EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 6.7.2011 
SEK(2011) 871 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
 
Lisatud dokumendile 
 
KOMISJONI ANALÜÜS EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU 18. JUUNI 2009. 
AASTA MÄÄRUSE (EÜ) NR 544/2009 (MILLES KÄSITLETAKSE RÄNDLUST 
ÜLDKASUTATAVATES MOBIILTELEFONIVÕRKUDES ÜHENDUSE PIIRES) 
TOIMIMISE KOHTA 
{KOM(2011) 407 lõplik} 
{SEK(2011) 870 lõplik}  
 
ET 2   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
 
Lisatud dokumendile: 
KOMISJONI ANALÜÜS EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU 18. JUUNI 2009. 
AASTA MÄÄRUSE (EÜ) NR 544/2009 (MILLES KÄSITLETAKSE RÄNDLUST 
ÜLDKASUTATAVATES MOBIILTELEFON IVÕRKUDES ÜHENDUSE PIIRES) 
TOIMIMISE KOHTA 
1. TAUST   
Käesolevas mõju hindamise aruande s uuritakse rändlusteenuse määruse1 toimimise 
läbivaatamise alusel välja pakutud võimalusi. Aruandes uuritakse, kas regulatiivset sekkumist 
on vaja pikendada pärast määruse kehtivus aja lõppemist 30. juunil 2012 ning millised on 
sellise sekkumisega kaasnevad võimalused. 
Komisjon on jälginud rändlusteenuse turu aren gut alates muudetud rändlusteenusemääruse 
jõustumisest 1. juulil 2009. 8. detsembril 2010 al gatati avalik arutelu, et koguda arvamusi 
rändlusteenuse määruse läbivaatamise kohta. 30. juunil 2010 võttis komisjon vastu 
vahearuande. Aruandes leiti, et määruse rake ndamine on läinud hästi, kuid konkurentsi ei ole 
veel tekkinud.  
2. PROBLEEMI  MÄÄRATLEMINE   
Enne regulatiivset sekkumist olid rändlusteenuse hinnad üleliia kõrged ega olnud teenuste 
osutamise kuludega põhjendatud. Nii pr aegu kehtiva kui ka  sellele eelnenud 
rändlusteenusemääruse eesmärk oli alandada hindu ja soodustada ko nkurentsi. Viimastel 
aastatel on hinnad langenud, kuid peamiselt tänu hindade reguleerimisele, mitte konkurentsijõudude tekkimisele. Marginaal hulgi- ja j aemüügihindade vahel on 
absoluutnäitajates jäänud samaks või veidi vähenenud. See tähendab, et  suhtnäitajate poolest 
on marginaal tõusnud. Keskmised ELi tariif id on endiselt määrusega kindlaksmääratud 
ülempiiride lähedal. Selline areng viitab sellele, et rändlusteenuse turg ei ole veel konkurentsivõimeline. 
Turu ja tehnika areng 
Kuigi rändlusteenustele on mitmei d osaliselt alternatiivseid variante, tuleb neid käsitada 
täiendavana , sest need ei avalda rändlusteenuse turu le konkurentsisurvet. Ei  ole alust eeldada, 
et uute võrkude (nt LTE) arendamine, mis kasv atab andmeside mahtu ja toob tõenäoliselt 
kaasa andmete intensiivsema kasutamise, alandaks jaehindu, kui  puuduvad konkurentsi 
soodustavad struktuurimeetmed.  
Peamised põhjused 
                                                
