EUROOPA KOMISJON Brüssel,8.7.2021 COM(2021) 378 final KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE 2020. aastal ülemeremaadele ja -territooriumidele 11. Euroopa Arengufondi raames antud rahalise abi rakendamise kohta

















Sissejuhatus Ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsusega (edaspidi „ÜMTde assotsieerimise otsus“) kehtestatakse ülemeremaade ja -territooriumide (edaspidi „ÜMTd“), nendega seotud liikmesriikide ja Euroopa Liidu vaheliste suhete õigusraamistik. Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) kohaselt on ÜMTde assotsieerimise otsuse eesmärk toetada ÜMTde kestlikku arengut ja edendada maailmas liidu väärtusi. ÜMTdele antakse rahalist abi peamiselt Euroopa Arengufondi (EAF) kaudu ning 11. EAFist on programmitöö perioodiks 2014–2020 eraldatud 364,5 miljonit eurot . Kooskõlas ÜMTde assotsieerimise otsuse artikliga 91 kirjeldatakse käesolevas aruandes 11. EAFist ÜMTdele eraldatud vahendite rakendamisel 2020. aastal tehtud edusamme. 31. jaanuaril 2020 sai pärast 31. detsembrini 2020 kestnud üleminekuperioodi kooskõlas ELi ja Ühendkuningriigi vahelise väljaastumislepingu tingimustega Ühendkuningriigist kolmas riik. Üldiselt jätkati üleminekuperioodil ELi õiguse kohaldamist, kuid Ühendkuningriik ei osalenud enam ELi institutsioonilises struktuuris. See kehtis ka endise 12 Ühendkuningriigi ÜMT puhul, sest väljaastumislepingu artikli 3 punktiga e hõlmati ELi toimimise lepingu II lisas loetletud Ühendkuningriigi ÜMTd väljaastumislepingu territoriaalsesse kohaldamisalasse. Kooskõlas väljaastumislepingu artikli 152 lõikega 1 osaleb Ühendkuningriik pärast 31. jaanuari 2020 jätkuvalt praeguses EAFis ja kõikides veel lõpetamata varasemates EAFides kuni nende lõpetamiseni. Väljaastumislepingu artikli 152 lõike 3 kohaselt saavad Ühendkuningriigi ÜMTd kasutada 11. EAFi kuni selle lõpetamiseni ja varasemaid EAFe kuni nende lõpetamiseni. Brexiti mõju oli institutsioonide tasandil tunda. Uus õiguslik olukord tähendab seda, et Ühendkuningriigi ÜMTd ei saa enam osaleda ühenduse institutsionaalses raamistikus, mis on sätestatud ÜMTde assotsieerimise otsuse artiklis 14 ning hõlmab ühenduse dialoogi ja foorumite põhimõtteid (ÜMTde ja ELi iga-aastane foorum, korrapärased kolmepoolsed kohtumised ja konkreetseid sektoreid käsitlevad ajutised töörühmad). 11. EAFist ÜMTdele eraldatavad rahalised vahendid ÜMTde assotsieerimise otsuse II lisa kohaselt jaotuvad 11. EAFi raames ÜMTdele kättesaadavad vahendid perioodil 2014–2020 järgmisteks eraldisteks: ·229,5 miljonit eurot vahendite territoriaalseks (kahepoolseks) jaotuseks;

·100 miljonit eurot piirkondlikuks koostööks ja kõiki ÜMTsid hõlmavaks koostööks; ·21,5 miljonit eurot humanitaar- ja hädaabi rahastamiseks; ·5 miljonit eurot intressitoetuste ja tehnilise abi rahastamiseks ÜMTde investeerimisrahastust; ·8,5 miljonit eurot uuringuteks või tehnilise abi meetmeteks. Kooskõlas otsuses kehtestatud kriteeriumidega leitakse, et 16 ÜMTd on 11. EAFist ÜMTdele eraldatavate vahendite territoriaalseks jaotuseks rahastamiskõlblikud. Tuleb tähele panna, et Gröönimaad rahastatakse otse liidu üldeelarvest Gröönimaad käsitleva otsuse alusel . Kolme piirkondliku programmi eesmärk on edendada sama piirkonna sarnaste probleemide ja prioriteetidega ÜMTde koostööd. Vahendite piirkondliku jaotuse alusel rahastatavate meetmetega toetatakse nimetatud probleeme käsitlevate kõikehõlmavate piirkondlike programmide ja projektide arendamist ja rakendamist. Muude rahastamisallikate, sealhulgas liidu vahendite alusel soodustatakse partnerlust naabruses asuvate Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (AKV) ja/või kolmandate riikide ning ELi äärepoolseimate piirkondadega tehtava koostöö kaudu. Lisaks territoriaalsetele ja piirkondlikele