EUROOPA KOMISJON Brüssel,7.8.2018 COM(2018) 577 final 2018/0304(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni reguleerimispiirkonnas kohaldatavad kaitse- ja kontrollimeetmed ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2115/2005 ja (EÜ) nr 1386/2007



SELETUSKIRI 1.1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Ettepaneku eesmärk on võtta liidu õigusse üle kaitse- ja rakendusmeetmed, mille on vastu võtnud Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon (NAFO), mille konventsiooni osaline on Euroopa Liit (EL) olnud alates 1979. aastast. NAFO on Loode-Atlandi kalavarude majandamise eest vastutav piirkondlik kalandusorganisatsioon. NAFO kaitse- ja rakendusmeetmeid kohaldatakse üksnes NAFO reguleerimispiirkonnas avamerel, mis on määratletud kui rannikuäärsete riikide kalandusjurisdiktsiooni alt välja jääv piirkond. 2018. aastal on NAFO reguleerimispiirkonnas lubatud tegutseda ELi 35 kalalaeval. Kõik need laevad lossivad saagi kahes ELi sadamas: Vigo ja Aveiro sadamas. Kõik NAFO konventsiooni osalised on NAFO komisjoni liikmed. NAFO komisjon võtab NAFO kaitse- ja rakendusmeetmed vastu konsensuse alusel (või erandjuhul kahe kolmandikulise häälteenamusega) kooskõlas NAFO konventsiooni XIII artikliga. Vastavalt nõukogu otsusega viieks aastaks antud volitustele koostab Euroopa Komisjon enne NAFO komisjoni iga koosolekut ELi nimel teaduslike nõuannete põhjal läbirääkimissuunised. Kooskõlas kõnealuste volitustega esitatakse suunised nõukogu töörühmale arutamiseks ja heakskiitmiseks ning neid kohandatakse täiendavalt NAFO aastakoosolekute ajal toimuvatel kooskõlastuskohtumistel liikmesriikidega, et võtta arvesse reaalajas toimuvaid muutusi. NAFO aastakoosolekutel osalevasse ELi delegatsiooni kuuluvad komisjoni, nõukogu ja sidusrühmade esindajad. NAFO konventsioonis on sätestatud, et NAFO komisjonis vastu võetud kaitsemeetmed on siduvad (XIV artikkel, VI artikli lõiked 8 ja 9) ning konventsiooniosalised on kohustatud neid rakendama. Konventsioonis rõhutatakse lipuriikide kohustusi XI artikli lõike 1 punktis a ja sadamariikide kohustusi XII artiklis. NAFO komisjon võtab aastakoosolekul NAFO komisjoni otsustena vastu uued meetmed, millest NAFO tegevsekretär teavitab pärast koosolekut konventsiooniosalisi. Teate saamise järel teavitab Euroopa Komisjon nõukogu uute meetmete vastuvõtmisest ja nende kavandatud jõustumiskuupäevast. Kõik konventsiooniosalised võivad esitada NAFO komisjoni otsustele vastuväiteid. Seda tuleb teha 60 päeva jooksul alates kuupäevast, mil NAFO tegevsekretär teatas meetmest. Kõik meetmed on siduvad, kui ei esitata NAFO konventsiooni XIV artikli lõike 2 kohast vastuväidet. Konventsiooniosaline võib vastuväite hiljem tagasi võtta ning seejärel muutub meede siduvaks. Vastuväite esitamise menetlus kuulub ka Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohaldamisalasse, sest NAFO kaitse- ja rakendusmeetmetel on õiguslik toime, mis tähendab, et need muutuvad konventsiooniosaliste suhtes siduvaks. Enne meetmele vastuväite esitamist palub komisjon nõukogu asjaomastel organitel kiita vastuväite esitamise otsus heaks. Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 5 on sätestatud, et EL peab rangelt järgima rahvusvahelist õigust; see hõlmab NAFO kaitse- ja rakendusmeetmete järgimist. Käesolev ettepanek puudutab meetmeid, mille NAFO on alates 2008. aastast vastu võtnud, ning muudetud NAFO konventsiooni jõustumist 18. mail 2017. Kuigi NAFO kaitse- ja rakendusmeetmed on suunatud peamiselt NAFO konventsiooni osalistele, pannakse nendega kohustused ka käitajatele (nt laevakaptenitele). Käesolev ettepanek ei kuulu õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) alla. NAFO kaitse- ja rakendusmeetmeid muudetakse igal aastal. NAFO koosolekute ülevaatest ilmneb, et muuta võib kaitse- ja rakendusmeetmete mis tahes osa. EL peab tagama, et kohe pärast kõnealuste meetmete jõustumist järgitakse neid rahvusvaheliste kohustustena. Seega on käesoleva ettepaneku eesmärk võtta üle NAFO meetmete viimane versioon; samuti hõlmab ettepanek mehhanisme, mis hõlbustavad NAFO meetmete kiiret ülevõtmist ja rakendamist tulevikus. Käesoleva ettepanekuga nähakse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 ette komisjonile volituste delegeerimine meetmete muutmiseks, mis eeldatavalt hakkab toimuma sageli. Delegeerimiseks valitud kaitse- ja rakendusmeetmete osad hõlmavad sätteid, mida konventsiooniosalised aastatel 2008–2017 tavaliselt muutsid ning mida lähiaastatel eeldatavalt muudetakse. Seega on delegeeritud volitused sätestatud seoses järgmiste õigusnormidega: –aruannete ja dokumentide esitamise tähtajad; –mõisted; –uurimislaevade keelatud tegevuste loetelu; –teatavad saagi- ja püügikoormuspiirangud; –püügikeelu kehtestamisega seotud kohustused; –olukorrad, kus kalapüügivõimaluste all loetletud liigid tuleb liigitada kaaspüügiks;

–kindlaksmääratud ülempiirid kaaspüügiks liigitatud liikide hoidmiseks laeva pardal; –teatavad kohustused juhul, kui ühes loomuses ületatakse kaaspüügi piirmäär; –railaste püüki puudutavad meetmed; –hariliku süvameregarneeli püüki puudutavad meetmed; –süvalesta püügi alustamise eeltingimused; –hariliku süvameregarneeli püügikeelupiirkondade geograafilised koordinaadid ja püügikeelu ajavahemikud; –haikaitsemeetmed, sealhulgas aruandlus ning haiuimede laeva pardal eemaldamise, hoidmise, ümberlaadimise ja lossimise keeld; –võrgusilma suuruse tehnilised näitajad; –sorteerimisvõrede ja -restide kasutamine hariliku süvameregarneeli püügiks; –viited olemasoleva põhjalähedase püügi kaardile; –viited põhjalähedase püügi keelupiirkondadele; –indikaatorliikide signaaltaset käsitlevad sätted, lähetatud vaatleja kohustused; –elektrooniline andmeedastus, nende kehtivate dokumentide loetelu, mis peavad olema laeva pardal, mahutavusplaani sisu; –prahilepinguid käsitlevad dokumendid, mis peavad olema laeva pardal; –püügipäevik, toodangupäevik, lastiplaan; –laevaseiresüsteemi andmed; –teadete sisu elektrooniline edastamine; –inspektorite ja inspekteerivate liikmesriikide kohustused; –tõsise rikkumisena käsitatavate rikkumiste loetelu; –lipuliikmesriigi ja sadamaliikmesriigi kohustused;

–kalalaeva kapteni kohustused; –sadamasse sisenemise tingimused ja kolmandate riikide laevade inspekteerimine; –nende meetmete loetelu, mida liikmesriigid võtavad ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja kantud laevade suhtes, ning –iga-aastane aruandlus. Ettepanekus sätestatud aruandlustähtajad kehtestati NAFO ajakava alusel. Eesmärk on võimaldada ELil esitada NAFO sekretariaadile aruandeid õigel ajal. Selleks et tagada puhttehniliste meetmete, näiteks dokumentide vormingu või geograafiliste koordinaatide ja kaartide järjepidev ja kiire rakendamine, viidatakse määruses otse asjaomastele ametlikele NAFO dokumentidele. Need dokumendid (ja nende hilisemad muudatused) avaldatakse Euroopa Liidu Teataja L-seerias, et meetmeid saaks kohaldada liikmesriikide füüsiliste ja juriidiliste isikute suhtes. ELi sõltumatus otsuste tegemisel tagatakse sellega, et ELi seisukohad NAFOs põhinevad nõukoguga enne NAFO koosolekuid kokku lepitud volitustel ning ELil on õigus esitada vastuväide igale NAFO komisjoni vastu võetud meetmele, mis ei ole nende volitustega kooskõlas. Ettepanek järgib NAFO meetmete ülesehitust ja sõnastust, et vältida kõrvalekaldumist ELi rahvusvahelistest kohustustest konventsiooniosalisena ning muuta tekst kontrolli eest vastutavate töötajate ja käitajate jaoks lihtsamini kasutatavaks. •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega NAFO kaitse- ja rakendusmeetmed võeti viimati üle nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1386/2007,mida on muudetud nõukogu 29. mai 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 538/2008 ja nõukogu 7. juuli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 679/2009. Aastatel 2008–2017 (st pärast viimast põhilist ülevõtmist) vastu võetud NAFO kaitse- ja rakendusmeetmetega muudeti varem vastu võetud meetmeid ja kehtestati uued meetmed (nt teatavate liikide kaitse- ja majandamismeetmed, põhjatraaliga kalapüügi eeskirjad seoses ohualdiste mereökosüsteemidega, merel ja sadamas tehtava inspekteerimise menetlused, laevadele esitatavad nõuded, kalapüügi seire ja täiendavad sadamariigimeetmed). Ettepanek käsitleb ka komisjoni ja Euroopa Kalanduskontrolli Ameti poolt NAFO tegevsekretärile selliste teadete edastamist, mis sisaldavad teavet ELi lipu all sõitvate kalalaevade kohta. Seega on selguse, lihtsustamise ja õiguskindluse huvides soovitatav tunnistada nõukogu määrus (EÜ) nr 1386/2007 kehtetuks, et võtta arvesse alates 2008. aastast vastu võetud muudatusi, mida ELi õigus veel ei hõlma. Lihtsustamise nimel tuleb kehtetuks tunnistada ka nõukogu määrus (EÜ) nr 2115/2005, millega kehtestatakse süvalesta varude taastamise kava Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni raames, ning võtta koos muude NAFO kaitse- ja rakendusmeetmetega üle konkreetselt süvalesta puudutavad NAFO kaitse- ja rakendusmeetmed. Ettepanek on täielikult kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 (ühise kalanduspoliitika kohta) VI osaga (välispoliitika), milles on sätestatud, et liit arendab kalandusalaseid välissuhteid kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega, tuginedes oma püügitegevuses koostööle piirkondlike kalandusorganisatsioonidega ning kaasates eeskirjade järgimise tagamisse Euroopa Kalanduskontrolli Ameti. Ettepanekuga täiendatakse määrust (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike majandamist, ning sätestatakse, et liidu kalalaevad kantakse piirkondlikult kalandusorganisatsioonilt loa saanud laevade nimekirja vastavalt konkreetse piirkondliku kalandusorganisatsiooni eeskirjadele ja tingimustele, samuti täiendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1005/2008, mis käsitleb ebaseaduslikku, teatamata ja reguleerimata kalapüüki, ning sätestatakse, et ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekirjad hõlmavad ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade NAFO nimekirja. Käesolev ettepanek ei hõlma NAFO otsuse kohaseid ELi püügivõimalusi. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt on nõukogul õigus võtta vastu meetmeid hindade ja maksude, toetuste ja koguseliste piirangute kehtestamise ning kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Ei kohaldata. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikel 2, mis aluslepingu artikli 3 punkti d kohaselt kuulub ELi ainupädevusse. Ettepaneku sätted on vajalikud ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks. •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Subsidiaarsuse põhimõtet ei kohaldata, sest ettepanek käsitleb mere bioloogiliste ressursside säästvat kasutamist, majandamist ja kaitset ühise kalanduspoliitika väliskomponendi kontekstis. •Proportsionaalsus Ettepanek tagab ELi kohustuste täitmise NAFO raames, minemata kaugemale sellest, mis on vajalik selle eesmärgi saavutamiseks. •Vahendi valik Kuna määrus on vahetult kohaldatav ja liikmesriikide suhtes siduv, on selle eesmärk aidata tagada kavandatud õigusnormide ühetaoline kohaldamine kogu liidus, luues sellega võrdsed tegutsemisvõimalused kõikidele NAFO reguleerimispiirkonnas kalapüügiga tegelevatele ELi ettevõtjatele. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll Ei kohaldata. •Konsulteerimine sidusrühmadega Käesoleva ettepaneku eesmärk on võtta üle konventsiooniosaliste suhtes siduvad praegused NAFO meetmed ja neid rakendada. ELi liikmesriikide ekspertide ja tööstusharu esindajatega konsulteeritakse nii enne NAFO koosolekuid, mille raames asjaomased soovitused vastu võetakse, kui ka NAFO aastakoosoleku ajal toimuvate läbirääkimiste käigus. Seetõttu ei peetud vajalikuks konsulteerida sidusrühmadega käesoleva määruse üle. •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Ei kohaldata. •Mõjuhinnang Käesolevas seadusandlikus algatuses ei sõnastata uusi poliitilisi aspekte; see käsitleb kehtivaid rahvusvahelisi kohustusi, mis on juba siduvad ELi suhtes. Seega ei ole vaja selle mõju hinnata. •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Ei kohaldata. •Põhiõigused Ei kohaldata. 4.MÕJU EELARVELE Ei kohaldata.

