ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
A.

arvestades, et turvalised, jätkusuutlikud ja konkurentsivõimelised energiatarned on ELi ja Ida-Euroopa partnerite kodanikele, majandusele ja keskkonnale väga tähtsad; arvestades, et EL on seadnud ambitsioonikad eesmärgid süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamiseks, taastuvenergia arendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks aastaks 2020; arvestades, et ELil ja Ida-Euroopa partneritel on nende eesmärkide saavutamise vastu ühine huvi, arvestades nende vastastikust sõltuvust energiatarnete ja transpordi valdkonnas;
E.

arvestades, et Euroopa Liidu ja selle Ida-Euroopa partnerite vaheline kaubandus on arenenud dünaamiliselt ning hõlmab aina rohkem koostöövaldkondi ja järk-järgult süvenevat majanduslikku integratsiooni, ning arvestades, et üha tihenevate kaubandussuhete süsteemi haldamiseks on nii EL kui ka idapartnerid mõistnud, et nende vahel on vaja kehtestada laiendatud lepinguline raamistik, mille eesmärk on uuendada kehtivaid kaubanduslepinguid;
D.

arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohtu viies koda otsustas 15. märtsil 2012. aastal osutada kohtu reglemendi reegli 391 alusel Ukraina valitsusele, et see peab tagama, et Ukraina endine peaminister Julia Tõmošenko saab adekvaatset arstiabi asjakohases asutuses;
10.

nõuab tungivalt, et idapartnerluse riigid ja ELi liikmesriigid võitleksid naistevastase vägivalla kõikide vormide vastu, rakendades õigusloomealaseid ja institutsionaalseid strateegiaid ning riiklikke haridusstrateegiaid; rõhutab, et on vaja suurendada üldsuse teadlikkust selle kohta, et naistevastane vägivald on kriminaalkuritegu ja inimõiguste rikkumine; rõhutab, et tähtis on saavutada täielik sooline võrdõiguslikkus, võttes vastu soolise võrdõiguslikkuse poliitika ja tegevuskavad, et käsitleda tohutuid soolisi palgaerinevusi, mis on naiste majandusliku sõltumatuse peamine tegur; toetab kindlalt kõiki ELi välispoliitikasse kaasatud algatusi, stiimuleid ja suutlikkuse suurendamise meetmeid, mille eesmärk on edendada naiste osalust otsusetegemise kõikidel tasanditel, nii töö kui ka eraelu tasandil, ning kodanikuühiskonna kaasamist soolise võrdõiguslikkuse küsimustesse; tuletab meelde seoses soolise võrdõiguslikkusega võetud rahvusvahelisi kohustusi;
12.

julgustab ELi liikmesriike, kes kogesid üleminekut autoritaarselt režiimilt demokraatiale, pakkuma nõuandeid Ida-Euroopa partneritele, tuginedes õppetundidele, mis on saadud õnnestumistest ja raskustest, mida nad on kohanud viimase kahekümne aasta jooksul; soovitab, et partnerriigid võtaksid oma üleminekul suuremale demokraatiale ja poliitilisele ühtsusele ELiga vastu seadusandlikke ja konkreetseid meetmeid, mis tagavad oma kodanike juurdepääsu riiklikele arhiividele, mis on seotud endiste autoritaarsete režiimide jälitustegevusega;
6.2.

COSAC on seisukohal, et riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi vaheline koostöö on üks peamine vahend parimate tavade vahetamise protsessis Euroopa tasandil. Näiteks on hiljutiste Euroopa poolaastat käsitlevate kohtumiste tõttu seda koostööd arendatud ELi eelarve-, majandus- ja tööhõivepoliitika valdkonnas.
1.

kutsub liikmesriike üles toetama käsitööndusliku jäätise kui kõrgekvaliteedilise toote valmistamist, kuna see on ala, kus ELi majandus on konkurentsivõimeline, ning kuna see on võimalus, mida tuleks ära kasutada, arvestades praegust kriisi piima- ja muudes sektorites;
1.

võtab vastu kodukorra artikli 156 lõike 1 teise lõigu järgmise tõlgenduse: „Muudatusettepanekud võivad olla allkirjastatud elektrooniliselt mõnesid komisjone hõlmava pilootprojekti kontekstis tingimusel, esiteks, et projektis osalevad komisjonid on selleks nõusoleku andnud, ja teiseks, et on võetud vajalikud meetmed allkirjade autentsuse tagamiseks.”
A.

