Eriaruanne Perioodi 2007–2013 
ühtekuuluvuse ja maaelu 
arengu programmide 
lõpetamise korra 
hindamine ET 2016  nr 36
EUROOPA
KONTROLLIKODA

EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel.+352 4398-1
Päringud:  eca.europa.eu/et/Pages/ContactForm.aspx
Veebisait:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2017
Print ISBN 978-92-872-6767-2 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/2102 QJ-AB-16-035-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-6784-9 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/034690 QJ-AB-16-035-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-6702-3 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/874257 QJ-AB-16-035-ET-E
© Euroopa Liit, 2017
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Perioodi 2007–2013 
ühtekuuluvuse ja maaelu 
arengu programmide 
lõpetamise korra 
hindamine
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule )EriaruanneET 2016  nr 36
02
 Auditirühm
Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tule -
mus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida nende 
mõju, võttes arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulude ja kulude suurust, tulevasi arengu -
suundi ning poliitilist ja avalikku huvi.
Kõnealuse tulemusauditi viis läbi II auditikoda, mille vastutusvaldkonda kuuluvad investeeringud ühtekuuluvusse, majan -
duskasvu ja kaasamisse, ning mille eesistuja on kontrollikoja liige Iliana Ivanova. Audit viidi läbi koostöös loodusressurs -
side säästva kasutamise valdkonnale spetsialiseerunud I auditikojaga. Auditit juhtis ettekandev liige Ladislav Balko, keda 
toetasid kabinetiülem Branislav Urbanič, valdkonnajuht Niels-Erik Brokopp, auditijuht Mariya Zhekova, auditijuhi asetäitja 
Charlotta Törneling ning audiitorid Milan Smid, Judit Oroszki ja Maria Ploumaki.
Vasakult paremale:  C. Törneling, B. Urbanič, J. Oroszki, M. Smid, L. Balko, N.-E. Brokopp, M. Zhekova.

03
 Sisukord
Punkt
 Mõisted
I–XV  Kokkuvõte
1–14 Sissejuhatus
1–10 Mitmeaastaste programmide lõpetamine ühtekuuluvuse ja maaelu arengu valdkondades
11–14 Lõpetamisprotsessi ülesannete jaotus: liikmesriigid ja komisjon
15–18 Auditi ulatus ja lähenemisviis
19–115 Tähelepanekud
19–68 Programmide lõpetamise eeskirju on küll parandatud, ent nende tõhusamaks ja õigeaegsemaks 
muutmiseks vajatakse täiendavaid meetmeid
21–29 Ühtekuuluvuse ja maaelu arengu lõpetamiskord on alates programmitöö perioodist 2000–2006 oluliselt 
muutunud
30–45 Ühtekuuluvuse valdkonna perioodi 2007–2013 lõpetamisel võetakse seaduslikkuse ja korrektsuse küsimusi 
arvesse, kuid neid käsitletakse maaelu arengu valdkonna lõpetamisest eraldi
46–52 Lõpetamisel ei võeta küllaldaselt arvesse väljundite ja tulemuste saavutamist
53–56 Euroopa Parlamendile ja nõukogule ei esitata konsolideeritud lõpetamisaruannet kulude seaduslikkuse ja 
korrektsuse ega saavutatud väljundite ja tulemuste kohta
57–68 Toetuskõlblikkuse perioodide osalise kattumise tõttu alustatakse programmi lõpetamist alles mitu aastat 
peale selle lõppemist
04 Sisukord 
69–115 Komisjon toetas liikmesriike piisavalt ja õigeaegselt perioodi 2007–2013 programmide 
lõpetamise ettevalmistamisel, ent peab säilitama valvsuse, et tagada nõuete liikmesriikidepoolne 
usaldusväärne täitmine
69–88 Komisjon koostas perioodi 2007–2013 lõpetamiseks põhjalikud ja õigeaegsed suunised
89–91 Mõningad suunistes esitatud nõuded on määruste nõuetest rangemad
92–103 Liikmesriigid on komisjoni toega rahul, ent esmatähtis on riiklike ja piirkondlike ametiasutuste vaheline 
koordineerimine
104–115 Komisjon peab säilitama valvsuse, et tagada perioodi 2007–2013 lõpetamisprotsessi usaldusväärsus
116–141 Järeldused ja soovitused
 I lisa.  Perioodi 2007–2013 programmide lõpetamise õiguslik alus
 II lisa.  Perioodi 2007–2013 programmide juhtimine ja kontroll liikmesriikide tasandil
 III lisa.  Komisjoni kindlust andva raamistiku ja lõpetamiskorra areng kolme perioodi vältel
 IV lisa.   Ülevaade perioodi 2007–2013 programmide lõpetamise peamistest täiendavat 
selgitamist vajavatest teemadest: liikmesriikide ametiasutuste vastused uuringule/
intervjuule
 Komisjoni vastused
05
 Mõisted
Aasta tegevusaruanne : aasta tegevusaruandes esitatakse muu hulgas tegevuse tulemused ning võrreldakse neid 
seatud eesmärkide, riskide ja sisekontrollistruktuuriga. Alates eelarveaastast 2001 (komisjon) ja eelarveaastast 2003 
(kõik ELi institutsioonid) peab volitatud eelarvevahendite käsutaja esitama institutsioonile aasta tegevusaruande 
enda kohustuste täitmise kohta ning lisama finants- ja juhtimisteabe.
Allesjäänud riskimäär : deklareeritud kogukulude osakaal, mis ei ole seaduslik ja korrektne (iga programmi ja 
programmitöö perioodi kaupa). Allesjäänud riskimäär võtab arvesse kõik alates programmitöö perioodi algusest 
rakendatud finantskorrektsioonid ja lõpetamisel deklareeritud kulud.
Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega : ELi eelarve täitmise viis, mille raames delegeerib komisjon täitmise 
liikmesriikidele, kandes ise lõplikku vastutust eelarve täitmise eest.
Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid (ESIF) : viis eraldi fondi, mille eesmärk on piirkondadevaheliste 
erinevuste vähendamine kogu liidus; nende poliitikaraamistikud on seatud mitmeaastase finantsraamistiku 
eelarveperioodiks. Need viis fondi on Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), Euroopa Sotsiaalfond (ESF), 
Ühtekuuluvusfond (ÜF), Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) ning Euroopa Merendus- ja 
Kalandusfond (EMKF).
Finantskorrektsioonid : finantskorrektsioonide eesmärk on kaitsta ELi eelarvet vigu sisaldavate või õigusnormide 
vastaselt tehtud kulude eest. Koostöös liikmesriikidega täidetava eelarve puhul lasub valesti tehtud maksete 
tagasinõudmise kohustus esmajärjekorras liikmesriikidel. Finantskorrektsioone võib teha kas õigusnormide 
vastaselt tehtud kulude kuludeklaratsioonidest eemaldamise või raha toetusesaajatelt tagasinõudmise kaudu. 
Finantskorrektsioone võib rakendada ka komisjon.
Finantsotsus : iga-aastane otsus, mis hõlmab akrediteeritud makseasutuste esitatud raamatupidamise 
aastaaruannete täielikkust, täpsust ja õigsust. Nimetatud otsuse puhul nõuab komisjon raamatupidamise 
aastaaruannete sõltumatute sertifitseerimisasutuste poolset kinnitamist.
Lõppmakse : rakenduskava või maaelu arengu programmi lõpetamisel makstud või tagasi nõutud summa, nagu see 
on määratletud lõpetamissuunistes.
Maaelu arengu poliitika : ühise põllumajanduspoliitika teine sammas, mida kaasrahastatakse EAFRDst. Poliitika 
eesmärk on aidata edendada maapiirkondi ja seal elavate inimeste olukorda, parandades põllumajandus- ja 
metsandussektori konkurentsivõimet, edendades maapiirkondade keskkonda ja elukvaliteeti ning mitmekesistades 
maamajandust. Maaelu arengu poliitika koosneb pindalapõhistest ja muudest kui pindalapõhistest meetmetest. 
Viimaste puhul on enamasti tegemist investeerimismeetmetega, nagu põllumajandusettevõtete moderniseerimise 
toetus ning avaliku taristu rajamine maapiirkondades.
Maaelu arengu programm : liikmesriigi koostatud ja komisjoni heakskiidetud dokument ELi maaelu arengu 
poliitika elluviimise kavandamiseks ja järelevalveks piirkondlikul või riiklikul tasandil. Maaelu arengu programmis 
määratakse kindlaks liikmesriigi prioriteedid ja konkreetsed eesmärgid ning kirjeldatakse vahendite (ELi ja riigi 
avaliku ja erasektori kaasrahastamine) kasutamist asjaomase perioodi vältel, mille pikkus on praegu seitse aastat. 
Maaelu arengu programme kaasrahastatakse EAFRDst.
06 Mõisted 
Mitmeaastane finantsraamistik : mitmeaastases finantsraamistikus määratakse kindlaks kulutuste prioriteedid 
ja maksimumsummad, mida EL konkreetsetes valdkondades võib seitsmeaastases ajavahemikus kasutada. 
Mitmeaastase finantsraamistiku määruses fikseeritud ülemmäärad on alati suuremad kui ELi eelarve omad. 
Mitmeaastane finantsraamistik sisaldab ka ELi eelarve sissetulekuallikaid ja vaatlusaluse ajavahemiku 
korrektsioonimehhanisme. Praegune mitmeaastane finantsraamistik hõlmab ajavahemikku 2014–2020, eelmised 
aga vahemikke 2007–2013 ja 2000–2006 (Agenda 2000).
Netofinantskorrektsioonid : komisjoni kehtestatud finantskorrektsioonid, mille puhul liikmesriigid peavad 
õigusnormide vastaselt kasutatud vahendid ELi eelarvesse tagastama, mis toob endaga kaasa asjaomasele 
liikmesriigile eraldatud vahendite lõpliku vähenemise.
Nõuetele vastavuse kontroll : komisjoni otsused kulude ELi eelarvest rahastamisest keeldumise kohta, kuna nende 
tegemisel ei ole järgitud ELi eeskirju. Otsused hõlmavad tavaliselt kauem kui ühe eelarveaasta jooksul tehtud 
kulusid.
Olulisuse piirmäär : audiitorid esitavad arvamuse selle kohta, kas finantsaruanded vastavad kõigis olulistes 
aspektides eeskirjadele. Olulisuse kindlaksmääramine on kutsealase otsustuse küsimus. Komisjoni kasutatav 
olulisuse piirmäär on praegu 2% ning see tähistab vigu sisaldavat või õigusnormidevastaselt kasutatud osa 
auditeeritud ELi kulutustes.
Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine : komisjoni rakendatav kaheetapiline menetlus, 
millega püütakse tagada ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) maksete alaste kohustuste liikmesriikidepoolne 
korrektne täitmine. Menetlus koosneb kõigi makseasutuste raamatupidamisarvestuse iga-aastasest heakskiitmisest 
ning mitmeaastasest nõuetele vastavuse kontrollist, millega antakse hinnang tehingute vastavuse kohta ELi 
eeskirjadele.
Rahastamisvahend : üldnimetus lepingutele, mis annavad nende valdajale teatud nõude võlgniku suhtes. EL 
toetab kolme liiki rahastamisvahendeid: omakapitali-, laenu- ja tagatisvahendeid. Omakapitali- ja laenuvahendid 
on lepingud investori ja investeerimisobjekti või laenuandja ja laenuvõtja vahel. Tagatised on lepingud, mille puhul 
tagaja garanteerib investori või laenuandja õigused.
Rakenduskava : rakenduskavas määratakse kindlaks liikmesriigi prioriteedid ja konkreetsed eesmärgid ning 
vahendite (ELi ja riigi avaliku ja erasektori kaasrahastamine) kasutamine projektide rahastamiseks asjaomase 
perioodi kestel, mille pikkus on praegu seitse aastat. Rakenduskava raames teostatavad projektid peavad 
panustama teatud hulga eesmärkide saavutamisse. Rakenduskava rahastamine võib pärineda ERFist, ÜFist ja/või 
ESFist. Rakenduskava koostab liikmesriik ja komisjon peab selle heaks kiitma enne, kui ELi eelarvest saab makseid 
teha. Rakenduskava saab programmitöö perioodi jooksul muuta üksnes mõlema poole nõusolekul.
Sissenõudmine : üks kahest viisist finantskorrektsioonide rakendamisel (teine viis on vahendite tühistamine). 
Liikmesriik jätab kulud programmi kuni põhjendamatult makstud summa toetusesaajatelt sissenõudmiseni ning 
arvestab selle peale alusetult saadud toetuse sissenõudmist komisjonile esitatavast järgmisest väljamaksetaotlusest 
maha.
Suurprojekt : majanduslikult kokkukuuluvatest järjestikustest töödest koosnev ja täpset tehnilist funktsiooni täitev 
ning selgeid eesmärke omav projekt, mille kogukulu (mida võetakse arvesse fondide kaasrahastamise määramisel) 
ületab 50  miljonit  eurot (programmitööperioodil 2007–2013). Projektitasandil vajatakse komisjoni heakskiitu.
07 Mõisted 
Tegevus : vastavalt asjaomase rakenduskava või maaelu arengu programmi jaoks sätestatud kriteeriumidele valitav 
ja ühe või enama toetusesaaja poolt rakendatav projekt, projektide rühm või tegevus eesmärgiga saavutada 
programmides seatud sihid ja eesmärgid.
Tulemusreserv : 6% ERFile, ESFile, ÜFile ja EAFRD-le eraldatud vahenditest, mida saab kasutada peale 2019. aasta 
tulemushindamise tegemist juhul, kui teatud tingimused on täidetud või ületatud.
Ühtekuuluvuspoliitika : ühtekuuluvuspoliitika  on ELi eelarve üks suurematest poliitikavaldkondadest. 
Selle eesmärk on eri piirkondadevaheliste erinevuste vähendamine, taandarenevate tööstuspiirkondade 
ümberkujundamine ja maapiirkondade mitmekesistamine ning piiriülese, riikide- ja piirkondadevahelise koostöö 
arendamine. Ühtekuuluvuspoliitikat rahastatakse Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) 
ja Ühtekuuluvusfondi (ÜF) kaudu.
08
 Kokkuvõte
I
Ühtekuuluvus- ja maaelu arengu poliitika kulutused moodustavad suure osa ( ca 44%) Euroopa Liidu (EL) eelarvest. 
Mõlemal poliitikal on teineteist täiendavad eesmärgid ning neid rakendatakse sarnaste juhtimis- ja kontrollisüstee -
midega vahendite abil.
II
ELi kulutusi kavandatakse ja rakendatakse tavaliselt seitsmeaastaste perioodide raames (mitmeaastased finantsraa -
mistikud). Need kattuvad ühtekuuluvus- ja maaelu arengu valdkondade programmitöö perioodidega. Kolm viimast 
programmitöö perioodi hõlmavad ajavahemikke 2000–2006, 2007–2013 ja 2014–2020.  Kontrollikoja auditid perioodil 
2007–2013 näitasid, et nii ühtekuuluvuse kui ka maaelu arengu poliitika kulutustes on olulisel määral õigusnormi -
dele mittevastavaid kulusid.
III
Programmitöö perioodi lõpus tuleb ühtekuuluvuse ja maaelu arengu programmid lõpetada ja rahaliselt tasaarves -
tada. Seejuures tuleb kindlaks teha ELi kaasrahastamise osa mistahes õigusnormidele mittevastavates kuludes (selle 
peab tagastama ELi eelarvesse). Nii komisjonil kui ka liikmesriikidel on lõpetamisprotsessis oma kindlad ülesanded. 
Need on sätestatud määrustes ja täpsustatud komisjoni koostatud suunistes.
IV
Käesolevas auditis uuris kontrollikoda, kas lõpetamise aluseks olevad eeskirjad ja menetlused võimaldavad komis -
jonil ja liikmesriikidel ühtekuuluvuse ja maaelu arengu programmid mõjusalt ja õigeaegselt lõpetada. Audiitorid 
võrdlesid kahe poliitikavaldkonna kolme programmitöö perioodi lõpetamise korda ning hindasid eelkõige, kuidas 
saab komisjon kindlust selle kohta, et lõppdeklaratsioon sisaldab seaduslikke ja korrektseid kulusid, mis vastavad 
programmide eesmärkidele. Lisaks analüüsisid audiitorid lõpetamisprotsessi õigeaegsust ja seda, kas eelarvepäde -
vaid institutsioone lõpetamisprotsessi tulemustest teavitatakse.
V
Ühtekuuluvuse ja maaelu arengu valdkondade lõpetamise kord on loetletud kolme programmitöö perioodi vältel 
muutunud. Perioodil 2000–2006 oli kord mõlemas valdkonnas sama. Kulud deklareeriti kumulatiivselt ja komisjon 
aktsepteeris need alles programmide lõpetamisel. Perioodil 2007–2013 pidid liikmesriigid andma komisjonile igal 
aastal kindlust ELi kaasrahastatud tegevuse kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, ent kummaski valdkonnas 
rakendati nõuet erinevalt.
VI
Ühtekuuluvuse valdkonnas tähendab lõpetamine üldiselt kulude seaduslikuks ja korrektseks tunnistamist. Selleks 
arvutab komisjon iga programmi allesjäänud veariski, võttes seejuures arvesse kogu perioodi vältel tehtud finants -
korrektsioonid. Maaelu arengu valdkonnas aga deklareeriti programmide kulud aastapõhiselt ning komisjon jätkab 
seaduslikkuse ja korrektsuse kontrolle ka peale programmide ametlikku lõpetamist. Seega on lõpetamine puhtalt 
finantstehing, mis ei tähenda kulude seaduslikkuse ja korrektsuse aktsepteerimist ega iga maaelu arengu prog -
rammi kohta allesjäänud riskimäära arvutamist.
VII
Perioodil 2014–2020 arendati kindlust andvat raamistikku veelgi edasi ja ühtlustati seda kahe kuluvaldkonna vahel. 
Raamatupidamisarvestuse heakskiitmist kasutatakse nüüd mõlemas poliitikavaldkonnas. Mõni erinevus on aga alles, 
seda nii terminoloogias, ajastuses kui ka tähtaegades.
09 Kokkuvõte 
VIII
Perioodil 2007–2013 leidis kontrollikoda, et vähe tähelepanu pöörati väljundite ja tulemuste saavutamisele. Kui 
liikmesriikidepoolne programmide tulemuste aruandlus on kohustuslik ja seda hindab ka komisjon, siis lõppmakse 
tegemine programmide lõpetamisel ei ole kummaski valdkonnas tegelike väljundite ja tulemuste saavutamisega 
otseselt seotud.
IX
Lõpetamine ei ühti ajaliselt ei programmitöö perioodi ega toetuskõlblikkuse perioodi lõpuga. Formaalselt alus -
tatakse lõpetamist toetuskõlblikkuse perioodi lõppedes, kui järgmine programmitöö periood on juba täiskiirusel 
käivitunud; olenevalt asjaoludest võib lõpetamine kesta veel mitu aastat. Kummagi perioodi ülesannete märkimis -
väärne kattumine ning varasema tegevuse (millest osa võis aset leida enam kui kümme aastat varem) kontrollimise 
haldusalane keerukus seavad ohtu programmide lõpetamise mõjususe. Lisaks takistab järgmise perioodi program -
mide alustamist võimalus kasutada programmide eelarvet kuni kahe aasta jooksul (n + 2) ning perioodil 2014–2020 
isegi kolme aasta jooksul (n + 3) peale programmitöö perioodi lõppemist.
X
Muret teeb ka komisjoni aruandlus mõlema valdkonna programmide lõpetamise tulemite üle. Komisjon ei teavita 
eelarvepädevaid institutsioone lõpetamisprotsessi lõpptulemusest (kulude ning saavutatud väljundite ja tulemuste 
korrektsus). Kuna ELi eelarvesüsteem põhineb mitmeaastasel kavandamisel, peaks komisjon kontrollikoja hinnangul 
esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule konsolideeritud lõpetamisaruande, mis sisaldaks peamist teavet prog -
rammide rakendamise kõige olulisemate tulemuslikkuse ja vastavuse aspektide kohta.
XI
Selleks, et ühtekuuluvuse ja maaelu arengu valdkondade lõpetamiskord parandaks ELi vahendite alast aruandeko -
hustust ja läbipaistvust, soovitab kontrollikoda komisjonil võtta järgmisi meetmeid:
– soovitada veelgi ühtlustada ühtekuuluvuse ja maaelu arengu valdkondade lõpetamise haldusnorme, et ühtlus -
tada mõlema valdkonna iga-aastast kindlust andvat protsessi;
– hakata peale programmide lõpetamist lõplikult heaks kiitma programmikulude seaduslikkust ja korrektsust 
ning saavutatud väljundeid ja tulemusi. See sisaldaks programmitasandi allesjäänud riskimäärade arvutamise 
menetluste loomist ja selle tagamist, et riskimäär ei ületaks lõpetamisel olulisuse piirmäära, ning eesmärkide 
saavutamise hindamist ja (vajaduse korral) ebapiisavate tulemuste eest finantskorrektsioonide kehtestamist;
– näidata, kuidas ta teavitab eelarvepädevaid institutsioone lõpetamisprotsessi tulemustest;
– vältida toetuskõlblikkuse perioodide kattumist, viia toetuskõlblikkuse periood nii palju kui võimalik kooskõlla 
programmitöö perioodiga ning nõuda programmide lõpetamist kohe peale toetuskõlblikkuse perioodi lõppe -
mist (anda liikmesriikidele maksimaalselt kuus kuud lõpetamisdokumentide esitamiseks ja sealt edasi sama kaua 
komisjonile otsuse tegemiseks).
Loetletud soovitused tuleks rakendada 2020. aastale järgneva perioodi õigusraamistiku ettevalmistamise käigus.
10 Kokkuvõte 
XII
Kontrollikoda hindas ka, kas komisjon andis liikmesriikidele nende perioodi 2007–2013 programmide lõpetamiseks 
valmistumisel piisavalt ja õigeaegselt suuniseid ja tuge. Kokkuvõttes leidis kontrollikoda, et komisjoni poolt ühte -
kuuluvuse ja maaelu arengu valdkondades perioodi 2007–2013 lõpetamiseks koostatud suunised võimaldavad liik -
mesriikidel lõpetamiseks mõjusalt valmistuda. Suunised olid õigeaegsed ja põhjalikud, ning komisjon andis liikmes -
riikide vajadustele vastu tulles täiendavat tuge. Liikmesriigid olid komisjoni toega rahul ning enamik neist hindas 
enda lõpetamisprotsessiks valmisolekut heaks.
XIII
Kontrollikoda leidis teatud riske, millega tuleb tegeleda perioodi 2007–2013 ühtekuuluvuse ja maaelu arengu prog -
rammide lõpetamise käigus. Eelkõige puuduvad lõpetamisprotsessi peamiste valdkondade jaoks kohustuslikud 
tähtajad, mis võivad veelgi pikendada lõpetamisprotsessi kestust. Samuti leidsid audiitorid, et mõni mittetoimivaid 
projekte ja allesjäänud riskimäära esitamist puudutav nõue aitab maandada programmide lõpetamisega seotud 
riske. Mõni teine nõue (nt projektide etappideks jagamine) on küll vajalik, ent võib oma praeguses sõnastuses 
muuta lõpetamisprotsessi keerukamaks. Kontrollikojale teeb muret ka asjaolu, et liikmesriikide ja/või komisjoni 
tasandi kontrollid ei ole piisavad, et tagada programmide lõpetamisel rahastamisvahendite, lepinguliste ettemak -
sete ja mõningate riigiabi seisukohast oluliste suurprojektide kulude seaduslikkus ja korrektsus.
XIV
Seetõttu peab komisjon säilitama valvsuse, tagamaks perioodi 2007–2013 lõpetamisprotsessi usaldusväärsuse. 
Olemaks kindel, et ühtekuuluvuse ja maaelu arengu programmide perioodi 2007–2013 lõpetamisprotsessis võetakse 
asjakohaselt arvesse kõiki riske, soovitas kontrollikoda komisjonil tagada, et:
– suurprojektid kiidetakse kiiresti heaks, ning
– liikmesriigid rakendaksid kulude rahastamiskõlblikkuse kontrollimisel spetsiaalseid protseduure (eriti puudutab 
see rahastamisvahendeid, lepingulisi ettemakseid).
XV
Lisaks soovitas kontrollikoda liikmesriikidel ELi kaasrahastatava osa projektide teostajatele täies mahus õigeaegselt 
välja maksta.
11
 Sissejuhatus
Mitmeaastaste programmide lõpetamine 
ühtekuuluvuse ja maaelu arengu valdkondades
Programmitöö perioodid ja eelarve eraldamine
01 
Ühtekuuluvuse ja maaelu arengu poliitika kulutused moodustavad suure osa ( ca 
44%) ELi eelarvest. Neid ja teisi ELi kulutusi kavandatakse ja rakendatakse seits -
meaastaste perioodide raames (mitmeaastased finantsraamistikud). Mitmeaasta -
sed finantsraamistikud kattuvad ühtekuuluvuse ja maaelu arengu valdkondade 
programmitöö perioodidega. Kolm viimast perioodi hõlmavad ajavahemikke 
2000–2006, 2007–2013 ja 2014–2020.
02 
Ühtekuuluvuse ja maaelu arengu valdkondades kasutatakse sarnaseid toetus -
mehhanisme, vahendeid ja kontrollisüsteeme. Mõlema valdkonna eesmärk on 
piirkondadevaheliste erinevuste vähendamine (vt 1. selgitus ) ning perioodil 
2014–2020 rahastatakse mõlemat Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest1.1 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 17. detsembri  
2013. aasta määruse (EL) 
nr 1303/2013, millega 
kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, 
Ühtekuuluvusfondi, Euroopa 
Maaelu Arengu Euroopa 
Põllumajandusfondi ning 
Euroopa Merendus- ja 
Kalandusfondi kohta, nähakse 
ette üldsätted Euroopa 
Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi, 
Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa 
Merendus- ja Kalandusfondi 
kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus 
(EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 320), artikkel 1.
Ühtekuuluvuse ja maaelu arengu valdkondade poliitikaeesmärgid
Ühtekuuluvuspoliitika eesmärk on piirkondadevaheliste arengutaseme erinevuste vähendamine, taandarene -
vate tööstuspiirkondade ümberkujundamine ja maapiirkondade mitmekesistamine ning piiriülese, riikide- ja 
piirkondadevahelise koostöö arendamine.
Maaelu arengu poliitika eesmärk on aidata edendada maapiirkondi ja seal elavate inimeste olukorda, paran -
dades põllumajandus- ja metsandussektori konkurentsivõimet, edendades maapiirkondade keskkonda ja 
elukvaliteeti ning mitmekesistades maamajandust.1. selgitus
12 Sissejuhatus 
03 
Programmitöö perioodiks 2014–2020 eraldati ELi eelarvest ühtekuuluvuse ja maa -
elu arengu valdkondade programmidele ligikaudu 460  miljardit  eurot (perioodil 
2007–2013 eraldati 430  miljardit  eurot ja perioodil 2000–2006 eraldati 300  miljar -
dit eurot) (vt  joonis 1 ). Perioodidel 2000–2006, 2007–2013 ja 2014–2020 moodus -
tas see vastavalt ligikaudu 40%, 44% ja 43% ELi kogueelarvest. Joonis 1ELi eraldised programmitöö perioodidel 2000–2006, 2007–2013 ja 2014–2020 
(miljardites eurodes)
NB! Joonise koostamiseks kohandati mitmeaastaseid finantsraamistikke järgnevalt:  2006 (EU-25), 2013 (EU-27) ja 2017 (EU-28).
Allikas : Euroopa Kontrollikoda komisjoni andmete põhjal.618
rakenduskava440
rakenduskava510
rakenduskava
152 maaeluarengu programmi94 maaeluarengu programmi118 maaelu arengu programmi
Maaelu arengÜhtekuuluvus2014-2020
2007-2013
2000-2006
500 400 300 200 100 0
13 Sissejuhatus 
Ühtekuuluvuse ja maaelu arengu poliitikasuundade eelarvete 
täitmine koostöös liikmesriikidega
04 
Liikmesriigid ja komisjon kannavad koos vastutust ühtekuuluvuse ja maaelu 
arengu poliitikasuundade eelarvete täitmise eest. Komisjon kiidab heaks liikmes -
riikide välja pakutud mitmeaastased programmid.
05 
Komisjonis vastutavad nende poliitikavaldkondade haldamise eest regionaal- ja 
linnapoliitika peadirektoraat (DG REGIO), tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse 
kaasatuse peadirektoraat (DG EMPL) ning põllumajanduse ja maaelu areng peadi -
rektoraat (DG AGRI). Liikmesriikides vastutavad kaasrahastatud tegevuse seadus -
likkuse ja korrektsuse eest riiklikud ja/või piirkondlikud ühtekuuluvuse ja maaelu 
arengu programme haldavad asutused, kes teevad seda komisjoni järelevalve ja 
lõppvastutuse all2.
Lõpetamine kui programmide olelusringi viimane etapp
06 
Mitmeaastaste programmide heakskiitmine, rakendamine ja lõpetamine on tsük -
liline protsess. Programmide olelusringi kolme etappi kirjeldatakse joonisel 2 .
07 
ELi finantsmääruses ja mõlema valdkonna määrustes määratletakse lõpetamine 
olelusringi viimase etapina – see on lõppmakse tegemine (saldo maksmine), mil -
lega tasaarvestatakse kõik liikmesriigile hüvitatud kulud (lõppsaldo) või komisjoni 
poolt liigselt makstud summade sissenõudmised3.2 Euroopa Liidu toimimise 
lepingu (ELTL) artikkel 317.
3 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 25. oktoobri 2012. 
aasta määruse (EL, Euratom) 
nr 966/2012, mis käsitleb 
Euroopa Liidu üldeelarve 
suhtes kohaldatavaid 
finantseeskirju ning millega 
tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrus (EÜ, 
Euratom) nr 1605/2002 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), 
artikkel 90; finantsmääruse 
kohaldamise eeskirjade artikli 
109 lõige 3; nõukogu määruse 
(EÜ) nr 1083/2006, millega 
nähakse ette üldsätted 
Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi 
ja Ühtekuuluvusfondi kohta 
ning tunnistatakse kehtetuks 
määrus (EÜ) nr 1260/1999 
(ELT L 210, 31.7.2006, lk 25), 
artikli 89 lõige 5; Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu  
17. detsembri 2013. aasta 
määruse (EL) nr 1306/2013 
ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire 
kohta ning millega 
tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu määrused (EMÜ) 
nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) 
nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, 
(EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) 
nr 485/2008 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 549), artikkel 37.
