ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Komisjoni aruanne nõukogule Malaisiast ja Taiwanist pärit polüesterstaapelkiu importi käsitlev dumpinguvastane menetlus /* KOM/2007/0272 lõplik */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 23.5.2007 KOM(2007)272 lõplik KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE Malaisiast ja Taiwanist pärit polüesterstaapelkiu importi käsitlev dumpinguvastane menetlus KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE Malaisiast ja Taiwanist pärit polüesterstaapelkiu importi käsitlev dumpinguvastane menetlus Käesolev aruanne on koostatud vastavalt nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) artikli 9 lõikele 2 (EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1). Kõnealuse määruse artiklis 9 on sätestatud: „Lõpetamine ilma meetmeid võtmata; lõplike tollimaksude kehtestamine 1. Kui kaebus võetakse tagasi, võib menetluse lõpetada, kui see ei ole vastuolus ühenduse huvidega. 2. Kui konsulteerimise tulemusena selgub, et kaitsemeetmeid ei ole vaja võtta, ning nõuandekomitee ei ole esitanud vastuväiteid, siis uurimine või menetlus lõpetatakse. Kõikidel muudel juhtudel esitab komisjon viivitamata nõukogule aruande konsultatsioonide tulemuste kohta koos ettepanekuga menetlus lõpetada . Menetlus loetakse lõpetatuks, kui nõukogu ei ole ühe kuu jooksul kvalifitseeritud häälteenamusega otsustanud teisiti.“ (rõhk lisatud). Pärast menetluse lõpetamise ettepaneku üle peetud konsultatsioone esitas nõuandekomitee vastuväited. Ettepanek menetluse lõpetamise kohta ja konsultatsioonide üksikasjad on esitatud lisades. Lisad: 3. Kokkuvõte nõuandekomitee kohtumise ajal ja selle järel esitatud arvamustest (ainult inglise keeles, salastatud ( EU restricted ). 4. Komisjoni määruse eelnõu kõnealuse menetluse lõpetamise põhjuste kohta (kõikides keeltes).
Komisjoni teatis nõukogule Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate pensioniskeemi sissemaksete määra kohta {SEK(2007) 1466} /* KOM/2007/0684 lõplik */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 6.11.2007 KOM(2007) 684 lõplik KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate pensioniskeemi sissemaksete määra kohta {SEK(2007) 1466} KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate pensioniskeemi sissemaksete määra kohta Personalieeskirjade artikli 83a kohaselt esitab komisjon igal aastal nõukogule pensioniskeemi kindlustusmatemaatilise hinnangu ajakohastatud versiooni kooskõlas XII lisa artikli 1 lõikega 2. Kui praegu kohaldatava sissemaksete määra ja kindlustusmatemaatilise tasakaalu säilitamiseks vajaliku määra vahel on vähemalt 0,25punktiline vahe, kaalub nõukogu, kas seda määra tuleks korrigeerida. Euroopa Ühenduste Statistikaamet on personalieeskirjade XII lisa artikli 13 kohaselt esitanud aruande, milles määratakse kindlaks, et pensioniskeemi kindlustusmatemaatilise tasakaalu tagamiseks vajalik sissemaksete määr on 10,3%. Praegu kohaldatav sissemaksete määr on 10,25%, mis tähendab, et vahe on 0,05%, mis jääb allapoole artiklis 83a kindlaksmääratud künnist. Sellest tulenevalt ei esita komisjon käesoleva aasta kohta ettepanekut Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate pensioniskeemi sissemaksete määra kohandada.
[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 18.2.2008 KOM(2008) 96 lõplik KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit polüvinüülalkoholide (PVA) importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit polüvinüülalkoholide (PVA) importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Käesolev aruanne on koostatud vastavalt nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) artikli 9 lõikele 2 (EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1). Määrust on viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17). Kõnealuse määruse artiklis 9 on sätestatud: „Lõpetamine ilma meetmeid võtmata; lõplike tollimaksude kehtestamine 1. Kui kaebus võetakse tagasi, võib menetluse lõpetada, kui see ei ole vastuolus ühenduse huvidega. 2. Kui konsulteerimise tulemusena selgub, et kaitsemeetmeid ei ole vaja võtta, ning nõuandekomitee ei ole esitanud vastuväiteid, siis uurimine või menetlus lõpetatakse. Kõikidel muudel juhtudel esitab komisjon viivitamata nõukogule aruande konsultatsioonide tulemuste kohta koos ettepanekuga menetlus lõpetada. Menetlus loetakse lõpetatuks, kui nõukogu ei ole ühe kuu jooksul kvalifitseeritud häälteenamusega otsustanud teisiti.” (rõhuasetus lisatud) . Pärast menetluse lõpetamise ettepaneku üle peetud konsultatsioone esitas nõuandekomitee vastuväited. Ettepanek menetluse lõpetamise kohta ja konsultatsioonide üksikasjad on esitatud lisades. Lisad: 3. Kokkuvõte nõuandekomitee kohtumise ajal ja selle järel esitatud arvamustest (inglise keeles). 4. Komisjoni otsuse eelnõu kõnealuse menetluse lõpetamise põhjuste kohta.
[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 7.5.2008