 
1 ELT L 171, 29.6.2 007, lk 32–40. 
 
ET 3   ET Hulgimüügitasandil mõjutab operaatorite vahelisi  kahepoolseid läbirääkimisi andmeliikluse 
hulk, mida operaator vastutasuks teise operaat ori võrku suunab, ning mis piirabki konkurentsi. 
Jaemüügitasandil ei ole rändlusteenusel e alternatiive või on neid vähe. 
Kompleksrändlusteenuse puhul tekitab jaetur ul veel muret piir atud nõudluselastsus. 
Mobiilside kompleksteenust oste s ei huvita tarbijaid rändlust eenuse hind, mis tähendab seda, 
et operaatorid ei pea mobiilsideteenuste kogumi selle elemendi pärast konkureerima. Samuti 
puudub läbipaistvus, sest rändlusteenuse tariif ide võrdlus mobiilsideteenuste kogumi raames 
on keeruline ja aeganõudev ülesanne.  
3. KAS  ELI MEEDE  ON  SUBSIDIAARSUSE  PÕHIMÕTTE  SEISUKOHAST  
PÕHJENDATUD? 
Regulatiivne sekkumine ELi tasa ndil on vajalik, se st rahvusvahelise rändlusteenuseturu 
piiriülese olemuse tõttu ei suuda riikide re guleerivad asutused kõrge id hindu siseriiklikul 
tasandil ohjeldada. Kuna üksikutel liikmesrii kidel ei ole stiimulit rändlusteenuse turu 
reguleerimiseks, võttes arvesse reguleerimise võima likku mõju teistele l iikmesriikidele, tuleb 
eelistada ELi tasandil sekkumist, mis võtab ar vesse kõikide ELi liikmesriikide üldisi huve. 
Euroopa tasandil lähenemine aitab vältida ol ukorda, kus liikmesriigid kasutavad kõrgete 
hindade probleemi lahendamiseks erinevaid lähe nemisviise, mis loob ta kistusi siseturul.  
ELi seadusandja võttis aastatel 2007 ja 2009 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 1142 
alusel vastu kaks määrust. Mõned mobiilsideoperaatorid vaidlustasid nende määruste õigusliku aluse, kuid Euroopa K ohus kinnitas hiljuti, et Euroopa  Ühenduste asutamislepingu 
artikli 95
3 kohaldamine 2007. aasta määruse4 õigusliku alusena on kehtiv. Euroopa Kohus 
kinnitas sama kohtuasja raames, et ELi s eadusandja tegevus on subsidiaarne ja 
proportsionaalne.  
4. EESMÄRGID 
Euroopa 2020. aasta strateegia üheks alusta laks on uus digitaalarengu tegevuskava,5 milles on 
määratletud digitaalse ühtse turu saavutamise peamised tulemuseesmärgid. Rändlusteenuse 
puhul on seatud eesmärgiks, et „rändlustasude ja  riiklike tariif ide vahe jõuaks 2015. aastaks 
nulli lähedale”6. Eesmärk on saavutatud, kui konkurents võimaldab tarbijatele juurdepääsu 
rändlushindadele, mis lähenevad konkurentsivõi melistele kodumaistele hindadele. Selles 
kontekstis on kolm üldist eesmärki: 
• tagada ühtne sidus re guleeriv raamistik, aidates nii kaasa siseturu arendamisele; 
• stimuleerida ja tugevdada jätkusuutlikku konkurentsi  digitaalsel ühtsel turul;  
• edendada kodanike huve , tagades eelkõige tarbijakaitse  kõrge taseme ELis. 
                                                 
2 Varasem EÜ asutamislepingu artikkel 95. 
3 Vt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114. 
4 Vt 8. juuni 2010. aasta otsus kohtuasjas C-58/08. 
5 Vt http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/index_en.htm. 
6 Vt Euroopa digitaalse tegevuskava 2. lisa. 
 
