Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS finantsinstrumentide ja -lepingute puhul korraldatud näitajatena kasutatavate indeksite kohta /* COM/2013/0641 final - 2013/0314 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST 1.1. Ettepaneku üldine taust, põhjused ja eesmärgid Indeks on tavaliselt hinna või koguse mõõtmiseks kasutatav näitaja, mis arvutatakse perioodiliselt alusandmete esindusliku kogumi põhjal. Kui indeksit kasutatakse finantsinstrumendi või -lepingu võrdlushinnana, on tegemist korraldatud näitajaga. Praegu korraldavad eri korraldajad (avaliku sektori asutused, spetsialiseerunud sõltumatud korraldajad jt) eri meetodeid kasutades mitmesuguseid näitajaid. Lahendused, mille osa pädevaid asutusi on intressimäära korraldatud näitajate LIBORi ja EURIBORiga manipuleerimisega seoses mitme pangaga saavutanud, on juhtinud tähelepanu nii korraldatud näitajate tähtsusele kui ka nende nõrkadele külgedele. Pädevad asutused uurivad ka väidetavaid manipuleerimiskatseid hinnateabeagentuuride kaubahinnaprognoosidega ja Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (IOSCO) on naftahindade prognoosid läbi vaadanud. Korraldatud näitajate usaldusväärsus on äärmiselt oluline paljude finantsinstrumentide (nt intressimäära vahetuslepingud) ning ärilepingute ja mitteäriliste lepingute (nt hüpoteegi seadmise lepingud) hinnakujunduse jaoks. Korraldatud näitajaga manipuleerimine põhjustab märkimisväärset kahju selliseid finantsinstrumente omavatele investoritele, mille väärtus määratakse kindlaks korraldatud näitajale viitamise teel. Alusvaraga kaupleva turu olukorra kohta eksitavate signaalide edastamine võib moonutada reaalmajandust. Mure korraldatud näitajatega manipuleerimise ohu pärast õõnestab üldiselt usaldust turul. Kui korraldatud näitajate kindlaksmääramisel esineb huvide konflikte ja saab kasutada kaalutlusõigust, kuid neid konflikte ja kaalutlusõiguse kasutamist ei juhita ja kontrollita nõuetekohaselt, saab korraldatud näitajatega manipuleerida. Vastuseks väidetavale LIBORi ja EURIBORiga manipuleerimisele muutis komisjon kõigepealt turu kuritarvitamist käsitleva määruse (MAR) ja turu kuritarvitamise korral kohaldatavaid kriminaalkaristusi käsitleva direktiivi (CSMAD) ettepanekuid eesmärgiga selgitada, et korraldatud näitajatega manipuleerimine on selgelt ja ühemõtteliselt ebaseaduslik ning haldus- või kriminaalkorras karistatav. Korraldatud näitajate paremat korraldamist ja kasutamist ei saavutata siiski ainult karistusrežiimi muutmisega; karistuste kohaldamine ei kõrvalda manipuleerimisohtu, mis tuleneb korraldatud näitajate kindlaksmääramise puudulikust juhtimisest huvide konfliktide ja kaalutlusõiguse tingimustes. Teiseks peavad korraldatud näitajad olema investorite ja tarbijate kaitsmiseks kindlad, usaldusväärsed ja oma eesmärgiks sobivad. Neid kaalutlusi arvesse võttes ning korraldatud näitajate korraldamise, nende jaoks sisendandmete esitamise ja nende kasutamise raamistiku täiustamise eesmärki silmas pidades on käesoleval määruse ettepanekul neli põhieesmärki: – parandada korraldatud näitajate kindlaksmääramise juhtimist ja kontrolli ning eelkõige tagada, et korraldajad väldivad huvide konflikte või vähemalt juhivad neid nõuetekohaselt; – parandada korraldatud näitajate korraldajate kasutatavate sisendandmete ja meetodite kvaliteeti ning eelkõige tagada, et korraldatud näitajate kindlaksmääramisel kasutatakse piisavaid ja täpseid andmeid; – tagada nõuetekohane kontroll, mis hõlmab nii korraldatud näitajate jaoks sisendandmete esitajaid (eelkõige eesmärgiga vältida huvide konflikte) kui ka korraldatud näitajate jaoks esitatavaid sisendandmeid. Asjaomasel pädeval asutusel peaks olema volitus anda vajaduse korral sisendandmete esitajatele korraldus jätkata korraldatud näitajate jaoks sisendandmete esitamist; – tagada korraldatud näitajaid kasutavate tarbijate ja investorite piisav kaitse, suurendades läbipaistvust ning tagades piisava õiguskaitse ja vajaduse korral sobivuse hindamise. 1.2. Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Liidu õiguses käsitletakse praegu teatavaid korraldatud näitajate kasutamise aspekte järgmiselt: – turu kuritarvitamist käsitleva määruse (MAR) ettepaneku[1] artikli 2 lõike 3 punktis d ja artikli 8 lõike 1 punktis d ning turu kuritarvitamise korral kohaldatavaid kriminaalkaristusi käsitleva direktiivi (CSMAD) ettepanekus[2] (Euroopa Parlament ja nõukogu saavutasid 2013. aasta juunis turu kuritarvitamist käsitleva määruse suhtes poliitilise kokkuleppe) on selgitatud, et korraldatud näitajatega manipuleerimine on selgelt ja ühemõtteliselt ebaseaduslik ning haldus- või kriminaalkorras karistatav; – energiaturu terviklikkust ja läbipaistvust käsitlevas määruses (REMIT)[3] on sätestatud, et energiatoodete hulgimüügil kasutatavate korraldatud näitajatega manipuleerimine on ebaseaduslik; – finantsinstrumentide turgude direktiivi[4] kohaselt peab reguleeritud turul kauplemisele lubatud finantsinstrumentidega olema võimalik kaubelda õiglasel, korrektsel ja tõhusal viisil. Kõnealuse direktiivi rakendusmääruses[5] on täpsustatud, et alusvara hind või muu väärtusmõõt peab olema usaldusväärne ja avalikult kättesaadav; – finantsinstrumentide turgude määrust (MiFIR) käsitleva Euroopa Komisjoni ettepaneku[6] (mille üle peavad Euroopa Parlament ja nõukogu praegu läbirääkimisi) artikkel 30 sisaldab sätet, mille kohaselt tuleb tagada kliirimise ja kauplemise eesmärgil juurdepääs korraldatud näitajatele lihtlitsentsi alusel; – prospektidirektiivis ja selle rakendusmääruses[7] on sätestatud, et kui prospektis viidatakse indeksile, peaks emitent sätestama alusvara liigi ja üksikasjad selle kohta, kust on võimalik saada teavet alusvara kohta ning alusvara eelneva ja edasise tulemuslikkuse ja tema volatiilsuse kohta, ning märkima indeksi nime. Kui asjaomase indeksi on koostanud emitent, peab emitent lisama ka indeksi kirjelduse. Kui indeks ei ole emitendi koostatud, peab emitent selgitama, kust on võimalik saada indeksi kohta teavet; kui alusvaraks on intressimäär, peab emitent esitama selle kirjelduse; – vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid käsitlevas direktiivis[8] on sätestatud ühe ja sama asutuse emiteeritud instrumentide maksimaalne osakaal eurofondi portfellis. Liikmesriigid võivad ühe ja sama asutuse emiteeritud aktsiatesse või võlakirjadesse investeerimise puhul suurendada piirmäärasid, mis kehtivad nende osakaalu suhtes eurofondi koguportfellis, kuni 20 %ni, kui see on seotud indeksiga, mida eurofond soovib järgida, tingimusel et indeksi koostis on piisavalt hajutatud, indeks kajastab adekvaatselt olukorda turul, millele ta osutab, ning see avaldatakse nõuetekohasel viisil. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED 2.1. Konsultatsioonid Ajavahemikus 3. septembrist kuni 29. novembrini 2012 korraldati kolmekuuline avalik konsultatsioon. Sisendandmete esitajatelt ning korraldatud näitajate korraldajatelt ja kasutajatelt (sh börsid, pangad, investorid, tarbijarühmad, kaubandusorganisatsioonid ja avalik-õiguslikud asutused) saadi 84 vastust. Sidusrühmad möönsid korraldatud näitajate korraldamisel ja kasutamisel esinevaid puudusi ning toetasid üldiselt ELi tasandi meetmeid. Samuti juhtisid vastajad tähelepanu rahvusvahelise koordineerimise vajadusele ja sellele, et iga algatuse kohaldamisala tuleb hoolikalt läbi mõelda. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) ja Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) uurisid EURIBOR-EBFi korraldatud EURIBORi korraldamisel esinevaid puudusi ja algatasid 11. jaanuaril 2013 konsultatsiooni, mis käsitles korraldatud näitajate kindlaksmääramise põhimõtteid ELis[9]. Tehtud tööd arvesse võttes esitasid Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) 7. märtsi 2013. aasta kirjas soovitused käesoleva õigusakti ettepaneku sisu kohta. Komisjoni talitused osalesid 13. veebruaril 2013 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja Euroopa Pangandusjärelevalve korraldatud avalikul arutelul,[10] mis puudutas korraldatud näitajate kindlaksmääramise põhimõtteid. Samuti osalesid komisjoni talitused Euroopa Parlamendi poolt 29. septembril 2012 korraldatud avalikul arutelul „Turuga manipuleerimise kõrvaldamine – ülemaailmsed meetmed pärast LIBORi ja EURIBORiga manipuleerimist”. 2.2. Mõju hindamine Kooskõlas parema õigusloome poliitikaga hindas komisjon erinevate poliitikavalikute mõju. Poliitikavalikud hõlmasid manipuleerimise ajendite piiramist, kaalutlusõiguse vähendamist ja selle tagamist, et korraldatud näitajad põhinevad piisavatel, usaldusväärsetel ja esinduslikel andmetel, ettevõttesiseste riske käsitlevate juhtimis- ja kontrollisüsteemide tagamist, korraldatud näitajate üle tõhusa järelevalve tagamist ning läbipaistvuse ja investorite kaitse suurendamist. Poliitikavalikuid hinnati järgmiste kriteeriumite alusel: mõju sidusrühmadele, tulemuslikkus ja tõhusus. Eriti asjakohased on järgmised põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigused: era- ja perekonnaelu austamine, isikuandmete kaitse ning sõna- ja teabevabadus. Põhiõiguste harta artikli 52 kohaselt võib neid õigusi ja vabadusi piirata. Eespool kindlaksmääratud eesmärgid on kooskõlas ELi kohustusega austada põhiõigusi. Nende õiguste ja vabaduste teostamist tohib siiski piirata ainult seadusega ning võttes arvesse nimetatud õiguste ja vabaduste olemust. Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt võib piiranguid seada üksnes juhul, kui need on vajalikud ning vastavad tegelikult liidu poolt tunnustatud üldist huvi pakkuvatele eesmärkidele või kui on vaja kaitsta teiste isikute õigusi ja vabadusi. Korraldatud näitajate puhul on üldist huvi pakkuv eesmärk, mis õigustab põhiõigustele teatavate piirangute seadmist, turu terviklikkuse tagamine. Põhiõiguste teatavat piiramist õigustab ka vajadus kaitsta õigust omandile (põhiõiguste harta artikkel 17), sest investoritel on õigus teada oma turumoonutuste põhjustatud kahjude eest kaitstud vara (nt laenud, tuletisinstrumendid) väärtust. Sõna- ja teabevabaduse õigus eeldab ka meediavabaduse austamist. Käesolevat määrust tuleks tõlgendada ja kohaldada kooskõlas selle põhiõigusega. Seepärast ei tuleks käesoleva määrusega korraldajatele kehtestatud nõudeid kohaldada isiku suhtes, kes avaldab korraldatud näitaja või viitab sellele üksnes oma ajakirjandusliku tegevuse osana, kuid ei oma kontrolli asjaomase korraldatud näitaja korraldamise üle. Ajakirjanikud võivad seega oma ajakirjanduslikus tegevuses vabalt käsitleda finants- ja kaubaturge. Sellest tulenevalt on korraldatud näitaja korraldaja mõiste rangelt määratletud, tagamaks, et see hõlmab korraldatud näitaja korraldamist, kuid mitte ajakirjanduslikku tegevust. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG 3.1. Õiguslik alus Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping”) artikkel 114. 