ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 22.7.2009 
SEK(2009) 1041 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
 
Lisatud dokumendile: 
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PA RLAMENDILE JA NÕUKOGULE 
 
Alzheimeri tõbe ja muid dementsuse vorme käsitleva Euroopa algatuse kohta 
 
Mõju hindamise kokkuvõte  
{KOM(2009) 380 lõplik}  
{SEK(2009) 1040} 
ET 2   ET 1. PROBLEEMI MÄÄRATLUS  
Dementsus hõlmab neurodegeneratiivseid haigusi, mille põhjused on erinevad. Euroopa 
Liidus kõige levinumad dementsuse vormid on Al zheimeri tõbi (umbes 70 % haigusjuhtudest) 
ja vaskulaarne dementsus (alla 30%)1. 
Euroopa Liidus on praegu üle kuue milj oni dementsuse all kannatava inimese2 ning 
prognoositakse, et lähema 20 aasta  jooksul see arv kahekordistub3. Maailma 
Terviseorganisatsiooni 2004. aasta ajakohastat ud aruandes üleilmse haiguskoormuse kohta 
hinnati Alzheimeri ja dementsuse kogulevimust Euroopas 7,3 miljonile4. 
1.1. Vaimne kapital ja heaolu, diagnoosimine ja varane sekkumine 
Hoolimata tõenditest, et tervislikud eluviisid  võivad aidata Alzheimeri tõbe ja muid 
dementsuse vorme ennetada,5 ei ole ennetamise ning  varase sekkumise võimalus ja tähtsus  
kogu ELis küllalt hästi tuntud ja se llega ei tegeld a piisavalt. 
Alzheimeri tõbi on ELis endise lt aladiagnoositud. Kuigi diagnostika paranemine tähendab, et 
tervishoiu- ja sotsiaalhooldusteenuseid kasuta b suurem hulk dementsuse all kannatavaid 
inimesi, suudab varane diagnoosimine  tagada, et sekkumine toimub siis, kui see on kõige 
tõhusam, pidurdades haiguse kulgu ja võimaldades vähendada konkreetsete patsientide ravi 
kogumaksumust.. 
1.2. Teadusuuringud 
Teadustöö koordineerimine on puudulik , mis piirab Euroopa tasandil tegevuspotentsiaali. 
Konkreetsemalt jääb puudu ka tervishoiu- ja sotsiaal hoolduse alastest uuringutest , kus 
Alzheimeri tõve ja muude dementsuse vormide all kannatavate patsientide ravimudelite (sh 
nõrgema tervisega ja vanemate patsientide ra vimudelite) tõhususe uur imises esineb lünki. 
Puudub ajakohane epidemioloogiline teave  Alzheimeri tõve ja dementsuse eri vormide 
levimuse ja esinemissageduse kohta, mis aitaks  suunata uurimistegevust ja meetmeid ning 
kavandada tervishoidu ja sotsiaalhooldust tulevikus. Kuna Alzheimeri tõbi on ELis 
aladiagnoositud, on probleemi suurusjärk ebasel ge, sest levimusnäitajad põhinevad ainult 
diagnoositud haigusjuhtudel. 
1.3. Solidaarsus, ravi, hooldus ja rahastamine 
Kuigi ELis on seoses ne nde haigusseisundite diagnostika, ravi ja hoolduse ning seonduva 
tegevuse rahastamisega  kujunemas häid tavasid, ei levitata neid kogu Euroopa Liidus 
piisavalt. 
Hoolimata sellest, et varakul t koduseks hoolduseks tuge pakkudes on võimalik vähendada 
raviasutustesse võtmist 22 % võrra,6 ei toimu varase toetuse pakkumise heade tavade 
vahetamist . Samuti on sellel alal vaja rohkem uuringuid ka selleks, et teav itada liikmesriike, 
kuidas võiks tervishoiu infrastruktuurile ühtek uuluvuskulutuste raames rahalisi vahendeid 
suunata. 
                                                 
1 Alzheimeri tõbi: teaduslik, meditsiiniline ja ühiskondlik mõju, kokkuvõte ja soovitused. INSERMi 
(Prantsuse riiklik tervishoiu ja meditsiiniuuring ute instituut) kollektiivne eksperdiarvamus, 2007. 
