Brüssel 26.1.2005

KOM(2005) 12 lõplik

STRATEEGILISED EESMÄRGID 2005 – 2009

Euroopa 2010: partnerlus Euroopa uuendamiseksHeaolu, solidaarsus ja turvalisus

Presidendi teatis asepresident Wallströmi nõusolekul

EUROOPA 2010: PARTNERLUS EUROOPA UUENDAMISEKS

Viimaste aastate jooksul on Euroopa Liit teinud määratu suuri edusamme:

- seni suurim laienemine, mis ühendas suure osa meie mandrist vabaduse Euroopaks

- euro kasutuselevõtt, mis kindlustas finantsstabiilsuse vööndit

- konstitutsioonile allakirjutamine, uuendades laienenud liidu reegleid, mis tuginevad eelkõige nii liikmesriikide kui ka nende kodanike õiguspärasusele

- edusammud õiglusel ja turvalisusel rajaneva ühisala arendamisel kogu Euroopas

- Euroopa kaitsepoliitika esimeste etappide kujundamine.

Poliitiliselt on Euroopa oma kritiseerijad segadusse ajanud ning näidanud oma võimet edasi liikuda. Meie liikmeskonna laienemine on laiendanud liidu potentsiaali ja rikastanud meie mitmekülgsust: see on tuleviku jõu, mitte nõrkuse allikas. Üldisemalt tähendab liidu erinevate tegevusvaldkondade arenemine seda, et kõigi meie liikmesriikide kodanike jaoks saavutavad Euroopa tasandil tehtavad otsused suurema haarde, ehkki liiga vähesed on teadlikud sellest mastaabist, mille Euroopa on saavutanud, või selle mõju ulatusest neile endile.

Teiselt poolt ei ole oluline osa Euroopa avalikkusest sugugi kindel, et Euroopa on õigel teel. Me saame Euroopa tasandil olla tõhusad ainult siis, kui oleme valmis nende muredega arvestama. Ehkki olukord võib liikmesriigiti märkimisväärselt erineda, on osavõtmatus Euroopa idee suhtes laialt levinud. Viimastel Euroopa valimistel hääletas vähem kui üks kahe kodaniku seast. Selle kahanenud usalduse põhjusi on mitmesuguseid, hõlmates pikaldast majanduskasvu, kasvanud majandusliku ja isikliku ebakindluse tundeid, identiteedikaotuse hirmu ja valdavat tunnet Brüsseli ja tavainimeste igapäevase elu ühildamatusest. Hädavajalik on selgemalt esile tuua väärtusi, mida Euroopa Liit meile annab, ning samuti Euroopa Liidu otsuste õiguspärasust.

Euroopa on seetõttu teelahkmel. Liit peab eurooplastele edasi andma uue arusaamise, et me mõistame tuleviku väljakutseid ning meie käsutuses on usaldusväärsed strateegiad nendele vastamiseks. Euroopa võib pälvida usalduse, kui tema juhtkond pakub välja selge ja kindla nägemuse sellest, millises suunas peaks liit aastakümne teisel poolel liikuma, ning näitab, et tal on selle nägemuse elluviimiseks konkreetsed tegevuspõhimõtted ja kohustused.

Prioriteediks peaks olema alustatud suurprojektide edukas teostumine. Kõigi institutsioonide eesmärk peaks olema meie Euroopa tõhusa toimimise saavutamine.

Millised peaksid olema järgmise viie aasta eesmärgid?

- Tuua Euroopa tagasi kauakestva heaolu teele. Uue hoo sisse saanud ning uutele eesmärkidele keskendunud Lissaboni tegevuskava peaks oma eesmärgiga, mis käsitleb suurema kasvu abil uute ja paremate töökohtade saavutamist, juhatama Euroopa sellele teele tagasi. Konkurentsivõimelisema ja dünaamilisema Euroopa kaheks põhialuseks on majandus- ja sotsiaalreformid ning jõudsalt kasvav teadmistepõhine majandus. Me edendame teadmistepõhist majandust Euroopa haridus- ning teadusruumi loomise kaudu. Kindel makromajanduslik keskkond ning stabiilne rahakurss tugevdavad kasvutingimusi ning teevad Euroopa nii keskmises kui pikas perspektiivis majanduslikult jätkusuutlikuks.

- Toetada ja tugevdada Euroopa panust solidaarsusesse ja ühiskondlikku õiglusesse, et tugevdada laienenud liidu ühtekuuluvust, samal ajal kui uus majandusdünaamika kogub jõudu. Saavutada majanduslike erinevuste tegelik vähendamine. Võimaldada kõige vaesematel piirkondadel järele jõuda. Avada uusi majanduslikke võimalusi liidu kõigis osades, kus globaliseerumise ja tihedama konkurentsi vältimatu surve tõttu on imnenud oht töökohtadele. Liit panustab põlvkondade solidaarsusesse, täites oma rahvusvahelisi kohustusi seoses kliimamuutustega võitlemisega, saastatuse vähendamisega ning tuleviku energiavarustuse tagamisega.

- Uute, turvalisust tugevdavate meetmete abil tõsta tõeliselt Euroopa kodanike elukvaliteeti, mida on võimalik saavutada ainult ühiselt Euroopa tasandil tegutsedes, et paremini ohjata ja vähendada riske Euroopa kodanike igapäevases elus. Tuua liitu uus edukas tegevusviis, mille kohaselt võidelda jõuliselt terrorismi, narkootikumide, inimkaubanduse ja organiseeritud kuritegevuse vastu. Võimaldada kogu liidu kodanikel paremat juurdepääsu õigusabile ja põhiõigustele.

