33.

Lisatakse järgmine jaotis: „2.6. Abi tööstuslike tootmisprotsesside dekarboniseerimiseks elektrifitseerimise ja/või taastuvallikatest toodetud ja teatavatele tingimustele vastava elektripõhise vesiniku kasutamise ning energiatõhususe meetmete kaudu 53c. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohastest võimalustest kaugemale ulatuv riigiabi, mida antakse investeeringute hõlbustamiseks tööstuse dekarboniseerimisse, eelkõige elektrifitseerimise ning taastuvallikatest toodetud ja punkti 53d (h) tingimustele vastavat elektripõhist vesinikku kasutavate tehnoloogiate kaudu, ning tööstuse energiatõhususe meetmetesse, on osa asjakohasest, vajalikust ja sihipärasest lahendusest, millega vähendada sõltuvust imporditavatest fossiilkütustest Venemaa sõjalise agressiooni kontekstis Ukraina vastu. Arvestades tungivat vajadust kiirendada selliste investeeringute kiiret kasutuselevõttu, on teatavad lihtsustused õigustatud. 53d. Komisjon loeb ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobivaks investeerimisabi, mille tulemuseks on i) praegu fossiilkütustel kui energiaallikal või lähteainel põhineva tööstustegevuse kasvuhoonegaaside heitkoguste märkimisväärne vähenemine või ii) tööstustegevuse ja -protsesside energiatarbimise märkimisväärne vähenemine, kui on täidetud kõik järgmised tingimused: a. abi antakse eelarveprognoosiga abikava raames; b. üksikabi ülemmäär, mida võib ettevõtjale anda, ei tohi põhimõtteliselt ületada 10 % sellise kava kogueelarvest. Kui liikmesriik esitab komisjonile asjakohase põhjenduse, võib komisjon heaks kiita kavad, millega nähakse ette üksikabi andmine, mis ületab 10 % kava kogueelarvest; c. abi antakse otsetoetuste, tagasimakstavate ettemaksete, laenude, garantiide või maksusoodustuste vormis; d. investeering peab võimaldama abisaajal teha üht või mõlemat järgmistest: (i) vähendada võrreldes abi andmisele eelnenud olukorraga vähemalt 40 % otsest kasvuhoonegaaside heidet oma tööstuskäitises, mis praegu kasutab energiaallikana või lähteainena fossiilkütuseid, tootmisprotsesside elektrifitseerimise või taastuvallikatest toodetud ja punkti h tingimustele vastava elektripõhise vesiniku kasutamise kaudu fossiilkütuste asendamiseks; kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kontrollimisel tuleb arvesse võtta ka biomassi põletamisel tekkinud tegelikke heitkoguseid; (*) (ii) vähendada tööstuskäitiste abi saava tegevuse energiatarbimist võrreldes abi andmisele eelnenud olukorraga vähemalt 20 %; (**) e. heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud tegevustega seotud investeeringute puhul väheneb abisaaja käitise kasvuhoonegaaside heide allapoole komisjoni rakendusmääruses (EL) 2021/447 (***) sätestatud asjakohaseid tasuta eraldamise võrdlusaluseid; f. abi ei tohi kasutada abisaaja üldise tootmisvõimsuse suurendamise rahastamiseks; g. kui abi antakse tööstuse dekarboniseerimise investeeringuks, mis hõlmab taastuvvesiniku kasutamist, peab liikmesriik tagama, et kasutatav vesinik on toodetud taastuvatest energiaallikatest kooskõlas meetoditega, mis on direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste jaoks; h. abi võib anda ka tööstuse dekarboniseerimise investeeringuteks, mis hõlmavad elektrist toodetud vesiniku kasutamist ühel järgmistest juhtudest: (i) vesinikku toodetakse ainult tundidel, mil selle pakkumispiirkonna marginaalne elektritootmisüksus, kus elektrolüüsiseade asub tasakaaluarveldusperioodidel, mil elektrit tarbitakse, on saastevaba elektrijaam. Käesoleva jaotise kohaselt ei saa teist korda arvesse võtta vesinikku, mis on toodetud tundidel, mil selle pakkumispiirkonna marginaalne elektritootmisüksus, kus elektrolüüsiseade asub tasakaaluarveldusperioodidel, mil elektrit tarbitakse, on taastuvelektrijaam. (ii) alternatiivina toodetakse vesinikku võrgust võetud elektrist ja elektrolüüsiseade toodab vesinikku täiskoormustundidel, mille arv on sama suur või väiksem kui tundide arv, mil elektrienergia piirhind pakkumispiirkonnas põhineb käitistel, mis toodavad saastevaba, kuid mitte taastuvat elektrienergiat; (iii) teise võimalusena peab liikmesriik tagama, et kasutatud elektripõhine vesinik vähendab olelusringi jooksul kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 70 % võrreldes fossiilkütusega, mille võrdlusväärtus on 94 g CO2eq/MJ (2,256 tCO2eq/tH2), ning et see on pärit taastuvallikatest. Elektrienergiast põhjustatud kasvuhoonegaaside heitkoguste arvutamise meetod ei tohiks suurendada fossiilkütuste tarbimist kooskõlas kava „REPowerEU“ eesmärkidega. Käesoleva jaotise kohaldamisel võib kasutada ainult seda toodetud vesiniku osa, mis vastab saastevabadest elektrijaamadest (v.a taastuvelektrijaamad) toodetud