2 Alzheimer Europe (2006) „Dementsus Euroopas. Aastaraamat 2006“. 
3 Ferri jt. (2005) The Lancet , 366: 2112–2117. 
4 http://www.who.int/healthinfo/global_burden_disease/GBD_report_2004update_full.pdf. 
5 Alzheimer Europe (2008) „Dementsus Euroopas. Aastaraamat“. 
6 Gaugler, J. E., Kane, R. L., Kane, R. A., Newcomer, R. (2005) The Gerontologist , 45: 177–185. 
ET 3   ET Mõnes valdkonnas, nagu oodatav tööjõupuudus  pikaajalise hool duse sektoris ja 
neurodegeneratiivsete haigustega inimeste ja ne nde perede sotsiaalkaitse rahastamine, ei piisa 
ainult heade tavade levitamisest ja arendamise st, vaid nii riikide kui ka Euroopa tasandil on 
vaja välja töötada ka makrotasandi  kontseptsioonid ja lahendused. 
1.4. Õigused, sõltumatus ja väärikus 
Euroopa Liidu põhiõiguste harta7 (2000/C364/01) artiklite s 25, 26 ja 35 on viidatud 
Alzheimeri tõve ja teiste dementsuse vormide  all kannatavate patsie ntide olukorrale. Lisaks 
kaitseb ÜRO Puuetega inimeste õiguste konventsioon8 Alzheimeri tõve all kannatavate 
patsientide õigust mittediskrimineerimisele ja nende väärikuse ja sõltumatuse austamisele. 
Euroopas puudub konsensus haavatavas olukorras täiskasvanutega seotud eetiliste 
probleemide  osas; diskrimineerimist võimendab vanemate inimeste ealine diskrimineerimine, 
tõrjutus, nende vaimse kapitali vähene tunnustamine, dementsuse stigmatiseerimine  ja 
vaimse puudega inimeste eestkostja te seaduslike õiguste keerulin e olukord seoses  piiriüleste 
probleemidega. 
2. SUBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
Komisjoni algatus Alzheimeri  tõve valdkonnas kajastab vajadust tegutseda vastavalt 
prioriteetsusele, mida liikmesriigid seda probl eemi käsitlevale Euroopa algatusele omistavad, 
nagu on näha nõukogu järeldustest,9 mis võeti vastu Prantsusmaa eesistumisperioodi ajal 
16. detsembril 2008. Lisaks nõutakse Euroopa Parlamendi kirjalikus deklaratsioonis10 
(0080/2008), et komisjon, nõukogu ning liikmesriikid e valitsused koosta ksid tegevuskava 
Alzheimeri tõvega võitlemiseks. 
Euroopa tasandil võib poliitilin e juhtimine mängida tähtsat ro lli teadlikkuse tõstmisel ning 
innustada liikmesriike seadma Alzheimeri tõbe  poliitiliseks prioriteed iks, eriti vananeva 
elanikkonna ning sellega tulevikus  kaasnevate kulude taustal. 
Samal ajal kavatsetakse vastu võtta teadus uuringute peadirektoraadi (DG RTD) ettepanek 
koostada nõukogu soovitus teadusuuringute ühise programmitöö kohta neurodegeneratiivsete 
haiguste, sh Alzheimeri tõve valdkonnas; sel line ajastus annab meile väärtusliku võimaluse 
sellealast tegevust ELi tasandil veelgi kooskõlastada. 
EuroCoDe’i projekti abil on saadud täpseid kva litatiivseid ja kvantitatiivseid andmeid ning 
täpne analüüs Alzheimeri tõvest tekitatud ha iguskoormuse kohta ELis; see projekt jõudis aga 
lõpule juulis 2009 ning nüüd tuleb hinnata, millis ed on võimalused selle töö jätkamiseks. 
Edasiste meetmeteta võib projektiga saavutatud edu kaduma minna. 
3. EESMÄRGID  
3.1. Varane sekkumine, et ede ndada heaolu vanaduspõlves 
– Hea füüsilise ja vaimse tervise edendamine; 
– varase diagnostika alaste heade tavade  väljaselgitamine ja propageerimine; 
                                                 
7 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUri Serv.do?uri=OJ:C:2000:364:0001:0022:EN:PDF. 