- Teha Euroopa Liidu hääl maailmas kuuldavaks, tehes seda uue väljapakutud välisministri kandidaadi abil, keda abistab Euroopa välistegevuse talitus. Välisministri ülesanne on tutvustada maailmas Euroopa Liidu välispoliitikat ning tuua suuremat sidusust kogu meie tegevusele. Aktiivselt valmistuda tuleviku laienemisteks ning tuua teised Lääne-Balkani riigid liikmelisusele lähemale. Luua tõhus partnerlus liitu ümbritsevate naabermaadega. Kindlustada stabiilsuse ja demokraatia arenguga piirkond ka väljapool liitu. Mängida võtmerolli Lähis-Ida rahuprotsessis, nii selle kindlustamisel kui elluviimisel, mis on Lähis-Ida laiema arengu võtmeks. Rakendada järkjärgulist kaubanduspoliitikat eeldatavalt eduka Doha läbirääkimiste vooru kaudu. Laiemas plaanis teostada oma lubadusi vastavalt millenniumi arengueesmärkidele, eriti Aafrikas, ning muuta Euroopa Liit juhtivaks globaalpartneriks ülemaailmse õigluse, jätkusuutliku arengu, kasvu ja heaolu küsimustes.

Kuidas kavatseb Euroopa 2010. aastaks neile ootustele vastata?

Et tegutseda tõhusalt, peab Euroopa Liit esitama selgelt oma poliitilised prioriteedid.

Euroopa kõige kiireloomulisem küsimus on selge: majanduskasv ja töökohad. Tugev majandusjõudlus ja dünaamiline kasv olid nurgakivid, millele algselt rajati Euroopa sotsiaalse solidaarsuse ja jätkusuutlikkuse mudel. Tänaseks põhiprioriteediks on taastada Euroopas jätkusuutlik dünaamiline kasv kooskõlas Lissaboni strateegiaga. Uus kasv tagab heaolu elujõulisuse, võib taastada täieliku tööhõive ning on sotsiaalse õigluse ja kõikidele võimaluse andmise aluseks. Samuti on uus kasv ülitähtis Euroopa positsioonile maailmas ja Euroopa võimele koondada oma ressursse, et lahendada mitmeid erinevaid ülemaailmseid probleeme.

Töökohtade loomise ja kasvu suurendamise esmatähtsale kohale seadmine ei tähenda teiste eesmärkide olulisuse vähendamist. Kasv on olulise tähtsusega nende eesmärkide toetamiseks: mõelgem kasvõi ainult, kuidas meie vananev ühiskond ohustab pikemas perspektiivis meie sotsiaalse mudeli jätkusuutlikkust. Konkurentsivõime parandamine ja kasvu hoogustamine on vahendid eesmärgi saavutamiseks, mitte eesmärk omaette: kasv iseenesest ei garanteeri sotsiaalset solidaarsust või jätkusuutlikkust. See on põhjuseks, miks solidaarsus ja turvalisus peavad jääma ja jäävad koos heaoluga Euroopa põhieesmärkideks.

Samuti peaksime tegema poliitilisi valikuid, mis kindlustavad, et meie erinevad eesmärgid toetavad üksteist vastastikku. Tegevused, mis edendavad konkurentsivõimet, kasvu ja töökohtade loomist ning samuti majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning tervislikku keskkonda, toetavad üksteist. Need kõik on jätkusuutliku arengu tervikeesmärgi olulised osad, mida meil on vaja saavutada.

Ilma solidaarsuse ja turvalisuseta ei ole võimalik saavutada täielikku heaolu: majandus peab teenima rahvast, mitte vastupidi.

Et eurooplastel oleks usk selle nägemuse teostumisse, peab liit nendega koostööd tegema. Euroopa uuendamiseks peame töötama dünaamilise partnerluse kaudu. Kogu Euroopa ühiskond – selle institutsioonid, võrgustikud, kodanikud ja liikmesriigid – peavad ühiselt pingutama, et meie ühised eesmärgid reaalsuseks muuta.

Seoses sellega on oluline, et järgnevatel aastatel teevad Euroopa institutsioonid koostööd ning jagavad ühist tegevusprogrammi. Seda ei ütle ainult kaine praktiline mõistus: ka konstitutsioonis tunnistatakse parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühise programmi tähtsust. See on põhjuseks, miks antud juhul teeb komisjon teistele institutsioonidele ettepaneku lähtuda konstitutsioonist. Niisiis on järgnevad strateegilised eesmärgid kavandatud Euroopa institutsioonide ühise tegevuskava aluseks järgmisel viiel aastal.

Need ülesanded, mis Euroopa institutsioonidel lahendada tuleb, on muutunud nii ulatuslikuks ja keeruliseks, et neid on võimalik lahendada ainult partnerluse kaudu:

- Käiku tuleb panna kõik hoovad ning kõik osalejad peavad koos tegutsema, mitte ainult institutsioonid, vaid siseriiklikud parlamendid, valitsused, tööturu osapooled ning kodanikuühiskond kõigi selle tasanditel.

- Kõige tähtsam on kaasata sellesse partnerlusse kodanikud: selguse abil, mida Euroopa püüab saavutada, ning ühistes püüdlustes osalemise kaudu.

- Partnerlusega kaasneb vastutus. Igal eurooplasel on oluline osa liidu töös ning meie ühiste eesmärkide elluviimise vastutuses.

