[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 15.10.2008

KOM(2008) 628 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE

2006. aasta eelarve täitmise aruannet kinnitavate otsuste järelmeetmete kohta(kokkuvõte) – EÜ asutamislepingu artikli 276, EURATOMi asutamislepingu 180b, üldeelarvet käsitleva finantsmääruse artikli 147, EAFi finantsmääruse artikli 119 lõike 5 ja varasema ajutise EAFi finantsmääruse samalaadsetele sätete kohaselt esitatud nõukogu soovitused{SEC(2008)2580}

SISUKORD

EESSÕNA 3

I. Nõukogu soovitus üldeelarve kohta 4

A) Sissejuhatus (komisjoni töödokument, punktid 1–2) 4

B) Kinnitav avaldus ja selle aluseks olev teave (komisjoni töödokument, punktid 3–5) 4

C) Komisjoni sisekontroll (komisjoni töödokument, punktid 6–10) 4

D) Eelarve haldamine (komisjoni töödokument, punktid 11–14) 5

E) Tulud (komisjoni töödokument, punktid 15–17) 5

F) Ühine põllumajanduspoliitika (komisjoni töödokument, punktid 18–20) 6

G) Struktuurimeetmed (komisjoni töödokument, punktid 21–25) 6

H) Sisepoliitika, sealhulgas teadusuuringud (komisjoni töödokument, punktid 26–32) 7

I) Välistegevus (komisjoni töödokument, punktid 33–35) 7

J) Ühinemiseelne strateegia (komisjoni töödokument, punktid 36–38) 8

K) Halduskulud (komisjoni töödokument, punktid 39–46) 8

L) Rahastamisvahendid ja pangandustegevus (komisjoni töödokument, punktid 47–48) 9

II. Euroopa Kontrollikoja eriaruanded (komisjoni töödokument, punktid 49–63) 9

III. Euroopa Arengufond (EAF) (komisjoni töödokument, punktid 64–66) 9

EESSÕNA

Komisjon on koostanud asutamislepingute ja finantsmääruste kohaselt aruanded 2006. aasta eelarve täitmise aruannet kinnitavate otsuste järelmeetmete kohta. Kõnealused aruanded on seotud nõukogu 12. veebruari 2008. aasta soovitusega ja Euroopa Parlamendis 22. aprillil 2008 hääletamisele pandud resolutsioonidega. Käesolev järelmeetmete aruanne on seotud nõukogu antud soovitustega. Parlamendi soovitusi käsitletakse eraldi järelmeetmete aruandes.

Kokkuvõtlikke järelmeetmete aruandeid, mis avaldatakse kõigis Euroopa Liidu ametlikes keeltes, täiendavad komisjoni töödokumendid, milles antakse üksikasjalikud vastused igale konkreetsele nõukogu ja parlamendi soovitusele. Vastustes on esitatud meetmed, mida komisjon kavatseb võtta või on juba võtnud, ning soovitused, mille suhtes komisjon järelmeetmeid ei võta või ei suuda võtta. Piiratud tõlkevõimaluste tõttu avaldatakse üksikasjalikud töödokumendid inglise, prantsuse ja saksa keeles. Kokkuvõtlike aruannete iga peatükk sisaldab viiteid asjaomastele soovitustele töödokumentides.

2006. aasta eelarve täitmise aruande kinnitamise raames andis nõukogu komisjonile 66 soovitust. Komisjon leiab, et 42 soovituse puhul on nõutud meetmeid juba rakendatud, kuigi mõnel juhul tuleb meetmete tulemusi veel kontrollida. Veel 24 soovituse puhul nõustub komisjon võtma nõukogu soovitatud meetmeid.

I. NÕUKOGU SOOVITUS ÜLDEELARVE KOHTA

A) Sissejuhatus (komisjoni töödokument, punktid 1–2)

KOMISJON ON NÕUS NÕUKOGU SEISUKOHAGA, ET KÕIK EELARVE TÄITMISES OSALEJAD PEAKSID ANDMA ENDAST JÄTKUVALT PARIMA, ET PARANDADA JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE TOIMIMIST JA JÄTKATA TÖÖD MÄRKUSTETA KINNITAVA AVALDUSE SAAVUTAMISEKS EELARVE KÕIGIS VALDKONDADES.

2008. aasta veebruaris esitas komisjon arenguaruande komisjoni tegevuskava kohta ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks (KOM(2008) 110), milles ta järeldab, et suurem osa „puudustest” on kõrvaldatud. Kõnealune töö viiakse lõpule 2008. aastal ja 2009. aasta alguses avaldatakse esimene mõju hindamise aruanne.

Komisjonil on valmimas põllumajanduse, Euroopa Regionaalarengu Fondi ja otsese tsentraliseeritud haldamise kontrolli kulude hinnang. Selle tulemuste alusel valmib 2008. aasta sügisel komisjoni teatis, mille eesmärk on taasalustada institutsioonidevahelist arutelu aktsepteeritava riski teemal.

Eeldatakse, et kehtivas õigusraamistikus ei tehta enam palju täiendavaid lihtsustusi. Veamäära vähendamiseks teatavates valdkondades, sealhulgas maaelu arengu ja struktuurimeetmete puhul, lisati mõned sätted ajavahemikku 2007–2013 käsitlevatesse õigusaktidesse. Et eeskirju selgitada, on komisjon avaldanud suunised näiteks seitsmenda teadusuuringute ja arendustegevuse raamprogrammi, 2007.–2013. aasta struktuurifondide rakenduseeskirjade ning 2007. aasta hariduspoliitika kohta. Vajadusel jätkab ta toetuse pakkumist ja juhendamist. Komisjon tagab samuti edasistes õigusloome ettepanekutes sisalduvate eeskirjade selguse ja üheselt mõistetavuse.

B) Kinnitav avaldus ja selle aluseks olev teave (komisjoni töödokument, punktid 3–5)

NII NAGU NÕUKOGU SOOVITAS, VÕTTIS KOMISJON ÜHENDUSE 2007. AASTA RAAMATUPIDAMISARUANDE KOOSTAMISEL NÕUETEKOHASELT ARVESSE KONTROLLIKOJA 2006. AASTA ARUANDE RAAMATUPIDAMISALASEID MÄRKUSI, SEALHULGAS EELARVEAASTA PIKKUSE MÄÄRAMISE MENETLUSE KOHTA. LISAKS KÄSITLETAKSE HARIDUSE JA KULTUURI PEADIREKTORAATI NING RAKENDUSAMETIT 2007. AASTA RAAMATUPIDAMISARUANDES JUBA ERALDI.

C) Komisjoni sisekontroll (komisjoni töödokument, punktid 6–10)

VAJATAKSE TÄIENDAVAID JÕUPINGUTUSI, ET KÕRVALDADA JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDES AVASTATUD PUUDUSED, EELKÕIGE NEED, MILLELE ON JUHTINUD TÄHELEPANU VOLITATUD EELARVEVAHENDITE KÄSUTAJAD, JA NEED, MIS ON TUVASTATUD EELARVE VALDKONDADES, MILLE KOHTA KONTROLLIKODA ON ANDNUD MITTERAHULDAVA ARVAMUSE. KOMISJON TEGUTSEB AKTIIVSELT SELLE NIMEL, ET LIKVIDEERIDA 2007. AASTA TEGEVUSARUANNETESSE LISATUD RESERVATSIOONIDE PÕHJUSED, NING JÄLGIB TÄHELEPANELIKULT NIMETATUD TEGEVUSE KULGU.

Komisjon kavatseb võtta kõik vajalikud meetmed, et demonstreerida oma kontrollide tõhusust. Ta on loonud Euroopa ühenduste 2007. aasta raamatupidamisaruande lisades uue jao, mis käsitleb alusetult makstud summade tagasinõudmist komisjoni korrigeeriva otsuse tulemusena. Jao eesmärk on anda ülevaade alusetult makstud summade tagasinõudmise menetlusest ning prognoosida võimalikult täpselt vastavat kogusummat.

