P6_TA(2006)0414

Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti asutamine *

Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (KOM(2005)0280 - C6-0288/2005 - 2005/0124(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Ettepanekut muudeti järgmiselt [1]:

KOMISJONI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 5

(5) Liikmesriikide esindajad, kes kohtusid 13. detsembri 2003. aasta Euroopa Ülemkogul, leppisid kokku arendada olemasolevat, nõukogu 2. juuni 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1035/97 asutatud Rassismi ja Ksenofoobia Järelvalvekeskust ja laiendada selle volitusi, et teha sellest põhiõiguste amet. | (5) Liikmesriikide esindajad, kes kohtusid 13. detsembri 2003. aasta Euroopa Ülemkogul, leppisid kokku arendada olemasolevat, nõukogu 2. juuni 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1035/97 asutatud Rassismi ja Ksenofoobia Järelvalvekeskust ja laiendada selle volitusi, et teha sellest põhiõiguste amet. Ühtlasi otsustati sellel kohtumisel, et ameti asukohaks peaks jääma Viin. |

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 8

(8) Ameti asutamisel pööratakse piisavat tähelepanu Euroopa regulatiivametite tegevusraamistikule, milleks komisjon tegi ettepaneku 25. veebruaril 2005. aastal institutsioonidevahelise kokkuleppe projektis. | välja jäetud |

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 9

(9) Amet peaks oma töös viitama põhiõigustele, nagu need on määratletud Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 2, ja eelkõige nagu on sätestatud põhiõiguste hartas. Ameti nimi peab väljendama tema tihedat seost hartaga. Ameti tegevuse teemavaldkonnad tuleks ette näha mitmeaastase raamistikuga, kehtestades seeläbi ka piirid ameti tööks, ja üldiste institutsiooniliste põhimõtete kohaselt ei tohiks amet välja töötada iseseisvat poliitilist põhiõiguste programmi. | (9) Amet peaks oma töös viitama põhiõigustele, nagu need on määratletud Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 2, kaasa arvatud need, mis on sätestatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, ja eelkõige nagu need kajastuvad põhiõiguste hartas. Ameti nimi peab väljendama tema tihedat seost hartaga. |

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 9 a (uus)

| (9 a) Kuna amet rajatakse Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse baasil, peaks selle töö põhiõiguste kaitse oluliste koostisosadena jätkuvalt hõlmama rassismi, ksenofoobia ning antisemitismi ilminguid, samuti vähemustesse kuuluvate isikute õiguste kaitset. Vajalikku tähelepanu tuleks pöörata rühmadele, kes kogevad diskrimineerimist asutamislepingu artikli 13 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 21 tähenduses. |

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 11

(11) Asutamislepingus kehtestatud õiguslike või kohtumenetlustega vastuollu sattumata peaks ametil olema õigus avaldada ühenduse õiguse rakendamisel arvamust liidu ametiasutustele ja liikmesriikidele, kas omal algatusel või Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni palvel. | (11) Asutamislepingus kehtestatud õiguslike või kohtumenetlustega vastuollu sattumata peaks ametil olema õigus avaldada ühenduse õiguse rakendamisel arvamust liidu ametiasutustele ja liikmesriikidele, kas omal algatusel või Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni palvel. Neil institutsioonidel peaks olema võimalik taotleda arvamusavaldusi oma õigusakti ettepanekute või õigusloomemenetluste käigus võetud seisukohtade kohta seoses nende vastavusega põhiõigustele. |

Muudatusettepanek 6

Põhjendus 12

(12) Nõukogul peaks olema võimalus taotleda ametilt tehnilist ekspertiisi Euroopa Liidu lepingu artikli 7 kohaselt alustatud menetlustes. | (12) Euroopa Parlamendil, nõukogul ja komisjonil peaks olema võimalus taotleda ametilt tehnilist ekspertiisi Euroopa Liidu lepingu artikli 7 kohaselt alustatud menetlustes. |

Muudatusettepanek 7

Põhjendus 13

(13) Amet peaks esitama aastaaruande põhiõiguste olukorra kohta liidus, samuti selle kohta, kuidas peavad põhiõigustest kinni ELi asutused, organid ja ametid ning liidu liikmesriigid, kui need rakendavad liidu õigust. Peale selle peaks amet koostama temaatilisi aruandeid liidu tegevuspõhimõtete seisukohalt oluliste teemade kohta. | (13) Amet peaks esitama aastaaruande oma tegevusvaldkonda kuuluvate põhiõigusküsimuste kohta, tõstes seejuures esile heade tavade rakendamise näiteid. Peale selle peaks amet koostama temaatilisi aruandeid liidu tegevuspõhimõtete seisukohalt oluliste teemade kohta. |

Muudatusettepanek 8

Põhjendus 15

(15) Amet peaks tegema võimalikult tihedat koostööd kõigi asjaomaste ühenduse programmide, organite ja ametitega ning liidu organitega, et vältida töö kattumist, eriti seoses tulevase Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga. | (15) Amet peaks tegema võimalikult tihedat koostööd kõigi asjaomaste Euroopa Liidu institutsioonide, samuti ühenduse ja liidu organite, ametkondade ja ametitega, et vältida töö kattumist, eriti seoses tulevase Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga. |

Muudatusettepanek 9

Põhjendus 15 a (uus)

| (15 a) Amet peaks tegema tihedat koostööd liikmesriikidega ning liikmesriigid peaksid nimetama selleks ametisse riiklikud sidet pidavad ametnikud. Amet peaks riiklike sidet pidavate ametnikega suhtlema eelkõige seoses aruannete ja muude dokumentidega, mida ta koostab. |

Muudatusettepanek 10

Põhjendus 16

(16) Amet peaks tegema tihedat koostööd Euroopa Nõukoguga. Selline koostöö peaks kindlustama, et ameti ja Euroopa Nõukogu töö ei kattuks, eriti kui arendatakse välja mehhanismid koostoime tagamiseks, nagu näiteks kahepoolse koostöökokkuleppe sõlmimine ja Euroopa Nõukogu määratud sõltumatu, asjakohaselt piiritletud hääleõigusega isiku osalemine ameti juhatuses, nagu see toimub praeguses Rassismi ja Ksenofoobia Järelvalvekeskuses. | (16) Amet peaks tegema tihedat koostööd Euroopa Nõukoguga. Selline koostöö peaks kindlustama, et ameti ja Euroopa Nõukogu töö ei kattuks, eriti kui arendatakse välja mehhanismid vastastikuse täiendavuse ja lisandväärtuse tagamiseks, nagu näiteks kahepoolse koostöökokkuleppe sõlmimine ja Euroopa Nõukogu määratud sõltumatu, asjakohaselt piiritletud hääleõigusega isiku osalemine ameti juhatuses. |

Muudatusettepanek 11

Põhjendus 16 a (uus)

| (16 a) Tunnistades kodanikuühiskonna tähtsat osa põhiõiguste kaitses, peaks amet edendama dialoogi kodanikuühiskonnaga ja tegema tihedat koostööd valitsusväliste organisatsioonide ning põhiõigustega tegelevate kodanikuühiskonnaasutustega. Amet peaks moodustama koostöövõrgustiku nimega põhiõiguste platvorm, et käivitada struktureeritud ja viljakas dialoog ning tihe koostöö kõigi asjaomaste sidusrühmadega. |

Muudatusettepanek 12

Põhjendus 17 a (uus)

| (17 a) Et tagada oma töö kõrge teaduslik kvaliteet, peaks ametil olema teaduslik komitee. |

Muudatusettepanek 13

Põhjendus 17 b (uus)

| (17 b) Asutused, mis määravad ametisse haldusnõukogu, juhatuse ja teadusliku komitee liikmed, peaksid püüdma saavutada naiste ja meeste tasakaalustatud osalust neis organites. Eritähelepanu tuleks pöörata ka naiste ja meeste võrdsele esindatusele personali seas. |

