EUROOPA KOMISJON Brüssel,30.5.2018 COM(2018) 383 final 2018/0207(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse õiguste ja väärtuste programm {SEC(2018) 274 final}

{SWD(2018) 290 final}

{SWD(2018) 291 final}



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST Käesolevas õigusakti ettepanekus on kohaldamisajaks määratud 1. jaanuar 2021. Ettepanek esitatakse 27 liikmesriigile, sest 29. märtsil 2017 sai Euroopa Ülemkogu Ühendkuningriigilt teate tema kavatsuse kohta astuda välja Euroopa Liidust ja Euratomist Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 50 kohaselt. ·Põhjused ja eesmärgid Liidu eesmärk on edendada rahu, oma väärtusi ja oma rahvaste hüvangut. Liit on õigusühendus ning selle väärtused on selle eksistentsi alus. Need väärtused on sätestatud ELi aluslepingutes, Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja puuetega inimeste õiguste konventsioonis. Eelkõige Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 on sätestatud: „Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine. Need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning meeste ja naiste võrdõiguslikkus“. Artiklis 3 on täpsustatud, et „liidu eesmärk on edendada rahu, oma väärtusi ja oma rahvaste hüvangut“ ja et „liit austab oma rikkalikku kultuurilist ja keelelist mitmekesisust ning tagab Euroopa kultuuripärandi kaitse ja arendamise“. Sarnaselt on komisjoni aruteludokumendis ELi rahaliste vahendite tuleviku kohta märgitud, et ELi eelarve toetab seda eesmärki, toimides sünergias riikide eelarvetega ning täiendades muid Euroopa ja liikmesriikide tasandil võetavaid meetmeid. Need väärtused hõlmavad eelkõige põhiõigusi, diskrimineerimiskeeldu ja võrdsust, rassismivastasust ja sallivust, inimväärikuse austamist, õigusriigi põhimõtet ja kohtusüsteemi sõltumatust, kultuurilist mitmekesisust, aktiivset kodanikuühiskonda, väljendusvabadust ja kodanike osalemist demokraatlikus elus. Ühtekuuluvustunne, mis põhineb ühisel kultuuripärandil, mälestustel ja ajaloolisel mälul, on vajalik eeltingimus demokraatlikus ühiskonnas osalemiseks ning stereotüüpidest ja eurooplaste vahelistest erimeelsustest vabanemiseks. Komisjon on määranud demokraatlike muutuste liidu üheks oma kümnest poliitilisest prioriteedist ning töötab seega selle nimel, et teavitada kodanikke paremini ELi tegevusest ja toimimisest ning et suurendada usaldust liidu suhtes. ELi rahandus võib luua lisaväärtust ning aidata toetada Euroopa ühiseid väärtusi. Et edendada Euroopa ühiseid väärtusi ja õigusi, on EL kombineerinud mitu vahendit, mis hõlmavad õigusakte, poliitikat ja rahastamist. Eelkõige järgmised rahastamisprogrammid on näidanud suurt keskendumist ühiskonnale ja on selgelt seotud Euroopa väärtustega: õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programm, programm „Kodanike Euroopa“ ja õigusprogramm. Need programmid on toonud kaasa tõelisi edusamme väärtuste edendamisel ja nende õiguste rakendamisel, mis on ELi õigusaktidega antud kogu liidu inimestele. Näiteks on inimesed teadlikumad oma õigustest, ühisest ajaloost ja kultuurist, rohkem naisi töötab, laste õigusi edendatakse ja kaitstakse, kohtusüsteemid on tõhusamad, sest õiguspraktikud teavad, kuidas ja millal liidu acquis'd kohaldada, ning kuna piiriülene koostöö edeneb, on demokraatlik kodanikuosalus liidu tasandil paranenud ning eri mälestusi, kultuure ja traditsioone mõistetakse paremini ja austatakse rohkem. Liidu õiguse alusel saavad inimesed arvestada teatavate õigustega ning sõltumatute ja tõhusate kohtusüsteemidega ja õigusriigi põhimõtte austamisega. Sihtotstarbeliste fondidega on EL näidanud oma kindlat pühendumist naiste- ja lastevastase vägivalla ning diskrimineerimise kõigi vormide vastu võitlemisele, puuetega inimeste õiguste edendamisele ja kaitsmisele ning aktiivse ja tugeva kodanikuühiskonna toetamisele ELis. Hoolimata praeguste programmidega saavutatud edust esineb asjaomastes poliitikavaldkondades endiselt lünki ning esile on kerkinud ka uued probleemid, millega tuleb tegeleda. Ühised probleemid, millega EL õiguse, õiguste ja väärtuste valdkonnas kokku puutub, on kahesugused: –liidu eesmärk on ühiskond, mis põhineb ühistel väärtustel ja õigustel, ajaloo- ja kultuuripärandil ning inimeste osalemisel, kuid selle saavutamist raskendavad teatavad uued liikumised, mis seavad kahtluse alla idee avatud, kaasavatest, sidusatest ja demokraatlikest ühiskondadest, kus kodanikuosalus ja õiguste kasutamine võimaldavad leida sallivalt koos elamise viisi; –väärtustele, õigustele, kodakondsusele ja õigusele suunatud praeguste ELi rahastamisprogrammide killustatus ja piiratud ressursid vähendavad ELi suutlikkust reageerida senistele ja uutele probleemidele. „Programmide eelarve, millest ei piisa nõudluse rahuldamiseks“ on üks peamistest probleemidest, mis võib avalikus konsultatsioonis osalejate arvates takistada praeguste programmide eesmärkide saavutamist. Üksikasjalikum analüüs näitab ka järgmist:

–inimesed ei saa oma õigusi ikka veel täielikult kasutada: ebavõrdsust ja diskrimineerimist soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse põhjal esineb endiselt. Paljud naised, lapsed ja muud riskirühma kuuluvad inimesed kogevad oma igapäevaelus endiselt vägivalda; –rohkem saab teha selleks, et kodanikud oleksid teadlikud ELi väärtustest ja ELi kodakondsuse hüvedest ning et edendada aktiivsemat poliitikas ja ühiskonnaelus osalemist ning liidu, selle ajaloo, kultuuripärandi ja mitmekesisuse paremat mõistmist; –ELi kodakondsusest tulenevaid õigusi – vaba liikumise, konsulaarkaitse ja valimisõigust – ei teata ega rakendata veel täielikult ning see takistab kodanike osalemist poliitikas ja ühiskonnaelus; –majanduskriisid, jätkuv ebavõrdsus ja püsivad probleemid, nagu ränne, on pannud mõned inimesed kahtlema põhiõigustes ning väärtused, millel Euroopa Liit rajaneb, on pandud proovile. Mõnel juhul seatakse kahtluse alla ka õigusriigi põhimõte, juurdepääs õigusemõistmisele, kodanikuühiskonna tegutsemisruum ja kohtusüsteemi sõltumatus; –õigusalane koostöö tsiviil- ja kriminaalasjades on puudulik ning juurdepääs õigusemõistmisele on liikmesriikides endiselt keeruline. Parandada tuleb vahendeid võrdlusteabe kogumiseks liikmesriikide kohtusüsteemide kvaliteedi, sõltumatuse ja tõhususe kohta. Vastastikust tunnustamist ja õigusalast koostööd takistab peamiselt usalduse puudumine muude liikmesriikide kohtusüsteemide suhtes. Kui nende probleemidega ei tegeleta, võivad tagajärjed olla rasked, sest usaldus demokraatia suhtes ning toetus väärtuste ja põhiõiguste kaitsmise suhtes väheneks. Need probleemid on ühised kõigile liikmesriikidele ning neil on piirülene mõõde. Kuigi riigi tasandi meetmed on olulised, ei suuda liikmesriigid neid probleeme üksi lahendada. ELi väärtuste ja õiguste edendamisel ja kaitsmisel on suur mõju liidu poliitika-, ühiskonna-, kultuuri-, õigus- ja majanduselule ning see aitab ELil inimeste igapäevaelu tuntavalt mõjutada. ELi tasandi meetmetega tuleb selles valdkonnas jätkata ja neid tuleb tugevdada, et tegeleda püsivate puuduste ja uute probleemidega ning tagada õiguste ja väärtuste edendamine, tõhus kaitse ja austamine; ühtlasi aitab see siseturgu välja kujundada ning ELis jõukust ja sidusust edendada. Samuti võimaldab see ELil täita keskset osa oma väärtuste kaitsmisel ja edendamisel ülemaailmsel tasandil ning panustada ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisse. Eeltoodut silmas pidades on uue rahastamisprogrammi „Õigused ja väärtused“ eesmärk kaitsta ja edendada ELi aluslepingutes ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õigusi ja väärtusi, sh kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamise kaudu, et hoida alal avatud, demokraatlikud ja kaasavad ühiskonnad. Koos õigusprogrammiga saab sellest uuest programmist ELi eelarve uue õiguse, õiguste ja väärtuste fondi osa, mis aitab kaasa avatud, demokraatlike, pluralistlike ja kaasavate ühiskondade alalhoidmisele. Ühtlasi aitab see suurendada inimeste mõjuvõimu, kaitstes ja edendades õigusi ja väärtusi ning arendades ELi õigusruumi. ·Kooskõla kehtivate õigusnormidega Õiguse, õiguste ja väärtuste fond aitab otseselt kaasa Euroopa Komisjoni mitme prioriteedi saavutamisele, eelkõige vastastikusel usaldusel ja põhiõigustel põhineva õigusruumi, süvendatud ja õiglasema siseturu, demokraatlike muutuste liidu, majanduskasvu ja töökohtade loomisele. Uus programm on kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste sambaga, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 17. novembril 2017 üheskoos välja kuulutasid. Sammas puudutab kodanikele uute ja tõhusamate väärtuste andmist, tuginedes 20 põhimõttele, mis hõlmavad muu hulgas soolist võrdõiguslikkust, võrdseid võimalusi, laste toetamist või puuetega inimeste kaasamist. Kodakondsus on hea poliitikavaldkond koostoime loomiseks hariduse, kultuuri ja ELi kodakondsuse valdkonna praeguste rahastamisprogrammide vahel. Programmi „Kodanike Euroopa“ ning õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi koostoimet saaks tugevdada tihedama temaatilise koostöö kaudu, näiteks rassismivastasuse, võrdsuse, kultuuripärandi, ajaloolise mälu ja kultuurilise mitmekesisuse valdkondades. Ajaloolise mäluga seotud tegevuste, sõpruslinnade liikumise või üleeuroopaliste võrgustike eesmärk on silmaringi avardamine ning Euroopasse kuulumise tunde ja Euroopa identiteedi loomine. ·Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Õiguse, õiguste ja väärtuste fond ja selle kaks asjaomast rahastamisprogrammi aitavad tugevdada ja hoida ELi väärtuseid ja õigusriigi põhimõtete järgimist ning säilitada avatud, demokraatlikku, kaasavat ja loovat ühiskonda, mida eurooplased ootavad. Juba kehtivate normide alusel peavad liikmesriigid tõendama, et nende ELi vahendite finantsjuhtimist käsitlevad eeskirjad ja menetlused on ranged ning rahastamine on kuritarvitamise ja pettuste eest piisavalt kaitstud. Üksnes siis, kui sõltumatud kohtud tagavad õigusriigi toimimise ja õiguskindluse kõigis liikmesriikides, suudame tagada ELi eelarvevahendite piisava kaitse. ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel on komisjon teinud määrusettepaneku eelarve kaitsmise kohta, juhul kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises. Uus määrus täiendab vahendeid, mille eesmärk on hoida ELi ühiseid väärtuseid, nagu käesolev programm. Õiguste ja väärtuse programmist hakatakse rahastama poliitikat, mis on seotud väärtuste ja õigustega ning mille keskmes on inimeste elud ja osalemine. Sellega seoses on programmil tihe koostoime mitme poliitikavaldkonnaga ja nende rahastamisprogrammidega. Esiletõstmist väärib allpool esitatud koostoime. –Koostoime tööhõive, sotsiaal- ja hariduspoliitikaga Tulevane Euroopa Sotsiaalfond Pluss on „inimestesse ja väärtustesse investeerimise“ raamistiku oluline osa. See toetab kodanikke, investeerides inimkapitali, (noorte) tööhõivesse, sotsiaalsesse innovatsiooni, põhiliste digitaaloskuste omandamisse, sisserändajate lõimimisse, enim puudust kannatavate isikute sotsiaalsesse kaasatusse ja inimeste tervise kaitse kõrge taseme toetamisse. Võimalikku koostoimet arendatakse või tugevdatakse, eelkõige et edendada soolist võrdõiguslikkust ja alaesindatud rühmade, näiteks romade võrdseid võimalusi ning et edendada sotsiaalset õiglust, ELi väärtusi ja põhiõiguste austamist.

Koostoimet programmiga „Erasmus+“ saab tugevdada, sest ka programmist „Erasmus+“ toetatakse ebasoodsas olukorras rühmade – näiteks puuetega noorte – juurdepääsu haridusele ning meetmeid, mille eesmärk on saavutada suurem sotsiaalne kaasatus, ning kuna sellega soovitakse edendada ühiseid väärtusi hariduse kaudu. Olemasolev koostoime programmiga „Loov Euroopa“ säilitatakse ja seda tugevdatakse, eelkõige seoses kultuuripärandi ja kultuurilise mitmekesisusega. –Koostoime välis-, arengukoostöö- ja laienemispoliitikaga Samamoodi nagu väärtusi ja õigusi edendatakse ELis, edendatakse neid ka üleilmselt, sealhulgas kestliku arengu eesmärkide täitmisega leiduvate seoste kaudu. Sellest lähtudes tuleb arendada koostoimet eelkõige ELi mitmepoolse tasandi välistegevusega, aga ka arengukoostööabiga ja laienemispoliitikaga, et tagada inimõiguste, õigusriigi põhimõtte, soolise võrdõiguslikkuse, diskrimineerimisvastase võitluse ja sallivuse edendamise kooskõla. –Koostoime ühtse turuga Tulevane ühtse turu programm toetab kodanikke ja tarbijaid siseturul, aidates kaasa nende õiguste suurendamisele ja mõjujõu tugevdamisele. Seega täiendab see meetmeid, mida rahastatakse õiguste ja väärtuste programmist, milles pööratakse suurt tähelepanu inimeste mõjujõu suurendamisele. Rahastades tegevust äriühinguõiguse, lepinguõiguse ja rahapesuvastase võitluse valdkonnas, täiendatakse tulevase ühtse turu programmiga õigusprogrammi ning panustatakse otseselt ELi õiguspoliitika rakendamisse ja ELi õigusruumi loomisesse. Sama kehtib ka tarbijapoliitika kohta. –Koostoime rände, piirihalduse ja julgeolekuga Õiguste ja väärtuse programmiga aidatakse lahendada eri probleeme, mis kahjustavad ELis sotsiaalset sidusust. Sellega toetatakse tegevust rassismi, ksenofoobia, vihakõnede ja vägivaldse äärmusluse vastu võitlemiseks ja nende vältimiseks, panustades seeläbi laiemalt ka radikaliseerumise ja terrorismi vastasesse võitlusesse. Kaitsetus olukorras (sealhulgas ränne) olevate laste õiguste edendamise ja kaitsmisega, naiste- ja lastevastase vägivalla ennetamisega ja diskrimineerimisvastaste meetmete toetamisega aitab see programm ühtlasi kaasa rände parema haldamisega seotud prioriteetide ja eesmärkide saavutamisele, kaasatuse edendamisele ja inimkaubanduse probleemi lahendamisele. –Koostoime keskkonnapoliitikaga Tervishoiualastele küsimustele keskendumine õiguste ja väärtuste programmis täiendab tervishoiualastele küsimustele keskendumist ELi keskkonnapoliitikas, sealhulgas LIFE-määruse kohaseid keskkonnatervise mõõtmega meetmeid. –Kliimamuutuste integreerimine Komisjoni ettepanekus 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku kohta seatakse ulatuslik eesmärk integreerida kliimamuutuse küsimus kõikidesse ELi programmidesse ning üldeesmärk, et 25 % ELi kulutustest oleks suunatud kliimaeesmärkide saavutamisele. Käesoleva programmi panust selle üldeesmärgi saavutamisse jälgitakse ELi kliimanäitajate süsteemi abil asjakohase detailsusega, sealhulgas täpsema metoodika kasutamisega, kui see on kättesaadav. Komisjon esitab jätkuval igal aastal teavet kulukohustuste assigneeringute kohta iga-aastase eelarveprojekti raames. Selleks et toetada programmi sellise potentsiaali kasutamist, mis aitab saavutada kliimaeesmärke, püüab komisjon leida asjakohaseid meetmeid kogu programmi ettevalmistamise, rakendamise, läbivaatamise ja hindamise kestel. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS ·Õiguslik alus Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 16 lõikel 2, artikli 19 lõikel 2, artikli 21 lõikel 2, artiklil 24, artikli 167 lõikel 5 ja artiklil 168. Neid artikleid tuleb ühiselt kohaldada, et toetada jätkuvalt poliitikasuundi, mida arendatakse ja rakendatakse praegustes programmides. Eesmärk ei ole laiendada tegevust uutesse poliitikavaldkondadesse. Rohkem kui ühe artikli ühine kohaldamine on vajalik, et saavutada kõikehõlmavalt programmi üldeesmärgid ning hakata rahastamisel kasutama lihtsustatud ja tõhusamat lähenemisviisi. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 16 lõike 2 kohaselt on liidul õigus võtta vastu meetmed, mis käsitlevad füüsiliste isikute kaitset seoses isikuandmete töötlemisega liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning liikmesriikides liidu õiguse reguleerimisalasse kuuluva tegevuse puhul, samuti selliste andmete vaba liikumise eeskirju. See aluslepingu säte on käesoleva ettepaneku õiguslik alus. Artikli 19 lõikega 2 nähakse ette edendamismeetmete võtmine, et toetada liikmesriikide tegevust võitluses diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel, sealhulgas meetmeid, mis edendavad naiste ja meeste võrdõiguslikkust ning toetavad lapse õigusi. See aluslepingu säte on käesoleva ettepaneku õiguslik alus. ELi toimimise lepingu artikli 21 lõikega 2 nähakse ette liidu meetmed, et hõlbustada kodanike vaba liikumise ja liikmesriikide territooriumil elamise õiguse kasutamist. Meetmed, mille eesmärk on teavitada kodanikke ja ametiasutusi õigustest diplomaatilisele ja konsulaarkaitsele ning nende hääleõigusest, saab samuti selle artikliga hõlmata, sest need aitavad kodanikel tegelikkuses kasutada oma õigust vabalt liikuda ja elada.

Demokraatlik kaasatus, kodanikuosalus ja kodanikuühiskonna edendamine on ELi kodakondsuse mõiste ning artikli 21 lõikes 1 määratletud ELis vabalt liikumise ja elamise õiguse olulised elemendid. Seetõttu on need ELis vabalt liikumise ja elamise õiguse kasutamise olulised tegurid ja soodustajad. ELi toimimise lepingu artiklis 24 käsitletakse kodanikualgatusi ELi lepingu artikli 11 tähenduses. Esimene neist artiklitest on käesoleva ettepaneku õiguslik alus osas, milles sellega on ette nähtud tehnilise ja korraldusliku toe rahastamine määruse [(EL) nr 211/2011] rakendamiseks, toetades seega kodanikke Euroopa kodanikualgatuste käivitamise ja toetamise õiguse kasutamisel. ELi toimimise lepingu artikliga 167 antakse liidule ülesanne aidata kaasa liikmesriikide kultuuri õitsengule, ühtlasi respekteerides nende rahvuslikku ja regionaalset mitmekesisust ning rõhutades ühist kultuuripärandit. Liidu meetmed peavad ergutama liikmesriikidevahelist koostööd ning täiendama nende tegevust muu hulgas järgmistel aladel: Euroopa rahvaste kultuuri ja ajaloo alaste teadmiste parandamine ja levitamine ning üleeuroopalise tähtsusega kultuuripärandi säilitamine ja kaitsmine. ELi toimimise lepingu artikli 167 lõige 5 on seega käesoleva ettepaneku õiguslik alus. ELi toimimise lepingu artikliga 168 nähakse ette inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse ning liidu meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat inimeste haiguste ennetamisel ning füüsilist ja vaimset tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisel. Vägivald, sealhulgas laste- ja naistevastane vägivald kujutab endast ohtu füüsilisele ja vaimsele tervisele. Lapsed on haavatavad kodanikud ja vajavad suuremat kaitset nimetatud ohtude eest, mis hõlmavad sageli piiriüleseid ohte. Naistevastane vägivald ohustab samuti tõsiselt ohvrite füüsilist ja vaimset tervist ning nad vajavad väga suurt kaitset. ELi toimimise lepingu artikkel 168 on seega ettepaneku õiguslik alus. ·Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Väärtuste edendamiseks ja kaitsmiseks on vaja riikidevahelisi koostöömehhanisme ja kontaktide loomise võimalusi. Liikmesriikidel pole üldjuhul võimalik seda üksi tegutsedes saavutada. Paljudes valdkondades, nagu võrdsus ja diskrimineerimiskeeld või kodakondsus, kaitsevad kodanikke liidu õigus ja õigusaktid, aga nad pole oma õigustest piisavalt teadlikud. Üksnes teadlikkuse suurendamisega, parimate tavade jagamisega ja koolituse tagamisega ELi tasandil on võimalik jõuda kõigi liikmesriikide inimesteni, teavitada haldusstruktuure/-asutusi ja anda edasi ühtset sõnumit. Samal ajal saavutatakse ELi tasandil tegutsemisega mastaabisääst, tagatakse meetmete kvaliteet ning see, et kogu ELi liikmesriigid tõlgendavad ja kohaldavad õigusakte ühtselt. Sellise tegevuse rahastamine, millega soodustatakse ELi kodanike osalemist, on riiklikul ja piirkondlikul tasandil väga piiratud ning ajaloolise mäluga seotud tegevuse rahastamiseks on saadaval veel vähem vahendeid. Isegi kui rahastatakse toetusesaajate sarnaseid tegevusi, ei peeta alternatiivsete rahastamisallikate puhul ELi tasandi kodakondsuse ja ajaloolise mälu edendamist esmatähtsaks. Sidusrühmade piiratud või olematu suutlikkus viia sarnaseid projekte ellu ilma ELi vahendite toeta näitab, kui palju toetusesaajad neist sõltuvad. ·Proportsionaalsus Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, kuna see ei lähe nimetatud eesmärgi saavutamiseks ELi tasandil vajalikust kaugemale. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED ·Praegu kehtivate õigusaktide tagasivaateline hindamine või toimivuse kontroll Õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi vahehindamine näitab, et probleemid ja mõjutegurid, millel programmi üldeesmärk ja erieesmärgid põhinevad, on jätkuvalt asjakohased. Üldine toetusvajadus, mis õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi alguses kindlaks tehti, pole veel täielikult kaetud ning see on endiselt asjakohane. Üldiselt tegeletakse õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmis asjakohaste rühmadega nõuetekohaselt, aga rakendamisel tuleks nende vajadusi süsteemsemalt analüüsida. Kavandamises, rakendamises ja järelevalves tuvastatud ka õiglusega seotud probleeme (vahendite jaotamine abisaajate rühmade vahel, võrdõiguslikkust edendavate asutuste kaasamine, soolise aspekti arvestamine, lapse õiguste ja puuetega inimeste õigustega arvestamine). ELi programme ja projekte puudutav kooskõlastamine ja teabevahetus aitaks oluliselt kaasa programmide ühtsuse parandamisele. Õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi rakendamisega tehtud edusammud on olnud rahuldavad, arvestades rahalise rakendamise ulatust ja programmi tegevustes osalejate hulka. Programmi tulemuste analüüs näitab, et nende rühmade seas, kes programmist rahastatud tegevustes osalesid, on teadmised liidu õiguse ja poliitika kohta paranenud. Toetusesaajad andsid valdavalt positiivse hinnangu tegevustele, milles nad osalesid, kuigi jätkusuutlikkust on võimalik veel parandada. Teavitustegevus õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi tutvustamiseks on olnud suures osas edukas. Jõupingutustega tuleb aga jätkata, et tagada kõigi liikmesriikide kõigi võimalike taotlejateni jõudmine. Võrreldes varasemate programmidega on üks olulisemaid saavutusi uue programmi puhul olnud toetusesaajate väiksem ajaline ja rahaline kulu: küsitletud toetusesaajad väidavad, et nii ettepanekute ettevalmistamine kui ka tegevuste rakendamine on muutunud vähem koormavaks. Rakendusmeetmete liigid (tegevustoetused, meetmetoetused, otsetoetused ja riigihankelepingud) on kooskõlas programmi eesmärkidega ja toetuskõlblike sidusrühmade vajadustega. Õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse rahastamismäärus pakkus suurt paindlikkust seoses piiratud konkursikutsete kasutamisega, eriti mis puudutas ulatuslikke teadlikkuse suurendamise kampaaniaid andmekaitse ja vägivalla ennetamise valdkondades. Programmist toetusesaajad väljendasid muret seoses taotlusprotsessi tõhususega, rakendamisega ning aruandekohustuste ja -mehhanismidega. Lihtsustamist on endiselt võimalik parandada. Programmi „Kodanike Euroopa“ puhul on viimase 10 aasta hindamised ja uuringud näidanud, et programmil on olnud oluline roll ainsa ELi programmina, mis on suunatud otseselt kodanikele ja kaasanud neid alt üles lähenemisviisiga. Programmi „Kodanike Euroopa” (2014–2020) vahehindamine näitas, et selle eesmärgid, st eesmärgid parandada kodanike arusaamist liidust, selle ajaloost ja mitmekesisusest ning edendada Euroopa kodakondsust ja parandada demokraatliku kodanikuosaluse tingimusi liidu tasandil, olid ja on ikka veel lahendamist vajavate probleemide seisukohast asjakohased. Varasemate kogemuste ja Euroopa tulevikuks tehtud plaanide seose tõttu pole need kaks tegevussuunda üksnes teineteist täiendavad, vaid ka vastastikku toetavad. Suur otseste ja kaudsete osalejate hulk, kelleni programmiga „Kodanike Euroopa“ on jõutud, näitab, et programm on olnud tulemuslik suhteliselt väikeste kuludega. Samas näitab toetusetaotlejate suur nõudlus, et ruumi on lisarahastamise jaoks ning seda soovisid ka sidusrühmad, kellega hindamise käigus konsulteeriti. Oma 2017. aasta märtsi aruandes programmi „Kodanike Euroopa“ (2014–2020) rakendamise kohta väljendas Euroopa Parlament programmi suhtes tugevat toetust ja nõudis eelarve olulist suurendamist. „Kodanike Euroopa“ on näidanud oma ELi tasandi lisaväärtust tänu oma mõjule osalejatele, aga ka tänu oma rollile muude ELi rahastamisprogrammide ning hariduse, kultuuri ja ELi kodakondsuse valdkonna poliitikaalgatuste täiendajana. Aspektid, mis on parandamist vajavatena esile toodud, hõlmavad eelkõige programmi nähtavuse suurendamist, seirenäitajate läbivaatamist ning koostoime tugevdamist teiste asjakohaste ELi rahastamisprogrammide ja algatustega. ·Konsulteerimine sidusrühmadega Konsultatsioonistrateegia, mis toetas programmi ettevalmistustöid, hõlmas: i) avalikku konsultatsiooni väärtuste ja liikuvuse kohta ning 2020. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku ettepaneku kohta; ii) avalikke konsultatsioone praeguste rahastamisprogrammide vahehindamise raames; ning iii) mitut ad hoc konsultatsiooni, mille komisjon korraldas sidusrühmadega peetud ümarlauaarutelude, konverentside ja seminaride vormis. Avalik konsultatsioon ELi rahaliste vahendite kohta väärtuste ja liikuvuse valdkonnas Konsultatsioonid on toimunud mitme poliitikavaldkonna olemasolevate ELi rahastamisprogrammide hindamise raames ning eelkõige on nende käigus käsitletud praegust tulemuslikkust ja tulevasi väljakutseid. ELi rahalisi vahendeid väärtuste ja liikuvuse valdkonnas käsitleva avaliku konsultatsiooni eesmärk oli koguda kõigi huvitatud isikute seisukohti selle kohta, kuidas ELi eelarve kõiki vahendeid parimal viisil ära kasutada. See konsultatsioon oli ELi 23 ametlikus keeles kättesaadav 10. jaanuarist 2018 kuni 9. märtsini 2018.

