EUROOPA KOMISJON Brüssel,26.10.2017 COM(2017) 632 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE eeskirjade kohta, mille institutsioonide ametisse nimetavad asutused on vastu võtnud personalieeskirjade rakendamiseks



ARUANDE EESMÄRGID Institutsioonid on Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimuste kohaldamisel oma töötajate suhtes sõltumatud. Kaasseadusandjad on personalieeskirjade 2014. aasta reformi raames kehtestanud uued mehhanismid, mis suurendavad vastavust õigusraamistikule ja edendavad tulemuslikku juhtimist. See aruanne on osa neist uutest mehhanismidest. Koos Euroopa Kohtu uue rakenduseeskirjade registriga tagab see aruanne läbipaistvuse ning edendab personalieeskirjade ühtset kohaldamist. Aruandes käsitletakse järgmisi küsimusi: → Personalieeskirjade ühtne kohaldamine 1. jaotises käsitletakse peamist õigusraamistikku. Selles hinnatakse, mil määral võimaldab personalieeskirjade süsteem neis sisalduvate sätete ühtlustatud ja võrdset rakendamist. → Läbipaistvus 2. jaotises kirjeldatakse ammendavalt kõiki ametisse nimetavate asutuste või ametiisikute vastu võetud rakenduseeskirju, andes seega selge ja läbipaistva ülevaate hetkeolukorrast kõikides institutsioonides. → Nõuetele vastavus 3. jaotises hinnatakse, mil määral on institutsioonide tegevus vastavuses Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimustega ette nähtud õigusraamistikuga. → Juhtimine 4. jaotises hinnatakse kehtestatud mehhanisme, mis tagavad tulemusliku juhtimise institutsioonide vahel ja seoses asutustega. → Kokkuvõte 5. jaotises esitatakse kokkuvõtlikult rakenduseeskirjadega seotud hetkeolukorra kohta tehtud tähelepanekud ning pakutakse välja edasised meetmed personalieeskirjade ühtse kohaldamise edendamiseks.



SELETUSKIRI 1. ÕIGUSLIK ALUS

Vastavalt personalieeskirjadele peab komisjon esitama iga kolme aasta järel aruande eeskirjade kohta, mille institutsioonide ametisse nimetavad asutused või ametiisikud on vastu võtnud personalieeskirjade rakendamiseks. Sellise aruande koostamine on osa personalieeskirjade 2014. aasta reformiga kehtestatud laiemast raamistikust. Kõnealuse raamistiku eesmärk on tagada läbipaistvus ja muuta sellised eeskirjad kättesaadavaks Euroopa Liidu kodanikele. See hõlmab ka Euroopa Liidu Kohtu hallatavat registrit, kuhu institutsioonid ja asutused oma eeskirjad edastavad. Selles aruandes esitatakse need eeskirjad esimest korda pärast aruandekohustuse kehtestamist. 2. ARUANDE JAOKS TEABE KOGUMINE Komisjon tutvus aruande koostamiseks Euroopa Liidu Kohtu hallatava registriga. Seejärel kontrollis komisjon registrist saadud eeskirju, et aruanne kajastaks kõiki institutsioonide ja asutuste poolt personalieeskirjade rakendamiseks vastu võetud otsuseid. Selleks võrdles komisjon kõnealuseid eeskirju muude institutsioonide ja asutuste poolt otse komisjonile esitatud eeskirjadega. Teabe kogumine lõpetati 30. aprillil 2017. 3. ARUANDE PÕHIELEMENDID Rakenduseeskirjade kirjeldus Aruandes antakse ülevaade eri liiki eeskirjadest, mille saab vastu võtta kas ametisse nimetav asutus või ametiisik personalieeskirjade täitmiseks või teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutus muude teenistujate teenistustingimuste täitmiseks, ning selgitatakse selliste eeskirjade vastuvõtmise korda. Kvantitatiivne hindamine Komisjon on kokkuleppel asjaomaste institutsioonidega koostanud tabelid, milles kirjeldatakse üksikasjalikult iga kümne asjassepuutuva institutsiooni olukorda ajavahemikul 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2016. Komisjon on nende tabelite põhjal koostanud üldtabeli, mis annab ülevaate kõikide institutsioonide olukorrast. Teises üldtabelis antakse koondülevaade eeskirjadest, mida asutused kohaldasid 31. detsembri 2016. aasta seisuga. Tabelites täpsustatakse valdkonnad, mille kohta asjaomased ametisse nimetavad asutused või ametiisikud või teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutused on vastu võtnud eeskirjad, ja ulatus, milles üksikud asutused või ametiisikud on kasutanud oma eeskirjade kehtestamise õigust. Kvalitatiivne hindamine / nõuetele vastavus Aruandes käsitletakse seda, kuidas ametisse nimetavad asutused või ametiisikud või teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutused on järginud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimustega kehtestatud raamistikku, pöörates eelkõige tähelepanu valdkondadele, mille puhul asutused ei ole (veel) kasutanud oma eeskirjade kehtestamise õigust. Selles tutvustatakse ülevaatlikult Euroopa Liidu Kohtu hallatavas registris sisalduvaid rakenduseeskirju. Juhtimine Kuigi Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad ning liidu muude teenistujate teenistustingimused võimaldavad üksikutes eeskirjades kajastada erinevaid haldustavasid, on nii institutsioonidevahelisel tasandil kui ka seoses asutustega kehtestatud mitmesugused mehhanismid eeskirjade ja tavade ühtlustamiseks. Aruandes käsitletakse neid juhtimismehhanisme, mida kasutatakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimuste ühetaolisemaks kohaldamiseks.

Kõiki neid eeskirju iseloomustab see, et need ei puuduta üldsust. Seetõttu ei avaldata neid Euroopa Liidu Teatajas. Selleks et need eeskirjad oleksid asjaomaste töötajate suhtes kohaldatavad, tuleb töötajaid neist siiski teavitada vastavalt personalieeskirjade artikli 110 lõikele 4. Aruanne hõlmab järgmisi eeskirju. a. Liidu institutsioonide kokkuleppel vastu võetud eeskirjad (règles arrêtées d'un commun accord) Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimustega nähakse teatavate sätete kohaldamiseks ette eeskirjade vastuvõtmine liidu institutsioonide kokkuleppel. See puudutab järgmisi valdkondi. Personalieeskirjad Artikkel 10 Personalieeskirjade komitee liikmete ametissenimetamise kord Artikkel 27 ja II lisa artikkel 2 Ühtse ühiskomitee asutamise kord Artikkel 37 Liidu huvide edendamisega tegelevate organisatsioonide nimekirja koostamine Artikkel 45 Kolmandas keeles töötamise suutlikkus enne esimest ametialast edutamist Artikkel 57 Iga-aastane puhkus Artikkel 61 Riigipühade loetelu Artikkel 72 Ravikindlustus Artikkel 73 Kutsehaiguse- ja tööõnnetuseriski kindlustus Artikkel 76a Pensioni suurendav rahaline abi elusolevale abikaasale, kellel on raske või pikaajaline haigus või kes on puudega VII lisa artikkel 17 Töötasu osa korrapärane ülekandmine erikorras Muude teenistujate teenistustingimused Artikkel 28a Ajutistele töötajatele töötuskindlustushüvitise maksmist käsitleva sätte kohaldamine Personalieeskirjadega ei määrata kindlaks liidu institutsioonide kokkuleppel toimuvat eeskirjade vastuvõtmise protsessi. Institutsioonidevahelises käitumispraktikas on aja jooksul välja kujunenud järgmine eeskirjade vastuvõtmise protsess.