Muudatusettepanek 14

Põhjendus 18

(18) Euroopa Parlament mängib põhiõiguste valdkonnas olulist rolli. Ta peaks määrama ameti haldusnõukogu liikme kohale ühe sõltumatu isiku. | (18) Euroopa Parlament mängib põhiõiguste valdkonnas olulist rolli. Seetõttu tuleks temaga konsulteerida enne ameti mitmeaastase raamistiku vastuvõtmist ning ameti direktori kohale esitatud kandidaatide üle. |

Muudatusettepanek 15

Põhjendus 19

(19) Selleks et teha tõhusat koostööd kõigi huvirühmadega, tuleks luua nõuandefoorum, mis tagaks põhiõigustega tegelevate kodanikuühiskonna sotsiaalsete jõudude mitmekülgse esindatuse ameti struktuurides. | välja jäetud |

Muudatusettepanek 16

Põhjendus 21 a (uus)

| (21 a) Ameti töötajate ja direktori suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju, Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi ning eeskirju, mille Euroopa Ühenduse institutsioonid on kõnealuste personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamiseks ühiselt vastu võtnud, kaasa arvatud direktori ametist vabastamisega seotud eeskirjad. |

Muudatusettepanek 17

Põhjendus 22

(22) Amet peaks olema juriidiline isik ja jätkama Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelvalvekeskuse õigusjärglasena kõigis keskuse õiguslikes, rahalistes või muudes kohustustes või kokkulepetes, mis keskus on sõlminud, samuti töölepingutes keskuse töötajatega. Ameti asukohaks peaks jääma Viin, nagu see on kindlaks määratud liikmesriikide valitsuste esindajate 2. juuni 1997. aasta otsusega, millega määratakse kindlaks Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse asukoht. | (22) Amet peaks olema juriidiline isik ja jätkama Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelvalvekeskuse õigusjärglasena kõigis keskuse õiguslikes, rahalistes või muudes kohustustes või kokkulepetes, mis keskus on sõlminud, samuti töölepingutes keskuse töötajatega. |

Muudatusettepanek 18

Põhjendus 22 a (uus)

| (22 a) Kandidaatriigid peaksid saama ameti töös osaleda. Lisaks tuleks lubada ameti töös osaleda riikidel, kellega on sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingud, sest see võimaldab Euroopa Liidul toetada nende jõupingutusi Euroopa integratsiooni nimel, hõlbustades nende õigusaktide järkjärgulist vastavusseviimist ühenduse õigusega, samuti oskusteabe ja hea tava üleandmist, eelkõige neis acquis' valdkondades, mis on Lääne-Balkani riikide reformiprotsessi keskne võrdlusalus. |

Muudatusettepanek 19

Põhjendus 23

(23) Kuna käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed on üldmeetmed nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, artikli 2 tähenduses, tuleks need vastu võtta nimetatud otsuse artiklis 5 osutatud regulatiivkomitee menetlust kasutades. | välja jäetud |

Muudatusettepanek 20

Põhjendus 23 a (uus)

| (23 a) Amet peaks õigeaegselt algatama vajalike hinnangute koostamise oma töö kohta, sealhulgas oma tegevusulatuse põhjaliku hindamise seoses riikidega, mis ei ole liidu liikmed, kusjuures nende hinnangute alusel tuleks läbi vaadata ameti tegevuse ulatus, ülesanded ja töömeetodid. |

Muudatusettepanek 21

Artikli 3 lõiked 2-4

2. Ameti tegevus on seotud põhiõigustega, nagu need on määratletud Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 2 ja eelkõige nagu on sätestatud 7. detsembril 2000. aastal Nice'is väljakuulutatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas. | 2. Ameti tegevus on seotud põhiõigustega Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõike 2 tähenduses, kaasa arvatud õigused, mis on sätestatud 4. novembril 1950. aastal Roomas allkirjastatud inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsioonis, ja nagu need kajastuvad 7. detsembril 2000. aastal Nice'is väljakuulutatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas. |

3. Piiramata lõike 4 ja artikli 4 lõike 1 punkti e ning artiklite 27 ja 28 kohaldamist, keskendub amet oma tegevuses põhiõiguste olukorrale Euroopa Liidus ja selle liikmesriikides, kui need rakendavad ühenduse õigust. | 3. Amet tegeleb põhiõigusi puudutavate küsimustega Euroopa Liidus ja selle liikmesriikides, kui need rakendavad ühenduse õigust. Lisaks võib ta tegeleda põhiõigusi puudutavate küsimustega lõike 1 ulatuses artikli 27 lõikes 1 nimetatud riikides, niivõrd kui see on vajalik kõnealuse riigi õigusaktide järkjärguliseks vastavusseviimiseks ühenduse õigusega ja vastavalt artikli 27 lõikele 2. |

4. Piiramata artikli 27 kohaldamist, edastab amet komisjoni taotlusel teavet ja koostab analüüse taotluses määratletud põhiõiguste küsimustes, mis on seotud kolmandate riikide, eriti Euroopa naaberriikide poliitikaga hõlmatud riikidega, kellega ühendus on sõlminud assotsieerumislepingud või lepingud, mis sisaldavad sätteid inimõiguste kohta, või kellega on alustatud või kavatsetakse alustada läbirääkimisi selliste lepingute sõlmimiseks. | |

Muudatusettepanek 22

Artikkel 4

1. Artiklis 2 sätestatud eesmärkide täitmiseks amet: | 1. Artiklis 2 sätestatud eesmärkide täitmiseks ja artiklis 3 sätestatud pädevuste piires amet: |

a)kogub, dokumenteerib, analüüsib ja levitab asjakohast, objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet ning andmeid, mis hõlmavad ka liikmesriikide, liidu asutuste, ühenduse ametite, uurimiskeskuste, siseriiklike organite, valitsusväliste organisatsioonide, asjaomaste kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide edastatud uurimustulemusi; | a)kogub, dokumenteerib, analüüsib ja levitab asjakohast, objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet ning andmeid, mis hõlmavad ka liikmesriikide, liidu institutsioonide, ühenduse ja liidu organite, ametkondade ja ametite, uurimiskeskuste, siseriiklike organite, valitsusväliste organisatsioonide, kolmandate riikide, rahvusvaheliste organisatsioonide ja eelkõige Euroopa Nõukogu pädevate organite edastatud uurimustulemusi; |

b)töötab koostöös komisjoni ja liikmesriikidega välja meetodid andmete võrreldavuse, objektiivsuse ja usaldusväärsuse suurendamiseks Euroopa tasandil; | b)töötab koostöös komisjoni ja liikmesriikidega välja meetodid ja standardid andmete võrreldavuse, objektiivsuse ja usaldusväärsuse suurendamiseks Euroopa tasandil; |

c)viib läbi teadusuuringuid ja -vaatlusi, ettevalmistavaid ja teostatavusuuringuid, võtab nimetatud töödest osa või toetab neid, tehes seda - niivõrd kui see sobib või on kooskõlas tema prioriteetide ja iga-aastase tööprogrammiga - ka Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel. Samuti korraldab ta asjatundjate kohtumisi ja loob vajaduse korral ajutisi töörühmi; | c)viib läbi teadusuuringuid ja -vaatlusi, ettevalmistavaid ja teostatavusuuringuid, võtab nimetatud töödest osa või toetab neid, tehes seda - niivõrd kui see sobib või on kooskõlas tema prioriteetide ja iga-aastase tööprogrammiga - ka Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel. |

d)teeb järeldusi ja koostab arvamusi üldteemadel liidu asutustele ja liikmesriikidele, kui need rakendavad ühenduse õigust, kas siis omal algatusel või Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel; | d)koostab ja avaldab järeldusi ja arvamusi konkreetsetel teemadel liidu asutustele ja liikmesriikidele, kui need rakendavad ühenduse õigust, kas siis omal algatusel või Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel; |

