Lühikokkuvõte Rootsi kohtusüsteemi iseloomustab kohtute tajutava sõltumatuse kõrge tase. Kohtute sõltumatuse edasiseks edendamiseks on Rootsi algatanud erakondadeülese uurimise raames parlamentaarse protsessi, et uurida kohtusüsteemiga seotud põhiseadusliku raamistiku teatavaid elemente. Lisaks kodifitseeriti hiljutise kohtumenetluse seadustiku muudatusega eeskirjad, millega korraldatakse kohtuasjade jaotamist. Valitsus käivitas seadusandliku algatuse kohtusüsteemi digiteerimisega seotud probleemide lahendamiseks. Eelkõige on osaliselt kättesaadav võimalus teha nii seoses kohtuasja esitamise kui ka kohtukutse edastamisega kohtumenetluse teatavaid toiminguid veebis. Uuringute kohaselt tajutakse Rootsit ühe kõige vähem korrumpeerunud riigina ELis ja maailmas. Enamik avaliku ja erasektori korruptsiooni vorme on karistusseadustiku alusel kriminaliseeritud. Ehkki kodifitseeritud terviklik korruptsioonivastane strateegia puudub, on valitsus teatanud oma algatusest töötada välja riiklik korruptsioonivastane tegevuskava. Riigiasutused on loonud endale läbipaistva halduse maine ning koostanud usaldusväärse ja toimiva korruptsiooni ennetamise raamistiku. Lobitöö ei ole seadusega reguleeritud. Laialdane õigus teabele on Rootsi korruptsiooni ennetamise lähenemisviisi põhielement ja ametiisikutel on õigus teavet meediale avaldada. Rikkumisest teatajate kaitse tagamiseks on kehtestatud meetmed ja käimas on läbivaatamine, et hinnata muudatuste vajadust seoses ELi direktiiviga (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta. Piiriülene altkäemaks on endiselt riskivaldkond. Rootsil on meediavabaduse ja meedia mitmekesisuse vallas pikk õigusliku reguleerimise traditsioon. Selle õiguslikud tagatised seoses meediavabaduse ja meedia mitmekesisusega tulenevad nii põhiseaduslikust kui ka õiguslikust raamistikust ning paistab, et need on praktikas täielikult rakendatud. Rootsi meediat reguleerival asutusel on põhiseaduses sätestatud kindlad tagatised oma sõltumatuse kindlustamiseks. Meediaomandi läbipaistvuse valdkonnas ei ole teatatud suurtest probleemidest, hoolimata sellest, et meediaettevõtete jaoks puuduvad konkreetsed eeskirjad. Rootsi ajakirjanike kaitset käsitlev süsteem on samuti tugevaks osutunud. Tingimusi, milles Rootsi ajakirjanikud tegutsevad, hinnatakse ühtedeks maailma kõige soodsamateks. Sellele vaatamata teatati 2020. aastal mõnest füüsilisest ja veebipõhisest ähvardusest ajakirjanike vastu. Kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi eripära on kaasav ja struktureeritud protsess õigusaktide ettevalmistamisel. Seda protsessi kasutatakse kohtusüsteemiga seotud põhiseadusliku raamistiku eespool nimetatud uurimiseks. Selle protsessi käigus käsitletakse ka põhiseaduse muutmise korra reformimist kui demokraatliku süsteemi põhistruktuuride kaitse tugevdamise vahendit. Mitmel sõltumatul asutusel on põhiõiguste tagamisel oma osa ning jätkub reformiprotsess riikliku inimõiguste asutuse volituste pikendamiseks. Lisaks on valitsus rakendanud erivahendeid kodanikuühiskonnaga dialoogi pidamiseks.

I.Kohtusüsteem

Rootsi kohtusüsteemil on kaks haru: üldkohtud, mis koosnevad 48 esimese astme kohtust, kuuest apellatsioonikohtust ja kõrgeimast kohtust, ja üldhalduskohtud, mis koosnevad kaheteistkümnest halduskohtust, neljast haldusasjade apellatsioonikohtust ja kõrgeimast halduskohtust. On ka kaks erikohut . Justiitsministeeriumi alluvuses tegutsev riiklik kohtuadministratsioon vastutab kohtute üldise halduse, sealhulgas ressursside jaotuse, töötajate arvu ja varustuse eest. Sõltumatu kohtunike ametisse nimetamise kogu koostab ettepanekud kõigi kohtunike ametisse nimetamiseks, mille alusel nimetab valitsus kohtunikud ametisse . Rootsi prokuratuur on sõltumatu ja valitsusest eraldiseisev. Rootsi advokatuur on seadusega asutatud sõltumatu ja iseseisva juhtimisega ühing .

