ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 13.12.2004 
KOM(2004) 777 lõplik 
  
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA 
EUROOPA PARLAMENDILE 
Energiadialoog Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahel  
aastatel 2000 kuni 2004 
 
ET 2   ET 1. S ISSEJUHATUS  
Euroopa Liidu tippkohtumisel 2000. aasta oktoobris Venemaa Föderatsiooniga 
algatatud energiadialoog tuleneb täheldusest, mille kohaselt Euroopa manner moodustab kultuuriliselt, ajalooliselt ja maja nduslikult seotud avara geopoliitilise ala, 
ning et tulevikus tuleks jä tkusuutlikult väärtustada energiaalast täiendavust mandri 
ida- ja lääneosa vahel. Venemaa Födera tsioon ei ole mitte üksnes meie tähtsaim 
fossiilse energiaga, nagu näiteks uraaniga, varustaja, vaid võiks teataval määral mängida ka vahendajarolli rahvusvahelisel tu rul, esindades teatavas suhtes kõige 
paljutõotavamat alternatiivi ja ge ograafiliselt Euroopa le kõige lähemat 
energiavarustust Lähis-Idast. Samal aj al on Euroopa Liit eriti huvitatud Venemaast 
kui majanduslikult stabiilsest partnerist ja  naabrist ning rõhutab seega jätkuvalt 
majanduse ja kaubanduse mitmekesistamise tähtsust Venemaa jaoks, et tagada jätkusuutlik majanduslik ar eng pikas perspektiivis.
1  
Üldist laadi partnerl us- ja koostöölepinguga2 (sõlmitud 1994. aastal ja jõustunud 
1997. aastal) määrati kindlaks institutsiooni lised struktuurid koostöö teostamiseks 
kõikidel ühist huvi pakkuvatel teemadel. Kuid vaatamata lepingu olemasolule ei 
lahendatud energiaga seonduvaid spetsiifili si küsimusi, mis on tekkinud viimase 
kümne aasta jooksul või mis jäid 1994. aas tast alates lahtiseks, nagu näiteks 
tuumamaterjali kaubandus, ning mis on mõlema poole rahulolematuse allikaks. Lahendusi ei saavutatud energiaharta  lepingu – mitmepoolne leping 51 
allakirjutajaga, kes ei ole ainult Euroopast – elluviimis e tulemusel, kuna Venemaa 
lükkas 1994. aastal sõlmitud lepingu ra tifitseerimise määramata ajaks  edasi. 
Rahvusvahelise energiaolukorra järsk muutus  1999. aastal, energia siseturu areng, 
Venemaa kandideerimine Maailmakaubandusor ganisatsiooni (WTO), Euroopa Liidu 
laienemine kümnele uuele liikmesriigile, millest kaheksa asuvad Kesk- ja Ida-
Euroopas, on suurendanud Venemaa ja Euroopa Liidu vastas tikust majanduslikku 
sõltuvust ning ka pakiliselt lahendust vajavate energiaküsimuste arvu, nagu pikaajalised lepingud või si htkoha klauslid. Partnerl us- ja koostöölepingule 
täienduseks osutus energiasuhete konkreetsete küsimuste lahendamise 
lihtsustamiseks vajalikuks dialoog Euroopa Liidu ja Venemaa vahel. 
Energiadialoog suunati eeskätt „kõikide  selle sektori ühist huvi pakkuvate 
küsimuste”
3 lahendamisele. Seepärast kuulusid dialoogi prioriteetide hulka koostöö 
energiasektorisse investeerimise tingimuste soodustamiseks, sealhulgas tootmisjaotuse lepingud. 
Omapärase kahepoolse algatusena keske ndus dialoog probleemide lahendamisele. 
Nelja aastaga arenes see välja tõeliseks partnerluseks, milles avanevad täna laiemad väljavaated, mis lähevad kaugemale pe lgalt energiatoodete kaubavahetuse 
                                                
 
1 Mõned kommenteerijad on hinnanud, et ELi ja Venemaa kaubandussuhteid võib kokku võtta kahe 
sõnaga „Energia ja asümmeetria” („The EU Russia Stratégic partners or squabbling neighbours” Centre for European Reform). 
2 PCA: partnerlus- ja koostööleping. 
3 2000. aasta oktoobri EL-Venemaa tippkohtumise tulemusel vastu võetud ühisavaldus. 
 
ET 3   ET küsimustest, laienedes nii transpordipr obleemidele kui ka energiasektoriga 
seonduvale keskkonnamõjule. 
2. E NERGIADIALOOGI AINULAADNE STRUKTUUR : KÕIKIDE OSALISTE SEOTUS  
Dialoogina on energiapartnerlus arene nud mõlema poole huvi keskmes olevate 
konkreetsete teemade ning mõlema heaks teht avate otsuste põhjal . Sellises püüdluses 
ei võinud edu saavutamiseks tähelepanuta jä tta otsustamisprotsessi ühtegi etappi. 
Kaasata tuli kõik asjaosalise d. Nii keskendus sisse seatud  tööstruktuur paindlikule 
korraldusele ja alalisele dial oogile nii poliitilist e kui ka tööstusv aldkonna osaliste 
vahel. 
2.1. Eduka dialoogi poliitiline käivitusjõud 
Energiadialoogi lükkasid käima presiden t Putin, Chirac ja Prodi 2000. aasta oktoobri 
EL-Venemaa tippkohtumisel. Järgnevatel tippkohtumistel edas tati teave tööde 
edasijõudmisest (vahearuanded4) ning anti järelkontrolli suunised. Dialoogi edukas 
läbiviimine5 tehti ülesandeks president Putini ja  president Prodi nimetatud ainsatele 
läbirääkijatele. Nende nimetamine ad personam  soodustas dialoogi katkematut 
jätkamist. Liikmesriikidega peeti re gulaarselt nõu ja ne id teavitati nõukogus 
komisjoni talituste aruannete (töödoku mentide) kaudu. Enamiku liikmesriikide 
ilmutatud huvi eri toimikute arengute vastu ja nõukogu praeguse eesistumise soov 
võtta energiadialoog üheks oma prioriteed iks annab tunnistust selle ettevõtmise 
tähtsusest ja kasust, nagu seda juba rõhutati 2001. aastal,  kui volinikud (Patten ja 
Lamy) vihjasid, et energiadialoog on „ulatuslikumate suhete eelkäijaks”.6 
Madalmaade eesistumisel pakuti liikmesriikidele välja institu tsioonilise korralduse ja 
dialoogi tulevaste prioriteetide kohta s oovitusi sisaldav mitteametlik dokument.7 
Neid korrati osapoolte viiendas aruandes,  mis esitati 2004. aasta novembri EL-
Venemaa tippkohtumisel. 
2.2. Tööstus osaleb täiel määral 
Energiadialoogi algatamisest alates on t ööstussektori vastutavaid isikuid kutsutud 
osalema kahepoolsetes töörühmades st rateegia, tehnoloogia ülekandmise, 
investeeringute, keskkonnaküsimuste ja ener giatõhususe teemadel. Nende Euroopa ja 
Vene erasektori ja riigiasutuste asjat undjatest koosnevate rühmade ülesandeks on 
uurida ühishuvi pakkuvaid valdkondi ja  määrata kindlaks prioriteetsed 
koostöösektorid. Nende tööde põhjal on teht ud järeldused ja soovitused, mis on 
kokku võetud ülevaatlikus aruandes, mille kaks osapoolt esitasid 2001. aasta oktoobri EL-Venemaa tippkohtumisel. Töörüh mad on otsustanud tulevikus uuesti 
kokku tulla, et minna edasi spetsiifilisematel teemadel, nagu soovib Madalmaade 
                                                
