ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
ET Euroopa Liidu Teataja C 116/5

Komisjoni teatis seoses ettepanekutega muuta nõukogu määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta ning nõukogu määrust (EÜ) nr 320/2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorraldamiseks ühenduses

(2007/C 116/02)

Komisjon on nõukogule esitanud 7. mail 2007 ettepaneku võtta vastu määrus, millega muudetakse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 320/2006 (millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorraldamiseks ühenduses), (1) ning määrus, millega muudetakse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta. (2)

Esimese ettepaneku eesmärk on muuta ümberkorralduskavas osalemine ligitõmbavamaks. Selleks on tehtud ettepanek kinnitada suhkruroo ja suhkrupeedi kasvatajatele ja masinatega seotud töövõtjatele makstava ümberkorraldusabi määraks 10 %, kõrvaldades sellega ebakindluse, mis tuleneb praegu olemasolevast võimalusest, et liikmesriik võib otsustada kehtestada kõrgema protsendimäära. Kasvatajatele makstakse selle asemel lisatasu.

Lisaks tehakse ettepanek anda kasvatajatele võimalus käivitada 2008/2009. turustusaastaks ümberkorraldusprotsess, esitades otsetaotluse ümberkorraldusabi saamiseks, tingimusel, et nad loobuvad oma tarneõigustest seoses ettevõtetega, millega neil oli sõlmitud tarneleping eelmisel turustusaastal. Sellest tulenevalt peaks liikmesriik vastavalt vähendama asjaomase ettevõtte kvooti. Kavandatud meetme kohaldamine on siiski piiratud kvoodi 10 %-lise vähendamisega asjaomasele ettevõttele eraldatud kvoodist ning liikmesriigid peaksid kasvatajatelt taotlusi vastu võtma vastavalt avalduste laekumise järjekorral põhinevale nimekirjale.

Määruse (EÜ) nr 320/2006 muudatusi tuleks hakata kohaldama alates 2008/2009. turustusaastast. Võttes arvesse asjaolu, et ümberkorraldusabi taotluste esitamise tähtaeg on 31. jaanuar 2008, soovitatakse suhkrutootmisettevõtetel ja kasvatajatel hoolikalt analüüsida oma kesk- ja pikaajalist konkurentsivõimet ning õigeaegselt valmistuda võimalike taotluste esitamiseks.

Teine ettepanek käsitleb muudatusi määruse (EÜ) nr 318/2006 sätetes, millega reguleeritakse loobumisinstrumenti. See hõlmab komisjoni määruses (EÜ) nr 290/2007 (3) sätestatud kriteeriumide kaasamist kõnealusesse nõukogu määrusesse, võttes arvesse edaspidist võimalikku loobumist 2007. aasta sügisel. Samuti on tehtud ettepanek tühistada säte, mille kohaselt vähendatakse loobumise korral rafineerimistehaste tavapäraseid tarnevajadusi. Seda kohaldataks alates 2007/2008. turustusaastast.

(1) ELT L 58, 28.2.2006, lk 48.

(2) ELT L 58, 28.2.2006, lk 1.

(3) ELT L 78, 17.3.2007, lk 20.
Piirkond

Niederösterreich NUTS II: AT 12, täpsemalt selle järgmised osad: Waldviertel (NUTS III: AT 124) ja Weinviertel (NUTS III: AT 125)
Diffusione dell'innovazione e della ricerca per lo sviluppo precompetitivo di filiera

Programma Regionale di Azioni innovative del FERS 2000-2006 «Innovazione e Sviluppo Sostenibile come fattori identificativi per la Competitività Regionale (ISSOCORE)». Azione 7.1 «Diffusione dell'Innovazione e della ricerca per lo sviluppo precompetitivo di filiera». Sub-azione A «Ricerca industriale e sviluppo precompetitivo»

Ettenähtud abi koosneb kapitalitoetusest, mis on tööstusuuringute puhul võrdne 45 % abikõlblikest kuludest ja konkurentsieelse arendustegevuse puhul 35 % abikõlblikest kuludest, kuid ei ületa 250 000,00 EUR.

