ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 23.7.2010 
SEK(2010) 934 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile: 
 
Ettepanek: 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, 
mis käsitleb põllutöömasinat e tüübikinnituse nõudeid  
  
Mõju hindamise komme nteeritud kokkuvõte 
{KOM(2010) 395} 
{SEK(2010) 933} 
 
ET 2   ET KOKKUVÕTE 
Viimase 35 aasta jooksul on põllutöömasinate tüübi kinnituse süsteem arenenud, liikudes lihtsast 
ühtlustavast dokumendist (direktiiv  74/150/EMÜ) süsteemini, millega kehtestatakse liiklusohutuse ja 
keskkonnakaitse asjakohased piirväärtused. Nüüd on va ja seda ajakohastada, ratsionaliseerida, lihtsustada 
ja täiendada.  
1. P ROBLEEMI OLEMUS  
Komisjon on välja toonud kolm peamist põllutöömasinate tüübikinnituse praeguste sätetega seotud 
probleemi. 
1.1. Õigusliku ja haldusalase selguse puudumine ja keerukas haldamine 
Praegust põllutöömasinate puhul kehtivat süsteemi peetak se liiga keeruliseks ja seega leitakse, et on vaja 
seda lihtsustada ja rahvusvahelisel tasandil ühtlu stada. Samas ei ole käesoleva ettepaneku eesmärk 
kehtivate tehniliste nõuete rangemaks muutmine.  
Põllutöömasinate tüübikinnitus on viimase 35 aasta jooksul oluliselt arenenud. Algselt olemasolevatel 
siseriiklikel nõuetel põhinevast süsteemist, mille ee smärk oli muuta võimalikuks liikmesriikidevaheline 
vabakaubandus, on saanud suurema osa sõidukikat egooriate puhul kohustuslikul kogu sõiduki 
tüübikinnitusel põhinev süsteem, mille eesmärk on tagada ohutuse ning tervise- ja keskkonnakaitse kõrge 
tase. 
Lisaks sellele sisaldavad paljud direktiivid viiteid rahv usvahelistele eeskirjadele ja standarditele, näiteks 
ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjad, mida muudetakse. Lisaks tekitavad põllutöömasinate 
tüübikinnitusega seotud eeskirjade erinevused õigusl iku selguse puudust. Tööstusharu ja reguleerivad 
asutused peavad tundma umbes 60 di rektiivi ning tagama, et nad on tead likud kõikidest rahvusvaheliste 
standardite muudatustest ja kohaldavad neid. See võib o lla koormav protsess ning tekitab ametiasutuste ja 
tööstusharu jaoks lisa kulusid. See olukord on eriti problemaatiline turul tegutsevate väik este ja keskmise 
suurusega ettevõtjate jaoks.  
Üldise raamistikuna tunnustatakse tüübikinnituss üsteemi kui tõhusat lähenemisviisi mitmesuguste 
aspektidega tegelemiseks (liiklus- ja tööohutus, keskkond). Paljud sidusrühmad on kutsunud komisjoni üles 
õigusraamistikku lihtsustama, et tüübikinnitusmenetlus oleks vähem koormav ja aega nõudev.  
1.2. Ressursimahukas, kuid ilma lisandväärtuseta ülevõtmine 
Raamdirektiivis ja selle eri direktiivides on esit atud tehnilised nõuded, mida ELi tüübikinnituse andmisel 
täitma peab. Direktiivide regulatiiv osa ja nende lisad on väga üksikasjalikud ega jäta liikmesriikidele nende 
ülevõtmisel peaaegu üldse otsustusv abadust. Seega viitavad mõned liikmesriigid lihtsalt otse kõnealustele 
direktiividele, kuid teised töötavad välja täiesti uue õigusakti, mis on mõeldud nende nõuete korrektseks 
ülevõtmiseks.  
Sellisel juhul kulutab ülevõtmine riigi ametiasutuste re ssursse, kuid ei loo mingit lisaväärtust ohutuse või 
keskkonnakaitse seisukohast.  
1.3. Siseturu toimimine 
Raamdirektiiv nõuded on kohustuslikud alates 1. juulist 200 5 kõigi T1, T2 ja T3 kategooria uute traktoriliikide 
suhtes ja alates 1. juulist 2009 kõigi nimetatud kategooriate uute traktorite suhtes. Ülejäänud 
sõidukikategooriate (T4, T5, C, R ja S) puhul ei ole kogu sõiduki ELi tüübikinnitus veel kohustuslik. Teatavate kategooriate puhul on see va batahtlik, st sõltub tootja valikust. Teiste puhul ei ole kõik erinõuded 
ELi tasandil veel ühtlustatud, seega ei ole kogu sõiduki ELi tüübikinnitus veel kättesaadav.
 
