[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 13.2.2007

SEK(2007) 192 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97artikli 9 kolmanda lõiguga Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2006–2009

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

üldine taust

1. juulil 1998 jõustunud stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil muuta valitsemissektori rahalised vahendid usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning uute töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva kasvu tingimuste tugevdamise vahend. Pakti reformimisel 2005. aastal tunnistati pakti kasulikkust eelarvedistsipliini kehtestamisel, kuid püüti tugevdada selle tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] mis moodustab osa stabiilsuse ja kasvu paktist, on sätestatud, et liikmesriigid peavad esitama nõukogule ja komisjonile stabiilsus- ja lähenemisprogrammid ning nende iga-aastased ajakohastatud versioonid (ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) stabiilsusprogrammid ning ühisraha veel mitte kasutavad liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) lähenemisprogrammid). Rootsi esitas esimese lähenemisprogrammi detsembris 1998. Vastavalt määrusele esitas nõukogu 8. veebruaril 1999 arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Sama menetluse kohaselt peab komisjon ajakohastatud stabiilsus- ja lähenemisprogramme hindama ning eespool osutatud komitee neid kontrollima, samas kui nõukogul on samuti õigus neid kontrollida.

Ajakohastatud programmi hindamise taust

Komisjon on kontrollinud Rootsi lähenemisprogrammi viimast ajakohastatud versiooni, mis esitati 7. detsembril 2006, ning on vastu võtnud soovituse nõukogu arvamuse kohta selles küsimuses (vt hinnangus käsitletud põhipunkte).

Asjaolud, mille põhjal eelarvestrateegiat lähenemisprogrammi ajakohastatud versioonis on hinnatud, on kokkuvõtlikult järgmised:

1. majandus- ja eelarvetulemused viimasel kümnel aastal,

2. kõige ajakohastatum hinnang riigi olukorra kohta stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavate sätete alusel (nõukogu arvamuse kokkuvõte lähenemisprogrammi eelmise ajakohastatud versiooni kohta) ning

3. komisjoni hinnang 2006. aasta novembri riiklikule reformikavale.

Viimase aja majandus- ja eelarvetulemused

Viimase kümne aasta jooksul on Rootsi majandustulemused olnud üldiselt tugevad. Reaalne SKT kasv on olnud kõrgem kui euroalal. Kõnealuse kasvuga on kaasnenud märkimisväärne tootlikkuse tõus ja puhasekspordi suurenemine. Jooksevkonto on näidanud pidevalt kasvavat ülejääki. Töötuse määr on madalam kui euroalal ja on langenud, kuigi kohalike standardite järgi peetakse seda endiselt kõrgeks. Tööturul osalemise määr on suhteliselt kõrge. Inflatsioon on madal, kajastades usaldusväärset, inflatsioonist lähtuvat raharežiimi. Reaal- ja nominaalintressimäärad on langenud nagu mujalgi. Riigi rahanduse seisund, mida suunab riiklik eekirjadel põhinev raamistik, on olnud usaldusväärne ja keskmine eelarveülejääk on olnud üldiselt kooskõlas riikliku ülejäägi eesmärgiga, mis on 2% SKTst kogu tsükli jooksul. Üldist valitsemissektori koguvõla suhet on järk-järgult vähendatud ja see jääb selgesti alla 60% läve.

Nõukogu arvamuses sisalduv hinnang varasemale programmile

Nõukogu võttis 24. jaanuaril 2006 vastu oma arvamuse lähenemisprogrammi viimase ajakohastatud versiooni kohta, mis hõlmas ajavahemikku 2005-2009. Nõukogu oli arvamusel, et üldiselt on eelarveseisund usaldusväärne ja eelarvestrateegia on hea näide stabiilsuse ja kasvu paktiga kooskõlas olevast fiskaalpoliitikast.

Rootsi kasutab üleminekuperioodi (mis lõpeb 2007. aasta kevadel), et rakendada Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsust kogumispensioniskeemide sektori liigitamise kohta. Eurostati otsuse nõuetele vastamine vähendab ülejäägiga eelarveseisundit ligikaudu 1% võrra SKT-st aastas ja suurendab valitsemissektori koguvõla suhet 0,5 protsendi võrra.

Komisjoni hinnang 2006. aasta novembri riiklikule reformikavale

Rootsi riikliku reformikava rakendamise aruanne esitati uue valitsuse poolt ülevaadatuna majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia raames 28. novembril 2006. Rootsi riiklikus reformikavas on määratud kindlaks peamised väljakutsed/prioriteedid: tööturul osalemise ja töötundide kõrge määr, teadmistepõhise majanduse ja keskkonnasäästlike tootmisprotsesside edendamine.

Komisjoni hinnangus kõnealuse kava kohta (vastu võetud 2006. aasta detsembris iga-aastase arenguaruande [2] osana) märgiti, et Rootsi teeb oma riikliku reformikava rakendamisel väga suuri edusamme. Stabiilsusele suunatud makromajanduslik raamistik on asjakohane ning toimib hästi. Suuri pingutusi on tehtud tööstiimulite tõhustamiseks. Täiendavaid meetmeid on vaja konkurentsi tõhustamiseks teenuste valdkonnas.

Tehtud edusamme arvesse võttes ärgitati Rootsit keskenduma ka järgmistele valdkondadele: reguleerivad meetmed konkurentsi suurendamiseks, mõju hindamise süsteem, parem õiguslik reguleerimine, tööjõupakkumine ja töötunnid, sisserändajate ja noorte tööhõive määr ning haiguspuhkusel viibijate taaskaasamine.

Tekstikast: Peamised hinnangus käsitletud teemad Nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõike 1 (stabiilsusprogrammid) ja artikli 9 lõike 1 (lähenemisprogrammid) nõuete kohaselt käsitletakse hinnangus järgmisi teemasid: kas programmi aluseks olevad majandusprognoosid on realistlikud; kas liikmesriigi esitatud keskpika perioodi eelarve-eesmärk ja kas sellele suunatud kohandamiskava on asjakohased; kas selle kohandamiskava järgimiseks võetud ja/või kavandatud meetmed keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks kõnealusel ajavahemikul on piisavad; kas keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele suunatud kohandamiskava hindamisel on majanduse tõusuaegadel kohandamine suurem ja langusaegadel väiksem ning kas euroala ja vahetuskursimehhanismis (ERM II) osalevate liikmesriikide puhul on liikmesriik oma keskpika perioodi eesmärgi saavutamisel seadnud sihiks, et eelarve tsükliliselt kohandatud tasakaal paraneb (ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) 0,5% SKTst aastas; keskpika perioodi eesmärgile suunatud kohandamiskava kindlaksmääramisel (liikmesriikide puhul, kes ei ole seda veel saavutanud) või keskpika perioodi eesmärgist ajutise kõrvalekaldumise lubamisel (liikmesriikide puhul, kes on selle saavutanud) peamiste struktuurireformide rakendamine, millel on pikaajaline kokkuhoidu soodustav mõju (sh võimalikku majanduskasvu suurendades) ning seega tõestatav mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele (tingimusel, et säilitatakse asjakohane kindlusvaru kontrollväärtuse 3% SKTst suhtes ning et eelarveseisund peaks programmiperioodi jooksul taastuma keskpika perioodi eesmärgini), kusjuures eritähelepanu pööratakse pensionireformidele, millega kehtestatakse mitmesambaline süsteem, mis hõlmab kohustuslikku täielikult finantseeritavat pensionisammast; kas liikmesriigi majanduspoliitika on kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega. Programmi makromajanduslike prognooside tõenäosust hinnatakse komisjoni talituste koostatud 2006. aasta sügise majandusprognoosi põhjal, kasutades ka potentsiaalse SKT ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokku lepitud hindamismetoodikat. Majanduspoliitika üldsuunistele vastavust hinnatakse 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate riigi rahanduse valdkonnas vastuvõetud majanduspoliitika üldsuuniste põhjal. Hinnangus jälgitakse ka: võla suhte arengut ja riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse väljavaateid, millele tuleks stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise parandamise kohta esitatud nõukogu 20. märtsi 2005. aasta aruande kohaselt pöörata „eelarveseisundi järelevalves piisavat tähelepanu“. Komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta teatises sätestatakse lähenemine pikaajalise jätkusuutlikkuse hindamiseks;[3] integreerituse taset riikliku reformikavaga, mille liikmesriigid esitasid majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia kontekstis. 7. juunil 2005. aastal Euroopa Ülemkogule saadetud kaaskirjas majanduspoliitika üldsuuniste kohta aastateks 2005–2008, märkis majandus- ja rahandusministrite nõukogu, et riiklikud reformikavad peaks olema kooskõlas stabiilsus- ja lähenemisprogrammidega; vastavus tegevusjuhendile,[4] millega on muu hulgas ette nähtud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide ühtne ülesehitus ja andmetabelid. |

- Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97artikli 9 kolmanda lõiguga Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2006–2009

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[5] eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

4. [27. veebruaril 2007] vaatas nõukogu läbi Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2009.

5. Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et reaalne SKT kasv aeglustub 4,0%-lt 2006. aastal keskmiselt 3,0%-le ülejäänud programmiperioodi jooksul, jäädes siiski potentsiaalse taseme lähedale. Praegu olemasoleva teabe põhjal hinnates tundub kõnealune stsenaarium põhinevat mõistlikel majanduskasvu eeldustel, kusjuures 2006. aasta majanduskasv võis olla isegi suurem. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti olevat realistlik.

6. Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis hinnatakse valitsemissektori üldiseks ülejäägiks 2006. aastal 2,8% SKTst, kusjuures lähenemisprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis oli kavandatud tulemuseks 0,9% SKTst. Erinevus kajastab peamiselt 2005. aasta oodatust oluliselt suuremast ülejäägist tulenevat üldmõju. Kättesaadavate rahaandmete põhjal ilmneb, et nii madalamate esmaste kulude kui ka suuremate maksutulude tõttu on 2006. aasta eelarveülejääk olnud ilmselt suurem, kui komisjoni talitused seda ette nägid.

7. Ajakohastatud programmis kinnitatakse, et ajavahemiku keskmine eelarveülejääk, mis on 2% SKTst, jääb peamiseks eelarve-eeskirjaks, mida toetavad mitmeaastased kulude piirmäärad. 2007. aasta kevade maksupoliitika seaduses hindab valitsus ümber praeguse valitsemissektori ülejääki käsitleva eesmärgi, et võtta arvesse Eurostati otsust teisest sambast rahastatavate pensioniskeemide liigitamise kohta.[6] Kõnesoleva otsuse rakendamisele suunatud üleminekuperioodi lõppedes (2007. aasta kevadel) on eelarveülejääk automaatselt igal aastal 1% SKTst võrra madalam ning koguvõla ja SKT suhtarv suureneb 0,5% võrra SKTst. Ajakohastatud versioonis esitatud eelarvestrateegiaga nähakse ette eelarveülejäägi vähenemine 2007. aastal (3,0%-lt SKTst 2006. aastal 2,4%-ni) ning seejärel järkjärguline taastumine (3,1%-ni 2009. aastal). Esmase ülejäägi puhul kehtib sarnane stsenaarium. Nii kulude kui ka tulude suhe SKTsse väheneb programmiperioodil järkjärguliselt. Kõnealuse strateegiaga kontsentreeritakse meetmed osaliselt ajavahemiku lõppu ja 2007. aasta olulisi maksukärpeid rahastatakse vaid osaliselt. Eelmise ajakohastatud versiooniga võrreldes on ettenähtud eelarveülejäägi kava sarnane (esialgne vähenemine, millele järgneb järkjärguline taastumine), kuid netolaenamisvõime on programmiperioodi vältel suurem.

8. Kavandatakse, et struktuurne ülejääk (s.t tsükliliselt kohandatud ülejääk, välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed), mida arvutatakse vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale, jääb programmiperioodi jooksul suuremaks kui 2% SKTst. Nagu ka lähenemisprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis, vastab programmis esitatud eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk eespool esitatud keskmist eelarveülejääki hõlmavale eesmärgile, mis on 2% SKTst, konjunktuuritsükli jooksul (s.t struktuurselt) ja mida programmi kohaselt kavatsetakse säilitada kogu programmiperioodi vältel. Et programmi keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (puudujääk hinnanguliselt ligikaudu 1% SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine tagama kindlusvaru eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekkimise puhuks. Keskpika perioodi eesmärk on samuti ambitsioonikam, kui võiks eeldada pikaajalises plaanis võlasuhet ja potentsiaalset keskmist SKT kasvu arvestades.

9. Programmi eelarveprognooside riskid on alates 2007. aastast üldiselt tasakaalustatud. Makromajanduslikud väljavaated ja maksutuluprognoosid näivad tuginevat usaldusväärsetele eeldustele, vaatamata mõningatele kahtlustele kapitali kasvutulu makse tulevase laekumise osas. Kavandatud kulusid toetavad eespool osutatud kulude piirmääradega seotud kogemused.

10. Kõnealuse riskianalüüsi seisukohast näib programmis sisalduv eelarveseisund olevat piisav keskpika perioodi eesmärgi säilitamiseks kogu programmiperioodi jooksul, nagu see on programmis kavandatud. Lisaks annab see piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3% SKTst puudujäägiläve kogu programmiperioodi jooksul. Siiski on olemas risk, et programmi eelarvepoliitika võib osutuda protsükliliseks 2007. aastal, mil prognoositakse majanduse tõusuaegade jätkumist. Kõnealune areng ei ole stabiilsuse ja kasvu paktiga kooskõlas.

11. Valitsemissektori võla suhe on 2006. aastal langenud hinnanguliselt 46,5%ni SKTst, mis on alla asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtuse. Programmiga nähakse võlasuhte jätkuv langemine, kukkudes programmiperioodi jooksul 13,5 protsendipunkti võrra.

12. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele Rootsis on madalam kui Euroopa Liidu keskmine, kusjuures pensionikulutuste suhe SKTsse peaks kava kohaselt jääma pikas perspektiivis suhteliselt stabiilseks. Seda mõjutab pensionisüsteemi reformi arvestatav kulusid vähendav toime. Suure esmase ülejäägiga algne eelarveseisund aitab kaasa koguvõla vähendamisele ja varade akumuleerumisele. Valitsemissektori rahaliste vahendite usaldusväärsuse säilitamine jätkuvate ülejääkidega, nagu kavandatud, aitaks kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkust ohustavate riskide piiramisele. Üldiselt näib, et oht riigi rahanduse jätkusuutlikkusele on Rootsis väike.

13. Lähenemisprogramm sisaldab riikliku reformikava 2006. aasta novembri rakendusaruande üldise mõju kvalitatiivset hinnangut keskpika perioodi fiskaalstrateegia raames. Lisaks sellele esitatakse selles süstemaatilist teavet riiklikus reformikavas sisalduvate peamiste reformidega seotud otseste eelarvekulude või -säästude kohta ja selle eelarveprognoosid näivad arvestavat riiklikus reformikavas sisalduvate meetmete mõju riigi rahandusele. Lähenemisprogrammis kavandatud riigi rahanduse valdkonna meetmed näivad olevat kooskõlas riiklikus reformikavas ettenähtutega. Eelkõige nähakse mõlema programmiga ette meetme rakendamine tööjõu pakkumise suurendamiseks.

14. Programmis esitatud eelarvestrateegia on üldjoontes kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega, mis sisalduvad 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes.

15. Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis sätestatud andmenõuete osas on programmis nõutud ja vaba teabe osas mõningaid lünki.[7]

Üldine järeldus on, et keskpika perioodi eelarveseisund on usaldusväärne ja eelarvestrateegia on heaks näiteks stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt rakendatava rahanduspoliitika kohta. Siiski on oluline tagada, et 2007. aasta struktuurse eelarveseisundi halvenemine, mis on seotud innukama tööturul osalemise edendamisele suunatud struktuurireformidega, ei kanduks üle järgnevatele aastatele.

Põhiliste makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus 1

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Reaalne SKT (muutus, %) | LP dets 2006 | 2.7 | 4.0 | 3.3 | 3.1 | 2.7 |

KOM nov 2006 | 2.7 | 4.0 | 3.3 | 3.1 | Puudub |

LP dets 2005 | 2.4 | 3.1 | 2.8 | 2.3 | Puudub |

THHI inflatsioon2 (%) | LP dets 2006 | 1.3 | 1.9 | 2.2 | 1.5 | 1.9 |

KOM nov 2006 | 0.8 | 1.5 | 1.6 | 1.8 | Puudub |

LP dets 2005 | 1.5 | 1.5 | 2.0 | 2.0 | Puudub |

SKT lõhe (% potentsiaalsest SKTst) | LP dets 20063 | -0.7 | 0.0 | 0.3 | 0.3 | 0.3 |

KOM nov 20067 | -0.5 | 0.2 | 0.5 | 0.6 | Puudub |

LP dets 20053 | -0.4 | -0.1 | 0.1 | -0.1 | Puudub |

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | LP dets 2006 | 3.0 | 3.0 | 2.4 | 2.7 | 3.1 |

KOM nov 2006 | 3.0 | 2.8 | 2.4 | 2.5 | Puudub |

LP dets 2005 | 1.6 | 0.9 | 1.2 | 1.7 | Puudub |

Esmane tasakaal (% SKTst) | LP dets 2006 | 4.6 | 4.5 | 4.1 | 4.2 | 4.6 |

KOM nov 2006 | 4.6 | 4.5 | 4.1 | 4.3 | Puudub |

LP dets 2005 | 3.2 | 2.5 | 3.0 | 3.6 | Puudub |

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | LP dets 20063 | 3.4 | 3.0 | 2.2 | 2.5 | 3.0 |