Partnerluse loomiseks tuleb liidul anda tulemusi meetmete rakendamisel ja jõuda iga eurooplaseni.

Kõigepealt peab liit hästi toimima ning hästi toimimine peab ka nähtav olema:

- Kui liikmesriikides ebaõnnestub Euroopa õigusaktide kohaldamine, kahjustab see liidu poliitika tõhusust ning õõnestab usaldust, millele liit toetub. Kujutlus, et meie peame reeglitest kinni, aga teised mitte, ükskõik kus see ka ei esineks, kahjustab sügavalt Euroopa solidaarsustunnet. Poliitika arendamine peab välja viima poliitika elluviimiseni, mida aitavad teostada kaasaegsed, tõhusad ja teenistusvalmid haldusüksused kõikidel tasanditel. Euroopa õigusaktide usaldusväärsuse ja poliitika tõhususe seisukohalt on olulise tähtsusega viivitamatu ja nõuetekohane õigusaktide ülevõtmine ja tarmukas eeskirjade rikkumise järelevalve.

- Õigusaktid peavad olema kvaliteedi, kooskõla ja tõhususe kõrgeimal tasemel. Parem reguleerimine tähendab seda, et õigusaktid on hästi ette valmistatud ning nii lihtsad kui võimalik. Mõju – ka konkurentsivõimele avalduva mõju – hindamine enne initsiatiivide käivitamist ja kogu õigusloome protsessi jooksul peab olema läbiv. Jõus olevad õigusaktid tuleb süstemaatiliselt uuesti läbi vaadata. Subsidiaarsust ja proportsionaalsust tuleb täiel määral rakendada. Parem reguleerimine peab saama esmatähtsaks ka liikmesriikide tasandil.

- Konstitutsiooni vastuvõtmine on järgmine otsustav samm. Euroopa institutsioonid peaksid koos liikmesriikidega töötama konstitutsiooni eduka jõustamise nimel. Ühenduse meetodi mõjusa kasutamisega tugevdab see liitu demokraatia, läbipaistvuse, osalemise ning ka tõhususe osas.

- Mitmeaastane eelarveraamistik, mis on esitatud finantsperspektiivides, peab pakkuma laienenud liidule piisavaid vahendeid oma kohustuste täitmisel, milleks on konkurentsivõime ja ühtekuuluvustunne ning ressursside säästev haldamine. See peab ka kindlustama eelearvedistsipliini ja avalike kulude tõhustamist.

Teiseks tuleb Euroopa kodanikele selgitada ning neil tuleb mõista, mida liit nende heaks teeb, ning neil peab olema oluline osa Euroopa ülesehitamisel. Kõik Euroopa institutsioonid peavad omaks võtma arusaama, et nad on kodanike teenistuses:

- Partnerluse ideele on omane konsulteerimine ja kaasamine. Algatused peavad leidma väljenduse siseriiklike parlamentide, eri tasandil riigiorganite, tööturu osapoolte, kodanikuühiskonna ja kogu ühenduse huvirühmade kaasamises. Dialoog peab laienema Brüsseli poliitilisest debatist kogu Euroopa ühiskonda, tuues mõistmist üksteise kultuuride, olemuse ja poliitilise mõtlemise kohta.

- Liit peab olema avatud avalikule kontrollile ja andma oma tööst aru. See nõuab kõrgetasemelist avatust ja läbipaistvust. Liidu otsuste vastuvõtmise selgus tuleks tagada näiteks mõju hindamisega ja maksimaalse avalikkuse juurdepääsuga institutsioonide dokumentidele. Siikohal on olulise tähtsusega konstitutsiooni sätted selle kohta, et nõukogu seadusloomet käsitlevad istungid on avalikud. Aruandmisvastutust peaks suurendama kinnitava avalduse taotlemine Euroopa Kontrollikojalt. Selleks, et kaitsta liidu finantshuvisid, tuleb tõhustada pettuste ärahoidmist suurema läbipaistvuse ja koostöö abil.

- Miski nimetatust ei toimi, kui liidu plaane ja tegevust ei toeta täpne ja tõhus teabevahetus. Uue infovahetuse strateegia nurgakivi peaks olema see, et liit mitte ainult ei propageeri selgelt oma poliitikat, vaid on ka vastuvõtlik, et teabevahetus kuulub poliitika väljakujundamise juurde päris algusest peale ning et liit keskendub selgelt infovahetuse kohandamisele siseriiklikele vajadustele. See on vastutus, millesse tuleb kaasata kõiki Euroopa institutsioone, aga ka siseriiklikke asutusi.

* *

*

EUROOPA 2010: STRATEEGILISED EESMÄRGID

1. HEAOLU

Tänapäeva Euroopa üks pakilisemaid probleeme on majanduskasvu ja uute töökohtade loomise puudumine, sest need tagaksid sellise elatustaseme ja sotsiaalse kaitse, millega eurooplased on harjunud.

Ühisturg ja euro kasutuselevõtt on loonud võimalused suurema tõhususe saavutamiseks tänu suurema haardega majandusele, kiirematele uuendustele ja laienevate firmade jaoks suurematele kasvuvõimalustele – ehk teisisõnu, loonud võimalusi iga liikmesriigi ettevõtete jaoks, muutes Euroopa turu nende koduturuks, mis võimaldab saada konkurentsivõimeliseks Euroopa mastaabis ja tulla paremini toime ülemaailmse konkurentsiga. Siiski ei ole Euroopa neid võimalusi täielikult ära kasutanud.

