Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV finantsinstrumentide turgude kohta, millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ(uuesti sõnastatud) /* KOM/2011/0656 lõplik - 2011/0298 (COD) */





SELETUSKIRI 1. Ettepaneku taust 2007. aasta novembrist kehtiv finantsinstrumentide turgude direktiiv on ELi finantsturgude integratsiooni peamine tugisammas. Kõnealune direktiiv võeti vastu kooskõlas nn Lamfalussy menetlusega[1] ja see koosneb raamdirektiivist (direktiiv 2004/39/EÜ),[2] rakendusdirektiivist (direktiiv 2006/73/EÜ)[3] ning rakendusmäärusest (määrus (EÜ) nr 1287/2006)[4]. Finantsinstrumentide turgude direktiivis on sätestatud pankadele ja investeerimisühingutele finantsinstrumentide valdkonnas investeerimisteenuste osutamise (nt maaklerlus, nõustamine, tehingute tegemine, portfelli valitsemine, emissioonide tagamine jne) ning turu korraldajatele reguleeritud turgude korraldamise õigusraamistik. Selles on sätestatud ka liikmesriikide pädevate asutuste volitused ja kohustused seoses kõnealuste tegevustega. Üldeesmärk on edendada ELi finantsturgude integratsiooni, konkurentsivõimet ja tõhusust. Konkreetsemalt võttes kaotati sellega liikmesriikide võimalus nõuda, et kogu kauplemine finantsinstrumentidega toimuks tavapärastel börsidel, ning tagati selliste börside ja alternatiivsete kauplemiskohtade üle-euroopaline konkurents. Sellega anti ka pankadele ja investeerimisühingutele suurem võimalus osutada investeerimisteenuseid üle kogu ELi tingimusel, et nad täidavad nii organisatsiooni kui ka aruandlust käsitlevaid nõudeid ning investorite kaitse tagamiseks ettenähtud ulatuslikke eeskirju. Kolme ja poole jõusoleku aasta jooksul on sellega saavutatud suurem konkurents finantsinstrumentidega kauplevate kohtade vahel ning tagatud investoritele suuremad teenuse osutajate ja kättesaadavate finantsinstrumentide valiku võimalused; neid edusamme on toetanud tehnika areng. Üldiselt on tehingukulud vähenenud ja integratsioon suurenenud[5]. Siiski on ilmnenud teatavad probleemid. Esiteks on konkurentsivõimelisem keskkond tekitanud uusi probleeme. Suuremast konkurentsist tulenev kasu ei ole võrdselt jaotunud kõigi turuosaliste vahel ja see ei ole alati jõudnud lõplike jae- või hulgimüügitasandi investoriteni. Konkurentsist tulenev turu killustumine on samuti muutnud kauplemiskeskkonna keerulisemaks, eelkõige kauplemisandmete kogumisega seoses. Teiseks on paljud finantsinstrumentide turgude direktiivi sätted jäänud jalgu turu ja tehnika arengule. On oht, et see kahjustab ühist huvi kauplemiskohtade ja investeerimisühingute võrdsete võimaluste läbipaistvuse vastu. Kolmandaks on finantskriis toonud esile puudused selliste instrumentide reguleerimises, mis ei ole aktsiad ja millega kauplevad peamiselt kutselised investorid. Enam ei kehti varasemad eeldused, et minimaalne läbipaistvus, järelevalve ja investorite kaitse seoses sellise kauplemisega tagab paremini turu tõhususe. Lisaks rõhutavad kiire innovatsioon ja finantsinstrumentide muutumine üha keerukamaks investorite ajakohase kõrgetasemelise kaitse tähtsust. Kuigi finantskriisist saadud kogemused õigustasid suurel määral finantsinstrumentide turgude direktiivi ulatuslikke eeskirju, on neid siiski vaja sihipäraselt, kuid kõrgeid eesmärke seades täiustada. Finantsinstrumentide turgude direktiivi läbivaatamine on seega selliste reformide lahutamatu osa, millega püütakse luua turvalisem, usaldusväärsem, läbipaistvam ja vastutustundlikum finantssüsteem, mis toimib pärast finantskriisi kogu majanduse ja ühiskonna huvidesn ning aitab tagada integreerituma, tõhusama ja konkurentsivõimelisema ELi finantsturu[6]. Samuti on see oluline vahend, mille abil saab täita G20 kohtumisel[7] võetud kohustust tegeleda finantssüsteemi vähem reguleeritud ja läbipaistmatumate osadega ning parandada eri turusegmentide, eelkõige peamiselt börsiväliselt kaubeldavate instrumentide turu korraldust, läbipaistvust ja järelevalvet,[8] ning mis täiendab seadusandlikku ettepanekut börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta[9]. Samuti on tarvis sihtparendusi, et parandada kauba tuletisinstrumentide turgude järelevalvet ja läbipaistvust, tagamaks nende toimimine riskide eest kaitsmise ja hindade avalikustamise vahendina, ning võtta arvesse muutusi turu struktuuris ja tehnoloogia arengus, et tagada õiglane konkurents ja turgude tõhusus. Lisaks on vaja konkreetsed muutusi investorite kaitse raamistikus, võttes arvesse kerkivaid ebasoovitavaid käitumismalle, ning turgutada investorite usaldust. Lõpetuseks, kooskõlas de Larosière’i rühma soovituste ja ECOFINi järeldustega[10] võttis Euroopa Liit kohustuse vähendada vajaduse korral ELi finantsteenuste direktiividega liikmesriikidele antud kaalutlusõigust. See on ühine seisukoht, mis kehtib kõigi finantsinstrumentide turgude direktiivi läbivaatamisel käsitletavate valdkondade kohta ning mis aitab kehtestada ELi finantsturgude jaoks ühtseid eeskirju, edendada veelgi liikmesriikide ja turuosaliste võrdseid võimalusi, parandada järelevalvet ja õigusnormide täitmise tagamist, vähendada turuosaliste kulusid ning parandada juurdepääsu tingimusi ja suurendada ELi finantssektori üleilmset konkurentsivõimet. Selle tulemusel on finantsinstrumentide turgude direktiivi muutmise ettepanek jagatud kaheks. Määruses sätestatakse nõuded seoses kauplemise läbipaistvuse andmete avalikustamisega üldsusele ja tehinguandmete avalikustamisega pädevatele asutustele, kaotades kliirimissüsteemidele mittediskrimineeriva juurdepääsu takistused, ning tuletisinstrumentidega organiseeritud kohtades kauplemise kohustuse, teatavad finantsinstrumentidega ja tuletisinstrumentide positsioonidega seotud järelevalvemeetmed ja selliste kolmanda riigi äirühingute teenuste osutamisega seotud nõuded, millel puudub filiaal. Direktiiviga muudetakse teatavaid investeerimisteenuste osutamisega seotud nõudeid, kehtivast direktiivist tehtavate erandite ulatust, investeerimisühingutele kehtestatud korralduslikke ja äritegevuse nõudeid, kauplemiskohtadele kehtestatud korralduslikke nõudeid, andmeteenuste osutajate suhtes kohaldatavaid tegevusloa andmise ja järjepidevuse kohustusi, pädevate asutuste volitusi, sanktsioone ja filiaali kaudu tegutsevate kolmanda riigi äriühingute suhtes kohaldatavaid eeskirju. 2. Huvitatud isikutega konsulteerimise ja mõju hindamise tulemused Käesolev algatus on peamiste sidusrühmadega, sealhulgas väärtpaberiturge reguleerivate asutuste ja kõigi turuosalistega (sh emitendid ja jaeinvestorid) peetud ulatusliku ja pideva dialoogi ning konsulteerimise tulemus. Selles võetakse arvesse ajavahemikus 8. detsembrist 2010 kuni 2. veebruarini 2011 toimunud üldsusega konsulteerimisel väljendatud seisukohti,[11] 20.–21. septembril 2010 peetud kahepäevase ulatusliku ja paljude osalejatega avaliku arutelu tulemusi[12] ning alates 2009. aasta detsembrist mitmesuguste sidusrühmadega korraldatud ulatuslike kohtumiste raames saadud andmeid. Ettepanekus võetakse arvesse ka Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee (CESR) (nüüd Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA)) avaldatud dokumentides ja tehnilistes nõuannetes esitatud märkusi ning analüüse[13]. Peale selle on finantsinstrumentide turgude direktiivi läbivaatamise ettevalmistamiseks tellitud väliskonsultantidelt kaks uuringut[14]. Esimeses uuringus, mis telliti PriceWaterhouseCoopers’ilt 10. veebruaril 2010 ja mis saadi kätte 13. juulil 2010, keskenduti andmete kogumisele turutoimingute kohta ja muudele finantsinstrumentide turgude direktiiviga seotud teemadele. Teises uuringus, mis telliti Europe Economics’ilt 21. juulil 2010 ja mis saadi kätte 23. mail 2011, keskenduti finantsinstrumentide turgude direktiivi läbivaatamise raames kaalutavate eri poliitikavõimaluste kulude-tulude analüüsile. Komisjon hindas kooskõlas oma parema õigusloome poliitikaga eri poliitikavõimaluste mõju. Poliitikavõimalusi hinnati eri kriteeriumide põhjal: turuga seotud toimingute läbipaistvus reguleerivate asutuste ja turuosaliste jaoks, investorite kaitse ja usaldus ning kauplemiskohtade ja ‑süsteemide võrdsed võimalused ELis ja kulutasuvus, st mil määral saavutatakse eri võimaluste abil seatud eesmärgid ja mil määral need võimaldavad väärtpaberiturgude toimimist kulutasuval ja tõhusal viisil. Hinnangute kohaselt kaasnevad finantsinstrumentide turgude direktiivi läbivaatamisega ühekordsed nõuete järgimisega seotud kulud 512–732 miljonit eurot ja jooksvad kulud 312–586 miljonit eurot. Seega on ühekordsete ja jooksvate kulude mõju vastavalt 0,10–0,15 % ja 0,06–0,12 % ELi pangandussektori tegevuskulude kogusummast. Kulud on seega oluliselt väiksemad kui finantsinstrumentide turgude direktiivi kehtestamise ajal tekkinud kulud. Finantsinstrumentide turgude direktiivi kehtestamisega kaasnenud ühekordsete kulude mõju oli hinnanguliselt 0,56 % (jae- ja hoiupangad) ja 0,68 % (investeerimispangad) tegevuskulude kogusummast ning jooksvad nõuete järgimisega seotud kulud moodustasid hinnanguliselt 0,11 % (jae- ja hoiupangad) kuni 0,17 % (investeerimispangad) tegevuskulude kogusummast. 3. Ettepaneku õiguslik külg 3.1. Õiguslik alus Ettepanek põhineb ELi toimimise lepingu artikli 53 lõikel 1. Käesolev direktiiv asendaks direktiivi 2004/39/EÜ seoses selliste siseriiklike õigusnormide ühtlustamisega, mis reguleerivad investeerimisühingutele investeerimisteenuste osutamiseks ja investeerimistegevuse teostamiseks tegevusloa andmist, oluliste osaluste omandamist, asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse teostamist, päritolu- ja vastuvõtva liikmesriigi järelevalveasutuste asjaomaseid volitusi ning reguleeritud turgudele ja turuandmete esitajatele tegevusloa andmist ning nende tegutsemistingimusi. Käesoleva ettepaneku põhieesmärk ja sisu on ühtlustada investeerimisühingute, reguleeritud turgude ja andmeteenuste osutajate tegevuse alustamist, nende üldjuhtimist ja nende üle teostatava järelevalve raamistikku reguleerivad siseriiklikud õigusnormid. Ettepanek põhineb seega ELi toimimise lepingu artikli 53 lõikel 1. Ettepanekuga täiendatakse kavandatud määrust (finantsinstrumentide turgude määrus), millega kehtestatakse finantsinstrumentide turu ühtlaseks toimimiseks vajalikud ühtsed ning vahetult kohaldatavad nõuded sellistes valdkondades nagu kauplemisandmete avaldamine, pädevatele asutustele esitatav tehinguaruandlus ning pädevate asutuste ja ESMA konkreetsed volitused. 3.2. Subsidiaarsus ja proportsionaalsus Vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele (ELi toimimise lepingu artikli 5 lõige 3) tuleb ELi tasandil võtta meetmeid ainult juhul, kui liikmesriigid ei suuda kavandatud eesmärke täielikult saavutada ning seepärast saab kõnealuseid eesmärke kavandatud meetmete ulatuse või mõju tõttu paremini saavutada ELi tasandil. Kehtiva finantsinstrumentide turgude direktiivi õigusraamistik hõlmab juba enamikku läbivaatamisel käsitletavaid teemasid. Lisaks sellele on finantsturud oma olemuselt piiriülesed ja muutuvad üha rohkem selliseks. Tingimused, mille alusel ettevõtted ja turu korraldajad selles kontekstis konkureerivad, olgu need siis seotud kauplemiseelse ja -järgse läbipaistvuse, investorite kaitse või turuosalistepoolse riskide hindamise ja kontrollimise eeskirjadega, peavad olema kõikides riikides ühtsed ja kõik need on praegu finantsinstrumentide turgude direktiivi kesksed teemad. Selleks et võtta arvesse finantsturgudel pärast finantsinstrumentide turgude direktiivi rakendamist toimunud muutusi, tuleb direktiivis sätestatud õigusraamistiku ajakohastamiseks ja muutmiseks võtta meetmeid Euroopa Liidu tasandil. Direktiivi abil juba saavutatud finantsturgude ja -teenuste integratsiooni ning tõhususe paranemist Euroopas toetatakse seega asjakohaste kohandustega, et tagada ühtse turu jõulise õigusraamistiku eesmärkide saavutamine. Kõnealuse integratsiooni pärast oleks liikmesriigi isoleeritud sekkumine palju vähem tõhus ja põhjustaks turgude killustumise, mille tulemuseks oleks õigusnormide erinevuse ärakasutamine ja konkurentsi moonutamine. Turgude läbipaistvuse või investorite kaitse erinev tase liikmesriikides võib näiteks killustada turge, kahjustada likviidsust ja tõhusust ning põhjustada õigusnormide erinevuse kahjulikku ärakasutamist. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) peaks etendama juhtivat osa ka uue üle-euroopalise raamistiku rakendamisel. ESMA-le tuleb anda erivolitused, et parandada ühtse väärtpaberituru toimimist. Ettepanekus võetakse täielikult arvesse proportsionaalsuse põhimõtet, mille kohaselt peavad ELi meetmed olema eesmärkide saavutamiseks asjakohased ja mitte minema nende saavutamiseks vajalikust kaugemale. Kaalul oleva avaliku huvi ja meetme kulutõhususe õiget tasakaalu arvesse võttes on ettepanek selle põhimõttega kooskõlas. Eri isikute suhtes kohaldatavad nõuded on hoolikalt kavandatud. Nende nõuete sätestamisel on eelkõige lähtutud vajadusest tagada investorite kaitse, turgude tõhususe ja majandusharu kulude tasakaal. 3.3. Kooskõla ELi toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291 Komisjon võttis 23. septembril 2009 vastu määruste ettepanekud Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA), Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) loomise kohta. Sellega seoses soovib komisjon tuletada meelde ELi toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291 seotud avaldusi, mille ta tegi Euroopa järelevalveasutuste loomise määruste vastuvõtmisel: „Seoses regulatiivsete standardite vastuvõtmisega rõhutab komisjon finantsteenuste sektori ainulaadset iseloomu, mis tuleneb Lamfalussy struktuurist ja mida on tunnustatud selgelt ELi toimimise lepingule lisatud deklaratsioonis nr 39. Siiski on komisjonil tõsiseid kahtlusi, kas tema rollile seatud piirangud delegeeritud õigusaktide ja rakendusmeetmete vastuvõtmisel on kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291.” 3.4. Ettepaneku üksikasjalik selgitus 3.4.1. Üldosa – võrdsed võimalused Ettepaneku keskne eesmärk on tagada, et kogu organiseeritud kauplemine toimuks reguleeritud kauplemiskohtades: reguleeritud turgudel, mitmepoolsetes kauplemissüsteemides ja organiseeritud kauplemissüsteemides. Kõigi nende kohtade suhtes kohaldatakse ühesuguseid kauplemiseelse ja -järgse läbipaistvuse nõudeid. Samuti on kõigi kolme kauplemiskoha suhtes kohaldatavad organisatsioonilised ja turujärelevalvega seotud nõuded peaaegu identsed. See tagab võrdsed võimalused, kui on tegemist põhimõtteliselt sarnaste tegevustega, mis on seotud kolmandate isikute kauplemishuvidega. Oluline on siiski see, et läbipaistvusnõuded kujundatakse vastavalt instrumentide liigile (eelkõige omakapitali instrumendid, võlakirjad ja tuletisinstrumendid) ja kauplemise liigile (eelkõige tellimusraamatu ja noteeringupõhised süsteemid). Kõigi kolme kauplemiskoha puhul on platvormi korraldaja neutraalne. Reguleeritud turge ja mitmepoolseid kauplemissüsteeme iseloomustab tehingute kohustuslik tegemine. See tähendab, et tehingud tehakse eelnevalt kindlaksmääratud eeskirjade kohaselt. Nad konkureerivad ka üksteisega, pakkudes võimalust luua ulatuslik liikmeskond, tingimusel et nad vastavad läbipaistvatele kriteeriumidele. Organiseeritud kauplemissüsteemi korraldajal on seevastu tehingu tegemise viisi suhtes teatav kaalutlusõigus. Sellest tulenevalt kohaldatakse korraldaja suhtes investorite kaitse, äritegevuse ja platvormi kasutavate klientide seisukohast parima täitmise nõudeid. Kuigi organiseeritud kauplemissüsteemi tegevuse alustamise eeskirjad ja täitmismeetodid peavad olema läbipaistvad ning selged, võimaldavad need seega korraldajal osutada klientidele teenust, mis erineb kvalitatiivselt, kuid mitte funktsionaalselt teenustest, mida reguleeritud turud ja mitmepoolsed kauplemissüsteemid osutavad oma liikmetele ja osalistele. Organiseeritud kauplemissüsteemi korraldajal tuleb siiski keelata kaubelda endale kuuluva kapitali arvel, et tagada nii organiseeritud kauplemissüsteemi korraldaja neutraalsus toimuva tehingu suhtes kui ka see, et selliselt kokku viidud klientide vastu olevaid kohustusi ei kahjustaks võimalus nende arvel kasumit teenida. Organiseeritud kauplemine võib toimuda ka kliendi korralduste süsteemse täitmise kaudu. Kliendi korralduste süsteemne täitja võib teha kliendi tehinguid endale kuuluva kapitali arvel. Kliendi korralduste süsteemne täitja ei või siiski viia kokku kolmanda isiku ostu- ja müügihuvisid praktiliselt samamoodi nagu teevad reguleeritud turud, mitmepoolsed kauplemissüsteemid ja organiseeritud kauplemissüsteemid, ja seega ei ole tema puhul tegemist kauplemiskohaga. Kohaldatakse parima täitmise ja muid äritegevuse eeskirju ning klient teab täpselt, millal ta kaupleb investeerimisühinguga ja millal kolmandate isikutega. Kliendi korralduste süsteemsete täitjate suhtes kohaldatakse spetsiaalseid kauplemiseelse läbipaistvuse ja juurdepääsunõudeid. Ka läbipaistvusnõuded kujundatakse vastavalt instrumentide liigile (eelkõige omakapitali instrumendid, võlakirjad ja tuletisinstrumendid) ja neid kohaldatakse teatavatest künnistest allpool. Kui investeerimisühingud kauplevad klientidega, sealhulgas muude investeerimisühingutega oma arvel, peetakse seda börsiväliseks kauplemiseks. Selleks et muuta rakendusõigusaktide muutmise kaudu börsiväline kauplemine kaasavamaks, peab börsiväline kauplemine, mis ei vasta kliendi korralduste süsteemse täitmise määratlusele, olema mittesüsteemne ja ebaregulaarne. 3.4.2. Finantsinstrumentide turgude direktiivi eeskirjade kohaldamisala laiendamine sarnastele toodetele ja teenustele (artiklid 1, 3, 4) Jaekliendile suunatud kombineeritud investeerimistoodete (PRIPS)[15] valdkonnas tehtava töö raames võttis komisjon kohustuse tagada finantsinstrumentide turgude direktiivil põhineva järjepideva reguleeriva lähenemisviisi rakendamine, juhul kui investoritele turustatakse eri finantstooteid, mis rahuldavad investorite sarnaseid vajadusi ja mille puhul tekivad võrreldavad investorite kaitsega seotud probleemid. Teiseks on väljendatud muret finantsinstrumentide turgude direktiivi kohaldatavuse pärast, kui investeerimisühingud või krediidiasutused emiteerivad ja müüvad enda väärtpabereid. Kuigi finantsinstrumentide turgude direktiivi kohaldamine on selge, juhul kui investeerimisalast nõustamist pakutakse müügi osana, tuleb seda rohkem selgitada seoses ilma nõustamiseta osutatavate teenustega, mille puhul võidakse leida, et investeerimisühing või pank ei osuta finantsinstrumentide turgude direktiivi kohast teenust. Võttes arvesse finantskriisist saadud õppetunde, turgude ja toodete mitmekesisust ning investorite vajadust tugineda samal tasemel kaitsele, olenemata teenuse osutaja asukohast või olemusest, ei ole piiratud arvul investeerimisteenuseid pakkuvate ja finantsinstrumentide turgude direktiivi reguleerimisalast välja jäävate kohalikul tasandil tegutsevate üksuste suhtes liikmesriikides kohaldatavate eeskirjade erinevus enam asjakohane. Ettepanekuga laiendatakse seega finantsinstrumentide turgude direktiivi nõudeid, eelkõige äritegevust ja huvide konflikti käsitlevaid eeskirju, krediidiasutuste struktureeritud hoiuste nõustamisega ja nõustamiseta müügile, nähakse ette, et finantsinstrumentide turgude direktiivi kohaldatakse ka investeerimisühingute ja krediidiasutuste suhtes, kes müüvad enda väärtpabereid, pakkumata seejuures nõustamist, ja nõutakse liikmesriikidelt finantsinstrumentide turgude direktiiviga sarnaste tegevusloa andmise ja äritegevuse nõuete sätestamist kohalike üksuste suhtes kohaldatavates siseriiklikes õigusaktides. 3.4.3. Finantsinstrumentide turgude direktiivist tehtavate erandite läbivaatamine (artikkel 2) Finantsinstrumentide turgude direktiivis nimetatakse finantsinstrumentidega oma arvel kauplemist selliste investeerimisteenuste ja -tegevuste seas, mis eeldavad tegevusluba. Siiski nähti ette kolm peamist erandit, et välistada isikud, kelle jaoks on oma arvel tehingute tegemine ainus tegevus või kes teevad seda äriühingu muud kui finantstegevust täiendava osana või finantssektorivälise kaupadega kauplemise osana. Kooskõlas G20 kohustustega tuleks tagada, et finantsinstrumentide turgude direktiivi reguleerimisalasse kuuluksid asjakohaselt ettevõtted, kes osutavad klientidele investeerimisteenuseid ja kelle kutsetegevus on investeerimine. Ettepanekus piiratakse erandid seepärast selgemalt tegevustega, mis on finantsinstrumentide turgude direktiivi seisukohast ebaolulisemad ja on oma olemuselt peamiselt varalised või ärilised või mis ei kujuta endast välkkauplemist. 3.4.4. Turustruktuuride raamistiku ajakohastamine (artiklid 18, 19, 20, 32, 33, 34, 53, 54) Finantsinstrumentide turgude direktiivi kehtestamise järgselt turul toimunud muutused on pannud osaliselt proovile kehtiva õigusraamistiku, mida kohaldatakse eri liiki täitmiskohtade suhtes ja mille eesmärk on toetada ausat konkurentsi, võrdseid võimalusi ning läbipaistvaid ja tõhusaid turge. Selle peamiselt omakapitali instrumentidega kauplemisel põhinevad funktsioonid ja ülesehitus, vajadus suurendada läbipaistvust ja vastupidavust muudel kui aktsiaturgudel ning asjaolu, et vaid osa viimastel aastatel tekkinud organiseeritud kauplemise viise vastab nõuetekohaselt finantsinstrumentide turgude direktiiviga ettenähtud kolmeosalise jaotusega (reguleeritud turud, mitmepoolsed kauplemissüsteemid, kliendi korralduste süsteemsed täitjad) seotud mõistetele ning nõuetele – see kõik viitab praeguse raamistiku täiustamise vajadusele. Ettepanekuga luuakse ühelegi olemasolevale kategooriale mittevastavate organiseeritud kauplemissüsteemide jaoks uus kategooria, mida toetavad ranged korralduslikud nõuded ning samasugused läbipaistvuseeskirjad, ja ajakohastatakse kõigi kohtade suhtes kohaldatavaid põhinõudeid, et võtta arvesse tehnika arengu ja finantsinstrumentide turgude direktiivi koosmõjul suurenenud konkurentsi ning piiriülest kauplemist. 3.4.5. Äriühingu üldjuhtimise täiustamine (artiklid 9, 48) Finantsinstrumentide turgude direktiivis on sätestatud, et investeerimisühingu tegevust tegelikult juhtival isikul peab olema piisavalt hea maine ja ta peab olema piisavalt kogenud, et tagada investeerimisühingu arukas ja usaldusväärne juhtimine. Kooskõlas komisjoni poolt finantssektoris äriühingu üldjuhtimise valdkonnas tehtud tööga[16] soovitatakse neid sätteid nii tegevjuhtide kui ka muude juhtide ülesannete, rolli ja kohustuste ning juhtorganite koosseisu tasakaaluga seoses tugevdada. Eelkõige püütakse ettepanekuga tagada, et juhtorgani liikmetel oleksid piisavad teadmised ja oskused ning et nad mõistaksid ettevõtte tegevusega seotud riske eesmärgiga tagada, et ettevõtet juhitakse arukalt ja usaldusväärselt investorite ning turu terviklikkuse huvides. 3.4.6. Turgude tõhusat toimimist ja terviklikkust tagavad täiustatud korralduslikud nõuded (artiklid 16, 51) Finantsinstrumentide kauplemises toimunud tehnilised muutused tähendavad nii võimalusi kui ka probleeme. Kuigi nende mõju peetakse üldiselt turu likviidsuse seisukohast positiivseks ning arvatakse, et see on muutnud turud tõhusamaks, on kindlaks tehtud konkreetsed reguleerivad ja järelevalvemeetmed, mis on vajalikud selleks, et nõuetekohaselt reageerida turgude korrapärast toimimist ähvardada võivatele ohtudele, mis tulenevad algoritmkauplemisest ja välkkauplemisest. Eelkõige on ettepaneku eesmärk laiendada finantsinstrumentide turgude direktiivi reguleerimisala kõigile välkkauplemisega tegelevatele majandusüksustele, nõuda neilt ettevõtetelt ja muudele välkkauplejatele turulepääsu pakkuvatelt ettevõtetelt asjakohaste organisatsiooniliste kaitsemeetmete rakendamist ning nõuda kauplemiskohtadelt, et nad seaksid sisse nõuetekohase riskikontrolli ebakorrektse kauplemise vähendamiseks ja tagaksid oma platvormide vastupidavuse. Samuti on ettepaneku eesmärk aidata pädevatel asutustel teostada järelevalvet selliste tegevuste üle ja neid kontrollida. 3.4.7. Investorite kaitse raamistiku täiustamine (artiklid 13, 24, 25, 27, 29, I lisa A jagu) Üldiselt ollakse arvamusel, et finantsinstrumentide turgude direktiiv on tugevdanud nii jaeinvestorite kui ka kutseliste investorite kaitset. Sellest hoolimata näitavad kogemused, et muudatuste tegemine mitmes valdkonnas aitaks vähendada juhtumeid, kus investoritele kahju tekitamise võimalus on kõige suurem. Ettepanekuga tugevdatakse eelkõige investeerimisalast nõustamist ja portfelli valitsemist käsitlevat õigusraamistikku ning investeerimisühingute võimalust võtta vastu kolmandate isikute antud ergutusvahendeid (hüvesid) ja täpsustatakse tingimusi ning korda, mille alusel saab investor teha turul teatavate lihtinstrumentidega vabalt tehinguid, täites oma investeerimisühingu nimel täidetavaid minimaalseid kohustusi või tehes tehinguid oma investeerimisühingu pakutava kaitse all. Lisaks kehtestatakse sellega ristmüügi tavasid reguleeriv raamistik tagamaks seda, et investoreid teavitatakse nõuetekohaselt ja sellised tavad ei ole investoritele kahjulikud. Ettepanekuga muudetakse rangemaks nõuded, mis käsitlevad seda, kuidas investeerimisühingud või nende agendid kasutavad klientide vahendeid või instrumente, ja liigitatakse investeerimisteenuseks finantsinstrumentide hoidmine klientide nimel. Ettepanek aitab täiustada teavet, mida antakse klientidele neile osutatavate teenuste ja nende korralduste täitmise kohta. 