 
4 Tänaseks on EL-Venemaa tippkohtumisele edastatud viis osapoolte ühist vahearuannet: 3. oktoobri 
2001. aasta VIII tippkohtumisel, 29. mai 2002. aasta IX tippkohtumisel, 11. novembri 2002. aasta X 
tippkohtumisel, 6. novembri 2003. aasta XII tippkohtumisel ja 25. novembri 2004. aasta XIV tippkohtumisel. 
5 Venemaa Föderatsioon nimetas läbirääkijaks Viktor Hristenko (järgemööda asepeaminister ning 
energia- ja tööstusminister) ning komisjoni energia ja  transpordi peadirektoraadi peadirektori, François 
Lamoureux. 
6 Financial Times, 5. detsember 2001. 
7 26. oktoobri 2004. aasta nõukogu (COREPER) vastu võetud mitteametlik dokument. 
 
ET 4   ET eesistumine. Temaatiliste rühmade jaoks eristatakse nelja t eemat: investeeringud, 
infrastruktuurid, energi atõhusus ja kaubandusvood. 
Neid temaatilisi töörühmi täiendab kasulikult tööstusjuhtide ümarlaud (EU – Russia 
industrialists’ Round Table). Tööstus võttis algatuse osaleda aktiivselt energiaturgude integreerimises „ energia juhtrühma ”
8 raames (loodud  2003. aasta 
detsembris),9 mis koosneb Euroopa ja Venemaa ette võtete keskkondade esindajatest. 
See struktuur on ettevõtete energiadialoogis laia osa võtu mehhanismi tuumikuks ja 
koordineerijaks. Tööstusosalus on üheks ener giapartnerluse pikaajalise edu pandiks. 
Juhtrühma koosolek ja tööstusjuhtide ümarlaua kuues kogunemine toimus 10. 
novembril 2004. aastal mõlema ainsa läbi rääkija ja Madalmaade eesistumise 
kohalviibimisel (M. Zalm, Madalmaade asep eaminister ja rahandusminister). Nimelt 
lepiti kokku, et neli temaatilist rühma anna vad aru juhtrühmale, kes teeb nende 
aruandest kokkuvõtte.  
2.3. Dialoogi konkreetse el luviimise struktuurid: 
Alates 2000. aastast sisse seatud  töömeetod, mis rajaneb ainsate  läbirääkijate 
isiklikul pühendumusel, ümarlaudade korrald amisel ja kõiki asjaomaseid osalisi 
kaasavatel arutelukonverentsidel, on osutunud viljakaks. Hiljuti loodud 
tugistruktuurid annavad dialoogile uue hoo ja  rikastavad seda. Need tugistruktuurid 
täiendavad partnerlus ja koostöölep ingu struktuure, milleks on EL-Venemaa 
partnerluse alaline nõukogu (mis võib käsitleda energiaküsimusi), koostöökomitee 
ning allkomiteed, mis käsitlevad energiaküsimusi tehnilisel tasemel. 
                                                 
8 Selle rühma liikmete hulgas tuleks märkida hr Tšubaisi (CEO Rao-Ues), Milleri (CEO Gazprom), 
Vekselbergi (BP-TNK), Bernotat’ (CEO of E.on), Su therland’i (BP) ja Verberg’i (GasUnie) aktiivset 
osalust. 
9 EU/Russia Industrialist Round Table, Moskva, detsember 2003:
 http://www.europa.eu.int/comm/energy/russia/ reference_texts/industrialists_en.htm  
 
ET 5   ET a) Paindlik töömeetod 
– osapoolte regulaarsed kohtumised 
Pooled kohtuvad korrapäraselt, et arutad a arenguid käsilolevates küsimustes. 
Komisjoni asjaomastest talitustest koosnev kooskõlastusüksus on dialoogi 
algatamisest alates kogunenud 36 korral.  Selle liikmed kohtuvad korrapäraselt oma 
Vene kolleegidega eri päevakorraliste teemade asjus, mis puudutavad loodusliku 
gaasi, uraani või elektrikaubandust. 
– ümarlauad 
Päevakorralistel teemadel on korraldatud mitmeid kõrgetasemelisi Vene ja Euroopa 
era- ja avaliku sektori partnereid ühenda vaid ümarlaudu. Nii toimus Brüsselis (10. 
detsembril 2003) loodusliku gaasi teemaline konverents ja Moskvas elektriteemaline 
konverents (16. oktoobril 2003), kus osalesid peamised erasektori, mitmete Vene 
ministeeriumide, komisjoni talituste esinda jad ja koguni volinikud (pr de Palacio või 
hr Monti) ning nõukogu eestseisus.10 
Lõpuks toimub analüüside, stsenaariumide ja  strateegiate alalin e võrdlemine kõige 
kõrgemal tasemel nii Euroopa kui ka Venema a tööstussektori osavõtul. A. Tšubais, 
Vene elektriettevõtte RAO UES president ja A. Miller, Gazpromi president, osalevad 
aktiivselt dialoogis. 
b) Tugistruktuur 
Ettevõtmiste toetuseks on kaks stabiilset  struktuuri: energiat ehnoloogiate ühiskeskus 
ning turuvaatluskeskus. 
– EL-Venemaa energiatehnoloogiate ühiskeskus 
EL-Venemaa energiatehnoloogiate ühiskeskus11 loodi 5. novembril 2002. aastal 
Moskvas. Seda juhivad kaks kaasdirekt orit, üks Venemaalt ja teine Euroopast. 
Keskus on platvorm, mis tegeleb edasij õudnud energiatehnoloogiate edendamisega 
(nafta, gaasi, söe, elektri, uute ja taas tuvenergiate ning en ergiasäästu sektoris) 
tööstuspartnerluste kaudu ning priorite etsetesse projektidesse tehtavate 
investeeringute rahastamise lihtsustamisega. 
                                                 