3.2. Subsidiaarsus ja proportsionaalsus Komisjoni ettepanek reguleerida korraldatud näitajaid on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikes 3 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega, mille kohaselt võtab liit meetmeid ainult niisuguses ulatuses ja siis, kui liikmesriigid ei suuda piisavalt saavutada kavandatava meetme eesmärke, kuid kavandatud meetme ulatuse või toime tõttu saab neid paremini saavutada liidu tasandil. Paljud korraldatud näitajaid on riiklikud, kuid korraldatud näitajate sektor tervikuna on nii näitajate korraldamise kui ka kasutamise poolest rahvusvaheline. Kuigi riiklike indeksite suhtes riigi tasandil võetavate meetmetega saab tagada, et iga sekkumine kavandatakse vastavalt konkreetsele riigi tasandil esinevale probleemile, võidakse selle tulemusel kehtestada lahknevad eeskirjad, luua ühtsel turul ebavõrdsed tingimused ning rakendada järjekindlusetut ja kooskõlastamata lähenemisviisi. Korraldatud näitajaid kasutatakse väga erinevate piiriüleste tehingute, eelkõige pankadevahelise rahastamise turul tehtavate tehingute ja tuletisinstrumentide hinna määramiseks. Riiklike eeskirjade mitmekesisus takistaks piiriüleste korraldatud näitajate korraldamist ja raskendaks seega nende piiriüleste tehingute tegemist. G20 ja finantsstabiilsuse nõukogu (FSB) tunnistasid seda probleemi ja andsid IOSCO‑le ülesande töötada välja finantssektori korraldatud näitajate suhtes kohaldatavad üldised põhimõtted. ELi algatus aitab ühtset turgu tugevdada, kuna loob ühise raamistiku usaldusväärsete korraldatud näitajate õigeks kasutamiseks eri liikmesriikides. Kuigi enamikus liikmesriikides ei reguleerita praegu riigi tasandil korraldatud näitajate korraldamist, on kaks liikmesriiki juba vastu võtnud nende riiklikes vääringutes väljendatud intressimäära korraldatud näitajaid käsitlevad riiklikud õigusaktid. Lisaks leppis IOSCO hiljuti kokku korraldatud näitajate põhimõtted, mida tema liikmed peavad rakendama. Paraku on nende põhimõtete rakendamise ulatus ja viisid ning teatavad terminid paindlikud. Osa liikmesriike võivad korraldatud näitajaid käsitleva ühtlustatud Euroopa raamistiku puudumisel võtta riigi tasandil vastu lahknevad õigusaktid. Praegu tundub näiteks ühe liikmesriigi õigusaktide reguleerimisala olevat sama lai kui IOSCO põhimõtetel, samal ajal kui teises liikmesriigis, kus on kehtestatud korraldatud näitajaid reguleerivad eeskirjad, käsitletakse õigusaktides üksnes intressimäära korraldatud näitajaid. Sellised erinevad lähenemisviisid killustaksid siseturgu, sest eri liikmesriikides kehtiksid korraldatud näitajate korraldajate ja kasutajate suhtes erinevad eeskirjad. Liidu õigusraamistiku puudumisel oleksid liikmesriikide üksikud meetmed ka ebatõhusad, sest liikmesriikidel puudub kohustus ja ajend teha koostööd ning sellise koostöö puudumine loob õigusliku arbitraaži võimaluse. Investorite kaitse teatavaid tahke selles valdkonnas reguleeritakse üldiselt finantsinstrumentide turgude direktiiviga. Selles on eelkõige sätestatud nõue, et ettevõtted peavad hindama asjakohasust. Nad peavad kindlaks määrama, kas kliendil on vajalikud kogemused ja teadmised, et mõista pakutava või nõutava toote või investeerimisteenusega seotud riske. Seega tagab see piisaval tasemel investorite kaitse. Tarbijakaitsega seoses on tarbijakrediidi direktiivis sätestatud eeskirjad piisava teabe avalikustamise kohta ja peagi vastuvõetav hüpoteegikrediidi direktiiv sisaldab ka nõuet soovitada sobivaid krediidilepinguid. Nendes ELi tarbijakaitse eeskirjades ei käsitleta siiski finantslepingutes kasutatavate korraldatud näitajate sobivust. Pealegi tähendavad ebavõrdne läbirääkimispositsioon ja tüüptingimuste kasutamine seda, et tarbijate võimalus valida kasutatavaid korraldatud näitajaid võib olla piiratud. Tarbijatel puuduvad korraldatud näitaja sobivuse asjakohaseks hindamiseks vajalikud teadmised ja kogemused. Seepärast peaks käesolev ettepanek täiendama selles valdkonnas olemasolevaid ELi õigusakte ja tagama, et jaemüügilepingutes kasutatavate korraldatud näitaja sobivust peab hindama laenuandja või võlausaldaja. See tagab ka ühtlustatud ELi tarbijakaitse eeskirjad, mis käsitlevad finantslepingute puhul viitena korraldatud näitajate kasutamist. Tarbijatele ja võlausaldajatele ettenähtud ühine õigusraamistik, mis käsitleb finantslepinguid, on nõutav ka selleks, et liikmesriikide killustunud lähenemisviiside asemel saaks kasutada piiriüleseid korraldatud näitajaid. Kuna mitmes liikmesriigis on ebasobivate korraldatud näitajate kasutamisega seoses esitatud tarbijakaebusi ja algatatud kohtuvaidlusi, võidakse riigi tasandil vastu võtta lahknevad tarbijakaitsemeetmed. See võib siseturgu killustada. Kavandatud määrus on ka proportsionaalne vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikele 4. Määruses käsitletakse ainult finantsinstrumentide või ‑lepingute, näiteks hüpoteegi seadmise lepingute puhul kasutatavaid indekseid, sest selliste korraldatud näitajatega manipuleerimisel võib olla otsene ja kindel majanduslik mõju. Lisaks sisaldab kavandatud määrus selle nõudeid eri sektoritele kohandavaid sätteid ja eri liiki korraldatud näitajaid, näiteks kaubanäitajad, pankadevahelise intressimäära korraldatud näitajad ja börsiandmetel põhinevad korraldatud näitajad. Proportsionaalne lähenemisviis on tagatud, sest enamik kohustusi kehtestatakse korraldatud näitajate korraldajate suhtes. Paljud korraldatud näitajate korraldajad järgivad juba vähemalt teatavat osa neist nõuetest, mis tähendab, et halduskoormus ei tohiks ebaproportsionaalset suureneda. Lisaks nõutakse ettevõttesiseste juhtimis- ja kontrolliprotsesside kehtestamist ainult järelevalve alla kuuluvatelt sisendandmete esitajatelt; see tähendab, et mõju järelevalve alla mittekuuluvatele sisendandmete esitajatele, näiteks registreerimata kauplejatele, ei ole märkimisväärne. Lõpuks on käesolev määrus kõigis olulistes punktides kooskõlas rahvusvaheliselt kokkulepitud IOSCO finantssektori korraldatud näitajate põhimõtetega, mis avaldati 17. juulil 2013 ja mille üle on sidusrühmadega põhjalikult konsulteeritud. See vähendab kohandamiskulusid. Seda arvesse võttes on ELi meede subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte seisukohast asjakohane. 3.3. Õigusakti valik Määrust peetakse kõige asjakohasemaks õigusaktiks selliste ühiste eeskirjade kehtestamisel, mis käsitlevad korraldatud näitajate korraldamist, nende jaoks sisendandmete esitamist ja nende kasutamist Euroopa Liidus. Käesoleva ettepanekuga nähakse ette teatavad nõuded korraldatud näitajate korraldajatele, sisendandmete esitajatele ja korraldatud näitajate kasutajatele. Paljude korraldatud näitajate piiriülesuse tõttu on vaja need nõuded maksimaalselt ühtlustada. Kuna korraldatud näitajate reguleerimisel kasutatakse meetmeid, millega täpsustatakse konkreetsed nõuded andmete ja metoodika suhtes, võivad isegi väikesed lahknevused lähenemisviisides põhjustada märkimisväärseid takistusi korraldatud näitajate piiriülesel korraldamisel. Vahetult, ilma riikliku õigusaktita, kohaldatava määruse kasutamine vähendab võimalust, et pädevad asutused võtavad riigi tasandil lahknevaid meetmeid, ning tagab järjepideva lähenemisviisi ja suurema õiguskindluse kogu Euroopa Liidus. 3.4. Ettepaneku üksikasjalik selgitus 3.4.1. Reguleerimisala (artikkel 2) Kavandatud määrust kohaldatakse kõigi avaldatud korraldatud näitajate suhtes, mida kasutatakse selliste finantsinstrumentide või finantslepingute (nt hüpoteegi seadmise lepingud) puhul, millega kaubeldakse reguleeritud kauplemiskohas või mis on seal kauplemisele lubatud, ja investeerimisfondi tootlust mõõtvate korraldatud näitajate suhtes. Juhul kui korraldatud näitaja kindlaksmääramisel kasutatakse kaalutlusõigust, millega võib kaasneda huvide konflikt, esineb nõuetekohase juhtimise ja kontrolli puudumisel manipuleerimisoht. Seepärast tuleks indeksite suhtes, mille puhul kasutatakse kaalutlusõigust, kohaldada reguleerivaid meetmeid. Kaalutlusõigust kasutatakse kõigi indeksite puhul, kuigi erineval määral. Käesoleva määruse reguleerimisalasse peaksid seega kuuluma kõik korraldatud näitajad, olenemata nende arvutamise meetodist või sisendandmete iseloomust. Reguleerimisalasse peaksid kuuluma kõik indeksid, sealhulgas avaldatud indeksid, sest kahtlus selliste indeksite täpsuse ja usaldusväärsuse suhtes võib põhjustada laiemale elanikkonnale rohkem kahju kui avaldamata indeksid. Juhul kui korraldatud näitajaid kasutatakse finantsinstrumendi või ‑lepingu võrdlushinnana, põhjustab igasugune manipuleerimine majanduslikku kahju. Kui sisendandmete esitaja kasutab samuti asjaomasele korraldatud näitajale viitavat finantsinstrumenti, esineb olemuslik huvide konflikt ja on olemas ajend manipuleerimiseks. Lisaks, kui korraldatud näitajaid kasutatakse finantsinstrumentide tootluse mõõtmiseks, võib esineda huvide konflikte ja investorid teevad selliste korraldatud näitajatega manipuleerimise korral mittemõistlikke investeerimisvalikuid. Seepärast on oluline käsitleda kõiki korraldatud näitajaid, mida kasutatakse finantsinstrumentide või tarbijalepingute hinna määramiseks või millega mõõdetakse investeerimisfondide tootlust. Laialdaselt kasutuselevõetud korraldatud näitajate korral võib isegi väikesel manipuleerimisel olla märkimisväärne mõju, kuid korraldatud näitaja manipuleeritavus ja tähtsus muutuvad aja jooksul. Kui reguleerimisalasse kaasatakse üksnes tähtsad või manipuleeritavad indeksid, siis jäetakse tähelepanuta riskid, mis võivad edaspidi korraldatud näitajatega kaasneda. Neid kaalutlusi arvesse võttes ning käesoleva määruse selge ja ulatusliku kohaldamise tagamiseks ei sõltu reguleerimisala ka sisendandmete iseloomust, st sellest, kas sisendandmed on majanduslikud (nt aktsiahind) või mittemajanduslikud (nt ilmanäitaja) arvud või väärtused. Seda seetõttu, et reguleerimisala kindlaksmääramisel on otsustava tähtsusega see, kuidas väljundväärtus määrab kindlaks finantsinstrumendi või ‑lepingu väärtuse või mõõdab investeerimisfondi tootlust. Seoses sellega muutub väärtuse varasem mittemajanduslik iseloom tähtsusetuks, kui seda väärtust kasutatakse finantslepingu või ‑instrumendi puhul viitena. Kõigil korraldatud näitajate korraldajatel võib esineda huvide konflikte, nad võivad kasutada kaalutlusõigust ja nende juhtimis- ja kontrollisüsteemid ei pruugi olla nõuetekohased. Seega tuleb korraldajaid asjakohaselt reguleerida. Kuna korraldatud näitajate korraldajad kontrollivad korraldatud näitajate kindlaksmääramist, kehtestatakse kõigi korraldajate suhtes lisaks tegevusloanõue, sest järelevalve kaudu saab korraldatud näitajate usaldusväärsust kõige tõhusamalt tagada. Huvide konflikte võib esineda ka korraldatud näitajate jaoks sisendandmete esitajatel ja nad võivad samuti kasutada kaalutlusõigust ning seega võivad nad olla manipuleerimise allikaks. Korraldatud näitajate jaoks sisendandmete esitamine on vabatahtlik. Sisendandmete esitajad võivad lõpetada asjaomase korraldatud näitaja jaoks sisendandmete esitamise, kui algatusega nõutakse neilt oma ärimudeli märkimisväärset muutmist. Kui aga korralikku juhtimis- ja kontrollisüsteemi nõutakse üksustelt, mida juba reguleeritakse ja mis juba kuuluvad järelevalve alla (nn järelevalve alla kuuluvad sisendandmete esitajad), ei põhjusta see eeldatavasti suuri kulusid või ebaproportsionaalselt suurt halduskoormust. Seega on asjakohane kaasata käesoleva määruse reguleerimisalasse kõik järelevalve alla kuuluvad sisendandmete esitajad. Kui kehtestada tegevusloanõue ja muud eeskirjad sisendandmete esitajate suhtes, keda ei reguleerita ja kes ei kuulu järelevalve alla (järelevalve alla mittekuuluvad sisendandmete esitajad), võib see põhjustada märkimisväärseid kulusid ja halduskoormust. Reguleerivate asutuste järelevalve selliste ettevõtete üle, mille kohta neil puuduvad eriteadmised, oleks ka ebatõhus. Järelevalve kehtestamine praegu järelevalve alla mittekuuluvate üksuste ja isikute suhtes põhjustaks seega märkimisväärseid kulusid ja tooks vähe kasu. Käesoleva määruse teatavad osad, näiteks täpsete ja usaldusväärsete sisendandmete esitamise nõue, on siiski kaudselt olulised kõigi sisendandmete esitajate jaoks, sest nende suhtes kohaldatakse ka edaspidi turu kuritarvitamist käsitlevat määrust ja nad on lepinguliselt kohustatud järgima käesolevas määruses sätestatud korraldaja käitumisjuhendi nõuet. Ettepaneku kohaselt vabastatakse selle reguleerimisalast keskpangad, kes on Euroopa Keskpankade Süsteemi liikmed. Mõnikord võib juhtuda, et teatav isik määrab kindlaks indeksi, kuid ei tea, et see indeks on korraldatud näitaja, sest seda kasutatakse finantsinstrumendi puhul viitena tema teadmata. Käesoleva määrusega nähakse seetõttu ette mehhanism indeksi kindlaksmääranud isiku teavitamiseks sellest, et tema indeks on muutunud või võib muutuda korraldatud näitajaks, ja antakse sellisele isikule õigus keelata kasutada indeksit korraldatud näitajana. Kui indeksi kindlaksmääranud isik nõustub indeksi kasutamisega korraldatud näitajana, kuulub ta selle korraldatud näitajaga seoses kavandatud määruse reguleerimisalasse. Kui ta aga keelab sellise kasutuse, ei või indeksit korraldatud näitajana kasutada ja käesolevas määruses korraldaja kohta sätestatud nõudeid ei kohaldata. 3.4.2. Korraldajate juhtimine ja kontroll (artiklid 5–6) Ettepanekuga tagatakse huvide konfliktide vältimine ning tõhus juhtimine ja kontroll. See saavutatakse juhtimis- ja kontrollinõuetega, kusjuures üksikasjalikumad nõuded on sätestatud lisas. 3.4.3. Sisendandmed ja metoodika (artikkel 7) Kaalutlusõiguse vähendamiseks ning kindluse ja usaldusväärsuse suurendamiseks kehtestatakse ettepanekuga korraldatud näitajate korraldamiseks kasutatavate sisendandmete ja metoodika suhtes kolm nõuet (neid täpsustatakse lisas): – sisendandmed peaksid olema piisavad ja täpsed ning kajastama korraldatud näitajaga mõõdetavat tegelikku turu- või majandustegurit; – sisendandmed tuleks hankida usaldusväärselt ja esinduslikult sisendandmete esitajate rühmalt või valimilt ning – korraldaja peaks korraldatud näitaja kindlaksmääramiseks kasutama kindlat ja usaldusväärset metoodikat. 