Viimasel aastakümnel ei ole Euroopal õnnestunud majanduskasvu ja tootlikkuse osas sammu pidada oma peamiste majanduspartneritega. Kuna uus konkurents sunnib Euroopa ettevõtteid väärtusahelas ülespoole liikuma ning niinimetatud teadmistepõhine majandus muutub üha tähtsamaks, peaks Euroopal maailma majanduses olema olulisi majanduseeliseid: poliitiline ja majanduslik stabiilsus, oskustööjõud, töötajate ja tööandjate koostöö traditsioon, pikaajaline ja hästi väljaarenenud teaduslik baas ning liidu uute liikmete motivatsioon majanduslikult järgi jõuda.

Neid väljakutseid käsitletakse 2000. aastal kokkulepitud Lissaboni strateegias. Siiski on nende eesmärkide saavutamine veel kaugel, vaja on otsustavat tõuget, mis viiks liidu tagasi õigele teele. Meie eesmärgiks on muuta Euroopa majandus üheks ligitõmbavamaks, kuhu soovitakse investeerida, kus soovitakse toota ja töötada. See nõuab uusi tõukeid reformideks, mis tooksid kaasa majanduskeskkonna märkimisväärse paranemise, hästi edeneva teadustöö ja innovatsiooni kõige olulisemates sektorites ning Euroopa tööturu ning sotsiaalse kaitse süsteemide kaasajastamise.

1.1. Soodus majanduskeskkond

- Kindel makromajanduslik alus on olulise tähtsusega jätkusuutlikku kasvu soodustamisel ja muudatuste läbiviimisel. Kasvu- ja stabiilsuspakti õige elluviimine on tugeva euro jaoks otsustava tähtsusega euroala laienemiseks ettevalmistumisel, eriti uutesse liikmesriikidesse. Selleks tuleb makromajanduslikku alust täiustada suurema tõhususe abil majandusliku tõusu ajal ning suurema realismiga defitsiidi korrigeerimisel, samal ajal ära hoides negatiivseid mõjusid suurematele majandusreformidele.

- Kätte on jõudnud uue etapi aeg majandusintegratsioonis. Asjakohane reguleerimine peaks soodustama tootliku majanduse kasvu. Ettevõtted peaksid saama tegutseda üleeuroopalises süsteemis, kus on võrdsed õigused ettevõtete rajamiseks, ühine lähenemisviis ettevõtete üldjuhtimise ja intellektuaalomandi osas, õiglased ettevõtete maksustamiseeskirjad ja kauplemist edendavad tollisüsteemid. Parem reguleerimine ning usaldusväärsed konkurentsieeskirjad peaksid kindlustama tõkede kõrvaldamise, turgude avanemise kaupadele ja teenustele ning soodustama uuendusi kõige tõhusamate tootjate ja tarbijate jaoks. Just teenindussektor pakub suurt kasvupotentsiaali. Tõhusad teenused tähendavad ettevõtete jaoks ka väiksemaid kulusid. Aaastakümne lõpul peaks piiriüleste teenuste pakkumine Euroopa Liidu piires saama niisama tavaliseks kui kaupade transport, jättes olulise koha üldist huvi pakkuvatele teenustele.

- Edukad uuendused ja uute kommunikatsiooni- ning informatsioonitehnoloogiate kasutamine on otsustava tähtsusega dünaamilisema ja konkurentsivõimelisema majanduse saavutamiseks. Uute tehnoloogiate kasutuselevõtt tarbijate poolt ning uued arengusuunad toodete pakkujatelt tulenevad erinevate teaduse, koolituse ja innovatsiooni alaste meetmete ja tegevuspõhimõtete koosmõjust.

- Euroopa peab vähendama reguleerimise koormat kõigil tasanditel, et edendada ettevõtlust ja investeeringuid, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul, mis on töökohtade loomise mootoriks.

1.2. Heaolusse investeerimine

- Heaolu ja kasvu ei ole võimalik saavutada ilma investeeringuteta. Kasvu käivitajad – teadus- ja arendustöö, tänapäevased tehnoloogiad, kõrgetasemelised oskused, tõhusad võrgustikud – on kallid. Euroopa Liidu eelarvest juba investeeritakse neisse valdkondadesse erinevate fondide kaudu suuri summasid. Järgmistes finantsperspektiivides tuleks kasvu ja töökohtade loomist veelgi enam esile tõsta.

- Liit on otsustanud investeerida 3% sisemajanduse kogutoodangust uurimistöösse, millest üks kolmandik pärineb avalikust sektorist, ning märkimisväärselt suurendada investeeringuid kõrgharidusse. Kuid need kulutused ei ole veel piisavad. Euroopa peab muutuma veel ligitõmbavamaks teadlastele, kelle uurimustöö vilju saavad tõhusalt kasutada Euroopa ettevõtted. Ressursside koondamisega Euroopa tasandil võib pakkuda tõelist lisaväärtust: luua ja levitada tippkeskusi, pakkuda majanduslikke mastaabisääste, luua uusi ühendusi ja võrgustikke. Liikuvus hariduses ja õppimises avab uue mõõtme Euroopa oskuste kogumi arendamisel: pärast 1 miljoni taseme saavutamist 2002. aastal peaks 2011. aastaks vahetusprogrammides olema osalenud 3 miljonit üliõpilast.

- Euroopa majandus ei saavuta kunagi oma täielikku potentsiaali, kui takerdub transpordi-, sidevahendite ja energiavõrkude pudelikaela. Nende nõrkade külgedega tegelemine piiriüleses plaanis on ainus viis ühendada laienenud Euroopat.