10 Nimetada võib teisigi toimunud või tulevikus toimuvaid tehnilisemal tasemel ümarlaudu: 
energiastrateegiate võrdlevate analüüside konverents (Moskva, 17. oktoober 2003); naftatoodete kvaliteedi ümarlaud (2004. jooksul); energiatõhususe seminar (2004. jooksul). 
11 Täpsemat teavet keskuse kohta saab: 
 http://www.technologycentre.org/eng.ht mhttp://www.technologycentre.org/eng.htm 
 
ET 6   ET Oma ülesannete täitmiseks on keskus mõeldud: 
– eesrindlike energiatehnoloogiate alase t eabevahetuse soodustamiseks vajalike 
tingimuste edendamiseks, Vene ja Euroopa  energiasektoris os alejate vahelisi 
kontakte hõlbustavate tegevuste ko rraldamiseks ja kooskõlastamiseks, 
sealhulgas tehnoloogiauuringut e ja -arenduse valdkonnas; 
– konkreetsete ja suureulatuslike te hnoloogiaalaste koostööprojektide 
väljaselgitamiseks, hindamiseks ja hõlbustamiseks eespool nimetatud 
energiasektorites ning nende edendamisele kaasaaitamiseks; 
– sidemete sõlmimiseks ja ühistegevuse koos kõlastatuse tagamiseks teiste Vene 
ja Euroopa energiakeskustega ning ener giatehnoloogiate levitamise eesmärgil 
ühise teaberuumi loomise edendamiseks. 
Selleks on keskus korraldanud mitmesuguseid ümarlaudu ning mõlemale poolele 
kasulike tehnoloogiaprojektide ettepanekud hakkavad selguma. 
Selle keskuse tegevus aitab kaasa mõlema le poolele kasutoovate investeeringute 
kaasamisele keskuse tegevusvaldkondades. 
– Turuvaatluskeskus 
Liidu energia siseturu üha kasvava integree rimise hõlbustamiseks ja energiavarustuse 
turvalisuse tagamiseks, võimaldab energi aturu vaatlussüsteem jälgida energia 
siseturu andmeid ning selle hea toimivuse ja  energiavarustuse tu rvalisuse seisukohast 
peamisi küsimusi, lihtsustada vajalike energi ainfrastruktuuride teostamist ja määrata 
kindlaks liidusisest ja -välist energiavar ustust ähvardavaid ohte. Vaatlusstruktuur 
katab nimelt nafta-, loodusli ku gaasi ja elektrisektoreid. 
See komisjoni sisestruktuur moodustab keskse  usaldusväärse kvalitatiivsete andmete 
ja teabe allika. See on komisjonile, liikmesriikidele, tööstusele ja teistele asjaomastele pooltele abiks energiapoliitika või uute investeeringute alaste otsuste 
tegemisel ning võimaldab nimelt seeläbi tagada liidu energiavarustuse turvalisuse 
lühi-, keskmise- ja pikaaj aliselt. Konkurentsi toetamin e ja parema maksumusega 
energiavarustuse tagamise vajadus on  kooskõlas Lissaboni Eu roopa Ülemkogul (23. 
ja 24. märtsil 2000) kindlaksmääratud strateegiaga. 
Pidades silmas ELi ja Venemaa vastastikust huvi  energiavarustuse turvalisuse ja stabiilsuse 
parandamise vastu ning Venem aa kui ELi energiaga varustaja tähtsust, kavatseb komisjon 
kaasata Venemaa selle vaatluskeskuse töödesse esim esel võimalusel ja luua sidemed gaasi- ja 
naftaturu vaatlussüsteemiga, mille kavatseb luua Venemaa Föderatsioon.
 
ET 7   ET 3. E NERGIADIALOOGI TULEMUSED  
Komisjoni 2000. aasta 30. novembril vastu võetud rohelises raamatus „Euroopa 
energiavarustuse kindluse strateegia” väljakuulutatud kolme teemat – konkurentsi 
tugevdamine energia siseturul, jät kusuutliku arengu ka itsmine ja välise 
energiavarustuse kindlustamine – vä ljendati konkreetsetes tegudes Venemaa 
Föderatsiooniga peetava energiadialoogi raames. 
Dialoog võimaldas lahendada Vene ettevõtete  raskused seoses energia siseturuga, 
kehtestades ühenduse turul tegutsevatele e ttevõtetele selged ja etteaimatavad 
eeskirjad. See avas Euroopa ettevõtetele tee Vene turule. Sellel ajavahemikul teostati 
näiteks BP, Shell`i, Total`i või ENI i nvesteeringud. Dialoog aitas kaasa teatavate 
konkreetsete raskuste lahendamisele, mis võisi d Euroopa ettevõtetel esineda. Teiselt 
poolt tehti ka Vene investeeringuid Euroopa Liitu peamiselt Gazpromis osaluste võtmise teel. 
Lõpuks saavutati dialoogi raames tingi mused Euroopa mandri energiavarustuse 
pikaajaliseks arendamiseks transpordiinfrastruktuuride ehitamise ja kaasajastamise ning turvaeeskirjade kehtestamise toetamise teel. 
Neid tulemusi ei oleks ilma poolte va stastikuse huvita saavutatud. Venemaa ja 
Euroopa Liit on energia valdkonnas tihedalt  üksteisest sõltuvad. 25 liikmega Euroopa 
Liidu jaoks on Venemaa peamine energiatoo dete tarnija nii l oodusliku gaasi (1/2 
impordist), nafta (1/4 impordist) kui ka uraani (1/3 impordist) osas. Venemaa jaoks on EL põhiline majanduspartner. Liit on tema  energiatoodete loomulik turustusala 
(kõik tema ekspordivõrgud on orienteeritud Euroopale: õlitorustikud, gaasijuhtmed ja 
kuni jõestiku-, raudtee- ja maanteevõrguni  välja). Tooraine müük tagab Venemaale 
valuutasissetuleku ja ligi 40% f öderatsiooni eelarve tulust.  
Samal ajal rõhutab EL jät kuvalt maa majanduse ja kaubanduse mitmekesistamise 
tähtsust Venemaa jaoks, et tagada jätkusuutlik majandusareng pikaajaliselt. 
3.1. Energiadialoog siseturu teenistuses 
Kui siseturg peab võimaldama Euroopa energiasektori ratsionaliseerimist liidu 
tarbijate hüvanguks, peaks s ee ühtlasi sujuvamaks muutma olemasolevaid suhteid 
rahvusvahelise energiatoodete turuga. Eu roopa Liidu impordisõltuvuse kindel kasv 
lähikümnenditel ei võimalda ette näha ra hvusvahelisest turust kõrvale jäämist. 
Venemaa osaleb edukalt Euroopa Liidu varustamisel mitmekesise fossiilse energiaga. Seega ei ole mõeldav, et Eu roopa Liit võiks seada impordile koguselisi 
piiranguid. Turgude läbipaistvus ja eluterve konkurents on liidu stabiilse energiavarustuse tagatiseks. 
Gaasisektor, millest meie majandus sõltub tulevikus kõige enam, näib selles osas 
kõige hapram. Venemaa peaks jääma liidu peamiseks välistarnijaks.
12 Järelikult ei 
                                                 
