1.Ravimid – tugev ökosüsteem olulisel teelahkmel

Hea tervis on heaolu saavutamisel keskse tähtsusega ning sõltub paljudest teguritest, sealhulgas tervislikust eluviisist ning õiglasest ja võrdsest tervishoiule juurdepääsust, mis on euroopaliku eluviisi üks keskseid sambaid. Tervishoid omakorda eeldab ohutute, tõhusate ja taskukohaste ravimite olemasolu.

Euroopa Liidus on viimastel aastatel tehtud inimtervishoius suuri edusamme ning ELi keskmine eeldatav eluiga sünnihetkel on 2002. aastast alates pikenenud 3,3 aasta võrra. Uued ravimid, vaktsiinid ja ravimeetodid on aidanud võidelda haiguste mitme tekkepõhjuse ja eluohtlike haiguste vastu.

ELis ravi valdkonnas tehtud suuremad edusammud viimase 20 aasta jooksul Biotehnoloogiatooted võimaldavad ravida paljusid kroonilisi haigusseisundeid, näiteks diabeeti ja neerupuudulikkusega patsientidel aneemiat. Alates 2014. aastast on kättesaadavad uue põlvkonna viirusevastased ravimid kroonilise C-hepatiidi raviks. Mitu laialdaselt kasutatavat vaktsiini pakuvad kaitset B-hepatiidi, papilloomiviiruse ja koolera vastu. Aastal 2020 andis komisjon loa esimese ebolavaktsiini jaoks. Personaalne ravi on oluliselt parandanud mõne vähivormiga patsientide prognoosi, näiteks on trastusumaab suurendanud HER2-positiivsest rinnavähist paranemise määra ja kaugelearenenud haigusega patsientide üldist elulemust. Uudsed ravimid, näiteks rakupõhised ja geeniteraapiaravimid sillutavad teed uutele paljutõotavatele ravimeetoditele. Hiljuti anti luba kasutada CAR-T-rakkudel põhinevat ravi teatavate verevähkide raviks ja ühte teist ravimit sellise verehaiguse nagu vereülekandeid nõudva β-talasseemia raviks.

Ehkki me elame kiirete muutuste ja uuenduste ajastul, ei saa paljud patsiendid siiski nendest uuendustest kasu, kuna ravimid on kas liiga kallid või kättesaamatud. Samuti on hakatud rohkem teadvustama vajadust tagada, et meie ravimikasutus oleks kestlik.

COVID-19 pandeemia on avaldanud ja avaldab jätkuvalt Euroopale väga tõsist mõju. Ehkki Euroopa on sellele reageerimisel näidanud oma tugevaid külgi, on siiski teravalt esile tõusnud ka olemasolevad nõrgad kohad, sealhulgas seoses andmete kättesaadavuse, ravimite tarnimise ning ravimite tootmiseks kohandatava ja seda toetava tootmisvõimsuse olemasoluga. Vaktsiinide eelostulepingute sõlmimine on sellegipoolest näide avaliku sektori asutuste ja reguleerivate asutuste, tööstusharu ning kodanikuühiskonna organisatsioonide vahelisest tõhusast koostööst. Ohutute ja tõhusate vaktsiinide eeldatav laialdaselt ja võrdselt kättesaadavaks muutumine rekordilise ajaga annab lootust kriisist väljumiseks ja innustab uuendama ravimisektorit nii, et see oleks uuenduslik ja patsiendikeskne ning saavutaks maailmas juhtpositsiooni.

EL vajab uut lähenemisviisi selle tagamiseks, et meil oleks tugev, õiglane, konkurentsivõimeline ja keskkonnasõbralik tööstus, mis rahuldab patsientide vajadusi. See lähenemisviis peab põhinema võimalustel, mida pakub tervishoiu- ja hooldusvaldkonnas toimuv digipööre, mis on tingitud tehnoloogilistest edusammudest sellistes valdkondades nagu tehisintellekt ja raalmodelleerimine. Me vajame hästitoimivaid rahvusvahelisi tarneahelaid ja tõhusat ravimite ühisturgu ning selle saavutamiseks lähenemisviisi, mis hõlmab kogu ravimite olelusringi tootmisest kuni turustamise, tarbimise ja kõrvaldamiseni.

Selles kontekstis pakub komisjon välja Euroopa uue ravimistrateegia. Tegemist on patsiendikeskse strateegiaga, mille eesmärk on tagada ravimite kvaliteet ja ohutus ning samal ajal tugevdada sektori üleilmset konkurentsivõimet. Komisjoni visiooni põhisammas on tugevama Euroopa terviseliidu loomine, mida president von der Leyen käsitles oma 2020. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus.

Uues ravimistrateegias tõdetakse, et ELi lähtepositsioon on tugev. Euroopas on olemas terviklik ravimisüsteem, mis hõlmab nii ravimite väljatöötamist ja müügiloa andmist kui ka müügiloajärgset järelevalvet. Komisjon, Euroopa Ravimiamet ning ravimeid reguleerivad asutused liikmesriikides ja Euroopa majanduspiirkonnas teevad Euroopa ravimiametite võrgustikus koostööd selle tagamiseks, et patsientidel oleks juurdepääs kvaliteetsetele, tõhusatele ja ohututele ravimitele.

