26.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma, kas käitumisjuhendi asemel oleks mõistlik vastu võtta agressiivsete maksualaste kokkulepete ja madalate maksumäärade raamistik (FATAL), mille tekst oleks järgmine. A. Ilma et see piiraks liikmesriikide ja liidu pädevusvaldkondi, käsitletakse käesolevas raamistikus meetmeid, mis mõjutavad või võivad oluliselt mõjutada äritegevuse asukohta liidus ning üksikisiku sissetuleku ja kapitali ümberpaigutamist (üksikisiku maksustamise kord). Äritegevus hõlmab ka kõiki kontsernisiseseid tegevusi. Raamistikku kuuluvad maksumeetmed hõlmavad nii õigus- ja haldusnorme kui ka haldustavasid. B. Maksumeetmeid, mille tulemusel kohaldatakse palju madalamat tegelikku maksumäära, sealhulgas nullmäära, kui see, mida kõnealuses liikmesriigis üldiselt kohaldatakse, või maksumäära, mis on madalam kui minimaalne tegelik maksumäär, milles on kokku lepitud maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise kaasavas raamistikus või rahvusvahelisel foorumil, kus EL on esindatud, tuleb punktis A sätestatud kohaldamisala piires käsitada potentsiaalselt kahjulikuna ja need on seega käesoleva käitumisjuhendiga reguleeritud (lävendkriteerium). Maksumäär võib tuleneda nominaalsest maksumäärast ja/või maksustatavast väärtusest või muust asjakohasest tegurist, mis määrab tegeliku maksumäära. Meetmete kahjulikkust hinnates tuleks muu hulgas arvesse võtta järgmist: 1. kas kasu saavad ainult mitteresidendid või saadakse seda seoses mitteresidentidega tehtud tehingutega; või 2. kas saadav kasu on siseturust eraldatud, nii et see riigi maksubaasi ei mõjuta; või 3. kas soodustusi antakse ka ilma tegeliku majandustegevuseta ja ilma sisulise majandusliku kohalolekuta maksusoodustusi pakkuvas liikmesriigis, nagu on määratlenud Euroopa Komisjon ja tuginedes proportsionaalsele sisunõudele, mis progresseerub vastavalt asjaomases liikmesriigis suurenevale tulule. Sellega seoses pööratakse eritähelepanu intellektuaalomandiga seotud korrale; 4. kas rahvusvahelise äriühingute grupi tegevuste puhul kasumi kindlaksmääramise reeglid erinevad rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtetest, eelkõige reeglitest, milles on kokku leppinud OECD; või 5. kas maksumeetmed ei ole piisavalt läbipaistvad, sealhulgas juhul, kui õigussätteid on muudetud haldustasandil mitteläbipaistval viisil leebemaks. C. Punktis A sätestatud kohaldamisala piires tuleb üksikisiku tulumaksu ja kapitalimaksu sooduskordi, mille alusel kohaldatakse palju madalamat tegelikku maksumäära, sealhulgas nullmäära, kui see, mida kõnealuses liikmesriigis üldiselt kohaldatakse, käsitada potentsiaalselt kahjulikuna ja need on seega käesoleva käitumisjuhendiga reguleeritud. Kohaldamisala võib hõlmata ja hinnata võib ka üldiseid üksikisiku tulumaksu ja varamaksu süsteeme, mis tekitaksid ühtsel turul moonutusi. Kahjulike maksumeetmete kehtestamisest hoidumine ja kahjulike maksumeetmete kaotamine Kahjulike maksumeetmete kehtestamisest hoidumine D. Liikmesriigid kohustuvad mitte kehtestama uusi maksumeetmeid, mis on käesoleva raamistiku tähenduses kahjulikud. Seetõttu järgivad liikmesriigid edasise poliitika kindlaksmääramisel raamistiku aluseks olevaid põhimõtteid ning võtavad uute maksumeetmete kahjuliku mõju hindamisel arvesse punktides E–I osutatud läbivaatamisprotsessi. Kahjulike maksumeetmete kaotamine E. Liikmesriigid kohustuvad vaatama oma kehtivad seadused ja väljakujunenud tavad läbi, võttes arvesse raamistiku aluseks olevaid põhimõtteid ja punktides E–I kirjeldatud läbivaatamisprotsessi. Vajaduse korral teevad liikmesriigid neis seadustes ja tavades muudatusi, et kõrvaldada kõik kahjulikud meetmed niipea kui võimalik, võttes arvesse läbivaatamisprotsessijärgseid nõukogu ja komisjoni arutelusid. Läbivaatamisprotsess Vajaliku teabe esitamine F. Läbipaistvuse ja avatuse põhimõtte kohaselt teavitavad liikmesriigid üksteist ja komisjoni olemasolevatest ja kavandatavatest maksumeetmetest, mis võivad kuuluda raamistiku kohaldamisalasse. Eelkõige kutsutakse liikmesriike üles esitama teise liikmesriigi taotlusel teavet kõigi