5.MUU TEAVE •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Ei kohaldata. •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul) Ei kohaldata. •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus I peatükk sisaldab üldsätteid, mis käsitlevad ettepaneku reguleerimiseset, kohaldamisala ja eesmärki. Selles on esitatud ka mõisted. Määrust kohaldatakse NAFO reguleerimispiirkonnas kalapüügiga tegelevate ELi kalalaevade suhtes. II peatükk käsitleb kaitse- ja majandamismeetmeid, sealhulgas sätteid püügipiirangute, püügikeelu kehtestamise, kvootide ülekandmise ja kaaspüügieeskirjade kohta. Samuti sisaldab see sätteid, mis käsitlevad võrgusilma suurust, püügivahendite märgistamist, kalade alammõõtu ning hariliku süvameregarneeli, railaste, süvalesta ja haivarude majandamise meetmeid. III peatükis on sätestatud meetmed ohualdiste mereökosüsteemide kaitsmiseks NAFO reguleerimispiirkonnas, sealhulgas põhjalähedase püügi keelu piirkonnad ja põhjalähedase püügi tingimused uutes piirkondades. IV peatükk sisaldab sätteid, mis käsitlevad laevade nimekirju, laevade märgistamist ja prahilepinguid. V peatükis on sätestatud püügi seire ja aruandluse, toodete märgistamise, laevaseiresüsteemide ja ümberlaadimise eeskirjad. VI peatükk sisaldab vaatluskava käsitlevaid sätteid, sealhulgas vaatlusprogrammi ja elektroonilise aruandluse eeskirju. VII peatüki sätted käsitlevad inspekteerimist ja järelevalvet merel NAFO reguleerimispiirkonnas. Selles peatükis on sätestatud inspekteerimise ja järelevalve üldeeskirjad ning inspekteerimis- ja järelevalvemenetlused ning see sisaldab rikkumisi ja tõsiseid rikkumisi käsitlevaid sätteid. VIII peatükk sisaldab sätteid, mis käsitlevad sadamariigi kontrolli, sealhulgas määratud sadamate ja kontaktpunktidega seotud aruandluskohustust, ning sätteid, mis käsitlevad sadamasse sisenemise teateid ja lossimise või ümberlaadimise lubasid. Samuti on selles sätestatud sadamakontrolliga seotud aruandluskohustused. IX peatüki sätted käsitlevad nende riikide kalalaevu, mis ei ole NAFO konventsiooni osalised, sealhulgas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi eeldamist, vaatlust ja inspekteerimist merel ja sadamas, ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ajutist nimekirja ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja kantud laevade suhtes võetavaid meetmeid. X peatükk sisaldab lõppsätteid, mis käsitlevad elektrooniliste aruannete ja teadete konfidentsiaalsust, muudatusettepanekute tegemise menetlust, delegeeritud volitusi ja kehtivate ELi õigusaktide muutmist. 2018/0304 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni reguleerimispiirkonnas kohaldatavad kaitse- ja kontrollimeetmed ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2115/2005 ja (EÜ) nr 1386/2007 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013 sätestatud ühise kalanduspoliitika eesmärk on tagada vee-elusressursside kasutamine säästvates majandus-, keskkonna- ja sotsiaaltingimustes. (2)Liit kiitis nõukogu otsusega 98/392/EÜ heaks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta 10. detsembri mereõiguste konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkuleppe, milles on esitatud mere-elusressursside kaitse ja majandamise põhimõtted ja eeskirjad. Liit osaleb oma üldisemate rahvusvaheliste kohustuste raames ka jõupingutustes, mida tehakse rahvusvaheliste vete kalavarude kaitseks. (3)Liit on ühinenud Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooniga (edaspidi „NAFO konventsioon“), mis kiideti heaks nõukogu määrusega (EMÜ) nr 3179/78. NAFO konventsiooni muudatus võeti vastu 28. septembril 2007 ja kiideti heaks nõukogu otsusega (EL) 2010/717. (4)NAFO-l on õigus võtta vastu õiguslikult siduvaid otsuseid oma haldusalasse kuuluvate kalavarude kaitseks. Need õigusaktid on üldjuhul adresseeritud NAFO konventsiooni osalistele, kuid võivad sisaldada ka ettevõtjate (nt laevakaptenid) kohustusi. NAFO kaitse- ja rakendusmeetmed on pärast jõustumist siduvad kõikide NAFO konventsiooni osaliste suhtes ning Euroopa Liidu õigusesse võetakse need üle selles ulatuses, milles need ei ole juba hõlmatud liidu õigusega. (5)NAFO kaitse- ja rakendusmeetmed võeti liidu õigusesse üle nõukogu määrusega (EÜ) nr 1386/2007. (6)NAFO kaitse- ja rakendusmeetmeid on alates 2008. aastast muudetud igal NAFO konventsiooni osaliste aastakoosolekul. Need uued sätted, mis käsitlevad muu hulgas teatavate liikide kaitse meetmeid, ohualdiste mereökosüsteemide kaitset, inspekteerimismenetlusi merel ja sadamas, laevadele esitatavaid nõudeid, kalapüügi seiret ja täiendavaid sadamariigimeetmeid, tuleb üle võtta liidu õigusesse. (7)Võttes arvesse, et NAFO konventsiooni osalised muudavad NAFO kaitse- ja rakendusmeetmete teatavaid sätteid sagedamini ning tõenäoliselt muudetakse neid tulevikus veelgi, tuleks NAFO kaitse- ja rakendusmeetmete tulevaste muudatuste kiireks ülevõtmiseks liidu õigusesse anda komisjonile volitus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte seoses järgmiste aspektidega: aruandlustähtajad, aruannete esitamise tähtpäevad; mõisted; uurimislaevade keelatud tegevuste loetelu; teatavad saagi- ja püügikoormuspiirangud; püügikeelu kehtestamisega seotud kohustused; olukorrad, kus kalapüügivõimaluste all loetletud liigid tuleb liigitada kaaspüügiks, ja konkreetsed piirmäärad kaaspüügiks liigitatud liikide hoidmiseks laeva pardal; teatavad kohustused juhul, kui ühes loomuses ületatakse kaaspüügi piirmäär; railaste püügiga seotud meetmed; hariliku süvameregarneeli püügiga seotud meetmed; kalastussügavuse muutmine ning viited püügipiirangu- või püügikeelupiirkondadele; menetlused, mis on seotud selliste püügiloaga laevade sisenemisega reguleerimispiirkonda süvalesta püügiks, mille pardal oleva väljaspool reguleerimispiirkonda püütud kogusaagi eluskaal on üle 50 tonni, ja süvalestapüügiga alustamise eeltingimused; hariliku süvameregarneeli püügi keelu geograafilised piirkonnad ja ajaline kehtivus; haikaitsemeetmed, sealhulgas aruandlus ning haiuimede laeva pardal eemaldamise, hoidmise, ümberlaadimise ja lossimise keeld; võrgusilma suuruse tehnilised näitajad; viited jalajäljekaardile ja viited põhjalähedase püügi keelu piirkondadele; sätted, mis käsitlevad ohualdiste mereökosüsteemide indikaatorliikide signaaltaseme kindlaksmääramist ja lähetatud vaatleja kohustusi; elektroonilise andmeedastuse sisu, nende kehtivate dokumentide loetelu, mis peavad olema laeva pardal, mahutavusplaanide sisu; prahilepinguid käsitlevad dokumendid, mis peavad olema laeva pardal; püügipäeviku, toodangupäeviku ja lastiplaanide kasutamisega seotud kohustused, sealhulgas aruandlus- ja edastuskohustus; laevaseiresüsteemi andmed; teadete sisu elektroonilist edastamist käsitlevad sätted; kalalaeva kapteni kohustused inspekteerimise ajal; inspektorite ja inspekteerivate liikmesriikide kohustused; tõsise rikkumisena käsitatavate rikkumiste loetelu; lipuliikmesriigi ja sadamaliikmesriigi kohustused; kalalaeva kapteni kohustused; sadamasse sisenemise tingimused ja kolmandate riikide laevade inspekteerimine; nende meetmete loetelu, mida liikmesriigid võtavad ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja kantud laevade suhtes, ning iga-aastane aruandluskohustus. (8)On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistustöö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. (9)Liitu NAFO koosolekutel esindav komisjon lepib igal aastal kokku mitmes NAFO kaitse- ja rakendusmeetmete puhttehnilises sättes, eelkõige nendes, mis käsitlevad teabevahetuse vormi ja sisu, teadusterminoloogiat või püügikeeldu ohualdistes piirkondades. Kuna kõnealused tehnilised sätted ja nende muudatused on liidu ja liikmesriikide jaoks siduvad, tuleks need lisada liidu õigusesse muutmata kujul, et tagada ühetaoline kohaldamine kõikides NAFO konventsiooniga ühinenud riikides ning täitmisele pööratavus nii füüsiliste kui ka juriidiliste isikute suhtes. Komisjon peaks avaldama need meetmed Euroopa Liidu Teatajas, et tagada asjaomaste sätete rakendamise ühtsed tingimused, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Kohaldamisala

1.Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesolevat määrust liidu kalalaevade suhtes, mida kasutatakse või mis on ette nähtud kasutamiseks töönduslikuks kalapüügiks Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni (NAFO) reguleerimispiirkonnas, mis on määratletud konventsiooni I lisas. 2.Käesoleva määruse kohaldamine ei piira olemasolevates kalandussektorit käsitlevates määrustes sätestatud kohustuste täitmist, eelkõige määruse (EL) 2017/2403 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 sätete kohaldamist. 3.Kalapüügiga, eriti võrgusilma suuruse, alammõõtude, keelualade ja -aegadega seotud kaitse- ja majandamismeetmeid ei kohaldata liidu uurimislaevade suhtes, kui määruses ei ole sätestatud teisiti. Artikkel 2 Reguleerimisese Käesoleva määrusega kehtestatakse NAFO kaitse- ja rakendusmeetmete ülevõtmise eeskirjad nende ühetaoliseks ja tõhusaks rakendamiseks liidus. Artikkel 3 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (1)„konventsioon“ – Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö 1979. aasta konventsioon koos muudatustega; (2)„konventsiooni ala“ – konventsiooni IV artikli lõikes 1 kirjeldatud piirkond, mille suhtes kohaldatakse konventsiooni. Konventsiooni ala on jaotatud konventsiooni I lisas loetletud teaduslikeks ja statistilisteks alapiirkondadeks, rajoonideks ja alarajoonideks, millele osutatakse käesolevas määruses; (3)„reguleerimispiirkond“ – konventsiooni ala osa, mis asub väljaspool riikide jurisdiktsiooni; (4)„kalavarud“ – kõik konventsiooni alal asuvad kalad, molluskid ja koorikloomad, välja arvatud i) sessiilsed liigid, mis võivad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni artikli 77 kohaselt kuuluda rannikuäärsete riikide suveräänse õiguse alla, ning ii) Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni I lisas loetletud anadroomsed ja katadroomsed varud ning pika rändega liigid niivõrd, kuivõrd neid majandatakse muude rahvusvaheliste kokkulepete raames; (5)„püügitegevus“ – kalavarude püük või töötlemine, kalavarude või neist valmistatud toodete lossimine või ümberlaadimine või mis tahes muu reguleerimispiirkonnas kalavarude püüki ettevalmistav või toetav või sellega seotud tegevus, sealhulgas: (a)kalavarude tegelik luure, püüdmine või loomuse võtmine või nimetatud tegevuste katse; (b)mis tahes tegevus, mille puhul võib põhjendatult eeldada, et selle tulemuseks on kalavarude asukoha kindlaksmääramine, püüdmine, loomuse võtmine või väljapüük mis tahes eesmärgil, ning (c)merel toimuv mis tahes abi- või ettevalmistustegevus käesolevas määratluses kirjeldatud tegevustele, välja arvatud hädaolukorras tehtavad laevapere liikmete tervise ja ohutusega või laeva ohutusega seotud tegevused; (6)„kalalaev“ – liidule kuuluv mis tahes laev, mis tegeleb või on tegelnud püügitegevusega, sealhulgas kalatöötluslaevad ning laevad, mis tegelevad ümberlaadimise või muu tegevusega, millega valmistatakse ette püüki või püügiga seotud tegevust, või mis on seotud katselise või uurimusliku kalapüügiga; (7)„uurimislaev“ – laev, mida kasutatakse püsivalt teadusuuringute tegemiseks, või laev, mida kasutatakse tavaliselt kalapüügiks või kalapüügi abitegevusteks, kuid mida hetkel kasutatakse teaduslikeks kalavaru-uuringuteks; (8)„kaitse- ja rakendusmeetmed“ – NAFO komisjoni vastu võetud kehtivad kaitse- ja rakendusmeetmed;

(9)„kalapüügivõimalused“ – püügikvoodid, mis on liidu kehtiva õigusaktiga eraldatud reguleerimispiirkonnas liikmesriikidele; (10) „EFCA“ – nõukogu määrusega (EÜ) nr 768/2005 moodustatud Euroopa Kalanduskontrolli Amet; (11)„püügipäev“ – mis tahes kalendripäev või selle osa, mille jooksul kalalaev viibib mõnes reguleerimispiirkonna rajoonis; (12)„sadam“ – hõlmab ka avamereterminale ja muid lossimiseks, ümberlaadimiseks, pakendamiseks, töötlemiseks, tankimiseks või varude täiendamiseks ettenähtud rajatisi; (13)„kolmanda riigi laev“ – laev, millel on õigus sõita sellise riigi lipu all, mis ei ole NAFO konventsiooni osaline ega liikmesriik, või laev, mille puhul kahtlustatakse, et sellel puudub riikkondsus; (14)„ümberlaadimine“ – kalavarude või -toodete üleviimine ühe kalalaeva pardalt teisele; (15)„pelaagiline traal“ – pelaagiliste liikide püügiks ette nähtud püügivahend, mille ükski osa ei ole ette nähtud põhja puutuma ega puutu põhja kasutamise ajal. Püügivahendil puuduvad kettad, grunttropi kerad ja poolid ning muud tarvikud, mis on ette nähtud puudutama põhja, kuid sellele võib olla kinnitatud traalikotikaitse; (16)„ohualtid mereökosüsteemid“ – ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) avamerel süvamerekalapüügi korraldamise rahvusvaheliste suuniste punktides 42 ja 43 nimetatud ohualtid mereökosüsteemid; (17)„jalajälg“, teise nimega „olemasolevad põhjalähedase püügi piirkonnad“ – reguleerimispiirkonna osa, kus on ajalooliselt tegeletud põhjalähedase püügiga ning mille koordinaadid on esitatud kaitse- ja rakendusmeetmete tabelis 4 ja asukohta kajastatud joonisel 2; (18)„põhjalähedane püük“ – mis tahes tegevus, mille puhul püügivahendid puutuvad või võivad tõenäoliselt puutuda tavalise püügitegevuse käigus kokku merepõhjaga; (19)„töödeldud kala“ – mis tahes mereorganism, mida on pärast püüdmist füüsiliselt muudetud, sealhulgas fileeritud, roogitud, pakendatud, konserveeritud, külmutatud, suitsutatud, soolatud, keedetud, marineeritud, kuivatatud või muul viisil turu jaoks ette valmistatud kala; (20)„uurimuslik põhjalähedane püük“ – põhjalähedane kalapüük väljaspool jalajälge või jalajälje piires, kasutades oluliselt muudetud püügimeetodit või -tehnoloogiat; (21)„ohualdiste mereökosüsteemide indikaatorliigid“ – liigid, mis näitavad ohualti mereökosüsteemi olemasolu vastavalt kaitse- ja rakendusmeetmete I.E lisa VI osale; (22)„IMO number“ – 7-kohaline number, mille määrab Rahvusvaheline Mereorganisatsioon; (23)„inspektor“ – NAFO konventsiooni osalise kalanduskontrolliteenistuse inspektor, kes on määratud tegutsema VII peatükis sätestatud ühise inspekteerimis- ja järelevalvekava raames, kui ei ole sätestatud teisiti; (24)„ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük“ – tegevused, mida kirjeldatakse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni rahvusvahelises tegevuskavas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks; (25)„püügireis“ – aeg, mille jooksul kalalaev viibib reguleerimispiirkonnas ja mis kestab seni, kuni kogu pardal olev reguleerimispiirkonnast püütud saak on lossitud või ümber laaditud; (26)„kalapüügi seire keskus“ – maismaal asuv lipuliikmesriigi kalapüügi seire keskus; (27)„ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekiri“ – vastavalt kaitse- ja rakendusmeetmete artiklitele 52 ja 53 koostatud nimekiri; (28)„märkimisväärne kahjulik mõju“ – ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) avamerel süvamerekalapüügi korraldamise rahvusvaheliste suuniste punktides 17–20 osutatud märkimisväärne kahjulik mõju;