3.4.4. Nõuded sisendandmete esitajatele (artiklid 9 ja 11) Korraldaja peab koostama sisendandmete esitajate käitumisjuhendi, milles on selgelt sätestatud sisendandmete esitajate kohustused ja vastutus korraldatud näitajate jaoks sisendandmete esitamisel. Sisendandmete esitajad, kes juba on reguleeritud üksused, on ka kohustatud vältima huvide konflikte ja rakendama nõuetekohaseid kontrollimehhanisme. 3.4.5. Sektoripõhised nõuded (artiklid 10 ja 12–14) Proportsionaalsuse tagamiseks ja selle kindlustamiseks, et ettepanekus võetakse piisavalt arvesse korraldatud näitajate eri liike ja sektoreid, sisaldavad II ja III lisa korraldatud kaubanäitajate ja intressimäära korraldatud näitajate suhtes kohaldatavaid üksikasjalikumaid nõudeid. Oluliste korraldatud näitajate suhtes kehtestatakse täiendavad nõuded, sealhulgas asjaomase pädeva asutuse volitus nõuda korraldatud näitajate jaoks sisendandmete esitamist. Topeltreguleerimise vältimiseks vabastatakse korraldatud näitajad, mille jaoks esitavad sisendandmeid reguleeritud kauplemiskohad, teatavatest kohustustest. 3.4.6. Läbipaistvus ja tarbijakaitse (artiklid 15–18) Investorite kaitset tugevdatakse läbipaistvust käsitlevate sätetega. Korraldajad peavad avaldama teate, milles täpsustatakse korraldatud näitajaga mõõdetav tegur ja näitaja nõrgad küljed ning avaldatakse alusandmed, et kasutajad saaksid valida kõige asjakohasema ja sobivama korraldatud näitaja. Teates märgitakse ka, et kasutajad peaksid ennast piisavalt kindlustama juhuks, kui korraldaja lõpetab korraldatud näitaja korraldamise. Pankade suhtes kehtestatakse nõue hinnata tarbijatega finantslepingute sõlmimisel, näiteks hüpoteegiga tagatud laenude andmisel, korraldatud näitaja sobivust. 3.4.7. Korraldajate üle järelevalve teostamise ja neile tegevuslubade andmise kord (artiklid 22–37) Korraldatud näitajate korraldamiseks on vajalik eelnev tegevusluba ja selle üle teostatakse pidevat järelevalvet. Ettepanekus sätestatakse liidus asuvate korraldatud näitajate korraldajate jaoks asjaomaselt pädevalt asutuselt tegevusloa saamise tingimused ja kord. Ettepanekuga luuakse määruse tõhusat rakendamist tagav mehhanism. Sellega antakse pädevatele asutustele vajalikud volitused selle tagamiseks, et korraldajad järgivad määrust. Oluliste korraldatud näitajate korral tuleks moodustada järelevalveasutuste kolleegiumid, et edendada teabevahetust ning tagada ühetaoline tegevuslubade andmise kord ja järelevalve. 4. MÕJU EELARVELE Ettepanek mõjutab liidu eelarvet. Ettepaneku konkreetne mõju eelarvele on seotud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele pandud ülesannetega, mida on täpsustatud käesolevale ettepanekule lisatud finantsselgituses. Uute ülesannete täitmiseks kasutatakse inimressursse, mis tehakse kättesaadavaks iga-aastase vahendite eraldamise menetluse alusel, võttes arvesse eelarvepiiranguid, mida kohaldatakse kõigi ELi organite suhtes ja kooskõlas ametite finantsprogrammiga. Ressursid, mida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vajab uute ülesannete täitmiseks, on kooskõlas Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve inim- ja rahaliste ressursside kavaga, mis esitati komisjoni hiljutises teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Detsentraliseeritud asutuste inim- ja rahaliste ressursside kavandamine aastatel 2014–2020” (COM(2013) 519). Käesolevale ettepanekule lisatud finantsselgituses hinnatakse ka ettepaneku konkreetset mõju komisjoni eelarvele. Ettepaneku peamine mõju eelarvele on kokkuvõttes järgmine: a) siseturu ja teenuste peadirektoraadi personal: 1 AD-kategooria ametnik (täistööajaga), kes koostab delegeeritud õigusakte ning tegeleb algatuse hindamise, rakendamise järelevalve ja võimaliku läbivaatamisega. Kogukulu on hinnanguliselt 0,141 miljonit eurot aastas; b) Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve: i) personalikulud: kaks ajutist töötajat, kes osalevad oluliste korraldatud näitajate jaoks loodud järelevalveasutuste kolleegiumide töös ja tegelevad asjaomase vahendustegevusega, annavad komisjonile tehnilisi nõuandeid käesoleva määruse rakendamise kohta, koordineerivad kolmandate riikidega sõlmitavate koostöölepingute väljatöötamist, koostavad suuniseid karistusrežiimide ühtlustamise ja valdkondadevahelise järjepidevuse edendamiseks ning registreerivad korraldatud näitajate kasutamise kohta saadud teateid ja peavad registreeritud korraldatud näitajate korraldajate loetelu. Nende kahe ajutise töötaja kogukulud oleksid aastas 0,326 miljoni eurot, millest komisjon rahastaks 40 % (0,130 miljonit eurot) ja liikmesriigid rahastaksid 60 % (0,196 miljonit eurot); ii) tegevus- ja taristukulud: Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esialgsed kulud on 2015. aastal hinnanguliselt 0,25 miljonit eurot, millest komisjon rahastaks 40 % (0,1 miljonit eurot) ja liikmesriigid rahastaksid 60 % (0,15 miljonit eurot). Need kulud seonduvad peamiselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve infotehnoloogiasüsteemidega, mis peaksid tagama järgmiste nõuete täitmise: - korraldajate loetelu pidamine, mis sisaldab käesoleva määruse kohaselt registreeritud korraldajaid ja liidus korraldatud näitajaid korraldavaid kolmanda riigi äriühinguid; - teadete vastuvõtmine selle kohta, et korraldatud näitajat kasutatakse liidus finantsinstrumendis või ‑lepingus, registri pidamine ja selle tagamine, et korraldajad on kõnealusest kasutusest teadlikud. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peab koostama ka 1. jaanuariks 2018 aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta; aruande koostamise kogukulu on 2017. aastal 0,3 miljonit eurot, millest komisjon rahastaks 40 % (0,12 miljonit eurot) ja liikmesriigid rahastaksid 60 % (0,18 miljonit eurot). 2013/0314 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS finantsinstrumentide ja -lepingute puhul korraldatud näitajatena kasutatavate indeksite kohta (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[11], võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Paljude finantsinstrumentide ja ‑lepingute hinnakujundus sõltub korraldatud näitajate täpsusest ja usaldusväärsusest. Selliste intressimäära korraldatud näitajatega nagu LIBOR ja EURIBOR manipuleerimise juhtumid ning energia, nafta ja välisvaluuta korraldatud näitajatega manipuleerimise kohta esitatud väited on näidanud, et korraldatud näitajad, mille korraldamisprotsessidel on teatavad ühised omadused (nt huvide konfliktide esinemine, kaalutlusõiguse kasutamine ja nõrk juhtimine), võivad olla manipuleeritavad. Korraldatud näitajatena kasutatavate indeksite ebatäpsus ja mitteusaldusväärsus või sellekohased kahtlused võivad õõnestada turu usaldust, põhjustada tarbijatele ja investoritele kahju ja moonutada reaalmajandust. Seepärast on vaja tagada korraldatud näitajate ja nende kindlaksmääramise täpsus, kindlus ja usaldusväärsus. (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta[12] sisaldab teatavaid nõudeid noteeritud finantsinstrumentide hinnakujunduses kasutatavate korraldatud näitajate usaldusväärsusele. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti kohta[13] sisaldab teatavaid nõudeid emitentide kasutatavate korraldatud näitajate suhtes. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta[14] sisaldab teatavaid nõudeid, mida kohaldatakse korraldatud näitajate kasutamisele eurofondide poolt. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1227/2011 energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta[15] sisaldab teatavaid sätteid, mis keelavad energia hulgimüügitoodete puhul kasutatavate korraldatud näitajatega manipuleerimise. Nende õigusaktidega reguleeritakse paraku üksnes konkreetsete korraldatud näitajate teatavaid tahke ja neis ei käsitleta kõiki korraldatud näitajate korraldamise nõrku külgi. (3) Korraldatud näitajad on piiriüleste tehingute hinnakujunduses äärmiselt olulised ning toetavad seega siseturu tõhusat toimimist väga erinevate finantsinstrumentide ja ‑teenuste vallas. Paljusid finantslepingutes, eelkõige hüpoteegi seadmise lepingutes viitemäärana kasutatavaid korraldatud näitajaid korraldatakse ühes liikmesriigis, kuid neid kasutavad teiste liikmesriikide krediidiasutused ja tarbijad. Lisaks maandavad need krediidiasutused sageli oma riske või rahastavad neid finantslepinguid piiriülesel pankadevahelisel turul. Korraldatud näitajaid käsitlevad riiklikud õigusaktid on vastu võtnud ainult kaks liikmesriiki, kuid juba võib märgata, et nende korraldatud näitajaid reguleerivad asjaomased õigusraamistikud lahknevad sellistes küsimustes nagu reguleerimisala. Lisaks leppis Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (IOSCO) hiljuti kokku korraldatud näitajate põhimõtted, kuid kuna nende põhimõtete rakendamise täpne ulatus ja viisid ning teatavad terminid on paindlikud, võivad liikmesriigid võtta riigi tasandil vastu õigusaktid, mis rakendavad neid põhimõtteid erinevalt. (4) Sellised erinevad lähenemisviisid killustaksid siseturgu, sest eri liikmesriikides kehtiksid korraldatud näitajate korraldajatele ja kasutajatele erinevad eeskirjad ning ühes liikmesriigis korraldatud näitajate kasutamist teistes liikmesriikides saaks takistada. Liidus finantsinstrumentide ja ‑lepingute puhul kasutatavate korraldatud näitajate täpsust ja usaldusväärsust tagava ühtlustatud raamistiku puudumisel on seetõttu tõenäoline, et erinevused liikmesriikide õigusaktides loovad takistused siseturu sujuvale toimimisele korraldatud näitajate korraldamise valdkonnas. (5) ELi tarbijakaitse eeskirjades ei käsitleta finantslepingutes kasutatavate korraldatud näitajate sobivust. Kuna mitmes liikmesriigis on ebasobivate korraldatud näitajate kasutamisega seoses esitatud kaebusi ja algatatud kohtuvaidlusi, võidakse tarbijakaitsega seotud õigustatud murest ajendatuna võtta riigi tasandil vastu lahknevad meetmed ning see võib siseturgu killustada, sest tarbijakaitse eri tasemetega seonduvad erinevad konkurentsitingimused. (6) Selleks et tagada siseturu nõuetekohane toimimine ja parandada selle toimimise tingimusi eelkõige finantsturgudel ning tagada tarbijate ja investorite kaitse kõrge tase, on seega asjakohane kehtestada korraldatud näitajate õigusraamistik liidu tasandil. (7) Asjakohane ja vajalik on võtta kõnealused normid vastu määrusena, et tagada kogu liidus selliste sätete ühetaoline kohaldamine, millega otseselt kehtestatakse korraldatud näitajate korraldamise, nende jaoks sisendandmete esitamise ja nende kasutamisega seotud isikute kohustused. Kuna korraldatud näitajate korraldamise õigusraamistik sisaldab tingimata meetmeid, millega täpsustatakse konkreetseid nõudeid kõikides korraldatud näitajate korraldamisele omastes erinevates valdkondades, võivad isegi väikesed lahknevused mõnes sellises valdkonnas kasutatud lähenemisviisides põhjustada märkimisväärseid takistusi korraldatud näitajate piiriülesel korraldamisel. Seepärast peaks vahetult, ilma riikliku õigusaktita, kohaldatava määruse kasutamine vähendama riigi tasandil lahknevate meetmete võtmise võimalust, tagama järjepideva lähenemisviisi ja suurema õiguskindluse ning ära hoidma märkimisväärsete takistuste esilekerkimise korraldatud näitajate piiriülesel korraldamisel. (8) Käesoleva määruse reguleerimisala peaks olema piisavalt lai, et luua ennetav õigusraamistik. Korraldatud näitajate kindlaksmääramisel kasutatakse kaalutlusõigust ja sellele on olemuslikult iseloomulik teatavat liiki huvide konfliktide esinemine – see tähendab, et nende korraldatud näitajatega manipuleerimiseks on olemas võimalused ja ajendid. Nimetatud ohutegurid on iseloomulikud kõigile korraldatud näitajatele ja kõigi nende suhtes tuleks kohaldada nõuetekohaseid juhtimis- ja kontrollinõudeid. Kuna korraldatud näitajate manipuleeritavus ja tähtsus muutuvad aja jooksul, siis võidakse juhul, kui määruse reguleerimisalasse kaasatakse üksnes tähtsad või manipuleeritavad indeksid, jätta tähelepanuta riskid, mis võivad korraldatud näitajatega edaspidi kaasneda. Eelkõige võidakse tulevikus laialdaselt kasutada korraldatud näitajaid, mida praegu eriti laialdaselt ei kasutata – sel juhul võib isegi väike manipuleerimine nendega avaldada märkimisväärset mõju. (9) Käesoleva määruse reguleerimisala kindlaksmääramisel peaks olema otsustava tähtsusega see, kuidas väljundväärtus määrab kindlaks finantsinstrumendi või ‑lepingu väärtuse või mõõdab