ELi liikmesriikide tervishoiusüsteemidel, kus selliseid ravimeid kasutatakse, on Euroopa kõrgetasemelise sotsiaalkaitse ja sotsiaalse sidususe tagamisel väga oluline roll ning need rajanevad sellistel ühistel väärtustel nagu kvaliteetse hoolduse kättesaadavus kõigile, võrdsed võimalused ja solidaarsus.

ELi ravimitööstus on tugev ja konkurentsivõimeline. See teenib koos teiste avaliku ja erasektori osalistega rahvatervise huve ning hoogustab tööhõivet, kaubandust ja teadusuuringuid. Aastal 2019 olid ravimitootjad suurimad teadusuuringutesse investeerijad, panustades nendesse üle 37 miljardi euro. Ravimisektor annab otseselt tööd 800 000 inimesele ja selle kaubandusbilansi ülejääk on 109,4 miljardit eurot. ELis on maailmas suuruselt teine ravimiturg, kus osaleb palju sidusrühmi idufirmadest suurettevõteteni, patenditud ravimite tootjatest geneeriliste ja sarnaste bioloogiliste ravimite tootjateni, hulgimüüjatest ja turustajatest paralleelkauplejateni ning meditsiiniseadmete väljatöötajatest tarkvaraarendajateni. Sektori elujõulisust suurendavad alustavad bioravimifirmad, mille osakaal ravimialastes teadusuuringutes on üle 70 %.

Euroopa ravimistrateegia rajaneb nendel saavutustel. Sellega edendatakse patsientide ligipääsu uuenduslikele ja taskukohastele ravimitele. Sellega toetatakse ELi ravimitööstuse konkurentsivõimet ja innovatsioonisuutlikkust. Sellega tugevdatakse ELi avatud strateegilist autonoomiat ja tagatakse tarneahelate töökindlus, et Euroopa saaks oma vajaduste eest hoolt kanda, sealhulgas kriisiolukorras. Ning sellega tagatakse ELi tugev hääl üleilmsel areenil. Sellel strateegial on neli neist eesmärkidest lähtuvat töösuunda. Iga töösuund hõlmab juhtalgatusi ja kõrvalmeetmeid selle tagamiseks, et seatud eesmärkide puhul saavutatakse käegakatsutavad tulemused. Üheskoos tagavad need osana tugevamast terviseliidust, et Euroopa ravimipoliitika areneb käsikäes keskkonnasäästlikule majandusele ja digitehnoloogiale ülemineku ning demograafiliste muutustega ning on jätkuvalt asjakohane nii tänases olukorras kui ka homsete eesmärkide valguses.

Ühtlasi aitab see strateegia saavutada liidu teisi eesmärke. Rahuldamata vajadustest lähtuva innovatsiooni, sealhulgas vähki põhjustavate nakkuste vastu vaktsineerimise ning pediaatriliste ja harvaesinevate vähivormide jaoks ravimite väljatöötamise soodustamise kaudu aitab see otseselt kaasa Euroopa vähktõvevastase võitluse kava elluviimisele. Ravimistrateegia võimaldab koos vähktõvekavaga tagada, et patsientidel on kõikjal Euroopas juurdepääs kvaliteetsele ravile ja uutele ravivõimalustele, kui neil seda vaja on, ning et esmatähtsad ravimid on vähipatsientidele kõikjal ELis kättesaadavad ja taskukohased. Strateegia tegevused ravimite kättesaadavuse parandamiseks aitavad samuti täita ELi kohustusi ÜRO kestliku arengu eesmärkide raames.

See strateegia on täienduseks ka Euroopa rohelisele kokkuleppele, täpsemalt mürgivaba keskkonna saavutamisele orienteeritud nullsaaste eesmärgile, eelkõige seoses raviainete keskkonnamõjuga. Ravimistrateegiaga aidatakse tööstusharul anda oma panus ELi kliimaneutraalsuse saavutamisse ning seejuures keskendutakse kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisele kogu väärtusahela ulatuses. Samuti toetatakse selle strateegiaga Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise tegevuskava , võrdõigusliku liidu saavutamise strateegilisi raamistikke, kavandatavat vananemisteemalist rohelist raamatut, Euroopa digituleviku kujundamise strateegiat , Euroopa andmestrateegiat, tervishoiu Euroopa andmeruumi loomiseks tehtavat tööd, Euroopa terviseühtsuse tegevuskava antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks ning Euroopa uut tööstusstrateegiat .

See strateegia on ühtlasi väga oluline ka ELi mittekuuluvate riikide, eelkõige Lääne-Balkani riikide ja ELi naaberriikide jaoks, kuna kandidaatriikidel, potentsiaalsetel kandidaatriikidel ning põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade riikidel on kohustus viia oma õigusaktid vastavusse ELi ravimivaldkonna õigustikuga.