8 http://www.un.org/disabilities/docum ents/convention/c onvoptprot-e.pdf. 
9 http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/lsa/104778.pdf. 
10 http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.d o?pubRef=-//EP//NONSG ML+WDECL+P6-DCL-2008-
0080+0+DOC+PDF+V0//EN&language=ET. 
ET 4   ET – ennetustöö ning varase diagnoosimise ja sekkumise parandamine. 
3.2. Alzheimeri tõve ja muude dementsuse  vormide parem mõistmine tänu Euroopa 
ühistele jõupingutustele 
– Peamiste probleemidega tegelevate sihtotst arbeliste teadusuuringute toetamine Euroopa 
tasandil; Alzheimeri-uuringute kui teadusuur ingute ühise programmitöö katseprojekti 
arendamine; 
– olemasolevate täpsete ja võrreldavate ep idemioloogiliste andmete edasiarendamine; 
– ELi tasandil teadmiste ja andmete jagamise ning kogumise edendamine; 
– sotsiaalhooldusmudelite uuringute edendamine, sh heade tavade levitamine 
dementsuspatsientide hool dajate väljaõppe alal. 
3.3. Riikliku solidaarsuse toetamine seoses dementsuse eri vormidega 
– Olemasolevate ja kujunevate heade ravi- ja hooldustavade parem kaardistamine ja 
kirjeldamine ning nende tava de levitamise parandamine; 
– dementsuse all kannatavate inimeste arstiabi ja sots iaalhooldusteenuste 
kvaliteediraamistike väljatöötamine; 
– riiklikele ja rahvusvahelistele Alzheimeri tõvega tegelevate le ühendustele ning vastavatele 
patsiendiorganisatsioonidele suuremate volituste andmine. 
3.4. Dementsuse all kannatavate in imeste õiguste austamine 
– Vanemaealiste täiskasvanute vaimse kapitali tunnustamine ning Alzheimeri tõve ja muude 
dementsuse vormidega seonduva stigmatiseerimise vähendamine; 
– heade tavade levitamine patsientide väärkohtlemi se vastase võitluse ja sotsiaalse kaitseta 
täisealiste õiguste austamise alal. 
4. POLIITILISED VALIKUVÕIMALUSED  
4.1. Praeguse olukorra säilitamine – uusi ELi meetmeid ei võeta 
Selle variandi puhul üksnes jätkataks Alzheime ri tõve ja muude dementsusvormide alal 
praeguseks alustatud tegevust. Kuna EuroCoDe ’i projekt on juba lõppenud, lakkab nüüd see 
töö ning seda jätkatakse üks nes konkursikutsetega praeguse tervishoiuprogrammi raames11. 
Jätkuksid praegused projektid ja ettepanekud teadusuuringute raamprogrammi piires. Samuti 
jätkuks tegevus üksikutes liikmesriikides. Kuid liikmesriikides, kus puutub poliitiline tahe ja 
teadlikkus dementsusprobleemist, oleks edasiminek äärmiselt väike. 
4.2. EuroCoDe’i projekti tööd jätkav aruanne 
Komisjon jätkab Alzheimer Europe’i aastaraam atute „Dementsus Euroopas“ koostamise ja 
väljaandmise toetamist. Lõpuleviidud EuroCoDe’i  projekti töö jätkamist toetaks uus projekt 
või tegevustoetus, mida rahast ataks tervishoiuprogrammi kaudu. 
Selle valikuvõimaluse poliitilis ed meetmed piirduksid konsensu slike ja võrreldavate andmete 
jätkuva kogumisega dementsuse levimuse kohta Euroopas ning rahvusvahelistel foorumitel osalemisega nende andmete levitamiseks. 
                                                
 
11 http://ec.europa.eu/health/ph_programme/pgm2008_2013_en.htm. 