KOM(2008) 239 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta Eduaruanne (juuli kuni detsember 2007) (SEK(2008) 552)

1. SISSEJUHATUS

Käesolevas eduaruandes kirjeldatakse komisjoni tööd seoses teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamisega 2007. aasta teisel poolaastal. Eduaruanne esitatakse nõukogule ja Euroopa Parlamendile vastavalt 6. detsembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2424/2001 (teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta) artiklile 6.

2. PEAMISED SAAVUTUSED KÕNEALUSEL AJAVAHEMIKUL

2.1. Võrgu paigaldamine ja katsetamine

SIS II projekt hõlmab sellise laivõrgu paigaldamist, mis vastab kättesaadavusele, turvalisusele, geograafilisele hõlmatusele ja teenuse tasemele esitatud nõuetele ning mis võimaldab kõigil riiklikel süsteemidel suhelda kesksüsteemidega. Alates novembrist 2007 on kõik liikmesriigid oma põhisüsteemi ja suure hulga varusüsteeme ühendanud s-Testa võrku.

2.2. SIS II kesksüsteem

Katsetatud on süsteemilahendust, et kontrollida põhiasukohtades asuva SIS II kesksüsteemi vastavust tehnilistele nõuetele.

2.3. Ettevalmistused migreerumiseks ja integreerumiseks

2006. aastal valmistati koostöös liikmesriikide ekspertidega ette kava süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II migreerumiseks. Projekti SISone4All lõpuleviimisega suurenes süsteemis osalevate liikmesriikide arv, mis muutis migreerumise juhtimise keerulisemaks. SIS II komitee raames on loodud migreerumise töörühm, keda on volitatud tegema konkreetseid ettepanekuid ühtse üldstrateegia ja kõrgetasemelise kava kohta (sealhulgas riskianalüüs ja situatsiooniplaan) õigeaegsete ettevalmistuste ja süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II migreerumise elluviimiseks.

