Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 40/04)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE STANDARDMUUDATUSE KOHTA, MILLEGA MUUDETAKSE KOONDDOKUMENTI

„Almansa“

PDO-ES-A0044-AM04

Teate esitamise kuupäev: 26. oktoober 2021

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Analüütilise näitajaga „jääksuhkrusisaldus“ seotud terminite kohandamine kehtivate õigusnormidega

Kirjeldus

Analüütiline näitaja „jääksuhkrusisaldus“ nimetatakse ümber „üldsuhkrusisalduseks fruktoosi ja glükoosina“ vastavalt komisjoni 17. oktoobri 2018. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/34 artiklile 20, milles on määratletud üldsuhkrusisaldus fruktoosi ja glükoosina.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 2 alapunkti 1, muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna sellega kohandatakse termineid, mida kasutatakse seoses füüsikalis-keemiliste omadustega, ning sellega ei muudeta kuidagi lõpptoodet, mis säilitab seoste kirjelduses esitatud loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust tulenevad omadused ja tunnusjooned. Seega ei liigitu see muudatus ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 käsitletud muudatuseks.

Põhjendus

Täpsustada, kuidas tuleb väljendada veini suhkrusisalduse väärtusi.

2. Analüütiliste parameetrite läbivaatamine

Kirjeldus

Tehtud muudatused on järgmised: punaste veinide puhul on vähendatud happesust ja värvuse piirmäära.

Lisaks muudetakse veiniliike järgmiselt: kuivad valged ja roosad veinid, kuivad punased veinid, poolkuivad, poolmagusad ja magusad veinid ning kvaliteetvahuveinid.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 2 ja koonddokumendi punkti 4.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna sellega ei muudeta kuidagi lõpptoodet, mis säilitab seoste kirjelduses esitatud loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust tulenevad omadused ja tunnusjooned. Seega ei liigitu see muudatus ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 käsitletud muudatuseks.

Põhjendus

Üldhappesuse vähenemine 0,5 grammi liitri kohta Viimastel aastatel on täheldatud keskmise temperatuuri tõusu, mis on toonud kaasa üldise happesuse vähenemise kõigi viinamarjasortide puhul. Selle tulemusena on veinide üldhappesus väiksem, mis veinide pikaajalise vaadis seismisega väheneb viinhappesoolade sadestumise tõttu veelgi ning seepärast tuleb kohandada füüsikalis-keemilisi näitajaid.

Punase veini värvuse miinimummäära alandamine: kaitstud päritolunimetusega veini „Almansa“ tootmispiirkonnas on esindatud eri viinamarjasordid: ’Garnacha Tintorera’, millest võib looduslikult saada väga ereda värvusega veine, ning sortidest ’Monastrell’ ja ’Garnacha tinta’ saadakse samas keskmise värvitugevusega mahedamaid veine. Viimase kümne aasta jooksul nõutakse turul üldiselt ühe sordi veine, mis on puuviljasemad ja kõnetavad uusi veinikultuuriga liituvaid tarbijate põlvkondasid. Iga veinitehase önoloogidel peavad olema vajalikud vahendid, et toota selliseid meie tootmispiirkonnast ja sortidest tulenevate omadustega veine, mis tekitavad huvi ka riiklikel ja rahvusvahelistel turgudel.

Punaste veinide värvitugevuse miinimummäära alandamine ei too kaasa kvaliteedi halvenemist, pigem vastupidi – see suurendab piirkonna eri viinamarjasortide pakutavaid võimalusi toota peenemaid, nüansirikkamaid ja huvitavamaid veine.

3. Organoleptiliste omaduste uuesti määratlemine

Kirjeldus

Muudetud on eri veiniliikide organoleptilise kirjelduse sõnastust.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 2 alapunkti 2 ja koonddokumendi punkti 4.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna organoleptiliste omaduste kohandamisega selleks, et neid oleks võimalik organoleptilise analüüsi käigus paremini hinnata, ei muudeta kuidagi lõpptoodet, mis säilitab seoste kirjelduses esitatud loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust tulenevad omadused ja tunnusjooned. Seega ei liigitu see muudatus ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 käsitletud muudatuseks.

Põhjendus

Standardi UNE-EN-ISO 17065 rakendamine tootespetsifikaadi kontrollimisel tingib vajaduse muuta asjaomaste veinide organoleptilist kirjeldust, et nende omadusi saaks siduda hinnatavate tunnustega degusteerimiskomisjoni kaudu, mis vastab standardiga UNE-EN-ISO 17025 kehtestatud kriteeriumidele.

