ET Euroopa Liidu Teataja C 195/15

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2016/C 195/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„ŠOLTANSKO MASLINOVO ULJE”

ELi nr: HR-PDO-0005-01346 – 19.6.2015

KPN ( X ) KGT ( )

1. Nimetus

„Šoltansko maslinovo ulje”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Horvaatia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.5. Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne)

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetusega „Šoltansko maslinovo ulje” [Šolta oliiviõli] tähistatakse ekstra-neitsioliiviõli, mis on saadud otse üksnes mehaaniliselt korjatud oliividest.

Turule laskmisel peab toode „Šoltansko maslinovo ulje” olema järgmiste füüsikalis-keemiliste omadustega:

— vabade rasvhapete proportsioon ≤ 0,70 %, peroksiidiarv peab olema ≤ 7,0 mmol O2/kg, konkreetne ekstinktsioon ultraviolettkiirguses K270 ≤ 0,220, K232 ≤ 2,50 ja ∆K≤ 0,010;

ja järgmiste organoleptiliste omadustega:

— värvus kollakasroheline, oliivilehtede ja rohelise vilja markantne (värske puuviljalisus), tavaliselt lille- ja puuviljaaroom. Kõige levinum puuviljaaroom on banaani meenutav. Õli on meeldiva mõru ja terava maitsega.

Organoleptiliste puudusteta õli puuviljalisuse, mõruduse ja teravuse mediaanid on igaüks ≥ 1, kusjuures positiivsete organoleptiliste omaduste mediaanide summa peab olema ≥ 5.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toodet „Šoltansko maslinovo ulje” toodetakse pärismaistest oliivisortidest „Levantinka” (sünonüüm: „Šoltanka”) ja „Oblica”. Sort „Levantinka” peab tootes moodustama 50 %, samas kui sortide „Levantinka” (sünonüüm: „Šoltanka”) ja „Oblica” segu peab tootes moodustama 95 %. Ülejäänud 5 % või vähem võib olla saadud Šolta oliivisaludes kasvanud muudest sortidest, mis väikese osakaalu tõttu ei mõjuta toote lõplikke omadusi.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toote „Šoltansko maslinovo ulje” kõik tootmisetapid (maaharimine, oliivide korjamine ja pressimine) peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas, millele on osutatud punktis 4.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus osutab

Toote „Šoltansko maslinovo ulje” eripäraste omaduste ja kvaliteedi säilitamiseks peab õli villimine toimuma määratletud geograafilises piirkonnas, millele on osutatud punktis 4. Šolta on saar ja seega toimub vedu osaliselt meritsi. See tähendab, et valgus, temperatuur ja muud looduslikud tegurid võivad negatiivselt mõjuda toote kvaliteedile ning õli organoleptilised omadused võivad muutuda. Nimetatud põhjusel ei tohi toodet villida väljaspool määratletud geograafilist piirkonda. Toote päritolu ja jälgitavus tagatakse kontrollisüsteemiga, mida oleks väljaspool tootmispiirkonda keerulisem rakendada. Toode „Šoltansko maslinovo ulje” tuleb villida tumedasse klaasanumasse, mille mahutavus on kuni 1 l.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Šoltansko maslinovo ulje” tootmispiirkond hõlmab kogu Šolta saart ja Maslinica linna vastas asuvat seitset laidu: Polebrnjak, Saskinja, Balkun, Kamik, Šarac, Grmej ja Stipanska, mis moodustavad osa Šolta omavalitsusüksusest. Kesk-Dalmaatsia saarestiku Šolta saar asub Spliti-Dalmaatsia maakonnas. Seda saart eraldab põhjas mandrist ja Čiovo saarest Spliti väin, idas Brači saarest merekitsus Splitska vrata ja läänes Drvenik Veli saarest Šolta väin.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafilise piirkonna eripära

Looduslikud tegurid

Šolta saare karstipinnas on kujunenud vahemerelises kliimas. Pinnas on moodustunud paekivi-dolomiidi aluspõhjakivimi, künkliku maastiku ja kliimategurite koostoimes. Need pinnase moodustumist soodustanud tegusid on põhjustanud sellel vahemerelisel karstialal konkreetse mullatüübi (nii punased mullad kui ka rähkmullad) tekkimist.