arvestades, et komisjon on rõhutanud, et Euroopa Parlamendil tuleks kindlasti otsus vastu võtta enne 3. oktoobrit 2012, sest põhiõigusakti sätteid seoses tootjaorganisatsioonide läbirääkimistega lepingute sõlmimiseks piima- ja piimatoodete sektoris hakatakse kohaldama alates nimetatud kuupäevast;
A.

arvestades, et hulgiskleroos (MS) on kõige sagedasem noorte täiskasvanute neurodegeneratiivne haigus ja peamine mittetraumaatiliste puuete põhjus ning selle all kannatab Euroopas umbes 600 000 inimest;
(2)

ELi lepingu artikli 13 lõikes 2 on sätestatud, et iga institutsioon tegutseb talle aluslepingutega antud volituste piires ning vastavalt nendes sätestatud korrale, tingimustele ja eesmärkidele. Nimetatud säte näeb samuti ette, et institutsioonid on omavahelises koostöös üksteise suhtes lojaalsed. Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikkel 295 sätestab, et Euroopa Parlament ja nõukogu korraldavad muuhulgas oma koostööd ühisel kokkuleppel ning et selleks võivad nad kooskõlas aluslepingutega sõlmida institutsioonidevahelisi kokkuleppeid, mis võivad olla siduva iseloomuga.
(3a)

Selleks, et hoida ära tõsise kahju tekitamine Euroopa Liidu banaanitoodangule, tuleb luua asjakohased kaitsemehhanismid, kuna nimetatud sektoril on paljude äärepoolseimate piirkondade põllumajanduslikus lõpptootmises tähtis osakaal. Nende piirkondade looduslikest tingimustest tulenevad napid võimalused tootmist mitmekesistada teevad banaanikasvatusest väga tundliku tootmissektori. Seetõttu tuleb kindlasti luua tõhusad mehhanismid kolmandatest riikidest pärit toodete soodusimpordi suhtes tagamaks, et Euroopa Liidu banaanitootmine, mis on eriti äärepoolseimates piirkondades väga oluline tööhõivesektor, jätkuks võimalikult heades tingimustes.
A.

arvestades, et Euroopas kannatab iga aasta umbes 400 000 inimest haiglavälise äkilise südame seiskumise all, mille ellujäämismäär on alla 10 %;
E.

arvestades, et EL on pühendunud tulemuslikule mitmepoolsusele, mille keskmes on tugev ÜRO, sest see on väga oluline ülemaailmsete probleemidega tegelemiseks;
C.

arvestades, et kaasasündinud väärarendid on ühed põhilised imikute suremuse ja pikaajalise puude põhjustajad ning et Downi sündroomiga lapsed võivad kannatada mitmete kaasasündinud häirete all, millest kõige sagedasemaks on südamehaigused;
B.

arvestades, et kalanduse ülemaailmne jätkusuutlikkus on eelduseks kalavarude kaitsmisele ja sellele, et tulevased põlvkonnad saaksid kõnealuseid hindamatuid mereressursse kasutada, ning arvestades, et kalanduse koondumine erasektori kätte toob kaasa tõsised negatiivsed tagajärjed;
9.

COSAC on seisukohal, et komisjoni algatus valmistuda 22.–25. mail 2014. aastal toimuvateks Euroopa Parlamendi valimisteks on eriti teretulnud, olles siiski endiselt sügavalt mures Euroopa kodanike ja Euroopa Liidu vahelise sügava lõhe pärast; Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõike 2 raames rõhutab COSAC, et seoses Euroopa kodanike aastaga tuleks enne valimisi käivitada tõeline avalik arutelu, et ergutada ulatuslikku osalemist ja tugevdada sidet kodanike ja Euroopa Liidu vahel; selles osas peaksid parlamendid ja erakonnad tugevamalt töötama ELi küsimuste arutelude edendajatena, parandades kodanike teadlikkust oma õigustest ja Euroopa Parlamendi valimistest sõltuvatest probleemidest.
6.1.