12 Gaasi kui laia kasutusspektriga energia osa suureneb meie majanduses tunduvalt. See kasvab 1/5 
kolmandiku tasemele meie kogutarbimisest ning elektritootmises 1/3 kuni ligi poolele ajavahemikul 
2000 kuni 2030. Importgaas võib moodustada kuni 80% meie vajadustest 2030. aastaks. Venemaalt 
 
ET 8   ET tohiks ekspordiriigid muuta siseturu eeskirju lepingutega, mille majanduspõhimõtted 
ei vasta ühenduse õigusele. 
Nimelt tuleks selgitada siseturueeskirju pik aajaliste lepingute s uhtes, mis sisaldavad 
vaba ringluse ja liidus kehtivate konkuren tsieeskirjadega vastuol ulisi territoriaalse 
piirangu klausleid. Tänu dialoogile võidi neid aspekte arutada ja nähti ette 
lahendused. Pikaajaliste lepingute põhi mõte säilitati õi gustatult. Lisaks 
energiavarustuse kindlustamisele tagab nende kestus ka liidu varustamiseks vajalike investeeringute (tootmisesse ja infr astruktuuridesse) prognoositavuse. Energia 
siseturu eeskirjadega kokkusobimatute si htkoha klauslite osas saavutati 2003. aasta 
6. oktoobril kokkulepe ENI ja Gazpromi vahel. Sellele peaks lähiajal järgnema teisi 
kokkuleppeid lepingutes Saksamaa ja Austriaga. 
3.2. Energiadialoog jätkusuutliku arengu teenistuses 
Alates energiadialoogi alustamisest  Venemaaga on komisjon rõhutanud Kyoto 
kohustuste tähtsust. Dialoogi raames ei  jätnud komisjon tõstatamata küsimust 
protokolli Venemaa Föderatsiooni poolse ra tifitseerimise vajalikkuse osas, ilma 
milleta ei ole protokolli võimalik tõhusalt ellu viia.
13 Kyoto protokolli täitmine 
Venemaa poolt peaks aitama tal saavutada oma riiklike energiavarude säästlikuma 
tarbimise. 
Venemaa jätkusuutlik majandusareng toimub oluliste reformide elluviimise teel, 
sealhulgas energiasektoris ja eriti se lles osas, mis puudutab loomulike monopolide 
struktuuri ja haldamist, loodusvarade hinna struktuuri ja maksustamise korda. Ühelt 
poolt peaksid need reformid edendama ka ubanduse stabiilsust tulevikus, sest nad 
soosivad tulevasi investeeringuid ja pa randavad energiatõhusust. Teiselt poolt 
peaksid need reformid panustama Vene majanduse mitmekesistamisesse, edendades 
peale energia ka teiste sektorit e ümberkorraldamist ja arengut.  
Vene majanduse kaasajastamine, tema kõr ge majanduskasvu toetamine (7% ringis 
aastas) eeldavad, et Vene tööstus suundub suurema energiatõhususe poole nimelt selleks, et eraldada täiendavaid ekspordimahte, mille üheks saajaks peaks olema liit. Energiatransport (maismaal või mer itsi), mida Venemaa ja liidu vahel 
intensiivistatakse, on Eur oopa Liidu maadele ka mure ttekitav seoses keskkonnahoiu 
probleemidega. 
a) Keskkonnasõbralikum energiatarbimine 
Energiatõhususe kasv on Venemaa Föderats iooni energiastrateegia prioriteetide 
osaks. Selles valdkonnas võib nimelt viljaka ks osutuda heade ta vade ja tehnoloogiate 
vahetuse teel toimuv Euroopa Liidu ja Ve nemaa Föderatsiooni ettevõtete vaheline 
tööstuskoostöö. Hoonete energiaefektiivsuse  ümarlaud toimus Moskvas (2004. aasta 
oktoobris) ja teine Nižn i Novgorodis, et täpsustada proj ekte, mida võidakse arendada 
energiatehnoloogiate ühiskeskuse toega. 
                                                                                                                                                        
 
tulev import võib absoluutväärtustes üksnes kasvada, isegi kui meie Venemaalt pärit impordi suhteline 
osa jääb 50% tasemele. 
13 2004. aasta oktoobris kiitis Duuma heaks Kyoto protokolli ratifitseerimise, mis võimaldab Venemaa 
Föderatsioonil saada osa protokolli eelistest. Euroopa Komisjon pakub tehnilist abi TACIS 
programmiga (2 miljonit eurot) 2005. aasta alguses. 
 
