Ettepanek Euroopa parlamendi ja Nõukogu direktiiv karpide elukeskkonna vee nõutava kvaliteedi kohta (Kodifitseeritud versioon) /* KOM/2006/0205 lõplik - COD 2006/0067 */





ET Brüssel 12.05.2006 KOM(2006) 205 lõplik 2006/0067 (COD) Ettepanek EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV karpide elukeskkonna vee nõutava kvaliteedi kohta (kodifitseeritud versioon) (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI 1. Kodanike Euroopa jaoks peab komisjon oluliseks ühenduse õigust lihtsustada ja selgemaks muuta, nii et see oleks kodanikule loetavam ja kättesaadavam; see annab kodanikule parema võimaluse talle antud õigusi kasutada. Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada, kuni arvukad sätted, mida on korduvalt ja sageli oluliselt muudetud, asuvad laiali, osad esialgses õigusaktis ja osad muutvates õigusaktides. Nii tuleb kehtiva õiguse kindlakstegemiseks uurida ja võrrelda suurt hulka õigusakte. Muudetud õigusaktide kodifitseerimine on seega oluline ühenduse õiguse selguse ja loetavuse saavutamiseks. 2. 1. aprillil 1987. aastal otsustas [1] komisjon anda oma talitustele ülesande kodifitseerida kõik õigusaktid hiljemalt kümnenda muudatuse järel. Komisjon rõhutas, et see on minimaalne nõue ning et ühenduse õiguse arusaadavuse ja selguse jaoks tuleks talitustel püüda nende vastutusalas olevaid tekste kodifitseerida veel tihedamini. 3. Seda kinnitati Edinburghi Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega detsembris 1992 [2], rõhutades kodifitseerimise tähtsust, mis annab õiguskindlust konkreetsel ajahetkel asjas kohaldamisele kuuluva õiguse osas. Kodifitseerides tuleb täpselt järgida ühenduse tavapärast seadusloomemenetlust. Kuna kodifitseeritavatesse õigusaktidesse ei või teha sisulisi muudatusi, otsustasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes, et kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks võib kasutada kiirendatud menetlust. 4. Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 30. oktoobri 1979. aasta direktiiv 79/923/EMÜ karpide elukeskkonna vee nõutava kvaliteedi kohta [3]. Uus direktiiv asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid [4]; käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused. 5. Kodifitseerimise ettepanek on koostatud direktiivi 79/923/EMÜ ja selle muutmisakti eelneva konsolideerimise alusel kõikides ametlikes keeltes, mis on teostatud Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete talituse poolt andmetöötluse abil. Juhul kui artiklitele on antud uued numbrid, siis vastavus vanade ja uute numbrite vahel on näidatud tabelis, mis on kodifitseeritud direktiivi III lisas. ê 79/923/EMÜ (kohandatud) 2006/0067 (COD) Ettepanek EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV karpide elukeskkonna vee nõutava kvaliteedi kohta EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle Ö artikli 175 lõiget 1 Õ, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [5], võttes arvesse regioonide komitee arvamust [6], toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras [7] ning arvestades järgmist: ê (1) Nõukogu 30. oktoobri 1979. aasta direktiivi 79/923/EMÜ karpide elukeskkonna vee nõutava kvaliteedi kohta [8] on oluliselt muudetud [9]. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida. ê 79/923/EMÜ põhjendus 1 (2) Keskkonna kaitsmisel ja parandamisel on vaja võtta konkreetseid meetmeid, et kaitsta vett, sealhulgas karpide elukeskkonna vett, reostuse eest. ê 79/923/EMÜ põhjendus 2 (3) Teatavaid karbipopulatsioone on vaja kaitsta saasteainete merevette heitmise mitmesuguste tagajärgede eest. ê 79/923/EMÜ põhjendus 3 (kohandatud) (4) Ö Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsus nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm [10] sätestab Õ, et kvaliteedieesmärke tuleb seada ühiselt, määrates seejuures kindlaks mitmesugused nõuded, millele keskkond peab vastama, muu hulgas vee ja samuti karpide elukeskkonna vee näitajate määratluse. ê 79/923/EMÜ põhjendus 4 (kohandatud) (5) Erinevused sätete vahel, mis mitmes liikmesriigis kehtivad ning mis käsitlevad karpide elukeskkonna vee kvaliteeti, võivad luua ebavõrdseid konkurentsitingimusi ning seega otseselt mõjutada Ö sise Õturu toimimist. ê 79/923/EMÜ põhjendus 6 (6) Direktiivi eesmärkide saavutamiseks tuleb liikmesriikidel määrata kindlaks veealad, mille suhtes direktiivi kohaldama hakatakse, ning samuti teatavatele näitajatele vastavad piirväärtused. Selliselt kindlaksmääratud veealade vesi tuleks nende väärtustega kooskõlla viia kuue aasta jooksul pärast kindlaksmääramist. ê 79/923/EMÜ põhjendus 7 (7) Karpide elukeskkonna vee nõutava kvaliteedi kontrollimiseks tuleks võtta teatav minimaalne arv proove ning teha I lisas kirjeldatud näitajate suhtes mõõtmisi. Proovide võtmise sagedust tohib mõõtmistulemustest tulenevalt vähendada või selle lõpetada. ê 79/923/EMÜ põhjendus 8 (8) Teatavad loomulikud asjaolud ei olene liikmesriikidest ning seepärast tuleb ette näha võimalus teha teatavatel juhtudel erandeid käesolevast direktiivist. ê 79/923/EMÜ põhjendus 9 (9) Teaduse ja tehnika arengu tõttu võib osutuda vajalikuks kohandada kiiresti teatavaid I lisas sätestatud nõudeid. Selleks vajalike meetmete kehtestamise hõlbustamiseks tuleks kehtestada kord, millega luuakse tihe koostöö liikmesriikide ja komisjoni vahel. See koostöö peaks toimuma nõukogu [18. juuli 1978. aasta] direktiiviga [78/659/EMÜ] (kalade elu tagamiseks kaitset ja parandamist vajava magevee kvaliteedi kohta) [11] loodud teaduse ja tehnika arenguga kohandamise komitee raames. ê 79/923/EMÜ põhjendus 10 (10) Karploomasaaduste tarbijatele ei ole võimalik kaitset tagada ainuüksi käesoleva direktiiviga. Seepärast peaks komisjon tegema võimalikult kiiresti selle kohta ettepanekuid. ê (11) Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtaegadega, ê 79/923/EMÜ ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1 Käesolev direktiiv käsitleb karpide elukeskkonna vee kvaliteeti ning kehtib nende ranniku- ja riimveealade suhtes, mille liikmesriigid on määranud kaitset või parandamist vajavateks, et toetada karpide (kahepoolmeliste karploomade ja kõhtjalgsete) elu ja kasvu ning seeläbi ka inimesele otseselt toiduks ettenähtud karploomasaaduste kõrget kvaliteeti. Artikkel 2 Liikmesriikide määratud veealade suhtes kohaldatavad näitajad on loetletud I lisas. Artikkel 3 1. Liikmesriigid määravad määratud veealade vee I lisas loetletud näitajatele väärtused, kui nendele näitajatele on väärtused antud G või I veerus. Nad arvestavad mõlemas veerus sisalduvaid märkusi. 