. Eelkõige 
tuleb pöörata jätkuvalt tähelepanu sellis tele makromajanduslikele suundumustele 
kodumajapidamiste võla valdkonnas, mis on seotud hüpoteeklaenude kõrge tasemega 
ja eluasemeturu eripäraga, samuti ebasoodsatele suundumustele välise 
konkurentsivõime puhul, eelkõige seoses kaupade ekspordi ja vähese tootlikkuse 
kasvuga.  
(8) Ühendkuningriik esitas 30. aprillil 2013 oma 2013. aasta lähenemisprogrammi 
ajavahemikuks 2012 −2017 ja 2013. aasta riikliku reform ikava. Selleks et võtta arvesse 
kõnealuste dokumentide omav ahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. 
(9) Vastavalt teatavaid Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningr iigiga seotud sätteid 
käsitleva protokolli (nr 15) punktile 4 ei kohaldata Ühendkuningriigi suhtes Euroopa 
Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikes 1 kehtestatud kohustust vältida ülemäärast 
valitsemissektori eelarve puudujääki. Protokolli punktis 5 on sätestatud, et 
Ühendkuningriik peab üritam a vältida ülemäärast valitsemissektori eelarve 
puudujääki. Nõukogu otsustas 8. ju ulil 2008 vastavalt EÜ asut amislepingu artikli 104 
lõikele 6, et Ühendkuningriigil on ülemäärane eelarve puudujääk.  
(10) Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/ 97 kohasele 2013. aasta lähenemisprogrammi 
hindamisele, on nõukogu seisukohal, et lä henemisprogrammi eelarveprognooside 
aluseks olev makromajanduslik stsena arium on usutav. Lähenemisprogrammis 
visandatud eelarvestrateegia eesmärk on saavutada tsükliliselt kohandatud 
tasakaalulähedane eelarve viieaastase perioodi lõpuks. Valitsemissektori eelarve 
                                                 
6 COM(2012) 750 (final). 
7 COM(2012) 751 (final). 
8 SWD(2013) 125 (final). 
ET 4   ET puudujääk saavutas aastatel 2009 −20109 tipptaseme 11,5 % SKPst ja seda vähendati 
5,6 %-le SKPst aastatel 2012 −2013 tänu ühekordsetele meetmetele, mis vähendasid 
puudujääki kunstlikult kahe protsendipunkti võrra aastatel 2012 −2013. 
Lähenemisprogrammi kohaselt ei kõrvaldata ülemäärast puudujääki nõukogu 
kehtestatud tähtajaks eelarveaastal 2014 −2015, kuna see on kõnealusel aastal 
hinnanguliselt 6,0% SKPst. Programmi pr ognooside kohaselt korrigeeritakse 
ülemäärane eelarvepuudujääk nõukogu 2009. aasta  detsembris seatud tähtajast kolm 
aastat hiljem ehk eelarveaastal 2017 −2018, mil see on 2,3 % SKPst. Programmi 
kohaselt peaks valitsemissektori str uktuurne puudujääk, mille komisjon on ümber 
arvutanud, vaid pisut pa ranema: 5,6 %-lt SKPst 2013. −2014. eelarveaastal 5,1 %-le 
SKPst 2014. −2015. eelarveaastal. Ajavahemikul 2010 −2011 kuni 2012 −2013 on 
eelarve keskmine kohandatud konsolideerimi ne hinnanguliselt 1,0 % SKPst, mis on 
selgelt vähem kui nõukogu soovituses esitat ud 1¾ % SKPst. Eelarveprognoosidega 
seotud peamised ohud on prognoositust ma dalam majanduskasv, mis on tingitud 
püsivalt kõrgest inflatsioonist, mis p iirab eratarbimist, ning rahvusvahelise 
majanduskeskkonna võimalik halvenemine, mis võib mõjutada kaubandust ja investeeringuid. Lähenemisprogrammis ei sisald u stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud 
keskpika perioodi eelarv e-eesmärki. Ehkki valits us on jätkanud eelarve 
konsolideerimise strateegiaga, on puudujääk  prognoositust suurem, sest automaatsete 
stabilisaatorite toimest tulenevad oodatu st suuremad kulud ja oodatust väiksemad 
maksutulud. Samuti ei ole senini võetud kons olideerimismeetmetest piisanud selleks, 
et eelarve konsolideerimisega kõrvaldad a ülemäärane puudujääk. Struktuurireformist 
(näiteks maksusüsteemi tõhususe suure ndamine käibemaksumäära struktuuri 
läbivaatamise kaudu) saadavad võimalikud tu lud on endiselt suhteliselt alakasutatud. 