Lisaks tuleb eri alternatiivide vahel valimisel arvest ada ka seda, kas nõuete täit mine kohustuslikus korras 
oleks VKEdele (näiteks haagiste tootjad ja lõppkasutaj ad) liiga kulukas. Üks alternatiivne võimalus oleks 
 
ET 3   ET koostada nõuded, kuid jätta kogu sõiduki tüübikinnit us nende kategooriate puhul vabatahtlikuks (tootja 
valikul), võimaldades nii kogu sõiduki ELi tüübikinnit ust (või osade tüübikinnitust) nende – suuremate – 
tootjate jaoks, kellele see kasulik on. Selle puudus võib olla see, et liikmesriigid peaksid siiski säilitama siseriiklikud eeskirjad ja nõuded paralleelselt ELi määr usega. Samuti tuleks arutada seda, kas kohustuslik 
kogu sõiduki ELi tüübikinnitus on soovitav liiklusohut use või keskkonnakaitse seisukohast (seda enam, et 
heitgaase käsitlevad nõuded on juba kohustuslikud kõigi traktorite puhul).
 
2. S UBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
Enne ELi tüübikinnituse kehtestamist põllutöömasinate suhtes koostati eeskirjad liikmesriikide tasandil. 
Liikmesriikide koosta tud eeskirjad olid sageli erinevad ja tootjad, kes müüsid mitmel turul, pidid muutma 
oma toodangut sõltuvalt liikmesriigist, mille jaoks nende tooted ette nähtud olid, ja laskma sõidukeid 
katsetada igas liikmesriigis, mis oli aeganõudev ja kallis.  Järelikult takistasid erinevad riiklikud eeskirjad 
toodetega kauplemist (erinev konstruktsioon, tootmine, levitamine ja müügijärgne hooldus igas liikmesriigis) 
ja mõjutasid negatiivselt siseturu loomist ja toimimist.  
Seega oli vaja kehtestada teatavates valdkondades ( näiteks liiklusohutus, tööohutus ja keskkonnakaitse) 
standardid ELi tasandil. Selleks koostati raamdirekt iiv 2003/37/EÜ, mis põhineb EÜ asutamislepingu artiklil 
95 ja mille eesmärk oli siseturu loomine, tagades sama l ajal ohutuse ning tervise- ja keskkonnakaitse kõrge 
taseme. See eesmärk on kehtiv ka täna, kuna liidu tegevus  on vajalik siseturu killustumise vältimiseks ning 
kõrge ja ühtlase kaitsetaseme tagamiseks kogu Eur oopas. Selle õigusraamistiku muudatusi tuleb hinnata 
subsidiaarsuse põhimõtet arvestades, vast avalt EÜ asutamislepingu artiklile 5.  
3. ELI ALGATUSE EESMÄRK  
3.1. Üldine eesmärk 
Lihtsustamine toetub komisjoni v õetud kohustusele tegutseda parema õigusloome põhimõtete kohaselt. 
Sõidukite tüübikinnituse õigusraam istiku lihtsustamine on kooskõlas ka eri sidusrühmade ootusi koondava 
CARS 21 aruande1 soovitustega. Nüüd kohaldatakse sama protsessi põllutöömasinate suhtes, et 
lahendada probleeme, mille komisjon on sidusrühmadega konsulteerimise põhjal välja selgitanud. 
Lihtsustamise üldised eesmärgid on seega vähendada õiguslikku ebaselgust, kaotada ressursimahukas 
õigusaktide ülevõtmine ja muuta ELi tüübikinnitussüst eem kohaldatavaks suurema hulga põllutöömasinate 
suhtes.  
3.2. 1. eesmärk: Olemasoleva õigustiku lihtsus tamine (kehtivate direktiivide kehtetuks 
tunnistamise kaudu). 
Praegune regulatiivne süsteem on väga killustatud, koosn edes raamdirektiivist, 23 üksikasjalikust tehnilisest 
direktiivist, 36 muutmisdirektiivist ja vastavatest siseriiklikku õigusesse üle võetud tekstidest. Lihtsustamise 
eesmärk on lahendada see keerukus ja hinnata, milline regulatiivne l ähenemisviis võimaldaks vähem 
aeganõudvat ja vähem koormavat kohandamist tehnika arenguga. Selgem, struktureeritum ja ühtlasem 
õigusakt oleks kooskõlas ka parema õigusloome põ himõttega, mis on komisjoni jaoks oluline eesmärk.  
3.3. 2. eesmärk : Parem reguleerimissuutlikku s tulevase õigustiku jaoks (uue paralleelse 
lähenemisviisi kaudu, kasutades viiteid rahvusvahelistele standarditele) 
Lihtsustamise teine osa on tehniliste üksikasjade kaotamine ELi direktiividest ja nende asendamine 
viidetega rahvusvaheliste organisatsioonide (näi teks ÜRO Euroopa Majanduskomisjon, OECD, 
CEN/CENELEC ja ISO) standarditele, mis on nii ELis kui ka väljaspool üldiselt aktsepteeritud. Tingimuseks 
on, et need standardid peavad vastama praegu keht ivate direktiividega tagatud kaitsetasemele.  
                                                 