investeerimisfondi tootlust. Seepärast ei tohiks reguleerimisala sõltuda sisendandmete iseloomust. Reguleerimisalasse peaks seega kaasama korraldatud näitajad, mis arvutatakse majanduslike sisendandmete (nt aktsiahinnad) ja mittemajanduslike arvude või väärtuste (nt ilmanäitajad) põhjal. Raamistik peaks hõlmama kõnealuste riskidega seotud korraldatud näitajaid, kuid samal ajal nägema ette ka proportsionaalsed meetmed, mida rakendatakse erinevate korraldatud näitajatega kaasnevate riskide puhul. Käesolev määrus peaks seega hõlmama kõiki korraldatud näitajaid, mida kasutatakse reguleeritud kauplemiskohtades noteeritud või kaubeldavate finantsinstrumentide hinna määramiseks. (10) Suur hulk tarbijaid on sõlminud finantslepingud, eelkõige hüpoteegiga tagatud tarbijakrediidilepingud, milles viidatakse samade riskidega seotud korraldatud näitajatele. Käesolev määrus peaks seepärast hõlmama [Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2013/…/EL (milles käsitletakse elamukinnisvaraga seotud tarbijakrediidilepinguid ja millega muudetakse direktiivi 2008/48/EÜ)] osutatud indekseid või viitemäärasid. (11) Paljude investeerimisindeksitega kaasnevad märkimisväärsed huvide konfliktid ja neid kasutatakse selliste fondide nagu eurofondid tootluse mõõtmiseks. Osa neid korraldatud näitajaid avaldatakse ja teised tehakse tasuta või tasu eest üldsusele või selle osale kättesaadavaks ning nendega manipuleerimine võib investoreid kahjustada. Seepärast peaks käesolev määrus hõlmama investeerimisfondi tootluse mõõtmiseks kasutatavaid indekseid või viitemäärasid. (12) Kõigil korraldatud näitajate korraldajatel võib esineda huvide konflikte, nad võivad kasutada kaalutlusõigust ja nende juhtimis- ja kontrollisüsteemid ei pruugi olla nõuetekohased. Pealegi, kuna korraldajad kontrollivad korraldatud näitajate kindlaksmääramist, siis on korraldajatele tegevusloa- ja järelevalvenõude kehtestamine tõhusaim viis korraldatud näitajate usaldusväärsuse tagamiseks. (13) Korraldatud näitajate jaoks sisendandmete esitajatel võib esineda huvide konflikte ja nad võivad kasutada kaalutlusõigust ning seega võivad nad olla manipuleerimise allikaks. Korraldatud näitajate jaoks sisendandmete esitamine on vabatahtlik. Sisendandmete esitajad võivad lõpetada sisendandmete esitamise, kui algatusega nõutakse neilt oma ärimudeli märkimisväärset muutmist. Kui aga korralikku juhtimis- ja kontrollisüsteemi nõutakse üksustelt, mida juba reguleeritakse ja mis juba kuuluvad järelevalve alla, ei põhjusta see eeldatavasti märkimisväärseid kulusid või ebaproportsionaalselt suurt halduskoormust. Seepärast kehtestatakse järelevalve alla kuuluvatele sisendandmete esitajatele käesoleva määrusega teatavad kohustused. (14) Korraldaja on füüsiline või juriidiline isik, kellel on kontroll korraldatud näitaja korraldamise üle ning kes eelkõige korraldab korraldatud näitajat, kogub ja analüüsib sisendandmeid, määrab korraldatud näitaja kindlaks ja mõnikord avaldab korraldatud näitaja. Juhul kui isik avaldab korraldatud näitaja või viitab selle üksnes oma ajakirjandusliku tegevuse osana, kuid ei oma kontrolli asjaomase korraldatud näitaja korraldamise üle, ei tuleks selle isiku suhtes käesoleva määrusega korraldajatele kehtestatud nõudeid siiski kohaldada. (15) Indeks arvutatakse alusvara väärtuse alusel teatava valemi või muu meetodi abil. Selle valemi koostamisel, arvutuse tegemisel ja sisendandmete kindlaksmääramisel saab kasutada kaalutlusõigust. Kaalutlusõigusest tuleneb manipuleerimisoht ning seepärast peaksid käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluma kõik selle omadusega korraldatud näitajad. Juhul kui finantsinstrumendi puhul viidatakse üksikule hinnale või väärtusele, näiteks kui optsiooni võrdlushind põhineb ühe väärtpaberi hinnal, siis arvutust siiski ei tehta ning sisendandmed ja kaalutlusõigus puuduvad. Seepärast ei tohiks käesoleva määruse kohaldamisel käsitada üksikul hinnal või väärtusel põhinevat võrdlushinda korraldatud näitajana. Kesksete vastaspoolte esitatud võrdlus- või arveldushindu ei tohiks käsitada korraldatud näitajatena, sest neid kasutatakse arvelduste, võimenduse ja riskijuhtimise kindlaksmääramiseks ja need ei määra seega kindlaks finantsinstrumendi alusel makstavat summat või finantsinstrumendi väärtust. (16) Euroopa Liidus keskpankade korraldatavaid näitajaid kontrollivad avaliku sektori asutused ning need vastavad põhimõtetele, nõuetele ja menetlustele, mis tagavad nende korraldatud näitajate täpsuse, usaldusväärsuse ja sõltumatuse vastavalt käesoleva määruse sätetele. Seepärast ei ole vaja, et nende korraldatud näitajad kuuluksid käesoleva määruse reguleerimisalasse. Liidus kasutatavaid korraldatud näitajaid võivad siiski korraldada ka kolmandate riikide keskpangad. Tuleb kindlaks määrata, et käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmisest on vabastatud üksnes need korraldatud näitajaid korraldavad kolmandate riikide keskpangad, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud nõuetega sarnaseid nõudeid. (17) Kui korraldatud näitajate korraldamisel esineb puudusi, mida ei juhita nõuetekohaselt, tekib võimalus korraldatud näitajaga manipuleerida. Juhul kui korraldatud näitajad on üldsusele kättesaadavad, võib juhtuda, et asjaomaseid riske ei võeta täielikult arvesse ja ei rakendata seega nõuetekohast kontrolli ja juhtimist. Korraldatud näitajate usaldusväärsuse tagamiseks tuleks korraldatud näitajate korraldajatelt nõuda nõuetekohase juhtimiskorra rakendamist, et piirata kõnealuseid huvide konflikte ja tagada kindlustunne korraldatud näitajate usaldusväärsuse suhtes. Isegi tõhusa juhtimise korral esineb enamikul korraldajatel huvide konflikte ning võib juhtuda, et nad peavad andma hinnanguid ja tegema otsuseid, mis mõjutavad eri sidusrühmi. Seepärast peab korraldajatel olema juhtimiskorra rakendamise ja tõhususe järelevalve teostamiseks sõltumatu organ, kes tagab tõhusa järelevalve. (18) Korraldatud näitajatega manipuleerimine ja nende ebausaldusväärsus võivad kahjustada investoreid ja tarbijaid. Seepärast peaks käesoleva määrusega kehtestama raamistiku, mis reguleerib andmete säilitamist korraldajate ja sisendandmete esitajate poolt ning tagab korraldatud näitaja eesmärgi ja sisendandmete läbipaistvuse – see hõlbustab potentsiaalsete nõuete tõhusamat ja õiglasemat lahendamist kooskõlas liikmesriigi või liidu õigusnormidega. (19) Auditeerimiseks ja käesoleva määruse tõhusaks rakendamiseks on vaja teha järelanalüüs ja ‑uuringud ning seepärast on vaja, et korraldatud näitajate korraldajad säilitaksid korraldatud näitaja arvutamisega seotud asjakohased dokumendid piisavalt pika aja jooksul. Korraldatud näitajaga mõõdetav tegur ja mõõtmiskeskkond muutuvad tõenäoliselt aja jooksul. Seetõttu tuleb korraldatud näitajate korraldamise protsessi ja metoodikat korrapäraselt auditeerida või need läbi vaadata, et teha kindlaks puudused ja täiustamisvõimalused. Korraldatud näitajate korraldamisel esinevad puudused võivad mõjutada paljusid sidusrühmi ja need sidusrühmad saavad aidata puudusi tuvastada. Seepärast on vaja kehtestada sõltumatu kaebuste lahendamise menetlus, mis tagab, et kõnealused sidusrühmad saavad korraldatud näitajate korraldajale kaebustest teatada ning korraldatud näitajate korraldaja hindab objektiivselt iga kaebuse põhjendatust. (20) Korraldatud näitajate korraldamisel tellitakse tähtsad tööülesanded – näiteks korraldatud näitaja arvutamine, sisendandmete kogumine ja korraldatud näitaja levitamine – sageli allhanke korras. Juhtimiskorra tõhususe huvides tuleb tagada, et selline tööülesannete allhanke korras tellimine ei vabasta korraldatud näitaja korraldajat tema kohustustest ja vastutusest ega takista korraldajat tema kohustuste täitmisel ja vastutuse kandmisel või asjaomast pädevat asutust korraldajate üle järelevalve teostamisel. (21) Korraldatud näitaja korraldaja saab sisendandmete keskse vastuvõtjana järjekindlalt hinnata sisendandmete usaldusväärsust ja täpsust. Seepärast on oluline, et korraldatud näitaja korraldajal on sisendandmete täpsuse hindamiseks nõuetekohased kontrollimehhanismid ja ta teatab kahtlastest andmetest asjaomasele pädevale asutusele. (22) Korraldaja töötajad võivad tuvastada käesoleva määruse võimaliku rikkumise juhtumid või manipuleerimist või manipuleerimise katset põhjustada võivad võimalikud puudused. Käesoleva määrusega tuleks seega tagada, et kehtestatakse nõuetekohane kord, mis võimaldab töötajatel anda korraldajatele konfidentsiaalselt märku käesoleva määruse võimalikust rikkumisest. (23) Sisendandmete esitamisel kasutatav kaalutlusõigus annab võimaluse korraldatud näitajaga manipuleerida. Kui sisendandmeteks on tehingupõhised andmed, on kaalutlusõigus väiksem ja andmetega manipuleerimise võimalus seega väheneb. Seepärast peaksid korraldatud näitajate korraldajad kasutama sisendandmetena üldiselt võimaluse korral tegelikke tehinguandmeid, kuid nad võivad kasutada ka muid andmeid, kui tehinguandmed ei ole korraldatud näitaja usaldusväärsuse ja täpsuse tagamiseks piisavad. (24) Korraldatud näitaja usaldusväärsus ja täpsus sellega jälgitava majandusteguri mõõtmisel sõltuvad kasutatavast metoodikast ja sisendandmetest. Seepärast on vaja kehtestada metoodika, mis tagab korraldatud näitaja usaldusväärsuse ja täpsuse. (25) Korraldatud näitaja jätkuva täpsuse tagamiseks tuleb vahel metoodikat muuta, kuid iga muudatus avaldab mõju korraldatud näitaja kasutajatele ja sidusrühmadele. Seepärast on vaja sätestada korraldatud näitajaga seoses kasutatava metoodika muutmisel järgitav kord, sealhulgas konsulteerimise vajadus, nii et kasutajad ja sidusrühmad saaksid neid muudatusi arvesse võttes rakendada vajalikke meetmeid või teavitada korraldajat, kui nad on nende muudatuste tõttu mures. (26) Korraldatud näitajate usaldusväärsus ja täpsus sõltuvad sisendandmete esitajate esitatud andmete usaldusväärsusest ja täpsusest. On oluline, et sisendandmete esitajate kohustused seoses sisendandmetega oleksid selgelt sätestatud, neile saaks tugineda ja need oleksid kooskõlas korraldatud näitaja korraldaja kontrollimehhanismide ja metoodikaga. Korraldatud näitaja korraldaja peaks seetõttu koostama kõnealuseid nõudeid sisaldava käitumisjuhendi, mis on sisendandmete esitajate suhtes siduv. (27) Paljud korraldatud näitajad määratakse kindlaks alusandmete põhjal, mille esitavad reguleeritud kauplemiskohad, energiabörsid ja heitkoguse ühikute enampakkumisplatvormid. Neid kohti reguleeritakse ja nende üle teostatakse järelevalvet – see tagab sisendandmete usaldusväärsuse ning juhtimisnõuded ja ‑menetlused rikkumistest teatamiseks. Seepärast vabastatakse sellised korraldatud näitajad teatavatest kohustustest, eesmärgiga vältida topeltreguleerimist ja kuna nende järelevalve tagab kasutatud sisendandmete usaldusväärsuse. (28) Sisendandmete esitajatel võib esineda huvide konflikte ja nad võivad kasutada sisendandmete kindlaksmääramisel kaalutlusõigust. Seepärast on vaja, et sisendandmete esitajate tegevust reguleeriks juhtimiskord, mis tagab nende konfliktide juhtimise ja selle, et sisendandmed on täpsed, korraldaja nõuetega kooskõlas ja neid saab kontrollida. (29) Korraldatud näitajate eri liikidel ja sektoritel on erinevad omadused ja nõrgad küljed ning nendega on seotud erinevad riskid. Seepärast tuleb täiendavalt täpsustada käesoleva määruse sätteid, mis käsitlevad korraldatud näitajate konkreetseid sektoreid ja liike. Pankadevahelise intressimäära korraldatud näitajad on rahapoliitika mõju edasikandumises tähtsat rolli omavad korraldatud näitajad ja seepärast tuleb käesolevas määruses täpsustada nende sätete kohaldamist nende korraldatud näitajate suhtes. Korraldatud kaubanäitajaid kasutatakse laialdaselt ja neil on sektorile iseloomulikud omadused ning seepärast tuleb käesolevas määruses täpsustada nende sätete kohaldamist kõnealuste korraldatud näitajate suhtes. (30) Teatavate oluliste korraldatud näitajate ebaõigsus võib märkimisväärselt mõjutada finantsstabiilsust, turu korrapärast toimimist või investoreid ning seepärast tuleb selliste oluliste korraldatud näitajate usaldusväärsuse ja kindluse tagamiseks kohaldada täiendavaid nõudeid. Selline mõju on korraldatud näitajal, millele viitavad finantsinstrumendid on märkimisväärse väärtusega. Seepärast on vaja, et komisjon määraks kindlaks need korraldatud näitajad, millele viitavate finantsinstrumentide väärtus on üle teatava künnise ja mida tuleks käsitada oluliste korraldatud näitajatena. (31) Olulise