EUROOPA KOMISJON Brüssel,2.3.2018 COM(2018) 84 final KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE likvideerimisel oleva ESTÜ varade ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade haldamise mitmeaastaste finantssuuniste viie aasta järel toimuva läbivaatamise kohta Review of the Financial Guidelines for the five-year period 2012 – 2017





Sissejuhatus Pärast ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemist 2002. aastal otsustasid liikmesriigid kanda varad ja kohustused üle Euroopa Ühendusse (nüüd EL), kuid hoida need üldeelarvest eraldi (Nice´i lepingule lisatud protokoll ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgede kohta). Komisjon vastutab kohustuste korrapärase likvideerimise ning olemasolevate varade kapitaliturgudele investeerimise eest, et teenida tulu söe- ja terasesektoris söe ja terase teadusfondi kaudu teadusuuringute rahastamiseks. Pärast likvideerimise lõpetamist (kestab kuni 2027. aastani) nimetatakse kõnealuseid varasid „söe ja terase teadusfondi varadeks“. Nõukogu võttis 1. veebruaril 2003 vastu kolm protokolli rakendamiseks vajalikku otsust, st üldotsus (2003/76/EÜ) ja otsused, millega kehtestatakse varahalduse (2003/77/EÜ) ning söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi suunised (2003/78/EÜ, mis hiljem asendati otsusega 2008/376/EÜ) Vastavalt nõukogu otsuse 2003/77/EÜ artiklile 2 annab komisjon likvideeritava ESTÜ varade valitsemise finantssuuniste (edaspidi „finantssuunised“) toimimisele ja tõhususele iga viie aasta järel uue hinnangu ja teeb vajaduse korral ettepanekuid muudatuste tegemiseks. Viimane hindamine toimus 2012. aastal ning ettepanekuid muudatuste tegemiseks ei esitatud. Kätte on jõudnud järjekordse, viit aastat hõlmava aruande esitamise aeg. Viieaastast vahemikku 2012–2017 käsitlevate finantssuuniste läbivaatamine Vastavalt nõukogu otsusele 2003/77/EÜ, mida on muudetud nõukogu otsusega 2008/750/EÜ, haldab komisjon likvideerimisel oleva ESTÜ varasid nii, et „oleks tagatud rahaliste vahendite olemasolu, kuid samal ajal võimalikult kasumlikult, kooskõlas suure turvalisuse ja stabiilsuse säilitamisega pikema aja jooksul“ (nõukogu otsuse 2003/77/EÜ lisa punkt 3). Kõnealuseid eesmärke silmas pidades toimisid finantssuunised viieaastasel ajavahemikul 2012–2017 hästi. Pikaajaliste madalate intressimäärade tõttu tunduvad finantssuunised nüüd olevat aga liiga piiravad, et tagada varade usaldusväärsele juhtimisele tõhus alus, mis kindlustaks rahuldava tootluse. Selle taustal tundub asjakohane laiendada portfelli hajutamise võimaldamiseks rahastamiskõlblike investeeringute ulatust. Varasematele andmetele toetudes võib see pikemas perspektiivis suurendada oodatavad tootlust, kuigi ei saa tagada, et see suurendaks jälgitavat tootlust eelkõige lühikeses ja keskpikas perspektiivis. Turutingimused on alates 2012. aastast olnud väga keerulised, kuna eurovõlakirjade turgudel on peamiselt nõrga majanduskasvu ja madala inflatsiooni tõttu valitsenud madala tulususega keskkond. Euroopa Keskpanga toetav rahapoliitika ja eelkõige 2015. aastal alustatud võlakirjade ostukavad on seda suundumust veelgi toetanud. Sellest tulenevalt on tulusus langenud ajalooliselt madalale ja isegi negatiivsele tasemele. Finantsturge mõjutas ka poliitiline ebakindlus, millega kaasnes mitmel korral ebastabiilsus ja volatiilsus. Värskemateks näideteks on Kreeka kriis ja Ühendkuningriigi rahvahääletus ELi liikmesuse küsimuses. Selle taustal olid pärast viimast läbivaatamist 2012. aastal saadud tulemused positiivsed: summad maksti välja teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi taotletud ulatuses ja