SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käesolev ettepanek on osa algatusest, mille eesmärk on tagada, et ELil on turvaline, tugev ja konkurentsivõimeline keskse kliirimise ökosüsteem, ning edendada seeläbi kapitaliturgude liitu ja tugevdada ELi avatud strateegilist autonoomiat. Tugevad ja turvalised kesksed vastaspooled suurendavad finantssüsteemi usaldusväärsust ja toetavad oluliselt peamiste turgude likviidsust. Turvaline, kindel ja konkurentsivõimeline keskse kliirimise ökosüsteem on selle edasise kasvu eeltingimus. ELi keskse kliirimise ökosüsteem peaks võimaldama ELi ettevõtjatel tulemuslikult ja turvaliselt riske maandada ja samal ajal laiemat finantsstabiilsust kaitsma. Sel viisil toetab keskne kliirimine ELi majandust. Konkurentsivõimeline ja tõhus ELi keskse kliirimise ökosüsteem suurendab kliirimistegevust, kuid kliirimisega kaasnevad ka riskid, sest tehingud koonduvad üksikutesse süsteemselt olulistesse kesksetesse vastaspooltesse. Seega peavad kesksed vastaspooled neid riske asjakohaselt juhtima ning kesksete vastaspoolte üle tuleb jätkuvalt teha põhjalikku järelevalvet nii riiklikul kui ka laiemal ELi tasandil.

Lisaks on alates 2017. aastast korduvalt väljendatud muret seoses riskidega ELi finantsstabiilsusele, mis tulenevad kliirimise jätkuvast ülemäärasest koondumisest väikesesse arvu kolmandate riikide kesksetesse vastaspooltesse, eelkõige stressistsenaariumi korral. Vähetõenäolisi, kuid suure riskiga sündmusi võib toimuda ning EL peab olema valmis nendega toime tulema. Kuigi ELi kesksed vastaspooled on nende sündmuste ajal osutunud üldiselt vastupidavaks, näitavad kogemused, et ELi keskse kliirimise ökosüsteemi saab finantsstabiilsuse huvides tugevdada. Avatud strateegiline autonoomia tähendab aga ka seda, et EL peab kaitsma end finantsstabiilsust ähvardavate riskide eest, mis võivad tekkida siis, kui ELi turuosalised sõltuvad liigselt kolmandate riikide üksustest, kuna see võib põhjustada haavatavust. Selle probleemi lahendamiseks tahetakse algatusega, mille juurde kuulub ka käesolev ettepanek, suurendada ELi kesksete vastaspoolte likviidsust ja ELi keskse kliirimise suutlikkust ning vähendada riske, mida tekitavad ELi finantsstabiilsusele kolmandate riikide kesksete vastaspoolte suhtes olevad ülemäärased riskipositsioonid. Sellest tulenevalt esitatakse sellega muu hulgas nõue, et kõik turuosalised, kelle suhtes kohaldatakse kliirimiskohustust, peavad omama aktiivseid kontosid ELi kesksetes vastaspooltes, et kliirida seal vähemalt teatav osa teenustest, mille ESMA on tunnistanud ELi finantsstabiilsuse seisukohast süsteemselt oluliseks.

Kui suurem osa seadusandlikke meetmeid selle paketi jõustamiseks on esitatud komisjoni ettepanekus võtta vastu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (Euroopa turu infrastruktuuri määrus) ja vaadatakse see kolmandat korda läbi, siis käesoleva ettepanekuga muudetakse direktiivi 2013/36/EL (kapitalinõuete direktiiv), direktiivi (EL) 2019/2034 (investeerimisühingute direktiiv) ja direktiivi 2009/65/EL (eurofondide direktiiv), et kindlustada Euroopa turu infrastruktuuri määruse kolmanda läbivaatamise eesmärkide saavutamine ja tagada sidusus. Seetõttu tuleks neid kahte ettepanekut tõlgendada koostoimes.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Algatus, mille juurde käesolev ettepanek kuulub, on seotud muude ELi poliitikavaldkondade ja käimasolevate algatustega, mille eesmärk on i) edendada kapitaliturgude liitu, ii) tugevdada ELi avatud strateegilist autonoomiat ning iii) suurendada ELi tasandi järelevalve tõhusust ja tulemuslikkust. Käesoleva ettepanekuga tehakse kapitalinõuete direktiivi ja investeerimisühingute direktiivi piiratud muudatusi, et kutsuda vastavalt finantsinstitutsioone ja investeerimisühinguid ning nende pädevaid asutusi üles tegelema süsteemselt ülemäärase kontsentratsiooniriskiga, mis võib tuleneda nende riskipositsioonidest kesksete vastaspoolte suhtes, eelkõige kolmandate riikide süsteemselt oluliste kesksete vastaspoolte suhtes (teise taseme kesksed vastaspooled), kes pakuvad teenuseid, mida ESMA peab süsteemselt oluliseks. See kajastab laiemat poliitilist eesmärki saavutada makromajandus- ja finantsvaldkonnas avatud strateegiline autonoomia, eelkõige (kuid mitte ainult) arendades edasi ELi finantsturutaristut ja suurendades selle vastupidavust. Suurem keskne kliirimine ELi kesksetes vastaspooltes aitab samuti kaasa tõhusamale kauplemisjärgsele korrale, mis on tugeva kapitaliturgude liidu alustala. Ettepanekuga muudetakse ka eurofondide direktiivi, et kõrvaldada vastaspoole riski piirmäärad kõigi tuletistehingute puhul, mida keskselt kliirib määruse (EL) nr 648/2012 alusel tegevusloa saanud või tunnustatud keskne vastaspool, luues sellega võrdsed tingimused börsil kaubeldavatele ja börsivälistele tuletisinstrumentidele ning kajastades paremini kesksete vastaspoolte riski vähendavat olemust tuletistehingutes.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Käesolevat algatust tuleks käsitleda osana komisjoni laiemast eesmärgist muuta ELi turud turvalisemaks, usaldusväärsemaks, tõhusamaks ja konkurentsivõimelisemaks, mille konkreetsed näited on kapitaliturgude liidu algatus ja avatud strateegilise autonoomia algatus. Turvaline, tõhus ja konkurentsivõimeline kauplemisjärgne süsteem, eelkõige keskne kliirimine, on usaldusväärsete kapitaliturgude oluline osa. Täielikult toimiv ja integreeritud kapitaliturg võimaldab ELi majandusel kestlikult kasvada ja konkurentsivõimelisem olla; see on kooskõlas komisjoni strateegilise prioriteediga tagada inimeste hüvanguks toimiv majandus, mille keskmes on töökohtade loomiseks, majanduskasvuks ja investeeringuteks õigete tingimuste loomine.

