ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 14.7.2010 
SEK(2010) 877 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
  
Lisatud dokumentidele: 
  
Ettepanek: 
Euroopa Parlamendi ja  nõukogu määrus (EL) nr xx/yyyy euro sularaha professionaalse 
piiriülese maanteeveo kohta euroala liikmesriikide vahel 
  
ja 
 
 
Ettepanek: 
Nõukogu määrus (EL) nr zz/yyyy Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 
nr xx/yyyy (euro sularaha professionaalse piiriülese maanteeveo kohta euroala 
liikmesriikide vahel) reguleeri misala laiendamise kohta 
 
{COM(2010)377 final} 
{SEK(2010) 878final} 
 
 
 
 
ET 2   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
 
 
Lisatud dokumentidele: 
  
Ettepanek: 
Euroopa Parlamendi ja  nõukogu määrus (EL) nr xx/yyyy euro sularaha professionaalse 
piiriülese maanteeveo kohta euroala liikmesriikide vahel 
  
ja 
  
Ettepanek: 
Nõukogu määrus (EL) nr zz/yyyy Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 
nr xx/yyyy (euro sularaha professionaalse piiriülese maanteeveo kohta euroala 
liikmesriikide vahel) reguleeri misala laiendamise kohta 
 
ET 3   ET 1. P ROBLEEMI OLEMUS  
Euro kasutusele võtnud 16 liikmesriiki kasutava d samu pangatähti ja münte. Siseriiklikes 
õigusaktides esinevate erinevuste tõttu on pr ofessionaalsetel sularahavedajatel enamasti 
väga keeruline vedada sularaha euroala liik mesriikide vahel ning seetõttu on piiriülese 
maismaaveo maht väga väike. Tegemist on vastuoluga selles mõ ttes, et ühisraha 
professionaalsele veole euroalas ke htivad piiridest tulenevad tõkked. 
Veetava kauba laadi tõttu on sularahaveosek tor lisaks seotud tõsiste turvariskidega. 
Seepärast on ülimalt oluline, et sularaha piiriülene vedu to imuks tingimustel, mis tagavad 
turvalisuse kõrge taseme nii sularahaveo turvatöötajate ku i ka laiema üldsuse jaoks. 
Erinevate siseriiklike tavade ja riskikes kkondade tõttu tõlgenda takse turvanõudeid 
euroala liikmesriikides väga er inevalt ning see toob kaasa suur ed erinevused siseriiklikes 
eeskirjades mitmes valdkonnas, nt lubatud veoliigid, turvasõidukite soomuskate ja 
varustus, intelligentsete pangatähtede ne utraliseerimise süsteemide kasutamine, 
sularahaveosõidukite turvatööta jate arv, tulirelvade omamin e ja kandmine sularahaveo 
turvatöötajate poolt, koolitusnõuded, politseile edastatav teave, litsentsieeskirjad ja 
karistused.  
Nende siseriiklikes eeskirjades esinevate erin evuste tõttu ei saa kommertspangad, suured 
jaeettevõtjad ja teised sularahakäitlejad tegelikult enamikul juhtudel palgata sularahavedu 
teostavat teise liikmesriigi äriühingut, kui gi see suudaks pakkuda kõige efektiivsemaid 
(ja lühemaid) sularaha pealevõtmise ja kätt etoimetamise marsruute. Samuti ei saa nad 
kasutada ära lähima riigi keskpanga filiaali või sularahavedu teostava äriühingu sularahakeskuse sularahatee nuseid, kui see juhtub asuma teisel pool piiri teises 
liikmesriigis. Lisaks ei saa piirialadel sularahaveoga tegelevad ettevõtjad kavandada veomarsruute ja muud sularahalogistikat kõige tõhusamal viisil, kui potentsiaalsed 
kliendid asuvad mõlemal pool piiri. Selline oluk ord viitab asjaolule, et sularaharinglus ei 
ole sellistes piirkondades ja seega ka euroal a tasandil organiseerit ud nii optimaalselt, kui 
see võimalik oleks. See omakorda tähendab k lientidele kõrgemat sularahahinda ja/või 
halvema tasemega teenust, võrreldes oluko rraga, kus sularaha piiriülesel veol puuduvad 
siseriiklikud regulatiivsed tõkked. 
Selleks et sidusrühmadel oleks võimalik ühisr ahast täit kasu saada, tuleks kõrvaldada 
takistused euro sularaha vabalt liikumis elt euroalas, tagades samas sularahaveo 
turvatöötajate ja laiema üldsuse turvalisuse kõrge taseme.  
Samas on sularahaveoturg kohaliku iseloomuga ni ng potentsiaalne piiriülene turg hõlmab 
eelkõige piirialasid. Potentsiaa lne geograafiline turg võib ül djoontes olla enamike vedude 
puhul hinnanguliselt umbes 100 km mõlemal pool  piiri. Seetõttu peaksid sularaha 
piiriülesele veole seatud tõkete kõr valdamiseks võetavad meetmed olema 
proportsionaalsed. 
2. S
UBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
Alternatiiv ELi tasandil võetavatele m eetmetele oleks vabatahtlikud kahepoolsed 
kokkulepped liikmesriikide vahel või is egi mitmepoolsed kokkulepped. Meetmete 
võtmine ELi tasandil pakub võrreldes kahe- või mitmepoolsete kokkulepetega siiski 
 
ET 4   ET olulist mastaabisäästu. Ainult ELi tasandil toimuva tegevuse puhul saab arvesse võtta 
euroala tulevast laienemist, sest piiriülest  transporti käsitlevaid  ELi eeskirju saavad 
kasutada kõik uued osalevad liikmesriigi d, kuid kahe- või mitm epoolsete kokkulepete 
korral ei ole see võimalik. 
Kuigi eelkõige pangandussektori poolt eksistee rib nõudlus, ei ole l iikmesriigid rohkem 
kui kaheksa aastat pärast euro sularaha  kasutuselevõttu sõ lminud ühtegi kokkulepet 
sularaha professionaalse piiriülese transp ordi hõlbustamiseks. See sunnib arvama, et 
tegevus ELi tasandil on praktikas ainus või malik viis ühendada lahknevad reguleerivad 
korrad (arvuliselt on neid praegu 16), hõlmates väga erinevaid keerulisi teemasid, kus turvaküsimused (nt relva kandmine) ja tööturukaalutlused mõjutavad teineteist 
vastastikku. 
3. E
ESMÄRGID  
Komisjoni algatuse peamine eesmärk on hõlbusta da euro sularaha vaba ringlust euroalas, 
kõrvaldades takistused euro sularaha professionaalselt maismaaveolt euroala liikmesriikide vahel, samas kindlustades, et vedu toimub tingimustel, millega tagatakse sularahaveo turvatöötajate ja la iema üldsuse suur turvalisus. 
Lisaks on euro sularaha professionaalse piir iülese veo hõlbustamine loomulik ja vajalik 
täiendus Euroopa Keskpanga tegevuskavale , millega veelgi lähendatakse riikide 
keskpankade sularahateenuseid ning luuakse su larahakäitlejate jaoks ühtne euro sularaha 
piirkond. Samuti täiendab see makseteenuste direktiivi
1 ja ühtset euromaksete piirkonda 
(SEPA), mille eesmärk on muuta eurodes te htavad elektroonilised välismaksed sama 
lihtsateks kui riigisisesed maksed. 
Euro vaba ringluse tagamiseks ja sularahaveoturu kohaliku iseloomu tõttu peaks seetõttu 
olema eriliseks eesmärgiks hõlbustada vedu se llistel piirialadel euroala liikmesriikide 
vahel. 
Sularahaveo turvatöötajate ja laiema üldsus e turvalisuse tagamiseks tuleks rünnakuid 
võimalikult suurel määral ära hoida ning kui rünnak siiski toimub, peaks sellega 
kaasnema võimalikult väikesed inimkahjud. Konkreetne eesmärk peaks olema see, et piiriülene vedu oleks vähemalt sama  turvaline kui siseriiklik vedu.  
Sularaha piiriülese veo suurenemine võib siiski samal ajal kaasa tuua võimaliku 
negatiivse mõju palgatasemetele ja/või tööhõivele sularahave osektoris konkreetses 
vastuvõtjariigis, kui esinevad märkim isväärsed palgaerinevused võrreldes 
naaberriikidega. Kuigi liikmesriike ei tohiks üldiselt takistada kasutamast oma suhtelisi 
eeliseid, tuleks sularahaveosektori töötajat ele tagada vastuvõtjaliikmesriigis pakutav 
minimaalne sotsiaalkaitse kooskõlas ELi  õigusaktides kehtivate põhimõtetega. 
                                                
 
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/64/EÜ, 13. november 2007, makseteenuste kohta 
siseturul, 5.12.2007. 
 