14 Sissejuhatus Joonis 2Ühtekuuluvuse ja maaelu arengu programmide olelusring
Allikas : Euroopa Kontrollikoda. Käesolev periood
Järgmine perioodPeale programmitöö perioodi lõppu tuleb programmid lõpetada. 
Mõlema valdkonna määrustes de/f_ineeritakse lõpetamine kui liikmesriigile lõppmakse tegemine (lõppsaldo) või komisjoni poolt liigselt makstud summade sissenõudmine. Liikmesriikidel on komisjonile lõpetamisdokumentide esitamiseks aega kas kuus kuud (maaelu areng) või 15 kuud (ühtekuuluvus).Programmide rakendamiseks valivad liikmesriigid kokkulepitud kriteeriumide alusel projektid. Programmitöö perioodi vältel hüvitavad liikmesriigid toetusesaajatele väljamaksetaotluste alusel kantud kulud. Väljamaksetaotlused liidetakse perioodiliselt kokku, varustatakse liikmesriigi ametkondade väljastatud kontrollitõenditega ning esitatakse kaasrahastamiseks komisjonile. Komisjon teeb väljamaksetaotluste alusel liikmesriikidele vahemakseid. Liikmesriikidel on programmide rakendamiseks aega kuni kaks aastat peale programmitöö perioodi lõppemist; seetõttu sai perioodi 2007–2013 eest makseid teha kuni 31. detsembrini 2015.Liikmesriigid koostavad ja esitavad komisjonile heakskiitmiseks programmid poliitika elluviimiseks riiklikul või piirkondlikul tasandil.
Fondide toetusesaajatele avamiseks kohe programmide algusest peale teeb 
komisjon vajaliku likviidsuse tagamiseks liikmesriikidele ettemakseid.
Rakendamine
Programmide 
lõpetamineProgrammide 
heakskiitmine 
Programmide lõpetamineRakendamineProgrammide heakskiitmine 
15 Sissejuhatus 
08 
Lõpetamine tähendab aga ka programmi lõpetamise protsessi, mis hõlmab liik -
mesriikidepoolset komisjonile dokumentide esitamist, millele järgneb lõppmak -
se tegemine. Mõlemas poliitikavaldkonnas kehtivad lõpetamise tingimused on 
sätestatud vastavates määrustes, mis loetletakse I lisas .
09 
Lõpetamine on programmi olelusringi keskne osa, kuna:
 ο komisjon tohib heaks kiita üksnes vastavalt ELi ja liikmesriigi õigusnormidele 
kantud kulud. See tähendab eelkõige, et ELi eelarvest tohib hüvitada üksnes 
vastavalt programmide eesmärkidele ning seaduslikult ja korrektselt kantud 
kulusid;
 ο liikmesriigid peavad tagama kulude vastamise kehtivatele õigusnormidele 
ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele. Kõigi komisjoni poolt peale 
programmi lõpetamist avastatud ja parandatud õigusnormide vastaselt 
kantud kuludega võib kaasneda programmile eraldatud ELi vahendite ne -
tosumma vähenemine. Maaelu arengu valdkonnas vähendavad kõik sellised 
korrektsioonid ELi toetuse netosummat.
10 
Samaaegselt nõutakse ELi määrustega, et liikmesriikidele kaasrahastamiseks 
eraldatud ELi vahendid kulutataks määrustes sätestatud tähtaegade piires. Surve 
liikmesriikidele tugevneb toetuskõlblikkuse perioodi lõpuosas, sest liikmesriigid 
võivad kaotada neile algselt eraldatud vahendite veel kasutamata osa.
Lõpetamisprotsessi ülesannete jaotus: liikmesriigid  
ja komisjon
Liikmesriikide ametiasutused esitavad lõpetamisdokumendid
11 
Perioodi 2007–2013 ühtekuuluvuse ja maaelu arengu programmide juhtimise ja 
kontrolli eest vastutavaid ametiasutusi kirjeldatakse II lisas . Nende ülesandeid 
lõpetamisprotsessis kirjeldatakse allpool toodud tabelis 1 .
16 Sissejuhatus 
Liikmesriikide ametiasutuste ülesanded lõpetamisprotsessis
Ühtekuuluvus Maaelu areng
i) korraldusasutus  esitab kogu 
programmitöö perioodi hõlmava 
lõpparuande rakenduskava elluvii ­
mise kohta1;i) korraldusasutus  esitab viimase rakendamist käsitleva 
aastaaruande4;
ii) sertifitseerimisasutus  esitab 
lõppmaksetaotluse ja vastava 
kuluaruande2;ii) makseasutus  esitab viimase rakendamisaasta raamatu­
pidamise aastaaruande5;
iii)  auditeerimisasutus  hindab 
lõppmaksetaotluse õigsust ja 
lõplikus kuluaruandes esitatud 
tehingute seaduslikkust ja kor ­
rektsust, millele on lisatud lõplik 
kontrolliaruanne3.
Auditeerimisasutus peab oma 
lõpetamisdeklaratsioonis esitama 
iga rakenduskava (rakenduskavade 
rühma) kohta kogu programmitöö 
perioodi hõlmava allesjäänud 
riskimäära. Kui riskimäär ületab 
komisjoni 2% suurust olulisuse 
piirmäära, kaasneb sellega tavali ­
selt finantskorrektsioon. Olulisuse 
piirmäära ületava kontrollitud 
allesjäänud riskimääraga raken ­
duskava ei tohiks lõpetada.iii) sertifitseerimisasutus  esitab arvamuse ning koostab 
aruande, milles käsitletakse viimase raamatupidamise 
aastaaruande täielikkust, täpsust ja õigsust ning sisekont ­
rollisüsteemi toimimist.
1 Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikkel 67.
2 Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklid 61, 78 ja 89.
3 Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 62 lõike 1 punkt e.
4 Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 82 lõige 1 ja määruse (EÜ) nr 1306/2013 artikkel 37.
5 Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 7 lõige 3 ja artikkel 37.
6  Määruse (EL) nr 1306/2013 artikkel 9 ning komisjoni 6. augusti 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 908/2014, milles sätestatakse Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses makse- ja muude asutustega, finantsjuhtimisega, raamatupida -
misarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega, kontrollieeskirjadega, tagatistega ja läbipaistvusega (ELT L 255, 28.8.2014, lk 59), artikkel 5.
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.Tabel 1
17 Sissejuhatus 
Komisjon hindab lõpetamisdokumente ja kiidab need heaks
12 
Ühtekuuluvuse rakenduskavade puhul on komisjonil perioodil 2007–2013 viis 
kuud aega liikmesriikide esitatud dokumentide analüüsimiseks ning rakendamist 
käsitleva viimase aastaaruande lõpparuande4 ja lõpetamise deklaratsiooni5 kohta 
arvamuse avaldamiseks. Kui need on heaks kiidetud, on komisjonil 45 päeva aega 
lõppmakse tegemiseks6. Programmitöö perioodi kestel võib liikmesriikide või 
komisjoni kontrollide tulemuste alusel rakendada rakenduskava suhtes finants -
korrektsioone. Kontrollide käigus lahendamata jäänud küsimused ja auditileiud 
tuleb üldiselt selgitada lõpetamisprotsessi käigus. Komisjon võib aga auditeid 
teha ka hiljem, mis võib endaga kaasa tuua finantskorrektsioone veel peale lõpp -
makse tegemist7.
13 
Maaelu arengu valdkonnas põhineb programmide lõpetamine suures osas 
iga-aastasel raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlusel, 
mille käigus komisjon kontrollib sertifitseerimisasutuse aruannet raamatupida -
mise heakskiitmise kohta. Lõpetamisel on komisjonil viimase arenguaruande 
kommenteerimiseks aega viis kuud8. Kui aruanne loetakse vastuvõtmiseks valmis 
olevaks ning peale viimase raamatupidamise aastaaruande esitamist on komis -
jonil kuus kuud aega lõppmakse tegemiseks9. ELi eelarve kaitseks õigusnormide 
vastaselt kantud kulude eest kontrollis komisjon kogu programmitöö perioodi 
kestel ka kulude seaduslikkust ja korrektsust; need kontrollid olid raamatupi -
damisarvestuse kontrollimisest ja heakskiitmisest sõltumatud. Nimetatud kont -
rollidega kaasnesid sageli netofinantskorrektsioonid, mida saab rakendada või 
lõpetada ka peale maaelu arenguprogrammide lõpetamist.
14 
Kui maaelu arengu puhul pidid liikmesriikide ametiasutused esitama lõpetamis -
dokumendid 30. juuniks 2016, siis ühtekuuluvuse valdkonnas on vastav täht -
aeg 30. märts 2017. Erinevatest tähtaegadest tulenevalt olid direktoraadid oma 
ettevalmistustega käesoleva auditi tegemise ajaks erineval määral edenenud. 
Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat oli lõpetanud asutusesiseseks 
kasutuseks mõeldud käsiraamatu ja lõpetamismenetluste koostamise, ent regio -
naal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasa -
tuse peadirektoraadi puhul oli sama töö valmimine kavandatud alles 2016. aasta 
lõpuks, st enne lõpetamisdokumentide esitamise tähtaja möödumist.4 Määruse (EÜ) nr 1083/2006 
artikli 67 lõige 4.
5 Määruse (EÜ) nr 1083/2006 
artikli 89 lõige 3.
6 Määruse (EÜ) nr 1083/2006 
artikli 89 lõige 4.
7 Vastavalt määruse (EÜ) 
nr 1083/2006 artiklile 90 tagab 
korraldusasutus, et kõik 
asjaomaste programmide 
kulutuste ja audititega seotud 
tõendavad dokumendid on 
komisjonile ja kontrollikojale 
kättesaadavad viie aasta 
jooksul pärast programmide 
lõpetamist.
8 Nõukogu 20. septembri 
2005. aasta määruse (EÜ) 
nr 1698/2005 (Maaelu Arengu 
Euroopa 
Põllumajandusfondist (EAFRD) 
antavate maaelu arengu 
toetuste kohta (ELT L 277, 
21.10.2005, lk 1)) artikli 82 
lõige 3.
9 Määruse (EL) nr 1306/2013 
artikkel 37.
18
 Auditi ulatus ja 
lähenemisviis
15 
Käesolevas auditis uuris kontrollikoda, kas ühtekuuluvuse ja maaelu arengu ees -
kirjad ja menetlused võimaldavad komisjonil ja liikmesriikidel ühtekuuluvuse ja 
maaelu arengu programmid mõjusalt ja õigeaegselt lõpetada.
Uuriti esmajärjekorras järgnevaid küsimusi:
 ο kas ühtekuuluvuse ja maaelu arengu valdkondade programmide lõpetami -
se haldusnormidega nõutakse programmikulude lõplikku seaduslikuks ja 
korrektseks tunnistamist ning kindlust väljundite ja tulemuste saavutamise 
kohta;
 ο kas eelarvepädevaid institutsioone (Euroopa Parlament ja nõukogu) mitme -
aastaste kuluprogrammide lõpetamisprotsessi tulemustest teavitatakse; ning
 ο kas lõpetamisprotsess toimub õigeaegselt.
Teiseks hindas kontrollikoda, kas komisjon toetas liikmesriike nende perioodi 2007–
2013 rakenduskavade ja maaelu arengu programmide lõpetamiseks valmistumisel 
piisavalt ja õigeaegselt.
16 
Kontrollikoja audit keskendus perioodi 2007–2013 ühtekuuluvuse ja maaelu aren -
gu programmide lõpetamise korra tugevatele ja nõrkadele külgedele, perioodi 
2000–2006 programmide lõpetamisel saadud kogemustele ja sellele, mil määral 
on mõlemal mainitud perioodil leitud puudusi arvesse võetud perioodi 2014–
2020 määrustes.
19 Auditi ulatus ja lähenemisviis 
17 
Audititöö koosnes järgmistest osadest:
 ο programmitöö perioodide 2000–2006, 2007–2013 ja 2014–2020 lõpetamist 
reguleerivate eeskirjade analüüs;
 ο analüüs selle kohta, milliseid suuniseid ja koolitust andis komisjon liikmesrii -
kidele perioodi 2007–2013 programmide lõpetamisel;
 ο programmide lõpetamisega seotud riiklike ja piirkondlike ametiasutuste seas 
läbi viidud elektrooniline uuring, millega sooviti saada tagasisidet eeskirjade, 
komisjoni suuniste ja toe ning nende endi valmisoleku kohta. Uuring viidi läbi 
ajavahemikus november 2015 kuni jaanuar 2016. See oli suunatud ühtekuu -
luvusvaldkonna korraldus- ja auditiasutustele ning maaelu arengu valdkonna 
makse- ja sertifitseerimisasutustele. Küsimustiku saanud 480 ametiasutusest 
saatis oma vastused 337 (vastanute protsent ca 70); ning
 ο intervjuud uuringus osalenud liikmesriikide ametiasutuste esindajatega. 
Kokku viidi läbi 25 intervjuud ühtekuuluvuse valdkonna ning 12 intervjuud 
maaelu arengu valdkonna riiklike ja piirkondlike ametiasutustega.
18 
Audit tehti ajavahemikul september 2015 kuni september 2016.
20
 Tähelepanekud
10 Programmitöö perioodil 
2000–2006 nimetati neid 
toetuse lõpetamisega 
tegelevateks asutusteks.Lõpetamist reguleerivaid eeskirju on küll parandatud, 
ent nende tõhusamaks ja õigeaegsemaks muutmiseks 
vajatakse täiendavaid meetmeid
19 
Lõpetamine on mitmeaastase programmi olelusringi viimane etapp. Aruande -
kohustuse ja läbipaistvuse tagamiseks peaks komisjon heaks kiitma lõplike ku -
lude seaduslikkuse ja korrektsuse ning nende kasutamise kooskõlas programmi 
eesmärkidega. Lõpetamine peaks toimuma nii kiiresti kui võimalik peale prog -
rammitöö perioodi lõppu ja komisjon peaks eelarvepädevatele institutsioonidele 
lõpetamise tulemuste kohta aru andma.
20 
Tulenevalt ühtekuuluvuse ja maaelu arengu (eelkõige muud kui pindalapõhised 
investeerimismeetmed) valdkondade sarnasustest ning asjaolust, et alates 2014. 
aastast moodustavad mõlemad osa Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondi -
dest, peaks lõpetamiskorda ühtlustama parema läbipaistvuse ja võrreldavuse 
huvides. Ühtlustatud lõpetamiskord aitaks ka sidusrühmadel lõpetamisprotsessi 
paremini mõista. Lisaks saaks ühiste eeskirjadega parandada programmide ra -
kendamise tõhusust.
Ühtekuuluvuse ja maaelu arengu lõpetamiskord on alates 
programmitöö perioodist 2000–2006 oluliselt muutunud
Periood 2000–2006: liikmesriigid ei andnud kummaski 
poliitikavaldkonnas iga-aastast kindlust
21 
Perioodil 2000–2006 kehtisid ühtekuuluvuse ja maaelu arengu valdkondade 
programmide lõpetamiseks ühesugused eeskirjad, ning liikmesriikide ametiasu -
tused ei andnud kummaski poliitikavaldkonnas iga-aastast kindlust. Lõpetamisel 
pidid need ametiasutused10 andma valimipõhisel kontrollil põhinevat kindlust 
perioodi kõigi kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Komisjoni analüüsi 
ja kontrollide põhjal nõuti liikmesriikidelt tihti selgitusi või liikmesriigi tasandil 
lisatööd, mis sageli pikendas lõpetamisprotsessi. Näiteks 14% ERFi rakenduskava -
de puhul kestis lõpetamine kauem kui neli aastat. Ülevaade komisjoni peadirek -
toraatides perioodil 2000–2006 ühtekuuluvuse ja maaelu arengu programmide 
lõpetamisele kulunud ajast on esitatud joonisel 3 .
21 Tähelepanekud 
Periood 2007–2013: liikmesriigid on kohustatud esitama mõlemas 
poliitikavaldkonnas igal aastal kindlust andva deklaratsiooni
22 
Programmitöö perioodil 2007–2013 viidi sisse nõue, mille kohaselt peavad 
liikmesriigid esitama mõlemas poliitikavaldkonnas igal aastal kindlust andva 
deklaratsiooni. Programmide lõpetamise aluseks olevate iga-aastaste kinnituste 
eesmärk oli muuta protsess eelneva perioodiga võrreldes lihtsamaks ja kiire -
maks. Ühtekuuluvuse valdkonnas koostati need iga-aastaste kontrolliaruannete 
kujul, mille esitasid auditeerimisasutused ja kiitis heaks komisjon. Maaelu arengu 
valdkonnas töötas komisjon kulude lõplikuks heakskiitmiseks välja raamatu -
pidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise11 protseduuri, mis koosneb kõigi 
makseasutuste raamatupidamisarvestuse iga-aastasest ning nõuetele vastavuse 
mitmeaastasest heakskiitmisest ja kontrollist (vt punkt 13). Ülevaade program -
mitöö perioodi 2007–2013 liikmesriikide pädevate ametiasutuste juhtimis- ja 
kontrolliülesannetest on esitatud II lisas .11 See võeti kasutusele nõukogu 
21. juuni 2005. aasta määruses 
(EÜ) nr 1290/2005 (ühise 
põllumajanduspoliitika 
rahastamise kohta) (ELT L 209, 
11.8.2005, lk. 1), mis on praegu 
määruse (EL) nr 1306/2013 
artikkel 51.Programmide arv
Maaelu arengu programmid 
kokku (%) ESF kokku (%) ERF kokku (%) Maaelu arengu lõpetatud programmid  ESF – lõpetatudrakenduskavad ERF – lõpetatudrakenduskavad 
Lõpetamiseks kulunud aeg(%)
> 4 aastat 3–4 aastat 2–3 aastat 1–2 aastat 6 kuud – 
1 aasta< 6 kuud140
120
100
80
60
40
20
0100
80
60
40
20
0Joonis 3Rakenduskavade ja maaelu arengu programmide lõpetamiseks kulunud aeg 
perioodil 2000–2006
Allikas : Euroopa Kontrollikoda komisjoni andmete põhjal.
22 Tähelepanekud 
23 
Ühtekuuluvuse valdkonnas deklareeriti kulud perioodil 2007–2013 kumulatiiv -
selt alates perioodi algusest ning komisjon ei kiitnud neid heaks igal aastal. 
Auditeerimisasutuste poolt igal aastal esitatud ja komisjoni poolt heaks kiidetud 
kontrolliaruanded moodustasid aga olulise osa komisjoni saadavast iga-aastasest 
kindlusest. Kui ilmnes kahtlusi kulude seaduslikkuses ja korrektsuses, oli komis -
jonil ka õigus maksed katkestada või peatada. Iga-aastaste kontrolliaruannete 
ja arvamuste süsteem koos iga-aastaste rakendamisaruannete komisjonipoolse 
heakskiitmisega oli ka lõpetamisprotsessi aluseks.
24 
Maaelu arengu valdkonnas aga kiitis komisjon perioodil 2007–2013 kulud heaks 
aastapõhiselt. Komisjon pidi igal aastal kontrollima sertifitseerimisasutuse 
aruannet ja auditiarvamust ning raamatupidamisaruanded heaks kiitma (raa -
matupidamisaruannete iga-aastane kontroll ja heakskiit). Menetlus ei hõlmanud 
üksnes raamatupidamisaruandeid, vaid ka makseasutuse sisekontrollisüsteemi 
toimimist ja asutuse direktori esitatud kinnitavat avaldust; samas ei hõlmanud 
see kulude seaduslikkust ja korrektsust. Sellest eraldi pidi komisjon hindama ja 
heaks kiitma rakendamist käsitleva aastaaruande. Maaelu arengu programmide 
lõpetamine põhineb liikmesriikide poolt programmitöö perioodi (2007–2015) iga 
eelarveaasta kohta esitatud raamatupidamise aastaaruannetel ning nende komis -
jonipoolsel heakskiidul (raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise 
otsusel). Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine ei hõlma aga 
seaduslikkust ja korrektsust, mis käib mitmeaastase vastavuse kontrollimise ja 
heakskiitmise alla, mis võib omakorda jätkuda isegi peale programmi lõpetamist. 
Maaelu arengu valdkonnas võib lõpetamist seega vaadelda kui läbi kogu raken -
dusperioodi kulgevat vajalike meetmete protsessi (mis jätkub ka peale maaelu 
arengu programmi formaalset lõpetamist), mitte aga teatud ajahetkel toimuvat 
ühekordset tegevust.
25 
Ühtekuuluvuse ja maaelu arengu valdkondade lõpetamist puudutavate juhtimis- 
ja kontrollisüsteemide arengut kolme programmitöö perioodi vältel (2000–2006, 
2007–2013 ja 2014–2020) kirjeldatakse III lisas . See näitab ka, kuidas liikmesriikide 
ametiasutused ja komisjon on kolme perioodi jooksul järelevalve alast teavet 
esitanud ja kindlust andnud.
23 Tähelepanekud 
Periood 2014–2020: ühtekuuluvuse ja maaelu arengu 
valdkondade lõpetamiskorra erinevusi on küll vähendatud, kuid 
mitte täielikult kõrvaldatud
26 
Programmitöö perioodil 2014–2020 rakendatakse raamatupidamise iga-aastast 
heakskiitmist nii ühtekuuluvuse kui ka maaelu arengu valdkonnas12, viies seega 
iga-aastase lõpetamise sisse mõlemas poliitikavaldkonnas. Ühtekuuluvuse vald -
konnas võetakse kulude seaduslikkust ja korrektsust raamatupidamise iga-aasta -
se heakskiitmise käigus arvesse juhul, kui liikmesriikide ametiasutused avastavad 
ja parandavad vead enne raamatupidamisaruannete komisjonile esitamist; nen -
dega võidakse aga tegeleda ka hilisemas etapis mitmeaastaste vastavusauditite 
käigus – sellisel juhul on teatud tingimustel tulemuseks komisjoni rakendatavad 
netofinantskorrektsioonid13. See vastab üldiselt maaelu arengu valdkonnas alates 
perioodist 2007–2013 kasutatavale protsessile. Maaelu arengu valdkonnas laieneb 
iga-aastane kinnitav avaldus alates 2015. aastast ka seaduslikkusele ja korrektsu -
sele, kuna sertifitseerimisasutused peavad neid aspekte käsitlema oma aastaaru -
annetes. Nagu ka ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas, tehakse netofinantskorrekt -
sioonidega päädida võivaid mitmeaastaseid vastavusauditeid eraldi.
27 
Perioodi 2014–2020 lõpetamine on mõlemas poliitikavaldkonnas peaaegu ident -
ne iga-aastasele raamatupidamisaruannete heakskiitmisele; ainukeseks erinevu -
seks on ühtekuuluvuses kehtiv nõue esitada lisaks viimase aasta dokumentidele14 
ka lõplik rakendamise aastaaruanne. Maaelu arengu valdkonnas lõpetamiseks 
lisadokumente ei nõuta; aruandluse vorm on sama mis iga-aastase aruandluse 
puhul.
28 
Perioodiks 2014–2020 parandati kindlust andva ja programmide lõpetamise 
raamistiku eeskirju veelgi ja ühtlustati neid kahe kuluvaldkonna vahel. Hoolimata 
jõupingutustest menetlusi ühissätete määruse15 abil optimeerida, on kummagi 
poliitikavaldkonna lõpetamiskorras endiselt mõningaid erinevusi. Peamised eri -
nevused loetletakse tabelis 2 .12 Määruse (EL) nr 1303/2013 
artikkel 84.
13 Määruse (EL) nr 1303/2013 
artikli 139 lõige 5 ja artikli 145 
lõige 7.
14 Määruse (EL) nr 1303/2013 
artikkel 141.
15 Määrus (EL) nr 1303/2013.
24 Tähelepanekud 
Ühtekuuluvuse ja maaelu arengu valdkondade lõpetamiskorra erinevused 
programmitöö perioodil 2014–2020
Teema Ühtekuuluvus Maaelu areng Erinevused
Terminoloogia 
ja liikmesriikide 
ametiasutuste 
rollidKorraldus ­, sertifitseerimis ­ ja auditee ­
rimisasutuste ülesandeid ja pädevust 
kirjeldatakse II lisas .
Perioodil 2014–2020 võeti kasutusele 
mõiste „raamatupidamisarvestuse 
heakskiitmine“1.Korraldus ­, makse ­ ja sertifitseeri ­
misasutuste ülesandeid ja pädevust 
kirjeldatakse II lisas .
Ühissätete määrusest pärinevat mõistet 
„raamatupidamisarvestuse heakskiitmi ­
ne“ küll kasutatakse, ent maaelu arengu 
valdkonna konkreetsetes eeskirjades 
kasutatakse edasi mõisteid „raamatu­
pidamisarvestuse kontrollimine ja 
heakskiitmine“2 ja „vastavuse kontroll“3.Liikmesriikide ametiasutustel on küll 
üldjoontes sarnased ülesanded, ent nende 
nimed ja rollid on kummaski poliitikavald ­
konnas erinevad.
Terminit „raamatupidamisarvestuse 
heakskiitmine“ kasutatakse ühtekuuluvu ­
se valdkonnas, maaelu arengu vald ­
konnas kasutatakse aga lisaks mõisteid 
„raamatupidamisarvestuse kontrollimine 
ja heakskiitmine“ ja „vastavuse kontroll“.
Seaduslikkus  
ja korrektsusÜhtekuuluvuse valdkonnas lisandub 
programmide algsele eelrahastamisele 
veel iga ­aastane eelrahastamine. ELi 
eelarve kaitsmiseks õigusnormide vas ­
taselt tehtud kulude eest jäetakse 10% 
vahemaksetest süstemaatiliselt välja 
maksmata. Nimetatud summa makstakse 
välja peale raamatupidamise aastaaruan ­
de heakskiitmist.
Õigusaktis4 sätestatakse, et seaduslik ­
kuse ja korrektsuse küsimusi ei peaks 
raamatupidamisarvestuse iga ­aastase 
heakskiitmise käigus arvesse võtma.Maaelu arengu valdkonnas tehakse 
liikmesriikidele ettemakseid vaid 
programmide alguses, iga ­aastaseid et ­
temakseid ei tehta ning vahemaksetest 
summasid kinni ei peeta. Programmi 
maksete kogusummast võib aga välja 
maksta üksnes kuni 95% ning ülejäänud 
5% vabastatakse alles lõppmakse 
tegemisel.
Maaelu arengu valdkonna eeskirjade 
kohaselt peab sertifitseerimisasutuste 
iga­aastane aruandlus sisaldama ka 
seaduslikkust ja korrektsust5.Kui maaelu arengu valdkonnas tehakse 
ettemaksed ainult programmi alguses, 
siis ühtekuuluvuse valdkonnas lisanduvad 
sellele iga ­aastased ettemaksed. Maaelu 
arengu valdkonnas vahemaksete puhul 
summasid kinni ei peeta, ühtekuuluvuse 
valdkonnas peetakse aga kinni 10%. 
Maaelu arengu valdkonnas võib aga prog ­
rammile makseid teha kuni 95% ulatuses, 
ühtekuuluvuses selline piirang puudub.
Kummaski valdkonnas ei ole selge, millisel 
määral komisjon tegelikult seaduslikkuse 
ja korrektsuse aspekte raamatupidamis­
arvestuse iga ­aastase heakskiitmise 
käigus arvesse võtab.Tabel 2
1 Määruse (EL) nr 1303/2013 artikkel 84.
2 Määruse (EL) nr 1306/2013 artikkel 51.
3 Määruse (EL) nr 1306/2013 artikkel 52.
4 Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 139 lõige 5.
5 Määruse (EL) nr 1306/2013 artikkel 9.
25 Tähelepanekud 
29 
Sisuliselt näitavad lõpetamise tingimused, et ühtekuuluvuse valdkonnas algab 
lõpetamine maaelu arengu valdkonnast hiljem, ning et lõpliku rakendamise 
aastaaruande peavad liikmesriigid esitama üksnes ühtekuuluvuse valdkonna 
rakenduskavade puhul16. Lõpetamisprotsessile tuleks samuti kasuks kahe poliiti -
kavaldkonna täiendav ühtlustamine.16 Määruse (EÜ) nr 1303/2013 
artikkel 141.Tabel 2
Teema Ühtekuuluvus Maaelu areng Erinevused
Majandusaasta, 
eelarveaasta 
ja viimane 
raamatupidamise 
aastaaruanneKasutusele võeti uus majandusaasta – 
1. juuli kuni 30. juuni.
Viimane raamatupidamise aastaaruanne 
peab sisaldama kulusid kuni kulude 
toetuskõlblikkuse viimase kuupäevani 
(31. detsember 2023)8; formaalselt sisal ­
dab see 1. juulist 2023 kuni 30. juunini 
2024 kestvat majandusaastat.Sarnaselt perioodiga 2007–2013 kestab 
majandusaasta 16. oktoobrist kuni  
15. oktoobrini7.
Toetuskõlblikkuse viimane kuupäev 
(31. detsember 2023) on küll sama, ent 
viimane raamatupidamise aastaaruanne 
hõlmab ajavahemikku 15. oktoober 2022 
kuni 31.  detsember 2023.Majandusaastad hõlmavad erinevaid 
ajavahemikke.
Viimase raamatupidamise aastaaruande 
ajavahemikud on samuti erinevad.
Tähtajad Lõpetamisdokumentide esitamise täht ­
aeg on 15. veebruar 2015, st 13,5 kuud 
peale toetuskõlblikkuse viimast kuupäeva 
(31. detsember 2023).Lõpetamisdokumentide esitamise 
tähtaeg on 30. juuni 2024, st kuus kuud 
peale rahastamiskõlblikkuse viimast 
kuupäeva (31. detsember 2023).Lõpetamisdokumentide esitamiseks on 
seatud erinevad tähtajad.
Lõpetamis­
dokumendidEsitada tuleb lõplik rakendamise 
aastaaruanne9.Lõpetamiseks täiendavaid dokumente 
ei nõuta.Erinevalt maaelu arengu valdkonnast nõu ­
takse ühtekuuluvuse valdkonnas lõpliku 
rakendamise aastaaruande esitamist.
6 Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 lõige 29.
7 Määruse (EL) nr 1306/2013 artikkel 39.
8 Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 65 lõige 2.
9 Määruse (EL) nr 1303/2013 artikkel 141.
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.
26 Tähelepanekud 
Ühtekuuluvuse valdkonna perioodi 2007–2013 lõpetamisel 
võetakse seaduslikkuse ja korrektsuse küsimusi arvesse, kuid 
neid käsitletakse maaelu arengu valdkonna lõpetamisest 
eraldi
Arusaam perioodi 2007–2013 lõpetamisest ja selle tulemustest  
on mõnevõrra erinev
Liikmesriigid tõlgendavad lõpetamise eesmärki laiemalt kui see on 
määratletud õigusraamistikus
30 
Programmide lõpetamise eesmärk peaks olema määrustes selgelt määratletud ja 
sidusrühmadele teavitatud – see edendaks komisjoni ja liikmesriikide ühesugust 
arusaamist.