ET 4   ET Mõjuhinnangus määratletakse ka mitmed ees pool nimetatud eesmärke toetavad konkreetsed 
tegevuseesmärgid. Poliitikavalikui d hinnatakse nende sobivuse alusel saavutada nimetatud 
eesmärke. 
5. POLIITIKAVALIKUD 
Käesolevas mõjuhinnangus käsitletakse erin evaid poliitikavalikui d eelmises jaotises 
määratletud probleemide lahendamiseks. Tuleb märkida, et struktuurimeetmete eesmärk on lahendada kõrgete rändlushindade põhjuseks ol evad peamised probleemid, s.t stimuleerida 
konkurentsi. Struktuurimeetmed võivad hõlmata tu rule sisenemist hõlbustavaid meetmeid või 
tarbijavalikut edendavaid meetmeid, mis võimald avad osta rändlusteenust eraldi teenusena. 
Ainuüksi piirhindade kehtestamine ei paranda konkurentsi rändlusturul ja kuigi see kaitseb 
tarbijaid teatud kindla perioodi vältel, j äävad peamised probleemid lahendamata ja 
tõenäoliselt tuleks järgmise reguleerimis perioodi järel piirhinnad uuesti kehtestada. 
Käesolevas mõjuhinnangus esitatakse k aalumiseks järgmised poliitikavalikud:  
1. Reguleerimine puudub 
2. Säilitatakse praegu kehtiv lähenemisviis , kus piirhindade reguleerimist 
kohaldatakse nii hulgi- kui ka jaemüügi ta sandil, sealhulgas jaemüügi piirhindade 
laiendamine andmeside rändlushind adele (allpool punktid b ja c): 
(a) jätkamine samade piirhindadega m uudatusi tegemata; seda tuntakse 
põhistsenaariumina; 
(b) kehtiva mudeli pikendamine koos aastaste piirhindade kohandamisega ja 
piirhindade laiendamisega rändlusteenus ele jaemüügi tasandil; see tähendab, et 
hinnatase langeb kiiremini kui kehtiv a määruse puhul, tuues kaasa kodumaiste 
hindadega sarnased jaehinnad; 
(c) Roam-Like-Home/Roam-like-a-Local  (rändle nagu kodus / rändle nagu 
kohalik) fikseeritud kasumimarginaaliga; s ee on piirhinna kehtestamise vorm, 
mille puhul on kodumaistele hindadele (kas  kliendi kodu- või külastatava riigi 
turul) lubatud lisada reguleeritud ma rginaal, mis katab rändluse hulgi- ja 
jaehinnad. 
3. Struktuurne lahendus – kehtestatakse kahe või kolme  uue elemendi kombinatsioon 
hulgi- ja jaemüügi tasandil: 
(a) teenuste lahutamine – struktuurimeed e jaemüügi tasandil. Klientidel on 
võimalik osta rändlusteenust mõnelt teiselt operaatorilt kui kodumaiste teenuste pakkujalt;  
(b) virtuaalse mobiilsidevõrgu operaatoritele
7 juurdepääsu võimaldamine; 
struktuurimeetme kehtestamine hulgim üügi tasandil, võimaldades virtuaalse 
mobiilsidevõrgu operaatoritele juurdepääsu teatavatele hulgihindadele . Seda 
võib kasutada eraldi või koos  poliitikavalikuga 3(a).  
                                                 