ET 5   ET 4. P OLIITIKAVALIKUD JA ÜLDISTE POLIITIKAVALIKUTE HINDAMINE  
Hindamine korraldati kahes voorus, alustades üldiste poliitikavalikute üldise 
hindamisega ning jätkates se ejärel nende poliitikavalikut e üksikasjalikuma hindamisega, 
mille abil peeti eesmärkide saavutamist võimalikuks. 
Mõjuhinnangus on kaalutud eesmärgi saavutamisek s viit üldist valikut : 1) senise olukorra 
säilimine; 2) kahe- või mitmepoolne kokkul epe nende liikmesriikide vahel, keda 
piiriülene vedu mõjutab tõenäoliselt kõige enam ; 3) ainult piiriülest  vedu käsitlev ühiste 
eeskirjade kogum; 4) täielik vastastikun e tunnustamine; ning 5) kogu sularahaveo 
reguleerimise täielik ühtlustamine. 
Rohkem pöörati tähelepanu kolmele alavalikule:  a) laiendada eeskirjade reguleerimisala 
ELi liikmesriikidele, kes ei ole eurot kasutu sele võtnud; b) laiendada reguleerimisala 
muule sularahale ja võib-olla ka väärisesemetele;  ning c) hõlmata reguleerimisalaga 
ainult punktist punkti vedu. 
Mõjuhinnangus leiti, et valik nr 1 (muutust ei toimu) ja valik nr 2 (kahe- või 
mitmepoolsed kokkulepped) ei ole tõhusad euro  sularaha vaba ringluse hõlbustamise 
eesmärgi täitmisel, sest on äärmiselt ebatõe näoline, et sellisei d kokkuleppeid sõlmitaks 
spontaanselt suures mahus. Seda kinnitab as jaolu, et enam kui kaheksa aasta jooksul 
pärast euro pangatähtede ja müntide kasu tuselevõttu ei ole sõlmitud ühtegi kokkulepet. 
Ka selliste kokkulepete olemasolu korral hõlmak sid need ikkagi ainu lt osa euroalast ega 
võimaldaks arvesse võtta euroala tulevast  laienemist. Seetõ ttu tundub kokkulepe ELi 
tasandil tõhusam ja praktikas ainus võimalik  lähenemisviis, et hõlbustada sularaha 
piiriülest vedu kõigi asja omaste riikide vahel. 
Valik nr 3 (ainult piiriüle se veo suhtes kohaldatav ühi ste eeskirjade kogum) aitaks 
saavutada eesmärki hõlbustada euro sularaha vaba ringlust. Kuna see piirdub piiriülese 
transpordiga, ei mindaks sellega kaugem ale eesmärgi täitmiseks vajalikust.  
Valik nr 4 (täielik vastastikune tunnustami ne) aitaks saavutada üldist eesmärki 
hõlbustada euro sularaha vaba ringlust, kui d see tähendaks, et sularahavedu teostavatel 
äriühingutel lubatakse tegutseda piiriülese lt mitmete erinevate siseriiklike eeskirjade 
kogumite alusel. See tekitaks väga palju sega dust siseriiklike pädeva te järelevalve- ja 
kontrolliasutuste jaoks. Selline olukord ei olek s vastuvõetav sektoris, mida selle eripära 
tõttu ohustavad tõsised turvariskid, ega vastaks eesmärgile tagada veo toimumine 
tingimustel, millega oleks tagatud kõrgel tasemel turvalisus sularahaveopersonali ja laiema üldsuse jaoks. Samuti võib seda valikut  pidada ebaproportsionaalseks, sest see 
võib mõjutada vastuvõtjaliikmesriigi kogu territooriumi, kui se lle poliitikavaliku 
reguleerimisala ei piirata konkreet selt piiriüleste toimingutega. 
Valik nr 5 (täielik ühtlustamine) aitaks saa vutada eesmärki hõlbustada euro sularaha vaba 
ringlust ning oleks kooskõlas ühtse euro sulara ha piirkonnaga ja ühtse turuga. Kuna euro 
sularaha piiriülene vedu hõlmab siiski vaid osa kõigist euro sularaha vedudest, ei oleks 
sätestatud eesmärgiga võrreldes siiski propor tsionaalne ühtlustada kogu sularahaveo, st 
nii piiriülese kui ka siseriikliku sularahaveo eeskirju. Lisaks oleks täielik ühtlustamine väga keeruline, pidades silmas sularahave o valdkonnaga hõlmatud paljusid tundlikke ja 
turvalisusega seotud teemasid, mille hulgas ei ole vähetähtis ka relvade omamise ja kandmise küsimus. 
 