e)annab oma tehnilised teadmised nõukogu kasutusse, kui nõukogu vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõikele 1 palub sõltumatuil isikuil esitada aruande olukorra kohta mõnes liikmesriigis või kui ta saab ettepaneku vastavalt artikli 7 lõikele 2 ja on ametilt sellist tehnilist ekspertiisi taotlenud, järgides Euroopa Liidu lepingu artikli 7 asjakohastes lõigetes sätestatud menetlusi; | e)annab oma tehnilised teadmised Euroopa Parlamendi ja nõukogu kasutusse, kui nõukogu saab ettepaneku vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõikele 1 või 2; |

f)avaldab iga-aastase aruande põhiõiguste olukorra kohta, kus ta toob ka näiteid heade tavade kohta; | f)avaldab iga-aastase aruande ameti tegevusvaldkonda kuuluvate põhiõigusi puudutavate küsimuste kohta, kus ta toob ka näiteid heade tavade kohta; |

g)avaldab analüüsil, uurimistööl ja vaatlustel põhinevaid temaatilisi aruandeid; | g)avaldab analüüsil, uurimistööl ja vaatlustel põhinevaid temaatilisi aruandeid; |

h) avaldab iga-aastaseid aruandeid oma tegevuse kohta; | h) avaldab iga-aastaseid aruandeid oma tegevuse kohta; |

i)tugevdab koostööd kodanikuühiskonna, kaasa arvatud valitsusväliste organisatsioonide, tööturu osapoolte, uurimiskeskuste, pädevate valitsusasutuste esindajate ja teiste isikute või organite vahel, kes tegelevad põhiõigustega, eelkõige luues teabevõrku, edendades kahekõnet Euroopa tasandil ning osaledes, kus asjakohane, aruteludel või kohtumistel siseriiklikul tasandil; | i)kujundab kommunikatsioonistrateegia ja edendab dialoogi kodanikuühiskonnaga, et suurendada üldsuse teadlikkust põhiõigustest ning teavitada üldsust aktiivselt oma tööst. |

j)korraldab Euroopa tasandil koos asjaomaste huvitatud isikutega konverentse, kampaaniaid, ümarlaudu, seminare ja kohtumisi, et edendada oma tööd ja levitada selle tulemusi; ja | |

k)töötab välja kommunikatsioonistrateegia, et tõsta avalikkuse teadlikkust oma põhiõigustest, loob avalikkusele kättesaadavad dokumentatsiooniallikad ja valmistab ette õppematerjale, mis edendavad koostööd ja väldivad kattumist teiste teabeallikatega. | |

2. Ameti järeldused, arvamused ja aruanded, mis kujunevad välja lõikes 1 osutatud ülesannete täitmisel, ei käsitle asutamislepingu artikli 250 kohaste komisjoni ettepanekute õiguspärasust, õiguslike menetluste käigus esitatud asutuste seisukohti või toimingute õiguspärasust asutamislepingu artikli 230 määratluse kohaselt. Nendes ei käsitleta küsimust, kas liikmesriik on või ei ole täitnud asutamislepingus sätestatud kohustust asutamislepingu artikli 226 määratluse kohaselt. | 2. Lõikes 1 osutatud järeldused, arvamused ja aruanded võivad käsitleda asutamislepingu artikli 250 kohaseid komisjoni ettepanekuid või õiguslike menetluste käigus esitatud asutuste seisukohti ainult siis, kui kõnealune asutus on vastavalt artikli 4 lõike 1 punktile d selleks taotluse esitanud. Nendes järeldustes, arvamustes ja aruannetes ei käsitleta toimingute õiguspärasust asutamislepingu artikli 230 määratluse kohaselt ega küsimust, kas liikmesriik on või ei ole täitnud asutamislepingus sätestatud kohustust asutamislepingu artikli 226 määratluse kohaselt. |

Muudatusettepanek 23

Artikkel 5

1. Komisjon võtab ameti jaoks vastu mitmeaastase raamistiku vastavalt artikli 29 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele. Raamistik: | 1. Ameti haldusnõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu mitmeaastase raamistiku, võttes vajalikul määral arvesse suuniseid, mis tulenevad Euroopa Parlamendi resolutsioonidest ja nõukogu järeldustest põhiõiguste valdkonnas. |

a)koostatakse viieks aastaks;b)määratleb ameti tegevuse teemavaldkonnad, kaasates alati võitluse rassismi ja ksenofoobiaga;c)on kooskõlas komisjoni strateegiliste eesmärkide hulgas määratletud liidu prioriteetidega;d)arvestab vajalikul määral ameti rahaliste ja inimressurssidega; ninge)sisaldab sätteid vältimaks temaatilist kattumist teiste ühenduse organite, ametkondade ja ametite volitustega. | |

2. Amet täidab oma ülesandeid mitmeaastases raamistikus määratletud teemavaldkondades. See ei piira ameti võimalust vastata Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlustele väljaspool neid teemavaldkondi vastavalt artikli 3 lõikele 4 ja artikli 4 lõike 1 punktidele d ja e, juhul kui ameti rahalised ja inimressursid seda lubavad. | 2. Mitmeaastane raamistik koostatakse viieks aastaks, on kooskõlas liidu prioriteetide ja strateegiliste eesmärkidega ning vastab ameti kasutuses olevatele rahalistele ja inimressurssidele. |

3. Amet täidab oma ülesandeid, järgides iga-aastast tööprogrammi ja arvestades vajalikul määral vabade rahaliste ja inimressurssidega. | 3. Amet täidab oma ülesandeid mitmeaastases raamistikus määratletud teemavaldkondades. Siiski vastab amet ka vastavalt artikli 4 lõike 1 punktidele d ja e Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni taotlustele väljaspool neid teemavaldkondi, juhul kui ameti rahalised ja inimressursid seda lubavad. |

4. Iga-aastane tööprogramm, mis võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõike 4 punktile a, on kooskõlas komisjoni iga-aastase tööprogrammiga, kaasa arvatud uurimistöö ja ühenduse statistilise programmi raames võetavate statistikaalaste meetmetega. | 4. Amet täidab oma ülesandeid, järgides iga-aastast tööprogrammi. |

Muudatusettepanek 24

Artikli 6 lõiked 1 ja 2

1. Amet rajab vajalikud teabevõrgud ja koordineerib nende tööd. Toetudes iga liikmesriigi erinevate organisatsioonide ja organite ekspertarvamusele ja võttes arvesse vajadust kaasata siseriiklikud ametiasutused andmete kogumisse, peavad võrgud pakkuma objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet. | 1. Et tagada objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet, toetudes iga liikmesriigi erinevate organisatsioonide ja organite ekspertarvamusele ja võttes arvesse vajadust kaasata siseriiklikud ametiasutused andmete kogumisse, amet: |

| a)rajab vajalikud teabevõrgud, nagu sõltumatute põhiõiguseasjatundjate võrk, koordineerib nende tööd ja kasutab olemasolevaid võrke;b)korraldab välisekspertide kohtumisi jac)vajaduse korral moodustab ajutisi töörühmi. |

2. Oma tegevuses arvestab amet topelttöö vältimiseks ja ressursside parima kasutamise tagamiseks ükskõik millisest allikast pärinevat teavet, eriti allnimetatute tegevuse käigus saadud teavet: | 2. Kui see on asjakohane, arvestab amet oma tegevuses vastastikuse täiendavuse saavutamiseks ja ressursside parima kasutamise tagamiseks eriti allnimetatute kogutud teavet ja tegevust: |

a) ühenduse asutused, organid, ametkonnad ja ametid; | a)liidu asutused ja ühenduse, liidu ning liikmesriikide organid, ametkonnad ja ametid; |

b)liikmesriikide asutused, organid, ametkonnad ja ametid; ning | b)Euroopa Nõukogu, toetudes selle järelevalve- ja kontrollimehhanismide ning inimõiguste voliniku järeldustele ja tegevusele ning |

c)Euroopa Nõukogu ja teised rahvusvahelised organisatsioonid. | c)Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE), ÜRO ja teised rahvusvahelised organisatsioonid. |