3. KOKKUVÕTE

SIS II kesksüsteemi katsetuste esimene etapp, mis hõlmab süsteemi katsetamist ilma liikmesriikideta, on viidud lõpule. Liikmesriigid on alustanud oma riiklike süsteemide katsetamist. Hoolimata algsetest raskustest, mis vähendasid projekti üldises ajakavas arvestatud varu, on praegu stabiilne võrk liikmesriikide süsteemide ja kahes asukohas asuva SIS II kesksüsteemi vahel olemas. Siiski on projektis viimase kuue kuu jooksul tekkinud mõningaid tagasilööke: SIS II regulatiivkomitee negatiivne arvamus katsetusi käsitleva komisjoni otsuse eelnõu kohta, migreerumisega seonduvad küsimused ning üldkatsetuste kestus. Nimetatud küsimuste üle peetavate arutelude tulemusest sõltub see, millises ulatuses üldkava muudetakse.
2009. aasta üldeelarve esialgne paranduseelarve projekt nr 5 - Kulude eelarvestus jagude kaupa - III jagu : Komisjon /* KOM/2009/0177 lõplik */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 15.4.2009 KOM(2009) 177 lõplik 2009. AASTA ÜLDEELARVE ESIALGNE PARANDUSEELARVE PROJEKT NR 5 KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA III jagu – Komisjon 2009. AASTA ÜLDEELARVEESIALGNE PARANDUSEELARVE PROJEKT NR 5 KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPAIII jagu – Komisjon Võttes arvesse: - Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 272, - Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 177, - nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust,[1] eelkõige selle artiklit 37, esitab Euroopa Komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele 2009. aasta eelarve esialgse paranduseelarve projekti nr 5. TULUDE KOONDARVESTUSSE TEHTAVAD MUUDATUSED Tulude koondarvestuse muudatused edastatakse eraldi SEI-BUD süsteemi kaudu. Teadmiseks on lisatud tulude koondarvestuse muudatuste ingliskeelne versioon, mis moodustab eelarve lisa. SELETUSKIRI Käesoleva esialgse paranduseelarve projekti nr 5/2009 eesmärk on kanda eelarvesse 2008. aasta eelarve täitmise käigus tekkinud ülejääk. Projekt on vastavalt Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse[2] artikli 15 lõikele 3 mõeldud üksnes ülejäägi kandmiseks eelarvesse ja tuleb esitada 15 päeva jooksul pärast esialgse raamatupidamisaruande esitamist, mis toimus 31. märtsil 2009. 1. 2008. aasta eelarve täitmisel tekkinud 1 796 151 821 euro suurune ülejääk (arvestamata EFTA-EMP osamaksusid) kantakse 2009. aasta eelarvesse. Ülejääk jaguneb järgmiselt: 2008 | EFTA-EMP | Euroopa ühendused | Kokku | Eelarveaasta tulud | 199 139 557,00 | 121 385 242 727,55 | 121 584 382 284,55 | Aruandeaasta assigneeringutest tehtud maksed | -183 598 206,59 | -115 366 374 174,96 | -115 549 972 381,55 | Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud | 0,00 | -3 912 336 487,46 | -3 912 336 487,46 | Eelarveaastast N-1 üle kantud EFTA assigneeringud | -2 324 641,86 | 0,00 | -2 324 641,86 | Eelarveaastast N-1 üle kantud kasutamata assigneeringute tühistamine | 564 626,36 | 187 331 191,58 | 187 895 817,94 | Aastased vahetuskursi erinevused | 0,00 | -497 711 435,90 | -497 711 435,90 | 2008. aasta eelarve täitmise tulemus | 13 781 334,91 | 1 796 151 820,81 | 1 809 933 155,72 | 2. Ülejäägi kandmine eelarvesse vähendab vastavalt osamaksude üldsummat, mida liikmesriigid maksavad ELi eelarve rahastamiseks. Seda liikmesriikide osamaksete üldist vähenemist mõjutab ka omavahendite (traditsiooniliste omavahendite, käibemaksu- ja kogurahvatulu põhiste omavahendite) ajakohastatud prognoos, kaasa arvatud Ühendkuningriigile võimaldatava korrigeerimise ajakohastatud summa. Juunis esitab komisjon eraldi esialgses paranduseelarve projektis ajakohastatud prognoosid, mis eeldatavalt muudavad liikmesriikide osamaksusid veelgi. [1] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. [2] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.
[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 20.5.2009

KOM(2009) 249 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

seoses Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni protokolli ja Kyoto protokolli muudatuse üle peetavate läbirääkimistega

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

seoses Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni protokolli ja Kyoto protokolli muudatuse üle peetavate läbirääkimistega

Läbirääkimised tulevase rahvusvahelise kliimapoliitika üle jätkuvad ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) ja Kyoto protokolli raames kahes paralleelses töörühmas: konventsiooni pikaajalise koostöö ajutises töörühmas (AWG-LCA) ning Kyoto protokolli I lisa osaliste täiendavate kohustuste ajutises töörühmas (AWG-KP).

Ühendus ja liikmesriigid on kohustatud jõudma 2009. aasta detsembris Kopenhaagenis ülemaailmse ja ulatusliku kliimakokkuleppeni. Sellise kokkuleppe õiguslikud vormid võivad olla erinevad. Näiteks, see võib olla Kyoto protokolli ulatuslik muudatus või UNFCCCi uus protokoll. Võimalik on ka õiguslikult siduvate ja mittesiduvate vahendite kombinatsioon.

Õiguslikult siduva kokkuleppe vastuvõtmiseks Kopenhaagenis tuleb täita menetlusnõudeid. Osaline peab esitama kavandavate protokollide või muudatuste tekstid vähemalt kuus kuud enne Kopenhaageni istungit (kuue kuu reegel).

