Soovitus:

NÕUKOGU SOOVITUS,

milles käsitletakse Portugali 2014. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Portugali 2014. aasta stabiilsusprogrammi kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,[2]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,[3]

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu potentsiaali ja konkurentsivõime suurendamiseks.

(2) Nõukogu võttis 13. juulil 2010 komisjoni ettepanekute põhjal vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

(3) Riigipead ja valitsusjuhid võtsid 29. juunil 2012 vastu majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe, millega nähakse ette sidus raamistik meetmete võtmiseks liikmesriikide, ELi ja euroala tasandil ning võimaldatakse kasutada kõiki võimalikke hoobasid, vahendeid ja poliitikaid. Nad tegid otsuse liikmesriikide tasandil võetavate meetmete kohta, rõhutades eelkõige kindlat kavatsust saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärgid ja rakendada riigipõhiseid soovitusi.

(4) Portugali suhtes kohaldati makromajanduslikku kohandamisprogrammi kuni 17. maini 2014 kooskõlas otsuse 2011/344/EL artikli 1 lõikega 2, mille kohaselt tuli finantsabi teha kättesaadavaks kolme aasta jooksul. 19. märtsil 2014 tegi nõukogu otsuse pikendada finantsabi kättesaadavust kuue nädala võrra, et programmi tingimustele vastavust oleks võimalik igakülgselt ja põhjalikult hinnata ning laenu viimane osa nõuetekohaselt välja maksta. Määruse (EL) nr 472/2013 artikli 12 kohaselt oli Portugal seega programmi rakendamise ajal vabastatud majanduspoliitika kooskõlastamise Euroopa poolaasta järelevalvest ja hindamisest. Kuna Portugal on programmist väljunud, siis tuleks ta taas täielikult Euroopa poolaasta raamistikku kaasata.

(5) 13. novembril 2013 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,[4] mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2014) algust. Samal päeval võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande.[5]

(6) Euroopa Ülemkogu kiitis 20. detsembril 2013 heaks prioriteedid finantsstabiilsuse, eelarve konsolideerimise ja majanduskasvu hoogustamise tagamiseks. Ülemkogu toonitas vajadust jätkata diferentseeritud ja majanduskasvu soodustavat eelarve konsolideerimist, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegeleda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

(7) Määruse (EL) nr 472/2013 kohaselt oli Portugal makromajanduslikku kohandamisprogrammi rakendamise ajal vabastatud kohustusest esitada stabiilsusprogramm ja riiklik reformikava. Sellest hoolimata esitas Portugal 30. aprillil 2014 ajakohastatud eelarvestrateegia dokumendi ja valitsuse kirja, milles anti ülevaade viimastest strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega seonduvatest arengusuundadest. 17. mail esitas Portugali valitsus enda rakendatava reformiprogrammi ja uued algatused jätkusuutliku majanduskasvu saavutamiseks dokumendis pealkirjaga „Tee majanduskasvule: Portugali keskpika perioodi reformistrateegia”.