1 „ 21. sajandi konkurentsivõimeline mootorsõidukite reguleerimissüsteem”, 
http://ec.europa.eu/enterprise/automotive/pagesb ackground/competitiveness/ cars21finalreport.pdf. 
 
ET 4   ET 3.4. 3. eesmärk: ühtse turu väljakujundamine 
Raamdirektiivi kohaselt ei ole kogu sõiduki ELi tüübikinnitussüsteem kohustuslik kategooriatele T4, T5, C, R 
ja S, kuid direktiivi kohaselt võivad tootjad vabataht likult taotleda (kogu sõiduki) ELi tüübikinnitust nende 
kategooriate sõidukitele. Siiski ei ole nende kate gooriate tehnilisi nõudeid veel paljude elementide kohta 
koostatud ning kogu sõiduki ELi tüübikinnituse saamise võimalus on seega vaid teoreetiline, hoolimata 
direktiivi sätetest: nende kategooriate sõidukid saavad t aotleda kogu sõiduki tüübikinnitust vaid siseriiklike 
õigusaktide kohaselt. Sellest järeldub, et eri riikide turule juurdepääsu saamiseks võib sama sõiduk vajada 
kogu sõiduki tüübikinnitust mitmest liikmesriigist. Lihtsustamine pakub võimaluse täiendada ELi 
õigusraamistikku nende sõidukikategooriate puhul, nii et nende puhul kehtiks ühtne ELi süsteem ja neil oleks juurdepääs kogu Euroopa turule.
 
4. POLIITIKAVALIKUD  
Nimetatud eesmärkidel hinnati järgmisi poliitikavalikuid: 
4.1. Lihtsustamine I: Olemasoleva õigustiku lih tsustamine (kehtivate direktiivide kehtetuks 
tunnistamise kaudu) 
a) 1. võimalus: Poliitika muutmata jätmine  
Kehtivat õigusraamistikku ei muudeta: endiselt määratakse raamdirektiivis kindlaks ELi 
tüübikinnitussüsteem ning tehnilised nõ uded kehtestatakse eraldi direktiiv idega, mis nõuaksid ülevõtmist 
siseriiklikesse õigusaktidesse. Muutmisdirektiivid tu leks samuti siseriiklike õigusaktide abil üle võtta.  
b) 2. võimalus: Kehtiva raamistiku asendamine kahe määrusega  
Kehtivad direktiivid tunnistat akse kehtetuks. Uus kaas otsustamismenetluse teel vastu võetud raammäärus 
sisaldaks ELi tüübikinnitussüsteemi peamisi nõudeid,  samas kui kõik üksikasjalikud tehnilised nõuded 
koondatakse ühte rakendusmäärusesse, mis võetakse vastu tulevikus komiteemenetluse kaudu ja mida 
oleks lihtsam ajakohastada.  
c) 3. võimalus: Kehtiva raamistiku ase ndamine piiratud hulga temaatiliste määrustega  
Sama nagu 2. võimalus, kuid üksikasjalikud tehnilised nõuded oleksid koondatud näiteks kolme temaatilisse 
rakendusmäärusesse, mis võetakse vastu komi teemenetluse kaudu. Nõuded võiks koondada teemade 
kaupa, näiteks keskkonna, liiklus ohutuse ja tööohutusega seotud aspektid2.  
Kui 2. ja 3. võimaluse vaheline erinevus on üsna väike,  siis erinevus 1. võimalusest on oluline. Kasutades 
direktiivi asemel õigusaktina määrust, kaotavad 2. ja 3. võimalus liikmesri ikide jaoks ülevõtmise vajaduse ja 
komisjoni jaoks ülevõtmise kontrollimise vajaduse , samuti välditaks nii lahknevusi siseriiklike 
ülevõtmisaktide vahel. Paralleelse lähenemisviisi kaudu saaks kaasseadusandja keskenduda teemadele, 
mida peavad otsustama nõukogu ja parlament, ning del egeerida tehnilised ja haldusküsimused komisjonile, 
ilma samas kontrolli kaotamata (komit eemenetluse suhtes kohaldataks k ontrolliga regulatiivmenetlust, mis 
tagaks kaasseadusandja lõpliku kontrolli ka komiteemenetluse õigusaktide puhul).  
4.2. Lihtsustamine II: Parem reguleerimissuutli kkus tulevase õigustiku jaoks (uue paralleelse 
lähenemisviisi kaudu, kasutades viiteid rahvusvahelistele standarditele) 
a) 1. võimalus: Poliitika muutmata jätmine  
Kehtivat raamistikku ei muudeta, järgida tuleb 24 er i direktiivis kehtestatud nõudeid ja katsemenetlusi. 
b) 2. võimalus: Võimaluse korral kasutada v iiteid ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjadele  
                                                 