(29)„ohualti mereökosüsteemi indikaatorelement“ – topograafiliste, hüdrofüüsiliste või geoloogiliste tunnuste all nimetatud ohualti mereökosüsteemi indikaatorelement, mis võib toetada ohualteid mereökosüsteeme vastavalt kaitse- ja rakendusmeetmete I.E lisa VII osale. II PEATÜKK KAITSE- JA MAJANDAMISMEETMED Artikkel 4 Uurimislaevad 1.Reguleerimispiirkonnas toimuva kalapüügiga, eriti võrgusilma suuruse, alammõõtude, keelualade ja -aegadega seotud kaitse- ja majandamismeetmeid ei kohaldata uurimislaevade suhtes, kui ei ole sätestatud teisiti. 2.Uurimislaev ei tohi: (a)tegeleda kalapüügiga vastuolus oma teadusuuringute kavaga ega (b)püüda rajooni 3L harilikku süvameregarneeli liikmesriigile eraldatud kogusest rohkem. 3.Vähemalt 14 päeva enne teaduslike kalavaru-uuringute perioodi algust peab lipuliikmesriik: (a)teatama komisjonile kaitse- ja rakendusmeetmete II.C lisas ette nähtud elektroonilise andmevahetuse vormi kasutades kõikidest uurimislaevadest, mis võivad sõita tema lipu all ja millele on antud luba teha reguleerimispiirkonnas teadusuuringuid, ning (b)esitama komisjonile kõikide selliste laevade teadusuuringute kavad, mis võivad sõita tema lipu all ja millele on antud luba teha teadusuuringuid, sealhulgas täpsustades nende eesmärgi ja asukoha ning ajutiselt teadusuuringutega tegelevate laevade puhul kuupäevad, mille kestel laeva kasutatakse uurimislaevana. 4.Lipuliikmesriik teatab komisjonile viivitamata, kui mis tahes uurimislaev lõpetab oma teadusuuringud. 5.Lipuliikmesriik teatab komisjonile kõikidest teadusuuringute kava muudatustest vähemalt 14 päeva enne nende muudatuste jõustumist. Uurimislaeva pardal peavad olema muudatusi käsitlevad dokumendid. 6.Teadusuuringutega tegeleva laeva pardal peab alati olema teadusuuringute kava ingliskeelne eksemplar. 7.Komisjon edastab lipuliikmesriigi esitatud teabe kooskõlas lõigetega 3, 4 ja 5 NAFO tegevsekretärile hiljemalt seitse päeva enne kalastusperioodi algust või kui teadusuuringute kavasse tehakse muudatusi, siis seitse päeva enne teadusuuringute kava muudatuste jõustumist. Artikkel 5 Saagi- ja püügikoormuspiirangud 1.Iga liikmesriik tagab, et kõiki saagi- ja püügikoormuspiiranguid kohaldatakse kehtivate kalapüügivõimaluste raames kindlaks tehtud kalavarude suhtes ning kõiki kvoote väljendatakse eluskaaluna tonnides, kui ei ole sätestatud teisiti.

2.Iga lipuliikmesriik peab seoses kehtivate kalapüügivõimaluste raames kindlaks tehtud kalavarudega, mida reguleerimispiirkonnas püüavad tema lipu all sõita võivad laevad: (a)piirama oma laevade püügitegevust nii, et asjaomasele liikmesriigile vastavalt kehtivatele kalapüügivõimalustele eraldatud kvooti ei ületata; (b)tagama, et kõik kehtivate kalapüügivõimaluste all loetletud kalavaruliigid arvestatakse kõnealusele liikmesriigile eraldatud kvoodi hulka, sealhulgas rajooni 3M meriahvena kaaspüük, mis on püütud ajavahemikus alates hinnangulisest kuupäevast, mil meriahvena lubatud kogupüügist rajoonis 3M on püütud 50 %, kuni 1. juulini; (c)tagama, et pärast hinnangulist kuupäeva, mil rajooni 3M meriahvena lubatud kogupüügist on püütud 100 %, ei ole laevade pardal enam rajooni 3M meriahvenat; (d)omama luba püüda kalavarusid, mille suhtes talle ei ole vastavalt kehtivatele kalapüügivõimalustele kvooti eraldatud, nn ühiskoodi alusel, kui selline kvoot on olemas ja NAFO tegevsekretär ei ole teatanud püügikeelu kehtestamisest; (e)teatama komisjonile ja EFCA-le nende ELi laevade nimed, mis kavatsevad püüda ühiskvoodi alusel, vähemalt 48 tundi enne reguleerimispiirkonda sisenemist ja vähemalt 48 tundi pärast reguleerimispiirkonnast lahkumist. Teatele lisatakse võimaluse korral prognoositav püügimaht. Teade avaldatakse NAFO seire, kontrolli ja järelevalve (MCS) veebisaidil; (f)piirama oma hariliku süvameregarneeli püüki rajoonis 3M vastavalt püügikoormusele käesoleva määruse kohaselt kehtivate kalapüügivõimaluste raames. 3.Kui teatav liik moodustab massiprotsentides suurima osa ühe loomusega saadud kogusaagist, käsitatakse seda asjaomase kalavaru sihtpüügina. Artikkel 6 Püügikeeld 1.Iga liikmesriik: (a)lõpetab reguleerimispiirkonnas kehtivate kalapüügivõimaluste all loetletud kalavarude püügi kuupäeval, mil olemasolevate andmete põhjal on välja püütud kõnealusele liikmesriigile asjaomaste kalavarudega seoses eraldatud kogukvoot, mis hõlmab kõikide selle liikmesriigi lipu all sõita võivate laevade poolt enne püügikeelu kehtestamist püütud hinnangulist kogust, tagasiheidet ja hinnangulist teatamata püüki; (b)tagab, et tema laevad lõpetavad viivitamata kalapüügi, mille tulemuseks võib olla kalasaak, kui komisjon teatab kooskõlas lõikega 3, et asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoot on täielikult välja püütud. Kui liikmesriik suudab vastavalt lõikele 2 tõendada, et asjaomaste kalavarude jaoks eraldatud kvoot ei ole ammendunud, võivad selle liikmesriigi laevad jätkata nende kalavarude püüki; (c)lõpetab hariliku süvameregarneeli püügi rajoonis 3M, kui asjaomasele liikmesriigile eraldatud püügipäevade arv on saavutatud. Iga laeva püügipäevade arv määratakse kindlaks laevaseiresüsteemi positsioonimisandmete alusel rajoonis 3M ning kõik poolikud päevad loetakse täispäevadeks; (d)lõpetab meriahvena sihtpüügi rajoonis 3M ajavahemikus alates kuupäevast, mil teatatud kogupüük jõuab prognoosi kohaselt 50 %ni meriahvena lubatud kogupüügist rajoonis 3M (millest teatatakse kooskõlas lõikega 3), kuni 1. juulini; (e)lõpetab meriahvena sihtpüügi rajoonis 3M alates kuupäevast, mil teatatud kogupüük jõuab prognoosi kohaselt 100 %ni meriahvena lubatud kogupüügist rajoonis 3M, millest teatatakse kooskõlas lõikega 3; (f)teatab komisjonile viivitamatult punktides a–e nimetatud püügikeelu kuupäevad; (g)keelab laevadel, mis võivad sõita tema lipu all, jätkata reguleerimispiirkonnas konkreetsete kalavarude sihtpüüki ühiskvoodi alusel kauem kui 5 päeva pärast NAFO tegevsekretäri teadet, mille komisjon edastab kooskõlas lõikega 3, teatades et prognoosi kohaselt on konkreetne ühiskvoot välja püütud; (h)tagab, et ükski tema lipu all sõita võiv laev ei alusta reguleerimispiirkonnas konkreetsete kalavarude sihtpüüki ühiskvoodi alusel pärast lõike 3 kohaselt saadud NAFO tegevsekretäri teadet, et prognoosi kohaselt on konkreetne kvoot välja püütud;

(i)tagab pärast püügikeelu kehtestamist kooskõlas käesoleva lõikega, et tema lipu all sõita võivate laevade pardal ei hoita enam asjaomastesse kalavarudesse kuuluvaid kalu, kui käesoleva määruse kohaselt ei ole lubatud teisiti. 2.Kooskõlas lõikega 1 kehtestatud püügikeelu võib lõpetada 15 päeva jooksul alates komisjonilt teate saamist pärast teabevahetust NAFO tegevsekretäriga: (a)kui NAFO tegevsekretär kinnitab, et komisjon on tõendanud, et esialgne eraldatud kvoot ei ole ammendunud, või (b)kui mõnelt teiselt NAFO konventsiooni osaliselt vastavalt kalapüügivõimalustele üle kantud kvoodi tulemusel tekib konkreetsete püügikeeluga hõlmatud kalavarude täiendav kvoot. 3.Komisjon teatab liikmesriikidele viivitamatult lõikes 1 nimetatud püügikeelu kuupäeva. Artikkel 7 Pardal hoitav kaaspüük 1.Liikmesriigid tagavad, et nende laevad, sealhulgas kooskõlas artikliga 23 prahitud laevad, vähendavad reguleerimispiirkonnas tegutsedes asjaomaste kehtivate kalapüügivõimaluste all nimetatud kalavarude liikide kaaspüüki. 2.Kehtivate kalapüügivõimaluste all loetletud liik liigitatakse kaaspüügiks, kui see püütakse rajoonis, kus esineb üks järgmistest olukordadest: (a)asjaomasele liikmesriigile ei ole eraldatud selles rajoonis kalavarude kvooti vastavalt kehtivatele kalapüügivõimalustele; (b)konkreetsete kalavarude püüdmisele on kehtestatud keeld (moratoorium) või (c)konkreetsete kalavarude ühiskvoot on pärast artikli 6 kohast komisjoni teadet täielikult ära kasutatud. 3.Iga liikmesriik tagab, et tema laevad, sealhulgas kooskõlas artikliga 23 prahitud laevad, piiravad kaaspüügiks liigitatud liikide pardal hoidmise allpool nimetatud ülemmääradega: (a)tursk rajoonis 3M, meriahven rajoonis 3LN ja pikklest rajoonis 3NO: 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, mis on suurem; (b)tursk rajoonis 3NO: 1 000 kg või 4 %, olenevalt sellest, mis on suurem; (c)kõik muud kalapüügivõimaluste all loetletud kalavarud, kui liikmesriigile ei ole eraldatud konkreetset kvooti: 2 500 kg või 10 %, olenevalt sellest, mis on suurem; (d)kui kehtib püügikeeld (moratoorium) või kui asjaomaste kalavarude ühiskvoot on täielikult ära kasutatud: 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, mis on suurem, ning (e)kui meriahvena sihtpüük rajoonis 3M on lõpetatud kooskõlas artikli 6 lõike 1 punktiga d: 1 250 kg või 5 %, olenevalt sellest, mis on suurem. 4.Lõikes 3 esitatud piirmäärad ja protsendid arvutatakse püügipäeviku andmete alusel rajoonide kaupa massiprotsendina kalapüügivõimaluste all loetletud kalavarude kogupüügist iga kalavaru jaoks, mida hoitakse asjaomase rajooni puhul inspekteerimise ajal laeva pardal.

5.Lõikes 3 esitatud põhjakalade kaaspüügi arvutus ei hõlma püütud hariliku süvameregarneeli osakaalu kogu pardal olevas saagis. Artikkel 8 Kaaspüügi piirmäära ületamine ühes loomuses 1.Iga liikmesriik tagab, et tema laevad: (a)ei tegele artikli 7 lõikes 2 nimetatud liikide sihtpüügiga; (b)täidavad järgmisi nõudeid, kui mõne sellise liigi mass, mille suhtes kohaldatakse kaaspüügi piirmäärasid, ületab ühes loomuses artikli 7 lõikes 3 sätestatud piirmäära (v.a hariliku süvameregarneeli sihtpüügi korral): (`)liiguvad eelmisest traalimiskohast / loomuse võtmise kohast viivitamata vähemalt kümme meremiili eemale järgmise traalimise / loomuse võtmise ajal; (a)lahkuvad rajoonist ega pöördu tagasi enne vähemalt 60 tunni möödumist, kui artikli 7 lõikes 3 sätestatud kaaspüügi piirmäärad ületatakse esimesel traalimisel / loomuse võtmisel pärast eemaldumist vastavalt punkti b alapunktile i; (b)viivad läbi vähemalt kolmetunnise proovitraalimise enne uue püügi alustamist pärast vähemalt 60-tunnist eemalolekut. Kui kalavarud, mille suhtes kehtivad kaaspüügi piirmäärad, moodustavad massiprotsentides suurima osa ühe loomusega võetud saagist, ei käsitata seda kõnealuste kalavarude sihtpüügina ja laev peab viivitamata vahetama asukohta kooskõlas punkti b alapunktidega i ja ii, ning (c)dokumenteerivad iga kooskõlas punktiga b läbiviidud proovitraalimise ja kannavad püügipäevikusse proovitraalimise algus- ja lõppkoha koordinaadid. 2.Hariliku süvameregarneeli sihtpüügi korral kehtib lõikes 1 nimetatud eemaldumiskohustus siis, kui kehtivate kalapüügivõimaluste all loetletud põhjakalade kogusaak ühes loomuses on üle 5 % rajoonis 3M või 2,5 % rajoonis 3L. 3.Kui kalalaev tegeleb railaste sihtpüügiga, kasutades eeskirjades kõnealuse püügi kohta ettenähtud võrgusilmaga võrke, siis esimest loomust, millest suurema osa (massiprotsentides loomuse kogumassist) moodustavad kalavarud, mille puhul on ette nähtud artikli 7 lõikes 2 sätestatud kaaspüügi piirmäär, loetakse juhuslikult püütuks, kuid laev peab viivitamata liikuma teise kohta vastavalt lõikele 1. 4.Loomuses lubatud kaaspüügi osakaal arvutatakse iga kehtivate kalapüügivõimaluste all loetletud kalavaru puhul massiprotsendina kõnealuse loomuse kogusaagist. Artikkel 9 Harilik süvameregarneel 1.Käesoleva artikli tähenduses hõlmab rajoon 3M rajooni 3L seda osa, mis on ümbritsetud joontega, mis ühendavad kaitse- ja rakendusmeetmete tabelis 1 kirjeldatud ja joonisel 1.1 kujutatud punkte. 2.Laev, mis püüab sama püügireisi ajal nii harilikku süvameregarneeli kui ka muid liike, teatab komisjonile püütavate kalavarude vahetumisest. Vastavalt sellele arvutatakse püügipäevade arv. 3.NAFO konventsiooni osalised ei saa käesolevas artiklis nimetatud püügipäevi omavahel üle kanda. NAFO konventsiooni ühe osalise lipu all sõita võiv laev saab teise konventsiooniosalise püügipäevi kasutada ainult kooskõlas artikliga 23. 4.Ükski laev ei tohi püüda rajoonis 3M harilikku süvameregarneeli ajavahemikus, mis algab 1. juunil kell 00.01 ja lõpeb 31. detsembril kell 24.00 (koordineeritud maailmaaja järgi), kaitse- ja rakendusmeetmete tabelis 2 kirjeldatud ja joonisel 1.2 kujutatud piirkonnas.