COSAC tunnistab poliitilise dialoogi tähtsust vahendina, mis tugevdab Euroopa institutsioonide ja riikide parlamentide vahelist koostööd. COSAC möönab, et poliitilise dialoogi osas on siiani saavutatud märkimisväärset edu, ent usub siiski, et dialoogi on võimalik muuta veelgi tõhusamaks.
8.4.

COSAC toetab Euroopa Ülemkogu 24.–25. oktoobri 2013. aasta järeldusi 2015. aastaks digitaalse ühtse turu väljakujundamise suuniste kohta. COSAC toetab seda, et Euroopa Ülemkogu paneb rõhku vajadusele suurendada digitaalsektoris investeeringuid ja soodustada uuendusi. Seetõttu peab ta hädavajalikuks, et kogu ELis ühtlustatakse digitaalsektorit reguleeriv raamistik, luuakse ühtne autoriõiguste kord, lihtsustatakse loamenetlusi ja tagatakse samas intellektuaalomandi õiguste kõrgetasemeline kaitse, võttes arvesse kultuurilist mitmekesisust. COSAC on veendunud, et pärast Euroopa teadusruumi valmimist 2014. aasta lõpuks kasutatakse täiel määral rahastamisvahendeid, nagu COSME, Horisont 2020 ja riskijagamisrahastu, mille eesmärk on soodustada digitaalsektori uuenduslikkust. COSAC toetab Euroopa Ülemkogu seisukohta, et õigusaktide eelnõude menetlemine tuleb viia lõpule võimalikult kiiresti, eelkõige valdkondades nagu e-identimine ja usaldusteenused, e-arved ja makseteenused. COSAC jagab Euroopa Ülemkogu muret ELi digitaalsektoris leiduvate oskuste mittevastavuse pärast tööturu nõudmistele ja nõustub Euroopa Ülemkogu poolt olukorra lahendamiseks väljapakutud konkreetsete meetmetega.
1.5.

COSAC tunnistab, et täielikult integreeritud Euroopa energiaturgu on võimalik saavutada üksnes energiataristu ennetava ja üheaegse arendamise ning ELi energiaalaste õigusaktide rakendamise ja kohaldamise kaudu. Mõningaid liikmesriike saab ikka veel käsitleda energiasaartena ja seetõttu vajavad need eritähelepanu, sealhulgas rahastamisel, et kaotada nende isoleeritus ELi energiaturgudest. Seetõttu kutsub COSAC Euroopa Komisjoni üles võtma meetmeid, mis hõlbustavad vajalike energiaühenduste arendamist, ning palub tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid ELi õigusakte, millega kehtestatakse raamistik täielikult ja tõhusalt toimiva elektri- ja gaasienergia siseturu juurutamiseks. Mida paremini ja tõhusamalt toimib kogu ELi hõlmav järjest integreeritum energiaturg, seda paremad on võimalused energiatarbijate kaitsmiseks ja kütteostuvõimetuse leevendamiseks. COSAC toob esile, kui tähtis on, et ELi liikmesriigid vaataksid läbi oma energiavarustuse ning mitmekesistaksid oma energiatarneid kolmandatest riikidest.
2.2.

COSAC märgib, et mõned parlamendid/parlamendikojad on viidanud delegeeritud õigusaktide ülemäärasele kasutamisele Euroopa Komisjoni poolt, samal ajal kui teised on rõhutanud, et delegeerida ei tohiks olemuslikke osi ning volituste delegeerimise kestuse kontseptsiooni tõlgendus ei tohiks kaasa tuua volituste ajaliste piiranguteta delegeerimist. Mõned parlamendid/parlamendikojad on seisukohal, et sellised tavad võivad jätta liikmesriikide parlamendid ilma neile aluslepingutega antud volitustest üle kontrollida kõik delegeeritavate sätete muudatusettepanekud. Euroopa Parlamendi täielikku kaasatust vastuväidete esitamisel ja volituste tagasivõtmisel peetakse igal juhul oluliseks demokraatliku kontrolli tagamiseks. Mõned parlamendid/parlamendikojad on avaldanud soovi, et edaspidine volituste delegeerimise kestus ei ületaks viie aasta piiri ja võimalik oleks vaid ühekordne automaatne pikendamine samaks ajavahemikuks. Pikendamise kohta peaks Euroopa Komisjon esitama aruande.
3.2.

