P6_TA(2006)0184
Mitmekeelsuse ja keeleõppe edendamine Euroopa Liidus
Euroopa Parlamendi resolutsioon meetmete kohta mitmekeelsuse ja keeleõppe edendamiseks
Euroopa Liidus: Euroopa keeleoskuse näitaja (2005/2213(INI))
Euroopa Parlament,
—võttes arvesse komisjoni teatist “Euroopa keeleoskuse näitaja ”(KOM(2005)0356);
—võttes arvesse komisjoni teatist “Uus mitmekeelsuse raamstrateegia ”(KOM(2005)0596);
—võttes arvesse komisjoni teatist “Keeleõppe ja keelelise mitmekesisuse edendamine: tegevuskava aastateks
2004 –2006 ”(KOM(2003)0449);
—võttes arvesse programmi “Haridus ja koolitus 2010: Lissaboni strateegia edu sõltub kiiretest reformi-
dest”(nõukogu dokument 6905/04 EDUC 43);
—võttes arvesse komisjoni teatist “Nõukogu ja komisjoni ühise arenguaruande kavand töökava “Haridus ja
koolitus 2010 ”rakendamise kohta ”(KOM(2005)0549),
—võttes arvesse 15. ja 16. märtsil 2002. aastal Barcelonas toimunud Euroopa Ülemkogu tippkohtumise
eesistujariigi järeldusi;
—võttes arvesse nõukogu kultuuri-, noorsoo- ja haridusministrite 24. mai 2005. aasta järeldusi uute hari-
dus- ja koolitusnäitajate kohta;
—võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
—võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A6-0074/2006),
A. arvestades, et Euroopa Liidu kultuuriline ja keeleline mitmekesisus on Euroopa identiteedi lahutamatu
osa;
B. arvestades, et mitmekeelsus võimaldab tõhusamat teabevahetust ja paremat vastastikust mõistmist;C. arvestades, et kodanike Euroopa ja teadmistepõhise ühiskonna saavutamiseks, mis on mõlemad
Lissaboni strateegia eesmärgid, on hädavajalik, et igal kodanikul oleksid praktilised oskused vähemaltkahes keeles lisaks oma emakeelele –üksnes ühe ühise suhtluskeele (lingua franca) õppimisest ei piisa;
D. arvestades, et oskus mõista võõrkeeli ja võõrkeeles suhelda ning keeleoskuse parandamine on olulised
inimressursside tõhusamaks rakendamiseks Euroopas ning et keeleoskus on peamine nõue kõigi
Euroopa Liidu kodanike jaoks, pidades silmas liikuvusest tulenevate õiguste ja vabaduste täieliku kasu-tamise edendamist Euroopa Liidus ning tõelise Euroopa tööturu loomist;
E. arvestades, et parem ja ulatuslikum keeleoskus on eesmärgid, mille kaudu mõõta Euroopa haridus- ja
koolitussüsteemide kvaliteeti ning kriteeriumid, mille abil saab hinnata edusamme eesmärgi suunalmuuta Euroopa Liit maailma kõige dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majanduseks, osana tugevamastpoliitilisest liidust, ühendatud mitmekesisuses;6.12.2006 ET C 296 E/271 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 27. aprill 2006
F. arvestades, et 2002. aasta märtsis Barcelonas toimunud Euroopa Ülemkogu tippkohtumisel nõuti, et
võetaks kasutusele keeleoskuse näitaja, mis aitaks täita praegust teabelünka Euroopa Liidu kodaniketegelike keele- ja suhtlemisoskuste kohta;
G. arvestades, et ehkki tegevuskava “Keeleõppe ja keelelise mitmekesisuse edendamine ”on positiivne samm
Barcelona eesmärgi saavutamisel (emakeel + kaks võõrkeelt), peab EL suurendama jõupingutusi antudvaldkonnas;
H. arvestades, et Euroopa Liidus on kasutusel mitmeid ning erinevaid keeleoskuse tunnistusi, mis muudab
vastavate tunnistuste omanike saavutatud tasemete võrdlemise keeruliseks, ning ei soodusta headetavade vahetamist, takistades seeläbi ka töötajate ja üliõpilaste vaba liikumist Euroopa Liidus;
I. arvestades vajadust koguda usaldusväärseid andmeid kodanike, eriti noorte keeleoskuse taseme kohta, et
töötada välja kvaliteetset keeleõpet võimaldavad poliitikad;
J. arvestades, et 2005. aasta septembris läbi viidud Eurobaromeetri uuringust ilmnes, et keskmiselt ainult
ligi 50 % Euroopa Liidu kodanikest peab end võimeliseks vestlema peale oma emakeele veel mõnesmuus keeles, kuid eri liikmesriikide vahel esineb siiski väga suuri erinevusi;
K. arvestades, et komisjoni teabe kohaselt jääb keskkoolis õpetatavate võõrkeelte keskmine arv kaugelt
maha Barcelona Euroopa Ülemkogul seatud eesmärgist, milleks oli põhioskuste parandamine, eelkõigekahe keele õpetamise kaudu alates väga varasest east;
1. tervitab komisjoni ettepanekut Euroopa keeleoskuse näitaja loomise kohta, mille liikmesriigid otsusta-
sid lisada programmi “Haridus ja koolitus 2010 ”raames kasutatavate kriteeriumide hulka;
2. rõhutab Euroopa näitajate olulisust hariduse ja koolituse valdkonnas Lissaboni strateegia raames seatud
ühiste eesmärkide saavutamise hindamisel, programmi “Haridus ja koolitus 2010 ”tähtsust riikliku poliitika
võrdlemisel ja sõnastamisel ning Euroopa strateegilise raamistiku kasutuselevõtmist üleminekuks teadmiste-põhisele majandusele, edendades ja vahetades häid tavasid;
3. märgib, et kõnealune näitaja on mõeldud selleks, et objektiivsete testide põhjal kehtestada täpselt,
usaldusväärselt ja regulaarselt üldised võõrkeeleoskuse standardid kõigis liikmesriikides;
4. on seisukohal, et keeletestides peaks arvestama ka kahe- ja mitmekeelsete lastega;
5. jagab komisjoni seisukohta, et esimese sammuna tuleks antud näitajat kasutada viie Euroopa Liidu
haridus- ja koolitussüsteemides kõige ulatuslikumalt õpetatava võõrkeele (inglise, prantsuse, saksa, hispaaniaja itaalia keel) oskuse hindamiseks; kutsub komisjoni ja nõukogu üles võtma tarvitusele vajalikud meetmedtestimise laiendamiseks suuremale hulgale Euroopa Liidu ametlikele keeltele, ilma et see kahjustaks muudekeelte (mida näitajaga ei hinnata) õpetamist ja arendamist;
6. usub, et objektiivsete kriteeriumide olemasolu keeleoskuse taseme kindlakstegemisel ja ühtse kont-
rollraamistiku kasutuselevõtt ei piira valikuvabadust ega erinevate riiklike haridussüsteemide korralduslikkemeetodeid, ning kiidab seega heaks komisjoni soovituse, mis puudutab Euroopa Nõukogu loodud Euroopaühise keeleõppe raamdokumendi kasutamist Euroopa keeleoskuse näitaja eesmärgil;C 296 E/272 ET 6.12.2006 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 27. aprill 2006
7. kutsub liikmesriike üles aktiivselt osalema näitaja rakendamises ja arendamises ning andma keeleõpe-
tamisele uut hoogu, sealhulgas edukate keelekümblusprogrammide abil;
8. nõuab, et liikmesriigid edendaksid mitmekeelsust, tõhustamaks praegusest enamate keelte õpetamise
poliitikat, eelistades Lissaboni strateegiaga sätestatud ühiseid eesmärke;
9. kutsub komisjoni üles aktiivselt teavitama keeleõppe eelistest varases eas, ning on seisukohal, et üld-
suse võõrkeeleoskuse eelistest teavitamise algatused, nagu näiteks Euroopa Nõukogu algatus “Euroopa keelte
päev”(26. septembril igal aastal) ja ELi algatus “Keeleõppeprojekti Euroopa tunnuskiri ”, peaksid põhjaliku-
malt kaasa aitama mitmekeelsuse edendamisele;
10. kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mis puudutab liikmesriikide ja keelepoliitikas pädevate piirkond-
like asutuste osalemist näitaja arendamisel ning liikmesriikide esindajatest koosneva organi loomist, misannaks komisjonile nõu poliitilistes ja tehnilistes küsimustes ja kõigis tehnilise toe vormides ning jälgiksedusamme näitaja praktilisel kasutamisel liikmesriikides ja piirkondades, mis on keelepoliitikas pädevad;
11. nendib, et komisjoni poolt välja pakutud näitaja ei too kaasa täiendavaid tegevuskulusid ELi eelarves
ning et prognoositud tegevuskulud kaetakse olemasolevatest Socratese ja Leonardo da Vinci programmidestja uue integreeritud elukestva õppe programmist;
12. kutsub komisjoni ja nõukogu vastavalt sellele üles eraldama uuele integreeritud elukestva õppe prog-
rammile vajalikud vahendid keeleõppe edendamiseks;
13. kutsub nõukogu ja komisjoni üles tagama, et järgmised finantsperspektiivid hõlmaksid näitaja üldi-
seks kasutamiseks vajalike meetmete piisavat rahastamist;
14. kutsub nõukogu üles nõustuma komisjoni poolt vastu võetud meetodite, parameetrite ja ajakavaga
Euroopa keeleoskuse näitaja kehtestamiseks ja rakendamiseks, eesmärgiga viia ettevalmistav faas võimalikultkiiresti lõpule ning kiirendada näitaja ellurakendamist, pidades silmas selle tähtsust poliitikat kujundavavahendina;
15. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmes-
riikide valitsustele ja parlamentidele.
P6_TA(2006)0185
Diabeet
Euroopa Parlamendi deklaratsioon diabeedi kohta
Euroopa Parlament,
—võttes arvesse kodukorra artiklit 116,
A. arvestades, et diabeet on tõsine krooniline ja süvenev seisund, mille all kannatab ELis enam kui
25 miljonit inimest ning eeldatavasti kasvab see arv 2025. aastaks 16 % võrra;
B. arvestades, et diabeedi tõsiste ja kulukate tüsistuste hulka kuuluvad muuhulgas südame- ja veresoon-
konna haigused ja rabandused, neerukahjustused, amputatsioonid ning pimedaksjäämine;6.12.2006 ET C 296 E/273 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 27. aprill 2006