korraldatud näitaja usaldusväärsust võivad kahjustada sisendandmete esitajad, kes lõpetavad andmete esitamise. Selle ohu kõrvaldamiseks tuleb seega anda asjaomasele pädevale asutusele volitus nõuda kohustuslikus korras olulise korraldatud näitaja jaoks sisendandmete esitamist. (32) Selleks et korraldatud näitajate kasutajad saaksid valida sobivad korraldatud näitajad ja mõistaksid nendega seotud riske, peavad nad teadma, mida korraldatud näitajaga mõõdetakse ja millised on näitaja nõrgad küljed. Seetõttu peaks korraldatud näitaja korraldaja avaldama neid asjaolusid kirjeldava teate ja avaldama korraldatud näitaja kindlaksmääramiseks kasutatud sisendandmed. (33) Tarbijad võivad sõlmida finantslepinguid, eelkõige hüpoteegi seadmise lepinguid ja tarbijakrediidilepinguid, milles viidatakse korraldatud näitajale; ebavõrdne läbirääkimispositsioon ja tüüptingimuste kasutamine tähendavad paraku seda, et tarbijate võimalus valida kasutatavaid korraldatud näitajaid võib olla piiratud. Seepärast tuleb tagada, et sellise korraldatud näitaja sobivust tarbija jaoks peab hindama laenuandja või võlausaldaja, kes on järelevalve alla kuuluv üksus, sest tema suutlikkus korraldatud näitajat valida on suurem. Kuna aga sobivuse hindamine on [finantsinstrumentide turgude direktiivis] juba sätestatud, ei peaks seda korraldatud näitajale viitavate finantsinstrumentide puhul käesoleva määrusega nõudma. (34) Käesolevas määruses tuleks arvesse võtta finantssektori korraldatud näitajate põhimõtteid (edaspidi „IOSCO põhimõtted”), mille Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (IOSCO) andis välja 17. juulil 2013 ja mis on korraldatud näitajatele esitatavate regulatiivsete nõuete üldine standard. Investorite kaitse tagamiseks tuleb enne kolmandas riigis korraldatud näitaja liidus kasutamist hinnata, kas korraldatud näitaja järelevalve ja reguleerimine on kolmandas riigis samaväärne järelevalve ja reguleerimisega liidus. (35) Korraldajale peaks andma tegevusloa ja tema järelevalvet peaks teostama korraldaja asukohaliikmesriigi pädev asutus. (36) Mõnikord võib teatav isik määrata kindlaks indeksi, kuid ei pruugi teada, et seda indeksit kasutatakse finantsinstrumendi puhul viitena. Selline olukord võib esineda eelkõige siis, kui kasutajad ja korraldatud näitaja korraldaja asuvad eri liikmesriikides. Seepärast peab pädev asutus juhul, kui ta saab teada korraldatud näitaja kasutamisest finantsinstrumendis, teavitama sellist kesksest koordineerivat asutust nagu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, kes peaks teavitama korraldajat. (37) Liikmesriikide pädevate asutuste käsutuses olevad tõhusad vahendid, volitused ja ressursid tagavad tõhusa järelevalve. Seepärast tuleks käesolevas määruses konkreetselt sätestada minimaalsed järelevalve- ja uurimisvolitused, mis tuleks kooskõlas liikmesriigi õigusega liikmesriikide pädevatele asutustele anda. Pädevad asutused ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaksid oma käesoleva määruse kohaseid volitusi kasutades tegutsema objektiivselt ja erapooletult ning olema oma otsustusprotsessis sõltumatud. (38) Pädevatel asutustel peab olema käesoleva määruse rikkumise juhtude avastamiseks võimalus kooskõlas liikmesriigi õigusega siseneda dokumentide kaasavõtmiseks füüsiliste ja juriidiliste isikute ruumidesse. Juurdepääs ruumidele on vajalik, kui on mõistlik alus kahtlustada, et seal leidub kontrolli või uurimise esemega seotud dokumente ja muid andmeid, mis võivad olla käesoleva määruse rikkumise tõendamisel asjakohased. Lisaks on juurdepääs ruumidele vajalik siis, kui teabenõude juba saanud isik on jätnud selle täitmata või on mõistlik alus arvata, et nõude esitamisel seda ei täideta või teabenõudega seotud dokumendid või teave kõrvaldatakse, neid võltsitakse või need hävitatakse. Kui liikmesriigi õiguse kohaselt tuleb asjaomase liikmesriigi õigusasutuselt saada eelnev luba, kasutatakse ruumidele juurdepääsu õigust pärast sellise loa saamist. (39) Järelevalve alla kuuluvate üksuste valduses olevad telefonikõnede ja andmeliiklusandmete salvestised võivad olla esmatähtsad ja vahel ainsad tõendid käesoleva määruse, eriti juhtimis- ja kontrollinõuete rikkumise avastamiseks ja tõendamiseks. Selliste andmete ja salvestiste põhjal saab kontrollida andmete esitamise ja heakskiitmise eest vastutavate isikute isikusamasust ning seda, kas on tagatud töötajate füüsiline eraldamine. Seepärast peaks pädevatel asutustel olema võimalik nõuda järelvalve alla kuuluvate üksuste valduses olevaid telefonikõnede, elektrooniliste sõnumite ja andmeliiklusandmete salvestisi, juhul kui on mõistlik alus kahtlustada, et sellised kontrolli või uurimise esemega seotud salvestised või andmed võivad olla käesoleva määruse rikkumise tõendamisel asjakohased. (40) Osa käesoleva määruse sätteid kohaldatakse kolmandate riikide füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes, kes võivad korraldatud näitajaid kasutada või esitada korraldatud näitajate jaoks sisendandmeid või olla muul viisil korraldatud näitajate kindlaksmääramisega seotud. Seepärast peaksid pädevad asutused sõlmima kolmandate riikide järelevalveasutustega koostöölepingud. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaks koordineerima koostöölepingute väljatöötamist ja kolmandatest riikidest saadava teabe vahetamist pädevate asutuste vahel. (41) Käesolevas määruses järgitakse Euroopa Liidu toimimise lepingus („ELi toimimise leping”) ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigusi ja põhimõtteid, eelkõige õigus era- ja perekonnaelu austamisele, isikuandmete kaitse, sõna- ja teabevabaduse õigus, ettevõtlusvabadus, õigus omandile, tarbijakaitse õigus, õigus tõhusale õiguskaitsevahendile ja kaitseõigus. Käesolevat määrust tuleks seega tõlgendada ja kohaldata vastavalt nendele õigustele ja põhimõtetele. (42) Asjaomaste isikute kaitseõigust tuleks täielikult austada. Eelkõige tuleb anda menetlusosalistele võimalus tutvuda pädeva asutuse otsuse aluseks olevate järeldustega ja austada nende õigust olla ära kuulatud. (43) Finantsturu stabiilsuse ja investorite kaitse huvides peavad korraldatud näitajad olema läbipaistvad. Pädevate asutuste teabevahetus ja teabe edastamine peaksid toimuma kooskõlas isikuandmete edastamise eeskirjadega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ning selliste andmete vaba liikumise kohta[16]. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve korraldatud teabevahetus ja teabe edastamine peaksid olema kooskõlas isikuandmete edastamise eeskirjadega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta[17]. (44) Liikmesriigid peaksid finantsteenuste sektoris karistuste tõhustamist käsitlevas komisjoni teatises ja selle teatise järelmeetmena vastu võetud liidu õigusaktides sätestatud põhimõtteid arvesse võttes kehtestama eeskirjad käesoleva määruse sätete rikkumise korral kohaldatavate karistuste ja haldusmeetmete kohta ning tagama nende rakendamise. Sellised karistused ja haldusmeetmed peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. (45) Seepärast tuleks ette näha haldusmeetmete, karistuste ja trahvide tervikkomplekt, et tagada ühise lähenemisviisi rakendamine liikmesriikides ja suurendada nende hoiatavat mõju. Konkreetsetel juhtudel kohaldatavate karistuste kindlaksmääramisel tuleks vajaduse korral arvesse võtta asjakohaseid tegureid, nagu tuvastatud finantskasumi tagasimaksmine, rikkumise tõsidus ja kestus, raskendavad või kergendavad asjaolud ja trahvide hoiatava mõju vajadus, ning vähendada pädeva asutusega tehtud koostöö eest vajaduse korral karistust. Konkreetsel juhul määratavate haldustrahvide tegelik summa võib ulatuda käesolevas määruses sätestatud ülempiirini või liikmesriigi õiguses sätestatud kõrgema määrani eelkõige väga tõsiste rikkumiste korral, samal ajal kui ülempiirist oluliselt madalamaid trahve võib kohaldada väiksemate rikkumiste korral või sobiva lahenduse saavutamisel. Pädeval asutusel peaks olema võimalik teatav isik korraldatud näitajate korraldaja või sisendandmete esitaja juhtimisülesannete täitmiselt ajutiselt kõrvaldada. Käesoleva määrusega ei tohiks piirata liikmesriikide võimalust sätestada rangemaid halduskaristusi. (46) Selleks et tagada pädeva asutuse otsuste hoiatav mõju üldsusele, tuleks need üldiselt avaldada. Otsuste avaldamine on pädeva asutuse jaoks ka tähtis vahend, mille abil ta teavitab turuosalisi sellest, millist käitumist käsitatakse käesoleva määruse rikkumisena, ja edendab turuosaliste üldist head käitumist. Kui otsuse avaldamine võib põhjustada asjaomastele isikutele ebaproportsionaalselt suurt kahju või ohustab finantsturgude stabiilsust või pooleliolevat uurimist, peaks pädev asutus avaldama anonüümselt teavet karistuste ja meetmete kohta või lükkama otsuse avaldamise edasi. Pädevatel asutustel peaks olema võimalik jätta teave karistuste kohta avaldamata, kui anonüümset või edasilükatud avaldamist peetakse ebapiisavaks selle tagamiseks, et avaldamine ei ohusta finantsturgude stabiilsust. Pädevatelt asutustelt ei nõuta ka selliste meetmete avaldamist, mida peetakse vähetähtsaks ja mille puhul avaldamine oleks ebaproportsionaalne. (47) Oluliste korraldatud näitajatega võivad olla seotud sisendandmete esitajad, korraldajad ja kasutajad mitmes liikmesriigis. Sellise korraldatud näitaja korraldamise lõpetamine või selle usaldusväärsust märkimisväärselt kahjustada võivate sündmuste toimumine võib seega avaldada mõju mitmes liikmesriigis – see tähendab, et liikmesriigi pädeva asutuse järelevalve sellise olulise korraldatud näitaja üle liikmesriigis, kus ainult tema asub, ei ole sellega kaasnevate riskide kõrvaldamisel tõhus ja tulemuslik. Selleks et tagada järelevalvealase teabe tõhus vahetamine pädevate asutuste vahel, nende tegevuse koordineerimine ja järelevalvemeetmete võtmine, tuleks moodustada pädevate asutuste kolleegiumid. Kolleegiumide tegevus peaks aitama ühtlustada käesoleva määruse normide kohaldamist ja lähendada järelevalvetavasid. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve õiguslikult siduv vahendusmehhanism on järelevalvetavade koordineerimise, järjepidevuse ja ühtlustamise saavutamisel esmatähtis. Korraldatud näitajaid võidakse kasutada viitena pikaajaliste finantsinstrumentide ja ‑lepingute puhul. Teatavatel juhtudel, kui sellisel korraldatud näitajal on omadused, mida ei saa kohandada nende kooskõlla viimiseks käesoleva määruse nõuetega, ei pruugi selle näitaja korraldamine olla pärast käesoleva määruse jõustumist enam lubatud. Paraku võidakse sellise korraldatud näitaja jätkuva korraldamise keelamise tulemusena finantsinstrumendid või ‑lepingud lõpetada või nende tingimused tühistada – see kahjustab omakorda investoreid. Seepärast tuleb ette näha selliste korraldatud näitajate jätkuv korraldamine üleminekuperioodil. (48) Käesoleva määruse ühetaoliste rakendamistingimuste tagamiseks ja ettepaneku tehniliste üksikasjade täpsustamiseks tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte, milles sätestatakse mõistete tehnilised üksikasjad, korraldajate ja järelevalve alla kuuluvate sisendandmete esitajate suhtes kohaldatavad juhtimis- ja kontrollinõuded, sisendandmetele ja metoodikale esitatavad nõuded, käitumisjuhend, korraldatud näitajate eri liikide ja sektorite suhtes kohaldatavad erinõuded ning teave, mida korraldajad peavad tegevusluba taotledes esitama. (49) Komisjon peaks delegeeritud õigusaktidega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 ja kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14 võtma vastu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, millega kehtestatakse kolmandate riikide pädevate asutustega sõlmitavate koostöölepingute miinimumsisu. (50) Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda selle teatavate aspektide suhtes rakendamisvolitused. Need aspektid puudutavad kolmandate riikide keskpankade ja korraldatud näitajate korraldajate suhtes kohaldatava õigusraamistiku samaväärsuse ning selle, et korraldatud näitaja on oma olemuselt oluline, kindlakstegemist. Nimetatud volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[18]. (51) Samuti tuleks komisjonile anda volitus võtta rakendusaktidega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 291 ja kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15 vastu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostatud rakenduslikud tehnilised standardid, millega kehtestatakse pädevate asutuste ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teabevahetuse kord ja vormid. Kuna liikmesriikidel ei ole võimalik piisaval määral täita käesoleva määruse eesmärki, mille kohaselt tuleb kehtestada järjekindel ja tõhus kord korraldatud näitajate nõrkade külgede kõrvaldamiseks, ning võttes arvesse, et korraldatud näitajatega seotud probleemide üldist mõju saab igakülgselt käsitleda ainult liidu tasandil ja seda eesmärki saab seega paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus selle eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I JAOTIS REGULEERIMISESE, REGULEERIMISALA JA MÕISTED Artikkel 1 Reguleerimisese Käesoleva määrusega kehtestatakse ühine raamistik, et tagada liidus finantsinstrumentide ja ‑lepingute puhul korraldatud näitajatena kasutatavate indeksite täpsus ja usaldusväärsus. Määrus edendab seega siseturu nõuetekohast toimimist ning aitab saavutada tarbijate ja investorite kaitse kõrget taset. Artikkel 2 Reguleerimisala 1. Käesolevat määrust kohaldatakse korraldatud näitajate korraldamise, nende jaoks sisendandmete esitamise ja nende kasutamise suhtes liidus. 