COSAC on seisukohal, et erilist tähelepanu tuleks pöörata rändevoogude juhtimise tundlikule küsimusele ja seaduslike sisserändajate ELi riikide ühiskonda integreerimisele, et tungivalt nõuda Euroopa reageerimist praegustele ja tulevastele probleemidele; seetõttu tuleks Vahemere rakkerühma esitatud ettepanekute alusel võtta konkreetseid järelmeetmeid, kuna kõige sagedamini kasutatakse rändeks mereteid ning see toob ühtlasi kaasa suuri inimkaotusi. COSAC rõhutab, et on vaja algatusi, mis on suunatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 80 sätestatud solidaarsuse ning vastutuse õiglase jagamise põhimõtete rakendamisele sellistes valdkondades nagu varjupaigaalaste riiklike otsuste vastastikune tunnistamine, vastuvõtupunktide koostöö ELi tasandil, et tulla toime võimalike kriisiolukordade ja erilise survega, ning erandolukorra plaanimine ja kriisiohjamine.
2.1.

COSAC tunnistab, et ELi kaubanduspoliitika on Euroopa jaoks ülisuure geopoliitilise ja majandusliku tähtsusega, et kujundada üleilmastumist, tugevdada rahvusvahelisi standardeid ja suurendada juurdepääsu välisturgudele; COSAC leiab, et õiglaselt läbi räägitud, läbipaistvad ning laialdased ja laiaulatuslikud kaubanduslepingud kolmandate riikidega, milles on kokku lepitud selleks, et nendest saadaks vastastikust kasu, võivad olla olulised vahendid ELi osa suurendamiseks ülemaailmses kaubanduses. COSAC märgib, et kui Euroopa Liit praegu midagi ette ei võta, kehtestab rahvusvahelised eeskirjad keegi teine.
3.3.

COSAC tuletab meelde Euroopa Liidu laienemise edu ja rõhutab, et oluline on toetada selliste riikide Euroopa integratsiooniprotsessi, kes on seda protsessi juba alustanud, võttes arvesse, et see protsess on juba märkimisväärselt panustanud nende riikide demokratiseerumisse, institutsioonide kaasajastamisesse ja suuremahulistesse majandusreformidesse.
191.

Muudatustega soovitakse selgitada, et parlamendiliikmed võivad lasta endale teenuseid osutada ka füüsilistel või juriidilistel isikutel, et saada konkreetseid ja täpselt määratletud teenuseid, mis on otseselt seotud parlamendiliikme mandaadi täitmisega. Kohustust avaldada kõikide füüsiliste ja juriidiliste isikute nimed, kelle kulud kaetakse parlamendiliikme assisteerimiskulude hüvitisest, pikendati nende isikutega sõlmitud lepingu kehtivuse ajaks. See on kooskõlas aluslepingutes (40) sätestatud läbipaistvuse põhimõttega, mille tähtsust on meenutanud eelkõige Euroopa Ombudsman (41).
4.2.

COSAC toetab ühtekuuluvuspoliitika jätkamist pärast 2020. aastat kohustusega hoida rahastus tasemel, mis on poliitika eesmärkide saavutamiseks piisav. Kuna ühtekuuluvuspoliitika on peamine solidaarsuse tagamise tööriist, millega liikmesriikide ja nende piirkondade teineteisele lähenemist stimuleerida, rõhutab COSAC, et oma vahendite kaudu saavutataks investeeringute kiirendav ja kordistav mõju ning lahendataks piirkondlikud erinevused. Lisaks on tähtis, et kõik piirkonnad saaksid ühtekuuluvuspoliitikast kasu ning et kõige vähem arenenud piirkonnad jääksid poliitika peamiseks sihtmärgiks.
1.1.

COSAC tõdeb, et viimased 60 aastat on olnud kõige rahumeelsem ja jõukam aeg Lääne-Euroopa ajaloos ning Euroopa Liidul on olnud selles oluline roll. EL rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriigi põhimõtted ja inimõiguste austamine ning need on praegu sama olulised kui 60 aastat tagasi.
I lisa — 2018. aastal tehtud C-ümberpaigutamiste ülevaade

Overview of C transfers during the financial year 2018
3.1

COSAC tuletab meelde, et EL on praegu enam kui 80 maailma riigi suurim kaubanduspartner ning on seisukohal, et kaubandus on jõukuse loomiseks hädavajalik, kui see toimub avatud ja õiglastel alustel.
1.2.

