SELETUSKIRI

1.Kavandatav reguleerimisese

Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel ELi-Alžeeria assotsiatsiooninõukogus võetav seisukoht seoses assotsieerimislepingu osaliste vahelise vaidluse lahendamist käsitleva otsuse kavandatud vastuvõtmisega.

2.Ettepaneku taust

Käesolev ettepanek käsitleb 22. aprilli 2002. aasta Euroopa-Vahemere piirkonna kokkulepet, millega kehtestatakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vaheline assotsiatsioon (edaspidi „assotsieerimisleping“). Leping jõustus 1. septembril 2005.

Assotsiatsiooninõukogu loodi assotsieerimislepingu artikli 92 esimese lõiguga kui kõrgeim organ selle lepingu haldamisel. Assotsiatsiooninõukogu ülesanne on vaadata läbi assotsieerimislepingu raames tekkivad olulised probleemid ning muud ühist huvi pakkuvad kahepoolsed või rahvusvahelised küsimused.

Lisaks on assotsieerimislepingu artikli 100 lõikes 2 sätestatud, et assotsiatsiooninõukogu võib võtta vastu otsuse, et lahendada vaidlus, millega seoses üks lepinguosalistest on kooskõlas assotsieerimislepingu artikli 100 lõikega 1 tema poole pöördunud.

Kavandatava otsuse eesmärk on lahendada vaidlus, millega seoses Euroopa Liit pöördus assotsiatsiooninõukogu poole 24. juunil 2020.

Otsus on kavas võtta vastu võimalikult kiiresti kirjaliku menetluse teel, hiljemalt assotsiatsiooninõukogu järgmisel koosolekul.

Kavandatav otsus muutub lepinguosalistele siduvaks kooskõlas assotsieerimislepingu artikli 94 teise lõigu ja artikli 100 lõikega 3.

3.Liidu nimel võetav seisukoht

24. juunil 2020 esitas Euroopa Komisjon (kaubanduse peadirektoraat) verbaalnoodi, millega Euroopa Liit pöördus assotsiatsiooninõukogu poole seoses vaidlusega, mis puudutab Euroopa Liidu ja Alžeeria assotsieerimislepingu tõlgendamist ja kohaldamist.

Kõnealune vaidlus tekkis 2015. aastal, kui Alžeeria hakkas kehtestama tõkkeid, mis takistavad kahepoolset kaubandust Euroopa Liiduga. Kuna kehtestatud meetmed tekitasid kaubandusprobleeme, kutsus assotsiatsiooninõukogu 2018. aasta mais oma ühisdeklaratsioonis lepinguosalisi üles leidma võimalikult kiiresti lahendused. Selleks moodustati 2018. aastal kõrgetasemeline töörühm, mis kohtus neljal korral.

Hoolimata korduvast sekkumisest kõrgel tasandil ja Euroopa Liidu sihipärastest poliitilistest jõupingutustest ei ole vaidlust lahendatud. Seega tuli ametlikult pöörduda assotsiatsiooninõukogu poole, et lahendada vaidlus kooskõlas assotsieerimislepingu artikliga 100.

Vaidlus, mis on seotud assotsieerimislepingu kohaldamise ja tõlgendamisega, puudutab eelkõige Alžeeria kehtestatud meetmeid, mida on kirjeldatud allpool.

a)7. jaanuaril 2018 võttis Alžeeria vastu täidesaatva dekreedi nr 18-02, mille kohaselt on keelatud teatavate toodete importimine. Asjaomaste toodete loetelu muudeti hiljem mitu korda (viimati 27. jaanuaril 2019 täidesaatva dekreediga nr 19-12) ja see sisaldab praegu autosid ja erasõidukeid, mis kuuluvad tariifirubriikidesse 87.01–87.05. See meede näib olevat vastuolus muu hulgas assotsieerimislepingu artikliga 17, sest sellega kehtestati Alžeerias kaupade impordi suhtes uued kvantitatiivsed piirangud või samaväärse toimega meetmed.

b)11. juulil 2018 võttis Alžeeria vastu seaduse nr 18-13, milles käsitleti 2018. aasta täiendavat rahastust ja millega kehtestati täiendav tollimaks, mida nimetatakse ajutiseks kaitsvaks lisatollimaksuks. 25. septembril 2018 võttis Alžeeria vastu täidesaatva dekreedi nr 18-230, milles sätestati selliste kaupade loetelu koostamise ja kehtestamise kord, mille suhtes kohaldatakse ajutist kaitsvat lisatollimaksu ja vastavaid määrasid. Selle põhjal kehtestati kaubandusministeeriumi 26. jaanuari 2019. aasta määrusega (jõustus 27. jaanuaril 2019) loetelu kaupadest, mille suhtes kohaldatakse ajutist kaitsvat lisatollimaksu. Loetelu muudeti kaubandusministeeriumi 8. aprilli 2019. aasta määrusega. Selle tollimaksu määr on 30–200 % kaupade väärtusest. Muudetud loetelu sisaldab kokkuvõttes rohkem kui 992 tariifirida, mis hõlmavad põllumajandustooteid, töödeldud põllumajandustooteid ja mitmeid tarbekaupu. Selliste meetmete vastuvõtmine viitab sellele, et Alžeeria ei täida assotsieerimislepingu artiklis 9 sätestatud kohustust kaotada järk-järgult tollimaksud ja samaväärse toimega maksud, mida kohaldatakse Alžeerias Euroopa Liidust pärit toodete impordi suhtes. Samuti näib, et Alžeeria ei täida assotsieerimislepingu artikliga 14 ette nähtud korda, mida kohaldatakse põllumajandus-, kalandus- ja töödeldud põllumajandustoodete suhtes. Uute tollimaksude või samaväärse toimega maksude kehtestamine impordi suhtes viitab sellele, et Alžeeria ei järgi assotsieerimislepingu artiklit 17.

c)27. detsembril 2017 võttis Alžeeria vastu seaduse nr 17-11, milles käsitleti 2018. aasta finantsseadust. Selle seaduse artikliga 115 suurendati tollimakse, mida kohaldatakse 129 tariifirea suhtes, mis hõlmavad muu hulgas telekommunikatsioonivahendite komponente, modemeid, kaableid ja elektriseadmeid. Mõningate toodete tollimaksumäär tõusis 0–5 %-lt 30 %-le ja mõningate teiste oma 30 %-lt 60 %-le. See meede näib olevat vastuolus muu hulgas assotsieerimislepingu artikliga 17, sest selle vastuvõtmine tähendab, et Alžeeria kohaldab nende toodete impordi suhtes uusi tollimakse.

d)2015. aastal kehtestas Alžeeria 15. juuli 2015. aasta seadusega nr 15-15 (kaupade importimise ja eksportimise suhtes kohaldatavate üldnormide kohta) ja 6. detsembri 2016. aasta täidesaatva dekreediga nr 15-306 (millega määratakse kindlaks toodete ja kaupade impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi kohaldamise tingimused ja üksikasjad) impordi- ja ekspordilitsentside väljastamise süsteemi. Need litsentsisüsteemid puudutavad automaatset ja mitteautomaatset litsentsimist ning annavad valitsusele õiguse nõuda, et väljastatavad impordilitsentsid kantaks kaubandusministeeriumi haldusnimekirjadesse. See meede näib olevat vastuolus muu hulgas assotsieerimislepingu artikliga 17, sest see annab õigusliku aluse uutele kvantitatiivsetele piirangutele või uutele samaväärse toimega meetmetele.