2. Liikmesriigid ei määra I lisa I veerus sisalduvatest leebemaid väärtusi ning püüavad järgida G veerus esitatud väärtusi, arvestades samal ajal artiklis 8 sätestatud põhimõtet. ê 79/923/EMÜ (kohandatud) 3. Heitveeheidete suhtes, mille kohta kehtivad näitajad „halogeenorgaanilised ained” ja „metallid”, kohaldatakse liikmesriikide poolt kooskõlas Ö Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/11/EÜ Õ [12] kehtestatud heitveenorme samal ajal kvaliteedieesmärkide saavutamise ning teiste käesolevast direktiivist tulenevate, eelkõige proovide võtmisega seotud kohustuste täitmisega. Artikkel 4 1. Liikmesriigid Ö on Õ karpide elukeskkonna veega alad Ö esimest korda Õ kindlaks Ö määranud Õ, liikmesriigid võivad kõnealuseid veealasid juurde määrata. 2. Liikmesriigid võivad karpide elukeskkonna veega alade nimistu läbi vaadata eelkõige asjaolude tõttu, mida ei olnud võimalik nimistu esimese koostamise ajal ette näha, arvestades artiklis 8 sätestatud põhimõtet. ê 79/923/EMÜ Artikkel 5 Liikmesriigid käivitavad programme reostuse vähendamiseks ja eelkõige tagamaks, et karpide elukeskkonna vesi vastab kuue aasta möödudes sellise veega alade nimistu artikli 4 kohasest koostamisest nii väärtustele, mille liikmesriigid määravad kindlaks kooskõlas artikliga 3, kui ka I lisa G ja I veergudes sisalduvatele märkustele. Artikkel 6 1. Artikli 5 kohaldamisel loetakse karpide elukeskkonna vesi käesoleva direktiivi sätetele vastavaks, kui selle proovid, mida on 12 kuu jooksul võetud I lisas sätestatud minimaalse sagedusega ühest ja samast proovivõtukohast, vastavad liikmesriikide poolt kooskõlas artikliga 3 kindlaksmääratud väärtustele ning I lisa G ja I veergudes sisalduvatele märkustele järgmiselt: a) 100 % proovidest näitajate „halogeenorgaanilised ained” ja „metallid” puhul; b) 95 % proovidest näitajate „soolsus” ja „lahustunud hapnik” puhul; c) 75 % proovidest muude I lisas loetletud näitajate puhul. Kui kõikide I lisas loetletud näitajate, välja arvatud näitajate „halogeenorgaanilised ained” ja „metallid” kohta võetakse proove kooskõlas artikli 7 lõikega 2 harvemini, kui I lisas on sätestatud, peavad kõik proovid vastama käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud väärtustele ja märkustele. 2. Proove, mille näitajad ei vasta liikmesriikide poolt kooskõlas artikliga 3 kindlaksmääratud väärtustele või I lisa G ja I veergudes sisalduvatele märkustele, ei arvestata lõikega 1 ettenähtud protsentide arvutamisel, kui selle kõrvalekaldumise on põhjustanud katastroof. Artikkel 7 1. Proovide võtmisega I lisas sätestatud minimaalse sagedusega tegelevad liikmesriikide pädevad asutused. 2. Kui pädev asutus tuvastab, et karpide elukeskkonna vee kvaliteet on oluliselt parem kui kvaliteet, mis saavutataks kooskõlas artikliga 3 kindlaksmääratud väärtuste ning I lisa G ja I veergudes sisalduvate märkuste kohaldamise teel, tohib proovivõtusagedust vähendada. Kui ei ole reostust ja ohtu, et kõnealuse vee kvaliteet halveneb, võib asjaomane pädev asutus otsustada, et sellest veest ei ole vaja proove võtta. 3. Kui proovide võtmisel selgub, et mõni kooskõlas artikliga 3 kindlaksmääratud väärtus on täitmata või I lisa G või I veerus sisalduv märkus arvestamata, selgitab pädev asutus välja, kas see on juhuslik või tingitud mõnest loodusnähtusest või reostusest, ning võtab vastu asjakohased meetmed. 4. Täpse proovivõtukoha, selle kauguse lähimast saasteainete heitekohast ning proovivõtusügavuse määrab iga liikmesriigi pädev asutus kindlaks eelkõige kohapeal valitsevate keskkonnatingimuste põhjal. 