Šolta saar asub kitsal geograafilisel alal, nn Euroopa-Vahemere piirkonna Aadria mere idaosa keskel. Kliima ja taimestiku poolest on see Aadria mere rannikupiirkond konkreetsete mikroökoloogiliste tingimustega – vähesed sademed ja kõrgeim aasta keskmine temperatuur. Šolta saare kliimale on eelkõige iseloomulikud pehmed talved ja kuivad suved, mil aasta kõige vihmarohkemal kuul on sademeid kolm korda rohkem kui kõige kuivemal suvekuul. Sademete hulk kõige kuivemal kuul on alla 40 mm. Suved on palavad, kuivad ja päikselised. Šolta saarel on aasta keskmine temperatuur 16 °C ja keskmine sademete hulk 847 mm. See saar on osa keskmiselt soojast, kuivast piirkonnast. Peamiselt sajab vihma tsükloni aktiivsusest tingituna augusti lõpus ja talve alguses ning kevadel märtsis ja aprillis. Kõige vähem sajab vihma juulis. Šolta saar asub Horvaatia kõige päikselisemas osas – 2 713 päikesepaistelist tundi aastas, keskmiselt 7,4 tundi päevas.

Šolta saarel puhuvad tuuled on boora, siroko ja mistraal. Peamiselt talvel ja varakevad esinev boora on kuiv, külm ja iiliti puhuv tuul. Siroko on niiske, soe ja muutumatult puhuv tuul, millele järgneb tugev vihmasadu. Mere ja maismaa eri soojenemiskiirusest tingitud mistraal puhul peamiselt suveperioodil.

Inimtegurid

Kuna Šolta saare oliivisalud on istutatud peamiselt ligipääsmatul, muud liiki põllumajandustootmise jaoks sobimatul karstimaastikul, harivad tootjad seal pinnast ja korjavad oliive traditsioonilisel viisil: maad haritakse ja umbrohtu rohitakse käsitsi, kasutades selleks traditsioonilisi tööriistu (kõblas ja kirka (maakirves)) ning kui vaja lõigata või niita, siis on traditsioonilised abivahendid sirp ja vikat. Oliive saab puu küljest kätte oksi raputades ja neid käega rehitsedes nii, et oliivid kukuvad puude alla laotatud võrku, plastkattele või palakatele. Oliivide käsitsi korjamisel on lubatud kasutada plastrehasid või käes hoitavaid raputeid. Šolta saare oliivikasvatajate erimeetod oliivipuude saagikuse suurendamiseks on pookimine. See on vegetatiivne paljundusmeetod, mille puhul sordi „Oblica” oksale poogitakse sordi „Levantinka” (sünonüüm: „Šoltanka”) oks.

Toote eripära

Toote „Šoltansko maslinovo ulje” eripära tuleneb tootmiseks kasutatavatest pärismaistest sortidest „Levantinka” (sünonüüm: „Šoltanka”) ja „Oblica”. Šolta saarel kasvatatavatest oliivisortidest moodustavad need kaks sorti rohkem kui 95 %. Mitte kuskil mujal ei ole sort „Levantinka” (sünonüüm: „Šoltanka”) nii levinud kui Šolta saarel.

Šolta saare oliiviõliproovide lenduvaid koostisaineid käsitlevast uurimustööst nähtub fenooliühendite suur osa, millest on tingitud oliivilehtede ja värske vilja lõhn (nn värske puuviljalisus). Kõige rohkem esineb ühendit (E)-2-heksenaal ja (Z)-3-heksenool, samas kui heksüülatsetaadist on tingitud puuviljane (banaani) aroom.

Sortide „Levantinka” (sünonüüm: „Šoltanka”) ja „Oblica” oliiviõli on suure polüfenoolisisaldusega (looduslik antioksüdant), mis hoiab ära õli riknemise ning hoiab toodet pikka aega värske ja aromaatsena (M. Žanetić et al; Influences of polyphenolic compounds on the oxidative stability of virgin olive oils from selected autochthonous varieties, [Polüfenooliühendite mõju valitud pärismaiste sortide neitsioliiviõlide oksüdatiivsele stabiilsusele] Journal of Food, Agriculture and Environment, [Toidu, põllumajanduse ja keskkonna ajakiri] 2013).

Sordi „Levantinka” (sünonüüm: „Šoltanka”) lõhn ja maitse on tasakaalus, samas kui sordi „Oblica” puuviljaline lõhn on vähem mõru ja terav (M. Žanetić et al; Ispitivanje fenolnih spojeva i senzorski profil dalmatinskih djevičanskih maslinovih ulja [Uurimustöö Dalmaatsia neitsioliiviõlide fenooliühendite ja organoleptilise profiili kohta], Pomologia Croatica 17. aastakäik, nr 1–2, 2011).