2 Praegu ei ole rakendusmääruste tä pset arvu veel kindlaks määratud. 
 
ET 5   ET Kui ÜRO Euroopa Majanduskomisjon on määratlenud samaväärsed tehnilised standardid, tuleks ELi 
direktiivide sätted kehtetuks tunnistada ja asendada v iitega neile rahvusvahelistele standarditele, nagu on 
tehtud mootorsõidukite puhul üldise ohutuse määruses. Selle valiku puhul on mitu võimalust, mida tuleb hinnata:
 
– Täielik viitamine, kus tekst kopeerit akse ja avaldatakse täielikult ELi poolt 
– Lihtne fikseeritud (staatiline) viitamine, ku s ELi õigusaktis viidatakse kindlal kuupäeval 
kehtivale rahvusvahelisele eeskirjale 
– Üldine (dünaamiline) viitamine, kus EL i õigusaktis viidatakse rahvusvahelise 
standardiorganisatsiooni eeskirjale, kuid il ma kuupäevata (avatud ajakohastamisele). 
– Õiguskindluse ja ELi õigusaktide kontrollimis e seisukohast ei ole viimane võimalus 
(dünaamiline viitamine) vastuvõetav ; seda rohkem ei analüüsitud.  
c) 3. võimalus: Kasutada viiteid kõigile asjakohastele rahvusvahelistele standarditele  
Nagu võimalus b, kuid nüüd saab viidata ka OECD, CEN/CENELEC ja IS O standarditele. OECD on 
kehtestanud ümbermineku puhul kaitsvate konstruk tsioonide katsestandardid, mida ÜRO Euroopa 
Majanduskomisjoni eeskirjades ei ole; mõnes muus  valdkonnas on olemas ainult CEN/CENELEC või ISO 
standardid.  
4.3. Ühtse turu väljakujundamine 
a) 1. võimalus: Poliitika muutmata jätmine  
Raamdirektiivi kohaldamisala ei muudeta, kogu sõiduki ELi tüübikinnitus jääb valikuliseks, kuid T4, T5, C, R 
ja S kategooriate puhul de facto kättesaadamatuks. Kuna tehnilisi nõudeid ei muudeta, peab siseriiklike 
tüübikinnituste ja ELi eri liikmesriikides turulepä äsu saamiseks täitma erinevaid siseriiklikke 
tüübikinnitusnõudeid.  
b) 2. võimalus: Täiendada  ELi tüübikinnitusnõudeid ja muuta ELi tüübikinnitus kohustuslikuks  kõigi 
sõidukikategooriate puhul  
ELi tüübikinnitusalaseid õigusakte täiendatakse nende kategooriate osas, mida need praegu (täielikult) ei 
hõlma. Teatavate elementide puhul puuduvaid tehnilise vastavuse nõudeid täiendatakse. Kogu sõiduki ELi 
tüübikinnitus muudetakse kohustuslikuks  kõigi kategooriate suhtes, mida raamdirektiiv praegu hõlmab, 
see tähendab, et T4, T5, C, R ja S kategooria sõidukid ei pea enam läbima siseriiklikku 
tüübikinnitusmenetlust: nad peavad üksnes täitma ELi tüübikinnituse nõuded ja saavad seejärel 
juurdepääsu kõigile turgudele.  
c) 3. võimalus: Täiendada  ELi tüübikinnitusnõudeid, kuid jätta ELi kogu sõidukit hõlmav 
tüübikinnitussüsteem teatavate kategooriate puhul vabatahtlikuks  (T4, T5, C, R ja/või S).  
 Nagu ka 2. võimaluse puhul, täiendatakse ELi õi gusakte, kuid kogu sõiduki ELi tüübikinnitus jääks 
nende kategooriate puhul vabatahtlikuks. See võimaldaks  tootjal valida liikmesriigi tüübikinnituse või ELi 
kogu sõiduki tüübikinnituse vahel, viimane maksaks t õenäoliselt rohkem, kuid selle eeliseks oleks otsene 
juurdepääs kogu siseturule. Tootjal oleks stiimul valida maksimaalset kasumit pakkuv variant.  
Mitme sidusrühma pakutud alternat iiv oleks muuta selle võimaluse raames mõned nõuded kohustuslikuks. 
Näiteks on nimetatud pidurisüsteeme, valgustussüsteeme ja märgistust. See võimaldaks ühtlustada need elemendid kogu Euroopas ja kehtest ada teatav minimaalne vastuvõetav liik lusohutuse tase. Kõigi traktorite 
puhul kehtib see juba heitgaase käsitlevate nõuete puhul.
 