Suur hulk osaliste seisukohti jõudis aprilli lõpuks UNFCCCi sekretariaati. Neist üks - Jaapani uue protokolli ettepanek UNFCCCile - täidab UNFCCCi kuue kuu reeglit. Seega on võimalik Kopenhaagenis vastu võtta konventsiooni uus protokoll. Kyoto protokolli raames ei ole seni muid ametlikke ettepanekuid saadetud. Teiste osaliste asjakohaste ettepanekute puudumisel ning selleks et kõnealuse protokolli ulatusliku muudatuse vastuvõtmine oleks võimalik, teeb komisjon ettepaneku, et eelseisval AWGKP 8. istungil (1–12 juuni 2009):

1. peaksid ühendus ja liikmesriigid esitama Kyoto protokolli ulatusliku muudatuse selle vastuvõtmiseks COP 15-l Kopenhaagenis kooskõlas Kyoto protokolli artikliga 20;

2. võib esitatud muudatuse sisuks olla AWGKP eesistuja esitatud viimaste läbirääkimistekstide ning ühenduse ja liikmesriikide poolt UNFCCCi sekretariaadile saadetud viimaste ettepanekute kombinatsioon;

3. kinnitavad ühendus ja liikmesriigid, et ettepanek on tehtud menetlusnõuete täitmiseks uue protokolli ja muudatuse vastuvõtmiseks COP 15-l, ilma et see piiraks läbirääkimistel nende lõplikku seisukohta.

Ühendus ja liikmesriigid peaksid COP 15-l tegema tihedat koostööd ja tagama ettevalmistavatel kohtumistel, et iga COP 15-l vastuvõetav õiguslik vahend täidab eesmärke, mis seati nõukogu 3. märtsil 2009 vastu võetud järeldustega ja edasiste COP 15-l vastu võetud järeldustega.
ET

EUROOPA KOMISJON

Brüssel 2.12.2009

KOM(2009)665 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele

1.Pärast Lissaboni lepingu jõustumist 1. detsembril 2009 peavad Euroopa Parlament ja nõukogu avaldama arvamust selliste aluslepingutel põhinevate ja enne kõnealust kuupäeva esitatud komisjoni ettepanekute kohta, mis on seadusandliku või mitteseadusandliku menetluse eri etappides.

Lissaboni lepingu jõustumisel on kõnealustele menetluses olevatele ettepanekutele mitmesugune mõju:

(1)Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklid, mis on kõikide kõnealustel lepingutel põhinevate ettepanekute õiguslikuks aluseks või õiguslikeks alusteks, nummerdatakse ümber. Lissaboni lepingu artikli 5 kohaselt toimub lepingu artiklite ümbernummerdamine automaatselt kooskõlas kõnealuse lepingu lisas toodud vastavustabelitega.



Pärast Lissaboni lepingu jõustumist koostatud dokumentides peavad kõik institutsioonid kohaldama uut numeratsiooni.

(2)Teatava arvu menetluses olevate ettepanekute puhul muutub otsustamismenetlus. Eelkõige näeb Lissaboni leping ette „kaasotsustamismenetluse” (edaspidi „seadusandlik tavamenetlus”) laiendamise teatavale arvule uutele juhtudele ja uue heakskiitmismenetluse kohaldamise, eriti rahvusvaheliste lepingute sõlmimise puhul.



Uusi menetlusi tuleb kohaldada alates Lissaboni lepingu jõustumisest.

(3)Suhteliselt väheste ettepanekute puhul toovad Lissaboni lepingus sisalduvad muudatused kaasa muudatuse nende õiguslikus aluses ja mitte lihtsalt artiklite numeratsioonis. Käesoleva teatisega muudab komisjon ametlikult oma kõnealuseid ettepanekuid (I lisa).

(4)Mõnede ettepanekute puhul muudab Lissaboni leping märkimisväärselt õigusraamistikku.



Tegemist on ettepanekutega, mille komisjon on esitanud Euroopa Liidu lepingu VI jaotise raames ja millele laieneb nüüd Euroopa Liidu toimimise lepingu V jaotis. Arvestades kõnealuste ettepanekute olemust ja ulatust ei ole praegu kehtivat õiguslikku alust võimalik lihtsalt uuega asendada.



Kõnealused „aegunud” ettepanekud tühistatakse ametlikult ja enamik asendatakse võimalikult kiiresti uute ettepanekutega, mis võtavad arvesse Lissaboni lepingu uut raamistikku (II lisa).

(5)Ülemäärase eelarvepuudujäägiga seoses muudab komisjon ametlikult ettepanekuteks soovitused, mis ta on teinud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 raames, millele vastas varem Euroopa Ühenduse asutamiselepingu artikli 104 lõige 6 (III lisa).

