ELi välistegevuse nurgakivi on rahu kaitsmine ja edendamine. 2021. aasta alguses loodi eelarveväline Euroopa rahutagamisrahastu, mille eesmärk on kaitsta rahu, hoida ära konflikte ja tugevdada rahvusvahelist julgeolekut.

Samuti võttis Euroopa Komisjon koos kõrge esindajaga vastu Vahemere piirkonna uue tegevuskava, et uuendada partnerlust lõunanaabrusega; see tegevuskava sisaldab sihtotstarbelist majandus- ja investeerimiskava, mille eesmärk on elavdada ühiskonna ja majanduse pikaajalist taastumist.

2021. aasta oli üleminekuaasta, pidades silmas, et mitmeaastase finantsraamistiku perioodiks 2021–2027 loodi uus naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“, millega koondati enamik olemasolevaid välistegevuse rahastuid üheks instrumendiks ja mille esialgne eelarve on 79,5 miljardit eurot.

2021. aastal olid Euroopa Liidu välissuhted jätkuvalt märkimisväärselt mõjutatud COVID-19 pandeemiast. Euroopa tiimi lähenemisviisiga aitasid EL, selle liikmesriigid ja Euroopa finantseerimisasutused juhtida ülemaailmset võitlust COVID-19 vastu. Muu hulgas jagati partnerriikidega enam kui 380 miljonit vaktsiinidoosi. Selline ühine reageering ELi tasandil näitas taas kord, et ELi välistegevuse rahastud on kohandatavad, paindlikud ja mõjuvõimsad ning et rahvusvahelistele partnerlussuhetele omistatakse suurt tähtsust.

Samuti näitas EL oma pühendumust inimõiguste ja demokratiseerimise edendamisele ning lähetas kuude riiki valimisvaatlusmissiooni (Gambia, Honduras, Iraak, Kosovo , Venezuela, Sambia), samuti järelmissiooni enam kui kümnesse riiki.

Aasta lõpus kuulutas president von der Leyen välja strateegia „Global Gateway“. Tegemist on suuremahulise investeerimisprogrammiga, mis on kooskõlas kestliku arengu tegevuskavaga aastani 2030 ja Pariisi kokkuleppega ning mille eesmärk on edendada kestlikku ühenduvust kogu maailmas.

EL – tugev tegija rahvusvahelisel tasandil

EL on endiselt üks vähestest osalejatest, kes on kogu maailmas esindatud ja kellel on igakülgsed poliitikavahendid, et toetada meie partnereid üle maailma. EL ja selle liikmesriigid on võtnud kohustuse arvestada kestliku arengu eesmärkidega kogu välispoliitikas ja sisepoliitikas, millel on mõju partnerriikidele.

Üks vahendeid, mille abil EL saab täita oma rolli tugeva tegijana rahvusvahelisel tasandil ja toetada seejuures kaubanduspartnereid, on kaubanduspoliitika. ELi kaubandusstrateegia tugineb kolmele aluspõhimõttele – avatus, kestlikkus ja jõulisus. 2021. aastal vastu võetud teatises kaubanduspoliitika läbivaatamise kohta tuuakse välja, et kaubanduspoliitika abil on koostoimes muude poliitikavaldkondadega võimalik toetada majanduse taastumist ning edendada seejuures rohe- ja digipööret, samuti tagada kestlikum ja õiglasem globaliseerumine.

EL ja selle liikmesriigid on endiselt juhtivad ametliku arenguabi andjad. 2021. aastal panustati 70,2 miljardit eurot (2020. aastal 67,3 miljardit eurot), mis moodustab 43 % üleilmsest ametlikust arenguabist ja 0,49 % ELi kogurahvatulust (2020. aastal 0,50 %) .

ELi tasandil peetakse rahumeelsete rahvusvaheliste suhete alustalaks reeglitel põhinevat mitmepoolsust, mille keskmes on Ühinenud Rahvaste Organisatsioon (ÜRO). 2021. aastal esitasid komisjon ja kõrge esindaja uue strateegia, et suurendada ELi panust reeglitel põhineva mitmepoolsuse tugevdamiseks. Selles strateegias määrati kindlaks ELi eesmärgid mitmepoolse süsteemi jaoks.

Kogu 2021. aasta jooksul toetati ELi tasandil humanitaarabiorganisatsioone paljudes kriisidest mõjutatud riikides ja piirkondades ning korraldati humanitaarabioperatsioone enam kui 80 riigis. Suurem osa ELi humanitaarabi vahenditest kasutatakse selleks, et täita konfliktide tõttu tekkinud ning COVID-19 ja kliimamuutuste tagajärjel veelgi süvenenud pikaajalistest kriisidest tulenevaid vajadusi.