Käesoleval algatusel ei ole otseseid ja/või kindlakstehtavaid mõjusid, mis tooksid olulist kahju või mõjutaksid kooskõla kliimaneutraalsuse eesmärkidega ja Euroopa kliimamäärusest tulenevate kohustustega.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Kapitalinõuete direktiivis, investeerimisühingute direktiivis ja eurofondide direktiivis on sätestatud õigus- ja järelevalveraamistik vastavalt krediidiasutuste, investeerimisühingute ja eurofondide jaoks, mis võivad kasutada ELi ja kolmandate riikide kesksete vastaspoolte pakutavaid teenuseid. Nende direktiivide õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 53 lõige 1, kuna nende eesmärk on kooskõlastada krediidiasutuste, investeerimisühingute ja eurofondide asutamist ja tegevust käsitlevaid sätteid. Võttes arvesse, et käesolevas algatuses pakutakse välja täiendavaid poliitikameetmeid, et tagada nende eesmärkide saavutamine, võetakse seotud seadusandlik ettepanek vastu samal õiguslikul alusel.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Käesolev ettepanek on osa õigusaktide paketist, mille eesmärk on suurendada ELi kesksete vastaspoolte atraktiivsust, parandades ELi kesksete vastaspoolte suutlikkust tuua turule uusi tooteid, vähendades nõuete täitmisega seotud kulusid ja tugevdades ELi kesksete vastaspoolte järelevalvet ELi tasandil. ELi meetmetega püütakse ka piirata ELi liigset tuginemist kolmandate riikide teise taseme kesksetele vastaspooltele, et vähendada riske ELi finantsstabiilsusele. Keskse kliirimise teenuste turvaline, usaldusväärne, tõhus ja konkurentsivõimeline turg aitab luua ELis sügavamaid ja likviidsemaid turge ning on hädavajalik hästitoimiva kapitaliturgude liidu jaoks.

Käesoleva ettepanekuga muudetakse eelkõige kapitalinõuete direktiivi ja investeerimisühingute direktiivi, et kannustada vastavalt finantsinstitutsioone ja investeerimisühinguid ning nende pädevaid asutusi süsteemselt tegelema ülemäärase kontsentratsiooniriskiga, mis võib tuleneda nende riskipositsioonidest kesksete vastaspoolte, eelkõige teise taseme kesksete vastaspoolte suhtes, ning kajastada laiemat poliitilist eesmärki, milleks on turvalisem, usaldusväärsem ja konkurentsivõimelisem keskse kliirimise ökosüsteem ELis. Ettepanekuga muudetakse ka eurofondide direktiivi, et kõrvaldada vastaspoole riski piirmäärad kõigi tuletistehingute puhul, mida keskselt kliirib määruse (EL) nr 648/2012 alusel tegevusloa saanud või tunnustatud keskne vastaspool, luues sellega võrdsed tingimused börsil kaubeldavatele ja börsivälistele tuletisinstrumentidele ning kajastades paremini kesksete vastaspoolte riski vähendavat olemust tuletistehingutes.

Liikmesriigid ja riiklikud järelevalveasutused ei saa iseseisvalt käsitleda süsteemseid riske, mida tekitavad tugevalt lõimunud ja omavahel seotud kesksed vastaspooled, kes tegutsevad piiriüleselt riiklikest jurisdiktsioonidest väljaspool. Samuti ei saa nad maandada riske, mis tulenevad erinevatest riiklikest järelevalvetavadest. Ka ei saa liikmesriigid üksi stimuleerida keskset kliirimist ELis ega tegeleda riiklike järelevalveasutuste ja ELi asutuste koostööraamistiku ebatõhususega. Seetõttu saab neid eesmärke meetmete ulatuse tõttu paremini saavutada ELi tasandil kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega.