[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 16.2.2005

SEK(2005) 226 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU SOOVITUS UNGARILE,

mille eesmärk on lõpetada ülemäärasest valitsemissektori eelarvepuudujäägist tingitud olukord

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust reguleerivad asutamislepingu artikkel 104 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kiirendamise ja selgitamise kohta, mis on osa stabiilsuse ja kasvu paktist. Nendele sätetele lisanduvad poliitilised kohustused, mis on sätestatud Euroopa Ülemkogu Amsterdami kohtumise 17. juuni 1997. aasta resolutsioonis, mis käsitleb stabiilsuse ja kasvu pakti.

Lähtudes komisjoni teenistuste 2004. aasta kevadisest prognoosist, mis võttis arvesse Ungari 2004. aasta märtsis edastatud andmeid, mille kohaselt oli 2003. aasta eelarvepuudujäägi määr 5,9% SKTst,[1] algatas komisjon artikli 104 lõikes 3 sätestatud ettekande vastuvõtmisega Ungari suhtes 12. mail 2004. aastal ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse. Komisjoni soovitusel otsustas nõukogu 5. juulil 2004. aastal kooskõlas artikli 104 lõikega 6, et Ungaris eksisteerib ülemäärane eelarvepuudujääk, ning koostas artikli 104 lõikest 7 lähtudes Ungari ametiasutustele soovituse olukorra parandamiseks[2]. Selles soovituses kutsus nõukogu Ungari ametiasutusi üles rakendama 2004. aasta mai lähenemisprogrammiga, mille eesmärk on ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine 2008. aastaks, ettenähtud meetmeid. Ungari ametiasutustel soovitati olla valmis võtma vajadusel lisameetmeid 2004. aasta eesmärgi saavutamiseks valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi osas ning võtta 2005. aasta eesmärkide saavutamiseks tõhusad meetmed hiljemalt 5. novembriks 2004.[3] Lähtudes komisjoni 22. detsembri 2004. aasta soovitusest, võttis nõukogu 18. jaanuaril 2005 vastu artikli 104 lõike 8 kohase otsuse, et Ungari ei ole võtnud nõukogu 5. juuli 2004. aasta soovitustest lähtuvaid tõhusaid meetmeid. Nõukogu tunnistab, et Ungari ametiasutused on võtnud meetmeid, mis on kaasa aidanud eelarvepuudujäägi vähenemisele 2004. ja 2005. aastal, kuid need meetmed ei ole olnud piisavad, et vältida mõlemal aastal märgatavat kõrvale kaldumist eesmärgist, täpsemalt maikuu lähenemisprogrammiga plaanitud eelarve tasakaalustamise kavast. Selles kontekstis rõhutab nõukogu, et valitsuse jätkuvat püüet korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2008. aastaks tuleb toetada otsustavate meetmetega eelarve edasiseks tasakaalustamiseks ja struktuurireformide kindlameelseks jätkamiseks.

Kuna Ungari ei ole veel eurotsooni liige ja seega ei laiene talle artikli 104 lõigetega 9 ja 11 ettenähtud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kaks viimast etappi, võib nõukogu lähtuvalt artikli 104 lõikest 7 koostada uue soovituse. See soovitus peab võtma arvesse Ungari 1. detsembril 2004. aastal esitatud esimeses ajakohastatud lähenemisprogrammis sisalduvat teavet eelarvestrateegia kohta.

Eelmise programmiga võrreldes on ajakohastatud programmis valitsemissektori eelarvepuudujäägi määraks 2004. aastast kuni 2008. aastani plaanitud vastavalt 4,5%, 3,8%, 3,1%, 2,4% ja 1,8% SKTst. Nende eesmärkide seadmist mõjutab soodsalt Eurostati 23. septembri 2004. aasta otsus, mille kohaselt tohib üleminekuperioodil, kuni eelarveteatise esitamiseni 2007. aasta märtsis, kajastada teise samba pensionifondi sissemakseid valitsemissektori eelarves. Ungari ametiasutused otsustasid seda võimalust kasutada ja esitatud eelarvepuudujäägi määrade arvutamisel lahutati valitsemissektori eelarvepuudujäägist 1998. aasta pensionireformi käigus loodud teise samba pensionifondi sissemaksed. 2004. aasta mais esitatud programmiga võrreldes vähendab selle meetodi kasutamine ajavahemikus 2004–2008 eelarvepuudujäägi määra 0,8-1 protsendipunkti võrra aastas. Arvestades 1998. aasta pensionireformi kulusid, oleks kavandatav valitsussektori eelarvepuudujäägi määr pärast Eurostati poolt lubatud üleminekuperioodi lõppu 2004. aastal 5,3%, 2005. aastal 4,7%, 2006. aastal 4,1%, 2007. aastal 3,4% ja 2008. aastal 2.8% SKTst; vaatamata sellele, et eelmise programmiga võrreldes ei ole eelarvepuudujäägi vähendamine nii kiire, järgib ajakohastatud programm ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise lõpptähtaega. Võrreldes komisjoni teenistuste 2004. aasta sügise prognoosi, eelmist lähenemisprogrammi ja nõukogu artikli 104 lõike 7 kohaseid soovitusi ning arvestades, et tähtajaks kinnitatud 2008. aasta jääb üleminekuperioodist väljapoole, kasutatakse nii pensionifondi sissemaksetega arvestavaid kui ka mittearvestavaid määrasid.

Komisjoni teenistused on andnud ajakohastatud programmile tehnilise hinnangu. Komisjon otsustas 16. veebruari 2005. aasta nõukogu arvamust ajakohastatud programmi kohta käsitleva soovituse eelnõus,[4] et nimetatud programmis kirjeldatud eelarve tasakaalustamise kava peaks võimaldama korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2008. aastaks, eeldades, et seda toetatakse rakendamisega seotud riskide vähendamiseks piisavate meetmetega. See hõlmab ka 2005. aasta eesmärki vähendada eelarvepuudujäägi määra 3,8%ni SKTst (4,7%ni SKTst, arvestades pensionireformiga seotud kulusid), mis on olulise tähtsusega, sest eesmärgi täitmata jätmine mõjutab järgmiste aastate tulemusi ning võib muuta võimatuks plaanitud määra 3% SKTst – saavutamise 2008. aastaks.

Komisjon osutas ohule, et eelarve täitmine võib kujuneda plaanitust väiksemaks ning seega võib programmis esitatud eelarve tasakaalustamise kava osutuda ebapiisavaks. 2004. aasta sügiseses prognoosis kavandasid komisjoni teenistused 2005. aasta eelarvepuudujäägi määraks 5,2% (4,3% pensionireformi kulusid mitte arvestades), peamised riskid on: (1) intressikulud võivad kujuneda prognoositust suuremaks, (2) kulude kokkuhoidmiseks rakendatavad uued eeskirjad ei pruugi olla piisavad. Küsitav on ka 2004. aasta mai lähenemisprogrammi ja ajakohastatud programmi kohaste avaliku halduse, tervishoiu- ja haridussüsteemi reformi meetmete õigeaegne vastuvõtmine ja ajakohastamine, mis on kavandatud eelarve tasakaalustamise kava jaoks olulise tähtsusega. (3) prognoos on teatud tululiikide (peamiselt käibemaksu ja sotsiaalmaksu) laekumise osas liialt optimistlik. On ilmnenud ka oht, et käibemaksu tagastamine 2004. aasta eest lükatakse 2005. aastasse, kuid ametiasutused on lubanud kiirendada tagasimaksmist, et see ei koormaks 2005. aasta eelarvet. Eelarve sisaldab ka erakorralist reservi, mis moodustab 0,5% SKTst, juhuks, kui 2005. aastaks püstitatud eesmärki ei suudeta täita. Reservi kasutatakse eelarve tasakaalustamiseks, kui ilmnevad valitsusest sõltumatud ettenägematud asjaolud. Kuigi reservi olemasolu on tervitatav, tundub, et selle maht ei ole piisav, arvestades 2005. aasta eelarvet ohustavaid riske. Lisaks võib reservi kasutamine eelarveaasta liiga varajases etapis vähendada motivatsiooni eelarve täpseks täitmiseks. Teine oht on seotud avaliku ja erasektori vahelise partnerluse raames tehtavate investeeringutega. Kui neid investeeringuid ei tehta õigeaegselt, võib juhtuda, et need tuleb katta riigieelarvest. Lisaks võib käimasoleva maksureformi käigus käibemaksu määra alandamine, isegi kui see kompenseeritakse muude maksude määra tõstmisega, ohustada tulude laekumist. Juhul kui selle sammu ajastamist tõsiselt ei kaaluta, võib see seada ohtu 2005. aasta ülevaadatud eesmärgi saavutamise ja takistada eelarvepuudujäägi vähendamise kava täitmist.[5] Analüüsist lähtuvalt soovitatakse 2005. aasta eesmärgi saavutamiseks, milleks on vähendada eelarvepuujäägi määra 3,8%ni SKTst (4,7%ni SKTst, arvestades pensionireformiga seotud kulusid), võtta täiendavaid meetmeid vähemalt 0,5 protsendipunkti ulatuses SKTst.

Arvestades eespool toodud hinnanguga, peavad Ungari ametiasutused: (i) eelarvepuudujäägi määra alandamiseks 2005. aastaks 3,8%ni SKTst (4,7%ni SKTst, arvestades 1998. aasta pensionireformiga seotud kulude kajastamist raamatupidamissüsteemi muutumisel pärast Eurostati lubatud üleminekuaja lõppu) võtma eelistatavalt struktuurseid lisameetmeid, erakorralise reservi mahtu peaks oluliselt suurendama ja selle kasutamist peaks võimaluse korral lubama vaid tingimusel, et eelnevalt selgitatakse välja 2005. aasta eelarvepuudujäägi tegelik täpne määr; (ii) tagama, et maksude vähendamiseks võetavate meetmete kavandamine ja elluviimine on vastavuses 2004. aasta detsembri ajakohastatud lähenemisprogrammis püstitatud eelarvepuudujäägi vähendamise eesmärkidega; (iii) teostama avaliku halduse, tervishoiu- ja haridussüsteemi reformi vastavalt plaanidele, parandades ühtlasi ka riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust.

Seda taustteavet arvesse võttes esitab komisjon nõukogule soovituse, et nõukogu esitaks Ungarile vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 uue soovituse, eesmärgiga lõpetada ülemäärasest valitsemissektori eelarvepuudujäägist tingitud olukord.

Soovitus:

NÕUKOGU SOOVITUS UNGARILE,

mille eesmärk on lõpetada ülemäärasest valitsemissektori eelarvepuudujäägist tingitud olukord

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 7,

võttes arvesse komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

(1) Vastavalt asutamislepingu artiklile 104 peavad liikmesriigid hoiduma valitsemissektori ülemäärasest eelarvepuudujäägist.

(2) Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil muuta valitsemissektori rahalised vahendid usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva kasvu tingimuste tugevdamise vahendiks.

(3) Vastavalt artikli 104 lõikele 6 tunnistas nõukogu 5. juulil 2004 ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu Ungaris.

(4) Tunnistades ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu Ungaris ja lähtudes asutamislepingu artikli 104 lõikest 7 ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamist ja selgitamist käsitleva määruse (EÜ) nr 1467/97[6] artiklist 3, soovitas nõukogu Ungari ametiasutustel võtta keskpika tähtaja jooksul meetmed eelarvepuudujäägi määra vähendamiseks 2008. aastaks usaldusväärsel ja säästval moel alla 3% SKTst vastavalt nõukogu 5. juuli 2004. aasta arvamuses, mis käsitles mais 2004 esitatud lähenemisprogrammi, täpsustatud eelarvepuudujäägi vähendamise kavale. Nõukogu soovitas ametiasutustel olla valmis võtma lisameetmeid 2004. aasta eelarvepuujäägi osas püstitatud eesmärgi saavutamiseks ning võtta 2005. aasta eesmärgi saavutamiseks tõhusad meetmed hiljemalt 5. novembriks 2004.

(5) 18. jaanuaril 2005 tunnistas nõukogu, et valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks 2004. ja 2005. aastal on enne 5. novembri 2004. aasta tähtaega võetud mitmeid meetmeid. Siiski ei ole see eesmärkide saavutamiseks piisav ning ei hoia ära kõrvalekaldumist mais 2004. aastal lähenemisprogrammis esitatud eelarve tasakaalustamise kavast. Nõukogu rõhutab, et valitsuse jätkuvat püüet korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2008. aastaks peab toetama otsustavate meetmetega eelarve edasiseks tasakaalustamiseks ja struktuurireformide otsustavaks jätkamiseks. Sellest taustteabest lähtudes ning vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 8 tegi nõukogu kindlaks, et 5. novembriks 2004. ei ole Ungari võtnud nõukogu 5. juuli 2004. aasta soovitusele[7] vastavaid tõhusaid meetmeid.

(6) Kui Ungari 1. mail 2004. aastal ühendusega ühines, tehti sellele liikmesriigile asutamislepingu artikli 122 lõike 1 tähenduses erand, seega peab Ungari hoiduma ülemäärasest eelarvepuudujäägist, kuid artikli 104 lõikeid 9 ja 11 tema suhtes ei kohaldata. Seepärast oleks asjakohane esitada artikli 104 lõikest 7 lähtudes uus soovitus.