2.Komisjon on koostanud esialgse loetelu menetluses olevatest ettepanekutest, mille ta on esitanud enne Lissaboni lepingu jõustumist (IV lisa). Loetelus ei ole ettepanekuid, mis ei tulene EÜ asutamislepingust ega Lissaboni lepingust, sest nende õiguslikku alust ei ole muudetud. Kõnealuses loetelus on märgitud Lissaboni lepingu mõju kõikidele ettepanekutele. Menetluste liigid on toodud V lisas.
[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 7.4.2011

KOM(2011) 181 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

taotluse kohta esitada ettepanek ELi ametnike ennetähtaegselt pensionile jäämise kava kohta

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

taotluse kohta esitada ettepanek ELi ametnike ennetähtaegselt pensionile jäämise kava kohta

25. oktoobril 2010 kiitis nõukogu heaks järeldused, millega kutsutakse komisjoni üles esitama 2011. aasta keskpaigaks seadusandlik ettepanek personalieeskirjade muutmiseks. Ettepanekuga tuleks kas tunnistada kehtetuks personalieeskirjade VIII lisa artikli 9 lõige 2 või muuta seda põhjalikult, et võtta arvesse nõukogu järeldustes tõstatatud küsimusi. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 241 kohaselt peab komisjon teatama nõukogule põhjustest, miks ta ettepanekut ei esita.

Komisjon soovib meenutada nõukogule, et ta võttis 2004. aastal personalieeskirjade VIII lisa artikli 9 lõike 2 vastu kui personalijuhtimise vahendi. See vahend on ELi institutsioonidel võimaldanud loobuda varasemast teenistusest lahkumise süsteemist („ dégagement ”) ja lihtsustanud personali värbamist uutest liikmesriikidest (EL 10 ja EL 2). Tegemist oli osaga nõukogu, komisjon ja ametiühingute vahel läbi räägitud üldistest meetmetest.

Komisjon soovib rõhutada, et nõukogule esitatud aruandes on ära toodud arvandmed lühiajalises perspektiivis, nagu seda personalieeskirjadega nõutakse. Samal ajal puuduvad komisjoni arvates põhjused, mis lubaksid nõukogul eeldada, et kava pikaajaline mõju eelarvele ei ole neutraalne. 2004. aastast on kõik personalieeskirjade artikli 1a lõikes 2 ja artiklis 1b määratletud institutsioonid ühiselt kohaldanud ennetähtaegselt pensionilejäämise kava. Seda on tehtud vaid talituse huvides ja piiratud arvul juhtudel. Kava on (ühe kahetsusväärse väga piiratud erandiga) jäänud personalieeskirjade VIII lisa artikli 9 lõikes 2 sätestatud piiridesse.

Komisjon soovib nõukogule meelde tuletada, et laienemisjärgsetest erioludest tingituna on viimastel aastatel kohaldatud 10 % aastamäära. Ei ole põhjust eeldada, et kõnealune ülemmäär saavutataks igal aastal.

Artikli 9 lõige 2 on kehtestatud kõikide institutsioonide suhtes ja kõik institutsioonid peavad kava koos haldama. Komisjon ei saa ühepoolselt piirata seda, kuidas teised institutsioonid kasutavad ametisse nimetava asutuse volitusi seoses ennetähtaegselt pensionile jäämisega. Pärast komisjoni tehtud ettepanekut nõustusid institutsioonid ametisse nimetavate asutustena kasutama diskretsioonimäära ja kohaldama aastatel 2010–2011 8 % ülemmäära. Nii on arvesse võetud EL 10 liikmesriikidest värbamise üleminekuperioodi lõppu kui ka jätkuvat vajadust värvata personali EL 2 liikmesriikidest.

Eespool esitatud põhjustel on komisjon seisukohal, et praegu ei ole põhjust vaadata läbi personalieeskirjade VIII lisa artikli 9 lõiget 2. Komisjon kavatseb võtta arvesse nõukogu tõstatatud küsimusi, kui ta teeb tulevikus ettepaneku muuta personalieeskirju.
EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 26.5.2011 
KOM(2011) 300 lõplik 
  
EUROOPA LIIDU ÜLDEELARVE PROJEKT 2012. EELARVEAASTAKS 
- Üldine sissejuhatus 
- Tulude koondarvestus 
- Tulude ja kulude koondarvestus eelarvejagude kaupa: 
 