3.4.8. Suurem kaitse muudele kui jaeklientidele investeerimisteenuste osutamisel (artikkel 30, II lisa) Finantsinstrumentide turgude direktiivi kohane klientide liigitus jaeklientideks, kutselisteks klientideks ja võrdseteks vastaspoolteks tagab nõuetekohase ning rahuldaval tasemel paindlikkuse ja peaks seega jääma suurel määral samaks. Arvukad näited kohalike asutuste ja omavalitsusüksuste tehingute kohta keeruliste instrumentidega näitavad siiski, et nende liigitust ei ole finantsinstrumentide turgude direktiivis piisavalt kajastatud. Teiseks, kuigi paljud äritegevust käsitlevad üksikasjalikud nõuded ei ole võrdsete vastaspoolte vahelistes suhetes nende arvukate igapäevaste tehingute seisukohast olulised, tuleks kliendi kategooriast olenemata kohaldada kõrgetasemelist üldpõhimõtet tegutseda ausalt, õiglaselt ja professionaalselt ning kohustust käituda õiglaselt, selgelt ja mitteeksitavalt. Lõpuks pakutakse välja, et võrdsed vastaspooled saavad kasu osutatud teenuste kohta esitatavast paremast teabest ja dokumentidest. 3.4.9. Uued kauplemiskohtadele kohaldatavad nõuded (artiklid 27, 59, 60) Parima täitmise hindamine sõltub kehtivas finantsinstrumentide turgude direktiivis kauplemiseelse ja -järgse läbipaistvuse andmete kättesaadavusest. Sellest hoolimata võib oluline olla ka muu teave, näiteks enne täitmist tühistatud korralduste arv või täitmise kiirus. Seepärast nähakse ettepanekuga ette kauplemiskohtade suhtes kohaldatav nõue avaldada kord aastas andmed täitmise kvaliteedi kohta. Teiseks on kasutajad ja investorid sageli kõige enam huvitatud kauplemiskohtades kaubeldavatest kaupade tuletislepingutest ja neid kohti saab sageli kasutada võrdlushinna määramise kohana, kust saab andmeid näiteks energia ja toiduainete jaehindade kohta. Seepärast tehakse ettepanek, et kõik kaupade tuletislepingutega kauplevad kohad kehtestaksid asjakohased piirmäärad või alternatiivse korra, et tagada turu korrapärane toimimine ja füüsiliselt tarnitavate kaupade arveldustingimused, ning esitaksid reguleerivatele asutustele (sh lõppkliendi kategooria ja isikuandmed) ja turuosalistele (sh üksnes lõppklientide kategooriate agregeeritud positsioonid) eri finantsinstrumentide ja kaupadega kauplejate positsioonide kohta süstemaatilist, üksikasjalikku ja standardiseeritud teavet. Komisjon võib delegeeritud õigusaktidega sellistes kauplemiskohtades kasutatavaid piirmäärasid ühtlustada, ja ei piirmäärad ega ükski alternatiivne kord ei piira pädevate asutuste ja ESMA käesoleva direktiivi ja finantsinstrumentide turgude määruse kohast suutlikkust rakendada vajaduse korral lisameetmeid. 3.4.10. VKEde turgude suhtes kohaldatav täiustatud kord (artikkel 35) Tehakse ettepanek luua uus turgude allkategooria, nn VKEde kasvuturud, et täiendada ELi varasemaid algatusi, millega püüti aidata VKEdel saada rahalisi vahendeid. Sellise turu (mida tavaliselt korraldatakse mitmepoolse kauplemissüsteemina) korraldaja võib otsustada registreerida mitmepoolse kauplemissüsteemi ka VKEde kasvuturuna, kui see vastab teatavatele tingimustele. Selliste turgude registreerimine peaks suurendama nende nähtavust ja tähtsust ning aitama kehtestada sellistel turgudel ühtsed üle-euroopalised regulatiivsed standardid, mille kavandamisel võetakse arvesse emitentide ja investorite vajadusi neil turgudel, säilitades samal ajal olemasoleva investorite kõrgetasemelise kaitse. 3.4.11. Kolmandate riikide suhtes kohaldatav kord (artiklid 41–50) Ettepanekuga luuakse ühtlustatud raamistik, mis reguleerib kolmandates riikides asuvate ettevõtete ja turu korraldajate juurdepääsu ELi turgudele, eesmärgiga kõrvaldada praegune liikmesriikides kolmandate riikide suhtes kohaldatavate kordade paljusus ja tagada kõigile finantsteenuste alal tegutsevatele isikutele ELi territooriumil võrdsed võimalused. Ettepanekuga kehtestatakse kord, mille aluseks on komisjonipoolne kolmandate riikide pädevuse samaväärsuse esialgne hindamine. Kolmandate riikide ettevõtted, mille kohta on tehtud samaväärsust kinnitav otsus, saavad esitada taotluse teenuste osutamiseks liidus. Teenuste osutamiseks jaeklientidele tuleb luua filiaal; kolmanda riigi ettevõte peab saama tegevusloa liikmesriigis, kus filiaal luuakse, ja filiaali suhtes kohaldatakse teatavaid ELi nõudeid (organisatsioonilised nõuded, äritegevuse eeskirjad, huvide konflikti, läbipaistvuse jms suhtes kehtivad nõuded). Teenuste osutamiseks võrdsetele vastaspooltele ei tule filiaali luua; kolmanda riigi ettevõte võib neid teenuseid osutada pärast ESMAs registreerimist. Nende endi riik teostab nende üle järelevalvet. Kolmandate riikide järelevalveasutused ning liikmesriikide pädevad asutused ja ESMA peavad sõlmima asjakohase koostöökokkuleppe. 3.4.12. Andmete suurem ja tõhusam konsolideerimine (artiklid 61–68) Turuandmete kvaliteet, vorm, maksumus ja konsolideeritavus on olulised, et toetada finantsinstrumentide turgude direktiivi üldpõhimõtet seoses läbipaistvuse, konkurentsivõime ja investorite kaitsega. Selles valdkonnas tehakse kavandatud sätetega määrusesse ja direktiivi palju olulisi muudatusi. Kõnealuste sätetega parandatakse andmete kvaliteeti ja kooskõlalisust, nõudes kõigilt ettevõtetelt tehinguaruannete avaldamist tunnustatud avaldamissüsteemi (Approved Publication Arrangement, APA) kaudu. Sätetega nähakse ette pädeva asutuse menetlused tunnustatud avaldamissüsteemidele tegevusloa andmiseks ja nende suhtes organisatsiooniliste nõuete kehtestamiseks. Kavandatud sätetes käsitletakse üht peamist probleemi, mida finantsinstrumentide turgude direktiivi rakendamise mõjudega seoses on kritiseeritud – s.o andmete killustumist. Peale selle, et turuandmed peavad olema usaldusväärsed, õigeaegsed ja mõistliku hinnaga kättesaadavad, on investorite jaoks oluline, et turuandmeid saaks koondada viisil, mis võimaldab hindu ja kauplemist kauplemiskohtade kaupa tõhusalt võrrelda. Kauplemiskohtade arvu mitmekordistumine pärast finantsinstrumentide turgude direktiivi rakendamist on teinud selle keerulisemaks. Kavandatud sätetes sätestatakse tingimused konsolideeritud börsiteabe esitajate väljakujunemiseks. Neis määratakse kindlaks organisatsioonilised nõuded, mida kõnealused andmete esitajad peavad sellise süsteemi rakendamisel täitma. 3.4.13. Pädevate asutuste suuremad volitused seoses tuletisinstrumentide positsioonidega (artiklid 61, 72, 83) Kuna tuletisinstrumentide turud on viimastel aastatel märkimisväärselt kasvanud, kõrvaldatakse ettepanekuga reguleerivate asutuste positsioonide kontrollimise ja nende üle järelevalve teostamise volituste praegune killustatus. Turgude korrapärase toimimise ja turu terviklikkuse huvides antakse neile sõnaselged volitused nõuda isikutelt teavet asjaomaste tuletisinstrumentide ja saastekvootide positsioonide kohta. Järelevalveasutused saavad sekkuda tuletislepingu kehtivuse kõikidel etappidel ja võtta meetmeid positsiooni vähendamiseks. Lisaks positsiooni paremale haldamisele võimaldatakse positsioone eelnevalt mittediskrimineerival viisil piirata. Kõikidest meetmetest tuleb teatada ESMA-le. 3.4.14. Tõhusad sanktsioonid (artiklid 73–78) Liikmesriigid peaksid tagama, et finantsinstrumentide turgude direktiivi rikkumise puhul saab kohaldada asjakohaseid haldussanktsioone ja -meetmeid. Selleks nõutakse direktiiviga, et nad järgiksid järgmisi miinimumeeskirju. Esiteks peaksid haldussanktsioonid ja -meetmed olema kohaldatavad rikkumise eest vastutavate füüsiliste või juriidiliste isikute ja investeerimisühingute suhtes. Teiseks peaksid pädevad asutused saama käesoleva direktiivi ja määruse sätete rikkumise korral kasutada halduskaristuste ja -meetmete miinimumkogumit. See hõlmab tegevusloa tühistamist, avalikku teadaannet, juhtkonna ametist vabastamist ning rahalisi halduskaristusi. Kolmandaks peaks siseriiklike õigusaktidega kehtestatud rahaliste halduskaristuste maksimummäär ületama rikkumisest saadavat kasu, kui seda on võimalik kindlaks määrata, ning mingil juhul ei tohiks need olla madalamad direktiiviga ette nähtud tasemest. Neljandaks peaks pädevate asutuste poolt konkreetsel juhul kohaldatava sanktsiooni liigi ja taseme kindlaksmääramisel arvesse võetavad kriteeriumid hõlmama vähemalt direktiivis sätestatud kriteeriume (nt rikkumise või kolmandatele isikutele tekitatud kahju tulemusena saadud kasu, vastutava isiku koostöövalmidus jne). Viiendaks tuleb kohaldatavad sanktsioonid ja meetmed avaldada vastavalt käesolevale direktiivile. Lisaks tuleks kehtestada asjakohane mehhanism, et julgustada võimalikest investeerimisühingutes toimuvatest rikkumistest teatamist. Käesolevas ettepanekus ei käsitleta kriminaalkaristusi. 3.4.15. Saastekvoodid (lisa I, C jagu) Erinevalt tuletisinstrumentidega kauplemisest on ELi saastekvootide järelhetketurud suurel määral reguleerimata. Hetketurgudel on ilmnenud arvukalt pettusi, mis võivad vähendada usaldust ELi heitkogustega kauplemise süsteemi käsitleva direktiiviga[17] loodud heitkogustega kauplemise süsteemi vastu. Kõrvuti ELi heitkogustega kauplemise süsteemi käsitlevas direktiivis sätestatud meetmetega, mis tugevdavad ELi saastekvootide registrite süsteemi ja karmistavad ELi saastekvootidega kauplemiseks konto avamise tingimusi, tuleks ettepaneku kohaselt kohaldada kogu ELi saastekvootide turu suhtes finantsturgu reguleerivaid õigusnorme. Üks järelevalveasutus kontrolliks nii hetketurge kui ka tuletisinstrumentide turge. Kohaldatakse nii finantsinstrumentide turgude direktiivi kui ka turu kuritarvitamist käsitlevat direktiivi 2003/6/EÜ, suurendades seega ulatuslikult turu turvalisust, sekkumata selle eesmärgi saavutamisse, s.o heitkoguste vähendamisse. Peale selle tagatakse sellega kooskõla ELi saastekvootide tuletisinstrumentide suhtes juba kohaldatavate eeskirjadega ning suurendatakse turvalisust, sest pangad ja investeerimisühingud, st majandusüksused, kes on kohustatud jälgima kauplemistegevust pettuse, kuritarvitamise või rahapesu avastamise eesmärgil, hakkavad tulevaste hetketurul kauplejate kontrollimisel mängima suuremat rolli. 4. Mõju eelarvele Ettepaneku konkreetne mõju eelarvele on seotud ESMA-le antud ülesandega, mida on täpsustatud käesolevale ettepanekule lisatud finantsselgituses. Käesolevale ettepanekule lisatud finantsselgituses on hinnatud ka ettepaneku konkreetset mõju komisjoni eelarvele. Ettepanek mõjutab liidu eelarvet. ê2004/39/EÜ ð uus 2011/0298 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV finantsinstrumentide turgude kohta, millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ (uuesti sõnastatud) (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse ð Euroopa Liidu toimimise ï Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 53 lõiget 1 47 lõiget 2, võttes arvesse komisjoni ettepanekut[18], ð olles edastanud asjakohase seadusandliku akti riikide parlamentidele, ï võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust[19], võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust[20], ð olles konsulteerinud Euroopa andmekaitseinspektoriga, ï toimides ð tavamenetluse kohaselt ï asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[21] ning arvestades järgmist: ò uus (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ,[22] on mitu korda oluliselt muudetud. Kuna sellesse tuleb teha uusi muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada. ê 2004/39/EÜ põhjendus1 (2) Nõukogu 10. mai 1993. aasta direktiiviga 93/22/EMÜ väärtpaberiturul pakutavate investeerimisteenuste kohta[23] püüti kehtestada tingimused, mille kohaselt tegevusloa saanud investeerimisühingud ja pangad saaksid osutada kindlaksmääratud teenuseid või luua filiaale teistes liikmesriikides päritoluriigi tegevusloa alusel ja järelevalve all. Selleks oli kõnealuse direktiivi eesmärgiks ühtlustada investeerimisühingute esmaseid tegevuslubade ja tegutsemisnõudeid, sealhulgas äritegevuse eeskirju. Ühtlasi nägi see ette mõningate tingimuste ühtlustamist, mis käsitlesid reguleeritud turgude tegevust. ê 2004/39/EÜ põhjendus 2 (kohandatud) (3) Viimastel aastatel on finantsturgudel tegutsema asunud rohkem