7 Ja mobiilside operaatoritele, kes soovivad siseneda uutele turgudele. 
 
ET 5   ET (c) punktide a ja b kombineerimine teatav aks ajaks koos kaitsva piirhinna 
kehtestamisega. Teenuste lahutamise meede koos virtuaalse mobiilsidevõrgu operaatoritele juurdepääsu võimaldam isega peaks avaldama jaeturule 
konkurentsisurvet. 
4. Hetketurg  
Hetketurg on kauplemise mehhanism, mille eesmärk on kõrvaldada kehtivad tõkked, mille 
põhjuseks on asjaolu, et rändlusliikluse maht , mida operaator saab vastutasuks pakkuda, 
määrab suures osas hulgihinnad hulgimüügi siss etuleval turul. See va riant võib kaasa tuua 
kulupõhiste hulgihindade kehtestami se kogu rändlusliiklusele ja kõi kidele operaatoritele. Ei 
ole põhjust arvata, et suured muutused rändlus turu struktuuris tooksid Euroopa majandusele 
kasu, sest ei ole kindel, kas mitut riiki hõlmavate liitude soodsad pakkumised on veel 
võimalikud, kui nende liitude kõik riiklikud pa rtnerid peavad toimima hetketuru kaudu. 
Hetketuru loomine ei soodusta konkurentsi jaemüügi tasandil. 
6. MÕJU
 HINDAMINE 
Esmalt hinnatakse poliitikavalikuid kvalitati ivselt nende eesmärke arvestades. Seejärel 
koostatakse valikutest nimekiri ja iga vali kut analüüsitakse kvantitatiivselt, kasutades 
majandusharu tulule, tarbijate kasule ja heaolule avaldatava mõju hindamiseks 
majandusmudelit. Samuti viiakse läbi tasuvusanalüüs.  
Kvalitatiivne analüüs 
1. poliitikavalik: reguleerimine puudub 
Kui määrus kehtivuse kaota b, siis konkurentsi puudumise tõttu hulgi- ja jaemüügi tasandil 
hinnad ei lange. Tõenäoliselt hinnad pigem tõusev ad, sest operaatoreid, kes suudavad jaeturul 
konkureerida, jääb vähemaks. 
2a. poliitikavalik: jätkatakse keht iva piirhindade süsteemiga  
Põhisstsenaarium keskendub liiga kõrgete jaem üügitariifide vältimis ele, tagades samas 
rändlustasude läbipaistvuse ja vältides andmeside rändlusteenus e arvešokke. Tarbijad ei saa 
siiski kasu madalamatest rändlustasudest, mi da vähenevad kulutused peaksid kaasa tooma, 
ning on endiselt oht, et nad peavad maksma andmeside rändlusteenuse eest liiga kõrget hinda. Praegune regulatiivne lähenemine ei kõrvalda str uktureeritud viisil tõkk eid hulgi- (sissetulev 
turg ja edasimüük) ega jaemüügiturul. 
2b. poliitikavalik: kehtiva mudeli pikend amine koos piirhind ade kohandamise ja 
piirhindade laiendamisega andmeside rändlusteenusele jaemüügi tasandil  
Selline lähenemine alandab asjaomasel perioodil automaatselt kõnede, lühisõnumite ja 
andmeside rändlusteenuste jaehindu kodumaist e hindadega sarnasele tasemele. See tagab 
tarbijakaitse kõrge taseme. Samas ei soodusta k õnealune lähenemine konkurentsi siseturul ega 
lahenda peamisi struktuurilisi probleeme. See lähenemine ei paku pikaajalisi jätkusuutlikke lahendusi ja tõenäoliselt tuleb seda pärast järgmise reguleeri misperioodi kehtivuse lõppemist 
korrata.  
 