 
ET 6   ET 5. MÕJUDE ANALÜÜS  
5.1. Lihtsustamine I: Olemasoleva õigustiku lih tsustamine (kehtivate direktiivide kehtetuks 
tunnistamise kaudu) 
Ettepaneku kasutada määrusi on teinud parlament ja sidusrühmad, kes on kritiseerinud praeguse 
õigusraamistiku tarbetut keerukust ning palunud komisjonil võtta meetmeid olukorra lahendamiseks.  
Tüübikinnitussüsteemi toetatakse, kuid see vajab ajakohastamist. 
Tõestatud on, et direktiivide asemel määruste kasu tamine paralleelse lähenemisviisi raames on selgelt 
kulutõhus pärast 3-4 aastat, viivitus on seot ud muutusest tulenevate investeerimiskuludega. 
Lihtsustamise kiidavad heaks ka sidusrühmad, kuigi mõned neist rõhutasid, et päevakorras on ka 
olulisemaid teemasid (näiteks traktorite välja  arvamine masinaid käsitlevast direktiivist). 
Valik kahe või rohkema määruse vahel ei ole kulude ja tulude seisukohast ilmne, otsus tuleb teha praktilistel 
alustel.  
5.2. Lihtsustamine II: Parem reguleerimissuutli kkus tulevase õigustiku jaoks (uue paralleelse 
lähenemisviisi kaudu, kasutades viiteid rahvusvahelistele standarditele) 
Ülemaailmselt tunnustatud standardite kasutamine, mida kohaldatakse ka üldise ohutuse määruses 
mootorsõidukite puhul ning mida sidusrühmad avalik u arutelu käigus saadud vastustes väga toetasid, on 
kasulik tööstusharule, kuna nende tüübikinnituse saan ud tooteid saab siis võimalikult laialt turustada.  
Peamine positiivne punkt on õigusaktide lihtsustamine tarbetute korduste kaotamise teel. See on kasulik 
kõigile käesoleva õigusaktiga seot ud isikutele, nii tüübikinnituse eest vastutavatele siseriiklikele 
ametiasutustele kui ka tootjatele, kelle sõidukit üübid peavad neile nõuetele vastama. Eriti on see kasulik 
VKEdele, kellel on regulatiivküsimustega tegelemiseks piiratud ressursid.  
Tõlkimise seisukohast näitab uuring, et suurt kasu ei  ole oodata, kuna õiguskindlus nõuab, et sellised 
dokumendid peavad olema kättesaadavad kõigis liidu am etlikes keeltes. ÜRO Euroopa Majanduskomisjon 
ja OECD koostavad tekste ainult prantsuse ja inglise keeles, seega peab EL tegelema ülejäänud keeltega 
(vähenemine ühe keele võrra võrreldes praeguse oluk orraga, kus üks originaal tuleb tõlkida kõigisse 
teistesse keeltesse).  
Mõningast kulude vähenemist võib tuua rahvusvahelis tel koosolekutel osalemise teatav vähenemine. 
Tüübikinnituse kulude vähendamine näib võimalik, kuid piiratud määral. Praegu on mõnel osal (näiteks 
esilaternad) rohkem kui üks tüübikinnitus (komplekt dokumente ja märgistusi), mis tekitab teatavaid 
lisakulusid. Samal ajal on selline tar betute korduste kaotamine kasulik ka siseriiklikel e ametiasutustele, kes 
peavad neid õigusakte kohaldama.  
Rahvusvahelistele standarditele viitam isel tuleb määruses alati sätestada,  et EL saab tegutseda sõltumatult, 
et vajaduse korral muudatusi sisse viia.  
Erijuhtum on kehtiv direktiiv traktorite heitgaase käsi tlevate nõuete kohta. Kuna selle tehniline sisu on juba 
täielikult vastavusse viidud väljaspool teid kasutata vate liikurmasinate direktiivi ga 97/68/EÜ, tunnistatakse 
lihtsustamise raames traktorite dire ktiiv kehtetuks ja viidat akse täielikult direktiivile 97/68/EÜ, ilma et see 
mõjutaks tehnilist sisu.  
Kokkuvõtteks kaldub hindamine toetama v iitamist rahvusvahelistele standarditele. 
5.3. Ühtse turu väljakujundamine 
Kuna kehtivad direktiivid ei ole täielikud, on vaja tä iendavaid siseriiklikke õigusakte. ELi süsteemi 
täiendamine ja  selle kohustuslikuks muutmine võiks olukorda muuta ja tuua pikaajalist kasu. Täielikku 
süsteemi nähakse kasulikuna, kuid on tõendatud, et selle kohustuslikuks muutmine tooks tõsiseid ja 
ebasoovitavaid kulutusi tööstusharu ja oks, eriti VKEdele. See võib sõiduki kategooriate lõikes erinev olla, 
 