Muudatusettepanek 25

Artikli 8 pealkiri ja lõige 1

Koostöö organisatsioonidega liikmesriigi ja Euroopa tasandil | Koostöö organisatsioonidega liikmesriigi ja rahvusvahelisel tasandil |

| - 1. Et tagada tihe koostöö liikmesriikidega, nimetab iga liikmesriik ühe valitsusametniku riiklikuks sidet pidavaks ametnikuks. Amet edastab riiklikele sidet pidavatele ametnikele kõik artikli 4 lõike 1 punktide a, b, c, d, e, f, g ja i kohaselt koostatud dokumendid. |

1. Et saada abi oma ülesannete täitmisel, teeb amet liikmesriigi või Euroopa tasandil koostööd põhiõiguste alal pädevate valitsuse ja valitsusväliste organisatsioonide ja organitega. | 1. Et saada abi oma ülesannete täitmisel, teeb amet koostööd: |

| põhiõiguste alal pädevate valitsuse organisatsioonide ja avalike organitega liikmesriikides, sealhulgas riiklike inimõigustealaste asutustega.OSCE, eelkõige demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste bürooga (ODIHR), ÜRO ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega. |

Muudatusettepanek 26

Artikkel 9

Amet koordineerib oma tegevust Euroopa Nõukoguga, eriti artikli 5 kohase iga-aastase tööprogrammi suhtes. Selleks sõlmib ühendus vastavalt asutamislepingu artiklis 300 sätestatud menetlusele kokkuleppe Euroopa Nõukoguga, et panna alus tihedale koostööle viimatinimetatu ja ameti vahel. See kokkuleppe sisaldab Euroopa Nõukogu kohustust nimetada vastavalt artiklile 11 ameti haldusnõukokku sõltumatu isik. | Et tagada vastastikust täiendavust ja lisandväärtust, koordineerib amet oma tegevust Euroopa Nõukoguga, eriti artikli 5 kohase iga-aastase tööprogrammi ja artiklile 9 a vastava koostöö suhtes kodanikuühiskonnaga. Selleks sõlmib ühendus vastavalt asutamislepingu artiklis 300 sätestatud menetlusele kokkuleppe Euroopa Nõukoguga, et panna alus tihedale koostööle viimatinimetatu ja ameti vahel. See kokkulepe sisaldab sõltumatu isiku nimetamist Euroopa Nõukogu poolt ameti haldusnõukokku ja juhatusse vastavalt artiklitele 11 ja 12. |

Muudatusettepanek 27

Artikkel 9 a (uus)

| Artikkel 9 a Koostöö kodanikuühiskonnaga ja Põhiõiguste Platvormi asutamine 1. Amet teeb tihedat koostööd valitsusväliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna asutustega, mis tegutsevad riiklikul, Euroopa või rahvusvahelisel tasandil põhiõiguste valdkonnas, sealhulgas rassismi ja ksenofoobia vastases võitluses ning vähemuste kaitsmisel. Sel eesmärgil rajab amet koostöövõrgu nimega Põhiõiguste Platvorm, mis koosneb inimõigustega tegelevatest valitsusvälistest organisatsioonidest, ametiühingutest ja tööandjate organisatsioonidest, asjaomastest sotsiaal- ja kutseorganisatsioonidest, kirikutest, usu-, filosoofilistest ja mittekonfessionaalsetest organisatsioonidest ning ülikoolidest ja teistest Euroopa ja rahvusvaheliste organite ja organisatsioonide kvalifitseeritud asjatundjatest. 2. Platvorm loob mehhanismi teabe vahetamiseks ning teadmiste ühiseks kasutamiseks. Ta tagab tiheda koostöö ameti ja asjaomaste sidusrühmade vahel. |

| 3. Platvorm on avatud kõigile huvitatud ja kvalifitseeritud sidusrühmadele vastavalt lõikele 1. Amet võib pöörduda platvormi liikmete poole vastavalt oma prioriteetsete töövaldkondadega seotud konkreetsetele vajadustele. 4. Amet pöördub platvormi poole eelkõige selleks, et: a)teha haldusnõukogule ettepanekuid artikli 11 lõike 4 punkti a kohaselt vastuvõetava iga-aastase tööprogrammi kohta;b)anda haldusnõukogule aastaaruande kohta tagasisidet ja soovitada järelmeetmeid, nagu on sätestatud artikli 4 lõike 1 punktis f ningc)edastada ameti direktorile ja teaduslikule komiteele oma tööga seotud konverentside, seminaride ja kohtumiste tulemusi ning soovitusi.5. Platvormi tööd kooskõlastatakse direktori alluvuses. |

Muudatusettepanek 28

Artikli 10 punktid c ja d

c) direktor; | c) teaduslik komitee ja |

d) nõuandefoorum. | d) direktor. |

Muudatusettepanek 29

Artikkel 11

1. Haldusnõukogu moodustatakse isikutest, kellel on asjakohane kogemus põhiõiguste alal ja avaliku sektori organisatsioonide juhtimisel: | 1. Haldusnõukogu moodustatakse isikutest, kellel on asjakohane kogemus põhiõiguste alal ja avaliku sektori organisatsioonide juhtimisel: |

a) üks sõltumatu isik, kelle määrab ametisse iga liikmesriik; | a)üks sõltumatu isik, kelle määrab ametisse iga liikmesriik ja kellel on kõrgetasemelised kohustused sõltumatus riiklikus inimõigustealases asutuses või muus avaliku või erasektori organisatsioonis; |

b)üks sõltumatu isik, kelle määrab ametisse Euroopa Parlament; | |

c)üks sõltumatu isik, kelle määrab ametisse Euroopa Nõukogu; ning | c)üks sõltumatu isik, kelle määrab ametisse Euroopa Nõukogu; ja |

d) kaks komisjoni esindajat. | d)kaks komisjoni nimetatud isikut:kellest üks on sõltumatu isik, valitud inimeste seast, kelle pädevus põhiõiguste alal on üldiselt tunnustatud jateine on komisjoni esindaja. |

Isikud, kellele viidatakse punktis a, on isikud: kellel on kõrge vastutus sõltumatute siseriiklike inimõigustega tegelevate asutuste juhtimisel võiteistes sõltumatutes asutustes või organites saadud põhjalikud teadmised põhiõiguste alal.Iga haldusnõukogu liiget võib asendada eelnimetatud tingimustele vastav asendusliige. Haldusnõukogu liikmete nimekiri avalikustatakse ja amet ajakohastab seda oma veebisaidil. 2. Haldusnõukogu liikmete ametiaeg on viis aastat. Ametiaega võib pikendada ühe korra. Kui liige aga ei vasta enam kriteeriumidele, mille alusel ta ametisse määrati, teavitab ta sellest viivitamata komisjoni ja ameti direktorit. Asjaomane osapool määrab järelejäänud ametiajaks ametisse uue liikme. 3. Haldusnõukogu valib oma esimehe ja aseesimehe kahe ja poole aastaseks ametiajaks, mida võib pikendada ühe korra. Igal haldusnõukogul liikmel või tema puudumise korral tema asendusliikmel on üks hääl. | |