Sõltumatus

Kohtute tajutava sõltumatuse tase on püsivalt väga kõrge. Üldiselt leiab 80 % nii üldsusest kui ka ettevõtjatest, et kohtute ja kohtunike sõltumatus on Rootsis kas väga suur või võrdlemisi suur . See kohtute tajutava sõltumatuse kõrge tase on olnud üldiselt stabiilne ja alates 2016. aastast on see üldsuse jaoks veidi tõusnud.

Algatatud on reformiprotsess kohtute sõltumatuse edasiseks tugevdamiseks. Valitsus asutas 2020. aasta veebruaris pärast parlamendi 2018. aasta taotlust uurimiskomisjoni teemal „Demokraatia kaitse ja kohtusüsteemi sõltumatuse tugevdamine“. Erakondadeülest uurimist juhib kõrgeima kohtu esimees ja tal on volitus uurida Rootsi kohtute sõltumatuse raamistiku mitmeid aspekte, et esitada ettepanekuid seadusandlike ja põhiseaduslike muudatuste tegemiseks . Komisjon uurib, kas põhiseaduses tuleks sätestada kõrgeima kohtu kohtunike ja kõrgeima halduskohtu kohtunike arv ja pensioniiga . Komisjoni volituses on sätestatud, et see arutelu toimub muu hulgas Euroopa Kohtu hiljutist kohtupraktikat silmas pidades . Mandaadi kohaselt oleks eesmärk kaitsta kohtunikke võimaliku sekkumise eest, mis tuleneb üldõigusaktide alusel pensioniea langetamisest. Mõlema kõrgeima kohtu kohtunike arvu reguleerimise küsimust hinnatakse Rootsi õigusakadeemilist arutelu silmas pidades, millega seoses on avaldatud arvamust, et kohtunike arvu suurendamist või vähendamist võidakse kasutada poliitilise mõjutusvahendina. Lisaks uurib komisjon, kas tuleks tugevdada riikliku kohtuadministratsiooni sõltumatust . Kui komisjon leiab, et selline tugevdamine on õigustatud, on tal oma volituste piires õigus teha ettepanek luua kohtute nõukogu või riikliku kohtuadministratsiooni kogu, mis koosneb peamiselt kohtunikest, mis oleks kooskõlas Euroopa Nõukogu soovitustega . Komisjoni töö on varajases staadiumis ja hõlmab teiste ELi liikmesriikide olemasolevate süsteemide läbivaatamist. Selle tulemused esitatakse 2023. aasta veebruaris. Eriti väärib märkimist selle reformi ettevalmistamise kaasav meetod, sealhulgas erakondadeülene protsess ja Euroopa Kohtu hiljutisele kohtupraktikale pööratav tähelepanu.

Kohtuasjade jaotamise eeskirjad on kodifitseeritud. Kohtumenetluse seadustiku muudatus näeb ette, et kohtuasjade jaotamine peab põhinema objektiivsetel kriteeriumidel, mille kohus on eelnevalt kehtestanud, ning sellega ei tohi olla võimalik mõjutada kohtuasja tulemust või edenemist . Sellega kodifitseeritakse juba olemasolev tava ja tagatakse, et kohtuasjade jaotamise standardid on sätestatud seaduses, mis on kooskõlas Euroopa Nõukogu soovitustega . Kohtuasjade jaotamise konkreetsed üksikasjad määratakse ka edaspidi täpsemalt kindlaks kohtute töökorras või samalaadsetes normides .