ET 7   ET sõltuvalt väikeseeriate tüübikinnituse  võimalustest. See korraldus, mis on võimalik ka kehtiva raamdirektiivi 
kohaselt, lubab tootjatel ja siseriiklikel ametiasutustel kasutada lihtsamat ja odavamat 
tüübikinnitusmenetlust, kuid sõiduk peab vastama samale kaitsetasemele.  
Kui süsteem jääks teatavate kategooriate puhul vabataht likuks, võib mõnel turul pakutav kaitsetase olla 
madalam kui teistel. Samal ajal peaksid liikmesriigid sä ilitama siseriiklikud õigusakt id. Tootjate jaoks oleks 
see odavaim võimalus, kui nad müüvad ainult piiratud hul gas riikides. See oleks ol uline VKEde jaoks, eriti 
haagiste ja pukseeritavate masinate valdkonnas.
 
ET 8   ET 6. VÕIMALUSTE VÕRDLUS JA JÄRELDUSED  
Eri võimaluste mõju kokkuvõte kõigi eesmärkide puhul 
 
                                                 
3 Selgitus: 0 tähendab „neutraalne” (muutust pole) 
 + tähendab „parem” KriteeriumidEesmärk  Poliitikavalikud  tulemuslikkus  tõhusus  sidusus  Järeldus3 
1 - Poliitika muutmata 
jätmine  0 0  0 
esmased kulutused  _ 
 
väike kiireloomuliste küsimuste 
hilinemise oht  _ 
kulude vähenemine pikaajalises 
plaanis  + 2 - Kehtiva raamistiku 
asendamine kahe 
määrusega  reguleeriva 
raamistiku 
lihtsustamine  + 
kiire kohandamine tehnika 
arenguga tulevikus  + parem kui praegune olukord  +  
esmased kulutused  _ 
 
väike kiireloomuliste küsimuste 
hilinemise oht  _ veelgi positiivsem (suurem 
selgus tööstusharu jaoks)  + 
lihtsam töötlemine  + 
kulude vähenemine pikaajalises 
plaanis  + 1. Olemasoleva õigustiku lihtsustamine  
(kehtivate direktiivide kehtetuks tunnistamise kaudu)  
3 - Kehtiva raamistiku asendamine piiratud hulga temaatiliste 
määrustega
 reguleeriva 
raamistiku 
lihtsustamine  + 
rakendusmeetmed võetakse vastu 
lähiajal  + lihtsustamine ja 
ratsionaliseerimine: suurem 
sidusus ekspertide jaoks  +  
 
