ET Euroopa Liidu Teataja C 204/120

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Arvamus teemal „Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi suhted: kodanikuühiskonna roll”

(2008/C 204/25)

16. veebruaril 2007 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse teemal järgmises küsimuses:

„Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi suhted: kodanikuühiskonna roll”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava välissuhete sektsiooni arvamus võeti vastu 30. jaanuaril 2008. Raportöör oli Miklós BARABÁS.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 443. istungjärgul 12.–13. märtsil 2008 (12. märtsi 2008. aasta istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 125, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 3 komitee liiget.

1. Kokkuvõte ja peamised järeldused

1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tõdeb, et endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on Euroopa Liiduga ühinemise eesmärgil teinud suuri edusamme ELiga suhete arendamisel ja stabiliseerimisel. Kandidaatriigi staatus on tunnustus praeguseks tehtud edusammudele. Komitee hindab seda positiivset arengut, kui arvestada piirkonnas toimunud konfliktide poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi, üleminekuperioodi väljakutseid ning Ohridi raamkokkuleppe rakendamist.

1.2 Komitee on valmis toetama endist Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki tema jõupingutustes alustada ühinemisläbirääkimisi ELiga nii kiiresti kui võimalik, eelistatavalt 2008. aastal.

1.3 Võttes arvesse komitee ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi majanduslike ja sotsiaalsete huvirühmade esindajate kindlat soovi tugevdada endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja ELi kodanikuühiskonna koostööd ja dialoogi, tuleb teha ettevalmistusi endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühinemiseks Euroopa Liiduga. Selles protsessis on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega ühise nõuandekomitee loomine väga oluline. Ühise nõuandekomitee endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi poolsete liikmete valimine peab toimuma avatult, läbipaistvalt ja demokraatlikult.

1.4 ELiga ühinemise kontekstis rõhutab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, et endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kodanikuühiskonnal on oluline ülesanne ELi õiguse ülevõtmise ettevalmistamisele suunatud riikliku poliitika ja õigusaktide (reformikava) väljatöötamises, rakendamises ja järelevalves. Selle protsessi edendamiseks peaks ühinemisläbirääkimistesse kaasama endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigikodanikuühiskonna.

1.5 Ametiühingute liidud peaksid tegutsema võrdsel alusel. Et luua soodne keskkond selle eesmärgi saavutamiseks, tuleb vastu võtta konkreetsed ametiühinguid reguleerivad õigusaktid ning kaaluda kollektiivläbirääkimistel sotsiaalpartneri staatuse saamiseks nõutud künnise (33 % töötajatest) alandamist. See oleks oluline panus sotsiaaldialoogi tugevdamisse ja nii austataks täielikult ametiühingute õigusi.

1.6 Tuleb parandada tööandjate organisatsioonide arengut ja omavahelist koostööd soodustavaid tingimusi ning muuta õigusraamistikku selliselt, et määratletaks selged kriteeriumid kõnealuste organisatsioonide osalemiseks majandus- ja sotsiaalnõukogu tegevuses.

1.7 Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi Majandus- ja Sotsiaalnõukogu rolli tuleb tugevdada ning nõukogu tuleb muuta representatiivsemaks, et osaleksid kõik sidusrühmad, k.a kodanikuühiskonna organisatsioonid. Sellega loodaks kindel institutsiooniline alus tõelisel partnerlusel põhineva mõtteka dialoogi pidamiseks majanduslikes ja sotsiaalsetes küsimustes. Selleni jõudmiseks on vaja uut õigusraamistikku, mis kiiresti vastu võetaks ja mille väljatöötamisse kaasataks asjaomased pooled.

1.8 Komitee väljendab tõsist muret äärmiselt kõrge vaesuse ja töötuse määra üle ning kutsub endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsust üles tagama tõhusad meetmed vaesuse vastu võitlemisel ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamisel.

1.9 Riigi vahendite ja ELi rahalise toetuse jaotus peaks olema rohkem suunatud vaestele ning põhinema solidaarsusel ja sotsiaalsel ühtekuuluvusel, et vähendada piirkondlikke ja etnilisi erinevusi. Romide olukorra parandamiseks on vaja erimeetmeid.

1.10 Komitee tervitab valitsuse jõupingutusi ja kodanikuühiskonnaga tehtava koostöö strateegia vastuvõtmist, nähes seda sammuna, mis aitab luua organiseeritud kodanikuühiskonna arenguks vajalikku keskkonda, ning panusena kaalukasse ja konstruktiivsesse kodanikuühiskonna dialoogi.

1.11 Lisaks kodanike osaluse suurendamisele tuleks ka suurendada sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna partnerite tegutsemisvõimet. Seepärast on oluline, et endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsus looks otsese ja kaudse rahalise toetuse süsteemi. Samuti tuleks koolides algatada eraldi haridusprogrammid kodanikuühiskonna rolli kohta.

2. Sissejuhatus

2.1 Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik kirjutas 9. aprillil 2001 esimese Lääne-Balkani riigina kirjavahetuse teel alla stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule, mis jõustus 1. aprillil 2004.

2.2 Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik esitas ametliku taotluse Euroopa Liiduga ühinemiseks 22. märtsil 2004. aastal. 9. novembril 2005 esitas Euroopa Komisjon positiivse arvamuse selle taotluse kohta ning 16. detsembril 2005 otsustas Euroopa Ülemkogu anda endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile kandidaatriigi staatuse.

2.3 ELi ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu neljandal koosolekul 24. juulil 2007 märgiti, et reformide kiirendamiseks näidatakse tugevat pühendumist. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu toetas ka ühiste nõuandekomiteede loomist Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komiteega.

2.4 6. novembril 2007 avaldatud viimases eduaruandes endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kohta hinnatakse paljudes valdkondades tehtud edusamme, aga loetakse üles ka tõsised väljakutsed, millega riik silmitsi seisab.

2.5 Eeldades, et varsti algavad ühinemisläbirääkimised, rõhutab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kodanikuühiskonna olulist rolli. Seetõttu keskendutakse käesolevas arvamuses endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kodanikuühiskonnale ning selle kontekstile, võimalustele ja väljakutsetele, samuti kodanikuühiskonna ja sotsiaaldialoogile ning suhetele ELi ja teiste Lääne-Balkani riikidega.

3. Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kodanikuühiskonna erijooned

3.1 Kodanikuühiskond kujunes välja 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi algul ning mõjutas tugevalt kogu ühiskondlikku arengut. Kirjandus- ja kultuuriringkonnad, heategevusasutused ja muud kodanikualgatused olid kultuuri-, spordi- ja muude erialaste organisatsioonide kujunemise aluseks. Sotsialismiperioodil hoiti neid poliitilise kontrolli all. 1990. aastal saavutatud iseseisvus ja parlamentaarsele demokraatiale ülemineku periood aitasid palju kaasa riigi kodanikuühiskonna rolli suurendamisele.

3.2 Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kodanikuühiskonna taasesilekerkimist 1990. aastate algul mõjutas tugevalt ja positiivselt riigi poliitiline areng, mis rajas teed sõltumatu, mitmekülgse ja teenustele orienteeritud kodanikuühiskonna loomisele. Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kodanikuühiskonna üks teine erijoon on see, et tema väärtustele põhinevat tegevust reguleeritakse suurel määral normatiivse lähenemisviisiga.

3.3 Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kodanikuühiskonnale on omane kodanike vähene ja pinnapealne osalemine. Kuigi parteiväline poliitiline tegevus kõnealuses riigis on laienenud, osaleb kodanikuühiskonna tegevuses (heategevuses, kodanikuühiskonna organisatsioonides, vabatahtlikus tegevuses, ühistes kogukonna algatustes jne) siiski ainult vähemus (alla 30 % kodanikke).

4. Üldine kontekst

4.1 Poliitiline kontekst: Ohridi raamkokkuleppe ja õigusriik

4.1.1 2001. aasta augustis sõlmitud Ohridi raamkokkulepe (1) ning õigusriik on endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi poliitilise stabiilsuse ühed peamised tegurid. Ohridi raamkokkulepe on aidanud hakkama saada riigi mitmekesisusest tulenevate väljakutsetega. Samuti on see andud panuse stabiilsusele ja arengule aluse loomisele ning on edendanud poliitilist, ühiskondlikku ja majanduslikku elu ning etniliste rühmade vahelist läbisaamist.

4.1.2 Pärast 2006. aasta parlamendivalimisi ja uue paremtsentristliku valitsuste loomist oli vaja uut tasakaalu. Valitsus pidi pühenduma poliitilisele dialoogile ja saavutama kõigi poliitiliste jõudude toetuse endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi jaoks seoses tema ELiga ühinemisega vastuvõetud tegevuskava rakendamisele. Konstruktiivse poliitilise dialoogiga on tehtud edusamme väga olulistes riiklikes küsimustes. Ent seda protsessi võivad tõkestada jätkuvad poliitilised pinged, mis muutuvad takistuseks valitsemise tõhustamise ja hästi toimivate demokraatike institutsioonide loomise ees.

4.1.3 Märkimisväärseid edusamme on tehtud Ohridi raamkokkuleppe seadusandliku osa rakendamisel. Raamkokkuleppe sätted lisati põhiseadusse pärast muudatuste vastuvõtmist parlamendis. Samuti on tehtud edusamme kogukondade tasakaalustatud esindatuse osas avalikus halduses. Kui 2001. aasta juulis pidas 41,4 % elanikest riigi kõige suuremaks probleemiks etniliste rühmade suhteid, siis 2007. aasta märtsis oli sama näitaja 1,4 %. 2005. aasta jaanuaris hindas 19,7 % elanikest etniliste rühmade suhteid „väga halbadeks”, märtsis 2007 oli sama näitaja 7,6 %. (2)

4.1.4 Samuti on edusamme tehtud kogukondade hariduse, tasakaalustatud esindatuse ja detsentraliseerimise valdkonnas. Kuna Ohridi raamkokkulepe kujutab endast raamistikku, siis võimaldab see tõlgendusruumi ja võimalikke lisameetmeid. Uued väljakutsed võivad seotud olla järgmiste küsimustega: keeltekasutus (keeleseadus, Skopje kahekeelsus), etnilistest albaanlastest endiste võitlejate staatus, territoriaalne korraldus (Kičevo, 2008) ning väiksemate ja hõredamalt paiknevate kogukondade (nt 10,6 % rahvastikust moodustavate türklaste, romide, serblaste, bosnialaste ja valahhide) olukord.

4.1.5 Romi kogukonna olukord tekitab jätkuvalt muret, kuigi riik ise osaleb aktiivselt romide kaasamise (2005–2015) algatuses.

4.1.6 Minevikus on endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik võtnud (liiga) aeglaseid samme õigusriigi tugevdamisel, enamasti seaduste rakendamise ja kohtutega seotud struktuuriliste nõrkuste, politiseeritud ja nõrga avaliku halduse, korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse tõttu. Praegu võib näha neis valdkondades teatud edusamme. Suurel määral on paigas õigusraamistik kohtuvõimu sõltumatuse ja tõhususe tugevdamiseks tänu 2005. aasta detsembris põhiseadusse tehtud muudatustele. Korruptsioonivastane võitlus on endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsuse tegevuskava üks prioriteetidest. 2007. aasta mais kehtestati uus riiklik programm korruptsiooni ärahoidmiseks ja selle vastu võitlemiseks. Ent tõhusa korruptsioonivastase võitluse tugevdamiseks on vaja tugevat poliitilist tahet.

4.2 Sotsiaalmajanduslik kontekst: majanduskasv ilma töökohtade arvu suurenemiseta

4.2.1 Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik oli võrreldes endise Jugoslaavia Föderaalse Vabariigi teiste vabariikidega vähem arenenud ning kuuel aastal enne iseseisvust oli Makedoonia majandus allakäigul. Iseseisvuse esimesi aastaid iseloomustas makromajanduslik ebastabiilsus ja eelarvepuudujäägi suurenemine. Piirkonnas puhkenud kriisid, Kreeka embargo, ÜRO sanktsioonid Jugoslaavia Föderaalse Vabariigi vastu ja Kosovo kriis mõjutasid riigi majanduslikku ja poliitilist olukorda negatiivselt ning muutsid riigi poliitilistele ja majanduslikele reformidele keskendumise raskemaks.

4.2.2 Praegu on endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi makromajandus suhteliselt stabiilne, tuginedes laiale konsensusele majanduspoliitika valdkondades. Samuti liigub riik kaubanduse suurema liberaliseerituse suunas (ta on WTO ja CEFTA liige). Ometi ei toimu riigis vajalikku majandusarengut.

4.2.3 Seetõttu on endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis väga kõrge vaesuse määr: 29,8 % elanikest elavad allpool vaesuspiiri. Vaesus on otseses seoses äärmiselt kõrge töötuse määraga (36 %).

4.2.4 Vaesust, sotsiaalset tõrjutust, kõrget töötuse määra ning kehvalt toimivaid tööturgusid põhjustab väike majanduskasv (u 4 %), ebasobiv ettevõtlusstruktuur (eriti VKEde kehvad tulemused), paindumatu tööturg, nõrk haridussüsteem ja rahvaarvu suur kasv. Siiamaani on valitsus vaesuse vastu võitlemisel sageli kasutanud sotsiaalhoolekande meetmeid ilma aktiivse tööhõivepoliitikata.

4.2.5 Ent SKT 7-protsendiline kasv 2007. aasta esimesel kvartalil võib olla kauaoodatud märk dünaamilisema arenguga majandusarengutsükli algusest.

4.3 Sotsiaalkultuuriline kontekst: ulatuslik usalduse puudumine

4.3.1 Ühiskondlikke suhteid iseloomustab ulatuslik usalduse, sallivuse ja kodanikuvastutuse puudumine. Usaldus riigiasutuste vastu on madal. Samas on viimasel aastal tõusnud usaldus valitsuse vastu.

4.3.2 World Values Survey kohaselt on sallivuse indeks riigis 2,08, mis tähendab, et endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühiskonda iseloomustab vähene sallivus. Sallimatus on väga suur tõrjutud rühmade suhtes, nagu narkomaanid, alkohoolikud, homoseksuaalid ja romid. Kodanikuvastutus, mida mõõdetakse avalike teenuste tasude (transport, vesi jms) ja maksude maksmata jätmise ning riiklike toetuste kasutamise kaudu, on samuti madalal tasemel.

5. Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kodanikuühiskond

5.1 Õiguslik keskkond

5.1.1 Ühinemisvabadus on tagatud põhiseadusega (artikliga 20) ning seda reguleerib 1988. aastal vastu võetud kodanike ühenduste ja sihtasutuste seadus.

5.1.2 Ametiühingud ja tööandjate liidud ei ole piisavalt reguleeritud: nendega seonduvat reguleerivad ainult mõned artiklid tööseaduses ja äriseadustikus. Tööturu osapoolte jaoks on vaja kiiresti luua võrdsed võimalused, eelkõige nende sõltumatuse tagamiseks. Kaubanduskodasid reguleerib eraldi seadus.

5.1.3 Hoolimata hiljutistest edusammudest (annetuste ja sponsorluse seadus jms) takistavad kodanikuühiskonna organisatsioonide maksustamissätted ja filantroopia maksusoodustused edasist arengut.

5.1.4 Praegu on valmimas kodanike ühenduste ja sihtasutuste uus seadus. Suurimad oodatavad muutused on järgmised: kodanikuühiskonna organisatsioonide loomise õiguste edasine parandamine, nende majandustegevuse reguleerimine ning avalikes huvides tegutseva organisatsiooni staatuse loomine.

5.2 Ülevaade endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kodanikuühiskonnast

5.2.1 Kodanikuühiskonna organisatsioonide mitmekesisus ja representatiivsus

5.2.1.1 Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi organiseeritud kodanikuühiskond koosneb ametiühingutest, kodanikuorganisatsioonidest, kaubanduskodadest, kirikutest ja usukogukondadest. Tööandjate liidud on riigis uus nähtus ning kaubanduskodasid (kaks neist riiklikul tasandil: Makedoonia Majanduskoda (SKM) ja Kaubanduskodade Liit (USKM)) peetakse ikka veel erasektori esindajateks.

5.2.1.2 Tööandjate organisatsioonide suhted muudab keeruliseks see, et ainult üks neist (Makedoonia Tööandjate Assotsiatsioon (ZRM)) on endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi Majandus- ja Sotsiaalnõukogu liige. Teine, Makedoonia Vabariigi Tööandjate Keskliit (KRM) püüdleb selle poole, et endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi Majandus- ja Sotsiaalnõukogu suhtumine muutuks avatumaks ja kaasavamaks.

5.2.1.3 Ametiühingud jagunevad nelja liitu: Makedoonia Ametiühingute Liit (SSM), Iseseisvate Liitude Keskliit (KNS), Makedoonia Ametiühinguorganisatsioonide Keskliit (KSS) ning Vabade ja Autonoomsete Ametiühingute Liit (UNS). Nendevahelisi suhteid iseloomustab rivaalitsemine ja mõnikord isegi vaenlik suhtumine üksteise suhtes isiklikel põhjustel. See nõrgendab märkimisväärselt nende läbirääkimistepositsiooni, eriti suhetes valitsusega.

5.2.1.4 Riigis oli 2003. aastal 5 289 registreeritud kodanikuühiskonna organisatsiooni. Kodanikuühiskonnast on esindatud peaaegu kõik ühiskonna rühmad. Nõrgemalt on esindatud vaesed maakogukonnad ja etnilised kogukonnad, eelkõige etnilised albaanlased. Märkimisväärselt palju organisatsioone (43 %) on kontsentreerunud pealinna Skopjesse ning maapiirkondades kodanikuühiskonna organisatsioonid peaaegu puuduvad.

5.2.2 Organiseerituse tase ja suhted

5.2.2.1 Endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis on umbes 200 kodanikuühenduste katusorganisatsioone. Enamik kodanikuühiskonna organisatsioone kuulub mõnda tüübi või sihtrühma poolest sarnasesse liitu, ühendusse, platvormi või muusse katusorganisatsiooni. Katusorganisatsioonidel on märkimisväärne roll riigi kodanikuühiskonna tugevdamisel.

5.2.2.2 Üks endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kodanikuühiskonna väljakutsetest on keskenduda teabevahetusele, kooskõlastamisele ja koostööle. Tööandjate, ametiühingute ja teiste kodanikuühiskonna organisatsioonide vaheline suhtlemine ja dialoog praktiliselt puuduvad. Ent Makedoonia Kodanikeplatvorm on oma 29 liikmega antud valdkonnas hea eeskuju.

5.3 Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kodanikuühiskonna tugevused ja nõrkused

5.3.1 Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kodanikuühiskonna tugevused on kodanike mõjuvõimu suurendamine ning rahu, soolise võrdõiguslikkuse ja keskkonnasäästlikkuse kõrgelt väärtustamine.

5.3.2 Kodanikuühiskonna kõige suuremaid tulemusi on saavutatud kodanike, eelkõige naiste ja tõrjutud rühmade mõjuvõimu suurendamisel. Naised osalevad nüüd rohkem ühiskondlikus elus (parlamendis, omavalitsustes ja kodanikuühiskonna organisatsioonides).

5.3.3 Keskkonnaorganisatsioonid olid perioodi 1996–2001 lipulaev, sest nende toetustöö tulemusel integreeriti keskkonnasäästlikkus edukalt valitsuse poliitikasse. Ka praegu on neil hea potentsiaal olla tulevikus positiivne mõjujõud.

5.3.4 Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kodanikuühiskonna kõik peamised sidusrühmad on võtnud omaks pluralismi, millega nad arvestavad, kuigi valdkonnasisest dialoogi tuleks veel arendada ja tugevdada.

5.3.5 Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kodanikuühiskonna nõrkused on probleemid vaesuse kõrvaldamises, läbipaistvuses, iseregulatsioonis ja demokraatia praktiseerimises, kodanikuühiskonna ja erasektori ükskõiksed suhted, ebapiisavad vahendid ja rahaliste vahendite mitmekesisuse puudumine (praegu sõltutakse suurel määral välissponsoritest).

5.3.6 Mineviku pärand ning erinev positsioon ja suhtumine üksteise (ja riigi) suhtes, mis sageli on emotsionaalne, kujutab endast suurt takistust dialoogile ja tegutsemisele.

5.3.7 Rahva usaldus kirikute ja usukogukondade vastu on suur, kodanikühiskonna organisatsioonide vastu keskmine ning kaubanduskodade ja ametiühingute vastu väike. Viimaste vastu on usaldus väike, sest töötajate seisund näib halvenevat ja ametiühingud ei näi midagi tegevat.

6. Sotsiaal- ja kodanikuühiskonna dialoog ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega ühise nõuandekomitee loomine

6.1 Sotsiaaldialoog

6.1.1 Raamistik

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) liige ja on ratifitseerinud enamiku ILO konventsioonidest. Mõned hiljuti ratifitseeritud konventsioonid on 2002. aastal ratifitseeritud lapsele sobimatu töö ja muu talle sobimatu tegevuse konventsioon (nr 182) ning 2005. aastal ratifitseeritud kolmepoolsete konsultatsioonide (rahvusvahelised tööstandardid) konventsioon (nr 144).

6.1.2 Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi Majandus- ja Sotsiaalnõukogu

Sotsiaaldialoogi institutsionaalne raamistik, eriti endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi Majandus- ja Sotsiaalnõukogu kasutatava kolmepoolse dialoogi osas, on varases arengujärgus. 1996. aastal rajatud majandus- ja sotsiaalnõukogu juhib kolmepoolset dialoogi (ametiühingud, tööandjad ja valitsus) riiklikul tasandil. Ent majandus- ja sotsiaalnõukogu osalemine on piiratud, sest see koosneb ainult Makedoonia Ametiühingute Liidu (SSM) ja Makedoonia Tööandjate Assotsiatsiooni esindajatest ning seda juhib töö- ja sotsiaalpoliitika minister.

6.1.3 Majandus- ja sotsiaalnõukogusse mittekuuluvad tööandjate organisatsioonid ja ametiühingud ei ole olukorraga sugugi rahul ning kritiseerivad teravalt nõukogu tööd. Üldiselt leiavad kõik, k.a valitsus, et kehtivat õigusraamistikku tuleks muuta ja selgemalt tuleks kehtestada majandus- ja sotsiaalnõukogus osalemise kriteeriumid. Ent tõenäoliselt seisab ees pikaleveninud arutelu, kuni leitakse sobiv lahendus ning majandus- ja sotsiaalnõukogule kehtestatakse uus õigusraamistik.

6.1.4 Kollektiivläbirääkimised

Avalikul ja erasektoril on kaks üldist kollektiivlepingut ning eri sektoritel umbes 24 kollektiivlepingut. Et ametiühing saaks kollektiivläbirääkimistel sotsiaalpartneri staatuse, peab ametiühingus olema 33 % asjaomastest töötajatest. Mitmed ametiühingut kritiseerivad seda nõuet teravalt ning kutsuvad üles 33 % künnist alandama. Pealegi on raske esitada selgeid tõendeid, et ametiühing on tõesti selle künniseni jõudnud.

6.2 Kodanikuühiskonna dialoog valitsuse uue strateegia raames

6.2.1 Valitsuse ja kodanikuühiskonna organisatsioonide suhete esimest perioodi iseloomustasid ühekordsed kontaktid ja meetmed. Esimene samm suhete institutsionaliseerimise suunas tehti 2004. aasta novembris, mil valitsuses loodi kodanikuühiskonna osakond.

6.2.2 2007. aasta jaanuaris võeti vastu kodanikuühiskonnaga tehtavat koostööd käsitlev valitsuse strateegia koos tegevuskavaga strateegia rakendamiseks. See dokument oli nõuetekohase konsultatsiooniprotsessi tulemus.

6.2.3 Strateegia peaeesmärgid on kodanikuühiskonna osalemine poliitika kujundamises, kodanikuühiskonna kaasamine ELi integratsiooniprotsessi, paremate tingimuste loomine kodanikuühiskonna tegutsemiseks, õigusraamistiku ajakohastamine ja arendamine kodanikuühiskonna tingimuste parandamiseks, institutsioonidevahelise ja valdkonnaülese koostöö rajamine.

6.3 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega ühise nõuandekomitee rajamine

6.3.1 Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kõik sidusrühmad peavad Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega ühist nõuandekomiteed väga oluliseks ning kutsuvad üles seda võimalikult kiiresti looma.

6.3.2 Õiguspäraselt moodustatud ühine nõuandekomitee võib olla tõhus vahend mitte ainult endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja selle organiseeritud kodanikuühiskonna ELile lähendamisel, vaid ka kodanikuühiskonna organisatsioonide omavahelise dialoogi edendamisel riiklikul tasandil.

6.3.3 Kõik asjaomased pooled peavad tegema suuri jõupingutusi, tagamaks ühisesse nõuandekomiteesse endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi poolsete liikmete valimise protsessi avatus, läbipaistvus ja demokraatlikkus ning liikmete õiguspärasus ja representatiivsus.

7. Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Euroopa Liit ja Balkani riigid

7.1 Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi suhete seis

7.1.1 Kandidaatriik

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on kandidaatriik ning valmistub ühinemisläbirääkimisteks ELiga. Ta oli esimene Lääne-Balkani riik, kes 2001. aasta aprillis kirjutas alla stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule. 19.–21. juunil 2003 toimunud Thessaloniki tippkohtumisel avaldati veelgi suuremat toetust Lääne-Balkani riikide ühinemisele ELiga. Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsus esitas 14. veebruaril 2005 Euroopa Komisjoni küsimustikule vastused, mille alusel avaldas komisjon 9. novembril 2005 positiivse arvamuse, mille järel avaldas Euroopa Ülemkogu 16. detsembril 2005 otsuse riigile kandidaatriigi staatuse andmise kohta.

7.1.2 Kaubandus Euroopa Liiduga

2006. aastal oli jõudis koguekspordi tase 1,43 miljardi euroni ning koguimpordi tase 2,25 miljardi euroni. Kaubandus ELiga moodustas ekspordist 51,85 % ning 44 % impordist tuli ELi liikmesriikidest. Riigi viis suurimat kaubanduspartnerit EList on Saksamaa, Kreeka, Itaalia, Sloveenia ja Poola.

Mõned probleemid, mis tuleb lahendada kaubandusvaldkonnas: piirihaldamisega seotud teenuste vähene integratsioon, uute tehnoloogiate ja elektrooniliste tolliteenuste ja tootedeklaratsioonide puudus, sertifikaatide jaoks vajalike laborite puudus (eriti põllumajanduses).

7.1.3 Viisad

Inimeste liikuvus, eriti ärikontaktid ning kontaktid hariduse ja kultuuri vallas on Makedoonia jaoks ELile lähenemisel väga olulised. 18. septembril 2007 kirjutati alla viisarežiimi lihtsustamise ja tagasivõtulepingule, mis on üleminekumeede vastastikusele viisavabadusele. 20. veebruaril 2008 käivitati viisavaba liikumist käsitlev mõttevahetus..

7.1.4 Euroopa Liidu toetus

1992–2006 andis Euroopa Liit endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile abi 800 miljoni euro ulatuses. Perioodil 2007–2009 on EL lubanud anda 210 miljonit eurot.

7.2 Kodanikuühiskonna roll Euroopa Liidu integratsiooniprotsessis

7.2.1 ELi integratsioon on endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kodanikuühiskonna jaoks oluline väljakutse. ELi integratsioon on koos ühinemisprotsessiga tugev liikumapanev jõud kodanikuühiskonna edasisel arenemisel. Kodanikuühiskonna organisatsioonid on järgmiste uute väärtuste kandjad: osalusdemokraatia, kaasamine, võrdõiguslikkus, läbipaistvus ja aruandluskohustus. Kodanikuühiskonna organisatsioonidel on ka tähtis ülesanne traditsioonilise, multikultuurse ja paljurahvuselise Balkani ning postmodernistliku Euroopa ühiskonna vahendamisel.

7.2.2 Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsus on ELi integratsiooniprotsessis hakanud kodanikuühiskonna rolli tunnustama ning on lisanud selle oma strateegiliste eesmärkide hulka.

7.2.3 ELi toetus kodanikuühiskonnale tõusis pärast CARDSi (Euroopa ühenduste ülesehituse, arengu ja stabiliseerimise abi) programmiga alustamist 2001. aastal. EL andis toetust paljudele kodanikualgatustele, näiteks tehniline abi kodanikuühiskonnaga tehtavat koostööd käsitleva valitsuse strateegia väljatöötamiseks ja toetus Makedoonia Kodanikuplatvormile.

7.3 Balkani naaberriigid ja omavaheline kontaktide loomine

7.3.1 Endisel Jugoslaavia Makedoonia Vabariigil on aktiivne roll piirkondlikus koostöös: riik on pühendunud kahepoolsete suhete arendamisele ja heale naabruspoliitikale. Ta on aktiivne partner sellistes piirkondlikes algatustes nagu Piirkondliku Koostöö Nõukogu (Kagu-Euroopa koostööprotsess (SEECP)) rajamine, Energiaühenduse asutamiseleping, Euroopa ühine lennunduspiirkond, Kagu-Euroopa koostööalgatus (SECI) ja Kesk-Euroopa vabakaubandusleping (CEFTA). Antud kontekstis on üleriigilisel ja kohalikul ajakirjandusel eriline vastutus aidata kaasa nende protsesside arendamisele.

7.3.2 Piirkondlike võrgustike ja kontaktide arv on suurenemas ka teistes valdkondades, sh kodanikuühiskonnas. On häid näited ühismeetmetest, kus osalevad aktiivselt endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik ning riigi tööandjate organisatsioonid, ametiühingud ja teised kodanikuühiskonna organisatsioonid.

Brüssel, 12. märts 2008 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Dimitris DIMITRIADIS

(1) 2001. aasta algul toimusid endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis relvastatud kokkupõrked ja puhkes rahvusrühmade vahelistes suhetes kriis. Kriisile tõi poliitilise lahenduse raamkokkulepe (nn Ohridi kokkulepe), mille sõlmisid 13. augustil 2001 Ohridis riigi neli juhtivat erakonda ning mille täitmise tagavad endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi president ja rahvusvaheline üldsus (EL ja USA). Raamkokkuleppe eesmärk on säilitada riigi terviklikkus ja ühtsus, edendada demokraatiat ja arendada kodanikuühiskonda, soodustada Euroopa-Atlandi integratsiooni ning arendada mitmekultuurilist ühiskonda, mida iseloomustab rahvusrühmade võrdne kaasatus. Raamkokkuleppe seadusandlik osa rakendamine viidi lõpule umbes nelja aastaga 2005. aasta juulis.

(2) „Early Warning Report — Former Yugoslav Republic of Macedonia”, UNDP, Skopje, juuni 2007.