ET Euroopa Liidu Teataja C 286/12

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2013/C 286/05

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse kohta vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

„BORNHEIMER SPARGEL” / „SPARGEL AUS DEM ANBAUGEBIET BORNHEIM”

EÜ nr: DE-PGI-0005-0803-17.03.2010

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus

„Bornheimer Spargel” / „Spargel aus dem Anbaugebiet Bornheim”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Saksamaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul.

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Toode „Bornheimer Spargel” / „Spargel aus dem Anbaugebiet Bornheim” – edaspidi loetavuse huvides „Bornheimer Spargel” – on Asparagus officinalis. Bornheimi piirkonnas saadakse põhiline saak spargli 4.–10. kasvuaastal. Toodet „Bornheimer Spargel” pakutakse müügiks kooritult või koorimata. Sparglit kooritakse kas käsitsi või sparglikoorimismasinaga. Valgete ja roheliste sparglite pikkus tohib olla kuni 22 cm ja mitte alla 16 cm. Spargel, mis kannab nimetust „Bornheimer Spargel”, peab olema kindla kujuga (püstine (kergelt kaardus võrsed on lubatud), terve, kinnise tipuga). Lisaks peab spargel olema õrna tekstuuriga. Spargel peab olema võõra lõhna ja maitseta, ilma näriliste või putukate tekitatud kahjustusteta ning mullast ja muudest jääkidest puhas. Sparglit töödeldakse (ka otseturustamisel tootjalt tarbijale) UNECE-standardi FFV04 (Asparagus) järgi.

Toote „Bornheimer Spargel” eripära peitub ühelt poolt selle tüüpilises, tugevas ja vürtsikas maitses ning värskuses ja teiselt poolt selle õrnas tekstuuris.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toote „Bornheimer Spargel” tootmine alates kasvatamisest kuni saagikoristuseni peab toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Värskuse ja õrna tekstuuri säilimiseks hoitakse murtud sparglit vahetult pärast koristamist jäävees, et sparglit kiiresti jahutada. Seejärel sorditakse spargel pikkuse ja kvaliteedi järgi. Sparglit hoitakse temperatuuril 1–2 °C ja kõrge õhuniiskuse juures. Vees hoidmine ei tohi kesta kauem kui kuus tundi.

Tootja ei tohi jahutusahelat katkestada. Kõigi pakendite sisu peab olema ühesugune, st iga pakend peab sisaldama võrdväärse kvaliteedi, värvuse ja suurusega Bornheimi sparglit. Lisaks sellele peab pakendi sisu nähtav osa esindama kogu pakendi sisu.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta

—

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kasvatuspiirkond asub soodsa kliimaga piirkonnas Reini ajaloolise jõesängi alam- ja keskjooksul (Kölner Bucht). Täpsemalt asub kasvatuspiirkond Reini jõe läänekaldal, Bonnist põhja pool ja Kölnist lõuna pool mägedevahelises katlas, mis paikneb idas Reini teisel kaldal kõrguva Reini Kiltkivimäestiku ja läänes looduspargi „Kottenforst-Ville” küngaste vahel. See ala hõlmab Bornheimi haldusüksust ja piirnevate valdade osasid, nimelt haldusüksust Alfter ning linnasid Brühl, Wesseling ja Bonn. Piirkond paikneb järgmiselt:

põhjas lõpeb kasvatuspiirkond Brühli lossipargi juures ja kulgeb seejärel mööda Brühli maanteed kuni Wesseling-Berzdorfini. Sealt edasi jookseb piir piki Rodenkircheneri tänavat kuni Wesseling-Keldenichini. Seejärel teeb piir väikese jõnksu üle „Gut Eichholzi” ja kulgeb edasi idasuunas piki „Kraftstoffwerks Shelli” kuni Wesseling-Urfelder Aueni. Idapiir kulgeb Wesseling-Urfelder Auest piki Reini ülesvoolu kuni Bonni linnani, st kuni Bonn-Graurheindorfi linnaosa ja Bonni vahelise piirini. Lõunapiir jookseb edasi piki kasvatuspiirkonna juurde kuuluvate linnaosade Bonn-Graurheindorf, Bonn-Buschdorf, Bonn-Tannenbusch, Bonn-Dransdorf ja Bonn-Messdorf piire kuni linnaosadeni Bonn-Lessenich ja Alfter-Oedekoven ning pöördub seejärel läände. Läänes läheb kasvatuspiirkonna piir mööda järgmisi tänavaid: Alfterer Straße, Gielsdorfer Weg, Pelzstraße, Kronenstraße, Roisdorfer Weg. Tänava Roisdorfer Weg lõpus järgib geograafilise piirkonna piir Bornheimi linna piiri, alguses lääne suunas, seejärel põhja suunas kuni Bornheimi ja Brühli vahelise piirini. Geograafilise piirkonna piir pöördub koos selle haldusüksuse piiriga ida poole kuni tänavani Walberberger Straße (teine ametlik tähistus teedekaardil on L 183). Seejärel läheb piirkonna piir mööda L 183 kuni ristub tänavaga Pingsdorfer Straße ja järgib seda kirde suunas kuni Brühli lossini.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Kliima – Bornheimi linn asub soodsa kliimaga piirkonnas suurlinnade Kölni ja Bonni vahel. Reini org algab Bonnist lõuna pool pärast Reini Kiltkivimäestikust läbimurdmist ja ulatub kuni Kölni madalikuni. Madalikku piiravad idas Siebengebirge ja ringkonna Bergisches Land keskmäestik ning läänes looduspargi „Kottenforst-Ville” mäekingud. Mägedevaheline asend idas ja läänes annab Reini jõe tasandikule eriliselt kaitstud asendi. Seepärast on ilmastikutingimused puu- ja köögivilja kasvatamiseks eriti soodsad. Kliimat iseloomustab suhteliselt kõrge aasta keskmine temperatuur ja piisav sademetehulk. Nii algab kasvuperiood siin selgelt varem ja lõpeb hiljem kui naaberaladel.

Muld – toote „Bornheimer Spargel” puhul on ainulaadne selle asukoht Reini ajaloolise jõesängi alam- ja keskjooksul. Muld on siin Vana Reini meandri ümbruses liivane ning savikihi paljanditega. Tänu mulla suurele liivasisaldusele soojeneb muld varakult ning liivasegune savi varustab sparglit hästi toitainetega.

Inimtegurid – oma erilisuse ja tuntuse võlgneb toode „Bornheimer Spargel” selle piirkonna sparglikasvatajate suurepärasele oskusteabele. Juba 1943. aastal ilmunud ajalehes „Westdeutschen Beobachter” kiideti nende oskusi. Seal mainiti, et asjatundja võib Bornheimi sparglit kergesti teistest sparglitest eristada, sest Bornheimis kasvatati tol ajal sparglit peamiselt vanema meetodi järgi, mille kohaselt ei torgatud sparglit nii sügavale, nagu seda tehti uuema Mainzi meetodi järgi. Seepärast ei olnud spargel nii puine. Tänapäeval jätkatakse ka moodsate kasvatusmeetodite puhul traditsiooniliste teadmiste kasutamist, kuna kasvatajatel on tänu pikale traditsioonile teada, millised alad piirkonnas sobivad eriti hästi spargli kasvatamiseks.

5.2. Toote eripära

Geograafilise piirkonna soodne asend Kölni madalikul võimaldab sparglivõrsete kiiret kasvu kevadel. Selline kasvuspurt annab sparglivõrsetele õrna tekstuuri ja mahlasuse.

Toodet hinnatakse väga kõrgelt. Maine on kujunenud toote pika ajaloo vältel ja seda tõendavad ajaloolised allikad.

Juba Rooma ajal oli Bornheim teada tuntud puu- ja köögiviljakasvatamise piirkond Rooma kolooniate Colonia bonnensis ja Colonia agrippina (tolleaegsed Bonn ja Köln) jaoks. Roomlased tõid Reini kallastele ka spargli ja teadmised selle kasvatusest.

Bornheimi spargli kasvatamisel on peaaegu 300aastne ajalugu. Vanades ülestähendustes räägitakse vagadest nunnadest, kes kasvatasid sparglit juba 1719. aastal Alfteris Püha Anna kloostri (Annenkloster) taga. Umbes 1769. aastal lasid krahvkonna valitsejad kogu Bornheimi ümbruse spargli üles osta ja oma Kölni õukonna Dycki lossi tuua. Juba 1840. aastal käis mitusada Borheimist ja ümberkaudsetest küladest pärit talumeest regulaarselt jalgsi Kölnis turul ja müüsid sealsetel turgudel köögivilja, eelkõige sparglit.

Sparglikasvatus Bornheimi piirkonnas kasvas oluliselt, kui 20. sajandi alguses halvas viinapuutäi levik seni peamiseks tegevuseks olnud veinikasvatuse.