Veebipõhisele avalikule konsultatsioonile ELi rahaliste vahendite kohta väärtuste ja liikuvuse valdkonnas sai komisjon kokku 1 839 vastust kogu Euroopast. 52 % neist saadi vastajatelt, kellel on kogemusi programmiga „Erasmus+“ ja 43 % vastajatelt, kellel on kogemusi programmiga „Loov Euroopa“. Igast liikmesriigist saadi vähemalt üks vastus. Kokku laekus kõige rohkem vastuseid isikutelt, kes olid märkinud oma elukohariigiks Saksamaa (24,4 %), millele järgnesid Prantsusmaa (8,7 %), Belgia (7,7 %) ja Hispaania (5,4 %). Veebipõhise küsimustiku 1 839 vastusest 65,2 % (1 199) olid organisatsioonidelt ja 34,8 % (640) üksikisikutelt. Oma arvamust jagasid paljud eri sidusrühmad: neist 1 199st organisatsioonidelt saadud vastusest 355 (19,3 %) olid valitsusvälistelt organisatsioonidelt, platvormidelt või võrgustikelt, 270 (14,7 %) eraettevõtetelt (peamiselt mikro- ja väikeettevõtjatelt) ja 127 (6,9 %) teadlastelt ja akadeemikutelt. Alljärgnevas analüüsi kokkuvõttes keskendutakse vastanutele, kellel on kogemusi järgmiste ELi programmidega: 1. programm „Kodanike Euroopa“ ja/või 2. õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programm ja/või 3. programm „Loov Euroopa“ ja/või 4. õigusprogramm. Allpool on esitatud mõned tulemused. –Vastanute sõnul on „Euroopa identiteedi ja ühiste väärtuste edendamine“ ning „õiguste ja võrdsuse edendamine“ olulised ühised poliitilised väljakutsed (mis olid nelja enim mainitu hulgas), millega tuleb kõigis nelja programmi raames tegeleda. „Kodanikuaktiivsuse, demokraatliku ühiskonnas osalemise ja õigusriigi põhimõtte toetamine“ ning „sotsiaalse kaasatuse ja õigluse edendamine“ tunduvad samuti olevat olulised teemad, millega tuleb asjaomastes programmides tegeleda, kuigi programmis „Loov Euroopa“ vähem, sest selle puhul on majandusprobleemid ja kultuuriline mitmekesisus olulisemad. –„Innovatsiooni toetamist“, „Euroopa kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuripärandi väärtustamist“ ning „Euroopa identiteedi ja ühiste väärtuste edendamist“ peetakse poliitikameetmeteks, mis pakuvad täielikku või üsna head lahendust probleemidele, millega puutuvad kokku pooled või enam kui pooled vastanutest, kellel on kogemusi nelja asjaomase programmiga. Ühtlasi leiab 52 % vastanutest, kellel on kogemusi programmiga „Loov Euroopa“, et „Euroopa kultuuri- ja loomesektori konkurentsivõime toetamise“ poliitika pakub probleemidele täielikku või üsna head lahendust. –Umbes 80 % vastanutest, kellel on kogemusi nelja eelnimetatud ELi programmiga, nõustuvad, et nende programmidega luuakse suurel või üsna suurel määral lisaväärtust sellele, mida liikmesriigid võiksid saavutada riiklikul, piirkondlikul ja/või kohalikul tasandil. –Vastanute nimetatud peamised probleemid, mis võivad takistada praeguste programmide/fondide eesmärkide saavutamist, on olenemata programmist väga sarnased: „programmide eelarve, millest ei piisa nõudluse rahuldamiseks“; „väikesed sidusrühmad ei saa piisavalt tuge“; „esmataotlejad ei saa piisavalt tuge“ on kolme peamise nimetatud probleemi hulgas. –Vastanud, kellel on kogemusi ühe või enamaga neljast ELi programmist, nõustuvad, et „lihtsustatud taotlusvormide kasutamine“, „struktureeritud võrgustiku ja partnerluse soodustamine“, „mitut tegevusvaldkonda hõlmavate meetmete rahastamise soodustamine“ ning „eri programmide/fondide parem koordineerimine“ on peamised meetmed, mida tuleb võtta lihtsustamiseks ja toetusesaajate halduskoormuse vähendamiseks. Mõjuhinnang Mõjuhinnang koostati, et analüüsida võimalikku Euroopa kultuuri, õiguste ja väärtuste programmi – milles on ühendatud õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programm aastateks 2014–2020, programm „Kodanike Euroopa“ ja programm „Loov Euroopa“ – ning õigusprogrammi. Komisjon otsustas, et vaja on säilitada eraldiseisev programm „Loov Euroopa“ ning luua õiguse, õiguste ja väärtuste fond, mis põhineb kahel rahastamisprogrammil: õigusprogrammil ning õiguste ja väärtuste programmil. Mõjuhinnang jääb kõigi nende algatuste aluseks. 20. aprillil 2018 esitas õiguskontrollikomitee lisatud mõjuhinnangu kohta positiivse arvamuse. Komitee esitas aruande parandamise soovituse, mille põhiaspektide hulka kuulusid hindamistulemuste ja järelduste täielik kasutamine, tulevaste prioriteetide seadmise parandamine ning tulemuste saavutamise mehhanismide muutuste eeldatava mõju selgitamine. Mõjuhinnangu viimases versioonis on neid aspekte täiustatud. Mõjuhinnangus ühendati programmist „Loov Euroopa“, õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmist, programmist „Kodanike Euroopa“ ja õigusprogrammist saadud kogemused ning tehti ettepanek uue struktuuri kohta. Samuti uuriti tulemuste saavutamise mehhanisme, mis edendavad ELi väärtusi ja kultuuri, saavutades samal ajal tõhususe, paindlikkuse, koostoime ja lihtsustamise eesmärgid, mis on kehtestatud järgmiseks mitmeaastaseks finantsraamistikuks. Vahehindamise tulemusi on nõuetekohaselt arvesse võetud. Kõik programmid, mida hinnati, on näidanud selget lisaväärtust. Uus struktuur võimaldab paremini ära kasutada praeguste programmide võimalusi ELi väärtuste edendamiseks ja Euroopa lisaväärtuse suurendamiseks. Analüüsiti kolme peamist stsenaariumi: –praeguse olukorra säilitamine ehk ELi eelarve väärtuste raamistikus säilitatakse neli rahastamisprogrammi: võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programm, õigusprogramm, programm „Loov Euroopa“ ning programm „Kodanike Euroopa“;

–alternatiivina praegusele olukorrale ja lähtestsenaariumile tehti teise stsenaariumiga ettepanek suurendada praeguste programmide koostoimet ning koondada need ühe poliitilise ELi väärtuste „katuse“ alla, mis põhineb kahel rahastamisprogrammil: Euroopa kultuuri, õiguste ja väärtuste programm ning õigusprogramm; –kolmas stsenaarium hõlmas ühe rahastamisprogrammi loomist, mis hõlmab kõiki nelja eespool nimetatud rahastamisprogrammi. Lähtestsenaarium: praegune nelja programmiga olukord ja proportsionaalne 15 % eelarvekärbe Kui analüüsida lähtestsenaarium, millega kaasneb tõenäoliselt vahendite 15 % kärbe, siis selgub, et sellel oleks poliitika rakendamisele negatiivsed tagajärjed. Eelkõige tähendaks see järgmist. Õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi vahendite 15 % vähenemise korral tuleks hakata seadma iga-aastaselt prioriteete; see tähendab, et ühel aastal oleks vahendid koondatud ühtedele ja järgnevatel aastatel teistele poliitikavaldkondadele, isegi kui see on vastuolus valdkonna suurenevate vajadustega. See kärbe tooks kaasa ka uuringute, andmekogumise, teadlikkuse suurendamise kampaaniate jne vähenemise; need kõik on aga vajalikud, et poliitika ja õigusaktid oleks usaldusväärsed ja põhineksid tõenditel. Programmi „Kodanike Euroopa“ puhul vähendaks 15 % eelarvekärbe põhieelarvet 157 miljoni euroni. See summa aga pole piisav, arvestades komisjoni võetud kohustust asetada kodanikud Euroopa protsessi keskmesse. Kavandatud mõju saavutamiseks vajalikku osalejate kriitilist massi ja tegevuse geograafilist ulatust enam ei saavutataks. Stabiilsed eelarvevahendid (mis põhinevad 2017. aasta eelarvel) tagaks järjepidevuse, aga nende mõju oleks siiski piiratud. Programmi „Loov Euroopa“ MEDIA alaprogrammi vahendite 15 % kärbe tähendaks paratamatult lihtsustamist ja keskendumist piiratud arvule meetmetele. Rahastamisvahendite vähenemisel oleks ebaproportsionaalne mõju väiksema tootmisvõimsusega riikidele ja/või geograafiliselt või keeleliselt piiratud riikidele. Samuti vähendaks see audiovisuaalsektori spetsialistide koolitusvõimalusi ja ELi ühistööde (mis on paremini üle piiride liikuvad tööd) arvu. Kinoettevõtjate võrgustiku ulatuse vähenemine mõjutaks negatiivselt eelkõige Kesk- ja Ida-Euroopa riikide ELi kodanike juurdepääsu muude Euroopa riikide teostele. Programmi „Loov Euroopa“ alaprogrammi „Kultuur“ puhul ei võimaldaks 15 % kärbe saavutada kriitilist massi, et täita kultuuri- ja loomesektori vajadusi. See tähendaks eelkõige Euroopa lisaväärtuse vähenemist ja seega väiksemat mõju kultuurilisele mitmekesisusele, vähem piiriülese koostöö, turu- ja karjäärivõimalusi kultuuri- ja loomesektori töötajatele. Ühiskondlik mõju väheneks ning programmi rahvusvahelisel avamisel võib-olla vaja piirduda 2014. aasta eelse tasemega ning loobuda ELi peamistest partneritest naaberriikide kaasamisest. Ohtu võidakse seada kultuuri- ja loomesektori finantstagatis ning see oleks neile sektoritele kahjulik, eriti idapoolsetes riikides, kus finantsturud on vähem arenenud ja kus on seetõttu rahastamisvõimalusi vähem. Mõjuhinnangus kõrvale jäetud alternatiiv: üks programm Õigusliku alusega seotud põhjustel on kolmandas stsenaariumis pakutud ühe vahendi/programmi alternatiiv kõrvale jäetud. Suurem osa tegevusest ja poliitikast põhineb artiklitel, millega on ette nähtud seadusandlik tavamenetlus, välja arvatud praeguse programmi „Kodanike Euroopa“ puhul. Praegu on programmi „Kodanike Euroopa“ keskmes kodanikuosalus ning seega tugineb see ELi toimimise lepingu artiklile 352 (ühehäälne otsus). Analüüsi kohaselt võiks tegevuste eesmärke nende rõhuasetuse teatava muutmisega kohandada nii, et need sobivad laiema programmi uue lähenemisviisiga; sel juhul kuuluksid need ELi toimimise lepingu artikli 167 lõigete 1 ja 2 kohaldamisealasse, millega nähakse ette seadusandlik tavamenetlus. Arvestades aga Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval ala suhtes ning Taani seisukohta, mis on esitatud aluslepingutele lisatud protokollides nr 21 ja 22, peab õigusprogramm, mille puhul kohaldatakse samuti seadusandlikku tavamenetlust, jääma eraldi vahendiks. Mõjuhinnangus esitatud alternatiiv: kahe rahastamisprogrammiga ELi väärtuste raamistik Analüüs näitab, et praeguse nelja rahastamisprogrammiga võrreldes on olukorda võimalik parandada. Alternatiivina praegusele olukorrale ja lähtestsenaariumile tehakse seega ettepanek suurendada koostoimet praeguste programmide ja õiguste eelarveridade vahel ning koondada need ühe poliitilise ELi väärtuste „katuse“ alla, mis põhineb kahel rahastamisprogrammil: Euroopa kultuuri, õiguste ja väärtuste programm ning õigusprogramm, nagu näidatud allpool. Tulevase rahastamise uue struktuuri kui lähtestsenaariumi alternatiivi eesmärk on: –suurendada poliitikavaldkondade koostoimet, leides meetmete võtmiseks ühise aluse ja austades samas valdkondade eripärasid; –vähendada kattuvust ja killustatust; –tagada vahendite eraldamise paindlikkus, kindlustades samas igale poliitikavaldkonnale eraldatavate vahendite teatava prognoositavuse; –soodustada valdkonnaüleseid ja uuenduslikke meetmeid; –tagada väärtuste edendamiseks vajalik vahendite kriitiline mass, võttes ühtlasi arvesse iga poliitikavaldkonna vajadusi. Valitud alternatiiv

Komisjon otsustas, et vaja on säilitada eraldiseisev programm „Loov Euroopa“ ning luua õiguse, õiguste ja väärtuste fond, mis põhineb kahel rahastamisprogrammil: õigusprogrammil ning õiguste ja väärtuste programmil. Mõjuhinnang toetab neid algatusi. Seda otsust kajastab 2020. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekute pakett, mille komisjon esitas 2. mail 2018. ·Lihtsustamine Kavandatav õiguste ja väärtuste programm on kahe rahastamisprogrammi, nimelt õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi ning programmi „Kodanike Euroopa“ ühendamise tulemus. Need programmid on väikesed vahendid, millega pole võimalik saavutada kriitilist massi ja mille tõhusust piiravad nende suhteliselt väikesed eelarved. Nende ühendamine toob seega kaasa lihtsustamise, koostoime ja vastastikuse tugevdamise ning aitab neid tõhustada. Kui kodakondsusega seotud tegevused koondatakse samade eesmärkide alla, muudetakse menetlused lihtsamaks toetusesaajate jaoks, kes saavad oma ettepanekute jaoks ühtse kontaktpunkti. Praegust programmi „Kodanike Euroopa“ on juba oluliselt lihtsustatud meetmetega nagu ühekordsed maksed ja kindlad summad, e-taotluse vormid ja toetuse andmise otsused. Sarnaselt püütakse rakendamist lihtsustada õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi raames rahastatavate poliitikavaldkondades, kasutades selliseid meetmeid nagu ühekordsed maksed, kindlasummalised maksed ja ühikuhinnad. Praeguste programmide rahastamiseeskirjade keerukus ja mitmekesisus kujutavad endast taotlejatele takistust. Terviklikku toetuste haldamise süsteemi hõlmava ühe akna süsteemi (st osalejaportaali) kasutamisel, et väliskasutajad saaksid osaleda toetuste olelusringis, võib olla oluline osa programmile juurdepääsemise lihtsustamisel. Õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi hallatakse komisjoni üldsüsteemi kaudu, mis töötati algul välja programmi „Horisont 2020“ jaoks, ning programm „Kodanike Euroopa“ võidakse hiljem sellesse süsteemi üle viia. Kui see üleviimine on lõpule viidud, saavad õiguste ja väärtuste programm ja selle toetusesaajad lihtsustusest kasu. ·Põhiõigused Õiguste ja väärtuste programmi eesmärgid on tihedalt seotud põhiõiguste edendamisega ning need on kooskõlas ELi põhiõiguste hartaga. Eelkõige saab sellest programmist koos õigusprogrammiga ELi eelarve õiguse, õiguste ja väärtuste fondi osa, mille eesmärk on avatud, demokraatlike ja kaasavate ühiskondade säilitamine ning inimeste võimestamine, kaitstes ja edendades selleks õigusi ja väärtusi ning arendades edasi ELi õigusruumi. 4.MÕJU EELARVELE Õiguste ja väärtuste programmi rakendamiseks ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027 eraldatakse [641 705 000] eurot (jooksevhindades). 5.MUU TEAVE ·Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Välja töötatakse rakenduskava, milles täpsustatakse programmi elluviimise kord. Koostatakse järelevalve- ja hindamiskava, et täpsustada, kuidas ja millise andmestrateegia põhjal meetmeid praktikas võetakse. Programmi järelevalve toimub pidevalt (nt et reageerida õigel ajal ootamatutele sündmustele ja erakorralistele vajadustele) ja regulaarselt (et anda aru oluliste sammude kohta, nagu konkursikutsed, projektide läbivaatamine, kooskõlastamis- või teabeleviüritused) ning kui see on asjakohane, kajastuvad järelevalve tulemused programmi põhinäitajates. Järelevalvearuandeid võetakse arvesse järgmises: –vahehindamine (mis tehakse hiljemalt neli aastat pärast programmi rakendamise algust) koos eelnenud programmide lõpphindamisega ning –lõpphindamine (mis tehakse hiljemalt neli aastat pärast programmitöö perioodi lõppu). Need hindamised viiakse ellu vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktidele 22 ja 23, mille kohaselt on kolm institutsiooni kinnitanud, et olemasolevate õigusaktide ja poliitika hindamine peaks moodustama aluse võimalike edasiste meetmete mõju hindamiseks. Nende hindamiste käigus hinnatakse programmi mõju programmi näitajate/eesmärkide põhjal ning analüüsitakse üksikasjalikult, mil määral on programm asjakohane, tõhus, tulemuslik, pakub piisavalt Euroopa lisaväärtust ja on kooskõlas ELi muu poliitikaga. Hindamised hõlmavad saadud kogemusi, millele saaks tugineda tuvastatud puudujääkide/probleemide kõrvaldamisel, ning soovitusi, kuidas kasutada iga võimalust meetmete või nende tulemuste veel paremaks muutmiseks ja meetmete kasutamise/mõju maksimeerimiseks. Komisjon annab Euroopa Parlamendile, nõukogule ja muudele asjakohastele ELi institutsioonidele korrapäraselt aru järelevalve- ja hindamisaruannetega ning programmi põhinäitajate avaliku tulemustabeliga. Märkimisväärset osa programmist rakendab Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet programmi eest vastutavate komisjoni talituste järelevalve all. ·Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

Kavandatava õiguste ja väärtuste programmi üldeesmärk on „kaitsta ja edendada ELi aluslepingutes ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õiguseid ja väärtuseid, sh kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamise kaudu, et hoida alal avatud, demokraatlikud ja kaasavad ühiskonnad“. Üldeesmärk saavutatakse kolme konkreetse eesmärgi kaudu: edendada võrdsust ja õigusi, edendada kodanike kaasamist ja nende osalemist liidu demokraatias ning võidelda vägivalla kõigi vormide vastu. Programm tekitab ja tõhustab selle erinevate erieesmärkide koostoimet, et toetada tõhusamalt poliitikavaldkondi, mida eesmärgid hõlmavad, ning suurendada nende võimalusi inimesteni jõuda. Et programm oleks tulemuslik, tuleb selles arvesse võtta eri poliitikavaldkondade iseärasusi, nende erinevaid sihtrühmi ja konkreetseid vajadusi, kasutades spetsiaalselt kohandatud lähenemisviise. 2018/0207 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse õiguste ja väärtuste programm EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 16 lõiget 2, artikli 19 lõiget 2, artiklit 21 lõiget 2, artiklit 24, artiklit 167 ja artiklit 168, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 on sätestatud: „Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine. Need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus.“ Artiklis 3 on täpsustatud, et „liidu eesmärk on edendada rahu, oma väärtusi ja oma rahvaste hüvangut“ ja et „liit austab oma rikkalikku kultuurilist ja keelelist mitmekesisust ning tagab Euroopa kultuuripärandi kaitse ja arendamise“. Neid väärtuseid on veelkord kinnitatud ja täpsustatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õigustes, vabadustes ja põhimõtetes. (2)Tuleb jätkata nende õiguste ja väärtuste edendamist ja tugevdamist, jagamist kodanike ja rahvaste vahel ning seadmist Euroopa projektis kesksele kohale. Seepärast luuakse ELi eelarves uus õiguse, õiguste ja väärtuste fond, mis koosneb õiguste ja väärtuste programmist ja õigusprogrammist. Ajal, mil Euroopa ühiskonnad seisavad silmitsi ekstremismi, radikalismi ja lõhenemisega, on varasemast veelgi tähtsam edendada, tugevdada ja kaitsta õigust, õigusi ja ELi väärtusi: inimõigusi, inimväärikuse austamist, vabadust, demokraatiat, võrdsust, õigusriigi põhimõtet. Sellel on Euroopa poliitilise, ühiskondliku, kultuurilise ja majanduselu jaoks sügav ja vahetu mõju. Uue fondi osana jätkab õigusprogramm liidu õigusruumi edasiarendamise ja piiriülese koostöö toetamist. Õiguste ja väärtuste programm koondab enda alla Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1381/2013 aastateks 2014–2020 loodud õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi ning nõukogu määrusega (EL) nr 390/2014 loodud programmi „Kodanike Euroopa“ (edaspidi „eelkäija programmid“). (3)Õiguse, õiguste ja väärtuste fond ja selle kaks asjaomast rahastamisprogrammi keskenduvad peamiselt inimestele ja üksustele, kes aitavad hoida meie ühiseid väärtuseid, õiguseid ja rikkalikku mitmekesisust elavana ja dünaamilisena. Meie lõppeesmärk on toetada ja hoida õigustel põhinevat, võrdõiguslikku, kaasavat ja demokraatlikku ühiskonda. See tähendab aktiivset kodanikuühiskonda ja inimeste kodaniku-, sotsiaalse ja demokraatliku osaluse soodustamist ning seda, et edendatakse Euroopa ühiskonna rikkalikku mitmekesisust, mis põhineb meie ühisel ajalool ja mälul. Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 on täpsustatud, et institutsioonid annavad kodanikele ja esindusühendustele sobival viisil võimaluse teha teatavaks ja vahetada avalikult oma seisukohti liidu tegevuse kõigis valdkondades. (4)Õiguste ja väärtuste programm (edaspidi „programm“) peaks aitama luua sünergiat, et tegeleda probleemidega, mis on väärtuste edendamisele ja kaitsmisele ühised, ja saavutada kriitiline mass, et saavutada selles valdkonnas konkreetseid tulemusi. See tuleks saavutada eelkäija programmide positiivsele kogemusele tuginedes. Nii on võimalik ära kasutada kõik sünergiast tulenevad võimalused, et tõhusamalt toetada hõlmatud poliitikavaldkondi ja suurendada nende väljavaateid jõuda inimesteni. Et programm oleks tulemuslik, tuleks selles arvestada eri valdkonna poliitika eripärasid, nende erinevaid sihtrühmi ja konkreetseid vajadusi, kasutades selleks spetsiaalselt kohandatud lähenemisviise. (5)Selleks et tuua Euroopa Liit oma kodanikele lähemale, on vaja eri meetmeid ja koordineeritud tegevust. Tuues kodanikud kokku sõpruslinnade projektide või linnade võrgustike raames, toetame kodanikuühiskonna organisatsioone programmiga hõlmatud valdkondades, aitame suurendada kodanike kaasatust ühiskonnas ja seeläbi nende osalemist liidu demokraatlikus elus. Samal ajal soosib vastastikust mõistmist, mitmekesisust, dialoogi ja teiste vastu austust edendavate meetmete toetamine kuuluvustunde tekkimist ja Euroopa identiteeti, mis põhineb ühisel arusaamisel Euroopa väärtustest, kultuurist, ajaloost ja pärandist. Liitu kuulumise tunde ja liidu väärtuste edendamine on eriti oluline ELi äärepoolseimates piirkondade elanike jaoks, sest nad on Mandri-Euroopast eraldatud ja kaugel. (6)Ajaloolist mälu ja Euroopa ajaloolise mälu kriitilist analüüsi on vaja selleks, et kodanikud oleksid teadlikud ühisest ajaloost kui ühise tuleviku, moraalse suuna ja ühiste väärtuste alusest. Seetõttu tuleks arvestada ka ajalooliste, kultuuriliste ja kultuuridevaheliste aspektide asjakohasust, samuti olemasolevaid seoseid ajaloolise mälu ja Euroopa identiteedi loomise ja kokkukuulumistunde vahel. (7)Kodanikud peaksid ka olema teadlikumad oma õigustest, mis tulenevad liidu kodakondsusest, tundma end teises liikmesriigis elades, reisides, õppides, töötades või vabatahtlikuna tegutsedes vabalt ning neil peaks olema võimalus kasutada kõiki oma kodakondsusest tulenevaid õiguseid, nad peaksid olema kindlad võrdsetes võimalustes ning selles, et nende õigused on tagatud ja kaitstud ilma diskrimineerimiseta, kus nad ka liidus ei asuks. Kodanikuühiskonda tuleb toetada ELi lepingu artikli 2 kohaste ELi ühiste väärtuste edendamisel, kaitsmisel ja neist teadlikkuse suurendamisel ning liidu õigusest tulenevate õiguste kasutamisel.