ET 6   ET Kolme alavalikut peetakse asjakohasteks.  Selliste mitmekesiste asjade nagu 
väärisesemete lisamisest ühist e eeskirjade reguleerimisalass e loobuti, sest see võib muuta 
õigusloometöö keeruliseks ja põhjustada kõr valekaldumise algatu se põhieesmärgist. 
Seetõttu käsitletakse mõjude üksikasjalikul hindamisel piiriülese veo ühiste eeskirjade 
kogumit koos alavalikutega a ja c ni ng osaliselt ka alavalikuga b.  
5. M ÕJU ÜKSIKASJALIK HINDAMINE  
Teine hindamisring hõlmab üldise poliitikava liku nr 3 (ühised piiriülesed nõuded) ja 
kolme alavaliku majanduslike, sotsiaal sete ja keskkonnamõjude üksikasjalikku 
hindamist. Lisaks hinnatakse võima likku mõju vedude turvalisusele.  
Erinev mõju sõltub suurel määral võimaliku turu suurusest ja sellest, mil määral see turg 
teostub. Selleks et koguda teavet praeguse sularahaveoturu kohta ja hinnata sularaha 
piiriülese maismaatranspordi võimaliku turu suurust, kui praegused regulatiivsed takistused selliselt veo lt kõrvaldataks, algatas majandus- ja rahandusküsimuste 
peadirektoraat välisuuringu, mille  viis läbi Ramböll Management
2. Uuringu kohaselt on 
eeldusel, et kõik takistused euro sularaha professionaalselt piiriüleselt maanteeveolt 
kõrvaldatakse, potentsiaalne pikaajal ine turg hinnanguliselt 2,6 % koguturust 
(väljendatuna sularahavedu teostavate är iühingutele tellitav a kogu euro sularaha 
väärtusena), mis vastaks umbes 77 000 piiriülesele veole3, mis teostatakse potentsiaalselt 
igal aastal 11 euroala riigis, millel on maism aapiir teiste euroala riikidega. See on suur 
kasv võrreldes praeguse olukorraga ning näita b, et euro sularaha piiriülesel veol on 
potentsiaali märkimisväärseks kasvuks, kui  regulatiivsed takistused kõrvaldataks. 
Eespool esitatud hinnang põhineb praegustel veomahtudel. Siiski  on raske ennustada, 
milline mõju võib olla piiriülese turu avamisel . Sularaha piiriülene vedu ei tähenda mitte 
ainult potentsiaalselt odavamat teenust, vaid ka potentsiaalselt paremat teenust, mille eest kliendid võivad olla valmis maksma rohkem. Näiteks võib suur jaeettevõtja saada parema 
teeninduse teisel pool piiri as uvalt sularahakeskuselt, kelle jaoks on lihtne sularaha peale 
võtta või kätte toimetada kord päevas, mitte piirduda korraga nädalas. Piiriülestelt vedudelt takistuste kõrvaldami sel võib selle näite puhul olla  positiivne mõju jaeettevõtja 
kuludele ja riskidele (kaasnevad väiksemad hoidmise ja turvalisusega seotud kulud ja 
riskid), millel võib olla positiivne mõju ettevõtlusele sularahaveo valdkonnas, sest 
kaasneks sagedasemad kättetoimetamised ja lisakäive.  
Piiriülese sularahaveo hõlbustamine tooks tõenäoliselt kaasa ka mõningat keskkonnaalast 
kasu üldiselt lühemate marsruutide tõttu.  
Piiriülese veo märkimisväärsel kasvul võivad s iiski olla ka negatiivsed sotsiaalsed mõjud 
vastuvõtjariigile. See puudutab peamiselt võimalikku mõju palgatasemetele ja/või 
tööhõivele sularahaveosektoris konkreets es vastuvõtjariigis, kui esinevad 
märkimisväärsed palgaerinevused võrreldes naaberriikidega. Mõ juhinnang näitab, et 
                                                