maksumeetmete kohta, mis tõenäoliselt kuuluvad raamistiku kohaldamisalasse. Kui kavandatud maksumeetmed vajavad parlamendi heakskiitu, ei ole sellist teavet vaja anda enne, kui meetmed on parlamendile teatavaks tehtud. Süsteemidest ja kordadest, mida raamistiku kohaldamisalas hinnatakse, tuleks Euroopa Parlamenti teavitada. Kahjulike meetmete hindamine G. Iga liikmesriik võib taotleda võimalust arutada ja kommenteerida teise liikmesriigi maksumeedet, mis võib kuuluda raamistiku kohaldamisalasse. Nii on võimalik hinnata, kas need meetmed on kahjulikud, arvestades nende võimalikku mõju liidus. Hindamisel võetakse arvesse kõiki punktides B ja C nimetatud tegureid. H. Ka nõukogu rõhutab, et hindamisel tuleb hoolikalt analüüsida, milline on maksumeetmete mõju teistele liikmesriikidele, võttes muu hulgas arvesse seda, kuidas asjaomast tegevust kogu liidus tegelikult maksustatakse. Kui maksumeetmeid kasutatakse kindlate piirkondade majandusarengu toetamiseks, hinnatakse, kas meetmed on proportsionaalsed ja aitavad eesmärke saavutada. Selle hindamisel pööratakse eritähelepanu äärepoolseimate piirkondade ja väikesaarte eripäradele ja piirangutele, kahjustamata seejuures liidu õiguskorra, sealhulgas siseturu ja ühise poliitika terviklikkust ja sidusust. Hindamisel võetaks arvesse punktis B määratletud progressiivseid sisulise majandusliku kohalolu miinimumnõudeid. Menetlus I. Nõukogu ja komisjon loovad ühiselt töörühma, kes hindab maksumeetmeid, mis võivad kuuluda käesoleva raamistiku kohaldamisalasse, ja jälgib meetmete kohta teabe esitamist. Nõukogu kutsub kõiki liikmesriike ja komisjoni üles nimetama rühma – kelle eesistujaks on liikmesriigi esindaja – kõrgetasemelise esindaja ja tema asetäitja. Korrapäraselt kogunev rühm valib välja ja vaatab läbi maksumeetmed, mida hinnatakse vastavalt punktide E–G sätetele. Rühm annab hinnatud meetmete kohta korrapäraselt aru. Aruanded edastatakse arutamiseks nõukogule ja avaldatakse, kui nõukogu nii otsustab. Dokumendid tuleks taotluse korral edastada parlamendile ja avalikustada, kui hindamisprotsess on lõppenud. Täitmise tagamine J. Kui mõni liikmesriik korda, mis on raamistiku kohaselt hinnatud kahjulikuks, kahe aasta jooksul ei kaota, on teistel liikmesriikidel õigus rakendada vastumeetmeid, mis vähendaksid maksustamise vältimise stiimuleid ja mille hulka kuuluvad eelkõige: a) keeld kulusid maha arvata; b) maksude kinnipidamise meetmed; c) osalusega seotud erandi piiramine; d) dokumenteerimise erinõuded, eelkõige seoses siirdehindadega; Geograafiline laiendamine K. Nõukogu peab soovitavaks, et kahjulike maksumeetmete kaotamise põhimõtted võetaks vastu võimalikult suurel geograafilisel alal. Selleks kohustuvad liikmesriigid soodustama nende vastuvõtmist kolmandates riikides; ühtlasi kohustuvad nad edendama nende vastuvõtmist territooriumidel, mille suhtes aluslepingut ei kohaldata. Sellega seoses peaksid nõukogu ja komisjon tuginema koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetelu koostamisel kriteeriumidele, mis puudutavad maksualast läbipaistvust, õiglast maksustamist ning maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastaste meetmete rakendamist. Õiglase maksustamise kriteeriumid peaksid põhinema käesoleva raamistiku punktides B ja C kindlaks määratud teguritel. L. Liikmesriigid, kellel on sõltlas- või assotsieerunud territooriumid või kellel on seoses teiste territooriumidega erikohustused või maksustamisalased eelisõigused, kohustuvad oma põhiseadusliku korra raames tagama, et nimetatud põhimõtteid kohaldataks ka nendel territooriumidel. Sellega seoses esitavad need liikmesriigid olukorra kohta aruandeid punktis H nimetatud rühmale, kes hindab neid eespool kirjeldatud läbivaatamismenetluse raames. Seire ja läbivaatamine M. Et tagada raamistiku ühtlane ja tõhus rakendamine, kutsub nõukogu komisjoni üles esitama nõukogule raamistiku rakendamise ja maksualase riigiabi kohaldamise kohta igal aastal aruande. Aruanne tuleks teha üldsusele kättesaadavaks. Nõukogu ja liikmesriigid vaatavad raamistiku sätted kaks aastat pärast selle vastuvõtmist läbi;