programmidele toetatakse ÜMTde-vahelist koostööd valdkondliku programmiga, mis on 11. EAFi ainus kõiki ÜMTsid hõlmav programm. Programmitöö protsess 11. EAFi vahendite eraldamisel ÜMTdele ÜMTde assotsieerimise otsuse neljanda osaga kehtestatakse ÜMTdele spetsiaalne programmitöö protsess. Erinevalt AKV riikidest ei ole programmitöö aluseks riiklikud soovituskavad, vaid üheetapiline protsess – programmidokumendi väljatöötamine. Dokument koosneb kahest osast: 1) ELi reageerimisstrateegia (A osa) ja 2) tegevusdokument (B osa). Kõikide ÜMTde programmidokumendid, mis sisaldavad nii strateegilisi suunitlusi kui ka programmi üksikasjalikku kirjeldust, kiideti heaks vaid komisjoni ühe ametliku otsusega. Eelarvetoetus on ÜMTdes territoriaalse jaotuse puhul endiselt eelistatud rakendamisviis (praeguseni saab EAFist vahendeid 13 ÜMTd 16st). See on positiivne muutus võrreldes projektide rakendamisega, mida varem mitme ÜMT puhul kasutati. Eelarvetoetus on tõhus viis laiahaardeliste, pikaajaliste ja struktuursete probleemidega tegelemiseks ning konstruktiivse poliitilise dialoogi pidamiseks. Programmidokumentide, sealhulgas strateegiate aluseks olevate prioriteetide kehtestamise ja vajaliku kohaliku konsulteerimise tagamise eest vastutavad peamiselt ÜMTd. ÜMTde palvel on neile programmitöö protsessi ajal pakutud tehnilist abi kooskõlas ÜMTde assotsieerimise otsuse artikliga 81. Olukord 2020. aastal

a)Territoriaalne koostöö 11. EAFi raames Tänu kõigi asjaomaste poolte ühisele pühendumusele on 2020. aastal tehtud edusamme 11. EAFi vahendite kavandamisel, muu hulgas tõhustatud koordineerimise ja dialoogi kaudu. Pärast Saint-Martini ja Curaçao programmidokumentide vastuvõtmist 2020. aastal on oma programmitöö lõpule viinud kõik 16 ÜMTd, millele on EAFist vahendeid eraldatud . Tegeliku finantsabina maksti ÜMTdele 11. EAFi raames 2020. aastal välja 53,67 miljonit eurot (vt lisa). Rakendamine 2020. aastal COVID-19 pandeemia avaldas ÜMTdele suurt mõju. See tekitas enneolematu surve nende majandustele, millest paljud sõltuvad turismist. Samuti kahjustasid neid ülemaailmsetes tarneahelates esinenud häired (mõjutades kahjulikult nende importi, milleks on peamiselt toit) ning nende peamiste ekspordiartiklite hinna ja nõudluse kõikumised. Lisasurvet tekitas piiratud eelarvevaru, sest sellega kaasnes sisenõudluse ja rahasaadetiste vähenemine. Selle tulemusel süvenevad tõenäoliselt struktuursed sotsiaal-majanduslikud probleemid (ebavõrdsus, nõrgad sotsiaalsed struktuurid), mis toovad esile kõige haavatavamate rühmade ebakindla olukorra. Osana ELi üldisest reaktsioonist COVID-19-le said ÜMTd 2020. aastal kasu pooleliolevate ELi programmide kohandamisest, ELi eelarvetoetusealase tegevuse toomisest varasemale ajale ja ELi B-assigneeringu (hädaabi) kõigi allesjäänud vahendite kaasamisest EAFi raames kokku ligikaudu 74 miljoni euro ulatuses. Sellest tulenevalt rakendati 11. EAFi 2020. aastal järgmiselt. Kariibi mere piirkond ·Haridussektoris toetati Anguilla eelarvetoetusprogrammiga haridussektori kestlikku rahastamiskava, riiklikku kvalifikatsiooniraamistikku ja kuut individuaalset kooli arengukava (2,85 miljoni euro suuruse neljanda fikseeritud osamakse väljamaksmisega COVID-19-le reageerimise raames). Aruba alustas oma haridusprogrammi (13,05 miljonit eurot) rakendamist, et suurendada koostöös Leuveni Ülikooliga tehnilisi oskusi uuendusliku kestliku arengu jaoks. Turksi ja Caicose saared jätkasid oma programmi kasutuselevõttu, mille eesmärk on parandada tehnika- ja kutsehariduse ning -õppe kohandamist tööturu vajadustega (makstes COVID-19-le reageerimise raames välja 1 miljoni euro suuruse kolmanda fikseeritud osamakse ja 3,72 miljoni euro suuruse teise muutuvsummaga osamakse). ·Kestliku majanduskasvu valdkonnas tehti poolelioleva