Kvaliteet

Riiklik kohtuadministratsioon on taotlenud täiendavaid ressursse, et tulla toime suurenenud kohtuasjade arvuga. Pärast politsei ja prokuratuuri ressursside suurendamist nende uurimisvõimekuse tugevdamiseks on esimese astme kohtutesse sissetulevate kriminaalasjade arv märkimisväärselt kasvanud. Suurema hulga juhtumite lahendamiseks on riiklik kohtuadministratsioon taotlenud kohtute eelarve suurendamist aastateks 2021–2023, et katta kulutusi seoses täiendava kohtupersonali, koolituse ja reformidega, mille eesmärk on parandada kohtute tõhusust .

Jätkuvalt tehakse jõupingutusi, et lahendada probleeme, mis on seotud digitaalse suhtluse kasutamisega Rootsi kohtusüsteemis. Võimalus teha kohtumenetluse teatavaid toiminguid veebis on Rootsis jätkuvalt ainult osaliselt kättesaadav nii seoses kohtuasja esitamise kui ka kohtukutse edastamisega ning puudub võimalus jälgida menetluse etappe veebis . Samuti puudub veebis juurdepääs esimese astme kohtu otsustele . Digitaalse suhtluse võimaldamiseks ja hõlbustamiseks kohtumenetluses ning kodanikele pakutava teenuse parandamiseks on valitsus esitanud seaduseelnõu, mis tutvustati esmakordselt 2019. aasta augustis ja mille eesmärk on muu hulgas võimaldada dokumentide esitamist tsiviil- ja teatud muude nõuete algatamiseks veebis, volikirja esitamist digitaalsel kujul ja püsikoopiatele kehtivate tarbetute nõuete väljajätmist . Ettepanek esitati parlamendile 2020. aasta juunis. Vastuvõtmise korral on enamiku sätete jõustumine ette nähtud 2021. aasta jaanuaris.

Tõhusus

Rootsi kohtusüsteemil ei ole tõhususe osas erilisi probleeme, vaatamata sissetulevate haldusasjade märkimisväärselt suurele hulgale. Rootsi süsteem toimib nii tsiviil- ja kaubandusasjades kui ka haldusasjades otsuseni jõudmiseks kuluva aja mõistes keskmisel tasemel. Sissetulevate haldusasjade arv on eriti suur ja menetluses olevate haldusasjade arv on alates 2016. aastast pidevalt veidi suurenenud. Selle tulemusena on haldusasjade algatamise ja lõpuleviimise määr 2016. ja 2017. aastal langenud, kuid näitab 2018. aastal positiivset suundumust, liikudes tagasi 100 % suunas, kusjuures keskmine haldusasjade lahendamise aeg on endiselt suhteliselt lühike . Kuna üldisi liikumisvabaduse piiranguid ei rakendatud, on kohtud COVID-19 pandeemia ajal enamasti tavapäraselt edasi töötanud, kuigi rahvatervisega seotud põhjustel on mõned istungid tühistatud ja edasi lükatud .

II.Korruptsioonivastane raamistik

Rootsil on korruptsiooni vastu võitlemiseks ja selle ennetamiseks õigus- ja institutsiooniline raamistik üldjoontes paigas. Ehkki Rootsil puudub terviklik kodifitseeritud kirjalik korruptsioonivastane strateegia, on valitsusel kavas töötada välja riiklik korruptsioonivastane tegevuskava. Korruptsiooni ennetavat ja allasuruvat mõõdet käsitletakse mitmete õigus- ja muude regulatiivsete sätete, riigiasutusi käsitlevate erieeskirjade ning õiguskaitse- ja õigusasutuste abil. Riiklik korruptsioonivastane üksus on prokuratuuri alla kuuluv spetsialiseeritud prokuratuur, mis vastutab kõigi korruptsiooni ja piiriülese altkäemaksuga seotud kriminaaluurimiste eest. Riiklikul korruptsioonivastase politsei üksusel on Rootsi politseiameti osana ülesanded nii korruptsioonikuritegude uurimisel kui ka ennetava rolli tagamisel; ta toetab erinevaid ametiasutusi korruptsioonivastase poliitika väljatöötamisel. Ennetamise, kohtuekspertiisi ja auditeerimispädevuse ning korruptsiooni uurimise eest vastutavad teised asutused, nagu riigikontroll, riiklik konkurentsiamet, riiklik kuritegude ennetamise nõukogu ja finantspolitsei (Rootsi rahapesu andmebüroo ja osa politseiametist).