5. Kõnealuste näitajate väärtuste arvutamiseks kasutatavad analüüsi võrdlusmeetodid on sätestatud I lisas. Muid meetodeid kasutavad laborid tagavad, et nende tulemused on võrdväärsed või võrreldavad I lisas määratletutega. Artikkel 8 Käesoleva direktiivi järgi võetavate meetmete rakendamine ei tohi mitte mingil juhul ei otseselt ega kaudselt põhjustada ranniku- ja riimvee reostuse suurenemist. Artikkel 9 Liikmesriigid võivad alati kehtestada karpide elukeskkonna veele rangemaid väärtusi, kui on sätestatud käesolevas direktiivis. Nad võivad samuti kehtestada sätteid muude näitajate kohta, kui on ette nähtud käesoleva direktiiviga. Artikkel 10 Kui liikmesriik soovib karpide elukeskkonna veega alaks määrata ala, mis asub naaberliikmesriigi piiri ääres, konsulteerivad mõlemad liikmesriigid omavahel, et teha kindlaks selle ala käesoleva direktiivi kohaldamisalasse jäävad osad ning järeldused, mida tuleb teha ühiste kvaliteedieesmärkide põhjal; need järeldused teeb kumbki asjaomane liikmesriik pärast formaalseid konsultatsioone naaberliikmesriigiga. Komisjon võib sellest protsessist osa võtta. Artikkel 11 Liikmesriigid võivad käesolevast direktiivist erakorraliste ilmastiku- või geograafiliste tingimuste tõttu kõrvale kalduda. Artikkel 12 Muudatused, mida on vaja I lisas esitatud tabeli G veerus sisalduvate näitajate väärtuste ja analüüsimeetodite kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga, võtab vastu direktiivi [78/659/EMÜ] artikli 13 lõike 1 kohaselt moodustatud komitee sama direktiivi artikli 13 lõikes 2 osundatud korras. Artikkel 13 1. Käesoleva direktiivi kohaldamisel annavad liikmesriigid komisjonile teavet: a) kokkuvõtvalt artikli 4 lõike 1 kohaselt kindlaksmääratud veealade kohta; b) nende veealade nimistu muutmise kohta kooskõlas artikli 4 lõikega 2; c) õigusnormide kohta, mis on kehtestatud uute näitajate kindlaksmääramiseks kooskõlas artikliga 9. 2. Kui liikmesriik kohaldab artikli 11 sätteid, teatab ta sellest kohe komisjonile, selgitades oma põhjusi ning teatades kõnealuste sätete täitmise eeldatava kestuse. 3. Liikmesriigid annavad põhjendatud taotluse korral üldiselt komisjonile kogu käesoleva direktiivi kohaldamiseks vajaliku teabe. Artikkel 14 ê 91/692/EMÜ art 2 lg 1 ja lisa I punkt e) (kohandatud) Liikmesriigid saadavad iga kolme aasta järel Ö ja esimest korda aastaid 1993-1995 (kaasa arvatud) hõlmavaks ajavahemikuks Õ komisjonile käesoleva direktiivi rakendamist käsitleva teabe sektori aruande kujul, mis hõlmab ka muid asjaomaseid ühenduse direktiive. Selline aruanne esitatakse kas küsimustiku või vormi alusel, mille komisjon koostab nõukogu direktiivi 91/692/EMÜ [13] artikli 6 lõikes 2 osundatud korras. Küsimustik või vorm saadetakse liikmesriikidele kuus kuud enne aruandes käsitletava ajavahemiku algust. Aruanne saadetakse komisjonile üheksa kuu jooksul pärast selles käsitletud kolmeaastase ajavahemiku lõppu. Komisjon avaldab ühenduse aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta üheksa kuu jooksul pärast aruannete saamist liikmesriikidelt. ê 79/923/EMÜ (kohandatud) Artikkel 15 Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti. ê Artikkel 16 Direktiiv 79/923/EMÜ, mida on muudetud II lisa A osas loetletud direktiiviga tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtaegadega. Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas III lisas esitatud vastavustabeliga. Artikkel 17 Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. ê 79/923/EMÜ Artikkel 18 Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja ê 79/923/EMÜ I LISA KARPIDE ELUKESKKONNA VEE KVALITEET | Näitaja | G | I | Analüüsi võrdlusmeetodid | Minimaalne proovide võtmise ja mõõtmise sagedus | 1. | pH pH ühik | | 7—9 | ElektromeetriaMõõdetakse proovivõtu kohal | Kord kvartalis | 2. | Temperatuur,°C | Karpide elukeskkonna vee temperatuur ei tohi heite tõttu tõusta rohkem kui 2 C võrra mõjutamata vee temperatuurist | | TermomeetriaMõõdetakse proovivõtu kohal | Kord kvartalis | 3. | Värvus (pärast filtreerimist), mg Pt/l | | Karpide elukeskkonna vee värvus ei tohi heite tõttu erineda rohkem kui 10 mg Pt/l võrra mõjutamata vee värvusest | Filtreerimine läbi 0,45 μm membraanfiltriFotomeetriline meetod plaatina-koobalti skaalal | Kord kvartalis | 4. | Heljum, mg/l | | Karpide elukeskkonna vee heljumisisaldus ei tohi heite tõttu kasvada rohkem kui 30 % võrra mõjutamata vee heljumisisaldusest | Filtreerimine läbi 0,45 μm membraanfiltri, kuivatamine 105 C juures ja kaalumineTsentrifuugimine (vähemalt 5 min keskmise kiirendusega 2800 kuni 3200 g), kuivatamine 105 oC juures ja kaalumine | Kord kvartalis | 5. | Soolsus | 12—38 | ≤ 40karpide elukeskkonna vee soolsus ei tohi heite tõttu suureneda rohkem kui 10 % võrra mõjutamata vee soolsusest | Konduktomeetria | Kord kuus | 6. | Lahustunud hapnik , küllastusaste % | ≥ 80 % | ≥ 70 % (keskmine)kui ühel mõõtmisel saadakse tulemuseks väärtus alla 70 %, tuleb mõõtmisi korrataühel mõõtmisel tohib tulemuseks tulla väärtust alla 60 % üksnes siis, kui sellel pole kahjulikke tagajärgi karpide kolooniate arengule | Winkleri meetodElektrokeemiline meetod | Kord kuus, kusjuures vähemalt üks proov peab olema representatiivne madala hapnikusisalduse suhtes proovivõtupäeval. Kui aga kahtlustatakse suuremaid päevaseid kõikumisi, tuleb päevas võtta vähemalt kaks proovi | .7. | Naftapäritolu süsivesinikud | | Süsivesinikke ei tohi karpide elukeskkonna vees olla nii palju, etnad moodustavad veepinnal nähtava kile või ladestuvad karpide koorikule,nad kahjustavad karpe. | Visuaalne kontroll | Kord kvartalis | 8. | Halogeenorgaanilised ained | Iga aine sisaldus karpide lihas peab olema niivõrd piiratud, et see toetab kooskõlas artikliga 1 karpidest valmistatud toodete kõrget kvaliteeti | Iga aine sisaldus karpide lihas ja elukeskkonna vees ei tohi saavutada ega ületada taset, millest alates see avaldab karpidele ja vastsetele kahjulikku mõju | Gaasikromatograafia pärast sobiva solvendiga ekstraheerimist ja puhastamine | Kord poolaastas | .9. | MetallidHõbe Arseen Kaadmium Kroom Vask Elavhõbe Nikkel Plii Tsinkmg/l | (Ag) (As) (Cd) (Cr) (Cu) (Hg) (Ni) (Pb) (Zn) | Iga aine sisaldus karpide lihas peab olema niivõrd piiratud, et see toetab kooskõlas artikliga 1 karpidest valmistatud toodete kõrget kvaliteeti | Iga aine sisaldus karpide lihas ja elukeskkonna vees ei tohi ületada taset, millest alates see avaldab karpidele ja nende vastsetele kahjulikku mõju.Arvestada tuleb nende metallide koostoimeid | Aatomabsorptsioon-spektromeetria, vajaduse korral koos eelneva kontsentreerimise ja/või ekstraheerimisega | Kord poolaastas | 10. | Fekaalsete coli-laadsete bakterite arv 100 ml vees | ≤ 300 karploomade lihas ja poolmetevahelises vedelikus(1) | | Lahjendusmeetod koos käärimisega vedelsöötmetel vähemalt kolmes katseklaasis kolme