31 
Enamik kontrollikoja auditiuuringule vastanud liikmesriikide ametiasutustest 
pidas lõpetamise eesmärki selgeks. Nende arusaam lõpetamise eesmärgist oli 
aga mõlemas poliitikavaldkonnas laiem kui see on määrustes määratletud (st 
lõppmakse tegemine17). Märkimisväärne osa vastanutest nimetas lõpetamise pu -
hul ka teisi eesmärke, nagu „hüvitatud kulude seaduslikkuse ja korrektsuse lõplik 
kontrollimine“, „liikmesriigi õiguskindlus selle kohta, et Euroopa Komisjon on 
perioodi kohta deklareeritud kulud heaks kiitnud“ ning „eesmärkide saavutamise 
hindamine“.
32 
Ühtekuuluvuse valdkonnas jagas nimetatud laiemat arusaamist ka komisjon. Re -
gionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaa -
satuse peadirektoraadi sõnul on lõppmakse aluseks programmi lõplikus rakenda -
misaruandes esitatud tulemused, ning see sõltub auditeerimisasutuse kinnitusest 
selle kohta, et komisjonile deklareeritud kulud on seaduslikud ja korrektsed.17 Ühtekuuluvuse puhul määruse 
(EÜ) nr 1083/2006 artikli 89 
lõige 5 ja maaelu arengu 
valdkonnas määruse (EL) 
nr 1306/2013 artikkel 37.
27 Tähelepanekud 
33 
Määrused ei toeta aga arusaama, et ühtekuuluvuse valdkonna rakenduskava 
lõpetamine annab õiguskindluse selle kohta, et komisjon on kulud heaks kiitnud, 
kuna finantskorrektsioone võib rakendada ka peale lõpetamist. Tegelikkuses 
vajatakse hilisemaid finantskorrektsioone harva. Maaelu arengu valdkonnas on 
ootuste ja tegelikkuse erinevus aga suurem, kuna lõpetamisele järgnevaid vasta -
vusauditeid (millele võivad järgneda finantskorrektsioonid) tehakse sagedamini 
ning programmid loetakse tegelikult lõpetatuks alles pärast kõigi auditite valmi -
mist ja komisjoni finantskorrektsioonide otsuste teel tasaarvestamist.
Kulude seaduslikkuse ja korrektsuse hindamiseks arvutatakse 
ühtekuuluvuse valdkonnas kumulatiivne allesjäänud riskimäär 
rakenduskavade elluviimise ajal ja lõpetamise käigus; maaelu 
arengu valdkonnas seda ei tehta
34 
Mõlemas valdkonnas on komisjon loonud raamistiku, mille abil liikmesriigid 
saavad kogu programmitöö perioodi vältel anda kindlust deklareeritud kulude 
seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Perioodi lõpus peaksid kogu programmi 
kulud olema seaduslikud ja korrektsed (võttes seejuures arvesse mistahes tehtud 
finantskorrektsioone). Kogu perioodi allesjäänud riskimäära arvutamine näitaks 
siis allesjäänud veamäära peale kõigi finantskorrektsioonide rakendamist ning 
võimaldaks hinnata, kas õigusnormide vastaselt kantud kulude osakaal jääb alla -
poole komisjoni seatud olulisuse piirmäära (praegu on see mõlemas poliitikavald -
konnas 2%). Allesjäänud riskimäära arvutamine ja analüüs programmi tasandil 
võimaldaksid ka leida allesjäänud veamäära põhjused ja võtta täiendavaid paran -
dusmeetmeid selleks, et vähendada veamäära vastuvõetava suuruseni.
35 
Ühtekuuluvuse valdkonnas leidsid audiitorid, et allesjäänud riskimäär arvutatakse 
rakenduskavade lõpetamisel iga rakenduskava ja kogu programmitöö perioodi 
kohta (võttes seejuures arvesse finantskorrektsioone). Regionaal- ja linnapoliitika 
peadirektoraat ning sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat või -
vad lõpetamisel rakendada täiendavaid finantskorrektsioone juhul, kui rakendus -
kava allesjäänud riskimäär ületab peale kontrollimist olulisuse piirmäära.
28 Tähelepanekud 
36 
Maaelu arengu valdkonnas ei arvuta ei sertifitseerimisasutused ega komisjon 
programmide tasandil allesjäänud riskimäära peale kõigi finantskorrektsioonide 
mõju arvesse võtmist. Kuna sellist arvutust ei tehta ei aasta ega kogu program -
mitöö perioodi kohta, puudub programmi lõpetamisel ka kindlus, et risk jääb 
isegi peale finantskorrektsioonide tegemist allapoole olulisuse piirmäära. Põllu -
majanduse ja maaelu areng peadirektoraadi aasta tegevusaruandes sedastatak -
se, et „maaelu arengu valdkonnas ei ole võimalik suure tõenäosusega eeldada, 
et mõistlike meetmete tulemusel võiks allesjäänud finantsrisk langeda alla 2% 
piiri“18.
37 
Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi aasta tegevusaruandes 
esitatakse EAFRD kui terviku kohta üksikasjalikud andmed hinnangulise veariski 
sisaldava summa ning hinnangulise korrigeeriva mõju19 kohta. Andmed annavad 
ülevaate ELi eelarvet ohustava allesjäänud finantsriski kohta peale kõigi paran -
dusmeetmete arvesse võtmist. Samas puudutavad need vaid ühte eelarveaastat 
ning praeguse seisuga ei ole programmide ega makseasutuste tasandil sarnaseid 
arvutusi tehtud. Erinevalt selle teabe kasutamisest ühtekuuluvuse valdkonnas 
ei kasutata seda selleks, et tagada allesjäänud riski jäämine allapoole komisjoni 
kasutatavat olulisuse piirmäära.
38 
Kummagi poliitikavaldkonna perioodi 2014–2020 määrustes ei nõuta auditeeri -
mis- ega sertifitseerimisasutustelt auditiarvamuse või -aruande esitamist kogu 
perioodi kohta või allesjäänud riskimäära arvutamist iga programmi lõpetamisel. 
Kontrollikoda märgib aga, et auditeerimisasutused esitavad iga-aastased alles -
jäänud veamäärad ning sertifitseerimisasutused esitavad veamäärad ja mittevas -
tavuse määrad; kõiki esitatud määrasid kontrollib komisjon. Esitatud määrades 
võetakse arvesse liikmesriikide tasandil rakendatud finantskorrektsioone.
Maaelu arengu valdkonnas ei toimu ei programmide lõpetamisel 
ega peale seda kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kinnitamist
39 
Programmide kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kinnitamisel oleksid teatud 
praktilised tagajärjed. Eelkõige annaks see liikmesriikidele selgust. Lisaks annaks 
see ka kasulikku teavet eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse jaoks 
(tegu on protsessiga, mille käigus Euroopa Parlament kiidab nõukogu soovitusel 
heaks ELi eelarve komisjonipoolse täitmise). Eelarve täitmisele heakskiidu andmi -
ne on üks viis, kuidas parlament ja nõukogu saavad panna komisjoni vastutama 
ELi eelarve täitmise eest20.18 Põllumajanduse ja maaelu 
arengu peadirektoraadi  
2015. aasta tegevusaruande 
jagu 3.3, lk 86 (viide 
Ares(2016)2325961 
– 19/05/2016).
19 Korrigeeriv mõju on komisjoni 
rakendatud 
finantskorrektsioonide ja 
liikmesriikide poolt 
toetusesaajatelt tagasi nõutud 
eelneva kolme aasta 
summade keskmine.
20 Euroopa Liidu toimimise 
lepingu artikkel 319.
29 Tähelepanekud 
40 
Ühtekuuluvuse valdkonnas uuris kontrollikoda protsessi, mis tipneb iga raken -
duskava lõppmakse tegemisega. Üldjoontes tuleks kõik kulude seaduslikkust ja 
korrektsust puudutavad küsimused selgitada ja lahendada enne rakenduskava 
lõpetamist. Komisjon saadab peale hindamist liikmesriigile lõpetamiskirja, milles 
esitatakse rakenduskava jaoks rahastamiskõlblikeks tunnistatud kulude summa. 
Sisuliselt tähendab see kulude lõplikku seaduslikuks ja korrektseks tunnistamist. 
Kuna toetusesaajad on kohustatud säilitama dokumente kuni kolm aastat peale 
rakenduskava lõpetamist, võivad regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat ning 
sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat teha auditeid ka peale 
rakenduskava lõpetamist. Praktikas juhtub seda aga väga harva.
41 
Maaelu arengu valdkonnas kiidab komisjon lõpliku kuludeklaratsiooni heaks 
raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise protseduuri kaudu, mille 
raames tehakse raamatupidamisarvestuse iga-aastased raamatupidamisarvestuse 
kontrollimise ja heakskiitmise ning nõuetele vastavuse mitmeaastased heakskiit -
vad otsused (vt punkt 13). Audiitorid uurisid, kuidas võetakse nimetatud otsuseid 
arvesse lõppmakse (lõppsaldo) arutamisel. Lõppmakse arvutamisel võetakse küll 
arvesse kõiki raamatupidamise kontrollimise ja heakskiitmise otsuseid, ent vas -
tavusotsuseid käsitletakse eraldi, kuna need vähendavad otseselt olemasolevate 
eelarvevahendite mahtu (st kujutavad endast netofinantskorrektsiooni). Vahen -
deid võidakse vähendada isegi peale seda, kui komisjon on programmi eelneva 
aasta raamatupidamise aastaaruande formaalselt heaks kiitnud.
42 
Nõuetele vastavuse heakskiitmise otsused sisaldavad sageli komisjoni poolt 
kogu perioodi vältel tehtud vastavusauditite (nende abil kontrollitakse kulude 
vastavust eeskirjadele) alusel rakendatud finantskorrektsioone. Nõuetele vas -
tavuse heakskiitmine moodustab olulise osa põllumajanduse ja maaelu arengu 
peadirektoraadi raamatupidamise heakskiitmise menetlusest; samas on see aga 
eraldatud iga-aastasest raamatupidamise heakskiitmise menetlusest. Vastavus -
auditeid (ja nende alusel tehtavaid otsuseid) saab läbi viia ka peale programmide 
lõpetamist. 2016. aasta lõpuks, kui komisjon on kavakohaselt teinud suurema osa 
perioodi 2007–2013 iga-aastastest raamatupidamise heakskiitmise otsustest, on 
ligikaudu 80 vastavusauditit komisjoni hinnangul endiselt lõpetamata.
43 
Vastavusotsuste tegemine ka peale programmide lõpetamist tähendab, et 
lõppmakse21 ei pruugi sugugi lõplik olla, kuna vastavusauditite tulemusel võib 
komisjon liikmesriigilt veel vahendeid tagasi nõuda.21 Nagu määratletud määruse 
(EL) nr 1306/2013 artiklis 37.
30 Tähelepanekud 
44 
Kontrollikoda märkis eriaruandes nr 7/201022, et raamatupidamise kontrollimise 
ja heakskiitmise eraldamine vastavuse kontrollist ja heakskiitmisest võib anda 
mõningaid praktilisi eeliseid. Komisjon oli seisukohal, et menetluse lahkulöömise 
vajadus tulenes vastavusauditite kestusest ning võimaldab komisjonil program -
mide iga-aastast rahalist elluviimist paremini jälgida. Kontrollikoda kritiseeris aga 
asjaolu, et komisjon ei koosta kokkuvõtet, milles kiidetaks heaks konkreetse aasta 
kulud peale vastava aasta kõigi vastavusauditite lõpetamist. Audiitorid leidsid, 
et sellist kokkuvõtet ei koostata ka programmide lõpetamisel. Taolise otsusega 
saaks heaks kiita netokulud peale kõigi finantskorrektsioonide rakendamist ning 
samas teavitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavaid institut -
sioone. Lisaks moodustaks see ühe elemendi, mida vajatakse põllumajanduse 
valdkonnas programmide tasandil allesjäänud veamäära arvutamiseks. Komisjon 
ei ole nimetatud puuduse kõrvaldamiseks ka perioodil 2014–2020 midagi ette 
võtnud.
45 
Raamatupidamisarvestuse iga-aastase kontrollimise ja heakskiitmise ning mit -
meaastaste vastavusauditite lahusust rakendatakse ka perioodil 2014–2020 ning 
laiendatakse see ühtekuuluvuse valdkonda23.
Lõpetamisel ei võeta küllaldaselt arvesse väljundite  
ja tulemuste saavutamist
46 
Lõpetamine peaks hõlmama programmi lõplikku aruandlust ja hindamist, 
sealhulgas kogu perioodi väljundite ja tulemuste saavutamise seiret ja analüüsi. 
Komisjonile peaks andma usaldusväärset teavet eesmärkide saavutamise kohta, 
et ta saaks hinnata ELi vahendite kasutamise tõhusust ja mõjusust vaatlusalusel 
perioodil.22 Eriaruanne nr 7/2010: 
„Raamatupidamisarvestuse 
kontrollimise ja heakskiitmise 
menetluse audit“, punktid 77, 
81, 100 ja 104 ( http://eca.
europa.eu ).
23 Määruse (EL) nr 1303/2013 
artikli 139 lõige 5.
31 Tähelepanekud 
Periood 2007–2013: liikmesriigid peavad programmides 
määratletud näitajate abil aru andma konkreetsete ja 
kontrollitavate sihtnäitajate kohta
47 
Programmitöö perioodi jooksul pidid liikmesriigid aru andma oma programmide 
elluviimisel tehtud edusammudest24. Seejuures pidid nad andma teavet program -
mides määratletud konkreetsete ja kontrollitavate sihtnäitajate kohta. Määrustes 
sätestatakse ka maaelu arengu programmide vahehindamine (2010) ning mõle -
ma poliitikavaldkonna järelhindamine (2015)25.
48 
Lõpetamisel nõutakse mõlemas poliitikavaldkonnas enne lõppmakse tegemist 
eesmärkide saavutamise alast aruandlust – ühtekuuluvuse valdkonnas iga-aasta -
ses rakendamisaruandes ning maaelu arengu valdkonnas iga-aastases eduaruan -
des (vt tabel 1 ). Lõppmakse suurus ei ole aga otseselt seotud tegelike väljundite 
ja tulemustega.
49 
Ühtekuuluvuse valdkonnas märkisid mõne liikmesriigi ametiasutused, et jääb 
ebaselgeks, kuidas peaks tulemuslikkuse aruandluses arvesse võtma lõpetamise 
tähtajaks veel lõpule viimata tegevusi. Teistel ei olnud aga kindlust selle kohta, 
millised on nende programmides seatud sihtnäitajate mittesaavutamise võimali -
kud rahalised tagajärjed. Komisjon oli küll liikmesriikidele vastanud, et sihtnäita -
jate mittesaavutamisele ei järgne automaatseid finantskorrektsioone, ent vastu -
tavatel asutustel puudus siiski kindlus regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi 
ning sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi reaktsiooni kohta.
50 
Maaelu arengu valdkonnas märkisid mõne liikmesriigi ametiasutused, et kahe 
programmitöö perioodi vältel rahastatud tegevuste väljundite ja tulemuste aru -
andluse eeskirjad olid endiselt ebaselged.
51 
Liikmesriikide auditi- ja sertifitseerimisasutused märkisid uuringu ja intervjuude 
käigus, et nad ei kavatsenud kontrollida ei sihtnäitajate saavutamist ega nende 
mittesaavutamise põhjuseid. Nimetatud asjaolu ning ebakindlus programmitöö 
perioodi lõpuks veel lõpule viimata tegevuste alase aruandluse üle seavad ohtu 
perioodi 2007–2013 sihtnäitajate kohta esitatud andmete usaldusväärsuse ja 
täpsuse.24 Iga-aastases 
rakendamisaruandes 
(ühtekuuluvus) ning 
iga-aastases eduaruandes 
(maaelu areng) (vt II lisa ).
25 Määruse (EÜ) nr 1698/2005 
artikkel 84 ja määruse (EÜ) 
nr 1083/2004 artikkel 49.
32 Tähelepanekud 
26 Määruse (EL) nr 1303/2013 
artikkel 20 ja artikli 22 lõige 2.
27 Määruse (EL) nr 1303/2013 
artikli 22 lõige 7.
28 Eelarveaastat 2014 käsitleva 
kontrollikoja aastaaruande 
punktid 3.61–3.65 (ELT C 373, 
10.11. 2015).Periood 2014–2020: programmide prioriteetide tasandil seatud 
vahe-eesmärkide saavutamisest sõltuva tulemusreservi jaotamine
52 
Perioodil 2014–2020 pannakse rohkem rõhku programmide elluviimise käigus 
saavutatud väljunditele ja tulemustele ning kontrollimehhanismidele (seal -
hulgas programmi vastuvõtmise, hindamise ja auditi ajal). Seda tugevdati 
tulemus  raamistiku muutmisega, mille käigus võeti uuesti kasutusele programmi 
eelarvest kuni 6% moodustav tulemusreserv. Tulemusreservi jaotamine sõltub 
programmide prioriteetide tasandil seatud vahe-eesmärkide saavutamisest26. 
Kui sihtnäitajaid ei saavutata, võib komisjon rakendada ka finantskorrektsioone27. 
Kontrolli  koda täheldas ühes varasemas aruandes aga teatavaid puudusi mõlema 
valdkonna tulemuslikkuse raamistikus28. Lisaks näitab alles tulevik tulemusreservi 
tegelikku toimimist ja mõju.
Euroopa Parlamendile ja nõukogule ei esitata 
konsolideeritud lõpetamisaruannet kulude seaduslikkuse ja 
korrektsuse ega saavutatud väljundite ja tulemuste kohta
53 
ELi eelarvesüsteem põhineb mitmeaastasel programmitööl. Programmide ellu -
viimisel aruandekohustuse ja läbipaistvuse tagamiseks tuleks eelarvepädevatele 
institutsioonidele programmide lõpetamise tulemustest aru anda. Seega peaks 
komisjon andma Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru programmitöö perioodi 
lõppseisu kohta (kulude korrektsus ja saavutatud tulemused).
54 
Praegu on eelarvepädevate institutsioonide käsutuses mitu programmide raken -
damist puudutavat dokumenti:
 ο teatis Euroopa Liidu eelarve kaitsmise kohta;
 ο põllumajanduse ja maaelu areng peadirektoraadi, sotsiaalküsimuste ja sot -
siaalse kaasatuse peadirektoraadi ning regionaal- ja linnapoliitika peadirekto -
raadi iga-aastased tegevusaruanded;
 ο kokkuvõttev aruanne komisjoni juhtimissaavutustest;
 ο vaatlusaluse perioodi rakenduskavade ja maaelu arengu programmide tule -
musi kajastavad järelhindamised;
33 Tähelepanekud 
 ο kokkuvõttev aruanne järelhindamise kohta;
 ο komisjoni otsused kulude vastamise kohta ELi eeskirjadele;
 ο maaelu arengu valdkonnas komisjoni iga-aastased raamatupidamise kontrol -
limise ja heakskiitmise otsused (viimane neist sisaldab ka lõppmakset).
55 
Peadirektoraatide aasta tegevusaruannete kaudu annab komisjon eelarvepäde -
vatele institutsioonidele aastapõhiselt olukorra kohta aru; samas puudub aru -
anne, mis käsitleks konkreetselt programmitöö perioodi kui terviku lõpetamise 
lõplikku tulemust. Kirjeldatud olukord ei muutu ka perioodil 2014–2020.
56 
Programmitöö perioodi 2000–2006 kohta märgib kontrollikoda, et komisjon 
koostas aruande ERFi ja ESFi programmide ja ÜFi projektide finantskorrektsiooni -
de ja lõpetamise seisu kohta 2013. aastal.
Toetuskõlblikkuse perioodide osalise kattumise tõttu 
alustatakse programmi lõpetamist alles mitu aastat peale 
selle lõppemist
57 
Lõpetamine peaks toimuma nii kiiresti kui võimalik peale programmitöö perioodi 
lõppu, et järgnevate programmidega saaks kiiresti alustada. Programmide lõpe -
tamise mõjususe tagamiseks on samuti oluline eraldada sellega seotud ülesanne -
teks piisavalt aega ja ressursse.
34 Tähelepanekud 
Täiendav aeg ELi rahastamise kasutamiseks: üleminek perioodi 
2000–2006 n + 2 süsteemilt perioodi 2014–2020 n + 3 süsteemile
58 
Kolmel viimasel programmitöö perioodil anti liikmesriikidele ELi määrustega 
täiendavat aega neile eraldatud vahendite kasutamiseks. Perioodidel 2000–2006 
ja 2007–2013 võis vahendeid kasutada veel kaks aastat peale programmitöö 
perioodi lõppemist. Niisiis kestis perioodi 2007–2013 toetuskõlblikkuse periood 
2015. aasta 31. detsembrini (mitte 2013. aasta lõpuni).
59 
Perioodi 2014–2020 toetuskõlblikkuse perioodi (eelarve kasutamiseks antud aja -
vahemik) pikendati kolme aastani peale programmitöö perioodi lõppu (n + 3)29; 
varasematel perioodidel kehtis kahe aasta reegel (n + 2). Selle tulemusel lõpeb 
toetuskõlblikkuse periood 2023. aastal, tervelt kümme aastat peale õigusraa -
mistiku vastuvõtmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt (2013. aasta lõpus). 
Nimetatud ajavahemikule järgneb programmide lõpetamine, mis lisab ühtekuu -
luvuse valdkonnas veel vähemalt kaks aastat. Selleks ajaks on Euroopa Parlamen -
di koosseis juba kaks korda vahetunud (programmide lõpetamise ajaks võib-olla 
isegi kolm korda).
Ühtekuuluvuse valdkonnas on liikmesriikidel 
lõpetamisdokumentide esitamiseks rohkem aega
60 
Perioodi 2000–2006 lõpetamise eeskirjad võimaldasid üksikjuhtudel toetuskõlb -
likkuse perioodi täiendavat pikendamist 6–12 kuu võrra. Perioodi 2007–2013 
kummaski valdkonnas selliseid erandeid enam ei lubatud – see peaks lühendama 
lõpetamisprotsessi pikkust. Ühtekuuluvuse ja maaelu arengu valdkondade vahel 
on lõpetamisdokumentide koostamiseks ja komisjonile esitamiseks antav aeg aga 
kummaski valdkonnas väga erinev30: ühtekuuluvuse valdkonnas on liikmesriikidel 
selleks peale toetuskõlblikkuse perioodi lõppemist 15 kuud, maaelu arengu vald -
konnas aga vaid kuus kuud31. Seetõttu on liikmesriikidel programmitöö perioodi 
2007–2013 lõpetamiseks ühtekuuluvuse valdkonnas aega 31. märtsini 2017 ja 
maaelu arengu valdkonnas 30. juunini 2016 (vt joonis 4 ).29 Määruse (EL) nr 1306/2013 
artikkel 38 ja määruse (EL) 
nr 1303/2013 artikkel 65.
30 Määruse (EÜ) nr 1083/2006 
artikli 89 lõige 1.
31 Määruse (EL) nr 1306/2013 
artikkel 37 ja määruse (EÜ) 
nr 1698/2005 artikli 82 lõige 1.
35 Tähelepanekud Joonis 4
61 
Erinevust selgitab asjaolu, et maaelu arengu puhul tehakse suur hulk tööd ära 
juba programmitöö perioodi kestel ja lõpetamisel keskendutakse peamiselt 
viimasele eelarveaastale. Ühtekuuluvuse valdkonnas on lõpetamise protsess aga 
laiaulatuslikum, hõlmates kogu programmitöö perioodi kulude kontrollimist (vt 
ka punktid 22–25).
62 
Perioodil 2014–2020 on lõpetamise kord mõlemas poliitikavalkonnas küll roh -
kem ühtlustatud, ent ühtekuuluvuses on dokumentide komisjonile esitamiseks 
endiselt märkimisväärselt rohkem aega: 13,5 kuud peale lõpliku toetuskõlblikkuse 
viimase kuupäeva möödumist (maaelu valdkonnas on sama ajavahemiku pikkus 
kuus kuud).Lõpetamisprotsessi kestus
Lõpetamisdokumentide 
esitamine
Maaelu arengLõpetamisdoku-
mentide 
esitamine
ÜhtekuuluvusToetuskõlblikkus-
perioodi lõpp Programmitöö perioodi lõpp 
31. märts 2017 30. juuni 2016 31. detsember 2015 31. detsember 2013 1. jaanuar 2007Liikmesriikide 
lõpetamisalane 
tegevus 
maaelu arengu 
valdkonnas 
(kuus kuud)
Liikmesriikide lõpetamisalane 
tegevus ühtekuuluvuse valdkonnas 
(15 kuud)Pikendatud toetuskõlblikkuse 
periood (n + 2)Programmitöö periood 2007–2013
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.
36 Tähelepanekud 
64 
2016. aasta novembriks oli komisjoni teavitatud sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse 
kaasatuse peadirektoraadi 140 programmi (215st) ja regionaal- ja linnapoliitika 
peadirektoraadi 163 programmi (295st) riiklike asutuste määramisest. 2016. aasta 
vahemaksetaotlused olid esitatud 66 sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse 
peadirektoraadi ning 53 regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi haldusalas 
oleva programmi kohta32, mis näitab, et nende tegevus oli juba käivitunud. Liik -
mesriikide ametiasutused on seetõttu üldiselt juba alustanud perioodi 2014–2020 
programmide elluviimist. Valdava osa programmide rakendamist ei ole aga veel 
alustatud lihtsalt sellepärast, et perioodi 2007–2013 vahendeid ei ole veel ära 
kasutatud ning nende toetuskõlblikkuse periood lõppes alles 31. detsembril 2015. 
Toetuskõlblikkuse perioodide osaline kattumine ei motiveeri alustama järgneva 
perioodi programmidega.Toetuskõlblikkuse perioodide osaline kattumine põhjustab 
osaliselt järgnevate programmide alustamise viibimist
63 
Nagu näidatud tabelis 3 , kiideti mitu perioodi 2014–2020 programmi heaks 2015. 
või isegi 2016. aastal. Alates õigusliku aluse vastuvõtmisest 2013. aastal alustati 
liikmesriikides täie hooga uue perioodi rakendamist ning sellele on kulunud ka 
komisjoni peadirektoraatide tähelepanu. Peale partnerluslepingute, rakenduska -
vade ja maaelu arengu programmide üle peetud läbirääkimisi tegelevad paljud 
liikmesriigid praegu korraldusasutuste ja sertifitseerimisasutuste määramisega 
(neid asutusi peavad kontrollima auditeerimisasutused). Määratud asutustest 
komisjonile teadaandmine on vahemaksete tegemise eeltingimuseks. Tabel 3Perioodi 2014–2020 programmide vastuvõtmine
PeadirektoraatVastuvõetud programmide arv
2014 2015 2016 Kokku
DG REGIO 132 (45%) 143 (48%) 20 (7%) 295
DG EMPL 153 (71%) 62 (29%) 215
DG AGRI 9 (8%) 109 (92%) 118
Aastas kokku 294 (47%) 314 (50%) 20 (3%) 628
Allikas : Euroopa Kontrollikoda komisjoni andmete põhjal.32 Allikas : regionaal- ja 
linnapoliitika peadirektoraadi 
ning sotsiaalküsimuste ja 
sotsiaalse kaasatuse 
peadirektoraadi esitatud 
andmed.
37 Tähelepanekud 
Toetuskõlblikkuse perioodide osaline kattumine suurendab 
programmide haldamise ja kontrolliga seotud halduskoormust nii 
liikmesriikide kui ka komisjoni tasandil
65 
Komisjon peab lõpetamist regulatiivsete nõuete osaks; seetõttu ei koostata kum -
maski poliitikavaldkonnas lõpetamise kohta eraldi eelarvet ega jälgita selle kulu -
sid. Komisjon ei nõua liikmesriikidelt teavet lõpetamise maksumusest ja selleks 
eraldatud vahenditest ega koosta põhjalikku prognoosi enda peadirektoraatides 
programmide lõpetamiseks vajalike ressursside kohta. Kuna liikmesriikide jaoks 
moodustab programmide lõpetamine osa programmide haldamisega seotud 
ülesannetest, ei prognoosi ega jälgi nad samuti kummaski poliitikavaldkonnas 
selleks kuluvaid ressursse.
66 
Kontrollikoja uuringu ja intervjuude käigus väljendatud peamine mure oli toetus -
kõlblikkuse perioodide osalisest kattumisest tingitud ajasurve ning programmide 
lõpetamiseks vajalik töö. Ajasurvet peavad oluliseks riskiks eelkõige auditeerimis- 
ja sertifitseerimisasutused. Osa ametiasutustest märkisid, et palkavad probleemi 
lahendamiseks täiendavaid töötajaid või tellivad teenuseid allhankijailt. Mitme 
ametiasutuse jaoks ei olnud see aga eelarvekärbete tõttu võimalik. Komisjon on 
ka kindlaks teinud täiendava töötajate vajaduse lõpetamise protsessi ajal ja kaa -
lub teatud ülesannete tellimist välistelt teenuseosutajatelt.
67 
Lisaks mõjutasid mitut lõpetamisega seotud ametiasutust negatiivselt haldus -
alased ümberkorraldused, mis tõid endaga kaasa töötajate koondamise või neile 
muude tööülesannete andmise. Seetõttu on tõsine risk, et liikmesriikide tasandil 
võivad programmide lõpetamisega tegeleda ebapiisavate kogemustega töötajad.
68 
Kahe programmitöö perioodi alla kuuluvate programmide rakendamise prob -
leem suureneb perioodil 2014–2020 veelgi, kuna kulud on rahastamiskõlblikud 
veel kolm aastat peale programmitöö perioodi lõppu (perioodil 2007–2013 oli 
sama ajavahemiku pikkuseks kaks aastat). Eeldusel, et järgnevat perioodi alusta -
takse kavakohaselt, kattub liikmesriikide töö perioodi 2014–2020 programmide 
raamatupidamisaruannete heakskiitmiseks uute programmide rakendamisega 
vahemikus 1. jaanuar 2021 kuni 30. juuni 2024 (maaelu areng) või kuni 15. veeb -
ruar 2025 (ühtekuuluvus).