2. Käesolevat määrust ei kohaldata alljärgneva suhtes: (a) Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) liikmed; (b) selliste kolmandate riikide keskpangad, mille õigusraamistikus on komisjoni kinnituse kohaselt sätestatud põhimõtted, nõuded ja menetlused, mis on samaväärsed korraldatud näitajate korraldamise täpsuse, usaldusväärsuse ja sõltumatuse kohta käesolevas määruses sätestatud nõuetega. 3. Komisjon koostab lõike 2 punktis b osutatud kolmandate riikide keskpankade loetelu. Need rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 38 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele. Artikkel 3 Mõisted 1. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (1) „indeks” – number, (a) mis avaldatakse või tehakse üldsusele kättesaadavaks; (b) mis määratakse korrapäraselt, kas tervikuna või osaliselt, kindlaks teatava valemi või muu arvutusmeetodi või hindamise abil; (c) kui kindlaksmääramine toimub ühe või mitme alusvara väärtuse alusel või hindade – sealhulgas arvestuslikud hinnad – või muude väärtuste alusel; (2) „korraldatud näitaja” – indeks, millele viidates määratakse kindlaks finantsinstrumendi või ‑lepingu kohaselt tasumisele kuuluv summa või finantsinstrumendi väärtus, või investeerimisfondi tootluse mõõtmiseks kasutatav indeks; (3) „korraldatud näitaja korraldamine” – (a) korraldatud näitaja kindlaksmääramise korra haldamine ja (b) sisendandmete kogumine, analüüsimine või töötlemine korraldatud näitaja kindlaksmääramise eesmärgil ning (c) korraldatud näitaja kindlaksmääramine valemi või muu arvutusmeetodi või sel eesmärgil esitatud sisendandmete hindamisega abil; (4) „korraldaja” – korraldatud näitaja korraldamist kontrolliv füüsiline või juriidiline isik; (5) „korraldatud näitaja kasutaja” – isik, kes emiteerib korraldatud näitajale viitava finantsinstrumendi või omab seda või on korraldatud näitajale viitava finantslepingu osaline; (6) „sisendandmete esitamine” – korraldatud näitaja kindlaksmääramiseks vajalike ja sel eesmärgil esitatavate sisendandmete esitamine korraldajale või teisele isikule, et viimane need korraldajale edastaks; (7) „sisendandmete esitaja ” – sisendandmeid esitav füüsiline või juriidiline isik; (8) „järelevalve alla kuuluv sisendandmete esitaja” – järelevalve alla kuuluv üksus, kes esitab liidus asuvale korraldajale sisendandmeid; (9) „sisendandmete esitaja esindaja” – sisendandmete esitaja poolt sisendandmete esitamiseks tööle võetud füüsiline isik; (10) „sisendandmed” – andmed ühe või mitme alusvara väärtuse kohta või hindade – sealhulgas arvestuslikud hinnad – või muude väärtuste kohta, mida korraldaja kasutab korraldatud näitaja kindlaksmääramiseks; (11) „reguleeritud andmed” – sisendandmed, mis saadakse otse [finantsinstrumentide turgude määruse] artikli 2 lõike 1 punktis 25 määratletud kauplemiskohalt või [finantsinstrumentide turgude määruse] artikli 2 lõike 1 punktis 18 määratletud tunnustatud avaldamissüsteemi kaudu või [finantsinstrumentide turgude määruse] artikli 2 lõike 1 punktis 20 määratletud tunnustatud aruandlussüsteemi kaudu vastavalt kauplemisjärgsetele andmetele esitatavatele kohustuslikele nõuetele või direktiivi 2009/72/EÜ[19] artikli 37 lõike 1 punktis j osutatud elektribörsilt või direktiivi 2009/73/EÜ[20] artikli 41 lõike 1 punktis j osutatud maagaasibörsilt või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1031/2010 artiklis 26 või 30 osutatud enampakkumisplatvormilt; (12) „tehinguandmed” – konkurentsivõimelisel pakkumisel ja nõudlusel põhineval aktiivsel turul jälgitavad hinnad, määrad, indeksid või väärtused, mis kajastavad selliste vastaspoolte vahel sõlmitud tehinguid, kes ei ole omavahel seotud; (13) „finantsinstrument” – direktiivi 2004/39/EÜ I lisa C jaos loetletud finantsinstrumendid, mille kohta on esitatud kauplemiskohas kauplemise loa taotlus või millega kauplemiskohas kaubeldakse; (14) „järelvalve alla kuuluv üksus” – järgmised üksused: (a) direktiivi 2013/36/EL[21] artikli 3 punktis 1 määratletud krediidiasutused; (b) [finantsinstrumentide turgude määruse] artikli 2 lõike 1 punktis 1 määratletud investeerimisühingud; (c) direktiivi 2009/138/EÜ[22] artikli 13 punktis 1 määratletud kindlustusandjad; (d) direktiivi 2009/138/EÜ artikli 13 punktis 1 määratletud edasikindlustusandjad; (e) direktiivi 2009/65/EÜ[23] artikli 1 lõikes 2 määratletud vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjad (eurofondid); (f) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL[24] artikli 4 lõike 1 punktis b määratletud alternatiivsete investeerimisfondide valitsejad; (g) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012[25] artikli 2 punktis 1 määratletud kesksed vastaspooled; (h) määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punktis 2 määratletud kauplemisteabehoidlad; (i) korraldaja; (15) „finantsleping” – (a) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/48/EÜ[26] artikli 3 punktis c määratletud krediidileping; (b) [Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi [2013/…/] (elamukinnisvaraga seotud krediidilepingute kohta)] artikli 3 punktis 3 määratletud krediidileping; (16) „investeerimisfond” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punktis a määratletud alternatiivsed investeerimisfondid ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EL reguleerimisalasse kuuluvad ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad; (17) „juhtorgan” – järelevalve- või juhtimisülesandega juhtorgan, kellel on lõplik otsustuspädevus ja volitused kehtestada üksuse strateegia, eesmärgid ja üldine tegutsemissuund; (18) „tarbija” – füüsiline isik, kes käesoleva määrusega hõlmatud finantslepingute raames tegutseb eesmärkidel, mis ei ole seotud tema kaubandus-, majandus- või kutsetegevusega; (19) „pankadevahelise intressimäära korraldatud näitaja” – korraldatud näitaja, mille alusvara käesoleva artikli punkti 1 alapunkti c kohaldamisel on määr, millega pank võib anda laenu teistele pankadele või võtta laenu teistelt pankadelt; (20) „korraldatud kaubanäitaja” – korraldatud näitaja, mille alusvara käesoleva artikli punkti 1 alapunkti c kohaldamisel on kaup komisjoni määruse (EÜ) nr 1287/2006[27] artikli 2 punkti 2 tähenduses; [finantsinstrumentide turgude direktiivi] I lisa C jao punktis 11 määratletud lubatud heitkoguse ühikuid ei käsitata käesoleva määruse kohaldamisel kaubana; (21) „oluline korraldatud näitaja” – korraldatud näitaja, mille jaoks sisendandmete esitajate enamik on järelevalve alla kuuluvad üksused ja mida kasutatakse viitena finantsinstrumentide puhul, mille tinglik väärtus on vähemalt 500 miljardit eurot; (22) „asuma” – juriidilise isiku puhul liikmesriik või kolmas riik, kus on selle isiku registrijärgne või muu ametlik asukoht, ja füüsilise isiku puhul liikmesriik või kolmas riik, kus see isik on maksuresident. 2. Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 37 vastu delegeeritud õigusaktid, et täpsustatakse lõikes 1 sätestatud mõistete tehnilisi üksikasju ja eelkõige seda, mida kujutab endast kättesaadavaks tegemine indeksi määratluse kohaldamisel, ning võetakse arvesse turu või tehnika arengut. Vajaduse korral võtab komisjon arvesse korraldatud näitajatega seotud järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist. Artikkel 4 Erandi tegemine korraldajatele, kes ei ole teadlikud nende korraldatud näitajate kasutamisest, ja kasutamisega mittenõustunud korraldajatele 1. Juhul kui korraldaja ei tea ega saanud mõistlikult teada, et tema korraldatavat näitajat kasutatakse artikli 3 lõike 1 punktis 2 osutatud eesmärkidel, ei kohaldata tema suhtes selle korraldatud näitajaga seoses käesolevat määrust. 2. Käesolevat määrust ei kohaldata artikli 25 lõikes 3 osutatud korraldatud näitaja korraldaja suhtes seoses selle korraldatud näitajaga. II JAOTIS KORRALDATUD NÄITAJA KINDLUS JA USALDUSVÄÄRSUS 1. peatükk Korraldajate juhtimine ja kontroll Artikkel 5 Juhtimisnõuded 1. Korraldaja suhtes kohaldatakse järgmisi juhtimisnõudeid: (a) korraldajal peab olema kindel juhtimiskord, mis hõlmab selget organisatsioonilist struktuuri, kus kõigi korraldatud näitaja korraldamises osalevate isikute ülesanded ja vastutusalad on täpselt kindlaksmääratud, läbipaistvad ja järjepidevad. Korraldaja peab võtma kõik vajalikud meetmed, et korraldatud näitaja korraldamist ei mõjutaks ükski olemasolev või võimalik huvide konflikt ja et olukorras, kus korraldatud näitajate kindlaksmääramisel tuleb kasutada kaalutlusõigust või hinnangut, tehakse seda sõltumatult ja ausalt („juhtimine ja huvide konfliktid”); (b) korraldaja peab moodustama järelevalveorgani, et teostada järelevalvet oma korraldatud näitajate korraldamise kõigi aspektide üle („järelevalve”); (c) korraldaja peab kehtestama kontrolliraamistiku, mis tagab korraldatud näitaja korraldamise ja avaldamise või kättesaadavaks tegemise kooskõlas käesoleva määrusega („kontrollimehhanismid”); (d) korraldaja peab kehtestama käesoleva määruse nõuetele vastavust tõendava aruandlusraamistiku, mis hõlmab andmete säilitamist, auditeerimist ja läbivaatamist ning kaebuste lahendamise menetlust („aruandekohustus”). 2. Korraldaja järgib I lisa A jaos sätestatud juhtimis- ja kontrollinõudeid. 3. Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 37 vastu delegeeritud õigusaktid, millega täpsustatakse I lisa A jaos esitatud juhtimis- ja kontrollinõudeid. Komisjon võtab arvesse järgmist: (a) korraldatud näitajate ja finantsturgude areng, pidades silmas korraldatud näitajatega seotud juhtimistavade rahvusvahelist ühtlustamist; (b) korraldatud näitajate eri liikide ja eri korraldajate erisused; (c) olemasolevad või potentsiaalsed huvide konfliktid korraldatud näitajate korraldamisel, korraldatud näitajate manipuleeritavus ning korraldatud näitajate tähtsus finantsstabiilsuse, turgude ja investorite jaoks. Artikkel 6 Allhanked 1. Korraldajad tellivad korraldatud näitaja korraldamisel tööülesandeid allhanke korras viisil, mis ei kahjusta oluliselt korraldaja kontrolli korraldatud näitaja korraldamise üle või asjaomase pädeva asutuse suutlikkust teostada korraldatud näitaja üle järelevalvet. 2. Allhanke kasutamise korral tagab korraldaja I lisa B jaos allhangete suhtes sätestatud nõuete täitmise. 3. Juhul kui korraldaja tellib korraldatud näitaja korraldamisega seotud tööülesanded või asjaomased teenused või tegevuse allhanke korras teenuse osutajalt, jääb ta täielikult vastutavaks kõigi käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmise eest. 2. peatükk Sisendandmed, metoodika ja rikkumistest teatamine Artikkel 7 Sisendandmed ja metoodika 1. Korraldatud näitajate korraldamisel kohaldatakse sisendandmete ja metoodika suhtes järgmisi nõudeid: (a) sisendandmed on piisavad, et täpselt ja usaldusväärselt kajastada korraldatud näitajaga mõõdetavat turu- või majandustegurit („piisavad ja täpsed andmed”). Sisendandmetena kasutatakse tehinguandmeid. Kui olemasolevad tehinguandmed ei ole piisavad, et täpselt ja usaldusväärselt kajastada korraldatud näitajaga mõõdetavat turu- või majandustegurit, võib kasutada sisendandmeid, mis ei ole tehinguandmed, tingimusel et need andmed on kontrollitavad; (b) korraldaja hangib sisendandmed usaldusväärselt ja esinduslikult sisendandmete esitajate rühmalt või valimilt, et tagada neil sisendandmetel põhineva korraldatud näitaja usaldusväärsus ja korraldatud näitajaga mõõdetava turu- või majandusteguri kajastamine piisava esindatusega („esinduslikud sisendandmete esindajad”); (c) juhul kui korraldatud näitaja sisendandmed ei ole tehinguandmed ja sisendandmete esitaja osalus tehingute väärtuses turul, mida see korraldatud näitaja mõõdab, on üle 50 %, peab pädev asutus kontrollima, kas sisendandmed kajastavad konkurentsivõimelisel pakkumisel ja nõudlusel põhinevat turgu. Kui korraldaja leiab, et sisendandmed ei kajasta konkurentsivõimelisel pakkumisel ja nõudlusel põhinevat turgu, peab ta muutma kas sisendandmeid, sisendandmete esitajaid või metoodikat selle tagamiseks, et sisendandmed kajastaksid konkurentsivõimelisel pakkumisel ja nõudlusel põhinevat turgu, või lõpetama asjaomase korraldatud näitaja korraldamise („turumõju”); (d) korraldaja kasutab korraldatud näitaja kindlaksmääramisel kindlat ja usaldusväärset metoodikat ning kehtestab selged eeskirjad selle kohta, kuidas ja millal võib asjaomase korraldatud näitaja kindlaksmääramisel kasutada kaalutlusõigust („kindel ja usaldusväärne metoodika”); (e) korraldaja peab korraldatud näitaja andmed ja metoodika välja töötama ning neid juhtima ja korraldama läbipaistvalt („läbipaistvus”). 