EESKIRJADE INSTITUTSIOONIDE KOKKULEPPEL VASTUVÕTMISE PROTSESS Eeskirja ettepaneku ettevalmistamine institutsioonidevahelise kooskõlastamise teel Ettepaneku vastuvõtmine haldusjuhtide kogus Komisjoni talituste poolne eeskirja kavandi ettevalmistamine Kavandi hindamine personalieeskirjade komitees arvamuse esitamiseks Komisjonipoolne teksti viimistlemine ja edastamine kõikidele institutsioonidele Teksti vastuvõtmine iga institutsiooni ametisse nimetava asutuse või ametiisiku poolt ja edastamine Euroopa Kohtu presidendile Institutsioonidevahelise kokkuleppe kinnitamine Euroopa Kohtu presidendi poolt INSTITUTSIOONIDE KOKKULEPPEL VASTU VÕETUD EESKIRI b. Üldised rakendussätted (dispositions générales d'exécution) Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimustega antakse ametisse nimetavatele asutustele või ametiisikutele ja teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutustele erivolitused asjaomaste üldiste rakendussätete vastuvõtmiseks.

See puudutab järgmisi valdkondi. Personalieeskirjad Artikkel 27 Ametnike kodakondsusega seotud suure tasakaalustamatuse korral võetavad asjakohased meetmed Artikkel 32 Palgaastme määramine töölevõtmisel Artikkel 42a Lapsehoolduspuhkus, üksikvanemad Artikkel 43 Iga-aastane aruanne ametniku pädevuse, tulemuslikkuse ja tööalase käitumise kohta Artikli 45a lõige 5 Tegevusüksuse AST ametniku nimetamine tegevusüksuse AD ametikohale Artikli 72 lõige 1 Ravikulude hüvitamine VII lisa artikli 3 lõige 1 Õppetoetus VII lisa artikli 9 lõige 1 Kolimiskulud VII lisa artikkel 13a Lähetuskulud VIII lisa artikli 11 lõige 2 Pensioni ülekandmine IX lisa artikli 2 lõige 3 Haldusjuurdlused X lisa artikkel 1 Kolmandates riikides töötavad ametnikud X lisa artikkel 3 X lisa erakorraline kohaldamine ametnike suhtes, kes määratakse ajutiselt ametisse peakontorisse Muude teenistujate teenistustingimused Artikli 12 lõige 1 Ajutiste töötajate kodakondsusega seotud suure tasakaalustamatuse korral võetavad asjakohased meetmed Artikli 12 lõige 5 Ajutiste töötajate töölevõtmise kord Artikkel 54 Artikli 2 punktis f osutatud ajutiste töötajate uuele palgaastmele määramine Artikkel 56 Artikli 2 punktis f osutatud ajutiste töötajate töölevõtmine

Artikkel 79 Lepinguliste töötajate kasutamine Artikli 82 lõige 6 Lepinguliste töötajate töölevõtmine Artikkel 86 Lepingulistele töötajatele palgaastme määramine Erinevalt institutsioonide kokkuleppel vastu võetud eeskirjadest määrab üldiste rakendussätete sisu kindlaks iga institutsioon kooskõlas institutsiooni kui tööandja sõltumatuse põhimõttega, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikes 2 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 298. Ühise ravikindlustusskeemi raames ravikulude hüvitamise valdkonnas on komisjon siiski võtnud Euroopa Liidu ametnike ravikindlustuse ühise eeskirja alusel vastu üldised rakendussätted, mida kohaldatakse kõikide institutsioonide ja asutuste töötajate suhtes. Vastavalt personalieeskirjade artikli 110 lõikele 1 ja muude teenistujate teenistustingimuste artikli 141 esimesele lõigule võtab iga institutsiooni pädev asutus või ametiisik üldised rakendussätted vastu pärast nõupidamist personalikomitee ja personalieeskirjade komiteega. ÜLDISTE RAKENDUSSÄTETE VASTUVÕTMISE PROTSESS Üldiste rakendussätete eelnõu ettevalmistamine iga institutsiooni poolt, kes võtab vastu enda üldised rakendussätted (kui üldised rakendussätted on üldiselt kohaldatavad kõikide institutsioonide suhtes või puudutavad kõiki institutsioone: eelnõu ettevalmistamine institutsioonidevahelises komitees või töörühmas) Arutelu haldusjuhtide kogus (ainult siis, kui üldised rakendussätted on üldiselt kohaldatavad kõikide institutsioonide suhtes või puudutavad kõiki institutsioone) Eelnõu hindamine institutsiooni personalikomitees arvamuse esitamiseks Eelnõu hindamine personalieeskirjade komitees arvamuse esitamiseks Institutsioonipoolne teksti viimistlemine

Sätete vastuvõtmine institutsiooni ametisse nimetava asutuse või ametiisiku poolt ÜLDISED RAKENDUSSÄTTED Vastavalt muude teenistujate teenistustingimuste artiklile 142 kohaldatakse teenistustingimustega hõlmatud teenistujate suhtes personalieeskirjade artiklis 110 osutatud üldisi rakendussätteid, kui nende teenistujate suhtes kohaldatakse kõnealuste teenistustingimuste kohaselt personalieeskirju. c. Muud rakenduseeskirjad Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimustega on ette nähtud ka iga institutsiooni ametisse nimetava asutuse või ametiisiku ja teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutuse volitused võtta vastu muud rakenduseeskirjad, täpsustamata vastuvõtmise korda. Ühel juhul (seoses liidu delegatsioonides töötavate komisjoni ametnikega ja Euroopa välisteenistuse ametnikega, kes peavad oma kohustuste raames täitma komisjonilt saadud ülesandeid) on personalieeskirjade artiklis 96 sätestatud komisjoni ja Euroopa välisteenistuse ühisvolitused. Muud rakenduseeskirjad on ette nähtud järgmistes valdkondades. Personalieeskirjad Artikkel 2 Ametisse nimetava asutuse või ametiisiku volituste kindlaksmääramine Artikkel 5 Ametikoha liikide kindlaksmääramine Artikkel 9 Organite (komiteede) koosseis ja töökord Artikkel 22c Rikkumisest teatamine Artikkel 51 Ebapädevust käsitlevad menetlused Artikli 55 lõige 3 Valveaeg Artikli 55 lõige 4 Paindlik tööaja korraldus Artikkel 55b Ametikoha jagamine Artikkel 56 Ületunnitöö Artikkel 96 Liidu delegatsioonides töötavad komisjoni ametnikud ja Euroopa välisteenistuse ametnikud, kes peavad oma kohustuste raames täitma komisjonilt saadud ülesandeid

IVa lisa artikkel 5 Osalise tööajaga töö VII lisa artikli 13 lõike 2 punkt b Kolmandates riikides toimuvaid lähetusi käsitlev skaala IX lisa artikkel 30 Distsiplinaarmenetlus X lisa artikkel 2 Kolmandates riikides töötavate ametnike üleviimine X lisa artikkel 5 Kolmandates riikides töötavate ametnike majutamine X lisa artikkel 10 Elamistingimuste eest makstav toetus X lisa artikkel 23 Kolmandates riikides töötavate ametnike üürikulude hüvitamine XIII lisa artikli 30 lõige 3 Erikohustusi täitvate ametnike määramine ametikohale „üksuse juhataja või samaväärne“ või „nõunik või samaväärne“ enne 31. detsembrit 2015 Muude teenistujate teenistustingimused Artikkel 125 Parlamendiliikme assistendid Juhul kui Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjades ning liidu muude teenistujate teenistustingimustes ei ole sõnaselgelt sätestatud muude rakenduseeskirjade vastuvõtmise võimalust ja kui kohustuslike sätete rakendamiseks on vaja üksikasjalikumaid eeskirju, on institutsioonid sellised eeskirjad vastu võtnud. Nende muude rakenduseeskirjade vastuvõtmise protsess sõltub asjaomase institutsiooni haldustavast. PERSONALIEESKIRJADE ÜHTNE KOHALDAMINE → Institutsioonid on Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimuste kohaldamisel oma töötajate suhtes sõltumatud. Seda sõltumatust kasutatakse personalieeskirjadega ette nähtud õigusraamistikus. → Personalieeskirjadega on ette nähtud erimehhanismid ühise institutsioonidevahelise lähenemisviisi tagamiseks, kui asjaomase valdkonna puhul on selline ühtlustamine vajalik.