4. Veinivalmistuse eritavade kohandamine

Kirjeldus

— On kaotatud mõned veinivalmistusnõuded ning punaste viinamarjade veiniks töötlemise määra on suurendatud nii, et saagikus ei ületaks 74 liitrit 100 kilogrammi viinamarjade kohta; valgete viinamarjade puhul tuleb säilitada saagikus 70 liitrit veini 100 kilogrammi viinamarjade kohta.

— Valgete viinamarjade segamine punastega on keelatud.

— Viinamarjadele on kehtestatud alkoholisisalduse piirmäärad.

— Värvi ekstraheerimiseks on keelatud kasutada kuumutamisvõtteid.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkte 3 ja 5 ning koonddokumendi punkti 5.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna sellega ei muudeta kuidagi lõpptoodet, mis säilitab seoste kirjelduses esitatud loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust tulenevad omadused ja tunnusjooned. Seega ei liigitu see muudatus ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 käsitletud muudatuseks.

Põhjendus

Nagu igas põllumajanduslikus toidutööstuses, on ka veinisektoris viimastel aastatel toimunud tehnoloogia areng. Selline areng pakub veinitootjatele uusi vahendeid, et toota huvitavamaid, hästi säilivaid ja keskkonnasäästlikumaid veine. Tootespetsifikaadis sätestatud veinivalmistustavad on mitmes mõttes aegunud ega võta arvesse uusi veinivalmistustehnoloogiaid, uusi tootmisviise ega uusi veiniliike, mille järele on praegu turul nõudlus. Need veinivalmistustavad hõlmavad täielikult kääritatud suhkruid, minimaalse leotamisaja kehtestamist, käärimistemperatuuri piiranguid või 70 % veini ekstraheerimise piirangut, mis ei aita kuidagi parandada veini kvaliteeti ning mitmeski mõttes ei lase tehnikutel igas valmistusetapis viinamarjadest parimat kätte saada. Eespool öeldut silmas pidades peavad veinivalmistustavad olema suunatud kvaliteetveini tootmisele, andes igale tehnilisele meeskonnale teadmised, kogemused ja suutlikkuse rakendada parimaid meetodeid, mis sobivad spetsifikaadis sätestatud päritolunimetusega veinide „Almansa“ omadustega.

Saagikuse suurendamine 70 liitrilt 74 liitrini 100 kilogrammi punaste viinamarjade kohta põhineb asjaolul, et mõnest selle tootmispiirkonna sordist, nagu ’Monastrell’, ’Cabernet’, ’Garnacha’ või ’Merlot’, saab veidi suurema surve all pressimisel väga hea kvaliteediga polüfenoole sisaldava viinamarjavirde, mis praegu tuleb kasutuselt kõrvaldada, et mitte ületada kehtestatud piirnormi.

Mõnest väiksema antotsüaani- ja polüfenoolisisaldusega ning kaitstud päritolunimetusega „Almansa“ hõlmatud sordist valmistatud veinide kvaliteet paraneks tänu sellele 4 %lisele suurenemisele, mille tulemusena saadaks nende ühendite suurema kontsentratsiooniga vein.

Punaste ja valgete viinamarjade segamise keelu puhul on eesmärk säilitada meie piirkonna punaste veinide väljendusrikkus ja iseloom, kusjuures meie päritolunimetuse peamine ja eristav väärtus on meie punaste viinamarjade värvi-, tanniini- ja aroomirikkus. Seepärast leitakse, et sellised segud kahjustavad mainitud iseloomu ja vähendavad olulist eriomast tunnust, millel meie päritolunimetus põhineb, ja nii kaotaksime oma kõige olulisema identiteeditunnuse.

Veiniteaduses on leidnud kinnitust, et viinamarjade küpsus on kvaliteetveinide tootmise põhitegur. Korjatud viinamarjadest, mis jäävad alla kehtestatud piirmäärasid, saadakse veine, mille omadused ei peegelda meie päritolunimetuse tegelikku olemust, ning see kahjustaks meie viinamarjakasvatuspiirkonna kuvandit ja mainet.

Samuti soovitakse selle päritolunimetusega edendada meie veinide eristamist teiste piirkondade veinidest. See ei oleks võimalik, kui ei kasutataks ära kogu meie viinamarjade potentsiaali.

Kuumutamisvõtete puhul on marjakestade viinamarjavirdes leotamise aeg oluline iga viinamarjasordi omaduste esile toomiseks. Kuumutamise teel värvi ekstraheerimiseks kasutatavad meetodid ei jäta piisavalt aega, et marjakestad saaksid veinile anda sellisel määral lõhnu ja maitseid nagu traditsioonilisel leotamisel ning nii saadakse hea kvaliteediga veine, mis on aga kaotanud päriolunimetusele eriomase iseloomu. Seetõttu on nende meetodite kasutamine keelatud.

