ET    ET  
 EUROOPA  
KOMISJON 
Brüssel, 13.5.2015  
COM(2015) 276 final 
  
Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS, 
milles käsitletakse Rootsi 2015. aasta riik likku reformikava ja esitatakse nõukogu 
arvamus Rootsi 2015. aasta lähenemisprogrammi kohta 
 
 
ET 2   ET  
 
Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS, 
milles käsitletakse Rootsi  2015. aasta riiklikku reformika va ja esitatakse nõukogu 
arvamus Rootsi 2015. aasta lä henemisprogrammi kohta 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Liidu toim imise lepingut, eriti selle artikli 121 lõig et 2 ja artikli 148 
lõiget 4, 
võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr  1466/97 eelarveseisundi 
järelevalve ning majanduspolii tika järelevalve ja kooskõlas tamise tõhustamise kohta,1 eriti 
selle artikli 9 lõiget 2, 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) 
nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustama tuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,2 
eriti selle artikli 6 lõiget 1, 
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust3, 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone4, 
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi, võttes arvesse tööhõive komitee arvamust, 
võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust, võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust, võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 h eaks komisjoni ettepaneku käivitada uus 
tööhõive ja majanduskasvu strat eegia „Euroopa 2020”, mis põhineb 
majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel. Strateegia keskendub esmatähtsatele 
valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu 
potentsiaali ja konkurentsivõime suurendamiseks. 
(2) Nõukogu võttis 13. juulil 2010 komisjoni et tepanekute põhjal vastu soovituse 
liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta. Neid kahte dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks ning liikmesriikidel paluti võtta neid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. 
                                                
 
1 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. 
2 ELT L 306, 23.11.2011, lk 25. 
3 COM(2015) 276. 
4 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069. 
 
ET 3   ET (3) Nõukogu võttis 8. juulil 2014 vastu soovituse Rootsi 2014. aasta riikliku reformikava 
kohta ja esitas arvamuse Rootsi 2014. aas ta ajakohastatud lähenemisprogrammi 
kohta. 
(4) 28. novembril 2014 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,5 mis 
tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2015) algust. Samal 
päeval võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi 
aruande,6 milles nimetati Rootsit liikmesriigina, mille olukorda tuleb põhjalikult 
analüüsida. 
(5) Euroopa Ülemkogu kiitis 18. detsembril 2014 heaks prioriteedid  investeeringute 
suurendamise, struktuurireformide kiire ndamise ning vastutustundliku ja kasvu 
soodustava eelarve konsolideerimise tagamiseks. 
(6) 26. veebruaril 2015 avaldas komisjon Rootsi 2015. aasta riigiaruande7. Riigiaruandes 
hinnati Rootsi edusamme 8. juulil 2014 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel. 
Riigiaruanne hõlmab ka määruse (EL)  nr 1176/2011 artikl i 5 kohase põhjaliku 
analüüsi tulemusi. Komisjon järeldab om a analüüsi põhjal, et Rootsis esineb 
makromajanduslik tasakaalustamatus, mis nõuab poliitikameetmeid ja järelevalvet. Eeskätt on kodumajapidamiste võlatase endi selt väga kõrge ja see kasv jätkub 
tõusvate eluasemehindade, püsivalt mada late intressimäärade ning tugevate 
maksusoodustuste ja eluasemete piiratud pa kkumise tõttu. Erasektori võlaga seotud 
makromajanduslik areng nõuab jätkuvat tähelepanu. 
(7) Rootsi esitas 23. aprillil 2015 oma 2015. aasta riikliku reformikava ja 24. aprillil 
2015 oma 2015. aasta lähenemisprogrammi. Sell eks et võtta arvesse kahe dokumendi 
omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. 
(8) Rootsi suhtes kohaldatakse praegu stabiil suse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. 
2015. aasta lähenemisprogrammi kohaselt ka vatseb valitsus vä hendada järk-järgult 
valitsemissektori nominaalset eelarve puudujääki 2015. aastal -1,4 %-le SKPst ja 
saavutada 2018. aastal tasakaalu ning tä ita keskpika perioodi struktuurse 
eelarvepuudujäägi eesmärki (-1 % SKPs t) kogu programmiperioodi vältel. 
Valitsemissektori võla suhe SKPsse saavutab haripunkti 2015. aastal 44,2 %-ga SKPst ja langeb seejärel järk-järgult 40 %-le SKPst 2018. aastal. Eelarveprognooside 
aluseks olev makromajanduslik stsen aarium on usutav. Alates 2016. aastast 
kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärkide toetamiseks võetavaid meetmeid tuleb siiski täpsustada. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi põhjal prognoositakse, et 
struktuurne eelarvepositsioon jääb 2015. aasta l keskpika perioodi eesmärgi tasemele 
(-1 %) ja 2016. aastal peaks see pa ranema -0,9 %-le SKPst. Nõukogu on 
lähenemisprogrammile antud hinna ngu põhjal ja komisjoni 2015. aasta 
kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et Rootsi peaks stabiils use ja kasvu pakti 
nõuded täitma. 
(9) Erinevalt mitmest teisest liikmesriigist ei ole kinnisvarahindu Rootsis oluliselt 
korrigeeritud ja need on alates 2013. aasta keskpaigast jõudsalt kasvanud. Komisjoni 
tehtud põhjaliku analüüsi järgi näivad  eluasemehinnad Rootsis ületavat 
fundamentaalselt põhjendatud väärtust. See on osaliselt tingitud soodsatest 
põhinäitajatest, nagu suurem netosissetu lek, madalad intressimäärad ning hea 
                                                