2. JAOTIS. KVANTITATIIVNE HINDAMINE

LÄBIPAISTVUS → Millised eeskirjad on vastu võetud ja millistes valdkondades? → Milline on institutsioonides valitsev olukord? → Milline on asutustes valitsev olukord? a. Rakenduseeskirjad institutsioonides Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 13 ja personalieeskirjade artiklitele 1, 1a ja 1b hõlmab käesolev aruanne järgmist kümmet institutsiooni: -Euroopa Parlament (EP), -nõukogu (C), -Euroopa Komisjon (COM), -Euroopa Liidu Kohus (CoJ), -kontrollikoda (CoA), -Euroopa välisteenistus (EEAS), -Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (EMSK), -Regioonide Komitee (RK), -Euroopa Ombudsman (EO) ja -Euroopa Andmekaitseinspektor (EDPS). Käesoleva aruande koostamise tarvis on komisjonile esitanud oma rakenduseeskirjad ka üheksa muud institutsiooni. Komisjon tutvus ühtlasi Euroopa Liidu Kohtu hallatava registriga. Selle teabe põhjal ja kokkuleppel asjaomaste institutsioonidega koostas komisjon tabelid, milles antakse üksikasjalik ülevaade kõnealuse kümne institutsiooni olukorrast:

-institutsioonide kokkuleppel vastuvõetud eeskirjade loetelu (I lisa); -kümme tabelit, mis sisaldavad üldisi rakendussätteid ja muid rakenduseeskirju, mille on vastu võtnud kas iga institutsiooni ametisse nimetav asutus või ametiisik või teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutus (II.1–II.10 lisa); -üldtabel, milles esitatakse kõiki institutsioone hõlmav võrdlev kokkuvõte Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ning liidu muude teenistujate teenistustingimusi rakendavate eeskirjade kohta (III lisa). Tabelites kasutatakse ühtset metoodikat: -neis loetletakse rakenduseeskirjad, mis on olnud (vähemalt osaliselt) jõus aruandega hõlmatud ajavahemikul (alates 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2016); -neis liigitatakse rakenduseeskirjad vastavalt eri valdkondadele, järgides Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimuste ülesehitust; -neis identifitseeritakse rakenduseeskirjad viitenumbri, jõustumiskuupäeva ja vajaduse korral kehtivuse lõppkuupäeva järgi. Kasutati järgmist arvestusmeetodit: -rakenduseeskirju arvestati iga asutuse loetelude põhjal (I ja II.1–II.10 lisa); -iga rakenduseeskirja arvestati üks kord, isegi kui see käsitles mitut valdkonda; -kehtiva eeskirja muutmise eeskirja eraldi ei arvestatud; -kui rakenduseeskiri asendati aruandega hõlmatud ajavahemikul uuega, arvestati ainult ühte rakenduseeskirja. INSTITUTSIOONIDE VASTU VÕETUD RAKENDUSEESKIRJADE ARV Kokkuleppel vastuvõetud eeskirjad Üldised rakendussätted Muud rakenduseeskirjad Otsused kokku EP 10 17 28 55 C 10 15 23 48 COM 10 22 57 89 CoJ 10 11 15 36 CoA 10 10 23 43 EEAS 10 23 38 71 EMSK 10 8 23 41 RK 10 14 25 49 EO 10 15 9 34 EDPS 10 16 11 37 Kokku 100 151 252 503 Need arvud näitavad reguleerimise üksikasjalikkuse erinevust eri institutsioonides. Selle erinevusel on mitmesuguseid põhjusi. Kuna ELi aluslepingutes on sätestatud iga institutsiooni sõltumatus oma ülesannete täitmisel (vt Euroopa Liidu lepingu artikkel 13 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 298), on institutsioonides välja kujunenud erinevad rakenduseeskirjade vastuvõtmise tavad. Teatavad valdkonnad on mõnede institutsioonide jaoks vähem olulised, kuid teistes on nende kohta vastu võetud rakenduseeskirjad. Näiteks võib tuua personalieeskirjade X lisa artikli 1 kolmandas lõigus sätestatud volituse võtta vastu üldised rakendussätted kolmandas riigis töötavate ametnike kohta (mida on kasutanud Euroopa Komisjon ja Euroopa välisteenistus, kuid mitte teised institutsioonid). Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimustega on ette nähtud ka valikulised volitused, mis kehtivad ainult ühe institutsiooni puhul. Näiteks võib tuua personalieeskirjade artikli 72 lõike 1 kolmanda lõigu, milles on sätestatud, et institutsioonide ametisse nimetavad asutused või ametiisikud võivad anda ühele endi hulgast volitused kehtestada ravikulude hüvitamist reguleerivad eeskirjad (need volitused anti kokkuvõttes komisjonile), ja muude teenistujate teenistustingimuste artikli 125 lõike 1, milles antakse Euroopa Parlamendile volitused võtta institutsioonisisese otsusega vastu rakendusmeetmed parlamendiliikme assistente käsitlevate sätete kohaldamiseks. Erinevad õigusloomevõtted annavad mõnikord erineva kvantitatiivse tulemuse. Näiteks võib üks institutsioon reguleerida mitut seotud valdkonda ühe rakenduseeskirjaga, samal ajal kui teine institutsioon võib nende valdkondade kohta vastu võtta mitu eeskirja.

Samamoodi on eri institutsioonides erinev õigusaktide nomenklatuur. Lapsehoolduspuhkust käsitlevate rakenduseeskirjade vallas on näiteks seitse institutsiooni vastu võtnud üldised rakendussätted, kuid kolm institutsiooni on otsustanud selle valdkonna puhul vastu võtta muud rakenduseeskirjad. b. Rakenduseeskirjad asutustes Selle aruandega teavitatakse ka asutuste vastuvõetud rakenduseeskirjadest, mis olid jõus 2016. aasta 31. detsembri seisuga. See puudutab järgmist 48 asutust personalieeskirjade artikli 1a lõike 2 tähenduses: -6 rakendusametit; -34 detsentraliseeritud asutust ja -8 ühisettevõtet. 1. Olukord enne personalieeskirjade 2014. aasta reformi Personalieeskirjade enne 2014. aasta reformi kehtinud redaktsiooni artikli 110 lõikes 1 oli sätestatud, et asutused võtavad personalieeskirjade rakendamiseks vastu vajalikud rakenduseeskirjad pärast nõupidamist asjakohase personalikomiteega ja kokkuleppel komisjoniga. 2. Olukord pärast personalieeskirjade 2014. aasta reformi Personalieeskirjade 2014. aasta reformiga kehtestati uus raamistik personalieeskirjade rakenduseeskirjade vastuvõtmiseks asutustes. Personalieeskirjade artikli 110 lõikega 2 kehtestatud üldpõhimõtte kohaselt kohaldatakse komisjoni vastuvõetud rakenduseeskirju analoogia põhjal ka asutuste suhtes. Selleks teatab komisjon asutustele viivitamata selliste rakenduseeskirjade vastuvõtmisest. Komisjon ei ole teavitanud asutusi oma eeskirjadest, mis jõustusid enne personalieeskirjade 2014. aasta reformi. Analoogia põhimõte kehtib üksnes nende komisjoni rakenduseeskirjade suhtes, millest komisjon on asutustele teatanud. Erandina analoogia põhimõttest võib asutus otsustada pärast nõupidamist oma personalikomiteega ja komisjonilt nõusoleku saamist võtta vastu üksikotsused järgmisel viisil: -jättes teatavad komisjoni eeskirjad kohaldamata (loobumine); -võttes vastu komisjoni eeskirjadest erinevad eeskirjad; -võttes vastu eeskirjad valdkondades, mida komisjoni vastuvõetud eeskirjades ei käsitleta. Komisjon töötas ka välja mehhanismi asutuste teavitamiseks oma horisontaalsest nõusolekust selliste üksikotsuste puhul, ilma et asutus peaks esitama ametliku taotluse (eelnev nõusolek). Komisjon koostas asutustelt saadud teabe põhjal üldtabeli, milles esitatakse asutustes 2016. aasta 31. detsembri seisuga kohaldatud rakenduseeskirjade arvu ja liikide kokkuvõte. See üldtabel on esitatud aruande IV lisas.