(8) 2014. aasta eelarvestrateegia dokumendis esitatud eelarvestrateegia eesmärk on korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk jätkusuutlikul viisil 2015. aastaks ja saavutada keskpika perioodi eesmärk 2017. aastaks. Strateegia kohaselt plaanitakse viia valitsemissektori eelarvepuudujääk 2014. aastal 4,0 %-ni SKPst ja vähendada seda 2015. aastal veelgi, s.o 2,5 %-ni SKPst, kooskõlas eesmärkidega, mis seati ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitatud 21. juuni 2013. aasta soovituses ja mida kinnitati veel kord makromajandusliku kohandamisprogrammi kaheteistkümnendas läbivaatamises. Kuid Portugali põhiseaduskohus tühistas 30. mail 2014 teatavad konsolideerimismeetmed, mille mõju eelarve tulemustele on 2014. aastal hinnanguliselt ligikaudu 0,35 % SKPst ning millel võib olla järelmõjusid ka 2015. aastal. Kokkulepitud eesmärkide saavutamiseks tuleb valitsusel ellu viia samas mahus asendusmeetmeid. Kaks kohtuasja on aga veel põhiseaduskohtus arutamisel, mistõttu ei ole võetavate meetmete mahtu võimalik täpselt kindlaks määrata. Kuna jäänud on vähe aega, siis võib valitsus olla sunnitud võtma (eelkõige tulude poolel) meetmeid, mis on oma laadilt vähem majanduskasvu soosivad. 2015. aastale järgnevate aastate puhul on strateegias kinnitatud eesmärki saavutada keskpika perioodi eesmärk 2017. aastaks, korrigeerides struktuurset eelarvepositsiooni 2016. aastal 0,5 % SKPst ja saavutades 2017. aastal 0,5 % suuruse struktuurse eelarvepuudujäägi. Strateegia kohaselt saavutab valitsemissektori koguvõlg kõrgeima taseme (umbes 130,5 % SKPst) 2014. aastal ning hakkab seejärel 2015. aastal tasapisi langema. Strateegia eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on kooskõlas makromajandusliku kohandamisprogrammi kaheteistkümnendal läbivaatamisel kokkulepituga ning seda analüüsib riigi rahanduse nõukogu. 2014. aastal võetavaid eelarve konsolideerimise meetmeid hinnatakse olevat piisavad, et saavutada eelarvepuudujäägi eesmärk 4 % SKPst. Sellest hoolimata võivad selle eesmärgi saavutamist ohustada riskid, mis tulenevad eeskätt mõnede riigi omanduses olevate äriühingute liiga suure võlakoormuse tõhusamaks haldamiseks tehtavate toimingutega seonduvast õiguslikust ebakindlusest ja nende mõjust statistikale. 2015. aastal plaanitakse eelarve kohandamine saavutada eelarve konsolideerimise meetmete abil mahus 0,8 % SKPst, mida peetakse piisavaks, et saavutada eesmärk 2,5 % SKPst. Lähtudes programmile antud hinnangust ja komisjoni prognoosist ning toimides kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1466/97, on nõukogu arvamusel, et strateegia eesmärgid on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega.

(9) Eelarve konsolideerimist on vaja toetada avaliku sektori finantsjuhtimise süsteemi täiendavate reformidega. Hoolimata makromajandusliku kohandamisprogrammi raames tehtud edusammudest tuleb eelkõige lõpule viia eelarveraamistiku seaduse ulatuslik reform ning vaja on täiendavaid pingutusi, et tagada kohustuste kontrollimise seadust jõustades range kontroll kulude üle ja vältida täiendavate avaliku sektori maksevõlgnevuste kogunemist. Äärmiselt oluline on jätkata riigi omanduses olevate äriühingute restruktureerimist ja nende rahalise jätkusuutlikkuse tagamist, samuti pensioni- ja tervishoiukulude ranget kontrollimist. Tulude poolel on ruumi muuta maksusüsteem majanduskasvu paremini soodustavaks ja veelgi edendada maksukuulekust.

(10) Portugal seisab vastamisi töötuse probleemiga, mis vaatamata hiljutisele langusele on endiselt väga kõrge, eriti noorema rahvastiku hulgas. 2013. aastal oli töötuse määr 17 % ja noorte töötus 37,7 %, mis, nagu ka mittetöötavate ja mitteõppivate noorte osakaal, on oluliselt üle ELi keskmise. Tööhõive määr, mis oli Portugalis varem traditsiooniliselt kõrge, on langenud majanduskriisi algusest alates märgatavalt, s.o 73,1 %-lt 2008. aastal 65,6 %-le 2013. aastal. Noorte töötusega seoses on kooskõlas noortegarantii eesmärkidega peamisteks lahendamist vajavateks probleemideks nende noorte vähene kaasamine, kes ei ole end töötuna arvele võtnud, ning vajadus viia haridus ja koolitus paremini vastavusse tööturu vajadustega. Portugal on makromajandusliku kohandamisprogrammi raames rakendanud mitmesuguseid tööturureforme, mille eesmärk on muuta paindlikumaks palgakujundamismehhanisme ja ülemäära jäikasid tööhõive kaitset käsitlevaid õigusakte ning parandada riiklike tööturuasutuste ja tööjõu aktiveerimise poliitika toimimist. Siiski on veel jäänud probleeme: eelkõige on vaja vähendada tööturu killustatust ja parandada palgatasemete reageerimist majandustingimuste muutustele. Tööhõive kaitse süsteemi hiljutiste reformide mõju sõltumatu hindamine aitaks hinnata nende mõju eelkõige töökohtade loomisele, ebakindlusele, tööjõu kogukuludele ning kohtusse edasi kaevatud vallandamiste arvule ja edasikaebamise tulemustele. Hoolimata negatiivse sotsiaalse mõju leevendamiseks tehtud pingutustest on kriisile järgnenud majanduse kohandumine suurendanud vaesust.