- 1. jagu:   Euroopa Parlament 
- 2. jagu: Euroopa Ül emkogu ja nõukogu 
- 3. jagu: Komisjon 
- 4. jagu: Euroopa Liidu Kohus 
- 5. jagu: Kontrollikoda 
- 6. jagu: Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 
- 7. jagu: Regioonide Komitee 
- 8. jagu: Euroopa Ombudsman 
- 9. jagu: Euroopa An dmekaitseinspektor 
- 10. jagu: Euroop a välisteenistus 
 
 
  
DOKUMENDID 
   
 
Euroopa Liidu üldeelarve projekt 
2012. eelarveaastaks 
 
⎯ Üldine sissejuhatus 
⎯ Tulude koondarvestus 
⎯ Tulude ja kulude koondar vestus eelarvejagude kaupa: 
⎯ 1. jagu:  Euroopa Parlament  
⎯ 2. jagu:  Euroopa Ülemkogu ja nõukogu  
⎯ 3. jagu:  Komisjon  
⎯ 4. jagu:  Euroopa Liidu Kohus  
⎯ 5. jagu:  Kontrollikoda  
⎯ 6. jagu:  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee  
⎯ 7. jagu:  Regioonide Komitee  
⎯ 8. jagu:  Euroopa Ombudsman  
⎯ 9. jagu:  Euroopa Andmekaitseinspektor  
⎯ 10. jagu: Euroopa välisteenistus  
 
http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-et.htm
KOMISJONI TEATIS Euroopa Arengufondi kulukohustuste ja maksete assigneeringute ning liikmesriikide osamaksude prognoos 2012., 2013. ja 2014. aastaks /* COM/2012/0610 final */





KOMISJONI TEATIS Euroopa Arengufondi kulukohustuste ja maksete assigneeringute ning liikmesriikide osamaksude prognoos 2012., 2013. ja 2014. aastaks 1. Sissejuhatus Komisjon esitab käesolevas dokumendis vastavalt sisekokkuleppe[1] artikli 7 lõigetele 1 ja 5 kulukohustuste, maksete ja osamaksude eelarvestuse aastateks 2012–2014,[2] võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga (EIP) prognoose. Liikmesriigid maksavad 9. EAFi ja 10. EAFi raames Euroopa Investeerimispanga hallatavate rahastamisvahendite (investeerimisrahastu ja intressitoetused) katteks ette nähtud osamaksud otse Euroopa Investeerimispanka. Seega tehakse käesolevas teatises selget vahet ühelt poolt 9. ja 10. EAFi raames EIP hallatavate vahendite ja teiselt poolt komisjoni hallatavate vahendite vahel. Allpool esitatud graafikus antakse ülevaade kulukohustuste ja maksete brutosummade dünaamikast alates 1999. aastast, sealhulgas prognoosidest 2013. ja 2014. aastaks (komisjon ja EIP kokku). Graafikust on selgelt näha, et kulukohustused ja väljamaksed on abi andmise kiirenemise tõttu alates 1999. aastast suurenenud. 2. Aastate 2012–2014 finantsprognoos[3] Allpool esitatud tabelis on ajakohastatud kulukohustusi, makseid ja osamaksusid vastavalt viimastele prognoosidele. 3. Raha kasutamise prognoos aastateks 2011–2013 Komisjon ja EIP on ajakohastanud oma 2012. ja 2013. eelarveaasta kulukohustuste ja maksete prognoose iga AKV[4] riigi ja ÜMT[5] kohta. Ajakohastamise tulemused ja EAFi rahastamiseks 2012.–2013. aastal vajalikud osamaksud on esitatud 1.–3. lisas, kus neid võrreldakse 2012. aasta juunis avaldatud teatises[6] esitatud näitajatega. 4. ja 5. lisas on esitatud 2012. ja 2013. aasta osamaksud osade ja liikmesriikide kaupa. [1] Sisekokkulepe nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahel ühenduse abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2008–2013) alusel vastavalt AKV–EÜ koostöölepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa (ELT L 247, 9.9.2006, lk 32). [2] Kuna finantsraamistikku 2013. aastale järgnevateks aastateks ei ole kokku lepitud ning kuna see mõjutab eeldatavasti märgatavalt täitmisnäitajaid, ei esitata kulukohustuste, maksete ja osamaksude prognoosi aastateks 2014–2016 (komisjon ja EIP). [3] Näitajad aastaks 2014 ajakohastatakse pärast 2014.–2020. aasta finantsraamistiku vastuvõtmist. [4] Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid. [5] Ülemeremaad ja -territooriumid. [6] KOM(2012) 386 (final), 10.7.2012.