Abi eesmärk
Artikkel 5: ebasoodsas olukorras olevate töötajate ja puudega töötajate töölevõtmine

Jah Projekti eesmärk on aidata 136liikmelisel puudega isikute rühmal saada püsiv töökoht ettevõttes (kõnekeskus). Teave projekti laadi, sisu, läbiviimise ja tulemuste kohta võib kaasa aidata uute samalaadsete projektide algatamisele. Teleteam BV, Postbus 1824, 4700 BV ROOSENDAAL on äriühing. Projekti kogukulu on 1 584 466,93 EUR, millest umbes 922 000 EUR nähakse ette töökohtade kohandamiseks, 450 000 EUR tulude vähenemise korvamiseks ja ülejäänu teavitamiseks, tööle võtmiseks ja valiku tegemiseks ning projekti juhtimiseks. Toetusi eraldavad ka kohalikud omavalitsused ja töötajakindlustusselts UWV. Ettevõte ise kannab kuludest 50 %.
Õiguslik alus

La loi du 9 août 2004 no 2004/804 relative à la consommation et à l'investissement (article 10), modifiée par la loi du 30 décembre 2005 no 2005/1720 (article 103) de finances rectificative pour 2005 et par l'article 138 de la loi de finances pour 2007
ET Euroopa Liidu Teataja C 121/2

Järelteade Eurostati 2006. aasta toetuste kohta

(2007/C 121/02)

Vastavalt finantsmääruse artikli 110 lõikele 2 ja finantsmääruse rakenduseeskirjade artiklile 169 teavitatakse üldsust 2006. aastal EUROSTATilt toetust saanud meetmetest.

Kõnealuste meetmete loetelu on elektrooniliselt kättesaadav EUROPA serveril (http://europa.eu.int). Nimetatud loetelule pääseb ligi järgmiselt: Teenused — Toetused — Statistics (Statistika) — Eurostat Grants (Eurostati toetused); sellelt lehelt valida „List of grants awarded in 2006 ”(2006. aastal antud toetused).

Selles loetelus on esitatud toimiku number, asjaomane üksus, abisaaja nimetus ja riik, meetme nimetus, eraldatud summa ja meetme kaasfinantseerimise määr.
Proroga di un regime di riduzione degli oneri sociali a carico del datore di lavoro nel settore del cabotaggio marittimo per il 2006 e 2007

Art. 34 della legge 9 marzo 2006, n. 80 — „Conversione in legge, con modificazioni, del decreto-legge 10 gennaio 2006, n. 4, recante misure urgenti in materia di organizzazione e funzionamento della pubblica amministrazione”

Parandada Itaalia laevaomanike konkurentsivõimet, et tagada kabotaažiteenused Itaalias

Muu teave
Õiguslik alus

The Animal Act 1981; The Tuberculosis (Deer) Notice of Intended Slaughter and Compensation Order 1989; The Tuberculosis (Deer) Order 1989; The Tuberculosis (Deer) (Amendment) Order 1993
Abi andva asutuse nimi ja aadress