Tabeli koostamisel kasutati järgmist metoodikat: -see käsitleb asutuste rakenduseeskirju, mis olid jõus 2016. aasta 31. detsembri seisuga; -selles järgitakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimuste ülesehitust, et oleks lihtsam kindlaks teha eri valdkonnad, milles asutused on vastu võtnud rakenduseeskirjad; -iga valdkonna puhul eristatakse tabelis asutuste kasutatud eri stsenaariume oma eeskirjade vastuvõtmiseks. See tabel näitab eelkõige, kuidas alates 2014. aastast kehtestatud mehhanismid on tegelikult toiminud. ALATES 2014. AASTAST KEHTESTATUD MEHHANISMIDE MÕJU

Komisjoni rakenduseeskirjad, mis võeti vastu pärast 2014. aasta reformi ja millest on asutusi teavitatud Asutuste rakenduseeskirjad, mida kohaldatakse pärast 2014. aasta reformi analoogia põhjal (personalieeskirjade artikli 110 lõige 2) Lahknevused pärast 2014. aastat (oma eeskirjad või komisjoni eeskirjade kohaldamisest loobumine, sh pooleliolevad taotlused) 23 593 201 Komisjoni eelnevad horisontaalsed nõusolekud Asutuste poolt eelneva nõusoleku alusel vastu võetud rakenduseeskirjad 14 284 LÄBIPAISTVUS → Aruandes esitatakse põhjalik ülevaade eri institutsioonide olukorrast. → Aruandes esitatakse ühtset metoodikat kasutades kõik rakenduseeskirjad. See võimaldab võrdluste tegemist institutsioonide vahel ja suurendab seega läbipaistvust. → Aruandes hinnatakse alates 2014. aastast asutustega seoses kehtestatud ühtlustamismehhanismide mõju.



3. JAOTIS. KVALITATIIVNE HINDAMINE / NÕUETELE VASTAVUS NÕUETELE VASTAVUS

→ Kas institutsioonide tegevus on olnud vastavuses Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimuste raamistikuga? → Milline on hetkeolukord seoses Euroopa Kohtu hallatava registriga? a. Vastavus Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimustega Järgmisena uuritakse aruandes, mil määral on vastavalt iga institutsiooni ametisse nimetav asutus või ametiisik ja teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutus kasutanud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimustega antud volitusi rakenduseeskirjade vastuvõtmiseks (näidatud allpool katkendraamiga kastis). Peale selle loetletakse aruandes valdkonnad, milles institutsioonid on vastu võtnud rakenduseeskirjad, kuid mida ei ole Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjades ning liidu muude teenistujate teenistustingimustes sõnaselgelt sätestatud. Personalieeskirjad I jaotis. Üldsätted Artikkel 2. Ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule antud volituste kasutamine Enamik institutsioone on kasutanud volitusi võtta vastu rakenduseeskirjad ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule antud volituste kasutamise kohta. Osa institutsioone on kasutanud võimalust anda need volitused muule institutsioonile või institutsioonidevahelisele organile. Artikli 5 lõige 4. Iga ametikoha liigiga kaasnevate ülesannete ja volituste kindlaksmääramine Enamik institutsioone on kasutanud personalieeskirjadega antud võimalust määrata üksikasjalikumalt kindlaks iga ametikoha liigiga kaasnevad ülesanded ja volitused. Artikli 5 lõige 4, XIII lisa artikli 30 lõige. Erikohustusi täitvate ametnike määramine ametikohale „üksuse juhataja või samaväärne“ või „nõunik või samaväärne“ enne 31. detsembrit 2015 Enamik institutsioone on kehtestanud erandid personalieeskirjade XIII lisa artikli 30 lõikest 2 seoses palgaastmetele AD 9 kuni AD 14 kuuluvate, erikohustusi täitvate ametnike määramisega ametikohale „üksuse juhataja või samaväärne“ või „nõunik või samaväärne“ enne 31. detsembrit 2015. Artikli 9 lõige 2. Organite (komiteede) koosseis ja töökord Osa institutsioone on kasutanud oma volitusi, et kindlaks määrata personalieeskirjade artikli 9 lõikes 1 nimetatud organite koosseis ja töökord. Artikkel 10. Personalieeskirjade komitee liikmete ametissenimetamise kord Kõik institutsioonid on omavahelisel kokkuleppel vastu võtnud eeskirja personalieeskirjade komitee liikmete ametissenimetamise korra kohta, nagu on ette nähtud personalieeskirjade artiklis 10. Osa institutsioone on ka vastu võtnud rakenduseeskirjad järgmistes valdkondades, mida käsitletakse personalieeskirjade I jaotises: puue, sotsiaalmeetmed, tervishoiu- ja ohutusnormid ning üleviimine. II jaotis. Ametnike õigused ja kohustused

Artikkel 22c. Rikkumisest teatamist käsitlevad sise-eeskirjad Kõik institutsioonid on vastu võtnud rikkumisest teatamist käsitlevad sise-eeskirjad, nagu on ette nähtud personalieeskirjade artiklis 22c. Osa institutsioone on ka vastu võtnud rakenduseeskirjad järgmistes valdkondades, mida käsitletakse personalieeskirjade II jaotises: eetilisus ja usaldatavus, ahistamine, teenistuskohustusteväline tegevus, finantsvastutus ja koolitus. III jaotis. Ametnike teenistuskäik Artikkel 27. Ametnike kodakondsusega seotud suure tasakaalustamatuse korral võetavad asjakohased meetmed Artikkel 27 võimaldab igal institutsioonil võtta asjakohaseid meetmeid, kui ametnike kodakondsuse vahel täheldatakse olulist tasakaalustamatust, mis ei ole objektiivsete kriteeriumidega põhjendatud. Kõnealused asjakohased meetmed peavad olema põhjendatud ega tohi kaasa tuua muid töölevõtukriteeriume peale tulemustel põhinevate kriteeriumide. Enne asjakohaste meetmete vastuvõtmist kehtestab ametisse nimetav asutus või ametiisik üldised rakendussätted. Aruande viimistlemise ajal ei olnud ükski institutsioon selliseid rakendussätteid veel vastu võtnud. Artikkel 27, II lisa artikkel 2. Ühtse ühiskomitee asutamise kord Kõik institutsioonid on omavahelisel kokkuleppel vastu võtnud ühtse ühiskomitee asutamise korra, nagu on ette nähtud personalieeskirjade II lisa artiklis 2. Artikkel 32. Palgaastme määramine töölevõtmisel Kõik institutsioonid on vastu võtnud üldised rakendussätted, et võimaldada ametniku töökogemuse arvessevõtmiseks staažilisa kuni 24 kuud, nagu on ette nähtud personalieeskirjade artiklis 32. Artikkel 37. Liidu huvide edendamisega tegelevate organisatsioonide nimekirja koostamine Kõik institutsioonid on omavahelisel kokkuleppel koostanud liidu huvide edendamisega tegelevate organisatsioonide nimekirja, nagu on ette nähtud personalieeskirjade artikli 37 punkti b teises taandes. Artikkel 42a. Lapsehoolduspuhkus, üksikvanemad Kõik institutsioonid on vastu võtnud lapsehoolduspuhkust käsitlevad rakendussätted, sealhulgas üksikvanemate tunnustamise küsimuses, et võimaldada nende lapsehoolduspuhkuse kestust kahekordistada, nagu on ette nähtud personalieeskirjade artikli 42a esimeses lõigus. Artikkel 43. Iga-aastane aruanne ametniku pädevuse, tulemuslikkuse ja tööalase käitumise kohta Kõik institutsioonid on vastu võtnud rakendussätted ametniku pädevust, tulemuslikkust ja tööalast käitumist käsitleva iga-aastase aruande kohta, nagu on ette nähtud personalieeskirjade artikli 43 esimeses lõigus. Artikkel 45. Kolmandas keeles töötamise suutlikkus enne esimest ametialast edutamist Kõik institutsioonid on omavahelisel kokkuleppel vastu võtnud eeskirjad sellise nõude rakendamiseks, mille kohaselt peab ametnik enne esimest ametialast edutamist tõendama kolmandas keeles töötamise suutlikkust, nagu on ette nähtud personalieeskirjade artikli 45 lõikes 2. Artikkel 45a. Tegevusüksuse AST ametniku nimetamine tegevusüksuse AD ametikohale Üheksa institutsiooni on vastu võtnud üldsätted, mis annavad võimaluse nimetada tegevusüksuse AST ametniku tegevusüksuse AD ametikohale, nagu on ette nähtud personalieeskirjade artikli 45a lõikes 5.