elektrienergia keskmisele osakaalule tootjariigis, mõõdetuna kaks aastat enne kõnealust aastat. i. abi antakse 30. juuniks 2023 ja selle tingimus on, et investeeringuga rahastatav käitis või seadmed peavad olema valmis ja käiku lastud 24 kuu jooksul pärast abi andmise kuupäeva või 30 kuu jooksul pärast taastuvallikatest toodetud ja punkti h tingimustele vastava vesiniku kasutamisse investeerimiseks loa andmise kuupäeva. Kui valmimise ja käikulaskmise tähtajast ei peeta kinni, tuleb pärast esimest kolme kuud tagasi maksta või vähendada 5 % eraldatud abisummast iga viivitatud kuu kohta; seejärel, pärast kuuendat kuud suureneb see 10 %ni iga viivitatud kuu kohta, välja arvatud juhul, kui viivitus on tingitud abisaajast sõltumatutest teguritest ning seda ei oleks olnud võimalik ette näha (****). Kui valmimise ja käikulaskmise tähtajast peetakse kinni, võib tagasimakstavate ettemaksete kujul antava abi muuta toetusteks; vastasel juhul makstakse tagasimakstavad ettemaksed tagasi võrdsete aastaste osamaksete kaupa viie aasta jooksul alates abi andmise kuupäevast; j. abi võib anda investeeringuteks, mille tööd on 20. juuli 2022. aasta seisuga alanud; enne 20. juulit 2022 alanud projektide puhul võib abi anda, kui on vaja investeerimist märkimisväärselt kiirendada või laiendada. Sellistel juhtudel on rahastamiskõlblikud ainult lisakulud, mis on seotud tööde kiirendamise või ulatuse laiendamisega; k. abi ei tohi anda kohaldatavate liidu standardite pelga täitmise eest (*****); l. abi peab ajendama abisaajat tegema investeeringut, mida ta ilma abita ei teeks või teeks piiratult või muul viisil. Komisjon on seisukohal, et võttes arvesse erakordseid majandusraskusi, mida ettevõtjatel praeguse kriisi tõttu esineb, on üldiselt nii, et abi puudumisel jätkaksid abisaajad oma tegevust muutusteta, tingimusel et tegevuse muutusteta jätkamine ei kujuta endast liidu õiguse rikkumist; m. abikõlblikud kulud on abi saava projekti kulude ja kulude kokkuhoiu või lisatulude vahe võrreldes olukorraga, kus abi ei anta, investeeringu eluea vältel; n. abi osakaal ei tohi ületada 40 % rahastamiskõlblikest kuludest. Abi osakaalu võib suurendada 10 protsendipunkti võrra keskmise suurusega ettevõtjatele antava abi korral ja 20 protsendipunkti võrra väikeettevõtjatele antava abi korral. Abi osakaalu võib suurendada 15 protsendipunkti võrra investeeringute puhul, mille abil vähendatakse kasvuhoonegaaside otsest heidet vähemalt 55 % või energiatarbimist vähemalt 25 % võrreldes investeeringueelse olukorraga (*****); o. alternatiivina punktides m ja n sätestatud nõuetele võib investeerimisabi anda avatud, selge, läbipaistva ja mittediskrimineeriva pakkumismenetluse raames, mis põhineb eelnevalt kindlaks määratud objektiivsetel kriteeriumidel ja viib miinimumi strateegilise pakkumise riski. Vähemalt 70 % pakkumuste järjestamisel kasutatavatest valikukriteeriumidest tuleb määratleda abina keskkonnakaitse ühiku kohta (nt eurot vähendatud CO2 heite tonni kohta või eurot säästetud energiaühiku kohta). Pakkumismenetlusega seotud eelarve on siduvaks piiranguks, millest tulenevalt võib eeldada, et kõik pakkujad ei saa abi; p. kava peab olema koostatud viisil, mis võimaldab vähendada juhuslikku kasumit, sealhulgas äärmiselt kõrgete elektri- või maagaasihindade korral, kehtestades eelnevalt kindlaks määratud tagasinõudemehhanismi; q. selle jaotise kohane abi ei ole kombineeritav muu abiga samade rahastamiskõlblike kulude jaoks.“ (*) Kasvuhoonegaaside otsese heite vähenemist tuleb mõõta toetusetaotlusele eelnenud viie aasta kasvuhoonegaaside otsese heite keskmise alusel (keskmine heide aastas)." (**) Energiatarbimise vähenemist tuleb mõõta toetusetaotlusele eelnenud viie aasta energiatarbimise alusel (keskmine tarbimine aastas)." (***) Komisjoni 12. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/447, millega määratakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikele 2 kindlaks lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamisel kasutatavate võrdlusaluste muudetud väärtused ajavahemikuks 2021–2025 (ELT L 87, 15.3.2021, lk 29)." (****) Need tegurid võivad hõlmata näiteks elanikkonna kohustuslikku liikumispiirangut pandeemia tõttu või ülemaailmseid häireid projektide jaoks vajalike seadmete tarneahelas. See ei hõlma aga viivitusi projekti jaoks nõutavate lubade saamisel." (*****) Nagu on määratletud komisjoni teatise „Kliima-, keskkonnakaitse- ja energiaalase riigiabi suunised alates aastast 2022“ punkti 19 alapunktis 89 (ELT C 80, 18.2.2022, lk 1)." (*****) Nagu on määratletud komisjoni teatise „Kliima-, keskkonnakaitse- ja energiaalase riigiabi suunised alates aastast 2022“ punkti 19 alapunktis 89 (ELT C 80, 18.2.2022, lk 1)."