ajal, ning lisaks sellele on portfelli tootlus olnud turukeskkonda ja konservatiivseid investeerimissuuniseid arvestades rahuldav. Täpsemalt oli ajavahemikul 1. juulist 2012 kuni 31. detsembrini 2016 portfelli kogutootlus +8,3 %. Üksikasjalikumad andmed on esitatud ESTÜ aastaaruannetes ja aruande lisas, kus on esitatud portfelli jaotus 2016. aasta detsembri seisuga (vt käesoleva aruande I lisa). Portfell kahanes kõnealuse 5 aasta jooksul mõnevõrra, kuna kogutootlus ja uued sissemaksed ei kompenseerinud teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadile makstud 216,4 miljoni euro suurust vahendite kumulatiivset väljavoolu, mida kasutati söe- ja terasetööstusega seotud sektorites teadusuuringute rahastamiseks. Portfelli turuväärtuse kogusumma oli 31. detsembri 2016. aasta seisuga 1,69 miljardit eurot, 30. juunil 2012 oli turuväärtuse kogusumma 1,74 miljardit eurot, mis tähendab ligikaudu 2,8 %-list vähenemist. Vaatamata ESTÜ portfelli suhteliselt heale tootlusele võrreldes asjaomaste võrdlusalustega, on söe- ja terasesektori projektide rahastamiseks eraldatud tulu viimastel aastatel vähenenud. See tuleneb peamiselt madalatest intressimääradest. See on märkimisväärselt vähendanud tulusust ning mõjutanud negatiivselt portfelli tootlust, mida oleks võimalik kasutada söe ja terase teadusfondi tarbeks. Muutmise põhjused ja finantssuuniseid käsitlevad ettepanekud Taust

Arvestades konservatiivseid investeerimissuuniseid, on portfelli tootlus alates nõukogu otsuse 2003/77/EÜ vastuvõtmisest olnud 2016. aasta lõpu seisuga rahuldav. Viimase aasta jooksul on turutingimused aga oluliselt muutunud. Tulevikku vaadates on olukord finantsturgudel üldisemalt ning eelkõige eurovõlakirja turgudel muutunud väga negatiivse tulususe (eelkõige kõrgeima krediidikvaliteediga emitentide väärtpaberite puhul), intressiriski realiseerumise suure tõenäosuse ning märkimisväärselt vähenenud likviidsuse (eelkõige seoses ostmiseks saadaolevate võlakirjadega) tõttu veelgi keerulisemaks, millega kaasneb edaspidi väga tõenäoliselt väga madal või isegi negatiivne tootlus. Nüüdsest lähtutakse kahest peamisest eeldusest, et 1) ESTÜ portfellil on pikaajaline investeerimisperiood, ning 2) portfell on suhteliselt vaba materiaalsetest kohustustest ning seega ei toimu sellest olulist väljavoolu. Sellest tulenevalt tehakse ettepanek laiendada finantssuunistega lubatud võimalike investeeringute ulatust, et võimalikult palju leevendada madalast või negatiivsest tulususest tulenevat mõju ning tõhustada portfelli hajutamist ja vastupanuvõimet. Allpool esitatakse mitu ettepanekut. Neid laiendatud investeerimisvõimalusi tuleb rakendada viisil, mis on kooskõlas kapitali säilitamisega pikema ajavahemiku jooksul ning stabiilsuseesmärkidega, parandades seejuures portfelli loodetud tootlust. Finantssuuniste muutmisettepanekutega laiendataks ulatust, millistesse olemasolevatesse varadesse/instrumentidesse on võimalik investeerida, ning samuti riskipositsiooni võimalikke kombinatsioone (nt intressi- ja krediidirisk või isegi mõningad aktsiatururiski hajutatud vormid). Uued investeerimisvõimalused võimaldaksid portfelli tõhusamalt hallata (hajutamise ning riski ja tootluse kompromissi mõttes) ning saada pikemas perspektiivis suuremat tulu. Tuleks aru saada, et lühikeses ja keskpikas perspektiivis võivad kõnealused ettepanekud turutingimustest tulenevalt suurendada portfelli volatiilsust ning see võib piiratud aja jooksul ebaharilike või ootamatute turutingimuste korral kaasa tuua ka negatiivseid tulemusi. Üldiselt kaasneb varahaldamisega investeerimisrisk, mida ei ole võimalik täielikult välistada, ning