Artikkel 51. Ebapädevust käsitlevad menetlused Viis institutsiooni on vastu võtnud institutsioonisisesed sätted ebapädevuse tuvastamiseks, sellega tegelemiseks ja selle lahendamiseks õigel ajal ja sobival viisil, nagu on ette nähtud personalieeskirjade artikli 51 lõikes 1. Osa institutsioone on ka vastu võtnud rakenduseeskirjad järgmistes valdkondades, mida käsitletakse personalieeskirjade III jaotises: kõrgemate ametnike ametissenimetamine, keskastme juhid, lähetus, puhkuse võtmine isiklikel põhjustel, perepuhkus, edutamine, pensionilejäämine ja aunimetus. IV jaotis. Ametnike töötingimused Artikli 55 lõige 3. Valveajakohustus Institutsioonid ei ole kehtestanud üksikasjalikke eeskirju valveajakohustust käsitlevate sätete kohaldamiseks, nagu on ette nähtud personalieeskirjade artikli 55 lõikes 3. Artikli 55 lõige 4. Tööaeg / paindlik tööaja korraldus Kaheksa institutsiooni on kasutusele võtnud paindliku tööaja korralduse, nagu on ette nähtud personalieeskirjade artikli 55 lõikes 4. Artikkel 55a, IVa lisa artikkel 5. Osalise tööajaga töö Kaheksa institutsiooni on kehtestanud üksikasjaliku korra osalise tööajaga tööd käsitlevate sätete kohaldamiseks, nagu on ette nähtud personalieeskirjade IVa lisa artiklis 5. Artikkel 55b. Ametikoha jagamine Üks institutsioon on kehtestanud üksikasjaliku korra ametikoha jagamist käsitleva artikli kohaldamiseks, nagu on ette nähtud personalieeskirjade artikli 55b kolmandas lõigus. Artikkel 56. Ületunnitöö Üheksa institutsiooni on kehtestanud ületunnitöö tegemise lubamise korra, nagu on ette nähtud personalieeskirjade artiklis 56. Artikkel 57. Iga-aastane puhkus Institutsioonid ei ole kehtestanud omavahelisel kokkuleppel eeskirju iga-aastase puhkuse kohta, nagu on ette nähtud personalieeskirjade artiklis 57. Üheksa institutsiooni on võtnud selles valdkonnas vastu oma eeskirjad. Artikkel 61. Riigipühade loetelu Kõik institutsioonid on koostanud omavahelisel kokkuleppel riigipühade loetelu, nagu on ette nähtud personalieeskirjade artiklis 61. Osa institutsioone on ka vastu võtnud rakenduseeskirjad järgmistes valdkondades, mida käsitletakse personalieeskirjade IV jaotises: kaugtöö, rasedus- ja sünnituspuhkus, haiguspuhkus ja põhjendamatu töölt puudumine. V jaotis. Ametnike töötasud ja sotsiaalkindlustushüvitised

Artikkel 62, VII lisa artikkel 17. Töötasu osa ülekandmine Kõik institutsioonid on omavahelisel kokkuleppel kehtestanud eeskirjad, mis käsitlevad ametniku töötasu osa korrapärast ülekandmist erikorras, nagu on ette nähtud personalieeskirjade VII lisa artikli 17 lõikes 1. Artikli 67 lõike 1 punkt c, VII lisa artikkel 3. Õppetoetus Kõik institutsioonid on kehtestanud õppetoetust käsitlevad üldised rakendussätted, nagu on ette nähtud personalieeskirjade VII lisa artikli 3 lõikes 1. Artikkel 71, VII lisa artikkel 9. Kolimiskulud Kõik institutsioonid on vastu võtnud kolimiskulusid käsitlevad üldised rakendussätted või muud rakenduseeskirjad, nagu on ette nähtud personalieeskirjade VII lisa artikli 9 lõike 1 kolmandas lõigus. Artikkel 71, VII lisa artikli 13 lõike 2 punkt b. Kolmandates riikides toimuvaid lähetusi käsitlev skaala Üks institutsioon on kinnitanud väljaspool Euroopa Liidu territooriumi asuvates riikides toimuvaid lähetusi käsitleva skaala ja seda korrigeerinud, nagu on ette nähtud personalieeskirjade VII lisa artikli 13 lõike 2 punktis b. Artikkel 71, VII lisa artikkel 13a. Lähetuskulud Kaheksa institutsiooni on vastu võtnud lähetuskulusid käsitlevad üldised rakendussätted, nagu on ette nähtud personalieeskirjade VII lisa artiklis 13a. Artikkel 72. Ravikindlustus Kõik institutsioonid on omavahelisel kokkuleppel koostanud ravikindlustust käsitlevad eeskirjad, nagu on ette nähtud personalieeskirjade artikli 72 lõike 1 esimeses lõigus. Artikkel 72. Ravikulude hüvitamine Pärast kõikidelt institutsioonidelt volituste saamist vastavalt artikli 72 lõike 1 kolmandale lõigule on komisjon vastu võtnud ravikulude hüvitamist reguleerivad eeskirjad, mida kohaldatakse kõikide institutsioonide suhtes. Artikkel 73. Kutsehaiguse- ja tööõnnetuseriski kindlustus Kõik institutsioonid on omavahelisel kokkuleppel koostanud kutsehaiguse- ja tööõnnetuseriski kindlustust käsitlevad eeskirjad, nagu on ette nähtud personalieeskirjade artikli 73 lõikes 1. Artikkel 76a. Pensioni suurendav rahaline abi elusolevale abikaasale, kellel on raske või pikaajaline haigus või kes on puudega Kõik institutsioonid on omavahelisel kokkuleppel kehtestanud rakenduseeskirjad, mis käsitlevad pensioni suurendava rahalise abi andmist elusolevale abikaasale, kellel on raske või pikaajaline haigus või kes on puudega, nagu on ette nähtud personalieeskirjade artiklis 76a. Artikkel 77, VIII lisa artikkel 11. Pensioni ülekandmine Kaheksa institutsiooni on vastu võtnud üldised rakendussätted, et kindlaks määrata pärast valitsusasutuse või riikliku või rahvusvahelise organisatsiooni teenistusest lahkumist või töötuna olemist või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist liidu teenistusse asuva ametniku endisest teenistusajast tuleneva pensioniõigusliku staaži aastate arv liidu pensioniskeemi raames, nagu on ette nähtud personalieeskirjade VIII lisa artikli 11 lõike 2 teises lõigus.

