Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta /* COM/2013/0583 final - 2013/0282 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping kirjutati alla Brüsselis 16. novembril 2000. Kõnealuse lepingu artikli 12 punktis b on sätestatud: „Käesolev leping sõlmitakse esialgu 31. detsembrini 2002 ning lepinguosaliste ühisel kokkuleppel võib seda pikendada viie aasta kaupa.” Nõukogu pikendas oma 30. märtsi 2009. aasta otsusega 2009/313/EÜ kõnealust lepingut veel viieks aastaks. Lepingu pikendamine veel viieks aastaks vastaks kummagi lepinguosalise huvidele, kuna see võimaldaks säilitada Venemaa ja Euroopa Liidu teaduslike ja tehnoloogiliste sidemete järjepidevust. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Pärast lepingu ühist läbivaatamist Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni sõltumatute ekspertide poolt esitasid määratud eksperdirühmad mitmeid soovitusi. Mõlemad lepinguosalised võtsid Euroopa Komisjoni ja Venemaa Föderatsiooni haridus- ja teadusministeeriumi esindajate kohtumisel Moskvas 15. veebruaril 2013 arvesse eksperdirühmade soovitusi lepingu selle praegusel kujul pikendamiseks veel viieks aastaks. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Pikendatud lepingu sisu on sama mis praegu kehtival ja 20. veebruaril 2014 lõppeval lepingul. 4. MÕJU EELARVELE Käesoleva otsuse finantsselgituses näidatakse selle esialgset mõju eelarvele. Otsuse sätetega on tagatud liidu finantshuvide kaitse. Eespool osutatud kaalutlusi arvesse võttes palub komisjon, et nõukogu: – kiidaks pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist liidu nimel heaks Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise veel viieks aastaks; – volitaks nõukogu eesistujat määrama isiku(d), kes on volitatud teatama Venemaa Föderatsiooni valitsusele, et liit on lõpetanud käesoleva pikendatud lepingu jõustumiseks vajalikud siseriiklikud menetlused. 2013/0282 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 186 koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu kiitis oma 16. novembri 2000. aasta otsusega 2000/742/EÜ heaks teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu sõlmimise Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahel. (2) Kõnealuse lepingu artikli 12 punktis b on sätestatud: „Käesolev leping sõlmitakse esialgu 31. detsembrini 2002 ning lepinguosaliste ühisel kokkuleppel võib seda pikendada viie aasta kaupa.” (3) Pärast lepingu ühist läbivaatamist võtsid mõlemad lepinguosalised arvesse soovitust, et lepingut tuleks selle praegusel kujul pikendada veel viieks aastaks. (4) Lepinguosalised leiavad, et kõnealuse lepingu kiire pikendamine on mõlema osalise huvides. (5) Pikendatud lepingu sisu on sama kui 20. veebruaril 2014 lõppeval lepingul. (6) Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamine tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamine veel viieks aastaks. Artikkel 2 Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud saatma liidu nimel toimides ja kooskõlas lepingu artikli 12 punktiga a Venemaa Föderatsiooni valitsusele teate, et liit on lõpetanud lepingu pikendamiseks vajalikud siseriiklikud menetlused, ning esitab Venemaa Föderatsioonile järgmise teate: „Tulenevalt Lissaboni lepingu jõustumisest 1. detsembril 2009 asendab Euroopa Liit Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane ning teostab alates nimetatud kuupäevast kõiki Euroopa Ühenduse õigusi ja võtab üle kõik Euroopa Ühenduse kohustused. Seepärast käsitatakse lepingu tekstis esinevaid viiteid Euroopa Ühendusele vajaduse korral viidetena Euroopa Liidule.” Artikkel 3 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval. Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Kavandatud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuste ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus Ettepanek: nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB)[1] struktuurile Poliitilise strateegia töötavad välja ning tegevust koordineerivad eelkõige järgmised peadirektoraadid: RTD, AGRI, JRC, CNECT, EAC, ENER, ENTR ja MOVE. 1.3. Ettepaneku/algatuse liik ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ (Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[2] þ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Käesolev algatus võimaldab lepinguosalistel täiustada ja tihendada koostööd ühist huvi pakkuvates teadus- ja tehnoloogiavaldkondades. 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile Erieesmärk nr 1 See võimaldab eriteadmiste vahetamist ning oskusteabe edastamist teadlastele, tootjatele ja kodanikele. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. Käesolev otsus võimaldab Euroopa Liidul ja Venemaal oma vastavates teaduslikes eriprogrammides saada vastastikust kasu teaduskoostööga saavutatud teaduslikest ja tehnoloogilistest edusammudest ning lihtsustada veelgi koostöö tihendamist. 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. Komisjoni talitused teostavad korrapäraselt järelevalvet kõikide koostöölepingu raames toimuvate tegevuste üle, mis hõlmab liidupoolset läbivaatamist. Kõnealune läbivaatamine koosneb järgmistest osadest: a) tulemuslikkuse näitajad – Venemaa esitatud ettepanekute arv võrreldes rahastamiseks välja valitud ettepanekute arvuga eriprogrammide lõikes; b) andmete kogumine – raamprogrammi eriprogrammidest saadud teabe põhjal ning teabe alusel, mida Venemaa Föderatsioon annab lepingu artikli 6 kohaselt loodud ühenduse–Venemaa ühiskomiteele. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Otsus võimaldab mõlemal lepinguosalisel täiustada ning tihendada koostööd vastastikust huvi pakkuvates teadus- ja tehnoloogiavaldkondades. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisandväärtus Lepingu aluspõhimõtted hõlmavad mõlemapoolset kasu, vastastikust juurdepääsu teise lepinguosalise programmidele ja tegevusele, mis on seotud lepingu eesmärgiga, võrdset kohtlemist, intellektuaalomandi tõhusat kaitset ja intellektuaalomandi õiguste õiglast jagamist ning tulemuste tõhusat kasutamist. Kõnealuse lepingu pikendamine võimaldab täiendada teaduslikult põhjendatud teadmisi, mis avardavad turule juurdepääsu võimalusi. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Tuginedes teadus- ja tehnoloogiakoostöö valdkonnas seni saadud kogemustele, peetakse Venemaaga koostöö jätkamist ja selleks kehtiva lepingu pikendamist veel viieks aastaks mõlemale poolele kasulikuks. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Venemaaga sõlmitud lepingu pikendamine on täielikult kooskõlas ELi raamprogrammide avamisega kogu maailmale. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju þ Piiratud kestusega ettepanek/algatus – þ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 20.2.2014–19.2.2019 – þ Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2014–2019 ¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus – rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, – millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Kavandatud eelarve täitmise viisid[3] þ Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt ¨ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: – ¨ rakendusametitele – ¨ ühenduste asutatud asutustele[4] – ¨ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele – ¨ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses ¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega ¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage) Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused” Märkused: 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. Venemaa teadusasutuste osalemist raamprogrammis (Horisont 2020) ja muud lepingu alusel toimuvat koostööd arutatakse korrapäraselt lepingu artikli 6 kohaselt loodud ühenduse–Venemaa ühiskomitee kohtumistel. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.2.1. Välja selgitatud ohud Süstemaatilise teabevahetuse tagamiseks toimuvad korrapäraselt koosolekud ja kahepoolsed kontaktid. Ohte ei ole kontrollisüsteemis tuvastatud. 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetodid 2.2.3. Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos. 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. Kui raamprogrammi rakendamine nõuab väliste lepingupartnerite kasutamist või hõlmab rahalisi toetusi kolmandatele isikutele, teeb komisjon vajaduse korral finantsauditeid, eelkõige siis, kui komisjonil on põhjust kahelda tehtud või tegevusaruandes kirjeldatud töö tõepärasuses. Liidu finantsauditeid teevad liidu töötajad või raamatupidamiseksperdid, kes on heaks kiidetud auditeeritava lepinguosalise õigusaktide kohaselt. Liit on kõnealuse valiku tegemisel vaba, kuid peab vältima huvide konflikti, millest auditeeritav lepinguosaline võib liitu teavitada. Lisaks tagab komisjon, et teadustegevuses kaitstakse liidu finantshuve tõhusa kontrolliga ja eeskirjade eiramise korral rakendatakse ennetavaid ning proportsionaalseid meetmeid ja karistusi. Nimetatud eesmärgi saavutamiseks lisatakse kõikidesse raamprogrammi rakendamisel kasutatavatesse lepingutesse eeskirjad kontrolli, meetmete ja karistuste kohta viidetega määrustele nr (EÜ) 2988/95, (EÜ) 2185/96 ja (EÜ) 1073/99. Eelkõige peavad lepingutes sisalduma järgmised punktid: - lepingu erisätted, millega kaitstakse ELi finantshuve tehtud tööde kontrollimise kaudu; - halduskontrollide tegemine pettustevastase võitluse osana määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96, (EÜ) nr 1073/1999 ja (Euratom) nr 1074/1999 kohaselt; - lepingute rakendamisega seotud kõigi tahtlike või hooletusest tulenevate rikkumiste puhul halduskaristuste kohaldamine raammääruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 kohaselt, sh musta nimekirja koostamine; - asjaolu, et võimalikud sissenõudekorraldused eeskirjade rikkumise või pettuse puhul jõustatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 299 kohaselt. Lisaks korraldavad teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi vastutavad töötajad rutiinse meetmena teaduslike ja eelarveliste aspektide kontrolli; teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi siseauditi osakond teeb siseauditi ning Euroopa Kontrollikoda viib läbi kohapealseid inspekteerimisi. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Nr [Nimetus………………………………...….] || Liigendatud/liigendamata ([5]) || EFTA riigid[6] || Kandidaatriigid[7] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses 1a || 08.01.05 || Liigendamata || JAH || JAH || JAH || JAH 1a || 08.01.05.01 || Liigendamata || JAH || JAH || JAH || JAH 1a || 08.01.05.03 || Liigendamata || JAH || JAH || JAH || JAH · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Nr [Nimetus……………………….] || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses || [XX.YY.YY.YY] || || JAH/ EI || JAH/ EI || JAH/ EI || JAH/ EI 3.2. Hinnanguline mõju kuludele [Selle punkti täitmisel tuleb kasutada eelarve halduskulude arvutustabelit (käesoleva finantsselgituse lisas esitatud teine dokument) ja laadida see üles CISNETi talitustevahelise konsulteerimise eesmärgil.] 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 1a || [Nimetus]: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks <Teadusuuringute ja innovatsiooni> peadirektoraat || || || Aasta 2014[8] || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || || KOKKU  Tegevusassigneeringud || || || || || || || || Eelarverida nr || Kulukohustused || (1) || || || || || || || || Maksed || (2) || || || || || || || || Eelarverida nr || Kulukohustused || (1a) || || || || || || || || Maksed || (2a) || || || || || || || || Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[9] || || || || || || || || Eelarverida nr || 08.01.05 || (3) || || || || || || || || <Teadusuuringute ja innovatsiooni> peadirektoraadi assigneeringud KOKKU[10] || Kulukohustused || =1+1a +3 || 0,099 || 0,110 || 0,110 || 0,110 || 0,110 || 0,011 || || 0,550 Maksed || =2+2a +3 || 0,099 || 0,110 || 0,110 || 0,110 || 0,110 || 0,011 || || 0,550 Eelarverida nr || 08.01.05.01 || || || || || || || || || <Teadusuuringute ja innovatsiooni> peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (1a) || 0,055 || 0,066 || 0,066 || 0,066 || 0,066 || 0,011 || || 0,330 || Maksed || (2a) || 0,055 || 0,066 || 0,066 || 0,066 || 0,066 || 0,011 || || 0,330 Eelarverida nr || 08.01.05.03 || || || || || || || || || <Teadusuuringute ja innovatsiooni> peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (1b) || 0,037 || 0,044 || 0,044 || 0,044 || 0,044 || 0,007 || || 0,220 || Maksed || (2b) || 0,037 || 0,044 || 0,044 || 0,044 || 0,044 || 0,007 || || 0,220  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || || || || || || || || Maksed || (5) || || || || || || || ||  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 0, 0,092 || 0,110 || 0,110 || 0,110 || 0,110 || 0,018 || || 0,550 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI <1a.> assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 0,092 || 0,110 || 0,110 || 0,110 || 0,110 || 0,018 || || 0,550 Maksed || =5+ 6 || 0,092 || 0,110 || 0,110 || 0,110 || 0,110 || 0,018 || || 0,550 Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || || || || || || || || Maksed || (5) || || || || || || || ||  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1−4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 || || || || || || || || Maksed || =5+ 6 || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU <…….