ET 5   ET 4.3. Komisjoni teatis 
Komisjoni teatisega saaks komisjon välje ndada ametlikku toetus t liikmesriikidele 
rahvatervise, sotsiaalkaitse, teadusuuringute ja seaduslike õi guste valdkonnas, et tagada 
üldmeetmete järjepidevus. Teatis võetaks vastu koos teadusuuringute peadirektoraadi 
ettepanekuga võtta vastu nõukogu  soovitus teadusuuringute  ühise programmitöö kohta 
neurodegeneratiivsete haiguste, sh Alzhei meri tõve ja muude dementsuse vormide 
valdkonnas. 
Edasisi meetmeid toetataks praeguste progra mmide ja vahendite raames, eriti kehtiva 
tervishoiuprogrammi ja tea dusuuringute ja tehnoloogia arengu raamprogrammi kaudu. Eri 
liikmesriikide vahelist koostööd on võimalik saavutada vabatahtliku osalemise teel 
ühismeetmes, mida rahastataks tervishoiuprogrammist. 
4.4. Ametlik programm ja Euroopa tegevuskava 
Euroopa tegevuskava koostamist toetataks sp etsiaalse uue programmiga, mida rahastataks 
lisaks praegustele eraldistele ka täiendava rahast amisega. Sellega antaks Alzheimeri tõve ja 
muude dementsuse vormidega Euroopa Ühenduse tasandil tegelemiseks ühtne üksikasjalik ja 
rahastatud strateegia ning töötataks välja Alzh eimeri tõve ja muude dementsuse vormide 
eriprojektid, nagu tehti varasema Alzheimeri tõbe ja muid dementsuse vorme käsitleva 
erialgatusega, mida rakendati 1996.–1998. aasta l. Ametliku programmi kehtestamine 
võimaldaks suuremat rahastamist, millega oleks võimalik laiahaardelisemaid eesmärke saavutada. 
5. M
ÕJUANALÜÜS  
Leiti, et igasugune algatus, mis parandab Alzhei meri tõve ja muude dementsuse vormide all 
kannatavate patsientide olukorda, annab sotsia alset kasu, näiteks parandades nende õiglast 
juurdepääsu teenustele, toetades nende väärikust ja aidates võid elda stigmatiseerimise vastu. 
Lisaks toob iga algatus, mi s edendab kooskõlastamist ja toetab vahendite tõhusamat 
kasutamist, ka majanduslikku kasu. 
Seega piirdub siin esitatud kvantitatiivne teave praeguse majandusliku ja sotsiaalse 
koormusega, mida dementsus põhjustab, liikmesr iikide tasandil rakendatavate tegevuskavade 
maksumusega, dementsuse eeldatavate arengute ndentsidega tulevikus ja viimaks andmetega 
poliitilise sekkumise kohta l iikmesriikide tasandil. 
Keskkonnamõju on väga väike ning se da edaspidi arvesse ei võeta. 
5.1. Praeguse olukorra säilitamine – uusi ELi meetmeid ei võeta 
Alzheimeri tõve, dementsuse peamise vormi põhjustatud sotsiaalmajanduslik koormus kasvab 
Euroopas eluea pikenemise ja tööealise elanikk onna ja pensionäride suhtarvu langemise tõttu 
praegu kiiresti. Nagu juba va rem toonitatud, olid Alzheimeri  tõve ja muude dementsuse 
vormidega seotud otsese ja informaalse hoolduse kulud EL 27-s 2005. aastal 130 miljardit eurot (21 000 eurot patsiendi kohta); 56 % kuludest moodustas informaalne hooldus
12. 
Tegevusetuse tulemusel ei lange eri valitsem istasandite ametiasutustele kohe koormust ega 
teki täiendavat rahastamisvajadust ELi tasand il. Pikemas perspektiivis hakkavad avaliku 
tervishoiuteenusega seotud kulud liikmesriikides  koos vananevast elanikkonnast tuleneva 
                                                 
12 Alzheimer Europe (2008) „Dementsus Euroopas. Aastaraamat“. 
ET 6   ET suureneva koormusega kasvama; puudub ka või malus ELi tasandil kooskõlastatud viisil 
kogemusi ja häid tavasid vahetada. 
5.2. EuroCoDe’i projekti tööd jätkav aruanne 
Aruanne tooks välja Alzheimeri tõvega Euroop a tasandil seotud olulis ed probleemid ning 
saavutaks põhjalikud ja ajakohased teadmi sed haiguse ulatusest, levimusest ja 
esinemissagedusest. Komisjoni poliitilise toetuseta on ebatõenäoline, et Alzheimeri tõbe ja dementsust seataks prioriteediks. 