In Bayern Regierung von Niederbayern Regierungsplatz 540 D-84028 Landshut Regierung der Oberpfalz Emmeramsplatz 8/9 D-93047 Regensburg Regierung von Oberfranken Ludwigstraße 20 D-95444 Bayreuth In Berlin Investitionsbank Berlin Bundesallee 210 D-10719 Berlin In Brandenburg InvestitionsBank des Landes Brandenburg Postfach 90 02 61 D-4438 Potsdam In Bremen BIG Bremer Investitions-Gesellschaft mbH, Kontorhaus am Markt Langenstraße 2-4 D-28195 Bremen BIS Bremerhavener Gesellschaft für Investitionsförderung und Stadtentwicklung GmbH Am Alten Hafen 118 D-27568 Bremerhaven In Hessen InvestitionsBank Hessen AG (IBH) Schumannstraße 4-6 D-60325 Frankfurt am Main Niederlassung Wiesbaden: Abraham-Lincoln-Str. 38-42 D-65189 Wiesbaden; Niederlassung Kassel: Kurfürstenstr. 7 D-34117 Kassel In Mecklenburg-Vorpommern Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Tourismus des Landes Mecklenburg-Vorpommern Johannes-Stelling-Str. 14 D-19048 Schwerin Tel. (49-385) 588/0 Fax (49-385) 588/5861 E-mail: poststelle@wm.mv-regierung.de Landesförderinstitut Mecklenburg-Vorpommern, Hauptsitz Schwerin Werkstraße 213 D-19061 Schwerin Tel. (49-385) 6363-0 Fax (49-385) 6363-1212 E-mail: info@lfi-mv.de In Niedersachsen Investitions- und Förderbank Niedersachsen GmbH Günther-Wagner-Allee 12-14 D-30177 Hannover Tel. (49-511) 30031-0 E-mail: info@nbank.de In Nordrhein-Westfalen NRW.Bank, Johanniterstraße 3 D-48145 Münster Tel. (49-251) 91741-0 E-mail: info-westfalen@nrwbank.de In Rheinland-Pfalz Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz (ISB) GmbH Holzhofstraße 4 D-55116 Mainz Im Saarland Ministerium für Wirtschaft und Arbeit Franz-Josef-Röder-Straße 17 D-66119 Saarbrücken In Sachsen Sächsische Aufbaubank-Förderbank Pirnaische Straße 9 D-01069 Dresden In Sachsen-Anhalt Investitionsbank Sachsen-Anhalt Domplatz 12 D-39104 Magdeburg In Schleswig-Holstein Investitionsbank Schleswig-Holstein Fleethörn 29-31 D-24103 Kiel Für Anträge gem. Ziff. 5.1.3 und 5.1.4: Wirtschaftsförderung und Technologietransfer GmbH (WTSH) Lorentzendamm 24 D-24103 Kiel In Thüringen Thüringer Aufbaubank (TAB) Gorkistraße 9 D-99084 Erfurt mit ihren Regionalbüros: Regionalbüro Suhl Am Bahnhof 3 D-98529 Suhl Regionalbüro Gera Friedrich-Engels-Str. 7 D-07545 Gera Regionalbüro Nordhausen Hüpedenweg 52 D-99734 Nordhausen
11.

Territoriaalse piiratusega seoses kohustuvad allakirjutanud organisatsioonid: 1) litsentseerima oma repertuaari esitamisõigusi edastamiseks Interneti-, satelliidi- ja või kaabelteenuste puhul otse kogu EMPs või 2) volitama teatavatel tingimustel iga allakirjutanud organisatsiooni, kes täidab teatavad kvalitatiivsed kriteeriumid litsentsi andmiseks, mitmesuguse repertuaari ning mitme territooriumi avaliku esitamise õiguse kasutamiseks Interneti, satelliidi ja kaabli kaudu edastatavate teenuste puhul. Seoses Internetiga hõlmavad pakutud kohustused kõiki piiriüleseid Interneti veebilehti, mis on kättesaadavad kogu EMP piirkonnas. Seoses satelliitedastusega on kollektiivse esindamise organisatsioonidel, kes asuvad üleslüli edastamise piirkonnas või alal, kus ringhäälinguorganisatsiooni majanduslikuks sihtgrupiks on lõpptarbijad, võimalus anda litsentsipiirkonda litsents, mis hõlmab asjakohast ringhäälinguorganisatsiooni, mis kasutab kanalit mitme territooriumi põhiselt. Satelliitedastuse taasedastamisel kaabellevi kaudu on kaabelevi kaudu taasedastamise litsentsi andmise õigus lisaks kaabellevivõrgu operaatoriga samas liikmesriigis asuvale kollektiivse esindamise organisatsioonile ka kollektiivse esindamise organisatsioonil, kes annab ringhäälinguorganisatsioonile litsentsi. See ei kehti juhul, kui kollektiivse esindamise organisatsioon pakub kõikide edastatavate kanalite kaabellevi kaudu taasedastamise ülemaailmset litsentsi tariifiga, mis ei sõltu taasedastatavate kanalite arvust, või kui kaabellevivõrgu operaatoril on põhikirjaline kohustus esitada uuesti arve kasutustasu eest seoses kaabellevi kaudu taasedastamise litsentsiga lõpptarbijale. Olenemata eespool öeldust ei takista need kohustused allakirjutanud organisatsioonidel vastastikuse esindamislepingute võrgustikust välja arvata Interneti-, satelliidi- ja/või kaabelsideteenuseid. Iga allakirjutanud organisatsioon rakendab kohustusi seoses Interneti teenustega hiljemalt kuus kuud ning seoses satelliidi ja kaabellevi kaudu taasedastamise teenustega üheksa kuud pärast Euroopa Komisjoni otsuse vastuvõtmist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõikele 1.
Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Proroga del regime di aiuti esistente — Aiuto di Stato N 134/01 — Italia (Regione Friuli Venezia Giulia) — Disegno di legge n. 106/1-A — «Interventi per la realizzazione di infrastrutture e di servizi nel settore del trasporto delle merci, per la ristrutturazione dell'autotrasporto merci e per lo sviluppo del trasporto combinato»
Õiguslik alus

