ET Euroopa Liidu Teataja C 277/72

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv sõiduautode tankimisel teenindusjaamades eralduvate bensiiniaurude regenereerimise II etapi kohta”

KOM(2008) 812 (lõplik) – 2008/0229 (COD)

(2009/C 277/14)

Raportöör: Francis DAVOUST

20. jaanuaril 2009. aastal otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 175 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv sõiduautode tankimisel teenindusjaamades eralduvate bensiiniaurude regenereerimise II etapi kohta”

KOM(2008) 812 lõplik – 2008/0229 (COD).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav põllumajanduse, maaelu arengu ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 17. aprillil 2009. Raportöör oli Francis DAVOUST.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 453. istungjärgul 13.–14. mail 2009 (13. mai istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 194, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 5.

1. Järeldused ja soovitused

1.1. Komitee tervitab direktiivi ettepanekut, milles järgitakse järgmistes dokumentides võetud kohustusi:

— õhusaastet käsitlev temaatiline strateegia;

— komisjoni ettepanek muuta bensiini ja diislikütuse kvaliteeti käsitlevat direktiivi 98/70/EÜ, mille eesmärk on bensiini aururõhu nõuete lõdvendamise abil hõlbustada biokütuse, eriti bioetanooli kasutamist. Komisjon tunnistas, et see suurendaks lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguseid ning märkis, et suuremate heitkoguste neutraliseerimiseks tehakse ettepanek bensiiniaurude regenereerimise II etapi kohta;

— välisõhu kvaliteeti käsitleva uue direktiiviga kaasasolev avaldus, milles komisjon tunnistas, et õhukvaliteedi eesmärkide saavutamiseks tuleb õhusaastet vähendada tekkekohas ja milles tehti ettepanek ühenduse mitme uue tekkepõhise meetme kohta, sh bensiiniaurude regenereerimise II etapp.

1.2. Komitee tuletab meelde, et direktiivis 94/63/EÜ käsitletakse bensiini hoidmise ja terminalidest teenindusjaamadesse jaotamise käigus atmosfääri eralduvate bensiiniaurude regenereerimist (nn „bensiiniaurude regenereerimise I etapp”). Teenindusjaama tarnitud uue bensiinikoguse laadimisel tekkivad bensiiniaurud juhitakse tagasi paakautosse või teisaldatavasse mahutisse ja viiakse tagasi terminali, kus selle saab ümber jaotada.

1.3. Komitee tervitab komisjoni valikut paigaldada bensiiniaurude regenereerimise II etapi seadmed:

a. kõigisse uutesse ja märkimisväärselt renoveeritud teenindusjaamadesse, kus bensiini läbilaske võime on suurem kui 500 m3 aastas;

b. kõigisse uutesse ja märkimisväärselt renoveeritud teenindusjaamadesse, kus bensiini läbilaske võime on suurem kui 500 m3 aastas, ja suurematesse olemasolevatesse teenindusjaamadesse (st bensiini läbilaske võime on suurem kui 3 000 m3 aastas);

c. valiku b kohastesse teenindusjaamadesse ja sellistesse teenindusjaamadesse, milles asuvad eluruumid või mille peal on eluruumid;

d. valiku c kohastesse teenindusjaamadesse koos bensiiniaurude regenereerimise II etapi kõigi seadmete automaatse jälgimissüsteemiga, mis piiraks bensiini müüki seadmete mittenõuetekohase töötamise korral.

1.4. Kõnealuse ettepanekuga kaasasolevas mõjuhinnangus olev valikute üksikasjalik hinnang avaldatakse veebisaidil (1).

1.5. Komitee soovitab seega direktiivi koos artiklitesse 3, 4 ja 5 tehtud muudatustega vastu võtta.

2. Üldised märkused

2.1. Käesolev õigusakti ettepanek käsitleb sõiduautode tankimise ajal teenindusjaamades atmosfääri eralduvate bensiiniaurude regenereerimist (nn „bensiiniaurude regenereerimise II etapp”).