investoreid ja neile pakutakse veelgi keerukamat ulatuslikku teenuste ja instrumentide valikut. Kõnealuseid arenguid silmas pidades peaks Ö liit Õ ühendus hõlmama kogu investoritele suunatud tegevust. Selleks on vaja näha ette ühtlustamise tase, mida on vaja investoritele kõrgetasemelise kaitse pakkumiseks ja selleks, et võimaldada investeerimisühingutel osutada päritoluriigi järelevalve all teenuseid kogu Ö liidus Õ ühenduses, mis on ühtne turg. Eespool nimetatut silmas pidades asendati tuleks direktiiv 93/22/EMÜ asendada uue direktiiviga 2004/39/EÜ. ò uus (4) Finantskriis on toonud esile puudused finantsturgude toimimises ja läbipaistvuses. Finantsturgude arenemise käigus on ilmnenud vajadus tugevdada finantsinstrumentide turgude reguleerimise raamistikku, et suurendada läbipaistvust, paremini kaitsta investoreid, suurendada usaldust, vähendada reguleerimata valdkondi ning tagada, et järelevalveasutustele antakse nende ülesannete täitmiseks piisavad volitused. ò uus (5) Rahvusvahelise tasandi reguleerivad asutused on ühisel seisukohal, et finantskriisi on soodustanud üldjuhtimisega seotud puudused paljudes finantseerimisasutustes, sealhulgas tõhusa kontrolli puudumine ja tasakaalustamatus. Ülemäärane ja ettevaatamatu riskide võtmine võib viia finantseerimisasutuste maksejõuetuseni ning põhjustada süsteemseid probleeme liikmesriikides ja kogu maailmas. Klientidele teenuseid osutavate äriühingute ebakorrektne käitumine võib tekitada investoritele kahju ning õõnestada nende usaldust. Et vähendada üldjuhtimise puuduste potentsiaalselt kahjulikku mõju, tuleks direktiivi sätteid täiendada üksikasjalikumate põhimõtete ja miinimumstandarditega. Kõnealuste põhimõtete ja standardite kohaldamisel tuleks arvesse võtta investeerimisühingute laadi, ulatust ja keerukust. ò uus (6) Kõrgetasemeline ELi finantsjärelevalve eksperdirühm kutsus Euroopa Liitu üles ühtlustama finantsvaldkonda reguleerivaid eeskirju. Tulevase Euroopa järelevalvestruktuuri kontekstis rõhutati ka Euroopa Ülemkogu 18. ja 19. juunil 2009 toimunud istungil vajadust kehtestada ühtne Euroopa eeskirjade kogum ühtse turu kõigile finantseerimisasutustele. ò uus (7) Eespool toodut arvesse võttes tuleks direktiiv 2004/39/EÜ osaliselt uuesti sõnastada käesoleva uue direktiivina ning osaliselt asendada määrusega (EL) nr…/…. (MiFIR). Mõlemad õigusaktid koos peaksid moodustama õigusraamistiku, millega reguleeritakse investeerimisühingute, reguleeritud turgude, andmeedastusteenuste pakkujate ja liidus investeerimisteenuseid osutavate või investeerimisega tegelevate kolmandate riikide äriühingute suhtes kohaldatavaid nõudeid. Seepärast tuleks käesolevat direktiivi lugeda koos kõnealuse määrusega. Direktiiv peaks sisaldama sätteid tegevusloa andmise kohta, olulise osaluse omandamise kohta, asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse kohta, investeerimisühingute tegevustingimuste kohta investorite kaitse tagamiseks, päritolu- ja vastuvõtvate liikmesriikide järelevalveasutuste volituste kohta ning sanktsioonide kohaldamise korra kohta. Kuna ettepaneku põhieesmärk ja reguleerimisese on ühtlustada siseriiklikke sätteid kõnealustes valdkondades, peaks ettepanek põhinema ELi toimimise lepingu artikli 53 lõikel 1. Direktiivi vorm on vajalik selleks, et võimaldada direktiiviga hõlmatud valdkondades rakendussätete kohandamist iga liikmesriigi konkreetse turu ja õigussüsteemi eripärale. ê 2004/39/EÜ põhjendus 3 (3) Seoses investorite kasvava sõltuvusega isiklikest soovitustest on asjakohane lisada investeerimisnõustamine nende investeerimisteenuste hulka, milleks on nõutav tegevusluba. ê 2004/39/EÜ põhjendus 4 (8)(4) Finantsinstrumentide loetellu on asjakohane lisada teatavad kaubakaupade tuletisinstrumendid ja muu, mis on moodustatud ja millega kaubeldakse viisil, mis tekitab traditsiooniliste finantsinstrumentidega võrreldavaid regulatiivseid küsimusi. ò uus (9) Saastekvootide järelturu hetketehingute sõlmimisel on esinenud pettust, mis võib õõnestada usaldust direktiiviga 2003/87/EÜ loodud heitkogustega kauplemise süsteemi vastu, ning võetakse meetmeid saastekvootide registrite süsteemi ja saastekvootidega kauplemise konto avamise tingimuste karmistamiseks. Kõnealuste turgude terviklikumaks muutmiseks ja nende tõhusa toimimise, sealhulgas kauplemise ulatusliku järelevalve tagamiseks on asjakohane täiendada direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt võetud meetmeid, tuues saastekvoodid täielikult käesoleva direktiivi ja määruse ----/-- (turu kuritarvitamist käsitlev määrus, MAR) reguleerimisalasse, liigitades need finantsinstrumentideks. ê 2004/39/EÜ põhjendus 7 (kohandatud) (10)(7) Käesoleva direktiivi eesmärk on hõlmata ettevõtjaid, kelle tavaline äritegevus või põhitegevusala seisneb professionaalsete investeerimisteenuste osutamises ja/või investeerimistegevuses. Seepärast ei peaks selle reguleerimisala hõlmama teistsugusel ametialal tegutsevaid isikuid. ê 2004/39/EÜ põhjendus 5 (11) On vaja kehtestada terviklik regulatiivne kordrežiim, mis reguleerib finantsinstrumentidega tehingute tegemist, olenemata nende tehingute sõlmimiseks kasutatavatest kauplemismeetoditest, et tagada investeerimistehingute tegemisel kõrge kvaliteet ja säilitada rahandusfinantssüsteemi terviklikkust ja üldist tõhusust. Tuleks ette näha ühtne ja riskitundlik raamistik Euroopa finantsturul hetkel toimiva korralduste täitmise süsteemi reguleerimiseks. On vaja tunnustada uue organiseeritud kauplemissüsteemide põlvkonna esilekerkimist kõrvuti reguleeritud turgudega, mille suhtes tuleks kehtestada kohustused eesmärgiga säilitada finantsturgude tõhusat ja korrektset toimimist. Proportsionaalse regulatiivse raamistiku kehtestamist silmas pidades tuleks ette näha uue investeerimisteenuse lisamine, mis on seotud mitmepoolse kauplemissüsteemi tegevusega. ê 2004/39/EÜ põhjendus 6 (12)(6) Tuleks kehtestada reguleeritud turu ja mitmepoolse kauplemissüsteemi määratlused ning need teineteisega tihedalt ühitada, kajastamaks tõsiasja, et nad väljendavad sama organiseeritud kauplemisfunktsiooni. Määratlustest tuleks välja jätta kahepoolsed süsteemid, kui investeerimisühing asub kauplema enda nimel, mitte riskivaba osapoolena ostja ja müüja vahel. Mõiste ”süsteem” hõlmab kõiki neid turge, mis koosnevad reeglistikust ja kauplemisplatvormist, samuti neid, mis tegutsevad üksnes reeglistiku alusel. Reguleeritud turud ja mitmepoolsed kauplemissüsteemid ei ole kohustatud rakendama korralduste vastavusse viimiseks “tehnilist” süsteemi. Turg, mis koosneb üksnes reeglistikust, mis reguleerib liikmelisuse, kauplemisinstrumentide vastuvõtmise, liikmetevahelise kauplemise, aruandluse ja vajaduse korral läbipaistvuskohustusega seotud aspekte, on käesoleva direktiivi tähenduses reguleeritud turg või mitmepoolne kauplemissüsteem ja kõnealuste reeglite alusel sõlmitud tehinguid loetakse sõlmituks reguleeritud turu või mitmepoolse kauplemissüsteemi raames. Mõistet „ostu- ja müügihuvid” tuleb mõista laias tähenduses ning see hõlmab korraldusi, hinnapakkumisi ja huviväljendusi. Nõue intresside kokkuviimiseks süsteemis süsteemi korraldaja kehtestatud mittediskretsionaarsete eeskirjade abil tähendab seda, et need viiakse kokku süsteemi eeskirjade alusel või süsteemi protokollide või sisemise töökorra kohaselt (sealhulgas arvutitarkvaraga hõlmatud protseduurid). Mõiste mittediskretsionaarsed eeskirjad tähendab, et need reeglid jätavad mitmepoolset kauplemissüsteemi, ilma diskretsioonita selle osas, kuidas intressid võivad üksteist mõjutada. Määratlused nõuavad intresside kokkuviimist viisil, mille tulemuseks on leping, st et täitmine toimub süsteemi reeglite alusel või süsteemi protokollide või sisemise töökorra alusel. ò uus (12) Kõik kauplemiskohad, st reguleeritud turud, mitmepoolsed kauplemissüsteemid ja organiseeritud kauplemissüsteemid, peaksid kehtestama läbipaistvad eeskirjad süsteemile juurdepääsu kohta. Kui reguleeritud turud ja mitmepoolsed kauplemissüsteemid peaksid jätkuvalt rakendama seoses liikmeks või osaliseks lubamisega väga sarnaseid nõudeid, siis organiseeritud kauplemissüsteemid peaksid juurdepääsu lubamisel ja piiramisel saama lähtuda muu hulgas korraldajate rollist ja kohustustest süsteemi klientide suhtes. ò uus (13) Investeerimisühingut, mis täidab kliendi korraldusi enda kapitali arvel, tuleks pidada kliendi korralduste süsteemseks täitjaks, kui tehinguid väljaspool reguleeritud turge, mitmepoolseid kauplemissüsteeme või organiseeritud kauplemissüsteeme ei tehta harva, ühekordselt või ebaregulaarselt. Kliendi korralduste süsteemse täitja all mõistetakse investeerimisühingut, mis teeb organiseeritult, sageli ja süstemaatiliselt oma arvel tehinguid, täites klientide korraldusi väljaspool reguleeritud turgu, mitmepoolset kauplemissüsteemi või organiseeritud kauplemissüsteemi. Et tagada kõnealuse määratluse objektiivne ja tõhus kohaldamine investeerimisühingute suhtes, tuleks arvesse võtta kõiki klientidega tehtud kahepoolseid tehinguid ning kindlaks tegemisel, kas investeerimisühing tuleb registreerida kliendi korralduste süsteemse täitajana, tuleb komisjoni määruse (EÜ) nr 1287/2006 (millega rakendatakse direktiivi 2004/39/EÜ) artikliga 21 ette nähtud kvalitatiivseid kriteeriume täiendada kvantitatiivsete kriteeriumidega. Kui organiseeritud kauplemissüsteem on mis tahes süsteem, mille puhul viiakse kokku mitme kolmanda osapoole ostu- ja müügihuvid, siis kliendi korralduste süsteemsel täitjal ei tohiks lubada kolmandate osapoolte ostu- ja müügihuve kokku tuua. ê 2004/39/EÜ põhjendus 8 (kohandatud) ð uus Käesoleva direktiivi reguleerimisala ei peaks hõlmama oma vara ja äriühinguidettevõtteid haldavaid isikuid, kes ei osuta investeerimisteenuseid ja/või ei tegele muu investeerimistegevusega peale oma arvelnimel kauplemise, välja arvatud juhul, kui nad on turutegijad ð , reguleeritud turu või mitmepoolse kauplemissüsteemi liikmed või osalised või kauplevad klientide korraldusi täites ï kauplevad oma arvelnimel väljaspool reguleeritud turgu või mitmepoolset kauplemissüsteemi organiseeritud, sagedases ja süstemaatilises korras, pakkudes kolmandatele isikutele kättesaadavat süsteemi selleks, et nendega kaubelda. ð Erandina ei peaks käesoleva direktiivi reguleerimisala hõlmama isikuid, kes kauplevad oma arvel finantsinstrumentidega reguleeritud turu või mitmepoolse kauplemissüsteemi liikmete või osalistena või turutegijatena seoses kauba tuletisinstrumentidega, saastekvootidega või nende tuletisinstrumentidega kõrvaltegevusena oma põhitegevusala kõrval, mis grupi tasandil ei ole investeerimisteenuste osutamine käesoleva direktiivi tähenduses ega pangandusteenuste osutamine direktiivi 2006/48/EÜ tähenduses. Tehnilised kriteeriumid kindlaks tegemiseks, millal saab tegevusala pidada sellise põhitegevusala kõrvaltegevuseks, tuleks kehtestada delegeeritud õigusaktides. Klientide korralduste täitmine oma arvel kaubeldes peaks hõlmama olukorda, kus äriühingud täidavad eri klientide korraldusi kattuvate ostu- ja müügisoovide ühildamisega printsipaali vahendusel (ingl k back to back kauplemine), mida tuleks vaadelda printsipaalina tegutsemisena ning mille suhtes tuleks kohaldada käesoleva direktiivi sätteid, mis hõlmavad nii korralduste täitmist klientide nimel kui ka oma arvel kauplemist. Finantsinstrumente käsitlevate korralduste täitmist kõrvaltegevusena kahe isiku vahel, kelle põhitegevusala grupi tasandil ei ole investeerimisteenuste osutamine käesoleva direktiivi tähenduses ega pangandusteenuste osutamine direktiivi 2006/48/EÜ tähenduses ei tuleks pidada klientide korralduste täitmiseks oma arvel kaubeldes. ï ê 2004/39/EÜ põhjendus 9 (15)(9) Tekstis olevaid viiteid isikutele tuleks mõista viidetena nii füüsilistele kui ka juriidilistele isikutele. ê 2004/39/EÜ põhjendus 10 (kohandatud) (16)(10) Tuleks Vvälja tuleks jätta kindlustusandjadseltsid ja elukindlustusandjadseltsid, mille tegevuse üle teostab asjakohast järelevalvet pädev usaldatavusnõuetenormatiivide täitmise järelevalveasutus ja mille suhtes kohaldatakse nõukogu 25. veebruari 1964. aasta direktiivi 64/225/EMÜ asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse piirangute kaotamise kohta edasikindlustuse ja retrosessiooni osas[24], 24. juuli 1973. aasta esimese nõukogu direktiivi 73/239/EMÜ otsekindlustustegevuse, välja arvatud elukindlustustegevuse alustamise ja jätkamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta[25] ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta direktiivi 2002/83/EÜ elukindlustuse kohta[26]. Ö Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II)[27]. Õ ê 2004/39/EÜ põhjendus 11 (17)(11) Käesolev direktiiv ei kehti isikute suhtes, kes ei osuta teenuseid kolmandatele isikutele, kuid kelle äritegevus seisneb investeerimisteenuste osutamises üksnes nende emaettevõtjatele, tütarettevõtjatele või nende emaettevõtjate teistele tütarettevõtjatele. ê 2004/39/EÜ põhjendus 12 (18)(12) Käesoleva direktiivi reguleerimisalast tuleks välja jätta ka isikud, kes osutavad investeerimisteenuseid üksnes juhuslikult oma kutsetegevuse käigus, tingimusel et kõnealune tegevus on reguleeritud ja asjakohased eeskirjad ei keela investeerimisteenuste juhuslikku osutamist. ê 2004/39/EÜ põhjendus 13 (19)(13) Käesoleva direktiivi reguleerimisalast tuleks välja jätta isikud, kelle investeerimisteenuste osutamine seisneb ainuüksi töövõtjaosalusega süsteemide haldamises ja kes seetõttu ei osuta investeerimisteenuseid kolmandatele isikutele. ê 2004/39/EÜ põhjendus 14 (20)(14) Käesoleva direktiivi reguleerimisalast on vaja välja jätta ka keskpangad ja muud samalaadse tegevusega asutused ning ametiriigiasutused, mille ülesanne on riigivõla haldamine või mis on kaasatud riigivõla haldamisse, millega on hõlmatud ka riigivõla investeerimine, välja arvatud asutused, mis on osaliselt või täielikult riigi omandis ning, mis täidavad ärilist või osaluste omandamisega seotud rolli. ò uus (21) Erandite korra selgitamiseks Euroopa Keskpankade Süsteemile, muudele sarnaseid ülesandeid täitvatele riiklikele asutustele ja riigivõla haldamisse kaasatud asutustele on otstarbekas piirata kõnealuseid erandeid asutustega, mis täidavad oma ülesandeid liikmesriigi või liidu õigusaktide alusel, ning rahvusvaheliste asutustega, mille liikmete hulka kuulub üks või mitu liikmesriiki. ê 2004/39/EÜ põhjendus 15 (kohandatud) (22)(15) Käesoleva direktiivi reguleerimisalast tuleb välja jätta ühisinvesteerimisettevõtjad ja pensionifondid, olenemata sellest, kas nende tegevus on ühenduse Ö liidu Õ tasandil kooskõlastatud või mitte, ja selliste ettevõtjate depositooriumid depoopangad ja või juhid, sest nende tegevuse kohta kehtivad otseselt nende jaoks kohandatud erisätted. ê 2004/39/EÜ põhjendus 16 (23)(16) Käesoleva direktiivi eranditest kasu saamiseks peaks asjaomane isik vastama jätkuvalt pidevalt kõnealuste erandite kohta sätestatud tingimustele. Eelkõige, kui isik osutab investeerimisteenuseid või tegeleb investeerimisega ja on vabastatud käesoleva direktiivi täitmisest, kuna kõnealustel teenustel või tegevustel on grupikontserni tasandil tema põhitegevusala suhtes abistav funktsioon, ei peaks kõrvalteenustega seotud erand tema puhul enam kehtima, kui kõnealuste teenuste osutamine või tegevus lakkab täitmast tema põhitegevusala suhtes abistavat funktsiooni. ê 2004/39/EÜ põhjendus 17 (24)(17) Investorite kaitseks ja finantsrahandussüsteemi stabiilsuse säilitamiseks peaks käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvaid investeerimisteenuseid osutavatel ja/või investeerimisega tegelevatel äriühingutel olema oma päritoluliikmesriigis väljaantud tegevusluba. ê 2004/39/EÜ põhjendus 18 (kohandatud) (25)(18) Krediidiasutused, kellele on antud tegevusluba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta Ö 14. juuni 2006. aasta Õ direktiivile 2000/12/EÜ Ö 2006/48/EÜ Õ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta Ö (uuestisõnastamine) Õ Ö [28] Õ, ei peaks vajama muud tegevusluba investeerimisteenuste osutamiseks või investeerimistegevuseks käesoleva direktiivi alusel. Kui krediidiasutus otsustab osutada investeerimisteenuseid või tegeleda investeerimisega, peaks pädevad asutused enne tegevusloa andmist kontrollima, et krediidiasutus vastab käesoleva direktiivi asjakohastele sätetele. ò uus (26) Uue investeerimistootena on kasutusele võetud struktureeritud hoiused, kuid neid ei reguleerita liidu tasandil ühegi investorite kaitset tagava õigusaktiga, samas kui muude struktureeritud investeeringute suhtes kohaldatakse selliseid õigusakte. Seepärast on asjakohane tugevdada investorite usaldust ning ühtlustada jaekliendile suunatud kombineeritud investeerimistoodete reguleerimist, et tagada kogu liidus piisaval tasemel investorite kaitse. Seepärast tuleks võtta struktureeritud hoiused käesoleva direktiivi reguleerimisalasse. Seoses sellega tuleb selgitada, et kuna struktureeritud hoiused on investeerimistoode, ei hõlma need üksnes intressimääradega, nagu Euribor või Libor, seotud hoiuseid, olenemata sellest, kas need intressimäärad on kindlaks määratud, fikseeritud või muutuvad. ò uus (27) Investorite kaitse tugevdamiseks liidus on otstarbekas piirata tingimusi, mille alusel saavad liikmesriigid teha käesoleva direktiivi kohaldamisest erandi isikutele, kes osutavad investeerimisteenuseid klientidele, kes selle tagajärjel ei ole direktiivi alusel kaitstud. Tuleb nõuda, et liikmesriigid kohaldaksid esialgse tegevusloa andmise tingimusi läbi vaadates ning pideva järelevalve ja äritegevuse kohustuste täitmise järelevalve käigus selliste isikute suhtes vähemalt käesolevas direktiivis sätestatud nõuetega analoogseid nõudeid, eelkõige sellistele isikutele tegevuslubade andmisel ning nende maine ja kogemuse ja aktsionäride sobivuse hindamisel. ê 2004/39/EÜ põhjendus 19 (28)(19) Juhul kui investeerimisühing osutab ebakorrapäraselt ühte või mitut tegevusloaga hõlmamata investeerimisteenust või tegeleb ebakorrapäraselt ühe või mitme tegevusloaga hõlmamata investeerimistegevusega, ei peaks tal käesoleva direktiivi alusel olema vaja täiendavat tegevusluba. ê 2004/39/EÜ põhjendus 20 (29)(20) Käesolevas direktiivis peaks tähendab korralduste vastuvõtmine ja edastamine tähendama ka seda, et viiakse kokku kaks või enam investorit, tuleks korraldada kahe või enama investori kohtumine, mis viib tehingu sõlmimiseni le kõnealuste investorite vahel. ò uus (30) Enda emiteeritud finantsinstrumente turustades peaksid investeerimisühingud ja krediidiasutused oma klientide investeerimisnõustamisel juhinduma käesoleva direktiivi sätetest. Ebakindluse kõrvaldamiseks ja investorite kaitse tugevdamiseks on otstarbekas ette näha kõnealuse direktiivi kohaldamine, kui investeerimisühingud ja krediidiasutused turustavad enda emiteeritud finantsinstrumente esmasturul nõustamist pakkumata. Seetõttu tuleks klientide nimel korralduste täitmise teenuse mõistet laiendada. ê 2004/39/EÜ põhjendus 21(kohandatud) (21) Seoses Basel II kapitali adekvaatsuse raamistiku eelseisva läbivaatamisega tunnistavad liikmesriigid vajadust vaadata uuesti üle, kas investeerimisühinguid, mis täidavad klientide korraldusi mitmikkäsundite alusel, tuleb käsitleda printsipaalidena tegutsevatena ja sellest tulenevalt kohaldada nende suhtes täiendavaid regulatiivseid kapitalinõudeid. ê 2004/39/EÜ põhjendus 22 (31)(22) Vastastikuse tunnustamise ja päritoluliikmesriigi järelevalve põhimõtted näevad ette, et liikmesriikide pädevad asutused ei tohi anda tegevusluba või peavad selle tühistama, kui sellised tegurid nagu tegevuskavade sisu, geograafiline paiknemine või reaalne tegevus näitavad selgelt, et investeerimisühing on teinud valiku ühe liikmesriigi õigussüsteemi kasuks eesmärgiga hoida kõrvale rangematest normidest, mis kehtivad teises liikmesriigis, mille territooriumil ta peamiselt kavatseb tegutseda või tegutseb. Juriidilisest isikust investeerimisühing peaks saama tegevusloa liikmesriigilt, kus ta on registrisse kantud. Investeerimisühing, kes ei ole juriidiline isik, peaks saama tegevusloa liikmesriigilt, kus asub tema peakontor. Lisaks peaksid liikmesriigid nõudma, et investeerimisühingu peakontor peab asuma alati tema päritoluliikmesriigis ja et ta seal ka reaalselt tegutseb. ò uus (32) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivis 2007/44/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/49/EMÜ ning direktiive 2002/83/EÜ, 2004/39/EÜ, 2005/68/EÜ ja 2006/48/EÜ seoses finantssektoris osaluse omandamise ja selle suurendamise tehingute suhtes rakendatava usaldusväärsuse hindamise menetluskorra ja kriteeriumidega,[29] on sätestatud üksikasjalikud kriteeriumid investeerimisühingus osaluse kavandataval omandamisel usaldatavusnõuete täitmise hindamiseks ning nende kriteeriumide kohaldamine. Hindamisprotsessi ja selle tulemuste õiguskindluse, selguse ja prognoositavuse tagamiseks tuleks direktiiviga 2007/44/EÜ ette nähtud kriteeriume ja usaldatavusnõuete täitmise hindamise protsessi kinnitada. Eelkõige peaks pädevad asutused hindama kavandatava omandaja sobivust ning kavandatava omandamise usaldusväärsust kõigi järgmiste kriteeriumide alusel: kavandava omandaja maine; investeerimisühingu tegevust juhtiva isiku maine ja kogemused; kavandava omandaja usaldusväärsus; kas investeerimisühing suudab täita käesoleval direktiivil ja muudel direktiividel, eelkõige direktiividel 2002/87/EÜ[30] ja 2006/49/EÜ[31] põhinevaid usaldatavusnõudeid; kas on mõistlikku alust kahtlustada, et seoses kavandatava omandamisega toimub või on toimunud või üritatakse või on püütud üritada rahapesu või terrorismi rahastamist direktiivi 2005/60/EÜ[32] artikli 1 tähenduses, või kas kavandatav omandamine võiks suurendada sellise tegevuse ohtu. ê 2004/39/EÜ põhjendus 23 (kohandatud) (33)(23) Oma päritoluliikmesriigis tegevusloa saanud investeerimisühingul peaks olema õigus osutada investeerimisteenuseid või tegeleda investeerimisega kogu Ö liidus Õ ühenduses, ilma et tal oleks vaja taotleda eraldi tegevusluba selle liikmesriigi pädevalt asutuselt, kus ta soovib kõnealuseid teenuseid osutada või kõnealuse tegevusega tegeleda. ê 2004/39/EÜ põhjendus 24 (kohandatud) (34)(24) Kuna teatavad investeerimisühingud on vabastatud teatavatest kohustustest, mis on kehtestatud nõukogu 15. märtsi 1993. aasta Ö Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta Õ direktiiviga Ö 2006/49/EÜ Õ 93/6/EMÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta Ö (uuestisõnastamine) Õ [33] , peaks neil olema kohustus omada miinimumkapitali või kutsekindlustust või nende kahe kombinatsiooni. Parandused kõnealuse kindlustuse summades peaks võtma arvesse parandusi, mis on tehtud seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. detsembri 2002. aasta direktiiviga 2002/92/EÜ kindlustusvahenduse kohta[34] raames. See konkreetne käsitlus kapitali adekvaatsuse osas ei tohiks piirata otsuseid kõnealuste ühingute asjakohase käsitlemise kohta vastavalt tulevastele muudatustele kapitali adekvaatsust reguleerivates ühenduse Ö liidu Õ õigusaktides. ê 2004/39/EÜ põhjendus 25 (35)(25) Kuna usaldatavusnõuete normatiivide reguleerimisala peaks piirduma nende üksustega, mis peavad professionaalset kauplemisportfelli ja seeläbi on kujutavad endast vastaspoole riskiosapoole riski allikaks teistele turuosalistele suhtes, tuleks üksused, mis kauplevad oma nimel arvel finantsinstrumentidega, sealhulgas käesoleva direktiiviga reguleeritud kaubakaupade tuletisinstrumentidega, ning samuti üksusednendega, mis osutavad investeerimisteenuseid kaubakaupade tuletisinstrumentide osas oma grupi tasandi põhitegevusala klientidele põhitegevusala kõrvalteenusena kontserni tasandil, tingimusel et kõnealuseks põhitegevusalaks ei ole investeerimisteenuste osutamine käesoleva direktiivi tähenduses, jätta käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja. ê 2004/39/EÜ põhjendus 26 (36)(26) Selleks et kaitsta investorite omandiõigust ja teisi samasuguseid väärtpaberitega seotud õigusi ning investori õigusi, mis on seotud investeerimisühingu hoolde usaldatud vahenditega varaga, tuleks kõnealuseid õigusi hoida lahus investeerimisühingu õigustest. Kõnealune põhimõte ei tohiks takistada investeerimisühingul tegutseda oma nimel, kuid investori huvides, kui tehingu laad seda nõuab ja investor annab oma nõusoleku, näiteks aktsiate või osade laenuks andmise puhul. ê 2004/39/EÜ põhjendus 27 (kohandatud) ð uus (37)(27) Kui klient kooskõlas ühenduse õigusaktidega ja eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuni 2002. aasta direktiiviga 2002/47/EÜ finantstagatiskokkulepete kohta,[35] annab finantsinstrumentide või vahendite täieliku omandiõiguse üle investeerimisühingule praeguste või tulevaste, tegelike, tingimuslike või võimalike kohustuste tagamiseks või muul viisil katmiseks, ei tuleks kõnealuseid finantsinstrumente või vahendeid samuti enam lugeda kliendile kuuluvaks. ð Kliendi vara kaitset käsitlevad nõuded on teenuste osutamisel ja