(8)Naiste ja meeste võrdõiguslikkus on üks Euroopa Liidu põhiväärtusi ja eesmärke. Naiste diskrimineerimise ja nende ebavõrdse kohtlemisega riivatakse nende põhiõigusi ja takistatakse nende poliitilist, sotsiaalset ja majanduslikku osalemist ühiskonnas. Pealegi takistavad struktuurilised ja kultuurilised tõkked tõelise soolise võrdõiguslikkuse saavutamist. Seepärast on soolise võrdõiguslikkuse edendamine liidu kõigis tegevustes liidu tegevuse keskmes ja majanduskasvu soodustaja ning seda tuleks programmiga toetada. (9)Soolise vägivalla ning laste ja noorte vastase vägivalla näol on tegemist raske põhiõiguste riivega. Vägivalda esineb kogu liidus ning sellel on tõsised tagajärjed ohvrite füüsilisele ja psühholoogilisele tervisele ning ühiskonnale tervikuna. Eriti haavatavad on vägivalla suhtes lapsed, noored ja naised, eriti lähisuhetes. Tuleb võtta meetmeid, et edendada lapse õigusi ning toetada laste kaitsmist kahju ja vägivalla eest, mis ohustavad nende füüsilist või vaimset tervist ning millega rikutakse nende õigust arengule, kaitsele ja väärikusele. Liidu prioriteediks on võidelda vägivalla kõikide vormidega, edendada ennetusmeetmeid ning kaitsta ja toetada ohvreid, aidates seeläbi tagada üksikisikute põhiõiguseid ja soolist võrdõiguslikkust. Neid prioriteete tuleks programmist toetada. (10)Selleks et hoida ära eri vägivalla vormid ja nendega võidelda ning kaitsta ohvreid, on vaja tugevat poliitilist tahet ja kooskõlastatud tegevust, mille aluseks on varasema Daphne programmi ning õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi ja õigusprogrammi meetodid ja tulemused. 1997. aastast käivitatud Daphne rahastamine, millest toetatakse vägivallaohvreid ning võitlust laste, noorte ja naiste vastu suunatud vägivallaga, on olnud tõeliselt edukas nii populaarsuse poolest sidusrühmade seas (avalikud asutused, akadeemilised asutused ja vabaühendused) kui ka rahastatud projektide tulemuslikkuse poolest. Sellest on rahastatud projekte, et suurendada teadlikkust, pakkuda ohvritele tugiteenuseid või toetada kohapeal tegutsevaid vabaühendusi. Selle raames on tegeletud erinevate vägivallavormidega, nt koduvägivalla, seksuaalvägivalla, inimkaubandusega, kuid ka uute esilekerkivate vägivallavormidega nagu küberkiusamine. Seepärast on oluline jätkata kõigi nende meetmetega ja võtta programmi rakendamisel igati arvesse nende tulemusi ja nendest saadud kogemusi. (11)Diskrimineerimiskeeld on liidu oluline põhimõte. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 19 sätestatakse võimalus astuda vajalikke samme, et võidelda diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel. Diskrimineerimiskeeld on sätestatud ka harta artiklis 21. Arvesse tuleks võtta diskrimineerimise eri vormide erisusi ja paralleelselt tuleks välja töötada vastavad meetmed ühel või mitmel põhjusel diskrimineerimise ennetamiseks ja takistamiseks. Programmist tuleks toetada meetmeid, millega hoida ära diskrimineerimine, rassism, ksenofoobia, antisemitism, moslemivastane vaen ja muud sallimatuse vormid. Siinkohal tuleks erilist tähelepanu pöörata vägivalla kõikide vormide, viha, segregatsiooni ja häbimärgistamise ärahoidmisele ja nendega võitlemisele ning kiusamise, ahistamise ja sallimatu kohtlemisega võitlemisele. Programmi tuleks rakendada vastastikku toetaval viisil koos muude liidu meetmetega, mis on sama eesmärgiga, eelkõige nendega, millele on osutatud komisjoni 5. aprilli 2011. aasta teatises „Romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistik aastani 2020“ ja nõukogu 9. detsembri 2013. aasta soovituses romade tõhusaks integratsiooniks liikmesriikides võetavate meetmete kohta. (12)Hoiakute ja keskkonnaga seotud takistused ning juurdepääsu puudumine muudavad puudega inimestel teistega võrdsetel alustel ühiskonnas täisväärtuslikult ja tõhusalt osalemise keeruliseks. Puudega inimeste ees seisab veel muidki takistusi: neil on keerulisem pääseda tööturule, saada kaasavat ja kvaliteetsele haridust, vältida vaesust ja sotsiaalset tõrjutust, saada osa kultuurialgatustest ja meediast või kasutada oma poliitilisi õigusi. Olles Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni osaline, on liit ja selle liikmesriigid võtnud endale kohustuse edendada, kaitsta ja tagada kõigile puudega inimestele kõigi inimõiguste ja põhivabaduste täielik ja võrdne teostamine. Puuetega inimeste õiguste konventsioonist on saanud liidu õiguskorra lahutamatu osa. (13)Õigus isiku era- ja perekonnaelu, kodu ja edastatavate sõnumite saladuse austamisele (õigus eraelu puutumatusele) on põhiõiguste harta artiklis 7 sätestatud põhiõigus. Õigus isikuandmete kaitsele on põhiõiguste harta artiklis 8 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 16 sätestatud põhiõigus. Isikuandmete kaitse normide järgimist kontrollivad sõltumatud järelevalveasutused. Liidu õigusraamistikus, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/679 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2016/680, on sätestatud normid, et tagada, et õigus isikuandmete kaitsele oleks tõhusalt kaitstud. Nende õigusaktidega tehakse riiklikele andmekaitse järelevalveasutustele ülesandeks suurendada üldsuse teadlikkust ja arusaamist isikuandmete töötlemisel esinevatest ohtudest, töötlemise kohta kehtivatest normidest ja kaitsemeetmetest ning isikuandmete töötlemisega seotud õigustest. Arvestades seda, kui oluline on isikuandmete kaitse sel tehnoloogia kiire arengu ajastul, peaks liidul olema võimalik korraldada teadlikkuse suurendamise meetmeid, uuringuid ja muid asjakohaseid meetmeid. (14)ELi toimimise lepingu artikli 24 järgi määravad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt normide abil kindlaks Euroopa Liidu lepingu artikli 11 tähenduses kodanikualgatuse esitamise korra ja tingimused. Seda on tehtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 211/2011 vastuvõtmisega. Programmiga tuleks toetada määruse [(EL) nr 211/2011] rakendamise tehnilise ja korraldusliku toe rahastamist, toetades nii seda, et kodanikud saavad teostada oma õigust algatada ja toetada Euroopa kodanikualgatusi. (15)ELi toimimise lepingu artiklite 8 ja 10 järgi peaks programmi kõik meetmed toetama soolise aspekti arvestamist ning diskrimineerimisvastaseid eesmärke. (16)ELi lepingu artikli 3 lõike 3 järgi edendab liit kooskõlas harta artikliga 24 ja ÜRO lapse õiguste konventsiooniga lapse õiguste kaitset. (17)Kooskõlas liidu õigusaktidega, mis käsitlevad võrdset kohtlemist, loovad liikmesriigid võrdse kohtlemise edendamiseks sõltumatud asutused (võrdõiguslikkust edendavad asutused), et võidelda diskrimineerimisega rassilise, etnilise päritolu soo alusel. Kuid mitmed liikmesriigid on läinud veelgi kaugemale ja taganud, et võrdõiguslikkust edendavad asutused saavad käsitleda ka diskrimineerimist, mis toimub muul alusel, nt vanuse, seksuaalse sättumuse, usutunnistuse või veendumuste, puuete või muul alusel. Võrdõiguslikkust edendavatel asutustel on võrdõiguslikkuse edendamisel ning võrdse kohtlemise õigusnormide kohaldamise tagamisel keskne roll, pakkudes eelkõige sõltumatut abi diskrimineerimisohvritele, korraldades diskrimineerimist käsitlevaid sõltumatuid uuringuid, avaldades sõltumatuid aruandeid ja andes soovitusi seoses diskrimineerimisküsimustega nende riigis. On oluline, et võrdõiguslikkust edendavate asutuste sellesisulist tööd koordineeritaks liidu tasandil. EQUINET loodi 2007. aastal. Selle võrgustiku liikmed on riiklikud asutused, kes edendavad võrdset kohtlemist, nagu sätestatud nõukogu direktiivides 2000/43/EÜ ja 2004/113/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 2006/54/EÜ ja 2010/41/EL. EQUINET on erilises olukorras, sest on ainus üksus, kes tagab võrdõiguslikkust edendavate asutuste meetmete koordineerimist. EQUINETi tegevuse koordineerimine on liidu diskrimineerimisvastase õiguse nõuetekohase rakendamise seisukohast kesksel kohal ja seda tuleks programmist toetada. (18)Sõltumatutel inimõiguste organisatsioonidel ja kodanikuühiskonna organisatsioonidel on ELi lepingu artikli 2 kohaste ELi ühiste väärtuste edendamisel, kaitsmisel ja neist teadlikkuse suurendamisel ning liidu õigusest, sealhulgas ELi põhiõiguste hartast tulenevate õiguste kasutamisele kaasaaitamisel keskne koht. Nagu väljendatud Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2018. aasta resolutsioonis, on piisav rahaline toetus kodanikuühiskonna organisatsioonide jaoks soodsa ja jätkusuutlikku keskkonna kujundamiseks kesksel kohal, et tugevdada nende rolli ja võimaldada neil täita oma ülesandeid sõltumatult ja tulemuslikult. ELi rahastamine täiendab riigi tasandi rahastamist, et toetada ja suurendada selliste sõltumatute kodanikuühiskonna organisatsioonide mõjuvõimu ja nende suutlikkust, kes tegelevad inimõiguste edendamisega ja kelle tegevus aitab ELi õigusest ja ELi põhiõiguste hartast tulenevate õiguste strateegilist kohaldamist, sealhulgas õiguste kaitsmise ja muu järelevalvemeetmete kaudu, ning edendada ja kaitsta liidu ühiseid väärtuseid ja suurendada neist teadlikkust riiklikul tasandil. (19)Komisjon peaks tagama üldise sidususe, vastastikuse täiendavuse ja sünergia liidu organite, ametite ja asutuste, eelkõige Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti tööga, ja tegema kokkuvõtte teiste riiklike ja rahvusvaheliste osalejate tööst, kes tegutsevad programmi eesmärkidega hõlmatud valdkondades. (20)Teatud tingimustel peaks programmis olema võimalik osaleda Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) liikmetel, kes on Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) liikmed, ning EFTA liikmetel, kes ei ole Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) liikmed, ja muudel Euroopa riikidel. Programmis peaks olema võimalik osaleda ka ühinevatel riikidel, kandidaatriikidel ja potentsiaalsetel kandidaatriikidel, keda toetatakse ühinemiseelse strateegia raames. (21)Selleks et tagada vahendite tõhus jaotus liidu üldeelarvest, on vaja tagada kõigi programmi raames ellu viidavate meetmete Euroopa lisaväärtus ning vastastikune täiendavus liikmesriikide meetmetega; samas tuleks taotleda kooskõla, täiendavust ja koostoimet selliste rahastamisprogrammidega, millega toetatakse omavahel, eriti õiguse, õiguste ja väärtuste fondi raames ja õigusprogrammiga ning programmiga „Loov Euroopa“ ja programmiga „Erasmus+“ tihedalt seotud poliitikavaldkondi, et kasutada ära kultuuri koostoimet kultuuri- meedia- kunsti-, haridus- ja loovuse valdkondadega. Koosmõju on vaja luua muude Euroopa rahastamisprogrammidega, eriti järgmistes valdkondades: tööhõive, siseturg, ettevõtlus, noorsugu, tervis, kodakondsus, õigus, ränne, julgeolek, teadustegevus, innovatsioon, tehnoloogia, tööstus, ühtekuuluvus, turism, välissuhted, kaubandus ja areng. (22)Käesoleva määrusega kehtestatakse õiguste ja väärtuste programmile rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendi ja nõukogu peamine juhis Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 2. detsembril 2013. aastal eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 17] tähenduses. (23)Programmi suhtes kohaldatakse määrust (EL, Euratom) [the new FR] (edaspidi „finantsmäärus“). Selles määruses sätestatakse liidu eelarve täitmise eeskirjad, sealhulgas eeskirjad toetuste, auhindade, hangete, kaudse eelarve täitmise, rahastamisvahendite ja eelarvetagatiste kohta. (24)Käesoleva määrusega ette nähtud rahastamisliikide ja eelarve täitmise viiside valikul lähtutakse nende võimest saavutada meetmete erieesmärke ja tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollidega seotud kulusid, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmisega seotud riski. See peaks hõlmama kindlasummaliste maksete, kindlamääraliste maksete ja ühikuhindade kasutamise kaalumist ning ka sellist rahastamist, mis ei ole seotud finantsmääruse artikli 125 lõikes 1 osutatud kuludega. Vastavalt finantsmäärusele, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013, nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2988/95, nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja nõukogu määrusele (EL) 2017/1939 tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise ja pettuste ärahoidmist, avastamist, korrigeerimist ja uurimist, kadumaläinud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmist ja vajaduse korral halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige võib Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013 ning nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja neis määrustes sätestatud korras, et teha kindlaks, kas on esinenud pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Vastavalt määrusele (EL) 2017/1939 võib Euroopa Prokuratuur uurida pettusi ja muid kuritegusid, mis kahjustavad liidu finantshuve, ja esitada nendes süüdistusi, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2017/1371. Finantsmääruse kohaselt peab iga isik või üksus, kes saab liidu rahalisi vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel täielikult koostööd ja andma komisjonile, OLAFile, Euroopa Prokuratuurile ja Euroopa Kontrollikojale vajalikud õigused ja juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annaksid samaväärsed õigused. (25)Kolmandad riigid, kes on Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) liikmed, võivad liidu programmides osaleda koostöö raames, mis on kehtestatud EMP lepingu alusel, millega on ette nähtud programmide rakendamine selle lepingu kohase otsuse alusel. Kolmandad riigid võivad osaleda ka muude õiguslike vahendite alusel. Käesolevas määruses tuleks kehtestada erisätted, et anda vastutavale eelarvevahendite käsutajale, Euroopa Pettustevastase Ametile (OLAF) ja Euroopa Kontrollikojale õigused ja juurdepääs, mida neil on vaja oma volituste täieulatuslikuks kasutamiseks. (26)Käesolevas määruses kohaldatakse horisontaalseid finantseeskirju, mille Euroopa Parlament ja nõukogu on võtnud vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 322 alusel. Need eeskirjad on sätestatud finantsmääruses ja nendega määratakse eelkõige kindlaks eelarvestamise ja eelarve täitmise kord toetuste, hangete, auhindade ja eelarve kaudse täitmise kaudu, ning sätestatakse finantsjuhtimises osalejate vastutuse kontrollimine. ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel vastuvõetud eeskirjad puudutavad ka liidu eelarve kaitsmist juhtudel, kui on tegemist üldistunud puudustega õigusriigi toimimises, sest õigusriigi põhimõtete järgimine on usaldusväärse finantsjuhtimise ja tulemusliku ELi-poolse rahastamise oluline eeltingimus. (27)Vastavalt [nõukogu otsuse 2013/755/EL artiklile 94] on ülemeremaadel ja -territooriumidel asuvad isikud ja üksused rahastamiskõlblikud, kui programmi eeskirjadest ja eesmärkidest või võimalikest kokkulepetest liikmesriigiga, millega vastav ülemeremaa või -territoorium on seotud, ei tulene teisiti.