Komisjon laiendab praegu oma raamatupidamissüsteemi, et kajastada täielikult enda korrigeeritud vigu, sealhulgas varasemate aastatega seotud maksete puhul, ning anda rohkem teavet komisjoni suutlikkuse kohta nõuda makseid sisse mitut aastat hõlmava ajavahemiku vältel.

Komisjon laiendab ühtlasi meetmeid, et tagada liikmesriikide finantskorrektsioone ja sissenõudeid käsitlevate andmete usaldusväärsus. Sissenõuete alane teave esitati EAGGFi tagatisrahastu finantsaruandes, struktuurifondide rakendamise 18. aastaaruandes ja 2006. aasta lõpliku raamatupidamisaruande lisades.

D) Eelarve haldamine (komisjoni töödokument, punktid 11–14)

KOMISJON NÕUSTUB TÄIELIKULT SEISUKOHAGA, ET EELARVESTAMINE PEAB OLEMA REALISTLIK, NING ON VÕTNUD SOOVITATUD MEETME EELARVE TÕHUSA HALDAMISE TAGAMISEKS KOGU PROGRAMMIPERIOODI VÄLTEL. 2009. AASTA ESIALGSE EELARVEPROJEKTI KOOSTAMISEL PEETI NIMETATUD PÕHIMÕTETEST IGATI KINNI.

Kulukohustused kantakse alati eelarvesse suuremana kui maksed, kuna maksed hõlmavad pikemat ajavahemikku kui kulukohustused. Et kulukohustused suurenevad reeglina iga aastaga, siis tõuseb ka täitmata kulukohustuste tase. n+2/n+3 reegli kohaldamine ühtekuuluvuspoliitikas tagab, et kulukohustused kasutatakse siiski enamasti ära 2–3 aasta jooksul.

E) Tulud (komisjoni töödokument, punktid 15–17)

KOMISJON TUNNEB HEAMEELT KONTROLLIKOJA JÄRELDUSE ÜLE, ET KA 2006. AASTAL OLI JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE ÜLDINE TOIMIMINE TULUDE PUHUL RAHULDAV NING ET ÜLDISELT OLID RAAMATUPIDAMISARUANNETE ALUSEKS OLEVAD TEHINGUD SEADUSLIKUD JA KORREKTSED.

Omavahendite nõuandekomitee (ACOR) arutas komisjoni esitatud töödokumendi alusel nõukogu taotlust, et traditsiooniliste omavahendite ja käibemaksu omavahendite süsteemi haldamise, juhtimise ja kontrolli kohta antaks kvalitatiivne hinnang. Nõuandekomitee jõudis järeldusele, et kõnealune hinnang oleks parem esitada eelarve üldise läbivaatamise raames.

B-raamatupidamisarvestust käsitlevad suunised on juba avaldatud ja neid arutati nõuandekomitee 2007. aasta detsembri istungil.

Komisjon kavatseb kasutada kolmeharulist lähenemisviisi selleks, et kõrvaldada reservatsioonid, mis ta on lisanud oma kontrolliaruannetesse liikmesriikide iga-aastaste käibemaksudeklaratsioonide teatavate punktide kohta. Reservatsioonid jagatakse eri liikideks, mis võimaldab seada selged prioriteedid. Vajaduse korral võetakse liikmesriikidega ühendust, et leida või vaadata läbi olemasolevate reservatsioonide kõrvaldamiseks sobiv viis (üks läbivaatamine on kavas teostada juba 2008. aastal). Kui liikmesriigid ei suuda tõendada, et nad on teinud reservatsioonide kõrvaldamiseks edusamme, kaalub komisjon rikkumismenetluse alustamist.

F) Ühine põllumajanduspoliitika (komisjoni töödokument, punktid 18–20)

Kuigi ühise põllumajanduspoliitika kulude haldamisel on juba saavutatud märkimisväärseid edusamme, jätkavad komisjon ja liikmesriigid oma jõupingutusi juhtimis- ja kontrollisüsteemide tugevdamiseks. Euroopa Kontrollikoda märgib, et ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS) kujutab endast õigesti kohaldatuna tõhusat kontrollisüsteemi põhjendamatute kulutuste ohu vähendamiseks.

