EUROOPA KOMISJON Brüssel,27.2.2017 COM(2017) 96 final KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE nõukogu määruste nr 495/77 (mis käsitleb valveaega; viimati muudetud määrusega nr 1945/2006), nr 858/2004 (mis käsitleb eriti raskeid töötingimusi) ja nr 300/76 (mis käsitleb vahetustega tööd; viimati muudetud määrusega nr 1873/2006 ) kohaldamise kohta institutsioonides 2015. aastal



KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE nõukogu määruste nr 495/77 (mis käsitleb valveaega; viimati muudetud määrusega nr 1945/2006), nr 858/2004 (mis käsitleb eriti raskeid töötingimusi) ja nr 300/76 (mis käsitleb vahetustega tööd; viimati muudetud määrusega nr 1873/2006 ) kohaldamise kohta institutsioonides 2015. aastal 1.Sissejuhatus Nõukogu määrustega, mis käsitlevad valveaega (nr 495/77) ja eriti raskeid töötingimusi (nr 858/2004), on nähtud ette, et komisjon esitab igal aastal nõukogule aruande asjaomastes määrustes osutatud hüvitisi saavate ametnike ja muude teenistujate arvu kohta kategooriate kaupa ning hüvitistega seotud kogukulude kohta. Käesolev aruanne põhineb viimastel täisaasta andmetel, mis olid kättesaadavad aruande koostamise ajal, ja käsitleb 2015. aastat. Aruanne hõlmab kõiki institutsioone ja selle terviklikkuse huvides on kajastatud samalaadne teave vahetustega töö kohta (nõukogu määrus nr 300/76). 2.Valveaja hüvitis Kõnealuse hüvitise õiguslik alus on personalieeskirjade artiklid 55 ja 56b ning nõukogu 8. märtsi 1977. aasta määrus nr 495/77, mida on viimati muudetud nõukogu 11. detsembri 2006. aasta määrusega nr 1945/2006. Hüvitist makstakse ainult nendele ametnikele ja muudele teenistujatele, kellele makstakse töötasu teadusuuringute assigneeringutest ja kes –töötavad Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) asutuses või –osalevad kaudses tegevuses või kellele makstakse töötasu haldusassigneeringutest ja kes töötavad –tehniliste seadmete käigushoidmise või nende järelevalve alal, –julgeolekutalituses, –info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) teenuste osakonnas, –ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) / Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP) operatsioone või kriisikoordineerimiskorraldust toetavas osakonnas või –liikmesriikidele 24 tundi ööpäevas seitse päeva nädalas abi pakkumiseks loodud osakonnas (LR 24/7) häda- või kriisiolukordade koordineerimise raames või sellistes talitustes, kus on tõendatud vajadus täita liikmesriikidele abi andmise mehhanismiga seonduvaid ülesandeid. Valveaja hüvitist väljendatakse punktides. Iga tegelikult valves oldud tunni eest saadavate punktide arv on kindlaks määratud järgmiselt: –valve kodus tööpäeval: 2,15 punkti;