ET 6   ET 2c poliitikavalik: Roam-Like-Home/Roam-like-a-Local kindlaksmääratud 
kasumimarginaaliga 
Need meetodid tagavad, et kodumaise konkurents i eelised jaeturul jõuavad automaatselt 
rändlusteenuse kasutajateni, kuid ei soodusta er iti konkurentsi rändlusteenuse osutamisel, sest 
ei lahenda peamisi struktuuri lisi probleeme. Kuigi see varian t toob mõnede tarbijarühmade 
jaoks kaasa praegustest tüüpilistest hindadest madalamad hinnad, ei suuda see eurotariifidega (vt eespool poliitikavalik 2b) võrreldes rändl ushindu kõikide tarbijate jaoks kodumaistele 
hindadele lähemale tuua.  
3a. poliitikavalik: teenuste lahutamine 
Kõnealune valik lahendab eeldatavalt konkur entsi puudumise ja piiratud tarbijavaliku 
probleemid. Lahenduse rakendamine võtab siiski veidi aega, mis tähendab, et jaetasandil võib 
osutuda vajalikuks jätkata kaitsv ate piirhindade rakendamist. T eenuste lahutamine üksi ei loo 
uutele rändlusturule tulijatele soodsaid tingimusi. Seepärast peab sellega kaasnema juurdepääsukohustus (vt edaspi di poliitikavalik 3b).  
3b. poliitikavalik: juurdepääsu võimaldamise kohustus rändluse reguleeritud 
hulgihindadele 
See valik võib suurendada konkurentsi, millega kaasneb üle-Euroopaliste virtuaalvõrkude 
arendamine, mis võimaldab pakkuda kõikide riikid e tarbijatele ühesuguse id rändlustetariife. 
Poliitikavalikul 3b on konkurentsil põhineva turu tingimustele ee ldatavalt positiivne mõju 
vähemalt hulgimüügi tasandil, kui seda ra kendatakse koos jaetasandi struktuurilise 
kohustusega (poliitikavalik 3a).  
3c. poliitikavalik: teenuste lahutamine / j uurdepääsu võimaldamine / kaitsvad piirhinnad 
Selleks, et teenuste lahutamine oleks tõhus, p eab sellega kaasnema juurdepääsu kohustus, mis 
hõlbustab uute või olemasolevate turuosaliste , sealhulgas üle-Euroop alise rändlusteenuse 
osutajate turule sisenemist. Selline kombin atsioon soodustab konkurentsi ja tarbijatele 
madalamate hindade pakkumiseks ei ole va ja rangeid jaemüügi piirhindu kehtestada. 
Arvestades siiski sellega, et  kõnealuse lahenduse rakendamine  võtab aega, oleks asjakohane 
säilitada teatud perioodil jaetas andil kaitsvad piirhinnad, mi s oleksid piisavalt kõrged, et 
soodustada konkurentsi ning tagada  turvavõrgustik tarbijatele,  kuni teenuste lahutamise 
meetmed hakkavad täies ulatuses ja tõhusalt toimima. Kõnealune valik lahendab rändlusteenuse põhiprobleemid ning pakub jätk usuutliku ja konkurentsivõimelise lahenduse 
ilma pikaajalise hinnareguleerimise vajaduseta.  
3d. poliitikavalik: hetketurg  
See valik ei soodusta konkurentsi jaetasandil eg a taga rändlusteenuse hindade ja erinevate 
liikmesriikide kodumaiste tasude ühtlustumist. Pidades silmas kõnealuse lähenemise äärmiselt ebakindlaid eeliseid, ei ole tõ enäoline, et see aitab saa vutada eesmärke tõhusalt ja 
proportsionaalselt. 
Kvantitatiivne analüüs 
Eespool kirjeldatud hindamisele tuginedes tehakse ettepanek viia  läbi poliitikavalikute 1, 2a, 
2b ja 3c kvantitatiivne hindamine. Majandusmõju  hindamiseks on välja töötatud üksikasjalik 
majandusmudel. Mudeli eesmärk on määrat a kindlaks, kuidas mõjutavad erinevad 
 