Valitsemissektori võlg suurenes 56,1 %-lt SKPst eelarveaastal 2008 −2009 90,7 %-ni 
SKPst eelarveaastal 2012 −2013. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla 
suhe SKPsse suurenema 100,8 %-ni eelarveaastatel 2015 −2016 ja 2016 −2017, 
vähenedes seejärel uuest i 99,4 %-ni eelarveaastal 2017 −2018.  
(11) Kodumajapidamiste finantsvõimenduse vähenemine jätkus 2012. aastal, kuid kuna 
Ühendkuningriigi kodumajapidamiste võlatase on 96 % SKPst ehk kõvasti üle euroala 
keskmise, ei pruugi see jätkuda, kui maja ndus hakkab elavnema ja eluasemetehingute 
maht taastub tavapärasele tasemele. Eluase mehinnad on endiselt kõr ged ja volatiilsed, 
kuna elamispindu napib. Kõrgete eluaseme hindade ning muutuva intressimääraga 
hüpoteeklaenude laialdase kasutamise tu lemusel on kodumajapidamised eriti 
haavatavad, kui intressimäärad muutuvad ni ng töötus suureneb. Valitsus on võtnud 
meetmeid ruumilist planeerimist käs itlevate õigusaktide muutmiseke, aga 
elamuehituse maht on jätkuvalt väike ni ng planeerimissüsteem, sealhulgas rohelise 
vööndi piirangud, takistavad endiselt oluliselt pakkumist eluasemeturul. Valitsuse sekkumismeetmed, mis ergutavad pige m elamispindade nõudlust kui nende 
pakkumist, sealhulgas  hiljutine süsteem Help to Buy , võivad olukorda veelgi 
halvendada, mille tulemusena tõusevad eluasemehinnad ja suureneb kodumajapidamiste võlg. Ühendkuningriigi omandi  maksustamise süsteem sisaldab nii 
regressiivset korduvat maksu (kohalik maks Council Tax ) kui ka progressiivset 
tehingumaksu (maa templimaks Stamp Duty Land Tax ). Kõrged eluasemehinnad, 
kodumajapidamiste raske rahaline olukord ja  vastutustundlikumad  laenukriteeriumid 
takistavad tõenäoliselt ka edaspidi palj udel keskmise sissetul ekuga leibkondadel kodu 
omandada. Sellises olukorras tuleks er asektori eluruumide üürimine muuta 
atraktiivsemaks ja pikaajaliseks toimiv aks alternatiiviks eluaseme omamisele. 
                                                 
9 2009 −2010 viitab eelarveaastale, mis algab 1. aprillil ja lõppeb 31. märtsil. 
ET 5   ET (12) Ühendkuningriik seisab silmitsi nii t öötuse kui ka vaegtööhõive probleemidega, 
eelkõige noorte hulgas. Töötuse määr oli 2013. aasta alguses 7,8 % ja peaks üldjoontes 
püsima samal tasemel 2013. ja  2014. aastal. Noorte tööt us on aga palju suurem − 20,7 
% − ja see on pidevalt suurenenud alates 2007. aastast, mil see oli 14,3 %. Nende 
noorte inimeste osakaal, kes ei ole hõiva tud ei töö, õppetegevuse ega koolitusega, on 
14,0 %. Erasektori tööhõive on viimase aasta  jooksul oluliselt suurenenud, arvestades 
SKP aeglast kasvu, aga tootlikkuse ja palg akasv on olnud väike. Ühendkuningriigis on 
madala kvalifikatsiooniga töötajate ülepa kkumine, kusjuures nõudlus nende järele 
väheneb. Samas on puudus töötajatest, ke llel on kvaliteetsed kut se- ja tehnilised 
oskused, ning see suurendab veelgi väli se konkurentsivõime  puudumist. Ehkki 
viimastel aastatel on tehtud mõningaid edusamme, ei ole väga paljudel noortel 
inimestel tööturul edukalt konkureerimise ks vajalikke oskusi ja kvalifikatsiooni. 