eelarvetoetusprogrammi kaudu märgatavaid edusamme ka Montserrat’ puhul, kus maksti COVID-19-le reageerimise raames välja kolmas fikseeritud osamakse (2,9 miljonit eurot) ja teine muutuvsummaga osamakse (2 miljonit eurot). Selle eelarvetoetusprogrammiga toetatakse muutusi sellistes valdkondades nagu taastuvenergia ja turism, millest viimast COVID-19 pandeemia praegu kahjulikult mõjutab. ·Rakendama hakati ka uut noortele suunatud eelarvetoetusprogrammi Bonaire’i jaoks (3,95 miljonit eurot). Sellega aidatakse parandada noorte tervist, suurendada nende tööalast konkurentsivõimet ja pakkuda neile kõrgemat elatustaset. Vaikse ookeani piirkond

·Kestliku turismi valdkonnas on Prantsuse Polüneesial olnud COVID-19 tõttu suuri probleeme. Territoorium tegi aga edusamme oma valdkondlikus poliitikas, mis võimaldas COVID-19-le reageerimise raames välja maksta tema eelarvetoetusprogrammi kolmanda fikseeritud osamakse (12,4 miljonit eurot). Ka Pitcairn jätkas oma strateegilise arengukava elluviimist, edendades turismi ja saades COVID-19-le reageerimise raames teise fikseeritud osamakse (0,8 miljonit eurot) ja muutuvsummaga osamakse (0,55 miljonit eurot), millega programm lõpule viidi. ·Tööhõivesektoris jätkas Uus-Kaledoonia jõupingutusi, et parandada juurdepääsu koolitusprogrammidele ning suurendada tööhõives ja koolituses osalemise määrasid. COVID-19-le reageerimise raames maksti välja tema eelarvetoetusprogrammi neljas fikseeritud osamakse (8,84 miljonit eurot). ·Digitaalse arengu valdkonnas tegi Wallis ja Futuna jätkuvalt edusamme oma digistrateegia rakendamisel ja kiiret lairibaühendust tagava Tui-Samoa lairibakaabliga seotud teenuste kasutuselevõtmisel. 2020. aastal maksti välja teine osamakse (2 miljonit eurot) ja COVID-19-le reageerimise raames kolmas fikseeritud osamakse (3,5 miljonit eurot). Muud ÜMTd ·Falklandi saared saavad 11. EAFi raames kasu ühenduvusprogrammist. 2020. aastal jätkusid rahuldavad edusammud nende riikliku taristukava rakendamisel. Maksti välja kolmas fikseeritud osamakse (1,52 miljonit eurot COVID-19-le reageerimise raames) ja teine muutuvsummaga osamakse (0,64 miljonit eurot). Saint Helena, kes sai 11. EAFi raames samuti kasu ühenduvusprogrammist, tegi 2020. aastal märkimisväärseid edusamme oma digistrateegia elluviimisel. 2020. aastal maksti välja teine fikseeritud osamakse (3,5 miljonit eurot) ja COVID-19-le reageerimise raames kolmas fikseeritud osamakse (5,65 miljonit eurot). ·Turismi valdkonnas viidi Saint-Pierre’is ja Miquelonis 2019. aastal lõpule eelarvetoetusprogramm, mille raames maksti kokku välja 26 miljonit eurot. 2020. aastal võeti kulukohustusi COVID-19ga seotud 1,1 miljoni euro suuruse osamakse ulatuses, mis makstakse välja 2021. aasta alguses. Märkimisväärseid edusamme turismi ja meretranspordi sektoris näitasid majutuskohtade arvu suur kasv ja merendusteenuste tugevdamine Saint-Pierre’i ja Miqueloni ning Kanadas asuva Newfoundlandi saare vahel. Kokkuvõttes on eelarvetoetusprogrammide tulemusel toimunud terve aasta vältel partneritest ÜMTdega poliitilised dialoogid makromajandusliku olukorra, avaliku sektori finantshalduse ja valdkondliku poliitika üle. 2020. aastal jätkus tehnilise abi kasutuselevõtmine, et toetada territoriaalsete ja piirkondlike eelarvevahendite käsutajaid programmitöö käigus. Vastu võeti uus tehnilise koostöö rahastu IV (2 miljonit eurot). 2020. aastal maksti 11. EAFi tehnilise koostöö rahastute II ja III raames välja kokku 1 876 946 euro suurune summa. See hõlmas tehnilise abi lepinguid ja uuringuid, mis aitavad määratleda ÜMTde programmitöö ja valdkondlikke strateegiaid või teha kindlaks ÜMTde abikõlblikkust eelarvetoetuse saamiseks. b)Piirkondlik koostöö 11. EAFi raames 2020. aastal tehti olulisi edusamme piirkondlike ÜMT programmidega.

