KOMISJONI TEATIS KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA ÜLEMKOGULE, NÕUKOGULE JA EUROOPA KESKPANGALE

Neljas eduaruanne viivislaenude ja riskide edasise vähendamise kohta pangandusliidus

Sissejuhatus

Täieulatuslik pangandusliit on oluline, et majandus- ja rahaliit muutuks tulevastele negatiivsetele majandusšokkidele vastupidavamaks, võimaldades suuremat piiriülest riskijagamist. Nagu mainitud teatises „Euroopa majandus- ja rahaliidu süvendamine: kokkuvõte viie juhi aruandele järgnenud nelja aasta jooksul tehtust“, suurendaks pangandusliidu väljakujundamine märkimisväärselt kindlustunnet pangandussektoris ja kogu majandus- ja rahaliidus.

Sellise arengu võimaldamiseks on liit ja selle liikmesriigid teinud suuri jõupingutusi riskide vähendamiseks. Nagu käesolevas eduaruandes täpsustatud, on see andnud tulemusi. Käesolevast eduaruandest on näha möödunud aastate sihikindel tegevus, et lahendada viivislaenude probleem, mis on üks olulisemaid aspekte Euroopa pangandussektoris riskide vähendamisel. Mitmesugustel põhjustel, sealhulgas finantskriisi ja järgnenud majanduslanguste, aga ka ettevaatamatu laenuandmise ja krediidivõimelisuse ebapiisava hindamise tõttu, seisid paljud laenuvõtjad (nii inimesed kui ka ettevõtted) eelkõige liikmesriikides, kus esines pikk või sügav majanduslangus, silmitsi suutmatusega laene tagasi maksta ja isegi pankrotiga. Selle tagajärjel kogunesid paljude pankade bilanssidesse viivislaenud.

Varasematel aastatel tehtud jõupingutused ja saavutatud tulemused (ja edasised tulemused) tulenevad laiaulatuslikest meetmetest, millest majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu andis ülevaate Euroopas viivislaenude vähendamise tegevuskavas . See tegevuskava on peaaegu täielikult ellu viidud. Vastusena sellele tegevuskavale ning nõukogu 2016. aasta tegevuskavast kaugemale minnes esitas komisjon 2018. aasta märtsis viivislaenude edasiseks vähendamiseks sihtotstarbelise ja tervikliku meetmete paketi. Nõukogu nõustus viivislaenude küsimuse juurde korrapäraselt tagasi pöörduma ja hindama tehtud edusamme komisjoni ülevaate alusel. Käesolev teatis on komisjoni neljas asjakohane eduaruanne. See on panus Euroopa Ülemkogu juunikuisesse kohtumisse, kus arutatakse ELi strateegilist tegevuskava 2019–2024, mis hõlmab ka majandus- ja rahaliitu.

On astutud olulisi samme, et vähendada viivislaenude praegust mahtu ja hoida ära nende uut kuhjumist tulevikus. Kuigi mõnes liikmesriigis on viivislaenude maht jätkuvalt suur, tuleks rõhutada, et mahu vähendamisel on edu saavutatud. Selleks et see probleem saaks aja jooksul täielikult lahendatud, on äärmiselt oluline, et neid jõupingutusi toetaksid kõik asjaomased sidusrühmad.

1.Laiem kontekst: riskide vähendamine liidus

Viimasel kümnendil on liit ja selle liikmesriigid teinud suuri jõupingutusi riskide vähendamiseks pangandussektoris . Pärast finantskriisi võetud mitmesugused meetmed on 1) märgatavalt ja praktilisel viisil parandanud pankade maksevõimet ja likviidsuspositsiooni ning vähendanud finantsvõimendust, 2) oluliselt parandanud juhtimist pangandussektoris ja pangandussektori järelevalvet ning 3) märkimisväärselt suurendanud pankade kriisilahenduskõlblikkust. Selliste euroala pankade esimese taseme omavahendite keskmine suhtarv, mille üle tehakse järelevalvet otse ühtse järelevalvemehhanismi raames, on püsinud stabiilsena: 15,54 % 2018. aasta IV kvartalis võrreldes 15,63 %-ga 2017. aasta IV kvartalis. Need tugevamad kapitalipositsioonid kajastuvad ka kõrgemates finantsvõimenduse määrades. Keskmine finantsvõimenduse määr on nõutud 3 %-st tunduvalt suurem: 2018. aasta IV kvartalis 5,28 % (2017. aasta IV kvartalis 5,41 %). Euroala pangad säilitasid ka vastupanuvõime likviidsusšokkide suhtes ning likviidsuskattekordaja oli 2018. aasta IV kvartalis kõrgel tasemel: 145,61 % (2017. aasta IV kvartalis 143,56 %). Kõik see annab tunnistust sihikindlast tegevusest euroalal riskide vähendamiseks.