> peadirektoraat ||  Personalikulud || || || || || || || ||  Muud halduskulud || || || || || || || || peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || || || || || || || || miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || 2014[11] || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1−5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 0,092 || 0,110 || 0,110 || 0,110 || 0,110 || 0,018 || || 0,550 Maksed || 0,092 || 0,110 || 0,110 || 0,110 || 0,110 || 0,018 || || 0,550 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – þ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist – ¨ Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Täpsustage eesmärgid ja väljundid ò || || || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU VÄLJUNDID Väljundi liik[12] || Väljundi keskmine kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku ERIEESMÄRK nr 1[13] || || || || || || || || || || || || || || || || Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || Erieesmärgi nr 1 vahesumma || || || || || || || || || || || || || || || || ERIEESMÄRK nr 2:… || || || || || || || || || || || || || || || || Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || Erieesmärgi nr 2 vahesumma || || || || || || || || || || || || || || || || KULUD KOKKU || || || || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1. Ülevaade – þ Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta 2014[14] || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || || Personalikulud || || || || || || || Muud halduskulud || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5[15] välja jäävad kulud || || || || || || || Personalikulud || 0,055 || 0,066 || 0,066 || 0,066 || 0,066 || 0,011 || 0,330 Muud halduskulud || 0,037 || 0,044 || 0,044 || 0,044 || 0,044 || 0,007 || 0,220 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || || || || || || || KOKKU || 0,092 || 0,110 || 0,110 || 0,110 || 0,110 || 0,018 || 0,550 Personaliga seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega. 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus – þ Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: Hinnanguline väärtus täisaja ekvivalendina || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) || XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || || || || || || || XX 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || || || || 08 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || 0.5 || 0.5 || 0.5 || 0.5 || 0.5 || 0.5 || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || || || || || ||  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad) [16] || XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud) || || || || || || || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || || || || || || || XX 01 04 yy[17] || - peakorteris || || || || || || || - delegatsioonides || || || || || || || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || Muud eelarveread (täpsustage) || || || || || || || KOKKU || 0.5 || 0.5 || 0.5 || 0.5 || 0.5 || 0.5 || XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad || Lepingu artikliga 6 ette nähtud ühiskomitee kohtumiste ning nende edukaks toimimiseks kaasa aitavate lähetuste ettevalmistamine ja haldamine, samuti lepingu korrapärane läbivaatamine. Koosseisuvälised töötajad || 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – þEttepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga. 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus – Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist. 3.3. Hinnanguline mõju tuludele – þ Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. [1] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine. [2] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b. [3] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [4] Määratletud finantsmääruse artiklis 185. [5] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. [6] EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [7] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani võimalikud kandidaatriigid. [8] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [9] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamise kulud (endised BA read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus. [10] Euroopa Parlament ja nõukogu ei ole veel aastate 2014–2020 assigneeringuid ja nendega seotud õiguslikku alust vastu võtnud, ka 2014. aasta eelarveprojekt ei ole veel eelarvepädeva institutsiooni heakskiitu saanud. [11] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [12] Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms). [13] Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele. [14] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [15] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamise kulud (endised B..A read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus. [16] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid. renditud tööjõud, noored eksperdid delegatsioonides. [17] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).