38 Tähelepanekud 
Komisjon toetas liikmesriike piisavalt ja õigeaegselt 
perioodi 2007–2013 programmide lõpetamise 
ettevalmistamisel, ent peab säilitama valvsuse, et 
tagada nõuete liikmesriikidepoolne usaldusväärne 
täitmine
Komisjon koostas perioodi 2007–2013 lõpetamiseks 
põhjalikud ja õigeaegsed suunised
69 
Reeglid peaksid olema selged, lihtsad ja praktilised ning määrustes hõlpsasti 
leitavad. Õigusraamistiku keerukus võib programmide lõpetamisel suurendada 
vigade arvu, kui ametiasutused ei mõista nõudeid õigesti või tõlgendavad neid 
komisjonist erinevalt. Lisaks võib see tekitada ebatõhusust juhul, kui komisjon on 
sunnitud liikmesriikidele selgitusi andma. Loetletud riskide maandamiseks peaks 
komisjon juba ette koostama suunised, milles võetakse kokku ja selgitatakse 
täiendavalt programmide lõpetamisel kehtivaid nõudeid. Määrustes sätestatakse 
küll kogu programmitöö perioodi üldine raamistik (programmitöö, finantshaldus, 
audit jne), kuid suunistes tuleks keskenduda rohkem määruste komisjonipoolse 
tõlgendamise tehnilistele ja praktilistele aspektidele.
Komisjoni suunised parandasid mõlemas poliitikavaldkonnas 
arusaamist lõpetamise kohta kehtivatest eeskirjadest
70 
Mõlema valdkonna õigusraamistiku kontrollikojapoolne läbivaatamine näitas, et 
lõpetamisele kehtivad nõuded tuleb võtta eri määrustest33. Eelkõige puudutab 
see maaelu arengut, kus täiendavat keerukust lisab lõpetamist puudutavate mää -
ruste suur arv. Lisaks käsitletakse perioodi 2007–2013 lõpetamisprotsessi finants -
aspekte 2013. ja 2014. aastal vastu võetud perioodi 2014–2020 uutes määrustes34, 
samas kui toetuskõlblikkuse tingimused on sätestatud perioodi 2007–2013 mää -
rustes35. Kontrollikorda36 ja üleminekueeskirju37 käsitletakse aga omakorda teistes 
määrustes.33 Mõlema poliitikavaldkonna 
lõpetamise korda käsitlevad 
määrused loetletakse I lisas .
34 Määrus (EL) nr 1306/2013; 
komisjoni 11. märtsi 2014. aasta 
delegeeritud määrus (EL) 
nr 907/2014, millega täienda -
takse Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määrust (EL) 
nr 1306/2013 makse- ja muude 
asutuste finantsjuhtimise, 
raamatupidamisarvestuse 
kontrollimise ja heakskiitmise, 
tagatiste ja euro kasutamise 
osas (ELT L 255, 28.8.2014, lk 18); 
ning määrus (EL) nr 908/2014.
35 Määrus (EÜ) nr 1698/2005 ning 
komisjoni 15. detsembri 2006. 
aasta määrus (EÜ) nr 1974/2006, 
milles sätestatakse nõukogu 
määruse (EÜ) nr 1698/2005 
(Maaelu Arengu Euroopa 
Põllumajandusfondist (EAFRD) 
antavate maaelu arengu 
toetuste kohta) kohaldamise 
üksikasjalikud eeskirjad 
(ELT L 368, 23.12.2006, lk 15).
36 Komisjoni 27. jaanuari 2011. 
aasta määrus (EL) nr 65/2011, 
millega kehtestatakse nõukogu 
määruse (EÜ) nr 1698/2005 
rakendamise üksikasjalikud 
eeskirjad seoses kontrollime -
netluse rakendamisega ning 
nõuetele vastavusega maaelu 
arengu toetusmeetmete osas 
(ELT L 25, 28.1.2011, lk 8); ning 
määrus (EL) nr 908/2014.
37 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 17. detsembri 2013. 
aasta määrus (EL) nr 1310/2013, 
millega kehtestatakse teatavad 
üleminekusätted Euroopa 
Maaelu Arengu Põllumajandus -
fondist (EAFRD) antava maaelu 
arengu toetuse kohta ja 
muudetakse Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 
määrust (EL) nr 1305/2013 
vahendite ja nende jaotamise 
osas 2014. aastal ning nõukogu 
määrust (EÜ) nr 73/2009, samuti 
Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määrusi (EL) 
nr 1307/2013, (EL) nr 1306/2013 
ja (EL) nr 1308/2013 seoses 
nende kohaldamisega 2014. 
aastal (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 865); ning komisjoni 
11. märtsi 2014. aasta 
delegeeritud määrus (EL) 
nr 807/2014, millega täienda -
takse Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määrust (EL) 
nr 1305/2013 Euroopa Maaelu 
Arengu Põllumajandusfondist 
(EAFRD) antavate maaelu 
arengu toetuste kohta ja 
kehtestatakse üleminekusätted 
(ELT L 227, 31.7.2014, lk 1).
39 Tähelepanekud 
71 
Mõlema valdkonna õigusraamistiku keerukuse tõttu koostas komisjon aga prog -
rammide lõpetamist käsitlevad suunised. Neis esitatakse kokkuvõtlikult protsessi -
le kehtivad peamised nõuded ja tähtajad ning antakse täiendavaid selgitusi, mida 
hindas positiivselt enamik lõpetamise protsessiga seotud ametiasutustest.
72 
Kokkuvõttes leidis kontrollikoda, et komisjon oli määruste sätete selgitamiseks 
koostanud mõlema valdkonna jaoks põhjalikud suunised. Suuniste projekti tut -
vustati liikmesriikidele juba varajases etapis, võimaldades neil sisu kohta kom -
mentaare esitada. Tabelis 4  esitatakse mõlema valdkonna suuniste vastuvõtmise 
ajaline kulg. Muudetud suunistes tehti väga vähe muudatusi. Tabel 4Programmide lõpetamise suuniste vastuvõtmise ajaline 
kulg
Ühtekuuluvus Maaelu areng
Liikmesriikidele esitatakse suuniste 
esimene projektjuuni 20121aprill 20134
Suunised võetakse vastu märts 20132märts 20155
Muudetud suunised võetakse vastu aprill 20153detsember 20156
1 Fondide koordineerimiskomitee kohtumisel 7. juunil 2012.
2  Komisjoni 20. märtsi 2013. aasta otsus C(2013) 1573, millega kiidetakse heaks suunised Euroopa 
Regionaalarengu Fondist, Euroopa Sotsiaalfondist ja Ühtekuuluvusfondist antava abi suhtes 
vastu võetud rakenduskavade lõpetamise kohta (2007–2013).
3  Komisjoni 30. aprilli 2015. aasta otsus C(2015) 2771, millega muudetakse 20. märtsi 2013. aasta 
otsust C(2013) 1573.
4 Maaelu arengu komisjoni kohtumisel 19. aprillil 2013.
5  Komisjoni 5. märtsi 2015. aasta otsus C(2013) 1399, millega kiidetakse heaks suunised Maaelu 
Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antava toetuse andmiseks vastu võetud maaelu 
arengu programmide lõpetamise kohta (2007–2013).
6  Komisjoni 11. detsembri 2015. aasta otsus C(2015) 8866, millega muudetakse 5. märtsi 2015. aasta 
otsust C(2013) 1399.
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.
40 Tähelepanekud 
73 
Suunised lisavad mõlemas valdkonnas selgust ja annavad praktilist abi küsimus -
tes, mida määrustes ei kajastatud üksikasjalikult või piisava selgusega.
74 
Peaaegu kõik uuringus osalenud mõlema poliitika valdkonna ametiasutused 
olid seisukohal, et komisjoni suunised esitati küllalt vara selleks, et valmistuda 
programmide lõpetamiseks. Kaks kolmandikku vastanutest märkis, et suunised 
selgitasid küsimusi, mida määrustes küllaldaselt ei kajastatud (vt joonis 5 ). Peaae -
gu kõik ametiasutused pidasid suuniseid lõpetamise ülesehituse (sh pädevuse ja 
tähtaegade) seisukohast selgeks.
75 
Ligikaudu viiendik küsitletud ametiasutustest märkis, et vajab teatud küsimustes 
täiendavaid suuniseid või selgitusi. IV lisas  loetletakse valdkonnad, mida 15% või 
rohkem vastanutest ei pidanud küllalt selgeks või mida peeti pigem ebaselgeks. Joonis 5Liikmesriikide ametiasutuste vastused uuringu küsimusele selle kohta,  
kas komisjoni suunised andsid küllaldast selgust
Allikas : Euroopa Kontrollikoja auditiuuring.
67%11%
13%9%
Arvamus puudubEi
Kõiki küsimusi on juba määrustes 
selgelt käsitletudJah
41 Tähelepanekud 
Lõpetamisprotsessi teatud aspektide jaoks tähtaegade 
mitteseadmine võib ohustada lõpetamise õigeaegset 
lõpulejõudmist
76 
Programmide lõpetamise eeskirjade oluliseks osaks on selged tähtajad, sest 
need aitavad tagada ülesannete õigeaegse täitmise ja lõpetamisprotsessi üldise 
mõjususe.
77 
Üldiselt seatakse määrustes enamiku aspektide jaoks tähtajad, ent kolmes vald -
konnas ei ole seda siiski tehtud: liikmesriikide vastused komisjoni poolt lõpeta -
misdokumentide kohta esitatud küsimustele, suurprojektide komisjonipoolne 
heakskiitmine ning liikmesriikide poolt ühtekuuluvuse valdkonnas toetusesaaja -
tele eraldatav avaliku sektori kaasrahastamine.
Puuduvad tähtajad liikmesriikide vastuste saatmiseks komisjoni esitatud 
küsimustele: lõpetamisprotsessi venimise risk
78 
Kui lõpetamisdokumendid on kvaliteetsed, piisab määruste sätetest programmi -
de kavakohaseks lõpetamiseks. Kui komisjon ei ole aga liikmesriigi esitatud tea -
bega rahul, võib komisjoni küsimustele saadetavate vastuste esitamiseks antud 
tähtaja puudumine lõpetamisprotsessi veelgi pikendada.
79 
Üheski perioodi 2007–2013 määruses ei ole seatud maksimaalselt aega, mille 
jooksul liikmesriik peab vastama komisjoni esitatud lõpetamisdokumente puudu -
tavatele küsimustele. Ühtekuuluvuse valdkonna suunistes seati selliseks tähtajaks 
kaks kuud, mida võib taotluse korral veel kahe kuu võrra pikendada; maaelu 
arengu valdkonna suunistes taoline nõue puudub.
42 Tähelepanekud 
Ühtekuuluvuse valdkonna suurprojektide esitamiseks ja heakskiitmiseks 
seatud tähtaegade puudumine muudab lõpetamise keerulisemaks ja seab 
ohtu vahendite kasutamise
80 
Perioodil 2007–2013 liigitati ühtekuuluvuse valdkonnas suurprojektideks enam 
kui 50  miljoni  euro suuruse maksumusega projektid38. Kuna sellised projektid 
hõlmavad märkimisväärset ELi-poolset rahastamist, pidi komisjon neid enne hin -
dama ja nende rahastamise heaks kiitma39.
81 
Perioodi 2007–2013 reguleeriv raamistik ei sisaldanud suurprojektide esitamiseks 
ühtegi tähtaega ega tegelikkuses ka ühtegi tähtaega neid puudutavate otsuste 
komisjonipoolseks vastuvõtmiseks. 2016. aasta 15. novembri seisuga oli regio -
naal- ja linnapoliitika peadirektoraadil endiselt heaks kiitmata seitsme liikmesriigi 
esitatud 19 suurprojektide ettepanekut. Nende rahastamiskõlblikud kogukulud 
olid 1  miljardit  eurot ja ELi-poolne kaasrahastamine 854  miljonit  eurot.
82 
Suurprojekti otsuse venimine muudab rakenduskava lõpetamise keerulisemaks, 
sest korraldus- ja auditeerimisasutus ei tea, kuidas käsitleda vastavaid kulusid lõ -
petamisdokumentide ettevalmistamisel. Lisaks tekitab otsuste venimine liikmes -
riikide jaoks õiguslikku ebakindlust. Eelkõige tähendab mõne suurprojekti kohta 
tehtud komisjoni negatiivne otsus lõpetamistähtaja lähenedes suuremat riski, et 
liikmesriik ei jõua tagasilükatud projekti teiste rahastamiskõlblike kuludega asen -
dada, mis võib muuta keeruliseks ELi rahastamise täieliku ärakasutamise.
83 
Perioodil 2014–2020 võib suurprojekti kulud väljamaksetaotlusesse lisada40 juhul, 
kui komisjonile on eelnevalt esitatud sõltumatute ekspertide positiivne arvamus, 
või peale projekti komisjonile heakskiitmiseks esitamist. Komisjon peaks kolme 
kuu jooksul tegema otsuse suurprojektile toetuse eraldamise kohta41.38 Määruse (EÜ) nr 1083/2006 
artikkel 39.
39 Määruse (EÜ) nr 1083/2006 
artikkel 41.
40 Määruse (EL) nr 1303/2013 
artikli 102 lõige 6.
41 Määruse (EL) nr 1303/2013 
artikli 102 lõiked 1 ja 2.
43 Tähelepanekud 
Puuduvad tähtajad ühtekuuluvuse valdkonnas toetusesaajatele avaliku 
sektori kaasrahastamise välja maksmiseks: mainerisk
84 
Reeglina võib ühtekuuluvuse kulusid ELi vahenditest kaasrahastada üksnes juhul, 
kui toetusesaaja on need kulud kandnud toetuskõlblikkuse perioodil42. Seetõttu 
peab toetusesaaja olema saanud vastava avaliku sektori poolse kaasrahastamise 
enne, kui liikmesriik taotleb komisjonilt nende hüvitamist.
85 
Korraldusasutused peavad tagama, et avaliku sektori poolne kaasrahastamine 
makstakse toetusesaajatele nii kiiresti kui võimalik täies mahus välja43, kuid ühte -
kuuluvusvaldkonna perioodi 2007–2013 reguleerivas raamistikus puudub konk -
reetne tähtaeg, mille jooksul tuleks toetusesaajatele maksed teha. Seetõttu võib 
juhtuda, et liikmesriigid esitavad komisjonile hüvitamiseks kulud, mida ei ole veel 
toetusesaajatele välja makstud44.
86 
Audiitorid on varem juhtinud tähelepanu märkimisväärsetele viivitustele toetu -
sesaajatele avaliku sektori poolse kaasrahastamise väljamaksmisel (vt 2. selgitus ). 
Komisjon ei nõua liikmesriikidelt programmide lõpetamisel või peale seda aru -
andlust selle kohta, milline osa avaliku sektori eraldatud kaasrahastamisest on ka 
tegelikult välja makstud. Seetõttu on võimalik, et toetusesaajad ei saa õigel ajal 
kogu kaasrahastamist isegi juhul, kui komisjon on oma osa liikmesriigile tegelikult 
täies mahus üle kandnud. Põhimõtteliselt võib see tähendada, et toetusesaajad ei 
ole isegi programmide lõpetamise ajaks (2018 või hiljem) nende projektidele eral -
datud ELi kaasrahastamist kätte saanud. Kontrollikoda on seisukohal, et maksete 
hilinemine kujutab endast ELi jaoks maineriski.42 Määruse (EÜ) nr 1083/2006 
artikli 56 lõige 1 ja artikli 78 
lõige 1.
43 Määruse (EÜ) nr 1083/2006 
artikkel 80.
44 Ühtekuuluvuse valdkonna 
suuniste jaotis 5.1.1.
Hilinemised ELi kaasrahastamise toetusesaajatele väljamaksmisel
Prantsusmaal viivitasid riiklikud ametiasutused oluliselt ELi vahendite maksmisega toetusesaajate rollis oleva -
tele piirkondlikele asutustele: kahel juhul oli viivitus pikem kui viis kuud45.
Ühe Itaalia projekti puhul (aruande koostamine Itaalia eri piirkondade koolitusvajaduste kohta) esitas toetu -
sesaaja korraldusasutusele väljamaksetaotluse märtsis 2014. Väljamaksetaotluses deklareeritud kulude kohta 
anti liikmesriigi sertifitseerimisasutuse kontrollitõend ja esitati komisjonile. Kuigi komisjon kiitis kulud heaks 
juunis 2014, tehti toetusesaajale vahemakse alles viis kuud hiljem (novembris 2014).
Sarnaseid juhtumeid avastati veel nelja Itaalias, ühe Prantsusmaal ja kuue Madalmaades teostatud projekti 
juures46.
45 Eelarveaastat 2013 käsitleva kontrollikoja aastaaruande 6. selgituse punkti 3 alapunkt a (ELT C 398, 12.11.2014).
46 Eelarveaastat 2014 käsitleva kontrollikoja aastaaruande 6. selgituse punkti 5 alapunkt a.2. selgitus
44 Tähelepanekud 
87 
Erinevalt ühtekuuluvuse valdkonnast on maaelu arengu projektides ELi kaas -
rahastamise seisukohast rahastamiskõlblikud üksnes kulud, mille jaoks toetuse -
saajale on tegelikult toetus välja makstud47.
88 
Perioodi 2014–2020 määruses sätestatakse, et avaliku sektori eraldatud kaas -
rahastamine tuleb toetusesaajatele välja maksta 90 päeva jooksul pärast toetu -
sesaaja väljamaksetaotluse esitamist48. Igaks juhuks sisaldab määrus täiendavat 
sätet, mille kohaselt peab liikmesriik tagama, et maaelu arengu programmi lõpe -
tamise ajaks peab toetusesaajatele välja makstud toetussumma olema vähemalt 
sama suur kui ELi eelarvest saadud kaasrahastamine49.
Mõningad suunistes esitatud nõuded on määruste nõuetest 
rangemad
89 
Kontrollikoda leidis ühtekuuluvuse valdkonna suunistest nõudeid, mis on mää -
ruste nõuetest rangemad. Nimetatud nõuded puudutavad rahastamisvahendeid, 
mittetoimivaid projekte, projektide etappidesse jagamist ja allesjäänud riskimää -
ra. Nõuded on esitatud tabelis 5 , kus kirjeldatakse ka maaelu arengu valdkonnas 
nende lahendamiseks võetud meetmeid ja seda, kas perioodiks 2014–2020 on 
muudatusi tehtud. Maaelu arengu valdkonna suunistes täiendavaid nõudeid 
kasutusele ei võetud.
90 
Ligikaudu 19% auditiuuringule vastanud korraldusasutustest ja 24% auditeeri -
misasutustest märkisid ka oma vastustes, et mõningad suunistes esitatud nõuded 
on määruste nõuetest rangemad.
91 
Kõik tabelis 5  loetletud nõuded võeti kasutusele konkreetsete puuduste lahen -
damiseks. Mittetoimivaid projekte ja allesjäänud riskimäära esitamist puudutavad 
nõuded aitavad maandada programmide lõpetamisega seotud riske. Mittesuur -
projektide etappideks jagamist puudutavad selgitused on küll vajalikud, ent 
nende sõnastus võib muuta lõpetamisprotsessi keerukamaks. Kontrollikoda on 
varem kirjutanud rahastamisvahendite toetuskõlblikkuse perioodi pikendamisest 
komisjoni lõpetamissuuniste abil50, mis tekitab õigusnormide hierarhia problee -
mi. Komisjon ei ole sellise tõlgendusega aga nõus ning keeldub tegemast seadus -
andlikku ettepanekut, millega muudetaks määrust (EÜ) nr 1083/2006 liikmesriiki -
dele õiguskindlust andva õigusaktiga51.47 Määruse (EÜ) nr 1698/2005 
artikli 71 lõige 1.
48 Määruse (EL) nr 1303/2013 
artikkel 132.
49 Määruse (EL) nr 1303/2013 
artikkel 129.
50 Eelarveaastat 2015 käsitleva 
kontrollikoja aastaaruande 
punkt 6.45, eelarveaastat 2014 
käsitleva kontrollikoja 
aastaaruande punkt 6.52 ja 
eriaruande nr 19/2016 
punkt 43.
51 Komisjoni vastus eelarveaastat 
2014 käsitleva kontrollikoja 
aastaaruande punktile 6.52, 
eelarveaastat 2015 käsitleva 
kontrollikoja aastaaruande 
punktile 6.45 ning eriaruande 
nr 19/2016 („ELi eelarve 
täitmine rahastamisvahendite 
kaudu: programmitöö 
perioodil 2007–2013 saadud 
õppetunnid“) punktile 43 
(http://eca.europa.eu ).
45 Tähelepanekud Tabel 5Ühtekuuluvuse valdkonna suuniste nõuded, mis on määruste nõuetest rangemad
TeemaProbleemi kirjeldus ühtekuuluvuse 
valdkonnasLähenemisviis maaelu arengu 
valdkonnasLähenemisviis perioodil 
2014–2020
Rahastamisvahendite 
toetuskõlblikkuse 
periood1Kontrollikoja 2015. aasta aastaaruandes märgiti, 
et määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 56 lõike 1 
kohaselt lõpeb maksete toetuskõlblikkuse periood 
31. detsembril 2015. Aprillis 2015 otsustas komisjon 
pikendada toetuskõlblikkuse perioodi 31. märtsini 
2017 . Komisjon tegi seda ühepoolselt, muutes enda 
otsusega programmide lõpetamise suuniseid, selle 
asemel et pöörduda määruse muutmiseks nõukogu 
ja parlamendi poole. Küllaldase hierarhilise tasandi 
õigusaktide puudumise tõttu peab kontrolli ­
koda peale 31. detsembrit 2015 kantud kulusid 
õigusnormidevastaseks2.Toetuskõlblikkuse perioodi ei ole 
muudetud ja see lõpeb endiselt  
31. detsembril 2015 (nagu ka muude 
kulude puhul).Mõlemas poliitikavaldkonnas 
peavad rahastamisvahendite 
kulud olema toetuskõlblikkuse 
perioodi vältel ka tegelikult 
välja makstud või (tagatiste 
puhul) kulukohustustega 
kaetud3.
Suurprojektide4 ja 
mittesuurprojektide 
etappidesse jagamineMääruses käsitletakse suurprojektide etappidesse 
jagamist5 (et jagada nende elluviimine eri program ­
mitöö perioodide vahel), ent suunised6 sisaldavad 
lisaks eeskirju, mis käsitlevad ka kahte programmi ­
töö perioodi (2007–2013 ja 2014–2020) hõlma ­
vate mittesuurprojektide rahastamist. Projektide 
rahastamist kahe programmitöö perioodi jooksul 
käsitlevad eeskirjad on keerulisemad ja piiravamad 
ühtekuuluvuse valdkonnas.Määruses projektide etappidesse 
jagamist ei käsitleta. Üleminekuees ­
kirjade kohaselt on lõpetamata 
projektid uuel perioodil üldiselt 
täiendavaks kaasrahastamiseks 
toetuskõlblikud7 (seejuures ei seata 
tingimusi projekti kogumaksumuse 
kohta). Periodiseerimine tehakse 
kulude maksmise päeva seisuga.Sarnaselt perioodile 2007–
2013 käsitletakse ka perioodi 
2014–2020 määrustes üksnes 
suurprojektide etappidesse 
jagamist.
1 Maksed rahastamisvahendist lõppsaajatele, halduskulude hüvitamine ja tagatiste andmine.
2 Eelarveaastat 2015 käsitleva kontrollikoja aastaaruande punkt 6.45 (ELT C 375, 13.10.2016).
3  Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõige 1: „Programmi lõpetamisel peavad rahastamisvahendi rahastamiskõlblikud kulud vastama program -
mist tehtud maksete kogusummale, mis on rahastamiskõlblikkusperioodi jooksul rahastamisvahendist tegelikult makstud või – garantiide 
puhul – mille suhtes on tegelikult võetud kulukohustusi.“ Artikli 42 lõigetes 2 ja 3 on selle kohta sätestatud erandid.
4 Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 39 on suurprojekt määratletud kui projekt, mille kogumaksumus ületab 50 miljonit eurot.
5 Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 40 lõige d.
6 Ühtekuuluvuse valdkonna lõpetamise suuniste jaotised 3.3 ja 34.
7 Erandiks on kolm meedet, mille rakendamine on lõpetatud.
46 Tähelepanekud 
TeemaProbleemi kirjeldus ühtekuuluvuse 
valdkonnasLähenemisviis maaelu arengu 
valdkonnasLähenemisviis perioodil 
2014–2020
Mittetoimivate 
projektide määratlus 
ja neile esitatavad 
nõudedPuudub õiguslik nõue, et projektid peaksid lõpeta ­
mise ajal toimima – sellest tulenevalt püsib ka risk, 
et ELi kaasrahastatud projektid ei pruugi kunagi 
valmis saada. Nõue on suunistesse lisatud8. Erand ­
korras ja teatud tingimustel võib mittetoimivaid 
projekte sellegipoolest rahastada. Need peavad 
olema ellu viidud 31. märtsiks 2019, vastasel juhul 
rakendab komisjon finantskorrektsioone.Nagu eespool selgitatud, on 
lõpetamata projektid reeglina 
toetuskõlblikud.Endiselt puudub nõue, et 
projektid oleksid lõpetamise 
ajal toimivad.
Nõue allesjäänud 
riskimäära 
arvutamiseksSuunistes9 lisatakse regulatiivsele nõudele (kohus ­
tus arvutada allesjäänud veamäär) täiendav kohus ­
tus, mille kohaselt peavad auditeerimisasutused 
avaldama lõpetamisdeklaratsioonis iga rakendus ­
kava kohta allesjäänud veamäära. Allesjäänud ris ­
kimäär programmi lõpetamisel on defineeritud kui 
iga­aastaste riski sisaldavate summade kogusumma 
(võttes arvesse tühistatud toetused ja sissenõudmi ­
sed), mis on jagatud lõpetamise seisuga deklaree ­
ritud kulude kogusummaga. Auditeerimisasutused 
peaksid rakenduskava lõpetamisel oma arvamust 
sõnastades arvesse võtma allesjäänud riskimäära. 
See võib küll tähendada mõnele auditeerimisasu ­
tusele küllalt suurt lisatööd, ent annab samas 
komisjonile täiendavat kindlust, et rakenduskava 
allesjäänud veamäär on selle lõpetamisel olulisuse 
piirmäärast väiksem.Määrustes ei nõuta sertifitsee ­
rimisasutustelt auditiarvamuse 
või ­aruande esitamist kogu perioodi 
kohta või allesjäänud riskimäära 
arvutamist programmi lõpetamisel.Määrustes ei nõuta audi ­
teerimis ­ või sertifitseeri ­
misasutustelt auditiarvamuse 
või ­aruande esitamist kogu 
perioodi kohta või allesjäänud 
riskimäära arvutamist prog ­
rammi lõpetamisel.Tabel 5
8  Jaotis 3.5 „Mittetoimivad projektid“: „Lõpetamisdokumentide esitamisel peavad liikmesriigid tagama, et kõik rakenduskava lõpetamisel 
deklareeritud projektid on toimivad, st lõpule viidud, kasutuses ja seega toetuskõlblikud.“
9 Ühtekuuluvuse valdkonna lõpetamise suuniste VI lisa (lõpliku kontrolliaruande ja lõpetamisdeklaratsiooni koostamise suunised).
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.
47 Tähelepanekud 
Liikmesriigid on komisjoni toega rahul, ent esmatähtis 
on riiklike ja piirkondlike ametiasutuste vaheline 
koordineerimine
92 
Komisjon peaks aitama liikmesriikide ametiasutustel programmide lõpetamist 
ette valmistada, pakkudes õigeaegset ja asjakohast tuge koolituse ja pidevate 
selgituste abil niipea, kui peaks tekkima mõni probleem. Liikmesriigid peaksid 
alustama õigeaegselt ettevalmistusi ning organiseerima riiklikul ja piirkondlikul 
tasandil sobival ajal programmide lõpetamise üritusi.
Liikmesriigid on komisjoni pakutava toega rahul; üldiselt 
arvatakse end programmide lõpetamiseks valmis olevat
93 
Kontrollikoja analüüs näitas, et komisjon oli pakkunud mõlemas poliitikavaldkon -
nas piisavat tuge koolituste, konverentside, seminaride, kohtumiste ning küsimusi 
ja vastuseid sisaldavate dokumentide kujul. Kõigil asjasse puutuvatel ametiasutu -
sel oli juurdepääs nimetatud dokumentidele ning komisjon kutsus neid osalema 
paljudel koolitustel.
94 
Enamik kontrollikoja auditiuuringus osalenud mõlema valdkonna ametiasutustest 
oli seisukohal, et komisjoni pakutud koolitus ja tugi olid kasulikud, ning märkis, 
et nende küsimustele vastati asjakohase aja jooksul. Enamik vastanutest oli ka 
rahul komisjoni pakutud toe liigiga; vaid kümnendik vastanutest oleks eelistanud 
muud liiki tuge.
95 
Peaaegu kolmandik vastanutest (29%) leidis, et komisjoni tugi perioodi 2007–
2013 programmide lõpetamiseks oli parem kui perioodil 2000–2006 pakutud 
samalaadne abi (vt joonis 6 ).
48 Tähelepanekud 
96 
89% uuringule vastanutest märkis juba 2015. aasta septembris, et on programmi -
de lõpetamiseks väga hästi või üsna hästi valmis. Enamik märkis ka, et sisemiseks 
kasutamiseks mõeldud käsiraamatute ja protseduuride koostamine on kas juba 
lõpetatud või edasijõudnud etapis. 85% vastanutest oli seisukohal, et neil on oma 
ülesannete korralikuks täitmiseks küllaldaselt aega.
Kogu lõpetamisprotsessi ohustavaks riskiks peetakse liikmesriigi 
ametiasutuste vahelist koordineerimist
97 
Programmide lõpetamise mõjususe ja tõhususe tagamiseks on esmatähtis luua 
riigi eri ametiasutuste vaheline mõjus koordineerimisprotsess. Kõigil ametiasu -
tustel peaks olema küllaldaselt aega neile usaldatud programmide lõpetamisega 
seotud ülesannete rahuldavaks täitmiseks. Joonis 6Liikmesriikide arvamus perioodi 2007–2013 programmide lõpetamiseks pakutud 
komisjoni toetuse kohta (võrreldes perioodiga 2000–2006)1
1  Arvesse ei võetud Bulgaaria, Rumeenia ega Horvaatia ametiasutuste vastuseid, kuna need riigid ei osalenud perioodi 2000–2006 programmi -
de lõpetamisel.
Allikas : Euroopa Kontrollikoja auditiuuring.
1%
43%27%29%
Ei ole asjakohane või 
arvamus puudubNagu varem
HalvemParem
49 Tähelepanekud 
98 
Auditiuuring näitas, et 44% maaelu arengu valdkonna ja 56% ühtekuuluvuse 
valdkonna ametiasutustest olid seisukohal, et teiste ametkondadega koordineeri -
mine kujutab endast programmide lõpetamisele mõõdukat või suurt riski.