(11) Portugal on teinud märkimisväärseid edusamme oma haridussüsteemi reformimisel, võttes mitmeid meetmeid selleks, et võidelda koolist väljalangemise vastu, parandada kolmanda taseme hariduse omandamise määra ja viia oskused paremasse vastavusse tööturu vajadustega. Reformimeetmete täielik rakendamine ja rahaliste vahendite tõhus kasutamine on siiski jätkuvalt äärmiselt olulised. Eelkõige on vaja jätkata tööd selleks, et vähendada oskuste mittevastavust tööturu vajadustele, muu hulgas suurendades kutsehariduse ja -koolituse, sealhulgas kaheosalise kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeti ja atraktiivsust ning edendades tööandjate kaasamist, et nad aitaksid kaasa õppekavade koostamisele ning pakuksid sobivat töökohas toimuvat väljaõpet ja õpipoisiõpet. Samuti on vaja tõhusalt rakendada kesk- ja kolmanda taseme haridust omandavatele õpilastele pakutavaid kutsenõustamisteenuseid, mis oleksid kooskõlas tööturu vajadustega ja ootustega oskustele, ning tugevdada seoseid ettevõtlussektoriga.

(12) Portugal on võtnud makromajandusliku kohandamisprogrammi raames märkimisväärseid meetmeid pangandussektori kapitalibaasi parandamiseks ning selle järelevalve- ja kriisilahendusraamistiku tugevdamiseks. Siiski on veel olulisi lahendamata probleeme, nagu Portugali pankade kasumlikkus, mida tuleb hoolega jälgida ja millega tuleb tegeleda. 2014. aasta esimese kvartali andmed näitavad, et mõnede abi saanud pankade tulemused olid positiivsed. Endiselt on probleemiks varade kvaliteedi halvenemine: väärtuse langus on jäänud kõrgele 6 % tasemele kogubrutolaenudest ja kõrge on ka viivislaenude osakaal (10,6 %), eriti äriühingutele antud laenude segmendis (üle 16 %). Portugal on võtnud mitu meedet elujõulistele äriühingutele laenuandmise hõlbustamiseks, kuid rahastamistingimused on jäänud raskeks, eriti VKEde jaoks, ning ettevõtlussektori alternatiivid rahastamise saamiseks mujalt kui pankadest on endiselt piiratud. VKEdele antud uute laenude arv langes 2013. aastal 2012. aastaga võrreldes 4,8 %. Portugali ettevõtetele antud uute laenude keskmised intressimäärad on 2013. aasta alguses mõnevõrra langenud, kuid püsivad euroala keskmisest märkimisväärselt kõrgemad. Ettevõtlussektori liiga suurt võlakoormust ja pangandussektori täiendavat finantsvõimenduse vähendamise vajadust arvestades on pankade suutlikkus elujõulistele äriühingutele laenu anda jäänud piiratuks.