Resolución del Presidente de la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja, de 11 de febrero de 2005, por la que se aprueban las bases reguladoras de la entidad (B.O.R. no 24 de 17 de febrero de 2005) Resolución del Presidente de la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja, de 7 de marzo de 2006, por la que se modifican las bases reguladoras de la concesión de subvenciones en régimen de concurrencia competitiva del Programa Estratégico de Comercio Exterior (B.O.R. no 37/2006 de 18 de marzo de 2006). Resolución del Presidente de la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja, de 5 de marzo de 2007, por la que se aprueba la convocatoria de ayudas de la concesión de subvenciones en régimen de concurrencia competitiva del Programa Estratégico de Comercio Exterior (B.O.R. no 33/2007, de 10 de marzo).
—

Maine: Eespool nimetatud looduslikud tingimused ja inimtegevus mõjutavad kasvu, varajast saagikoristus ja saaduste looduslikku kvaliteeti sedavõrd, et tooted „Salate von der Insel Reichenau” on kuulsad ka oma piirkonnast kaugemal. 2000. aastal läbiviidud kaubandus- ja tarbijaküsitlusest nähtus, et ostjad seostavad Reichenau saart eelkõige köögiviljakasvatusega (saart nimetatakse ka „köögiviljasaareks”) ning nad hindavad positiivselt eelkõige toodete värskust, välimust ja päritolu. Reichenau saare salatid (Salate von der Insel Reichenau) on kõnealuse saare kloostrikultuuril põhineva traditsioonilise köögiviljakasvatuse toode. Abt Walahfried Strabo avaldas 840. aastal aia kirjelduse „de cultura Hortorum”, lühidalt „Hortulus”, millega ta pani aluse Reichenau saare kui köögiviljaaia traditsioonile. Reichenau saare salatikasvatust on esmakordselt mainitud 1895. aastal (1 ha) (vrd Glönkler, „Vom Weinbau zum Gemüsebau”, 1991, lk 60), 1932. aastal kasvatati salateid juba 20 hektaril (vrd Glönkler, lk 70). Reichenau saarel kasvatatakse praegu lehtsalateid ligikaudu 30 ha suurusel kaetud taimekasvatusalal ja umbes 50 ha suurusel avamaal.
—

Looduslik seos: Reichenau saar on köögiviljakasvatuseks nagu loodud. Põldkännak on algselt külmakindel looduslik taim, mis kasvab ka poolvarjulises kasvukohas ning on pinnase, toitainete ega veevarustuse osas väga vähenõudlik ning Reichenau saare napi valguse ja soojaga talvede jaoks väga kohane köögiviljakultuur. Need iseloomulikud kasvutingimused võimaldavad põldkännakut kasvatada ka kõnealusele piirkonnale iseloomulikel ja talviti sageli nädalaid kestvatel uduperioodidel.
—