ET 9   ET Energiaefektiivsuse pilootpr ojektid käivitati ühiselt Ve nemaa põhja- ja lõunaosas: 
Arhangelskis, Astrahanis ja Kaliningradis.  See viimane kujutab endast olulist 
poliitilist panust energiakoostöö jaoks, tu lenevalt selle piirkonn a enklaavi tüüpi 
paiknemisest Euroopa territooriumil. 
Kaliningradi puhul hinnatakse, et energiaef ektiivsuse kava elluviimise tulemusel 
saavutatakse potentsiaalne energiasääst 35–40%. Seda potentsia ali ei või piirkonna 
jaoks alahinnata, pidades silmas, et  piirkonda varustatakse 90% osas 
primaarenergiaga Venemaalt (gaasijuhtme kaudu) tuleva transiidi kaudu ning 95% piirkonna elektrist tarnib Vene võrk I PS/UPOS. Baltimaade ühinemine ELiga ja 
nende lõimimine aja jooksul Euroopa elek trivõrku sunnib otsima tehnilist lahendust 
seoses Kaliningradi elektrisüsteemiga. See eeldab järelikult ELi ja Venemaa vahel kooskõlastatud lahenduse leidmist selles valdkonnas. 
Energiaefektiivsuskavadega peab para lleelselt kaasas käima taastuvate 
energiaallikate areng. Ühiskeskuse korrald atud taastuvenergia ümarlaud toimus 
Moskvas 22. juunil 2004. aastal.
14 Sellel julgustati taastuvenergia arenguks soodsa 
raamistiku loomist Venemaal. Komisjon ning Vene tööstus- ja energiaministeerium 
võtsid ühiselt vastu 2004. aasta töökava. Spetsiifilisemad seminarid kütuseelemendi, süsihappegaasi piirangute ja biomassi te emadel korraldati, et kavandada Venemaa 
osalemist uuringute raamprogrammis. 
Pärast Kyoto protokolli ra tifitseerimist peaks ener giatehnoloogiakeskus uurima 
erainvesteeringute võimalusi tüüpprojektidega „Joint Impl ementation” (ühisteostus). 
Arhangelskis, Astrahanis ja Kaliningradis olemasolevaid projekte võidaks kasutada 
sellealaste pilootprojektidena. 
b) Vähem saastavad transpordivahendid 
Transpordivõrkude füüsiline turvalisus on samuti tähtsaks koostöövaldkonnaks. 
Energiadialoogis uuriti piirkondliku satell iitjärelevalvesüsteemi sisseseadmist 
õnnetuste ennetamiseks ning lekete tuvastam iseks nafta- ja gaasiinfrastruktuurides. 
Venemaa süsivesiniku ekspordi võrgu ohut use ja tõhususe parandamiseks vajalike 
rehabilitatsiooni- ja inve steeringuvajaduste hindamise  tehniline abi otsustati 
programmi TACIS 2004 raames. 
Merereostus on kõikide Balti mere ja Põhj a mere maade jaoks ülimalt delikaatne 
teema. Hiljutised mereõnnetused ja kasvav liiklustihedus piki ELi rannikut teevad 
mereohutusest eriliselt tähtsa küsimuse  ELi ja Venemaa vahelises koostöös. 
Komisjon saavutas Venemaa lubaduse tugevdada kontrolle oma sadamatesse saabuvatel tankeritel ning toetada Eur oopa Liidu jõupingutusi Rahvusvahelises 
Mereorganisatsioonis (IMO), eelkõige ühe kordse põhja ja parrastega naftatankerite 
kõrvaldamiseks. Selles viimases punktis s aavutati IMO raames 4. detsembril 2003. 
aastal kompromiss, mis jõustub 2005. aasta  aprillis. Seni mitmekordistab EL 
kohtumisi Venemaaga, et julgustada IMO standardite kiiret kohaldamist. Erilist 
rõhku asetatakse ka maismaatranspordi (õ litorustikud või raudt eetransport) rolli 
tugevdamisele. 
                                                
 
14 Lisateavet saab: http://www.technologycentre.org/ 
 
ET 10   ET Transporti ja energiatarbimisse ktorit ei tohi energiadialoogi st välja jätta. Need on ligi 
kolmandiku süsihappegaasiemissioonide teki tajaks ning nende ratsionaliseerimine, 
nimelt linnaliikluses, võiks olla olulisek s keskkonnaparandamise allikaks. Tihedam 
koostöö selles sektoris võiks tulla kasuks mõlemale poolele. Esimene 
transpordiseminar toimus 2004. aasta mais ja võimaldas piiritleda koostööalad eelolevateks aastateks, ning teine, linnatranspordivahe nditele pühendatud seminar, 
toimus 2004. aasta oktoobris. 
3.3. Energiadialoog stabiilse ja et tearvestatava varustuse huvides 
Nagu märgiti liidu energiavarustuse kindluse rohelises raamatus, ei taotle Euroopa 
energiavarustuse kindluse poliitika niivõr d mitte energiasõltumatuse maksimeerimist 
või sõltuvuse minimeerimist kui just sell ega seonduvate riskide vähendamist. Nii 
peab meie suhetes Venemaa Föderatsiooni ga, kellest energiasõltuvus edaspidi 
vältimatult kasvab, koostöö taotlema konstruktiivse vastastikuse sõltuvussuhte loomist: kehtestama ettearvestatav ad kaubanduseeskirjad, suurendama 
transpordivõrke ja soodustama investeer inguid, edendades stabiilsemat ja 
läbipaistvamat õiguslikku raamistikku, ni ng julgustama olulisi reforme Venemaa 
energiasektoris. 
a) Energiatoodete kaubandus 
Süsivesiniku kaubandus oli energiadialoog i üks esimesi selgitatavaid teemasid. 
Pärast rohkeid arutelusid Vene poolega, nimelt viimase laienemise puhul, koostati 
ühisavalduses Venemaa ja ELi suhteid ning ELi laienemist käsitlev akt, milles täpsustati, et enam ei ole piiranguid loodusliku gaasi ega nafta impordile Euroopa 
Liitu. 
Euroopa Liidu ja Venemaa kahepoolse le pingu raames Venemaa ühinemise kohta 
Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO ) 2004. aasta mais saavutasid pooled 
kokkuleppe teatavates energiaalastes kü simustes. Venemaa võttis WTO suhtes 
kohustusi tööstustarbijatele võimaldatav ate gaasihindade ja energiatoodete 
ekspordimaksude osas. Lisaks leppisid pooled kokku koostöö süvendamises energia 
infrastruktuuride küsimustes. 
Paralleelselt on läbirääkimiste järgus oleva tuumamaterjalide kaubanduse alase 
lepingu eesmärgiks kehtestada läbipaistv ad, stabiilsed ja ettearvestatavad 
kaubanduseeskirjad mõlema poole tuumatööstuse huvides ja rakendatavuseks. Uues lepingus tuleb arvesse võtta mitte üksne s uusi turutingimusi laienenud Euroopa 
Liidus, vaid ka mõlema poole t ööstuse säilitamise vajadust. 
Tuumamaterjalide alased kaubandussuht ed uute liikmesr iikidega moodustavad 
Venemaa jaoks üle 200 miljoni dollari aastas , mis vastab ligi 80% uute liikmesriikide 
turust (12% ekvivalent 25liikmelise liidu tu rust). Vene ekspordiettevõtted olid kokku 
leppinud uute liikmesriikide tuumaelektrijaamade varustamises pikaajaliste lepingute alusel, millest mõned kestavad edasi pärast 2004. aasta 1. maid. Diplomaatiline kirjavahetus kahe osapoole vahel 2004. aasta  aprillis võimaldas täpsustada selles 
valdkonnas rakendatavaid eeskirju, kinnitada  nende lepingute kehtivust Euratomi 
lepingu alusel (artikkel 105) ning vältida sellise lt asjatuid huvide  kokkupõrkeid uute 
liikmesriikidega. 
 
ET 11   ET Seega on tähtis, et energiak aubandus oleks kaetud läbipais tvate ja ettearvestatavate 
üldiste kaubanduseeskirjade ja -põhimõtete ga, nagu näiteks, ühelt poolt, partnerlus- 
ja koostööleping ja Maailma Kaubandusorgani satsiooni eeskirjad ning, teiselt poolt, 
kaubanduse lihtsustamise ja investeeringute  kaitse alased sätte d tulevikus Euroopa 
Majanduspiirkonna raames. 
b) Üleeuroopalised energiavõrgud 
Energiatranspordi usaldusväärsus on üks Euroopa Liidu stabiilse ja pideva 
energiavarustuse tingimusi. Venemaa päri tolu süsivesinik lähetatakse kas maitsi 
(õlitorustik või gaasijuhtmed) või mer itsi (vt eespoolt). Ku i eelistada tuleb 
maismaatransporti, tuleks teha pi ngutusi võrkude tugevdamise suunas. 
Euroopa Liidu-Venemaa tippkohtumisel koostati nimekiri prioriteet sete projektide 
(alates 2001. aastast) kohta, mille kohta tuleks üleeuroopaliste energiavõrkude raames teha Euroopa Liidu kaas rahastatavad teostatavusuuringud. 
Üleeuroopaliste energiavõrkude kontrollim ine, mis kiideti heaks 26. juunil 2003. 
aastal, selgitab välja teatud arvu elektri- ja  gaasiinfrastruktuuride projekte, millesse 
on kaasatud Venemaa Föderatsioon. Ülevaatamise
15 prioriteetseks teljeks on 
Ühendkuningriiki ja Euroopa mandri põhjao sa Venemaaga ühendava gaasijuhtme 
projekt. Energiainfrastrukt uuri alase koostöö olulisust tu leb rõhutada nimelt tähtsuse 
tõttu, mida omavad õlijuhtmed meritsi naftatranspordile Balti meres. Nii Skandinaavia maad kui ka Balti maad  on eriti mures Balti merd läbivate 
naftatankerite arvu tunduva kasvuga, mi s mitmekordistab proportsionaalselt 
naftalekke ohtu rannikuriikidele. 
Energiadialoog ei asenda nende projektide  elluviimiseks ärilistel ja majanduslikel 
kaalutlustel rajanevat erasektorit. Neid projekte „ühishuvi” esindavateks liigitava 
tunnuse eesmärgiks on lihtsustada projektide  elluviimist, nimelt seoses Euroopa 
investorite kõhkleva hoiakuga Venemaale as umise suhtes, tulenevalt olulistest 
äririskidest. 
Uurida tuleks teisi viise nafta transportim iseks, et vältida Balti mere koormamist või 
osalemist Bosporuse väina liikluse külla stumises. Raudteetranspordi kasv on üks 
teatavat huvi pakkuvaid võimalusi praeguses naftahindade pideva kallinemise konjunktuuris.
16 See alternatiivne lahendus võiks pealegi kaasa aidata teatavate 
transpordiviiside kõrvalejätmisele. 
3.4. Energiadialoog kogu mandri harmoonilise turu huvides 
Kuna energiadialoog võimaldas pooltel lä heneda, mis peaks tulevikus veelgi 
tugevnema, ollakse mõlema, Vene ja üh enduse turu strateegiate ühtekuuluvuse 
suunas õigel teel. Energia siseturu põhimõtte d, nagu energiaefektiivsus, ettevõtete 
sisestruktuuride reform, elektrisektori refo rm, näiteks eristamine, võiksid olla Vene 
                                                 
15 Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepanek, millega kehtestatakse üleeuroopaliste energiavõrkude 
suunised ja tunnistatakse kehtetuks otsused nr 96/391/EÜ ja nr 1229/2003/EÜ. 
16 Vene eksport raudteel moodustab ligi kolmandiku ekspordi kogumahust. See transpordiviis on 
tunduvalt kallim kui meretransport. Siiski võivad eksp ordi kasv ja kõrge naftahind seda transpordiviisi 
stimuleerida.  
 