1.3. Muutuste soodustamine

- Kohandada tööturge, et soodustada töökohtade loomist. Euroopa vajab tööjõudu, kes on paremate oskustega ning muutustega rohkem kohanenud. Elukestev õpe toob kaasa paremad töökohad ja suurendab kasvu. 2004. aastal Euroopa Ülemkogu poolt esile toodud partnerlused reformide ja muutuste elluviimiseks on parimaks viisiks kindlustada seda, et tööturud arenevad töökohtade loomise ja nende parandamise suunas.

- Kaasata tööturule rohkem inimesi. Lisaks sellele kasutada tõhusamalt vanemaealist tööjõudu ning edendada tööjõu liikuvust, võttes arvesse sisserände potensiaali. Rohelises raamatus majandusliku migratsiooni kohta tuuakse välja see, et üks osa lahendusest võib olla põhioskuste põhine sisseränne. Euroopa ühiskond on mures, et saadava kasu kaaluvad üles integratsiooniprobleemid, kuid siiski on võimalik leida tasakaal, mis toob kasu nii sisserändajatele kui neid vastu võtvatele riikidele.

2. SOLIDAARSUS

Euroopa Liidu väga oluliseks eesmärgiks on töötada jätkusuutliku arengu heaks, püüdes vastata tänapäeva vajadustele, tegemata kompromisse tulevaste põlvkondade vajaduste osas. Meie ühisprojekt toob endaga kaasa vastutuse pakkuda vastastikkust toetust ja kaitset ning hoida meie elukeskkonda. Eluterve Euroopa ühiskond sõltub selle ühisprojekti tõhusast elluviimisest. Solidaarsus vajab konkreetset väljendust, nii tänapäeval kui ka tulevaste põlvkondade puhul:

- majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus, mis toetab ebasoodsaid piirkondi ning vähem soodsas olukorras olevaid elanikkonnarühmi Euroopa Liidus, kuna vähenevad erinevused tänu suuremale kasvle ja konkurentsivõimele;

- meie keskkonna ja loodusvarade jätkusuutlik haldamine ja kaitsmine ning pikaajalise energiavarustuse kindlustamine;

- sotsiaalkaitsesüsteemide asjakohane reformimine ja juhtimine, et kindlustada jätkusuutlikkus keskmises ja pikas perspektiivis;

- meie ühiste väärtuste hoidmine ja tugevdamine.

2.1. Majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus

- Ühtekuuluvuspoliitika on laienenud liidu nurgakivi. Lõhe Euroopa vaeseima ja rikkaima piirkonna vahel on alates laienemisest kolmekordistunud. Ühtekuuluvuspoliitika on suunatud majanduse lähenemise eesmärgi täitmisele ning selle abil püütakse suurendada varjatud potentsiaali kasvu. See on põhiline vahend kasvu ja konkurentsivõime edendamiseks. Maapiirkonnad, rannikualad ning kõige kaugemad äärealad on samuti silmitsi keeruliste probleemidega, mis puudutavad majandusarengut, sotsiaalset tõrjutust ja elanikkonna vähenemist. Näiteks maapiirkondade arendamine on üks võimalustest tugevdada ühtekuuluvust, edendada maapiirkondade majanduslikku õitsengut ja kasvu ning paremat loodusvarade kasutamist.

- Asjakohane lahendus Euroopa elanikkonna demograafilisele probleemile. Selle sajandi keskpaigaks kahekordistub pensioniealise elanikkonna ning tööealise elanikkonna suhtarv praeguselt 24 protsendilt peaagu 50 protsendile aastal 2050. Solidaarsuse osas on tähtsal kohal ühiskonna erinevate osade, nii eakate kodanike kui noorte inimeste vajadustele lahenduse leidmine, näiteks noorte jaoks mõeldud algatuse kaudu, suurendades panust meie ühiskonna kõigi põlvkondade jaoks.

- Kaitsta ühiskonna nõrgimaid. Euroopa ei saa globaalselt konkureerida, säilitades madalaid palku või halbu töötingimusti. Sotsiaalmeetmete kava pakub võrdseid sotsiaalseid standardeid. Nii saab Euroopa sotsiaalne mudel olla kasvustiimuliks, olles ühtaegu turvavõrgustik ning muutuste hüppelaud. Selleks, et tagada selle mudeli jätkusuutlikkust, tuleb õigeaegselt läbi viia tööturgude ja sotsiaalkaitsesüsteemide vajalikud reformid, samal ajal kui majandusreformid ja usaldusväärne majanduspoliitika peaksid kaasa tooma potentsiaalse kasvumäära märkimisväärse kasvu.

2.2. Solidaarsus tuleviku põlvkondadega

- Keskkonnakaitse jääb meie põhikohustuseks tulevaste põlvkondade ees. Kliimamuutus on oht, mis muutub iga aastaga üha reaalsemaks. See on oht meie looduskeskkonnale, aga ka meie kasvule ja heaolule. Euroopa peab jätkuvalt olema eeskujuks kliimamuutuste põhjustega tegelemisel, parandades energiatõhusust ja näidates, et alternatiive (näiteks transpordiliikide ümberkorraldamine) on võimalik leida turul põhinevate lahenduste kaudu. Edendada tuleb öko-uuenduslikkust ja soodustada öko-tõhusust: keskkonnatehnoloogia on võtmetegur, mis aitab tõsta Euroopa majanduse konkurentsivõimet, kuna selle abil on pikas perspektiivis võimalik edendada tootlikkust ja uuendusi.