investeeringute tootlikkus võib olla positiivne või negatiivne. Väga madalate intressimääradega perioodil ning järgmistel aastatel võimalike intressitõusude korral on ainuke võimalus loodetud tootlikkust parandada leppida kõrgema riski/suurema volatiilsusega. Investeerimise olemuse, muutuvate turutingimuste ja intressimäärade tõttu võib ka turvaliste ja likviidsete varade tootlus olla negatiivne. Kehtivad finantssuunised Kehtivates finantssuunistes järgitakse suhteliselt konservatiivset lähenemisviisi. See väljendub näiteks rangetes absoluutse piirmäära summades (nt maksimaalselt 250 miljonit eurot ELi liikmesriigi kohta), kõrges krediidireitingus (nt minimaalne krediidireiting AA, v.a. ELi liikmesriikide ja ELi institutsioonide puhul) ning maksimaalse tagasimaksetähtaja piirangutes (nt maksimaalselt 10,5 aastat pärast ostmist). Kehtivad piirangud välistavad ESTÜ portfellist investeeringute tegemise paljudesse finantsvaradesse. Näiteks: -reitingu piirangud välistavad peaaegu täielikult äriühingu ja finantssektori võlakirjade turud. Sellised võlakirjad aitaksid portfelli hajutada ning teenida suuremat tulu, mis võib praeguses keskkonnas lühiajaliste negatiivsete intressimäärade mõju leevendamisel kasuks tulla; -sarnaseid väiteid võib esitada seoses tagasimaksetähtaja piirangutega. Nende piirangutega takistatakse investeeringuid pikemaajalistesse võlakirjadesse, mille tootlus võib olla sarnane. Kõnealuste piirangute muutmine võimaldaks mitmekesisemat varade jaotust ja portfelli suuremat tootlust, hoides portfelli üldist riskitaset tänu negatiivsele korrelatsiooni mõjule praegusega sarnasel tasemel; -kehtivad investeerimissuunised ei hõlma ka mitmeid varaklasse ega riskijuhtimise meetodeid. Seetõttu soovitame muuta kehtivaid suuniseid, et võimaldada investeerimisvõimaluste suurendamist, suurendades selleks investeeringute piirmäärasid, sealhulgas lisades uusi varaklasse, mis peaksid võimaldama ESTÜ portfellil pikemas perspektiivis teenida suuremat riskiga kohandatud tulu. Need muudatused oleksid kooskõlas nõukogu otsuse 2003/76/EÜ artikli 2 lõikes 1 sätestatud nõuetega. Finantssuuniste kavandatud muudatused A. Kohandada absoluutseid piirmäärasid, reitinguid ja tagasimaksetähtaja piiranguid Tehakse ettepanek võtta rakendamisel paindlikkust vajavate tehniliste aspektide (nt riskide, tagasimaksetähtaegade ja kontsentratsiooni piirmäärad) suhtes kasutusele dünaamilisem lähenemisviis. See võimaldaks neid aspekte korrapärasemalt kalibreerida vastavalt muutuvatele turutingimustele. Muudatuste aluseks oleksid komisjoni juhitava teise olulise portfelli, Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi tagatisfondi jaoks hiljuti vastu võetud suunised. Riskitaluvust oleks samuti võimalik laiemalt määratleda (st loetledes lubatud varakategooriad). Piirmäärasid oleks parem väljendada pigem turu- kui tingliku väärtuse alusel ning määrata maksimaalse osakaaluna portfelli koguturuväärtusest. Nii määratletakse riskipositsioon täpsemalt, kuna madala või negatiivse tootluse tõttu on paljude väärtpaberite hind märkimisväärselt üle nimiväärtuse (100 %) ning nende nominaalväärtus ei kajasta enam sellise positsiooni tegelikku majanduslikku väärtust. Turuväärtus ja protsendil põhinev piirmäärasid hõlmav lähenemisviis on oluline ka juhul, kui kogu portfelli turuväärtuse muutub turuväärtuse või sisse- või väljavoolu tõttu. B. Teistes valuutades investeeringute lubamine Kehtivates finantssuunistes ei ole osutatud välisvaluutas investeeringute lubatavusele. Sellega seoses tuleks märkida, et eurodes nomineeritud investeeringud moodustavad ainult ligikaudu 25 % maailma võlakirjaturust.