–valve kodus nädalavahetusel ja riigipühadel: 4,3 punkti; –valve töökohal tööpäeval: 11 punkti; –valve töökohal nädalavahetusel ja riigipühadel: 22 punkti. Iga punkt on võrdne 0,032 %ga esimese palgaastme esimesse järku kuuluva ametniku põhipalgast (2015. aastal 0,88 eurot). 2.1.Hüvitise saajate arv (ametnikud / ajutised töötajad ja lepingulised töötajad) Institutsioon AD SC-AST Lepingulised töötajad Kokku I tegevusüksus II tegevusüksus III tegevusüksus IV tegevusüksus Euroopa Komisjon 93,33 234,33 42,33 4 9 2 385 - millest JRC 47 119 19 1 2 0 188 Euroopa Liidu Nõukogu 3 42 2 0 0 0 47 Euroopa Parlament 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Kohus 7 10 1 0 0 0 18 Euroopa Kontrollikoda 0 0 8 0 0 0 8 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Regioonide Komitee 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Andmekaitseinspektor 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Ombudsman 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa välisteenistus 10 10 0 0 0 0 20 Kokku 113,33 296,33 53,33 4 9 2 478 2.2.Hüvitise saajate arv valveaja liigi kohta Institutsioon Kodus Kodus ja tööl Tööl Kokku Euroopa Komisjon 347 0 38 385 - millest JRC 151 0 37 188 Euroopa Liidu Nõukogu 47 0 0 47 Euroopa Parlament 0 0 0 0 Euroopa Kohus 18 0 0 18 Euroopa Kontrollikoda 8 0 0 8 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 0 0 0 0 Euroopa Regioonide Komitee 0 0 0 0 Euroopa Andmekaitseinspektor 0 0 0 0 Euroopa Ombudsman 0 0 0 0 Euroopa välisteenistus 20 0 0 20 Kokku 440 0 38 478 2.3.Hüvitise saajate arv töövaldkonna kohta Institutsioon JRC Kaudne tegevus Tehnilised seadmed Turvalisus IKT ÜVJP/EJKP LR 24/7 Kokku Euroopa Komisjon 188 0 58 36 70 0 33 385 - millest JRC 188 0 0 0 0 0 0 188 Euroopa Liidu Nõukogu 0 0 0 15 25 7 0 47 Euroopa Parlament 0 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Kohus 0 0 13 5 0 0 0 18 Euroopa Kontrollikoda 0 0 0 8 0 0 0 8 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 0 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Regioonide Komitee 0 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Andmekaitseinspektor 0 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Ombudsman 0 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa välisteenistus 0 0 0 4 10 6 0 20 Kokku 188 0 71 68 105 13 33 478 3.Hüvitis eriti raskete töötingimuste eest Kõnealuse hüvitise õiguslik alus on personalieeskirjade artikkel 56c ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus nr 858/2004, millega asendati nõukogu määrus nr 1799/72. Eriti raskete töötingimuste eest makstav hüvitis on väljendatud punktides, mida saadakse iga tegelikult töötatud tunni eest. Eristatakse erilisi töötingimusi, mis on seotud isikukaitsevahendite, töökoha ja töö olemusega. Punktide arv võib olla 2 (nt kui keskmine helitugevus ületab 85 detsibelli) kuni maksimaalselt 50 (juhul kui ametnik kannab kompaktset tulevastast kaitseülikonda). Iga punkt on võrdne 0,032 %ga esimese palgaastme esimesse järku kuuluva ametniku põhipalgast (2015. aastal 0,88 eurot). 3.1.Hüvitise saajate arv (ametnikud / ajutised töötajad ja lepingulised töötajad) Institutsioon AD SC-AST Lepingulised töötajad Kokku I tegevus-üksus II tegevus-üksus III tegevus-üksus IV tegevus-üksus Euroopa Komisjon 37 161 29 0 0 6 233 - millest JRC 37 156 19 0 0 6 218 Euroopa Liidu Nõukogu 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Parlament 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Kohus 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Kontrollikoda 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Regioonide Komitee 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Andmekaitse-inspektor 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Ombudsman 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa välisteenistus 0 0 0 0 0 0 0 Kokku 37 161 29 0 0 6 233 4.Hüvitis vahetustega töö eest

Kõnealuse hüvitise õiguslik alus on personalieeskirjade artikkel 56a ja nõukogu 9. veebruari 1976. aasta määrus nr 300/76, mida on viimati muudetud nõukogu 11. detsembri 2006. aasta määrusega nr 1873/2006. Hüvitist makstakse ainult nendele ametnikele ja muudele teenistujatele, kellele makstakse töötasu teadusuuringute assigneeringutest ja kes –töötavad Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) asutuses või –osalevad kaudses tegevuses või kellele makstakse töötasu haldusassigneeringutest ja kes töötavad –info- ja kommunikatsioonitehnoloogia teenuste osakonnas, –julgeolekutalituses, –telefonikeskjaamas/teabetalituses või valvelauas, –ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) / Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP) operatsioone või kriisikoordineerimiskorraldust toetavas osakonnas, –kriisikoordineerimiskorraldust toetavas osakonnas või –tehniliste seadmete käigushoidmise või nende järelevalve alal. Järgmistes tabelites on esitatud iga institutsiooni makstud hüvitiste arv 2015. aastal. 4.1.Hüvitise saajate arv (ametnikud / ajutised töötajad ja lepingulised töötajad) Institutsioon AD SC-AST Lepingulised töötajad Kokku I tegevus-üksus II tegevus-üksus III tegevus-üksus IV tegevus-üksus Euroopa Komisjon 11 80 18 14 3 0 126 - millest JRC 9 33 6 0 0 0 48 Euroopa Liidu Nõukogu 0 60 0 1 0 0 61 Euroopa Parlament 0 41 443 13 6 0 503 Euroopa Kohus 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Kontrollikoda 0 0 11 0 0 0 11 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Regioonide Komitee 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Andmekaitseinspektor 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Ombudsman 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa välisteenistus 0 36 0 1 0 0 36 Kokku 11 217 472 29 9 0 738

Ette on nähtud igakuise hüvitise neli erinevat määra (2015. aasta andmed): –1. määr: töö kahes vahetuses, välja arvatud nädalavahetusel ja riigipühadel: 394,48 eurot; –2. määr: töö kahes vahetuses, sealhulgas öösel, nädalavahetusel ja riigipühadel: 595,40 eurot; –3. määr: töö 24 tundi ööpäevas, välja arvatud nädalavahetusel ja riigipühadel: 651,00 eurot;

–4. määr: töö 24 tundi ööpäevas, 7 päeva nädalas: 887,52 eurot. 4.2.Hüvitise saajate arv hüvitise määra kohta Institutsioon 1. määr 2. määr 3. määr 4. määr Kokku 394,48 eurot 595,40 eurot 651,00 eurot 887,52 eurot Euroopa Komisjon 22 20 8 76 126 - millest JRC 0 20 8 20 48 Euroopa Liidu Nõukogu 36 0 0 25 61 Euroopa Parlament 275 158 0 70 503 Euroopa Kohus 0 0 0 0 0 Euroopa Kontrollikoda 2 0 0 9 11 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 0 0 0 0 0 Euroopa Regioonide Komitee 0 0 0 0 0 Euroopa Andmekaitseinspektor 0 0 0 0 0 Euroopa Ombudsman 0 0 0 0 0 Euroopa välisteenistus 28 0 0 9 37 Kokku 363 178 6 189 738 4.3.Hüvitise saajate arv töövaldkonna kohta Institutsioon JRC Kriisi-koordi-neerimis- korraldus IKT Turvalisus Keskjaam/

valvelaud ÜVJP/

EJKP Tehnilised seadmed Kaudne tegevus Kokku Euroopa Komisjon 48 7 19 49 0 0 3 0 126 - millest JRC 48 0 0 0 0 0 0 0 48 Euroopa Liidu Nõukogu 0 0 0 61 0 0 0 0 61 Euroopa Parlament 0 0 0 483 20 0 0 0 503 Euroopa Kohus 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Kontrollikoda 0 0 0 9 2 0 0 0 11 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Regioonide Komitee 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Andmekaitse-inspektor 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Ombudsman 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa välisteenistus 0 0 14 14 0 9 0 0 37 Kokku 48 7 33 616 22 9 3 0 738 5.Asjaomased teenused ja põhjused Nõukogu, komisjon, Euroopa välisteenistus (kes on üle võtnud suure osa endise välissuhete peadirektoraadi ülesannetest) ja kontrollikoda kasutavad valveaega ja vahetustega tööd ning maksavad õigusaktidega ette nähtud hüvitisi. Euroopa Parlamendil ei ole valveajateenust ja ta maksab hüvitist ainult vahetustega töö eest. Komisjon on endiselt ainus institutsioon, kes maksab hüvitist eriti raskete töötingimuste eest Teadusuuringute Ühiskeskuses ning infrastruktuuri- ja logistikaametis Brüsselis (OIB). 5.1.Valveaja põhjused Euroopa Komisjon

Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC)