Looduslik seos: Reichenau saar on köögiviljakasvatuseks nagu loodud. Reichenau saar Bodensee järves eristub teistest köögiviljakasvatuspiirkondadest eriliste geograafiliste ja klimaatiliste tingimuste (niiskus, soojus, valgus) tõttu ning täidab hästi soojanõudliku tomati looduslikuks kasvuks vajalikke tingimusi. Bodensee järv on nagu soojussalvesti. Niiskus, soojus ja valguse peegeldus mõjutavad kliimat positiivselt, kasvamist soodustavalt. Algselt Lõuna-Ameerikast pärit, vajavad tomatid kasvamiseks kõrget temperatuuri ja korrapärast veevarustust, aga mitte liigniisket pinnast. Seepärast sobib Reichenau saare kohati väga kore moreenpinnas tomatikasvatuseks hästi, kuna ühelt poolt on võimalik tagada pidev veevarustus, teisalt on aga saare valdavate muldade veepidavus väga väike ja seega pinnases liigniiskuse tekkimise oht vähene. Reichenau saar sobib tomatikasvatuseks ideaalselt, kuna looduslikud eeltingimused nagu sobiv pinnas, valgus ja soojus on olemas ning ühistu vihmutusseadmega (saarel on rohkem kui 60 000 m vihmutustorusid) on vegetatsiooniperioodi järgsel ajal ka optimaalne Bodensee järve veega varustus tagatud. Sihipärane toitainevarustus ja katmikalade kontrollitud kliimaregulatsioon soodustavad kasvutingimusi veelgi. Neid soodsaid klimaatilisi tingimusi kasutavad tootjad kombinatsioonis oma erialateadmistega nii katmikaladel kui ka avamaal.
ET Euroopa Liidu Teataja C 149/3

KOMBINEERITUD NOMENKLATUURI (CN) ÜHTNE KOHALDAMINE

(Kaupade klassifitseerimine)

Selgitavad märkused, mis on vastu võetud vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) (1) artikli 10 lõikele 1

(2007/C 149/05)

Euroopa ühenduste kombineeritud nomenklatuuri selgitavaid märkusi (2) muudetakse järgmiselt:

Lehekülg 241

6111 Väikelasterõivad ja rõivamanused, silmkoelised või heegeldatud

Olemasolev selgitav märkus asendatakse järgmise tekstiga:

„Vt selle grupi märkust 6 a.

Siia rubriiki kuulub hulk rõivaid kuni 86 cm pikkustele väikelastele (tavaliselt umbes 18 kuu vanused väikelapsed). Sellised rõivad on: joped, mantlid, tepitud rõivad, imikute magamiskotid, hommikumantlid, kaheosalised ülikonnad, laste kombinesoonid, pikad püksid, kaitsepüksid, põlvpüksid, mänguülikonnad, vestid, tuulepluusid, kleidid, seelikud, boolerod, jakid, anorakid, keebid, tuunikad, pluusid, särkpluusid, lühikesed püksid jmt.

Mõned nendest rõivastest on imikurõivad. Kõigi suurust ei saa määrata, kuid need klassifitseeritakse sellesse rubriiki, kuna need on selgelt imikurõivad.

Siia rubriiki kuuluvad seetõttu:

1) ristimiskleidid;

2) burnused: väikesed ilma varrukateta ja kapuutsiga keebid;

3) imikute magamiskotid: kapuutsi ja varrukatega rõivaese, mis nii mantel kui ka kott (alumine serv on täiesti suletud);

4) imikute varrukate või käeaukudega magamiskotid (siputuskotid), võivad olla ka tepitud. Illustratsiooniks on foto:

(1) EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 301/2007 (ELT L 81, 22.3.2007, lk 11).

(2) ELT C 50, 28.2.2006, lk 1.
2.