4. Haldusnõukogu tagab, et amet täidab talle usaldatud ülesandeid. See on ameti planeerimis- ja jälgimisorgan. Eelkõige teeb ta järgmist: | 4. Haldusnõukogu liikmete ja asendusliikmete ametiaeg on viis aastat. Seda ei pikendata. |

a)võtab ameti direktori esitatud projekti alusel pärast komisjoni arvamuse saamist vastu ameti iga-aastase tööprogrammi. See peab vastama vabadele rahalistele ja inimressurssidele. Iga-aastane tööprogramm edastatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile;b)võtab vastu artikli 4 lõike 1 punktides f ja h osutatud iga-aastased aruanded, milles eelkõige võrreldakse saavutatud tulemusi iga-aastase tööprogrammi eesmärkidega; nimetatud aruanded edastatakse hiljemalt 15. juunil Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele;c)määrab ametisse ja vajaduse korral vabastab ametist ameti direktori;d)võtab vastu ameti iga-aastase eelarveprojekti ja eelarve;e)ta teostab direktori üle distsiplinaarvõimu;f)koostab ameti iga-aastase tulude ja kulude kalkulatsiooni ja saadab selle vastavalt artikli 19 lõikele 5 komisjonile;g)võtab ameti direktori esitatud projekti alusel pärast komisjoni arvamuse saamist vastu ameti protseduurireeglid;h)võtab ameti direktori esitatud projekti alusel pärast komisjoni arvamuse saamist vastavalt artikli 20 lõikele 11 vastu ameti finantseeskirjad;i)võtab vajalikke meetmeid Euroopa Ühenduste ametnike personalieeskirjade ja Euroopa Ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste rakendamiseks vastavalt artikli 23 lõikele 3; ningj)võtab vastu menetlused Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamiseks vastavalt artikli 16 lõikele 2. | |

5. Haldusnõukogu võib ükskõik millise oma kohustustest delegeerida juhatusele, välja arvatud küsimustes, millele on viidatud lõike 4 punktides a, b, c, d, g ja h. | 5. Välja arvatud korralise väljavahetamise või surma korral, lõpeb liikme või asendusliikme ametiaeg ainult siis, kui ta tagasi astub. Kui liige või asendusliige aga ei vasta enam sõltumatuse kriteeriumile, teavitab ta sellest viivitamata komisjoni ja ameti direktorit. Asjaomane osapool määrab järelejäänud ametiajaks ametisse uue liikme või asendusliikme. Asjaomane osapool määrab järelejäänud ametiajaks ametisse uue liikme või asendusliikme ka siis, kui haldusnõukogu on kolmandiku oma liikmete või komisjoni ettepaneku alusel tuvastanud, et liige või asendusliige ei vasta enam sõltumatuse kriteeriumile. Kui järelejäänud ametiaega on vähem kui kaks aastat, võib uuele liikmele või asendusliikmele määrata täieliku viieaastase ametiaja. |

6. Haldusnõukogu otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega, välja arvatud lõike 4 punktides a, c, d ja e viidatud otsuste puhul, kui on nõutav kahe kolmandikuline häälteenamus. Esimehel on otsustav hääl. Euroopa Nõukogu määratud isik hääletab ainult lõike 4 punktides a ja b osutatud otsuste puhul. | 6. Haldusnõukogu valib esimehe ja aseesimehe ning ülejäänud kaks artiklis 12 osutatud juhatuse liiget lõike 1 punkti a kohaselt ametisse nimetatud liikmete seast kahe ja poole aastaseks ametiajaks, mida võib pikendada ühe korra. |

7. Esimees kutsub haldusnõukogu kokku kord aastas, piiramata võimalust erakorralisteks lisakoosolekuteks. Esimees võib erakorralisi koosolekuid kokku kutsuda omal algatusel või vähemalt ühe kolmandiku haldusnõukogu liikmete taotlusel. | 7. Haldusnõukogu tagab, et amet täidab talle usaldatud ülesandeid. Nõukogu on ameti planeerimis- ja jälgimisorgan. Eelkõige teeb ta järgmist: |

| a)võtab vastu ameti iga-aastase tööprogrammi vastavalt mitmeaastasele raamistikule projekti alusel, mille ameti direktor esitab pärast komisjoni ja teadusliku komitee arvamuse saamist. See vastab vabadele rahalistele ja inimressurssidele ning selles võetakse arvesse ühenduse teaduslikku ja statistilist uurimistööd. Iga-aastane tööprogramm edastatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile;b)võtab vastu artikli 4 lõike 1 punktides f ja h osutatud iga-aastased aruanded, võrreldes neist eelkõige viimase puhul saavutatud tulemusi iga-aastase tööprogrammi eesmärkidega; ilma et see piiraks artikli 12 a viiendat lõiku, konsulteeritakse enne artikli 4 lõike 1 punktis f osutatud aruande vastuvõtmist teadusliku komiteega; aruanded edastatakse hiljemalt 15. juunil Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele;c)määrab ametisse ja vajaduse korral vabastab ametist ameti direktori;d)võtab vastu ameti iga-aastase eelarveprojekti ja eelarve;e)kasutab artikli 23 lõikes 2 sätestatud volitusi seoses direktoriga ja distsiplinaarvõimuga direktori suhtes;f)koostab ameti iga-aastase tulude ja kulude kalkulatsiooni ja saadab selle vastavalt artikli 19 lõikele 5 komisjonile;g)võtab ameti direktori esitatud projekti alusel pärast komisjoni ja teadusliku komitee arvamuse saamist vastu ameti kodukorra;h)võtab ameti direktori esitatud projekti alusel pärast komisjoni arvamuse saamist vastavalt artikli 20 lõikele 11 vastu ameti finantseeskirjad;i)võtab vajalikke meetmeid Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste rakendamiseks vastavalt artikli 23 lõikele 3;j)võtab vastavalt artikli 16 lõikele 2 vastu määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamise korra;k)määrab vastavalt artikli 12 a esimesele ja kolmandale lõigule ametisse ja vabastab ametist teadusliku komitee liikmed jal)tuvastab vastavalt lõikele 5, kui haldusnõukogu liige või asendusliige ei vasta enam sõltumatuse kriteeriumile. |

8. Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi direktor võib haldusnõukogu koosolekutel osaleda vaatlejana. Teiste asjaomaste ühenduse ametite ja liidu organite direktorid võivad juhatuse kutsel samuti vaatlejana osaleda. | 8. Haldusnõukogu võib delegeerida oma kohustused juhatusele, välja arvatud küsimustes, millele on viidatud lõike 7 punktides a, b, c, d, e, g, h, k ja l. |

| 8 a. Haldusnõukogu otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega, välja arvatud lõikes 6 ja lõike 7 punktides a, b, c, d, e, g, k ja l viidatud otsuste puhul, kus on nõutav kaks kolmandikku kõigi liikmete häältest. Igal haldusnõukogu liikmel või tema puudumise korral tema asendusliikmel on üks hääl. Esimehel on otsustav hääl. Euroopa Nõukogu määratud isik võib hääletada lõike 7 punktides a, b, g ja k osutatud otsuste puhul. |

| 8 b. Esimees kutsub haldusnõukogu kokku kaks korda aastas, piiramata võimalust erakorralisteks lisakoosolekuteks. Esimees kutsub erakorralise koosoleku kokku omal algatusel või vähemalt ühe kolmandiku haldusnõukogu liikmete taotlusel. |

| 8 c. Teadusliku komitee esimees või aseesimees ning Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi direktor võivad haldusnõukogu koosolekutel osaleda vaatlejana. Ka teiste asjaomaste ühenduse ametite, liidu organite ja muude rahvusvaheliste asutuste direktorid, nagu osutatakse artiklites 8 ja 9, võivad juhatuse kutsel vaatlejana osaleda. |