Madala kvalifikatsiooniga 15 −25-aastaste töötuse määr oli 37,2 %, mis on oluliselt üle 
ELi keskmise. Kutsehariduse- ja koolituse poliitikas keskendutakse liialt põhioskustele 
ja 2. taseme kvalifikatsioonile, kuid majandus vajab ühe enam sellest kõrgema taseme kvalifikatsiooniga inimesi. Praktikaprogr amme on püütud küll parandada, aga vaja on 
edasisi jõupingutusi. Väga  keeruline on eelkõige kvalif ikatsioonisüsteem, mis võib 
vähendada ettevõtete osalemist praktik aprogrammides. Ühendkuningriik võiks 
praeguse Youth Contract  kava alusel rakendada noortegarantiid ning tegeleda noorte 
töötuse probleemiga ning nende noor tega, kes ei tööta ega õpi. 
(13) Nõrgad töötamisstiimulid on olnud Ühe ndkuningriigis püsiv probleem. Ametiasutustel 
on kavas selle probleemi lahendamiseks rakendada sotsiaalhüvitis Universal Credit , 
mille abil jääb tööle siirduva tel inimestel kätte senisest suuremas mahus hüvitisi. 
Sotsiaalhüvitisel Universal Credit  peaks olema küll positiivne mõju tööhõivele, aga 
palju sõltub selle tegelikust rakendamises t ja toetusteenustest, sealhulgas teiste 
hüvitiste koosmõjust. Samal asjal suurenda takse mitmeid tööealisele elanikkonnale 
suunatud hüvitisi ja maksukrediiti 1 % võr ra aastas kuni aastani 2016, ning see on 
prognoositud inflatsioonimäärast väiksem. 2013. aasta aprillis alustati ka muid 
sotsiaaltoetuste reforme. On olemas vaesuse suurenemise oht, eelkõige laste vaesuse oht leibkondades, kus tööd ei leita. Seevas tu on kärpimata jäänud nii universaalsete 
kui ka sissetuleku suuruse alusel pensionäri dele makstavate tasude ulatus, määr ja 
suurendamine. Tööprogrammi esialgsed tu lemused osutavad sellele, et selle 
kohaldamist ja tulemusi saab parandada.  Ühendkuningriigil tule b jätkuvalt tegeleda 
lastevanemate tööhõive suurendamise prob leemiga ning parandada kvaliteetse ja 
taskukohase lastehoiu kättesaadavust. Ühe ndkuningriigi lastest elab 17,3 % kodudes, 
kus vanemail ei ole tööd. Selle poolest o llakse ELis teisel kohal. Lastehoiuga seotud 
kulud on Ühendkuningriigis ELi kõige suur emad ning see tekitab konkreetseid 
probleeme kodumajapidamise teisele palgasaa jale ning üksikvanematele. Aastal 2010 
oli vaid 4 % alla kolmeaastastest lastest täisajaga ametlikes lastehoiuasutustes; see on oluliselt alla ELi keskmise (14 %).  
(14) Ühendkuningriigi ettevõtete võlatase on üsna kõrge, aga sama l ajal on mõnel ettevõttel 
raskusi laenu saamisega ning ettevõtete investeeringud on vä iksed. Ettevõtete 
investeeringute enneolematu langus pära st 2007. aastat tingis selle, et kapitali 
kogumahutus põhivarasse langes 14,2 %-n i SKPst 2012. aastal. See on ELis 
tagantpoolt kolmas tase. Ühendkuningriigi  ettevõtete kulutus ed teadus- ja 
arendustegevusele on väiksed: aastal 2001 o lid need 1,17 % SKPst ja vähenesid 2011. 
aastaks 1,09 %-le SKPst. Ettevõtete i nvesteeringud on hakanud pisut suurenema, 
2012. aastal oli suurenesid need 4,9 % võ rra, aga tase on endiselt madal. 