 
2 Kättesaadav järgmisel Euroopa Komisjoni veebisaidil: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/articles/ euro/2010-02-26-cross-border-cash_en.htm   
3 Vedu tähendab olukorda, kus sularahaveosõiduk ületab piiri kaks korda – üks kord lahkuval reisil 
ja teine kord naastes. 
 
ET 7   ET euroala mõne naaberriigi vahe l on olulised palgaerinevused. Lisaks on palgaerinevused 
väga suured mõne eurot veel kasutusele mitte võtnud riigi ja tema euroalasse kuuluvate naabrite vahel. Seetõttu tundub olevat õigus tatud leevendada poten tsiaalset sotsiaalset 
mõju vastuvõtjariigis, tagade s töötajate minimaalse kaits e kooskõlas kehtivates ELi 
õigusaktides sätestatud põhimõtetega.  
Töötajate lähetamist käs itleva direktiivi 96/71/EÜ eesmärk on pakkuda minimaalset 
kaitset, mis tuleb vastuvõtjariigis tagada töötajatele, kes on lähetatud sellesse riiki ajutisi tööülesandeid täitma. Võttes arvesse sularahave oteenuste erilist laadi,  eelkõige võimalike 
välismaiste tööperioodide sagedust ja lühi ajalist iseloomu ning erinevaid lepingulisi 
olukordi, tuleb siiski pakkuda võimalust kohaldada direktiivi 96/71/EÜ analoogselt kõikide piiriüleste sularahave oteenuste suhtes, et pakkuda õi guskindlust ette võtjatele ja 
tagada direktiivi praktiline kohaldatavus kõneal uses sektoris. Seetõttu sisaldab ettepanek 
mõnda erisätet, eesmärgiga pakkuda asjaomaste le ettevõtjatele õiguskindlust, tagades 
eelkõige selle, et sularaha piiriülese veo valdkonna töötajat ele oleks kooskõlas 
direktiiviga tagatud vastuvõtjariigi asjakohane töötasu miinimummäär. 
Üldine poliitikavalik nr 3 on täiendavalt jagatud neljaks kon kreetseks valikuks, et võtta 
arvesse turvalisusega seotud või  muid tundlikke küsimusi. 
Valik A:  siseriiklikud nõuded, mis käs itlevad relvade kandmist su larahaveo turvatöötajate 
poolt, jäävad täiel määral kehtima. 
Valik B:  kehtestatakse erinevad sularahaveosõidukite liigid, kusjuures liikmesriigil on 
võimalik kohaldamisest loobuda. 
Valik C:  piiriülese veo piiritlemine ühe päevaga ja päevase ajaga, mis tähendab, et 
sularahaveosõiduk lahkub oma päritoluliikmesrii gist ja jõuab sinna tagasi samal päeval 
ning vedu toimub päevasel ajal. 
Valik D:  enamik sularahaveosõiduki poolt päeva jooksul teostatud kättetoimetamistest 
või pealevõtmistest peab olema teostatud vastuvõtjaliikmesriigi/-riikide territooriumil. 
Konsultatsioonid liikme sriikide ametiasutuste ja teiste  sidusrühmadega on näidanud, et 
neid erandeid peetakse vajalikuks, et taga da turvalisuse kõrge tase, ning et need on 
vajalik eeltingimus piisava konsensuse saav utamiseks piiriülese sularahaveo ühiste 
eeskirjade osas. 
Mõjuhinnang on näidanud, et kuigi need polii tikavalikud võivad tuua kaasa võimaliku 
piiriülese turu vähenemise, ei arvata, et n eed põhjustaksid suuri ta kistusi piiriülesele 
veole, ning ettepanekuga nähakse igal juhul ette lahendused, mis võimaldavad piiriülest 
vedu (sõidukis peab olema relvakapp, mi da saab avada ainult kontrollkeskusest 
kaugjuhtimise teel; standarditud transpordivõ imalused; samaväärsete relvakoolituste 
tunnustamine jne).  
Vedude turvalisuse osas nähakse ettepaneku ga ette kõrged stan dardid asjakohastes 
turvalisusega seotud val dkondades, siseriiklike nõue te säilitamine tundlikes 
valdkondades, nt relvi käsitlevad õigus aktid, ning liikmesriikide võimalus loobuda 
konkreetse veoliigi kohaldamisest, kui nad ei pea seda riigisisese keskkonnaga kooskõlas 
 
