SELETUSKIRI

1.Kavandatav reguleerimisese

Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) alusel loodud teenuste ja investeeringute komitees liidu nimel võetav seisukoht seoses sellise otsuse kavandatava vastuvõtmisega, mis käsitleb kohtu ja apellatsioonikohtu liikmete ning vahendajate tegevusjuhendit, mida kohaldatakse lepingu kaheksandast peatükist („Investeeringud“) tulenevates vaidlustes.

2.Ettepaneku taust

2.1.Ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vaheline laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping (CETA)

Ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) (edaspidi „leping“) eesmärk on liberaliseerida ja lihtsustada kaubandust ja investeeringuid ning edendada tihedamaid majandussuhteid Euroopa Liidu ja Kanada (edaspidi „lepinguosalised“) vahel. Lepingule kirjutati alla 30. oktoobril 2016 ning seda on ajutiselt kohaldatud alates 21. septembrist 2017.

2.2.Teenuste ja investeeringute komitee

Teenuste ja investeeringute komitee, mis käsitleb muu hulgas piiriüleseid investeeringuid puudutavaid küsimusi, on moodustatud lepingu artikli 26.2 lõike 1 punkti b alusel. Lepingu artikli 8.44 lõike 1 kohaselt annab teenuste ja investeeringute komitee lepinguosalistele võimaluse konsultatsioonideks lepingu kaheksanda peatükiga („Investeeringud“) seotud küsimustes, sealhulgas seoses raskustega, mis võivad tekkida lepingu kaheksanda peatüki („Investeeringud“) rakendamisel, ning lepingu kaheksanda peatüki („Investeeringud“) võimalike parandustega, arvestades eelkõige kogemusi ja suundumusi teistes rahvusvahelistes foorumites ning võttes aluseks lepinguosaliste muud lepingud.

Lepingu artikli 26.2 lõike 4 kohaselt tuleb teenuste ja investeeringute komitee kokku kord aastas, kui lepingus ei ole sätestatud teisiti või kui kaaseesistujad ei otsusta teisiti. Lepinguosalise või CETA ühiskomitee taotluse korral võib pidada lisakoosolekuid. Teenuste ja investeeringute komitee kaaseesistujad on lepinguosaliste esindajad. Komitee kehtestab oma koosolekute ajakava ja päevakorra vastastikusel nõusolekul. Ta võib kehtestada oma töökorra ja seda vajaduse korral muuta. Ta võib esitada CETA ühiskomiteele vastuvõtmiseks otsuse eelnõusid või võtta vastu otsuseid, kui lepingus on nii ette nähtud.

CETA ühiskomitee ja erikomiteede, sealhulgas teenuste ja investeeringute komitee töökorra 10. reegli punkti 2 kohaselt võib teenuste ja investeeringute komitee koosolekutevahelisel ajal teha lepinguosaliste kokkuleppel otsuseid või anda soovitusi kirjaliku menetluse teel. Selleks saadavad kaaseesistujad ettepaneku teksti kirja teel teenuste ja investeeringute komitee liikmetele vastavalt 7. reeglile, määrates kindlaks tähtaja, mille jooksul komitee liikmed teatavad kõikidest probleemidest või muudatustest, mida nad soovivad teha. Kui see tähtaeg on möödunud, teatatakse vastuvõetud ettepanekutest vastavalt 7. reeglile ja kantakse need järgmise koosoleku protokolli.

2.3.Teenuste ja investeeringute komitee kavandatav õigusakt

Teenuste ja investeeringute komitee kavatseb võtta vastu otsuse, mis käsitleb vahekohtu ja apellatsioonikohtu liikmete ning vahendajate tegevusjuhendit, mida kohaldatakse lepingu kaheksandast peatükist („Investeeringud“) tulenevates vaidlustes (edaspidi „kavandatav õigusakt“).

Kavandatava õigusakti eesmärk on täiendada kohaldatavaid eeskirju lepingu artikli 8.30 („Eetika“) alusel.

Kavandatav õigusakt muutub lepinguosalistele siduvaks.

3.Liidu nimel võetav seisukoht

Nagu on sätestatud lepingut käsitleva tõlgendava ühisdokumendi punkti 6 alapunktis f, on Euroopa Liit ja selle liikmesriigid ning Kanada leppinud kokku alustada viivitamata edasist tööd lepingu investeerimisalaste vaidluste lahendamist käsitlevate sätete (nn investeerimiskohtu süsteem) rakendamisega.

Lepingu artikli 8.44 lõikes 2 on sätestatud, et „[t]eenuste ja investeeringute komitee võtab lepinguosaliste nõusolekul ja pärast oma vastavate sisenõuete ja -menetluste täitmist vastu kohtu liikmete tegevusjuhendi, mida kohaldatakse käesolevast peatükist tulenevates vaidlustes ja mis võivad asendada kohaldatavaid eeskirju või neid täiendada, ning need võivad käsitleda muu hulgas järgmisi teemasid: a) avalikustamiskohustused; b) kohtu liikmete sõltumatus ja erapooletus ning c) konfidentsiaalsus. Lepinguosalised teevad kõik endast sõltuva tagamaks, et tegevusjuhend võetakse vastu hiljemalt esimesel päeval pärast käesoleva lepingu ajutise kohaldamise algust või jõustumist, ning igal juhul hiljemalt kaks aastat pärast seda kuupäeva“.

Lepingut käsitleva tõlgendava ühisdokumendi punkti 6 alapunktis f märgitakse sõnaselgelt „edasist tööd käitumisjuhendiga kohtute liikmete erapooletuse täiendavaks tagamiseks“.

Lisaks sellele on nõukogu protokolli kantud komisjoni ja nõukogu avalduses nr 36, mis käsitleb nõukogu otsuse vastuvõtmist, et anda luba CETA allkirjastamiseks liidu nimel, sätestatud: „Kohtute liikmete eetikanõuded, mis on CETAs juba ette nähtud, koostatakse üksikasjalikult, võimalikult kiiresti ja piisavalt aegsasti, et liikmesriigid saaksid neid oma ratifitseerimisprotsessis analüüsida, ning need koondatakse kohustuslikuks ja siduvaks tegevusjuhendiks (mis on samuti juba CETAs ette nähtud). Nimetatud tegevusjuhend peab eelkõige hõlmama järgmist: täpsed tegevuseeskirjad, mida kohaldatakse kohtu või apellatsioonikohtu liikme kohale esitatud kandidaatide suhtes, eelkõige selles osas, mis puudutab teabe avaldamist nende eelneva või praeguse tegevuse kohta, mis võib mõjutada nende ametisse nimetamist või nende ametiülesannete täitmist; täpsed tegevuseeskirjad, mida kohaldatakse kohtu või apellatsioonikohtu liikmete suhtes nende ametiaja jooksul; täpsed tegevuseeskirjad, mida kohaldatakse kohtu või apellatsioonikohtu liikmete suhtes nende ametiaja lõpus; sealhulgas teatavate ülesannete täitmise või elukutsete pidamise keeld kindlaksmääratud aja jooksul pärast nende ametiaja lõppemist; tõhus ja kohtute sõltumatust täielikult austav karistuste mehhanism, mida kohaldatakse tegevuseeskirjade mittejärgimise korral“.