99 
Auditeerimisasutused ja sertifitseerimisasutused avaldasid eelkõige muret selle 
üle, kas liikmesriigi tasandil kokku lepitud ajakava võimaldab neil oma tööd 
rahuldavalt ellu viia. Asjakohased tähtajad teevad nimetatud ametkondadele roh -
kem muret kui korraldusasutustele ja makseasutustele, kuna nende töö tehakse 
kõige lõpus.
100  
Ühtekuuluvuse valdkonnas, kus teatud tüüpi kulud on rahastamiskõlblikud kuni 
dokumentide esitamise tähtajani 31. märtsil 2017 (vt punktid 106–113), võib 
lõpetamisprotsessi käigus auditeerimisasutustele lõplike kuludeklaratsioonide 
kontrollimiseks liiga vähe aega jääda. Seda peetakse eriti suureks riskiks.
101  
Eriti selliste programmide puhul, kus kogu ELi toetust ei ole ära kasutatud, 
võidakse liikmesriigi ajakavas ette näha hiline tähtaeg korraldusasutuselt audi -
teerimisasutusele lõpliku kuludeklaratsiooni esitamiseks. Dokumentide esitamise 
kokkulepitud tähtaeg on kohati 2016. aasta lõpus, mis survestab täiendavalt au -
diteerimisasutust ja võib piirata 2017. aasta 31. märtsiks esitatava auditiarvamuse 
ulatust. Sellistel juhtudel võib komisjon kas paluda auditeerimisasutusel kulusid 
täiendavalt kontrollida (sisuliselt tähendab see auditeerimisasutustele täiendava 
aja andmist ja lõpetamisprotsessi pikendamist) või rakendada finantskorrektsioo -
ne. On ebaselge, kuidas auditiarvamuse ulatuse sellist piiramist võetakse arvesse 
allesjäänud riskimäära arvutamisel.
102  
3. selgituses  kirjeldatakse näidet heast tavast, kus eri ametiasutused lepivad 
kokku ühise ajakava.
50 Tähelepanekud 
103  
Osa auditiuuringule vastanutest oli seisukohal, et komisjon peaks määrama 
kõigile asjaomastele ametiasutustele siduvad ajakavad. Perioodil 2014–2020 on 
eri riiklike ja piirkondlike ametiasutuste ajakavade kehtestamine aga endiselt 
liikmesriikide pädevuses.
Komisjon peab säilitama valvsuse, et tagada perioodi 2007–
2013 lõpetamisprotsessi usaldusväärsus
104  
Ühtekuuluvuse ja maaelu arengu programmide mõjusa ja õigeaegse lõpetamise 
tagamiseks on tähtis protsessi asjakohane ülesehitus ja ettevalmistamine, kuid 
sellest ainuüksi ei piisa. Edenemine sõltub peamiselt sellest, kuidas lõpetamis -
protsess tegelikult ellu viiakse, liikmesriikide esitatud lõpetamisdokumentide 
kvaliteedist ning nende komisjonipoolsest järjepidevast ja põhjalikust ning mää -
rustes sätestatud ajakava piiresse jäävast kontrollimisest.Ühes Saksamaa piikonnas kokku lepitud siduv ajakava
Saksamaa Schleswig-Holsteini korraldus-, sertifitseerimis- ja auditeerimisasutused leppisid kokku kõigi kolme 
jaoks ühise siduva ajakava. Eesmärk oli anda kõigile oma töö tegemiseks küllaldaselt aega.
Ülesanne Vastutav asutus Tähtaeg
Viimase vahemaksetaotluse saatmine komisjonile KA, SA 29.4.2016
Tegevuste auditite lõpetamine AA 31.8.2016
Lõppmaksetaotluse ettevalmistamine KA, SA 30.11.2016
Lõplik rakendamisaruanne KA 30.11.2016
Lõpetamisdokumentide audit AA 31.1.2017
Järelevalvekomitee heakskiit KA 20.2.2017
Lõpetamisdokumentide paketi saatmine komisjonile KA, SA, AA 1.3.20173. selgitus
51 Tähelepanekud 
105  
Kontrollikoja ühe varasema auditi käigus (see puudutas perioodi 2000–2006 
lõpetamise algetappi) leiti, et protsess oli üksnes osaliselt mõjus, sest lõpetami -
sel rakendatavate finantskorrektsioonide vältimiseks olid liikmesriigid esitanud 
deklaratsioone, kus oli vähendatud lõplikke veamäärasid52. Hoolimata kontrol -
liraamistiku parandamisest ohustab sama risk ka programmitöö perioodi 2007–
2013 lõpetamist. Lisaks leidsid audiitorid teatavaid riske, millega tuleb eelkõige 
tegeleda perioodi 2007–2013 lõpetamisel.
Endiselt püsivad rahastamisvahendite, lepinguliste ettemaksete 
ja mõningate riigiabi seisukohast oluliste suurprojektide kulude 
korrektsust ohustavad riskid
Risk, et rahastamisvahendite kulude rahastamiskõlblikkust programmide 
lõpetamisel piisavalt ei kontrollita
106  
Rahastamisvahendid on ELi eelarvest rahastatav toetusmehhanism, mille raames 
antakse laenu ja tagatisi või investeeritakse omakapitali (või kvaasiomakapitali). 
Neid kasutatakse nii ühtekuuluvuse kui ka maaelu arengu valdkonnas.
107  
Kui perioodil 2007–2013 mõni rahastamisvahend loodi, tehti sellele ettemakse 
ning komisjon hüvitas liikmesriigile ELi eelarvest kaasrahastatava osa53. Rahasta -
misvahendite rahastamiskõlblikud kulud saab aga kokku arvutada alles program -
mi lõpetamisel, kuna need koosnevad nii lõppsaajatele tegelikult antud laenu -
dest, tagatistest ja tehtud omakapitaliinvesteeringutest kui ka halduskuludest 
ja -tasudest54. Kuna auditeerimis- ja sertifitseerimisasutused ei olnud kohustatud 
nimetatud kulusid perioodi vältel auditeerima, tekib oht, et kulude rahastamis -
kõlblikkust ei jõuta piisavalt kontrollida. Asjaolu, et ühtekuuluvuse valdkonnas 
lubatakse rahastamisvahenditest anda lõppsaajatele rahalist toetust kuni 2017. 
aasta 31. märtsini (vt tabel 5 ), vähendab veelgi auditeerimisasutuste võimet saa -
da kindlust kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (vt ka punkt 100).
108  
Perioodil 2014–2020 tuleb rahastamisvahenditele suunatud maksed teha osade -
na. Iga osamakse tegemise eelduseks on, et teatud osa eelnevast osamaksest on 
tegelikult ära kasutatud55; raha kasutamise kontrollimise kohustus lasub audi -
teerimis- ja sertifitseerimisasutustel. Rahastamiskõlblikud kulud arvutatakse aga 
endiselt alles programmi lõpetamisel56. Kokkuvõttes vähendavad kirjeldatud 
meetmed ELi eelarvest eraldatud kaasrahastamise õigusnormide vastaselt kasu -
tamise riski.52 Eelarveaastat 2011 käsitleva 
kontrollikoja aastaaruande 
punkt 5.61 (ELT C 344, 
12.11.2012).
53 Määruse (EÜ) nr 1083/2006 
artikli 56 lõige 2 ja määruse 
(EÜ) nr 1974/2004 artikkel 52.
54 Määruse (EÜ) nr 1083/2006 
artikli 78 lõige 6 ja määruse 
(EÜ) nr 1974/2004 artikli 52 
lõige 1.
55 Määruse (EL) nr 1303/2013 
artikli 41 lõige 1.
56 Määruse (EL) nr 1303/2013 
artikkel 42.
52 Tähelepanekud 
Lepinguliste ettemaksete kord ühtekuuluvuse valdkonnas: 
toetuskõlblikkuse kontrollimine on keeruline
109  
Lepingulised ettemaksed tehakse tööde või teenuste eest vastavalt tavalisele äri -
õigusele ja -tavale ning lõpliku toetusesaaja või lõppsaaja allkirjastatud lepingute 
alusel.
110  
Komisjon peab toetusesaaja poolt kuni 31. detsembrini 2015 tehtud lepingulisi 
ettemakseid rahastamiskõlblikeks kuludeks eeldusel, et neist saavad enne  
31. märtsi 2017 tegelikud kulud. Makse peab olema kooskõlas siseriiklike eeskirja -
de ja lepinguliste kohustustega.
111 
Lepinguliste ettemaksete deklareerimine (eriti kui need moodustavad suure osa 
lepingu mahust) kujutab endast märkimisväärset riski, et programmi lõpetamisel 
avastatakse rahastamiskõlbmatuid kulusid. Riski minimeerimiseks tuleb tähelepa -
nelikult kontrollida, kas suured ettemaksed tehti kooskõlas äriõiguse ja -tavaga. 
Võimalus muuta ettemaksed enne 31. märtsi 2017 tegelikeks kuludeks tähendab 
lisaks, et auditeerimisasutused ei suuda tihti neid kulusid kontrollida ega seega 
nende rahastamiskõlblikkuse kohta kindlust anda (vt ka punkt 100).
112  
Tulenevalt programmide lõpetamisel deklareeritud lepinguliste ettemaksetega 
seotud olulistest riskidest otsustasid mitu liikmesriiki (nt Bulgaaria, Taani ja Eesti) 
neid oma lõplikesse kuludeklaratsioonidesse mitte lisada.
113  
Audiitorid märgivad, et ka komisjon peab rahastamisvahendite ja lepinguliste 
ettemaksetega seotud kulusid riskantseks valdkonnaks ja andis septembris 2016 
neis küsimustes auditeerimisasutustele täiendavaid suuniseid57.57 2016. aasta septembris 
Budapestis toimunud 
komisjoni ja 
auditeerimisasutuste 
auditeerimisvaldkonna 
ekspertide rühma 
(homologues group ) 
kohtumisel tehtud 
ettekannetes.
53 Tähelepanekud 
Enne 2012. aastat heaks kiidetud suurprojektid: suurem riigiabi 
eeskirjadele mittevastavuse risk
114  
Programmitöö perioodiks 2007–2013 komisjoni poolt heaks kiidetud 918 suurpro -
jektist otsustati 440 enne 2012. aasta lõppu. Konkurentsi peadirektoraat ei kont -
rollinud süstemaatiliselt, kas nimetatud projektide raames avalikku taristusse teh -
tavad investeeringud võiksid sisaldada riigiabi. Novembris 2012 esitas komisjon 
liikmesriikidele suunised, milles märgiti, et komisjonil „ei olnud kavatsust uurida 
süsteemselt nende asjaomase suunistega [---] hõlmatud taristu suurprojektide, 
mille kohta on otsus tehtud enne kõnealuse juhise kuupäeva, vastavust riigiabi 
eeskirjadele“58. Seega on põhimõtteliselt võimalik, et liikmesriik on saanud komis -
jonilt suurprojekti heakskiitva otsuse, samas kui see projekt on vastuolus riigiabi 
eeskirjadega59.
115  
Pealegi, enne 2012. aastat ja Euroopa Kohtu riigiabi kohtuasja (Leipzig Halle koh -
tuasi) otsuses antud selgitusi teatasid liikmesriigid komisjonile infrastruktuuriin -
vesteeringutest harva60.58 Euroopa Komisjoni suunis 
nr 12-0059-01 „Riigiabi 
eeskirjadele vastavuse 
kontrollimine taristuprojektide 
puhul“, 21. november 2012.
59 Eriaruande nr 24/2016 
(„Ühtekuuluvuspoliitika alal 
vajatakse täiendavaid 
jõupingutusi riigiabi eeskirjade 
alase teadlikkuse 
suurendamiseks ja eeskirjade 
järgimise tagamiseks“) punkt 
71 (http://eca.europa.eu ).
60 Eriaruande nr 24/2016 
punkt 121.
54
 Järeldused ja soovitused
Programmide lõpetamise eeskirju on küll parandatud, ent 
nende tõhusamaks ja õigeaegsemaks muutmiseks vajatakse 
täiendavaid meetmeid
Ühtekuuluvuse ja maaelu arengu programmide lõpetamise korda 
peab 2020. aasta järgseks perioodiks omavahel ühtlustama
116  
Koos ühtekuuluvuse ja maaelu arengu valdkonna juhtimis- ja kontrollisüsteemi -
de paranemisega on viimase kolme programmitöö perioodi jooksul arenenud 
ka programmide lõpetamise kord. Kindlust antakse üha enam regulaarselt kogu 
programmitöö perioodi vältel – tulemuseks on vähesem keskendumine perioodi 
lõpus ning piirdumine tööga, mida peab tegema just programmide lõpetamisel.
117  
Programmitöö perioodil 2000–2006 kasutati ühtekuuluvuse valdkonnas ja maa -
elu arengu valdkonna investeerimismeetmetes ühesugust lõpetamise korda ning 
samu suuniseid. Kulud deklareeriti kumulatiivselt ja komisjon aktsepteeris need 
alles programmide lõpetamisel. Perioodil 2007–2013 pandi rohkem rõhku iga-aas -
tasele kindluse andmisele, muudes küsimustes olid mõlemad poliitikavaldkonnad 
aga erinevad (maaelu arengu valdkonna investeerimismeetmete juures võeti 
kasutusele kulude iga-aastane heakskiitmine). Ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas 
kontrollisid auditeerimisasutused ja komisjon kulude seaduslikkust ja korrektsust 
igal aastal. Lisaks võis komisjon vajaduse korral maksed katkestada ja peatada. 
Samas deklareeriti kulud aga endiselt kumulatiivselt ja komisjon aktsepteeris 
need formaalselt alles programmide lõpetamisel.
118  
Perioodil 2014–2020 rahastatakse ELi ühtekuuluvuse ja maaelu arengu kulutusi 
Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest. Kontrollikoda väljendab hea -
meelt sellest muudatusest tuleneva ühtlustamise üle mõlema poliitikavaldkonna 
kindluse andmise ja lõpetamise korras. Suurem rõhk kindluse andmisele perioodi 
vältel ja alles programmide lõpetamisel nõutavate ülesannete vähendamine on 
positiivne, sest see võib vähendada asjaomaseid riske ja lühendada lõpetamis -
protsessi kestust. Hoolimata jõupingutustest menetlusi ühissätete määruse abil 
optimeerida, on kummagi poliitikavaldkonna lõpetamiskorras endiselt mõnin -
gaid erinevusi (vt punktid 21–29).
55 Järeldused ja soovitused 
1. soovitus
Komisjon peaks 2020. aasta järgseks perioodiks tehtavates seadusandlikes 
ettepanekutes tegema ettepaneku ühtekuuluvuse valdkonna ja maaelu arengu 
investeerimismeetmete lõpetamise haldusnormide täiendavaks ühtlustamiseks, 
et saavutada mõlemas valdkonnas iga-aastane harmoneeritud kindlust andev 
protsess.
Ühtlustamine peaks lähendama nii terminoloogiat kui ka mõlemas poliitikavald -
konnas tegutsevate ametiasutuste ülesandeid, iga-aastase heakskiitmise seadus -
likkuse ja korrektsuse aspekte ning võtma kasutusele standardse majandusaasta.
Kavandatud rakendamisaeg: 2020. aasta järgse perioodi seadusandlike ette -
panekute ettevalmistamise ajal.
Programmide lõpetamine (nagu see on määrustes defineeritud) 
ei hõlma veel kulude seaduslikkuse ja korrektsuse ning tulemuste 
komisjonipoolset lõplikku heakskiitmist
Programmide lõpetamise ja selle tagajärgedega seotud erinevad ootused
119  
Ühtekuuluvuspoliitika ja maaelu arengu valdkondade vastavates määrustes puu -
dub programmide lõpetamise definitsioon. Komisjon on esitanud oma juhised ja 
praktilised kaalutlused mitmes suunisdokumendis, mida arutati ka liikmesriikide -
ga. Ühtekuuluvuse valdkonnas leidis kontrollikoda, et komisjonil ja liikmesriikidel 
on programmide lõpetamise eesmärgist sarnane arusaamine – mõlemad tõlgen -
davad lõpetamist laiemalt, kui see on defineeritud määrustes, kus see tähendab 
vaid raamatupidamisaruannete kontrolli ja heakskiitmist. Maaelu arengu valdkon -
nas erineb aga liikmesriikide arusaam mõnevõrra komisjoni omast.
120  
Mõlemas valdkonnas (eelkõige maaelu arengus) erinevad aga ootused tegelikku -
sest, mis tuleneb liikmesriikide arusaamisest, et lõpetamine annab õiguskindlust 
komisjoni poolt heaks kiidetud kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Ran -
gelt võttes see siiski nii ei ole (vt punktid 30–33).
56 Järeldused ja soovitused 
Perioodil 2007–2013 kinnitatakse programmide kulude seaduslikkust  
ja korrektsust lõplikult vaid ühtekuuluvuse valdkonnas
121  
Perioodil 2007–2013 võetakse ühtekuuluvuse valdkonna lõpetamisprotsessis 
arvesse kõiki programmi kohta tehtud ELi ja liikmesriikide kontrolle ja auditeid. 
Programmi lõpetamist võib seega võtta kui kinnitust selle kohta, et perioodi 
kulud olid seaduslikud ja korrektsed. Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat 
ning sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat võivad ka teha 
täiendavaid kontrolle, millega võivad kaasneda finantskorrektsioonid veel kuni 
kolm aastat peale programmi lõpetamist (tegelikkuses juhtub seda siiski vaid 
erandjuhtudel). Seevastu maaelu arengu valdkonnas vastavusauditite tegemine 
programmi lõpetamise ajal alles käib, mistõttu on lõpetamise kujul tegu vaid n-ö 
finantstehinguga, mis ei tähenda kulude kinnitamist seaduslikuks ja korrektseks. 
Komisjon ei anna kinnitust kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ei aasta ega 
kogu programmitöö perioodi kaupa. Kirjeldatud olukord ei muutu ka perioodil 
2014–2020 (vt punktid 39–45).
Komisjon peaks teavitama eelarvepädevaid institutsioone 
lõpetamisprotsessi lõplikest tulemustest
122  
Avaliku sektori vahendite kasutamise tulemuste aruandlus on keskse tähtsusega 
vahend aruandekohustuse täitmiseks. Peadirektoraatide aasta tegevusaruannete 
kaudu annab komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele aastapõhiselt olukor -
ra kohta aru; samas puudub aruanne, mis käsitleks konkreetselt programmitöö 
perioodi kui terviku lõpetamise lõplikku tulemust. Kirjeldatud olukord ei muutu 
ka perioodil 2014–2020.
123  
Kuna ELi eelarvesüsteem põhineb mitmeaastasel kavandamisel, peaks program -
mi lõpetamine kontrollikoja hinnangul sisaldama ka komisjoni lõplikku formaal -
set heakskiitu kogu programmitöö perioodi kulude seaduslikkuse ja korrektsuse 
kohta, võttes seejuures arvesse kõigi ELi ja liikmesriikide kontrollide ja auditite 
tulemusi ning programmi rakendamise ja tulemuste kohta koostatud aruannet. 
Neid tulemuslikkuse ja vastavuse kõige tähtsamaid aspekte kajastav teave tuleks 
esitada ka eelarvepädevatele institutsioonidele. Sellise korra loomist tuleks 
kaaluda 2020. aasta järgse perioodi seadusandlike ettepanekute ettevalmistamise 
käigus (vt punktid 53–55).
57 Järeldused ja soovitused 
Kulude seaduslikkuse ja korrektsuse hindamiseks vajalik allesjäänud 
riskimäär tuleks arvutada nii programmide elluviimise kui ka lõpetamise 
ajal
124  
Kontrollikoda on seisukohal, et iga ühtekuuluvuse programmi kohta allesjäänud 
veamäära arvutamine on asjakohane ja kasulik, sest suudab anda kindlust selle 
kohta, et allesjäänud veamäär programmi lõpetamisel ei ületa olulisuse piirmäära.
125  
Maaelu arengu valdkonnas aga leidsid audiitorid, et praegu kasutatavad protse -
duurid ei taga ei raamatupidamisaruannete lõpliku kontrollimise ja heakskiitmise 
abil ega peale vastavusauditite valmimist seda, et allesjäänud veamäär oleks 
madalam kui komisjoni seatud 2% suurune olulisuse piirmäär. Komisjon ei arvuta 
programmide tasandil allesjäänud riskimäära, mis võtaks arvesse vastavusauditite 
põhjal tehtud finantskorrektsioone, ning seega puudub kindlus selle kohta, et 
programmi allesjäänud veamäär jääb allapoole olulisuse piirmäära (vt punktid 
34–38).
Programmide lõpetamine peaks hõlmama nende tulemuslikkuse ning 
väljundite ja tulemuste saavutamise hindamist
126  
Perioodi 2007–2013 õigusraamistikus ja programmide lõpetamise ülesehituses 
pöörati väljundite ja tulemuste saavutamisele üksnes vähest tähelepanu. Liik -
mesriikide ametiasutused peavad aru andma programmide eesmärkide saavuta -
mise kohta, ent auditeerimis- ja sertifitseerimisasutused seda teavet tavaliselt ei 
kontrolli. Komisjon on küll kohustatud aruandlust kontrollima, kuid lõppmakse ei 
sõltu otseselt eesmärkide saavutamisest.
127  
Kontrollikojal on hea meel, et perioodi 2014–2020 reguleerivas raamistikus 
pannakse rohkem rõhku tulemuslikkuse aspektidele. Ühe peamise muudatusena 
võeti taas kasutusele tulemusreserv, mille eesmärk on siduda maksed väljundite 
ja tulemuste saavutamisega. Tulemusreservi tegelikku kasutamist saab hinnata 
alles perioodi 2014–2020 edenedes (vt punktid 46–52).
58 Järeldused ja soovitused 
2. soovitus
Komisjon peaks lisama oma 2020. aasta järgseks perioodiks mõeldud seadus -
andlikesse ettepanekutesse programmikulude seaduslikkuse ja korrektsuse ning 
programmide lõpetamise ajaks saavutatud väljundite ja tulemuste kohta antava 
lõpliku heakskiidu. Selles kontekstis peaks komisjon mõlemas poliitikavaldkonnas 
võtma järgnevaid meetmeid:
– looma programmitasandi allesjäänud riskimäärade arvutamise menetlused ja 
tagama, et riskimäär ei ületaks lõpetamisel olulisuse piirmäära; ning
– hindama programmide eesmärkide saavutamist ja (vajaduse korral) rakenda -
ma ebapiisavate tulemuste eest finantskorrektsioone.
Kavandatud rakendamisaeg: 2020. aasta järgse perioodi seadusandlike ette -
panekute ettevalmistamise ajal.
3. soovitus
Komisjon peaks 2020. aasta järgse perioodi seadusandlikes ettepanekutes täpsus -
tama, kuidas ta kavatseb peale oma lõplikku heakskiitu teavitada eelarvepäde -
vaid institutsioone programmide lõpetamise tulemustest.
Kavandatud rakendamisaeg: 2020. aasta järgse perioodi seadusandlike ette -
panekute ettevalmistamise ajal.
Toetuskõlblikkuse perioodid ei tohiks kattuda ning lõpetamine peaks 
toimuma nii kiiresti kui võimalik peale toetuskõlblikkuse perioodi lõppu
128  
Perioodidel 2000–2006 ja 2007–2013 oli liikmesriikidel peale programmitöö 
perioodi lõppemist veel kaks aastat neile eraldatud vahendite kasutamiseks. 
Programmitöö perioodil 2014–2020 pikendati toetuste kasutamiseks antavat 
aega kolme aastani (lisaks tegelikule seitsmeaastasele perioodile). Selle tule -
musel lõpeb toetuskõlblikkuse periood aastal 2023, tervelt kümme aastat peale 
õigusraamistiku vastuvõtmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt (2013. aasta 
lõpus). Nimetatud ajavahemikule järgneb programmide lõpetamine, mis lisab 
ühtekuuluvuse valdkonnas veel vähemalt kaks aastat.
59 Järeldused ja soovitused 
129  
Programmide lõpetamine kattub ka tulevikus alati järgneva programmitöö pe -
rioodiga. Kontrollikoda on seisukohal, et inimressursside puudus on programmi -
de mõjusat lõpetamist raskendav oluline asjaolu. Seetõttu peaks kahe program -
mitöö perioodi programmide paralleelse rakendamise aeg olema nii lühike kui 
võimalik – nii saaks vähendada üldist halduskoormust. Lisaks takistab järgmise 
perioodi programmide alustamist võimalus kasutada programmide eelarvet ka 
peale programmitöö perioodi lõppemist.
130  
Seetõttu on kontrollikoda seisukohal, et toetuskõlblikkuse perioodid ei tohiks 
kattuda ning toetuskõlblikkuse periood lõpp peaks võimaluse korral kokku lange -
ma järgmise programmitöö perioodi algusega. See suurendaks liikmesriikidel 
lasuvat survet kasutada ELi vahendid õigeaegselt ja otstarbekalt ning tagaks 
järgneva programmitöö perioodi kiire alustamise. Projektide etappideks jagami -
se eeskirjade lihtsustamisega (eelkõige ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas) saaks 
leevendada ka ühest programmitöö perioodist teise üleminekuga seotud raskusi.
131  
Lisaks kasutatakse perioodil 2014–2020 nüüd mõlemas poliitikavaldkonnas 
raamatupidamisarvestuse iga-aastast heakskiitmist, mistõttu ei tohiks prog -
rammide lõpetamine olla enam nii koormav kui varem (eelkõige ühtekuuluvuse 
valdkonnas). Kontrollikoda leidis aga, et liikmesriikide ametiasutustele lõpetamis -
dokumentide koostamiseks ja komisjonile esitamiseks antav aeg on kummaski 
valdkonnas väga erinev: ühtekuuluvuse valdkonnas on liikmesriikidel selleks 13,5 
kuud, maaelu arengu valdkonnas aga vaid kuus kuud (vt punktid 58–69).
4. soovitus
Komisjon peaks 2020. aasta järgseks perioodiks tehtavates seadusandlike ette -
panekutes tagama, et toetuskõlblikkuse perioodid ei kattuks enam järgnevate 
programmitöö perioodidega ja et programmide lõpetamine viidaks lõpule kiires -
ti peale toetuskõlblikkuse perioodi lõppu. Mõlemas poliitikavaldkonnas:
– ei tohiks toetuskõlblikkuse perioodid kattuda ning toetuskõlblikkuse pe -
rioodi lõpp peaks võimaluse korral kokku langema järgmise programmitöö 
perioodi algusega;
– tuleks liikmesriike kohustada esitama lõpetamisdokumendid kuue kuu jook -
sul peale toetuskõlblikkuse perioodi lõppu; ning
– peaks komisjon lühendama rakendamise lõpparuande ja viimase raamatu -
pidamise aastaaruande heakskiitmiseks (sh lõppmakse arvutamiseks) kuluvat 
aega. Maksimaalselt kuuest kuust (12 kuud alates toetuskõlblikkuse lõppkuu -
päevast) peaks piisama.
Kavandatud rakendamisaeg: 2020. aasta järgse perioodi seadusandlike ette -
panekute ettevalmistamise ajal.
60 Järeldused ja soovitused 
Komisjon toetas liikmesriike piisavalt ja õigeaegselt perioodi 
2007–2013 programmide lõpetamise ettevalmistamisel, 
ent peab säilitama valvsuse, et tagada nõuete 
liikmesriikidepoolne usaldusväärne täitmine
132  
Kokkuvõttes leidis kontrollikoda, et programmide lõpetamise suunised aitasid 
liikmesriikidel lõpetamist mõista ja organiseerida: neis esitatakse kokkuvõtlikult 
mõlema valdkonna kohta määrustes sätestatud peamised nõuded ja tähtajad 
ning antakse vajaduse korral täiendavaid selgitusi. Komisjon korraldas ka kooli -
tusi ja osutas tuge, mis vastas üldiselt liikmesriikide vajadustele ja toimus õige -
aegselt. Liikmesriigid hindasid üldiselt enda lõpetamisprotsessiks valmisolekut 
heaks ning komisjon on lõpule viimas enda organisatsioonisiseste menetluste 
koostamist.
Perioodi 2007–2013 lõpetamine hõlmab endiselt teatud riske
133  
Audiitorid leidsid teatud riske, mille maandamisega tuleb tegeleda eelkõige 
perioodi 2007–2013 lõpetamisel. Lõpetamisega seotud teatud tähtaegu ei ole 
näiteks kas üldse paika pandud või on seda tehtud üksnes suunistes. See võib 
endaga kaasa tuua liiga pika lõpetamisprotsessi. Lisaks võib liikmesriigipoolne 
viivitamine toetusesaajatele maksete tegemisega tuua ELi jaoks kaasa ka mai -
neriski. 2016. aasta novembri keskpaiga seisuga ei olnud EL veel heaks kiitnud 
suurprojekte, millele kavandatud ELi toetus moodustab 854  miljardit  eurot (vt 
punktid 70–88 ja 93–96).
5. soovitus
Liikmesriikide korraldusasutused peaksid tagama, et kõik toetusesaajad saaksid 
nende ERFi, ÜFi ja ESFi projektidele eraldatud ELi kaasrahastamise täies mahus ja 
õigeaegselt. Programmitöö perioodiks 2014–2020 seatud tähtaeg (90 kalendri -
päeva alates väljamaksetaotluse esitamisest) on selleks igati asjakohane.
Kavandatud rakendamisaeg: märts 2017.
61 Järeldused ja soovitused 
6. soovitus
Komisjon peaks kiiremas korras vastu võtma perioodi 2007–2013 suurprojektide 
kohta veel tegemata otsused. Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat peaks 
programmitöö perioodiks 2014–2020 koostama organisatsioonisiseseks kasuta -
miseks mõeldud menetlused, mis tagaksid suurprojektide otsuste kiire (ettenäh -
tud kolmekuuse tähtaja piires) vastuvõtmise.
Kavandatud rakendamisaeg: jaanuar 2017.
Komisjoni lõpetamissuunistes esitatud nõuded on määruste 
nõuetest rangemad
134  
Kontrollikoda leidis, et komisjoni ühtekuuluvusvaldkonna rakenduskavade 
lõpetamissuunised on kohati määruste nõuetest rangemad. Kontrollikoda on 
varem kirjutanud ühest sellealasest kõige tõsisemast probleemist, mis puudutab 
rahastamisvahendite toetuskõlblikkuse perioodi pikendamist61. Sarnast olukorda 
täheldati veel mõnes valdkonnas.
135  
Näiteks toimivaid projekte ja allesjäänud riskimäära esitamist puudutavad 
nõuded aitavad maandada programmide lõpetamisega seotud riske. Mõni teine 
nõue (nt projektide etappideks jagamise nõuded) on küll vajalikud, ent võib oma 
praeguses sõnastuses lõpetamisprotsessi keerukamaks muuta (vt punktid 89–91).