Praegu hõlmab IACS umbes 84,5 % EAGFi kuludest. Mitmesuguste reformide tulemusena tõuseb selliste kulude osakaal 2010. aastaks 89 %-le ja 2013. aastaks 92 %-le, mis peaks toetama kirjeldatud positiivset suundumust ja vähendama veelgi üldist riski.

Liikmesriigid on nüüd seoses abikõlblikkuse tingimuste järgimisega kohustatud tagama, et kõiki maaelu arengu meetmeid, sealhulgas põllumajanduse keskkonnameetmeid, saab kindlaks teha ja kontrollida, ning et liikmesriigi tasandil kehtestatud kontrollimise kord annab piisava kindluse selle kohta, et abikõlblikkuse tingimustest ja muudest kohustustest on kinni peetud. Kõnealust küsimust on käsitletud ka 2007.–2013. aasta maaelu arengu programmitöö raames.

Raamatupidamisarvestuse kontrollimiseks ja heakskiitmiseks kasutatakse uut 50/50 põhimõtet, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikes 5 ning põhineb liikmeriikide andmetel, mida on kinnitanud sertifitseerimisasutus. Komisjon jälgib nimetatud põhimõtte kohaldamist nii kohapealsete kontrollide kui ka dokumentide kontrollimise kaudu, mille tulemusena eeskirjade eiramise korral võidakse teha finantskorrektsioone.

G) Struktuurimeetmed (komisjoni töödokument, punktid 21–25)

KOMISJON TEEB LIIKMESRIIKIDEGA PIDEVALT TIHEDAT KOOSTÖÖD, ET PARANDADA STRUKTUURIMEETMETEGA SEOTUD KULUDE JUHTIMIS- JA KONTROLLISÜSTEEME. HILJUTISTE MEETMETE HULKA KUULUVAD FONDIDE KOORDINEERIMISKOMITEE (COCOF) JUHENDITE NR 08/0020/02 JA NR 08/0014/01 AVALDAMINE, MILLES KÄSITLETAKSE VASTAVALT JUHTIMISKONTROLLIDE JA SERTIFITSEERIMISASUTUSE KONTROLLIDE HEAD TAVA, NING 2008. AASTA JUUNIS KORRALDATUD KOOLITUSSEMINAR 500 LIIKMESRIIKIDE KORRALDUS- JA SERTIFITSEERIMISASUTUSE ESINDAJALE. EDASISED MEETMED ON ESITATUD KOMISJONI 19. VEEBRUARI 2008. AASTA TEGEVUSKAVAS TEMA JÄRELEVALVEROLLI TUGEVDAMISE KOHTA KÕNEALUSE VALDKONNA JUHTIMISEL (KOM(2008) 97). LISAKS REGULAARSETELE ARUTELUDELE, MIDA LIIKMESRIIKIDEGA PEETAKSE FONDIDE KOORDINEERIMISKOMITEES JUHTIMIS- JA KONTROLLITEEMADEL, JA SIHTOTSTARBELISTELE TEHNILISTELE KOHTUMISTELE, KORRALDAB KOMISJON IGAL AASTAL KOOSKÕLASTUSKOOSOLEKUID LIIKMESRIIKIDE AUDITIASUTUSTEGA.

Komisjoni juhendus-, koolitus- ja koordineerimistegevuse eesmärk on lihtsustada nõuete selgitamise ja topeltkontrollide vältimise teel fondide igapäevast kasutamist. Komisjon võtab erimeetmeid selleks, et julgustada kindlasummalist rahastamist ja osalist kavade lõpetamist käsitlevate sätete kohaldamist ning anda nõu abikõlblikkuseeskirjade kohta. Nimetatud erimeetmed on täpsustatud 19. veebruari 2008. aasta tegevuskava meetmete 4.3 ja 4.4 all.

Komisjon on arvamusel, et tema audititegevus on juba piisavalt tõhus, et parandada juhtimis- ja kontrollisüsteeme, kasutades selleks näiteks vastavaid meetmekavasid. Audititegevuse mõju tugevdamiseks püüab ta siiski kiirendada otsuste vastuvõtmist, mille tulemusena vajadusel peatatakse väljamaksed või kohaldatakse finantskorrektsioone.