COSAC on seisukohal, et tuleb teha suuremaid jõupingutusi, et kaitsta ELi välispiire eesmärgiga ennetada ebaseaduslikku ELi sisenemist, võidelda inimkaubanduse ja ebaseaduslikult üle piiri toimetamise vastu ning hoida ära inimeste hukkumist merel. COSAC tunnistab ELi välispiiride kaitsmise seisukohast Schengeni ja selle reformi olulisust, sh Schengeni laienemise protsessi edendamist, tingimusel, et täidetud on kõik tingimused. Samuti rõhutab COSAC vajadust tõhustada märkimisväärselt ebaseaduslike rändajate tagasisaatmist kooskõlas rahvusvahelise ja ELi õiguse aluspõhimõtetega. Kooskõlas Euroopa Ülemkogu oktoobri järeldustega on COSAC seisukohal, et kehtivaid tagasivõtulepinguid tuleks kõigi ELi liikmesriikide suhtes rakendada täielikult ja mittediskrimineerival viisil ning sõlmida tuleks uued ametlikud tagasivõtulepingud, töötades samas välja vajalikud mõjutusvahendid ja kohaldades neid, kasutades kõiki asjakohaseid ELi poliitikameetmeid ja vahendeid. Selleks et täielikult rakendada ELi-Türgi avaldust kõigi ELi liikmesriikide suhtes, tuleb teha täiendavaid jõupingutusi.
6.

Euroopa Parlamendi üheksas koosseis alustas tööd 2. juulil 2019. Uusi liikmeid on selles koosseisus 61 %, mida on palju rohkem kui eelmistes koosseisudes ja mis on kõrgem määr kui 50 %, millega oli arvestatud parlamendi 2019. aasta eelarve koostamisel.
8)

COSAC tuletab meelde, et 2019. aastal tähistatakse Lissaboni lepingu kümnendat aastapäeva ja ELi põhiõiguste harta vahetu õigusmõju algust. Meenutades, et liidu aluseks on sellised väärtused nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine, kinnitab COSAC veel kord, et need väärtused on normiks kogu Euroopa Liidu poliitikas. COSACi seisukoht on, et õigusriik on kodanike silmis ELi legitiimsuse jaoks põhjapaneva tähtsusega. COSAC tunnustab Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti tööd ja pooldab, et ametil oleks oluline roll selle tagamisel, et ELi ülesannete korrapärasel täitmisel austatakse põhiõiguseid.
10.

Euroopa Parlamendi uus finantsjuhtimissüsteem võeti kasutusele 6. jaanuaril 2020. See põhineb SAP lahendusel S4/HANA, mis võimaldab umbes 2 400 kasutajal teha kõiki igapäevaseid finantstehinguid kaugjuhtimise teel. Tegemist on uuendusega, mis on võimaldanud finantstehingute järjepidevust kaugtöö tegemisel.
(3)

COSAC on vapustatud raketi- ja kamikaze -droonide rünnakutest, mille Venemaa on korraldanud Ukraina tsiviil- ja energiataristule ning haridusasutustele, hävitades kodusid ja tappes tsiviilisikuid, ja mõistab need teravalt hukka. COSAC märgib, et need on inimsusvastased kuriteod, ning kutsub seetõttu riikide parlamente üles tunnistama Venemaa praeguse režiimi terroristlikuks.
18.