ET 9   ET  Kriteeriumid  
Eesmärk  Poliitikavalikud  
tulemuslikkus  tõhusus  sidusus  Järeldu
s  
1 - Poliitika 
muutmata jätmine
 0 0 0 0 
lihtsustamine  + kulude ja halduskoormuse väike vähenemine  + 
menetluste parem haldamine  + 
UNECE tekstid tuleb samuti tõlkida ja 
avaldada, nagu ELi õigusaktid  0 2 - Kasutada viiteid 
ÜRO Euroopa 
Majanduskomisjoni eeskirjadele
 korduste vähendamine  + 
nõuete nõrgestamise oht  _ suurem selgus 
tööstusharu ja 
ametiasutuste 
jaoks  +  
lihtsustamine  ++ OECD tekstid tuleb samuti tõlkida ja 
avaldada, 
nagu ELi õigusaktid ja UNECE eeskirjad  0 
kulude ja halduskoormuse vähenemine  + 
menetluste parem haldamine  + 2 - Lihtsustamine: Parem r eguleerimissuutlikkus tulevase 
õigustiku jaoks (uus paralleelne lähenemisviis ja 
rahvusvaheliste standardite kasutamine)  
3 - Kasutada viiteid 
kõigile 
asjakohastele 
rahvusvahelistel
e standarditele  korduste vähendamine  ++ 
nõuete nõrgestamise oht  - sama kui 2.2   
 
ET 10   ET Kriteeriumid  
Eesmärk  Poliitikavalikud  
tulemuslikkus  tõhusus  sidusus  Järeldu
s  
1 - Poliitika muutmata 
jätmine  0 0 0 0 
uute nõuete suured kulud T4.2, T5, R 
ja S puhul  _ 
juurdepääs suuremale turule väiksema 
halduskoormusega  + 
vaja on uusi konkreetseid tehnilisi 
nõudeid  - 
suurem liiklusohutus  + 2 - Täiendada ELi 
tüübikinnitusnõudeid ja 
muuta ELi tüübikinnitus 
kohustuslikuks kõigi sõidukikategooriate puhul 
 siseturu 
väljakujundamine 
(kohustuslik)  + 
ühtlustatud kujundusega seotud võit  +  0 
võimaldab avada turgu väikseimate 
kuludega  + 
vaja on uusi konkreetseid tehnilisi 
nõudeid  - 
suurem liiklusohutus  + 3 - Ühtse turu väljakujundamine  
3 – Täiendada ELi tüübikinnitusnõudeid; jätta ELi kogu sõidukit hõlmav 
tüübikinnitussüsteem 
teatavate kategooriate puhul vabatahtlikuks (T4, T5, C, R 
ja/või S)
 siseturu 
väljakujundamine 
(vabatahtlik)  + 
ühtlustatud kujundusega seotud võit  +   
 
ET 11   ET Kokkuvõtteks on eelistatuim võimalus  lihtsustada õigusakte, kehtestades 
kaasotsustamismenetlusel põhineva määruse koos piiratud hulga komiteemenetluse kaudu vastu 
võetavate rakendusmäärust ega, kasutades võimalikult palju olemasolevaid UNECE, OECD, ISO ja 
CEN/CENELEC standardeid; tehnilisi sätteid tuleb täiendada, nagu on ette nähtud ka 
raamdirektiivis; osa liiklusohutus ega seotud nõudeid tuleb muuta kohustuslikuks (nagu on juba 
tehtud kõigi traktorite heitgaase käsitlevate nõuete puhul).  
7. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Eraldi süsteemi ei ole ette nähtud, kuid rak endusmeetmete järelevalveks kasutatakse komisjoni 
põllumajandustrakto rite töörühma.  
 
ET 12   ET LISA 
KULUDE JA TULUDE VÕRDLUSTABEL  
 1. eesmärk: Õigusraamistiku lihtsusta mine paralleelse lähenemisviisi kaudu  
 
1. võimalus  2. võimalus  3. võimalus  Näitajad  
Meetmeid ei võeta  Kehtiva raamistiku 
asendamine kahe 
määrusega  Kehtiva raamistiku 
asendamine [nelja] 
määrusega  
Kulud  
EL27 aastased kulud  29 160 kuni 2 435 400 eurot 
keskmiselt 533 993 eurot  7 560 kuni 1 217 700 eurot 
keskmiselt 320 153 eurot  
Alginvesteeringu 
kulud  
 18 225 kuni 3 653 100 eurot 
keskmiselt 909 225 eurot  
 