Muudatusettepanek 30

Artikli 12 lõige 1

1. Haldusnõukogu abistab juhatus. Juhatus moodustatakse haldusnõukogu esimehest ja aseesimehest ning kahest komisjoni esindajast. | 1. Haldusnõukogu abistab juhatus. Juhatus moodustatakse haldusnõukogu esimehest ja aseesimehest, kahest muust haldusnõukogu liikmest, kelle haldusnõukogu valib vastavalt artikli 11 lõikele 6, ja ühest komisjoni poolt haldusnõukogusse määratud liikmest. Isik, kelle Euroopa Nõukogu haldusnõukogusse määrab, võib osaleda juhatuse koosolekutel vaatlejana. |

Muudatusettepanek 31

Artikkel 12 a (uus)

| Artikkel 12 a Teaduslik komitee Teaduslik komitee moodustatakse 11 sõltumatust isikust, kes on põhiõiguste valdkonnas kõrgelt kvalifitseeritud. Haldusnõukogu nimetab teadusliku komitee liikmed ametisse pärast läbipaistvat avalduste esitamise kutset ja valikumenetlust ning olles konsulteerinud Euroopa Parlamendi pädeva komisjoniga ja selle seisukohti arvesse võtnud. Haldusnõukogu kindlustab tasakaalustatud geograafilise esindatuse. Haldusnõukogu liikmed ei või olla teadusliku komitee liikmed. Artikli 11 lõike 7 punktis g osutatud kodukord sätestab teadusliku komitee nimetamise üksikasjalikud tingimused. |

| Teadusliku komitee liikmete ametiaeg on viis aastat. Seda ei pikendata. Teadusliku komitee liikmed on sõltumatud. Neid võib asendada ainult nende endi soovil või juhul, kui nad ei saa püsivalt oma kohustusi täita. Kui aga liige ei vasta enam sõltumatuse kriteeriumile, teavitab ta sellest viivitamata komisjoni ja ameti direktorit. Samuti võib haldusnõukogu ühe kolmandiku oma liikmete ettepaneku alusel tunnistada, et kõnealune isik ei vasta enam sõltumatuse kriteeriumile ja ta ametist vabastada. Haldusnõukogu määrab vastavalt lihtliikmete määramise korrale järelejäänud ametiajaks ametisse uue liikme. Kui järelejäänud ametiaega on vähem kui kaks aastat, võib uuele liikmele määrata täieliku viieaastase ametiaja. Teadusliku komitee liikmete nimekiri avalikustatakse ja amet ajakohastab seda oma veebisaidil. Teaduslik komitee valib oma esimehe ja aseesimehe üheaastaseks ametiajaks. Teaduslik komitee on ameti töö teadusliku kvaliteedi tagaja ja suunab tööd seda eesmärki silmas pidades. Selleks kaasab direktor teadusliku komitee võimalikult vara kõigi dokumentide ettevalmistamisse, mis koostatakse artikli 4 lõike 1 punktide a, b, c, d, e, f, g ja i kohaselt. Teaduslik komitee teeb oma otsused kahekolmandikulise häälteenamusega. Esimees kutsub teadusliku komitee kokku neli korda aastas. Vajaduse korral käivitab esimees kirjaliku menetluse või kutsub kokku erakorralisi koosolekuid kas omal algatusel või vähemalt nelja komiteeliikme taotlusel. |

Muudatusettepanek 32

Artikkel 13

1. Ametit juhib direktor, kelle haldusnõukogu määrab ametisse komisjoni esitatud kandidaatide nimekirja alusel. Direktor määratakse ametisse tema isiklike saavutuste, haldus- ja juhtimisoskuse ning põhiõigustealase kogemuse põhjal. Enne ametisse määramist võidakse paluda haldusnõukogu valitud kandidaadil esineda Euroopa Parlamendi pädeva komitee ees ning vastata selle liikmete esitatud küsimustele. | 1. Ametit juhib ja esindab direktor, kelle haldusnõukogu määrab ametisse vastavalt lõikes 2 sätestatud koostöömenetlusele (kooskõlastamisele). Direktor määratakse ametisse tema isiklike saavutuste, põhiõigustealase kogemuse ning haldus- ja juhtimisoskuse põhjal. |

2. Direktori ametiaeg on viis aastat. Komisjoni ettepanekul ja pärast hindamist võidakse seda ametiaega pikendada ühel korral kõige rohkem viie aasta võrra. Hindamisel arvestab komisjon eriti esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja viisi, kuidas need saavutati, samuti ameti kohustusi ja nõudmisi järgnevatel aastatel. | 2. Koostöömenetlus on järgmine: |

| a)pärast avalikku kandideerimiskutset ja läbipaistvat valikumenetlust koostab komisjon nimekirja, mille alusel palutakse kandidaatidel enne ametissemääramist esineda Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Parlamendi asjaomase komisjoni ees ning vastata küsimustele;b)Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu esitavad seejärel arvamused kandidaatide kohta ning teevad teatavaks oma eelistused;c)neid seisukohti arvesse võttes määrab haldusnõukogu direktori ametisse. |

3. Direktor vastutab: | 3. Direktori ametiaeg on viis aastat. |

| Üheksa kuud enne selle ajavahemiku lõppu hindab komisjon eelkõige direktori tegevust ning ameti tulevaste aastate kohustusi ja nõudmisi. |

a) artiklis 4 osutatud ülesannete täitmise eest; | Võttes arvesse hindamisaruannet ja ainult juhul, kui see on ameti kohustuste ja nõudmiste tõttu õigustatud, võib haldusnõukogu komisjoni ettepanekul pikendada direktori ametiaega ühe korra mitte rohkem kui kolmeks aastaks. |

b)ameti iga-aastase tööprogrammi ettevalmistamise ja rakendamise eest; | Haldusnõukogu teavitab Euroopa Parlamenti oma kavatsusest direktori ametiaega pikendada. Ühe kuu jooksul enne haldusnõukogu ametlikku otsust direktori ametiaega pikendada, võidakse direktoril paluda esitada Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ees avaldus ja vastata komisjoniliikmete küsimustele. |

c)kõikide personaliküsimuste eest ning eelkõige artikli 23 lõikega 2 antud volituste kasutamise eest; | Kui direktori ametiaega ei pikendata, jääb ta ametisse kuni järgmise direktori nimetamiseni. |

d) igapäevaste haldusküsimuste eest; | |

e) ameti eelarve täitmise eest vastavalt artiklile 20; ning | |

f)selliste tõhusate järelevalve- ja hindamismenetluste rakendamise eest, mis on seotud ameti tegevuse vastavusega selle eesmärkidele kooskõlas ametialaselt tunnustatud standarditega. Direktor esitab igal aastal haldusnõukogule aruande järelevalvesüsteemi tulemuste kohta. | |

4. Direktor annab oma tegevusest aru haldusnõukogule ning osaleb selle koosolekutel ilma hääleõiguseta. | 4. Direktor vastutab: |

| a)artiklis 4 nimetatud ülesannete täitmise eest ning eelkõige artikli 4 lõike 1 punktide a, b, c, d, e, f, g ja i kohaselt koostöös teadusliku komiteega koostatud dokumentide ettevalmistamise ja avaldamise eest;b)ameti iga-aastase tööprogrammi ettevalmistamise ja rakendamise eest;c)kõigi personaliküsimuste eest ning eelkõige artikli 23 lõikes 2 sätestatud volituste kasutamise eest personali suhtes;d)igapäevaste haldusküsimuste eest;e)ameti eelarve täitmise eest vastavalt artiklile 20;f)selliste tulemuslike järelevalve- ja hindamismenetluste rakendamise eest, mis on seotud ameti tegevuse vastavusega selle eesmärkidele kooskõlas ametialaselt tunnustatud standarditega. Direktor annab igal aastal haldusnõukogule aru järelevalvesüsteemi tulemuste kohta;g)koostöö eest riiklike sidet pidavate ametnikega jah)koostöö eest kodanikuühiskonnaga, sealhulgas Põhiõiguste Platvormi kooskõlastamise eest vastavalt artiklile 9 a. |