(7) Vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikele 4 peab artikli 104 lõike 7 kohaselt tehtud soovituses täpsustama, et asjaomane liikmesriik peab võtma tõhusad meetmed nelja kuu jooksul ning ülemäärane eelarvepuudujääk tuleb likvideerida aasta jooksul pärast selle tuvastamist, välja arvatud eriasjaolude korral. Ungari puhul on eriasjaolud jätkuvalt olemas, sest valitsemissektori eelarvepuudujäägi määr oli ühinemise ajal oluliselt üle 3% SKTst ning majanduses toimuvad jätkuvalt struktuurimuutused.

(8) Kuni eriasjaolud püsivad, on asjaomasel liikmesriigil lubatud ülemäärast eelarvepuudujääki korrigeerida keskpika tähtaja jooksul. Ungari 2004. aasta detsembris esitatud ajakohastatud lähenemisprogramm sisaldab ülevaadatud raamprogrammi, mis seadis valitsemissektori eelarvepuudujäägi osas 2004. aastast kuni 2008. aastani järgmised eesmärgid: 4,5%, 3,8%, 3,1%, 2,4% ja 1,8% SKTst. Võttes arvesse 1998. aasta pensionireformiga seotud kulude suurenemist seoses nende nõuetekohase arvestamisega pärast eelarveteatise esitamist 2007. aasta märtsis, millega lõpeb Eurostati kehtestatud üleminekuperiood, kujuneb valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamise kava 2004. aastast kuni 2008. aastani järgmiselt: 5,3%, 4,7%, 41%, 3,4% ja 2,8% SKTst. Ka ajakohastatud kava näeb ette korrigeerida ülemäärase eelarvepuudujääk 2008. aastaks. Vastavalt nõukogu 8. märtsi 2005. aasta arvamusele võib eelarve tasakaalustamise kava, mis seab 2005. aasta eesmärgiks saavutada eelarvepuudujäägi määra vähenemine 3,8%ni SKTst (4,7%ni SKTst, arvestades pensionireformiga seotud kulusid) ja 2008. aastal 2,8%ni SKTst, mis arvestab juba pensionireformi kuludega, olla sobiv juhul, kui selle kava eesmärkide saavutamist toetatakse piisavate meetmetega.

(9) Vaatamata sellele, et eelarve tasakaalustamise kava ja eriti eelarvepuudujäägi korrigeerimise 2005. aasta eesmärki vähendata eelarvepuudujäägi määra 3,8%ni SKTst (4,7%ni SKTst, arvestades pensionireformiga seotud kulusid) võib lugeda piisavateks, ei ole Ungari ametiasutuste rakendatav poliitika piisav nende eesmärkide saavutamiseks. Lähtudes 2005. aasta eelarve projektist ja prognoositavast 3,7%-lisest majanduskasvust, prognoosisid komisjoni teenistused 2004. aasta sügisel 2005. aasta eelarvepuudujäägiks 5,2% SKTst (arvestades pensionireformiga seotud kulusid). Peamised ohud on: (i) intressikulu võib osutuda suuremaks, (ii) kulude kokkuhoidmise uued eeskirjad võivad osutuda ebapiisavateks ning on ka oht 2004. aasta mai lähenemisprogrammi ja ajakohastatud programmi kohaste avaliku halduse, tervishoiu- ja haridussüsteemi reformi meetmete õigeaegse vastuvõtmise ja ajakohastamise osas, mis on kavandatud eelarve tasakaalustamise kava jaoks olulise tähtsusega, (iii) mõned, näiteks käibemaksust ja sotsiaalsektorist laekuvad tulud võivad kujuneda prognoositust väiksemaks. Käibemaksu osas lisandus oht, et käibemaksu tagastamine 2004. aasta eest lükkub 2005. aastasse, kuid arvestades ametiasutuste hiljutisi lubadusi kiirendada käibemaksu tagastamist, eeldatakse, et 2005. aasta eelarvet ei koormata ning eelarve ei vaja täiendavat tasakaalustamist. Täiendav risk võib tuleneda avaliku- ja erasektori vahelise partnerluse käigus tehtavate investeeringutest. Kui ülekandeid ei tehta õigeaegselt, tuleb need katta riigieelarvest. Eelarve sisaldab ka erakorralist reservi, mis moodustab 0,5% SKTst, juhuks, kui 2005. aastaks püstitatud eesmärki ei suudeta täita. Kuigi reservi olemasolu on tervitatav, tundub, et selle maht ei ole piisav, arvestades 2005. aasta eelarvet ohustavaid riske, mis on seotud reservi võimaliku kasutamisega eelarveaasta liiga varajases etapis. See analüüs näitab, et 2005. aastaks püstitatud eesmärgi saavutamiseks, milleks on vähendada eelarvepuudujäägi määra 3,8%ni SKTst (4,7%ni SKTst, arvestades pensionireformiga seotud kulusid), on vaja võtta lisameetmeid poole protsendipunkti ulatuses SKT.