Avaliku teenindamise kohustused on järgmised: Lendude miinimumsagedus Kõikidel päevadel, välja arvatud riiklikud pühad ning neli järjestikust nädalat ajavahemikul 15. juuli kuni 10. september, tagatakse järgmised minimaalsed lennusagedused: — kaks edasi-tagasi lendu päevas, hommikul ja õhtul, esmaspäevast reedeni 220 päeva aastas; — üks edasi-tagasi reis pühapäeval, 45 korda aastas. Teenuseid tuleb osutada ilma vahemaandumiseta Ageni (La Garenne) ja Pariisi (Orly) lennujaamade vahel. Kasutatav lennukitüüp Teenust tuleb osutada turbopropeller- või turboreaktiivmootoriga õhusõidukitega, mille maht on vähemalt 30 istekohta. Lennuplaan Sõiduplaan peab võimaldama nädala sees töö asjus lendavatel reisijatel sooritada üks edasi-tagasi reis päevas väljalennuga Ageni (La Garenne) lennujaamast, kusjuures peab olema võimalik viibida vähemalt kaheksa tundi Pariisis. Turustuspoliitika Piletite müümiseks tuleb kasutada vähemalt ühte arvutipõhist ettetellimissüsteemi, millele reisibüroodel on juurdepääs. Teenuse järjepidevus Lennuettevõtja ei tohi aastas tühistada üle 3 % ettenähtud lendudest, välja arvatud vääramatu jõu korral. Lennuettevõtja võib katkestada teenuse osutamise alles pärast kuuekuulist etteteatamist. Ühenduse lennuettevõtjaid on teavitatud, et liini teenindamine avaliku teenindamise kohustusi arvestamata jättes võib tuua kaasa haldus- ja/või kohtuliku karistuse.
a)

uute sortide ja liikide või liikide rühmade kloonide, mille puhul on sertifitseerimise erieeskirjad heaks kiidetud, hankimist ja kontrollimist ning selliste emataimede kasvatamist, mis on klassifitseeritud vähemalt kui liikide või liikide rühmade sertifitseeritud kategooria, mille puhul on sertifitseerimise erieeskirjad heaks kiidetud;
Prime à l'Aménagement du Territoire pour la Recherche, le Développement et l'Innovation (PAT «RDI»)

Õiguslik alus
Velomarche di Giunta Giancarlo & C. SNC teatas komisjonile, et äriühingu juriidiline aadress (Via dell'Industria 3, I-61020 Montecchio (PS)) on muutunud ning on nüüd Via Piemonte 5/7, I-61020 Montecchio (PS).
Õiguslik alus

The measure is based on Education Act 1996 (c.56) Section 10 & 485; Education Act 2002 (c.32) Section 14, 15&16; Housing Grants, Construction and Regeneration Act 1996 (c.53) Section 126 and Section 128(l)-(3); National Health Service Act 1977 (c.49) Section 1 Section 2 and Section 23(1); and section 1 Welsh Development Agency Act 1975; all in conjunction with sections 40 and 85 of the Government of Wales Act 1998
ET Euroopa Liidu Teataja C 152/16

Teadaanne dumpinguvastaste meetmete kohta, mis kehtivad teatavate muu hulgas Taist pärit toruliitmike ühendusse impordi suhtes: nime muutmine äriühingu puhul, mille suhtes kohaldatakse individuaalset dumpinguvastast tollimaksumäära

(2007/C 152/06)

Teatavate muu hulgas Taist pärit raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes kohaldatakse lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse, mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 964/2003, (1) viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1496/2004. (2)

Tais asuv äriühing Awaji Sangyo (Thailand) Co., Ltd., kelle teatavate raud- ja terastoruliitmike ekspordi suhtes ühendusse kohaldatakse individuaalset dumpinguvastase tollimaksu määra 7,4 % vastavalt eespool nimetatud määrusele, on komisjonile teatanud, et äriühingu nimi on alates 1. augustist 2006 Awaji Materia (Thailand) Co., Ltd. Äriühing väitis, et nimemuudatus ei mõjuta tema õigust individuaalsele tollimaksumäärale, mida kõnealuse äriühingu suhtes kohaldati selle eelmise nime Awaji Sangyo (Thailand) Co., Ltd. all.