tegevuse läbiviimisel väga oluline klientide kaitsmise vahend. Need nõuded võib kõrvale jätta, kui investeerimisühingule antakse üle vahendite ja finantsinstrumentide täielik omandiõigus mis tahes praeguste või tulevaste, tegelike või tingimuslike või võimalike kohustuste katmiseks. See üldine võimalus võib põhjustada ebakindlust ning vähendada klientide varade kaitsmisega seotud nõuete tõhusust. Seega on vähemalt jaeklientide varade puhul asjakohane piirata investeerimisühingute võimalust Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuni 2002. aasta direktiivis 2002/47/EÜ (finantstagatiskokkulepete kohta)[36] määratletud omandiõiguse üleminekul põhinevate finantstagatiskokkulepete sõlmimiseks oma kohustuste tagamise või muul viisil katmise eesmärgil. ï ê 2004/39/EÜ põhjendus 28 (28) Kolmandates riikides tegevusloa saanud investeerimisühingute filiaalidele ühenduses tegevusloa andmise kord peaks nimetatud investeerimisühingute suhtes kehtima ka edaspidi. Kõnealustele filiaalidele ei tohiks laieneda asutamislepingu artikli 49 teises lõigus sätestatud teenuste osutamise vabadus ja neil on asutamisõigus ainult selles liikmesriigis, kus nad on asutatud. Silmas pidades juhte, kui ühendus ei ole seotud ühegi kahepoolse ega mitmepoolse kohustusega, on asjakohane näha ette kord, mille eesmärgiks on tagada ühenduse investeerimisühingute võrdväärne vastastikune kohtlemine asjassepuutuvates kolmandates riikides. ò uus (38) Investeerimisühingute aruka ja usaldusväärse juhtimise tagamiseks ning turu terviklikkuse ja investorite huvide kaitseks tuleb tugevdada nende juhtorganite rolli. Investeerimisühingu juhtorgan peaks alati pühendama piisavalt aega ning omama piisavaid teadmisi, oskusi ja kogemust, et mõista investeerimisühingu tegevust ja selle peamisi riske. Rühmamõtlemise vältimiseks ja kriitilise mõtlemise hõlbustamiseks peaksid investeerimisühingute juhatused olema vanuseliselt, sooliselt, geograafiliselt päritolult, hariduselt ja töökogemuselt piisavalt mitmekesised, et esindada eri vaateid ja kogemusi. Sooline tasakaal on eriti oluline, et tagada demograafilise olukorra piisav kajastumine. ò uus (39) Investeerimisühingute tegevuse tõhusaks järelevalveks ja kontrolliks peaks juhtorgan vastutama ühingu üldstrateegia eest, võttes arvesse investeerimisühingu tegevus- ja riskiprofiili. Tuleks selgelt määratleda juhtorgani vastutus kogu investeerimisühingu äritsükli lõikes, ühingu strateegiliste eesmärkide kindlaks määramise ja määratlemise, organisatsiooni struktuuri kinnitamise, sealhulgas personali valiku ja koolituse kriteeriumide, teenuste osutamise ja tegevuse läbiviimise üldise poliitika, sealhulgas müügitöötajate tasustamise põhimõtete kindlaks määramise ning klientidele turustatavate uute toodete heakskiitmise eest. Investeerimisühingute strateegiliste eesmärkide, nende organisatsiooni struktuuri ja teenuste osutamise ning tegevuse läbiviimise poliitika korrapärane läbivaatamine ja hindamine peaks tagama nende püsiva suutlikkuse juhtida ühingut arukalt ja usaldusväärselt turgude terviklikkuse ja investorite kaitse huvides. ê 2004/39/EÜ põhjendus 29 (40)(29) Laienev tegevusalade ring, millega paljud investeerimisühingud samaaegselt tegelevad, on suurendanud võimalust huvide konfliktide tekkeks kõnealuste erinevate tegevusalade ja klientide huvide vahel. Seepärast on vaja kehtestada eeskirjad tagamaks, et sellised konfliktid ei kahjusta nende klientide huve. ò uus (41) Isikuandmete töötlemisel seoses käesoleva direktiivi kohaldamisega peaksid liikmesriigid tagama isikuandmete kaitse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiviga 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv)[37]. Isikuandmete ESMA-poolset töötlemist seoses käesoleva direktiivi kohaldamisega reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta[38]. ò uus (42) Vastavalt komisjoni 10. augusti 2006. aasta direktiivile 2006/73/EÜ, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate organisatsiooniliste nõuete ja tegutsemistingimustega ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega[39], lubatakse liikmesriikidel investeerimisühingutele esitatavate organisatsiooniliste nõuete raames nõuda klientide korraldusi käsitlevate telefonivestluste või elektroonilise teabevahetuse salvestamist. Kliendi korraldusi käsitlevate telefonivestluste või elektroonilise teabevahetuse salvestamine on kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga ning on õigustatud vahend investorite kaitse tugevdamiseks, turujärelevalve parandamiseks ning investeerimisühingute ja nende klientide õiguskindluse suurendamiseks. Sellise salvestamise tähtsust on mainitud ka Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee 29. juulil 2010 avaldatud tehnilises nõuandes Euroopa Komisjonile. Seepärast on asjakohane sätestada käesolevas direktiivis kliendi korraldusi käsitlevate telefonivestluste või elektroonilise teabevahetuse salvestamise üldise korra põhimõtted. ò uus (43) Liikmesriigid peaksid tagama isikuandmete kaitse õiguse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ning direktiiviga 2002/58/EÜ. Eelkõige tuleks sellist kaitset laiendada telefonivestluste ja elektroonilise infovahetuse salvestamisele, mis on ette nähtud artikliga13. ò uus (44) Kauplemistehnoloogia kasutamine on viimase kümnendi jooksul märkimisväärselt kasvanud ning praegu turuosaliste seas laialdaselt levinud. Paljud turuosalised kasutavad algoritmkauplemist, mille puhul arvutialgoritm määrab minimaalse inimsekkumisega või ilma inimsekkumiseta automaatselt kindlaks korraldusega seotud muutujad. Algoritmkauplemise alaliik on välkkauplemine, kus kauplemissüsteem analüüsib väga kiiresti turuandmeid või -signaale ning saadab välja või ajakohastab sellise analüüsi põhjal väga lühikese ajaga suure hulga korraldusi. Välkkauplemist kasutavad tavaliselt oma enda kapitali kasutavad kauplejad ning see ei kujuta endast strateegiat, vaid pigem keeruka tehnoloogia kasutamist selliste traditsioonilisemate kauplemisstrateegiate rakendamiseks nagu turutegemine ja arbitraaž. ò uus (45) Kooskõlas Euroopa Ülemkogu 2009. aasta juuni järeldustega liidu finantsalase järelevalve tugevdamise kohta ning selleks, et aidata kaasa ühtse eeskirjade kogumiku väljatöötamisele liidu finantsturgude jaoks, luua liikmesriikidele ja turuosalistele võrdsed võimalused, suurendada investorite kaitset ning tugevdada järelevalvet ja kohustuste jõustamist, on liit otsustanud kõigis finantsteenuseid käsitlevates liidu õigusaktides võimaluse korral minimeerida liikmesriikide kaalutlusõigust. Lisaks kliendikorraldusi käsitlevate telefonivestluste ja elektroonilise teabevahetuse salvestamise üldise korra kehtestamisele on käesolevas direktiivis asjakohane vähendada pädevate asutuste võimalust järelevalve delegeerimiseks teatavatel juhtudel ning piirata kaalutlusõigust seotud vahendajate ja filiaalide aruandluse suhtes kohaldatavates nõuetes. ò uus (46) Kauplemistehnoloogia on suurendanud investorite kauplemise kiirust, mahtu ja keerukust. Samuti on see võimaldanud turuosalistel hõlbustada klientide jaoks otsest juurdepääsu turgudele kauplemissüsteemide kasutamisega, otsese elektroonilise juurdepääsuga või sponsoreeritud ja otsese turulepääsuga. Kauplemistehnoloogia annab turule ja turuosalistele eeliseid, nagu laialdasem osalemine turgudel, suurem likviidsus, väiksemad hinnavahed, madalam lühiajaline volatiilsus ning võimalused klientide korralduste tõhusamaks täitmiseks. Samas tulenevad kauplemistehnoloogia kasutamisest ka teatavad potentsiaalsed riskid, nagu suure korralduste arvuga kaasnev kauplemiskohtade süsteemide ülekoormamise oht ning oht, et algoritmkauplemisel antakse dubleerivaid või vigaseid korraldusi või esineb muid eksimusi, mis võivad põhjustada turu ebastabiilsust. Lisaks esineb algoritmkauplemise süsteemide puhul teistele turusündmustele ülereageerimise oht, mis eelneva turuprobleemi korral võib suurendada volatiilsust. Samuti võib algoritm- ja välkkauplemise süsteemide väärkasutamisega põhjustada turu kuritarvitamist. ò uus (47) Tehnoloogia suurenenud kasutamisega kaasnevaid riske saab kõige paremini leevendada teatavate riskikontrolli meetmete kombinatsiooniga, mis on suunatud algoritm- või välkkauplemisega tegelevatele äriühingutele, ning muude meetmetega, mis on suunatud selliste kauplemiskohtade korraldajatele, millele eespool osutatud äriühingutel on juurdepääs. On soovitav tagada, et kõigil välkkauplemisega tegelevatel äriühingutel, mis on mõne kauplemiskoha otsesed liikmed, oleks tegevusluba. Sellega saaks tagada, et nende suhtes kohaldataks käesoleva direktiivi kohaseid organisatsioonilisi nõudeid ning nõuetekohast järelevalvet. ò uus (48) Nii äriühingud kui ka kauplemiskohad peaksid võtma usaldusväärseid meetmeid, mis aitaksid tagada, et automaatne kauplemine ei ohustaks turu stabiilsust ning et seda ei saaks kasutada turu kuritarvitamiseks. Samuti peaksid kauplemiskohad jälgima, et nende kauplemissüsteemid oleksid vastupidavad ning nõuetekohaselt testitud ning suudaksid tulla toime suureneva hulga korralduste ja turupingetega, ning kehtestama kauplemispiirangud, mis ootamatute äkiliste hinnakõikumiste korral kauplemise ajutiselt peataksid. ò uus (49) Lisaks algoritm- ja välkkauplemisega seotud meetmetele on asjakohane rakendada kontrolli selliste investeerimisühingute suhtes, mis võimaldavad klientidele otsest elektroonilist juurdepääsu turgudele, kuna elektrooniline kauplemine võib toimuda elektroonilist turulepääsu võimaldava äriühingu kaudu ning ka muude sarnaste riskide tõttu. Samuti on oluline, et otsest elektroonilist juurdepääsu pakkuvad äriühingud tagavad, et seda teenust kasutavatel isikutel oleks nõuetekohane kvalifikatsioon ning et teenuse kasutamise suhtes rakendatakse riskikontrolli. Kõnealuseid uusi kauplemisvorme käsitlevad organisatsioonilised nõuded tuleb üksikasjalikumalt sätestada delegeeritud õigusaktides. Nii saaks tagada, et nõudeid saab muuta, kui on vaja arvesse võtta kõnealuse valdkonna innovatsiooni ja arengut. ò uus (50) Praegu tegutseb ELis terve hulk kauplemiskohti, mille hulgas on neid, mis kauplevad identsete instrumentidega. Investorite huve kahjustavate potentsiaalsete riskide vältimiseks tuleb kindlaks määrata protsessid seoses tagajärgedega, mis ühe kauplemiskoha otsus peatada või lõpetada mõne finantsinstrumendiga kauplemine toob kaasa teistele kauplemiskohtadele, ning selliseid protsesse ühtlustada. Õiguskindluse huvides ja huvide konflikti vältimiseks, kui kauplemiskoht otsustab peatada või lõpetada teatava instrumendiga kauplemise, tuleks tagada, et kui üks reguleeritud turg või mitmepoolne kauplemissüsteem lõpetab kauplemise seoses mõnd emitenti või finantsinstrumenti käsitleva teabe varjamisega, juhinduvad ka teised sellest otsusest, kui erakorralised asjaolud ei õigusta kauplemise jätkamist. Lisaks on vaja formaliseerida ja tõhustada teabevahetust ning kauplemiskohtade koostööd erakorraliste tingimuste puhul seoses teatava instrumendiga, millega kaubeldakse mitmes kauplemiskohas. ò uus (51) Finantsturgudel aktiivselt tegutsevate investorite arv on suurenenud ning neile pakutakse keerukamaid ja mitmekesisemaid teenuseid ja instrumente; seda arengut arvesse võttes on vaja ühtsemaid sätteid, mis võimaldaksid investoritele kogu liidus tõhusat kaitset. Direktiivi 2004/39/EÜ vastuvõtmise ajal suurenes investorite sõltuvus isiklikest soovitustest, mistõttu oli vaja määratleda investeerimisnõustamine investeerimisteenusena, mille jaoks on vaja tegevusluba ning mille suhtes kehtivad teatavad äritegevuse kohustused. Kuna isiklikud soovitused on klientide jaoks jätkuvalt olulised ning teenused ja instrumendid muutuvad järjest keerukamaks, on investorite kaitse tugevdamiseks vaja äritegevuse kohustusi rangemaks muuta. ò uus (52) Et kogu oluline teave jõuaks investoriteni, on otstarbekas investeerimisnõustamist pakkuvatelt investeerimisühingutelt nõuda, et nad selgitaksid aluseid, millest nad oma nõustamises lähtuvad, eelkõige seda, milliste toodete kohta nad klientidele isiklikke soovitusi annavad, kas nad pakuvad investeerimisnõustamist sõltumatult ning kas nad pakuvad klientidele soovitatud finantsinstrumentide sobivuse pidevat hindamist. Samuti tuleks investeerimisühingutelt nõuda, et nad klientidele selgitaksid, millest nad neile nõu andes lähtuvad. Investeerimisnõustamise reguleeriva raamistiku täpsustamiseks, jättes samal ajal investeerimisühingutele ja klientidele