KOM nov 2006 | 3.3 | 2.7 | 2.1 | 2.1 | Puudub |

LP dets 20053 | 1.8 | 0.9 | 1.1 | 1.7 | Puudub |

Struktuurne tasakaal4 (% SKTst) | LP dets 20065 | 3.0 | 3.0 | 2.2 | 2.5 | 3.0 |

KOM nov 20066 | 2.9 | 2.7 | 2.1 | 2.1 | Puudub |

LP dets 2005 | 1.8 | 0.9 | 1.1 | 1.7 | Puudub |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | LP dets 2006 | 50.3 | 46.5 | 41.5 | 37.4 | 33.0 |

KOM nov 2006 | 50.4 | 46.7 | 42.6 | 38.7 | Puudub |

LP dets 2005 | 50.9 | 49.4 | 47.8 | 46.0 | Puudub |

Märkused: 1 Eelarveprognoosides ei ole arvesse võetud Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsust pensioni kogumisskeemide liigitamise kohta, mis peab olema rakendatud 2007. aasta kevade teatise koostamise ajaks. Kõnealune mõju kaasa arvatud, on valitsemissektori eelarve tasakaal ajakohastatud programmi kohaselt 2,0% SKTst 2005. aastal, 2,0% 2006. aastal, 1,3% 2007. aastal, 1,6% 2008. aastal ja 2,0% 2009. aastal, kusjuures valitsemissektori koguvõlg oleks 50,9% SKTst 2005. aastal, 47,0% 2006. aastal, 42,0% 2007. aastal, 37,9% 2008. aastal ja 33,5% 2009. aastal. 2LP inflatsiooninäitajad on arvestatud detsembrist detsembrini, komisjoni arvutused on aasta keskmised. See selgitab erinevust komisjoni ja THHI arvustuste vahel 2005. ja 2006. aasta kohta. Programmis eeldatakse ka, et THHI järgib UND1X-i (riiklik tarbijahinnaindeks, mis ei hõlma muutusi kaudsetes maksudes, toetustes ja hüpoteegi intressikuludes) 2008. ja 2009. aastal. Siiski eeldatakse, et THHI on 0,5 protsendipunkti võrra kõrgem kui UND1X-i inflatsioon 2007. aastal, rõhutades seega programmiga ette nähtud THHI inflatsiooni langust 2008. aastal. 3 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel. 4 Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (nagu eelmistes ridades), v.a ühekordsed ja ajutised meetmed. 5Programmis sisalduvad ühekordsed ja muud ajutised meetmed (0,4% SKTst 2005. aastal). puudujääk väheneb. 6 Ühekordsed ja muud ajutised meetmed vastavalt komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosile (0,4% SKTst 2005. aastal). puudujääk väheneb. 7Vastavalt prognoositud potentsiaalsele kasvule, mis on 2,6% aastal 2005, 3,2% aastal 2006, 3,1% aastal 2007 ja 3,0% aastal 2008. Allikas: Lähenemisprogramm (LP), komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik käesolevas tekstis viidatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebisaidil:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Komisjoni teatis kevadisele Euroopa Ülemkogule, „Majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuenenud Lissaboni strateegia rakendamine – Tulemuste aasta“, 12.12.2006, KOM(2006) 816.

[3] Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile, „Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus ELis“, 12.10.2006, KOM(2006) 574 ja Euroopa Komisjoni majanduse ja rahanduse peadirektoraat (2006), „Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus“ (European Economy nr 4/2006).

[4] Majandus- ja rahanduskomitee arvamus „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta“, mille majandus- ja rahandusministrite nõukogu 11. oktoobril 2005 heaks kiitis.

[5] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebisaidil:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Vt Eurostati 2. märtsi 2004. aasta uudisteväljaanne nr 30/2004 ja 23. septembri 2004. aasta uudist[7]*HIJhijk 6 7 B §¨G~‰©þÿ”•üýc-“-ô(õ(ƒ*„*ž*÷ñíâÛíÛâÛâÛâíÛÒÌÒ½Ò¶°Òª¶£Ò™Ò†Òzo^oÒo!eväljaanne 117/2004.

[8] Puuduolev nõutav teave hõlmab muu hulgas teatavaid deflaatoreid, maksukoormust ja asjaomaste välisturgude kasvu.