2021. aastal on suurte kinnisvaraprojektide olukord järgmine. Luxembourgis a. Parlamendi kinnisvarastrateegia oluline osa on ADENAUERi hoone projekt, mis toob kõik Luxembourgis tegutsevad parlamendi teenistused ühe katuse alla. Projekti esimene osa (idatiib, mis moodustab umbes 75 % kogu projektist) viidi lõpule 2020. aasta oktoobris. Esimesed töötajad hakkasid uues hoones tööle alates 2020. aasta novembrist ja neid lisandus kogu 2021. aasta esimese poolaasta jooksul. 2021. aastal alustati läänetiiva ehitustöid. Strasbourgis b. WEISSi hoone sissepääsu turvalisuse tagamise projektis esines viivitusi, kuna mobiilioperaatorite töö ehitusmaad läbivas kaabelvõrgus lükkus edasi ja COVID-19 kriisi tõttu tekkisid viivitused materjalide tarnimisel. c. WEISSi hoones viidi lõpule tööd istungisaali fuajee audiovisuaalseadmete ajakohastamiseks. d. CHURCHILLi ja DE MADARIAGA hoonetes on käimas mitmesugused projektid: toitlustuskohtade renoveerimine ja laiendamine, sanitaarruumide kohandamine nõutavatele standarditele, valgustuse parandamine ja takistuste kõrvaldamine koridorides, et täita nõudeid seoses piiratud liikumisvõimega isikutega. Brüsselis e. Käimas on ZWEIGi hoone külastuskeskuse teise etapiga seotud ehitustööd. f. SPINELLI hoones alustati 2021. aastal multifunktsionaalse restoraniruumi renoveerimistöid ja need on veel pooleli. Kõigis kolmes töökohas: g. Universaaldisaini põhimõtet silmas pidades jätkuvad Strasbourgis ehitustööd vastavalt kavandatud juurdepääsetavuse tegevuskavale ning kooskõlas Prantsusmaa ametiasutustele edastatud planeeringuga; Brüsselis astuti 2021. aastal olulisi samme, et võtta kõigis kavandatavates renoveerimistöödes arvesse juurdepääsetavuse aspektide lisandumist. Euroopa Parlamendi büroodele juurdepääsu parandamise tehniline kirjeldus valmis 2021. aastal.
30.

Vastavalt praeguse finantsmääruse artikli 61 lõike 1 punktile e vastutavad peaarvepidajad selliste eelarvevahendite käsutajate sisseseatud süsteemide heakskiitmise eest, mis on mõeldud raamatupidamisaruannete koostamiseks või põhjendamiseks. Selleks, et peaarvepidaja saaks tõendada, et raamatupidamisaruanded annavad tõese ja erapooletu ülevaate vastavalt praeguse finantsmääruse artiklile 123, peaks süsteemide heakskiitmine hõlmama süsteemide tõhusat toimimist asjassepuutuval ajavahemikul ja seega esitatud andmete usaldusväärsust, mitte üksnes selliste süsteemide kasutuselevõtmist või muutmist, nagu seda praegu tehakse. Institutsioonide raamatupidamisaruannete (19) puhul on oht, et nende koostamisel piirdutakse lihtsalt mehaanilise andmete kokkupanekuga, selleks otstarbeks kehtestatud raamatupidamisprotseduuride tulemiga, ning konsolideeritud raamatupidamisaruannete puhul võidakse andmed konsolideerimise asemel lihtsalt liita. Kontrollikoda leiab, et finantsmääruse artikli 61 lõike 1 punktis e tuleks selgitada, et peaarvepidajad on volitatud selliste süsteemide tõhusat toimimist tõendama.
10.

Mitmel juhul nõuab muudatuste sõnastus selgitamist. — Artikli 7 lõikesse 1 lisatud sõnastus jätab mulje, et eelarvevahendite käsutajad peaksid ametliku ümberarvestuskursi asemel eelistama toetus- või muudes lepingutes sätestatud ümberarvestuskurssi, kuid samas selgitatakse seletuskirja punkti 2.1 kolmandas lõigus, et lepingukurssi kasutavad ümberarvestusteks vaid lepingupooled ja abisaajad. — Artikli 21 lõiget 2 on muudetud nii, et see oleks vastavuses finantsmäärusega, milles nõutakse märkimisväärseid kulusid hõlmavate programmide ja meetmete vahe- ja/või järelhindamist, kuid terminit “märkimisväärsed” lahti ei seletata. Lisaks kaasneb sellise sõnastusega oht, et hinnangut ei anta poliitikavaldkondadele, millel on suur tähtsus ja mõju, kuid mille eelarvelised kulud on madalad (nt konkurents, ühisturg). — Artikli 66 lõike 2 teisest lausest jääb mulje, et kulusid kinnitab avansikontode haldaja, kuigi tegelikult ta vaid tõendab ajutiselt kulusid ja teeb makseid. — Artikkel 130 ja artikli 164 lõige 1b võimaldavad teatud tingimustel vähendada tõendavate dokumentide hulka “vältimatult vajalikeni”, kuid samas ei seletata seda terminit lahti. Lisaks ei tohiks ühelgi juhul nõuda enamat kui vältimatult vajalik. — Artikli 86 lõikes 1 ja artikli 106 lõikes 5 tehtud muudatused on kontrollikojale küll vastuvõetavad, kuid ei ühildu komisjoni seatud eesmärgiga “kolmandate riikide riiklikest õigusaktidest tulenevate takistuste puhul” oma huvidest loobuda.
34.