(13) Selleks et tagada energeetikasektori tõhusus ja jätkusuutlikkus ning vähendada majanduse jaoks energiakulusid, on makromajandusliku kohandamisprogrammi raames jõustatud kaks meetmepaketti. Siiski tuleb vähendada ülemäärast tulusust energeetikasektoris ja aina kasvavat suurt energiatariifi võlga. Sel eesmärgil teatas Portugal hiljuti kolmandast meetmepaketist, mis hõlmab 2014. aastaks energiaettevõtjatele kehtestatud erimaksu pikendamist 2015. aastani. Lisaks sellele on energiavõrkude piiriülene integreerimine ning elektri- ja gaasiühenduste projektide rakendamise kiirendamine jäänud veel lahendamata probleemideks, mis nõuavad tugevaid järelmeetmeid. Transpordisektoris on programmi rakendamisel tehtud edusamme eelkõige Portugali sadamate konkurentsipositsiooni parandamisel, põhjaliku pikaajalise transpordikava koostamisel pärast selle nõrkade kohtade ja puuduste kõrvaldamist ning regulatiivse raamistiku parandamisel. Põhjaliku pikaajalise transpordikava ja sadamate reformimeetmete kava tõhusaks rakendamiseks on siiski veel vaja võtta täiendavaid meetmeid. Samuti on vaja võtta meetmeid selleks, et tagada transpordivaldkonna reguleeriva asutuse sõltumatus ja suutlikkus ning riigi omanduses olevate transpordisektori ettevõtete rahaline jätkusuutlikkus ning suurendada raudteevedude tõhusust ja konkurentsi.

(14) Linnaalade üüriturul on ellu viidud põhimõttelise tähtsusega reform, mille eesmärk on suurendada eluasemeturu dünaamilisust, sealhulgas seades omanike ja üürnike õigused ja kohustused paremini tasakaalu, suurendades paindlikkust lepingu kestuse valimisel ja luues stiimulid renoveerimistöödeks. Veel on vaja teha tööd selle reformi mõju põhjalikuks hindamiseks, võttes aluseks peamisi turu arengut suunavaid tegureid ja Portugali üürituru varimajandust käsitlevad andmed. Portugal on teinud märkimisväärseid edusamme oma ettevõtluskeskkonna parandamisel, eelkõige toetades paremaid raamtingimusi, edendades ettevõtluskultuuri ja parandades raskustes olevate ettevõtete maksejõuetusmenetlusi. Nüüd tuleks tähelepanu suunata rakendamisele. Haldus- ja litsentsimismenetluste lihtsustamisega on edasi mindud, ent mitmed meetmed on veel vaja lõpule viia. Täiendavaid pingutusi on vaja selleks, et kõrvaldada konkurentsitakistused teenustesektoris, eelkõige võttes vastu sektoripõhised muudatused, ja vabade elukutsete esindajate pakutavate teenuste kutseteenuste valdkonnas, võttes vastu ülejäänud kutseorganisatsioone käsitlevad õigusaktid. Reguleerimise ja konkurentsiga seoses on vajalikud järelmeetmed selleks, et tagada siseriiklike valdkondlike reguleerivate asutuste ja konkurentsiameti iseseisvus ja sõltumatus. Avaliku sektori asutuste tehtavate maksete puhul esineb endiselt märkimisväärseid viivitusi.

(15) Makromajandusliku kohandamisprogrammi raames on tublisti edasi mindud avaliku sektori moderniseerimise ja ratsionaliseerimisega tööhõive, tasustamispõhimõtete, töötingimuste, organisatsiooni tõhususe ja teenuste kvaliteedi seisukohast. Siiski tuleb mõned kavandatud reformimeetmed veel lõpule viia ja samuti tuleb parandada läbipaistvust. Kohtusüsteemi tõhususe parandamiseks tehtud märkimisväärsetest edusammudest hoolimata on vaja seda veelgi parandada, eelkõige sellistes aspektides nagu menetluste kestus, lõpuleviidud ja algatatud kohtumenetluste suhtarv, pooleliolevate kohtuasjade arv ning järelevalve- ja hindamisprotsess.