·Vaikse ookeani piirkonnas toetatakse piirkondliku programmiga „PROTEGE“ (Projet régional océanien des territoires pour la gestion durable des écosystèmes, 36 miljonit eurot) elurikkuse ja taastuvate loodusvarade kaitsmise kaudu piirkonna kestlikku ja vastupanuvõimelist arengut. Programm tugineb 10. EAFi piirkondlikule programmile „INTEGRE“ (Initiative des territoires pour la gestion régionale de l’environnement, 12 miljonit eurot), millega toetati rannikuala integreeritud majandamist ja tugevdatud piirkondlikku koostööd kestliku arengu valdkonnas. 2020. aasta aprillis tehti teine makse (9,44 miljonit eurot), seega on väljamakseid seni tehtud 16,28 miljoni euro ulatuses. Juhtkomitee teine kohtumine toimus 2020. aasta aprillis. ·Kariibi mere piirkondlikku programmi „RESEMBID“ (Resilience, Sustainable Energy and Marine Biodiversity Regional, 42,67 miljonit eurot) täiendati 2,67 miljoni euroga B-assigneeringust COVID-19ga seotud toetusena Kariibi mere ÜMTde jaoks, mille tulemusel suurenes esialgne 40 miljoni euro suurune eraldis. Programmi „RESEMBID“ eesmärk on tugevdada keskkonnasäästlikku majandusarengut, keskendudes vastupanuvõimele, säästvale energiale ja mere elurikkusele. Eesmärk on uuendada aegunud taristut ja parandada selle energiatõhusust, tõhustada mere elurikkuse kaitset ja kestlikku majandamist ning suurendada vastupanuvõimet äärmuslikele ja korduvatele loodusnähtustele. Seni on välja makstud 3,62 miljonit eurot. Juhtkomitee esimene kohtumine toimus 2020. aasta septembris. Kariibi mere ÜMTde taastumise toetamiseks loodi 2020. aasta märtsis pandeemia puhkemise ajal programmi „RESEMBID“ lahutamatu osana COVID-19ga seotud vastupanuvõime ja reageerimise rahastu. ·India ookeani piirkondliku programmi (Projet de Restauration des Ecosystèmes Insulaires de l’Océan Indien, 4 miljonit eurot) eesmärk on taastada saarte ökosüsteemid Prantsuse Antarktilistel ja Lõunaaladel, et tagada piirkonnas elurikkus. Rahalist toetust käsitlev leping asutusega Agence Française de Développement allkirjastati 2019. aasta juulis ja kuni 2020. aasta detsembrini on välja makstud 2,28 miljonit eurot. Juhtkomitee esimene kohtumine toimus 2020. aasta novembris. ·11. EAFi kõiki ÜMTsid hõlmava valdkondliku programmi (17,8 miljonit eurot), mis on hiljuti nimetatud programmiks „GO“ (Green Overseas) eesmärk on toetada ÜMTde kestlikku majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut, keskendudes vähese CO2 heitega energiasäästlikule majandusele. Programmi allosadena valiti välja vastupanuvõime kliimamuutustele ja COVID-19 pandeemiale. 2020. aasta augustis allkirjastati leping valitud rakendusasutusega Expertise France. Järgnevalt maksti 2020. aastal välja esimene osamakse (1,66 miljonit eurot). Lisaks toetas EL 2020. aastal ülemeremaade ja -territooriumide ühendust (OCTA) tegevustoetuse kaudu (550 000 eurot). See suurendas ühenduse suutlikkust täita oma ülesandeid, eeskätt koordineerida ÜMTdest partnereid, et hõlbustada dialoogi ELiga, edendada partnerlust ja toetada ELi-ÜMT ühenduse raames liikmete kollektiivset tööd mitmes vastastikust huvi pakkuvas valdkonnas. c)Institutsionaalne dialoog Ühenduses on määratletud järgmised kolm dialoogifoorumit. ÜMTde ja ELi foorum 2020. aasta detsembris toimus Brüsselis ELi ja ÜMTde 18. foorum COVID-19st tulenevate piirangute tõttu videokonverentsi teel; foorumi eesistuja oli rahvusvahelise partnerluse volinik Jutta Urpilainen ning seal osalesid ÜMTde ja nendega seotud liikmesriikide kõrgetasemelised esindajad. Curaçao osales ÜMTde ühenduse ametist lahkuva eesistujana ja Uus-Kaledoonia uue eesistujana. Foorumil kinnitasid EL, ÜMTd ja ÜMTdega seotud liikmesriigid, et 2020. aasta oli ÜMTde ja ELi suhete tuleviku seisukohast otsustav pöördepunkt, sest peeti läbirääkimisi uue ÜMTde assotsieerimise otsuse, ELi mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027, Brexiti protsessi ja Cotonou-järgse raamistiku üle.