Osa institutsioone on ka vastu võtnud rakenduseeskirjad järgmistes valdkondades, mida käsitletakse personalieeskirjade V jaotises: peretoetused, eriotsusega määratav majapidamistoetus, ülalpeetava lapsena käsitatavad isikud, iga-aastased sõidukulud, päritolukoht, laenud ja avanss, pensioniõiguste arvutamine ja invaliidsustoetus. VI jaotis. Distsiplinaarmeetmed Artikkel 86, IX lisa artikli 2 lõige 3 ja artikkel 30. Haldusjuurdlused ja distsiplinaarmenetlused Kuus institutsiooni on vastu võtnud haldusjuurdlusi ja distsiplinaarmenetlusi käsitleva rakenduskorra, nagu on ette nähtud personalieeskirjade IX lisa artikli 2 lõikes 3 ja artiklis 30. VII jaotis. Edasikaebamine Üks institutsioon on vastu võtnud rakenduseeskirjad, mis puudutavad edasikaebamist personalieeskirjade artiklite 90 ja 91 tähenduses. VIIIa jaotis. Välisteenistuse suhtes kohaldatavad erisätted Artikkel 96. Liidu delegatsioonides töötavad komisjoni ametnikud ja Euroopa välisteenistuse ametnikud, kes peavad täitma komisjonilt saadud ülesandeid Komisjon ja Euroopa välisteenistus on kokku leppinud üksikasjaliku korra, mis reguleerib liidu delegatsioonides töötavate komisjoni ametnike poolt delegatsiooni juhi käest juhtnööride saamist ja komisjonilt saadud ülesandeid täitvate Euroopa välisteenistuse ametnike poolt komisjoni käest juhtnööride saamist, nagu on ette nähtud personalieeskirjade artiklis 96. VIIIb jaotis. Kolmandates riikides töötavate ametnike suhtes kohaldatavad eri- ja erandsätted Artikkel 101a, X lisa artikkel 1. Kolmandates riikides töötavad ametnikud Komisjon ja Euroopa välisteenistus on vastu võtnud üldised rakendussätted, mida kohaldatakse kolmandates riikides töötavate Euroopa Liidu ametnike suhtes, nagu on ette nähtud personalieeskirjade X lisa artikli 1 kolmandas lõigus. Artikkel 101a, X lisa artikkel 2. Kolmandates riikides töötavate ametnike üleviimine Institutsioonid ei ole kehtestanud üksikasjalikke rakenduseeskirju, mis käsitlevad ametnike üleviimist erimenetluse ehk nn liikuvusmenetluse teel, nagu on ette nähtud personalieeskirjade X lisa artikli 2 teises lõigus. Artikkel 101a, X lisa artikkel 3. X lisa erandlik kohaldamine ametnike suhtes, kes määratakse ajutiselt ametisse peakontorisse Institutsioonid ei ole kehtestanud üldisi rakendussätteid, mis käsitlevad personalieeskirjade X lisa erandlikku kohaldamist ametnike suhtes, kes määratakse ajutiselt ametisse peakontorisse, nagu on ette nähtud personalieeskirjade X lisa artiklis 3. Artikkel 101a, X lisa artikkel 5. Kolmandates riikides töötavate ametnike majutamine Komisjon ja Euroopa välisteenistus on kehtestanud ametnike majutamist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad, nagu on ette nähtud personalieeskirjade X lisa artikli 5 teises lõigus. Artikkel 101a, X lisa artikkel 10. Elamistingimuste eest makstav toetus Komisjon ja Euroopa välisteenistus on vastu võtnud elamistingimuste eest makstavat toetust käsitlevad üksikasjalikud sätted, nagu on ette nähtud personalieeskirjade X lisa artikli 10 lõikes 3.

Artikkel 101a, X lisa artikkel 23. Kolmandates riikides töötavate ametnike üürikulude hüvitamine Komisjon ja Euroopa välisteenistus on kehtestanud ametnikele majutustoetuse maksmist või nende üürikulude hüvitamist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad, nagu on ette nähtud personalieeskirjade X lisa artikli 23 neljandas lõigus. Komisjon ja Euroopa välisteenistus on ka vastu võtnud rakenduseeskirjad järgmistes valdkondades, mida käsitletakse personalieeskirjade VIIIb jaotises ja X lisas: lisapuhkus, vääring ja paranduskoefitsient, kolmandatesse riikidesse ametisse määratud ametnike tasustamine, ajutine majutustoetus ja veokulud, ravikindlustus ja õnnetusjuhtumikindlustus. Muude teenistujate teenistustingimused II jaotis. Ajutised töötajad Artikli 12 lõike 1 kolmas lõik. Ajutiste töötajate kodakondsusega seotud suure tasakaalustamatuse korral võetavad asjakohased meetmed Artikli 12 lõike 1 kolmas lõik võimaldab igal institutsioonil võtta asjakohaseid meetmeid, kui ajutiste töötajate kodakondsuse vahel täheldatakse olulist tasakaalustamatust, mis ei ole objektiivsete kriteeriumidega põhjendatud. Kõnealused asjakohased meetmed peavad olema põhjendatud ega tohi kaasa tuua muid töölevõtukriteeriume peale tulemustel põhinevate kriteeriumide. Enne asjakohaste meetmete vastuvõtmist kehtestab teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutus üldised rakendussätted. Aruande viimistlemise ajal ei olnud ükski institutsioon selliseid rakendussätteid veel vastu võtnud. Artikli 12 lõige 5. Ajutiste töötajate töölevõtmise kord Viis institutsiooni on vastu võtnud ajutiste töötajate töölevõtmise korra rakendussätted, nagu on ette nähtud muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõikes 5. Artikli 28a lõige 10. Ajutistele töötajatele töötuskindlustushüvitise maksmist käsitleva sätte kohaldamine Kõik institutsioonid on ühisel kokkuleppel kehtestanud üksikasjaliku korra ajutistele töötajatele töötuskindlustushüvitise maksmist käsitleva sätte kohaldamiseks, nagu on ette nähtud muude teenistujate teenistustingimuste artikli 28a lõikes 10. Artikkel 54. Ajutiste töötajate uuele palgaastmele määramine (muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punkt f) Enamik asutusi on komisjoni eelneva nõusoleku alusel vastu võtnud üldised rakendussätted nende sätete kohta, mis käsitlevad ajutistele töötajatele (muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punkt f) järgmise kõrgema palgaastme määramist, nagu on ette nähtud muude teenistujate teenistustingimuste artikli 54 teises lõigus. Artikkel 56. Ajutiste töötajate töölevõtmine (muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punkt f) Enamik asutusi on komisjoni eelneva nõusoleku alusel vastu võtnud üldised rakendussätted, mis käsitlevad ajutiste töötajate (muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punkt f) töölevõtmise korda, nagu on ette nähtud muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 56. Osa institutsioone on ka vastu võtnud rakenduseeskirjad järgmistes valdkondades, mida käsitletakse muude teenistujate teenistustingimuste II jaotises: ajutiste töötajate töölevõtmise üldine kord, ajutiste töötajate uuele palgaastmele määramine ja rasedus- ja sünnituspuhkuse hüvitis. IV jaotis. Lepingulised töötajad Artikli 79 lõige 2. Lepinguliste töötajate kasutamine Kõik institutsioonid on vastu võtnud lepingulisi töötajaid käsitlevad üldised rakendussätted, nagu on ette nähtud muude teenistujate teenistustingimuste artikli 79 lõikes 2.