Esimesed kirjalikud ürikud Šolta saare oliiviõli kohta on pärit kaugest möödanikust. Autor Mihovilović on kirjutanud: „…Šolta saar kuulus Spliti linna alla ja Veneetsia vabariigi valitsemisajal (1409–1797) oli Šolta saare põllumajandus Spliti linna varustusallikas. Šolta saarelt saadi veini, oliiviõli, teravilja, kuivatatud puuvilja ja läätsi” (M. A. Mihovilović, Otok Šolta-monografija [Šolta saar – monograafia], 1990).

St. Stjepani kihelkonna ülevaates on kirjutatud: „Šolta saar on „Levantinka”, Kreeka või mandril „Šoltanka” sordina tuntud oliivide kasvulava; loetletud on arvukad kasvatajad, kes neid sorte edukalt kasvatavad.” (St Stephen’s parish review, [St. Stjepani kihelkonna ülevaade] Nada, Grohote, 1979).

Argikeeles kasutatakse tänapäevani nimetust „Šoltansko maslinovo ulje” (saatelehed ja arved, Eko Rast Šolta kooperative, Kapja i Bokuni prooviruum, 2011, 2013 ja 2014).

Põhjuslik seos

Toote „Šoltansko maslinovo ulje” kvaliteet on tingitud järgmistest põhjusliku seose teguritest: kliimatingimused, pärismaiste sortide olemasolu, tootjate oskusteave ja kogemused tootmisprotsessi kohta ning oliivikasvatuse ajalooline traditsioon.

Määratletud põllumajanduspiirkonna kliimatingimused, millele on iseloomulikud soojad, kuivad ja päikselised suved ning pehmed talved, soodustavad oliivisortide „Levantinka” (sünonüüm: „Šoltanka”) ja „Oblica” kasvatamist, nii on Šolta saarel valdav selle kliima alltüüp „Csa” tuntud oliivikasvatuseks sobiva kliimana. Saarel tuhisevatel tuultel on tugev mõju ka Šolta oliivisaludele. Tänu külmale ja kuivale boorale, st boora toodud kuivadele, külmadele õhumassidele ei tekita kahjurite levik ja taimehaigused Šolta oliivisaludele märkimisväärset kahju. Niiske ja soe siroko, millele järgneb tugev vihmasadu, on tavaline suvekuudel ja eriti oluline ning oodatud, sest tagab oliividele vajaliku hulga niiskust. Mais ja juunis puhuv mistraal on oluline õitsemise ja tolmlemise ajal, kui oliivipuude õied puhkevad ja viljad hakkavad moodustuma.

Toote „Šoltansko maslinovo ulje” eripära ja kvaliteet põhineb Šolta oliivisalude sortidel, mille hulgas sordid „Levantinka” (sünonüüm: „Šoltanka”) ja „Oblica” moodustavad 95 % Šolta saarel kasvatatavatest sortidest, kusjuures sort „Levantinka” (sünonüüm: „Šoltanka”) on kõige enam levinud sort (50–60 % saarel kasvatatavates oliivisaludes). Tootele „Šoltansko maslinovo ulje” on iseloomulik banaani meenutav, puuviljaline aroom ning kerge mõrudus ja teravus.

Tootjad on välja töötanud märkimisväärse oskusteabe ja kogunud kogemusi selle kohta, kuidas Šolta saare karstimaastikule istutatud oliivisaludes toime tulla. Kuni tänapäevani töötavad oliivikasvatajad käsitsi, kasutades väikeseid, traditsioonilisi tööriistu. Oliivide käsitsi korjamine tähendab seda, et oliivikasvatajad saavad vilju koha peal sorteerida ja nii valitakse toote „Šoltansko maslinovo ulje” tootmiseks üksnes parimad ja kahjustamata oliivid, millega tagatakse õli püsiv kvaliteet. Šolta saare oliivikasvatajad on välja töötanud pookimismeetodi, mille puhul sordi „Oblica” oksale poogitakse sordi „Levantinka” (sünonüüm: „Šoltanka”) oks ja nii saadakse nn segasorti oliivipuud. Selle meetodi abil suurendatakse sordi „Oblica” oliivipuude viljakust ja saadakse suurem saak.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(Käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/SOLTANSKO%20MASLINOVO%20ULJE/Izmijenjena%20specifikacija%20proizvoda%20Šoltansko%20maslinovo%20ulje_16.3.2016_133943.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.