Nüüdsest kajastab komisjon oma iga-aastases ja kvartali raamatupidamisaruandes ka finantskorrektsioone ja sissenõudmisi, mis tulenevad tema enda või kontrollikoja audititest struktuurimeetmete valdkonnas. Liikmesriikide sisse nõutud summasid käsitlevad arvud avaldatakse samuti struktuurifondide rakendamise aastaaruandes.

H) Sisepoliitika, sealhulgas teadusuuringud (komisjoni töödokument, punktid 26–32)

PEAMINE TEADUSUURINGUKULUDE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSEGA SEONDUV RISK SEISNEB SELLES, ET ABISAAJAD NÄITAVAD OMA KULUARUANNETES KULUSID TEGELIKEST SUUREMANA JA KOMISJON EI AVASTA EGA PARANDA SEDA HILJEM. PALJUSID SEADUSLIKKUST JA KORREKTSUST MÕJUTAVAID VIGU ON VÕIMALIK AVASTADA (JA PARANDADA) AINULT KOHAPEALSETE KONTROLLIDE LÄBIVIIMISEL. SELLE PROBLEEMI LAHENDAMISEKS ON KOMISJON VIINUD OMA KONTROLLISTRATEEGIA RÕHUASETUSE TAGANTJÄRELE, S.T PÄRAST MAKSETE TEGEMIST, TOIMUVALE VIGADE AVASTAMISELE JA KORRIGEERIMISELE. TEADUSUURINGUTEGA TEGELEVAD PEADIREKTORAADID ON RAKENDANUD KUUENDA TEADUSUURINGUTE JA ARENDUSTEGEVUSE RAAMPROGRAMMI RAAMES OMA AUDITISTRATEEGIAT, MIS SEISNEB AUDITITE ARVU SUURENDAMISES, UUES VALIMISTRATEEGIAS JA SÜSTEEMSETE VIGADE KORRIGEERIMISES, JUHUL KUI ABISAAJA ON KORRANUD SAMA VIGA MUUDE, AUDITEERIMATA LEPINGUTE PUHUL. AUDITISTRATEEGIA ELLUVIIMINE KESTAB NELI AASTAT. KUNA TEADUSUURINGUTEGA TEGELEVATE PEADIREKTORAATIDE KONTROLLISTRATEEGIA HÕLMAB MITUT AASTAT, SAAB SELLE TÕHUSUST TÄIELIKULT MÕÕTA JA HINNATA ALLES RAAMPROGRAMMI VIIMASTES ETAPPIDES. SAMUTI ON TEHTUD JÕUPINGUTUSI SELLEKS, ET LIHTSUSTADA KULUDE ARVUTAMIST JA KULUARUANNE KOOSTAMIST KÄSITLEVAID SUUNISEID JA SELGITADA NEID ABISAAJATELE JA FINANTSAUDIITORITELE.

Hariduse ja kultuuri valdkonnas viib komisjon ellu läbivaadatud järelevalvestrateegiat, mis lähtub ühtse kontrollraamistiku põhimõttest. See hõlmab riiklike ametiasutuste eeldeklaratsioone 2007.–2013. aastat hõlmava ajavahemiku kohta ja iga-aastaseid kinnitavaid järelaruandeid vahendite kasutamise kohta eelnenud aastal. Süsteemiauditi soovituste järelmeetmed moodustavad osa menetlusest, mille abil hinnatakse riiklike ametiasutuste eeldeklaratsioone 2007.–2013. aastat hõlmava ajavahemiku kohta, ja nende täitmist jälgitakse pidevalt. 2007.–2013. aasta uusi haridus- ja kultuuriprogramme käsitlevaid eeskirju on lihtsustatud ning paljudel juhtudel kasutatakse ühekordse ja kindlasummalise rahastamise korda.