Analüüsi ja aruande koostamise  eelarvekulud kaetaks ELi ra hastamisega, mis on võimalik, 
kui kehtestataks lõpuleviidud EuroCoDe’i proj ektiga sarnane meede. Eelmine EuroCoDe’i 
projekt läks maksma 1 423 190 eurot (millest 843 000 eurot kattis tervishoiuprogrammi raames komisjon). 
5.3. Teatis 
Teatis tagaks, et protsessi oleks kaasatud kõ ik asjakohased sidusrühmad, kes tunnistaksid 
Euroopa tasandil Alzheimeri tõvega seotud oluliste probleemide olemasolu. Saavutataks 
põhjalikud teadmised haiguse ulatusest, levimusest  ja esinemissagedusest. See annaks tugeva 
aluse ennetustöö, varase sekkumise ning tervishoiu- ja sots iaalhooldusteenuste 
kavandamiseks. Niisugune meede aitaks vä hendada ebavõrdsust tervishoiuteenuste 
kättesaadavuse alal ja edendada esma ste ennetusmeetmete häid tavasid. 
Sellega seotud tehnilist tööd, mi da kooskõlastataks vaimse terv ise pakti asjaomaste harude 
raames, subsideeriks EL kehtiva tervishoiupr ogrammi ja teadusuuringute ja tehnoloogia 
arengu raamprogrammi kaudu. Tänu jõupingutuste  koondamisele oleks see tõhusam ja 
liikmesriikide tervishoiusüsteemidele ning ametiasutustele vähem koormav. 
Lühiajaliselt võib eri valitsemistasandite ame tiasutustel esineda küll mõningaid otseseid 
kulusid ja teatavat halduskoormust , kui nad üritavad rakendada al gatusega seotud projektidest 
lähtuvaid soovitusi ning osalevad  vabatahtlikult ühismeetmetes. 
Teatis ergutaks teadus- ja arendustegevust. 
5.4. Ametlik programm ja Euroopa tegevuskava 
Tegevuskaval oleks suures osas sama mõju, mida tõsteti esile juba teat ise valikuvõimaluse all. 
Arvesse tuleks võtta ka mõningaid lisamõjusid. 
Eraldiseisev algatus ja Alzheimeri kava õõnestaks ELi lähenemisviisi, mis keskendub 
peamiselt tervisehäirete põhjustele, mitte ei püüa luua konkreetsete haigustega seotud 
strateegiaid. 
Status quo ’ga võrreldes nõutaks ELilt märkimisväär selt suuremat rahastamist ning võiks 
tekkida vajadus luua uus eelarverida. 
6. V
ALIKUVÕIMALUSTE VÕRDLUS  
Valikuvõimalus ELi panus ja 
tõhusus Kohaldamisala 
ja tõhusus Poliitiline 
vastuvõetavus 
ja 
järjepidevus Proportsionaalsus 
ja 
liikmesriikide 
kohustused 
ET 7   ET Praeguse 
olukorra 
säilitamine ELi poolt ei tuleks lisaks Alzheimeri tõve 
ja muude dementsusvormide valdkonnas 
juba olemasolevatele meetmetele mingit 
täiendavat panust ega koordineerimist. See ei nõuaks täiendavat rahastamist, 
kuid oleks väga ebatõhus ning jätaks 
praegused puudujäägid endiseks. See 
valikuvõimalus ei 
vasta absoluutselt 
liikmesriikide ootustele, mida 
need on 
nõukogus või parlamendis 
väljendanud. Kuigi liikmesriikidelt 
täiendavaid kohustusi ei 
nõutaks, ei aitaks see 
variant tegeleda ühegi probleemiga ega 
saavutada ühtegi 
käesolevas mõjuhinnangus esile 
toodud eesmärki. 