Netolaenuandmine ettevõtlussektorile püsis  2012. aastal negatiiv sena. Ehkki tugeva 
bilansiga suuremad ettevõtted saavad laenu enneolematult odavalt,  on laenu saamisega 
ET 6   ET raskusi paljudel teistel, eelkõige väikese ja keskmise suurusega ettevõtetel. Seda 
olukorda halvendab piiratud konkurents  pangandussektoris. Ühendkuningriigi 
pangandussüsteemi finantsstabiilsust peak s aitama tugevdada rahanduspoliitika 
komitee soovituste rakendamine. Need soovi tused käsitlevad pankade kapitalinõuete 
ettevaatlikku hindamist ning kapitalidefit siidi puuduste kõrvaldamist, ilma et samal 
ajal takistataks majandusele laenu andmist. 
(15) Ühendkuningriigil on keerukas ülesanne uuenda da ja ajakohastada oma energeetika- ja 
transporditaristut. Vaja on märkimisväär seid investeeringuid uude elektrienergia 
tootmisvõimsusesse 2020. aastaks, as endada elutsükli lõppu jõudnud vanad 
elektrijaamad ning järgida taastuvenergia  kasutamise kohustust ja rangemaid CO2-
heite standardeid. Taastuvate st energiaallikatest toodetava  energia osakaalu poolest 
energia lõpptarbimises on Ühendkuningriik 3,8 %-ga 25. kohal ELi 27 liikmesriigi 
hulgas (ELi keskmine on 13,0 %). Asjakoha ste ja õigeaegsete  investeeringute 
lihtsustamiseks on vaja õiguskind lust. Puudujäägid Ühendkuningriigi 
transpordivõrgustiku läbilaskevõimes ja  kvaliteedis on struktuurne probleem 
majandusele, eelkõige kaupade tootjatele, turu stajatele ja eksporti jatele. Nii avaliku 
kui ka erasektori eraldatud vahendite ning transpordiinve steeringute vajaduste vahel 
on suur lõhe, mida valitsus püüab kaot ada, suunates riiklikud kulutused 
esmajärjekorras infrastruktuuri ja püüdes leida täiendavaid erasektori in vesteeringuid. 
Ka transpordisektori ehituse ja hooldus e ühikukulud on Ühendkuningriigis endiselt 
kõrged. 
(16) Komisjon hindas Euroopa poolaas ta raames põhjalikult Ühendkuningriigi 
majanduspoliitikat. Hinnatud on lähenemispr ogrammi ja riiklikku reformikava ning 
esitatud on põhjalik analüüs. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide 
asjakohasust Ühendkuningriigi eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika jätkusuutlikkuse 
seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeski rjadele ja juhistele, pidades silmas 
vajadust tugevdada ELi üldist majandusjuhtim ist, lisades tulevastesse riiklikesse 
otsustesse ELi tasandi panuse. Euroopa  poolaasta raames koostatud komisjoni 
soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–6. 
(17) Võttes arvesse kõnealus t hindamist, on nõukogu Ühendkuningriigi 
lähenemisprogrammiga tutvunud ja tema arvamus10 selle kohta kajastub eelkõige 
soovituses 1. 
(18) Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsis t ja kõnealusest hinda misest lähtudes 
Ühendkuningriigi riikliku reformikava ja lähenemisprogrammi läbi vaadanud. 
Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alus el tehtud nõukogu soov itused kajastuvad 
allpool esitatud soovitustes 2, 3, 5 ja 6, 
SOOVITAB Ühendkuningriigil võtta ajavahemikus 2013–2014 järgmisi meetmeid: 
1. Rakendada eelarveaastal 2013 −2014 ja edaspidi tõhustatud eelarvestrateegia, mida 
toetatakse piisavalt täps ete meetmetega. Tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi 
kõrvaldamine jätkusuutlikul viisil eelarveaastaks 2014 −2015 ja ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse kohaselt nõukogu soovitustes esitatud eelarve 
konsolideerimine ning viia kõrge valits emissektori võla suhe SKPsse püsivalt 
langustendentsi. Eelarve püsiv tasaka alustamine nõuab kaugelepürgivate 
struktuurireformide usaldusväärset rake ndamist, et suurendada kohandumisvõimet 
ning edendada majanduskasvu. Jätkat a diferentseeritud ja majanduskasvu 
soodustavat eelarve konsolideerimist, s eades esikohale õigeaegsed, suure 
                                                 
10 Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2. 