2. Korraldaja järgib I lisa C jaos sisendandmete ja metoodika suhtes sätestatud nõudeid. 3. Komisjonile antakse volitused võtta meetmete kohta kooskõlas artikliga 37 vastu delegeeritud õigusaktid, millega täpsustatakse sisendandmetega seotud kontrollimehhanisme, olukordi, mil tehinguandmed ei pruugi olla piisavad, viisi, kuidas seda järelevalveasutustele tõendada, ja nõudeid metoodika väljatöötamiseks. Komisjon võtab arvesse järgmist: (a) korraldatud näitajate ja finantsturgude areng, pidades silmas korraldatud näitajatega seotud järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist; (b) erinevate korraldatud näitajate ja korraldatud näitajate eri liikide erisused ning (c) korraldatud näitajate manipuleeritavus seoses kasutatud metoodika ja sisendandmetega. Artikkel 8 Rikkumistest teatamine 1. Korraldaja kehtestab nõuetekohased süsteemid ja tõhusad kontrollimehhanismid, et tagada lõike 2 kohaldamisel sisendandmete kindlus ja usaldusväärsus. 2. Korraldaja teostab sisendandmete ja nende esitajate üle järelevalvet, et avastada [turu kuritarvitamist käsitleva määruse] rikkumised ja tegevus, mis võib viidata korraldatud näitajaga manipuleerimisele või manipuleerimise katsele, ning teavitab asjaomast pädevat asutust kooskõlas [turu kuritarvitamist käsitleva määruse] artikli 11 lõikega 2 ja esitab kogu asjakohase teabe, juhul kui ta kahtlustab, et seoses korraldatud näitajaga on: (a) toimunud [turu kuritarvitamist käsitleva määruse] oluline rikkumine; (b) toimunud tegevus, mis võib viidata korraldatud näitajaga manipuleerimisele või manipuleerimise katsele, või (c) sõlmitud keelatud kokkulepe korraldatud näitajaga manipuleerimiseks või manipuleerimise katseks. 3. Korraldaja kehtestab korra, mida kohaldatakse juhtide, töötajate ja kõigi teiste füüsiliste isikute suhtes, kelle teenuseid ta kasutab või kontrollib, ja mille alusel saab autonoomse erikanali kaudu teatada ettevõttesiseselt käesoleva määruse rikkumisest. 3. peatükk Käitumisjuhend ja nõuded sisendandmete esitajatele Artikkel 9 Käitumisjuhend 1. Korraldaja võtab iga korraldatud näitaja kohta vastu käitumisjuhendi, milles on selgelt sätestatud korraldaja ja sisendandmete esitajate vastutus ja kohustused seoses korraldatud näitaja korraldamisega ning mis sisaldab esitatavate sisendandmete selget kirjeldust ja vähemalt I lisa D jaos nimetatud andmeid. 2. Käitumisjuhendile kirjutavad alla korraldaja ja sisendandmete esitajad ning see on kõigi allakirjutanute suhtes õiguslikult siduv. 3. Komisjonile antakse volitused võtta meetmete kohta kooskõlas artikliga 37 vastu delegeeritud õigusaktid, millega täpsustatakse I lisa D jaos esitatud käitumisjuhendi tingimusi seoses korraldatud näitajate eri liikidega ning võetakse arvesse korraldatud näitajate ja finantsturgude arengut. Komisjon võtab arvesse korraldatud näitajate ja sisendandmete esitajate eri omadusi, eriti sisendandmete ja metoodika erinevusi, sisendandmetega manipuleerimise ohtu ja korraldatud näitajatega seotud järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist. Artikkel 10 Reguleeritud andmed 1. Juhul kui korraldatud näitaja jaoks esitatavad sisendandmed on reguleeritud andmed, ei kohaldata artikli 7 lõike 1 punkti b, artikli 8 lõikeid 1 ja 2 ning artiklit 9. 2. Korraldaja sõlmib reguleeritud andmete esitajaga kokkuleppe, milles on andmete esitaja jaoks selgelt märgitud korraldatud näitajad, mille korraldaja reguleeritud andmete alusel kindlaks määrab, ja tagab vastavuse käesolevale määrusele. Artikkel 11 Juhtimis- ja kontrollisüsteem 1. Järelevalve alla kuuluva sisendandmete esitaja suhtes kohaldatakse järgmisi juhtimis- ja kontrollinõudeid: (a) järelevalve alla kuuluv sisendandmete esitaja peab tagama, et sisendandmete esitamist ei kahjusta olemasolevad või potentsiaalsed huvide konfliktid ja et olukorras, kui tuleb kasutada kaalutlusõigust, tehakse seda sõltumatult ja ausalt asjaomase teabe alusel kooskõlas käitumisjuhendiga („huvide konfliktid”); (b) järelevalve alla kuuluv sisendandmete esitaja peab kehtestama kontrolliraamistiku, mis tagab sisendandmete kindluse, täpsuse ja usaldusväärsuse ning sisendandmete esitamise kooskõlas käesoleva määruse ja käitumisjuhendiga („nõuetekohased kontrollimehhanismid”). 2. Järelevalve alla kuuluv sisendandmete esitaja järgib I lisa E jaos süsteemide ja kontrollimehhanismide suhtes sätestatud nõudeid. 3. Järelevalve alla kuuluv sisendandmete esitaja teeb korraldaja ja asjaomase pädeva asutusega täielikult koostööd korraldatud näitaja korraldamise auditeerimisel ja selle üle järelevalve teostamisel ning teeb kättesaadavaks teabe ja dokumendid, mida säilitatakse kooskõlas I lisa E jaoga. 4. Komisjonile antakse volitused võtta meetmete kohta kooskõlas artikliga 37 vastu delegeeritud õigusaktid, millega täpsustatakse süsteemide ja kontrollimehhanismide suhtes I lisa E jaos sätestatud nõudeid seoses korraldatud näitajate eri liikidega. Komisjon võtab arvesse korraldatud näitajate ja järelevalve alla kuuluvate sisendandmete esitajate erinevaid omadusi – eriti esitatud sisendandmete ja kasutatud metoodika erinevusi, sisendandmetega manipuleerimise ohtu ja järelevalve alla kuuluvate sisendandmete esitajate tegevuse iseloomu – ning korraldatud näitajate ja finantsturgude arengut, pidades silmas korraldatud näitajatega seotud järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist. III JAOTIS SEKTORIPÕHISED NÕUDED JA OLULISED KORRALDATUD NÄITAJAD 1. peatükk Korraldatud näitajate sektorid Artikkel 12 Korraldatud näitajate eri liikidele ja sektoritele esitatavad erinõuded 1. Pankadevahelise intressimäära korraldatud näitajate suhtes kohaldatakse peale II jaotises esitatud nõuete II lisas sätestatud erinõudeid. 2. Korraldatud kaubanäitajate suhtes kohaldatakse peale II jaotises esitatud nõuete III lisas sätestatud erinõudeid. 3. Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 39 vastu delegeeritud õigusaktid, millega täpsustatakse või kohandatakse turu ja tehnoloogia arengut ning rahvusvahelisi muudatusi arvesse võttes II ja III lisas esitatud järgmisi üksikasju: (a) ajavahemik, mille järel sisendandmed avaldatakse (II lisa punkt 6); (b) järelevalvekomitee liikmete valimise ja määramise kord ning kohustused (II lisa punktid 8, 9 ja 10); (c) auditeerimise sagedus (II lisa punkt 12); (d) sisendandmete esitamise kord, mis tuleb täpsustada käitumisjuhendis (II lisa punkt 13); (e) sisendandmete esitaja süsteemid ja kontrollimehhanismid (II lisa punkt 16); (f) andmed, mida sisendandmete esitaja peab säilitama, ja nende säilitamise viis (II lisa punktid 17 ja 18); (g) tähelepanekud, millest sisendandmete esitaja vastavuskontrolliüksus peab juhtkonda teavitama (II lisa punkt 19); (h) sisendandmete ja menetluste ettevõttesisese läbivaatuse sagedus (II lisa punkt 20); (i) sisendandmete esitaja sisendandmeid hõlmavate välisauditite sagedus (II lisa punkt 21); (j) korraldatud näitaja väljatöötamise kriteeriumid ja kord (III lisa punkti 1 alapunkt a); (k) metoodika kohustuslikud üksikasjad ja metoodika kirjeldus (III lisa punktid 1 ja 2); (l) korraldaja nõuded seoses korraldatud näitaja arvutamise kvaliteedi ja usaldusväärsusega ning igale arvutusele lisatava kirjelduse sisuga (III lisa punktid 5 ja 6). 2. peatükk Olulised korraldatud näitajad Artikkel 13 Olulised korraldatud näitajad 1. Komisjon koostab selliste liidus asuvate korraldatud näitajate loetelu, mis on artikli 3 lõike 1 punktis 21 sätestatud määratluse kohaselt olulised korraldatud näitajad. Need rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 38 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele. 2. Olulise korraldatud näitaja korraldaja esitab asjaomasele pädevale asutusele oma käitumisjuhendi viie tööpäeva jooksul pärast otsuse tegemist kanda see oluline korraldatud näitaja käesoleva artikli lõikes 1 osutatud loetellu. Asjaomane pädev asutus kontrollib 30 päeva jooksul, kas käitumisjuhendi sisu vastab käesoleva määruse nõuetele. Kui asjaomane pädev asutus tuvastab käesoleva määruse nõuetega vastuolus olevaid punkte, teavitab ta sellest korraldajat. Korraldaja parandab käitumisjuhendi 30 päeva jooksul asjaomase nõude saamisest, et tagada selle vastavus käesoleva määruse nõuetele. Artikkel 14 Kohustuslik sisendandmete esitamine 1. Juhul kui vähemalt 20 % olulise korraldatud näitaja jaoks sisendandmete esitajatest on aasta jooksul lõpetanud sisendandmete esitamise või kui on piisavalt märke selle kohta, et vähemalt 20 % sisendandmete esitajatest lõpetab tõenäoliselt aasta jooksul sisendandmete esitamise, on olulise korraldatud näitaja korraldaja asjaomasel pädeval asutusel õigus: (a) nõuda järelevalve alla kuuluvatelt üksustelt, kes valitakse kooskõlas lõikega 2, korraldajale sisendandmete esitamist vastavalt metoodikale, käitumisjuhendile või muudele eeskirjadele; (b) määrata kindlaks sisendandmete esitamise vorm ja tähtaeg; (c) teha käitumisjuhendisse, metoodikasse või muudesse olulist korraldatud näitajat käsitlevatesse eeskirjadesse muudatusi. 2. Olulise korraldatud näitaja korral määrab korraldaja pädev asutus need järelevalve alla kuuluvad üksused, kes peavad esitama sisendandmeid kooskõlas lõikega 1, kindlaks järgmiste kriteeriumide alusel: (a) järelevalve alla kuuluva üksuse tegelik ja potentsiaalne osakaal asjaomase korraldatud näitajaga mõõdetaval turul; (b) järelevalve alla kuuluva üksuse eriteadmised ja suutlikkus esitada nõutava kvaliteediga sisendandmeid. 3. Kui järelevalve alla kuuluvalt sisendandmete esitajalt on nõutud korraldatud näitaja jaoks sisendandmete esitamist lõike 1 punktide a ja b kohaselt võetud meetmetega, abistab selle sisendandmete esitaja pädev asutus korraldaja pädevat asutust nende meetmete jõustamisel. 4. Korraldaja pädev asutus vaatab kõik lõike 1 kohaselt võetud meetmed ühe aasta pärast läbi. Ta tühistab meetme, kui ta: (a) otsustab, et sisendandmete esitajad jätkavad õiguse kehtetuks kuulutamisel tõenäoliselt vähemalt ühe aasta jooksul sisendandmete esitamist ja seda tõendab vähemalt: (1) sisendandmete esitajate kirjalik lubadus korraldajale ja pädevale asutusele jätkata kohustusliku sisendandmete esitamise nõudmise õiguse kehtetuks kuulutamisel vähemalt ühe aasta jooksul olulise korraldatud näitaja jaoks sisendandmete esitamist; (2) korraldaja kirjalik aruanne pädevale asutusele, milles esitatakse tõendid tema hinnangu kohta, et kohustusliku osalemise kehtetuks kuulutamisel saab tagada olulise näitaja jätkuva korraldamise; (b) otsustab, et on olemas vastuvõetav alternatiivne korraldatud näitaja ja olulise korraldatud näitaja kasutajad saavad selle alternatiivse korraldatud näitaja minimaalsete kuludega kasutusele võtta, kusjuures seda tõendab vähemalt korraldaja kirjalik aruanne, milles täpsustatakse alternatiivse korraldatud näitaja kasutuselevõtu viisid ning kasutajate suutlikkus see korraldatud näitaja kasutusele võtta ja asjaomased kulud. 