Aruanne Aruanne annaks 
ELi tasandil 
ajakohased ja 
võrreldavad 
andmed 
Alzheimeri tõve ja muude 
dementsusvormide 
levimuse ja esinemissageduse 
kohta. Neid 
andmeid on võimalik saada ka 
ainult 
liikmesriikide tegevusega, kuid 
see ei tagaks 
võrreldavust. See variant eeldab 
toetust EuroCoDe’i 
projektiga sarnase 
projekti kaudu 
antava rahastamise 
näol. Rahastada võiks kehtiva 
tervis-
hoiuprogrammi kaudu. Muud 
raamprogrammid ja 
liikmesriikide meetmed jätkuksid. See variant ei 
vasta nõukogu 
järeldustes ega 
parlamendi 
kirjalikus 
deklaratsioonis esile toodud 
ootustele, mis 
nõuavad Alzheimeri tõve 
ja muude 
dementsuse-vormide 
valdkonnas 
laiahaardelisemat lähenemist. Liikmesriikidelt ei 
nõutaks mingeid 
ametlikke kohustusi, 
kuna seda varianti 
rahastataks täiel määral 
tervishoiuprogrammist. Kuid see võimalus ei 
vasta 
proportsionaalsuse põhimõttele, kuna ei 
suudetaks saavutada 
seatud eesmärke. 
Teatis Teatis toetaks kogu ELi tasandil 
kooskõlastatud 
jõupingutusi 
sellistes 
valdkondades nagu heade tavade ja 
uuringute 
levitamine. See suurendaks 
tõhusust ja pakuks 
poliitilist toetust järjepidevamale 
lähenemisviisile 
Alzheimeri tõvele. See variant eeldab, 
et võetakse ühiselt 
vastu nõukogu 
soovituse ettepanek 
teadusuuringute 
ühise kavandamise kohta Alzheimeri 
tõve valdkonnas. 
Eri liikmesriikide vahelist koostööd 
toetataks tervis-
hoiuprogrammist rahastatava 
ühismeetme kaudu. See variant 
vastaks põhiosas 
neljale tähtsamale 
nõukogu 
järeldustes 
esitatud eesmärgile ning 
seaks Alzheimeri 
tõve ja muud dementsuse 
vormid selgelt 
poliitiliseks prioriteediks. Meetmed ei oleks 
õiguslikult siduvad ning 
igasugune ühine 
kavandamine või 
ühismeede eeldaks 
liikmesriikide vabatahtlikku osalust. 
Samuti oleks see meede 
proportsionaalne eesmärkidega, mida on 
kirjeldatud 3. punktis. 
ET 8   ET Tegevuskava Tegevuskava saavutaks samad ELi 
tasandi eesmärgid, mis teatis, pakkudes 
sealjuures ühtset üksikasjalikku ja 
rahastatavat strateegiat. Kuna lisaks 
praegustele 
eraldistele oleks 
vaja ka täiendavat rahastamist, on 
see variant 
praeguste finants-perspektiivide 
juures raskemini 
teostatav ning selle 
rakendamine 
võtaks rohkem 
aega. Samas 
vastaks see variant selgelt 
parlamendi ja 
nõukogu ootustele. Võttes arvesse 
tervishoiuteenuste ja 
arstiabi korralduse ja 
osutamise erinevusi ELi piires, tekitaks see 
variant subsidiaarsus-
probleeme. Kuna 3. punktis Error! 
Reference source not 
found. esitatud 
eesmärke on põhiosas 
võimalik saavutada ka 
ametlikult vähem 
siduva algatusega, 
peaks tegema selgeks, kas selle variandiga 
kaasnevad täiendavad 
kulud ja kas ühtlustamine on 
lisakasuga 
proportsionaalne. 
 
Selle hinnangu kohaselt on eelistatav valikuvõimalus komisjoni teatises esitatud ettepanekud 
Alzheimeri tõve alase ühenduse strateegia kohta. Komisjoni teatis oleks eesmärkidega 
proportsionaalne ega rikuks subsidiaarsuse põhimõtet. 
7. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
See algatus ei nõua uute statis tiliste andmete kogumist, vaid tegeleb pigem ühitamatute ja 
ebatäielike andmeallikate probleemiga ning ke skendub metoodika arendamisele, mille abil 
olemasolevaid andmeid järjepid evalt kasutada. Põhieesmärkid e tulemuslikkuse üldnäitajate 
andmekogum koostatakse algatuse r aames tehtavate tööde alusel.