SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Sissejuhatus

12. mail 2016 võttis nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu rakendusotsuse, milles esitatakse soovitus ajutise sisepiirikontrolli kehtestamise kohta erandjuhtudel, mis ohustavad Schengeni ala üldist toimimist. See oli esimene kord, kui võeti kasutusele Schengeni piirieeskirjade artikli 29 kohane kaitsemeetmete menetlus. Kreekas välispiiri kontrollimisel sel hetkel valitsenud tõsised probleemid koos asjaoluga, et Kreekas viibis suur hulk registreerimata rändajaid, kellel võis olla plaanis liikuda ebaseaduslikult edasi teistesse liikmesriikidesse, tekitasid erandolukorra, mis ohustas tõsiselt avalikku korda ja sisejulgeolekut ning Schengeni ala üldist toimimist.

Soovitus oli adresseeritud viiele Schengeni riigile (Austria, Saksamaa, Taani, Rootsi ja Norra) ja selles käsitleti vaid teatavaid sisepiiri lõike nendes riikides.

Soovituses lubati jätkata sihipärast ja proportsionaalset kontrolli kuue kuu jooksul – kuni 12. novembrini 2016.

Schengeni piirieeskirjade artikli 29 kohaselt võib seda perioodi kooskõlas samas artiklis sätestatud tingimuste ja menetlusega pikendada.

Praegune olukord

Pärast nõukogu 12. mai soovituse avaldamist teatasid asjaomased viis Schengeni riiki komisjonile, et nad rakendavad soovitatud ajutist sisepiirikontrolli.

Oma 28. septembri 2016. aasta aruandes, milles ta tugines asjaomastelt Schengeni riikidelt saadud teabele, mis esitati vastavalt soovitusele, järeldas komisjon, et piirikontroll on toimunud soovituses sätestatud raamides: see on olnud piiratud kindlakstehtud rändetrajektooride ja ohtudega, see on toimunud sihipäraselt ning selle ulatus, sagedus, toimumise koht ja aeg on olnud piiratud sellega, mis on olnud vajalik kindlakstehtud ohtudele reageerimiseks, ning ehkki teatavat mõju majandusele ei olnud võimalik välistada, ei ole kontrollimine oluliselt takistanud üldsusel sisepiire ületada. Lisaks sellele järeldas komisjon tema käsutuses olnud teabe põhjal, et soovitust ei ole tarvis muuta.

18. ja 21. oktoobril 2016 andsid asjaomased Schengeni riigid komisjonile teist korda aru nõukogu soovituse rakendamise kohta. Esitatud teave sarnanes esimese aruande jaoks esitatud teabega (vähenes sisenemiskeelu saanud isikute ning saadud varjupaigataotluste arv) ja see näitab, et olukord on tasapisi stabiliseerumas. 20. oktoobril kirjutasid kõnealused viis Schengeni riiki komisjonile ja rõhutasid vajadust ajutist piirikontrolli jätkata. 6. oktoobril kirjutas komisjonile ka Sloveenia, kes väljendas muret kontrolli võimaliku jätkumise pärast Austria-Sloveenia piiril.

Schengeni piirieeskirjade artikli 29 kasutuselevõtt ja ajutist piirikontrolli käsitleva koordineeritud lähenemisviisi vastuvõtmine ELi tasandil kuuluvad nende algatuste hulka, mis on esitatud tegevuskavas „Tagasi Schengeni juurde“. Tegevuskava eesmärk on luua tingimused kõigi sisepiirikontrollide kaotamiseks ja Schengeni ala tavapärase toimimise taastamiseks 2016. aasta lõpuks.

Hoolimata Euroopa Liitu saabuvate ebaseaduslike rändajate ja varjupaigataotlejate arvu järsust vähenemisest tänu ELi-Türgi avalduse rakendamisele, viibib Kreekas endiselt märkimisväärne hulk ebaseaduslikke rändajaid (umbes 60 000), kellest eeldatakse, et nad võivad püüda liikuda ebaseaduslikult edasi teistesse liikmesriikidesse.

Lisaks on soovitusega hõlmatud Schengeni riikidele esitatud varjupaigataotluste koguarv endiselt märkimisväärne, ehkki see ei ole võrreldav eelmisel aastal samal ajal esitatud varjupaigataotluste arvuga. Alates 2015. aasta sügisest Euroopa Liitu saabunud ebaseaduslike rändajate ja varjupaigataotlejate suur hulk on seadnud kõik ELi liikmesriigid tõsiste probleemide ette ja seda asjaolu tuleb arvesse võtta. Probleemid on olnud eelkõige seotud alates eelmisest aastast saabunud inimestele sobiva majutuse ning haridus- ja tervishoiuteenuste pakkumisega. Kogunenud ja seni veel käsitlemata juhtumite töötlemine, edasiste saabumiste ettevalmistamine ja kaitsetaotluste töötlemine koormab pidevalt vastuvõtvate riikide haldussüsteemi.

Lisaks sellele on tegevuskavas „Tagasi Schengeni juurde“ ette nähtud muude meetmete täielikuks rakendamiseks ja nende abil asjakohaste tulemuste saamiseks tarvis endiselt aega, hoolimata seni tehtud märkimisväärsetest edusammudest.

Sellega seoses võeti rekordilise ajaga vastu ja jõustus määrus, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet. Kiirreageerimisreservid (inimressursid ja tehniline varustus) ning kiire tagasisaatmise reservid tuleb siiski veel moodustada ning need võetakse kasutusele vastavalt 7. detsembriks 2016 ja 7. jaanuariks 2017. Esimene haavatavuse hinnang peaks tehtama 2017. aasta esimese kolme kuu jooksul.

ELi-Türgi avalduse rakendamine annab tulemusi, ent sellele vaatamata saabub Kreeka saartele iga päev ikka veel keskmiselt 107 inimest. On oluline tagada, et avalduse rakendamine toimuks jätkusuutlikult. Lisaks on Serbiasse saabuvate rändajate arvu silmas pidades tarvis jätkata koostööd, milles lepiti kokku Lääne-Balkani rändeteel olevate riikide juhtide kohtumisel tehtud avalduses.

Seega püsib endiselt erandolukord, mis ohustab tõsiselt avalikku korda ja sisejulgeolekut ning kogu Schengeni ala toimimist.