(28)Selleks et võtta arvesse kliimamuutusega võitlemise olulisust kooskõlas liidu võetud kohustustega rakendada Pariisi kokkulepet ja ÜRO säästva arengu eesmärke, aitab käesolev programm kliimameetmed integreerida ja saavutada üldeesmärk, milleks on suunata 25 % ELi eelarve kulutustest kliimaeesmärkide toetamiseks. Asjaomased meetmed määratakse kindlaks programmi ettevalmistamise ja rakendamise käigus ja neid hinnatakse uuesti vahehindamise raames. (29)Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe punktidele 22 ja 23 tuleb seda programmi hinnata teabe alusel, mis on kogutud konkreetse järelvalvekorra alusel, vältides samal ajal ülereguleerimist ja halduskoormust, eelkõige liikmesriikides. Asjakohasel juhul võib niisugune kord sisaldada ka mõõdetavaid näitajaid, mille alusel koguda tõendeid programmi mõju kohta kohapeal. (30)Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks delegeerida komisjonile õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte, milles käsitletakse artiklites 14 ja 16 ja II lisas osutatud näitajaid. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. (31)Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I peatükk

Üldsätted Artikkel 1

Reguleerimisese Käesoleva määrusega kehtestatakse õiguste ja väärtuste programm (edaspidi „programm“). Selles sätestatakse programmi eesmärgid, eelarve aastateks 2021–2027, liidupoolse rahastamise vormid ja sellise rahastamise eeskirjad. Artikkel 2

Programmi eesmärgid 1.Programmi üldeesmärk on kaitsta ja edendada ELi aluslepingutes sätestatud õiguseid ja väärtuseid, sealhulgas kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamise kaudu, et toetada avatud, demokraatlikke ja kaasavaid ühiskondi. 2.Lõikes 1 seatud üldeesmärgi raames on programmil järgmised erieesmärkidele vastavad tegevussuunad: (a)edendada võrdõiguslikkust ja õiguseid (võrdõiguslikkuse ja õiguste tegevussuund), (b) edendada kodanike kaasatust ja osalemist liidu demokraatlikus elus (kodanike kaasatuse ja osalemise tegevussuund), (c)võitlus vägivallaga (Daphne tegevussuund). Artikkel 3

Võrdõiguslikkuse ja õiguste tegevussuund Artikli 2 lõike 2 punktis a seatud erieesmärgi raames keskendutakse programmis järgmisele: (a)hoida ära diskrimineerimine soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel, ja võidelda sellistel alustel diskrimineerimise vastu, ning toetada terviklikku poliitikat, et edendada soolist võrdõiguslikkust ja mittediskrimineerimist ning nende arvessevõtmist, ning poliitikat, et võidelda rassismi ja sallimatuse kõigi vormide vastu; (b)kaitsta ja edendada lapse õiguseid, puudega inimeste õiguseid, liidu kodakondsusest tulenevaid õiguseid ja õigust isikuandmete kaitsele. Artikkel 4

Kodanike kaasatuse ja osalemise tegevussuund

Artikli 2 lõike 2 punktis b seatud erieesmärgi raames keskendutakse programmis järgmisele: (a)parandada kodanike arusaamist liidust, selle ajaloost, kultuuripärandist ja mitmekesisusest; (b)edendada suhtlust ja koostööd eri riikide kodanike vahel; edendada kodanike kodanikuaktiivsust ja demokraatlikku osalemist, mis aitab kodanikel ja esindusühendustel teha teatavaks ja vahetada avalikult oma seisukohti liidu tegevuse kõigis valdkondades. Artikkel 5

Daphne tegevussuund Artikli 2 lõike 2 punktis c seatud erieesmärgi raames keskendutakse programmis järgmisele: (a)hoida ära igasugune vägivald, mis on suunatud laste, noorte ja naiste või muude riskirühmade vastu ning võidelda sellega; (b) toetada ja kaitsta sellise vägivalla ohvreid. Artikkel 6

Eelarve 1.Programmi rakendamise rahastamispakett aastatel 2021–2027 on jooksevhindades [641 705 000] eurot. 2.Lõikes 1 esitatud summast eraldatakse järgmine soovituslik summa järgmiste eesmärkide jaoks: (a)[408 705 000] eurot artikli 2 lõike 2 punktis a ja artikli 2 lõike 2 punktis c osutatud erieesmärkide jaoks; (b)[233 000 000] eurot artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud erieesmärgi jaoks. 3.Lõikes 1 nimetatud summat võib kasutada programmi rakendamiseks antava tehnilise ja haldusabi jaoks, näiteks ettevalmistus-, järelevalve-, kontrolli-, auditeerimis- ja hindamistoiminguteks, sealhulgas ettevõtte infotehnoloogiasüsteemide, uuringute, ekspertide kohtumiste ja kommunikatsiooni jaoks programmi üldeesmärkidega seotud prioriteetide ja valdkondade kohta. 4.Ilma et see piiraks finantsmääruse kohaldamist, võivad esimesse tööprogrammi lisatud projektidest tulenevate meetmete kulutused olla rahastamiskõlblikud alates 1. jaanuarist 2021. 5.Vahendid, mis on liikmesriikidele eraldatud eelarve jagatud täitmise raames, võib liikmesriikide palvel kanda üle programmile. Komisjon haldab neid vahendeid otseselt finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punkti a alusel või kaudselt artikli 62 lõike 1 punkti c alusel. Võimaluse korral peetakse vahendite kasutamisel silmas asjaomase liikmesriigi huve. Artikkel 7

Programmiga ühinenud kolmandad riigid 1.Programmis saavad tingimuste täitmise korral osaleda järgmised riigid: (a)Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) liikmed, kes on ühtlasi Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) liikmed, vastavalt EMP lepingus sätestatud tingimustele; (b)ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid vastavalt nende riikide liidu programmides osalemise üldpõhimõtetele ja üldtingimustele, mis on sätestatud vastavates raamlepingutes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes samalaadsetes kokkulepetes, ning vastavalt eritingimustele, mis on sätestatud liidu ja nende riikide vahelistes rahvusvahelistes lepingutes; (c)Euroopa naabruspoliitika alla kuuluvad riigid vastavalt nende riikide liidu programmides osalemise üldpõhimõtetele ja üldtingimustele, mis on sätestatud vastavates raamlepingutes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes samalaadsetes kokkulepetes, ning vastavalt eritingimustele, mis on sätestatud liidu ja nende riikide vahelistes rahvusvahelistes lepingutes.

(d)muud kolmandad riigid vastavalt tingimustele, mis on sätestatud erilepingus, millega reguleeritakse asjaomase kolmanda riigi osalemist liidu programmides, tingimusel et selle lepinguga -on tagatud õiglane tasakaal liidu programmides osaleva kolmanda riigi osamaksete ja saadava kasu vahel; -on ette nähtud programmides osalemise tingimused, sealhulgas eri programmide osamaksete ja halduskulude kalkulatsioon. Need osamaksed loetakse vastavalt [uue finantsmääruse] [artikli 21 lõikele 5] sihtotstarbeliseks tuluks; -ei ole kolmandale riigile antud otsustusõigust programmi üle; -on kindlustatud liidu õigused tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ja kaitsta oma finantshuve. Artikkel 8

ELi rahastamise rakendamine ja vormid 1.Programmi rakendatakse eelarve otsese täitmise korras vastavalt finantsmäärusele või eelarve kaudse täitmise korras koostöös finantsmääruse artikli 61 lõike 1 punktis c osutatud asutustega. 2.Programmist võib anda rahalisi toetusi ükskõik millises finantsmäärusekohases vormis. 3.[Riski, mis on seotud toetusesaajale määratud vahendite tagasinõudmisega, võib katta vastastikuse kindlustusmehhanismi osamaksetega ning neid osamakseid käsitatakse piisava tagatisena finantsmääruse tähenduses. Kohaldatakse määruse XXX [tagatisfondi määruse järeltulija] [artikli X] sätteid]. Artikkel 9

Meetmete liik Käesoleva määruse alusel võib rahastada meetmeid, mis aitavad kaasa artiklis 2 täpsustatud erieesmärkide saavutamisele. Rahastamiskõlblikud on eelkõige I lisas loetletud meetmed. II peatükk

Toetused Artikkel 10

Toetused 1.Programmi raames antakse ja hallatakse toetusi kooskõlas finantsmääruse VIII jaotisega. 2.Hindamiskomisjon võib koosneda välisekspertidest. Artikkel 11

Kumulatiivne [, täiendav] ja kombineeritud rahastamine 1.Meede, mis on saanud toetust programmi alusel, võib saada toetust ka mõne muu liidu programmi alusel, sealhulgas eelarve jagatud täitmise alla kuuluvatest fondidest, tingimusel, et neist toetustest ei kaeta samu kulusid. [Kumulatiivne rahastamine ei tohi ületada meetme rahastamiskõlblikke kogukulusid ja toetust muudest liidu programmidest võib arvutada proportsionaalselt]. 2.Kui ühte meedet toetatakse rahaliselt programmist ja [ühissätete] määruse (EL) [XX] artiklis 1 osutatud eelarve jagatud täitmise alla kuuluvatest fondidest, rakendatakse seda meedet kooskõlas käesolevas määruses sätestatud eeskirjadega, sealhulgas põhjendamatult makstud summade sissenõudmist käsitlevate sätetega. 3.Meetmeid, mis on programmi raames rahastamiskõlblikud ja mis vastavad teises lõigus osutatud tingimustele, võib ka rahastada eelarve jagatud täitmise alla kuuluvatest fondidest. Sellisel juhul kohaldatakse käesolevas määruses sätestatud kaasrahastamise määrade ja rahastamiskõlblikkuse sätteid. Esimeses lõigus osutatud meetmed peavad vastama järgmistele kumulatiivsetele tingimustele:

(a)neid on hinnatud programmi konkursikutse raames; (b)nad vastavad selles konkursikutses kehtestatud kvaliteedi miinimumnõuetele; (c)neid ei ole võimalik selle konkursikutse raames rahastada eelarvepiirangute tõttu. Meetmeid rakendab [ühissätete] määruse (EL) [XX] artiklis [65] osutatud korraldusasutus kooskõlas käesolevas määruses sätestatud tingimustega ja fondipõhiste normidega, sealhulgas finantskorrektsioone käsitlevate sätetega. Artikkel 12

Rahastamiskõlblikud üksused 1.Lisaks finantsmääruse [artiklis 197] sätestatud kriteeriumidele kehtivad lõigetes 2 ja 3 esitatud rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid. 2.Rahastamiskõlblikud on järgmised üksused: (a)juriidilised isikud, kes on asutatud mõnes järgmistest riikidest: ·liikmesriik või sellega seotud ülemeremaa või -territoorium; ·programmiga ühinenud kolmas riik; (b)iga juriidiline isik, kes on loodud liidu õiguse alusel, või iga rahvusvaheline organisatsioon. 3.Euroopa Liidu riiklike võrdõiguslikkust edendavate asutuste võrgustikule (EQUINET) võib anda tegevustoetust ilma konkursikutseta selle alalise tööprogrammiga seotud kulude katmiseks. III peatükk

Programmitöö, järelevalve, hindamine ja kontroll Artikkel 13

Tööprogramm 1.Programmi rakendatakse finantsmääruse artiklis 110 osutatud tööprogrammide kaudu. 2.Komisjon võtab tööprogrammi vastu rakendusaktiga. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artiklis 19 osutatud nõuandemenetlusega. Artikkel 14

Järelevalve ja aruandlus 1.Näitajad, mille abil antakse aru artiklis 2 sätestatud programmi erieesmärkide saavutamisel tehtud edusammude kohta, on esitatud II lisas. 2.Selleks et tagada programmi erieesmärkide saavutamisel tehtud edusammude tõhus hindamine, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 16 vastu delegeeritud õigusakte, et arendada edasi järelevalve- ja hindamisraamistiku sätteid, sealhulgas II lisa muutmise kaudu, et vajaduse korral näitajad läbi vaadata või neid täiendada. 3.Tulemusaruannete süsteem peab tagama, et programmi rakendamise ja tulemuste järelevalveks vajalikke andmeid kogutakse tõhusalt, tulemuslikult ja õigeaegselt. Selleks kehtestatakse liidu rahaliste vahendite saajatele ja liikmesriikidele proportsionaalsed aruandlusnõuded.

