LISA

a) VIITED

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad on võtnud käesolevate järelduste vastuvõtmisel teadmiseks järgmised dokumendid.

— Nõukogu 5. aprilli 2022. aasta soovitus noorte vabatahtlike liikuvuse kohta Euroopa Liidus (ELT C 157, 11.4.2022, lk 1).

— Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused „Noorte kui muutuste elluviijate tõhusam kaasamine keskkonna kaitseks“ (ELT C 159, 12.4.2022, lk 9).

— Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2021/2316, 22. detsember 2021, Euroopa noorteaasta (2022) kohta (ELT L 462, 28.12.2021, lk 1).

— Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused, milles käsitletakse noorte sisukat osalemist hõlbustavate ja noortele mõeldud kodanikuühiskonna tegutsemisruumide kaitsmist ja loomist (ELT C 501I, 13.12.2021, lk 19).

— Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused, milles käsitletakse mitmetasandilise valitsemise tugevdamist noorte otsustusprotsessides osalemise edendamisel (ELT C 241, 21.6.2021, lk 3).

— Euroopa Komisjoni roheline raamat elanikkonna vananemise kohta „Põlvkondadevahelise solidaarsuse ja vastutuse edendamine“ (COM(2021) 50 final).

— Nõukogu järeldused, mis käsitlevad vananemise süvalaiendamist avalikus poliitikas (6976/21 (2021)).

— Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused Euroopa noorte demokraatiateadlikkuse ja demokraatliku kaasatuse edendamise kohta (ELT C 415, 1.12.2020, lk 16).

— Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused „Noorte võimaluste suurendamine maa- ja äärepoolsetes piirkondades“ (ELT C 193, 9.6.2020, lk 3).

— Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, millega kehtestatakse suunised ELi noortedialoogi juhtimiseks – Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 (ELT C 189, 5.6.2019, lk 1).

— Euroopa Liidu Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon noortevaldkonnas tehtava Euroopa koostöö raamistiku kohta: Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 (ELT C 456, 18.12.2018, lk 1).

— Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta (2012) kohta (ELT L 246, 23.9.2011, lk 5).

— Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Uus Euroopa Bauhaus. Kaunis, kestlik, kaasav“ (COM(2021) 573 final).

— Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „ELi lapse õiguste strateegia“ (COM(2021) 142 final).

— Euroopa välissuhete nõukogu poliitikaülevaade, september 2021, Europe’s invisible divides: How covid-19 is polarising European politics.

— Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Võrdõiguslik liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM (2020) 152).

— Euroopa Komisjon, Mapping study on the intergenerational dimension of sport: final report to the European Commission, väljaannete talitus, 2020.

— Euroopa Komisjon, Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava.

— Euroopa Komisjon, Euroopa sotsiaalõiguste samba 20 põhimõtet.

— OECD, nõukogu soovitus noortele paremate võimaluste loomise kohta, OECD/LEGAL/0474, 10. juuni 2022.

— OECD aruanne Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice. Fit for all generations?22. november 2020.

— OECD aruanne Youth and COVID-19: Response, recovery and resilience, 11. juuni 2020.

— Euroopa Komisjoni talituste töödokument „Parema õigusloome suunised“ (SWD(2021) 305 final, 3. november 2021).

— ÜRO noortestrateegia: Youth 2030: Working with and for young people.

— Deležan Tomaž, Derailing modern democracies: the case of youth absence from an intergenerational perspective, Annales, 2018.

— Deležan Tomaž, Intergenerational dialogue for democracy. International IDEA Discussion Paper 1/2017.

— Parents for Future in Europe kiri ELi institutsioonidele, 12. juuni 2020.

b) KÄESOLEVATES JÄRELDUSTES KASUTATAKSE JÄRGMISI PEAMISEID MÕISTEID.

„Põlvkondadevahelise mõõtme edendamine noortepoliitika kujundamisel ja noorsootöös“ – põlvkondadevahelise dialoogi, põlvkondadevahelise solidaarsuse ja põlvkondadevahelise õigluse/võrdsuse edendamine noortevaldkonnas ELi noortestrateegia 2019–2027 volituste kohaselt järgmiselt:

— uuendusliku valdkondadevahelise noorsoopoliitikaga (näiteks põlvkondadevahelise mõõtme kehtestamine ühena horisontaalsetest prioriteetidest, sammastest või strateegilistest või tegevuseesmärkidest noorsoopoliitika dokumentides), mis soodustab dialoogi otsustusprotsessides, et võimaldada noortel oma elu mõjutavates otsustes võrdselt kaasa rääkida ning edendada seeläbi vanuselist mitmekesisust ja vanuselist võrdsust avalikus elus kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil;

— soodustades noorsootöö kättesaadavaks tegemist, integreerides põlvkondadevahelise solidaarsuse ja põlvkondadevahelise dialoogi noorsootöösse ja vabatahtlikusse tegevusse.