2.2. Komitee on täiesti teadlik, et bensiinis sisalduvate lenduvate orgaaniliste ühendite (benseen ja osoon) heited halvendavad kohaliku ja piirkondliku õhu kvaliteeti, mistõttu on kehtestatud ühenduse õhukvaliteedinõuded ja seatud vastavad eesmärgid. Troposfääriosoon on riigipiire ületav saasteaine, mis on tähtsuselt kolmas kasvuhoonegaas. Benseen on teadaolevalt inimesele ohtlik kantserogeen. Süsivesinikud jagunevad mitmesse rühma, mis eristuvad üksteisest molekulaarstruktuuri tüübi järgi: lineaarne, tsükliline jne. Aromaatsed süsivesinikud on küllastumata tsüklilise struktuuriga ning nende põhielement koosneb kuuest süsinikuaatomist. Põhiline aromaatne süsivesinik on C6H6 benseen. Tervise kaitsmiseks on parlament ja komisjon sätestanud aastaseks keskmiseks väärtuseks 9 µg/m3, eesmärgiga vähendada 2010. aastaks väärtust 5 µg-ni/m3. Seetõttu pöörab komitee erilist tähelepanu sellele, et kaitstaks nii tarbijaid, kes täidavad teenindusjaamas regulaarselt oma sõiduki kütusepaaki, kui ka töötajaid, kes pidevalt teenindusjaamades töötavad.

2.3. Heited tekivad peamiselt sõidukite paakidest lenduvatest või tankimisel tekkivatest bensiiniaurudest. Hiljuti direktiivi tehtud muudatused bensiini kvaliteedi kohta, mis võimaldavad bensiini segada suuremat kogust etanooli, teravdavad heidete probleemi, kuna see toob kaasa aururõhu suurenemise kütusepaagis. Seega on aeg otsida uusi viise nende heidete vähendamiseks.

2.4. Komitee soovitab tungivalt komisjonil pöörata kiiresti tähelepanu võimalusele muuta sõidukeid nii, et bensiiniaure oleks võimalik hoida ja koguda sõidukite enda paakidesse, nagu seda tehakse juba USA-s, ja esitada viivitamatult selle kohta ettepanek.

2.5. Samal ajal toetab komitee komisjoni praeguseid ettepanekuid, mille eesmärk on vähendada bensiiniaurude heiteid sõidukite tankimise ajal.

2.6. Komitee rõhutab, et praegune tava tankimisel eralduvate bensiiniaurude regenereerimisel on liikmesriigiti väga erinev. Seega toetab ta komisjoni ettepanekut kohaldada artiklit 175, et tagada tankimisel eralduvate bensiiniaurude regenereerimise miinimumnormid Euroopa tasandil, jättes samas liikmesriikidele õiguse soovi korral rangemad normid määrata.

2.7. Direktiivis 94/63/EÜ reguleeritakse juba bensiini hoidmise ja teenindusjaamadesse jaotamise käigus eralduvate bensiiniaurude regenereerimist (bensiiniaurude regenereerimise I etapp).

2.8. Komitee arvates on bensiiniaurude regenereerimine II etapp selgelt kooskõlas sooviga parandada õhukvaliteeti.

2.9. Lisaks sellele märgib komitee, et ettepanek ei ole kooskõlas mitte ainult ühenduse kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammiga, vaid ka Lissaboni strateegia kolme sambaga. Nimelt soodustatakse sellega suuremat nõudlust II etapi regenereerimistehnoloogia järele ja sellise tehnoloogia arendamist.

3. Konkreetsed märkused

Artikkel 3

Teenindusjaamad

3.1. Punkt 1

3.1.1. Selgitada esimeses lauses sõna „kavandatav”. Nimelt leiab komitee, et on väga raske olla kindel, et teenindusjaama avamisel on läbilaskevõime sama suur, kui kavas ette nähti.