5. Direktori võib enne ametiaja lõppu komisjoni ettepaneku põhjal ametist vabastada haldusnõukogu. | 5. Direktor täidab oma ülesandeid sõltumatult. Ta annab oma tegevusest aru haldusnõukogule ning osaleb selle koosolekutel ilma hääleõiguseta. |

| 5 a. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad igal ajal paluda tal osaleda ameti tegevusega seotud küsimuste arutamisel. |

| 5 b. Haldusnõukogu võib direktori enne ametiaja lõppu ametist vabastada kolmandiku oma liikmete ettepaneku põhjal. Haldusnõukogu esimees teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu ametist vabastamise põhjustest. |

Muudatusettepanek 33

Artikkel 14

Artikkel 14 | välja jäetud |

Põhiõiguste nõuandefoorum 1. Nõuandefoorum moodustatakse põhiõigustega tegelevate ja rassismi, ksenofoobia ja antisemitismiga võitlevate valitsusväliste organisatsioonide, kutseühingute ja tööandjate organisatsioonide, asjaomaste sotsiaal- ja kutseorganisatsioonide, kirikute, usu-, filosoofiliste ja mittekonfessionaalsete organisatsioonide, ülikoolide, kvalifitseeritud asjatundjate ning Euroopa ja rahvusvaheliste organite ja organisatsioonide esindajatest. 2. Nõuandefoorumi liikmed valitakse avalike valimistega, mille korra määrab haldusnõukogu. Liikmete arvu ülempiir on 100. Nende ametiaeg kestab viis aastat ja seda võib pikendada ühe korra. 3. Haldusnõukogu liikmed ei või olla nõuandefoorumi liikmed, kuid võivad osaleda selle koosolekutel. | |

4. Nõuandefoorum loob mehhanismi põhiõigustega seotud teabe vahetamiseks ning teadmiste ühiseks kasutamiseks. Ta tagab tiheda koostöö ameti ja asjaomaste huvirühmade vahel. 5. Nõuandefoorum: teeb ettepanekuid iga-aastase artikli 11 lõike 4 punkti a kohaselt vastuvõetava tööprogrammi koostamiseks; jaannab tagasisidet ja teeb ettepanekuid järelmeetmeteks artikli 11 lõike 4 punkti b kohaselt vastu võetud põhiõiguste olukorda käsitleva iga-aastase aruande alusel.6. Nõuandefoorumi eesistuja on direktor. Nõuandefoorum koguneb igal aastal või haldusnõukogu soovil. Nõuandefoorumi töökord määratakse kindlaks ameti sise-eeskirjades ning avalikustatakse. 7. Amet annab nõuandefoorumile vajalikku tehnilist ja logistilist abi ning tagab selle koosolekuteks sekretariaaditeenused. | |

Muudatusettepanek 34

Artikli 15 lõige 2

2. Haldusnõukogu liikmed, direktor ja nõuandefoorumi liikmed kohustuvad toimima avalikes huvides. Nad teevad sellekohase kohustuse kohta avalduse. | 2. Artikli 11 lõike 1 punktide a, b ja c kohaselt ametissemääratud haldusnõukogu liikmed, direktor ja nõuandefoorumi liikmed kohustuvad tegutsema sõltumatult. Selleks esitavad nad huvide deklaratsiooni, millega tunnistavad kas mis tahes huvide puudumist, mida võib pidada nende sõltumatust kahjustavaks, või selliste otseste või kaudsete huvide olemasolu, mida võib pidada nende sõltumatust kahjustavaks. |

Haldusnõukogu liikmed ja asendusliikmed, teadusliku komitee liikmed ja direktor kohustuvad toimima avalikes huvides. Selleks esitavad nad huvide deklaratsiooni, millega tunnistavad kas mis tahes huvide puudumist, mida võib pidada nende sõltumatust kahjustavaks, või selliste otseste või kaudsete huvide olemasolu, mida võib pidada nende sõltumatust kahjustavaks. Nad esitavad selle deklaratsiooni kirjalikult ametisse asumisel ja muudavad seda, kui nende huvid muutuvad. Amet avaldab deklaratsiooni oma veebisaidil. | |

Mõlemad deklaratsioonid tehakse igal aastal kirjalikult. | |

Muudatusettepanek 35

Artikli 16 pealkiri ja lõiked 1 ja 2

Juurdepääs dokumentidele | Läbipaistvus ja juurdepääs dokumentidele |

1. Ameti valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1049/2001. | 1. Amet töötab välja head haldustavad, et tagada oma tegevuse võimalikult suur läbipaistvus. |

| Ameti valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1049/2001. |

2. Kuue kuu jooksul pärast ameti tegevuse algust võtab haldusnõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamiseks vastu menetluse. | 2. Kuue kuu jooksul pärast ameti tegevuse algust võtab haldusnõukogu vastu konkreetsed eeskirjad lõike 1 praktiliseks rakendamiseks. Eeskirjade hulka kuuluvad muu hulgas eeskirjad: koosolekute avatuse kohta;ameti, sealhulgas selle teadusliku komitee töö avaldamise kohta jamääruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamise kohta. |

Muudatusettepanek 36

Artikli 19 lõige 3

3. Ameti tulud koosnevad järgmistest vahenditest, piiramata muude rahaliste vahendite kasutamist: | 3. Ameti tulud koosnevad, piiramata muude rahaliste vahendite kasutamist, ühenduse toetusest, mis kantakse Euroopa Liidu üldeelarvesse (komisjoni jagu). |

a)ühenduse toetus, mis kantakse Euroopa Ühenduste üldeelarvesse (komisjoni jagu); ning | Nende tulude täienduseks võib olla artiklis 4 loetletud ülesannete täitmise raames osutatud teenuste eest saadud tasu. |

b) osutatud teenuste eest saadud tasu. | |

Seda tulu võivad täiendada: a)liikmesriikide vabatahtlikud osamaksed; ningb)osamaksed, mis on saadud artiklites 8, 9 või 27 osutatud organisatsioonidelt või kolmandatelt riikidelt. | |

Muudatusettepanek 37

Artikli 22 lõige 4

4. Amet on Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse õigusjärglane. Ta võtab üle kõik keskuse seaduslikud õigused ja kohustused ning finantskohustused. Töölepingud, mille sõlmis keskus enne käesoleva määruse vastuvõtmist, jäävad kehtima. | 4. Amet on Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse õigusjärglane. Ta võtab üle kõik keskuse seaduslikud õigused ja kohustused ning finantskohustused. |

Muudatusettepanek 38

Artikli 23 lõiked 1 ja 2

1. Ameti töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa Ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa Ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi ning Euroopa Ühenduse institutsioonide kõnealuste personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamiseks ühiselt vastuvõetud eeskirju. | 1. Ameti töötajate ja direktori suhtes kohaldatakse Euroopa Ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa Ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi ning Euroopa Ühenduse institutsioonide kõnealuste personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamiseks ühiselt vastuvõetud eeskirju. |

2. Amet kasutab oma töötajate suhtes ametisse määravale asutusele või ametiisikule antud volitusi. | 2. Amet kasutab oma töötajate suhtes ametisse määravale asutusele või ametiisikule Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjadega antud volitusi ja töölepinguid sõlmivale asutusele või ametiisikule Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustega antud volitusi. |

Muudatusettepanek 39

Artikkel 27

Kandidaatriikide või potentsiaalsete kandidaatriikide osalemine | Kandidaatriikide ja nende riikide osalemine, millega on sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingud |

1. Ameti tööst võivad osa võtta need riigid, kes on sõlminud ühendusega assotsieerumislepingu või kelle Euroopa Ülemkogu on määratlenud Euroopa Liidu kandidaatriikidena või potentsiaalsete kandidaatriikidena, kui asjaomane assotsiatsiooninõukogu selliseks osalemiseks otsuse teeb. | 1. Ameti tööst võivad osa võtta kandidaatriigid ja riigid, kellega Euroopa Ühendus on sõlminud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu. |