Komisjon peab säilitama valvsuse, et tagada perioodi 2007–2013 
lõpetamisprotsessi usaldusväärsus
136  
Ühtekuuluvuse ja maaelu arengu programmide mõjusa ja õigeaegse lõpetamise 
tagamiseks on tähtis protsessi asjakohane ülesehitus ja ettevalmistamine, kuid 
sellest ainuüksi ei piisa. Sama olulised on ka lõpetamisprotsessi tegelik elluviimi -
ne, liikmesriikide esitatud lõpetamisdokumentide kvaliteet ning nende komisjo -
nipoolne järjepidev ja põhjalik ning määrustes sätestatud ajakava piiresse jääv 
kontrollimine.61 Eelarveaastat 2015 käsitleva 
kontrollikoja aastaaruande 
punkt 6.45, eelarveaastat 2014 
käsitleva kontrollikoja 
aastaaruande punkt 6.52 ja 
eriaruande nr 19/2016 
punkt 43.
62 Järeldused ja soovitused 
137  
Audiitorid leidsid, et lõpetamisprotsessi edukuse jaoks on väga oluline ka liik -
mesriikidesisene ametiasutustevaheline koordineerimine (sh hästi läbi mõeldud 
ajakavade koostamine). Tähtaegade kehtestamisel tuleks anda auditeerimis- ja 
sertifitseerimisasutustele küllaldaselt aega kindluse andmiseks kõigi lõpetami -
se ajaks kantud kulude rahastamiskõlblikkuse kohta. Lisaks näitab alles tulevik, 
kas riiklikul ja piirkondlikul tasandil kehtestatud tähtaegadest suudetakse kinni 
pidada.
138  
Kontrollikoja ühe varasema auditi käigus (see puudutas perioodi 2000–2006 
lõpetamise algetappi) leiti, et protsess oli üksnes osaliselt mõjus, sest lõpetamisel 
rakendatavate finantskorrektsioonide vältimiseks olid liikmesriigid esitanud dek -
laratsioone, kus oli vähendatud lõplikke veamäärasid. Hoolimata kontrolliraamis -
tiku parandamisest ohustab sama risk kontrollikoja hinnangul ka programmitöö 
perioodi 2007–2013 lõpetamist.
139  
Kontrollikoda märkis ka ühes oma varasemas aruandes, et eelkõige programmi -
töö perioodi alguses ei kontrollinud komisjon süsteemselt suurprojektide vasta -
vust riigiabi eeskirjadele62. Sellest tulenevalt on oht, et mõni ELi kaasrahastatud 
suurprojekt ei ole siseturuga kokkusobiv; seda ka tulenevalt asjaolust, et enne 
2012. aastat teavitasid liikmesriigid komisjoni infrastruktuuriinvesteeringutest 
harva.
140  
Kontrollikoda soovitas komisjonil nõuda auditeerimisasutustelt riigiabi eeskirja -
dele vastavuse kontrollimist nende suurprojektide puhul, mis kiideti heaks enne 
2012. aasta lõppu63. Komisjon nimetatud soovitust ei aktsepteerinud, mistõttu on 
kontrollikoda seisukohal, et enne 2012. aasta lõppu heaks kiidetud suurprojektide 
lõpetamisel on vastavus riigiabi eeskirjadele endiselt riskiallikas.
141  
Kontrollikoda on samuti seisukohal, et eelkõige rahastamisvahendite ja lepin -
guliste ettemaksete puhul valitseb endiselt oht, et programmide lõpetamisel 
võidakse deklareerida rahastamiskõlbmatuid kulusid (vt punktid 97–115).62 Eriaruande nr 24/2016 
punkt 71.
63 Eriaruande nr 24/2016  
4. soovituse punkt b.
63 Järeldused ja soovitused 
7. soovitus
Komisjon peaks programmide lõpetamisel tagama, et liikmesriigid rakendaksid 
spetsiaalseid protseduure, et kontrollida eelkõige rahastamisvahendite ja lepin -
guliste ettemaksete kulude rahastamiskõlblikkust. Juhul kui auditeerimis- ja ser -
tifitseerimisasutused ei saa selliste kulude rahastamiskõlblikkuse kohta piisavat 
kindlust anda, võidakse vajada täiendavaid auditiprotseduure.
Kavandatud rakendamisaeg: märts 2017.
II auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Iliana IVANOVA, võttis käesoleva 
aruande vastu 14. detsembri 2016. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president
 Klaus-Heiner LEHNE
64
 Lisad
Perioodi 2007–2013 programmide lõpetamise õiguslik alus
Perioodi 2007–2013 ühtekuuluvuse valdkonna rakenduskavade lõpetamise kord on määratletud 
järgmistes õigusaktides:
 Ø nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999; 
ning
 Ø komisjoni 8. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1828/2006, milles sätestatakse rakenduseeskirjad nõukogu 
määrusele (EÜ) nr 1083/2006 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb 
Euroopa Regionaalarengu Fondi.
Perioodi 2007–2013 maaelu arengu programmide lõpetamise kord on määratletud järgmistes 
õigusaktides:
 Ø Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, 
(EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008;
 Ø komisjoni 11. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 907/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi 
ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 makse- ja muude asutuste finantsjuhtimise, raamatupidamisarvestuse 
kontrollimise ja heakskiitmise, tagatiste ja euro kasutamise osas;
 Ø komisjoni 6. augusti 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 908/2014, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses makse- ja muude asutustega, finantsjuhtimisega, 
raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega, kontrollieeskirjadega, tagatistega ja läbipaistvusega;
 Ø Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1310/2013, millega kehtestatakse teata -
vad üleminekusätted Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antava maaelu arengu toetuse kohta 
ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1305/2013 vahendite ja nende jaotamise osas 2014. 
aastal ning nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009, samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1307/2013, 
(EL) nr 1306/2013 ja (EL) nr 1308/2013 seoses nende kohaldamisega 2014. aastal;
 Ø komisjoni 11. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 807/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi 
ja nõukogu määrust (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu 
arengu toetuste kohta ja kehtestatakse üleminekusätted;
 Ø nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist 
(EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta; komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1974/2006, 
milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) 
antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad; ning
 Ø komisjoni 27. jaanuari 2011. aasta määrus (EL) nr 65/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) 
nr 1698/2005 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad seoses kontrollimenetluse rakendamisega ning nõuetele vas -
tavusega maaelu arengu toetusmeetmete osas.I lisa
65 Lisad 
Perioodi 2007–2013 programmide juhtimine ja kontroll liikmesriikide tasandil
Nii ühtekuuluvuse kui ka maaelu arengu valdkonnas vastutavad liikmesriikides rakenduskavade / maaelu arengu 
programmide juhtimise ja kontrollimise eest kolme liiki asutused. Kõik nad teevad komisjoni järelevalve all ja 
vastutusel1 koostööd, et tagada järgmiste funktsioonide seaduslikkus ja korrektsus:
Ühtekuuluvus Maaelu areng
i) Korraldusasutused  (KA)  vastutavad rakenduskava kavandamise ja elluvii ­
mise eest (sh projektide valimine ja rakenduskavade hindamine). Nad teevad 
ka projektide ja kulude esmatasandi kontrolle. Korraldusasutused esitavad 
komisjonile heakskiitmiseks iga ­aastased rakendamisaruanded2.i) Korraldusasutused  (KA)  vastutavad maaelu arengu program ­
mide kavandamise, elluviimise ja hindamise eest. Korraldus­
asutused esitavad komisjonile maaelu arengu programmide 
edenemise kohta igal aastal eduaruanded.
ii) Sertifitseerimisasutused (SA)  kinnitavad kulude seaduslikkust ja korrekt ­
sust ning esitavad komisjonile vahemaksetaotlusi3.ii) Makseasutused (MA)  vastutavad kulude juhtimise ja kontrol ­
limise eest. Neil peaks olema sisekontrollisüsteem, mis annab 
piisavad tagatised maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. 
Makseasutused esitavad komisjonile kord kvartalis väljamakse ­
taotlused ja koostavad raamatupidamise aastaaruanded.
iii) Auditeerimisasutused (AA)  peavad olema korraldusasutusest ja sertifit ­
seerimisasutusest sõltumatud. Nad annavad komisjonile kindlust rakendus ­
kava juhtimissüsteemide ja sisekontrollimehhanismide mõjusa toimimise 
ning sertifitseerimisasutuste tõendatud kulude seaduslikkuse ja korrektsuse 
kohta. Auditeerimisasutused on kohustatud esitama komisjonile igal aastal 
nii kontrolliaruanded4 kui ka süsteemide toimimist puudutava  
auditiarvamuse ja arvutama hinnangulise veamäära; komisjon peab mõle ­
mat kontrollima ja need heaks kiitma5.iii) Sertifitseerimisasutused  (SA)  annavad komisjonile kindlust 
makseasutuse raamatupidamise aastaaruande täielikkuse, 
täpsuse ja õigsuse ning selle sisekontrollisüsteemi nõuete­
kohase toimimise kohta. Nad peavad olema makseasutustest 
sõltumatud.
Alates 2015. aastast peavad sertifitseerimisasutused andma 
kindlust komisjonile hüvitamiseks esitatud kulude seaduslikkuse 
ja korrektsuse kohta.
1 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 317.
2 Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 67 lõige 1 ja artikli 67 lõige 3.
3 Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikkel 61.
4 Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 62 lõike 1 punkt d.
5 Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 72 lõige 1.
 
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.II lisa
66 Lisad 
Komisjoni kindlust andva raamistiku ja lõpetamiskorra areng kolme perioodi vältel
a) ühtekuuluvusIII lisa
Komisjon: seaduslikkuse ja korrektsuse auditid Ühtekuuluvus 2000–2006
Komisjon : 
võimalikud auditid 
ja neto/f_inants-
korrektsioonidKomisjon: lõpliku 
rakendamisaruande ning toetuse 
lõpetamise 
deklaratsiooni 
heakskiitmine, 
lõppmakse tegemineKA: lõplik
rakendamisaruanne 
MA: tõendatud lõplik 
kuluaruanne 
TLA: toetuse lõpetamise 
deklaratsioon (kindluse andmine kogu perioodi kohta)KA: rakendamise 
aastaaruanne
3 aastat Lõpetamine kestis keskmiselt 20 kuud 15 kuud 2 aastat01/2000 12/2006 ??? 3/2010 12/2008
Programmitöö 
periood: 7 aastatMitmeaastane kindlusKomisjon: iga-aastase 
rakendamisaruande heakskiitmineLõppmakse
tegemine EsitamineToetuskõlblikkuse perioodi
 lõppkuupäevProgrammitöö
lõpp
Programmide lõpetamine Iga-aastane järelevalve ja hindamine
Ühtekuuluvus 2007–2013
Komisjoni eesmärk: 1 aastaAA: iga-aastane 
aruanne ja arvamusKomisjon: iga-aastase kontrolliaruande heakskiitmineIga-aastane kindlus
Komisjon: 
võimalikud auditid 
ja netoﬁnants-
korrektsioonidKomisjon: lõpliku rakendamisaruande ning lõpetamis-deklaratsiooni heakskiitmine, lõppmakse tegemine KA: lõplik rakendamisaruanne
 SA: lõppmaksetaotlus
AA: lõpetamise deklaratsioonKA: rakendamise 
aastaaruanne
3 aastat 15 kuud 2 aastat1/2007 12/2013 ??? 03/2017 12/2015
Programmitöö 
periood: 7 aastatKomisjon: seaduslikkuse ja korrektsuse auditid Mitmeaastane kindlusKomisjon: iga-aastase 
rakendamisaruande heakskiitmineLõppmakse tegemine Lõpetamisdokumentide 
esitamine Toetuskõlblikkuse perioodi 
lõppkuupäev Programmitöö perioodi lõpp
Programmide lõpetamine Iga-aastane järelevalve ja hindamine
67 Lisad III lisa
Komisjon: iga-aastase 
rakendamisaruande heakskiitmineKA: rakendamise 
aastaaruanneÜhtekuuluvus 2014–2020
KA: juhtkonna deklaratsioon ja
kontrollide ja auditite 
iga-aastane kokkuvõteSA: tõendatud raamatupidamise aastaaruanneAA: iga-aastane kontrolliaruanne ja arvamus raamatupidamise aastaaruande kohtaKomisjon:
raamatupidamise aastaaruannete heakskiitmine,lõppmakse arvutamineIga-aastane kindlust andev pakettKomisjon: lõpliku 
rakendamisaruande ja viimase raamatupida-mise aastaaruande heakskiitmine, viimase aasta saldo arvutamineLisaks iga-aastasele kindlust andvale paketile
KA: lõplik 
rakendamisaruanne
3 aastat 13,5 kuud 3 aastat01/2014 12/2020 ??? 15/02/2025 12/2023
Programmitöö 
periood: 7 aastatKomisjon: vastavusauditid koos võimalike neto/f_inantskorrektsioonidega Mitmeaastane kindlusLõppmakse
tegemine Lõpetamisdokumentide
esitamine Toetuskõlblikkuse 
perioodi lõppkuupäevProgrammitöö perioodi
lõpp period
Programmide lõpetamine Iga-aastane järelevalve ja hindamine
68 Lisad 
b) maaelu arengIII lisa
Komisjon: 
rakendamisaruande heakskiitmineKA: iga-aastane 
eduaruanneMaaelu areng 2007–2013
MA: raamatupidamise aastaaruanne, juhtimisdeklarat-sioon, iga-aastane kokkuvõte audititest ja kontrollidestSA: arvamus ja aruanne raamatupidamise aastaaruande kohtaKomisjon: raamatupidamise aastaaruande heakskiitmine, lõppsaldo maksmineIga-aastane raamatupidamise kontroll ja 
heakskiitmineKomisjon: 
rakendamisaruande  ja 
viimase raamatupida-
mise  aastaaruande 
heakskiitmine, 
lõppmakse (lõpliku saldo) arvutamineKA: viimase aasta 
rakendusaruanne 
MA: viimase 
rakendusaasta raamatupidamis-aruanded 
SA: arvamus viimase 
rakendusaasta raamatupidamis-aruannete kohta
01/2018
2 aastatKomisjoni eesmärk: 1 aasta 6 kuud 2 aastat01/2007 12/2013 06/2016 12/2015
Programmitöö 
periood: 7 aastatKomisjon: vastavusauditid seaduslikkuse ja korrektsuse kohta koos võimalike neto/f_inantskorrektsioonidegaMitmeaastane vastavuse kontroll ja heakskiitmineLõppmakse tegemine 
(eeldatavasti)Lõpetamisdokumentide 
esitamine Toetuskõlblikkuse perioodi 
lõppkuupäev Programmitöö perioodi lõpp
Programmide lõpetamine Iga-aastane järelevalve ja hindamine
Lõpetamine kestis keskmiselt 20 kuudMaaelu areng 2000–2006
Komisjon: 
võimalikud 
auditid koos 
neto-ﬁnantskor-
rektsioonidegaKomisjon: lõpliku 
rakendamisaruande ning toetuse lõpetamise deklaratsiooni (kogu perioodi kohta) heakskiitmine, lõppmakse 
arvutamineKA: lõplik
rakendamisaruanne
 MA: tõendatud lõplik kuluaruanne TLA: toetuse lõpetamise deklaratsioon (kogu perioodi kohta)KA: rakendamise 
aastaaruanne
3 aastat 15 kuud 2 aastat01/2000 12/2006 ??? 03/2010 12/2008
Programmitöö 
periood: 7 aastatKomisjon: seaduslikkuse ja korrektsuse auditid Mitmeaastane kindlusKomisjon: 
iga-aastase rakendamisaruande heakskiitmineLõppmakse tegemine Lõpetamisdokumentide
esitamine Toetuskõlblikkuse perioodi 
lõppkuupäev Programmitöö perioodi lõpp 
Programmide lõpetamine Iga-aastane järelevalve ja hindamine
69 Lisad 
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.III lisa
MA: vahendite haldaja kinnitus,
kontrollide ja auditite iga-aastane kokkuvõteSA: arvamus ja aruanne raamatupida -
mise aastaaruande kohta (sh seaduslikkuse ja korrektsuse kohta)Komisjon : iga-aastase 
rakendamisaruande 
heakskiitmineKA: iga-aastane rakendamisaruanne
01/2026
2 aastatMaaelu areng 2014–2020
Komisjon :
raamatupidamise 
aastaaruannete heakskiitmine,lõppmakse arvutamineIga-aastane raamatupidamise kontroll ja heakskiitmineKomisjon: lõpliku 
rakendamisaruan-de ja viimase raamatupidamise aastaaruande heakskiitmine, 
viimase aasta 
saldo arvutamineT äiendavaid 
dokumente ei 
nõuta
6 kuud 3 aastat01/2014 12/2020 30/06/2024 12/2023
Programmitöö 
periood: 7 aastatKomisjon: vastavusauditid seaduslikkuse ja korrektsuse kohta koos võimalike neto/f_inantskorrektsioonidega Mitmeaastane vastavuse kontroll ja heakskiitmineLõppmakse tegemine Lõpetamisdokumentide 
esitamineToetuskõlblikkuse
perioodi lõppkuupäevProgrammitöö
perioodi lõpp
Programmide lõpetamine Iga-aastane järelevalve ja hindamine
70 Lisad 
Ülevaade perioodi 2007–2013 programmide lõpetamise peamistest täiendavat  
selgitamist vajavatest teemadest – liikmesriikide ametiasutuste vastused  
uuringule/intervjuule1
Probleemid Ühtekuuluvus Maaelu areng
Allesjäänud veamäära arvutamine ja tagajärjed juhul, kui see ületab olulisuse 
piirmäära (2%)X X
Anomaalsete vigade määratlemine ja käsitlemine X X
Rahastamisvahendid X X
Programmide tulemuste aruandlus ja potentsiaalsed tagajärjed juhul,  
kui eesmärke ei saavutataX X
Tegevuste peatamine õiguslike või haldusmenetluste tõttu X X
Täiendavad praktilised näited X
Mittetoimivad projektid X
Tuluteenivad projektid X
Toetuste tühistamiste, sissenõudmiste ja sissenõudmisel olevate summade 
arvessevõtmineX
Üleminekueeskirjad X
1 Nimekiri sisaldab vaid probleeme, mida enam kui 15% vastanutest nimetas ebaselgeks või pigem ebaselgeks.
Allikas : Euroopa Kontrollikoja uuring ning intervjuud liikmesriikide ametiasutustega.III lisa
71 Komisjoni  
vastus
Kokkuvõte
II
Komisjon teeb liikmesriikidega koostööd, et tegeleda õigusnormidele mittevastavate kulude põhjustega.
Ühtekuuluvuspoliitika puhul on kontrollikoja auditid alates 2009. aastast näidanud, et programmitöö perioodi 
2007–2013 veamäär on oluliselt madalam kui programmitöö perioodi 2000–2006 veamäär.
Maaelu arengu valdkonnas on veamäär viimase kolme aasta jooksul samuti vähenenud.
VI
Maaelu arengu valdkonnas on Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) kulude seaduslikkus ja korrekt -
sus tagatud vastavuse kontrollimise menetluse kaudu, sõltumata lõpetamisest. Kui vastavuse kontrollimise menet -
luse ajal tuvastatakse puudused kulude haldamises ja kontrollis, siis kohaldab komisjon finantskorrektsioone kulude 
suhtes, mis on tehtud kuni 24 kuu jooksul enne komisjoni teatist, vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 52.
Igal aastal avaldatakse põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi aasta tegevusaruandes nii liikmesriikide 
ja toetusesaajate vaheliste tehingute hinnangulised veamäärad kui ka selliste järelkontrollide ja -meetmete kor -
rektsioonivõime, mis toovad kaasa sissenõudmisi toetusesaajatelt ja netofinantskorrektsioone. Neid kahte näitajat 
võrreldes saab komisjon hinnata, kui suur on ELi eelarve allesjäänud riskimäär pärast kõikide kontrollide ja korrekt -
sioonide arvessevõtmist.
Komisjon jääb põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2015. aasta tegevusaruandes esitatud seisukohale. 
Maaelu arengu valdkonnas peavad seaduslikkuse ja korrektsuse tagamise vajadus ning kaugeleulatuvad poliitili -
sed eesmärgid olema tõepoolest tasakaalustatud, mistõttu tuli mõnikord võtta keerulise ülesehitusega meetmeid. 
Olukord jääb põhjaliku jälgimise alla ja komisjon on võtnud ülesandeks aidata liikmesriikidel võidelda vigade 
algpõhjustega.
VII
Komisjon leiab, et kooskõlastatud iga-aastane raamatupidamisarvestuse heakskiitmine parandab maksete seadus -
likkust ja korrektsust ning toetab perioodi 2014–2020 programmide kiiret lõpetamist.
VIII
2007.–2013. aasta ühtekuuluvuspoliitika kehtiv õigusraamistik ei luba siduda makseid väljundite ja tulemustega. 
Lõpetamise suuniste kohaselt tuleb näitajate kohta süstemaatiliselt aru anda prioriteetsete suundade kaupa, kus 
tulemused erinevad eesmärkidest enam kui 25%, ning esitada ka selgitused, miks eesmärke ei saavutatud ja paran -
dusmeetmeid ei võetud.
Liikmesriigid peavad esitama selgitused ja põhjendused näitajate saavutamise erinevuste kohta. Finantskorrekt -
siooni üle võiks otsustada iga juhtumi puhul eraldi ning erinevused tooksid esile üldmääruse artiklis 99 viidatud 
juhud (eeskirjade eiramine, puudused juhtimis- ja kontrollisüsteemides).
Väljundite ja tulemuste saavutamisele suunatud lähenemist on mõlema valdkonna puhul laialdasemalt kasutatud 
perioodil 2014–2020.
Komisjoni vastus 72
IX
Komisjon on kohustatud järgima seadusandja poolt vastu võetud kehtivat õigusraamistikku.
Kahe perioodi kattumist loetakse vajalikuks, kuna paljude tegevuste rakendamine võtab mitu aastat ning iga prog -
rammitöö periood hõlmab alati nii käivitamis- kui ka lõpetamisetappi.
Lõpetamisega seotud probleemi, mille puhul on ametiasutused üleliia koormatud haldusega ajal, mil nad peaksid 
keskenduma uute programmide käivitamisele, on juba käsitletud perioodi 2014–2020 määruses iga-aastase raama -
tupidamisarvestuse heakskiitmise kaudu (vt komisjoni vastus punktile VII).
Lisaks sellele on komisjon julgustanud liikmesriike suurendama lõpetamisega seotud ressursse ning kasutama sel -
leks perioodidel 2007–2013 või 2014–2020 eraldatud tehnilist abi.
Lõpetamisprotsess algas ettevalmistusega enne toetuskõlblikkuse perioodi lõppu ning jätkus täie hooga kohe 
pärast toetuskõlblikkuse perioodi lõppemist. Liikmesriikidele anti programmide rakendamiseks tõepoolest kaks 
lisa-aastat (perioodi 2014–2020 programmide puhul kolm aastat).
Komisjon on seisukohal, et see võimaldab programme paremini juhtida ja rakendada, asjaomaste asutuste töökoor -
must vähendada ning perioodidevahelist üleminekut sujuvamaks muuta.
X
Komisjon teavitab eelarvepädevaid institutsioone lõpetamisprotsessi tulemusest (kulude ning saavutatud väljundite 
ja tulemuste korrektsus) asjaomaste peadirektoraatide aasta tegevusaruandes.
Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat 
esitasid eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale asutusele 2013. aastal ka aruande perioodi 2000–
2006 programmide lõpetamise ja lõpetamisel rakendatud finantskorrektsioonide üldtaseme kohta.
Pealegi avaldatakse kõik EAFRD raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsused Euroopa Liidu 
Teatajas.
XI Esimene taane:
Komisjon ei nõustu selle soovitusega.
Komisjonil ei ole praegu võimalik võtta ühtegi spetsiifilist kohustust 2020. aasta järgseks perioodiks tehtavate sea -
dusandlike ettepanekute suhtes.
Komisjon on juba teinud olulisi jõupingutusi Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta perioodi 
eeskirjade ühtlustamiseks nii iga aruandeaasta kui ka lõpetamise osas. Komisjon on võtnud ülesandeks jätkata 
fondide haldusnormide ühtlustamist nii terminoloogia kui ka heakskiitmise ja lõpetamise protsesside seisukohast, 
kui see aitab tõhustada ELi fondide haldamist ning toetab lihtsamat ja tõhusamat rakendamist liikmesriikides ja 
piirkondades.
Komisjon on seisukohal, et maaelu arengu ja ühtekuuluvuse valdkondade lõpetamiskorra ühtlustamine ei tohi kah -
justada ÜPP rakendamise järjepidevust. Kahe samba (EAGF ja EAFRD) vahel saavutatud sünergia säilitamise olulisust 
on seadusandja tunnistanud (määruse (EL) nr 1303/2013 põhjendus 4). ÜPP kummagi samba puhul ei sõltu vastavuse 
kontrollimise menetlus iga-aastasest raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlusest.
Komisjoni vastus 73
XI Teine taane:
Komisjon ei nõustu selle soovitusega.
Komisjonil ei ole praegu võimalik võtta ühtegi spetsiifilist kohustust 2020. aasta järgseks perioodiks tehtavate sea -
dusandlike ettepanekute suhtes.
Ühtekuuluvuse valdkonna puhul sisaldavad programmitöö perioodiks 2014–2020 kehtestatud eeskirjad kontrollikoja 
nõutud meetmeid.
Mis puudutab tulemusi käsitleva soovituse teist osa, siis on ühissätete määruse artikli 22 lõikega 7 komisonile juba 
antud õigus rakendada finantskorrektsioone, kui komisjon teeb kindlaks olulise vajakajäämise tulemusraamistikus 
sätestatud selliste eesmärkide saavutamisel, mis seonduvad finants- ja väljundnäitajate ning rakendamise olulisi -
mate etappidega.
Komisjon leiab, et eri poliitikavaldkondade täiendav ühtlustamine ei tohiks kahjustada sünergiat, mis on saavutatud 
kahe ÜPP fondi – EAGF ja EAFRD – haldamisel. Kahe samba (EAGF ja EAFRD) vahel saavutatud sünergia säilitamise 
olulisust on seadusandja tunnistanud (määruse (EL) nr 1303/2013 põhjendus 4).
XI Kolmas taane:
Komisjon ei nõustu selle soovitusega.
Komisjon jätkab eelarvepädevate institutsioonide läbipaistvat teavitamist programmi rakendamisest, sealhulgas 
lõpetamise tulemustest. Tal ei ole praegu siiski võimalik võtta ühtegi spetsiifilist kohustust 2020. aasta järgseks 
perioodiks tehtavate seadusandlike ettepanekute suhtes.
XI Neljas taane:
Komisjon ei nõustu selle soovitusega.
Komisjon on kindlalt veendunud, et toetuskõlblikkuse perioodide kattuvuse kõrvaldamine toob kaasa vähemate 
poliitikameetmete rakendamise, vähendab tõenäosust, et otsused mitmeaastaste projektide kohta tehakse raken -
dusperioodi viimasel aastal, kuna see suurendaks halduskoormust, ning tekitab segadust ühelt perioodilt teisele 
ülemineku ajal. EAFRD puhul avaldaks see ebasoodsat mõju mitmeaastaste keskkonnakohustuste või mitmeaastas -
tel äriplaanidel põhinevate idufirmaprojektide sujuvale rakendamisele.
XIII
Ühtekuuluvuspoliitika puhul on lõpetamisega seotud peamised valdkonnad rakendamine (käsitletakse rakendamise 
lõpparuandes), kulude seaduslikkus ja korrektsus (käsitletakse lõpetamisdeklaratsioonis ja lõplikus kontrolliaruan -
des) ning lõplik kuluaruanne. Nende peamiste valdkondade tähtajad on esitatud määruses. Täpsemalt on komisjonil 
viis kuud aega, et esitada liikmesriikidele oma arvamus rakendamise lõpparuande ja lõpetamisdeklaratsiooni sisu 
kohta.
Komisjoni vastus 74
Maaelu arengu valdkonna puhul on peamised tähtajad välja toodud õigusaktides (nt lõpetamisdokumentide esi -
tamine, lõppmaksed). Mõnda tähtaega ei ole siiski täpselt välja toodud, mis jätab piisavalt aega selleks, et tagada 
korrektse lõpetamisotsuse vastuvõtmine ja ELi eelarve kaitsmine.
Komisjon andis välja lõpetamise suunised, mille eesmärk on selgitada komisjoni arusaama rakendatavatest sätetest 
ning komisjoni ootusi.
Mis puudutab kontrollikoja leitud lõpetamisega seotud riske, siis on komisjon juhtinud programme haldavate asu -
tuste, sealhulgas auditiasutuste tähelepanu nendele riskidele.
Komisjon kohaldab vajaduse korral finantskorrektsioone.
XIV Esimene taane:
komisjon on soovitusega nõus.
XIV Teine taane:
komisjon on soovitusega nõus.
XV
Komisjon märgib, et see soovitus on suunatud liikmesriikidele.
Sissejuhatus
02
Perioodi 2007–2013 ühtekuuluvuse ja maaelu arengu valdkondade puhul kehtivad erinevad õigusraamistikud ja 
programmide haldamise põhimõtted, eraldiseisvad hüvitamismehhanismid ja sõltumatud poliitikaeesmärgid.
09
Lõpetamine on ELi määrustega kehtestatud seadusjärgne kohustus.
Mitmeaastase kontrolliraamistiku 2007.–2013. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmide puhul pidid liikmesriigid 
tagama eeskirjade eiramise vältimise, tuvastamise ja korrigeerimise kogu programmiperioodi jooksul. Kui komisjon 
tuvastas täiendavaid, veel korrigeerimata rikkumisi, siis rakendati täiendavaid finantskorrektsioone.
09 Esimene taane:
maaelu arengu valdkonna puhul on sertifitseerimisasutused kohustatud esitama komisjonile raamatupidamisarves -
tuse iga-aastase kontrollimise ja heakskiitmise raames arvamuse makseasutuste raamatupidamise aastaaruannete 
kohta, mille komisjon sellel etapil heaks kiidab. Raamatupidamisarvestuse iga-aastase kontrollimise ja heakskiitmise 
käigus ei ole komisjon kohustatud kinnitama kulude seaduslikkust ja korrektsust.
Kulude seaduslikkust ja korrektsust kontrollitakse vastavuse kontrollimise menetluse ajal, mis viiakse läbi lõpetamis -
menetlusest eraldi ja sõltumatult, nagu seadusandja on kehtestanud.
Vastavuse kontrollimise menetlus kestab umbes kaks aastat – see on ajavahemik, mis on vajalik täielikult läbipaistva 
vaidluste lahendamise menetluse tagamiseks, puuduste analüüsimiseks ja selliste ELi eelarvet ohustavate riskide 
tuvastamiseks, mille suhtes saab kasutada finantskorrektsioone.