valikuvõimaluse, tuleks kehtestada tingimused sellise teenuse osutamiseks juhul, kui investeerimisühingud teavitavad kliente, et teenust osutatakse sõltumatult. Investorite kaitse tugevdamiseks ning klientidele teenusest selgema ettekujutuse loomiseks tuleks veelgi piirata äriühingute võimalust võtta sõltumatut investeerimisnõustamist või portfelli valitsemise teenust pakkudes kolmandatelt isikutelt ning eelkõige emitentidelt või toodete pakkujatelt vastu hüvesid. Sellisel puhul peaks olema lubatud üksnes piiratud mitterahalised hüved, nagu näiteks tootealane koolitus, ja seda tingimusel, et sellised hüved ei kahjusta investeerimisühingute suutlikkust lähtuda oma klientide parimatest huvidest, nagu on täpsemalt selgitatud direktiivis 2006/73/EÜ. ò uus (53) Investeerimisühingutel lubatakse osutada investeerimisteenuseid, mis koosnevad ainult klientide korralduste täitmisest ja/või vastuvõtmisest ja edastamisest ning mille puhul ei ole vaja saada teavet kliendi teadmiste ja kogemuste kohta, et selle alusel hinnata teenuse või instrumendi sobivust kliendi jaoks. Kuna selliste teenustega kaasneb klientide kaitse oluline vähenemine, tuleks parandada nende osutamise tingimusi. Eelkõige tuleks välistada võimalus selliste teenuste osutamiseks koos kõrvalteenusega, mis seisneb investoritele krediidi või laenude andmises, et võimaldada neil teha tehingut, milles osaleb ka investeerimisühing, kuna see muudab tehingu keerukamaks ning raskendab tehinguga seotud riski hindamist. Samuti tuleks paremini määratleda kriteeriumid finantsinstrumentide valikuks selliste teenuste osutamisel, et välistada sellised finantsinstrumendid, sealhulgas eurofondide osakud, mis hõlmavad tuletisinstrumenti või sellist struktuuri, mis raskendab kliendi jaoks kaasneva riski hindamist. ò uus (54) Kogu liidus kasutavad jaeklientidele suunatud finantsteenuste pakkujad laialdaselt ristmüüki. Ristmüük võib olla jaeklientidele kasulik, kuid võib hõlmata ka müügitegevust, mille puhul kliendi huve ei võeta piisavalt arvesse. Näiteks võib teatav ristmüügitegevus, nimelt seosmüük, mille puhul kaks või enam finantsteenust müüakse paketina ning vähemalt üks neist teenustest ei ole eraldi saadaval, moonutada konkurentsi ning avaldada negatiivset mõju klientide mobiilsusele ning nende võimele teha teadlik valik. Sellise seosmüügi näiteks võib tuua investeerimisteenust kasutava jaekliendi jaoks kohustusliku jooksevkonto avamise. Ehkki ka toodete komplektina müümine, mille puhul kaks või enam finantsteenust müüakse paketina, kuid kõiki teenuseid saab osta ka eraldi, võib kahjustada konkurentsi ja klientide võimet teha teadlikke valikuid, jätab see vähemalt kliendile valikuvõimaluse ning ohustab seetõttu vähem investeerimisühingute käesoleva direktiivi kohaste kohustuste täitmist. Konkurentsi edendamiseks ja tarbijatele valikuvõimaluse loomiseks tuleb selliste tavade kasutamist hoolikalt hinnata. ê 2004/39/EÜ põhjendus 30 (55)(30) Teenust tuleks lugeda osutatuks kliendi algatusel, kui klient ei nõua seda vastusena ühingu poolt või ühingu nimel konkreetsele kliendile suunatud individualiseeritud teabele, mis sisaldab kutset või on ette nähtud kliendi mõjutamiseks seoses konkreetse finantsinstrumendi või konkreetse tehinguga. Teenust võib lugeda osutatuks kliendi algatusel olenemata sellest, et klient nõuab seda teabe alusel, mis sisaldab finantsinstrumentide soodustust või pakkumist, mis on tehtud vahenditega, mis on oma olemuselt üldised ja suunatud avalikkusele või suuremale klientide või võimalike klientide rühmale või kategooriale. ê 2004/39/EÜ põhjendus 31 ð uus (56)(31) Üks käesoleva direktiivi eesmärke on kaitsta investoreid. Investorite kaitse meetmeid tuleb kohandada iga investorite kategooria (jaeinvestorid mittekutselised, kutselised investorid ja vastasosapooled) eripära arvestades. ð Olenemata asjaomaste klientide kategooriast, tuleb teenuste osutamise reguleeriva raamistiku tugevdamiseks siiski teha selgeks, et ausa, õiglase ja professionaalse tegutsemise põhimõtteid ning kohustust olla õiglane, väljenduda selgelt ning vältida eksitamist tuleb järgida iga kliendisuhte puhul. ï ê 2004/39/EÜ põhjendus 32 (57)(32) Erandina filiaalide tegevuse suhtes kehtiva päritoluriigi tegevusloa, järelevalve ja kohustuste jõustamise põhimõttest on asjakohane, et vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus kohustub vastutama teatavate käesolevas direktiivis määratletud kohustuste jõustamise eest seoses filiaali kaudu toimuva äritegevusega filiaali asukohaterritooriumi piires, kuna kõnealune asutus on filiaalile kõige lähemal ning sellel on filiaali tegevust reguleerivate eeskirjade rikkumiste avastamise ja sekkumise seisukohast parem asukoht. ê 2004/39/EÜ põhjendus 33 (58)(33) On vaja kehtestada tõhus „“parimal viisil täitmise” kohustus tagamaks, et investeerimisühingud täidavad klientide korraldusi kliendile kõige soodsamatel tingimustel. Kõnealune kohustus peaks kehtima investeerimisühingufondi suhtes, kellel on kliendi ees lepingulised või esinduskohustused. ò uus (59) Et muuta rangemaks tingimusi, millele investeerimisühingud peavad vastama, et käesoleva direktiivi kohaselt täita korraldusi kliendile kõige soodsamatel tingimustel, tuleks nõuda, et täitmiskohad avalikustaksid andmed tehingute täitmise kvaliteedi kohta igas täitmiskohas. ò uus (60) Investeerimisühingud esitavad klientidele korralduste täitmise poliitika kohta tihti üldsõnalist ja standardset teavet, mis ei võimalda klientidel aru saada, kuidas korraldust täidetakse, ega teha kindlaks, kas investeerimisühingud järgivad oma kohustust täita korraldusi klientidele kõige soodsamatel tingimustel. Investorite kaitse tugevdamiseks tuleks määrata kindlaks põhimõtted seoses teabega, mis äriühingud annavad oma klientidele korralduste täitmise poliitika kohta, ning nõuda, et investeerimisühingud avalikustaksid igal aastal kõigi finantsinstrumentide liikide kohta viis peamist kohta, kus nad eelneval aastal klientide korraldusi täitsid. ê 2004/39/EÜ põhjendus 34 (34) Aus konkurents nõuab, et turuosalised ja investorid saaksid võrrelda hindu, mille avaldamist kauplemiskohtadelt (st reguleeritud turud, mitmepoolsed kauplemissüsteemid ja vahendajad) nõutakse. Selleks on soovitatav, et liikmesriigid kõrvaldavad tõkked, mis võivad takistada asjakohase teabe konsolideerimist Euroopa tasandil ja selle avaldamist. ê 2004/39/EÜ põhjendus 35 (kohandatud) (61)(35) Ärisideme loomisel kliendiga võib investeerimisühing paluda, et klient või potentsiaalne klient nõustuks samaaegselt täitmispoliitikaga ja võimalusega, et tema korraldusi võidakse täita väljaspool reguleeritud turgu, või mitmepoolset kauplemissüsteemi Ö , organiseeritud kauplemissüsteemi või kliendi korralduse süsteemset täitjat Õ . ê 2004/39/EÜ põhjendus 36 (62)(36) Isikuid, kes osutavad investeerimisteenuseid rohkem kui ühe investeerimisühingu nimel, ei tohiks lugeda seotud vahendajateks, vaid investeerimisühinguteks, kui nad jäävad käesolevas direktiivis ettenähtud määratluse piiridesse, välja arvatud teatavad isikud, kellele võib teha erandi. ê 2004/39/EÜ põhjendus 37 (63)(37) Käesolev direktiiv ei tohiks piirata seotud vahendajate õigust tegeleda teiste direktiividega reguleeritud tegevusaladega ja seonduvate tegevustega käesoleva direktiiviga reguleerimata finantsteenuste osas või käesoleva direktiiviga reguleerimata toodete osasga, sealhulgas sama finantsgrupi kontserni osade nimel. ê 2004/39/EÜ põhjendus 38 (64)(38) Väljaspool investeerimisühingu ruume toimuva tegevuse (lävemüük) tingimused ei peaks olema käesoleva direktiiviga reguleeritud. ê 2004/39/EÜ põhjendus 39 (65)(39) Liikmesriikide pädevad asutused ei tohiks registreerida või peavad registreerimise tühistama, kui reaalne tegevus näitab selgelt, et seotud vahendaja on teinud valiku ühe liikmesriigi õigussüsteemi kasuks eesmärgiga hoida kõrvale rangematest normidest, mis kehtivad teises liikmesriigis, mille territooriumil ta peamiselt kavatseb tegutseda või tegutseb. ê 2004/39/EÜ põhjendus 40 (66)(40) Kõlblikke Võrdseid vastasosapooli tuleks käesoleva direktiivi tähenduses käsitleda klientidena tegutsevatena. ê 2004/39/EÜ põhjendus 41 (41) Äritegevuse eeskirjade (sealhulgas parimal viisil täitmise ja klientide korralduste käsitlemise eeskirjad) jõustamise tagamiseks seoses kõnealust kaitset kõige rohkem vajavate investoritega ning kogu ühenduses hästijuurdunud turutava kajastamiseks on asjakohane selgitada, et äritegevuse eeskirjadest võib kõrvale kalduda tehingute puhul, mis sõlmitakse või algatatakse kõlblike osapoolte vahel. ò uus (67) Finantskriis on näidanud, et ka kliendid, kes ei ole jaeinvestorid, ei suuda õigesti hinnata oma investeeringutega seotud riski. Kinnitades küll vajadust nõuda äritegevuse eeskirjade täitmist kõige enam kaitset vajavate investorite huvides, tuleks siiski täpsemalt kindlaks määrata eri kliendikategooriate suhtes kohaldatavad nõuded. Selleks tuleks mõningaid teabe- ja aruandlusnõudeid laiendada nii, et need hõlmaksid ka suhteid võrdsete vastaspooltega. Eelkõige peaks kõnealused nõuded olema seotud klientide finantsinstrumentide ja raha kaitsega ning keerukamaid finantsinstrumente ja tehinguid käsitlevate teabe- ja aruandlusnõuetega. Et paremini määratleda kohalike omavalitsuste ja kohalike omavalitsuste asutuste kuuluvust, tuleks need selgelt välja jätta võrdsete vastaspoolte ning kutselisteks investoriteks peetavate klientide loetlust, lubades kõnealustel klientidel siiski soovi korral paluda end kohelda kutseliste klientidena. ê 2004/39/EÜ põhjendus 42 (68)(42) Seoses võrdsetekõlblike vastasosapoolte vahel tehtud tehingutega tuleks kohustust klientide piirangukäskude määratud hinnaga korralduste avaldamiseks kohaldada üksnes juhul, kui tehingu teine vastaspool saadab investeerimisühingule täitmiseks määratud hinnaga korraldusepiirangukäsu. ê 2004/39/EÜ põhjendus 43 (69)(43) Liikmesriigid kaitsevad füüsiliste isikute õigust privaatsusele seoses isikuandmete töötlemisega kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta[40]. ê 2004/39/EÜ põhjendus 44 (44) Investorite kaitse ja väärtpaberiturgude tõrgeteta toimimise huvides on vaja tagada tehingute läbipaistvus ning sellel eesmärgil sätestatud eeskirjade kehtimine turul tegutsevate investeerimisühingute suhtes. Et investorid või turuosalised saaksid alati hinnata kavandatava aktsiatehingu tingimusi ning hiljem kontrollida selle täitmist, tuleks kehtestada ühised eeskirjad täidetud aktsiatehingute üksikasjade avaldamiseks ja aktsiatega kauplemise kehtivate võimaluste üksikasjade avalikustamiseks. Kõnealuseid eeskirju on vaja liikmesriikide aktsiaturgude tõhusaks integreerimiseks, üldise aktsiatega seotud instrumentide hinnakujundusprotsessi tõhususe edendamiseks ja “parimal viisil täitmise” kohustuse tõhusaks toimimiseks. Need kaalutlused nõuavad üleüldist läbipaistvuse režiimi, mis on kohaldatav kõigi aktsiatehingute suhtes olenemata nende kahepoolsest täitmisest investeerimisühingu poolt või reguleeritud turgude või mitmepoolsete kauplemissüsteemide kaudu. Käesolevast direktiivist tulenevad investeerimisühingute kohustused noteerida ostu- ja müügihinda ning täita korraldus noteeritud hinnaga ei vabasta investeerimisühinguid kohustusest suunata korraldus teise täitmiskohta, kui kliendi korralduste ühingusisene täitmine (internalisation) võiks häirida ühingu “parimal viisil täitmise” kohustuse järgimist. ê 2004/39/EÜ põhjendus 45 (45) Liikmesriigid peaksid olema võimelised kohaldama direktiivi tehinguaruandluse kohustuse kohta finantsinstrumentide suhtes, mis ei ole reguleeritud turul kauplemiseks lubatud. ê 2004/39/EÜ põhjendus 46 (46) Liikmesriik võib otsustada kohaldada käesolevas direktiivis sätestatud kauplemiseelse ja -järgse läbipaistvuse nõuet muude finantsinstrumentide kui aktsiate suhtes. Sellisel juhul tuleks kõnealused nõudeid kohaldada kõigi investeerimisühingute suhtes, mille puhul kõnealune liikmesriik on päritoluliikmesriik, nende tegevuse suhtes selle liikmesriigi territooriumil ja teenuste osutamise vabaduse alusel toimuva piiriülese tegevuse suhtes. Neid tuleks kohaldada ka kõnealuse liikmesriigi territooriumil toimuvate tehingute suhtes teises liikmesriigis volitatud investeerimisühingute filiaalide poolt, mis on asutatud selle liikmesriigi territooriumil. ê 2004/39/EÜ põhjendus 47 (kohandatud) (70)(47) Kõigil investeerimisühingutel peaksid kogu Ö liidus Õ ühenduses olema samad võimalused reguleeritud turgudega liitumiseks