Kehtiv õiguslik raamistik eeskirjade eiramiste ja pettuste vastu võitlemiseks on keerukas ning kontrollikoja auditid on näidanud, et seda on raske rakendada. Uus määrus lisab veelgi keerukust, seda eriti määratluste ja aruandluskriteeriumide osas.
2.

Künnis on määratud komisjoni kalkulatsioonide alusel, mis põhinevad ELi välislaenude erinevatel stsenaariumidel; Euroopa Investeerimispanga uus välislaenumandaat järgmiseks finantsperspektiiviks (2007–2013) ei ole veel vastu võetud. Usaldusväärsete andmete või prognooside puudumisel näevad praegused eeskirjad ette fondi varustamise protsendimäära tõstmise, kui lepinguliste kohustuste täitmata jätmisele järgnenud tagatiste kasutamise ajal on fondis vähem raha kui 75 % sihtsummast. See säte on kavas asendada “leevendusmehhanismi” rakendamisega. Fondi varustamise uus kord põhineb tagantjärele tehtavatel arvutustel, nii et varustamine toimub ajalise nihkega. Kontrollikoda leiab, et komisjon peaks kaaluma hoiatusmehhanismi loomist, mille abil teavitada eelarvepädevaid institutsioone, kui fondi põhivara on langenud alla 75 % sihtsummast kas tagatiste lisandumise ja/või tagatiste kasutamise tõttu. Nii saaksid eelarvepädevad institutsioonid ebasoovitavatest arengutest teada varakult, mitte alles siis, kui tuleb võtta erakorralisi meetmeid fondi vahendite täiendamiseks (näiteks kui fondi vahendid on langenud alla 50 % sihtsummast).
11.

Juurdluste puhul tuleb tagada õiguslike menetluste järgimine. Määruse (EÜ) 1073/1999 artikli 14 kohaselt tuleb OLAFi uurijate poolt läbiviidavate juurdluste uurimise jooksul tekkivad kaebused esitada ameti direktorile. Tegemist ei ole rahuldava lahendusega, kuna see ei taga kaebuse esitajale nõude sõltumatut läbivaatamist. Juurdluse all olevad isikud on alternatiivina pöördunud ombudsmani poole, kui arvasid, et nende põhiõigusi oli rikutud. Selline menetlus on osutunud mitterahuldavaks ning mitmel juhul viinud olukorrani, kus ombudsmani tegevust on käsitletud juurdluste käiku sekkumisena. Komisjoni ettepanekuga antakse järelevalvekomiteele ülesanne kontrollida uurijate käitumist. See ei ole paremaks lahenduseks, kuna antud lahendus läheb vastuollu põhimõttega, mille kohaselt komitee ei tohiks sekkuda käimasolevatesse juurdlustesse.
63.

Esitatud määruse artikli 39 lõikes 1 märgitakse seoses EAGGF tagatisrahastust perioodil 2000–2006 rahastatavate maaelu arendamise programmidega, et maksed kasusaajatele lõpetatakse hiljemalt 15. oktoobril 2006. Erandina (artikli 39 lõike 1 lõik c), ajavahemikul 16. oktoober kuni 31. detsember 2006 maaelu arendamise meetmetele tehtud kulutused liidetakse EAFRD 2007–2013 aastate eelarvega. See tähendab ilmselt seda, et pärast aastat 2006 kasusaajatele alates 2003. aastast kehtima hakanud viieaastaste kulukohustuste raames tehtud makseid, mis on tõenäoliselt märkimisväärsed, ei liideta EAFRD eelarvesse ja seega ei kaasrahastata üldse. See võib põhjustada liikmesriikides eelarvelisi ja õiguslikke probleeme: artikkel 48 sätestab ilmselt protseduuri selliste probleemidega tegelemiseks.