ET 7   ET reguleerivad valikud rändlusteenuse mahtusid ja tulusid, tarbijate ja tootjate saadavat kasu 
ning sotsiaalset heaolu tervikuna ja igas liikmesriigis eraldi.  
Poliitikavalikud 2b ja 3c hõlmavad piirhindade kehtestamist ja tühistamist eri aegadel. 
Võrdluse lihtsustamiseks arvutati nende valik ute kvantitatiivne mõju vastavate jaetasandi 
piirhindade suhtes, võtmata arvesse hindade al anemise mõju, mis kaas neb poliitikavaliku 3c 
tulemusel tekkiva li sakonkurentsiga.  
Määruse kehtivuse kaotamisega (1. poliitikavalik ) kaasnev märkimisväärne negatiivne mõju 
on selgelt tuntav. See on tingitud eelkõige konkurentsi puudumisest nii hulgi- kui ka jaemüügi 
tasandil. Poliitikavalikud 2b ja 3c kätkevad positiivset ja võrreldavat kasu sotsiaalsele 
heaolule. Kõnealuste poliitikav alikute ühine joon on see, et tarbijad saavad kasu nii 
olemasolevatest teenuste piirhindadest kui  ka jaetasandi andm eside piirhindadest. 
Poliitikavalik 3c annab poliitikavalikuga 2b  eeldatavalt samasuguseid tulemusi, kuid 
pikaajalise hinna reguleerimiseta. Tuleb märk ida, et poliitikavaliku 3c puhul lähenetakse 
piirhinnale leebemalt, jättes turu jõududele võimaluse hindu määrata. 
Üldine järeldus rändlusteenuste  väikese elastsuse kohta, välja arvatud jaetasandi andmeside 
puhul, näitab seda, et mõju üldisele heaolule on väike ja seega on nende valikute erinevus 
samuti väike, sest hindade alanemine näitab vaid seda, et tarbijad maksavad umbes sama tarbimise eest vähem, s.t luuakse üleminek ettevõtjatelt tarbijatele. Andmeside oodatava 
kasvu tõttu võib see siiski muutuda, sest rändlusteenuse madalamad hinnad suurendavad 
eeldatavalt andmeside rändlusteenuse tarbimist. 
Halduskulud 
Poliitikavalikud 1, 2a ja 2b ei too kaasa märkimis väärseid täiendavaid kulusid, sest nendega ei 
kaasne üldse reguleerimist või jätkub praegune  olukord ning meetme täitmisega seotud kulud 
ja halduskulud jäävad samaks. Poliitikavaliku 3c  rakendamine võtab aega, sest lahendada 
tuleb mitmed tehnilised, tu rbealased ja marsruutimisega seotud probleemid koostöös 
komisjoni, BERECi, mobiilsideope raatorite ja võimalik et ka standardiorganisatsioonidega. 
Kui aga struktuursed lahendused toimivad ja jaetasandi piihinnad on kaotatud, on oodata 
järelevalve- ja meetme rakendamise st tulenevate kulude vähenemist.  
7. VALIKUTE
 VÕRDLUS 
Kvalitatiivse ja kvantitatiivse hinnangu alusel on poliitikavalikutel 2b ja 3c positiivne mõju 
sotsiaalsele heaolule. Tarbijakaitse seisukohast on poliitikavalik 2b (pii rhinnad) veidi parem, 
sest sellega nähakse ette otsene otsust av sekkumine jaemüügi tasandil, mis tagab 
reguleerimisega seda, et olenemata turutingimust est maksavad kõik tarbijad mis tahes hetkel 
väiksemat hinda. Teisalt soodustab poliitikaval ik 3c rändlusteenuse konkurentsi, tagades 
tarbijatele piirhindade säilitamisega teataval  perioodil madalamad hinnad, eesmärgiga tagada 
tarbijakaitse teatav tase, kuni te enuste lahutamise meetmed hakka vad täies ulatuses ja tõhusalt 
toimima. Konkurentsi suurendamisega toob kõn ealune valik kaasa stabiilsema regulatiivse 
sekkumise pikema aja jooksul. Poliitikavalik  2b ei too kaasa konkurentsi soodustavaid 
struktuurilisi muudatusi ja tõen äoliselt tuleb pärast 2015. aastat  kehtestada uued reguleeritud 
jaehinnad. Seepärast tehakse ettepanek rakendada muudetud rändlusteenuse määrust, millega rakendatakse poliitikavalikut 3c  kümne aasta jooksul, kusjuures komisjon esitab iga kahe 
aasta järel täieliku aruande selle toimimise kohta. 
 
ET 8   ET 8. HINDAMINE  JA JÄRELEVALVE 
Riikide reguleerivad asutused, BEREC ja komisjon jälgivad jätkuvalt tähelepanelikult 
mobiilside rändlusteenuse määruse kehtivuse pikendamist ja reguleerimisala laiendamist. 
Riikide reguleerivad asutused vastutavad jätkuvalt järelevalve ja nõuetele vastavuse 
kontrollimise eest ning võivad sekkuda omal al gatusel, et tagada vastavus kooskõlas 
muudetud määruse tingimustega. Laiendatu d reguleerimisalaga rändlusteenusmääruse 
hindamise suhtes leitakse, et vastu või b võtta praegu kehtiva määrusega sarnase 
lähenemisviisi. Nähakse ette, et komisjon vaat ab BERECi esitatud arvamusi arvesse võttes 
küsimuse läbi ja esitab 2015. aastal nõukogule ja pa rlamendile aruande. Pärast seda esitab 
komisjon korrapäraselt aruandeid iga kahe aasta  järel, kuni määruse kehtivusaja lõpuni 2022. 
aastal.