2. Sellisel juhul määrab nende osalemise korra asjaomase assotsiatsiooninõukogu otsus. Otsuses täpsustatakse kõnealusele riigile pakutavad teadmised ja abi, määratakse eriti selliste riikide ameti töös osalemise loom, ulatus ja viis, nähakse ette sätted ameti algatustest osavõtmise kohta, samuti rahalise panuse ja töötajatega seonduva kohta. Otsus peab olema kooskõlas käesoleva määrusega ning Euroopa Ühenduste ametnike personalieeskirjade ja Euroopa Ühenduste muude teenistujate teenistustingimustega. Otsuses sätestatakse, et osalev riik võib haldusnõukokku vaatlejana ametisse määrata hääleõiguseta sõltumatu isiku, kes vastab artikli 11 lõike 1 punktis a osutatud isikute erialasele ettevalmistusele. | 2. Nende riikide osalemise ja sellega seotud korra määrab asjaomase assotsiatsiooninõukogu otsus, millega võetakse arvesse iga riigi konkreetset olukorda. Otsusega kehtestatakse eriti selliste riikide ameti töös osalemise iseloom, ulatus ja viis artiklites 4 ja 5 sätestatud raamistikus, nähakse ette sätted ameti algatustest osavõtmise kohta, samuti rahalise panuse ja töötajatega seonduva kohta. Otsus peab olema kooskõlas käesoleva määrusega ning Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustega. Otsuses sätestatakse, et osalev riik võib haldusnõukokku vaatlejana ametisse määrata hääleõiguseta sõltumatu isiku, kes vastab artikli 11 lõike 1 punktis a osutatud isikute erialasele ettevalmistusele. |

3. Amet tegeleb asjaomasele assotsiatsioonilepingule vastavas ulatuses põhiõiguste olukorraga riikides, kes võtavad tema tööst osa kooskõlas käesoleva artikliga. Samamoodi kohaldatakse selles suhtes artikleid 4 ja 5. | |

Muudatusettepanek 40

Artikkel 29

Artikkel 29 | välja jäetud |

Menetlus 1. Komisjoni abistab komitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja eesistujana komisjoni esindaja. 2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5 sätestatud regulatiivkomitee menetlust vastavalt selle artikli 7 lõikele 3. 3. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 ettenähtud ajavahemik on üks kuu. | |

Muudatusettepanek 41

Artikkel 30

1. Praeguse Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Jälgimiskeskuse haldusnõukogu ametiaeg lõpeb 31. detsembril 2006. Komisjon võtab vajalikke meetmeid tagamaks, et artikli 11 kohaselt asutatud haldusnõukogu alustab ametiaega 1. jaanuarist 2007. | 1. Praeguse Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Jälgimiskeskuse haldusnõukogu ametiaeg lõpeb 31. detsembril 2006. Komisjon võtab viivitamatult pärast käesoleva määruse jõustumist vajalikke meetmeid tagamaks, et artikli 11 kohaselt asutatud haldusnõukogu alustab oma tööd õigeaegselt. |

2. Komisjon alustab pärast käesoleva määruse jõustumist viivitamata artikli 13 lõikes 1 sätestatud menetlust ameti direktori ametissemääramiseks. | 2. Asjaosalised alustavad pärast käesoleva määruse jõustumist viivitamata artikli 13 lõikes 1 sätestatud menetlust ameti direktori ametissemääramiseks. |

3. Haldusnõukogu, kes tegutseb komisjoni ettepaneku kohaselt, võib praeguse Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse direktori ametiaega pikendada maksimaalselt 18 kuu võrra kuni lõikes 2 osutatud ametissemääramise menetluse lõpuleviimiseni. | 3. Haldusnõukogu, kes tegutseb komisjoni ettepaneku kohaselt, võib nimetada ajutise direktori või pikendada praeguse Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse direktori ametiaega võimalikult lühikeseks ajavahemikuks kuni lõikes 2 osutatud ametissemääramise menetluse lõpuleviimiseni. |

4. Kui keskuse direktor ei soovi või ei saa tegutseda vastavalt lõikele 3, nimetab haldusnõukogu samadel tingimustel ametisse ajutise direktori. | |

Muudatusettepanek 42

Artikli 31 lõiked 1-3

1. Amet viib korrapäraselt läbi oma suure kuluga tegevuste eel- ja järelhindamisi. Ta teavitab haldusnõukogu nende hindamiste tulemustest. | 1. Amet viib korrapäraselt läbi oma suure kuluga tegevuste eel- ja järelhindamisi. Direktor teavitab haldusnõukogu nende hindamiste tulemustest. |

2. Amet edastab kord aastas eelarvepädevatele institutsioonidele kogu vajaliku teabe hindamismenetluste tulemuste kohta. | 2. Amet edastab kord aastas eelarvepädevatele institutsioonidele kogu vajaliku teabe hindamismenetluste tulemuste kohta. |

3. Hiljemalt 31. detsembril 2009. aastal korraldab amet haldusnõukogu antud ja komisjoniga kooskõlastatud pädevuste alusel oma tegevuse esimese kolme aasta saavutuste sõltumatu välise hindamise. Kõnealune hindamine võtab arvesse ameti ülesandeid, töötavasid ning ameti mõju põhiõiguste kaitsmisele ja edendamisele, samuti sisaldab koostoimemõjude ja ülesannete võimaliku suurenemise rahalise mõju analüüsi. Hinnangu andmisel võetakse arvesse huvirühmade seisukohti nii ühenduse kui ka siseriiklikul tasandil. | 3. Hiljemalt 31. detsembril 2011. aastal korraldab amet haldusnõukogu antud ja komisjoniga kooskõlastatud pädevuste alusel oma tegevuse esimese kolme aasta saavutuste sõltumatu välise hindamise. Kõnealune hindamine: |

| võtab arvesse ameti ülesandeid, töötavasid ning ameti mõju põhiõiguste kaitsmisele ja edendamisele;sisaldab hinnangut võimaliku vajaduse kohta muuta ameti ülesandeid, tegevuse ulatust, valdkondi või struktuuri;sisaldab koostoimemõjude ja ülesannete võimaliku muutmise rahalise mõju analüüsi javõtab arvesse huvirühmade seisukohti nii ühenduse kui ka siseriiklikul tasandil. |

Hindamine analüüsib ka võimalikku vajadust muuta või laiendada ameti ülesandeid, reguleerimisala, tegevusalasid või struktuuri, kaasa arvatud eelkõige neid struktuurilisi muutusi, mis on vajalikud kooskõla tagamiseks regulatiivametite suhtes kehtivate horisontaaleeskirjadega, alates nende jõustumisest. | |

Muudatusettepanek 43

Artikli 32 lõige 1

1. Haldusnõukogu tutvub artiklis 31 osutatud hindamise tulemustega ning annab vajaduse korral komisjonile ameti, selle töökorralduse ning tegevusvaldkonna muutmiseks vajalikud soovitused. Komisjon edastab hindamisaruande ja soovitused Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ja regioonide komiteele ning avalikustab need. | 1. Haldusnõukogu tutvub artikli 31 lõigetes 3 ja 4 osutatud hindamise tulemustega ning annab vajaduse korral komisjonile ameti, selle töökorralduse ning tegevusvaldkonna muutmiseks vajalikud soovitused. Komisjon edastab hindamisaruande ja soovitused Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele ning avalikustab need. |

[1] Seejärel saadeti asi vastavalt kodukorra artikli 53 lõikele 2 vastutavale komisjonile uuesti läbivaatamiseks (A6-0306/2006).

--------------------------------------------------