 
5 COM(2014) 902. 
6 COM(2014) 904. 
7 SWD (2015) 46 (final). 
 
ET 4   ET demograafiline olukord. Siiski on riigiaruandes välja toodud hinnatõusu põhjused, 
mis tulenevad nii nõudluse kui ka pakkumise poolest. Nõudluse poolel on 
laenutingimused olnud eriti soodsad. Lisaks aitab elua semehindade tõusule kaasa 
Rootsi maksusüsteem, milles on kehtesta tud eluaseme omanikele maksusoodustused, 
mis on ühed soodsaimad liidus. See on omakorda suurendanud kodumajapidamiste võlakoormuse kasvu Rootsis, kus see on olnud kiirem kui mujal ELis. Kuigi kodumajapidamiste koguvarade tase on kõrge ja  netosissetulek on viimastel aastatel 
kasvanud, on kodumajapidamiste sekt or varasemast haavatavam ning 
kodumajapidamiste suur võlakoormus kujut ab endast ohtu makromajanduslikule 
stabiilsusele. Võlgnevuse soosimise mõju üksikisiku tulumaksuarvestuses tuleks vähendada, piirates järk-järgult maks ustatavast tulust hüpoteeklaenude 
intressimaksete mahaarvamist või tõstes korduvaid omandimaksusid. Lisaks on vaja kiirendada hüpoteeklaenude tagasimaks mise tempot eesmärgiga vähendada 
kodumajapidamiste võlakoormuse kasvu. 
(10) Pakkumise poolel viib struktuurne ebat õhusus elamispindade nappuseni ja aitab 
kaasa eluasemehindade tõusule. Need piirangud vähendavad tööjõu liikuvust ja 
tekitavad sotsiaalse id probleeme haavatavate rühmad e jaoks. Pakkumist on pärsitud 
sellega, et olemasolevaid elamispindu ei kasutata efektiivselt ja uusarendus on 
struktuurselt alainvesteeritud. Eelkõige tuleks parandada kohalike omavalitsuste 
stiimuleid aktiivsemalt edendada ehitusse tehtavaid investeeringuid ja rahuldada haavatavate rühmade elamispindade vajadus i. Konkurentsi ehitussektoris tuleks 
soodustada ja selleks tuleks tagada täie likult läbipaistvad riigihankemenetlused. 
Planeeringu kehtestamise ja edasikaebamise  menetlused on pikad ja keerulised ning 
neid tuleks sujundada. Üüriturul valitseb jä ikus ja üüriturg ei näi täitvat oma rolli 
elamispindade hinnasurve leevendamisel või  liikuvusvajaduste toetamisel. Jäikuses 
süüdistatakse peamiselt üürihindade ulatus likku kontrolli. Need küsimused tuleks 
lahendada üürihindade kehtestamise süsteemi järkjärgulise reformimise teel. See 
peaks võimaldama üürihindades suuremaid erinevusi, mis võib viia olemasolevate elamispindade tõhusama kasutamiseni ja  suurema lepinguvabaduseni üürnike ja 
üürileandjate vahel. 
(11) Valitsus võtab meetmeid, et parandada õpitulemusi, mis on viimase kümne aasta 
jooksul oluliselt halvenenud, suurendades n iigi suhteliselt kõrge t noorte töötust. 
Valitsus võtab ka meetmeid, et hõlbustada üleminekut hariduse omandamiselt tööturule ning parandada madala haridustase mega noorte ja rändetaustaga inimeste 
integratsiooni tööturul. Selles valdkonnas tehtavaid edusamme tuleb jälgida. 
(12) Komisjon on Euroopa poolaasta raames Rootsi majanduspoliitikat põhjalikult 
analüüsinud ja avaldanud tulemused Root si 2015. aasta riigia ruandes. Ta on 
hinnanud ka lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning eelnevatel aastatel Rootsile esitatud riigipõhiste soovitust e järelmeetmeid. Hindamisel on arvesse 
võetud nende dokumentide asjakohasust Rootsi eelarve- ja sotsia al-majanduspoliitika 
jätkusuutlikkuse seisukohast, aga ka nende vastavust ELi eeskirjadele ja juhistele, 
pidades silmas vajadust tugevdada ELi üldist  majandusjuhtimist, lisades tulevastesse 
riiklikesse otsustesse ELi  tasandi panuse. Euroopa poolaasta raames koostatud 
komisjoni soovitused kajastuvad allpool esitatud soovituses 1. 
(13) Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu Rootsi lähenemisprogrammiga 
tutvunud ja on arvamusel,
8 et Rootsi täidab stabiilsuse ja kasvu pakti. 
                                                 
8 Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2. 
 
ET 5   ET (14) Võttes arvesse komisjoni põhjalikku an alüüsi ja kõnealus t hindamist, on nõukogu 
läbi vaadanud riikliku re formikava ja lähenemisprogrammi. Määruse (EL) 
nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu s oovitused kajastuvad allpool esitatud 
soovituses 1, 
SOOVITAB Rootsil võtta 2015. ja 2016. aastal järgmisi meetmeid. 
1. Tegeleda kodumajapidamiste võla koormuse kasvuga maksusoodustuste 
korrigeerimise kaudu, eelkõige  piirates järk-järgult maksustatavast tulust 
hüpoteeklaenude intressimaksete mah aarvamist või tõstes korduvaid 
omandimaksusid ning kiirendades hüpot eeklaenude tagasimaksmise tempot. 
Leevendada elamispindade struktuurse t alapakkumist, soodustada konkurentsi 
ehitussektoris, sujundada pl aneeringu kehtestamise ja edasikaebamise menetlusi 
ehituses ja vaadata läbi üürihindade kehtes tamise süsteem, et need liiguksid rohkem 
turuhindade tasemele. 
Brüssel, 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja