Eriaruanne Euroopa 
pangandusjärelevalve 
areng  – Euroopa 
Pangandusjärelevalve ja 
selle muutuv kontekstET 2014  nr 05
EUROOPA
KONTROLLIKODA
EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2014
ISBN 978-92-872-0490-5
doi:10.2865/94718
© Euroopa Liit, 2014
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Luxembourg
ET 2014  nr 05
Eriaruanne Euroopa 
pangandusjärelevalve 
areng  – Euroopa 
Pangandusjärelevalve ja 
selle muutuv kontekst
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 
lõike 4 teisele lõigule)
02
 Sisukord
Punktid
 Lühendid
 Sõnastik
I–VIII  Kokkuvõte
1–16  Sissejuhatus
4 –11  Komisjoni algatused alates aastast 2008
6 –11  EBA asutamine aastal 2011 kui üks osa pangandusjärelevalve struktuurist
12– 16 Pangandusliidu loomise viimased arengusuunad
14-15  EBA ja ühtse järelevalvemehhanismi loomine
16 Ühtse kriisilahendusmehhanismi loomine
17–21  Auditi ulatus ja lähenemisviis
22–80  Tähelepanekud
23–38  Regulatiivne reform: komisjon reageeris laiaulatusliku seadusandliku kavaga, mis puudutas 
pangandussektorit, ning EBA andis oma panuse tehniliste standardite väljatöötamisega
24–27  Komisjon on õigusakte koostanud õigeaegselt, kuid …
28–35  … EBA-le kehtestatud tähtajad olid lühikesed, avalik arutelu oli vähene ja üldist mõjuhindamist komisjon ei 
teostanud
36–38  On oht, et EBA järelevalvenõukogu tehtavad otsused ei ole optimaalsed
39–55  Järelevalvereform: EBA on aidanud kaasa piiriülesele järelevalvele, kuid probleeme on jätkuvalt
44–52  Järelevalveasutuste kolleegiumide kaudu saavutatav järelevalvealane ühtlustamine on paranenud, kuid on 
endiselt piiratud
53–55  EBA roll vahendajana oli piiratud õiguslike piirangute tõttu
03 Sisukord
56–64  Järelevalvereform: EBA roll stressitestides
56–61  2011. aasta panga stressitestide puhul on probleeme, kuid …
62–64  … rekapitaliseerimine aastal 2012 aitas kaasa usalduse taastamisele
65–74  Järelevalvereform: tarbijakaitset ja põhilisi juhtimissüsteeme ei ole veel välja arendatud
65–72  Tarbijakaitsele on eraldatud minimaalsed ressursid ja vaid paar hääleõiguslikku liiget omavad kõiki volitusi
73–74  EBA ei ole veel rakendanud peamisi asutusesiseseid süsteeme, mis tagaksid tegevuse tõhususe ja mõjususe
75–80  Järelevalvereform: EBA muutuv roll
81–90  Järeldused ja soovitused
83 Õigusaktide reform
84–90 Kuidas mõjutavad muudatused järelevalve valdkonnas EBA järelevalvealast rolli
 I lisa.  Ülevaade auditi lähenemisviisist
 II lisa.  Euroopa Pangandusjärelevalve pädevus ja tegevus
 III lisa.  Eksperdirühm
 IV lisa.  Kontrollimiseks valitud õigusnormide algatused
 V lisa.   Ameerika Ühendriikide ja Kanada kriisilahendusmehhanismid ning hoiuste tagamise 
kindlustus
 VI lisa.   Pankade maksevõime taastamise ja kriisilahenduse raamistiku loomine
 VII lisa.  Kasutatud kirjandus
 Komisjoni vastus
 Euroopa Pangandusjärelevalve vastus
04
 Lühendid
CEBS : Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee 
CRD IV : IV kapitalinõuete direktiiv
CRR : kapitalinõuete määrus
EBA : Euroopa Pangandusjärelevalve
EIOPA : Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve 
EKP : Euroopa Keskpank
EL: Euroopa Liit
ESFS : Euroopa Finantsjärelevalve Süsteem 
ESMA : Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve 
ESRB : Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 
FED : USA Föderaalreservi süsteem
G20 : kahekümne rahandusministri ja keskpanga juhi grupp G20
SKP : sisemajanduse koguprodukt
SSM : ühtne järelevalvemehhanism 
TARP : probleemsete varade abikava
05
 Sõnastik
Avalik konsultatsioon : õigusloomeprotsess, mille abil saadakse avalikkuse arvamus neid mõjutavate teemade 
kohta. Selle põhieesmärk on õigusaktide ja poliitika tõhususe, läbipaistvuse ja nendesse üldsuse kaasamise 
parandamine. Konsultatsioonid on mõjuhindamise kvaliteedi tagamisel oluline eeltingimus. 
Baseli pangandusjärelevalve komitee : kümne riigi keskpanga juhi poolt 1974. aastal loodud 
pangandusjärelevalve asutuste komitee, mille eesmärk on põhiliste järelevalveküsimustega seotud teadmiste 
suurendamine ja pangandusjärelevalve kvaliteedi parandamine terves maailmas. Komitee koostab erinevate 
valdkondade suuniseid ja standardeid, nagu näiteks kapitali adekvaatsuse rahvusvahelised standardid (Basel, 
Basel II ja Basel III).
Finantssektori kaitsemeetmed : mehhanism või fond, millega tagatakse, et kriisilahenduse rahastamiseks või 
muudeks finantseerimisasutuste toetusteks oleksid kättesaadavad piisavad vahendid, mida tuleks kasutada vaid 
viimase abinõuna.
Finantsturg : turg, kus füüsilised isikud ja ettevõtted kauplevad finantsvarade ja -kohustusega. Rahaturud ja 
kapitaliturud on finantsturgude osad.
Järelevalveasutuste kolleegiumid : koordineerivad struktuurid, mis ühendavad piiriüleste pangandusgruppide 
järelevalvesse kaasatud erinevate riikide järelevalveasutusi. See on mehhanism, mis on mõeldud päritoluriigi ja 
vastuvõtjariigi järelevalveasutuste vaheliseks teabevahetuseks, järelevalveülesannete koordineeritud või ühiseks 
kavandamiseks ja täitmiseks ning hädaolukordadega tegelemiseks või nendeks valmistumiseks.
Makrotasandi usaldatavusjärelevalve : seire, mis on suunatud finantssüsteemi kui terviku, mitte selle üksikute 
osade stabiilsuse tagamisele. On tekkinud vajadus selle süsteemi uute makrotasandi usaldatavusnõuete järele, kuna 
üksikult võetuna hoolikalt suuniste piires tegutsevate ettevõtete tegevus võib ühiselt võetuna põhjustada süsteemi 
ebastabiilsust näiteks siis, kui kõik laenuandjad piiravad laenamist või kõik ettevõtted müüvad varasid samal ajal.
Mikrotasandi usaldatavusjärelevalve : seire, mis on suunatud finantssüsteemi üksikute osade stabiilsuse 
tagamisele. Mikrotasandi usaldatavusjärelevalve on suunatud erinevate finantseerimisasutuste turvalisuse ja 
usaldusväärsuse kontrollimisele.
Mõjuhindamine : loogiliste sammude kogum, mis aitab Euroopa Komisjonil hinnata uue algatuse potentsiaalset 
majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast mõju. Selle protsessi raames kogutakse poliitiliste otsustajate jaoks 
tõendeid võimalike poliitikavalikute eeliste ja puuduste kohta, hinnates nende potentsiaalset mõju.
Pangakriisi lahendamine : ametiasutuste võetavad meetmed (erasektori osalemisega või ilma), käsitlemaks tõsiseid 
probleeme, mis on tekkinud maksejõuetuks muutunud finantseerimisasutusel, mis ei muutu tõenäoliselt ka selle 
ümberkorralduste kaudu maksejõuliseks.
06 Sõnastik
Panganduse reguleerimine : riikliku regulatsiooni vorm, millega seatakse pankadele teatavad nõuded ja 
piirangud ning esitatakse suunised. Reguleeriva struktuuri abil luuakse pangandusasutuste ja nende klientide 
vaheline läbipaistvus. Panganduse reguleerimise eesmärkideks on muu hulgas usaldatavuse käsitlemine (panga 
võlausaldajaid ohustavate riskide vähendamine), süsteemiriski vähendamine (vähendada häirete riski, mis võib 
tekkida olukorras, kus mitu panka või suurpanka on ebasoodsate kauplemistingimuste tõttu maksejõuetuks 
muutunud ning klientide õiglase kohtlemise eeskirjade koostamine.
Pangandusjärelevalve : pankade finantstegevuse ja -toimingute järelevalve, millega tagatakse nende turvaline 
ja usaldusväärne toimimine vastavalt kohaldatavatele eeskirjadele ja õigusaktidele. Pangandusjärelevalvet teevad 
riiklikud reguleerivad ametiasutused pankade maksejõuetuse ärahoidmiseks.
Päritoluriigi järelevalveasutus : järelevalveasutus, mis vastutab usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve eest 
selles ELi liikmesriigis, kus konkreetne finantsasutus on saanud oma ELi pangandustegevuse loa (päritoluriik).
Regulatiivne kapital : (nimetatakse ka kapitalinõue või kapitali adekvaatsus)  – finantsvaldkonna 
reguleerimisasutuse poolt ette nähtud kapitali suurus, mis peab pangal või muul finantseerimisasutusel olema. 
Seda väljendatakse tavaliselt kapitali adekvaatsuse määrana, mis kujutab endast panga omakapitali ja riskiga 
kaalutud varade kohustuslikku suhet.
Rekapitaliseerimine : kui juriidiline isik muudab oma kapitalistruktuuri (oma- ja laenukapitali suhe), eesmärgiga 
parandada võla/omavahendite suhet.
Riigivõlg : (nimetatakse ka valitsemissektori võlaks) – keskvalitsuse võlg. Riigivõlakriis tähendab, et mõnel riigil on 
ilma kolmandate poolte abita kas keeruline või võimatu oma riigivõlga tagasi maksta või refinantseerida.
Riskiga kaalutud varad : panga varad ja bilansivälised riskipositsioonid, mida on kaalutud vastavalt riskile ning 
kasutatud konkreetse finantseerimisasutuse kapitalinõude või kapitali adekvaatsuse määra kindlaksmääramiseks.
Stressitestimine : simulatsioonimeetod, mis on loodud mõne konkreetse finantseerimisasutuse puhul 
finantskriisiga toimetuleku suutlikkuse hindamiseks. Stressitestide eesmärk on hinnata finantseerimisasutuse 
vastupidavust erinevates tingimustes.
Usaldatavusnormatiivid : finantstehinguid käsitlev õiguslik raamistik, mille eesmärk on vältida või minimeerida 
finantssektori probleeme.
07 Sõnastik
Vastuvõtjariigi järelevalveasutus : järelevalveasutus, mis vastutab usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve 
eest selles ELi liikmesriigis, mis ei ole finantsasutuse päritoluliikmesriik, mis väljastas talle ELi pangandustegevuse 
loa, ning kus tal on filiaal.
Ühtne järelevalvekäsiraamat : pankade riskide määratlemise, mõõtmise ja analüüsimise ühtne raamistik koos 
järelevalvealase sekkumise ja parandusmeetmete võtmise alaste ühiste suunistega. Käsiraamat kujutab endast EL -is 
kohaldatavate parimate järelevalvealaste tavade mittesiduvat kogumikku.
Ühtsed eeskirjad : ühtsete eeskirjadega soovitakse kehtestada ühtsed ja ühtlustatud usaldatavusnõuded, mida 
kohaldataks tervikuna ja otse kõikidele pankadele kogu ELis. Nendega tagatakse Basel III kokkuleppe ühtne 
kohaldamine kõikides liikmesriikides, kaotatakse õigusaktides esinevad lüngad ja aidatakse seeläbi kaasa siseturu 
mõjusamale toimimisele. Ühtsed eeskirjad sisaldavad siduvaid tehnilisi standardeid, mis täiendavad neid käsitlevaid 
õigusakte.
08
 Kokkuvõte
I
Pärast finantskriisi võttis komisjon meetmeid pan -
gandussektori stabiliseerimiseks, soovides tugevdada 
pangandust reguleerivaid õigusakte ja järelevalvet, 
eriti piiriülese tegevusega pankade puhul. Põhjalike 
õigusalaste muudatusettepanekute ühe osana loodi 
aastal 2011 Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA).
II
Kontrollikoja auditi eesmärk oli hinnata, kas komisjon 
ja EBA olid täitnud rahuldavalt oma ülesandeid, mis 
puudutasid pangandussektori reguleerimis- ja järele-  
valvesüsteemi uue korra loomist, ning uurida, kui edu -
kalt see uus kord toimis.
III
Kontrollikoja hinnangul olid komisjonipoolne pangan -
dussektori õigusaktide reform ning EBA loomine ja 
selle tegevus pangandussektori uue reguleerimis- ja 
järelevalvesüsteemi kehtestamisel 2011. aastal esimes -
teks olulisteks sammudeks pärast finantskriisi. Uue 
korra toimimises leiti aga puudusi piiriülese pangan -
dusjärelevalve, ELi pankade vastupidavuse hindamise 
ning finantstoodete ja -teenuste turul ELis tarbija -
kaitse edendamise puhul.IV
Kontrollikoda leidis, et komisjon ja EBA reageerisid 
finantskriisile laiaulatusliku seadusandliku kavaga. 
Komisjon pidas õigusaktide koostamisel ajakavast 
kinni, ent avaliku arutelu tähtajad nii EBAs kui ka 
siseturu ja teenuste peadirektoraadis olid lühikesed. 
Lisaks olid EBA -le kehtestatud tähtajad lühikesed ning 
õigusaktide paketi kogumõju ei hinnatud.
V
Järelevalvereformi ühe osana on EBA riiklike järele -
valveasutuste tegevuse vahendaja ja koordinaatorina 
aidanud kaasa pankade piiriülese järelevalve paranda -
misele. Tema pangandusjärelevalve alane roll on aga 
mitmes valdkonnas olnud piiratud. Pankade iga-  
päevane järelevalve on ikka veel riiklike järelevalve-  
asutuste pädevuses ning EBA ei tegele finantseerimis-  
asutuste otsese järelevalvega. Järelevalveasutuste 
kolleegiumide abil saavutatav järelevalvealase töö üht -
lustamine on piiratud ning riskide käsitlemise asemel 
kulutavad kolleegiumid liiga palju aega protseduuri -
dega seotud aruteludele.
VI
EBA -l ei ole volitusi järelevalve ühtlustamist puudu -
tavate otsuste vastuvõtmiseks või jõustamiseks ega 
riiklike järelevalveasutuste vaheliste vaidluste lahenda -
miseks. Kuigi EBA on teinud suuri jõupingutusi riiklike 
järelevalveasutuste vaheliste vaidluste lahendamiseks, 
on tal vahendamistegevuseks vaid piiratud õigusli -
kud volitused. Kontrollikoda leidis samuti, et EBA -l oli 
2011. aasta stressitestide tegemiseks piiratud seadus -
likud volitused ja inimvara. Üldiselt puudusid EBA -l 
oma tegevuse käivitusfaasis piisavad vahendid oma 
kohustuste täitmiseks.
Kokkuvõte 09
VII
Alates 2014. aasta sügisest on Euroopa Keskpangal 
volitused pangandussektori järelevalve tegemiseks 
kõikides euroala liikmesriikides ja teistes osaleda 
soovivates liikmesriikides. Ühtne järelevalvemehha -
nism hõlmab EKP ja riiklike järelevalveasutuste vahelist 
koostööd, mille raames EKP vastutab ühtse järeleval -
vemehhanismi üldise toimimise eest.
VIII
Kontrollikoda on seisukohal, et kogu ELi hõlmava 
pangandusjärelevalve edukaks läbiviimiseks vajatakse 
selget ülesannete ja vastutuse jaotust EBA, EKP ning 
nii ühtsesse järelevalvemehhanismi kuuluvate kui ka 
mittekuuluvate riiklike järelevalveasutuste vahel. EKP , 
riiklike järelevalveasutuste ja EBA vahel ülesannete 
kattumise ning mõne valdkonna puhul ebaselgete 
kohustuste vältimiseks soovitab kontrollikoda üles -
andeid ja vastutusvaldkondi veelgi enam täpsustada 
õigusaktides või vastastikuse mõistmise memorandu -
mites. Lisaks soovitab kontrollikoda kehtestada prot -
seduurid, mis tagaksid erinevate asutuste vahel tiheda 
ja sagedase koostöö ja teabevahetuse, ning pöörata 
erilist tähelepanu üleminekuperioodile, mis eelneb 
ühtse järelevalvemehhanismi täielikule rakendamisele.
10
 Sissejuhatus
01 
Finantssektorit alates 2007. aastast mõ -
jutanud ülemaailmse kriisi põhjustas 
finantsturgudel liigse riskivõtmise ja 
negatiivsete arengusuundade kombi -
natsioon. See põhjustas suuri investee -
rimiskahjumeid, mis surusid pankade 
regulatiivse kapitali nõutavast tase -
mest madalamale. Pangad ei olnud 
enam võimelised raha- ja kapitalitur -
gudelt finantseerimist leidma. Kuna 
nad olid omavahel nii tihedalt seotud, 
oleks ühe suure finantseerimisasutuse 
pankrotistumine võinud ka mitu teist 
finantseerimisasutust maksejõuetuks 
muuta, mis oleks omakorda seadnud 
ohtu kogu finantssüsteemi.
02 
Pangandussüsteemi kokkuvarisemise 
vältimiseks kasutasid ELi liikmesriigid 
avaliku sektori vahendeid oma panka -
de rekapitaliseerimiseks, ning kesk -
pangad tagasid samal ajal pangandus -
süsteemi likviidsuse. ELi institutsioonid 
ja liikmesriigid võtsid erakorralisi 
meetmeid, et taastada usaldus finant -
seerimisasutuste vastu; sellele järg -
nesid õiguslikud ja järelevalvealased 
reformid (vt punktid 4–16).03 
Komisjon kiitis heaks 5 triljoni euro 
suuruse abi (40,3 % ELi SKPst1) finants -
sektorile perioodil 2008–2012, põhili -
selt garantiide ja rekapitaliseerimise 
kujul. Mõnes liikmesriigis aitas toetuste 
maht kaasa riigivõlakriisi tekkele, mis 
oli ohuks euroala finantsstabiilsusele. 
Eurotsooni stabiilsuse säilitamiseks 
anti finantsabi erinevate finantstoetus -
mehhanismide kaudu, mis olid loodud 
finantskriisi mõju leevendamiseks. 
Finantskriisi kulgemise ning ELi ja selle 
liikmesriikide kriisile reageerimise 
üksikasjalik kronoloogia on esitatud 
joonisel 1 .
Komisjoni algatused ala -
tes aastast 2008
04 
Finantssektori ülemaailmse kriisi kon -
tekstis on komisjon võtnud meetmeid 
pangandussektori stabiliseerimiseks, 
eesmärgiga tugevdada:
 – õiguslikku raamistikku, mida ELi 
pangad oma toimingutes järgivad;
 – pankade (eriti piiriüleselt tegutse -
vate) järelevalvet; ning
 – Euroopa tarbijate kaitset finants -
toodete puhul.1  COM(2012) 778 (final), 
21. detsember 2012 ja 
SWD(2012) 443 (final), 
21. detsember, lk 29.
11 Sissejuhatus
05 
Alates 2008. aastast on komisjoni 
siseturu ja teenuste peadirektoraat 
esitanud põhjalikke õigusalaseid muu -
datusettepanekuid (vt IV lisa ), mille 
ajendiks on põhiliselt G20 ja Baseli 
pangandusjärelevalve komitee poolt 
ülemaailmse finantssüsteemi stabili -
seerimiseks tehtud rahvusvahelised 
jõupingutused. Üks nimetatud ette-  
panekutest puudutas Euroopa Pangan -
dusjärelevalve asutamist.EBA asutamine aastal 2011 
kui üks osa pangandusjärele -
valve struktuurist
06 
EBA asutati 1.  jaanuaril  20112. See loodi 
Euroopa Pangandusjärelevalve Komi -
tee asemele3 ning asutusel on suurem 
roll regulatiivses ja järelevalveprotses -
sis (vt tabel 1 ). EBA ülesannete hulka 
kuulub ka tarbijakaitse4.
 CEBSi ja EBA mandaadid
CEBS EBA
Määrus Ainult nõuandev funktsioon
Väljastab mittesiduvaid suuniseid ja 
soovitusi Koostab ELi õigusaktide aluseks olevaid 
tehnilisi standardeid, mida kohaldatakse 
otse liikmesriikides pärast seda, kui 
komisjon on need vastu võtnud 
Järelevalve Osaleb vabatahtlikult mitmes 
järelevalvekolleegiumis Omab õigust osaleda kõikides järelevalve-  
kolleegiumides ja esitada kohtumiste 
päevakorrapunkte 
Omab riiklike järelevalveasutuste vaheliste 
vaidluste korral vahendaja rolli 
Tarbijakaitse Ei kohaldataEdendab läbipaistvust, lihtsust ja õiglust 
tarbijatele suunatud finantstoodete või 
-teenuste turgudel ELis 
Allikas:  Euroopa Kontrollikoja analüüs.Tabel 12  Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määrus (EL) 
nr 1093/2010, 
24. november 2010, millega 
asutatakse Euroopa 
Järelevalveasutus (Euroopa 
Pangandusjärelevalve), 
muudetakse otsust nr 
716/2009/EÜ ning 
tunnistatakse kehtetuks 
komisjoni otsus 2009/78/EÜ 
(ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).
3  Määrus (EÜ) nr 1093/2010.
4  Määruse (EÜ) nr 1093/2010 
artikkel 9.
12 Sissejuhatus18. märts 20113. august 2011
6. aprill 2011 15. juuli 20112 June 201027. juuni 2012 12. september 201210. juuli 2013 23. oktoober 2013 14. november 2013
28. november 2010
Euroala rahandusministrid leppisid 
kokku tulevase Euroopa 
stabiilsusmehhanismi kui alalise 
päästemehhanismi loomises Euroopa 
ﬁnantsstabiilsuse fondi asemele alates 
2013. aasta keskpaigast.13. oktoober 2011 
Pärast euroala riikide poolset 
ratiﬁtseerimist hakkas tugevdatud 
Euroopa Finantsstabiilsusvahend tööle. 
Selle laenuandmisvõime kokku on 
440 miljardit eurot, mille aluseks on 
17 euroala liikmesriigi 
tagatiskohustused.
1. jaanuar 2011
Loodi kolm uut Euroopa 
järelevalveasutust. 
13. detsember 2012
Nõukogu tegi otsuse ühtse 
järelevalvemehhanismi kohta.
26. juuni 2013
Võeti vastu uus CRD IV ja CRR.2. märts 2012
Allkirjastati majandus- ja rahaliidu 
stabiilsuse, koordineerimise ja 
juhtimise leping.
3. november 2013
Jõustus ühtse järelevalvemehhanismi 
määrus.20. detsember 2013
Nõukogu teeb otsuse ühtse 
kriisilahendusmehhanismi kohta.
Euroopa Pangandusjärelevalve 
(EBA) avaldas üksikasjad tulevaste EL-i üleste pankade stressitestide kohta, selgitades stsenaariume ja 
metoodikat Euroopa pankadest 
koosneva valimi põhjal.
Euroopa Komisjon avaldas 
ettepaneku ühtse järelevalvemeh-hanismi loomiseks kõikidele euroala pankadele.
Komisjon avaldas ettepaneku ühtse kriisilahendusmehhanismi loomiseks, mis täiendaks ühtset järelevalvemehhanismi. Selleks loodi ühtse kriisilahendusnõukogu juhtimisel ühtne pankade kriisilahendusfond.EKP alustab oma järelevalveülesan-
netele eelneva põhjaliku hindamise tegemist.Eurorühm teeb avalduse Hispaania 
ja Iirimaa majanduse kohandamise programmist lahkumise kohta.Euroopa Pangandusjärelevalve avaldas 2011. aasta panganduse 
stressitestide tulemused.
Portugal palus Eurogroupilt ja 
ECOFIN-ilt abimehhanismi 
aktiveerimist (EL andis laenu kogusummas 52 miljardit eurot).
Nii Hispaania kui Küpros paluvad ﬁnantsabi. President Barroso tegi avalduse euroala riikide 
võlakirjaturgude kohta ning väljendas muret Itaalia ja 
Hispaania võlakirjaturgudel toimuva pärast.Joonis 1Finantskriisi kulg ja ELi võetud meetmed2007. aasta algus Detsember 2007 15. september 2008 Oktoober 2008 15. oktoober 2008
21. november 201026. jaanuar 200925. veebruar 2009 Aprill 2009 23. juuni 2009 13. juuli 2009Aprill 2010
23. september 200923. juuli 2010 2. juuni 2010 26. mai 2010
19. november 2008USA riskantsete 
hüpoteeklaenudega seotud pinged hakkasid maailma rahaturgudel põhjustama likviidsusnappust. 
Kanada Pank, Inglise Pank, EKP, 
Föderaalreserv ja Šveitsi Keskpank 
Kuulutasid välja meetmed pingete käsitlemiseks lühiajalistel rahastamisturgudel.Komisjon võttis vastu seadusandlikud ettepanekud, 
millega loodi esimene EL-i ülene 
järelevalvesüsteem – Euroopa 
Finantsjärelevalveasutuste Süsteem 
(ESFS). Uute Euroopa järelevalveasutuste loomiseks muudeti olemasolevaid 3. tasandi pangandus-, väärtpaberi-, kindlustus- ja tööandjapensionide 
valdkondade komiteesid.USA suuruselt neljas investeerimis-pank, Lehman Brothers Holdings 
Inc, esitas pankrotiavalduse. Juba kriisis oleval ﬁnantsturul algas erakordselt ebastabiilne aeg.
Euroopa Komisjon võttis vastu 
ettepaneku pankade kapitalinõuete direktiivi muutmiseks. Komisjon võttis vastu ettepaneku teha täiendavaid muudatusi kapitalinõuete direktiivis.Komisjoni ettepanek pangamak-
sudest rahastatavate pankade 
kriisilahenusfondide loomise kohta.
Komisjoni ettepanekud 
krediidireitingu-agentuuride paremaks ELi järelevalveks. 
Euroopa Pangandusjärelevalve 
Komitee avaldas panganduse stressitestide tulemused.Euroopa Komisjon tegi ettepaneku suurendada pangahoiuste minimaalset kaitset 100 000 euroni. Lisaks tegi EK ettepaneku muuta rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid, et vähendada ﬁnantsilise ebastabiilsuse tagajärgi.
De Larosière Group, mille ülesandeks on anda Euroopa Komisjonile soovitusi ﬁnantsjärelevalve tugevdamise kohta EL-is, avaldas oma aruande. G20 riikide juhid kohtusid LondonIs, 
et arutada ﬁnantsturgude ja 
globaalse majanduse küsimusi ning 
otsustasid ﬁnantsstabiilsuse foorumi järglasena luua uue ja tugevdatud volitustega 
ﬁnantsstabiilsuse nõukogu.
Vastastikuse mõistmise 
memorandum Ungarile ﬁnantsabi 
andmiseks – maksebilansiga 
seotud ﬁnantsabi suurusega kuni 6,5 miljardit eurotVastastikuse mõistmise memorandum Rumeeniale maksebilansiga seotud 5 miljardi euro suuruse ﬁnantsabi andmiseks.
Vastastikuse mõistmise memorandum Lätile ﬁnantsabi 
andmiseks (kokku 7,5 miljardit eurot), mis on osa 
rahvusvahelisest Lätile antavast ﬁnantsabist Iiri valitsus palus EL-ilt ja IMF-ilt 
toetust.Kreeka ﬁnantstoetusmehhanism käivitus täielikult ja 
2010. aasta mais palus Kreeka ametlikult euroala 
riikidelt ja IMF-ilt ﬁnantsabi. Euroala riigid ja IMF 
otsustasid anda 100 miljardi euro suuruse laenupaketi.
9. mai 2010
Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 
erakorraline istung: ministrid panid paika 
tervikliku meetmepaketi üksikasjad, sh 
Euroopa ﬁnantsstabiilsusmehhanismi ja 
Euroopa ﬁnantsstabiilsuse fondi 
kogumahus kuni 500 miljardit eurot, 
millest abi saamise eelduseks on rangete 
tingimuste täitmine.  
7. juuni 2010
Loodi Euroopa Finantsstabiilsusvahend.
16. oktoober 2010
Jõustusid Euroopa Süsteemsete Riskide 
Nõukogu puudutavad õigusaktid.
13 Sissejuhatus18. märts 20113. august 2011
6. aprill 2011 15. juuli 20112 June 201027. juuni 2012 12. september 201210. juuli 2013 23. oktoober 2013 14. november 2013
28. november 2010
Euroala rahandusministrid leppisid 
kokku tulevase Euroopa 
stabiilsusmehhanismi kui alalise 
päästemehhanismi loomises Euroopa 
ﬁnantsstabiilsuse fondi asemele alates 
2013. aasta keskpaigast.13. oktoober 2011 
Pärast euroala riikide poolset 
ratiﬁtseerimist hakkas tugevdatud 
Euroopa Finantsstabiilsusvahend tööle. 
Selle laenuandmisvõime kokku on 
440 miljardit eurot, mille aluseks on 
17 euroala liikmesriigi 
tagatiskohustused.
1. jaanuar 2011
Loodi kolm uut Euroopa 
järelevalveasutust. 
13. detsember 2012
Nõukogu tegi otsuse ühtse 
järelevalvemehhanismi kohta.
26. juuni 2013
Võeti vastu uus CRD IV ja CRR.2. märts 2012
Allkirjastati majandus- ja rahaliidu 
stabiilsuse, koordineerimise ja 
juhtimise leping.
3. november 2013
Jõustus ühtse järelevalvemehhanismi 
määrus.20. detsember 2013
Nõukogu teeb otsuse ühtse 
kriisilahendusmehhanismi kohta.
Euroopa Pangandusjärelevalve 
(EBA) avaldas üksikasjad tulevaste EL-i üleste pankade stressitestide kohta, selgitades stsenaariume ja 
metoodikat Euroopa pankadest 
koosneva valimi põhjal.
Euroopa Komisjon avaldas 
ettepaneku ühtse järelevalvemeh-hanismi loomiseks kõikidele euroala pankadele.
Komisjon avaldas ettepaneku ühtse kriisilahendusmehhanismi loomiseks, mis täiendaks ühtset järelevalvemehhanismi. Selleks loodi ühtse kriisilahendusnõukogu juhtimisel ühtne pankade kriisilahendusfond.EKP alustab oma järelevalveülesan-
netele eelneva põhjaliku hindamise tegemist.Eurorühm teeb avalduse Hispaania 
ja Iirimaa majanduse kohandamise programmist lahkumise kohta.Euroopa Pangandusjärelevalve avaldas 2011. aasta panganduse 
stressitestide tulemused.
Portugal palus Eurogroupilt ja 
ECOFIN-ilt abimehhanismi 
aktiveerimist (EL andis laenu kogusummas 52 miljardit eurot).
Nii Hispaania kui Küpros paluvad ﬁnantsabi. President Barroso tegi avalduse euroala riikide 
võlakirjaturgude kohta ning väljendas muret Itaalia ja 
Hispaania võlakirjaturgudel toimuva pärast.
14 Sissejuhatus
07 
EBA on üks osa Euroopa Finantsjärele-  
valve Süsteemist (ESFS), mis loodi 
aastal 2011 mikrotasandi usaldatavus -
järelevalve tagamiseks. ESFSi põhiees -
märk on aidata kaasa ELi majanduse, 
kodanike ja ettevõtete finantssüsteemi 
stabiilsusele lühikeses, keskmises ja 
pikas perspektiivis. ESFSi kuuluvad 
EBA, Euroopa Väärtpaberiturujärele -
valve (ESMA) ja Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve  
(EIOPA), mis koos riiklike järelevalve-  
asutustega teevad mikrotasandi usal -
datavusjärelevalvet. Koos Euroopa Süs -
teemsete Riskide Nõukoguga (ESRB), 
mis vastutab makrotasandi usalda -
tavusjärelevalve eest, moodustavad 
nad Euroopa järelevalvestruktuuri (vt 
joonis 2 ).Joonis 22011. aastal loodud Euroopa järelevalvestruktuur
Non v oting members: O ne
represen tative of na tional
sper visors f or each Member
States/EFC pr esiden tEKP tugi
Euroopa Komisjon
Mikrotasandi 
usaldatavus-
järelevalvealane alane 
teave Riskihoiatus 
SoovitusedELi /f_inantssektorEBA, EIOPA ja 
ESMA eesistujadHääleõiguseta liikmed: üks riikliku 
järelevalveasutuse esindaja igast 
liikmesriigist/majandus- ja 
rahanduskomitee eesistujaKeskpankade juhid, 
EKP president ja 
asepresident 
Euroopa 
Pangandusjärelevalve
Riikide pangandusjärele-
valveasutusedEuroopa Kindlustus- ja 
Tööandjapensionide 
Järelevalve
Riikide kindlustus- ja 
tööandjapensionide 
järelevalveasutusedEuroopa 
Väärtpaberiturujärelevalve
Riikide väärtpaberituru-
järelevalveasutused Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 
makrotasandi usaldatavusjärelevalve
Euroopa Finantsjärelevalve Süsteem 
mikrotasandi usaldatavusjärelevalve 
Allikas:  EK P.
15 Sissejuhatus
08 
EBA põhiülesanded kõikide ELi liikmes -
riikide puhul on:
 – koostada ühtne käsiraamat ja 
aidata seega kaasa kvaliteetsete 
ühtsete regulatiivsete ja järele -
valvestandardite ning -tavade 
väljatöötamisele;
 – aidata kaasa õiguslikult siduvate 
liidu õigusaktide ühetaolisele 
kohaldamisele;
 – innustada ja lihtsustada ülesan -
nete ja kohustuste delegeerimist 
pädevate asutuste vahel;
 – jälgida ja hinnata turusuundumusi 
oma pädevusvaldkonnas;
 – tugevdada hoiustajate ja investori -
te kaitset;
 – aidata kaasa järelevalvekolleegiu -
mide ühtse ja järjepideva tegevuse 
tagamisele; ning
 – edendada läbipaistvust, lihtsust 
ja selgust tarbijatele suunatud 
finantstoodete või -teenuste 
siseturul.09 
Kuigi EBA -l on ELi järelevalves suurem 
roll kui enne teda CEBSil (vt punkt 6), 
kuulub pankade igapäevase järeleval -
ve tegemine riiklike järelevalveasu -
tuste pädevusse. EBA ei tegele finant -
seerimisasutuste otsese järelevalvega. 
Euroopa pangandusjärelevalve üles -
ehitus toetub muu hulgas päritolu- ja 
vastuvõtjariigi järelevalveasutuste va -
helisele teabevahetusele  – mis toimub 
järelevalvekolleegiumide kaudu ning 
mille eesmärk on saada konsolideeri -
tud ülevaade panga riskipositsioonist.
10 
EBA -t rahastavad 60% ulatuses riiklikud 
järelevalveasutused ja 40% kaetakse 
ELi eelarvest. EBA 2012. aasta eelarve 
oli 20,7 miljonit eurot (2011. aastal 
12,7 miljonit eurot). EBA töötajate arv 
on piiratud – 2012. aastal oli asutusel 
94 töötajat. EBA sõltub suures osas 
riiklike järelevalveasutuste personalist 
(riiklikud eksperdid või konkreetsete 
ülesannete puhul lühiajalised abitööta -
jad) ning lepingulistest töötajatest.
11 
Finantsteenuste turu reguleerimine 
toimub nõukogu ja Euroopa Parlamen -
di kaasotsustamismenetluse korras 
(Euroopa Liidu toimimise lepingu ar -
tikkel 294: seadusandlik tavamenetlus). 
Uute määruste ja direktiivide vastu -
võtmine toimub seepärast mõlema, 
nii nõukogu kui ka parlamendi poolt. 
Komisjon kiidab määruse või direktiivi 
kohaselt ettenähtud rakendusmää -
ruste või delegeeritud õigusaktidega 
heaks EBA koostatud tehnilised stan -
dardid (vt ka punktid 29 ja 30).
16 Sissejuhatus
Pangandusliidu loomise 
viimased arengusuunad
12 
Arvestades jätkuvat finantskriisi, otsus -
tasid euroala riigi- ja valitsus-  
juhid 2012. aastal, et pangandussektori 
reguleerimise ja järelevalve tõhusta -
miseks tuleb võtta täiendavaid meet -
meid5. Otsustati, et tuleks välja töötada 
„konkreetne ja tähtajaline tegevuskava 
tõelise majandus- ja rahaliidu saavu -
tamiseks”, mis sisaldaks konkreetseid 
ettepanekuid finantsteenuste ühtse 
turu ühtsuse ja terviklikkuse säilitamise 
kohta6. Pangandusliit on üks osa tege -
vuskavast, mida Euroopa Ülemkogu 
eesistuja esitles 26. juunil 2012.
13 
Pangandusliit koosneb järgmistest 
osadest (vt tabel 2 ):5 29. juunil  2012 toimunud 
Euroala tippkohtumine.
6  Euroopa Ülemkogu eesistuja 
Herman Van Rompuy aruanne 
„Tõelise majandus- ja rahaliidu 
suunas”, 26. juuni 2012, lk 7 ja 
„Tegevuskava pangandusliidu 
poole liikumiseks” COM(2012) 
510, 12.9.2012.
17 Sissejuhatus
Pangandusliidu koostisosade hetkeolukordTabel 2Komponent Olukord Kirjeldus
Ühtne järeleval -
vemehhanism 
(vt punktid 14 
ja 15) 15. oktoobril 2013 võttis nõukogu vastu 
ühtse järelevalvemehhanismi asutamise 
määrused. Ühtse järelevalvemehhanismi raames 
vastutab Euroopa Keskpank koos riiklike 
järelevalveasutustega euroala ja teiste 
osaleda soovivate liikmesriikide pankade 
järelevalve eest. EKP võtab täieliku 
vastutuse järelevalveülesannete eest 
4. novembril 2014. 
Keskne kriisijuh -
timisraamistikDetsembris 2013 saavutasid nõukogu 
ja Euroopa Parlament kokkuleppe 
pankade maksevõime taastamise 
ja kriisilahendamise raamistiku 
küsimustes.Nimetatud raamistiku eesmärk on 
juhtida raskustesse sattunud pankade 
tegevust ja vajaduse korral lõpetada 
maksejõuetuse ohus olevate pankade 
tegevus prognoositaval ja tõhusal 
viisil ning võimalikult väheste avaliku 
sektori vahenditega. Pärast ühtse 
kriisilahendusmehhanismi kehtestamist 
hakkab see asutus nimetatud eeskirju 
rakendama. 
20. märtsil 2014 saavutasid Euroopa 
Parlament ja nõukogu kokkuleppe 
ühtse kriisilahendusmehhanismi kohta. 
Määruse eelnõu, millega luuakse ühtne 
kriisilahendusmehhanism, ettepaneku 
esimene lugemine Euroopa Parlamendis 
toimus 15. aprillil 2014. Pärast sõnastuse 
lõplikku heakskiitmist võtab Euroopa 
Liidu Nõukogu määruse vastu ilma 
edasiste aruteludeta. Nõukogu ja parlament otsustasid luua 
kriisilahendusnõukogu, millel oleksid 
laialdased volitused pangakriiside 
lahendamisel. Kriisilahendusnõukogu või 
EKP kui pangandussektori järelevalvaja 
võib algatada panga maksejõuetuse 
lahendamise. Kokkulepe sisaldab 
pangamaksudega rahastatavat ühtset 
kriisilahendusfondi, mis koosneb esialgu 
riiklikest üksustest, mis ühendatakse 
samm-sammult kaheksa aasta jooksul. 
Ühtne kriisilahendusmehhanism hõlmab 
kõiki osalevate liikmesriikide panku. 
Ühtne hoiuste 
tagamise 
süsteem Seadusandjad otsustasid, et iga 
liikmesriik peab kehtestama osaliselt 
eelrahastatud skeemi, mis annaks 
tagatise kõikidele kuni 100 000 euro 
suurustele hoiustele. Kehtestatud on vaid riiklikud hoiuste 
tagamise skeemid. Auditi tegemise ajal ei 
olnud komisjon veel teinud ettepanekut 
Euroopa ühtse hoiuste tagamise skeemi 
kohta7.
Ühtsed 
eeskirjadEBA on asutamisest saadik tegelnud 
ühtsete eeskirjade väljatöötamisega. 
2013. aastal oli tegevus ikka veel pooleli. 2012. aastal avaldati avalikuks 
konsultatsiooniks (nt kapitalinõuete 
neljanda direktiiviga ühildamiseks) kuus 
suunist, neli aruteludokumenti,  
14 konsultatsioonidokumenti ja 23 
tehniliste standardite eelnõud (vt punkt 
29).7  Kehtiva direktiiviga (Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 
direktiiv 2009/14/EÜ, 
11. märts 2009, millega 
muudetakse direktiivi 
94/19/EÜ  hoiuste tagamise 
skeemide kohta seoses 
hoiuste tagamise ulatuse ja 
hüvitamise tähtajaga (ELT L 68, 
13.3.2009, lk 3) antakse 
kõikides ELi liikmesriikides 
tagatis kuni 100 000 euro 
suurustele hoiustele. Juulis 
2010 võttis komisjon vastu 
seadusandliku ettepaneku 
direktiivi põhjalikuks 
läbivaatamiseks, millega 
soovitakse ühtlustada ja 
lihtsustada riiklikke hoiuste 
tagamise skeeme, kiirendada 
väljamakseid ja parandada 
skeemide rahastamist. 27. ja 
28. juuni 2013. aasta Euroopa 
Ülemkogul tegid ELi juhid 
üleskutse see ettepanek enne 
aasta lõppu vastu võtta.
18 Sissejuhatus
EBA ja ühtse järelevalve-  
mehhanismi loomine
14 
Oktoobris 2013 kiitis nõukogu heaks 
määruse, mis andis Euroopa Kesk -
pangale volitused pangandussektori 
järelevalveks. Nõukogu kiitis samuti 
heaks EBA määruse muudatused8. 
EKP määrusega nähakse ette EKP ja 
riiklike järelevalveasutuste vaheline 
koostöö. EKP hakkab aga vastutama 
ühtse järelevalvemehhanismi üldise 
toimimise eest. EKP hakkab tegema 
otsest järelevalvet süsteemselt kõige 
olulisemate eurotsooni pankade üle. 
Ülejäänud pankade järelevalve jääb riiklike järelevalveasutuste kohustu -
seks. Riiklikud järelevalveasutused 
täidavad jätkuvalt EKP vastutusalast 
väljapoole jäävaid ülesandeid, nagu 
näiteks tarbijakaitse ja kolmandate 
riikide pankade filiaalid.
15 
Pärast ühtse järelevalvemehhanismi 
loomist peaks EBA reguleeriv roll 
jääma suures osas samaks (vt punkt 
76). Järelevalve puhul on aga teatavad 
valdkonnad, mille puhul tuleb täpsus -
tada kohustuste jaotumist EBA ja EKP 
vahel (vt punktid 77–80).8  Nõukogu määrus (EL) 
nr 1024/2013, 
15. oktoober 2013, millega 
Euroopa Keskpangale antakse 
eriülesanded seoses 
krediidiasutuste 
usaldatavusnõuete täitmise 
järelevalve poliitikaga „Ühtse 
järelevalvemehhanismi 
määrus” (ELT L 287, 29.10.2013, 
lk 63). Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määrus (EL) nr 
1022/2013, 22. oktoober 2013, 
millega muudetakse määrust 
(EL) nr 1093/2010, millega 
asutatakse Euroopa 
Järelevalveasutus (Euroopa 
Pangandusjärelevalve), seoses 
Euroopa Keskpangale 
eriülesannete andmisega 
vastavalt nõukogu määrusele 
(EL) nr 1024/2013 (ELT L, 287, 
29.10.2013, lk 5).Joonis 3Euroopa finantsjärelevalve pärast ühtse järelevalvemehhanismi kasutuselevõttu
Allikas:  skeem põhineb Egmonti kuningliku rahvusvaheliste suhete instituudi mudelil.Ühtsesse 
järelevalve-
mehhanismi 
kuuluvad riigid
Ühtsesse 
järelevalve-
mehhanismi 
mittekuuluvad riigidKrediidiasutused
Muud 
ﬁnantseerimis-
asutused 
Riiklik järelevalveRiiklik järelevalveEKP otsene 
järelevalve 
Riiklik järelevalve, 
EKP üldine 
järelevalveOlulised 
krediidiasutused
Ühtses järelevalve-
mehhanismis 
Ühtsest järelevalve-mehhanismist väljaspool Muud 
krediidiasutused
19 Sissejuhatus
Ühtse kriisilahendusmehha -
nismi loomine
16 
20. märtsil  2014 saavutasid Euroopa 
Parlament ja nõukogu kokkuleppe 
ühtse kriisilahendusmehhanismi kohta. 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt 
heakskiidetud määruse eelnõuga 
nähakse ette pangakriiside lahendami -
seks laialdaste volitustega kriisilahen -
dusnõukogu asutamine. Kriisilahen -
dusnõukogu võtab juhul, kui Euroopa 
Keskpank teavitab teda sellest, et 
teatav pank on makseraskustes või 
tõenäoliselt satub makseraskustesse, 
või omal algatusel vastu kriisilahendus -
skeemi, millega algatatakse asjaomase 
panga suhtes kriisilahendus. Kriisi-  
lahendusskeemis määrataks kindlaks 
kriislahendusvahendite kohaldamine 
ja ühtse kriisilahendamisfondi kasu -
tamine (vt VI lisas  esitatud teave, mis 
puudutab pangakriiside lahendamise 
raamistikku ja finantsstabiilsuse järele -
valvenõukogu dokumenti „Peamised 
nõuded finantseerimisasutuste tule -
muslike kriisilahenduskordade kohta”).
20
 Auditi ulatus ja 
lähenemisviis
17 
Kontrollikoja auditi eesmärk oli:
 – hinnata, kas komisjon ja EBA olid 
rahuldavalt täitnud oma kohustusi 
2011. aastal loodud pangandus-  
sektori regulatiivse ja järelevalve -
süsteemi uue korra kehtestamisel;
 – uurida, kui edukalt toimis uus 
kord piiriülese pangandusjärele -
valve, ELi pankade vastupidavuse 
hindamise ning ELi finantstoodete 
ja -teenuste turul tarbijakaitse 
edendamise puhul;
18 
Auditi käigus vaadati läbi siseturu ja 
teenuste peadirektoraadi tegevus, mis 
puudutas finantssektori õigusaktide 
koostamist, nende rakendamise järele -
valvet ja mõju hindamist, ning samuti 
EBA regulatiivset, järelevalvealast ja 
tarbijakaitsega seotud tegevust. Koha -
pealsed auditid nimetatud asutustesse 
tehti 2012. aastal ja 2013. aasta esime -
ses pooles.19 
Teabe kogumiseks külastati kuue 
liikmesriigi9 riiklikke järelevalveasutusi, 
keskpankuja pangandusliite. Auditi-  
külastused toimusid järgnevates asu -
tustes: ESMA, EIOPA, ESRB ja Euroo -
pa Keskpank. Samuti kohtuti mitme 
Ameerika Ühendriikide ja Kanada pan -
gandusjärelevalve- ja reguleerimisasu -
tusega (vt I lisa, punkti 6 alapunkt c ). 
Esialgseid tähelepanekuid arutati 
eksperdirühmaga (vt III lisa ). Lisaks 
vaadati läbi suur hulk pangandusjäre -
levalve tulevikku käsitlevat akadeemi -
list kirjandust (vt VII lisa ).
20 
Kõnealune audititegevus võimaldas 
kontrollikojal esitada asjaomaseid fak -
te ja uurida, millised auditi käigus saa -
dud teadmised võiksid olla kasulikud 
ühtse järelevalvemehhanismi raames 
tehtava pangandusjärelevalve puhul.
21 
Auditikriteeriume ja auditi tõendusma -
terjali kogumise meetodeid on üksik -
asjalikult kirjeldatud I lisas .9  Tšehhi Vabariik, Saksamaa, 
Hispaania, Prantsusmaa, 
Rootsi ja Ühendkuningriik.
21
 Tähelepanekud
22 
Järgnevaid tähelepanekuid tuleb 
käsitleda sel perioodil terves Euroopa 
pangandussektoris valitsenud raskete 
aegade kontekstis, ning võtta arvesse 
asjaolu, et uuritaval perioodil oli EBA 
käivitamisetapis.
Regulatiivne reform: 
komisjon reageeris laia -
ulatusliku seadusandliku 
kavaga, mis puudutas 
pangandussektorit, ning 
EBA andis oma panuse 
tehniliste standardite 
väljatöötamisega
23 
Mõiste reguleerimine  tähendab sidu-  
vate eeskirjade kogumit, mille on 
välja andnud avalik -õiguslik asutus või 
riikliku volitusega eraõiguslik asutus. 
Nimetatud eeskirju kohaldavad kõik 
reguleerimisasutused oma ülesannete 
täitmisel; finantsteenuste valdkonnas 
sisaldavad eeskirjad turuga seotud 
usaldatavusnõudeid (mille eesmärk on 
hoida ära kahtlase maine või kavan -
datavate tehingute rakendamiseks 
vajalikku finantssuutlikkust mitte -
omavate ühingute teke), ja eeskirju 
mis on suunatud finantstegevusega 
seotud riskide haldamisele, ühingu -
juhtimisele ja sisekontrollisüsteemi -
dele, äritegevuse eeskirjadele ning 
järelevalvemeetoditele10.Komisjon on õigusakte koos -
tanud õigeaegselt, kuid ...
24 
Aja planeerimine peaks hõlmama 
järgnevaid protsesse, mis tagaksid, et 
projekt valmib õigeaegselt: tegevuse 
määratlemine, tegevuse kulg, ressurs -
side hinnanguline suurus, tegevuse 
hinnanguline kestus, ajakava välja- 
töötamine, ajakava kontrollimine11.
25 
G20 riikide ja Baseli komitee eestveda-  
misel on muudetud finantsteenuste 
sektori reguleerimine tugevamaks ja 
globaalselt koordineeritumaks. Komis -
jon on osalenud G20 riikide ja Baseli 
komitee vahelistel finantssektori sea -
dusandlust käsitlevatel läbirääkimistel. 
Üks olulisem ülemaailmne saavutus 
on olnud kokkulepe (BASEL III), mille 
kohaselt peaksid institutsioonid oma 
finantsriskide katmiseks suurendama 
kapitali ning tagama seeläbi finants -
turgude suurema stabiilsuse. Komisjon 
reageeris finantskriisile laiaulatusliku 
seadusandliku kavaga. ELi siseturu ja 
teenuste peadirektoraat koostas  
BASEL III kokkuleppe kasutusele võtmi -
seks neljanda kapitalinõuete direktiivi 
ja määruse. Muud olulised komisjoni 
ettepanekud pangandussektori regu -
leerimise kohta on toodud IV lisas .10  Põhineb Maailmapanga 
definitsioonil, Legal Aspects of 
Financial Services Regulation 
and the Concept of a Unified 
Regulator , Maailmapank, 
Washington, DC, 2006.
11  Project Management Institute, 
Project Management Body of 
Knowledge (PMBOK Guide), 
Chapter 6 - Time management, 
Fourth edition,  2008.
22 Tähelepanekud Tabel 3 Õigusloomeprotsessi olulistele etappidele kulunud aeg
Algus  CRD II: CRD 
III:CRD IV - 
direktiiv 
ja määrusDirektiiv, millega 
luuakse krediidiasu -
tuste ja investeerimis-  
ühingute maksevõime 
taastamise ja kriisi-  
lahenduse raamistik Hoiuste 
tagamise 
skeemFinants -
konglo -
meraatide 
direktiivi 
läbivaata -
mineRaama -
tupida -
mis-  
direktiivi 
läbivaa -
tamineLäbi -
paistvus-
direktiivi 
läbivaa -
tamineKeskmine 
kestus 
nädalates
Ettevalmistav töö 37 7 100 77 69 63 108 69 66
Ametlik 
talitustevaheline 
konsultatsioon7 6 8 2 4 3 3 3 5
Õigusaktide 
lõplik koostamine2 0 0 1 1 3 20 8 4
Kolleegiumi poolt 
vastuvõtmine4 1 1 1 2 4 1 5 2
Parlamendi ja 
nõukogu poolt 
vastuvõtmine50 71 104 Ei võetud vastuEi võetud 
vastu65 85 85 77
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.26 
Tabelis 3  näidatakse komisjonil direk -
tiivi või määruse eelnõu koostamiseks 
ja sellele järgnenud poliitilise vastu -
võtmise protsessis põhiliste sammude 
tegemiseks kulunud aega.
27 
Üldiselt koostas siseturu ja teenuste 
peadirektoraat õigusaktide ette-  
panekuid õigeaegselt. Kontrollikoda 
leidis, et õigusaktide vastuvõtmise 
kavandatud ja tegelikud tähtajad olid 
enamasti samad. Siseturu ja teenuste 
peadirektoraadis õigusaktide ette-  
panekute vastuvõtmise tegelike ja ka -
vandatud kuupäevade võrdlus näitab, et finantskriisi ajal toimus õigusaktide 
koostamine vastavalt ajakavale. Lisaks 
võttis volinike kolleegium kiiresti vastu 
siseturu ja teenuste peadirektoraadilt 
saadud ettepanekud (keskmiselt 2,4 
nädalaga).
23 Tähelepanekud
... EBA -le kehtestatud täht -
ajad olid lühikesed, avalik 
arutelu oli vähene ja üldist 
mõjuhindamist komisjon ei 
teostanud
EBA -le kehtestatud tähtajad 
olid lühikesed
28 
EBA -l on õigusloomeprotsessi etteval -
mistavas etapis oluline roll ning tema 
reguleerimisülesandeid puudutav 
tegevus ja tähtajad eelnevalt õigusak -
tides kindlaks määratud. Nende alusel 
koostab EBA tehnilised standardid, 
millega kehtestatakse finantsteenus -
te õigusakte täiendavad tehnilised 
üksikasjad. Seejärel annab komisjon 
neile tehnilistele standarditele oma 
heakskiidu, mis muudab need õigusli -
kult siduvaks.
29 
Komisjon tegi esimest korda neljanda 
kapitalinõuete direktiivi ja määruse 
kohta ettepaneku 2011. aasta juulis. 
Komisjon, nõukogu ja Euroopa Parla -
ment saavutasid neljanda kapitali-  
nõuete direktiivi ja määruse osas kok -
kuleppe 2013. aasta märtsis. 16. april -
lil 2013 kiitis Euroopa Parlament heaks 
neljanda kapitalinõuete direktiivi muu -
datustega ettepanekud ja lõplik tekst 
jõustus 17.  juulil  2013. Rakendamise 
tähtajaks määrati 1.  jaanuar  2014 ehk 
aasta algselt kavandatust hiljem.30 
Neljanda kapitalinõuete direktiivi ja 
määrusega volitatakse EBA -t koostama 
üle 100 regulatiivse ja rakendusliku 
tehnilise standardi eelnõu. Komisjoni 
poolt juulis 2011 koostatud neljanda 
kapitalinõuete direktiivi ja määruse 
ettepanekud sisaldasid nõuet, mille 
kohaselt pidi EBA enamiku tehnilistest 
standarditest koostama 1.  jaanua -
riks 2013, mis oli ühtlasi ka neljanda 
kapitalinõuete direktiivi ja määruse 
kavandatav kohaldamise tähtaeg. Kuna 
EBA -le kehtestatud tähtaegu ei muu -
detud, oli EBA sunnitud tehniliste stan -
darditega seotud töö tegema komisjo -
ni ettepaneku eelnõu põhjal, millega 
kaasnes oht, et direktiivis ja määruses 
tehtavate muudatuste tagajärjel tuleb 
ka tehnilisi standardeid muuta. EBA -t 
ei kutsutud neljanda kapitalinõuete 
direktiivi ja määruse ettepanekutega 
seotud läbirääkimistele vaatlejaks ning 
seetõttu ei ole EBA -l olnud võimalik 
õigusloomeprotsessiga seotud voli -
tusi ja õigeaegsust süstemaatiliselt 
kommenteerida.
Avaliku konsultatsiooni 
ajavahemikud olid lühikesed
31 
Komisjon ja EBA võimaldavad avalikuks 
konsultatsiooniks standardse ajavahe -
miku. Enne 2012. aastat oli see  
8 nädalat ning alates 2012. aastast  
12 nädalat12.
32 
Nii komisjon kui ka EBA konsulteerivad 
õigusloomeprotsessi jooksul sidusrüh -
madega mitmel viisil. Selle protsessi 
üks oluline osa on avaliku konsultat -
siooni korraldamine.12  See ei ole siduv standard, kuid 
seda peetakse vajalikuks, et 
välistel sidusrühmadel oleks 
võimalik õigusaktide 
ettepanekute eelnõudele oma 
vastuseid põhjalikult ette 
valmistada.
–  KOM(2002) 277, (lõplik), 
5. juuni 2002 
„Konsulteerimis- ja 
dialoogikultuuri 
edendamine  – 
Ettepanek: 
üldpõhimõtted ja 
miinimumnõuded 
komisjoni 
konsulteerimisel 
huvitatud pooltega”. 
Alates 2012. aastast on 
lubatud 12 nädalat.
–  EBA, Public Statement 
on Consultation 
Practices , 
25. september 2012, 
punkti 3 alapunkt 3.
24 Tähelepanekud
33 
Kontrollikoja uurimine näitas, et nii 
komisjonis kui ka EBA -s oli korraldatud 
mitu avalikku konsultatsiooni, mille 
puhul välistel sidusrühmadel oli rea -
geerimiseks antud vaid lühike tähtaeg. 
Näiteks võimaldas komisjon teise, 
kolmanda ja neljanda kapitalinõuete 
direktiivi ja määrusega seotud konsul -
tatsioonideks keskmiselt 4,8 nädalat. 
Kontrollikoja analüüsitud 2012. aasta 
11 konsultatsiooni puhul oli EBA tavali -
ne konsultatsiooniperiood 8,7 nädalat. 
Lühikeste tähtaegade tõttu (vt punktid 
28–30) ei ole komisjon ja EBA sidusrüh -
madele arvamuse esitamiseks antud 
tähtaja puhul järginud enda poolt 
märgitud parimat tava, mille tagajärjel 
on tekkinud oht, et arvamusi esitatak -
se vähe või et esitatud arvamused ei 
ole põhjalikud, eriti pangandusliitude 
puhul, mille tagajärjel võib kannatada 
õigusaktide ettepanekute kvaliteet.
Komisjon ei koostanud 
õigusaktide paketi üldist 
mõjuhindamist
34 
Kõikide olulist mõju omavate ko -
misjoni algatuste, sh delegeeritud 
ja rakendusmääruste ettepanekute 
puhul tuleks koostada mõjuhindamine. 
Selles tuleks hinnata uute õigusakti 
ettepanekute või poliitiliste ettepane -
kute võimalikku mõju majandusele (sh 
konkurentsivõime), sotsiaalpoliitikale 
ja keskkonnale13.35 
Finantskriisi algusest peale on komis -
jon algatanud mitu õigusaktide ette -
panekut, mis käsitlevad pangandust, 
väärtpaberiturgusid, kindlustusvald -
konda ja pensioneid (vt IV lisa ) ning 
komisjon on paralleelselt koostanud 
mõjuhindamisi ja õigusaktide ettepa -
nekute eelnõusid. Komisjon ei ole aga 
siiani teinud sektoriülest hindamist 
finantseerimisasutusi mõjutavate kõigi 
õigusaktide ettepanekute kogumõjust 
finantsturgudele.
On oht, et EBA järelevalve -
nõukogu tehtavad otsused ei 
ole optimaalsed
36 
Järelevalvenõukogu liikmed peaksid 
tegutsema sõltumatult ja ainult liidu 
huvides 14.
37 
Järelevalvenõukogu on EBA peamine 
otsuseid tegev organ15. See koosneb 
kõigi 28 liikmesriigi krediidiasutuste 
järelevalve eest vastutava pädeva asu -
tuse juhtidest. Õigusaktide kohaselt 
peaksid järelevalvenõukogu liikmed 
tegutsema sõltumatult ja objektiivselt 
üksnes liidu huvides. Üksikasjalikud 
eeskirjad on kehtestatud järelevalve-  
nõukogu kodukorras (koosolekud, 
hääletamisreeglid jne)16.13  SEK(2009) 92, 15. jaanuar 2009.
14  EBA määruse artikkel 42 ja 
põhjendus 52.
15  EBA määruse artiklid 40–44 
(eesistuja määramine, 
vahenduskomisjoni 
määramine, pangandussektori 
sidusrühmade kogu liikmete 
määramine, arvamuste, 
soovituste ja otsuste 
vastuvõtmine jne).
16  Vastu võetud jaanuaris 2011 ja 
muudetud juulis 2012.
25 Tähelepanekud
38 
EBA esindajate ja riiklike järelevalve -
asutustega korraldatud kohtumistel 
öeldi, et järelevalvenõukogu liikmed 
esindasid peamiselt oma liikmes-  
riikide huvisid. Kontrollikoda leidis, et 
veebruaris 2013 toimunud järelevalve-  
nõukogu koosolekul osutas enamik 
liikmetest ELi positsiooni esitamise 
asemel oma riiklikele positsioonidele. 
See on vastuolus õigusaktides sätesta -
tud eesmärgiga.
Järelevalvereform: EBA on 
aidanud kaasa piiriülesele 
järelevalvele, kuid prob -
leeme on jätkuvalt
39 
Pangandus järelevalve  on pankade fi -
nantstegevuse ja -toimingute järeleval -
ve, millega tagatakse nende turvaline 
ja usaldusväärne toimimine vastavalt 
kohaldatavatele eeskirjadele ja õigus -
aktidele. Riiklikud järelevalveasutused 
teevad pangandusjärelevalvet pan -
kade maksejõuetuse ärahoidmiseks17. 
Euroopa Liidu praeguses kontekstis 
(enne ühtset järelevalvemehhanismi) 
tehakse piiriüleste pankade keeruka 
tegevuse üle järelevalvet päritolu- ja 
vastuvõtjariigi reguleerimisasutuste 
suhtlemise ja koostöö kaudu. Nime -
tatud asutused korraldavad koos EBA 
esindajatega perioodiliselt kohtumisi 
järelevalvekolleegiumides.
40 
ELi finantsteenuste turgude kiire integ -
ratsiooni ja universaalpanganduse levi -
kuga kaasnes juba enne kriisi pankade 
kõrge riskiga piiriülese tegevuse kasv 
nii ELis kui ka terves maailmas. Panka -
de järelevalve jäi aga riiklike asutuste 
kohustuseks18.41 
Kuigi EBA -l on ELis oma eelkäijaga 
(CEBS) võrreldes suurem järelevalveala -
ne roll, ei tee ta finantseerimisasutuste 
üle otsest järelevalvet (vt punkt 9). 
EBA -l on oluline roll kõikides liikmes-  
riikides kohaldatava ühtse käsiraamatu 
väljatöötamisel ja selle sidusa kohalda -
mise toetamisel ning kogu liidus järele -
valvetavade ühtlustamisel.
42 
EBA on loonud järelevalveosakonna, 
mis koosneb kahest üksusest: riskiana -
lüüs ning päritolu- ja vastuvõtjariigi 
reguleerimisasutuste koordineerimine. 
Päritolu- ja vastuvõtjariigi regulee -
rimisasutuste koordineerimisüksus 
tegeleb järelevalvekolleegiumidega 
ning osaleb 44 suurema kolleegiumi 
tegevuses ja jälgib neis toimuvat, teeb 
temaatilisi analüüse ja ühtlustab järele-  
valvetavasid. Sellest hoolimata on 
üksuses liiga vähe töötajaid: auditi toi -
mumise ajal tegutses selles vaid kuus 
töötajat. Riskianalüüsi üksus tegeleb 
stressitestidega (vt punkt 59) ja teeb 
regulaarselt analüüse Euroopa pan -
gandussektori finantsstabiilsuse kohta. 
Lisaks on üksused välja töötanud riski-  
näitajate kogumi, mida kasutatakse 
pangandussektori ja -riskide aruandlu -
ses (nn riskinäidikud) ning edastavad 
oma hindamisi regulaarselt ESRB -le, 
Euroopa Parlamendile, nõukogule ja 
teistele ELi asutustele.17  Webster’s New World Finance 
and Investment Dictionary .
18  Alford, D., The Lamfalussy 
Process And EU Bank 
Regulation: Another Step On 
The Road To Pan -European 
Regulation?, Annual Review of 
Banking & Financial Law   
(Vol. 25: 1) lk 396, 2006.
26 Tähelepanekud
43 
EBA on riiklike järelevalveasutuste 
tegevuse vahendaja ja koordinaatori -
na aidanud kaasa pankade piiriülese 
järelevalve parandamisele. EBA -l ei ole 
aga volitusi järelevalve ühtlustamise -
ga seotud otsuste vastuvõtmiseks või 
jõustamiseks ega riiklike järelevalve -
asutuste vaheliste vaidluste lahenda -
miseks (vt punktid 44–55). Lisaks näita -
sid 2011. aastal tehtud stressitestid, et 
EBA roll selles põhilises järelevalveva -
hendis oli piiratud (vt punktid 56–64).
Järelevalveasutuste kollee -
giumide kaudu saavutatav 
järelevalvealane ühtlusta -
mine on paranenud, kuid on 
endiselt piiratud
EBA roll järelevalveasutuste 
kolleegiumides on paranenud, 
ent on endiselt piiratud
44 
Euroopa Pangandusjärelevalve aitab 
edendada ja jälgida järelevalve-  
kolleegiumide tõhusat, tulemuslikku 
ja järjepidevat toimimist19. Sellised 
kolleegiumid tuleks luua kõikide olulist 
piiriülest tegevust omavate ELi finants -
kontsernide puhul. Need kolleegiumid 
peaksid regulaarselt kohtumisi korral -
dama ja nõuetekohaselt koordineeri -
ma pädevate riiklike järelevalveasutus -
te järelevalvetegevust.45 
Järelevalveasutuste kolleegiumide 
loomine oli üks peamistest viisidest 
riiklike järelevalveasutuste vahelise 
järelevalvealase ühtlustamise suuren -
damisel20. Õigusaktidega kehtestatak -
se päritoluriigi järelevalveasutusele 
vastutus panganduskontserni korral -
duse üldise järelevalve ja kolleegiumi 
koordineerimise eest21.
46 
Kolleegiumide kõige tähtsamad üles -
anded on22:
 – luua teabevahetuse foorum;
 – teha ühiseid otsuseid piiriüleste 
panganduskontsernide kapitali 
tasandil;
 – teha ühist riskihindamist;
 – luua eriolukorras tehtava järele-  
valvetegevuse raamistik.
47 
EBA -l on õigus osaleda kolleegiumides, 
kus tema rolliks on teabevahetuse 
protsesside ühtlustamine. Eesmärk on 
edendada järelevalvekolleegiumide 
lähenemist ja nende tegutsemise järje-  
pidevust liidu õiguse kohaldamisel 
ning aidata üle saada praegusest krii -
sist ja vältida tulevasi kriise.19  EBA määruse artikkel 21.
20  Kolleegiumid loodi 
kapitalinõuete direktiivi II 
paketis sisalduva ELi 
õigusaktiga, mis kehtib alates 
31. detsembrist 2010 
(20 09/111/EÜ).
21  Teised kolleegiumides 
osalejad on: ELis 
emaettevõtjana tegutseva 
krediidiasutuse 
tütarettevõtjate või ELis 
emaettevõtjana tegutseva 
finantsvaldusettevõtja 
tütarettevõtjate järelevalve 
eest vastutavad pädevad 
ametiasutused; pädevad 
ametiasutused vastuvõtvas 
liikmesriigis, kus on rajatud 
olulised filiaalid; vajaduse 
korral keskpangad; vajaduse 
korral kolmandate riikide 
pädevad asutused.
22  EBA aastaaruanne 2011, 
tabel 8, lk 29.
27 Tähelepanekud
48 
EBA on panustanud kolleegiumide 
tegevusse mitmel viisil:
 – avaldanud hea tava dokumendi 
ühiste otsuste sisu ja ühilduvuse 
puhul järjepidevuse saavutamise 
kohta;
 – teinud uuringu kolleegiumide 
tegevuse korraldamist käsitlevate 
suuniste rakendamise ja piiriülese 
kapitali adekvaatsust puudutavate 
otsuste tegemise kohta23;
 – koostanud 2011.  ja 2012. aastal 
tegevuskavasid ja teinud järelkont -
rolli, et tõhustada kolleegiumide 
toimimist;
 – loonud kolleegiumidele 
IT-platvormi kujul töötava 
teabevahetusrakenduse.
49 
Lisaks näitas dokumentide läbivaata -
mine, et EBA on teinud märkimisväär -
seid jõupingutusi riiklike järele-  
valveasutuste vaheliste vaidluste 
mitteametlikul viisil lahendamiseks 
(vt punkt 55). Seega on EBA toetav 
roll kolleegiumides nende tegevust 
parandanud. 2013. aasta lõpuks oli 
EBA käsitlenud ka mitut vahendamis -
juhtumit24. Sellele vaatamata on EBA 
aidanud piiratud määral kaasa kollee -
giumide kaudu toimuvale järelevalve 
ühtlustamisele, kuna ta ei vastuta 
kolleegiumide töökorralduse eest (nt 
käsitletavate teemade valik) ega tohi 
ametlikult nende otsuste tegemise 
protsessis osaleda.Mõnel juhul kulub 
kolleegiumidel riskidele 
keskendumise asemel liiga 
palju aega protseduuride 
arutamisele
50 
Dokumentide läbivaatamine ja riiklike 
järelevalveasutustega peetud vest -
lused näitasid, et mitmel juhul kulus 
kolleegiumi kohtumistel rohkem aega 
protseduuridega seotud küsimuste 
arutamiseks kui põhjalikuks riske käsit -
levaks diskussiooniks. Näiteks teavi -
tasid päritoluriigi järelevalveasutused 
kolleegiumis osalejaid sellest, kuidas 
nende pangad tegid EBA stressiteste, 
kuid tulemusi arutati harva. EBA on 
kolleegiumides teinud mitu esitlust, 
kuid siiani vaid rakenduslike küsimuste 
kohta. Sellegipoolest on kolleegiumide 
tegevus paranenud alates 2011. aas -
tast, kui kogu liidus võeti kasutusele 
ühised riskihindamised ja ühisotsused.
Kolleegiumide teabevahetus ja 
dokumentatsioon ei ole olnud 
täielikud
51 
Õigusaktide kohaselt peaksid kol -
leegiumide tegevuse aluseks olema 
kirjalikud kokkulepped25. Dokumentide 
läbivaatamine näitas, et EBA toimikud 
kolleegiumide kohta ei sisaldanud 
kõiki põhidokumente, nagu kohus -
tuslik kirjalik kokkulepe kolleegiumi 
toimimise kohta. Üks EBA ülesannetest 
kolleegiumides on anda päritoluriigi 
järelevalveasutusele tagasisidet kollee -
giumi toimimise kohta26. Mitmel juhul 
ei leitud aga kolleegiumide toimikutes 
tõendeid EBA tagasiside kohta. EBA -l ei 
ole teadmiste säilitamiseks asjakohast 
dokumendihalduse süsteemi.23  CEBS on varem avaldanud 
kolleegiumide tegevuse 
korraldamist käsitlevad 
suunised (GL34) ja 
pangandusriskide ühise 
hindamise, ning samuti 
piiriülese kapitali adekvaatsust 
puudutavad 
kolleegiumisiseseid ühiseid 
otsuseid (GL39).
24  EBA eesistuja avaldus 
majandus- ja 
rahanduskomisjonis 
30. septembril 2013.
25  Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu direktiiv 2009/111/
EÜ, 16. september 2009, 
millega muudetakse direktiive 
2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 
2007/64/EÜ seoses 
keskasutustega seotud 
pankade, teatavate 
omavahendite kirjete, suure 
riskikontsentratsiooni, 
järelevalvesüsteemide ja 
kriisijuhtimisega (ELT L 302, 
17.11.2009, lk 97).
26  EBA aastaaruanne 2011, 
tabel 8, lk 29.
28 Tähelepanekud
52 
EBA lõi riiklike järelevalveasutusi kol -
leegiumide teabevahetuseks mõeldud 
IT-platvormi. Kontrollikoda leidis, et 
seda võib pidada pigem dokumentide 
arhiveerimissüsteemiks kui süsteemiks, 
mida riiklikud järelevalveasutused 
kasutaks pidevaks riskialaseks arute -
luks väljaspool iga -aastaseid või kaks 
korda aastas toimuvaid koosolekuid. 
Sellised arutelud toimuvad tavaliselt 
kahepoolselt kui IT -platvormide kaudu. 
Arvestades, et kolleegiumis on kuni 20 
riiklikku järelevalveasutust, on oht, et 
oluline teave ei pruugi kõikide osaleja -
teni jõuda.
EBA roll vahendajana oli 
piiratud õiguslike piirangute 
tõttu
53
 – EBA määruse artikli 19 lõige 1 (si -
duv vahendamine): „[…] kui pädev 
asutus ei nõustu selliste meetmete 
menetluse või sisuga, mida teise 
liikmesriigi pädev asutus võtab 
[…] või selliste meetmete võtmata 
jätmisega, võib EBA […] ühe või 
mitme asjaomase pädeva asutu -
se taotlusel aidata asjaomastel 
asutustel jõuda kokkuleppele […]. 
[…] õigusaktides sätestatud juh -
tudel ning juhul, kui objektiivsete 
kriteeriumide alusel on kindlaks 
määratud, et erinevate liikmes-  
riikide pädevad asutused on eri-  
arvamusel, võib EBA omal algatu -
sel27 aidata asjaomastel asutustel 
jõuda kokkuleppele […]”. – EBA määruse artikkel 31 (mittesi -
duv vahendamine): „Euroopa Pan -
gandusjärelevalve soodustab liidu 
koordineeritud meetmete võtmist, 
tehes selleks muuhulgas järgmist: 
[…] c) viies pädevate asutuste 
taotlusel või omal algatusel läbi 
mittesiduvat vahendamist, ilma et 
see piiraks artikli 19 kohaldamist 
[…]”.
54 
EBA osaleb riiklike järelevalveasutuste 
vaheliste vaidluste lahendamisel. See 
EBA roll on aga piiratud, kuna tal on 
lubatud teha siduvat vahendamist vaid 
konkreetse õigusnormiga kindlaks 
määratud juhtudel28 ning ainult juhul, 
kui seda nõuavad vaidluspoolteks 
olevad riiklikud ametiasutused. Kuigi 
mõningate riiklike järelevalveasutuste  
vahel on olnud vaidlusi, ning EBA 
kehtestanud vaidluste lahendamiseks 
menetlused, ei olnud auditi toimumise  
ajal ükski riiklik järelevalveasutus 
EBA- lt siduvat vahendamist taotlenud. 
Üldiselt eelistasid riiklikud järelevalve -
asutused vaidlusi lahendada kahepool -
selt ning osa neist väitis, et ei soovinud 
vaidlusi EBA tasandini viia.
55 
Dokumentide läbivaatamine näitas 
siiski, et EBA on teinud olulisi jõu -
pingutusi riiklike järelevalveasutuste 
vaheliste vaidluste lahendamiseks 
mitteametlikus vormis ja ilma vahen -
dusmenetlusteta. Pärast Euroopa 
Kontrollikoja viimast külastust on EBA 
pärast Euroopa õigusaktide võimalike 
rikkumiste uurimist algatanud paar 
mittesiduvat vahendusjuhtumit29.27  Uue kapitalinõuete direktiivi ja 
määrusega (CRDIV/CRR) 
suurendati EBA siduva 
vahendamise volitusi. Sellest 
hoolimata tuleb teisestes 
õigusaktides (millega 
kehtestatakse siduva 
vahendamise volitused) 
konkreetselt viidata „oma 
algatusega” seotud volitustele.
28  Kontrollikoja auditi ajal oli 
siduvat vahendamist kavas 
teha vaid mõnel juhul, sh: 
ühisotsus „olulise filiaali” 
määratlemiseks ja ühisotsus 
konsolideeritult või 
konsolideerimata vormis 
nõutavate omavahendite 
adekvaatsuse kohta.
29  Peale konkreetsete 
õigussätetega nõutavat 
„siduvat vahendamist” võib 
EBA teha ka nn mittesiduva 
vahendamise vormis üldist 
koordineerimist, mida 
taotlevad pädevad asutused 
või tema omal algatusel (EBA 
määruse artikkel 31).
29 Tähelepanekud
Järelevalvereform: EBA 
roll stressitestides
2011. aasta panga stressi -
testide puhul on probleeme, 
kuid …
56 
EBA määruse kohaselt võib EBA alga-  
tada ja koordineerida EL -i üleseid 
stressiteste, et hinnata finantseerimis -
asutuste vastupidavust, eelkõige just 
„süsteemiriski”. EBA peaks tagama, et 
selliste testide puhul rakendatakse 
riiklikul tasandil ühtset metoodikat ja 
soovitama pädeval asutusel lahendada 
stressitesti käigus leitud probleemid30.
57 
2011. aastal testis EBA 91 panka31 21-s 
ELi riigis32. Eesmärk oli hinnata ELi 
pangandussüsteemi vastupidavust 
ja erinevate asutuste maksevõimet33. 
Pankade maksevõime hindamisel ka -
sutati võrdlusalust, mis sisaldas viidet 
esimese taseme omavahenditele34, mis 
moodustasid 5% riskiga kaalutud vara -
dest. Stressitesti tulemusel avalikustati 
üksikasjalikult pankade andmed.EBA -l oli 2011. aasta stressitesti 
tegemiseks piiratud 
seaduslikud volitused ja 
inimvara
58 
Stressitest oli alt -üles suunaline prot -
sess. Euroopa Komisjon ja EKP kavan -
dasid vastavalt baasstsenaariumi35 
ja ebasoodsa stsenaariumi36. Pangad 
kohaldasid ebasoodsat stsenaariumi ja 
arvutasid selle tulemused ise. Riiklikud 
järelevalveasutused olid pankadega 
otsekontaktis ja kontrollisid esimesena 
pankade edastatud tulemuste kvalitee -
ti. EBA ülesandeks oli luua metoodiline 
raamistik37 ja koordineerida riiklike 
järelevalveasutuste tööd ning kontrol -
lida riiklike järelevalveasutuste poolt 
esitatud pankade andmete ühtlustatu -
se taset.
59 
EBA -s viisid andmete kontrolli läbi 10 
lähetuses viibivat riiklikku eksperti ja 
viis EBA töötajat. Kvaliteedikontrollid 
aitasid vähendada andmete ebaühtlast 
esitusviisi. Hindamise suur maht (91 
panka), lühike tähtaeg (neli kuud), EBA 
piiratud volitused ja õiguslik pädevus 
(ta ei koostanud stsenaariume, ei tei -
nud tulemustega seotud arvutusi ega 
omanud otsest juurdepääsu panka -
dele) muutsid aga keerukaks panka -
de esitatud andmete üksikasjaliku 
kontrollimise. Kõik nimetatud tegurid 
mõjutasid stressitesti tulemuste üldist 
usaldusväärsust.30  EBA määruse artikli 21 lõige 2.
31  Tulemused avaldati vaid 90 
panga kohta. Esimese taseme 
omavahendite määratluse 
puhul tekkinud lahkarvamuse 
tõttu ei lubanud üks pank 
EBA -l oma arvutuste tulemusi 
avaldada.
32  Hindamine hõlmas 65% ELi 
pangandussüsteemi 
koguvaradest ja vähemalt 50% 
iga ELi liikmesriigi 
pangandussektorist. Kui 
enamik ühe riigi 
pangandussektori varadest 
kuulus mõnes teises 
liikmesriigis tegutsevatele 
panganduskontsernidele, ei 
kaasatud hindamisse teisi 
sõltumatuid pankasid, kuna 
nende panganduskontsernide 
konsolideeritud varadest 
piisas kogu riigi katmiseks.
33  Enne 2011. aastat CEBSi poolt 
korraldatud stressiteste 
auditisse ei kaasatud.
34  Baseli pangandusjärelevalve 
komitee, mille BASEL III 
eeskirjad on ülemaailmse 
panganduse reguleerimise 
aluseks, keskendub esimese 
taseme omavahendite 
määrale, mis koosneb sisuliselt 
vaid omakapitalist ja 
jaotamata kasumist.
35  Eeldatav konsensus, mis 
puudutab majanduse arengut.
36  EKP koostas ebasoodsa 
stsenaariumi kokkulepitud 
riskide põhjal detsembris 
2010, võttes aluseks 
2010. aasta sügisest pärinevaid 
komisjoni prognoose, Opening 
Statement Publication of the 
201 1 EU -wide Stress Test Results , 
London 15.  juuli  2011.
37  Metoodiline raamistik (51 
lehekülge) sisaldas hindamise 
põhijooni (nt maht, ajakava ja 
kontrollkuupäev) ning 
hindamise aluseks võetud 
eelduseid (nt staatiline bilanss, 
nullkasv ja 
tegevusvaldkondade 
ühesugune jaotus) ning 
tehnilisi suuniseid ja 
definitsioone (nt kapitali 
erinevad komponendid, 
kuidas käsitleda positsioonide 
maandamist, mida kajastada 
kasumi ja kahjumi 
muutumisel).
30 Tähelepanekud
2011. aasta stressitestid ja näited hiljem tekkinud täiendava kapitali vajadusest 
kuni 2013. aasta lõpuni 
Jaanuar 2011: EBA kuulutab välja 2011. aasta stressitesti.
15. juuli 2011: EBA avaldab 90 panga stressitesti tulemused38. Kaheksa panka (viis Hispaania, kaks Kreeka ja üks 
Austria) jäävad 5%-lisest piirmäärast allapoole. Kapitali puudujääk oli kokku 2,5  miljardit  eurot.
10. oktoober  2011: Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburg otsustasid Dexia panga restruktureerida ning anda talle 
finantseerimistagatise kuni 90  miljardit  euro ulatuses. Stressitesti tulemusel osutus Dexia üheks turvalisemaks 
pangaks Euroopas (91 panga hulgas 13. kohal).
Mai 2012: Hispaania suurim kinnisvaraomanik Bankia riigistatakse ja ta taotleb 19  miljardi  euro suurust abi. 
Samuti muudab Bankia oma 2011. aasta kasumiaruannet, mille algne 309  miljardi  euro suurune kasum asendus 
4,3 miljardi suuruse kahjumiga. Stressitestis (ebasoodne stsenaarium) langeks Bankia esimese taseme oma-  
vahendite määr 2012. aasta lõpus 5,4%-le, mis jääb nõutavast 5%-lisest piirmäärast ülespoole.
2012: Hispaania ametiasutused tellivad stressitesti39, mis hõlmab 14 panganduskontserni ehk 90% Hispaania 
pangandussüsteemist. Uuringu kohaselt peaks ebasoodsa stsenaariumi korral täiendava kapitali kogusumma 
olema ligikaudu 60  miljardit  eurot. Lisaks oleks kolmeaastase perioodi jooksul Hispaania pankade kumulatiiv -
ne laenukahjum hinnanguliselt 270  miljardit  eurot.
2013. aasta algus: Madalmaade valitsus riigistab SNS Banki (SNS Reaali tütarettevõte). Pangale kuuluvad (eriti 
välismaal asuvad) kinnisvarafirmad olid saanud suuri kahjumeid. 2011. aasta stressitestides oli SNS panga esi -
mese taseme omavahendite määr 8,4%, mis on oluliselt kõrgem 5%-lisest miinimumnõudest, ning mis langeb 
2012. aasta lõpuks 7%-ni.
2013. aasta lõpp: kahes suuremas Sloveenia pangas – Nova Ljubljanska banka (NLB d.d.) ja Nova Kreditna Ban -
ka Maribor (NKBM d.d.) tehti varade kvaliteedikontroll ja stressitest40. Kui 2011. aastal EBA poolt tehtud hinda -
mises kapitali puudujääki ei leitud, siis 2013. aasta hindamise tulemusel rekapitaliseeris Sloveenia valitsus NLB 
d.d. summas 1,551 miljardit eurot ja NKBM d.d. summas 870 miljonit eurot.
38 Üks pank ei andnud oma andmete avaldamiseks luba. 
39 Uuringu tegi sõltumatu väline konsultatsioonifirma Oliver Wyman. 
40 Põhjaliku uuringu viis läbi Oliver Wyman, Roland Berger, Deloitte, EY, CBRE, Jones Lang LaSalle, Cushman & Wakefield and Colliers (vt Sloveenia 
Panga 12. detsembri 2013. aasta pressiteade).1. selgitus
31 Tähelepanekud
60 
EBA stressitestiga arvutati kapitali po -
tentsiaalset puudujääki. Stressitest oli 
üks paljudest järelevalvevahenditest, 
mida kasutati erinevate asutuste ning 
samuti kogu süsteemi üldise vastupi -
davuse hindamisel.41 See ei sisaldanud 
pankade varade või nende aluseks 
oleva tagatiste kvaliteedi hindamist. Ei 
testitud ka pankade likviidsust.
61 
Punktides 59–60 mainitud põhjustel 
ei olnud stressitestidega võimalik 
kindlaks teha probleeme mõnes 
hiljem abi vajanud Euroopa pangas (vt 
1. selgitus ).
… rekapitaliseerimine aas -
tal 2012 aitas kaasa usalduse 
taastamisele
62 
2011. aasta stressitestile järgnes re -
kapitaliseerimine 2012. aastal42. Selle 
eesmärk oli tugevdada valimisse kaasa -
tud pankade kapitalipositsioone, luues 
erakorralise ja ajutise kapitalipuhvri. 
EBA taotles esimese taseme oma-  
vahendite määra43 suurendamist 9%-ni 
2012. aasta juuni lõpuks44.63 
EBA jälgis pankade rekapitaliseerimise 
kavade rakendamist ja avaldas lõpliku  
aruande 3. oktoobril 2012. Kokku 
suurendati selle hindamise tulemusel 
pankade kapitalipositsiooni enam kui 
200  miljardi  euro võrra. Algselt nõu -
tust vähem kapitali omanud 27 panka 
olid esitanud oma kapitalikavad ja 
tugevdanud oma kapitalipositsiooni 
116 miljardi  euroga45. Rekapitaliseeri -
mine aitas kaasa usalduse taastamisele 
pangandussektoris.46.
64 
Pankade otseseks toetamiseks mõel -
dud ELi tasandi stressitestideks ei 
olnud loodud kriisilahendusmehhanis -
mi ega finantssektori kaitsemeetmeid. 
Pankadele kapitalisüstide tegemiseks 
vajati ajutisi riiklikke lahendusi nen -
de pankade puhul, mis olid hilisema 
hinnangu kohaselt nõrgad ega suut -
nud finantsturgudel kapitali kaasata, 
avaldades seeläbi survet riikide valit -
suste eelarvetele. Teistsugune olukord 
valitses Ameerika Ühendriikides, kus 
finantssektori kaitsemeetmed olid juba 
enne stressiteste olemas (vt V lisa ).41  EBA, Overview of the EBA 201 1 
banking EU -wide stress test , 
18. märts 2011.
42 26. oktoobril 2011 kehtesta -
sid euroala riikide valitsuste 
juhid usalduse taastamiseks 
põhjalike meetmete kogumi. 
Üks nimetatud meetmetest oli 
rekapitaliseerimine. Teised 
meetmed olid seotud Kreeka 
võlakoorma vähendamise ja 
Euroopa finantsstabiilsus-  
vahendi võimendamisega.
43  Esimese taseme omavahendid 
vs. riskiga kaalutud varad.
44  EBA, Capital buffers for 
addressing market concerns 
over sovereign exposures  – 
Methodological note , 
8. detsember 2011.
45  EBA, Final report on the 
implementation of Capital Plans 
following the EBA’s 201 1 
Recommendation on the 
creation of temporary capital 
buffers to restore market 
confidence , 3. oktoober 2012.
46  Pärast pankade 
rekapitaliseerimist on MSCI 
Europe Financials aktsiaindeks 
olnud püsivalt tõusuteel.
32 Tähelepanekud
Järelevalvereform: tarbi -
jakaitset ja põhilisi juhti -
missüsteeme ei ole veel 
välja arendatud
Tarbijakaitsele on eraldatud 
minimaalsed ressursid ja 
vaid paar hääleõiguslikku 
liiget omavad kõiki volitusi
65 
Tarbijakaitset võib määratleda kui tar -
bijate kvaliteedi, hinna ja turvalisusega 
seotud huvide kaitset, mis on tavaliselt 
õiguslikus raamistikus kindlaks määra -
tud47. Konkreetselt finantssektori tar -
bijakaitseteemade hulka kuuluvad näi -
teks tooteohutus, läbipaistvus, täielik 
ja korrektne teave, ebaausad äritavad, 
vara arestimine, võla talumine, vahen -
damine ning kaebuste käsitlemine.
66 
EBA määruse artikli 9 lõikes 1 sätesta -
takse: „Euroopa Pangandusjärelevalve 
võtab endale juhtrolli läbipaistvuse, 
lihtsuse ja selguse edendamisel tar -
bijatele suunatud finantstoodete või 
-teenuste siseturul, sealhulgas:
 – kogub ja analüüsib teavet tarbimis-  
suundumuste kohta ja koostab 
vastavaid aruandeid;
 – vaatab läbi ja kooskõlastab päde -
vate asutuste finantsteadmiste ja 
-hariduse alaseid algatusi;
 – töötab välja finantsvaldkonna koo -
litusstandardeid ning
 – aitab välja töötada ühtseid 
avalikustamiseeskirju.”Tarbijakaitsel pole piisavalt 
ressursse
67 
Finantsturgude ebastabiilsuse taga-  
järjel ei omistatud tarbijakaitsele olu -
list tähtsust: aastatel 2011 ja 2012 suu -
nas EBA oma tegevuse süsteemiriski 
käsitlemisele, mis oli peaaegu kõikide 
riiklike ja rahvusvaheliste reguleerivate 
asutuste prioriteediks. Tarbijakaitse -
alaseks tegevuseks eraldati väga vähe 
töötajaid. Näiteks koosnes tarbijakait -
seüksus 2013. aasta veebruari lõpus 
vaid kahest töötajast. Üksuse juhataja 
ametikoht oli mitu kuud täitmata. 
2011. aastal ei arutanud järelevalve -
nõukogu tarbijakaitseküsimusi ning 
eesistuja märkis vaid möödaminnes, 
et need tuleks seada EBA prioriteetide 
nimekirjas ettepoole. 2012. aastal tege -
les EBA tarbijakaitsega ulatuslikumalt, 
mille tulemusel toimus järelevalvenõu -
kogus mitu arutelu ning 2013. aastal 
avaldati mitu dokumenti.
68 
Kõigi kolme Euroopa järelevalveasu -
tuse48 üheks eesmärgiks on seatud 
tarbijakaitse. Selle tagajärjel on tek -
kinud teatav kattumine, kuna tarbija 
saab osta kindlustuse nii pangalt kui ka  
kindlustusseltsilt; ning investeeringuid 
nii pangalt kui ka investeerimisettevõt -
telt. Euroopa järelevalveasutused on 
seetõttu kohustatud oma tarbijakaitse -
alast tegevust kooskõlastama; sidusate 
tarbijakaitsealaste otsuste tegemine  
muudab nende juhtimise veelgi 
keerukamaks.47  Allikas:  QFinance Dictionary 
(http://www.qfinance.com/
dictionary ).
48  EBA, EIOPA ja ESMA.
33 Tähelepanekud
Vaid paar hääleõiguslikku 
liiget omavad kõiki 
tarbijakaitsealaseid volitusi
69 
Tarbijakaitse on igas liikmesriigis erine -
valt korraldatud (vt tabel 4 ). Paljudes 
liikmesriikides, kus kohustused on 
jagatud, on riikliku järelevalveasutuse 
tarbijakaitsealased volitused suhte -
liselt piiratud, kuna asutuste põhi -
ülesanne on üldise finantsstabiilsuse 
tagamine, mitte konkreetsete tarbija -
kaitsealaste küsimustega tegelemine.70 
Lisaks riiklikele järelevalveasutustele  
on 41 pädevat ametiasutust, mis vastu -
tavad teatavate tarbijakaitseküsimus -
te käsitlemise eest riiklikul tasandil. 
Liikmesriikide tarbijakaitse erinevate 
korralduste tõttu ei ole EBA -l võimalik 
igas liikmesriigis ühte kontaktpunkti 
omada, mis muudab selle valdkonna 
käsitlemise veelgi keerukamaks.
49  EBA määruse artikli 40 lõige 5:Tabel 4Riiklike järelevalveasutuste tarbijakaitsealased volitused
Riik
Belgia 
Bulgaaria
Tšehhi Vabariik
Taani
Saksamaa
Eesti
Iirimaa
Kreeka
Hispaania 
Prantsusmaa
Itaalia
Küpros
Läti
Leedu
Luksemburg
Ungari
Malta
Madalmaad
Austria
Poola
Portugal 
Rumeenia
Sloveenia
Slovakkia
Soome
Rootsi 
Ühendkuningriik
Mandaat 
puudub X X
Jagatud 
mandaatX X X X X X X X X X X X X X X X X
Ainuvastutus X X X X X X
Teave puudub X X
Allikas:  EBA.
71 
Kui järelevalvenõukogu arutab mõnda 
teemat, mis ei kuulu hääletava riikliku 
järelevalveameti pädevusse, võib see 
amet kaasata asjaomase riikliku ameti-  
asutuse esindaja, kellel aga hääle-  
õigust ei ole49. Sellest hoolimata ei ol -
nud järelevalvenõukogu 2011.  ja 2012. aasta koosolekutel tarbijakaitse -
küsimuste aruteludel kohal ühtegi 
riikliku tarbijakaitseameti esindajat 
(hääleõiguslikele liikmetele lisaks olid 
kohal kas riikliku järelevalveameti või 
keskpanga töötajad).
34 Tähelepanekud
EBA õiguslikud volitused on 
piiratud
72 
EBA määruse artikli 1 lõikes 2 mää -
ratletud tegevuse ulatus ei hõlma 
tarbijakaitsega seotud direktiive, välja 
arvatud väike osa makseteenuste 
direktiivist. Esimesed EBA -le antud 
volitused selle valdkonna tehniliste 
standardite väljatöötamiseks sisaldu -
vad hüpoteeklaenude direktiivis, mis 
võeti vastu 2014. aasta veebruaris.
EBA ei ole veel rakendanud 
peamisi asutusesiseseid süs -
teeme, mis tagaksid tege -
vuse tõhususe ja mõjususe
73 
Tulemusnäitajad võimaldavad mõõta 
organisatsiooni eesmärkide saavuta -
misel tehtavaid edusamme. Tulemus -
likkuse hindamissüsteeme kasutatak -
se ELi institutsioonides ja ametites 
näiteks peamiste tulemusnäitajate 
kujul, millega hinnatakse institutsiooni 
või ameti peamisi tegevusi või nende 
mõju.74 
EBA ei ole oma põhitegevusalade pu -
hul siiani kasutusele võtnud põhja-  
likku tulemuslikkuse hindamissüs -
teemi. Tegevusvaldkondade jaoks 
on võimalik määratleda peamised 
tulemusnäitajad50. Kuigi EBA perioodi 
2014–2016 mitmeaastases personali-  
poliitika kavas põhjendatakse põhjali -
kult täiendavate inimressursside vaja -
dust 2014. aastal, puudub dokument, 
mis ühendaks eesmärgid ja ülesanded 
personalivajadustega.
Järelevalvereform: EBA 
muutuv roll
75 
Pärast ühtse järelevalvemehhanis -
mi kasutuselevõttu võib EKP vastu 
võtta suuniseid, anda soovitusi ja teha 
otsuseid ainult EBA poolt välja töö -
tatud õiguslike ja rakenduslike teh -
niliste standardite alusel ja nendega 
kooskõlas51.
76 
Pärast ühtse järelevalvemehhanismi 
kasutuselevõttu peaks EBA roll järe -
levalve arendamisel jääma põhimõt -
teliselt samaks (vt punktid 14 ja 15). 
Näiteks peaks EBA jätkama kõigile 
liikmesriikidele kohaldatavate ühtsete 
eeskirjade välja töötamist ja nende 
järjekindlale kohaldamisele kaasa aita -
mist ning edendama järelevalvetavade 
ühtlustamist liidus tervikuna52.50  Näiteks: internetis esitatud 
päringute arv ja nendele 
vastamiseks keskmiselt 
kulunud aeg, avalikele 
konsultatsioonidele saadud 
vastukaja ja nende 
analüüsimiseks kulunud aeg, 
kolleegiumide 
päevakorrapunktide arv 
aastas, töötajate ametialaseks 
koolituseks kulunud tundide 
arv töötaja kohta; 
% järelevalveasutuste 
kolleegiumidest, kes 
kasutavad teabevahetuseks 
aktiivselt IT -platvormi jne.
51  Määruse (EL) nr 1024/2013 
(Ühtse järelevalvemehhanismi 
määrus) artikli 4 lõige 3.
52  Määruse (EL) nr 1022/2013 
põhjendus 4.
35 Tähelepanekud
77 
On aga valdkondi, mille puhul tuleb 
täpsustada kohustuste jaotumist EBA 
ja EKP vahel:
 – EBA koostab ja ajakohastab jätku -
valt kogu liidu finantseerimis-  
asutuste järelevalvet käsitlevat 
Euroopa järelevalvekäsiraamatut, 
milles määratakse kindlaks järele-  
valvemetoodika ja -menetluste 
parimad tavad53. Sellest hoolimata 
koostavad nii EBA kui ka EKP oma 
järelevalvekäsiraamatut ning kum -
magi käsiraamatu sisu osas pole 
selgust. On oht, et eeskirjad/suuni -
sed võivad osutuda vastuolulisteks 
või ebaselgeteks ning samuti võib 
esineda topelttööd. Pealegi võib 
see järelevalvemehhanismi kuulu -
vates riikides põhjustada segadust 
seoses sellega, millist käsiraamatut 
eri olukordades kasutada;
 – kuigi EBA vastutab ELi üleste stres -
sitestide käivitamise ja koordinee -
rimise eest, on nende läbiviimine 
pädevate asutuste ülesanne. Jääb 
aga ebaselgeks, kes omab nende 
puhul üldvastutust;
 – õigusaktide kohaselt peaksid 
EKP -l olema volitused kontaktide 
loomiseks ja halduskokkulepete 
sõlmimiseks kolmandate riikide 
järelevalve- ja haldusasutuste ning 
rahvusvaheliste organisatsioonide -
ga; seejuures ei tohiks aga dublee -
rida EBA tööd54.78 
Õigusaktidest tulenevalt peaksid EKP 
ja ühtses järelevalvemehhanismis mit -
teosalevate ELi liikmesriikide pädevad 
riiklikud asutused sõlmima vastastiku -
se mõistmise memorandumid, milles 
kirjeldatakse nende omavahelist koos -
tööd järelevalveülesannete täitmisel55. 
Nimetatud memorandumeid võib pi -
dada pigem ELi peamiste pangandus -
järelevalveasutuste vahelise kahepool -
se koostöö vahenditeks kui EBA kaudu 
tehtavaks jõuliseks koordineerimiseks.
79 
EBA volitused, mis puudutavad näiteks 
tema rolli järelevalveasutuste kollee -
giumides, võib seega seada kahtluse 
alla juhul, kui EKP lepib järelevalveala -
ses tegevuses kokku ühtsesse järele-  
valvemehhanismi mittekuuluvate liik -
mesriikide järelevalveasutustega.
80 
Pealegi sõltub EBA töötajate värbami -
sel (punktid 10 ja 67) riiklike järeleval -
veasutuste töötajatest (riiklikud eks -
perdid või lühiajaline abi konkreetsete 
ülesannete puhul) ning lepingulistest 
töötajatest. Poliitika väljatöötamisega 
seotud ametikohtadele värbab EBA 
töötajaid põhiliselt riiklikest järeleval -
veasutustest või pangandussektorist. 
Üks suur praktiline ülesanne ühtse 
järelevalvemehhanismi väljatööta -
misel on vajadus võtta inimesi tööle 
EKP -sse (ühtne järelevalvemehhanism) 
ja EBA -sse. Mõlemad asutused konku -
reerivad samal tööturul. EKP plaanib 
tööle võtta ligikaudu 1000 eksperti ja 
ajavahemikul 2012–2016 soovib EBA 
oma töötajate arvu suurendada enam 
kui kaks korda (94-lt töötajalt 199-le).53  Määruse (EÜ) nr 1022/2013 
artikli 1 lõike 5 punkti 
a alapunkt i.
54  Ühtse järelevalvemehhanismi 
määruse põhjendus 31.
55  Ühtse järelevalvemehhanismi 
määruse artikli 3 lõige 1:
36
 Järeldused  
ja soovitused
81 
Kontrollikoja hinnangul olid komis -
jonipoolne pangandussektori õigus -
aktide reform ning EBA loomine ja 
selle tegevus uue pangandussektori 
reguleerimis- ja järelevalvesüsteemi 
kehtestamisel 2011. aastal esimesteks 
olulisteks sammudeks finantskriisi 
ohjamisel. Uue korra toimimises leiti 
aga puudusi piiriülese pangandusjä -
relevalve, ELi pankade vastupidavuse 
hindamise ning finantstoodete ja 
-teenuste turul ELis tarbijakaitse eden -
damise puhul. Nimetatud puudused 
on kokkuvõtlikult esitatud allpool ning 
kontrollikoda on koostanud soovitus -
te kogumi finantskriisile õigusliku ja 
järelevalvealase lahenduse leidmisega 
tegelevatele poliitikakujundajatele ja 
institutsioonidele.
82 
EBA on olemasolevate ressursside 
ja piiratud õiguslike volituste piires 
loonud pangandussektori uue regu -
latiiv- ja järelevalvekorra esimesed 
elemendid. EBA on seega võimaluste 
piires täitnud oma eesmärgi, milleks 
on aidata kaasa finantssüsteemi stabiil -
susele ja mõjususele lühikeses, keskmi -
ses ja pikas perspektiivis. EKP raames 
vastloodud ühtse järelevalvemehha -
nismi kontekstis tuleb veelgi täpsus -
tada ELi üleseid järelevalveülesandeid 
ja vastutusvaldkondi, eriti EKP , riiklike 
järelevalveasutuste ja EBA vahel.Õigusaktide reform
83 
Komisjon on pangandussektori õigus -
aktide koostamisel üldiselt ajakavas 
püsinud. G20 riikide ja Baseli komitee 
ülemaailmsete kokkulepetega kehtes -
tatud ranged tähtajad ja poliitilistest 
läbirääkimistest johtuvad viivitused 
on siiski vähendanud välistele sidus -
rühmadele võimaldatavat aega avaliku 
konsultatsiooni kaudu oma arvamuse 
esitamiseks. Lisaks on selle tagajärjel 
EBA -le tehniliste standardite koosta -
miseks kehtestatud lühikesed täht -
ajad ning EBA -l ei ole olnud võimalik 
õigusloomeprotsessiga seotud volitusi 
ja õigeaegsust süstemaatiliselt kom -
menteerida. Kuigi viimastel aastatel on 
tehtud palju õigusaktide ettepanekuid 
(ja palju on veel koostamisel), ei ole 
tehtud kogu ettepanekute paketi mõju 
valdkondadevahelist hindamist.
37 Järeldused ja soovitused 
1. soovitus 
Tehniliste standardite koostamiseks 
ja avalikuks konsultatsiooniks tuleks 
võimaldada piisavalt aega ning 
kaaluda tuleks valdkondadevahelise 
mõju analüüsimist
— Seadusandja võiks arvesse võtta 
aega, mida vajatakse tehniliste 
standardite koostamiseks ning 
komisjoni õigusaktide ettepaneku -
te puhul tuleks EBA -le võimaldada 
piisavalt aega tehniliste standardi -
te väljatöötamiseks. Sel põhjusel 
peaks seadusandja kutsuma EBA 
seadusloomeprotsessi jälgima või 
võimaldama tal muul viisil esitada 
kommentaare õigusandlike ette-  
panekute kohta, millega sätesta -
takse EBA ülesanded.
— Komisjon ja EBA peaksid järgima 
oma parima tava suuniseid, et või -
maldada välistele sidusrühmadele 
piisav aeg avaliku konsultatsiooni 
kaudu oma arvamuse esitamiseks.
— Komisjon peaks tegema kogu 
ettepanekute paketi mõju vald -
kondadevahelise analüüsi. Tuleks 
kaaluda asutusevälise hindaja kaa -
samist, kes omaks sellise keeruka 
hindamise tegemiseks nõutavaid 
ekspertteadmisi.
Kuidas mõjutavad muudatu -
sed järelevalve valdkonnas 
EBA järelevalvealast rolli
84 
EBA on riiklike järelevalveasutuste 
tegevuse vahendaja ja koordinaatorina 
aidanud kaasa pankade piiriülese järe -
levalve parandamisele ning oma regu -
latiivse rolli kaudu ühtsete eeskirjade ja ühtse järelevalvekäsiraamatu välja -
töötamisele. Sellele vaatamata ei ole 
EBA -l volitusi ja piisavat õiguslikku 
mandaati järelevalve ühtlustamisega 
seotud otsuste vastuvõtmiseks või 
jõustamiseks ega riiklike järelevalve -
asutuste vaheliste vaidluste lahenda -
miseks. Selle tagajärjel on üldiselt EBA 
panus järelevalve ühtlustamisse olnud 
suhteliselt piiratud.
Järelevalveasutuste 
kolleegiumid
85 
Järelevalveasutuste kolleegiumid tege -
levad piiriüleste panganduskontserni -
dega ehk pankadega, millel on märki -
misväärse suurusega tütarettevõtted 
või filiaalid erinevates liikmesriikides. 
EBA -l on õigus täielikult neis kollee -
giumides osaleda, et optimeerida 
teabevahetusprotsesse ning ühtlus -
tada järelevalvekolleegiumide tööd 
ja nende tegutsemise järjepidevust 
liidu õiguse kohaldamisel. Kolleegiu -
mide kohtumistel on aga rohkem aega 
kasutatud protseduuridega seotud 
küsimuste arutamiseks kui põhjali -
kuks riske käsitlevaks diskussiooniks. 
Seetõttu on EBA mõju kolleegiumide 
kaudu loodavale järelevalve ühtlusta -
misele olnud suhteliselt piiratud ning 
teabevahetus ei ole olnud optimaalne. 
Uues järelevalvestruktuuris muutub 
pärast ühtse järelevalvemehhanismi 
kasutuselevõttu kolleegiumide koos -
seis ja arv. Neil on aga jätkuvalt oluline 
roll nende piiriüleste pankade jaoks, 
mis omavad olulisi tütarettevõtteid või 
filiaale mitteosalevates liikmesriikides.
38 Järeldused ja soovitused 
2. soovitus 
EBA peaks jätkama järelevalve -
asutuste kolleegiumide mõjususe 
edendamist
— EBA peaks edaspidi julgustama ris -
kide arutelu kolleegiumides, hinna -
tes näiteks süsteemiriske, arutlema 
riskinäidikute üle, tegema stressi -
teste jne. Antud kontekstis peaks 
EBA tagama tiheda asutusesisese 
koostöö kolleegiumi järelevalve -
meeskonna ja riskianalüüsimees -
konna vahel.
— Päritoluriigi järelevalveasutust 
silmas pidades ja enda teadmiste 
säilitamiseks peaks EBA tagama, 
et päritoluriigi järelevalveasu -
tusele antakse alati tagasisidet 
ning et see oleks alati põhjalikult 
dokumenteeritud.
— EBA peaks aktiivsemalt edendama 
kolleegiumides IT -platvormide ka -
sutamist teabevahetuse foorumi -
na, mitte arhiveerimissüsteemina.
— EBA peaks kasutusele võtma 
dokumendihaldussüsteemi, mis 
võimaldaks saadud teadmisi 
säilitada ning tagada selle toimi -
mise tõhusus ja mõjusus pikemas 
perspektiivis.
Pankade stressitestid
86 
EBA ülesandeks oli 2011. aasta stressi-  
testide vahendamine ja koordinee -
rimine, kuid tal ei olnud ei töötajaid 
ega vajalikke volitusi stressitestide 
usaldusväärsuse tagamiseks. Lisaks tehti stressitest ilma finantssektori 
kaitsemeetmeid sisaldavate ELi tasandi 
meetmeteta. Kuigi 2011. aasta stressi-  
testid aitas kaasa paljude pankade 
rekapitaliseerimise algatamisele, näitas 
see samuti, et ilma samaaegse varade 
kvaliteedi hindamiseta annavad stres -
sitestid vaid piiratud tulemusi.
3. soovitus
Pankade stressitestide tegemiseks 
vajatakse selgeid ja laialdasi volitusi 
ning piisaval arvul kogenud tööta -
jaid. ELi ülesed kriisilahendusmehha -
nismid tuleks koostada nii, et need 
toimiksid tõhusalt
— Stressitestide läbiviimise eest vas -
tutaval asutusel peaks hindamise 
usaldusväärsuse tagamiseks olema 
selged ja laialdased volitused ning 
samuti kogenud töötajad.
— ELi poliitikakujundajad peaksid 
tagama, et loodud kriisilahendus -
mehhanismid ja kaitsemeetmed 
oleksid vastavuses piiriülese 
pangandustegevuse ulatuse ja 
ülesehitusega.
39 Järeldused ja soovitused 
Tarbijakaitse
87 
EBA ei ole suutnud oma tarbijakait -
sealaseid kohustusi täita, kuna tal 
puuduvad ressursid, tema tegevust 
pärsivad õiguslikud piirangud ning 
lisaks ka asjaolu, et riiklikud tarbijakait -
seametid ei ole EBA otsuste tegemise 
protsessis piisavalt esindatud. Paljudel 
järelevalvenõukogu liikmetel on vaid 
piiratud tarbijakaitsealased volitused 
või ei ole neid üldse. On oht, et mitte 
ainult järelevalvenõukogu, vaid ka 
alaliste komiteede ja allrühmade, kus 
liikmesriigid on esindatud, otsused ei 
ole optimaalsed.
88 
Veel üheks probleemiks on see, et 
tarbijakaitse kuulub kõigi kolme Eu -
roopa järelevalveasutuse eesmärkide 
hulka. See põhjustab teatavat üles -
annete kattumist, kuna tarbija saab 
osta kindlustuse nii pangalt kui ka 
kindlustusseltsilt. Euroopa järelevalve -
asutused on seetõttu kohustatud oma 
tarbijakaitsealast tegevust ja otsuste 
tegemise protsessi kooskõlastama, 
mis muudab tarbijakaitsealaste otsust 
tegemise juhtimise seisukohast veelgi 
keerukamaks.
4. soovitus 
ELi finantssektori tarbijakaitse puhul 
vajatakse jõulisemaid meetmeid
— Tuleks uurida, kuidas EL-i tasandil 
haldusressursse tõhusamalt ja 
mõjusamalt kasutada, et edendada 
tarbijakaitset EL -is.Toetusmeetmed
89 
Mõjusa tulemuslikkuse alase järeleval -
ve üheks eeltingimuseks on tulemus -
likkuse hindamissüsteemi loomine, 
kasutades näiteks peamisi tulemus-  
näitajaid. EBA ei ole veel oma tegevu -
se tõhususe ja mõjususe tagamiseks 
sellist süsteemi rakendanud.
5. soovitus 
Tulemuslikkuse hindamissüsteemi 
loomine
— EBA peaks kehtestama põhitege -
vuse tulemuslikkuse hindamissüs -
teemi, mille abil saaks mõõta, kui 
edukalt ta organisatsioonina oma 
sihte ja eesmärke saavutab.
Ühtse järelevalvemehhanismi 
mõju
90 
Oma regulatiivsetest ülesannetest 
tulenevalt on EBA -l volitused tehniliste 
standardite välja töötamiseks ning ta 
võiks kasutada oma ekspertteadmisi 
seda ka edaspidi teha. Küsimused on 
aga tekkinud pankade järelevalvega 
seotud EBA edasise rolli puhul, kuna 
see piirdub vaid riiklike järelevalve -
asutuste tegevuse vahendamise ja 
koordineerimisega ning tal ei ole 
õigust riiklikele järelevalveasutustele 
konkreetsete otsuste määramiseks. 
Selle tagajärjel võivad ülesanded ja 
vastutusvaldkonnad jääda ebaselgeks 
ning EBA ja EKP rollid kattuda.
40 Järeldused ja soovitused 
6. soovitus
Eduka pangandusliidu ja 
mõjusa pangandusjärelevalve 
loomiseks tuleb ülesandeid ja 
vastutusvaldkondi täpsustada
— Kontrollikoda leiab, et pangan -
dusliidu puhul vajatakse selget 
ülesannete ja vastutuse jaotust 
EBA, EKP ning nii ühtsesse järele -
valvemehhanismi kuuluvate kui ka 
mittekuuluvate riiklike järelevalve -
asutuste vahel. Neid ülesandeid ja 
vastutusvaldkondi tuleks täpsus -
tada õigusaktides või asjaomaste 
institutsioonide/ametiasutuste 
vahel sõlmitavates vastastikuse 
mõistmise memorandumites.— Tuleks kehtestada menetlused, 
mille abil tagatakse tihe ja sage -
dane koostöö ja teabevahetus 
erinevate asutuste vahel. Erilist 
tähelepanu tuleks pöörata ülemi -
nekuperioodile, mis eelneb ühtse 
järelevalvemehhanismi täielikule 
rakendamisele.
— EBA, ühtse järelevalvemehhanismi 
ja teiste ühtsesse järelevalvemeh -
hanismi mittekuuluvate EL-i riiklike 
järelevalveasutuste ning EL-i üleste 
kriisilahendusmehhanismide vahel 
tuleb teha tihedat koostööd.
Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 15. mai 2014. aasta koosolekul 
Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 president

41
 Lisad
Ülevaade auditi lähenemisviisistI lisa
Auditi
eesmärgid
Auditi-
kriteeriumidKas uute määruste 
komisjonipoolset vastuvõtmist 
hallati hästi? 
- ekspertide rühma tehtud soovitused
- projektijuhtimise teave (Project Management 
Body of Knowledge (PMBOK Guide)) 
- juhtimiskavades ja 1. tasandi õigusaktides 
kehtestatud tähtajad 
- EBA määruses sisalduvad õiguslikud 
tingimused, mis puudutavad järgmist: /uniF6BD tsentraalselt juurdepääsetav registreeritud 
finantseerimisasutuste andmebaas 
/uniF6BD Euroopa riiklike hoiuste tagamise skeemide 
süsteemi tugevdamine
- asjaomaste direktiivide sätestatud ELi 
eeskirjade korrektne täitmine liikmesriikides
- vastavalt suunistele tehtud mõjuhindamised
- juhtimiskavade ja kavandamisdokumentide 
kontrollimine
- teiste peadirektoraatidega kooskõlastamise 
kontrollimine
- vestlused võtmetöötajatega
- tegelike avaldamiskuupäevade võrdlemine 
kavandatud kuupäevade ja tähtaegadega
- asjaomaste dokumentide õigsuse 
kontrollimine
- komisjoni menetluste läbivaatamine.- EBA 2011. ja 2012. aasta tegevuskavade 
läbivaatamine
- ametikohtade loetelu/töötajate töölevõtmise 
kava läbivaatamine 
- eduaruannete ja aasta tegevusaruannete 
läbivaatamine 
- vestlused võtmetöötajatega
- asjaomaste järelevalveasutuste kolleegiumide 
läbivaatamine
- koosolekuprotokollide läbivaatamine - teabe jagamise menetluste analüüsimine
- avaldatud dokumentide läbivaatamineKas EBA roll panganduse 
järelevalves on olnud mõjus?Kas komisjon ja EBA olid rahuldavalt täitnud oma kohustusi seoses 2011. aastal 
loodud pangandussektori regulatiivse ja järelevalvesüsteemi uue korra 
kehtestamisega ning kas see uus kord toimib edukalt? 
- EBA määruses sisalduvad õiguslikud 
tingimused, mis puudutavad järgmist: 
/uniF6BD järelevalveasutuste kolleegiumide loomine ja 
parima tava edendamine/uniF6BD vahendamine/uniF6BD koostöö muude järelevalveasutustega/uniF6BD teabevahetus /uniF6BD stressitestide korraldamine
/uniF6BD järelevalvestandardite väljatöötamine
/uniF6BD suuniste ja soovituste väljastamine /uniF6BD tarbijakaitse 
- projektijuhtimise teave (Project Management 
Body of Knowledge (PMBOK Guide)) 
- töötajate töölevõtmise kava ja tegevuskava- tulemuslikkuse hindamissüsteem
Tõendusma-terjali kogu-mismeetodid
42 Lisad
Ülevaade auditi lähenemisviisist
Eelselgitus
01 
Enne auditi korraldamist koostati eelselgitus finantskriisi komisjonipoolse oh -
jamise kohta. Siseturu ja teenuste peadirektoraat vastutab finantssektori kriisi 
puudutavate komisjonipoolsete poliitiliste meetmete võtmise eest. Selgitava 
töö käigus vaadati läbi põhidokumendid, nagu kohaldatavad õigusaktid, aas -
taaruanded ja juhtimiskavad ning korraldati koosolekuid võtmetöötajatega 
komisjonis, EKP-s, ESRB-s ja EBA-s.
Auditikülastused komisjonis ja EBAs
02 
Auditimeeskond külastas auditi tõendusmaterjali kogumiseks siseturu ja tee -
nuste peadirektoraati kolmel korral. Nende külastuste ajal korraldasid audiito -
rid intervjuusid peadirektoraadi alljärgneva kümne üksuse võtmetöötajatega:
 —siseauditi talitus;
 —üksus 02, finantsteenuste poliitika, suhted nõukoguga;
 —direktoraat A, üksus A1, personal ja planeerimine;
 —direktoraat B, üksus B2, analüüs, mõju ja hindamine;
 —direktoraat B, üksus B3, ühtse turu õiguse kohaldamine ja Euroopa 
Parlament;
 —direktoraat B, üksus B4, rahvusvahelised suhted;
 —direktoraat E, üksus E2, ettevõtetevahelised teenused;
 —direktoraat F, üksus F2, ühingujuhtimine, sotsiaalne vastutus;
 —direktoraat F, üksus F3, raamatupidamis- ja finantsaruandlus;
 —direktoraat H, üksus H1, pangad ja finantskonglomeraadid;I lisa
43 Lisad
03 
Peale intervjuude kontrolliti valikuliselt üheksa seadusandliku algatuse doku -
mente (vt IV lisa ).
04 
Auditimeeskond külastas EBA -t kaks korda. Peale horisontaalsete ja tugi-  
üksuste on EBA põhiliselt jaotatud kaheks direktoraadiks: „Järelevalve” ja  
„Reguleerimine”. Nende külastuste jooksul korraldati võtmetöötajatega kok -
ku 22 temaatilist kohtumist1 (mõnda teemat arutati mõlema külastuse ajal).
05 
12 valitud panga puhul vaadati läbi järelevalveasutuste kolleegiumide 
toimimist puudutavad dokumendid. Valiti välja 10 panga dokumendid, 
mida kontrolliti seoses 2011. aasta stressitestide ja 2012. aastal teostatud 
rekapitaliseerimisega.
Teabekogumiskülastused
06 
Lisaks siseturu ja teenuste peadirektoraati ning EBA -sse tehtud külastustele 
kogus auditimeeskond teavet ja ekspertarvamusi pangandusalaste õigusakti -
de ja järelevalve kohta; selleks tehti järgnevat:
a) külastati teisi Euroopa järelevalveasutusi (EIOPA ja ESMA), ESRB, EKP ja 
Euroopa Pangandusföderatsioon;
b) külastati kuut ELi liikmesriiki (Tšehhi Vabariik, Prantsusmaa, Saksamaa, 
Hispaania, Rootsi ja Ühendkuningriik). Tavapäraselt külastati nende teabe -
kogumiskülastuste ajal riiklikku järelevalveasutust2 ja pangaliitu. Külastati 
ka pankade nõuetekohase ümberkorraldamise fondi (FROB);1  EBA juhtkond, SCARA 
(Standing Committee for 
Accounting, Reporting and 
Auditing ), tarbijakaitse, 
süsteemirisk, ühine 
järelevalvekultuur, õigusaktide 
rakendamine, IT -süsteemid, 
inimvara, ESRB, ühiskomitee, 
vahendamine, stressitestid, 
järelevalveasutuste 
kolleegiumid, tehnilised 
standardid ja tegevuskava.
2  Mõnes riigis vastutas 
pangandusjärelevalve eest 
mitu asutust; nt Saksamaa: 
Bafin ja Bundesbank, Rootsi: 
Riksbanken and 
Finansinspektionen, 
Ühendkuningriik: Bank of 
England ja FSA.I lisa
44 Lisad I lisac) külastati kolmandate riikide reguleerivaid ja järelevalveasutusi Ameerika 
Ühendriikides ja Kanadas:
 —Office of the Comptroller of the Currency  (USA)
 —Ameerika Ühendriikide pangaliit
 —USA rahandusministeerium
 —USA Föderaalreserv, juhatajate nõukogu (Washington)
 —USA Föderaalreserv, New York
 —Office of the Superintendent of Financial Institutions  (Kanada)
d) kutsuti kokku eksperdirühmad, et arutada auditi esialgseid tähelepane -
kuid enne eriaruande esimese kavandi koostamist.
45 Lisad II lisa
Aluslepingust tulenevad liidu 
pädevusvaldkonnad 
(Euroopa Liidu toimimise lepingu 
artiklid 26 ja 114)Artikkel 26:
„1. Liit võtab meetmeid siseturu rajamiseks või toimimise tagamiseks vastavalt aluslepingute asjakohastele sätetele. 
2. Siseturg hõlmab sisepiirideta ala, mille ulatuses tagatakse kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine 
vastavalt aluslepingute sätetele. 
3. Komisjoni ettepaneku põhjal määrab nõukogu kindlaks suunised ja tingimused, mis on vajalikud tasakaalustatud 
edasimineku tagamiseks kõigis asjassepuutuvates sektorites.”
Artikkel 114:
„1. Kui aluslepingutes ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse artiklis 26 seatud eesmärkide saavutamiseks järgmisi 
sätteid. Seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega 
võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu liikmesriikides nii õigus- kui ka haldusnormide ühtlustamiseks meetmed, 
mille eesmärk on siseturu rajamine ja selle toimimine.”
Ameti pädevus
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määrus (EL) nr 1093/2010)Eesmärgid
a) parandada siseturu toimimist, tagades sealhulgas eelkõige reguleerimise ja järelevalve kõrge, tõhusa ja ühtse 
taseme;
b) tagada finantsturgude terviklikkus, läbipaistvus, tõhusus ja nõuetekohane toimimine;
c) tõhustada rahvusvahelist järelevalvealast koostööd;
d) vältida õigusnormide erinevuste ärakasutamist ja edendada võrdsete konkurentsitingimuste loomist;
e) tagada laenude ja muude riskide võtmise nõuetekohase reguleerimise ja järelevalve;
f) tugevdada tarbijakaitset.
Ülesanded
a) aidata kaasa kõrgekvaliteediliste ühtsete regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele;
b) aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühetaolisele kohaldamisele;
c) innustada ja lihtsustada ülesannete ja kohustuste delegeerimist pädevate asutuste vahel;
d) teha tihedat koostööd ESRB-ga1;
e) koostada pädevate asutuste kohta vastastikuseid eksperdihinnanguid;
f) jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas;
g) viia läbi turgude majandusanalüüse, et anda teavet Euroopa Pangandusjärelevalve tegevusele heakskiidu andmise 
otsuse tegemisest;
h) tugevdada hoiustajate ja investorite kaitset;
i) aidata kaasa järelevalvekolleegiumide ühtse ja järjepideva tegevuse tagamisele, süsteemse riski jälgimisele, 
hindamisele ja mõõtmisele, saneerimis- ja likvideerimiskavade väljatöötamisele ja koordineerimisele, hoiustajate 
ja investorite kaitse kõrge taseme tagamisele kogu liidus ning meetodite väljatöötamisele raskustesse sattunud 
finantseerimisasutustega seotud probleemide lahendamiseks ning osaleda hinnangu andmisel sellele, milline on 
vajadus asjakohaste finantsinstrumentide järele; 
j) täita mis tahes muid käesolevas määruses või muudes seadusandlikes aktides sätestatud ülesandeid; 
k) avaldada ja korrapäraselt ajakohastada oma veebisaidil teavet oma tegevuse kohta; 
l) võtta nõuetekohaselt üle kõik Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee senised ja pooleliolevad ülesanded.
1 Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu.Euroopa Pangandusjärelevalve pädevus ja tegevus
46 Lisad II lisaJuhtimine Järelevalvenõukogu
Järelevalvenõukogusse kuuluvad eesistuja, üks esindaja igast liikmesriigist (riikliku järelevalveasutuse juht2), komisjo -
nist, EKP-st3, ESRB-st, EIOPA-st4 ja ESMA-st5
Haldusnõukogu
Juhatusse kuuluvad eesistuja ja kuus järelevalvenõukogu liiget
Eesistuja
Nimetatakse ametisse järelevalvenõukogu poolt
Tegevdirektor
Nimetatakse ametisse järelevalvenõukogu poolt
Apellatsiooninõukogu
Kolme Euroopa järelevalveasutuse ühine organ
Välisaudit
Euroopa Kontrollikoda
Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus
Euroopa Parlament
2013. aastal ameti käsutusse 
antud ressursid (sulgudes 
2012. aasta andmed)2013. aasta eelarve ( 2012 )
26 ( 20,7 ) miljonit eurot,
sellest:
Euroopa Liidu toetus: 10,4 ( 8,3) miljonit eurot
liikmesriikide osalus: 15,2 ( 12,1 ) miljonit eurot
vaatlejate osalus: 0,4 ( 0,3) miljonit eurot,
Personali suurus seisuga 31. detsember 2013 ( 2012 )
ajutised teenistujad: 93 ( 68)
lepingulised töötajad: 13 ( 12);
lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 19 ( 14).
2012. aastal pakutud tooted ja 
teenused− 23 regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu avalikud konsultatsioonid, millest 16 rahastati 
omavahenditest.
− Euroopa turu infrastruktuuri määrusele vastavate kesksete osapoolte kapitalinõuete regulatiivsete tehniliste 
standardite esimese eelnõu esitamine komisjonile. 
− Avaldati kuus suunist, neli aruteludokumenti ja 14 konsulteerimisdokumenti.
− Esitati seitse arvamust komisjonile, Euroopa Parlamendile ja nõukogule, kolm kommentaari raamatupidamisküsi -
muste kohta IASB/IFRS sihtasutustele ja üks kommentaar auditiküsimuste kohta IAASB-le.
− Kogu ELi hõlmava stressitesti (juuli 2011) soovituste ja EBA esitatud rekapitaliseerimissoovituste (detsember 2011) 
põhjal võetud meetmete (mis tuli rakendada 30. juuniks 2012) järelkontroll. Kontroll hõlmas pankade kapitali 
plaanide järelevalvet ja individuaalsete andmete avaldamist 61 panga kapitalipositsiooni kohta.
2 Riiklik järelevalveasutus.
3 Euroopa Keskpank.
4 Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve.
5 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve.
47 Lisad II lisa− Töö järelevalvekolleegiumidega, eesmärkideks järelevalvetavade parem ühtlustamine, tegevuse parem koor -
dineerimine ning ühisotsuste sõnastamine krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhiste usaldatavusnõuete 
kohta, pöörates erilist tähelepanu 40 suuremale ELi piiriülesele pangale.
− Osalemine 116 koosolekul ja kolleegiumide tegevuses. 
− EBA kriisiohje käsiraamatu kavandamine hädaolukordade ohjamiseks ning teabevahetuseks kolleegiumide ja 
asutuse vahel hädaolukordades.
− Ühisotsuste sisu ja sõnastamise hea tava dokumendi koostamine.
− Avaldati mitu eksperdiarvamust (nagu aruanne VKEdele antavate laenude usaldatavusnormatiivide raamistiku 
läbivaatamine, aruanne Basel III/CRDIV järelevalve kohta, järelmeetmete läbivaatamine, mille eesmärk oli hinnata 
pankade avalikustamisi vastavalt 3. samba nõuetele kapitalinõuete direktiivis, aruanne kolleegiumide toimimise 
ja nende tegevuskavade täitmise kohta jne). 
− Riskianalüüs, hindamine ja järelevalve ning riskiaruannete esitamine sidusrühmadele (sh aastaaruanne ELi parla -
mendile, poolaasta- ja kvartaliaruanded ning iganädalased ülevaated Euroopa pankade likviidsuse ja rahastamis -
tingimuste kohta), riskihindamise ja analüüsi infrastruktuuri parandamine, sh sise- ja välisandmete läbivaatamine.
− Koos ESMA ja EIOPAga aidati kaasa Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi läbivaatamisele EBA määruse artikli 81 
raames (kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete andmete ja enesehindamisaruande esitamine komisjonile).
− Kaasaaitamine Rahvusvahelise Valuutafondi EL-i finantssektori hindamisprogrammile.
− Euribori ja võrdlusnäitajatega seotud töö koos ESMA-ga, sh soovituste esitamine Euribor-EBF-ile ja riiklikele 
ametiasutustele ning võrdlusnäitajate kehtestamise põhimõtete paikapanemine.
− Riiklike pädevate asutuste seas korraldati uuringud seoses kutsealase vastutuskindlustuse eeskirjade, vastutus -
tundliku laenuandmise ja makseraskustes laenuvõtjate kohtlemisega; avaldati 2012. aasta tarbimissuundumuste 
aruanne.
− EBA tarbijakaitse päeva korraldamine oktoobris 2012.
− Asutati tarbijakaitse ja finantsuuenduste alaline komitee (Standing Committee on Consumer Protection and 
Financial Innovation, SCConFin) ning selle alagrupid, mis tegelevad vastutustundliku laenuandmise ja võlgnevus -
tekäsitlemisega, börsil kaubeldavate fondidega ja hinnavahelepingutega.
− 13 seminari korraldamine ja koordineerimine asutuse töötajatele ja riiklikele järelevalveasutustele.
− Määratleti finantsvaldkonna peamised tulemusnäitajad, mis edastatakse regulaarselt EBA juhatusele.
− Integreeritud elektroonilise personalihaldussüsteemi (Allegro) täiendav laiendamine tõhusa ja läbipaistva töö -
keskkonna edendamiseks.
− 11 järelevalvenõukogu kohtumist (seitse koosolekut, neli telekonverentsi), kaheksa juhatuse kohtumist (kuus 
koosolekut, kaks telekonverentsi).
− Ligikaudu 180 koosolekut EBA sisekomiteedes/rühmades/töökondades/komisjonides.
Allikas:  ameti edastatud teave.
48 Lisad III lisaEksperdirühm
 —Dirk Cupei, Euroopa hoiusekindlustajate foorum ja Saksamaa eraõiguslike 
pankade liit
 —Farid Aliyev, Euroopa Tarbijaliitude Amet
 —Karel Lannoo, Euroopa Poliitikauuringute Keskus
 —Nicolas Véron, Bruegel Institute and Peterson Institute for International 
Economics
 —Peter Nyberg, Åbo Akademi , Soome
 —Eva Hüpkes, finantsstabiilsuse nõukogu
49 Lisad IV lisaKontrollimiseks valitud õigusnormide algatused
CRD II: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta 
direk tiiv 20 09/111/EL
CRD III: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta 
direktiiv 2010/76/EL
CRD IV: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/36/EL, 26. juuni 2013, 
mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasu -
tuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, mil -
lega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks 
direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ
CRR: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26.  juuni  2013. aasta määrus (EL) nr 
575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate 
usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta
Kriisiohjamise raamistik: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, 
millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute maksevõime taas -
tamise ja kriisilahenduse raamistik
Hoiuste tagamise skeemid: Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
11. märtsi 2009. aasta direktiivi 2009/14/EL kohta
Finantskonglomeraatide direktiiv: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16.  no-
vembri 2011. aasta direktiiv 2010/89/EL
Raamatupidamisdirektiivide läbivaatamine: Ettepanek Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 25. novembri 2011. aasta direktiivi kohta
Läbipaistvuse direktiiv: Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25.  ok-
toobri 2011. aasta direktiivi kohta, KOM(2011) 683 (lõplik).
50 Lisad V lisaAmeerika Ühendriikide ja Kanada kriisilahendusmehha -
nismid ning hoiuste tagamise kindlustus
Ameerika Ühendriikide kriisilahendusmehhanismid
USA pankade kriisilahendusmehhanismi haldab Föderaalne Hoiustekindlus -
tuskorporatsioon, mis on föderaalamet. Viimase kriisi jooksul on amet tegel -
nud ligikaudu 500 panga (sh sellise suhteliselt suure panga, nagu Washington 
Mutual) kriisilahendamisega.
2010. aastal vastu võetud Dodd -Franki seadusega laiendati Föderaalse Hoius -
tekindlustuskorporatsiooni kriisilahendusvolitusi, hõlmamaks süsteemselt 
olulisi finantsvaldusettevõtjaid, Föderaalse Hoiustekindlustuskorporatsiooni 
tagatisega asutuste tütarettevõtteid ja mittepanganduslikke finantseerimis -
asutusi, nagu kindlustusseltsid.
Dodd -Franki seaduse kohaselt peavad kõik süsteemselt olulised finant -
seerimisasutused Föderaalsele Hoiustekindlustuskorporatsioonile ja Föde -
raalreservile korrapäraselt esitama kriisilahenduskava, mis peab sisaldama 
ettevõtte plaane kiireks ja nõuetekohaseks kriisilahendamiseks vastavalt USA 
pankrotiseadusele.
Probleemsete varade abikava (TARP)1
2009. aastal viisid USA järelevalveasutused2 läbi stressitesti, otsustamaks kas 
suurematel USA finantseerimisasutustel oli piisav kapitalipuhver, et pidada 
vastu majanduslangus ja finantsturgudel valitsev ebastabiilsus. Hindamiseks 
valiti finantseerimisasutused, mille varade maht ületas 100 miljardit USA 
dollarit. Hindamisse kaasatud 19 pangandusorganisatsiooni olid USA pangan -
dussüsteemi tuumikuks, moodustades ligikaudu kaks kolmandikku kõigist 
USA finantsvaldusettevõtjate varadest. 19-st testitud pangast 10 puhul leiti, 
et neil oli liiga vähe kapitali. Vastavalt ebasoodsale stsenaariumile, mis hõl -
mas aastaid 2009 ja 2010, määratleti stressitestiga nende kümne finantseeri -
misasutuse kapitalipuudujäägiks kokku ligikaudu 74,6 miljardit USA dollarit.
TARP oli finantssektori kaitsemeede. See oli finantssektori tugevdamiseks 
mõeldud USA valitsuse programm, mis hõlmas investeeringuid, laene ja 
finantseerimisasutuste varade ostmist ning nende tagamist. TARP probleem -
sete varade abikava kaudu tegi USA valitsus kapitali koheselt kättesaadavaks 
neile institutsioonidele, mis stressitestide kohaselt kannatasid kapitalipuudu -
jäägi all. Kõikide peamiste finantseerimisasutuste rekapitaliseerimine taastas 
investorite usalduse ja võimaldas finantseerimisasutustel turgudelt piisavalt 
kapitali kaasata. Stressitestide tulemusel leitud kapitalipuudujäägi all kanna -
tavast kümnest pangast üheksa3 suutsid tõepoolest leida turgudelt piisavalt 
kapitali ega vajanud seetõttu TARP-ist antavat täiendavat rahastamist.1  Selles osas käsitletakse TARPi 
üht osa, mis mõjutas suuri 
asutusi: stressitest (SCAP) ja 
kapitalitoetuse programm 
(CAP).
2  USA Föderaalreservi juhatus, 
Office of the Comptroller of the 
Currency  ja Föderaalne 
Hoiustekindlustuskorporat -
sioon. New Yorgi FED osales 
aktiivselt stressitestides, 
kaasates ligikaudu 200 
töötajat.
3  Moodustab 98% tuvastatud 
kapitalipuudujäägist.
51 Lisad V lisaKanada kriisilahendusmehhanism
Kanada Hoiustekindlustuskorporatsioon tagab liikmesinstitutsioonide 
hoiused ja on Kanada pangakriiside kriisilahendusasutus. Pangad maksavad 
riskipõhise lähenemisviisi alusel regulaarselt hoiuste tagamise skeemi kind -
lustusmakseid (vastavalt panga bilansi riskitasemele).
52 Lisad
Pankade maksevõime taastamise ja kriisilahenduse  
raamistiku loomine
Finantsstabiilsuse nõukogu1 avaldas oktoobris 2011 dokumendi: „Peamised 
nõuded finantseerimisasutuste tulemuslike kriisilahenduskordade kohta”. 
Selles kehtestatakse põhielemendid, mida finantsstabiilsuse nõukogu peab 
vajalikuks ühe mõjusa kriisilahendusmehhanismi puhul. Finantsstabiilsuse 
nõukogu märgib, et kriisilahendusega tegelevad asutused võivad olla de-  
tsentraliseeritud, kuid selleks vajatakse väga tugevat koostööd ja kokkulep -
peid. Lisaks peaks kriisilahendusmehhanismil olema selge mandaat, ta peaks 
suutma teha kiireid otsuseid ning olla osalevate pankade suhtes selge ja 
läbipaistev.
Peamised nõuded tulemuslikele kriisilahendusmehhanismidele
Kriisilahendusasutus
Igas territoriaalses jurisdiktsioonis peaks olema haldusasutus või asutused, 
millel on volitused kriisilahenduseks kriisilahendusmehhanismi ulatusse 
kuuluvate ettevõtete puhul (kriisilahendusasutus). Kui ühes jurisdiktsioonis 
on mitu kriisilahendusasutust, peaksid nende volitused, ülesanded ja vastu -
tusvaldkonnad olema selgelt määratletud ja koordineeritud.
Kui ühe territoriaalse jurisdiktsiooni samasse kontserni kuuluvate üksuste pu -
hul vastutavad kriisilahendamise eest erinevad kriisilahendusasutused, tuleks 
selle jurisdiktsiooni kriisilahenduskorras kindlaks määrata juhtiv asutus, mis 
koordineerib selles jurisdiktsioonis juriidiliste isikute kriisilahendust.
Kriisilahendusasutusel peaks olema tema põhikirjajärgsetest kohustustest 
tulenev tegevuslik sõltumatus, läbipaistvad menetlused, usaldusväärne 
juhtimine ja piisavad ressursid ning tuleb kasutada rangeid hindamis- ja aru -
andlusmehhanisme, et hinnata mistahes kriisilahendusmeetmete mõjusust. 
Asutusel peaksid olema ekspertteadmised, ressursid ja tegevuslik suutlikkus 
suurte ja keerukate ettevõtete puhul kriisilahendusmeetmete rakendamiseks.
Kriisilahendamise volitused
Kriisilahenduskorras tuleks ette näha kriisi lahendamine õigel ajal, st enne, 
kui maksevõimetus kajastub ettevõtte bilansis, ja enne, kui omakapital on 
negatiivseks muutunud.1  Finantsstabiilsuse nõukogu on 
rahvusvaheline asutus, mis 
teeb järelevalvet globaalse 
finantssüsteemi üle ja annab 
selle kohta soovitusi. See loodi 
pärast 2009. aasta G20 riikide 
Londoni tippkohtumist  aprillis 
2009, ning selle eelkäija oli 
Finantsstabiilsuse foorum  
(FSF). Nõukogu hõlmab kõiki 
tähtsamaid G20 riike , 
finantsstabiilsuse foorumi 
liikmeid ja Euroopa Komisjoni, 
ning see asub Šveitsis Baselis.VI lisa
53 Lisad
Kriisilahendusprotsessis olevate ettevõtete rahastamine
Igas jurisdiktsioonis peaks olema erasektori rahastatav hoiustekindlustus- 
või kriisilahendusfondid, või rahastamismehhanism, mille abil saadakse 
hiljem ettevõtetelt tagasi ajutise rahastamise kulud, mida kasutati ettevõtte 
kriisilahenduseks.
Allikas:  finantsstabiilsuse järelevalvenõukogu: Peamised nõuded finantseerimisasutuste tulemuslike 
kriisilahenduskordade kohta, oktoober 2011.VI lisa
54 Lisad
Kasutatud kirjandus
Alford, D., The Lamfalussy Process And EU Bank Regulation: Another Step On The 
Road To Pan -European Regulation?  Annual Review of Banking & Financial Law 
[Vol. 25: 1] p. 396, 2006.
Ferran, E., Babis, V., The European Single Supervisory Mechanism,  University of 
Cambridge Faculty of Law Legal Studies Research Paper Series, 2013.
Gerhardt, M., Lannoo, K., Options for reforming deposit protection schemes 
in the EU,  European Credit Research Institute, ECRI Policy Brief No. 4 (March 
2011).
Goodhart, C., Funding arrangements and burden sharing in banking resolution,  
VOX, 2012.
Gortsos, C. VI., The ‘single supervisory mechanism’: a major building -block 
towards a European Banking Union (the full europeanisation of the ‘bank safety 
net’),  2nd Annual Research Conference of the IADI, 2013.
Goyal, R., Koeva Brooks, P ., Pradhan, M., Tressel, T., Dell’Ariccia, G., Leckow, R., 
Pazarbasioglu, C., and an IMF Staff Team, A Banking Union for the Euro Area,  
IMF, 2013.
Gros, D., Schoenmaker, D., European Deposit Insurance: Financing the transition,  
Centre for European Policy Studies, CEPS Commentary, 2012.
Huertas, T., Nieto, M. J., Banking union and bank resolution: How should the two 
meet? , VOX, 2012.
Kern, A., Bank resolution and recovery in the EU: enhancing banking union?,  ERA 
Academy of European Law, 2013.
Lannoo, K., Banking Union in three steps,  Centre for European Policy Studies, 
CEPS Commentary, 2012.
Lannoo, K., Roadmap to banking union: A call for consistency,  Centre for Euro -
pean Policy Studies, CEPS Commentary, 2012.
Pisani -Ferry, J., Sapir, A., Véron, N., Wolff, B.G., What Kind of European Banking 
Union?,  BRUEGEL, 2012.VII l isa
55 Lisad
Verhelst, S., The Single Supervisory Mechanism: A Sound First Step in Europe’s 
Banking Union?,  EGMONT, Royal Institute for International Relations, 2013.
Véron, N., A realistic bridge towards European banking union,  BRUEGEL, 2013.
Véron, N., Europe’s single supervisory mechanism and the long journey towards 
banking union,  BRUEGEL, 2012.
Véron, N., Wolff, B.G., From supervision to resolution: next steps on the road to 
European banking union,  BRUEGEL, 2013.
„A Banking Union for the Euro Area: Technical Background Notes”, IMF, 2013.
„Financial markets in Europe: From the Single Market to a Banking Union”, 
German Council of Economic Experts, Annual Report 2012/13, 2013.
„Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions”, 
Financial Stability Board, 2011.VII l isa
56
Kokkuvõte
V
Komisjon märgib, et Euroopa Pangandusjärelevalve 
(edaspidi „EBA”) ei vastuta ELis finantsettevõtete 
otsese järelevalve eest. EBA loodi eesmärgiga 
parandada siseturu toimimist, tagades selleks 
eelkõige reguleerimise ja järelevalve kõrge, tõhusa 
ja ühtse taseme. EBA peaks kaitsma selliseid üldisi 
väärtusi nagu finantssüsteemi stabiilsus, turgude 
ja finantstoodete läbipaistvus ning hoiustajate 
ja investorite kaitse. Samuti peaks ta ennetama 
õigusnormide erinevuste ärakasutamist, tagama 
võrdsed tingimused ning tugevdama rahvusvahelist 
järelevalvealast koostööd, et sellest saaks kasu kogu 
majandus.
VI
Komisjon märgib, et EBA -le on antud selge ülesanne 
ja õigus teha siduvaid otsuseid, et soodustada järe -
levalve ühtlustamist eelkõige seoses siduva vahen -
dajarolli ja ELi õigusaktide võimalike rikkumiste 
uurimisega.
VIII
Komisjon märgib, et järelevalves osalejate üles-  
anded ja vastutusvaldkonnad on alusõigusaktides 
selgelt kindlaks määratud. Mõnes valdkonnas võiks 
neid täiendavalt selgitada.
Sissejuhatus
15
Komisjon on seisukohal, et nii EBA kui ka Euroopa 
Keskpanga (edaspidi „EKP”) ülesanded on selgelt 
kehtestatud asjaomaste määrustega. Nii ühtse järe -
levalvemehhanismi määruses (põhjendused 31 ja 
32) kui ka muudetud EBA määruses (põhjendus 4)  
 on rõhutatud, et ühtse järelevalvemehhanismi 
loomisega ei seata kahtluse alla ei EBA ülesandeid 
ega vastutusvaldkondi. Mõnes valdkonnas (nt stres -
sitestide tegemine, järelevalvekäsiraamat) on tihe 
koostöö EBA ja EKP vahel eriti oluline.Komisjoni  
vastus
Tähelepanekud
25
Komisjon märgib, et alates 2010. aastast on ta 
teinud ettepanekud umbes 30 eeskirjade kogumi 
kohta, et tagada finantssektoris kõikide osalejate, 
toodete ja turgude asjakohane reguleerimine ja 
tõhus järelevalve. Sellega on komisjon esitanud 
kõik peamised G20 lubadustega seotud õigusaktid 
ja enamgi veel. Kõnealused eeskirjad moodusta -
vad põhiraamistiku ELi 28 liikmesriigile ja nendega 
toetatakse finantsteenuste ühtse turu nõuetekohast 
toimimist.
33
Komisjon tunnistab, et nii komisjon kui ka EBA pidid 
mõne avaliku konsultatsiooni korraldama piiratud 
aja jooksul, mis oli aga tingitud teema erilisest 
kiireloomulisusest. Mõnel juhul tuli järgida nt G20 
lubadustest tulenevaid tähtaegu, mistõttu oli kon -
sulteerimise aeg eriti lühike.
34
Praegu valmistab komisjon ette võetud meetmete 
üldist hindamist.
Mõjuhinnangud põhinevad tulevikuprognoosidel. 
Kriisi puhkedes oli regulatiivset mõju raske eristada 
muudest olulistest teguritest, sealhulgas finants -
kriisi otsestest tagajärgedest (nt suurem riskikart -
likkus, ebakindlad turutingimused, erakorralised 
rahapoliitilised sekkumised ja madalad intressimää -
rad). Mõju prognoosimiseks puudus selge võrdlus -
alus. Kriisieelsed turutingimused ei sobi võrdlusalu -
seks, kuna need vastavad täpselt sellisele kasvu ja 
languse stsenaariumile, mille kordumist soovitakse 
finantsreformikavaga eelkõige vältida.
Komisjoni vastus 57
Nimetatud tehnilised standardid on järgmised:
 — päritoluriigi ja vastuvõtva riigi järelevalveasu -
tuste vahelise teabevahetuse kohta vastavalt 
direktiivi 2013/36/EL artiklile 50;
 — luba käsitlevate teadete kohta vastavalt direktii -
vi 2013/36/EL artiklitele 35, 36 ja 39;
 — kapitali- ja likviidsusnõudeid käsitlevate ühis -
otsuste kohta, mille kolleegiumide liikmed 
peavad tegema vastavalt direktiivi 2013/36/EL 
artiklile 113;
 — järelevalvekolleegiumide toimimise kohta vasta -
valt direktiivi 2013/36/EL artiklile 116.
50
EBA avaldab igal aastal aruande. Aruandes käsitle -
takse järelevalvekolleegiumide toimimise puudu -
jääke ja positiivset arengut.
68
Euroopa järelevalveasutused töötavad tarbijakaitse 
alal üha rohkem koos nn ühiskomitee raames. 
Näiteks on kaebuste käsitlemisel kasutatud ana -
loogmeetodit tagamaks, et kõigis kolmes sektoris 
(pangandus, väärtpaberid, kindlustus) on sarnased 
eeskirjad, kuid samas võetakse arvesse sektoripõhi -
seid erinevusi.
72
Komisjon märgib, et tarbijate ja investorite kaitse 
on üks Euroopa järelevalveasutustele seadustega 
määratud ülesannetest. Kuigi on tõsi, et järelevalve-  
asutuste õigus teha siduvaid otsuseid teatavate 
toodete/tegevuste keelamiseks on siiski piiratud (vt 
EBA määruse artikli 9 lõige 5), ei piirdu asjaomane 
kohaldamisala selle õigusega.Lisaks tuginesid reformid selgele üldstrateegiale, 
sealhulgas rahvusvahelistele (G20) lubadustele. 
Kogu protsessi vältel oli komisjoni eesmärk töötada 
eeskirjad välja ühtselt ja järjekindlust kontrollides. 
Seepärast on enamikule seadusandlikest ette-  
panekutest lisatud eraldi mõjuhinnangud. Selleks et 
eri etappides mõju uuesti hinnata, sisaldab enamik 
kriisi leevendamiseks vastu võetud õigusaktidest 
läbivaatamisklauslit (vahel isegi mitut).
41
EBA loodi eesmärgiga parandada siseturu toimimist, 
tagades selleks eelkõige reguleerimise ja järelevalve 
kõrge, tõhusa ja ühtse taseme. EBA peaks kaitsma 
selliseid üldisi väärtusi nagu finantssüsteemi 
stabiilsus, turgude ja finantstoodete läbipaistvus 
ning hoiustajate ja investorite kaitse. Samuti peaks 
ta ennetama õigusnormide erinevuste ärakasuta -
mist, tagama võrdsed tingimused ning tugevdama 
rahvusvahelist järelevalvealast koostööd, et sellest 
saaks kasu kogu majandus.
49
Komisjon märgib, et EBA roll järelevalvekolleegiu -
mides on de facto  piiratud, kuid soovib rõhutada 
järgmist.
 — Järelevalvekolleegiumide toimimine on alates 
2011. aastast paranenud (vt järelevalvekollee -
giumide toimimise iga -aastane EBA -poolne 
läbivaatamine).
 — Ühtse järelevalvemehhanismi paketi vastuvõt -
misega on EBA -le antud ka õigus kokku kutsuda 
kolleegiumide koosolekuid.
 — EBA väljatöötatud erinevad tehnilised standar -
did peaks vastu võetama 2014. aastal. Nende 
rakendamisega aidatakse oluliselt kaasa järele -
valvekolleegiumide tavade ühtlustamisele.
Komisjoni vastus 58
1. soovitus. Teine taane
Komisjon nõustub soovitusega ja märgib, et avaliku 
konsultatsiooni kestuse osas järgib komisjon rangelt 
parima tava suuniseid, välja arvatud juhul, kui olu -
kord on kiireloomuline.
1. soovitus. Kolmas taane
Komisjon nõustub soovitusega ja märgib, et ta teeb 
praegu sektoriülest analüüsi seadusandliku paketi 
meetmete hindamiseks.
84
Kuna seadusandlik kava on väga mahukas, on EBA 
keskendunud sellele aspektile ja jõuab vähem 
tegelda järelevalvealase ühtlustamise ülesandega. 
Komisjon loodab, et see muutub keskpika aja jook -
sul. Samuti märgib komisjon, et EBA -l on nii õigus 
kui ka juriidiline kohustus ühtlustada järelevalve -
tavasid ja lahendada riiklike järelevalveasutuste 
vahelisi vaidlusi.
3. soovitus. Esimene taane
Komisjon nõustub selle soovitusega ja märgib, et 
ühtse järelevalvemehhanismi üldise paketiga on 
EBA rolli stressitestide tegemisel suurendatud.
3. soovitus. Teine taane
Komisjon nõustub soovitusega ja soovib osutada 
pankade maksevõime taastamise ja kriisilahen -
damise direktiivile, milles lepiti hiljuti kokku ja 
millega luuakse Euroopa kriisilahendusraamistik. 
Kuigi ametlikult tuleb see veel vastu võtta, jõuti 
poliitilisele kokkuleppele ühtses kriisilahendusmeh -
hanismis, sealhulgas euroala ühtses kriisilahendus -
nõukogus ja ühtses kriisilahendusfondis. Samal ajal 
arutatakse ka ühtse kriisilahendusmehhanismiga 
seotud mõningaid võimalikke kaitsemeetmeid.EBA võib näiteks omal algatusel anda välja suu -
niseid vastavalt EBA määruse artiklile 16 ega vaja 
eriluba valdkondlike õigusaktide jaoks.
79
Komisjon leiab, et EBA ülesanded ja õigused on 
põhjalikult kindlaks määratud asutamismääruses 
ning neid ei saa seada kahtluse alla EKP ja mitte -
osalevate liikmesriikide vahel sõlmitud vastastikuse 
mõistmise memorandumitega.
Järeldused ja soovitused
82
Eesmärk rakendada täielikult toimiv pangandusliit 
ei sea küsimärgi alla EBA olemasolu, millel on funda -
mentaalne roll ühtse turu säilitamisel.
83
Praegu valmistab komisjon ette sektoriülest hinda -
mist, milles mõõdetakse finantskriisile reageerimise 
seadusandliku kava mõju.
1. soovitus. Esimene taane
Komisjon nõustub soovitusega anda EBA -le piisavalt 
aega tehniliste standardite koostamiseks ja märgib,  
et järgmisi aspekte juba järgitakse: komisjon on 
lubanud kehtestada õigusaktide ettepanekutes 
tehniliste standardite koostamiseks sellised täht -
ajad, mis vastavad asjaomase alusakti jõustumi -
sele (üldiselt 12 kuud, minimaalselt 6 kuud). Tuleb 
märkida, et tähtajad määravad lõppkokkuvõttes 
kaasseadusandjad. Ülejäänud soovitus on suunatud 
parlamendile ja nõukogule.
Komisjoni vastus 59
Lisaks on Euroopa ühtse järelevalvemehhanismi 
määrusega (põhjendus 31) selgelt kehtestatud EKP 
ja Euroopa järelevalveasutuste koostöö nõue.
6. soovitus. Esimene taane
Komisjon nõustub selle soovitusega ja märgib, et 
osalejate ülesanded on selgelt sõnastatud alus-  
õigusaktides, kuid täpsustamist vajavad veel osa -
lejate koostöö ja ülesannete täitmine. Ühtse järele -
valvemehhanismi määrusega on kehtestatud nt EKP 
ja mitteosalevate liikmesriikide järelevalveasutuste 
vahel vastastikuse mõistmise memorandumite 
sõlmimine.
6. soovitus. Teine taane
Komisjon nõustub soovitusega ja märgib, et EKP on 
juba vastu võtnud otsuse EKP ja riiklike järelevalve -
asutuste vahelise koostöö ja töö koordineerimise 
kohta.
6. soovitus. Kolmas taane
Komisjon nõustub soovitusega ja märgib, et kõne -
alune nõue kajastub ühtse järelevalvemehhanismi 
määruses (põhjendus 31).87
Komisjon nõustub ja märgib, et tarbijate ja investo -
rite kaitse on üks EBA -le seadusega määratud üles -
annetest. Kuigi on tõsi, et järelevalveasutuste õigus 
teha siduvaid otsuseid teatavate toodete/tegevuste 
keelamiseks on siiski piiratud (vt EBA määruse artikli 
9 lõige 5), ei piirdu asjaomane kohaldamisala selle 
õigusega.
88
Komisjoni arvates saaks tarbijakaitse valdkonnas 
paremini ära kasutada Euroopa järelevalveasutuste 
ühiskomiteed. Kuigi see lisab keerukust, tagab see 
koordineerimise ja suurendab tarbijakaitse ühtsust.
4. soovitus
Komisjon omalt poolt nõustub soovitusega ja soo -
vib märkida, et ühiskomitee loomine ja selle korra-  
pärased koosolekud on tarbijakaitse küsimustes 
lihtsustanud ja parandanud sektoriülest arvamuste- 
vahetust. Ühiskomiteel peaks selles valdkonnas 
olema keskne roll. Tarbijakaitse on olnud paljude 
hiljutiste komisjoni õigusaktide ettepanekute 
keskne teema (nt ettepanek pangakontode kohta, 
kombineeritud jaeinvesteerimistoodete määrus, 
kindlustusvahenduse direktiiv jne). Hiljuti võeti 
vastu hüpoteekkrediidi direktiiv ja poliitilise kokku -
leppeni jõuti MiFIDII osas.
90
Muudetud EBA määruses (põhjendus 4) ja ühtse 
järelevalvemehhanismi asutamise määruses 
(põhjendus 32) rõhutatakse eesmärki, et EKP -le 
järelevalveülesannete määramine ei tohiks seada 
kahtluse alla EBA rolli ega kehtivaid õigusi ja 
ülesandeid. Meeles tuleb pidada, et EBA ise ei ole 
järelevalveasutus.
Täiendavalt võiks kaaluda, kuidas muuta EBA sidu -
vate otsuste tegemise õigused (nt siduv vahendaja-  
roll, liidu seaduste rikkumine) tõhusamaks. Seda 
teemat käsitletakse komisjoni järgmises aruandes 
Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi läbivaatamise 
kohta.
60
V
EBA rõhutab vajadust muuta tema esmaste õigusak -
tidega seotud volitusi, et suurendada märkimisväär -
selt EBA mõju järelevalve ühtsusele Euroopa Liidus. 
Kuigi EBA volitused on piiratud, on EBA teinud palju, 
et tugevdada pankade piiriülest järelevalvet ning 
parandada järelevalvekolleegiumide toimimist.
VI
EBA märgib, et vaatamata piiratud õigusvolitustele 
(nt puudub siduva vahendusmenetluse algatamise 
volitus) ja riiklike pädevate asutuste vahendusme -
netluse taotluste vähesusele on EBA korraldanud 
edukalt kaheksa mittesiduvat ja siduvat vahendus -
menetlust, milles jõuti mõlemat poolt rahuldava 
lahenduseni.
EBA juhib tähelepanu, et stressitestide usaldus -
väärsuse suurendamiseks Euroopa Liidus on vaja 
muuta EBA esmaste õigusaktidega seotud volitusi. 
Praeguste eeskirjade kohaselt piirdub EBA roll stres -
sitestide „algatamise ja koordineerimisega”, kuigi 
õiguslik vastutus stressitestide tegemise ja osale -
vate pankadega kontakteerumise eest on pädeva -
tel asutustel. See jätab EBA -le suure vastutuse ja 
ohustab tema mainet, ilma et tal oleks tegelikku 
mõjuvõimu stressitestide tulemuste üle.
VIII
EBA arvates ei ole vastastikuse mõistmise memo -
randumid EBA, Euroopa Keskpanga (EKP) ja riiklike 
pädevate asutuste ülesannete ja kohustuste täp -
sustamiseks asjakohased vahendid ning ta leiab, et 
seda saab teha ainult esmaste õigusaktide muut -
mise kaudu.Kokkuvõte
III
Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) on veendu -
nud, et on oma eesmärgid EBA reguleerimis- ja 
järelevalvevolituste ning pädevuse piiranguid 
arvestades täitnud. EBA leiab, et finantsstabiilsuse 
piiratud kaitsmine Euroopa Liidus tulenes rahaliidu 
institutsioonilise ülesehituse puudustest, eelkõige 
integreeritud järelevalvesüsteemi ja ühise finants -
turvavõrgu puudumisest, mitte sellest, et EBA täitis 
ülesandeid puudulikult. Pangandusliit kõrvaldab 
need puudused.
Peale selle kitsendab EBA tarbijakaitsevolitusi hulk 
piiranguid, eelkõige järgmised: i) EBA asutamismää -
rusega ei antud tema pädevusse tarbijakaitse õigus -
akte, ii) Euroopa Liidu 2011., 2012. ja 2013. aasta 
direktiividega ei antud EBA -le tarbijakaitsevolitusi, 
iii) finantsasutusi, kellele on EBA vahendid suuna -
tud, on vähe ja nende hulgas ei ole kõiki tarbija -
kaitse seisukohast olulisi finantsasutusi.
IV
EBA märgib, et teda ei ole kaasatud Euroopa Liidu 
esmaste pangandusõigusaktide väljatöötamisse ja 
ta ei ole kuidagi mõjutanud nendes sätestatud EBA 
volitusi ja tähtaegu.
EBA järgib oma dokumentide korral täielikult 
avaliku arutelu nõudeid, sealhulgas nõuet kaasata 
pangandussektori sidusrühmade kogu. Mõnel juhul 
kaldus EBA avaliku arutelu kestuse parimast tavast 
kõrvale, kuid see oli tingitud kohustusest täita 
finantsturu osalistele kindlustunde andmiseks oma 
ülesanded õigel ajal ja seadusandjate kehtestatud 
tähtajaks.Euroopa Pangandusjärele -
valve vastus
Euroopa Pangandusjärelevalve vastus 61
43
EBA rolli vahendusmenetlustes piiravad õigusaktid. 
EBA ei saa algatada siduvaid vahendusmenetlusi, 
kui esmaste õigusaktidega ei ole selleks antud eri -
volitust. Peale selle on õiguslikult ebaselge, kas EBA 
saab sekkuda valdkondades, kus pädevate asutuste 
järelevalveotsused lahknevad – võib väita, et EBA 
saab riigi ametiasutuse otsuse jätta arvestamata 
ainult siis, kui see rikub Euroopa Liidu õigust. Kuigi 
volitused on piiratud ja riiklike pädevate asutuste 
vahendusmenetluse taotlusi on vähe, on EBA 
edukalt täitnud oma vahendajarolli kaheksa mitte -
siduva ja siduva vahendusmenetluse korral (neist 
kahes siduva vahendusmenetluse taotluse lepitus-  
etapis, viis olid mittesiduvad vahendusmenetlused 
ja üks mitteametlik vahendusmenetlus) ning aida -
nud kõigil neil juhtudel jõuda mõlemat poolt rahul -
dava lahenduseni (neli juhtumit lõpetati ametliku, 
kuigi mittesiduva kokkuleppega ja neli juhtumit 
üksmeelse mitteametliku kokkuleppega).
EBA rolli stressitestide tegemisel on selgitatud EBA 
vastuses 3. soovitusele.
Ühine vastus punktidele 49, 50, 51 ja 
52
Vt EBA vastus 2. soovitusele.
54
EBA sai riiklikult pädevalt asutuselt 2014. aasta 
esimeses kvartalis kaks siduva vahendusmenetluse 
taotlust.
55
Kuigi EBA -l ei ole õiguslikku alust siduva vahendus-  
menetluse algatamiseks ja ta sai 2014. aasta esime -
ses kvartalis riiklikult pädevalt asutuselt ainult kaks 
siduva vahendusmenetluse taotlust, on EBA siiski  
 osalenud järelevalvajana kaheksas vahendusme -
netluses (vt ka EBA vastus punktile 43).Nii EKP asjaomased ülesanded järelevalve teosta -
jana kui ka EBA asjaomased ülesanded on selged 
ja täielikult kooskõlas sellega, et EKP on seda rolli 
täites pädev asutus nagu mis tahes muu riiklik 
pädev asutus. Kuivõrd riiklikud pädevad asutused 
osalevad otseselt EBA tegevuses ja on esindatud 
EBA otsuseid tegevas organis  – järelevalvenõuko -
gus –, ei sõlmi EBA nendega vastastikuse mõistmise 
memorandumeid. Kuigi EBA on sõlminud EKP kui 
rahaasutusega vastastikuse mõistmise memoran -
dumi, ei pea EBA asjakohaseks kohelda EKP -d tema 
järelevalvajarollis teisiti kui muid pädevaid asutusi.
Sissejuhatus
Tabeli 2 ühtsete eeskirjade rida
Tabel 2 sisaldab (ühtsete eeskirjade real) andmeid 
EBA 2012. aastal koostatud reguleerivate dokumen -
tide kohta. 2013. aastal esitas EBA Euroopa Komis -
jonile heakskiitmiseks 36 regulatiivse ja 21 raken -
dusliku tehnilise standardi kavandit, andis välja 
2 suunist, 4 soovitust ja 6 arvamust ning korraldas 
56 avalikku arutelu.
15
Vt EBA vastus 6. soovitusele.
Tähelepanekud
Ühine vastus punktidele 28 ja 33
Vt EBA vastus 1. soovitusele.
Euroopa Pangandusjärelevalve vastus 62
Dexia: Dexia osutus 2011. aasta kogu Euroopa Liitu 
hõlmanud stressitesti põhjal üheks turvalisemaks 
pangaks Euroopas (91 panga hulgas 13. kohal), kuid 
EBA ei saanud enne seda, kui otsustati erasektori 
kaasamine probleemide lahendamisse Kreekas, 
arvestada riigi võlakohustusi Euroopa Liidu Nõu -
kogu avaldustega vastuollu minemata. EBA saavu -
tas stressitestiga siiski läbipaistvuse, mille tulemusel 
olid Dexia riiklikud riskipositsioonid ja nõrk kapitali-  
positsioon selgelt näha, kui need positsioonid olid 
esitatud turuväärtuses.
Bankia: kogu Euroopa Liitu hõlmanud stressitestis 
(ebasoodne stsenaarium) oleks Bankia esimese 
taseme omavahendite suhtarv langenud 2012. aasta 
lõpus 5,4%-ni, mis oleks olnud nõutavast 5% miini -
mumist siiski suurem. Samas soovitas EBA pankadel, 
kelle omavahendite suhtarv oli piirmäärast ainult 
veidi suurem, oma kapitalipositsiooni tugevdada. 
Peale selle põhinesid tulemused lähtehetke andme -
tel, kui ei olnud varade kvaliteeti läbi vaadatud ja 
mis ei kajastanud seega hiljem leitud kahjusid.
SNS Bank: kogu Euroopa Liitu hõlmanud stressites -
tides oli SNS Banki esimese taseme omavahendite 
suhtarv 8,4%, mis oli nõutavast 5% miinimumist 
suurem ning mis 2012. aasta lõpuks vähenes 7%-ni. 
See suhtarv põhines siiski lähtehetke andmetel, 
kui ei olnud varade kvaliteeti läbi vaadatud ja mis 
ilmnesid alles kaks aastat hiljem, juhtides tähele -
panu stressitestide jätkuprogrammi vajadusele. EBA 
märgib ka, et pank oli sunnitud korraldama restruk -
tureerimise väljaspool stressitesti perioodi.
Ühine vastus punktidele 67 ja 72
Vt EBA vastus 4. soovitusele.57
Kogu Euroopa Liitu hõlmav stressitest andis pan -
kade riskipositsioonide ja kapitali koostise enne -
olematu läbipaistvuse ja avalikustamise  – see 
võimaldas turuosalistel kujundada tõenduspõhise 
arusaama Euroopa Liidu pangandussektori vastu-  
pidavust ja oli oluline samm, mis i) parandas üld -
suse arusaama Euroopa Liidu pankadest ja suuren -
das usaldust nende vastu ning ii) valmistas üldsust 
ette EBA 2012. aasta rekapitaliseerimissoovituseks. 
Turudistsipliini saaks veelgi tugevdada pankade 
bilansi korrapärase ja järjepideva avalikustamisega; 
seda saaks tõhusamalt toetada, kui EBA -le antaks 
suuremad õiguslikud volitused avaldada järeleval -
vearuannete põhjal pankade andmeid.
Ühine vastus punktidele 59, 60 ja 61
Vt EBA vastus 3. soovitusele.
1. selgitus
EBA märgib, et tal puudusid volitused varade 
kvaliteeti enne 2011. aasta stressitesti läbi vaadata 
(sellega oleksid ilmnenud Bankia ja võib -olla ka SNS 
Banki probleemid) ning pöörduda otse pankade 
poole nende tulemuste vaidlustamiseks – see oli 
riiklike pädevate asutuste ülesanne.
EBA lisab, et 1. selgituses mainitakse panku, kes 
tegelesid probleemidega ja kellele anti hiljem abi 
pärast aasta möödumist stressitestist ja pärast  
stressitesti perioodi 201 1–2012.
EBA selgitab pankade näiteid järgmiselt.
Euroopa Pangandusjärelevalve vastus 63
hoiatusi – see on aidanud parandada ühtse turu 
tõhusat toimimist ja vastupanuvõimet. EBA püüdis 
aktiveerida kõik talle asutamismäärusega antud 
vahendid, ka selleks, et kaitsta ühtse turu terviklik -
kust. Lisaks rõhutab EBA, et see eesmärk saavutati 
EBA eelarve ja vahendite piires ning arvestades EBA 
reguleerimis- ja järelevalvevolituste ning pädevuse 
piiranguid. Peaks olema selge, et finantsstabiil -
suse piiratud kaitsmine Euroopa Liidus tulenes 
rahaliidu institutsioonilise ülesehituse puudustest, 
eelkõige integreeritud järelevalvesüsteemi ja ühise 
finantsturvavõrgu puudumisest, mitte sellest, et 
EBA täitis ülesandeid puudulikult. Pangandusliit 
kõrvaldab need puudused. Vt ka EBA vastus 3. ja 
6. soovitusele.
83
Vt EBA vastus 1. soovitusele.
1. soovitus
EBA nõustub soovitusega.
EBA järgib oma dokumentide korral täielikult ja 
rangelt avaliku arutelu nõudeid, sealhulgas nõuet 
kaasata pangandussektori sidusrühmade kogu. 
Mõnel juhul kaldus EBA avaliku arutelu kestuse 
parimast tavast kõrvale, kuid see oli tingitud kohus -
tusest täita oma ülesanded õigel ajal ja seadusand -
jate kehtestatud tähtajaks. See oli kooskõlas EBA 
eesmärgiga anda finantsturule ja selle osalistele 
kindlustunne ning kaitsta avalikku huvi. Kõik EBA 
ülesanded täideti auditiperioodil õigel ajal ja nõu -
tud tähtajaks (v.a kapitalinõuete direktiivi artiklis 78 
sätestatud ülesanded, mille puhul lepiti komisjoniga 
eelnevalt kokku uued tähtajad).77
EBA märgib, et kogu Euroopa Liitu hõlmanud stres -
sitestide usaldusväärsuse suurendamiseks on vaja 
muuta EBA esmaste õigusaktidega seotud volitusi 
(vt EBA vastus 3. soovitusele).
EBA märgib ka, et ühtse järelevalvemehhanismi 
kehtestamise tõttu tuleb tugevdada tegevussuhteid 
EKP -ga eelkõige seoses stressitestide korraldamise 
ja ühtse järelevalvekäsiraamatu koostamisega. 
EBA selgitab, et vastavalt tema õigusvolitustele 
on Euroopa järelevalvekäsiraamat Euroopa Liidus 
kohaldatavate parimate järelevalvetavade mitte-  
siduv kogumik. EBA volitused ei võimalda Euroopa 
Liidus kohaldatavaid parimaid järelevalvetavasid 
maksimaalselt ühtlustada ega pädevate asutuste 
(nt EKP) käsiraamatud asendada.
79
Vt EBA vastus 2. ja 6. soovitusele.
Järeldused ja soovitused
82
EBA on veendunud, et ta on oma avaliku huvi kaits -
mise ning finantssüsteemi stabiilsuse ja tõhususe 
edendamise eesmärgid täitnud. EBA tegevusest 
tulenenud pankade kapitalipositsiooni tugev -
nemine on olnud muljetavaldav: Euroopa Liidu 
pangad kaasasid enne kogu Euroopa Liitu hõlma -
nud stressitesti valmimist testi läbimiseks 50  miljar -
dit eurot kapitali; EBA esitatud rekapitaliseerimis-  
soovituste täitmiseks saavutasid kõik suured 
Euroopa Liidu pangad miinimumnõudest tunduvalt 
suurema esimese taseme omavahendite suhtarvu 
9%, arvestades ka riigi võlakohustuste portfelli 
riske; selle tulemusel tugevnesid Euroopa pankade 
kapitali suhtarvud enam kui 200  miljardi  euro võrra. 
EBA aitas märkimisväärselt kaasa Euroopa ühtsete 
eeskirjade kogumiku väljatöötamisele Euroopa Liidu 
finantseerimisasutustele, koostades arvukalt regu -
latiivstandardeid, suuniseid, soovitusi, arvamusi ja 
Euroopa Pangandusjärelevalve vastus 64
asutuste järelevalveotsused lahknevad  – võib väita, 
et EBA saab riigi ametiasutuse otsuse jätta arvesta -
mata ainult siis, kui see rikub Euroopa Liidu õigust; 
EBA volitus koostada ühtne järelevalvekäsiraamat ei 
võimalda Euroopa Liidu parimaid järelevalvetavasid 
maksimaalselt ühtlustada.
Kuigi EBA volitused on piiratud, on EBA teinud suuri 
edusamme järelevalvekolleegiumide toimimise 
parandamisel. Ka on olukord pärast EBA asutamist 
2011. aastal põhjalikult muutunud, sest kõik kol -
leegiumid teevad nüüd ühiseid riskihindamisi ja 
ühisotsuseid.
2013. aastal jälgis EBA tähelepanelikult 43 kollee -
giumi tööd ning osales 93 koosolekul ja 26 telefoni-  
koosolekul. EBA on alates 2011. aastast nõudnud 
konsolideeritud järelevalve asutustelt kolleegiu -
mide kokkukutsumist, et arutada asjakohaseid ja 
olulisi teemasid (nt 2011. aasta rekapitaliseerimine, 
2011. ja 2014. aasta stressitestid ning 2013. aasta 
soovitused finantsseisundi taastamise kavade, 
kapitalireservide moodustamise ja varade kvaliteedi 
läbivaatamise kohta) ning asutuse- või riigiomaseid 
teemasid (nt makromajanduse olukord päritolu -
riikides, kiireloomulised meetmed ja kriisiolukord 
pankades). EBA on ka nõudnud, et konsolideeritud 
järelevalve asutused võtaksid arutlusele sellised 
eriteemad nagu tolereerimine, hädaolukorra lahen -
damise plaanid, käitumisriskid ja EBA riskinäidikud. 
EBA on esitanud oma järelevalvenõukogule asutu -
sesisesed aastaaruanded kolleegiumide tegevuse 
ja parandamist vajavate valdkondade kohta  – see 
näitab, et kaasatud järelevalveasutused on sisulistes 
riskiaruteludes teinud edusamme. EBA on koosta -
nud käitumisjuhendi, mis näeb ette eelneva tutvu -
mise riiklike meetmetega, ning päritolu- ja vastu -
võtva riigi järelevalveasutuste koostööprotokolli, 
mis näeb ette varade kvaliteedi läbivaatamise ja 
stressitestide arutelu kolleegiumides. Peale selle on 
EBA töötanud kolleegiumide toimimise valdkonnas EBA märgib, et teda ei ole kaasatud Euroopa Liidu 
esmaste pangandusõigusaktide väljatöötamisse ja 
ta ei ole kuidagi mõjutanud nendes sätestatud EBA 
volitusi ja tähtaegu. EBA ulatuslikum kaasamine 
õigusloomesse ning suurem roll komisjoni ja teiste 
seadusandjate nõustajana aitaksid EBA -l paremini 
täita rolli, mille poliitikakujundajad on talle ette 
näinud, ja oma kohustust kaitsta ühtset Euroopa 
eeskirjade kogumikku. Praktikas saaks selle saavu -
tada järgmiste meetmetega: i) EBA mitteametlik 
kaasamine komisjoni talituste poolt enne seadus -
andlike ettepanekute avaldamist, ii) EBA õigusliku 
kohustuse kehtestamine konsulteerida teda huvi -
tavates küsimustes, nagu on kindlaks määratud 
EBA asutamismääruses, ja iii) nõude kehtestamine 
juhtida komisjoni tähelepanu valdkondadele, kus 
riiklike eeskirjade ja tavade erinevus kahjustab 
ühtse turu toimimist ja nõuab seadusandlikku 
sekkumist. Selliste nõuetega võiks kaasneda pidev 
juurdepääs Euroopa Liidu Nõukogus koostatavate 
eelnõude teabele ning nõukogu, Euroopa Parla -
mendi ja komisjoni kolmepoolsetele aruteludele; 
samuti tuleks EBA -le antavate ülesannete sisu ja 
ajakava eelnevalt arutada.
85
Vt EBA vastus 2. soovitusele.
2. soovitus
EBA nõustub soovitusega, kuid rõhutab vajadust 
muuta tema esmaste õigusaktidega seotud volitusi, 
et suurendada märkimisväärselt EBA mõju järele -
valve ühtsusele Euroopa Liidus. EBA -l puudub õigus 
kutsuda kokku kolleegiumide koosolekuid (see jääb 
konsolideeritud järelevalve asutuse pädevusse) ja 
ta ei osale kolleegiumide otsustusprotsessis; EBA -l 
ei ole õigust algatada siduvat vahendusmenetlust 
pädevate asutuste vahel ja õiguslikult on ebakindel, 
kas EBA saab sekkuda valdkondades, kus pädevate 
Euroopa Pangandusjärelevalve vastus 65
Seda arvestades leiab EBA, et tema rolli stressites -
tide tegemisel tuleks kas suurendada  – võimaldades 
EBA -l vahetult suhelda pankadega, teha vastasti -
kuseid analüüse, vaidlustada pankade stressitesti 
tulemusi ja avaldada järelevalvearuannete põhjal 
pankade andmed EBA veebilehel – või see põhjali -
kult läbi vaadata.
Üks võimalus oleks kujundada kogu Euroopa Liitu 
hõlmav stressitest ümber avalikustamise ja läbi -
paistvuse testiks, mille raames on EBA põhiülesanne 
anda järelevalveasutustele vahendid oma stressi -
testide tegemiseks ja tegutseda kogu Euroopa Liidu 
tulemuste läbipaistvust tagava andmekeskusena. 
See täiendaks pädevate asutuste tehtavaid järele -
valve stressiteste ja selline süsteem sarnaneks raa -
mistikuga, mis kehtestati Ameerika Ühendriikides 
Doddi -Franki seadusega.
Nende muudatuste tegemisel tuleb toetuda esmas -
tele õigusaktidele.
87
Vt EBA vastus 4. soovitusele.
EBA selgitab, et tema kodukorra hiljutise muutmi -
sega püüti kõrvaldada õiguslikku lünka, mis seisnes 
riiklike tarbijakaitseasutuste ebapiisavas esinda -
tuses EBA otsustusprotsessis. Nimelt märgitakse 
EBA järelevalvenõukogu kodukorras, mida muudeti 
2013. aasta novembris ja mis on avaldatud EBA 
veebilehel, selge sõnaga järgmist (artikli 2 lõige 4): 
„Kui hääleõiguslik liige ei võta koosolekule kaasa 
asjaomase riikliku ametiasutuse esindajat vastavalt 
artikli 2 lõikele 3, peab hääleõiguslik liige koos-  
kõlastama selle riikliku ametiasutusega, et tagada 
hääleõigusliku liikme piisav teavitatus küsimusest, 
nii et ta saab täita oma ülesandeid.”välja mitu regulatiivset ja rakenduslikku tehnilist 
standardit, mis võetakse vastu 2014. aastal (päritolu- 
ja vastuvõtva riigi järelevalveasutuste teabevahe -
tuse regulatiivne ja rakenduslik tehniline standard, 
pädevale asutusele esitatava teabe regulatiivne 
ja rakenduslik tehniline standard ning kapitali- ja 
likviidsusnõuete kohta ühisotsuse tegemise raken -
duslik tehniline standard). EBA on olnud kaheksal 
juhul edukas ka vahendajana (volitustes sätestatud 
vahendusrolli piires) ja aidanud kõigil juhtudel 
jõuda mõlemat poolt rahuldava lahenduseni.
2013. ja 2014. aastal on tugevdatud ja formaliseeri -
tud EBA töötajatelt konsolideeritud järelevalve asu -
tustele tagasiside andmise protsessi, mis põhineb 
ka EBA järelevalvenõukogult saadaval konkreetsel 
tagasisidel. EBA integreeris 2014. aastal IT -platvormi 
oma asutusesisesesse süsteemi  – see võimaldab 
tal tegevust paremini hallata ja toetada paremini 
IT-platvormi kasutamist pädevate asutuste vahelises 
teabevahetuses.
86
Vt EBA vastus 3. soovitusele.
3. soovitus
EBA nõustub soovitusega, ent juhib tähelepanu, 
et stressitestide usaldusväärsuse suurendamiseks 
Euroopa Liidus on vaja muuta EBA esmaste õigus -
aktidega seotud volitusi. Kuigi 2013. aasta oktoobris 
muudetud EBA asutamismääruses täpsustati tea -
taval määral tema rolli stressitestide tegemisel, on 
EBA põhiülesanne pigem algatada ja koordineerida 
stressiteste, mitte neid ise teha. Õiguslik vastutus 
stressitestide tegemise ja neis osalevate pankadega 
kontakteerumise eest on pädevatel järelevalveasu -
tustel  – see jätab EBA -le suure vastutuse ja ohustab 
tema mainet, ilma et tal oleks tegelikku mõjuvõimu 
tulemuste üle.
Euroopa Pangandusjärelevalve vastus 66
EBA suutis nende kitsenduste piires siiski tuvastada 
pangandusturul mitu olulist ja kiireloomulist prob -
leemi, mida käsitles eespool nimetatud mittesidu -
vate õiguslike vahendite kaudu, näiteks vastutus -
tundlik laenuandmine, makseraskustes laenuvõtjate 
kohtlemine, kaebuste lahendamine, börsifondide 
riskijuhtimine, hinnavahelepingute riskid, ühisrahas -
tamine, virtuaalvaluutad jm.
5. soovitus
EBA nõustub soovitusega ja märgib, et ta on praegu 
tulemuslikkuse juhtimise süsteemi rakendamas.
6. soovitus
EBA nõustub soovitusega. EBA arvates ei ole vas -
tastikuse mõistmise memorandumid EBA, EKP ja 
riiklike pädevate asutuste ülesannete ja kohustuste 
täpsustamiseks asjakohased vahendid ning ta leiab, 
et seda saab teha ainult esmaste õigusaktide muut -
mise kaudu.
Nii EKP asjaomased ülesanded järelevalve teosta -
jana kui ka EBA asjaomased ülesanded on selged 
ja täielikult kooskõlas sellega, et EKP on seda rolli 
täites pädev asutus nagu mis tahes muu riiklik 
pädev asutus. Kuivõrd riiklikud pädevad asutused 
osalevad otseselt EBA tegevuses ja on esindatud 
EBA otsuseid tegevas organis  – järelevalvenõuko -
gus –, ei sõlmi EBA nendega vastastikuse mõistmise 
memorandumeid. Kuigi EBA on sõlminud EKP kui 
rahaasutusega vastastikuse mõistmise memoran -
dumi, ei pea EBA asjakohaseks kohelda EKP -d tema 
järelevalverollis teisiti kui muid pädevaid asutusi.4. soovitus
EBA nõustub soovitusega, kuid juhib tähelepanu, et 
EBA tarbijakaitsevolitusi Euroopa Liidu finantssekto -
ris kitsendab hulk piiranguid ja EBA mõju oluliseks 
suurendamiseks valdkonnas on vaja muuta esma -
seid õigusakte.
EBA asutamismäärusega ei antud tema pädevusse 
tarbijakaitse õigusakte. EBA -le ei antud tarbijakait -
sevolitusi ka Euroopa Liidu 2011., 2012. ja 2013. aasta 
direktiividega. Esimene volitus anti EBA -le 
2014. aasta veebruaris vastuvõetud direktiiviga 
kinnisvaraga seotud tarbijakrediidilepingute kohta 
ja see sisaldab ühtset tehnilist standardit.
EBA tarbijakaitsetegevus on seetõttu piirdunud 
omaalgatuslike meetmetega, sest ainsad EBA asu -
tamismäärusega tema käsutusse antud õiguslikud 
vahendid, mida ta saab kasutada omaalgatuslike 
meetmete rakendamiseks finantseerimisasutuste 
ja riiklike pädevate asutuste suhtes, on hoiatused, 
arvamused ja suunised, mis on õiguslikult mittesi -
duvad vahendid. Peale selle on finantseerimisasutu -
sed, kelle suhtes EBA saab meetmeid võtta, üksnes 
krediidiasutused, krediidiasutusest makseteenuse 
pakkujad ja e -raha väljastajad. See ei hõlma kõiki 
tarbijakaitse seisukohast olulisi finantseerimisasu -
tusi, näiteks muid makseteenuse pakkujaid peale 
krediidiasutuste, muid hüpoteeklaenu pakkujaid 
peale pankade ja muid krediidiandjaid peale pan -
kade. Lisaks on üsnagi piiratud ka EBA volitused 
teha õiguslikult siduvaid otsuseid teatud toodete 
või tegevuse keelamise kohta; see on lubatud ainult 
teatud tingimustel (esmaste õigusaktidega ei ole 
EBA -le selleks spetsiaalset volitust antud ja nõu -
kogu ei ole ühtki hädaolukorda välja kuulutanud).
Euroopa Pangandusjärelevalve vastus 67
EBA märgib ka, et määrus (EL) nr 1024/2013 sisal -
dab erisätteid, mille kohaselt tuleb mitteosalevate 
riikide pädevate asutuste ja väärtpaberituru järe -
levalveasutustega sõlmida vastastikuse mõistmise 
memorandumid, kuid ei sisalda sätteid, mis näevad 
ette sellise memorandumi sõlmimise EKP -ga.
EBA märgib, et ühtse järelevalvemehhanismi keh -
testamise tõttu tuleb tugevdada tegevussuhteid 
EKP -ga eelkõige seoses stressitestide korraldamise 
ja ühtse järelevalvekäsiraamatu koostamisega. 
Euroopa järelevalvekäsiraamatuga seoses selgitab 
EBA, et vastavalt tema õiguslikule volitusele on EBA 
käsiraamat Euroopa Liidus kohaldatavate parimate 
järelevalvetavade mittesiduv kogumik. EBA voli -
tused ei võimalda Euroopa Liidus kohaldatavaid 
parimaid järelevalvetavasid maksimaalselt ühtlus -
tada ega pädevate asutuste (nt EKP) käsiraamatuid 
asendada.EBA asutamismääruse artiklis 8 on sätestatud EBA 
põhiülesanded, näiteks kvaliteetsete järeleval -
vestandardite ja -tavade kehtestamine, ning nende 
ülesannete täitmise volitused, näiteks tehniliste 
standardite ning suuniste ja soovituste väljatööta -
mine. Pädevate asutuste roll on sätestatud eel -
kõige valdkonna õigusaktides, millega määratakse 
kindlaks järelevalve ulatus ja volitused. EBA asu -
tamismääruse artikli 4 lõike 2 punkti a on EKP -ga 
seoses määrusega (EL) nr 1022/2013 muudetud, et 
lisada EBA ülesannete ja volituste suhtes pädeva 
asutusena EKP „talle määrusega (EL) nr 1024/2013 
antud ülesannetega seotud küsimustes”. Määruse 
(EL) nr 1022/2013 põhjenduses 12 on sätestatud et 
EBA -l „peaks […] olema võimalik täita oma ülesan -
deid ka EKP suhtes samal viisil nagu teiste pädevate 
asutuste suhtes”. Peale selle täpsustatakse määruse 
(EL) nr 1024/2013 artiklites 3 ja 4 EKP -le antud üles -
annete ulatust ja seda, et need ülesanded ei piira 
EBA pädevust ja ülesandeid, ning et EKP peab, nagu 
iga teine pädev asutus, tegema EBA -ga koostööd ja 
järgima liidu õigust, sealhulgas tehnilisi standardeid 
ja EBA määruse artiklit 16, mis käsitleb suuniseid ja 
soovitusi.

KUST  SAAB  ELi VÄLJAANDEID ?
Tasuta väljaanded :
•  üksikeksemplar id: 
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop .europa.eu);
•  rohkem eksemplar e ning plak atid ja kaardid: 
Euroopa Liidu esindust est (http://ec .europa.eu/r epresen t_et .htm),  
delega tsioonidest väljaspool ELi (http://eeas .europa.eu/delega tions/inde x_et .htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://eur opa.eu/eur opedir ect/inde x_et .htm) 
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne oper aatori, hotelli ja telefonik abiini puhul).
Tasulised väljaanded :
• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop .europa.eu) .
Tasulised tellimused :
•  Euroopa Liidu Väljaannet e Talituse edasimüüja te kaudu  
(http://publica tions .europa.eu/others/agen ts/inde x_et .htm).
QJ-AB-14-009-ET-C  ISSN 1831-0818
Pärast finantskriisi võttis komisjon meetmeid pangandussektori 
stabiliseerimiseks, soovides tugevdada pangandust reguleerivaid 
õigusakte ja järelevalvet ning luues Euroopa Pangandusjärelevalve 
(EBA). Selles valdkonnas kontrollikoja poolt tehtud esimese auditi 
eesmärk oli hinnata, kas komisjon ja EBA olid täitnud rahuldavalt 
oma ülesandeid, mis puudutasid pangandussektori reguleerimis- ja 
järelevalvesüsteemi uue korra loomist, ning uurida, millised auditi 
käigus saadud teadmised võiksid olla kasulikud ühtse 
järelevalvemehhanismi raames tehtava pangandusjärelevalve 
puhul. Kontrollikoja hinnangul olid komisjoni võetud meetmed, sh 
EBA loomine, esimesteks olulisteks sammudeks pärast finantskriisi. 
Uue korra toimimises leiti aga puudusi piiriülese 
pangandusjärelevalve, ELi pankade vastupidavuse hindamise ning 
tarbijakaitse edendamise puhul, mille kohta kontrollikoda teeb ka 
soovitused.
EUROOPA
KONTROLLIKODA