EL on koos oma liikmesriikidega endiselt maailma suurim humanitaarabi andja. 2021. aastal eraldas ainuüksi EL humanitaarabi andmiseks enam kui 2,1 miljardit eurot.

ELi elanikkonnakaitse mehhanismi kasutati 2021. aastal 114 korral, et reageerida mitmesugustele õnnetustele. Sellega toetati arvukate hädavajalike isikukaitsevahendite ja meditsiiniseadmete tarnet, sealhulgas jagati laiali peaaegu 30 miljonit COVID-19 vaktsiini doosi. Samuti korraldati ligikaudu 95 õhuoperatsiooni, et evakueerida ELi kodanikke ja ELi hoolsuskohustuse alla kuuluvaid isikuid Afganistanist.

Kestliku arengu edendamine

Pandeemiast tingitud raske majanduskriis on pidurdanud edusamme kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. EL on seisukohal, et maailmamajanduse taastumine peab toimuma keskkonnahoidlikul, digitaalsel, kaasaval, õiglasel ja kestlikul viisil, võttes arvesse kestliku arengu eesmärke ja vajadust tagada parem tulevik kõigile kooskõlas kestliku arengu tegevuskavaga aastani 2030.

2021. aastal võeti kestliku arengu eesmärgid ELi tasandil aluseks Euroopa poolaasta finantskoordineerimisel, samuti lõimiti need parema õigusloome raamistiku läbivaatamisse, et need kajastuksid komisjoni poliitikakujundamise kõigis tahkudes.

EL täiendas veelgi oma rahastamisvahendeid ja abi andmist, et täita kestliku arenguga seotud kohustused kooskõlas nõukogu 10. juuni 2021. aasta järeldustega Euroopa arengualase finantsstruktuuri kohta. Pärast naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ loomist käivitati Euroopa Kestliku Arengu Fond+ (EFSD+). ELi välistegevuse tagatise kogumahust (kuni 53,45 miljardit eurot) suunatakse ligi 40 miljardit eurot selleks, et vähendada partnerriikides kestliku arengu saavutamisega seotud investeerimisriski.

2021. aastal loodi ELi tasandil samuti ühinemiseelse abi instrument (IPA III) ning alustati selle rakendamist. Instrumendi esialgne eelarve on 14,5 miljardit eurot, millega toetatakse Lääne-Balkanit ja Türgit ajavahemikul 2021–2027. IPA III raames toetatakse 9 miljardi euroga Lääne-Balkani majandus- ja investeerimiskava ning rohelist tegevuskava. See peaks piirkonda omakorda tooma lisainvesteeringuid summas 20 miljardit eurot.

Selleks et tugevdada kestlikkusega seotud mõõdet ELi kaubanduslepingutes, asus komisjon 2021. aastal läbi vaatama 15-punktilist tegevuskava. Läbivaatamise käigus korraldati avalik konsultatsioon ja kolmandate riikidega sõlmitud kaubanduslepingute kaubandus- ja kestliku arengu tavade sõltumatu võrdlusuuring, milles kinnitati, et EL on peamine teerajaja kestlikkuse edendamisel kaubanduslepingute kaudu.

Euroopa tiimi algatused – ülemaailmsele COVID-19 kriisile reageerimine

2021. aasta lõpuks olid EL ja selle liikmesriigid andnud enam kui 140 partnerriigile rahalist toetust summas 47,7 miljardit eurot, et toime tulla COVID-19 pandeemia tagajärgedega. Nii aidati reageerida humanitaarvajadustele, parandada tervise-, vee- ja kanalisatsioonisüsteeme ning leevendada pandeemia sotsiaal-majanduslikke tagajärgi. 2021. aasta lõpuks oli Euroopa tiimi raames koondatud kokku 53,7 miljardi euro suurune toetuspakett.

Ülemaailmses võitluses COVID-19 vastu on kesksel kohal võrdne juurdepääs vaktsineerimisele. Lisaks sellele, et ELil on olemas piisavalt vaktsiinidoose kõigile liikmesriikidele, eksporditi enam kui 1,7 miljardit doosi 165 partnerriiki või jagati neile. EL ja selle liikmesriigid täitsid juhtrolli COVAXi mehhanismi loomisel ning panustasid sellesse üle 3 miljardi euro. Tegemist on ainsa ülemaailmse algatusega, millega toetatakse vaktsiinide võrdset jaotust. 2021. aasta lõpuks olid EL ja selle liikmesriigid suurimad COVID-19 vaktsiinide jagajad kogu maailmas.