5. Veiniviinamarjasortide lisamine

Kirjeldus

Lisatud on kaks uut sorti: valge viinamarjasort ’Macabeo’ ja punane sort ’Cabernet Franc’.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 6, muudatus ei mõjuta koonddokumenti, kuna need lisatakse kõrvasortidena.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna tulemuseks on sama liiki vein, milles on säilinud seoste kirjelduses esitatud loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust tulenevad omadused ja tunnusjooned. Seega ei liigitu see muudatus ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 käsitletud muudatuseks.

Põhjendus

Neid sorte on kaitstud päritolunimetusega „Almansa“ hõlmatud tootmispiirkonnas juba viljeletud ning nendest valmistatakse veine, milles säilivad tootespetsifikaadis kaitstud päritolunimetusega veinidele kehtestatud omadused. Nende sortide lisamist põhjendatakse praeguse turunõudlusega.

6. Lisatingimuste ümbersõnastamine (märgistamine)

Kirjeldus

Üksnes ühe sordi nimetamise puhul muudetakse viinamarjade osakaalu. Välja on jäetud kaks traditsioonilist nimetust (Superior ja Rancio).

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 8 ja koonddokumendi punkti 9.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna sellega ajakohastatakse õigusnorme ja kohandatakse kohaldatavaid nõudeid. Tulemuseks saadakse sama liiki vein, milles on säilinud päritolunimetusega kaitstud toote omadused. Seega ei liigitu see muudatus ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 käsitletud muudatuseks.

Põhjendus

Esimeses lõigus ajakohastatakse kindla ja ainsa viinamarjasordi nime kasutamiseks vajalikku protsendimäära, viies selle 85 %ni. Sellega viiakse see kooskõlla kohaldatavate õigusaktidega (komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 50 lõike 1 punkti a alapunkt i). Kolmandast lõigust jäetakse välja kaks kasutusest kõrvale jäänud traditsioonilist nimetust.

7. Sertifitseerimisasutuste ja kehtivate õigusaktidega seotud teabe ajakohastamine

Kirjeldus

Ajakohastatud on volitatud kontrolliasutuste loetelu ja viidet kehtivatele ühenduse määrustele.

Sellega muudetakse tootespetsifikaadi punkte 8 ja 9, muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna sellega ajakohastatakse sertifitseerimisasutuste loetelu ja kehtivaid õigusakte. Seega ei liigitu see muudatus ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 käsitletud muudatuseks.

Põhjendus

Vajadus neid andmeid ajakohastada.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Almansa

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

5. Kvaliteetvahuvein

4. Veini(de) kirjeldus

1. Kuivad valged ja roosad veinid

LÜHIKIRJELDUS

Valged veinid on kerged, mõõduka alkoholisisaldusega, kahvatukollasest kuldkollaseni varieeruva värvusega, maitses on ülekaalus puuviljased noodid, kuid aimata võib ka puiduseid ja röstimise nüansse. Hea happesusega, värske ja puuviljase maitsega. Maitses võib aimata kergeid puidu ja röstimise nüansse.

Roosad veinid on maasikaroosast vaarika- ja lõheroosani varieeruva värvusega. Need on värsked, kerged ja keskmise happesusega veinid. Erksa ja puuviljase maistega.

* Maksimaalne üldalkoholisisaldus jääb lubatud piiridesse kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

—

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

11,5

Minimaalne üldhappesus:

4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

10

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

180

2. Valged, roosad ja punased poolkuivad, poolmagusad ja magusad veinid

LÜHIKIRJELDUS

Välimuselt ja lõhnalt sarnanevad need samast viinamarjasordist valmistatud kuivade veinidega.

Maitsmisel on tasakaalus happesus, alkoholi- ja jääksuhkrusisaldus.

* Maksimaalne üldalkoholisisaldus jääb lubatud piiridesse kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega.

* Vääveldioksiidi maksimaalne üldsisaldus: 180 milligrammi liitri kohta, kui üldsuhkrusisaldus fruktoosi ja glükoosina ületab 5 grammi liitri kohta, ning seaduslik piirmäär, kui sisaldus fruktoosi ja glükoosina on alla 5 grammi liitri kohta.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

—

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

9

Minimaalne üldhappesus:

3 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

16,7

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

—

3. Kuiv punane vein

LÜHIKIRJELDUS

Keskmise tugevusega kuni väga ere värvus võib varieeruda punastest toonidest lillakateni, granaat-, kirsi- või rubiinpunase varjundini.

Keskmise tugevusega kuni jõulisema puhta aroomiga, aimata võib puiduseid ja röstimise noote.