(16) [17. juunil 2014] viis komisjon lõpule Portugali makromajandusliku kohandamisprogrammi kaheteistkümnenda ja viimase läbivaatamise. Komisjon on oma analüüsi põhjal jõudnud järeldusele, et programmi edukas rakendamine oli majanduslike ja finantsriskide ohjamiseks ja tasakaalustamatuse vähendamiseks hädavajalik. Portugal on programmi raames vastu võtnud mitmesuguseid keerukaid struktuurireforme, mis on hakanud suurenenud konkurentsivõime ja majanduse taas kasvule pöördumise näol vilja kandma, ent veel on vaja tööd teha, et hinnata reformide mõju majanduse toimimisele. Seepärast on selleks, et hinnata, kas kõik rakendatud reformid aitavad kaasa konkurentsivõime, toodangu ja tööhõive kasvule, äärmiselt oluline jätkata nende jälgimist.

(17) Kuna pärast 28. juunil 2014 juriidiliselt lõpule jõudva makromajandusliku kohandamisprogrammi lõppemist on Portugal taas täielikult kaasatud Euroopa poolaasta raamistikku, on komisjon oma kaheteistkümnenda ja viimase läbivaatamise põhjal ja seda silmas pidades hinnanud Portugali esitatud dokumente. Komisjon on hindamisel arvesse võtnud kõnealuste dokumentide asjakohasust Portugali eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, aga liidu üldise majandusjuhtimise vajadust silmas pidades ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, lisades tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panuse. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused Portugalile kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–8.

(18) Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu Portugali stabiilsusprogrammiga tutvunud ja tema arvamus[6] selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1. Kõnealused soovitused koostati kohandamisprogrammi väga hiljutise eduka lõpule jõudmise järel ja tuginevad seepärast programmi saavutustele, et kindlustada selle püsiv rakendamine.

(19) Komisjon on Euroopa poolaasta raames analüüsinud ka kogu euroala majanduspoliitikat. Sellele analüüsile tuginedes on nõukogu esitanud konkreetsed soovitused liikmesriikidele, kelle vääringuks on euro. Portugal peaks tagama ka nende soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise,

SOOVITAB Portugalil võtta ajavahemikus 2014–2015 järgmisi meetmeid:

1. Täielikult rakendada 2014. aasta eelarvestrateegiat, et saavutada eelarve-eesmärgid ja vältida täiendavate maksevõlgnevuste kogunemist. 2015. aastal rangelt rakendada 2014. aasta eelarvestrateegia dokumendis esitatud eelarvestrateegiat, et viia eelarvepuudujääk tasemele 2,5 % SKPst kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud soovituses seatud eesmärgiga, saavutades samal ajal ka nõutud struktuurilise kohanduse. Asendada konsolideerimismeetmed, mille põhiseaduskohus leiab olevat põhiseadusvastased, nii kiiresti kui võimalik sarnases mahus ja sarnase kvaliteediga meetmetega. Ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine peaks toimuma jätkusuutlikul ja majanduskasvu soodustaval viisil, piirates ühekordsete ja ajutiste meetmete kasutamist. Ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise järel tagada kavandatud iga-aastane struktuuriline kohandus keskpika perioodi eesmärgi suunas mahus, mis vastab vähemalt nõutavale iga-aastasele struktuurilisele kohandusele 0,5 % SKPst, heades majandustingimustes suuremaski mahus, ning tagada võlareegli täitmine, et viia valitsemissektori võla suhe SKPsse kõrgelt tasemelt jätkusuutlikule teele. Seada prioriteediks kulupõhine eelarve konsolideerimine ning suurendada veelgi avaliku sektori kulutuste tõhusust ja kvaliteeti. Hoida keskse, piirkondliku ja kohaliku valitsemistasandi kulud rangelt kontrolli all. Jätkata riigi omanduses olevate äriühingute restruktureerimist. Töötada 2014. aasta lõpuks välja kestev lahendus pensionisüsteemi jätkusuutlikkuse tagamiseks keskpikas perspektiivis. Hoida tervishoiukulude kasv kontrolli all ja minna edasi haiglareformiga. Vaadata läbi maksusüsteem ja muuta see majanduskasvu paremini soodustavaks. Jätkata maksukuulekuse parandamist ja võitlust maksudest kõrvalehoidmise vastu, suurendades maksuhalduse tõhusust. Tugevdada avaliku sektori finantsjuhtimise süsteemi, viies kiiresti lõpule eelarveraamistiku seaduse ulatusliku reformi ja rakendades seda 2014. aasta lõpuks. Tagada kohustuste kontrollimise seaduse range täitmine. Tõhusalt rakendada avaliku sektori ühtset palga ja lisatasude skaalat alates 2015. aasta algusest.