ET 8   ET olevaks. Seetõttu leiti, et  kavandatud ühiste nõuetega nä hakse ette piiriüleste vedude 
turvalisuse kõrge tase. 
Lisaks peetakse halduskoormust suhteliselt väikeseks ning see mõjutaks sularahavedu 
teostavate äriühingute puhul ai nult neid ettevõtjaid, kes otsu stavad taotleda  piiriülese 
sularahaveo litsentsi. 
6. V ALIKUTE VÕRDLUS  
Mõjuhinnangus jõutakse järel dusele, et eelistatud poliitik avalik on ühiste eeskirjade 
kogum, mis kehtiks kõikides euroala liikmesrii kides, kuid reguleeriks ainult piiriülest 
transporti (poliitikavalik nr 3), ning mille re guleerimisala sisaldaks konkreetseid erandeid 
ja piiranguid, mis on ette nähtud konkr eetsete valikuvõimaluste A–D all. See 
poliitikavalik täidaks eesmärki hõlbustada euro su laraha vaba ringlust euroalas ning teeks 
seda ka kõige efektiivsemal viisil võrreldes teiste üldiste poliitikavalikutega, tagades 
samas, et veod toimuvad tingimustel, millega pakutakse sularahaveo turvatöötajatele ja 
laiemale üldsusele turvalisuse kõrget taset. S eetõttu soovitatakse, et  poliitikavalikut nr 3 
laiendataks selle liikmesriigi territooriumile, kes kavatseb peagi euro kasutusele võtta, 
sest eurole üleminekuks valmistumisel valitseb harilikult üha suurem vajadus euro sularaha piiriülese veo järele. Laiendami st tuleks kohaldada alates kuupäevast, mil 
nõukogu langetab ametliku otsuse tühistada l iikmesriigile kehtestatud piirang euro 
kasutamise kohta. 
7. J
ÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Selleks et teostada järelevalvet uute eeski rjade rakendamise üle ja vajaduse korral 
kavandada uusi meetmeid nende eeskirjade to imimise parandamiseks, tuleks luua euro 
sularaha piiriülese veo komitee, kuhu kuuluksid  komisjoni, ühiste eeskirjadega hõlmatud 
liikmesriikide ja Euroopa Keskpanga esindajad. Komisjon peaks samuti konsulteerima asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas tööt uru osapooltega, ning kui see on asjakohane, 
siis võtma nende seisukohti arvesse. 
Lisaks tuleks ette näha ametlik läbivaatamine, mille tulemusel esitaks komisjon Euroopa 
Parlamendile ja nõukogule aruande hiljemalt ka he aasta jooksul pärast ühiste eeskirjade 
jõustumist. Läbivaatamine peaks sisaldama konsultatsioone sektori sidusrühmadega, 
sealhulgas tööturu os apooltega. Läbivaatamise tulemuste alusel saaks komisjon teha 
ettepaneku määruse läbivaatamiseks. Seejärel tuleks läbivaatamist korrata iga viie aasta 
järel.