(10) Eelarve tasakaalustamise meetmed peaksid tagama valitsemissektori eelarvepuudujäägi püsiva vähenemise, mille eesmärk on riigi rahanduse paranemine ning majanduskasvu potentsiaali suurenemine,

SOOVITAB JÄRGMIST:

- Ungari ametiasutused peaksid lõpetama käesoleva ülemäärasest eelarvepuudujäägist tingitud olukorra võimalikult kiiresti;

- Ungari ametiasutused peaksid võtma keskmise tähtaja jooksul meetmeid eelarvepuudujäägi määra vähendamiseks usaldusväärsel ja säästval moel 2008. aastaks alla 3% SKTst vastavalt nõukogu [8. märtsi 2005. aasta] arvamuses detsembris 2004 esitatud ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta täpsustatud eelarvepuudujäägi vähendamise kavale;

- Ungari ametiasutused peaksid võtma [8. juuliks 2005.] aastaks eelistatavalt struktuurseid lisameetmeid, mis tagaksid 2005. aastaks püstitatud eesmärgi saavutamise vähendada eelarvepuudujäägi määra 3,8%ni SKTst nii, nagu see kajastub lähenemisprogrammis (4,7%ni SKTst, võttes arvesse 1998. aasta pensionireformiga seotud kulude suurenemist seoses nende nõuetekohase arvestamisega pärast eelarveteatise esitamist 2007. aasta märtsis, millega lõpeb Eurostati kehtestatud üleminekuperiood). Erakorralise reservi mahtu peaks oluliselt suurendama ja selle kasutamist peaks võimaluse korral piirama tingimusega, et eelnevalt selgitatakse välja 2005. aasta eelarvepuudujäägi tegelik täpne määr;

- Ungari ametiasutused peaksid maksude vähendamiseks võetavate meetmete kavandamise ja elluviimise seadma vastavusse 2004. aasta detsembri ajakohastatud lähenemisprogrammis püstitatud eelarvepuudujäägi vähendamise eesmärkidega.

Lisaks kutsub nõukogu Ungari ametivõime üles:

- kasutama iga võimalust, et kiirendada eelarve tasakaalustamist;

- arendada haldus-, tervishoiu ja haridussüsteemi vastavalt tehtud kavadele tagades riigi rahanduse pikaajalise ja säästva arengu.

Käesolev soovitus on adresseeritud Ungari Vabariigile.

Brüssel, [8. märts 2005].

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] 2004. aasta septembri teatises oli 2003. aasta valitsemissektori eelarvepuudujäägi määra korrigeeritud 5,9%-lt SKTst 6,2%ni SKTst.

[2] Vaata http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11218.en04.pdf.

[3] Lisaks kutsus nõukogu Ungari ametiasutusi üles kasutama iga võimalust, et kiirendada eelarve tasakaalustamist, viia ellu plaanitud avaliku halduse, tervishoiu- ja haridussüsteemi reform, tagada eelarvepuudujäägi määra ettenähtud vähenemine ja parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, tagada planeeritud maksude alandamise adekvaatne rahastamine ja elluviimine tingimusel, et saavutatakse eesmärgiks seatud eelarvepuudujäägi määr.

[4] SEK(2005) 229.

[5] 2004. aasta eelarvepuudujäägi lõplik määr on seoses kassa- ja tekkepõhise eelarve erinevusega ikka veel selgusetu. Raamatupidamise seisukohast ei ole selge põllumajandustoetuste ja riigiametnikele makstud 13. palga kajastamine, mis võib tekkepõhise eelarve puhul veelgi suurendada 2004. aasta eelarvepuudujääki ja mõjutada ka 2005. aasta eelarvepuudujäägi kujunemist.

[6] EÜT L 209, 2.8.1997, lk. 6.

[7] Vaata: http://register.consilium.eu.int.