Artikli 82 lõige 6. Lepinguliste töötajate töölevõtmine Kõik institutsioonid on vastu võtnud lepinguliste töötajate töölevõtmise korda käsitlevad üldised rakendussätted, nagu on ette nähtud muude teenistujate teenistustingimuste artikli 82 lõikes 6. Artikli 86 lõige 1. Lepingulistele töötajatele palgaastme määramine Kõik institutsioonid on vastu võtnud lepingulistele töötajatele palgaastme määramist käsitlevad üldised rakendussätted, nagu on ette nähtud muude teenistujate teenistustingimuste artikli 86 lõikes 1. Komisjon on ka vastu võtnud delegatsioonides töötavaid lepingulisi töötajaid käsitlevad rakenduseeskirjad. V jaotis. Kohalikud töötajad Komisjon ja Euroopa välisteenistus on vastu võtnud delegatsioonides töötavaid kohalikke töötajaid käsitlevad rakenduseeskirjad. VI jaotis. Erinõustajad Komisjon on vastu võtnud erinõustajaid käsitlevad rakenduseeskirjad. VII jaotis. Parlamendiliikme assistendid Artikkel 125. Parlamendiliikme assistendid Euroopa Parlament on institutsioonisisese otsusega vastu võtnud rakendusmeetmed parlamendiliikme assistente käsitlevate sätete rakendamiseks, nagu on ette nähtud muude teenistujate teenistustingimuste artikli 125 lõikes 1. b. Euroopa Kohtu hallatav register Alates 2014. aasta veebruarist on kõikide institutsioonide ametisse nimetavate asutuste või ametiisikute ja asutuste vastuvõetud eeskirjade register avalikult kättesaadav riiklike haldusasutuste, ettevõtete ja kodanike suhtlus- ja teabekeskuse (CIRCABC) veebisaidil, millele saab juurdepääsu spetsiaalse Euroopa Komisjoni autentimisteenuse (ECAS) kaudu. Register näeb ette järgmise dokumendi ülesehituse. Pealkiri Kirjeldus 1. Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad ning liidu muude teenistujate teenistustingimused „Need on Euroopa Liidu ametnike suhtes kohaldatavad eeskirjad ja liidu muude teenistujate suhtes kohaldatavad teenistustingimused.“ 2. Üldist laadi eeskirjad „Need on Euroopa Liidu Nõukogu vastuvõetud eeskirjad või Euroopa Komisjoni vastuvõetud delegeeritud õigusaktid, mis käsitlevad personalieeskirjade rakendamist ning mida kohaldatakse liidu institutsioonide ja asutuste töötajate suhtes.“ 3. Ühisel kokkuleppel kehtestatud eeskirjad „Personalieeskirjade teatavates artiklites viidatakse nende rakendamiseks sõnaselgelt eeskirjadele, mis kehtestatakse institutsioonide ühisel kokkuleppel. Need eeskirjad võetakse vastu igas institutsioonis täpselt ühtmoodi ja Euroopa Kohtu president kinnitab lõpuks institutsioonide ühise kokkuleppe.“ 4. Üldised rakendussätted „Kui personalieeskirjades on sõnaselgelt sätestatud, võtab iga institutsioon pärast nõupidamist personalikomiteega ja personalieeskirjade komiteelt arvamuse saamist vastu oma üldsätted personalieeskirjade artiklite rakendamiseks. Kui personalieeskirjade artiklitega nähakse ette rakendussätete vastuvõtmine või kui kohustuslikud sätted ei ole vahetult kohaldamiseks piisavalt sõnaselged, võtavad institutsioonid teatavad tekstid vastu ka üldiste rakendussätetena.“ 5. Muud institutsioonisisesed sätted „Need on tekstid, mille iga institutsioon võtab vastu personalieeskirjade rakendamiseks, kuid mis ei ole ühisel kokkuleppel kehtestatavad eeskirjad ega üldised rakendussätted.“ Aruandes käsitletakse registri nimetuste 3–5 all loetletud eeskirju. Nende eeskirjade puhul selgub registrist, et institutsioonid on suurel määral täitnud oma kohustuse esitada registrile oma rakenduseeskirjad. Registri nimetuste 4 ja 5 kohta tuleb märkida, et registri sisu ei ole identne käesoleva aruande sisuga.

Lahknevus tuleneb eelkõige ühise metoodika puudumisest registrile rakenduseeskirjade esitamisel, mille tulemusena võib kasutatud meetod erineda käesolevas aruandes järgitud meetodist. Näiteks on osa institutsioone esitanud teatavad eeskirjad registrile nimetuse „üldised rakendussätted“ all, kuid selles aruandes on need eeskirjad liigitatud muudeks rakenduseeskirjadeks. Mõned institutsioonid on esitanud kehtivaid eeskirju muutvad eeskirjad registrile eraldi eeskirjana, kuid käesolevas aruandes ei peeta neid eraldi eeskirjadeks. Register sisaldab ka rakenduseeskirju, mis ei olnud aruandega hõlmatud ajavahemikul enam kohaldatavad ja mida ei ole aruandes seetõttu nimetatud. Erinevus tuleneb ka asjaolust, et mõned eeskirjad (enamasti need, mis kuuluvad „muude rakenduseeskirjade“ hulka) on registrile (veel) esitamata. Mis puutub asutustesse, siis oli käesoleva aruande viimistlemise ajal käimas registri struktuuri ümberkujundamine, et võtta arvesse nende konkreetset olukorda. Ühtlasi tehti jõupingutusi, et ühtlustada eri asutuste rakenduseeskirjade esitlemist, pidades eelkõige silmas komisjoni eelneva nõusoleku alusel vastu võetud rakenduseeskirju (vt punkt 4b allpool), aga ka personalieeskirjade rakendamiseks vastu võetud üksikotsuseid. NÕUETELE VASTAVUS → Institutsioonide tegevus on suurel määral vastavuses Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimuste raamistikuga. → Käesolevas aruandes ei osutata ühelegi süsteemsele või muidu murettekitavale probleemile. Eelkõige on institutsioonid järginud personalieeskirjades 2014. aasta reformiga tehtud muudatusi rakenduseeskirjade valdkonnas. → Aruanne võimaldab kindlaks teha need – kuigi piiratud – valdkonnad, kus institutsioonid on kohustusliku raamistiku kohaldamisel maha jäänud. → Euroopa Kohtu hallatav register on loodud ja toimib.



4. JAOTIS. JUHTIMINE JUHTIMINE → Millised mehhanismid on kehtestatud tagamaks, et institutsioonid ühtlustavad ELi töötajate ebavõrdse kohtlemise vältimiseks võimaluse korral oma tavad? → Millised juhtimismehhanismid on asutustes kehtestatud? a. Eeskirjade ja tavade ühtlustamine institutsioonides

1. Haldusjuhtide kogu roll Euroopa institutsioonid on alates asutamisest teinud institutsioonidevahelisel tasandil koostööd. Algselt kohtusid institutsioonide presidendid presidentide komisjoni (Commission des presidents) raames. Alates 1958. aastast on haldusjuhid kohtunud haldusjuhtide kogu raames (Collège des Chefs d'administration – CCA). Haldusjuhtide kogu õiguslik alus on sätestatud personalieeskirjade artikli 110 lõikes 5, mille kohaselt peavad „[i]nstitutsioonide haldusüksused ja ametid [...] omavahel regulaarselt nõu käesolevate personalieeskirjade kohaldamise üle. Ametid osalevad kõnealustel nõupidamistel ühise esindusega nendevahelisel kokkuleppel kindlaksmääratud eeskirjade kohaselt.“ Kogu koosneb Euroopa Liidu institutsioonide haldusjuhtidest (peadirektorid ning haldus- ja/või inimressursside osakondade juhatajad) ja nende määratud asutuste esindajatest. Kõikidel koosolekutel osaleb Euroopa Komisjoni õigustalituse nõunik. Pikaajalise tava kohaselt ja haldusjuhtide kokkuleppel on kogu eesistujaks Euroopa Liidu Kohtu kohtusekretär. Iga haldusjuht saab nõuda teatava küsimuse lisamist päevakorda kas otsuse tegemiseks, arutamiseks või teavitamiseks. Kui haldusjuhid lepivad arutelu tulemusena kokku haldustava ühetaolises kohaldamises, võtab iga haldusjuht vastu institutsioonisisesed juhised või teeb pädevale haldusasutusele ettepaneku võtta vastu otsus. Kui küsimus puudutab Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade või liidu muude teenistujate teenistustingimuste teatavate sätete ühtset tõlgendamist, avaldatakse kogu vastuvõetud otsused haldusjuhtide järeldustena (Conclusions des Chefs d'administration). Iga institutsioon võtab seejärel nende järelduste kohaldamiseks vastu institutsioonisisesed juhised. Kogu abistavad tema töös mitu ettevalmistuskomiteed. Nad võivad teha ka ettepaneku küsimuste päevakorda võtmiseks. Personalieeskirjade rakendamist puudutavates küsimustes teeb ettevalmistusi seadusjärgsete küsimustega tegelev ettevalmistuskomitee (Comité de préparation pour les questions statutaires – CPQS). HALDUSJUHTIDE JÄRELDUSTE VASTUVÕTMISE PROTSESS Ettevalmistuskomiteepoolne järelduse ettepaneku ettevalmistamine Järelduse ettepaneku heakskiitmine haldusjuhtide kogus Järelduse esialgse teksti viimistlemine ja sellele numbri andmine kogu sekretariaadi poolt Järelduse esitamine personalieeskirjade komiteele märkuste tegemiseks Personalieeskirjade komitee tähelepanekute esitamine selle kaasesimehe poolt kogu koosolekul Järelduse lõpliku teksti heakskiitmine haldusjuhtide kogus