„Põlvkondadevaheline dialoog“ – interaktiivne ja turvaline osalusruum või võimalus, mis toob kokku nooremad ja vanemad põlvkonnad, et luua ühiseid teadmisi ja kollektiivseid kogemusi. Seda saab läbi viia mitmesuguste mehhanismide kaudu (nt küsitlused, kohtumised, ümarlauad, kodanike paneelarutelud, foorumid või nõuandekomisjonid), et saavutada kõrgetasemeline kodanikuteadlikkus, ühine otsuste tegemine ning põlvkondadevahelise võrdsuse ja õigluse põhimõtete integreerimine eri valitsemistasanditesse.

„Põlvkondadevaheline võrdõiguslikkus“ – ühiskonna kõikidele vanuserühmadele võrdsete võimaluste ja abi pakkumine. Sellega tagatakse, et kõigil vanuserühmadel on samad õigused ja kohustused.

„Põlvkondadevaheline võrdsus“ tähendab selle tunnistamist, et eri vanuserühmadel on erinevad vajadused ja et tasakaalustamatust tuleb parandada. Protsess on pidev ning nõuab eelarvamustest või süsteemsetest struktuuridest tulenevate tahtlike ja tahtmatute takistusete kindlakstegemist ja kõrvaldamist. Võrdsus tähendab mitmesuguse toetuse ja abi pakkumist sõltuvalt eri vanuserühmade konkreetsetest vajadustest või võimetest. Sellega tagatakse, et kõigile vanuserühmadele antakse vajalikud vahendid, et neil oleks juurdepääs samadele võimalustele.

„Põlvkondadevaheline õiglus“ viitab põlvkondadevahelisele aususele, mis põhineb ideel, et praeguse põlvkonna heaolu poole püüdlemine ei tohiks vähendada järgmiste põlvkondade võimalusi heaks ja inimväärseks eluks (ÜRO, 2013 (1)). Käesolevate nõukogu järelduste kontekstis kirjeldab põlvkondadevaheline õiglus tänapäeva põlvkondade, st nooremate ja vanemate põlvkondade vahelisi suhteid.

„Põlvkondadevaheline solidaarsus“ vastastikust toetust ja koostööd eri vanuserühmade vahel, et saavutada ühiskond, kus igas vanuses inimestel on täita oma vajadustele ja võimetele vastav roll ning nad saavad võrdsetel alustel kasu oma kogukonna majanduslikust ja sotsiaalsest arengust.

c) KOKKUVÕTE ELi NOORTEDIALOOGI ÜHEKSANDA TSÜKLI KOHASEID RIIKLIKKE KONSULTATSIOONE KÄSITLEVAST LÕPPARUANDEST:

ELi noortedialoogi üheksanda tsükli konsultatsioonietapp kestis 2022. aasta jaanuarist augustini. Käesolev noortedialoogi üheksanda tsükli tulemuste kokkuvõte hõlmab riiklike töörühmade korraldatud konsultatsioone, selles osalenud rahvusvaheliste valitsusväliste noorteorganisatsioonide panust ning Tšehhi Vabariigis Prahas toimunud ELi noortedialoogi üheksanda tsükli noortekonverentsi (2) tulemusi. Arvesse on võetud ka heade tavade vahekokkuvõtet (3).

1. alateema „Teave ja haridus“ tulemused

Konsultatsioonides osalenud noorte sõnul peaksid teave ja võimalused suurendada teadmisi kliimamuutustest olema:

— olema noortesõbralikud, juurdepääsetavad ja kättesaadavad erinevates vormingutes ja keeltes;

— näitama kliimamuutuste olulisust erinevate noorte elus;

— olema kõikehõlmavad, usaldusväärsed ja teaduslikult põhjendatud, hõlmama mitmesuguseid keskkonnateemasid ning tutvustama kestlikkusega seotud poliitilisi protsesse ja arengusuundi;

— tooma esile seosed kliimamuutuste ja ebavõrdsuse vahel, millest paljud noored ei olnud konsultatsioonide käigus teadlikud;

— minema kaugemale teabe jagamisest ning püüdma motiveerida ja võimestada noori tegutsema kestlikkuse nimel, sealhulgas poliitiliste meetmete ja kestlike elustiilivalikute tegemise kaudu;

— vältima nn maailmalõpusõnumeid, mis tekitavad lootusetuse tunnet ja mõjutavad noorte vaimset tervist.