3.1.2. Komitee soovib lisada pärast „500 m3 aastas” järgmise lause: „Teenindusjaamad peavad kolm kuud pärast avamist läbilaskevõime deklareerima”.

3.1.3. Komitee peab vajalikuks, et kõik uued teenindusjaamad, mille läbilaskevõime on väiksem kui 500 m3 aastas, peavad deklareerima, kui läbilaskevõime ületab 500 m3 aastas. Deklaratsioon tuleb esitada hiljemalt kolm kuud pärast läbilaskevõime piiri ületamisele järgnenud aasta algust. Sel juhul tuleb süsteem paigaldada selle sama aasta esimese kuue kuu jooksul.

3.1.4. Teises lauses lisada pärast sõnu „või tööruumid” täpsustus „v.a teenindusjaama tööruumid”, kuna hoones võivad olla ka teenindusjaama toimimiseks vajalikud tööruumid.

3.1.5. Punkti 1 sõnastus oleks seega järgmine:

Liikmesriigid tagavad, et igasse uude teenindusjaama paigaldatakse bensiiniaurude regenereerimise II etapi süsteem, kui teenindusjaama tegelik või kavandatav läbilaskevõime on üle 500 m3 aastas. Teenindusjaamad peavad kolm kuud pärast avamist läbilaskevõime deklareerima. Kõik uued teenindusjaamad, mille läbilaskevõime on väiksem kui 500 m3 aastas, peavad deklareerima, kui läbilaskevõime ületab 500 m3 aastas. Deklaratsioon tuleb esitada hiljemalt kolm kuud pärast läbilaskevõime piiri ületamisele järgnenud aasta algust. Sel juhul tuleb süsteem paigaldada selle sama aasta esimese kuue kuu jooksul . Samas paigaldatakse kõigisse sellistesse uutesse teenindusjaamadesse, mille kohal asuvad alalised elu- või tööruumid, v.a teenindusjaama tööruumid , bensiiniaurude regenereerimise II etapi süsteem, olenemata nende teenindusjaamade tegelikust või kavandatavast läbilaskevõimest.

3.2. Punkt 2

3.2.1. Komitee leiab, et tuleks selgitada väljendit „renoveeritakse märkimisväärselt”. Komitee arvates peab tegemist olema märkimisväärse muutusega, näiteks kütuse jaotus- või tankimisseadmete läbilaskevõime suurenemine üle 20 % võrreldes algse läbilaskevõimega või valvega automaatjaama muutumine valveta automaatjaamaks.

3.2.2. Komitee palub, et märkimisväärseks renoveerimiseks ja seega märkimisväärseks muutuseks ei peetaks teenindusjaama sildi muutust, traditsioonilise teenidusjaama muutumist valvega automaatjaamaks ning seadmete kohandamist vastavalt olemasolevatele eeskirjadele.

3.2.3. Punkti 2 sõnastus oleks seega järgmine:

Liikmesriigid tagavad, et kõigisse olemasolevatesse teenindusjaamadesse, mille läbilaskevõime on üle 500 m3 aastas ja mida renoveeritakse märkimisväärselt, paigaldatakse renoveerimise ajal bensiiniaurude regenereerimise II etapi süsteem. Märkimisväärse muutuse all mõistetakse näiteks kütuse jaotus- või tankimisseadmete läbilaskevõime suurenemist üle 20 % võrreldes algse läbilaskevõimega või valvega automaatjaama muutumist valveta automaatjaamaks. Samas ei saa märkimisväärseks renoveerimiseks ja seega märkimisväärseks muutuseks pidada teenindusjaama sildi muutust, traditsioonilise teenidusjaama muutumist valvega automaatjaamaks ning seadmete kohandamist vastavalt olemasolevatele eeskirjadele.