Komisjoni vastus 75
08 Teine taane:
komisjoni ad hoc  otsused, mis võetakse vastu vastavuse kontrollimise menetluse tulemusena, tagavad selle, et 
tuvastatud toetuskõlbmatud kulud jäetakse rahastamata ja neid ei hüvitata ELi eelarvest (netofinantskorrektsioo -
nid). Põllumajanduses, sealhulgas maaelu arengu valdkonnas, on kõikidel finantskorrektsioonidel ELi rahastamisele 
netomõju.
Lisaks sellele on liikmesriigid maaelu arengu valdkonna puhul kohustatud toetusesaajatelt sisse nõudma põhjenda -
matud kulud ning tagastama need komisjonile ka pärast lõpetamist.
14
Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi 
töö käsiraamatute ja lõpetamismenetluste valmimisel ja kinnitamisel aasta lõpuks kulgeb plaanipäraselt.
Tähelepanekud
19
Lõpetamine on ELi määrustega kehtestatud seadusjärgne kohustus, milleks komisjon on väga tõhusalt valmistunud.
Ühtekuuluvuse valdkonna 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi puhul on liikmesriikide asutused kohustatud 
esitama komisjonile lõpetamisdokumendid hiljemalt 31. märtsiks 2017. Komisjonil on viis kuud aega, et esitada 
liikmesriikidele oma arvamus rakendamise lõpparuande ja lõpetamisdeklaratsiooni sisu kohta. Lõppmakse tehakse 
alles pärast lõpetamisdokumentide hindamist, et vältida sisulisi vigu lõplikus kuluaruandes.
Maaelu arengu valdkonna puhul peab komisjon järgima seadusandja kehtestatud õigusnorme, eelkõige lõpeta -
mismenetluse sõltumatust vastavuse kontrollimise menetlusest, mida kohaldatakse ÜPP kulude seaduslikkuse ja 
korrektsuse tagamiseks. Komisjon peab järgima ka lõppmakse tegemise tähtaega, milleks on kuus kuud pärast asja -
kohaste dokumentide saamist. Vastavuse kontrollimise menetlus kestab umbes kaks aastat – see on ajavahemik, mis 
on vajalik täielikult läbipaistva vaidluste lahendamise menetluse tagamiseks, puuduste analüüsimiseks ja selliste ELi 
eelarvet ohustavate riskide tuvastamiseks, mille suhtes saab kasutada finantskorrektsioone.
Peadirektoraadid annavad oma iga-aastastes tegevusaruannetes aru igal aastal rakendatud finantskorrektsioonide 
kohta, sealhulgas programmitöö perioodide 1994–1999 ja 2000–2006 lõpetatud programmide korrektsioonide 
kohta. Need aruanded esitatakse eelarvepädevale institutsioonile eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse 
raames.
20
Ühtekuuluvuse valdkonna puhul moodustati lõpetamissuuniste koostamiseks töökond, kuhu kuulusid ka mitu 
regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi 
olulisemat talitust. Suuniseid ja nende muudatusi arutati talitustevaheliste konsultatsioonide ja mitme riikliku asutu -
sega peetud konsultatsioonide käigus.
Komisjon on seisukohal, et maaelu arengu ja ühtekuuluvuse valdkondade lõpetamiskorra ühtlustamine ei tohi kah -
justada ÜPP rakendamise järjepidevust. Kahe samba (EAGF ja EAFRD) vahel saavutatud sünergia säilitamise olulisust 
on seadusandja tunnistanud (määruse (EL) nr 1303/2013 põhjendus 41). ÜPP kummagi samba puhul ei sõltu vasta -
vuse kontrollimise menetlus lõpetamismenetlusest.
1 „Ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) osas on juba saavutatud märkimisväärne koostoime tänu ÜPP esimese samba (Euroopa Põllumajanduse 
Tagatisfond – EAGF) ja teise samba (EAFRD) juhtimis- ja kontrollieeskirjade ühtlustamisele ja joondamisele. Tugev seos EAGFi ja EAFRD vahel peaks 
seetõttu alles jääma ja liikmesriikides juba loodud struktuurid peaksid säilima.“
Komisjoni vastus 76
23
Igal aastal analüüsib komisjon iga-aastaseid kontrolliaruandeid ja nõuab olulise veamäära või kumulatiivse jääkriski 
(allesjäänud riskimäär lõpetamisel) korral parandusmeetmete rakendamist.
Tõsiste puuduste leidmise korral on komisjon rakendanud ka selget vahemaksete katkestamise ja peatamise polii -
tikat. See peaks vähendama töökoormust lõpetamise ajal, kuna paljud küsimused on rakendamise protsessis juba 
määratletud ja parandatud.
24
Maaelu arengu valdkonnas on lõpetamismenetluseks viimase rakendusaasta raamatupidamisarvestuse kontrol -
limise ja heakskiitmise menetlus. Lõppmakse arvutatakse ja tehakse lõpetamisel vaid juhul, kui kõik program -
mitöö perioodi raamatupidamise aastaaruanded on heaks kiidetud (raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja 
heakskiitmine).
Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) kulude seaduslikkus ja korrektsus on tagatud vastavuse kont -
rollimise menetluse kaudu, sõltumata lõpetamisest. Kui vastavuse kontrollimise menetluse ajal tuvastatakse puudu -
sed kulude haldamises ja kontrollis, siis kohaldab komisjon finantskorrektsioone kulude suhtes, mis on tehtud kuni 
24 kuu jooksul enne komisjoni teatist, vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 52.
Vt ka komisjoni vastus punktile 19.
28
Ühtekuuluvusfondide puhul on komisjoni aastaeelarved kaitstud sellega, et tasutakse vaid 90% vahekuludest. See 
on võrreldav EAFRD 95% reegliga programmitöö perioodi lõpus (määruse (EL) nr 1306/2013 artikkel 34).
EAFRD puhul puudub täiendav igal aastal heakskiidetav eelrahastamise süsteem ja seetõttu ei ole vahemaksetest 
vaja enne 95% reegli rakendamist midagi kinni pidada.
29
Võimaliku edasise ühtlustamise puhul tuleks arvestada ÜPP kahe samba vahelise sidususe säilitamise vajadust.
Vt ka komisjoni vastus punktile 20.
32
Ühtekuuluvuspoliitika valdkonna lõpetamise eesmärk on juba selgelt sätestatud perioodi 2014–2020 määrustes.
Komisjoni vastus 77
33
Ühtekuuluvuse valdkonnas on määrusega ette nähtud lõppmakse tegemisele järgnev kolmeaastane periood mak -
seid tõendavate dokumentide säilitamiseks ning selle perioodi jooksul võib teha auditeid ja rakendada asjakohaseid 
finantskorrektsioone.
Maaelu arengu valdkonnas on toetusesaajad kohustatud säilitama kaasrahastatud investeeringut viie aasta vältel 
pärast makse tegemist või liikmesriigi kohustust alusetult kulutatud summa sisse nõuda. Komisjonil peab olema 
võimalik nende kohustuste täitmist kontrollida ja rikkumiste korral finantskorrektsioone rakendada.
Maaelu arengu valdkonna perioodi 2007–2013 programmide lõpetamise suunistes on selgelt sätestatud, et vas -
tavuse kontrollimist jätkatakse lõpetamisest sõltumatult. Finantskorrektsioonid ei mõjuta lõppmakse arvutamist. 
Finantskorrektsioonide mahud kehtestatakse komisjoni vastavuskontrolli käsitlevate otsustega ja viiakse ellu tagasi -
nõudmise korraldusega (netofinantskorrektsioonid).
34
Maaelu arengu valdkonnas puudub õiguslik alus finantskorrektsioonide rakendamiseks hinnangulise veamäära alu -
sel ja veamäära olulisuse piirmäärast madalamale tasemele langetamise eesmärgil. Seda saab teha vaid vastavuse 
kontrollimise menetlusega, mille komisjon viib läbi vastavalt vajadusele.
Vt ka komisjoni vastus punktile 36.
35
Ühtekuuluvuse valdkonna puhul arvutab komisjon allesjäänud riskimäära kogu programmitöö perioodi vältel, mis 
võimaldab langetada veamäära olulisuse piirmäärast madalamale tasemele mis tahes ajahetkel programmitöö 
perioodi jooksul. Auditeerimisasutused peavad lõpetamisel avaldama allesjäänud riskimäära, programmis osalevad 
asutused peavad aga, kui see on oluline, rakendama vajalikke täiendavaid finantskorrektsioone enne lõpliku lõpeta -
misdeklaratsiooni esitamist.
36
Maaelu arengu valdkonna kehtiva õigusraamistiku kohaselt võib vastavuskontrolli käsitlevaid otsuseid endiselt teha 
ka pärast programmitöö perioodi lõppemist. Seetõttu ei ole lõpetamisel arvutatava allesjäänud riskimäära kont -
septsioon praegu kooskõlas ÜPP teise samba aluseks olevate õigusaktidega.
Kuid põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi aasta tegevusaruandes avaldatakse igal aastal nii liikmes -
riikide ja toetusesaajate vaheliste tehingute hinnangulised veamäärad kui ka selliste järelkontrollide ja -meetmete 
korrektsioonivõime, mis toovad kaasa sissenõudmisi toetusesaajatelt ja netofinantskorrektsioone. Neid kahte 
näitajat võrreldes saab komisjon hinnata, kui suur on ELi eelarve allesjäänud riskimäär pärast kõikide kontrollide ja 
korrektsioonide arvessevõtmist.
Komisjon jääb põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2015. aasta tegevusaruandes esitatud seisukohale. 
Maaelu arengu valdkonnas peavad seaduslikkuse ja korrektsuse tagamise vajadus ning kaugeleulatuvad poliitili -
sed eesmärgid olema tõepoolest tasakaalustatud, mistõttu tuli mõnikord võtta keerulise ülesehitusega meetmeid. 
Olukord jääb põhjaliku jälgimise alla ja komisjon on võtnud ülesandeks aidata liikmesriikidel võidelda vigade 
algpõhjustega.
Komisjoni vastus 78
37
Igal aastal avaldab põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat oma aasta tegevusaruandes kohandatud vea -
määra ja hinnangulise veariski sisaldava summa maaelu arengu valdkonna puhul. Kohandatud veamäär arvutatakse 
makseasutuse tasandil ja koondatakse seejärel tegevusvaldkonna tasandil.
Praegustest ÜPP kulusid (sh maaelu arengu kulusid) reguleerivatest õigusaktidest lähtuvalt on seaduslikkus ja kor -
rektsus tagatud vastavuse kontrollimise menetlusega, mitte allesjäänud veamäära arvutamisega lõpetamisel.
Vastavuse kontrollimise menetlus käivitatakse juhul, kui fondi tasandi summaarne viga ületab sertifitseerimisasu -
tuse andmete kohaselt olulisuse piirmäära. Kui sertifitseerimisasutuste andmed leiavad kinnitust, siis rakendatakse 
finantskorrektsioone.
38
Perioodi 2014–2020 programmide puhul kinnitatakse raamatupidamisarvestuses igal aastal kulude rühm, mis tuleb 
heaks kiita / vastu võtta ja seejärel seaduslikkuse ja korrektsuse suhtes üle kontrollida. Programmitöö perioodi 
jooksul ei kinnitata kulusid enam kumulatiivselt ja seetõttu ei ole vaja arvutada kumulatiivset allesjäänud riskimäära 
ega nõuda lõpetamisel auditiarvamuse esitamist kogu programmitöö perioodi kohta. Ühtekuuluvuse valdkonna 
puhul arvutavad auditeerimisasutused perioodi viimase aasta kohta allesjäänud riskimäära ja esitavad selle põhjal 
koostatud viimase auditiarvamuse. Maaelu arengu valdkonna puhul esitavad sertifitseerimisasutused veamäärad ja 
mittevastavuse määrad oma viimases iga-aastases auditiarvamuses.
39
Euroopa Parlamenti ja nõukogu teavitatakse aasta tegevusaruannete kaudu ühtekuuluvus- ja maaelu arengu prog -
rammide lõpetamise käigust.
40
Komisjon rõhutab, et lõpetamisprotsess peaks aitama selgitada ja lahendada kõiki kontrollitegevuste ja auditilei -
dudega seotud lahtisi küsimusi, ning on seisukohal, et programmitöö perioodil ja lõpetamisel tehtud kumulatiivne 
audititöö pakub lõpetamisel sellisel määral kindlust, et täiendavat audititööd ei ole pärast seda enam vaja teha.
Perioodi 2007–2013 puhul on viimaste aastate (2015–2016) auditikava selgelt suunatud liikmesriikide lõpetamiseks 
valmisoleku kontrollimisele ning selles keskendutakse auditeerimisasutuste auditite uuesti tegemisele, hõlmates ka 
riskantsete rakenduskavade ning liikmesriikide esitatud tühistamiste ja sissenõudmiste usaldusväärsuse auditeid. 
Lõpetamisjärgsed auditid ei ole siiski välistatud ning need sõltuvad lõpetamisdokumentide analüüsimise järel alles -
jäänud riskile antavast hinnangust.
43
Komisjon on seisukohal, et praegune vastavuse kontrollimise menetluse ülesehitus tagab ELi eelarve finantshuvide 
adekvaatse kaitse.
Vt ka komisjoni vastus punktile 24.
Komisjoni vastus 79
46
Komisjoni hinnangul kestaks lõpetamisprotsess palju kauem ja nõuaks palju rohkem ressursse, kui see hõlmaks 
programmi lõplikku aruandlust ja hindamist, sealhulgas kogu perioodi väljundite ja tulemuste saavutamise seiret ja 
analüüsi.
48
2007.–2013. aasta ühtekuuluvuspoliitika kehtiv õigusraamistik ei luba siduda makseid väljundite ja tulemustega. 
Lõpetamise suuniste punkti 5.2.6 kohaselt tuleb näitajate kohta süstemaatiliselt aru anda prioriteetsete suundade 
kaupa, kus tulemused erinevad eesmärkidest enam kui 25%, ning esitada ka selgitused, miks eesmärke ei saavuta -
tud ja parandusmeetmeid ei võetud.
Liikmesriigid peavad esitama selgitused ja põhjendused näitajate saavutamise erinevuste kohta. Finantskorrekt -
siooni üle võiks otsustada iga juhtumi puhul eraldi ning erinevused tooksid esile üldmääruse artiklis 99 viidatud 
juhud (eeskirjade eiramine, puudused juhtimis- ja kontrollsüsteemides).
Väljundite ja tulemuste saavutamisele suunatud lähenemisele pannakse mõlemas valdkonnas perioodil 2014–2020 
rohkem rõhku (vt punkti 52). Seda lähenemist tugevdati tulemusreservi loomisega, mis moodustab kuni 6% prog -
rammi eelarvest. Tulemusraamistik toetub tõepoolest tulemustele suunatuse elementidele. Tulemusraamistiku 
eesmärk on innustada programmide ja prioriteetide juhte andma nende võimuses olevaid tulemusi. Sellega toe -
tatakse jõudsalt eesmärkide poole liikuvaid programme tulemusreservi eraldamise kaudu ning teisalt käivitatakse 
meetmeid prioriteetide suhtes, mille eesmärkide saavutamine ei lähe lihtsasti. Nende näitajate jaoks on seatud 
vahe-eesmärgid, mis tuleb saavutada 2018. aasta lõpuks, ja eesmärgid, mis tuleb saavutada 2023. aasta lõpuks. 
Tulemusreservi jaotamine sõltub programmide prioriteetide tasandil seatud vahe-eesmärkide saavutamisest (mää -
ruse (EL) nr 1303/2013 artikkel 20 ja artikli 22 lõige 2). Kui eesmärgid on saavutamata, võib komisjon rakendada ka 
finantskorrektsioone, seostades makseid tegelike väljundite ja tulemuste saavutamisega.
49
Komisjon leiab, et lõpetamise suuniste jaotises 3.5 on arusaadavalt selgitatud, kuidas võtta arvesse lõpule viimata 
tegevusi.
Programmides seatud sihtnäitajate mittesaavutamise rahaliste tagajärgede küsimuses viitab komisjon küsimustele 
ja vastustele lõpetamise kohta2 (vt vastused küsimustele 200–205), kus ta selgitab, et liikmesriik peaks rakendamise 
lõpparuandes andma aru programmi saavutuste kohta füüsiliste ja finantsnäitajate kaudu ning esitama näitajaid 
puudutavat teavet. Ainult oluliste lahknevuste esinemise korral tuleb esitada selgitused ja põhjendused, nagu see 
on lõpetamise suunistega ette nähtud.
Vt ka komisjoni vastus punktile 48.
2 http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/guidelines/closure_2007_2013/qa_closure20072013_en.pdf
Komisjoni vastus 80
50
Komisjon on esitanud liikmesriikidele asjakohased teemaga seotud suunised näiteks maaelu arengu komisoni ja 
hindamise eksperdirühma töö raames.
51
Ühtekuuluvuse valdkonna lõpetamise suuniste kohaselt peavad liikmesriigid lõpetamisdokumentide esitamisel 
tagama, et kõik programmide lõpetamisega seotud projektid on toimivad, st lõpule viidud ja rakendatud. Komisjon 
teeb erandi mittetoimivatele ja etappideks jaotatud projektidele, mille üle tehakse järelevalvet (III, IV ja V lisa). Need 
täiendavad eesmärkide saavutamise kohta esitatud andmeid.
Täpsemalt on etappideks jaotamist ja selle konkreetset rakendamist kajastatud mitmes vastuses, mis on esitatud 
lõpetamist, lõpetamiskoolitust ning liikmesriikidele pakutavat eritoetust käsitleva küsimuste ja vastuste dokumen -
dis rakendamise tõhustamiseks moodustatud töökonna kontekstis.
Maaelu arengu valdkonnas antakse eesmärkide saavutamise kohta aru viimases iga-aastases eduaruandes (liikmes -
riigi esitatud tabelis G.3 kajastatakse nende eesmärkide saavutamise taset). Järelhindamisel võetakse neid näitajaid 
ja eesmärkide saavutamise tasemeid arvesse.
52
Komisjon viitab oma vastusele punktis 48.
Tulemusraamistik tagab mehhanismi, mis võimaldab jälgida, kas eesmärkide saavutamisega püsitakse graafi -
kus. Tulemusreserv motiveerib vahe-eesmärkide saavutamist, mis omakorda on soovitud tulemuse saavutamise 
eeltingimus. Tulemusreserv on ainult üks vahenditest, et toetada suuremat keskendumist tulemustele. Tulemus -
tele keskendumise põhielement on kõigis programmides sisalduv sekkumisloogika koos seonduvate väljund- ja 
tulemusnäitajatega.
Komisjon viitab ka kontrollikoja 2014. aasta aruande III peatükis esitatud tähelepanekutele.
Komisjon märgib ka seda, et programmi järelhindamine tuleb teha alles 31. detsembriks 2024 (määruse (EL) nr 
1303/2013 artikkel 57). Lisaks hinnatakse 2019. aasta rakendamise aruandest tulenevate järeldustega programmide 
eesmärkide saavutamise edukust ja selle panust liidu arukasse, jätkusuutlikku ja kaasavasse majanduskasvu. Seda 
toetab omakorda tulemuslikkuse hindamise rakendamine.
54
Komisjon on seisukohal, et vajalik aruandekohustus ja läbipaistvus programmide elluviimisel on tagatud asjaomaste 
peadirektoraatide iga-aastaste tegevusaruannete kaudu. Nendes tegevusaruannetes esitatakse igal aastal kõne -
aluste programmide kõik finants- ja tulemusnäitajad.
Komisjoni vastus 81
55
Vt komisjoni vastused punktidele 54 ja 39.
56
Eelarvepädevale institutsioonile antakse kokkuvõte perioodi 2007–2013 lõpetamisprotsessi tulemustest asjaomase 
peadirektoraadi aasta tegevusaruandes.
Komisjoni ühine vastus punktidele 57 ja 58:
Komisjon tunnistab, et lõpetamine peaks tõepoolest toimuma nii kiiresti kui võimalik, kuid liikmesriigid vajavad 
siiski piisavalt aega selleks, et viia oma tegevus lõpule enne lõpetamisdokumentide esitamist. Pealegi saab lõpeta -
mine alata alles lõpetamisdokumentide esitamisel. Komisjon leiab, et on väga oluline anda asjakohaste toimingute 
jaoks piisavalt aega ja ressursse.
Kaks tööperioodi kattuvad alati. Enne kui töö ühe perioodiga lõpeb, peab teine periood juba algama. Võib tekkida 
oht, et kahe programmitöö perioodi vahele tekib auk.
Ühtekuuluvuspoliitika valdkonna programme on keeruline hallata ning paljud asjaolud muutuvad seitsmeaastase 
programmitöö perioodi jooksul. See võib tuua kaasa viivitusi projekti ettevalmistuses ja rakendamises. Piisavaks 
tõendiks on 2008. aasta finantskriisi mõju, mille puhul komisjon võimaldas liikmesriikidel toetuskõlblikkuse perioodi 
täiendavalt pikendada, et oleks võimalik lõpetada kriisi tõttu edasi lükatud projektid. Toetuskõlblikkuse perioodi 
pikendamine peale seitsmeaastase programmitöö perioodi lõppu võimaldab liikmesriikidel lõpetada edasi lükatud 
projekte ja maksimeerida sellega liidu eelarve panuse mõju.
59
Komisjon märgib, et perioodi 2014–2020 lõpetamise menetlus muudetakse lihtsamaks iga-aastase raamatupida -
misarvestuse heakskiitmise kaudu. 2014.–2020. aasta eeskirjade vastuvõtmisel oli see seadusandja spetsiifiline 
eesmärk, mis põhines varasemate perioodide kogemusel.
Finantsraamistikus on defineeritud iga-aastased eelarvelised kohustused, mis jaotatakse seitsme aasta peale. On 
loomulik, et mitmeaastaste projektide puhul ei järgi maksed ja kohustused sama rütmi.
Komisjoni ühine vastus punktidele 60–62:
Komisjon märgib, et kontrollikoja nimetatud tähtajad on ühtekuuluvuse valdkonna üldmääruse kohaselt juriidilised 
ja komisjoni jaoks õiguslikult siduvad.
Komisjoni vastus 82
64
Tuleb märkida, et kohapealne rakendamine võib toimuda ilma ELi makseid tegemata.
Projektide väljavalimine ja kulutuste tegemine kohapeal annavad rakendamise kohta selgema pildi kui ELi maksed. 
Projektivaliku määr kahekordistus 2016. aasta esimesel poolel, suurenedes 8%-lt 15%-ni, ja see annab tunnistust 
sellest, et kohapealne rakendamine on käivitunud. 2016. aasta juuniks oli 48  miljardi  euro ulatuses ELi vahendeid 
eraldatud umbes 200 000 konkreetsele, kohapeal juba rakendatavale projektile. Koos riikliku kaasfinantseerimisega 
on reaalmajandusse investeeritud juba üle 68  miljardi  euro, mis on toonud kaasa uusi töökohti ja majanduskasvu 
kõikjal Euroopas. Mõni riik (nt Iirimaa, Rootsi, Soome ja Taani) on need näitajad isegi oluliselt ületanud. Üle kantud 
eelmaksesummad katavad kohapeal tehtavad kulutused varuga. Kuigi perioodide kattumine ei pruugi olla abiks, 
näitavad liikmesriikide vahelised rakendamist puudutavad olulised erinevused seda, et muud tegurid (nt haldus -
suutlikkus) on selles osas asjakohasemad.
65
Komisjon on seisukohal, et üleminekukord ja perioodide kattumine on vajalikud selleks, et tagada poliitikavaldkon -
dade sujuv jätkumine ja programmide tõhusam rakendamine. Programmide kestuse pikendamine (n + 2 kuni n + 3) 
võimaldas programme paindlikumalt rakendada ja tagada poliitikavaldkonna eesmärkide saavutamise. Perioodide 
kattumine vähendab survet ressurssidele ja leevendab järsku töökoormuse kasvu.
Komisjon tuletab meelde, et lõpetamine on ELi määrustega kehtestatud seadusjärgne kohustus, milleks peadirekto -
raadid valmistuvad väga tõhusalt ametikohtade vähendamise kontekstis, kuid kulude hinnangute ettevalmistamist 
või lõpetamise kulude järelanalüüsi ei loeta oluliseks või soovitavaks. Komisjon ei esita teavet spetsiifilise tegevuse 
kulude kohta, vaid üleüldise tegevuse üldhalduskulude kohta.
Komisjon on parandanud liikmesriikide teadlikkust lõpetamiseks eraldatud ressursside olulisuse kohta mitmesugus -
tel kohtumistel, mida on liikmesriikidega peetud alates 2014. aastast (nt auditeerimisvaldkonna ekspertide kohtu -
mistel, iga-aastastel kooskõlastuskoosolekutel), ning perioodi 2007–2013 ühtekuuluvuse valdkonna programmide 
lõpetamise teemalistel koolitustel ja seminaridel, mida korraldati kõikidele liikmesriikidele.
Eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega on lõpetamiseks eraldatud ressursid liikmesriikide vastutusalas; nad vas -
tutavad ressursside planeerimise ja järelevalve eest.
66
Mõlema poliitikavaldkonna puhul on tehnilise abi ressursid samuti kättesaadavad lõpetamise menetluse jaoks ning 
nende kaudu võib rahastada lõpetamisega seotud tegevusi sõltumata perioodist (nt perioodi 2014–2020 tehnilise 
abi ressursse võib kasutada ka perioodi 2007–2013 tegevuse lõpetamiseks).
Komisjon leiab ka, et lõpetamise suunistes välja toodud soovituslikud tähtajad aitavad erinevatel ametiasutustel 
oma tööga lõpetamise regulatiivse ajaraamistiku jooksul õigeks ajaks valmis jõuda.
Kui kattumisperioodi vähendada, siis ajasurve tugevneks ja maksimaalne töökoormus suureneks veelgi.
Komisjoni vastus 83
67
Riiklike ametiasutuste haldusalaste ümberkorralduste teemat arutati liikmesriikides korraldatud seminaridel, kus 
komisjon rõhutas korduvalt, et lõpetamisega peavad tegelema selleks määratud töötajad.
Vt ka komisjoni vastused punktidele 65 ja 66.
68
Komisjon märgib, et programmitöö perioodi 2014–2020 lõpetamisprotsess muudetakse lihtsamaks iga-aastase 
raamatupidamisarvestuse heakskiitmise ning sellele järgneva seaduslikkuse ja korrektsuse aspektide kontrollimise 
kaudu. Täpsemalt tegeletakse viimasel aastal ainult viimase majandusaastaga seoses sertifitseeritud kulude rühma 
lõpetamisega.
69
Komisjon viitab oma vastusele punktis 20.
70
Üleminekukorra reguleerimiseks tuleb paraku alati järgida kahe programmitöö perioodi kohta kehtivaid eeskirju 
ning tõenäoliselt ka mõningaid spetsiifilisi eeskirju (erandite puhul), millega täpsustatakse või võimaldatakse teata -
vaid kohustusi või vahendite kasutamist.
75
Komisjon jätkas 2016. aastal sihtotstarbelise abi osutamist nendele liikmesriikidele, kes seda vajasid (2015. ja 
2016. aasta lõpetamisistungid auditeerimisvaldkonna ekspertide kohtumistel, täiendavad kirjalikud selgitused).
EAFRD puhul koostati küsimuste ja vastuste dokument, milles käsitleti liikmesriikide poolt kõige sagedamini tõsta -
tatud küsimusi ja teemasid. Lisaks lõpetamiskonverentsile korraldati makse- ja sertifitseerimisasutustele 2015. aastal 
veel üks kahepäevane eksperdirühma kohtumine.
77
Kõiki komisjoni ja liikmesriikide vahelise ärakuulamismenetluse aspekte ei ole ühtekuuluvuse valdkonna üldmääruse 
tasandil esitatud, kuid neid käsitletakse lõpetamise suunistes.
Protsessi kiirendamiseks on liikmesriikidele lõpetamise suunistega antud kaks kuud aega, et vastata komisjoni küsi -
mustele, ning vajaduse korral pikendatakse seda veel kahe kuu võrra.
Perioodi 2007–2013 määruses käsitletakse toetusesaajatele tehtavaid makseid (üldmääruse artikkel 80), isegi kui 
päevade arvu ei ole täpsustatud; määruses sätestatakse, et need tuleb teha esimesel võimalusel ja täies mahus. 
Perioodi 2014–2020 määrusega on toetusesaajatele tehtavate maksete tähtajaks kehtestatud 90 päeva.
Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat on praegu vastu võtmas ülejäänud otsuseid suurprojektide kohta, mille 
lõpetamine on kavandatud 2016. aasta lõppu.
Komisjoni vastus 84
78
Ühtekuuluvuse valdkonna lõpetamise suunistes (punkt 5.2) on nii komisjoni kui ka liikmesriikide jaoks kehtestatud 
tähtaeg lõpparuande kohta tehtavate märkuste esitamiseks. Lisaks on lõpetamise suunistes sätestatud, et kui liik -
mesriik ei suuda lõpparuannet parandada, siis lükkab komisjon selle tagasi ja teeb lõpetamise olemasolevate doku -
mentide alusel. Samal ajal võib komisjon kohaldada üldmääruse artiklis 99 sätestatud finantskorrektsiooni. Tead -
mine, et komisjon võib aruande tagasi lükata või finantskorrektsioone kohaldada, motiveerib liikmesriike komisjoni 
küsimustele õigel ajal vastama.
79
Komisjon viitab oma vastusele punktis 78.
Maaelu arengu valdkonnas ei pikenda viimase iga-aastase eduaruande kontrollimine lõpetamisprotsessi. Lõpp -
makse saab teha siis, kui kõik raamatupidamisaruanded on heaks kiidetud ja iga-aastane eduaruanne vastuvõetuks 
tunnistatud.
81
Komisjon viitab oma vastusele punktis 78.
82
Liikmesriigil kas on programmiga eraldatud vahendeid ületavaid kulusid või ei ole, sõltuvalt rakendamise tingimus -
test ja ülebroneeringu kohaldamise praktikast. See otsus tuli vastu võtta enne toetuskõlblikkuse lõpptähtaega ehk 
31. detsembrit 2015.
Komisjoni ühine vastus punktidele 84 ja 85:
Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 80 kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et toetusesaajad saavad avaliku sek -
tori toetuse kogusumma kätte võimalikult kiiresti ja täiel määral. Selle sõnumi edastas komisjon liikmesriikidele ka 
lõpetamisega seotud seminaridel. Seda on käsitletud programmitöö perioodil 2014–2020 (määruse (EL) nr 1303/2013 
artikliga 132 sätestatakse, et sõltuvalt esialgsete ja iga-aastaste eelmaksete ning vahemaksetega kättesaadavaks 
tehtud rahalistest vahenditest tagab korraldusasutus, et toetusesaaja saab avaliku sektori rahastamiskõlblike kulude 
kogusummale vastavad vahendid kätte täissummas ja mitte hiljem kui 90 päeva pärast kuupäeva, mil toetusesaaja 
maksenõude esitas).
86
Komisjon on seisukohal, et 2. selgituses toodud näidetes olevad liikmesriigid kohaldasid ESFi toetusesaajatele välja -
maksete tegemisel konservatiivset lähenemisviisi (lõppmakse tehakse pärast kõikide kulude põhjalikku analüüsi) või 
tegid toetusesaajate taotlusel ettemakseid, mis võimaldas asjaomaseid projekte sujuvalt läbi viia.
Komisjon märgib ka, et programmitöö perioodi 2014–2020 makseviivituste vältimiseks on võetud meetmeid (vt 
komisjoni vastus punktile 85).
Komisjoni vastus 85
89
Suuniste eesmärk on selgitada komisjoni arusaama rakendatavatest sätetest ning komisjoni ootusi; seetõttu ei saa 
neid käsitleda täiendavate nõuetena. Suunistega antakse liikmesriikidele ka soovitusi, mille järgimine peaks lõpeta -
misprotsessi lihtsustama. Liikmesriikide jaoks tagavad need suunised õigusnormi parema järjepidevuse ja läbipaist -
vuse ning pakuvad seeläbi kindlust, et komisjoni lõpetamisnõudeid on järgitud. Suunistega kehtestatakse ühine 
arusaam selle kohta, kuidas tõlgendab komisjon määrust, mis peaks aitama vältida komisjoni ja liikmesriikide vahel 
lõpetamisprotsessi käigus tekkivaid konflikte. Suunised on siduvad vaid komisjoni, mitte liikmesriikide jaoks.
90
Komisjon märgib, et enamik asutustest, kellega komisjon nõu pidas, ei leia, et suunistega oleks kehtestatud täienda -
vaid nõudeid.
Lisaks ei ole esitatud nõuete näol tegemist uute nõuetega; teatavaid üksikasju tuli siiski täiendavalt selgitada, et 
tagada kindlus konkreetsete teemade ning lõpetamise seaduslikkuse ja korrektsuse küsimuses.
91
Tegevuse lõpetamist ja selle toimivust lõpetamisel puudutavate selgituste eesmärk (üldmääruse artikli 57 vaimus) 
on ELi vahendite tõhus kasutamine programmides määratletud eesmärkide saavutamiseks. Mittetoimivate projek -
tide kontseptsiooni ja käsitlust on perioodi 2000–2006 programmide lõpetamisel juba rakendatud.
Mis puudutab allesjäänud riskimäära, siis on lõpetamise suunistes selgitatud, et selleks, et auditeerimisasutus saaks 
koostada auditiarvamuse, võib ta arvesse võtta finantskorrektsioone, mida rakendati enne lõpetamisdokumentide 
esitamist. Komisjon ise arvutab kumulatiivset veamäära alates 2011. aastast ning see on olnud reservatsiooni tingi -
museks aasta tegevusaruannetes. See omakorda leevendab lõpetamise riske ja annab teavet kumulatiivsete sertifit -
seeritud kulude ülejäänud veataseme kohta (vt punkt 91).
Etappidesse jagamist käsitleti lõpetamise suunistes juba nende esmakordsel vastuvõtmisel. Projektide etappidesse 
jagamise eesmärk on kindlustada investeeringute jätkuvus programmitöö perioodide vahel, vähendada investeerin -
gute kunstlikku nõudlustsüklit (mis toob kaasa kõrgemad hinnad) seitsmeaastase programmitöö tsüklis ning tagada 
lõppeesmärgi saavutamine.
Komisjon on arvamusel, et lõpetamise suunised selgitavad adekvaatselt mittesuurprojektide etappidesse jagamise 
spetsiifilisi nõudeid ning et see ei muuda lõpetamisprotsessi keerulisemaks.
Mis puudutab rahastamisvahendeid, siis ei mõjuta komisjoni lõpetamise suuniste muutmise otsus määruse (EÜ) nr 
1083/2006 sätteid, mille kohaselt tuleb fondidest rahastamisvahenditeks antav toetus maksta hiljemalt 31. detsemb -
ril 2015. Seetõttu on suunistega antud vaid selgitused juba olemasolevatele eeskirjadele. Vt ka komisjoni vastused 
kontrollikoja 2015. aasta aruande punktile 6.45 ja 3. soovitusele.
Komisjoni vastus 86
Komisjoni ühine vastus punktidele 98 ja 99:
Komisjoni ühtekuuluvuse valdkonna lõpetamise suunistes välja toodud soovituslikud tähtajad aitavad erinevatel 
ametiasutustel oma tööga õigeks ajaks valmis jõuda.
Vastutus ülesannete nõuetekohase jaotamise ja koordineerimise tagamise eest riigi ametiasutustes lasub 
liikmesriikidel.
Komisjoni ühine vastus punktidele 100 ja 101:
Liikmesriikidele esitatud lõpetamist käsitlevas küsimuste ja vastuste dokumendis (küsimus 98) tunnistab komisjon 
seda ajalist vahet, millega korraldusasutused peavad rahastamisvahendite puhul arvestama, et sertifitseerimis- ja 
auditeerimisasutused saaksid oma töö õigeks ajaks lõpetada. Soovituse kohaselt võiks sertifitseerimisasutus saata 
oma viimase vahemakse nõude (sh lõpetamisel sertifitseeritavad kulud) auditeerimisasutusele 30. juuniks 2016, et 
vajalik auditeerimistöö saaks tehtud. Komisjon on selles küsimuses esitanud auditeerimisasutustele spetsiaalsed 
juhised, näiteks 2015. aasta septembris Riias toimunud auditeerimisvaldkonna ekspertide kohtumisel.
105
Komisjon pöörab juba eriti suurt tähelepanu varem esitatud veamäärade muutmise valideerimisele. Riskantsemate 
rakendusprogrammide puhul viiakse enne lõpetamist läbi spetsiaalne audit.
Kontrollikoda on analüüsinud komisjoni hinnangut veamääradele, mis avaldatakse riiklike ametiasutuste iga-aastas -
tes kontrolliaruannetes alates 2010. aastast.
107
Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 78 lõikega 6 sisalduvad rahaliste vahendite sissemaksed rahastamis -
vahenditesse komisjonile esitatavates maksetaotlustes. Komisjoni suuniste kohaselt peaksid need kulud alati audi -
tikogumis sisalduma. Lisaks, nagu kooskõlastatud auditi metoodikas sätestatud, võivad auditeerimisasutused teha 
rahastamisvahendite valdkondlikke auditeid, mis hõlmavad nii fondi ülesehitust kui ka projektide tegelikku raken -
damist, auditeerides tehingute valimit finantsvahendajate ja/või lõppsaajate tasandil. Auditeerimisasutused peavad 
lõpetamisdeklaratsioonide jaoks saavutama ja andma kindluse mitte ainult rakenduskavast rahastamisvahenditesse 
makstud osamakse seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, vaid ka selle osamakse kasutamise kohta lõppsaajate raken -
datavate alustehingute kaudu.
EAFRD puhul nõudis komisjon, et sertifitseerimisasutused kinnitaksid raamatupidamisarvestuse viimasel heakskiit -
misel rahastamisvahendite toetuskõlbulikud kulud.
Komisjon viitab oma vastusele punktis 100.
Komisjoni vastus 87
108
Maaelu arengu valdkonna puhul peaksid makse- ja sertifitseerimisasutused enne järgmiste maksete eraldamist 
kontrollima eelmiste osamaksete tegelikku kasutust. Lisaks tagavad määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 46 kehtesta -
tud põhjalikud aruandlusnõuded korrektse rakendamise ja nõuetekohase finantsjuhtimise.
Komisjoni ühine vastus punktidele 109 ja 110:
Riiklike ja rahvusvaheliste standarditega on ette nähtud, et ettemakse tehakse lepingu allkirjastamise järel. Seega 
on ettemakse tegemine tööde ja teenuste rakendamise käivitamise eelduseks.
111
Lepingulised ettemaksed on rahastamiskõlblikud vaid seni, kuni neid tehakse riiklike eeskirjade ja tavalise äritava 
kohaselt. Seetõttu ei ole tõenäoline, et nende osakaal on väga suur, ja kui on, siis on sellel turuolukorrast tulenev 
põhjus.
Komisjon on kindlaks määranud, et ettemakse on rahastamiskõlbulik vaid juhul, kui vastava rakenduse füüsiline 
väärtus on lõpetamisel ettemaksega vähemalt võrdne. Seda peaks kontrollima juba juhtimise kontrollitoimingute 
kaudu. Riiklikud ametiasutused peaksid kontrollima, et makseid tehtaks vahendite eraldamise otsuste alusel ning et 
maksed oleksid muudetud reaalseks tööks või teenuseks.
Seda küsimust selgitati juba programmitöö perioodil 2000–2006.
Auditeerimisasutuste poolt lõpetamisel tagatav auditi kindlus hõlmab samuti lepinguliste ettemaksete küsimust 
ning asjaolu, et korraldusasutused kontrollivad nende rahastamiskõlblikkust, ning seda tuletati kõikidele auditee -
rimisasutustele meelde 2016. aasta auditite kooskõlastamise kohtumisel ja 2016. aasta septembri auditeerimisvald -
konna ekspertide kohtumisel (vt punkt 113).
Komisjoni ühine vastus punktidele 114 ja 115:
Komisjon tuletab meelde, et riigiabimeetmetest teavitamise kohustus lasub liikmesriikidel ning et komisjoni otsus 
suurprojekti kohta ei ole otsus suurprojekti vastavuse kohta riigiabi eeskirjadele.
Riigiabi teatis on vajalik vaid piiratud arvu suurprojektide puhul (teatis ei ole nõutav näiteks juhul, kui riigiabi ei ole 
kaasatud või kui projekt kuulub grupierandi määruse või heakskiidetud abikava alla).
Lisaks tuleb eristada kohtuotsusele Leipzig-Halle eelnevat ja järgnevat olukorda ning programmitöö perioodide 
2007–2013 ja 2014–2020 vahelist olukorda.
Komisjoni vastus 88
Komisjon märgib ka, et regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat pidas ametlike talitustevaheliste konsultat -
sioonide raames konkurentsi peadirektoraadiga suurprojektide üle nõu juba enne 2012. aasta lõppu, kuigi mitte 
süstemaatiliselt.
Pärast otsust kohtuasjas Leipzig-Halle on regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat ning konkurentsi peadirekto -
raat tõhustanud koostööd suurprojektide taotluste hindamisel. Komisjon rõhutab, et viimastel aastatel ei ole olnud 
ühtegi suurprojekti, mille kohta komisjon oleks võtnud vastu ERFi või Ühtekuuluvusfondi rahastamist heaks kiitva 
otsuse ning mille kohta oleks hiljem riigiabi eeskirjade alusel vastu võetud negatiivne otsus. See näitab, et kehtesta -
tud koostöökorraldus toimib tegelikkuses hästi.
Järeldused ja soovitused
1. soovitus
Komisjon ei nõustu selle soovitusega.
Komisjonil ei ole praegu võimalik võtta ühtegi spetsiifilist kohustust 2020. aasta järgseks perioodiks tehtavate sea -
dusandlike ettepanekute suhtes.
Komisjon on juba teinud olulisi jõupingutusi Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta perioodi 
eeskirjade ühtlustamiseks nii iga aruandeaasta kui ka lõpetamise osas. Komisjon on võtnud ülesandeks jätkata 
fondide haldusnormide ühtlustamist nii terminoloogia kui ka heakskiitmise ja lõpetamise protsesside seisukohast, 
kui see aitab tõhustada ELi fondide haldamist ning toetab lihtsamat ja tõhusamat rakendamist liikmesriikides ja 
piirkondades.
Komisjon on seisukohal, et maaelu arengu ja ühtekuuluvuse valdkondade lõpetamiskorra ühtlustamine ei tohi kah -
justada ÜPP rakendamise järjepidevust. Kahe samba (EAGF ja EAFRD) vahel saavutatud sünergia säilitamise olulisust 
on seadusandja tunnistanud (määruse (EL) nr 1303/2013 põhjendus 43). ÜPP kummagi samba puhul ei sõltu vasta -
vuse kontrollimise menetlus iga-aastasest raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlusest.
Komisjoni ühine vastus punktidele 119 ja 120:
Maaelu arengu valdkonnas ei ole komisjon saanud liikmesriikidelt ühtegi kaebust ootuste lahknevuse kohta. Lõpe -
tamise menetlus kujutab endast finantsküsimuste lahendamist. See menetlus ei ole seotud vastavuse kontrollimise 
menetlusega.
Kohaldatavate õigusaktide kohaselt (määruse (EL) nr 1306/2013 artikkel 52) hõlmab vastavuse kontrollimise menet -
lus uurimise algatamisele eelnevat 24-kuulist perioodi. Liikmesriigid on süsteemi ülesehitusega tutvunud. Neid on 
teavitatud sellest, millist perioodi uurimised hõlmavad. Maaelu arengu valdkonnas rakendati varasema programmi -
töö perioodil finantskorrektsioone ka pärast perioodi 2000–2006 lõpetamist. Liikmesriikidel ei tekkinud küsimusi 
finantskorrektsiooni puudutavate otsuste ajastuse kohta.
3 „Ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) osas on juba saavutatud märkimisväärne koostoime tänu ÜPP esimese samba (Euroopa Põllumajanduse 
Tagatisfond – EAGF) ja teise samba (EAFRD) juhtimis- ja kontrollieeskirjade ühtlustamisele ja joondamisele. Tugev seos EAGFi ja EAFRD vahel peaks 
seetõttu alles jääma ja liikmesriikides juba loodud struktuurid peaksid säilima.“
Komisjoni vastus 89
121
ÜPP kulude, sealhulgas maaelu arengu valdkonna suhtes kehtestas seadusandja iga-aastase raamatupidamisarves -
tuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse ning vastavuse kontrollimise menetluse erinevuse perioodiks 2007–
2013 ja kinnitas seda perioodiks 2014–2020. Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise ning seaduslik -
kuse ja korrektsuse teemade eraldamine on osutunud tõhusaks ja mõjusaks.
122
Komisjon leiab, et sedavõrd spetsiifiline aruandlus programmitöö perioodi lõpetamise lõplike tulemuste kohta tervi -
kuna saab olla võimalik asjaomase peadirektoraadi aasta tegevusaruande kontekstis.
123
Komisjon viitab oma vastustele punktides 40 ja 54.
Ühtekuuluvuse valdkonnas antakse aasta tegevusaruannetes üksikasjalik ülevaade sisemistest protsessidest, mis 
on suunatud raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seotud riskide 
adekvaatse juhtimise tagamisele, võttes arvesse programmide mitmeaastast iseloomu ja asjakohaste maksete 
olemust. Sellega seoses on perioodi 2007–2013 kontrolli eesmärk tagada, et programmide kumulatiivne allesjäänud 
riskimäär ei ületaks kumulatiivselt 2%, tuginedes kõikidele kättesaadavatele audititulemustele. Perioodi 2014–2020 
puhul on määrusega ette nähtud iga-aastane raamatupidamisarvestuse kinnitamine ning vastavalt ka komisjo -
nipoolne iga-aastane seaduslike ja korrektsete kulude rühma heakskiitmine, samuti iga programmi rakendamise 
lõpparuande kinnitamine, mis on lõppmakse kinnitamise tingimuseks.
EAFRD puhul on seadusandja näinud nii perioodi 2007–2013 kui ka 2014–2020 jaoks ette lõpetamise menetluse, 
mis põhineb iga-aastase raamatupidamisarvestuse kontrollimisel ja heakskiitmisel ning sisaldab võimalust finants -
korrektsioonide rakendamiseks vastavuse kontrollimise menetluse kaudu, mis toimub pärast lõppmakse tasumist. 
Aasta tegevusaruannetes kajastatakse jätkuvalt teavet maaelu arengu meetmete tulemuslikkuse kohta ning antakse 
aru nõuete täitmise kohta, mis põhineb iga-aastase raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menet -
lusel ning vastavuse kontrolli tulemustel.
Komisjonil ei ole praegu võimalik võtta ühtegi spetsiifilist kohustust 2020. aasta järgseks perioodiks tehtavate sea -
dusandlike ettepanekute suhtes.
125
Maaelu arengu valdkonnas on komisjon kehtestanud protsessid, mis on suunatud raamatupidamisarvestuse aluseks 
olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seotud riskide adekvaatse juhtimise tagamisele, võttes arvesse 
programmide mitmeaastast iseloomu ja asjakohaste maksete olemust ning pidades silmas eesmärki, et ELi eelarve 
allesjäänud riskimäär ei tohi ületada 2%.
Kulude seaduslikkust ja korrektsust kontrollitakse vastavuse kontrollimise menetluse ajal, mis viiakse läbi 
lõpetamismenetlusest eraldi ja sõltumatult. Vastavuse kontrollimise menetluse tulemusena rakendatakse 
finantskorrektsioone.
Kehtiva õigusraamistiku kohaselt võib vastavuskontrolli käsitlevaid otsuseid endiselt teha ka pärast programmitöö 
perioodi lõppemist.
Komisjoni vastus 90
Komisjoni ühine vastus punktidele 126 ja 127:
Perioodi 2007–2013 puhul puudub komisjonil tõepoolest õiguslik alus siduda lõpetamisel tehtav lõppmakse tegelike 
saavutustega programmi / prioriteetsete suundade tasandil.
Tõsiasi, et tulemuslikkuse ja maksete vahel puudub otsene regulatiivne side, ei tähenda seda, et programmide ede -
nemise ja tulemuslikkuse hindamist ei toimu.
Perioodi 2014–2020 puhul loob kehtestatud tulemusraamistik maksete ning väljundite ja tulemuste saavutamise 
vahele sideme prioriteetsete suundade tasandil.
2. soovitus
Komisjon ei nõustu selle soovitusega.
Komisjonil ei ole praegu võimalik võtta ühtegi spetsiifilist kohustust 2020. aasta järgseks perioodiks tehtavate sea -
dusandlike ettepanekute suhtes.
Ühtekuuluvuse valdkonna puhul sisaldavad programmitöö perioodiks 2014–2020 kehtestatud eeskirjad kontrollikoja 
poolt mõlemas taandes nimetatud meetmeid.
Mis puudutab tulemusi käsitleva soovituse teist osa, siis on ühissätete määruse artikli 22 lõikega 7 komisonile juba 
antud õigus rakendada finantskorrektsioone, kui komisjon teeb kindlaks olulise vajakajäämise tulemusraamistikus 
sätestatud selliste eesmärkide saavutamisel, mis seonduvad finants- ja väljundnäitajate ning rakendamise olulisi -
mate etappidega.
Komisjon leiab, et eri poliitikavaldkondade täiendav ühtlustamine ei tohiks kahjustada sünergiat, mis on saavutatud 
kahe ÜPP fondi – EAGF ja EAFRD – haldamisel. Kahe samba (EAGF ja EAFRD) vahel saavutatud sünergia säilitamise 
olulisust on seadusandja tunnistanud (määruse (EL) nr 1303/2013 põhjendus 44).
3. soovitus
Komisjon ei nõustu selle soovitusega.
Komisjon jätkab eelarvepädevate institutsioonide läbipaistvat teavitamist programmi rakendamisest, sealhulgas 
lõpetamise tulemustest. Tal ei ole praegu siiski võimalik võtta ühtegi spetsiifilist kohustust 2020. aasta järgseks 
perioodiks tehtavate seadusandlike ettepanekute suhtes.
4 „Ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) osas on juba saavutatud märkimisväärne koostoime tänu ÜPP esimese samba (Euroopa Põllumajanduse 
Tagatisfond – EAGF) ja teise samba (EAFRD) juhtimis- ja kontrollieeskirjade ühtlustamisele ja joondamisele. Tugev seos EAGFi ja EAFRD vahel peaks 
seetõttu alles jääma ja liikmesriikides juba loodud struktuurid peaksid säilima.“
Komisjoni vastus 91
129
Komisjon on kohustatud järgima seadusandja poolt vastu võetud kehtivat õigusraamistikku.
Kahe perioodi kattumine on vajalik, kuna paljude tegevuste rakendamine võtab mitu aastat ning iga programmitöö 
periood hõlmab alati nii käivitamis- kui ka lõpetamisetappi.
Komisjoni talitused on julgustanud liikmesriike suurendama lõpetamisega seotud ressursse ning kasutama selleks 
perioodidel 2007–2013 või 2014–2020 eraldatud tehnilist abi.
Lõpetamisprotsess algas ettevalmistusega enne toetuskõlblikkuse perioodi lõppu ning jätkus täie hooga kohe 
pärast toetuskõlblikkuse perioodi lõppemist. Liikmesriikidele anti programmide rakendamiseks tõepoolest kaks 
lisa-aastat (perioodi 2014–2020 programmide puhul kolm aastat). See võimaldab mitmeaastaste projektide rakenda -
mise vajadust arvestades programme paremini juhtida ja rakendada, asjaomaste asutuste töökoormust vähendada 
ning perioodidevahelist üleminekut sujuvamaks muuta.
130
Komisjon on kindlalt veendunud, et toetuskõlblikkuse perioodide kattuvuse kõrvaldamine toob kaasa vähemate 
poliitikameetmete rakendamise.
131
Maaelu arengu valdkonna lühemat perioodi saab selgitada sellega, et sertifitseerimise ning raamatupidamisarves -
tuse heakskiitmise ja kinnitamise menetlus on kehtinud juba enam kui kümme aastat, ning üldiselt võib öelda, et 
sertifitseerimis- ja makseasutused saavad nõuetest aru.
Komisjon usub, et halduskoormuse leevendamise ning kulude seaduslikkuse ja korrektsuse tagamise vahel peab 
valitsema tasakaal.
4. soovitus
Komisjon ei nõustu selle soovitusega.
Komisjon on kindlalt veendunud, et toetuskõlblikkuse perioodide kattuvuse kõrvaldamine toob kaasa vähemate 
poliitikameetmete rakendamise, vähendab tõenäosust, et otsused mitmeaastaste projektide kohta tehakse raken -
dusperioodi viimasel aastal, kuna see suurendaks halduskoormust, ning tekitab segadust ühelt perioodilt teisele 
ülemineku ajal. EAFRD puhul avaldaks see ebasoodsat mõju mitmeaastaste keskkonnakohustuste või mitmeaastas -
tel äriplaanidel põhinevate alustavate ettevõtete projektide sujuvale rakendamisele.
Komisjoni vastus 92
133
Komisjon leiab, et kõikide lõpetamisega seotud olulisemate valdkondade jaoks on tähtajad kindlaks määratud.
Ühtekuuluvuspoliitika puhul on lõpetamisega seotud peamised valdkonnad rakendamine (käsitletakse rakendamise 
lõpparuandes), kulude seaduslikkus ja korrektsus (käsitletakse lõpetamisdeklaratsioonis ja lõplikus kontrolliaru -
andes) ning lõplik kuluaruanne. Nende valdkondade tähtajad on esitatud määruses. Täpsemalt on komisjonil viis 
kuud aega, et esitada liikmesriikidele oma arvamus rakendamise lõpparuande ja lõpetamisdeklaratsiooni sisu kohta. 
Perioodi 2007–2013 suurprojektide puhul jääb heakskiitmise ootele vähem kui 2% projektidest.
Maaelu arengu valdkonna puhul on peamised tähtajad (nt lõpetamisdokumentide esitamine, lõppmaksed) välja 
toodud õigusaktides. Mõni tähtaeg ei ole siiski täpselt välja toodud, mis jätab piisavalt aega selleks, et tagada kor -
rektse lõpetamisotsuse vastuvõtmine ja ELi eelarve kaitsmine.
5. soovitus
Komisjon märgib, et see soovitus on suunatud liikmesriikidele.
6. soovitus
Komisjon on soovitusega nõus.
Komisjon menetleb praegu veel tegemata otsuseid perioodi 2007–2013 suurprojektide kohta, mille vastuvõtmine 
on kavandatud 2016. aasta lõppu. Toimingud suurprojekte puudutavate otsuste vastuvõtmise jaoks on kehtestatud 
ja vastuvõtmine peaks toimuma kolme kuu jooksul, nagu on määruses sätestatud. Perioodi 2007–2013 suurprojekti -
dest on heaks kiitmata vähem kui 2%.
Programmitöö perioodi 2014–2020 puhul on komisjon suurprojektide menetlemist kiirendanud ning need kiide -
takse praegu heaks keskmiselt 110 päeva jooksul.
Komisjoni ühine vastus punktidele 134 ja 135:
Üldiselt ei saa lõpetamise suuniseid käsitleda täiendavate nõuetena, sest nende eesmärk on selgitada komisjoni 
arusaama rakendatavatest sätetest ning komisjoni ootusi. Suunistega antakse liikmesriikidele ka soovitusi, mille 
järgimine peaks lihtsustama lõpetamisprotsessi. Liikmesriikide jaoks tagavad need suunised õigusnormide parema 
järjepidevuse ja läbipaistvuse ning pakuvad seeläbi kindlust, et komisjoni lõpetamisnõudeid on järgitud.
Komisjon märgib, et kontrollikoja meelest on sellised selgitused kasulikud ja asjakohased näiteks allesjäänud riski -
määra puhul (vt punktid 123 ja 135).
Komisjon on selgitanud oma seisukohta perioodi 2007–2013 üldmääruse artikli 78 lõikes 6 toodud juriidilise võima -
luse suhtes arvestada rahastamisvahendite toetuskõlblikke kulusid lõpetamisel. Vt komisjoni vastus kontrollikoja 
2015. aasta aruande 3. soovitusele.
Komisjon viitab ka oma vastusele punktis 89.
Komisjoni vastus 93
Komisjon on arvamusel, et lõpetamise suunised selgitavad adekvaatselt mittesuurprojektide etappidesse jagamise 
spetsiifilisi nõudeid ning see ei muuda lõpetamisprotsessi keerulisemaks.
137
Komisjon leiab, et sisemised ettevalmistused lõpetamiseks kulgevad vastavalt graafikule, tagades sellega lõpetamis -
protsessi sujuvuse.
Vastutus ülesannete nõuetekohase jaotamise ja koordineerimise tagamise eest riigi ametiasutustes lasub 
liikmesriikidel.
138
Komisjon rõhutab, et perioodi 2007–2013 lõpetamise puhul leevendab iga-aastaste kontrolliaruannete koostamine 
ja finantskorrektsioonide rakendamine liikmesriikide esitatud lõplike veamäärade alusetu vähendamise ohtu, kui 
allesjäänud veamäärad ületavad olulisuse piirmäära. Komisjon analüüsib ja valideerib põhjalikult auditeerimisasu -
tuste poolt igal aastal ja lõpetamisel esitatud veamäära. Seda protsessi kontrollib igal aastal kontrollikoda.
Komisjoni ühine vastus punktidele 139 ja 140:
Tuleb märkida, et vaid piiratud arvu suurprojektide puhul on riigiabi teatis vajalik (teatis ei ole nõutav näiteks juhul, 
kui riigiabi ei ole kaasatud või kui projekt kuulub grupierandi määruse või heakskiidetud abikava alla).
Komisjon viitab vastusele, mille ta on andnud eriaruandes nr 24/2016 esitatud 4. soovitusele.
Suurprojektide riigiabi eeskirjadele vastavuse kinnitamise küsimuses ei olnud komisjon soovitusega nõus, kuna 
leiab, et see läheb vastuollu komisjoni eesmärkidega, mida tahetakse saavutada liikmesriikidele 2012. aastal antud 
suunistega, mille kohaselt ei tuleks projekte, mille kohta tehti otsus enne seda kuupäeva, süstemaatiliselt uuesti 
kontrollida (jättes teavitamise või mitteteavitamise liikmesriikide otsustada), ning liikmesriikidele ja toetusesaajatele 
tuleks tagada stabiilsus selliste projektide menetlemisel.
141
Maaelu arengu valdkonna puhul on komisjon teadlik sellest, et nagu mis tahes muu makseasutuse poolt hallatava 
meetme puhul, on ka rahastamisvahendite puhul olemas risk, et deklareeritakse toetuskõlbmatuid kulusid.
Komisjon rõhutab siiski, et ta hoiatas liikmesriike võimalike eeskirjadevastaste kulude eest juba eelmistes auditites.
Garantiifondide lõpetamisega seotud auditid on juba kavandatud ja võivad vajaduse korral kaasa tuua 
finantskorrektsioone.
Rahastamisvahendite ja lepinguliste ettemaksetega seotud kulude toetuskõlblikkuse küsimustes on lõpetamise 
kindlust tagavad spetsiaalsed selgitused riiklikele ametiasutustele juba edastatud.
Ühtekuuluvuse valdkonna puhul viitab komisjon oma vastustele punktides 100 ja 107.
Komisjoni vastus 94
7 . soovitus
Komisjon on soovitusega nõus.
Rahastamisvahendite ja lepinguliste ettemaksetega seotud kulude toetuskõlblikkuse küsimustes on lõpetamise 
kindlust tagavad spetsiaalsed selgitused programmiasutustele juba edastatud.
KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
Sündmus Kuupäev
Auditiplaani vastuvõtmine / auditi algus 15.9 .2015
Aruande projekti ametlik saatmine komisjonile (või mõnele teisele auditeeritavale) 13.10.2016
Aruande lõplik vastuvõtmine peale ärakuulamismenetlust 14.12.2016
Komisjoni (või mõne teise auditeeritava) vastuste saamine kõigis keeltes 25.1 .2017
Programmitöö perioodi lõpus tuleb ühtekuuluvuse ja 
maaelu arengu programmid lõpetada ja rahaliselt 
tasaarvestada. Nii komisjonil kui ka liikmesriikidel on 
lõpetamisprotsessis oma kindlad ülesanded. Käesolevas 
auditis uuris kontrollikoda, kas lõpetamise aluseks olevad 
eeskirjad ja menetlused võimaldavad komisjonil ja 
liikmesriikidel programmid mõjusalt ja õigeaegselt 
lõpetada. Kokkuvõttes leidis kontrollikoda, et komisjoni 
poolt ühtekuuluvuse ja maaelu arengu valdkondades 
perioodi 2007–2013 lõpetamiseks koostatud suunised 
võimaldavad liikmesriikidel lõpetamiseks mõjusalt 
valmistuda, kuid leiti ka teatud puudusi ja riske, millega 
tuleb tegeleda lõpetamisprotsessi käigus. Kontrollikoda 
annab ka soovitusi 2020. aastale järgneva perioodi 
õigusraamistiku ettevalmistamiseks.
EUROOPA
KONTROLLIKODA