- Euroopa on loodusvaradest rikas kontinent. Loodusvarade majandamine on olulise tähtsusega pikaajaliste huvide kaitsmisel. Reformide rakendamine põllumajandus- ja kalandussektoris võimaldab põhivarade jätkusuutlikku majandamist ning suuremat konkurentsivõimet.

- Pidades silmas ookeanide ja merede keskkonna- ning majanduslikku väärtust, on vaja üldisst merenduspoliitikat, mille eesmärk on arendada hästi edenevat merendust ning merega seonduvat tegevust keskkonda säästval viisil. Sellist poliitikat peavad toetama merendusalase teadusliku uurimistöö, tehnoloogia ja innovatsiooni tippkeskused.

2.3. Ühine vastutus ja ühised väärtused

- Diskrimineerimisvastaste algatustega ja põhiõiguste Euroopa agentuuri loomisega tuleb Euroopa tegevuses tuua esiplaanile põhiõiguste kaitse ja võitlus diskrimineerimise vastu. Kogu Euroopa tegevuses tuleb juurutada kõigi kodanike võrdseid õigusi, võitlust diskrimineerimise vastu ning soolise võrdõiguslikkuse eest. Euroopa peab põhiõiguste austamisel olema eeskujuks kogu maailmas. Eriliseks prioriteediks tuleks pidadada laste õiguste tõhusat kaitsmist, nii majandusliku ekspluateerimise kui väärkohtlemise kõigi vormide osas, kus Euroopa Liit saab olla maailmale eeskujuks.

- Kaitsta ja edendada Euroopa kultuurilist mitmekesisust on liidu üks olulisemaid väärtusi. Maailmas, kus globariseerimine surub peale homogeensust, peab alal hoidma kultuurilist rikkust, et säilitada vastastikust piiriülest lugupidamist. Selle lugupidamise arendamise parimate vahendite hulka kuuluvad liikuvus, keeleõpe, kultuuridevaheline dialoog ja aktiivse kodanikualgatuse edendamine.

- Solidaarsus ei saa piirduda liidu kodanikega. Tuleb arendada ühist lähenemisviisi seoses sisserändajate õiguste ja kohustustega. Migrandid Euroopa Liidust ja väljaspoolt liitu vajavad toetust, neil on vaja integreeruda uude ühiskonda ning nende inimväärikust tuleb austada. Selline migratsioonipoliitika peab olema pikaajaline, kindlustades selle, et migratsiooni mõjusid ühiskonnale pehmendab sujuv intergratsioon.

3. TURVALISUS JA VABADUS

Euroopa institutsioonid peavad püüdma lahendada oma kodanike igapäevaeluga seotud riske. Kodanike elu ja vara kaitsmine on üks peamisi ülesandeid, mis annab õiguspärasuse avalikule võimule ja avalikule poliitikale. Vabadust saab nautida ainult seadusega tagatud turvalisuse raames. Kodanikel on õiguspärane ootus, et ka Euroopa tasandil leitakse lahendus nende tervise ja turvalisuse ohtudele. Konstitutsioon tugevdab liidu tegutsemisvõimet, kuid palju on võimalik ära teha juba nüüd.

Esikohal on Euroopa kodanike isiklik kaitstus kuritegude ja terrorismi eest. Vabaduse tagamine piirideta Euroopas loob liidule erilise vastutuse. Vastutusrikkad ülesanded on ennekõike piirikontroll, varjupaiga- ja immigratsioonipoliitika elluviimine ning inimkaubanduse vastu võitlemine.

Turvalisuse alla käib ka kodanike võimalus elada turvaliselt oma igapäevast elu. Seda võivad ohustada looduskatastroofid, keskkonna- või tervishoiukriisid ning transpordi ja energiaga seotud ohud. Siin on liidul mängida oluline roll kõigil tasanditel: ohtude ennetamine, varajane hoiatamine, kriisijuhtimine ning solidaarsus katastroofiohvritega.

3.1. Turvalisus ja õiglus Euroopas

- 2004. aastal vastu võetud Haagi programmi rakendamine kujutab endast kooskõlastatud tegevust Euroopa kodanikke ohustavate riskide kõrvaldamiseks. Programmis pakutakse välja mitmed vajalikud meetmed. Ennetustöö- ja ettevalmistusmeetmetega on võimalik anda tõeline lisaväärtus liikmesriikide pingutustele terrorismi vastu võitlemisel. Siia kuulub tõhusam luureandmete vahetus, mõjus operatiivkoostöö ning tihedam seos kuritegevuse teiste liikidega. Terroristide rahastamist tuleb tõhusamalt jälgida. Strateegilise lähenemisega organiseeritud kuritegevusele võib kurjategijate võimalusi piirideta Euroopat ära kasutada miinimumini vähendada.

- Vaja on tugevdada õigus-, luure-, politsei-, ja tolliorganeid Euroopa tasandil. Europoli integreerimine Euroopa Liitu võib kaasa tuua märgatava muutuse inimkaubanduse, uimastiäri ja küberkuritegevuse küsimustes.