Kestlikkusega seotud õppimisvõimaluste suurendamiseks soovitati paremini kasutada koole ja lisada see teema nende õppekavadesse. Kuigi koolid olid nende võimaluste jaoks kõige rohkem soovitatud foorumid, olid kodanikuühiskond, noorteklubid, noorteorganisatsioonid, digivahendid ja vastastikused programmid samuti kindlaks tehtud kasulike õpikeskkondade hulgas. Rõhutati vajadust rahastada noorsootööd ja noorteorganisatsioone, et laiendada kestlikkusega seotud õppimisvõimalusi.

2. alateema „Meetmete ja mõjuvõimu suurendamine“ tulemused

Konsultatsioonides osalenute ühine arvamus oli, et poliitikakujundajad ja poliitikud ei ole kestlikkuse ja keskkonnaga seotud küsimustes piisavalt meetmeid võtnud ning et noortel on väga piiratud võimalused pärida otsusetegijatelt nende teemade kohta aru. Poliitikute suhtes tunti usaldamatust ja rahulolematust. Paljud noored, kuid mitte kõik, oskasid loetleda mitmesuguseid olemasolevaid osalusmehhanisme (nt meeleavaldused, petitsioonid, kodanikuühiskonna organisatsioonid). Üldiselt aga väideti, et need mehhanismid ei suuda asjaomaste poliitikakujundajate tegevusetuse tõttu kestlikkuse alaseid muudatusi kaasa tuua. Ühtegi konkreetset liiki mehhanismi ei toodud üldiselt esile kui kõige tõhusamat. Ametlikes struktuurides osalevad noored (nt noortekogud, nõuandekomisjonid) ütlesid, et neil struktuuridel on poliitikakujundamises teatav mõju. Paljud noored ei olnud aga nendest struktuuridest teadlikud. Otsusetegijate vastutusele võtmise parandamiseks peeti vajalikuks teha järgmist:

— poliitikakujundajad kohustuvad võtma ulatuslikumaid meetmeid, mis põhinevad osalusmehhanismide tulemustel;

— parandatakse osalusmehhanismide kättesaadavust, tagades, et need keskenduvad tõrjutud rühmade muredele ja enamuse küsimustele, ning võimaldavad tõrjutud noortel võtta juhtrolli;

— suurendatakse kestlikkusega seotud osalemisvõimalusi, võimaldades eelkõige mitteametlikku ja korrapärast dialoogi valitud esindajatega;

— edendatakse ja kaitstakse noortekogusid, suurendades vahendeid, luues rohkem kohalikke noortekogusid ja tagades õigusliku toetuse.

3. alateema „Juhtimine“ tulemused

ELi noortedialoogi üheksanda tsükli noortekonverentsidel Prantsusmaal ja Tšehhi Vabariigis ning 22. jaanuaril 2022 Strasbourgis toimunud mitteametlikul ministrite kohtumisel tehti kindlaks noorte mure seoses noorte näilise kaasamisega. Konsultatsioonietapis osalenud noored ei olnud selle kontseptsiooniga nii tuttavad, kuid suutsid seda sageli ära tunda. Noorte näilist kaasamist peeti selliseks poliitikute või poliitikakujundajate ja noorte vaheliseks suhtluseks, mis hoolimata ootustest ei too kaasa tegelikke poliitilisi muutusi. Konsultatsioonide käigus tehti kindlaks, et osalusmehhanismid võivad vähendada noorte näilist kaasamist järgmiselt:

— läbipaistvuse ja nähtavuse suurendamine, andes noortele selget teavet nende nõudmiste täitmise teostatavuse kohta ning tagades poliitikakujundajate kohustuste avaliku registreerimise ja edendamise;

— pakkuda noortele järelmeetmeid ja tagasisidet meetmete kohta, mida poliitikakujundajad on võtnud pärast poliitikakujundajatega läbi viidud osalustegevust, andes avalikult aru tehtud muutustest või põhjendades määratud tähtaegadeks tegemata jäänud muudatusi, ning osaledes pidevas dialoogis noortega;

— järjepidevamate ja tugevamate seoste loomine osalusmehhanismide ja kestlikkusega seotud poliitikavaldkondade vahel.

4. alateema „Liikuvus ja solidaarsus“ tulemused

Konsultatsiooni käigus küsiti erinevatelt marginaliseeritud noortelt, mis võimaldaks neil ära kasutada kogu ELi hõlmavaid keskkonnaga seotud liikuvusvõimalusi. Peamiseks probleemiks olid rahalised takistused või tajutavad rahalised takistused. Nende hulgas olid otsesed kulud, võimatus võtta töölt puhkust või ohtu jääda sotsiaaltoetuseta. Oma osa mängisid ka keelebarjäär ja kättesaadava teabe puudumine võimaluste kohta. Mõned noored leidsid, et ELi liikuvusvõimalused ei ole mõeldud nendesuguse taustaga noortele. Üks tegur oli ka suundumus keskenduda kohestele elulistele vajadustele või kohalikele probleemidele, mitte keskkonnaküsimustele. Noored, kellega konsulteeriti, osutasid vajadusele:

— suurendada võimalustele juurdepääsu, kõrvaldades kulud, pakkudes lühiajalisi (kahe- kuni kolmepäevaseid) liikuvusvõimalusi, lihtsustades haldusmenetlusi ning luues otsekontakte koolide või kohalike projektide kaudu;

— suurendada liikuvust ja solidaarsusprojekte edendavate organisatsioonide rahastamist ja toetamist;

— keskenduda kohalikele keskkonnaalgatustele, mis on seotud marginaliseeritud noorte endi kogukondadega ja mõjutavad neid;

— suurendada teavitusmeetmeid ja -tegevust, sealhulgas pakkudes koolidega seotud liikuvusvõimalusi ning tehes koostööd organisatsioonide, spetsialistide ja varasemate osalejatega, kellel on marginaliseeritud noortega usalduslikud suhted;

— rõhutada osalemisega kaasnevat isiklikku kasu, eelkõige seoses tööalase konkurentsivõime ja tööoskustega, ning muuta võimalused atraktiivsemaks;

— pakkuda paindlikku, kvaliteetset ja professionaalset tuge, mis vastab mitmesugustele erinevatele ligipääsetavusvajadustele, sealhulgas rahastada neid organisatsioone, kes töötavad marginaliseeritud noortega, et toetada keskkonnaalase liikuvuse võimalusi.

5. alateema „Taristule juurdepääs“ tulemused

Üheks peamiseks teguriks, mis takistab noori tegemast kestlikumaid valikuid elus, olid rahalised piiranguid. Osalejad, kellega konsulteeriti, kutsusid üles arendama noortele tasukohast kestlikku taristut. Samuti juhiti tähelepanu taristu üldisele puudumisele maapiirkondades. Soovitud taristu liigid olid järgmised:

— taskukohane ja parem ühistransport koos ohutumate ja laialdasemate jalgrattateedega, mis on hästitoimiv võimalus autodega võrreldes;

— rahaliselt kättesaadavad eluasemevõimalused, kuna noored ütlesid, et rahalised takistused on nende jaoks peamine tegur, mis raskendab eluaseme valimisel kestlikkusega arvestamist;

— keskkonnasäästlikumad ja avatumad avalikud ruumid ning taastuvenergia edendamine;

— taskukohased kestlikud toidu- ja tarbimisvõimalused, sealhulgas ringlussevõtt ja korduskasutamine. See oli oluline paljude noorte jaoks, kuid mitte nii suur prioriteet kui teised soovitused.

Prahas toimunud ELi noortekonverentsil määrati kindlaks noortepoliitika ja noortesektori roll noorte osaluse toetamisel otsesemalt taristuga seotud poliitikavaldkondades, nagu transport, eluase, linnaplaneerimine, energeetika ja põllumajandus.

Valdkonnaülese teema „Põlvkondadevaheline dialoog “ tulemused

Prahas toimunud ELi noortekonverentsil tehti kindlaks, et kestlikkus ja kaasamine ei ole ainult noori, vaid pigem kogu ühiskonda mõjutav küsimus. Seetõttu märgiti, et poliitikakujundamise hea tava nõuab põlvkondadevahelist dialoogi kõigi põlvkondade vahel. ELi noortedialoogi üheksanda tsükli konsultatsioonidel ei nõutud tugevalt põlvkondadevahelist dialoogi, kuid selle teema tutvustamine osalevatele noortele pälvis teatavat toetust. Öeldakse, et põlvkondadevahelise dialoogi abil saab:

— legitimiseerida ja tunnustada noorte muresid ja jõupingutusi kestlikkuse küsimustes;

— luua põlvkondadevaheline vastastikune solidaarsus ja toetus;

— edendada põlvkondadevahelist õppimist ja võimaldada noortel mõjutada vanemate põlvkondade seisukohti kestlikkuse kohta.

Märgiti, et põlvkondadevaheline dialoog ei tohiks asendada olemasolevaid noorte osalusmehhanisme või otsest dialoogi noorte ja poliitikakujundajate vahel, vaid peaks toimuma nendega paralleelselt.

(1) ÜRO peasekretäri aruanne Intergenerational solidarity and the needs of future generations, A/68/322, 2013.

(2) ELi noortedialoogi üheksanda tsükli ELi noortekonverents Prahas, Tšehhi Vabariigis. Konverentsi lõpparuanne: kestlikkust ja kaasatust käsitlevad arutelud, 25. juuli 2022.

(3) ELi noortedialoogi üheksanda tsükli vahearuanne. Head tavad ja konsultatsiooniprotsessid, 30. juuni 2022.