2. Säilitada miinimumpalkade arengu kooskõla tööhõive ja konkurentsivõime edendamise eesmärkidega. Tagada palgakujundamise süsteem, mis soodustab palkade vastavusse viimist tootlikkusega valdkondlikul ja/või ettevõtte tasandil. Uurida sotsiaalpartneritega konsulteerides ja siseriiklike tavade kohaselt võimalust näha ette kord, mille kohaselt ettevõte saaks ajutiselt loobuda tööandjate ja töötajate esindajate vahel kokku lepitud valdkondlike kollektiivlepingute kohaldamisest. Esitada 2014. aasta septembriks ettepanekud korra kohta, mille kohaselt ettevõte saaks loobuda tööandjate ja töötajate esindajate vahel kokku lepitud valdkondlike kollektiivlepingute kohaldamisest, ja kollektiivlepingute püsimise läbivaatamise kohta.

3. Esitada 2015. aasta märtsiks sõltumatu hinnang tööhõive kaitse süsteemi hiljutiste reformide kohta koos tööturu killustatuse vähendamiseks tehtavate võimalike täiendavate reformide tegevuskavaga. Jätkata käimasolevat aktiivse tööturupoliitika ja riiklike tööturuasutuste reformi, mille eesmärk on suurendada tööhõive määra ja tööjõus osalemise määra, täpsemalt parandades kutsenõustamise / tööotsimisel abistamise ja tööjõu aktiveerimise / karistuste rakendamise süsteeme eesmärgiga vähendada pikaajalist töötust ja integreerida inimesed, kes on tööturust kõige kaugemal. Tegeleda noorte suure tööpuudusega eelkõige tõhusa ootustele vastavate oskuste prognoosimisega ja nende noorte kaasamisega, kes ei ole end töötuna arvele võtnud, kooskõlas noortegarantii eesmärkidega. Tõsta miinimumsissetuleku tagamise skeemide kohaldatavuse künnist. Kindlustada sotsiaalabi piisav katvus, tagades samal ajal toetusesaajate tõhus aktiveerimine.

4. Parandada haridussüsteemi vastavust tööturu vajadustele, et vähendada koolist väljalangevust, ja madalaid haridustulemusi. Tagada avaliku sektori hariduskulutuste tõhusus ja vähendada oskuste mittevastavust tööturu vajadustele, sealhulgas parandades kutsehariduse ja -koolituse kvaliteeti ja atraktiivsust ning edendades koostööd ettevõtlussektoriga. Tõhustada riiklike teadusasutuste ja ettevõtlussektori vahelist koostööd ning edendada teadmussiiret.

5. Jälgida pankade likviidsuspositsiooni ja võimalikke kapitai puudujääke, sealhulgas teostades kohapealseid temaatilisi kontrolle ja stressitestimist. Jätkata pankade kriisilahenduskavade hindamist ja parandada vajaduse korral hindamisprotsessi. Rakendada põhjalikku strateegiat ettevõtlussektori liiga suure võlakoormuse vähendamiseks ja tugevdada pingutusi alternatiivsete rahastamisvõimaluste valiku laiendamiseks, sealhulgas varajases arenguetapis olevate ettevõtete jaoks, suurendades elujõuliste ettevõtete jaoks mõeldud võla restruktureerimise vahendite (eriti PER ja SIREVE) tõhusust, luues pankade ja võlgnike jaoks stiimulid olla varakult restruktureerimisprotsessi kaasatud ning parandades kapitaliturgude kaudu rahastamise kättesaadavust. Tagada, et kindlakstehtud meetmed toetavad rahaliste vahendite ümbersuunamist tootlikesse majandusharudesse. Rakendada 2014. aasta septembri lõpuks varajase hoiatamise süsteem, mille abil tuvastada ettevõtete, sealhulgas VKEde rahalisi raskusi, eesmärgiga toetada äriühingute võlgade varajast restruktureerimist, vähendada VKEde laenumaksete võlgnevusi ja kiirendada viivislaenude tasumisel kokkuleppele jõudmist.