- Välispiiride ja ühtse viisapoliitika kooskõlastatud juhtimine on samuti olulise tähtsusega. Euroopa Liidul on jagatud vastutus kaitsta umbes 11 000 km pikkust välispiiri maismaal ja 68 000 km pikkust merepiiri. See ülesanne hõlmab ebaseadusliku sisserände ja inimkaubanduse ohte. Hädavajalik on ühtne Euroopa raamistik ühendusse mittekuuluvate riikide kodanike Euroopa Liitu sisenemise ja seal elamise kohta ning paralleelselt sellega on vaja leida lahendus inimkaubanduse peamistele põhjustele. Ühine asüülipoliitika peaks võimaldama liidul võtta vastu asüülitaotlejaid põhjendatud juhtudel ja võrdsetel alustel.

- Tsiviil- ja kriminaalasju käsitlevate kohtuotsuste vastastikune tunnustamine ja vaba liikuvus aitab kindlustada õigluse tagamist ning tugevdab nende perekondade kaitset, kellel on õiguslikke probleeme väljaspool oma riiki. Isikute liikumise ja piiriülese majandusaktiivsuse kasv on suurendanud vajadust kindlustada kogu Euroopa õigusruumis kerge ning diskrimineerimisest vaba juurepääs õigusele.

3.2. Riskide juhtimine tänapäeva maailmas

Kodanike elukvaliteedi võtmeküsimuseks on poliitika, mille abil juhitakse ja vähendatakse kodanikke ohustavaid riske, nagu näiteks looduskatastroofid, keskkonna- ja tervishoiukriisid ning transpordi- ja energiaohud.

- Keskkonna- ja tervishoiukriisid, nagu kliimamuutustest tingitud üleujutuse- ja põuaoht, võimalike bioloogiliste, keemiliste või radioloogiliste rünnakute põhjustatud sademed ning epideemiate puhkemised avaldavad otsest mõju kogu Euroopa Liidule. Neid probleeme peab lahendama kahel viisil: varajase hoiatamisega, kriisidele viivitamatu reageerimisega ning pikaajalise ennetustööga. Informatsiooni- ja seirevõrgustikud peavad olema tõhusad, et piirülestele ohtudele adekvaatselt reageerida.

- Suured mereõnnetused, terroristlike rünnakute oht ning energiavarustuse kriisid on tekitanud avalikkusele muret transpordi turvalisuse pärast, eriti õhutranspordi aga ka mere- ja maanteetranspordi osas.

- Kui midagi ette ei võeta, kasvab Euroopa sõltuvus välisnaftast 2030. aastaks 90 protsendini (senise 70% võrreldes). Suurem energia varustuskindlus saavutatakse ühise püüdlusega vähendada energiatarvet ning tihedama koostööga põhitootja ning transiitmaade vahel, aga ka taastuvenergia jõulise edendamisega.

4. EUROOPA KUI MAAILMAPARTNER

Tänapäeva maailmas saame me täielikult pühenduda Euroopa põhiprioriteetidele ainult siis, kui me oleme edukad kogu maailma mastaabis. Globaliseerumine ja kasvav vastastikune sõltuvus on tühistanud mitmed omaaegsed erinevused sise- ja välispoliitika probleemide osas.

Liidu poliitiline mõjuvõim peaks vastama selle majanduslikule tähtsusele. Selleks, et seda eesmärki saavutada, peab liit oma välistegevuses saavutama suurema poliitilise ühtsuse: tihedama sidususe välispoliitika eri harude, sise- ja välispoliitika vahel ning tihedama sidususe liidu ja selle liikmesriikide kahepoolsetes suhetes.

Soovides saavutada jõulisemat esindatust ja mõju rahvusvahelisel tasandil, peab liit rääkima ühel häälel ning arendama välja ühtse seisukoha. Samuti sõltub Euroopa Liidu mõjujõud võimest luua kooskõlastatud ja tõhusaid suhteid oma põhipartneritega, eelkõige transatlantilisi suhteid.

Euroopa peab jätkama oma pingutusi tõhusa mitmepoolsuse saavutamiseks. See on parim viis suhelda oma ülemaailmsete partneritega. Rahvusvaheliste organisatsioonide ülesehitust tuleb tugevdada reformide ja uuenduste pideva protsessiga: ÜRO on ainus võimalus globaalseid lahendusi vajavate globaalsete probleemide lahendamisel.

4.1. Euroopa Liidu tähtsam osa maailma majanduses

- Euroopa rolli maailmas ei saa lahutada tema sisemisest jõust. Liidu mõjujõud tugineb olulisel määral tema majanduse tugevusel. Mida dünaamilisem on Euroopa majanduslik protsess ja mida tõhusamalt laabub Euroopa-sisene koostöö, seda tugevam on Euroopa Liidu mõju maailmasündmustele, aga ka võime saavutada globaliseerumine, millega käib kaasas sotsiaalne õiglus ja jätkusuutlikkus. Sisepoliitika välismõõdet tuleb täiel määral rakendada.

- Euroopa Liidu tulevikulaienemised suurendavad tema ülemaailmset jõudu. Laienemisprotsess jätkub alates Bulgaaria ja Rumeenia liitumisest 2007. aastal, seejärel valmistatakse ette järgmisi laienemisi, keskendudes läbirääkimistele Horvaatia ja Türgiga, ning vaadatakse läbi endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi taotlus. Samal ajal arendatakse edasi ka teiste Lääne-Balkani riikide liikmeks saamise väljavaadet.

- Euroopa ei saa majanduslikku heaolu luua üksi. Edukas naaberriike käsitlev poliitika suurendab maailma suurima majanduse haaret. Me oleme naaberiikidega tulevikus väga tihedalt seotud ning tugevam integratsioon nendega on hädavajalik. Kaubandus, sisseränne, võrgustikud ja teenused on vaid mõned näited nendest valdkondadest, mille puhul on vaja suuremat integratsiooni. Need on meie prioriteetid suhetes Venemaa, Ukraina ja teiste naabermaadega. Kõigi Vahemeremaade majanduslik ja sotsiaalne areng on Euroopale üks olulisemaid küsimusi.