Komisjon tunnustas asjaolu, et ÜMTd ja nendega seotud liikmesriigid hindasid kõrgelt ELi toetust ÜMTdele seoses COVIDile reageerimisega. Foorum andis esmakordse võimaluse kõrgetasemeliseks arvamuste vahetamiseks uue programmitöö perioodi ja tulevase koostöö prioriteetide kohta ning võimaldas ELil tutvustada selles valdkonnas oma prioriteete, mille seas on tähtsal kohal nii roheline kokkulepe, digivaldkond kui ka tööhõive ja majanduskasv. Komisjon võttis kuulda ÜMTde sõnumit, et väga teretulnud on piirkondlik koostöö, sealhulgas koostöö ÜMT-väliste naabritega, milleks uues ÜMTde assotsieerimise otsuses on esmakordselt ette nähtud sihtotstarbeline summa (mida tuleb kinnitada lõplikes läbirääkimistes). Arvestades logistilisi piiranguid seoses elektroonilise üritusega, millel osalejad asuvad eri ajavööndites üle maailma, ei olnud võimalik viia läbi poliitilise tasandi kolmepoolseid kohtumisi, mis liikmesriikide esindajate, asjaomaste delegatsioonide juhtide ja voliniku vahel foorumi raames tavaliselt toimuvad. Kolmepoolsed konsultatsioonid (kolmepoolsed kohtumised) 2020. aastal korraldati komisjoni (eesistuja), ÜMTde esindajate ja nendega seotud liikmesriikide vahel Brüsselis kaks kolmepoolset kohtumist (üks veebruaris ja üks COVID-19 olukorra tõttu elektrooniliselt novembris). Need kohtumised pakkusid platvormi, kus vahetada asjakohast teavet, arutada ühist huvi pakkuvaid prioriteetseid teemasid (sealhulgas COVID-19 olukorda ja reageerimismeetmeid) ja jälgida ÜMTde assotsieerimise otsuse rakendamisel tehtavaid edusamme. d)Euroopa Investeerimispank ÜMTde assotsieerimise otsusega antakse 3. finantsprotokolli alusel ÜMTdele perioodil 2014–2020 finantsabi Euroopa Investeerimispanga (EIP) hallatavate finantsmehhanismide kaudu. Need mehhanismid on ÜMTde investeerimisrahastu (praegune rahaline toetus 48,5 miljonit eurot), intressitoetuste ja tehnilise abi rahastamine (5 miljonit eurot) ja EIP omavahendid (kuni 100 miljonit eurot). 2020. aastal ei sõlmitud EIP ÜMTde investeerimisrahastu raames ühtegi uut lepingut. Pooleli on varem sõlmitud lepingute täitmine, mille maht ulatus 2020. aasta lõpu seisuga kokku 85,39 miljoni euroni (milles 51,52 miljonit eurot on välja makstud). See summa ületab algkapitali, sest fondi tehakse tagasimakseid ja osa tagasi saadud rahast on uuesti välja laenatud. Intressitoetusteks ja tehniliseks abiks mõeldud 5 miljoni euro suurustest assigneeringutest kasutas EIP 2020. aastal 750 000 eurot intressitoetustena Vaikse ookeani piirkonna ÜMTde COVID-19ga seotud finantssektori rahastu jaoks. Praeguseks on selle assigneeringu suhtes kulukohustused täielikult võetud. ÜMTdele suunatud EIP omavahendite assigneeringu raames (kokku 100 miljonit eurot) kasutas EIP 2020. aasta detsembris allesolevast 35,02 miljonist eurost 20 miljonit eurot COVID-19ga seotud finantssektori rahastu tegevuseks Uus-Kaledoonias.