või neile juurdepääsuks. Sõltumata tehingute praegusest korraldusviisist liikmesriikides, on oluline kõrvaldada tehnilised ja juriidilised piirangud reguleeritud turgudele juurdepääsult. ê 2004/39/EÜ põhjendus 48 (kohandatud) (71)(48) Piiriüleste tehingute lõpuleviimise soodustamiseks on asjakohane näha investeerimisfirmadeleühingutele ette juurdepääs kliiringu- jabörsitehingute arveldussüsteemidele kogu Ö liidus Õ ühenduses olenemata sellest, kas tehingud on sõlmitud reguleeritud turgude kaudu asjaomastes liikmesriikides. Investeerimisühingud, mis soovivad osaleda vahetult teise liikmesriigi arveldussüsteemides, peaksid vastama liikmelisuse suhtes kehtestatud asjakohastele tegevus- ja ärinõuetele ning usaldatavusmeetmetelenõuetele finantsturgude sujuva ja korrektse toimimise säilitamiseks. ò uus (72) Kolmandate riikide investeerimisühingute suhtes, kes osutavad liidus teenuseid, kohaldatakse riigisisest korda ja nõudeid. Kõnealused korrad on väga erinevad ning korrakohase tegevusloa saanud äriühingud ei saa kasutada teenuste osutamise vabadust ja asutamisvabadust muus liikmesriigis kui asukohariik. Liidu tasandil tuleks kehtestada ühine reguleeriv raamistik. Selleks tuleks ühtlustada praegune killustunud raamistik, tagada kindlustunne ning liidus teenuseid osutada soovivate, kolmandate riikide äriühingute ühetaoline kohtlemine, tagada, et komisjon on seoses kolmandate riikide reguleeriva ja järelevalveraamistikuga viinud läbi samaväärsuse hindamise ning näha ette võrdsel tasemel kaitse ELi investoritele, kes kasutavad kolmandate riikide äriühingute teenuseid ò uus (73) Teenuste osutamiseks jaeklientidele tuleb alati nõuda liidus filiaali asutamist. Filiaali asutamisel kohaldatakse seoses tegevusloa ja järelevalvega liidus kehtivaid nõudeid. Asjaomane pädev asutus ja kolmanda riigi pädev asutus peaksid kehtestama omavahelise koostöö korra. Filiaali käsutuses peaks olema piisavalt algkapitali. Kui filiaalile on antud tegevusluba, kohaldatakse tema suhtes järelevalvet liikmesriigis, kus filiaal on asutatud; tegevusloa saanud ja järelevalve all oleva filiaali kaudu peaks kolmanda riigi äriühing saama osutada teenuseid teistes liikmesriikides, kooskõlas teatamise korraga. Teenuste osutamine ilma filiaalideta peaks piirduma võrdsete vastaspooltega. See tuleks ESMA poolt registreerida ning selle suhtes kohaldatakse järelevalvet kolmandas riigis. ESMA ja kolmanda riigi pädevad asutused peaksid kehtestama omavahelise koostöö korra. ò uus (74) Käesoleva direktiivi sätted, millega reguleeritakse kolmandate riikide äriühingute teenuste osutamist liidus, ei tohiks mõjutada liidus asuvate isikute võimalust kasutada omal algatusel kolmanda riigi äriühingu investeerimisteenuseid. Kui kolmanda riigi äriühing osutab teenuseid liidus asutatud isiku omal algatusel, ei peeta selliseid teenuseid liidu territooriumil osutatud teenusteks. Kui kolmanda riigi äriühing otsib liidus kliente või potentsiaalseid kliente või reklaamib liidus investeerimisteenuseid või -tegevusi koos kõrvalteenustega, ei peeta seda kliendi omal algatusel osutatud teenuseks. ê 2004/39/EÜ põhjendus 49 (kohandatud) ð uus (75)(49) Tegevusluba reguleeritud turu pidamiseks korraldamiseks peaks laienema kõigile tegevustele, mis on otseselt seotud korralduste väljapaneku, töötlemise, täitmise, kinnitamise ja raporteerimisega alates kõnealuste korralduste vastuvõtmisest reguleeritud turule kuni nende edastamiseni lõpuleviimiseks, ning finantsinstrumentide kauplemisele lubamisega seotud tegevustele. See peaks hõlmama ka tehinguid, mis sõlmitakse reguleeritud turu määratud turutegijate vahendusel, mis sooritatakse selle süsteemide alusel ja kooskõlas kõnealuseid süsteemei reguleerivate eeskirjadega. Mitte kõiki reguleeritud turu, või mitmepoolse kauplemissüsteemi või ð organiseeritud kauplemissüsteemi ï liikmete või osaliste sõlmitud tehinguid ei tuleks lugeda reguleeritud turu, või mitmepoolse kauplemissüsteemi ð või organiseeritud kauplemissüsteemi ï raames sõlmituks. Liikmete või osalisteosanike sõlmitud kahepoolseid tehinguid, mis ei ole kooskõlas kõigi käesoleva direktiivi alusel reguleeritud turu, või mitmepoolse kauplemissüsteemi ð või organiseeritud kauplemissüsteemi ï jaoks kehtestatud kohustustega, tuleks kliendi korralduste süsteemseühingusisese täitja (systematic internaliser) määratluse alusel lugeda väljaspool reguleeritud turgu, või mitmepoolset kauplemissüsteemi ð või organiseeritud kauplemissüsteemi ï sõlmitud tehinguteks. Sellisel juhul peaks kehtima investeerimisühingute kohustus avaldada ühingu siduvaid hinnapakkumisi, kui on täidetud käesoleva direktiiviga kehtestatud tingimused. ò uus (76) Kesksete turuandmete teenuste suhtes, mis on äärmiselt olulised nii kasutajatele liidu turgudel toimuvast kauplemisest soovitud ülevaate saamiseks kui ka pädevatele asutustele tehingute kohta täpse ja ülevaatliku teabe hankimiseks, tuleb vajaliku kvaliteedi tagamiseks kohaldada tegevuslubade andmist ja reguleerimist. ò uus (77) Kinnitatud avaldamiskorra kehtestamine peaks parandama organiseeritud kauplemissüsteemide kohta avaldatava, kauplemise läbipaistvust käsitleva teabe kvaliteeti ning aitama tagada, et sellised andmed avaldatakse viisil, mis hõlbustab nende ühendamist kauplemiskohtade avaldatud andmetega. ò uus (78) Konsolideeritud börsiteabe kommertslahenduse kasutuselevõtt peaks aitama kaasa terviklikuma Euroopa turu väljakujunemisele ja võimaldama turuosalistele lihtsamat juurdepääsu kauplemise läbipaistvust käsitlevale koondteabele. Kavandatav lahendus põhineb tegevusloa andmisel teenusepakkujatele, kes lähtuvad oma töös eelnevalt kindlaks määratud ja kontrollitud parameetritest ning kes omavahel konkureerivad, et saavutada tehniliselt kõrgetasemelisi ja uuenduslikke lahendusi, mis teenindavad turgu parimal võimalikul viisil. ê 2004/39/EÜ põhjendus 50 (50) Kliendi korralduste ühingusisesed täitjad võivad otsustada võimaldada oma hinnapakkumistele juurdepääsu üksnes mittekutselistele klientidele, üksnes kutselistele klientidele või mõlemale. Neil ei tohiks olla lubatud diskrimineerida kõnealuste kategooriate kliente. ê 2004/39/EÜ põhjendus 51 (51) Artikkel 27 ei kohusta kliendi korralduste ühingusiseseid täitjaid avaldama siduvaid hinnapakkumisi standardset turumahtu ületavate tehingutega seoses. ê 2004/39/EÜ põhjendus 52 (52) Kui investeerimisühing on kliendi korralduste ühingusisene täitja nii aktsiate kui muude finantsinstrumentide puhul, tuleks pakkumise esitamise kohustust kohaldada üksnes seoses aktsiatega, ilma et see piiraks põhjenduse 46 kohaldamist. ê 2004/39/EÜ põhjendus 53 (53) Käesoleva direktiivi eesmärk ei ole nõuda kauplemiseelse läbipaistvuse reeglite kohaldamist börsiväliste tehingute suhtes, mille tunnusjooneks on nende ühekordsus ja ebakorrapärasus ning mida sooritatakse professionaalsete osapooltega ja mis moodustavad osa ärisidemetest, mida omakorda iseloomustavad turu standardmahust suuremad tehingud, ja kui tehinguid sõlmitakse väljaspool asjaomase ühingu poolt tavaliselt oma äritegevuseks kliendi korralduste ühingusisese täitjana kasutatavat süsteemi. ê 2004/39/EÜ põhjendus 54 (54) Mis tahes aktsiaklassi standardne turumaht ei tohiks olla muude sellesse klassi kuuluvate aktsiate suhtes oluliselt ebaproportsionaalne. ê 2004/39/EÜ põhjendus 55 (kohandatud) (79)(55) Direktiivi 93/6/EMÜ Ö 2006/49/EÜ Õ ülevaatamisega tuleks kehtestada miinimumkapitali nõuded, mida reguleeritud turud peaksid tegevusloa saamiseks täitma, ja seda tehes võtma arvesse kõnealuste turgudega seotud riske. ê 2004/39/EÜ põhjendus 56 (80)(56) Reguleeritud turu korraldajad peaksid olema suutelised juhtima korraldama ka mitmepoolset kauplemissüsteemi kooskõlas käesoleva direktiivi asjakohaste sätetega. ê 2004/39/EÜ põhjendus 57 (81)(57) Käesoleva direktiivi sätted, mis käsitlevad instrumentide kauplemisele lubamist reguleeritud turu kehtestatud eeskirjade alusel, ei tohiks piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. mai 2001. aasta direktiivi 2001/34/EÜ (mis käsitleb väärtpaberite ametlikku noteerimist väärtpaberibörsil ja nende väärtpaberite kohta avaldatavat teavet)[41] kohaldamist. Reguleeritud turule ei tohiks teha takistusi käesoleva direktiiviga alusel rakendatud kehtestatud nõuetest ga võrreldes rangemate nõuete kohaldamiseks seoses selliste väärtpaberite või instrumentide emitentidega emiteerijatega, mille kauplemisele lubamist ta kaalub. ê 2004/39/EÜ põhjendus 58 (82)(58) Liikmesriigid peaksid saama määrata erinevaid pädevaid asutusi käesolevas direktiivis sätestatud ulatuslike kohustuste jõustamiseks. Tegemist peaks olema ametiriigiasutustega, et tagada nende sõltumatus ettevõtjatest ja vältida huvide konflikte. Liikmesriigid peavad kooskõlas siseriikliku õigusega tagama pädeva asutuse asjakohase rahastamise. AmetiRiigiasutuste määramine ei peaks välistama delegeerimist pädeva asutuste vastutusel. ò uus (83) G20 juhid jõudsid Pittsburghis 25. septembril 2009 kokkuleppele finants- ja kaubaturgude reguleerimise, toimimise ja läbipaistvuse parandamises, et piirata kaupade hinna ülemäärast volatiilsust. Komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta teatises, mis käsitleb toiduainete tarneahela paremat toimimist Euroopas, ning 2. veebruari 2011. aasta teatises kaubaturgude ja toorainega seotud probleemide lahendamise kohta on kirjeldatud meetmeid, mida tuleb võtta direktiivi 2004/39/EÜ läbivaatamise käigus. ò uus (84) Pädevate asutuste volitusi tuleb täiendada selgete volitustega nõuda mis tahes isikult teavet kaupadega seotud tuletislepingute positsioonide suuruse ja eesmärgi kohta ning nõuda sellelt isikult tuletislepingute positsiooni vähendamist. ò uus (85) Pädevatele asutustele tuleb anda selged volitused piirata mis tahes isiku või isikute ringi suutlikkust sõlmida kaubaga seotud tuletislepinguid. Piirangute kehtestamine peaks olema võimalik nii üksikute tehingute kui ka pikema aja jooksul kujunenud positsioonide suhtes. Eelkõige viimati mainitud juhul peaks pädev asutus tagama, et positsioonide suhtes kehtestatud piirangud oleksid mittediskrimineerivad, selgelt määratletud, võtaksid nõuetekohaselt arvesse kõnealuse turu eripära ning oleksid turu terviklikkuse ja stabiilse toimimise tagamiseks möödapääsmatult vajalikud. ò uus (86) Kõik kauba tuletisinstrumentidega kauplevad kauplemiskohad peaksid kehtestama vajalikud piirangud või sobivad alternatiivsed meetmed likviidsuse toetamiseks, turu kuritarvitamise vältimiseks ning stabiilsete hinnakujundus- ja arveldustingimuste tagamiseks. ESMA peaks koostama kõigi selliste kehtivate meetmete kokkuvõtete loetelu ning seda ajakohastama. Kõnealuseid piiranguid või meetmeid tuleks kohaldada järjekindlalt ning arvestades vastava turu eriomadusi. Tuleks määratleda selgelt selliste piirangute ja meetmete kohaldamisala ning mis tahes erandid ning samuti piirangute või muude kohustustega seotud asjaomased kvantitatiivsed piirväärtused. Komisjonile tuleks anda volitused delegeeritud õigusaktide vastuvõtmiseks, sealhulgas eesmärgiga hoida ära samaväärsete lepingute suhtes eri kauplemiskohtades kohaldatavate piirangute või meetmete lahknevust. ò uus (87) Kauplemiskohad, kus kaubeldakse kõige likviidsemate kauba tuletisinstrumentidega, peaksid avaldama nädalakokkuvõtte eri liiki turuosaliste positsioonide kohta, sealhulgas selliste turuosaliste klientide kohta, kes ei kauple oma nimel. Vastava taotluse korral tuleb pädevale asutusele esitada ülevaatlik ja üksikasjalik kokkuvõte nii turuosaliste liikide kui ka isikute kaupa. ò uus (88) Võttes arvesse G20 rahandusministrite ja keskpankade presidentide 15. aprilli 2011. aasta kommünikeed kauba tuletisinstrumentide turgude osaliste tegevuse nõuetekohase reguleerimise ja kontrollimise kohta, tuleks kauba tuletisinstrumentide turgudel tegutsevatele mitmesugustele osalejatele antavaid erandeid direktiivi 2004/39/EÜ reguleerimisalast muuta, et tagada küll erandite kehtivus selliste äriühingute tegevuse puhul, mis ei kuulu finantsgruppi, sealhulgas seoses tootmis- ja muude riskide maandamisega ning kauba tuletisinstrumentide või eksootiliste tuletisinstrumentidega seotud investeerimisteenuste pakkumisega kõrvaltegevusena põhitegevusala klientidele, kuid laiendada käesoleva direktiivi reguleerimisala äriühingutele, kelle põhitegevuseks on kaupade ja kauba tuletisinstrumentidega kauplemine. ò uus (89) On soovitav lihtsustada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääsu kapi