5. Juhul kui sisendandmete esitaja rikub käesoleva artikli lõike 1 nõudeid, teavitab korraldaja sellest asjaomast pädevat asutust kohe, kui see on tehniliselt võimalik. IV JAOTIS LÄBIPAISTVUS JA TARBIJAKAITSE Artikkel 15 Korraldatud näitajat käsitlev teade 1. Korraldaja avaldab iga korraldatud näitaja kohta teate, milles: (a) määratakse selgelt ja ühemõtteliselt kindlaks korraldatud näitajaga mõõdetav turu- või majandustegur ja olukorrad, kui selline mõõtmine võib osutuda ebausaldusväärseks; (b) kirjeldatakse või nimetatakse eesmärke, milleks korraldatud näitajat sobib kasutada, ja olukordi, kui korraldatud näitaja ei pruugi sellistel eesmärkidel kasutamiseks enam sobida; (c) esitatakse tehnilised nõuded, millega määratakse selgelt ja ühemõtteliselt kindlaks arvutuse osad, mille puhul võidakse kasutada kaalutlusõigust, kaalutlusõiguse kasutamise kriteeriumid ja kasutajad ning kaalutlusõiguse hilisem hindamine; (d) teavitatakse võimalusest, et korraldatud näitajat võidakse teatavate asjaolude, sealhulgas korraldajast sõltumatute väliste asjaolude tõttu muuta või selle korraldamine võidakse lõpetada, ja (e) teavitatakse, et finantslepingud või muud finantsinstrumendid, mille puhul viidatakse korraldatud näitajale, peaksid olema sellised, et korraldatud näitaja muutmine või selle korraldamise lõpetamine neid ei mõjuta, või muul viisil arvesse võtma korraldatud näitaja muutmise või selle korraldamise lõpetamise võimalust. 2. Selleks et tagada vastavus lõikele 1, järgib korraldaja I lisa F jaos sätestatud üksikasjalikke nõudeid. Artikkel 16 Sisendandmete läbipaistvus 1. Korraldaja avaldab korraldatud näitaja kindlaksmääramisel kasutatud sisendandmed viivitamata pärast korraldatud näitaja avaldamist, välja arvatud juhul, kui avaldamisel oleksid tõsised negatiivsed tagajärjed sisendandmete esitajatele või see kahjustaks korraldatud näitaja usaldusväärsust või kindlust. Sellisel juhul võib avaldamise edasi lükata ajavahemiku võrra, mis neid tagajärgi oluliselt vähendab. Sisendandmetes sisalduvaid isikuandmeid ei avaldata. 2. Komisjonile antakse volitused võtta meetmete kohta kooskõlas artikliga 37 vastu delegeeritud õigusaktid, millega täpsustatakse lõike 1 kohaselt avaldatavat teavet, avaldamise viise ning olukordi, mil avaldamise võib edasi lükata, ja teabe esitamise vahendeid. Artikkel 17 Korraldatud näitaja korraldamise lõpetamine 1. Korraldaja avaldab korra, mis käsitleb meetmeid, mida korraldaja peab korraldatud näitaja muutmisel või selle korraldamise lõpetamisel võtma. 2. Järelevalve alla kuuluvad üksused, kes emiteerivad või omavad korraldatud näitajale viitavaid finantsinstrumente või on korraldatud näitajale viitavate finantslepingute osalised, koostavad konkreetse kirjaliku kava, milles kavandatakse meetmed, mida nad korraldatud näitaja olulise muutmise või selle korraldamise lõpetamise korral võtavad. Järelevalve alla kuuluvad üksused esitavad selle kava asjaomasele pädevale asutusele viimase nõudmisel. Artikkel 18 Sobivuse hindamine 1. Juhul kui järelevalve alla kuuluv üksus kavatseb sõlmida tarbijaga finantslepingu, hangib ta kõigepealt vajaliku teabe tarbija teadmiste ja kogemuste kohta seoses korraldatud näitajaga ning tema finantsseisundi ja finantslepingu eesmärkide kohta ja artikli 15 kohaselt korraldatud näitaja kohta avaldatud teate ning hindab, kas finantslepingu puhul asjaomasele korraldatud näitajale viitamine on tarbija jaoks sobiv. 2. Juhul kui järelevalve alla kuuluv üksus leiab lõikes 1 nimetatud hinnangu põhjal, et korraldatud näitaja ei ole tarbija jaoks sobiv, hoiatab ta tarbijat sellest kirjalikult ja täpsustab põhjused. V JAOTIS TEGEVUSLUBA OMAVATE KORRALDAJATE VÕI KOLMANDATE RIIKIDE KORRALDAJATE KORRALDATAVATE NÄITAJATE KASUTAMINE Artikkel 19 Kindlate korraldatud näitajate kasutamine Järelevalve alla kuuluv üksus võib kasutada korraldatud näitajat liidus finantsinstrumendi või ‑lepingu puhul viitena või investeerimisfondi tootluse mõõtmiseks, kui seda korraldab kooskõlas artikliga 23 tegevusloa saanud korraldaja või kooskõlas artikliga 21 registreeritud kolmandas riigis asuv korraldaja. Artikkel 20 Samaväärsus 1. Järelevalve alla kuuluvad üksused võivad liidus kasutada kolmandas riigis asutatud korraldaja korraldatavaid näitajaid, kui on täidetud järgmised tingimused: (a) komisjon on võtnud kooskõlas lõikega 2 vastu samaväärsuse otsuse, millega tunnistab selle kolmanda riigi õigusraamistiku ja järelevalvetavad samaväärseks käesoleva määruse nõuetega; (b) korraldaja on saanud tegevusloa või on registreeritud ja tema üle teostatakse järelevalvet asjaomases kolmandas riigis; (c) korraldaja on teatanud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele oma nõusolekust, et järelevalve alla kuuluvad üksused võivad liidus kasutada tema tegelikke või tulevasi korraldatud näitajaid, esitanud liidus kasutada lubatud korraldatud näitajate loetelu ja teatanud kolmandas riigis tema järelevalve eest vastutava pädeva asutuse andmed; (d) korraldaja on nõuetekohaselt registreeritud vastavalt artiklile 21 ja (e) käesoleva artikli lõikes 3 nimetatud koostööleping on kehtiv. 2. Komisjon võib vastu võtta otsuse, milles märgitakse, et kolmanda riigi õigusraamistik ja järelevalvetavad tagavad järgmist: (a) selles kolmandas riigis tegevusloa saanud või registreeritud korraldajad täidavad siduvaid nõudeid, mis on samaväärsed käesolevast määrusest tulenevate nõuetega, eelkõige võttes arvesse seda, kas kolmanda riigi õigusraamistik ja järelevalvetavad tagavad kooskõla 17. juulil 2013 avaldatud IOSCO finantssektori korraldatud näitajate põhimõtetega, ja (b) siduvate nõuete üle teostatakse selles kolmandas riigis pidevat tõhusat järelevalvet ja riiklikku sundi. Need rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 38 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele. 3. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve sõlmib koostöölepingud selliste kolmandate riikide pädevate asutustega, mille õigusraamistik ja järelevalvetavad on tunnistatud samaväärseks kooskõlas lõikega 2. Koostöölepinguga kehtestatakse vähemalt: (a) Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja asjaomaste kolmandate riikide pädevate asutuste vaheline teabevahetusmehhanism, sealhulgas juurdepääs kogu teabele sellises kolmandas riigis tegevusloa saanud korraldaja kohta, mida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve nõuab; (b) mehhanism Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kiireks teavitamiseks juhul, kui kolmanda riigi pädev asutus leiab, et selles kolmandas riigis tegevusloa saanud korraldaja, kes kuulub tema järelevalve alla, rikub tegevusloa aluseks olevaid tingimusi või muid riigi õigusakte; (c) järelevalvetegevuse, sealhulgas kohapealsete kontrollide koordineerimise kord. 4. Selleks et pädevad asutused ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve saaksid kasutada neile käesoleva määrusega antud järelevalvevolitusi, töötab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, millega määratakse kindlaks lõikes 3 osutatud koostöölepingute miinimumsisu. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt [XXX]. Komisjonile delegeeritakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras. Artikkel 21 Registreerimine 1. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve registreerib korraldajad, kes on teatanud talle oma artikli 20 lõike 1 punktis c osutatud nõusolekust. Register on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve veebisaidil avalikult kättesaadav ning see sisaldab teavet korraldatud näitajate kohta, mida asjaomastel korraldajatel on lubatud korraldada, ja viidet pädevale asutusele, kes vastutab nende järelevalve eest kolmandas riigis. 2. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kustutab lõikes 1 osutatud korraldaja lõikes 1 osutatud registrist, juhul kui: (a) Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on põhjendatud ja dokumentaalsetele tõenditele tuginev alus arvata, et korraldaja tegutseb viisil, mis selgelt kahjustab tema korraldatud näitajate kasutajate huve või turgude korrapärast toimimist, või (b) Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on põhjendatud ja dokumentaalsetele tõenditele tuginev alus arvata, et korraldaja on tõsiselt rikkunud riigi õigusakte või muid tema suhtes kolmandas riigis kohaldatavaid sätteid, millele tuginedes võttis komisjon vastu otsuse kooskõlas artikli 20 lõikega 2. 3. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teeb lõike 2 kohase otsuse ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused: (a) Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on pöördunud selles küsimuses kolmanda riigi pädeva asutuse poole, kuid see pädev asutus ei ole võtnud asjakohaseid meetmeid, mis oleksid vajalikud kaitsmaks investoreid ja turgude nõuetekohast toimimist liidus, või ei ole suutnud tõestada, et asjaomane korraldaja täidab tema suhtes kolmandas riigis kohaldatavaid nõudeid; (b) Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on teavitanud kolmanda riigi pädevat asutust oma kavatsusest korraldaja registrist kustutada vähemalt 30 päeva enne tema registrist kustutamist. 4. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitab lõike 2 kohaselt võetud meetmetest viivitamata teisi pädevaid asutusi ning avaldab otsuse oma veebisaidil. VI JAOTIS KORRALDAJATELE TEGEVUSLOA ANDMINE JA NENDE JÄRELEVALVE 1. peatükk Tegevusloa andmine Artikkel 22 Tegevusloanõue 1. Kui korraldaja korraldab indekseid, mida kasutatakse või kavatsetakse kasutada finantsinstrumentide või ‑lepingute puhul viitena või investeerimisfondi tootluse mõõtmiseks, taotleb ta tegevusluba korraldatud näitajate korraldamiseks. 2. Tegevusloa saanud korraldaja täidab igal ajal tegevusloa tingimusi ning teatab pädevale asutusele kõikidest olulistest muudatustest esialgse tegevusloa tingimustes. Artikkel 23 Tegevusloa taotlemine 1. Korraldaja esitab tegevusloa taotluse oma asukohaliikmesriigi pädevale asutusele. 2. Lõike 1 kohane tegevusloa taotlus esitatakse: (a) 30 tööpäeva jooksul pärast seda, kui järelevalve alla kuuluv üksus sõlmib kokkuleppe selle korraldaja korraldatava indeksi kasutamiseks finantsinstrumendi või ‑lepingu puhul viitena või investeerimisfondi tootluse mõõtmiseks; (b) 30 tööpäeva jooksul pärast seda, kui korraldaja annab kooskõlas artikli 25 lõikega 2 oma nõusoleku kasutada indeksit artikli 25 lõikes 1 osutatud finantsinstrumendi puhul viitena. 3. Tegevusluba taotlev korraldaja esitab kogu teabe, mida on pädeval asutusel vaja kinnituse saamiseks selle kohta, et tegevusluba taotlev korraldaja on võtnud tegevusloa saamise ajaks kõik käesolevas määruses sätestatud nõuetele vastamiseks vajalikud meetmed. 4. Asjaomane pädev asutus hindab 15 tööpäeva jooksul taotluse saamisest, kas taotlus on täielik, ja teavitab taotlejat hindamise tulemustest. Kui taotlus on ebatäielik, esitab taotleja asjaomase pädeva asutuse nõutud täiendava teabe. 5. 45 tööpäeva jooksul täieliku taotluse saamisest hindab asjaomane pädev asutus taotlust ja võtab vastu otsuse tegevusluba taotlevale korraldajale tegevusloa andmise või selle andmisest keeldumise kohta. Pädev asutus teavitab viie tööpäeva jooksul pärast tegevusloa andmise või selle andmisest keeldumise otsuse tegemist sellest otsusest asjaomast korraldajat. Juhul kui pädev asutus keeldub tegevusluba taotlevale korraldajale tegevusluba andmast, põhjendab ta oma otsust. 6. Pädev asutus teatab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele oma otsusest anda tegevusluba taotlevale korraldajale tegevusluba või keelduda selle andmisest ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avaldab käesoleva määruse kohaselt tegevusloa saanud korraldajate loetelu. Loetelu ajakohastatakse seitsme päeva jooksul pärast käesolevas lõikes nimetatud teate saamist. 7. Komisjonile antakse volitused võtta meetmete kohta kooskõlas artikliga 39 vastu delegeeritud õigusaktid, millega täpsustatakse teavet, mis tuleb tegevusloa taotluses esitada, võttes arvesse proportsionaalsuse põhimõtet ning korraldajate ja pädevate asutuste kulusid. Artikkel 24 Tegevusloa kehtetuks tunnistamine või peatamine 1. Pädev asutus tunnistab korraldaja tegevusloa kehtetuks või peatab selle, kui korraldaja: (a) loobub sõnaselgelt tegevusloast või ei ole eelmise 12 kuu jooksul korraldatud näitajaid korraldanud; (b) on saanud tegevusloa valeandmeid esitades või mõnel muul ebaausal viisil; (c) ei vasta enam tegevusloa andmise aluseks olnud tingimustele või (d) on tõsiselt või korduvalt rikkunud käesoleva määruse sätteid. 2. Pädev asutus teatab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele oma otsusest viie tööpäeva jooksul. 2. peatükk Korraldatud näitajatest teatamine Artikkel 25 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitamine indeksi kasutamisest finantsinstrumendis 1. Kui pädev asutus saab teada, et finantsinstrumendi puhul viidatakse indeksile või et selle pädeva asutuse järelevalve