Artikkel 15

Hindamine 1.Hindamised toimuvad piisavalt aegsasti, et nende tulemusi saaks kasutada otsustamisprotsessis. 2.Programmi vahehindamine toimub siis, kui programmi rakendamise kohta on piisavalt teavet, ent mitte hiljem kui neli aastat pärast programmi rakendamise algust. Vahehindamisel võetakse arvesse eelkäija programmide (õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programm ning programm „Kodanike Euroopa”) pikaajalise mõju hindamiste tulemusi. 3.Programmi rakendamise lõpul, ent mitte hiljem kui neli aastat pärast artiklis 1 nimetatud ajavahemikku viib komisjon läbi programmi lõpphindamise. 4.Komisjon edastab hindamiste tulemused koos oma tähelepanekutega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele. Artikkel 16

Delegeeritud volituste rakendamine 1.Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2.Artiklis 14 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kuni 31. detsembrini 2027. 3.Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 14 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4.Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega. 5.Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 6.Artikli 14 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavakstegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. Artikkel 17

Liidu finantshuvide kaitse Kui kolmas riik osaleb programmis rahvusvahelise lepingu kohase otsuse alusel või muu õigusliku vahendi alusel, annab kolmas riik vahendite saamise tingimusena vastutavale eelarvevahendite käsutajale, Euroopa Pettustevastase Ametile (OLAF) ja Euroopa Kontrollikojale vajalikud õigused ja juurdepääsu, et nad saaksid täielikult kasutada oma vastavaid volitusi. OLAFi puhul hõlmavad need õigused ka õigust korraldada juurdlusi, sealhulgas teha kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi. IV peatükk

Ülemineku- ja lõppsätted Artikkel 18

Teave, kommunikatsioon ja avalikustamine 1.Liidu rahaliste vahendite saajad tunnistavad liidu rahaliste vahendite päritolu ja tagavad selle nähtavuse (eriti meetmeid ja nende tulemusi reklaamides), andes eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele selle kohta sidusat, tulemuslikku ja proportsionaalset suunatud teavet. 2.Komisjon rakendab programmi ning selle meetmete ja tulemustega seotud teavitus- ja kommunikatsioonimeetmeid. Programmile eraldatud rahalised vahendid peavad ühtlasi aitama kaasa liidu poliitiliste prioriteetide tutvustamisele, niivõrd kui need on seotud artiklis 2 osutatud eesmärkidega. Artikkel 19

Komiteemenetlus 1.Komisjoni abistab komitee. See komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. 3.Komitee võib programmi eri tegevussuundadega tegelemiseks tulla kokku erinevates koosseisudes. Artikkel 20

Kehtetuks tunnistamine Määrus (EÜ) nr 1381/2013 ja määrus (EL) nr 390/2014 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2021. Artikkel 21

Üleminekusätted 1.Käesolev määrus ei mõjuta asjaomaste meetmete jätkumist või muutmist kuni nende meetmete lõpetamiseni ning määrust (EL) nr 1381/2013 ja määrust (EL) nr 390/2014 kohaldatakse nende meetmete suhtes kuni nende lõpetamiseni. 2.Programmi rahastamispaketist võib katta ka tehnilise ja haldusabi kulud, mis on vajalikud selleks, et tagada üleminek programmi ja selle eelkäija programmide, määruse (EL) nr 1381/2013 ja määruse (EL) nr 390/2014 alusel vastu võetud meetmete vahel. 3.Vajaduse korral võib kanda eelarvesse assigneeringuid ka pärast 2027. aastat, et katta artikli 6 lõikes 3 ette nähtud kulusid, selleks et oleks võimalik hallata meetmeid, mis ei ole 31. detsembriks 2027 veel lõpule viidud. Artikkel 22

Jõustumine Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja FINANTSSELGITUS 1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad (programmi teemavaldkond) 1.3.Ettepaneku/algatuse liik 1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus

1.6.Meetme kestus ja finantsmõju 1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2.HALDUSMEETMED 2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem 2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2.Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3.Hinnanguline mõju tuludele FINANTSSELGITUS 1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus Õiguste ja väärtuste programm 1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile II. Ühtekuuluvus ja väärtused 7. Investeerimine inimestesse, sotsiaalsesse ühtekuuluvusse ja väärtustesse Õigus, õigused ja väärtused

1.3.Ettepanek/algatus käsitleb: ◻ uut meedet ◻ uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest ◻ olemasoleva meetme pikendamist ⌧ ühe või mitme meetme ümbersuunamist teise või uude meetmesse või ühendamist teise või uue meetmega 1.4.Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.4.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse rakendamise üksikasjalik ajakava Ehkki õigusaktid on peamine vahend liidu eesmärkide elluviimiseks õiguste ja väärtuste valdkonnas, tuleb neid täiendada muude vahenditega. Selles kontekstis on oluline roll rahastamisel. Eelkõige peaks rahastamine suurendama teadlikkust väärtustest, parandama õigusaktide ja aluslepingus otseselt sätestatud õiguste tulemuslikkust, suurendades kodanike, spetsialistide ja sidusrühmade teadmisi, teadlikkust ja suutlikkust järgmise tegevuse toetamise kaudu: – teavitamine ja üldsuse teadlikkuse suurendamine, sh riiklike ja üleeuroopaliste kampaaniate toetamine inimeste teavitamiseks nende õigustest, nagu need on tagatud ELi õigusega, ja sellest, kuidas neid õigusi praktikas rakendada, samuti ajaloolise mäluga seotud meetmed; – õiguspraktikute (näiteks kohtunike ja prokuröride) ja teiste praktikute koolitamine ja suutlikkuse suurendamine, pakkudes neile vahendeid ELi õiguste ja poliitika tõhusaks rakendamiseks. Rahastamisel on keskne roll ka riikidevahelise tasandi koostöö edendamisel ning vastastikuse usalduse loomisel järgmise kaudu: – võrgustike ja kodanikuühiskonna tugevdamine: siin peetakse silmas kogu ELi hõlmavaid organisatsioone, kes aitavad valmistada ette tulevasi algatusi selles valdkonnas ning edendada nende algatuste ühtset rakendamist kogu Euroopas; – piiriülene koostöö õigusaktide jõustamise alal, näiteks teavitamissüsteemide loomine kadunud laste kohta, operatiivse ja piiriülese uimastitevastase võitluse koostöö koordineerimine. Peale selle tuleks rahastamise kaudu toetada teadusuuringuid, analüüse ja muud tugitegevust, et anda seadusandjale selget ja üksikasjalikku teavet probleemide ja olukorra kohta kohapeal. Nende tegevuste tulemused on aluseks ELi poliitikameetmete väljatöötamisele ja rakendamisele ning tagavad selle, et need põhinevad tõenditel, on hästi suunatud ja struktureeritud. Kõiki neid tegevusi viiakse ellu kogu ajavahemiku 2021–2027 jooksul. Praeguses etapis on täpse ajakava kindlaksmääramine keeruline, arvestades seda, kui kiiresti kerkivad esile uued poliitilised väljakutsed, millele tuleb reageerida. 1.4.2.ELi meetme lisaväärtus (see võib tuleneda erinevatest teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „ELi meetme lisaväärtus“ väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud. ELi tasandi meetme põhjused (ex ante) Õiguste ja väärtuste programmiga hõlmatud rahastamisel keskendutakse meetmetele, mille puhul ELi sekkumine võib luua võrreldes üksikute liikmesriikide tegevusega lisaväärtust. Käesoleva määrusega hõlmatud meetmed aitavad tulemuslikult kohaldada acquis’d, tekitades vastastikust usaldust liikmesriikide vahel, suurendades piiriülest koostööd ja võrgustike loomist ning saavutades liidu õiguse õige, sidusa ja järjepideva kohaldamise kogu liidus. Üksnes liidu tasandil tegutsemine saab tagada kooskõlastatud tegevuse, mis jõuab kõikide liikmesriikideni. Euroopa Liit suudab liikmesriikidest paremini lahendada piiriüleseid olukordi ning pakkuda vastastikuse õppe Euroopa platvormi. Ilma liidu toetuseta kipuvad sidusrühmad lahendama sarnaseid probleeme killustatult ja kooskõlastamatult. Väärtuste edendamine ja kaitsmine eeldab riikidevahelisi koostöömehhanisme ja võrgustikutöö võimalusi, mida liikmesriigid üksi tegutsedes ei suuda tavaliselt saavutada.

Paljudes sellistes valdkondades nagu võrdsus ja mittediskrimineerimine või kodakondsusega seotud küsimused, on üksikisikud küll liidu õiguse ja õigusaktidega kaitstud, kuid nad ei ole oma õigustest piisavalt teadlikud. Vaid teadlikkust suurendavate meetmete, parimate tavade jagamise ja ELi tasandi koolituse abil saab tagada, et jõutakse inimesteni kõigis liikmesriikides, et haldusüksused/-asutused on informeeritud ja et edastatakse järjepidev sõnum. Samal ajal saavutatakse mastaabisääst, tagatakse meetmete kvaliteet ja see, et liikmesriigid tõlgendavad ja rakendavad õigusakte ühetaoliselt kogu ELis. ELi kodanike osalemist edendavate meetmete rahastamine riiklikul või piirkondlikul tasandil on väga piiratud ning paljudes ELi riikides on ajaloolise mäluga seotud tegevuste rahastamine veelgi vähem kättesaadav. Isegi kui sellist tegevust rahastatakse, ei prioriseeri muud rahastamisallikad kodakondsuse ja ajaloolise mäluga seotud tegevuse edendamist ELi tasandil. Sidusrühmade piiratud suutlikkus või võimetus viia ellu samalaadseid projekte ilma ELi rahastamiseta näitab seda, kui palju toetusesaajad ELi vahenditest sõltuvad. Oodatav tekkiv liidu lisaväärtus (ex post) Sidusrühmade koostöö ja võrgustike abil on võimalik levitada parimaid tavasid, eelkõige uuenduslikke ja integreeritud lähenemisviise eri liikmesriikides. Selles tegevuses osalevad isikud tagavad mitmekordistava mõju oma erialategevuses ning levitavad parimaid tavasid oma liikmesriigis laiemalt. Toetatakse poliitika toetamise ja kujundamise tugevat analüütilist baasi. Euroopa Liidu sekkumine võimaldab neid tegevusi ellu viia järjepidevalt kogu liidus ning tekitab mastaabisäästu. 1.4.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Praeguse õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi vahehindamised on kinnitanud programmide üldist tulemuslikkust, aga tõstnud esile ka mõningaid parandamist vajavaid aspekte. Senisest enam tuleb eelkõige pöörata tähelepanu uutele vajadustele, seirenäitajate läbivaatamisele, parema geograafilise tasakaalu saavutamisele toetusesaajate vahel, programmi nähtavuse suurendamisele ja koostoime tugevdamisele muude asjaomaste ELi rahastamisprogrammide ja algatustega. Programmi „Kodanike Euroopa“ (2014–2020) vahehindamise aruandes leidis kinnitust, et selle üldeesmärgid on asjakohased arvestades ELi praeguseid vajadusi soodustada kodanikuosalust ning teadlikkust ELi väärtustest, ajaloost ja mitmekesisusest. Programm „Kodanike Euroopa“ on näidanud oma lisaväärtust nii osalejatele avalduva mõjuna kui ka oma rolli kaudu muude hariduse, kultuuri ja ELi kodakondsuse valdkonna ELi rahastamisprogrammide ja poliitikaalgatuste täiendusena. Meetme- ja tegevustoetused on tõhusalt rakendatud. Parandamist vajavatena esile toodud aspektid on peamiselt seotud programmi nähtavuse suurendamise, seirenäitajate muutmise ning koostoime tugevdamisega muude asjaomaste ELi rahastamisprogrammide ja algatustega. 1.4.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Programmiga püütakse luua koosmõju, järjepidevust ja vastastikust täiendavust liidu muude vahenditega. Näidetena võib välja tuua ühtse turu programmi, kuna sellega toetatakse meetmeid tarbijate mõjuvõimu suurendamiseks ja täitevasutuste töö tugevdamiseks tarbijaküsimustes, ning Euroopa Sotsiaalfond Plussi, kuna sellel on suur ja vahetu mõju inimestele, sh neile, kes on kõige ebasoodsamas olukorras ja keda diskrimineeritakse kõige rohkem, ja kuna see on oluline soolise võrdõiguslikkuse ja võrdsete võimaluste, ELi väärtuste ning põhiõiguste austamise edendamisel. Samamoodi nagu väärtusi ja õigusi edendatakse ELis, edendatakse neid ka üleilmselt, sealhulgas kestliku arengu eesmärkide täitmisega leiduvate seoste kaudu. Seda arvestades saab koostoimet luua ka mitmepoolsel tasandil liidu välistegevuse raames. Hoidutakse nende teiste programmide raames toimuva tegevuse dubleerimisest ning ühiste eesmärkide saavutamiseks võidakse vahendeid õiguste ja väärtuste programmi ning õigusprogrammi vahel jagada. 1.5.Meetme kestus ja finantsmõju ◻ Piiratud kestusega –x hõlmab ajavahemikku 01/01/2021–31/12/2027 –x finantsmõju kulukohustuste assigneeringutele avaldub ajavahemikul 2021–2027 ja maksete assigneeringutele ajavahemikul 2021–2027 ja pärast seda. ◻ Piiramatu kestusega Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.6.Ettenähtud eelarve täitmise viisid x Eelarve otsene täitmine komisjoni poolt –x oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali; –x rakendusametite kaudu