JÄRELDUS Asjaomast järeldust üle võtva institutsioonisisese juhise vastuvõtmine iga institutsiooni ametisse nimetava asutuse või ametiisiku poolt Pikaajalise tava kohaselt põhineb haldusjuhtide kogu otsustusprotsess konsensusel. See tähendab, et järelduse väljatöötamiseks peavad kõik haldusjuhid püüdma jõuda ühisele seisukohale. Võttes arvesse oma koostöökohustust, mis on sätestatud personalieeskirjade artikli 110 lõikes 5, ja järgides pikaajalist tava, püüdlevad haldusjuhid oma aruteludes selle poole, et kõikides institutsioonides oleksid ühtlustatud eeskirjad ja tavad. 2. Personalieeskirjade komitee roll Vastavalt personalieeskirjade artikli 10 esimesele lõigule koosneb personalieeskirjade komitee (Comité du statut) liidu institutsioonide esindajatest ja samast arvust nende personalikomiteede esindajatest. Asutused on ühiselt esindatud. Vastavalt Euroopa Liidu institutsioonide ametisse nimetavate asutuste või ametiisikute kokkuleppel personalieeskirjade komitee koosseisu kohta vastu võetud eeskirjade artiklile 1 koosneb see komitee 22 liikmest: üks liige igast kümnest institutsioonist, üks asutuste määratud liige, üks iga kümne institutsiooni personalikomitee määratud liige ja üks asutuste personalikomitee määratud liige. Personalieeskirjade komiteega peetakse nõu enne institutsioonide kokkuleppel vastuvõetavate eeskirjade, üldiste rakendussätete ja haldusjuhtide järelduste vastuvõtmist. Institutsioon võib komiteega nõu pidada ka enne muude rakenduseeskirjade vastuvõtmist. Personalieeskirjade komitee otsustusprotsess põhineb kvalifitseeritud häälteenamusel, nagu on sätestatud Euroopa Liidu institutsioonide ametisse nimetavate asutuste või ametiisikute kokkuleppel personalieeskirjade komitee koosseisu kohta vastu võetud eeskirjade artiklis 2. b. Eeskirjade ja tavade ühtlustamine asutustes Asutuste rakenduseeskirjade puhul on ühtlustatud lähenemisviisi kasutamise peamiseks stiimuliks personalieeskirjade artikli 110 lõikes 2 sätestatud põhimõte, mille kohaselt kohaldatakse komisjoni vastuvõetud rakenduseeskirju analoogia põhjal ka asutuste suhtes. Kui asutus kavatseb vastu võtta üksikotsuse väljaspool seda raamistikku, peab ta taotlema selleks komisjoni nõusolekut. Komisjon on lihtsuse, haldustõhususe ning asutuste eeskirjade ja tavade ühtlustamise huvides välja töötanud mehhanismi eelneva nõusoleku andmiseks, tingimusel et asjaomane asutus järgib komisjoni ettepandud ühtset vormi. Nagu nähtub IV lisast, on eelnevaid nõusolekuid kasutatud järgmistes valdkondades: personalikomitee loomine, ahistamine, puhkuse võtmine isiklikel põhjustel, iga-aastane aruanne/hinnang, edutamine, tööaeg, muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punktis f osutatud ajutiste töötajate töölevõtmine ja nende uuele palgaastmele määramine, mittealaliste töötajate kasutamise maksimaalne kestus, lepinguliste töötajate hindamine ja nende uuele palgaastmele määramine. JUHTIMINE → Institutsioonide juhtimine toimub vastavalt pikaajalisele haldustavale. → Asutuste juhtimise tagab alates 2014. aasta reformist komisjon. Kõige olulisem stiimul on komisjoni eeskirjade kohaldamine analoogia põhjal ka asutuste suhtes. → Teine oluline stiimul on komisjoni väljatöötatud tava, mille kohaselt tuleb asutustel erandi tegemiseks nõusoleku saamiseks kasutada ühtlustatud tüüpotsuseid. Nende eelnevate nõusolekute abil välditakse üksikute erandite levimist asutustes.

5. JAOTIS. KOKKUVÕTE Selles aruandes antakse ülevaade ajavahemikul 2014–2016 kehtinud eeskirjadest, mis võeti institutsioonides vastu Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimuste täitmiseks. Ülevaates esitatud peamised tähelepanekud: 1.institutsioonid on kasutanud laialdaselt oma volitusi võtta vastu eeskirjad Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimuste täitmiseks; 2.üksikute institutsioonide ametisse nimetavad asutused või ametiisikud on kasutanud neid volitusi erineval määral. See erinevus kajastab erinevaid haldustavasid ja iga institutsiooni kui tööandja sõltumatuse põhimõtet, mida tunnustatakse ELi õiguses; 3.institutsioonide ametisse nimetavad asutused või ametiisikud on rakenduseeskirjade vastuvõtmisel järginud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimustega ette nähtud õigusraamistikku; 4.Euroopa Liidu Kohus on loonud rakenduseeskirjade registri, nagu on alates 2014. aasta veebruarist ette nähtud personalieeskirjade artikli 110 lõikes 6. See register on avalik ja institutsioonid ajakohastavad seda pidevalt; 5.kasutusele on võetud mitmesugused mehhanismid, mis tagavad Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimuste ühetaolise rakendamise institutsioonides ja asutustes, nagu: ·liidu institutsioonide kokkuleppel vastu võetud eeskirjade kasutamine; ·institutsioonide võimalus anda ühele institutsioonile volitused võtta vastu üldised rakendussätted, mida kohaldatakse nende kõigi suhtes; ·kohustuslik nõupidamine personalieeskirjade komiteega enne üldiste rakendussätete vastuvõtmist; ·institutsioonide haldusüksuste ja asutuste vaheline regulaarne nõupidamine vastavalt personalieeskirjade artikli 110 lõikele 5 ja ·asutuste suhtes kohaldatavad erimehhanismid (komisjoni eeskirjade kohaldamine analoogia põhjal, eelnevad horisontaalsed nõusolekud).

KOKKUVÕTE → Personalieeskirjade ühtne kohaldamine Institutsioonid on Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimuste kohaldamisel oma töötajate suhtes sõltumatud. Seda sõltumatust kasutatakse personalieeskirjadega ette nähtud õigusraamistikus. Personalieeskirjadega on ette nähtud erimehhanismid ühise institutsioonidevahelise lähenemisviisi tagamiseks, kui asjaomase valdkonna puhul on selline ühtlustamine vajalik. → Läbipaistvus Aruandes esitatakse põhjalik ülevaade eri institutsioonide olukorrast. Selles esitatakse ühtse metoodika abil kõik rakenduseeskirjad. See võimaldab võrdluste tegemist institutsioonide vahel ja suurendab seega läbipaistvust. Asutuste puhul antakse aruandes koondülevaade ja analüüsitakse alates 2014. aastast kehtestatud ühtlustamismehhanismide mõju. → Nõuetele vastavus Institutsioonide tegevus on suurel määral vastavuses Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimuste raamistikuga. Aruandes ei osutata ühelegi süsteemsele või muidu murettekitavale probleemile. Eelkõige on institutsioonid järginud personalieeskirjades 2014. aasta reformiga tehtud muudatusi rakenduseeskirjade valdkonnas. Aruanne võimaldab kindlaks teha need – kuigi piiratud – valdkonnad, kus institutsioonid on kohustusliku raamistiku kohaldamisel maha jäänud. Euroopa Kohtu hallatav register on loodud ja toimib. → Juhtimine Juhtimine toimub institutsioonides vastavalt pikaajalisele haldustavale. Seoses personalieeskirjade kohaselt vastu võetud rakendusmeetmetega tugevdas 2014. aasta reform komisjonipoolset asutuste juhtimist. Kõige olulisem stiimul on komisjoni eeskirjade kohaldamine analoogia põhjal ka asutuste suhtes Teine oluline stiimul on komisjoni väljatöötatud tava, mille kohaselt peab asutus erandi tegemiseks nõusoleku saamiseks kasutama ühtlustatud tüüpotsuseid. Nende eelnevate nõusolekute abil välditakse üksikute erandite levimist asutustes. VÄLJAVAATED Institutsioonid saavad käesolevas aruandes kindlaks tehtud nõuetele mittevastavate valdkondadega juba tegeleda. Tuleks uurida, kuidas saaks tõhusama institutsioonidevahelise koostööga veelgi edendada ELi töötajate võrdset kohtlemist kooskõlas personalieeskirjadega.