ET 12   ET energiasektori ümberkorraldamise ja refo rmide võrdlusraamistiku osaks. Kui need 
kaks turgu on eraldi, peaksid n eed juhinduma ühistest põhimõtetest. 
a) Ühendatud elektrivõrk 
Arutelud elektrisüsteemi reformi teem al on hästi edasi jõudnud. Tuleks nimelt 
kavandada Venemaa osalemine ühenduse el ektriturul, pidades silmas Euroopa 
mandri ettearvestatavaid elektrivajadusi.17 Nii kanti Vene el ektrivõrgu sünkroonne 
ühendamine ELi mandrivõrguga 2001. aasta  oktoobri EL-Venemaa tippkohtumisel 
ühist huvi pakkuvate projektide nimekirja. 
Selleks tuleb lahendada rida kaasnevaid küsimusi, nimelt seoses nii 
keskkonnaeeskirjade järgimise kui ka tuumaohutusega Venemaal või turule 
juurdepääsu vastastikkusega kummagi partne ri sellealaste rahvusvaheliste kohustuste 
osas. 
Moskvas 2003. aasta oktoobris kogunenud ümar laud analüüsis elektri ühisturu poole 
suundumiseks vajalikke tingimusi. Klassifi tseeritud raskuste hulgas nimetati: 
– Piisava reguleeriva raamistiku puudumist Venemaal täheldati 2004. aasta 
märtsis teostatud uuringus. Nii kutsu ti 2004. aasta septembris Venemaa 
esindajad osalema elektrisektori reguleerivate õigusaktide foorumile 
Florence’is. Nende arusaamine siseturu raames sisse seatud süsteemist võimaldab meie kahe turu hõlpsamat integreerumist aja jooksul; 
– Asjakohaste ja võrreldavate standa rdite vastuvõtmine keskkonna ja 
elektritootmise ohutuse al al, nagu näiteks söe põl etamise eeskirjad või 
tuumaohutuse garantii,
18 
– Turgude tõhusaks integreerimiseks tuleb rajada ühiskasutuseks vajalik 
infrastruktuur ning sünkroniseer ida Venemaa ja liikmesriikide 
elektrisüsteemid. Võrkude ühendamise töörühma ülesandeks on uurida selle 
valdkonna hetkeolukorda. UCTE ja IPS/UPOS süsteemide sünkroonse 
ühendamise teostatavusuuring (komisjoni ja RAO-UESi kaasrahastamisel) on 
pooleli ja peaks lõpetata ma hiljemalt 2007. aastal. 
Finantstagatisesüsteemi loomine võiks kaasa aidata reformiprotsessi lihtsustamisele 
nii elektrisektoris kui ka süsivesinike sektoris. 
b) Infrastruktuuride tu rvalisuse tugevdamine 
Energia on üks peamisi valdkondi, milles s aab kasutada satell iitnavigatsiooni. Selle 
rakendused energiasektoris katavad kogu te gevusahelat, eeluuringutest kuni ehituse 
ja transpordialaste järelmeetmeteni, hõlmates käituskohtade järelevalvet. Venemaa on algatanud oma süsteemi ambitsioonika  moderniseerimisprogrammi – GLONASS 
– ning selle järkjärgulise avamise tsivii lkasutusele. Euroopa programm GALILEO 
                                                
 
17 Tuleks meenutada, et nii AIE kui ka EURELEC TRIC hinnangute kohaselt peaks liit 2030. aastaks 
Euroopa elektritarbijate vajaduste rahuldamiseks investeerima ligi 600 GW tootmisrajatistesse 
kolmekümne aastaga. 
18 Selleks tuleb siiski rahul olla tuumaohu tuse kontrolli sõltumatu süsteemi rajamisega. 
 
ET 13   ET kavandab 2008. aastaks esimese spetsiaalselt tsiviil- ja kauba ndusrakenduste jaoks 
projekteeritud sate lliitnavigatsioonisüsteemi rajamist. 
GLONASSi ja GALILEO ühiskasutuse ees märki on taotletud alates 1999. aastast. 
Nende kahe võrgu täiendav kasutus tugevdab märkimisväärselt energia transpordi ja 
tootmise infrastruktuuride turvalisust. 
Energiadialoog aitas kaasa läbirääkimiste  algatamisele nende kahe süsteemi 
koostalitluse eesmärgil. Tehtud edusammud võimaldavad kavandada sellise lepingu sõlmimist 2005. aasta lõpuks. Lisaks GLONASSi ja GALILEO tehnilise 
kokkusobivuse aruteludele hõlmab alusta tud koostöö ühist va stuvõtjate ning 
energiavaldkonnale spetsiifi liste rakenduste arendamist (transpordiinfrastruktuuride 
eeluuringud, ehitus ja hooldus). 
c) Investeeringute tagamine 
Üldine investeerimiskliima Venemaal peab  muutuma läbipaistvamaks, stabiilsemaks 
ja etteaimatavamaks. EL julgustab jätkuva lt Venemaad teostama selleks vajalikke 
reforme. Venemaa ühinemisel Maailma Kaubandusorganisatsiooniga on sellele positiivne mõju. Lisaks peaksid kaubanduse hõlbustamise ja investeeringute kaitse 
eesmärgid ja ettevõtmised, mis on käesol evalt Euroopa Majandus piirkonna raames 
välja arendamisel, samuti positiivselt kaasa aitama investeerimiskliima parandamisele Venemaal. 
ELi ja Venemaa vaheliste energiasuhete finantsraamistiku täiustamine kutsus esile 
erinevaid algatusi. Es iteks (2002) kerkis rahvusvaheliste vahekohtu otsuste 
tagatisfondi idee. See mõiste püüdis parandada  Euroopa ettevõtjate püsivat 
kindlusetusetunnet seoses sellega, et puudub Eu roopa ja Vene ettevõtete vaheliste 
ärivaidluste raames tehtud rahvusvaheli ste vahekohtu otsuste ülevõtmine Vene 
õiguskorda. Komisjoni tellitud teostatavusuuringus jõuti järeldusele, et see mõiste 
määras küll kindlaks tegeliku probleemi,  kuid selle elluviimine oleks ühenduse 
eelarvele rahaliselt äärmiselt kulukas (500 miljoni euro ringis), andmata siiski 
kavandatud projektide sobivaks katteks kr iitiliselt vajaliku suurusega vahendeid. 
Õiguslikust seisukohast olid vajalikud 25 liikmesriigi ja Venemaa ratifikatsioonid ning lisaks võis sellise tagatise andm ine ainult õhutada Vene õigussüsteemi 
toimimatuse püsimist. 
Kavandatava süsteemi rakendamatus sundis ot sima alternatiivset algatust, mis on 
vähem kulukas ja kooskõlas turu seaduste ga; seda tehti uuringu raames, mille 
komisjoni tellis Euroopa Investeerimisfondilt. Selle lähenemise aluseks on tähelepanek, et Vene ettevõtjatel ei ole,  isegi toornafta hinna järsu tõusu korral, 
rahuldavat juurdepääsu ra hvusvahelistele rahaturgudele ning eelkõige väga 
pikaajalistele finantseeringutele. Ent üks nes nõuetele vastavate projektide, mille 
maksumuseks võib hinnata ligi 200–300 miljardit eurot, arendamiseks oleks vaja juurdepääsu finantseeringutele pikemaks ajaks kui praegune tüüpiline kestus 5 aastat. 
Ideaalselt peaks kestus ulatuma 10 kuni 12 aastani, ajapikku isegi kauem. Selle 
eesmärgi saavutamiseks võidaks ette näha võimaluse korral mitmepoolse arengupanga juures asuva „Energy Desk ” loomist, mis teenindaks eelisjärjekorras 
energiadialoogi, asudes nimelt aktiivsesse ossa pangasündikaatide  asutamises. 
Eesmärgiks oleks anda pikaajalisemaid ja vähema maksumusega vahendeid Vene 
projektide arendamiseks, jagades riski mitm ete sündikaati kuuluvate pankade vahel. 
 