Tulud  
Aasta  Alumine 
piir keskmine  Ülemine piir  
1 3375 eurot- 695 385 
eurot - 2 435 400 
eurot
5 86 690 
eurot129 430 
eurot 2 261 461 
eurotKumulatiivne tulu 
(kulud sisaldavad 2 % 
aastast tõusu ja 3,5 % 
diskontomäära)  
 
10 184 219 
eurot1 094 970 
eurot 7 759 675 
eurot
2. eesmärk : Lihtsustamine rahvusvaheliste standardite kasutamise kaudu  
1. võimalus  2. võimalus  3. võimalus  Näitajad  
Poliitika muutmata jätmine  Võimaluse korral 
kasutada viiteid ÜRO 
Euroopa 
Majanduskomisjoni 
eeskirjadele  Kasutada viiteid kõigile 
asjakohastele 
rahvusvahelistele 
standarditele  
 
ET 13   ET  Kulud  
Tüübikinnituskulud  Keskmised kulud ühe tüübi (osa) kohta: 15 000 eurot  
Ühe kogu sõiduki tüübikinnituse kulu võib olla üle 100 000 euro.  
Tõlkimiskulud   
Koosolekutel 
osalemise aastane personalikulu 
 Hinnanguline keskmine aastane kulu EL,UNECE,OECD, ISO & CEN koosolekutel osalemiseks: 
1 135 085 eurot (vahemikus: 
310 536 kuni 2 608 200 eurot)
  Hinnanguline keskmine 
aastane kulu koosolekutel osalemiseks kehtivatele 
standarditele viitamise 
korral: 1 078 331 eurot (vahemikus: 279 482 kuni 
2 608 200 eurot)
 
EL27 
investeerimiskulud   
  909 225 eurot 
(vahemikus: 18 225 kuni 3 653 100 eurot)
 
Tulud  
Tüübikinnituskulude aastane kokkuhoid
   0 
Aastane keskmine 
kokkuhoid 
koosolekutel osalemise pealt
   
31 054 eurot (vahemikus: 
0 eurot kuni 56 754 eurot)
Tõlkimine    0 
 
ET 14   ET 3. eesmärk: Reguleeriva raamistiku täiendamine  
 
1. võimalus  2. võimalus  3. võimalus  Näitajad  
Poliitika 
muutmata 
jätmine  Täiendada ELi tüübikinnitusnõudeid 
ja muuta ELi tüübikinnitus 
kohustuslikuks kõigi 
sõidukikategooriate puhul  Täiendada ELi 
tüübikinnitusnõudeid, kuid jätta 
ELi kogu sõidukit hõlmav 
tüübikinnitussüsteem teatavate 
kategooriate puhul 
vabatahtlikuks (T4, T5, C, R ja 
S) 
Kulud  
T4.1 0 eurot  
T4.2 112 500 000 eurot  
T4.3 0 eurot  
T5 40 625 000 eurot  
C 0 eurot  
R 200 195 313 eurot  Hinnanguline keskmine 
kulu sõidukikategooria kohta (1)
  
S 257 812 500 eurot  Sama mis 2. võimaluse puhul  
Hinnanguline keskmine 
aastane halduskulu (2)   36 190 000 eurot  
Kogukulud (1+2)   647 322 813 eurot (vahemikus: 364 440 000 kuni 996 565 000 eurot)  
EL27 keskmine 
investeerimiskulu4   32 980 000 eurot* (vahemikus:  3 860 000 kuni 62 100 000 eurot)  
Tulud  
Hinnanguline kokkuhoid 
õnnetuste pealt   € 50,750,409  
Hinnanguline keskmine 
kumulatiivne tulu (kulud 
sisaldavad 2 % aastast 
tõusu ja 3,5 % diskontomäära)
  1. aasta : – 629 552 403 eurot  
5. aasta : – 3 057 835 295 eurot  
10. aasta : – 5 900 418 586 eurot  
Tulu standardiseerimisest 
(kokkuhoid ostjate jaoks)   T4.2 Kategooria: keskmine tulu 22 500 000 eurot  
9 000 aastas registreeritud sõiduki pealt  
R- kategooria: keskmine tulu 68 750 000 eurot   
125 000 aastas registreeritud sõiduki pealt 
S-kategooria: keskmine tulu 812 500 000 eurot  
 
ET 15   ET  500 000 aastas registreeritud sõiduki pealt