ET 7   ET majandusliku kasuga kapitalikulud, järgid es tasakaalustatud lähenemisviisi 
konsolideerimismeetmete sisule ning ede ndades riigi rahanduse jätkusuutlikkust 
keskpikas ja pikas perspektiivis. Tulude suurendamiseks rakendada senisest enam 
käibemaksu tavamäära. 
2. Võtta täiendavaid meetmeid eluasemete pakkumise suurendamiseks, liberaliseerides 
veelgi ruumilist planeerimist käsitlevaid õigusakte ja tagades planeerimissüsteemi 
tõhusa toimimise. Tagada, et eluasemepoliitika, sealhulgas Help to Buy  kava, ei 
põhjustaks ülemäärast hüpoteeklaenude kasu tamist ja kõrgeid eluasemehindasid. 
Jätkata maa ja omandi maksureformi, et vähendada moonutusi ja soodustada 
õigeaegset elamuehitust. Võtta meetmeid üüriturgude õigusraamistiku parandamiseks, muutes pikad üürilepingud atra ktiivsemaks nii üürilevõtjatele kui ka 
üürileandjatele. 
3. Youth Contract  kavale tuginedes tugevdada meetme id, et tegeleda noorte töötuse 
probleemiga, näiteks noortegarantii kaudu. Parandada praktika kvaliteeti ja 
pikendada selle kestust, lihtsustada kvalif itseerimissüsteemi ja suurendada tööandjate 
kaasatust, eelkõige kõrg- ja keskmise  taseme tehniliste oskuste pakkumisel. 
Vähendada selliste 18 −24 aastaste noorte arvu, kellel  on väga kehvad põhioskused, 
rakendades sealhulgas tõhus alt praktikaprogrammi ( Traineeships programme ). 
4. Suurendada jõupingutusi madala sissetul ekuga kodumajapidamiste toetamiseks ning 
vähendada laste vaesust, tagades, et sotsiaalhüvitise Universal Credit  ja muude 
sotsiaalkaitsesüsteemi reformidega luuaks e õiglane maksude ja hüvitiste süsteem, 
milles on selgemad töötamisstiimulid ja toetusteenused. Kiirendada lastehoiuteenuste kulude vähendamiseks ning selle kvaliteed i ja kättesaadavuse parandamiseks 
kavandatud meetmete rakendamist.  
5. Veelgi parandada pankadepool se ja finantssektorivälise rahastamise kättesaadavust 
erasektoris, tagades samal ajal, et  meetmed oleksid esmajoones suunatud 
elujõulistele ettevõtetele, eelkõige väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele. 
Vähendada pangandusturule sisenemise t õkkeid, vähendada panga vahetamisega 
kaasnevaid kulusid ja hõlbustada konkureer ivate pankade tekkimist pankade varade 
loovutamise teel. Rakendada tulemusli kult rahanduspoliitika komitee soovitused 
pankade kapitalinõuete hindamise ja tuvastatud kapitalidefitsiidi puuduste 
kõrvaldamise kohta. 
6. Võtta meetmeid, et lihtsustada võrgutaris tusse tehtavate investeeringute õigeaegset 
suurendamist, edendades eelkõige tõhusamaid ja jõulisemaid kavandamis- ja otsustamisprotsesse. Luua stabiilne õigusra amistik investeeringuteks uude energia 
tootmisvõimsusesse, sealhulgas taastuve nergiasse. Parandad a transpordivõrkude 
läbilaskevõimet ja kvaliteeti, tagades plan eerimise ja rahastamise prognoositavuse ja 
kindluse ning kasutades parimal viisil ära avaliku ja erasektori rahastamisallikad. 
Brüssel,  
 Nõukogu nimel 
 eesistuja