lahjendusega. Positiivsete katseklaaside ümberkülv kinnitussöötmele. Kõige tõenäosema arvu loendamine. Inkubatsioonitemperatuur 44 °C ± 0, 5 °C. | Kord kvartalis | .11. | Karpide maitseomadusi mõjutavad ained | | Sisaldus väiksem sellisest, mis rikub karpide maitseomadusi | Maitsmiskontroll nende ainete olemasolu kahtluse korral | | 12. | Saksitoksiin (vaguviburiliste eritis) | | | | | (1) Kuni ei ole vastu võetud direktiivi karploomasaaduste tarbijate kaitsmise kohta, on oluline, et seda väärtust järgitaks veealadel, kus elavad inimesele otseselt toiduks mõeldud karploomad.LÜHENDIDG = soovituslik väärtus I = kohustuslik väärtus | _____________ é II LISA A osa Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatusega (osundatud artiklis 16) nõukogu direktiiv 79/923/EMÜ (EÜT L 281, 10.11.1979, lk 47) | | nõukogu direktiiv 91/692/EMÜ (EÜT L 377, 31.12.1991, lk 48) | ainult I lisa punkt e | B osa Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtajad (osundatud artiklis 16) Direktiiv | ülevõtmise tähtaeg | 79/923/EMÜ | 6. november 1981 | 91/692/EMÜ | 1. jaanuar 1993 | _____________ III LISA Vastavustabel Direktiiv 79/923/EMÜ | Käesolev direktiiv | Artikkel 1 | Artikkel 1 | Artikkel 2 | Artikkel 2 | Artikkel 3 | Artikkel 3 | Artikkel 4 lõiked 1 ja 2 | Artikkel 4 lõige 1 | Artikkel 4 lõige 3 | Artikkel 4 lõige 2 | Artikkel 5 | Artikkel 5 | Artikkel 6 lõige 1 esimene lõik sissejuhatav osa | Artikkel 6 lõige 1 esimene lõik sissejuhatav osa | Artikkel 6 lõige 1 esimene lõik esimene taane | Artikkel 6 lõige 1 esimene lõik punkt a | Artikkel 6 lõige 1 esimene lõik teine taane | Artikkel 6 lõige 1 esimene lõik punkt b | Artikkel 6 lõige 1 esimene lõik kolmas taane | Artikkel 6 lõige 1 esimene lõik punkt c | Artikkel 6 lõige 1 teine lõik | Artikkel 6 lõige 1 teine lõik | Artikkel 6 lõige 2 | Artikkel 6 lõige 2 | Artikkel 7 | Artikkel 7 | Artikkel 8 | Artikkel 8 | Artikkel 9 | Artikkel 9 | Artikkel 10 | Artikkel 10 | Artikkel 11 | Artikkel 11 | Artikkel 12 | Artikkel 12 | Artikkel 13 esimene lõige sissejuhatav osa | Artikkel 13 lõige 1 sissejuhatav osa | Artikkel 13 esimene lõige esimene taane | Artikkel 13 lõige 1 punkt a | Artikkel 13 esimene lõige teine taane | Artikkel 13 lõige 1 punkt b | Artikkel 13 esimene lõige kolmas taane | Artikkel 13 lõige 1 punkt c | Artikkel 13 teine lõik | Artikkel 13 lõige 2 | Artikkel 13 kolmas lõik | Artikkel 13 lõige 3 | Artikkel 14 | Artikkel 14 | Artikkel 15 lõige 1 | ___ | Artikkel 15 lõige 2 | Artikkel 15 | ___ | Artikkel 16 | ___ | Artikkel 17 | Artikkel 16 | Artikkel 18 | Lisa | Lisa I | ___ | Lisa II | ___ | Lisa III | _____________ [1] KOM(87) 868 PV. [2] Vt järelduste A osa 3. lisa. [3] Teostatud vastavalt komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule - acquis communautaire’i kodifitseerimisest K(2001) 645 lõplik. [4] Vt käesoleva ettepaneku II lisa A osa. [5] ELT C , , lk . [6] ELT C , , lk . [7] ELT C , , lk . [8] EÜT L 281, 10.11.1979, lk 47. Direktiivi on muudetud direktiiviga 91/692/EMÜ (EÜT L 377, 31.12.1991, lk 48). [9] Vt II lisa A osa. [10] EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1. [11] [EÜT L 222, 14.8.1978, lk 1. Direktiiv on tunnistatud kehtetuks määrusega EÜ nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36)..] [12] EÜT L  64, 4.3.2006, lk 52 . [13] EÜT L 377, 31.12.1991, lk 48. --------------------------------------------------