Keskmise tugevusega kuni jõulisema maitsega, heas tasakaalus ja hea struktuuriga, maitses võib tunda puiduseid ja röstimise nüansse.

* Maksimaalne üldalkoholisisaldus jääb lubatud piiridesse kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

—

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

12

Minimaalne üldhappesus:

4 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

11,7

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

150

4. Kvaliteetvahuvein

LÜHIKIRJELDUS

Peente püsivate mullidega valgete veinide värvus varieerub kahvatukollasest särava kuldkollaseni, roosasid veine on roosadest tellisepunaste toonideni. Puhtad ja puuviljased aroomid. Veinid nimetusega Reserva on tugeva lõhnaga. Tasakaalustatud maitsega, maitselt maheda struktuuriga.

* Maksimaalne üldalkoholisisaldus jääb lubatud piiridesse kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

—

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

10

Minimaalne üldhappesus:

3,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

13,3

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

185

5. Veinivalmistustavad

5.1. Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistuse eritava

Virde või veini ekstraheerimiseks ja pressimisjääkidest eraldamiseks rakendatakse asjakohast rõhku, nii et saagikus oleks kuni 74 liitrit veini 100 kilogrammi punaste viinamarjade kohta ja 70 liitrit veini 100 kilogrammi valgete viinamarjade kohta.

Punaste veinide tootmiseks peab minimaalne leotamisaeg olema 48 tundi.

Valgeid viinamarjasorte ei ole lubatud segada punastega.

Laagerdamisel kasutatavad puidust anumad peavad olema tammevaadid, mille maht peab vastama teatavate traditsiooniliste nimetuste kasutamise kohta kehtivate õigusaktidega sätestatud mahupiirangutele.

Vaadis laagerdamine

5.2. Suurim saagikus

Valged viinamarjasordid, mida kasvatatakse goblet’-meetodil ehk viinapuude lehtrikujuliseks tagasilõikamisega

7 860 kilogrammi viinamarju hektari kohta

55 hektoliitrit hektari kohta

Punased viinamarjasordid, mida kasvatatakse goblet’-meetodil ehk viinapuude lehtrikujuliseks tagasilõikamisega

6 430 kilogrammi viinamarju hektari kohta

47,58 hektoliitrit hektari kohta

Valged viinamarjasordid, mida kasvatatakse spaleermeetodil ehk tugivõrestikul

11 430 kilogrammi viinamarju hektari kohta

80 hektoliitrit hektari kohta

Punased viinamarjasordid, mida kasvatatakse spaleermeetodil ehk tugivõrestikul

10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

74 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Geograafiline piirkond hõlmab viinamarjaistandusi ja istandusaluseid maatükke, mis asuvad järgmistes omavalitsusüksustes:

— Almansa,

— Alpera,

— Bonete,

— Corral Rubio,

— Higueruela,

— Hoya Gonzalo,

— Pétrola,

— Chinchilla: ala, mis piirneb maanteega AB-402 (mis kulgeb Hornast Venta de Alhamani) ning ühest küljest Pétrola ja Corral Rubio omavalitsusüksusega ja teisest küljest Bonete, Higueruela ja Hoya Gonzalo omavalitsusüksusega.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

’GARNACHA TINTORERA’

’MONASTRELL’

’VERDEJO’

8. Seos(t)e kirjeldus

8.1. Vein

Päritolunimetuse „Almansa“ tootmispiirkond asub üleminekupiirkonnas, kus viinamarjaistandused paiknevad tasandikel, mida iseloomustab vett läbilaskev lubjarikas ja toitainevaene pinnas; lisaks on keskmine sademete hulk väike – 250 mm aastas. Vähene sademete hulk, vett läbilaskev pinnas ning väike saagikus võimaldavad toota rikkaliku lõhna ja väga intensiivse värvusega veine.

8.2. Kvaliteetvahuvein

Suur temperatuuri kõikumine ja lubjarikkad mullad võimaldavad kasvatada lubatud sorte, mis annavad veinidele aroomikuse ja tasakaalu; lisaks tagavad kuivus, väike saagikus ja päikesepaiste loomuliku alkoholisisalduse, võimaldades toota kindlaksmääratud alkoholisisaldusega veine. Vahuveinide valmistamisel kasutatakse alusveinina eelmises punktis nimetatud veine, mistõttu kehtib nende seoste kirjelduses öeldu ka vahuveinide kohta.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik:

täiendavad märgistusnõuded

Tingimuse kirjeldus

Kindla ja ainsa viinamarjasordi nime kasutamiseks peab vähemalt 85 % viinamarjadest pärinema sellest viinamarjasordist ning see peab olema märgitud veiniregistris.

Link tootespetsifikaadile

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/Mod_AM04%20_ALMANSA_cc_20210423.pdf

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.