Komisjon võtab vajalikke meetmeid, et täita nõukogu soovitust maksete kohta, mille tegemisega abisaajale on hilinetud, ning pidada kinni finantsmääruses kulutustega seotud toimingute jaoks ettenähtud tähtaegadest. Tänu nimetatud meetmetele on õigeaegselt tehtud maksete osakaal suurenenud. Küsimust jälgitakse hoolikalt ja täiendavate edusammude tagamiseks pööratakse sellele suurimat tähelepanu.

I) Välistegevus (komisjoni töödokument, punktid 33–35)

KOMISJON ON VÕTNUD HULGA MEETMEID, ET PARANDADA SÜSTEEME, MILLE EESMÄRK ON VÄLISTEGEVUSE KULUTUSTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE TAGAMINE PROJEKTE RAKENDAVATE ORGANISATSIOONIDE TASEMEL. NENDE HULKA KUULUVAD STANDARDSUUNISED TOETUSTE JA TASUL PÕHINEVATE TEENUSTE TÜÜPLEPINGUTE KULUDE KONTROLLIMISEKS (KOHUSTUSLIKUD ALATES 2006. AASTA VEEBRUARIST), UUED STANDARDSUUNISED FINANTS- JA SÜSTEEMIAUDITITE KOHTA (KOHUSTUSLIKUD ALATES 2007. AASTA OKTOOBRIST), VÄLISAUDITI TULEMUSTE KOONDAMINE IGA-AASTASESSE KOKKUVÕTVASSE ARUANDESSE, ET TEHA KINDLAKS KORDUVAD PROBLEEMID JA MÄÄRATA PARANDUSMEETMED, NING AUDITISÜSTEEMI CRIS ARENDAMINE, MIS VÕIMALDAB PARANDADA AUDITITULEMUSI KÄSITLEVAT ARUANDLUST.

Humanitaarabi valdkonnas on vaadatud läbi peakorteris ja kohapeal teostatavate auditite suhe, mida tuleks näha üldise kontrollistrateegia kontekstis. Kui 2006. aastal teostati 20 kohapealset auditit, siis 2007. aastal tõusis nende arv 37-le.

J) Ühinemiseelne strateegia (komisjoni töödokument, punktid 36–38)

KOMISJON JÄLGIB KA EDASPIDI TÄHELEPANELIKULT ÜHINEMISEELSETE PROGRAMMIDEGA SEOTUD KULUTUSTE JAOKS ETTENÄHTUD RIIKLIKE JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEME NING SOOVITAB ABI SAAVATEL RIIKIDEL TUNGIVALT VÕTTA MEETMEID, KUI OLUKORD EI OLE RAHULDAV. VASTAVALT NÕUKOGU SOOVITUSTELE ON KOMISJON PROGRAMMI SAPARD PUHUL VEELGI TÕHUSTANUD OMA KONTROLLE JA NENDE JÄRELMEETMEID. SAPARDI PROGRAMMIDE SULGEMISEL ON LÄHTUTUD LÕPPMAKSE TAOTLUSEST, RAAMATUPIDAMISARVESTUSE KONTROLLIMIST JA HEAKSKIITMIST KÄSITLEVAST OTSUSEST NING LÕPLIKUST RAKENDUSARUANDEST.

K) Halduskulud (komisjoni töödokument, punktid 39–46)

OIB JA OIL ON HANGETE PAREMAKS HALDAMISEKS KEHTESTANUD SPETSIAALSED KONTROLLIMEETMED, MILLELE OSUTATAKSE JUBA KOMISJONI VASTUSES KONTROLLIKOJA 2006. AASTA ARUANDELE. VASTAVALT RAKENDUSEESKIRJADE ARTIKLI 126 LÕIKE 1 PUNKTILE H ON KINNISVARALEPINGUTEGA SEOTUD KULUDE PUHUL LUBATUD KASUTADA LÄBIRÄÄKIMISTEGA HANKEMENETLUST.

Komisjon esitas pensionitest tulenevaid ühenduste kohustusi käsitlevad arvud ja prognoosid nõukogu soovi kohaselt koos esialgse eelarveprojektiga 10. juunil 2008 nõukogu eelarvekomitees ning saatis täiendavad dokumendid nõukogule 13. juunil 2008. Edaspidi järgitakse sama tava.