6. Rakendada energeetikasektori teist ja kolmandat meetmepaketti, mille eesmärk on vähendada majanduse jaoks energiakulusid, kõrvaldades samal ajal energiatariifi võla 2020. aastaks, ning jälgida hoolikalt nende rakendamist. Parandada energiavõrkude piiriülest integreerimist ning kiirendada elektri- ja gaasiühenduste projektide rakendamist. Rakendada põhjalikku pikaajalist transpordikava ja sadamate sektori reformide jaoks kehtestatud ajakava. Tagada, et sadamate käitamise kehtivate kontsessioonide ja uute loa andmise skeemide üle uuesti peetavad läbirääkimised oleksid tulemustele orienteeritud ja kooskõlas siseturu põhimõtetega, eelkõige riigihangete eeskirjadega. Tagada, et riigi transpordisektori reguleeriv asutus (AMT) oleks 2014. aasta septembri lõpuks täiesti sõltumatu ja tegevusvalmis. Tagada riigi omanduses olevate transpordisektori äriühingute rahaline jätkusuutlikkus. Tugevdada raudteesektori tõhusust ja konkurentsi selles, rakendades CP Carga konkurentsikava pärast kaubaterminalide üleandmist ning tagades riigi omanduses oleva taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtjate juhtkonna sõltumatuse.

7. Parandada veelgi Portugali eluasemeturu hindamist, sealhulgas luues 2014. aasta novembri lõpuks süstemaatilisema seire- ja aruandlusraamistiku, ning avaldada põhjalik aruanne kõnealuse turu varimajanduse kohta. Jätkata pingutusi regulatiivse koormuse täiendavaks kaardistamiseks, eesmärgiga hõlmata sellega 2015. aasta märtsiks ka seni veel kaardistamata sektorid. Võtta vastu ja rakendada 2014. aasta lõpuks seni veel vastuvõtmata litsentsimisdekreedid ja sektoripõhised muudatused. Kõrvaldada 2014. aasta septembri lõpuks ülejäänud piirangud vabade elukutsete esindajate pakutavate teenuste sektoris ja jõustada kutseorganisatsioonide muudetud põhikirjad, mida ei ole makromajandusliku kohandamisprogrammi raames veel vastu võetud. Kõrvaldada viivitused avaliku sektori maksete tegemisel. Tagada riigi reguleerivatele asutustele ja konkurentsiametile piisavad vahendid ning võtta kiiresti vastu riigi konkurentsiameti põhikiri.

8. Jätkata keskse, piirkondliku ja kohaliku valitsemistasandi asutuste ratsionaliseerimist ja moderniseerimist. Rakendada reforme, millega edendada kohtusüsteemi tõhusust ja suurendada läbipaistvust. Suurendada jõupingutusi makromajandusliku kohandamisprogrammi raames elluviidud reformide ning kavas olevate ja tulevaste reformide rakendamise hindamist. Eelkõige lisada seadusloome protsessi kohustuslikud süstemaatilised eel- ja järelhindamised. Luua valitsuse tasemel oma tegevuses sõltumatu keskne hindamisüksus, kes hindab kõnealuste reformide rakendamist, sealhulgas kooskõla eelneva mõjuhinnanguga, ja esitab selle kohta iga kuue kuu järel aruande, mis vajaduse korral sisaldab parandusmeetmeid.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

[2] COM(2014) 423 final.

[3] P7_TA(2014)0128 ja P7_TA(2014)0129.

[4] COM(2013) 800 final.

[5] COM(2013) 790 final.

[6] Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.