14.

Kokkuleppes keskendutakse järgmistele aspektidele: — naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi „Globaalne Euroopa“ alusel rahastatavate meetmete jaoks tuleks peamiselt kasutada geograafilisi programme, et maksimeerida liidu abi ning tuua liidu tegevus partnerriikidele ja nende elanikele lähemale. Lisaks sellisele üldisele lähenemisviisile kasutatakse teemaprogramme ja kiirreageerimismeetmeid, tagades samas kõikide programmide ja meetmete järjepidevuse ja sidususe; — tasakaal menetlussätete ja instrumendi ülemaailmse ulatuse vahel. Eelkõige lepiti kokku, et geograafiliste ja valdkondlike programmide programmidokumendid võetakse vastu rakendusaktidega ja komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et eelkõige muuta suutlikkuse suurendamise arengu ja arenguks vajaliku julgeoleku toetuseks mõeldud meetmete maksimaalset summat, välistegevuse tagatise maksimaalset summat, maksimaalset eraldatud summat ja eraldiste määrasid, II, III ja IV lisas loetletud koostöö- ja sekkumisvaldkondi, V lisas loetletud prioriteetseid EFSD+ meetmete valdkondi ja VI lisas olevat loetelu peamistest tulemusnäitajatest, ning lisaks täiendada määrust erieesmärkidega, prioriteetsete koostöövaldkondadega, temaatiliste eesmärkidega ja soovituslike rahaeraldiste summadega valitud allpiirkondadele ja järelevalve- ja hindamisraamistiku loomist käsitlevate sätetega; — terviklik, koordineeritud ja sihipärane lähenemisviis, peamiselt põhimõtte „poliitika kõigepealt“ rakendamise kaudu, mis põhineb laiendatud poliitikaraamistikul, mis hõlmab ka Euroopa Parlamendi resolutsioone (artikkel 7), ja kaasaval dialoogil; komitee võimalus tulla kokku erinevates koosseisudes, mis vastutavad konkreetsete sekkumisvaldkondade eest, näiteks geograafilised ja teemaprogrammid ning kiirreageerimismeetmed, ning asjaolu, et liikmesriikidel on võimalik taotleda käesoleva määruse rakendamist puudutava mis tahes muu küsimuse läbivaatamist, eeskätt seoses mitmeaastaste programmidokumentidega, hõlmates ka vahepealseid või vajadusest lähtuvaid läbivaatamisi ja hindamisi; — rahastamisvahendi eesmärkide elluviimine tagatakse kulueesmärkide kaudu, mis (välja arvatud ametliku arenguabi eesmärk) on lisatud põhjendustesse ja mille eesmärk on tagada, et vahendid eraldatakse järgmiselt: vähemalt 93 % ametliku arenguabina; 30 % kliimaeesmärkideks; vähemalt 85 % soolise võrdõiguslikkuse tegevusteks, millest vähemalt 5 % eraldatakse tulemusnäitaja nr 2 jaoks, ja vähemalt 20 % ametlikust arenguabist sotsiaalseks kaasatuseks ja inimarenguks; ja ülemmääraga kuni 5 % piiriüleseks koostööks naabruskonna meetme raames. Naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahend „Globaalne Euroopa“ panustab ka üleüldisesse mitmeaastase finantsraamistiku bioloogilise mitmekesisuse eesmärki (põhjendus 48); — samuti panustab rahastamisvahend kooskõlas liidu rändepoliitikaga ja seda täiendades terviklikul viisil liidu reageeringule rände ja sundrändega seotud probleemidele, vajadustele ja võimalustele, kasutades eelkõige soovituslikult 10 % käesoleva määruse rahastamispaketist meetmete jaoks, millega toetatakse ebaseadusliku rände ja sundrände haldamist ja juhtimist, ning samuti meetmete jaoks, mis tegelevad sellise rände algpõhjustega; — välislaenude andmise volitust pikendatakse (artikkel 49 lõige 1) ja vara kantakse üle ühisesse eraldisfondi (artikkel 31 lõige 8); — uus Euroopa Kestliku Arengu Fond+ on loodud oma eelkäija, Euroopa Kestliku Arengu Fondi eeskujul ja võib koos välistegevuse tagatisega toetada naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi „Globaalne Euroopa“ geograafilistes piirkondades asuvate partnerriikide rahastamis- ja investeerimistoiminguid ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (III) abisaajate tegevust toetuste, eelarveliste tagatiste ja finantsinstrumentide vormis; — Euroopa Investeerimispanga roll on täpsemalt määratletud ja ta ülesanne on riigi tasandist madalamate mitteäriliste vastaspooltega tehtavate tehingute jaoks mõeldud ainuõigusliku sihtotstarbelise investeerimissuuna rakendamine ja vajaduse korral riigi tasandist madalamate äriliste vastaspooltega tehtavate tehingute jaoks mõeldud täiendavate mitteainuõiguslike sihtotstarbeliste investeerimissuundade rakendamine ning selliste meetmete rakendamine, millega edendatakse välismaiseid otseinvesteeringuid, kaubandust ja partnerriikide majanduse rahvusvahelistumist; — tervikliku lähenemisviisi naabruspoliitika tegevuse rahastamiseks tagab ka see, et lisatakse sätted naabruspoliitika riikide piirkonna erieesmärkide (artikkel 18, viidud üle II lisast) ja mitut riiki hõlmavatele programmide (artikkel 21) kohta; — selliste tegevuste ja meetmete määratlemine, mida ei saa naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi „Globaalne Euroopa“ raames toetada (välja jäetud tegevused artiklis 29); — põhjendustes on täpsustatud uute probleemide ja prioriteetide jaoks ette nähtud reservi kasutamist ja abi peatamise võimalust demokraatia, inimõiguste või õigusriigi olukorra halvenemisel kolmandas riigis; — määratletud on liidu põhiliste tulemusnäitajate kogum (VI lisa), mida kasutatakse liidu panuse hindamiseks käesoleva määruse erieesmärkide saavutamisel; — määruse tagasiulatuv kohaldamine 1. jaanuarist 2021 (artikli 27 lõige 4 ja artikkel 50 ning põhjendused 60 ja 85).