3.3. Punkt 3

3.3.1. Komitee soovitab lisada lause „Kõik teenindusjaamad, mille läbilaskevõime on väiksem kui 3 000 m3 aastas, peavad deklareerima, kui läbilaskevõime ületab 3 000 m3 kalendriaastas”. Sel juhul tuleb süsteem paigaldada selle sama aasta esimese kuue kuu jooksul.

3.3.2. Punkti 3 sõnastus oleks seega järgmine:

Liikmesriigid tagavad, et üle 3 000 m3 aastase läbilaskevõimega olemasolevatesse teenindusjaamadesse paigaldatakse bensiiniaurude regenereerimise II etapi süsteem hiljemalt 31. detsembriks 2020. Kõik teenindusjaamad, mille läbilaskevõime on väiksem kui 3 000 m3 aastas, peavad deklareerima, kui läbilaskevõime ületab 3 000 m3 kalendriaastas. Sel juhul tuleb süsteem paigaldada selle sama aasta esimese kuue kuu jooksul. .

Artikkel 4

Bensiiniaurude regenereerimise lubatav miinimumtase

3.4. Punkt 1

3.4.1. Komitee soovitab 85 protsendi asendamist 90 protsendiga, kuna mitmed riigid on juba sellise miinimumtaseme sätestanud.

3.4.2. Punkti 1 sõnastus oleks järgmine:

Liikmesriigid tagavad, et bensiiniaurude regenereerimise II etapi süsteemi puhul on süsivesinike kogumise tõhusus vähemalt 85 % 90 %.

3.5. Uus punkt

3.5.1. Komitee soovitab selgemalt määratleda aurude regenereerimise II etapi seadmed.

Artikkel 5

Korrapärane kontroll ning nõuete täitmine

3.6. Punkt 1

3.6.1. Komitee leiab, et iga-aastane kontroll on veelgi olulisem automaatse jälgimissüsteemiga teenindusjaamade puhul, kuna seal ei ole kedagi vigu kontrollimas.

3.6.2. Punkti 1 sõnastus oleks järgmine:

Kui on paigaldatud automaatne jälgimissüsteem, tagavad l Liikmesriigid tagavad, et süsivesinike kogumise tõhusust kontrollitakse vähemalt kord aastas.

3.7. Punkt 2

3.7.1. Komitee teeb ettepaneku esimene lause välja jätta.

3.7.2. Teises lauses soovitab ta asendada tekst „ning katkestab automaatselt bensiini voolamise rikkis tankurist, kui riket ei kõrvaldata seitsme päeva jooksul” lausega „Teadaanne II etapi regenereerimissüsteemi toimimise rikkest toob kaasa kütuse jaotuse katkemise, kui riket ei parandata 72 tunni jooksul”.

3.7.3. Nimelt on seitsmepäevane tähtaeg liiga pikk. Säte kehtib ka valvega teenindusjaamade kohta.

3.7.4. Punkti 2 sõnastus oleks seega järgmine:

Kui on paigaldatud automaatne jälgimissüsteem, tagavad liikmesriigid, et süsivesinike kogumise tõhusust kontrollitakse vähemalt kord iga kolme aasta tagant. Automaatne jälgimissüsteem tuvastab automaatselt kõrvalekalded bensiiniaurude regenereerimise II etapi süsteemi nõuetekohasest toimimisest ja automaatse jälgimissüsteemi enda toimimisest, ning annab kõrvalekalletest teada teenindusjaamakäitajale ning katkestab automaatselt bensiini voolamise rikkis tankurist, kui riket ei kõrvaldata seitsme päeva jooksul . Teadaanne II etapi regenereerimissüsteemi toimimise rikkest toob kaasa kütuse jaotuse katkemise, kui riket ei parandata 72 tunni jooksul .

Brüssel, 13. mai 2009 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI

(1) http://ec.europa.eu/environment/air/transport/petrol.htm