ET 14   ET Selle „Energy Desk” maksumus piirduks ELi  jaoks stardikulude katmisega. Vene 
ettevõtetel või ametivõimudel ei oleks vaja vahendeid eraldada. Algatus kuuluks 
partnerlus- ja koostöölepingu raamesse. Seda peaks olema võimalik süvendada 
pankade ja energiavaldkonnas tegutsevate är iühingutega selliselt, et see tegutseb 
täiendusena nendele. 
Samal ajal võiks arendada teisigi alga tusi, nimelt võiks kavandada võimaluse 
energiaefektiivsuse investeerimis- või tagatisfondi  asutamiseks, mis näib 
õigustatud nimelt suurte energiakadude tõtt u (40% ringis), mis on Venemaal valdav. 
See fond võiks keskenduda se llel alal Venemaal tegut sevate Euroopa ettevõtete 
sihipärasele toetusele. Igal  juhul vajab see enne käivitamist üksikasjalikku hinnangut 
ja turuanalüüsi. See vajaks siiski märk imisväärset vahendite eraldamist ühenduse 
eelarvest, kuid võiks olla seotud Kyot o protokolli rakendamisega Venemaa poolt. 
Pärast Kyoto protokolli ratifitseerimist  võib lisaks investeeringugarantii fondi 
ettevalmistusele energiaefektiivsuse jaoks arvesse võtta Kyoto protokolliga seonduvate paindlike mehhanismide rajami sest tekkida võivaid sünergiaid. 
4. J
ÄRELDUSED  
Dialoog osutus kasulikuks seoses konkreetsete  tulemustega, mis saavutati. Poolte 
strateegiad ja poliitikavaldkonnad näitava d lähenemist, mille üle võib heameelt 
tunda. 
Ühenduse õigustik võiks saada Venemaal teostatava energiasektori reformi 
võrdlusraamistikuks. See võrdlus on elektris ektoris tundlikum kui gaasisektoris. EL 
peab seda reformi prioriteediks, mida oleks Venemaal jätkusuutliku arengu võimaldamiseks vaja mitte ai nult Vene energiasektoris,  vaid ka Vene majanduses 
tervikuna. 
Lahendada jääb veel palju küsimusi selleks, et soodustada kahe turu paremat 
lõimumist. Tulevikus tuleks rõhk asetada kummagi poole jaoks prioriteetseks 
peetavatele teemadele: 
– reformiprotsesside julgustamine energiasektoris Venemaal; 
– energiaefektiivsuse, tehnoloogia- ja keskkonnaalase ning Kyoto protokolli 
elluviimise alase lävimise arendamine; 
– investeeringute edendamine ja kaitsmine; 
– üleeuroopalise loodusliku gaasi turu rajamine; 
– maitsi toimuva naftatranspordi tugevdamise järelevalve (õlitorustik, pigem 
raudteed kui meretransport). 
Nende eesmärkide elluviimine panustab otsustavalt suure mandrituru loomisesse. 
Euroopa Liidu ja Venemaa kasvav vastas tikune sõltuvus vajab sügavamat koostööd, 
eriti energiasektoris. En ergiadialoog ja selle Kyot o protokolli elluviimisega 
seonduvad spetsiifilised tahud panustava d ühisesse majandusruumi ning kuuluvad 
partnerlus- ja koostöölepingu raamesse. 
 
ET 15   ET LISA  
 
 Venemaa Föderatsioon 
2000 2020 25 EL 
2000 2020 
Rahvastik (miljon) 146 120-125 453 462 
SKT (miljardit eurot) 220 / 8 940 14 460 
Majanduskasv aastas  6,3%  2% 2,4% 
Tarbimine (Mtep) 586 900 1650 1895 
Tarbimine per capita  
(tep/h) 4 7,2 3,6 4,1 
Nafta/varud  65 miljardit barr elit / 6,5 miljardit barelit / 
Toodang  323 Mtep 500 Mtep 164 Mtep 102 Mtep 
+ 205 Mtep +330 Mtep - 518 Mtep - 632 Mtep Eksport+/ import 
Kaubavahetus 
EL/Venemaa + 126 Mtep 
ehk 60% : - 126 Mtep 
ehk 25% : 
Gaas Varud 47 triljonit m3  / 3 triljonit m3 / 
Toodang 490 Mtep 600 Mtep 197 Mtep 147 Mtep 
+ 175 Mtep + 216 Mtep - 186 Mtep - 450 Mtep Eksport+/ import  
  Kaubavahetus 
EL/Venemaa + 90 Mtep 
ehk 36%  - 90 Mtep 
ehk 50% : 
 
Süsi Varud 157 miljardit tonni / 100 miljardit tonni / 
Toodang  116 Mtep 190 Mtep 203 Mtep 124 Mtep 
+ 12 Mtep + 23 Mtep - 91 Mtep - 128 Mtep Eksport+/ import 
Kaubavahetus 
EL/Venemaa  
+ 4 Mtep 
ehk 33%  
:  
- 4 Mtep  
ehk 5%  
: 
Uraan Varud 158 000 tonni / 15 000 tonni / 
Toodang 2 500 tonni 5 000 tonni 711 tonni 0 
+ 16 000 tonni - - 15 800 tonni - Eksport+/ import 
Kaubavahetus EL 
15/Venemaa  
4 200 tonni  
-  
- 4 200 tonni  
-