2015. aastal maksis komisjon valveaja eest hüvitist 385 töötajale. Nendest ligikaudu 49 % (188) – veidi vähem kui 2014. aastal – töötas mõnes uurimiskeskuses. See vähenemine tuleneb Geelis asuva keskuse telefoniteenuse ümberkorraldamisest. Valveaja põhjused on sarnaselt varasemate aastatega seotud peamiselt turvalisuse ja julgeolekuga (tuletõrjeteenistus, kiirgusseire ja -kaitse jne). Teadusuuringute Ühiskeskuses ollakse valves enamasti kodus, erandid on Ispra ja Karlsruhe, kus ametiülesannete spetsiifilisusest tulenevalt ollakse valves töökohal või kodus ja töökohal. Muud

Komisjoni muudes peadirektoraatides on olukord peaaegu sama kui 2014. aastal. Valveaeg on seotud peamiselt turvalisuse, tehniliste seadmete, infotehnoloogiateenuste ning liikmesriikidele osutatava abiga. Euroopa Liidu Nõukogu: nõukogu maksis 2015. aastal valveaja eest hüvitist 47 töötajale. Asjaomased valdkonnad on info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, turvateenused ja ÜVJP/EJKP operatsioonide toetamine. 2015. aastal oldi valves ainult kodus. Euroopa Kontrollikoda: kontrollikoda maksis 2015. aastal koduse valveaja hüvitist 8 töötajale. Euroopa välisteenistus: 2015. aastal maksis Euroopa välisteenistus valveaja hüvitist 20-le järgmise 3 valdkonna töötajale: turvateenused, ÜVJP/EJKP operatsioonide toetamine ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia teenused.

Euroopa Kohus: Euroopa Kohus maksis 2015. aastal koduse valveaja hüvitist 18 töötajale. Valveajateenus loodi infrastruktuuri peadirektoraadis 2014. aasta novembris, et hõlmata tehniliste seadmete järelevalve ja turvalisusega seotud ülesannete täitmine. 5.2.Eriti raskete töötingimuste eest hüvitise maksmise põhjused Euroopa Komisjon: komisjon on ainus institutsioon, kes seda võimalust 2015. aastal kasutas. Infrastruktuuri- ja logistikaamet Brüsselis hakkas seda võimalust ühes talituses (trükikoda) kasutama 2008. aastal, Teadusuuringute Ühiskeskuses oli see kasutusel juba varem. 2015. aastal jagunesid eriti rasketes tingimustes töötatud tunnid järgmiselt: isikukaitsevahendid (nt ebamugavate spetsiaalsete kaitserõivaste kandmine): 70 686,21 tundi; töökoht (nt kõrge müratase, ohtlikud paigad): 119 093,01 tundi; töö olemus (nt sööbivate ainetega töötamine): 13 402,23 tundi. 5.3.Vahetustega töö põhjused Euroopa Komisjon: komisjoni talitustest on suurim vajadus kõnealuse töökorralduse järele Teadusuuringute Ühiskeskuses (tulenevalt ülesannete laadist) ning personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraadis (turvalisuse ja ennetamise üksus): 2015. aastal vastavalt 48 ja 41 töötajat. Muudes peadirektoraatides (tegevusassigneeringud) töötas 2015. aastal vahetustega 37 töötajat järgmistes valdkondades: –turvalisus ja ennetamine: 8 –tehnilised seadmed: 3 –info- ja kommunikatsioonitehnoloogia: 19 –liikmesriikide abistamine: 7 2015. aastal võeti vahetustega töö kasutusele teabevahetuse peadirektoraadis, kus vahetustega töötab 18 inimest, et tagada presidendile, volinike kolleegiumile ja pressiesindajale pressiülevaated. Komisjon kohaldab kõiki nelja hüvitise määra (hüvitise liiki), 4. määra (katkematu teenus) kasutatakse eelkõige turvateenuste puhul. Euroopa Liidu Nõukogu: nõukogus maksti vahetustega töö eest 2015. aastal hüvitist 61 töötajale. Kõnealust hüvitist makstakse ainult turvalisuse ja ennetamise (61 töötajat) valdkonnas. Vahetustega töö on kas töö kahes vahetuses (1. määr) või katkematu teenus 24 tundi ööpäevas (4. määr).