5.Rajoonis 3L tohib harilikku süvameregarneeli püüda ainult sügavamal kui 200 m. Reguleerimispiirkonnas on püük piiratud alaga, mis jääb ida poole joonest, mille koordinaadid on esitatud kaitse- ja rakendusmeetmete tabelis 3 ja joonisel 1.3. 6.Iga rajoonis 3L harilikku süvameregarneeli püüdnud laev või laeva nimel selle esindaja teatab pädevale sadamaasutusele vähemalt 24 tundi ette eeldatava saabumisaja ja igas rajoonis püütud hariliku süvameregarneeli hinnangulise koguse laeva pardal. Artikkel 10 Süvalest 1.Vähemalt 24-meetrise kogupikkusega laevade suhtes, mis tegelevad süvalesta püügiga alapiirkonnas 2 ja rajoonides 3KLMNO, kohaldatakse järgmisi meetmeid: (a)iga liikmesriik jagab talle eraldatud süvalestakvoodi püügiluba omavate laevade vahel; (b)püügiluba omav laev võib süvalestasaaki lossida ainult määratud sadamas. Seetõttu määrab iga liikmesriik oma territooriumil ühe või mitu sadamat, kus püügiluba omavad laevad võivad lossida süvalesta; (c)iga liikmesriik edastab komisjonile kõikide määratud sadamate nimed. Muudatuste tegemisel edastatakse eelmist nimekirja asendav nimekiri vähemalt 20 päeva enne muudatuse jõustumist. Komisjon avaldab teabe NAFO MCSi veebisaidil; (d)püügiluba omav laev või laeva nimel selle esindaja teatab vähemalt 48 tundi enne eeldatavat sadamasse saabumise aega pädevale sadamaasutusele oma eeldatava saabumisaja, pardal oleva hinnangulise süvalestakoguse ning teabe rajooni või rajoonide kohta, kus saak püüti; (e)iga liikmesriik inspekteerib süvalesta lossimist oma sadamates, koostab kaitse- ja rakendusmeetmete IV.C lisas ette nähtud vormi kasutades inspekteerimisaruande ning saadab selle kümne tööpäeva jooksul alates inspekteerimise lõpetamise kuupäevast komisjonile ja koopia EFCA-le. PSC 3 aruandes esitatakse kõik sadamakontrolli käigus avastatud määruse rikkumised ja nende üksikasjad. Aruanne peab sisaldama kogu asjaomast teavet rikkumiste kohta, mis avastati merel inspekteeritud kalalaeva käimasoleva püügireisi ajal. Komisjon avaldab teabe NAFO MCSi veebisaidil. 2.Püügiloaga laevade suhtes, mille pardal oleva väljaspool reguleerimispiirkonda püütud kogusaagi elusmass on üle 50 tonni ja mis sisenevad reguleerimispiirkonda süvalesta püügiks, kohaldatakse järgmist korda: (a)kapten teatab NAFO tegevsekretärile e-posti või faksi teel hiljemalt 72 tundi enne laeva sisenemist reguleerimispiirkonda pardal oleva saagi koguse, selle koha laius- ja pikkuskraadi, kus kapten kavatseb püüki alustada, sinna kohta saabumise eeldatava aja ja kalalaeva kontaktandmed (nt raadio, satelliittelefon või e-post); (b)inspekteerimislaev, mis kavatseb kalalaeva inspekteerida enne, kui see alustab süvalestapüüki, teatab kalalaevale ja NAFO tegevsekretärile määratud kontrollikoha koordinaadid, mis ei tohi asuda kaugemal kui 60 meremiili kohast, kus laev alustab kapteni hinnangul püüki, ning teavitab sellest teisi inspekteerimislaevu, mis võivad tegutseda reguleerimispiirkonnas; (c)kalalaev, millele on saadetud teade kooskõlas punktiga b, suundub määratud kontrollikohta; (d)kalalaev ei tohi püüki alustada enne, kui seda on inspekteeritud kooskõlas käesoleva artikliga, välja arvatud juhul, kui: (a)laev ei ole saanud ühtegi teadet 72 tunni jooksul pärast seda, kui ta on saatnud teate kooskõlas lõike 2 punktiga a, või (b)inspekteerimislaev ei ole alustanud kavandatud inspekteerimist kolme tunni jooksul määratud kontrollikohta saabumisest. 3.Keelatud on lossida süvalesta reguleerimispiirkonnas kalapüügiga tegelenud kolmandate riikide laevadelt. Artikkel 11

Kalmaar Ükski laev ei tohi püüda alapiirkondades 3 ja 4 kalmaari ajavahemikus, mis algab 1. jaanuaril kell 00.01 ja lõpeb 30. juunil kell 24.00 (koordineeritud maailmaaja järgi). Artikkel 12 Haide kaitse ja majandamine 1.Liikmesriigid: (a)teatavad kogu püütud haide saagi, sealhulgas kättesaadavad varasemad andmed, kooskõlas artiklis 25 sätestatud saagist ja püügikoormusest teatamise menetlusega; (b)keelavad haiuimede eemaldamise laeva pardal; (c)keelavad rümba küljest täielikult eemaldatud haiuimede hoidmise pardal, ümberlaadimise ja lossimise. 2.Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võivad haiuimed olla laeva pardal ladustamise hõlbustamiseks osaliste sisselõigetega ning rümba vastu tagasi painutatud. 3.Ükski kalalaev ei tohi hoida pardal, ümber laadida ega lossida uimi, mis on kogutud vastuolus nende sätetega. 4.Iga liikmesriik peab soovitama kõikidel oma lipu all sõita võivatel laevadel lasta haid, eelkõige noorkalad, mis ei ole ette nähtud kasutamiseks toidu või elatusvahendina, elusalt vette tagasi, kui tegemist ei ole haide sihtpüügiga. 5.Kui see on võimalik, siis liikmesriigid: (a)viivad läbi uuringu, et teha kindlaks viisid püügivahendite muutmiseks selektiivsemaks, et kaitsta haisid; (b)uurivad peamiste hailiikide peamisi bioloogilisi ja ökoloogilisi parameetreid, elukäiku, käitumisharjumusi ja rändemarsruute ning teevad kindlaks võimalikud kaardistamis- ja poegimisalad ja noorkalade kasvualad. 6.Liikmesriigid esitavad selliste uuringute tulemused komisjonile edastamiseks NAFO sekretariaadile. Artikkel 13 Võrgusilma suurus 1.Käesoleva artikli tähenduses mõõdetakse võrgusilma suurust kooskõlas kaitse- ja rakendusmeetmete III.A lisaga.

2.Ükski laev ei tohi kalapüügil kasutada järgmiste liikide jaoks ettenähtust väiksema võrgusilmaga võrke: (a)40 mm – harilik süvameregarneel ja krevetid (PRA); (b)60 mm – lühiuimkalmaar (SQI); (c)280 mm traalikotis ja 220 mm traali kõikides muudes osades – railased (SKA); (d)130 mm – kõik muud põhjakalad, mis on täpsustatud kaitse- ja rakendusmeetmete I.C lisas; (e)100 mm – pelaagiline nokk-meriahven (REB) alapiirkonnas 2 ja rajoonides 1F ja 3K ning (f)90 mm – meriahven (RED), mida püütakse pelaagilise traaliga rajoonides 3O, 3M ja 3LN. 3.Lõikes 2 nimetatud liikide püüdmisega tegelev laev, mille pardal on selles lõikes sätestatust väiksema võrgusilmaga võrgud, peab tagama, et need on kindlalt soritud ja stoovitud ning neid ei ole kõnealuse püügi ajal võimalik kohe kasutada. 4.Muude kui lõikes 2 nimetatud liikide sihtpüügiga tegelev laev võib püüda reguleeritud liike võrguga, mille silmasuurus on lõikes 2 sätestatust väiksem, tingimusel et on täidetud artikli 7 lõikes 3 sätestatud kaaspüüginõuded. Artikkel 14 Tarvikute kasutamine ja püügivahendite märgistus 1.Traalide puhul võib kasutada tugevdusköisi, sulgurtroppe ja traalipära ujukeid, tingimusel et need tarvikud ei piira lubatud suurusega võrgusilmade kasutamist ega ummista võrgusilmi. 2.Ükski laev ei tohi kasutada vahendeid ega seadmeid, mis ummistavad võrgusilmi või vähendavad võrgusilma suurust. Laevad võivad siiski kinnitada traalikoti ülaossa kaitse- ja rakendusmeetmete III.B lisas „Lubatud päraülakaitsed / krevetitraalide kinnitusketid“ kirjeldatud seadmeid, tingimusel et need ei ummista traalikoti ega selle pikenduste võrgusilmi. Traalikoti kahjustuste vähendamiseks või vältimiseks võib noodapära alla kinnitada purjeriide, võrgu või muu materjali. 3.Rajoonides 3L ja 3M harilikku süvameregarneeli püüdvad laevad kasutavad sorteerimisvõresid või -reste, mille trellide maksimaalne vahe on 22 mm. Rajoonis 3L harilikku süvameregarneeli püüdvad laevad peavad ka olema varustatud vähemalt 72 cm pikkuste kettidega, nagu on kirjeldatud kaitse- ja rakendusmeetmete III.B lisas. 4.Artikli 18 lõikes 1 osutatud veealuste mägedega püügipiirkondades on lubatud kasutada ainult pelaagilisi traale. 5.Ükski kalalaev ei tohi: (a)kasutada püügivahendeid, mis ei ole märgistatud kooskõlas tunnustatud rahvusvaheliste standarditega, eelkõige konventsiooniga, mis käsitleb kalapüüki Põhja-Atlandil, või (b)kasutada toodreid või samalaadseid pinnal ujuvaid objekte, mis tähistavad kinnitatud püügivahendite asukohta, kui neile ei ole märgitud laeva registreerimisnumbrit. Artikkel 15

Kaotatud või mahajäetud püügivahendid, püügivahendite ülesleidmine 1.Iga liikmesriik tagab, et: (a)reguleerimispiirkonnas kalastavad laevad, millel on õigus sõita tema lipu alla, on varustatud kaotatud püügivahendite ülesleidmise seadmetega; (b)püügivahendi või selle osa kaotanud laeva kapten teeb kõik mõistlikud jõupingutused, et püügivahend võimalikult kiiresti üles leida, ja (c)ükski kapten ei jäta püügivahendeid tahtlikult maha, välja arvatud ohutuse tagamiseks. 2.Kui kaotatud püügivahendit ei ole võimalik üles leida, esitab laeva kapten lipuliikmesriigile 24 tunni jooksul järgmised andmed: (a)laeva nimi ja raadiokutsung; (b)kaotatud püügivahendi liik; (c)kaotatud püügivahendite arv; (d)püügivahendi kaotamise aeg; (e)püügivahendi kaotamise koht ja (f)kaotatud püügivahendi leidmiseks laeval võetud meetmed. 3.Kaotatud püügivahendi leidmisel esitab laeva kapten lipuliikmesriigile 24 tunni jooksul järgmised andmed: (a)püügivahendi leidnud laeva nimi ja raadiokutsung; (b)püügivahendi kaotanud laeva nimi ja raadiokutsung (kui need on teada); (c)leitud püügivahendi liik; (d)leitud püügivahendite arv; (e)püügivahendi leidmise aeg ja (f)püügivahendi leidmise koht. 4.Liikmesriigid esitavad viivitamatult komisjonile lõigetes 2 ja 3 nimetatud teabe selle edastamiseks NAFO tegevsekretärile.

Artikkel 16 Kalade alammõõt 1.Ükski laev ei tohi hoida pardal kaitse- ja rakendusmeetmete I.D lisas sätestatud alammõõdust väiksemaid kalu ning sellised kalad tuleb viivitamata merre tagasi lasta. 2.Töödeldud kala, mis on kaitse- ja rakendusmeetmete I.D lisas selle liigi jaoks ette nähtud pikkusest lühem, loetakse pärinevaks kalast, mis on selle liigi jaoks ette nähtud alammõõdust väiksem. 3.Kui alamõõduliste kalade kogus ühes loomuses on üle 10 % kogu püütud kalakogusest selles loomuses, liigub laev järgmiseks traalimiseks eelmisest traalimiskohast vähemalt 5 meremiili kaugusele. III PEATÜKK

REGULEERIMISPIIRKONNA OHUALDISTE MEREÖKOSÜSTEEMIDE KAITSE PÕHJALÄHEDASE PÜÜGI EEST Artikkel 17 Jalajäljekaart (olemasolevad põhjalähedase püügi piirkonnad) Reguleerimispiirkonnas olemasolevate põhjalähedase püügi piirkondade kaart, mida on kujutatud kaitse- ja rakendusmeetmete joonisel 2, piirneb lääne pool Kanada majandusvööndiga ja ida pool kaitse- ja rakendusmeetmete tabelis 4 esitatud koordinaatidega. Artikkel 18 Põhjalähedase püügi keelu piirkonnad 1.Kuni 31. detsembrini 2020 ei tohi ükski laev tegeleda põhjalähedase püügiga piirkondades, mida on kujutatud kaitse- ja rakendusmeetmete joonisel 3 ning mille piiritlemiseks ühendatakse kaitse- ja rakendusmeetmete tabelis 5 esitatud koordinaadid nende numbrite järjekorras ja tagasi koordinaadini 1. 2.Kuni 31. detsembrini 2020 ei tohi ükski laev tegeleda põhjalähedase püügiga rajooni 3O piirkonnas, mida on kujutatud kaitse- ja rakendusmeetmete joonisel 4 ning mille piiritlemiseks ühendatakse kaitse- ja rakendusmeetmete tabelis 6 esitatud koordinaadid nende numbrite järjekorras ja tagasi koordinaadini 1. 3.Kuni 31. detsembrini 2020 ei tohi ükski laev tegeleda põhjalähedase püügiga piirkondades 1–13, mida on kujutatud kaitse- ja rakendusmeetmete joonisel 5 ning mille piiritlemiseks ühendatakse kaitse- ja rakendusmeetmete tabelis 7 esitatud koordinaadid nende numbrite järjekorras ja tagasi koordinaadini 1. 4.Kuni 31. detsembrini 2018 ei tohi ükski laev tegeleda põhjalähedase püügiga piirkonnas 14, mida on kujutatud kaitse- ja rakendusmeetmete joonisel 5 ning mille piiritlemiseks ühendatakse kaitse- ja rakendusmeetmete tabelis 7 esitatud koordinaadid nende numbrite järjekorras ja tagasi koordinaadini 1. Artikkel 19 Uurimuslik põhjalähedane püük 1.Enne uurimuslikku põhjalähedast püüki tuleb läbi viia uuringud kooskõlas kaitse- ja rakendusmeetmete I.E lisas esitatud uurimusliku püügi protokolliga. 2.Liikmesriigid, kelle laevad soovivad tegeleda uurimusliku põhjalähedase püügiga, peavad hindamise eesmärgil: (a)edastama komisjonile kooskõlas kaitse- ja rakendusmeetmete I.E lisaga teate kavatsuse kohta viia läbi uurimuslik põhjalähedane püük ja artikli 20 lõikes 1 nõutud hinnangu;

(b)nõudma, et nende lipu all sõita võivad laevad alustaksid uurimuslikku põhjalähedast püüki alles pärast selleks loa saamist vastavalt kaitse- ja rakendusmeetmetele, et vältida uurimusliku püügi olulist kahjulikku mõju NAFO komisjoni kindlaksmääratud ohualdistele mereökosüsteemidele; (c)tagama, et uurimusliku põhjalähedase püügi ajal on laeva pardal piisavate teaduslike eriteadmistega vaatleja, ja (d)esitama kahe kuu jooksul pärast uurimusliku põhjalähedase püügi lõppemist kooskõlas kaitse- ja rakendusmeetmete I.E lisaga komisjonile uurimusliku põhjalähedase püügireisi aruande. Artikkel 20 Kavandatud uurimusliku põhjalähedase püügi eelhindamine 1.Liikmesriik, kes teeb ettepaneku osaleda uurimuslikus põhjalähedases püügis, esitab oma ettepaneku toetuseks eelhinnangu, mis käsitleb tema lipu all sõita võivate laevade teostatava põhjalähedase püügi teadaolevat ja eeldatavat mõju ohualdistele mereökosüsteemidele. 2.Lõikes 1 osutatud eelhinnang: (a)saadetakse komisjonile vähemalt üks nädal enne NAFO teadusnõukogu juunikuise kohtumise algust; (b)käsitleb kaitse- ja rakendusmeetmete I.E lisas nimetatud aspekte. Artikkel 21 Ohualdiste mereökosüsteemide indikaatorliikide signaaltaseme ületamine 1.Ohualdiste mereökosüsteemide indikaatorliikide signaaltasemeks on üle 7 kg seltsi Pennatulidae kuuluvate korallide ja/või 60 kg muude eluskorallide ja/või 300 kg käsnade esinemine ühes loomuses (mis on püütud näiteks traalnooda, õngejada või nakkevõrguga). 2.Iga liikmesriik nõuab, et nende laevade kaptenid, mis võivad sõita tema lipu all ja tegelevad reguleerimispiirkonnas põhjalähedase püügiga, peavad püütud ohualdiste mereökosüsteemide indikaatorliikide kogused ära mõõtma, kui kalapüügi käigus leitakse kooskõlas kaitse- ja rakendusmeetmete I.E lisaga tõendeid ohualdiste mereökosüsteemide indikaatorliikide signaaltaseme ületamise kohta. 3.Kui lõikes 2 osutatud püügitegevuse (näiteks traalnooda, nakkevõrgu või õngejadaga püügi) käigus püütud ohualdiste mereökosüsteemide indikaatorliikide kogus on lõikes 1 sätestatud piirmäärast suurem, peab laeva kapten: (a)teatama viivitamata konventsiooniosalisest lipuriigi pädevale asutusele ohualdiste mereökosüsteemide indikaatorliikide signaaltaseme ületamisest, sealhulgas laeva teatatud traalimise või loomuse võtmise lõpppunkti või muu asukohta, mis on lähim ohualdiste mereökosüsteemide indikaatorliikide signaaltaseme ületamise täpsele kohale, ja püütud indikaatorliikide koguse (kilogrammides), ning (b)lõpetama püügi ja liikuma vähemalt 2 meremiili eemale traalimiskoha / loomuse võtmise koha lõpp-punktist suunas, kus indikaatorliikide signaaltaseme edasise ületamise tõenäosus on kõige väiksem. Kapten teeb otsuse omal äranägemisel kogu olemasoleva teabe põhjal. 4.Iga liikmesriik nõuab, et väljaspool jalajälge asuvates piirkondades kasutatakse kooskõlas artikli 19 lõike 2 punktiga c piisavate teaduslike eriteadmistega vaatlejat, kes: (a)tuvastab korallid, käsnad ja muud organismid võimalikult madala taksonoomilise üksuse tasemeni, kasutades kaitse- ja rakendusmeetmete I.E lisas esitatud uurimusliku kalapüügi andmete kogumise vormi, ning (b)esitab tuvastamistulemused laeva kaptenile, et aidata kindlaks määrata nende kogus vastavalt käesoleva artikli lõikele 2.

5.Iga liikmesriik: (a)edastab kapteni poolt esitatud teabe ohualdiste mereökosüsteemide indikaatorliikide signaaltaseme ületamise kohta viivitamata komisjonile, kui püügitegevuse (näiteks traalnooda, nakkevõrgu või õngejadaga püügi) käigus püütud ohualdiste mereökosüsteemide indikaatorliikide kogus on lõikes 1 sätestatud piirmäärast suurem; (b)hoiatab viivitamata kõiki oma lipu all sõitvaid kalalaevu indikaatorliikide signaaltaseme ületamisest ning (c)kehtestab pärast komisjonilt teate saamist võimaluse korral ajutiselt püügikeelu väljaspool jalajälge kahe miili raadiuses ümber teatatud koha, kus ohualdiste mereökosüsteemide indikaatorliikide signaaltase on ületatud. Komisjon võib pärast NAFO-lt teate saamist avada ajutiselt suletud piirkonna uuesti püügiks. IV PEATÜKK LAEVADELE ESITATAVAD NÕUDED JA PRAHTIMINE Artikkel 22 Laevadele esitatavad nõuded 1.Liikmesriik edastab komisjonile elektrooniliselt: (a)kaitse- ja rakendusmeetmete II.C lisa punktis 1 ette nähtud vormi kasutades nende laevade nimekirja, mis võivad sõita tema lipu all ja millele ta võib anda loa tegeleda reguleerimispiirkonnas kalapüügiga (edaspidi „teatatud laev“); (b)vajaduse korral ja viivitamata kaitse- ja rakendusmeetmete II.C lisa punktis 2 ette nähtud vormi kasutades teabe teatatud laevade nimekirjast kustutamise kohta. 2.Kalalaev tohib tegeleda reguleerimispiirkonnas kalapüügiga ainult siis, kui: (a)ta on kantud teatatud laevade nimekirja ja (b)nõuetekohasele laevale on antud IMO number. 3.Ükski liikmesriik: (a)ei luba laeval, mis võib sõita tema lipu all, tegeleda kalapüügiga reguleerimispiirkonnas, kui laeval puudub selleks luba, ega (b)luba kalalaeval, mis võib sõita tema lipu all, tegeleda kalapüügiga reguleerimispiirkonnas, kui ta ei suuda selle laeva suhtes tulemuslikult täita lipuriigi kohustusi. 4.Liikmesriigid hoiavad püügiloaga kalalaevade arvu ja nende püügikoormuse tasemel, mis on nõuetekohaselt kooskõlas asjaomasele liikmesriigile reguleerimispiirkonnas eraldatud kalapüügivõimalustega. 5.Liikmesriik edastab komisjonile elektrooniliselt: (a)hiljemalt 20 päeva enne kalendriaasta püügitegevuse algust kaitse- ja rakendusmeetmete II.C lisa punktis 3 ette nähtud vormi kasutades püügiloa iga nimekirja kantud teatatud laeva kohta, millele ta on andnud loa tegeleda reguleerimispiirkonnas kalapüügiga (edaspidi „püügiloaga laev“).



Iga püügiluba sisaldab eelkõige loa kehtivuse algus- ja lõppkuupäeva ning teavet liikide kohta, mille sihtpüük on lubatud, välja arvatud kaitse- ja rakendusmeetmete II.C lisa punktis 3 nimetatud erandid. Kui laev kavatseb püüda kalapüügivõimaluste all nimetatud reguleeritud liike, tuleb täpsustada konkreetsed kalavarud, juhul kui reguleeritud liike seostatakse asjaomase piirkonnaga;

(b)kaitse- ja rakendusmeetmete II.C lisa punktis 4 esitatud vormi kasutades viivitamata teabe püügiloa peatamise kohta asjaomase püügiloa tühistamise või selle sisu muutmise korral, kui tühistamine või muutmine toimub loa kehtivuse ajal; (c)kooskõlas käesoleva lõike punktis a kirjeldatud menetlusega teabe peatatud püügiloa taastamise kohta. 6.Liikmesriigid tagavad, et püügiloa kehtivuse aeg vastab lõigetes 10 ja 11 nimetatud mahutavusplaani sertifitseerimise perioodile. 7.Kõik kalalaevad peavad kandma kergesti tuvastatavat märgistust kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud standarditega, näiteks FAO kalalaevade märgistamise ja identifitseerimise standardnõuetega. 8.Ükski kalalaev ei tohi tegutseda reguleerimispiirkonnas, kui tal puuduvad pardal lipuliikmesriigi pädeva asutuse väljastatud kehtivad dokumendid, milles on laeva kohta esitatud vähemalt järgmised andmed: (a)laeva nimi, kui see on olemas; (b)olemasolu korral laeva registreerimissadama või -piirkonna täht (tähed); (c)laeva registreerimisnumber (registreerimisnumbrid); (d)IMO number; (e)laeva rahvusvaheline raadiokutsung, kui see on olemas; (f)omaniku (omanike) ja vajaduse korral prahtijate nimed ja aadressid; (g)laeva kogupikkus; (h)laeva mootori võimsus; (i)lõikes 10 osutatud mahutavusplaan ja (j)külmutussüsteemi hinnanguline külmutusvõimsus või teave külmutussüsteemi sertifitseerimise kohta. 9.Ükski kalalaev ei tohi tegeleda reguleerimispiirkonnas kalapüügiga, kui tal puudub pardal täpne ja ajakohane mahutavusplaan, mille on kinnitanud pädev asutus või mida tunnustab tema lipuliikmesriik. 10.Mahutavusplaanil: (a)näidatakse joonise või kirjeldusena kalade ladustamise kohad, sealhulgas iga kalade ladustamise koha mahutavus kuupmeetrites, ning joonisel esitatakse laeva pikiläbilõige, sealhulgas iga teki plaan, millel asub kalade ladustamise koht, ja külmutite asukohad; (b)näidatakse iga kalade ladustamise koha iga ukse, luugi ja muu juurdepääsu konkreetne asukoht vaheseinte suhtes; (c)näidatakse kalade ladustamise mahutite (jahutatavate mereveemahutite) põhimõõdud ja iga mahuti kalibreerimine kuupmeetrites 10 cm intervalliga ning

(d)joonisel tuleb selgelt näidata tegelik mõõtkava. 11.Liikmesriigid tagavad, et pädev asutus kinnitab iga kahe aasta järel liikmesriigi püügiloaga laevade mahutavusplaanide õigsust. Artikkel 23 Prahilepingud 1.Käesoleva peatüki tähenduses on „prahtiv konventsiooniosaline“ konventsiooniosaline, kellele on eraldatud kvoodid ja püügikoormus vastavalt kaitse- ja rakendusmeetmete I.A ja I.B lisale, või liikmesriik, kellele on eraldatud kalapüügivõimalused, ja „lipuliikmesriik“ on liikmesriik, kus prahitud laev on registreeritud. 2.Kalapüügiks prahtiva NAFO konventsiooni osalise kõikide kalapüügivõimaluste või nende osa alusel võib kasutada püügiluba omavaid prahitud laevu (edaspidi „prahitud laev“), millel on õigus sõita liikmesriigi lipu alla, järgmistel tingimustel: (a)liikmesriik on kirjalikult nõustunud prahilepinguga; (b)ühes kalendriaastas sõlmitakse prahileping ühe kalalaevaga liikmesriigi kohta; (c)prahilepingu alusel võib igal kalendriaastal püüda kala kumulatiivselt kuni kuus kuud ning (d)prahtida ei tohi laeva, mille puhul on varem avastatud tegelemine ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga. 3.Kogu saak ja kaaspüük, mille prahitud laev on püüdnud kooskõlas prahilepinguga, omistatakse prahtivale NAFO konventsiooni osalisele. 4.Lipuliikmesriik ei anna prahitud laevale ajal, mil see tegeleb kalapüügiga prahilepingu alusel, luba kalapüügiks lipuliikmesriigile eraldatud püügivõimaluste raames või samal ajal teise prahilepingu alusel. 5.Merel ümberlaadimine ei ole lubatud ilma prahtiva NAFO konventsiooni osalise eelneva loata, kes tagab, et ümberlaadimine toimub pardal viibiva vaatleja järelevalve all. 6.Lipuliikmesriik teatab enne prahilepingu täitmise algust komisjonile kirjalikult oma nõustumisest prahilepinguga. 7.Lipuliikmesriik teatab komisjonile viivitamata järgmistest sündmustest: (a)prahilepingu alusel kalapüügi alustamine; (b)prahilepingu alusel kalapüügi peatamine; (c)peatatud prahilepingu alusel kalapüügi jätkamine; (d)prahilepingu alusel kalapüügi lõpetamine.

8.Lipuliikmesriik peab eraldi arvestust saagi ja kaaspüügi üle, mille tema lipu all sõitev laev on iga prahilepingu alusel püüdnud, ning edastab need andmed prahtivale NAFO konventsiooni osalisele ja komisjonile. 9.Prahitud laeva pardal peavad alati olema järgmised dokumendid: (a)laeva nimi, lipuriigi registreerimisnumber, IMO number ja laeva lipuriik; (b)olemasolu korral laeva eelmine nimi (eelmised nimed) ja eelmine lipuriik (eelmised lipuriigid); (c)laeva omaniku (või omanike) ja käitajate nimi ja aadress; (d)prahilepingu koopia ja prahtiva konventsiooniosalise poolt prahitud laevale väljastatud püügiluba või -litsents ning (e)laevale eraldatud püügivõimalused. V PEATÜKK KALASTAMISE SEIRE Artikkel 24 Toodete märgistamise nõuded 1.Töötlemisel märgistatakse kõik reguleerimispiirkonnas püütud liigid nii, et on võimalik eristada kõiki kalaliike ja tootekategooriaid. Kõigi liikide märgistusel tuleb esitada järgmised andmed: (a)kalalaeva nimi; (b)iga liigi kolmetäheline kood, mis on nimetatud kaitse- ja rakendusmeetmete I.C lisas; (c)hariliku süvameregarneeli puhul püügikuupäev; (d)reguleerimispiirkond ja püügirajoon ning (e)toote esitusviisi kood, mis on nimetatud kaitse- ja rakendusmeetmete II.K lisas. 2.Märgistus kinnitatakse tugevalt, tembeldatakse või kirjutatakse pakendile lasti paigutamisel ning märgistuse suurus peab võimaldama inspektoritel seda oma tavapäraste ülesannete täitmise käigus lugeda. 3.Märgistus kantakse tindiga kontrastsele taustale. 4.Igale pakendile märgitakse ainult:

(a)üks tootekategooria; (b)üks püügirajoon; (c)üks püügikuupäev (hariliku süvameregarneeli puhul) ja (d)üks liik. Artikkel 25 Saagi seire 1.Kõik kalalaevad peavad saagi seire eesmärgil püügipäevikut, toodangupäevikut ja lastiplaani, et pidada arvet reguleerimispiirkonnas toimuva püügi üle. 2.Kõik kalalaevad peavad püügipäevikut, mida säilitatakse laeva pardal vähemalt 12 kuud ja kuhu kantakse kooskõlas kaitse- ja rakendusmeetmete II.A lisaga järgmised andmed: (a)täpsed andmed traalimisega / loomuse võtmisega püütud saagi kohta igas väikseimas geograafilises piirkonnas, mille jaoks on eraldatud kvoot; (b)iga traalimisega / loomuse võtmisega püütud saagi jaotus, sealhulgas iga kalavaru kogus (elusmassi kilogrammides), mis hoitakse laeva pardal, lastakse vette tagasi, lossitakse või laaditakse ümber käimasoleva püügireisi ajal. 3.Kõik kalalaevad peavad toodangupäevikut, mida säilitatakse laeva pardal vähemalt 12 kuud ja milles: (a)registreeritakse iga liigi ja tooteliigi kumulatiivne päevatoodang kilogrammides eelmise päeva kohta, mis algab kell 00.01 ja lõpeb kell 24.00 (koordineeritud maailmaaja järgi); (b)seostatakse iga liigi ja tooteliigi toodang väikseima geograafilise piirkonnaga, mille jaoks on eraldatud kvoot; (c)loetletakse teisendustegurid, mida kasutades arvestatakse iga tooteliigi kogukaal ümber eluskaaluks püügipäevikusse kandmisel; (d)märgistatakse kõik kanded kooskõlas artikliga 24. 4.Kõik kalalaevad paigutavad ohutust ja kapteni navigeerimiskohustusi nõuetekohaselt arvesse võttes reguleerimispiirkonnast püütud saagi eraldi väljaspool reguleerimispiirkonda püütud saagist ning tagavad, et eraldamine on plasti, vineeri või võrgu abil selgelt piiritletud. 5.Kõikidel kalalaevadel on lastiplaan: (a)milles on selgelt näidatud eri liikide asukoht igas lastiruumis ja nende liikide kogused tootekaalu kilogrammides; (b)milles on täpsustatud iga lastiruumi asukoht, kus hoitakse rajoonides 3L ja 3M püütud harilikku süvameregarneeli, sealhulgas hariliku süvameregarneeli kogus kilogrammides rajooni kohta; (c)mida ajakohastatakse iga päev eelmise päeva kohta, mis algab kell 00.01 ja lõpeb kell 24.00 (koordineeritud maailmaaja järgi), ning

(d)mida hoitakse pardal, kuni laev on täielikult lossitud. 6.Kõik kalalaevad edastavad oma kalapüügi seire keskusele elektrooniliselt kaitse- ja rakendusmeetmete II.D ja II.F lisas esitatud vormidele ja sisule vastavad aruanded, mis sisaldavad järgmist teavet: (a)saak sisenemisel (COE): reguleerimispiirkonda saabumisel laeva pardal oleva saagi kogus liikide kaupa; see teave esitatakse vähemalt kuus tundi enne laeva sisenemist reguleerimispiirkonda; (b)saak väljumisel (COX): reguleerimispiirkonnast väljumisel laeva pardal oleva saagi kogus liikide kaupa; see teave esitatakse vähemalt kuus tundi enne laeva väljumist reguleerimispiirkonnast; (c)saagiaruanne (CAT): pardal hoitud ja vette tagasi lastud saagi kogus liikide kaupa aruandele eelneval päeval iga rajooni kohta, sealhulgas nullpüük; see teave esitatakse iga päev enne kella 12.00 (koordineeritud maailmaaja järgi). Kõikide liikide kohta teatatakse nii pardal hoitud kui ka vette tagasi lastud saagi arvestuses nullpüügist kolmetähelise koodiga MZZ (liigitamata merekala) ning nende kogus tähistatakse numbriga 0, nagu on esitatud järgmises näites (//CA/MZZ 0// ja //RJ/MZZ 0//); (d)saak pardal (COB): selle teabe esitavad kõik rajoonis 3L harilikku süvameregarneeli püüdvad laevad rajooni 3L sisenemisel ja sealt väljumisel tund aega enne rajooni 3L piiri ületamist; (e)ümberlaadimine (TRA): (i)laevad, millelt kala ümber laaditakse, saadavad teate vähemalt 24 tundi enne ümberlaadimist, ja (ii)pealelaadivad laevad saadavad teate hiljemalt üks tund pärast ümberlaadimist; (f)lossimissadam (POR): laevad, millele kala ümber laaditi, saadavad teate vähemalt 24 tundi enne lossimist; (g)kaitse- ja rakendusmeetmete I.C lisas esitatud liikide nimekirjas loetletud liikide saagist, mille elusmassi on pardal kokku vähem kui 100 kg, võib teatada kolmetähelise koodiga MZZ (liigitamata merekala), välja arvatud juhul, kui tegemist on haidega. Kõikidest haidest teatatakse võimaluse korral liigi tasandil asjakohase kolmetähelise koodiga. Kui liigi tasandil teatamine ei ole võimalik, registreeritakse hailiigid kaitse- ja rakendusmeetmete I.C lisas esitatud kolmetähelist koodi kasutades ogahailaste (SHX) või ogahailistena (DGX), nagu on asjakohane. 7.Lõikes 6 nimetatud aruanded võib tühistada, kasutades kaitse- ja rakendusmeetmete II.F lisa punktis 8 ette nähtud vormi. Kui mõnda aruannet on vaja parandada, saadetakse pärast tühistamisteadet käesolevas artiklis sätestatud tähtaja jooksul viivitamata uus aruanne. Lipuriigi kalapüügi seirekeskus teatab oma laevalt saadud tühistamisteate vastuvõtmisest viivitamata komisjonile. 8.Iga liikmesriik tagab, et tema kalapüügi seire keskus edastab lõikes 6 nimetatud teated kaitse- ja rakendusmeetmete II.D lisas esitatud vormi kasutades kohe pärast kättesaamist elektrooniliselt NAFO tegevsekretärile ning saadab koopia komisjonile ja EFCA-le. 9.Iga liikmesriik: (a)teatab esialgsed kuu püügikogused liikide ja kalavarupiirkondade kaupa ning esialgsed rajooni 3M hariliku süvameregarneeli püügi päevad, sõltumata sellest, kas talle on eraldatud asjaomaste kalavarude jaoks kvoot või püügikoormus või mitte. Liikmesriik edastab need aruanded komisjonile 20 päeva jooksul pärast püügi toimumise kalendrikuu lõppu; (b)tagab, et püügipäeviku teave esitatakse 60 päeva jooksul pärast iga püügireisi lõppemist komisjonile kas XML (Extensible Markup Language) või Microsoft Exceli failivormingus ning et esitatakse vähemalt kaitse- ja rakendusmeetmete II.N lisas nimetatud teave. Artikkel 26 Laevaseiresüsteem (VMS) 1.Kõik reguleerimispiirkonnas tegutsevad kalalaevad peavad olema varustatud satelliitseiresüsteemi seadmega, mis suudab pidevalt ja automaatselt edastada vähemalt kord tunnis maismaal asuvale kalapüügi seire keskusele nende asukoha ja järgmised laevaseiresüsteemi andmed:

(a)laeva tunnusandmed; (b)laeva viimati määratud asukoht (pikkus- ja laiuskraad), kusjuures määramisviga on kuni 500 meetrit ja usaldusvahemik on 99 %; (c)asukoha kindlaksmääramise kuupäev ja kellaaeg koordineeritud maailmaaja järgi ning (d)laeva kurss/suund ja kiirus. 2.Iga liikmesriik tagab, et tema kalapüügi seire keskus: (a)saab lõikes 1 nimetatud asukohaandmed ja registreerib need järgmiste kolmetäheliste koodidega: (i)„ENT“ – reguleerimispiirkonda sisenemisel laeva poolt edastatud esimesed laevaseiresüsteemi asukohaandmed; (ii)„POS“ – reguleerimispiirkonnas asuva laeva poolt edastatud kõik järgmised laevaseiresüsteemi asukohaandmed ja (iii)„EXI“ – reguleerimispiirkonnast väljumisel laeva poolt edastatud esimesed laevaseiresüsteemi asukohaandmed; (b)on varustatud arvutiriistvara ja -tarkvaraga, mis võimaldavad andmete automaatset töötlemist ja elektroonilist edastamist, kohaldab varundamis- ja taastamisprotseduure ning säilitab kalalaevadelt saadud andmeid elektroonilisel kujul vähemalt kolm aastat ning (c)teatab komisjonile ja EFCA-le viivitamata kalapüügi seire keskuse nime, aadressi, telefoninumbri, teleksi numbri, e-posti aadressi või faksinumbri ning nende muudatused. 3.Iga liikmesriik kannab oma laevaseiresüsteemiga seotud kulud. 4.Kui inspektor märkab reguleerimispiirkonnas kalalaeva, mille kohta ta ei ole saanud andmeid kooskõlas lõikega 1, 2 või 8, teavitab inspektor sellest laeva kaptenit ja komisjoni. 5.Liikmesriik tagab, et tema lipu all sõita võiva kalalaeva kaptenile või omanikule või tema esindajale teatatakse, kui ilmneb, et laeva satelliitseiresüsteemi seade on vigane või ei toimi. 6.Kui satelliitseiresüsteemi seade läheb rikki, tagab kapten selle parandamise või asendamise ühe kuu jooksul pärast rikkiminekut või kui püügireis kestab kauem kui üks kuu, siis viiakse parandamine või asendamine lõpule järgmisel korral, kui laev siseneb sadamasse. 7.Ükski kalalaev ei tohi alustada püügireisi vigase satelliitseiresüsteemi seadmega. 8.Kõik vigase satelliitseiresüsteemi seadmega kalalaevad edastavad vähemalt iga nelja tunni järel oma lipuliikmesriigi kalapüügi seire keskusele laevaseiresüsteemi asukohaandmed muude olemasolevate vahenditega, eelkõige satelliittelefoni, e-posti, raadio, faksi või teleksi teel. 9.Lipuliikmesriik tagab, et: (a)tema kalapüügi seire keskus edastab laevaseiresüsteemi asukohaandmed NAFO tegevsekretärile ning saadab koopia komisjonile ja EFCA-le niipea kui võimalik, kuid mitte hiljem kui 24 tundi pärast nende saamist, ning võib anda tema lipu all sõita võivatele kalalaevadele loa edastada laevaseiresüsteemi asukohaandmed satelliittelefoni, e-posti, raadio, faksi või teleksi teel otse NAFO tegevsekretärile ning (b)NAFO tegevsekretärile edastatud laevaseiresüsteemi asukohaandmed on kooskõlas kaitse- ja rakendusmeetmete II.E lisas sätestatud ja II.D lisas üksikasjalikumalt kirjeldatud andmevahetusvormiga.

10.Kõik liikmesriigid võivad kasutada NAFO laevaseiresüsteemi andmeid otsimis- ja päästetöödel ning mereohutuse tagamiseks. VI PEATÜKK VAATLUSKAVA Artikkel 27 Vaatlusprogramm 1.Võttes arvesse käesoleva määruse artikli 28 lõikeid 1 ja 2, peab iga reguleerimispiirkonnas viibiva kalalaeva pardal olema vähemalt üks sõltumatu ja erapooletu vaatleja. 2.Iga liikmesriik esitab EFCA-le nimekirja vaatlejatest, keda ta kavatseb kasutada reguleerimispiirkonnas tegutsevatel laevadel, mis võivad sõita tema lipu all. EFCA avaldab vaatlejate nimekirja NAFO MCSi veebisaidil. 3.Liikmesriigid tagavad, et laeva pardal olev vaatleja täidab ainult järgmisi ülesandeid: (a)jälgib käesoleva määruse täitmist, eelkõige kontrollib püügipäeviku kandeid, sealhulgas saagi liigilist koostist, koguseid, elusmassi ja massi pärast töötlemist, ning püügitegevuse teateid ja laevaseiresüsteemi aruandeid; (b)säilitab üksikasjalikud andmed laeva igapäevase tegevuse kohta, olenemata sellest, kas kalapüük toimus või mitte; (c)registreerib iga loomuse kohta püügivahendi tüübi, võrgusilma suuruse, saagi ja püügikoormuse andmed, koordinaadid, sügavuse, püügivahendi kasutamise kestuse, saagi koostise, alamõõduliste kalade tagasiheite ja pardale jätmise; (d)kui püük toimub artikli 18 lõikes 1 osutatud veealuste mägedega püügipiirkondades, märgib kaitse- ja rakendusmeetmete II.M lisas osutatud vaatleja aruande märkuste jaotisse iga loomuse kohta kõikide ohualdiste mereökosüsteemide indikaatorliikide kogused vastavalt kaitse- ja rakendusmeetmete I.E lisale; (e)jälgib satelliitseiresüsteemi toimimist ja annab teada kõikidest süsteemi töö katkemistest ja häiretest; (f)kasutab eelnevalt kokkulepitud koodi, et teatada inspekteerimislaevale 24 tunni jooksul määruse mis tahes rikkumisest; (g)teeb teadustööd, mida komisjon peab vajalikuks, ning (h)esitab võimalikult kiiresti pärast reguleerimispiirkonnast lahkumist ja hiljemalt laeva sadamasse saabumisel kaitse- ja rakendusmeetmete II.M lisas sätestatud aruande elektroonilisel kujul lipuliikmesriigile ning kui inspekteerimine toimub sadamas, siis kohalikule sadamakontrolli asutusele. Lipuliikmesriik edastab Microsoft Exceli failiformaadis aruande komisjonile 25 päeva jooksul pärast laeva saabumist sadamasse. Komisjon saadab selle aruande NAFO tegevsekretärile. 4.Iga laev tagab vaatleja toitlustamise ja majutamise laevaperele ettenähtud tasemel. 5.Kapten teeb vaatlejaga koostööd ja osutab abi, mis on vajalik vaatleja kohustuste täitmiseks. Selline koostöö hõlmab vaatlejale vajaliku juurdepääsu võimaldamist pardal hoitavale saagile, sealhulgas saagile, mis on kavas vette tagasi lasta. 6.Kui kalalaeva pardal ei ole lõikes 1 sätestatud vaatlejat, võib NAFO konventsiooni mõni teine osaline lähetada lipuliikmesriigi nõusolekul laeva pardale vaatleja, kes jääb sinna seniks, kuni lipuliikmesriik lähetab laevale vaatleja. 7.Liikmesriik kannab kokkuleppel NAFO konventsiooni mõne teise osalise või liikmesriigiga iga enda lähetatud vaatleja tasustamise kulud.

Artikkel 28 Elektrooniline aruandlus 1.Erandina artikli 27 lõikest 1 võib liikmesriik loobuda vaatleja kasutamisest laevadel järgmistel tingimustel: (a)liikmesriigi laevadel on toimiv laevaseiresüsteem ja vajalikud tehnilised seadmed elektrooniliste vaatleja aruannete ja saagiaruannete saatmiseks; (b)need tehnilised seadmed on andmevahetuse kaudu tunnistatud kokkusobivaks NAFO seadmetega ja nende konventsiooniosaliste seadmetega, kellel on reguleerimispiirkonnas inspekteerimislaevu. 2.Katsetus loetakse edukaks, kui andmevahetus kõikide andmesaajatega on lõpule viidud 100 % usaldusväärsusega. 3.Liikmesriik, kelle laev vastab lõigete 1 ja 2 tingimustele, loobub vaatleja kasutamisest mitte rohkem kui 75 %-l ajast, mil laev viibib reguleerimispiirkonnas ühe aasta jooksul. 4.Liikmesriik, kes kavatseb kohaldada käesoleva artikli lõikeid 1–3, (a)saadab komisjonile hiljemalt 20 päeva enne püügihooaja algust teate oma kavatsuse kohta ning saadab komisjonile enne laevale tegevusloa andmist laeva nime ja ajavahemiku, mille jooksul laeva pardal puudub vaatleja. Komisjon avaldab teate NAFO MCSi veebisaidil; (b)tagab igas püügipiirkonnas, kus tema lipu all sõita võivad kalalaevad tegutsevad kooskõlas käesoleva artikliga, tasakaalu vaatlejaga ja vaatlejata kalalaevade vahel. 5.Kui inspektor väljastab rikkumisteate käesolevat artiklit kohaldava kalalaeva kohta, mille pardal puudub teate väljastamise ajal vaatleja, käsitab lipuliikmesriik rikkumist tõsise rikkumisena artikli 36 lõike 1 tähenduses ning kui ta ei nõua, et kalalaev suunduks viivitamata sadamasse kooskõlas artikli 36 lõike 3 punkti c alapunktiga i, lähetab ta kohe kalalaevale vaatleja. 6.Käesolevat artiklit kohaldavad liikmesriigid esitavad komisjonile iga aasta 1. veebruariks aruande eelmise kalendriaasta kohta koos järgmise teabega: (a)üldine vastavus ning eelkõige vaatlejaga ja vaatlejata laevade võrdlus; (b)tööstusharu ja liikmesriigi ametiasutuste (sh nende, kes tegelevad inspekteerimisega) kulud või kokkuhoid; (c)suhtlemine tavapäraste kontrollivahendite abil ning (d)kava tehniline toimimine ja usaldusväärsus. 7.Komisjon saadab aruande NAFO tegevsekretärile. 8.Iga liikmesriik kannab käesoleva artikli kohaldamisega seotud kulud. 9.Käesolevat artiklit kohaldava laeva pardal olev vaatleja: (a)edastab lisaks artikli 27 lõikes 3 kirjeldatud ülesannete täitmisele iga päev kooskõlas kaitse- ja rakendusmeetmete II.G lisaga vaatleja aruande lipuliikmesriigi kalapüügi seire keskusele, kes omakorda edastab selle hiljemalt järgmisel päeval kell 12.00 (koordineeritud maailmaaja järgi) komisjonile, kes saadab selle NAFO tegevsekretärile, ning

(b)kui elektrooniline andmeedastus ei toimi, edastab aruande iga päev muude vahenditega ning teeb nende edastuste kohta püügipäevikusse sissekanded, mis on inspektoritele kättesaadavad. 10.Käesolevat artiklit kohaldava laeva kapten: (a)edastab kooskõlas kaitse- ja rakendusmeetmete II.F lisa punktiga 3 iga päev lipuliikmesriiki kalapüügi seire keskusele saagiaruande ja tagab, et teatatud saak vastab püügipäeviku kannetele. Kalapüügi seire keskus omakorda edastab aruande hiljemalt järgmisel päeval kell 12.00 (koordineeritud maailmaaja järgi) komisjonile, kes saadab selle NAFO tegevsekretärile, ning (b)kui elektrooniline andmeedastus ei toimi, edastab aruande iga päev muude vahenditega ning teeb nende edastuste kohta püügipäevikusse sissekanded, mis on inspektoritele kättesaadavad. 11.Igapäevastes vaatleja aruannetes ja saagiaruannetes esitatakse iga rajooni kohta pardal oleva saagi kogus liikide kaupa, tagasiheite kogus ja püütud alamõõdulise kalade kogus. VII PEATÜKK MEREL INSPEKTEERIMISE JA JÄRELEVALVE KAVA Artikkel 29 Üldsätted 1.Liidu järelevalve- ja inspekteerimistegevust koordineerib EFCA. Ta võib kooskõlastatult asjaomaste liikmesriikidega koostada selleks ühised järelevalve ja inspekteerimise rakenduskavad (merel inspekteerimise ja järelevalve kava, edaspidi „kava“). Liikmesriigid, kelle laevad kalastavad reguleerimispiirkonnas, võtavad nende kavade paremaks rakendamiseks vajalikud meetmed, mis puudutavad eelkõige nõutavaid inim- ja materiaalseid ressursse ning nende ressursside kasutamise perioode ja vööndeid. 2.Inspekteerimise ja järelevalvega tegelevad liikmesriikide määratud inspektorid, kelle nimed teatatakse kava kaudu EFCA-le. 3.Liikmesriigid võivad koostöös komisjoni ja EFCAga lähetada vastastikusel kokkuleppel NAFO konventsiooni mõne teise osalise inspekteerimisalusele inspektoreid, kelle EFCA on määranud kava raames. 4.Kui mis tahes ajal viibib reguleerimispiirkonnas liikmesriikide kalalaevu rohkem kui 15, tagavad EFCA ja liikmesriik, et sel ajal viibib: (a)inspektor või muu pädev ametiisik reguleerimispiirkonnas või (b)pädev ametiisik NAFO konventsiooni osalise territooriumil, mis külgneb konventsiooni alaga. (c)Liikmesriigid reageerivad viivitamata kõikidele teadetele nende lipu all sõita võiva kalalaeva rikkumiste kohta reguleerimispiirkonnas. 5.Kavas osalevad liikmesriigid annavad igale inspekteerimisalusele selle sisenemisel reguleerimispiirkonda eelmise kümne päeva jooksul tehtud vaatluste ja toimunud pardaleminekute nimekirja, sealhulgas kuupäevad, koordinaadid ja muu asjakohase teabe. 6.Kavas osalev liikmesriik tagab komisjoni ja EFCA-ga kooskõlastades, et iga reguleerimispiirkonnas tegutsev inspekteerimisalus, mis võib sõita tema lipu all, on võimaluse korral iga päev turvalises ühenduses kõikide teiste reguleerimispiirkonnas tegutsevate inspekteerimisalustega, et vahetada nende tegevuse kooskõlastamiseks vajalikku teavet. 7.Uurimislaeva külastavad inspektorid võtavad arvesse laeva staatust ning piirduvad inspekteerimismenetlustega, mis on vajalikud selleks, et kindlaks teha, kas laeva tegevus on kooskõlas tema teadusuuringute kavaga. Kui inspektoritel on mõistlik põhjus kahtlustada, et laeva tegevus ei ole teadusuuringute kavaga kooskõlas, tuleb viivitamata teavitada komisjoni ja EFCAt. 8.Liikmesriigid tagavad, et nende inspektorid kohtlevad reguleerimispiirkonnas tegutsevaid laevu võrdselt, vältides ebaproportsionaalse arvu inspekteerimiste läbiviimist laevadel, mis võivad sõita NAFO konventsiooni mõne osalise lipu all. Mis tahes kvartalis peab nende inspekteerimiste arv, mille inspektorid viivad läbi NAFO konventsiooni teise osalise lipu all sõita võivatel laevadel, kajastama võimaluse korral proportsionaalset osa reguleerimispiirkonnas toimuva püügitegevuse kogumahust, mis hõlmab muu hulgas püügikoguseid ja laevapäevi. Inspekteerimise sageduse kindlaksmääramisel võivad inspektorid arvesse võtta kalalaeva püügitavasid ja nõuetele vastavust.

9.Välja arvatud juhul, kui kava jaoks määratud inspektorid ja inspektoripraktikandid inspekteerivad kavas osaleva liikmesriigi lipu all sõita võivat kalalaeva, tagab asjaomane liikmesriik kooskõlas oma siseriikliku õigusega, et need inspektorid ja praktikandid: (a)tegutsevad jätkuvalt tema kontrolli all; (b)rakendavad selle kava sätteid; (c)ei võta laeva pardale kaasa relvi; (d)hoiduvad liidu vetes kehtivate õigusnormide rakendamisest; (e)järgivad üldtunnustatud rahvusvahelisi eeskirju, menetlusi ja tavasid, mis puudutavad inspekteeritava laeva ja selle laevapere ohutust; (f)ei sekku püügitegevusse ega toodete ladustamisse ning hoiduvad nii palju kui võimalik tegevusest, mis kahjustaks pardal oleva saagi kvaliteeti, ning (g)avavad mahutid nii, et neid oleks hõlbus kiiresti uuesti sulgeda, ümber pakkida ja lõpuks hoiustada. 10.Kõiki VII peatükis osutatud inspekteerimis-, järelevalve- ja uurimisaruandeid ning nendega seotud fotosid ja tõendeid käsitatakse konfidentsiaalsena kooskõlas kaitse- ja rakendusmeetmete II.B lisaga. Artikkel 30 Teavitamisnõuded 1.Liikmesriigid saadavad hiljemalt iga aasta 1. novembril EFCA-le (ja saadavad koopia komisjonile) järgmise teabe edastamiseks NAFO MCSile: (a)reguleerimispiirkonnas toimunud rikkumistest viivitamatu teatamise kontaktpunktina tegutseva pädeva asutuse kontaktandmed, kusjuures hilisemad muudatused neis andmetes edastatakse hiljemalt 15 päeva enne muudatuse jõustumist; (b)kava juurde määratud inspektorite ja inspektoripraktikantide nimed ning iga inspekteerimisaluse nimi, raadiokutsung ja kontaktandmed sidepidamiseks. Nad teatavad edastatud andmete muutmisest võimaluse korral mitte hiljem kui 60 päeva ette. 2.Kavas osaledes tagab liikmesriik, et EFCA-le teatatakse eelnevalt iga ülesande saanud inspekteerimisaluse kontrollkäigu kuupäev ning algus- ja lõpuaeg. Artikkel 31 Järelevalvemenetlus 1.Kui inspektor märkab reguleerimispiirkonnas olevat kalalaeva, mis võib sõita NAFO konventsiooni osalise lipu all ja mille puhul on põhjust kahtlustada käesoleva määruse ilmset rikkumist, ning kui viivitamatu inspekteerimine ei ole otstarbekas, siis inspektor: (a)täidab kaitse- ja rakendusmeetmete IV.A lisas esitatud järelevalvearuande. Kui inspektor on hinnanud loomuse kogust ja saagi koostist, märgitakse järelevalvearuandesse kogu asjaomane teave loomuse koostise kohta ning koguse hindamisel kasutatud meetod; (b)salvestab laeva fotod ja registreerib fotode tegemise asukoha, kuupäeva ja kellaaja ning

(c)edastab järelevalvearuande ja fotod viivitamata asjaomasele pädevale asutusele. 2.Järelevalvearuande saanud liikmesriigi pädev asutus teeb viivitamata järgmist: (a)edastab järelevalvearuande EFCA-le, kes avaldab selle NAFO MCSi veebisaidil edastamiseks laeva konventsiooniosalisest lipuriigile; (b)edastab tehtud fotode koopiad EFCA-le, kes omakorda edastab need laeva konventsiooniosalisest lipuriigile või lipuliikmesriigile, kui see on inspekteerivast liikmesriigist erinev; (c)tagab tõendite turvalisuse ja säilitamise järgmisteks inspekteerimisteks. 3.Liikmesriigi pädev asutus, mis saab selle liikmesriigi lipu all sõita võiva laeva kohta järelevalvearuande, viib läbi vajaliku uurimise, et määrata kindlaks asjakohased järelmeetmed. 4.Liikmesriik esitab uurimisaruande EFCA-le, kes avaldab selle NAFO MCSi veebisaidil ja saadab komisjonile. Artikkel 32 Pardaleminek ja konventsiooniosalise inspekteerimismenetlused Iga liikmesriik tagab, et kava raames inspekteerimist läbi viies tema inspektorid: (a)teatavad kalalaevale enne pardaleminekut rahvusvahelist signalisatsioonikoodi kasutades raadio teel inspekteerimisaluse nime; (b)heiskavad nii inspekteerimislaeval kui ka inspektorite pardaleminekuks kasutataval laeval kaitse- ja rakendusmeetmete IV.E lisas kujutatud vimpli; (c)tagavad, et inspekteerimislaev viibib pardalemineku ajal kalalaevast ohutus kauguses; (d)ei nõua, et kalalaev peatuks või manööverdaks püügivahendite vedamise, vettelaskmise või pardale hiivamise ajal; (e)piiravad kontrollirühma kuni nelja inspektoriga, sealhulgas inspektoripraktikant, kes võib kontrollirühmaga kaasas olla ainult väljaõppe eesmärgil. Kui inspektoritega on kaasas inspektoripraktikant, tutvustavad inspektorid pardaleminekul praktikanti kaptenile. Inspektoripraktikant ainult jälgib inspekteerimist, mille viivad läbi volitatud inspektorid, ega sekku mingil viisil kalalaeva tegevusse; (f)esitavad pardaleminekul kaptenile oma isikut tõendava dokumendi, mille on välja andnud NAFO tegevsekretär kooskõlas kaitse- ja rakendusmeetmete artikli 32 lõike 3 punktiga b; (g)piiravad inspekteerimise nelja tunniga või võrgu pardale hiivamiseks ning nii võrgu kui ka saagi inspekteerimiseks vajaliku ajavahemikuga, olenevalt sellest, kumb on pikem, välja arvatud: (i)rikkumise korral või (ii)kui inspektori hinnangul erineb pardal oleva saagi kogus püügipäevikusse märgitud kogusest; sel juhul pikendab inspektor inspekteerimist ühe tunni võrra, et kontrollida arvutusi ja menetlusi ning uurida uuesti asjakohaseid dokumente, mida kasutati reguleerimispiirkonnas püütud saagi ja laeva pardal oleva saagi arvutamiseks; (h)koguvad vaatlejalt saadud asjakohast teavet, mida kasutatakse määrusele vastavuse kindlakstegemiseks.

Artikkel 33 Kapteni ülesanded inspekteerimise ajal Iga kalalaeva kapten võtab inspekteerimise hõlbustamiseks vajalikke meetmeid: (a)tagades, et kui inspekteerimislaev on teatanud inspekteerimise alustamisest, siis haalatavaid võrke ei hiivata pardale vähemalt 30 minuti jooksul pärast inspekteerimislaevalt teate saamist; (b)hõlbustades inspekteerimisaluse taotlusel ja kooskõlas hea meretavaga inspektorite pardaletulekut; (c)võimaldades kasutada laevatrappi kooskõlas kaitse- ja rakendusmeetmete IV.G lisaga; (d)tagades, et mehhaaniline lootsitõstuk on ohutu ja kasutuskõlblik ning liikumine tõstuki ja teki vahel on ohutu; (e)võimaldades inspektoritele juurdepääsu kõikidele asjakohastele aladele, tekkidele ja ruumidele, töödeldud ja töötlemata saagile, võrkudele ja muudele püügivahenditele, varustusele ja kõikidele asjakohastele dokumentidele, mida on vaja määruse täitmise kontrollimiseks; (f)registreerides ja esitades inspektorite nõudmisel iga kooskõlas artikli 8 lõike 1 punkti b alapunktiga iii läbi viidud proovitraalimise algus- ja lõppkoha koordinaadid; (g)esitades inspektori nõudmisel registreerimisdokumendid, kalade hoiuruumide joonised ja kirjeldused, toodangupäevikud ja lastiplaanid ning osutades abi, mida inspektor mõistlikult vajab, et teha kindlaks, kas tegelik saagi ladustamine vastab lastiplaanile; (h)hoidudes sekkumast inspektorite ja vaatlejate vahelisse suhtlemisse; (i)võttes meetmeid, mis võivad olla vajalikud inspektorite pandud plommide puutumatuse tagamiseks ja pardale jäävate tõendite terviklikkuse säilitamiseks kuni lipuriigilt teistsuguste juhiste saamiseni; (j)allkirjastades inspekteerimisaruande osa, milles kinnitatakse plommide panemist, et tagada tõendite säilimine, kui on pandud plommid ja/või kogutud tõendid; (k)lõpetades kalapüügi, kui inspektorid seda nõuavad kooskõlas artikli 36 lõike 2 punktiga b; (l)lubades inspektoritel nende taotlusel kasutada laeva sideseadmeid ja töötajat teadete saatmiseks ja vastuvõtmiseks; (m)eemaldades inspektorite taotlusel püügivahendite mis tahes osa, mis ei ole määruse kohaselt lubatud; (n)andes inspektoritele, kui nad on teinud püügipäevikutesse kandeid, kõikide nende lehekülgede ärakirjad, kuhu sellised kanded on tehtud, ja allkirjastades inspektorite nõudmisel kõik leheküljed, et kinnitada ärakirja õigsust, ning (o)lõpetades inspektorite nõudmisel kalapüügi kuni: (i)inspektorid on lõpetanud inspekteerimise ja kogunud kõik tõendid ning (ii)kapten on allkirjastanud punktis j osutatud inspekteerimisaruande osa.

Artikkel 34 Inspekteerimisaruanne ja järelmeetmed 1.Liikmesriik tagab, et tema inspektorid koostavad iga inspekteerimise kohta kaitse- ja rakendusmeetmete IV.B lisas esitatud vormi kasutades inspekteerimisaruande. 2.Inspekteerimisaruandes: (a)käsitatakse püügireisi käimasolevana, kui inspekteeritud laeva pardal on selle reisi ajal reguleerimispiirkonnas püütud saak; (b)toodangupäeviku kannete võrdlemisel püügipäeviku kannetega arvestavad inspektorid toodangu kogukaalu ümber eluskaaluks, võtteks aluseks kapteni kasutatavad teisendustegurid; (c)inspektorid: (i)teevad püügipäeviku sissekannete põhjal liigiti ja rajooniti kokkuvõtte laeva saagi kohta, mis on käimasoleva püügireisi jooksul püütud reguleerimispiirkonnas; (ii)esitavad kokkuvõtte inspekteerimisaruande punktis 12 ning dokumenteeritud püügi ja hinnanguliselt pardal oleva saagi erinevused inspekteerimisaruande punktis 14.1; (iii)allkirjastavad inspekteerimise lõppedes inspekteerimisaruande ja esitavad selle kaptenile allkirjastamiseks ja märkuste tegemiseks ning tunnistajatele, kes võivad soovida esitada oma seisukoha; (iiii)teavitavad viivitamata asjaomast pädevat asutust ja edastavad talle teabe ja fotod 24 tunni jooksul või esimesel võimalusel ning (v)esitavad inspekteerimisaruande koopia kaptenile, tehes nõuetekohaselt märkekõnealuse aruande asjaomasesse osasse, kui kapten keeldub seda vastu võtmast. 3.Inspekteeriv liikmesriik: (a)saadab merel koostatud inspekteerimisaruande võimaluse korral 20 päeva jooksul pärast inspekteerimist EFCA-le avaldamiseks MCSi veebisaidil; (b)järgib artikli 35 lõikes 2 osutatud menetlust, kui inspektorid on väljastanud rikkumisteate. 4.Iga liikmesriik tagab, et NAFO inspektorite koostatud inspekteerimis- ja järelevalvearuannetel on asjaolude kindlaksmääramisel tema enda inspektorite inspekteerimis- ja järelevalvearuannetega samaväärne tõendamisjõud. 5.Liikmesriigid teevad koostööd, et hõlbustada kooskõlas kavaga NAFO inspektori esitatud aruande järel algatatud kohtu- või muid menetlusi. Artikkel 35 Rikkumistega seotud menetlused

1.Iga inspekteeriv liikmesriik tagab, et määruse rikkumise avastamisel tema inspektorid: (a)dokumenteerivad rikkumise inspekteerimisaruandes; (b)teevad märke inspekteeritud laeva püügipäevikusse või muusse asjakohasesse dokumenti ja allkirjastavad selle, täpsustades rikkumise kuupäeva, koordinaadid ja laadi, ning teevad igast asjakohasest sissekandest ärakirja ja nõuavad kaptenilt ärakirja õigsuse tõendamist allkirjaga igal ärakirja leheküljel; (c)teevad fotod püügivahenditest, saagist ja muudest tõenditest, mida inspektor peab seoses rikkumisega vajalikuks; (d)kinnitavad vajaduse korral turvaliselt kaitse- ja rakendusmeetmete IV.F lisas kujutatud NAFO inspekteerimisplommi ning dokumenteerivad selle tegevuse ja iga plommi seerianumbri nõuetekohaselt inspekteerimisaruandes; (e)nõuavad, et kapten: (i)allkirjastaks tõendite säilimise tagamiseks inspekteerimisaruande asjaomase osa, kinnitades plommide panemist, ja (ii)esitaks inspekteerimisaruande asjaomases osas kirjaliku selgituse; (f)nõuavad, et kapten eemaldaks püügivahendite mis tahes osa, mis ei ole määruse kohaselt lubatud, ning (g)teatavad vaatlejale rikkumisest, kui see on otstarbekas. 2.Inspekteeriv liikmesriik: (a)edastab tema inspektorite poolt teatatud rikkumise kohta kirjaliku teate 24 tunni jooksul rikkumise avastamisest komisjonile ja EFCA-le, kes omakorda edastab selle konventsiooniosalisest lipuriigi või liikmesriigi (kui see on inspekteerivast liikmesriigist erinev) pädevale asutusele ning NAFO tegevsekretärile. Kõnealune kirjalik teade sisaldab kaitse- ja rakendusmeetmete IV.B lisa kohase inspekteerimisaruande punktis 15 esitatud teavet; selles viidatakse asjaomastele meetmetele ja kirjeldatakse üksikasjalikult rikkumisteate väljastamise aluseid ja seda kinnitavaid tõendeid; võimaluse korral lisatakse fotod püügivahenditest, saagist ja muudest käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud rikkumisega seotud tõenditest; (a)edastab inspekteerimisaruande viie päeva jooksul pärast inspekteerimislaeva sadamasse naasmist komisjonile ja EFCA-le; (b)EFCA omakorda avaldab selle pdf-vormingus NAFO MCSi veebisaidil. 3.Lipuliikmesriik menetleb rikkumisi kooskõlas artikliga 37. Artikkel 36 Täiendav menetlus tõsise rikkumise korral 1.Järgmised rikkumised kujutavad endast tõsist rikkumist: (a)püük ühiskvoodi alusel, teavitamata sellest eelnevalt komisjoni, mis on vastuolus artikliga 5;

(b)püük ühiskvoodi alusel rohkem kui viis tööpäeva pärast püügikeelu kehtestamist, mis on vastuolus artikliga 5; (c)sellise kalavaru sihtpüük, mille suhtes kehtib moratoorium või mille püük on keelatud, mis on vastuolus artikliga 6; (d)kalavaru või liikide sihtpüük pärast seda, kui lipuliikmesriik on kehtestanud püügikeelu ja teatanud sellest komisjonile, mis on vastuolus artikliga 6; (e)püük suletud piirkonnas, mis on vastuolus artikli 9 lõikega 5 ja artikliga 11; (f)püük põhjalähedaste püügivahenditega põhjalähedaseks püügitegevuseks suletud piirkonnas, mis on vastuolus III peatükiga; (g)keelatud võrgusilma suuruse kasutamine, mis on vastuolus artikliga 13; (h)püük ilma kehtiva püügiloata; (i)saagi ebaõige registreerimine, mis on vastuolus artikliga 25; (j)satelliitseiresüsteemi puudumine või selle toimimise häirimine, mis on vastuolus artikliga 26; (k)saagiga seotud teadete edastamata jätmine, mis on vastuolus artikli 10 lõikega 3 või artikliga 25; (l)inspektorite või vaatlejate tõkestamine, heidutamine, häirimine või muul viisil nende kohustuste täitmise takistamine; (m)rikkumise toimepanemine ajal, kui laeva pardal puudub vaatleja; (n)uurimisega seotud tõendite varjamine, rikkumine või hävitamine, sealhulgas plommide lõhkumine või rikkumine ja plommiga suletud alale juurdepääsu saamine; (o)inspektoritele võltsitud dokumentide või valeteabe esitamine, mis võib takistada tõsise rikkumise avastamist; (p)lossimine, ümberlaadimine või muude sadamateenuste kasutamine: (i)sadamas, mis ei ole määratud sadam kooskõlas artikli 40 lõikega 1, või (ii)ilma artikli 40 lõikes 6 osutatud sadamariigi loata; (q)artikli 42 lõikes 1 sätestatud kohustuse täitmata jätmine. 2.Inspektor tegutseb tõsise rikkumise toime pannud laeva suhtes järgmiselt: (a)võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada tõendite turvalisus ja säilimine, sealhulgas plommides vajaduse korral laeva lastiruumi ja/või püügivahendid täiendavaks inspekteerimiseks;

(b)nõuab, et kapten lõpetaks püügitegevuse, mis kujutab endast tõsist rikkumist, ning (c)teavitab viivitamata asjaomast pädevat asutust ning edastab talle 24 tunni jooksul teabe ja võimaluse korral fotod. Teabe saanud pädev asutus teatab sellest kooskõlas artikliga 35 konventsiooniosalisest lipuriigile või liikmesriigile, kui see on inspekteerivast liikmesriigist erinev. 3.Kui tõsine rikkumine puudutab laeva, mis võib sõita tema lipu all, tegutseb lipuliikmesriik järgmiselt: (a)kinnitab viivitamata asjakohase teabe ja fotode kättesaamist; (b)tagab, et inspekteeritud laev ei jätka püüki kuni edasise teateni; (c)vaatab kogu olemasolevat teavet ja kõiki materjale kasutades juhtumi 72 tunni jooksul läbi: (i)nõuab, et laev suunduks viivitamata sadamasse tema järelevalve all läbiviidavaks täielikuks inspekteerimiseks, kui on ilmne, et toimunud on mõni järgmistest tõsistest rikkumistest: –sellise kalavaru sihtpüük, mille suhtes kehtib moratoorium; –sellise kalavaru sihtpüük, mille püük on keelatud vastavalt artiklile 6; –saagi ebaõige registreerimine, mis on vastuolus artikliga 25, või –sama tõsise rikkumise kordamine kuue kuu jooksul. 4.Saagi ebaõige registreerimisega seotud tõsise rikkumise uurimisel tagab täielik inspekteerimine kogu pardal oleva saagi füüsilise inspekteerimise ja loendamise liikide kaupa iga rajooni kohta. 5.Käesolevas artiklis tähendab „saagi ebaõige registreerimine“ seda, et inspektori hinnang pardal oleva töödeldud saagi kohta liikide kaupa või kokku erineb toodangupäevikus registreeritud saagist vähemalt 10 tonni või 20 %, olenevalt sellest, kumb näitaja on suurem, arvutatuna protsendina toodangupäeviku andmetest. 6.Lipuliikmesriigi nõusolekul ja juhul, kui NAFO konventsiooni osalise sadamariik on mõni muu sadam, võivad täielikus inspekteerimises ja saagi loendamises osaleda teise konventsiooniosalise inspektorid. 7.Kui lõike 3 punkti c alapunkt i ei ole kohaldatav, siis lipuliikmesriik: (a)lubab laeval jätkata püüki. Sel juhul esitab lipuliikmesriik komisjonile hiljemalt kaks päeva pärast rikkumisteadet kirjaliku põhjenduse, miks laevale ei antud korraldust suunduda sadamasse, ja komisjon edastab selle NAFO tegevsekretärile või (b)nõuab, et laev suunduks viivitamata sadamasse tema järelevalve all läbiviidavaks täielikuks füüsiliseks läbiotsimiseks. 8.Kui lipuliikmesriik nõuab, et inspekteeritav laev suunduks sadamasse, võivad inspektorid minna laeva pardale või jääda sinna kuni sadamasse jõudmiseni, kui lipuliikmesriik ei nõua inspektorite lahkumist laevalt. Artikkel 37 Rikkumiste menetlemine

1.Kui tõsise rikkumise paneb toime laev, mis sõidab tema lipu all, siis lipuliikmesriik: (a)korraldab täieliku uurimise, sealhulgas otsib kalalaeva vajaduse korral esimesel võimalusel füüsiliselt läbi; (b)teeb koostööd NAFO konventsiooni inspekteeriva osalise või inspekteeriva liikmesriigiga, kui see on lipuliikmesriigist erinev, et säilitada tõendeid ja tagada järelevalveahel kujul, mis toetab menetluse läbiviimist kooskõlas tema õigusaktidega; (c)algatab laeva eest vastutavate isikute suhtes viivitamata kohtu- või haldusmenetluse kooskõlas siseriiklike õigusaktidega ning (d)tagab, et rikkumise eest kohaldatavad karistused on piisavalt karmid, et tulemuslikult tagada nõuete täitmine, hoida ära edasised rikkumised või nende kordumine ning võtta rikkujatelt rikkumisest saadav kasu. 2.Lõike 1 punktides c ja d nimetatud kohtu- või haldusmenetlused ja karistused võivad sõltuvalt rikkumise tõsidusest ja kooskõlas siseriikliku õigusega olla muu hulgas järgmised: (a)rahatrahvid; (b)laeva, keelatud püügivahendite ja saagi arestimine; (c)püügiloa peatamine või kehtetuks tunnistamine ning (d)kalapüügivõimaluste vähendamine või tühistamine. 3.Lipuliikmesriik tagab, et kõiki rik