Nagu on märgitud pangandusliitu käsitlevas 2017. aasta teatises ja kinnitatud viivislaenude vähendamise teises ja kolmandas eduaruandes, on komisjon esitanud uued olulised ja täiendavad meetmed riskide vähendamiseks ning Euroopa pangandussektori vastupanuvõime tugevdamiseks. Lisaks konkreetsetele viivislaenudega seotud meetmetele, mida on üksikasjalikumalt käsitletud allpool, on viimastel kuudel astutud komisjoni jõupingutuste osana mõned olulised vahepealsed sammud.

·Esiteks leppisid Euroopa Parlament ja nõukogu kokku panganduspaketis ja nägid põhimõtteliselt ette tugevama raamistiku pankade reguleerimiseks ja järelevalveks . See tähistab olulist verstaposti rahvusvaheliste standardite rakendamisel ja kriisijärgse regulatiivse tegevuskava lõpuleviimisel. See suurendab ELi pankade vastupanuvõimet ja parandab nende võimet anda laene ELi reaalmajanduse toetamiseks.

·Teiseks jõudsid kaasseadusandjad kokkuleppele direktiivis, milles käsitletakse ennetava restruktureerimise raamistikke, uue võimaluse andmist ning restruktureerimise, maksejõuetuse ja maksekohustustest vabastamise menetluste tõhususe suurendamise meetmeid, toetudes liikmesriikides juba hästi toimivatele süsteemidele. See julgustab elujõulisi ettevõtjaid ennast varakult restruktureerima, et säilitada paremini väärtust ja rohkem töökohti. Peale selle saavad ausad ettevõtjad sellega teise võimaluse taas äritegevusega alustamiseks, mitte aga ebaõnnestumise eest karistada. See tähendab, et astutud on äärmiselt oluline samm, sest tulemuslikud restruktureerimis- ja maksejõuetusnormid on viivislaenude vältimiseks ja vähendamiseks väga tähtsad.

Komisjonil on hea meel mõlema ettepaneku vastuvõtmise üle ja ta kutsub üles neid õigel ajal rakendama.

2.Viivislaenude hiljutine areng

2018. aasta kolmandas kvartalis jätkus viivislaenude suhtarvu alanemine. Viimastest andmetest nähtub, et kõigi ELi pankade viivislaenude kogusuhe langes 3,3 %-le (2018. aasta III kvartal), mis on 1,1 protsendipunkti võrra väiksem näitaja kui aasta varem (vt joonis 1). See järgis ja kinnitas üldist langustrendi, mis on valitsenud alates 2014. aasta IV kvartalist. ELi keskmine viivislaenude suhtarv läheneb seega kriisieelsele tasemele (vt joonis 2). Provisjoneerimise suhtarv on samuti paranenud ja oli 59,4 % (2018. aasta III kvartal).

Joonised 1 ja 2. Viivislaenude suhtarv ELis

Värskeimatest kvartaliandmetest nähtub, et viivislaenude suhtarv on jätkuvalt langenud peaaegu kõigis liikmesriikides. Olukord on eri liikmesriikides siiski jätkuvalt väga erinev (vt tabel 2). 14 liikmesriigi pankade viivislaenude suhtarv oli 2018. aasta III kvartali lõpus üsna madal (alla 3 %), samal ajal kui mõnes muus liikmesriigis oli see endiselt tunduvalt kõrgem – kolmes liikmesriigis üle 10 %. Isegi nendes liikmesriikides, kus viivislaenude suhtarvud on suhteliselt kõrged, on enamikul juhtudel tehtud tänu poliitikameetmetele ja majanduskasvule julgustavaid ja püsivaid edusamme.