9. juulil 2008 võttis komisjon vastu raamfinantsmääruse muudatuse,[1] millega asutustele pannakse rangem kohustus esitada oma maksetaotlustes kogu aasta kohta üksikasjalikud tegeliku sularahavajaduse prognoosid, et vältida asjatuid rahavooge. See peaks võimaldama komisjonil paremini kontrollida asutuste sularahasaldot, mis tooks omakorda kaasa täpsema planeerimise ja suurema läbipaistvuse kooskõlas 13. juuli 2008. aasta ühisdeklaratsiooniga.

Ühenduse asutused on sõltumatud organid, mis vastutavad nii juriidiliselt kui ka rahaliselt täiel määral oma vahendite haldamise eest. Komisjon on toetanud ja toetab ka edaspidi asutusi võimaluste piires oma teadmiste, kogemuste ja nõuannetega finantshalduse alal.

Lisaks on kavas käivitada horisontaalne hindamine komisjoni 2008. aasta märtsi teatise raames „Euroopa ametid – edasised sammud”. Hindamine käsitleb näiteks ametite mõju komisjoni sisekorrale ja tegevusele. Komisjon teeb ettepaneku moodustada koos Euroopa Parlamendi ja nõukoguga institutsioonidevaheline töörühm, mis aitaks muu hulgas kaasa horisontaalse hindamise eesmärkide ja ulatuse määratlemisele. Komisjonil on kavas esitada hindamise tulemuste aruanne 2009. või 2010. aastal.

L) Rahastamisvahendid ja pangandustegevus (komisjoni töödokument, punktid 47–48)

VARASEMAD PUUDUJÄÄGID, MIS KONTROLLIKODA TUVASTAS MEDA MÄÄRUSE RAAMES TOIMUVATE VAHEMERE PIIRKONNA PANGANDUSMEETMETE HALDAMISEL, ON NÜÜDSEKS KÕRVALDATUD. PRAEGU KÄIVAD UUED LÄBIRÄÄKIMISED KOMISJONI JA EUROOPA INVESTEERIMISPANGA VAHELISE HALDUSLEPINGU ÜLE.

II. EUROOPA KONTROLLIKOJA ERIARUANDED (komisjoni töödokument, punktid 49–63)

NÕUKOGU ON ANDNUD KOMISJONILE MITMEID SOOVITUSI SEOSES KONTROLLIKOJA ERIARUANNETEGA, MIS AVALDATI 2006. JA 2007. AASTAL. KOMISJONI VASTUSED NENDELE SOOVITUSTELE LEIAB KOMISJONI TÖÖDOKUMENDIST (PUNKTID 49–63).

III. EUROOPA ARENGUFOND (EAF) (komisjoni töödokument, punktid 64–66)

KOMISJON ON NÕUETEKOHASELT ARVESSE VÕTNUD NÕUKOGU SOOVITUSI EUROOPA ARENGUFONDIDE KOHTA. RAAMATUPIDAMISARVESTUSEGA SEOTUD MENETLUSED, ERITI RAAMATUPIDAMISKONTODE SULGEMINE, MUUTUVAD AUTOMAATSETEKS PÄRAST SEDA, KUI SÜSTEEMILT OLAS ON MINDUD ÜLE SÜSTEEMILE CRIS. KUIGI SÜSTEEMIS OLAS EI OLE RAAMATUPIDAMISKONTODE SULGEMINE AUTOMATISEERITUD, TEOSTATAKSE VIGADE VÄLTIMISEKS SUUR ARV TÕHUSAID KONTROLLE.

Komisjon kinnitab, et eelarvetoetuse andmise menetluse puhul kontrollib ta enne rahaliste vahendite ülekandmist, kas Cotonou lepingu ja rahastamislepingute tingimused on täidetud.

Riskijuhtimist, sisekontrollisüsteemi analüüsi ja tehingute auditit käsitlevat teavet leiab agentuuri EuropeAid 2007. aasta tegevusaruandest.

* * *

[1] Komisjoni määrus (EÜ, Euratom) nr 652/2008, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185.