Komisjon on esitatud teabe läbi vaadanud ja jõudnud järeldusele, et nimemuutus ei mõjuta mingil moel nõukogu määruse (EÜ) nr 964/2003 (viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1496/2004) järeldusi. Seepärast tuleks nõukogu määruse (EÜ) nr 964/2003 artikli 1 lõikes 2 esitatud viidet äriühingule Awaji Sangyo (Thailand) Co., Ltd, Samutprakarn lugeda viitena äriühingule Awaji Materia (Thailand) Co., Ltd, Samutprakarn.

Varem Awaji Sangyo (Thailand) Co., Ltd puhul kasutatud TARICi lisakoodi 8850 kohaldatakse nüüd äriühingu Awaji Materia (Thailand) Co., Ltd suhtes.

(1) ELT L 139, 6.6.2003, lk 1.

(2) ELT L 275, 25.8.2004, lk 1.
Õiguslik alus

Loi no 2003-699 du 30 juillet 2003 relative à la prévention des risques technologiques et naturels et à la réparation des dommages
—

Omapära: kohalik oskusteave „Lingot du Nord” ubade omadused sõltuvad eeskätt kohalikust oskusteabest, mida on rakendatud samal viisil üle 100 aasta. Rakendatakse traditsioonilist vabas õhus kuivatamise meetodit. Seda liiki kuivatamist kasutati juba 1865. aastal. Sellist kuivatamist kasutati ja see on säilinud eelkõige põhjusel, et Lys'i oru kliima sobib selliseks kuivatamiseks. Kliimat iseloomustab nimelt vähene sademete hulk augustis ja septembris, seega kärbistesse panemise ajal. Lisaks puhuvad sel ajavahemikul põhiliselt ida-, põhja- ja kirdetuuled, mis soodustavad ubade kuivamist. Kaunad korjatakse enne täieliku küpsuse saavutamist, muidu tuleksid oad kaunadest välja. Kärbiste ehitus võimaldab ubadel kuivamise ajal küpseda, kaitstes neid vihma eest. Lys'i org on ka erinevate põllukultuuride ja väikeettevõtete piirkond. „Lingot du Nord” ubade tootmine on täiesti mehhaniseerimata käsitsitöö. Ettevõtete perekondliku iseloomu tõttu on seda traditsiooni antud edasi põlvest põlve. Kauna kest on õhem kui teistel aedubadel, näiteks harilikul aedoal. Kärbistel kuivatamine tagab sobiva õhutamise, väldib kesta kõvenemist ning hoiab kauna õhukese. Õhukese kauna tõttu pekstaksegi kaunu traditsioonilistes peksumasinates. Need on vanaaegsed viljapeksumasinad, mis on ümber ehitatud aeglasemalt keerlema, et oad ei puruneks nagu kombainiga koristades. Kokkuvõttes on Lys'i tasandikul tänu ettevõtete tüübile ja erilisele kliimale õnnestunud säilitada traditsiooniline kuivatamismeetod, mis juhul kui oad tarbitakse kasvatamisaastal, tagab „Lingot du Nord” ubade õhukese kesta ja maitse õrnuse ja sulavuse.
1.

Vastavalt nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (1) (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artikli 4 lõike 1 punktile a otsustas Saksamaa Liitvabariigi valitsus muuta Hof — Maini-äärne Frankfurt vaheliste regulaarlendude suhtes kohaldatavaid avaliku teenindamise kohustusi, mis on avaldatud Euroopa Ühenduste Teatajas C 199, lk 10, 25.6.1998, mida on viimati muudetud Euroopa Ühenduste Teatajas C 321, 28.12.2004, lk 4, ning mis jõustuvad 1. aprillil 2008. aastal.