„Seeheimer Kreises” (Saksamaa sotsiaaldemokraatide partei (SPD) pikaajaline töörühm) kodulehel leiab pealkirja all „Mit der MS Beethoven nach Unkel” (Laevaga MS Beethoven Unkelisse) märkuse, et kõnealuse töörühma väljasõitudel söödi tavaliselt Bornheimi sparglit. See näitab Bornheimi spargli suurt tuntust ka poliitikaringkondades juba 1988. aastal.

Igal aastal peetakse ajakirjanduse ja avalikkuse suurel osavõtul Bornheimi sparglipidu, millega tähistatakse Bornheimi spargli hooaja algust. Peo käigus kroonitakse ka sparglikuninganna. 11. mai 2010. aasta ajaleht Bonner Rundschau kirjutab artiklis „Spargelfest: Bornheimer „Kö” wird zur Festmeile”) („Sparglipidu: tänavapidu Bornheimi peatänaval”), et Bornheimi spargel on midagi väga erilist. Samas artiklis kiidab linnapea spargli- ja tervisepäeva: „Tervisepäeval on sparglipeoga palju ühist! Tervislik ja lisaks veel hästi maitsev kohalik köögivili aitab igati kaasa hea tervise ja üldise enesetunde säilimisele.”

Bonni ajalehe „Generalanzeiger” veebisaidil märgitakse ühes 14. mai 2007. aastal ilmunud artiklis, et Bornheimi spargli järgi on suur nõudmine ja et sparglipidu oli seotud ka Euroopa-ideega. Lisaks linnapeale osalesid sellel ka Euroopa Parlamendi saadik Hieronymi ja Euroopa riikide konsulid. Pildiallkiri kõlab „Euroopa ja spargel – atraktiivsed mõlemad”. Selline toote ja kontinendi samastamine näitab, milline tohutu tähtsus on Bornheimi sparglil piirkonna jaoks.

Teise ajaleheartikli „Augenweide und Gaumenfreude” (Silmailu ja maitsenauding) kohaselt reklaamisid mõlemad naaberlinnad Brühl ja Bornheim 2008. aastal ennast ühes piirkonda tutvustavas turismiprospektis logoga „Brühl und Bornheim – immer eine Spargellänge voraus” (Brühl ja Bornheim – alati üks sparglipikkus eespool). See näitab, et mõlemad linnad hoiavad kõrgel Bornheimi spargli mainet. Sama logo kasutab ratturite reisijuht „Die Bonner Burgenrunde”.

Üks 19. mail 2006 ilmunud ajaleheartikkel kandis pealkirja „Brühl-Bornheimer Spargel als Spitzenprodukt” (Brühli ja Bornheimi spargel on tipptoode).

Teises ülevaates, kus viidati Bornheimi kesklinna tugevate külgede ja kitsaskohtade analüüsile, jõuti järelduseni, et spargel on Bornheimi kohalik eripärane toode. Reini Loodusparki tutvustavas väljaandes „Kostbarkeiten der Region aus Brühl & Bornheim (2009)” (Brühli ja Bornheimi piirkonna hõrgutised) omistatakse Bornheimi sparglile Reini madaliku kõige tuntuma toote tiitel. Samas on ka märgitud, et Bornheimi spargel on kogu riigis gurmaanide poolt hinnatud.

14. märtsi 2012. aasta ajalehes on avaldatud Bornheimi linnaisade soov, anda linnale ametlik nimi Bornheim – sparglilinn. See annab tunnistust väga heast mainest, mis Bornheimi sparglil linnavalitsuse arvates on.

Bornheimi spargli mainet kinnitab ka hinnavõrdlus. Saagikoristusperioodi 2009–2011 kohta (vastavalt aprillist juunini) tehtud hinnavõrdlusest selgub, et Bornheimi spargli hind oli enam kui 10 % kõrgem „Deutscher Spargel” märgistusega sparglist.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Tootele eriliselt omane, tugevalt vürtsine maitse on tingitud selle kasvukoha erilistest mulla- ja kliimatingimustest. Liivane muld soodustab ühtlast kasvu. Mullaaluses savikihis peituvad mineraalid. Võrsete eriline värskus ja õrn tekstuur on saadud tänu geograafilise piirkonna sobilikule mullale ja spargli koristusjärgsele töötlemisele (mitte rohkem kui kuus tundi vees hoidmist).

Eriti head maitseomadused, kohalike sparglikasvatajate suured traditsioonilised teadmised ja toote pikk ajalugu on toonud Bornheimi sparglile silmapaistva tuntuse.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

3. juuli 2009. aasta väljaandes Markenblatt, 27. köide, 7a-aa osa, lk 12.

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/6200

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) Vt joonealust märkust 2.