- Rahvusvahelisel kaubandusel on tähtis osa konkurentsivõime ja kasvu edendamisel. Oma konkurentsipotentsiaali kodus realiseerides tuleb meile kasuks avatus. Eurooplased peaksid olema kindlad, et globaliseerumise väljakutsed saab pöörata Euroopa kasuks ning need aitavad realiseerida Euroopa konkurentsipotentsiaali. Kaubanduse liberaliseerimisega tagatakse uusi ekspordivõimalusi ning kvaliteetseid töökohti konkurentsivõimelistel, avatud ja reguleeritud turgudel. Läbirääkimisi tuleb innukalt soodustada kõikidel tasanditel, eelkõige Maailma Kaubandusorganisatsioonis, nagu näiteks Doha vooru puhul, aga ka peamiste kahepoolsete ja piirkondlike partneritega. Õigusnormide lähendamine põhipartneritega on samuti osutunud vastastikku kasulikuks ning see on vajalik eelkõige transatlantilistes suhetes. Me peame arendama palju tugevamat ühistel majandushuvidel põhinevat partnerlust meie uute kaubanduspartneritega Aasias, nagu Hiinaga ja Indiaga, aga ka Brasiiliaga ja Ladina-Ameerikaga.

4.2. Ülemaailmne solidaarsus

- Meie välissuhted on samuti üks viisidest edendada ja kaitsta oma väärtusi väljaspool Euroopa Liitu. Euroopa peab edendama stabiilset rahvusvahelist kasvu, mis tugineb jätkusuutlikule arengule, ja jääma ustavaks oma kohustustele inimõiguste osas. Ta peab ühtlasi keskenduma põhieesmärkide tõhusale rakendamisele keskkonnakaitse alal. Selle eesmärgi saavutamiseks peab ta jagama vastutust oma peamiste partneritega.

- 2015. aastaks püstitatud millenniumi arengueesmärgid on liidu arengupoliitika juhteesmärgid. Nende läbivaatamine 2005. aastal annab võimaluse oluliseks edasiminekuks tänu uuele arengupoliitika tegevuspõhimõttele, mis käsitleb jätkusuutliku arengu edendamist ja vaesuse vähendamist tõhusa mitmepoolsuse ja kaubanduse liberaliseerimise abil, millega aidatakse kaasa arengumaade integreerimisele maailma majandusse.

- Liitu ootab eriline väljakutse Aafrika osas. Aafrika – eriti Aafrika Alam-Sahaara piirkond – on maha jäämas. Väliskoostöö raames peaks Euroopa nii kvantitatiivselt kui kvalitatiivselt tõhustama abi andmist Aafrikale. Juhinduma peaks tõelise partnerluse eesmärgist, mis tugineb hästi läbimõeldud kaubandus- ja poliitilistele suhetele.

4.3. Turvalisuse edendamine kogu maailmas

- Euroopa ei saa ellu jääda üksiku rahusaarena ebastabiilses maailmas. Euroopa välispoliitikat tuleb kohandada rahvusvahelise arengu ga, sealhulgas kriisidega ja globaalse turvalisuse probleemidega. Euroopal on võimalik avaldada suuremat mõju pikaajalistele poliitilistele ja majanduslikele valikutele, millest oleneb heaolu ja stabiilsus Euroopas ja laiemas maailmas. See omakorda avaldab mõju eurooplaste hüvangule ja turvalisusele.

- Välistegevust on vaja ka selleks, et reageerida stabiilsuse ja turvalisuse probleemidele juba eos, tehes seda mitmepoolsete ja kahepoolsete kanalite kaudu jätkusuutliku arengu edendamise abil. Stabiilsus ja turvalisus peavad olema liidu välissuhetes kesksel kohal. Edukas naaberluspoliitika on samm maailma stabiilsuse ja turvalisuse suunas. Seda on ka Euroopa püüe aktiivselt taotleda ja rakendada Lähis-Ida rahuplaani ning seda on ka tihedam turvalisuse alane koostöö Ameerika Ühendriikidega uuesti elavnenud transatlantilise partnerluse raames.

- Euroopal peab nende keeruliste ülesannete lahendamiseks olema piisav võimekus turvalisuse ja kaitse valdkonnas. Euroopal tuleb nendele probleemidele vastata Euroopa julgeolekustrateegia ning tõhusama Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamisega.

***

Need on strateegilised eesmärgid, mille suunas kavatseb komisjon oma ametiajal liikuda. Nende ettevalmistamisel võttis komisjon arvesse arutelusid, mis toimusid Euroopa Parlamendis selle ametissemääramise ettevalmistamise ajal ning detsembris 2004. Ka on võetud nende koostamisel arvesse tulevaste eesistujamaade olemasolevat mitmeaastast programmi. Kuna eesmärgid on laiahaardelised, pakub komisjon neid Euroopa institutsioonide tegevuse ühiseks aluseks järgmisel viiel aastal.

Loodetavasti jõutakse kolme institutsiooni kokkuleppeni enne Luksemburgi eesistumisaja lõppu. Kui strateegilistes eesmärkides on kokku lepitud, moodustavad need kindla raamistiku institutsioonide koostööks ühiste eesmärkide saavutamisel ja panuse andmisel väljapakutud partnerlusesse.