◻ Eelarve jagatud täitmine koostöös liikmesriikidega ◻ Eelarve kaudne täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: –◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele; –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele (täpsustage); –◻ Euroopa Investeerimispangale (EIP) ja Euroopa Investeerimisfondile (EIF); –◻ finantsmääruse artiklites 70 ja 71 osutatud asutustele; –◻ avalik-õiguslikele asutustele; –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised; –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised; –◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis. –Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“. 2.HALDUSMEETMED 2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. Ettepanek hõlmab järelevalve- ja hindamiskohustusi. Erieesmärkide saavutamist jälgitakse ettepanekus toodud näitajate põhjal korrapäraselt kord aastas. Peale selle esitab komisjon hiljemalt 2025. aasta keskpaigaks programmi eesmärkide saavutamist, vahendite kasutamise tõhusust ja programmi Euroopa lisaväärtust käitleva vahehindamise aruande, kuhu lisatakse varasemate programmide käigus saadud kogemused. Pärast programmi lõppu esitatakse järelhindamise aruanne programmi pikemaajaliste mõjude ja mõju jätkusuutlikkuse kohta. 2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem 2.2.1.Eelarve täitmise viisi(de), rahastamise rakendamise mehhanismi(de), maksete tegemise korra ja kavandatava kontrollistrateegia selgitus. Õigus- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi hallatavad erieesmärgid „õigused ja võrdõiguslikkus“ ja „Daphne“ Programmi tegevussuunas „õigused ja võrdõiguslikkus“ ja „Daphne“ ette nähtud meetmete rakendamine toimub eelarve otsese täitmise teel ja see aitab kaasa liidu ühiste poliitikaeesmärkide edendamisele. Programmi seda osa haldab komisjon otse, kasutades selleks finantsmäärusega ette nähtud rakendusviise, peamiselt toetuseid ja hankeid, kuna nii on võimalik programme paremini kohandada vastavalt poliitikavajadustele ja see annab suurema paindlikkuse prioriteetide kohandamiseks, kui peaks tekkima uusi vajadusi.. Lisaks on juhul, kui komisjon täidab eelarvet otse, võimalik luua otsekontakte toetusesaajate/töövõtjatega, kes on otse kaasatud tegevusse, millega aidatakse kaasa liidu poliitika elluviimisele.

Õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi (2014–2020) vahehindamises jõuti järeldusele, et puudub selge vajadus programmi eelarve täitmise viisi täiendavaks lihtsustamiseks. Praegune eelarve otsese täitmise viis on programmi suurust arvestades kohane. Programmi tegevussuunda, milles keskendutakse puuetega inimestele, rakendatakse eelarve otsese täitmise teel, kasutades selleks finantsmäärusega ette nähtud rakendusviise, milleks on peamiselt toetused ja hanked. Eelarve otsene täitmine võimaldab luua otsekontakte toetusesaajate/töövõtjatega, kes on otse kaasatud tegevusse, millega aidatakse kaasa liidu poliitika elluviimisele. Komisjon tagab rahastatavate meetmete tulemuste otsese seire. Rahastatavate meetmetega seotud maksete tegemise korda kohandatakse vastavalt finantstehingutega seotud riskidele. Komisjoni kontrollide tulemuslikkuse, tõhususe ja säästlikkuse tagamiseks on strateegia eesmärk eel- ja järelkontrollide tasakaal. Välisaudiitorid teevad kohapeal järelauditid tehingute valimi kohta. Selliste tehingute valimisel ühendatakse riskianalüüs ja juhuslik valik. Järelkontrollides kasutatakse ka kolmanda isiku auditeid ja jagatakse kättesaadavat teavet (uue finantsmääruse artiklid 127 ja 128), et veelgi vähendada halduskoormust ja suurendada kulutõhusust. Rände ja siseasjade peadirektoraadi hallatav erieesmärk „kodanike kaasatus ja osalemine“ Kodanike kaasatuse ja osalemise tegevussuuna raames ette nähtud meetmete rakendamise võib delegeerida rakendusametile. Enamikku praeguse programmi „Kodanike Euroopa“ meetmetest haldab Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet (EACEA). EACEA kolmas hindamine, mis hõlmas ajavahemikku 2012. aasta jaanuarist kuni 2014. aasta detsembrini, näitas, et EACEA volitused olid komisjoni ja rakendusameti taotlejate /toetusesaajate vajaduste seisukohast asjakohased. Samuti tuleks rõhutada, et praeguse programmi „Kodanike Euroopa“ meetmete puhul kasutusele võetud lihtsustamismeetmed on veamäärasid märkimisväärselt vähendanud ja võimaldanud kiirendada lepingute sõlmimist ja maksete tegemist. Programmi rakendatakse konkursikutsete ja toetuste kaudu nagu ka praegust programmi „Kodanike Euroopa“. Maksete tegemise korra puhul on ette nähtud üks eelmakse ja lõppmakse tehakse pärast lõpparuande esitamist. Ühekordsete maksete / kindlamääraliste maksete kasutamine vähendab veariski. 2.2.2.Teave tuvastatud ohtude ja nende vähendamiseks kasutusele võetud sisekontrollisüsteemi(de) kohta. Õigus- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi hallatavad erieesmärgid „õigused ja võrdõiguslikkus“ ja „Daphne“ Õigus- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi rahastamistegevusega kaasnevad riskid on peamiselt kahte liiki: – rahastatav projekt ei ole tuvastatud probleemi lahendamiseks parim valik, – on oht, et deklareeritud ja hüvitatud kulud ei ole korrektsed ja seaduslikud. Mis puudutab seaduslikkuse ja nõuetele vastavusega seotud riski, siis näib järelauditites tuvastatud peamiste põhjuste ja kõige levinumate vealiikide põhjal, et eeskirjade rikkumised on peamiselt seotud puuduliku finantsjuhtimisega toetusesaajate poolt ja selle põhjuseks on peamiselt see, et eeskirjadest ei saada nende keerukuse tõttu hästi aru, eelkõige selles osas, mis puudutab kulude rahastamiskõlblikkust. Seepärast on riskid seotud peamiselt – väljavalitud projektide ja seejärel nende tehnilise rakendamise kvaliteedi tagamisega; – eraldatud vahendite ebatõhusa või mittemajandusliku kasutamisega nii toetuste (tegelike rahastamiskõlblike kulude hüvitamise keerukus) kui ka hangete puhul (mõnikord on nõutavad eriteadmised vähestel ettevõtjatel, mis vähendab võimalusi võrrelda hinnapakkumisi); – pettustega. Enamik neist riskidest väheneb eeldatavasti tänu järgmistele meetmetele:

– konkursikutsed kavandatakse paremini, – toetusesaajatele koostatakse paremad juhised ja ettepanekud suunatakse paremini, – uue finantsmääruse kohaselt suurendatakse lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamist, – ettepanekute ja toetuste haldamiseks kasutatakse institutsioonide süsteeme. Sisekontrollisüsteemi kirjeldus Tulevase programmi jaoks kavandatud kontrollisüsteem on praeguse kontrollisüsteemi jätk. Kontrollistrateegia põhineb uuel finantsmäärusel ja ühissätete määrusel. Uues finantsmääruses ja õigusprogrammi eelnõu projektis tuleks laiendada lihtsustatud vormis toetuste kasutamist, nt ühekordseid makseid, kindlamääralist rahastamist ja ühikuhindu. Kontrollistrateegia koosneb eri osadest: – programmitöö, ettepanekute hindamine ja väljavalimine, et tagada, et rahastatakse vaid parimaid ettepanekuid; – toetuslepingute sõlmimine ja jälgimine. Kõiki tehinguid ja menetlusi kontrollivad eelnevalt õigus- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi programmi- ja finantsjuhtimise üksus ning asjaomase poliitikavaldkonna eest vastutavad üksused. Finantskontrolli viib läbi programmi- ja finantsjuhtimise üksus. Toetuste puhul kontrollitakse põhjalikult kulunõudeid ning palutakse vajaduse korral esitada täiendavaid dokumente, tuginedes riskihinnangule; – järelauditite läbiviimine tagatakse rände ja siseasjade peadirektoraadiga sõlmitud teenustaseme kokkuleppe alusel. Järelkontrollisektor kohaldab nn avastamisstrateegiat, mille eesmärk on avastada võimalikult palju kõrvalekaldeid eesmärgiga nõuda tagasi alusetud maksed. Selle strateegia põhjal auditeeritakse projektide valim, mis peaaegu täielikult valitakse riskianalüüsi põhjal. Kontrollikulud on ligikaudu 4,49 % õigus- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi tehtud maksetest. See peaks püsima stabiilsena või veidi vähenema, kui lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamist laiendatakse järgmisel programmitöö perioodil. Rakendamisel keskendutakse riigihankelepingute sõlmimisele ja samal ajal nähakse ette arvukaid toetusi konkreetsetele tegevustele ja organisatsioonidele. Riigihankelepingud sõlmitakse peamiselt sellistes valdkondades nagu uuringud, andmekogumine, hindamislepingud, koolitus, teabekampaaniad, IT- ja kommunikatsiooniteenused, rajatiste haldus jne. Töövõtjateks on peamiselt konsultatsioonifirmad ja muud eraettevõtted, millest paljud on VKEd. Toetusi antakse peamiselt tugitegevuseks valitsusvälistele organisatsioonidele, riiklikele ametitele jne. Subsideeritud projektid ja tegevused viiakse tavaliselt ellu ühe kuni kolme aasta jooksul. Peamised riskid on seotud • eraldatud rahaliste vahendite ebatõhusa või mittemajandusliku kasutamisega nii toetuste (rahastamiseeskirjade keerukus, eelkõige väikeettevõtjate jaoks) kui ka hangete puhul (nõutavad eriteadmised on vähestel ettevõtjatel, mis vähendab võimalusi võrrelda hinnapakkumisi osades sektorites); • komisjoni mainega, kui avastatakse pettus või kuritegevus; kolmandate isikute sisekontrollisüsteemid tagavad üksnes osalise kindluse, kuna eri töövõtjaid ja toetusesaajaid on väga palju ja kõik nad kasutavad oma kontrollisüsteeme, mis on tihtipeale üsna väikesemahulised. Komisjon on eespool nimetatud riskide katmiseks kehtestanud sisemenetlused. Sisemenetlused on täielikus kooskõlas finantsmäärusega ning need hõlmavad pettusevastaseid meetmeid ja kulutõhususe kaalutlusi. Komisjon jätkab selles raamistikus eelarve täitmise täiustamise ja tõhususe suurendamise võimaluste uurimist. Kontrolliraamistikul on järgmised põhitunnused. Kontrollid enne projektide rakendamist ja rakendamise ajal

• Kasutatakse komisjonis väljatöötatud toetus- ja teenuslepingunäidiseid. Neis on ette nähtud erinevad kontrollimisviisid, nagu auditeerimistõendid, finantstagatised, kohapealsed auditid ning Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) kontrollid. Lihtsustatakse kulude rahastamiskõlblikkuse eeskirju, kasutades näiteks ühikuhindu, ühekordseid makseid, kuludega sidumata osamakseid ja muid finantsmääruse pakutavaid võimalusi. Nii vähendatakse kontrollikulusid ning keskendutakse kontrollidele suure riskiga valdkondades. • Kõik töötajad allkirjastavad hea halduse tava eeskirja. Valikumenetluse või toetuslepingute ja teenuste hankelepingutega seotud töötajad allkirjastavad (ka) huvide konflikti puudumise deklaratsiooni. Personali koolitatakse korrapäraselt ning nad kasutavad parimate tavade vahetamiseks võrgustikke. • Projekti tehnilist rakendamist kontrollitakse korrapäraselt töövõtjate ja toetusesaajate tehnilise edasijõudmise aruannete põhjal. Lisaks on konkreetsest juhtumist olenevalt ette nähtud kohtumised töövõtjatega/toetusesaajatega ja kohapealsed kontrollkäigud. Kontrollid projekti lõpus Tehakse järelauditeid, et kontrollida kohapeal kulunõuete rahastamiskõlblikkust. Nende kontrollide eesmärk on ennetada, avastada ja parandada finantstehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seotu