Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2021/C 251/11)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„NIZZA“

PDO-IT-01896-AM01

Teate esitamise kuupäev: 30. aprill 2021

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Viinamarjakasvatuse eeskirjad – viinamarjaistanduste paiknemine ja päikesele avatus

Kirjeldus: Viinamarjaistanduste paiknemist ja päikesele avatust käsitlevatesse nõuetesse on tehtud muudatus, millega kaasatakse viinamarjaistandused, mis ei paikne eranditult vaid lõuna-/kagu-/edelanõlvadel, mis tähendab, et vastuvõetavad on viinamarjaistandused vahemikus +45° kuni +315°, aga ka küngaste tippudes ja põhjakülgedel asuvad istandused vahemikus –45° kuni +45°, kus maapinna kalle pole suurem kui 8 %.

Põhjendus: Kuna istandused paiknevad eranditult küngastel, on ka eespool nimetatud suundadesse avanevatel nõlvadel optimaalsed päikesekiirguse neeldumise tingimused, mis soodustavad viinamarjade küpsemist ja tagavad nende kvaliteedi ning suhkrute ja polüfenoolide sisalduse.

Muudatust taotleti, sest kliimamuutuste tagajärjel tekkinud uutes tingimustes on viinamarjakasvatuse olukord oluliselt muutnud, mis tähendab, et nimetuse jaoks vajalike kvaliteedinäitajatega veini tootmise optimaalsed tingimused on uuenenud ja neid võib leida ka mujal. Viinamarjakasvatusperiood ei kesta kogu aasta, vaid peamiselt maist septembrini. Kliima soojenemise tõttu on keskmine saagikoristusaeg varasemaga võrreldes ettepoole liikunud. Lisaks tuleb arvesse võtta, et põhjapoolsetel mäekülgedel ei varieeru päikesevalguse langemisnurk lineaarselt, vaid on pigem proportsionaalne päeva kestusega, sest ei muutu mitte ainult päevavalguse tundide arv, vaid ka päikese kõrgus horisondil ja seega langemisnurk. Olulised klimatoloogid on neid teemasid juba arutanud ning nüüd saab neid teadmisi rakendada ka seoses veinivalmistamisega. Seega valmivad tänu suuremale hulgale päikesekiirgusele viinamarjad eeskätt Apenniini poolsaarel isegi põhjapool suurepäraselt, kogudes endasse nii piisavalt suhkruid kui ka polüfenoole ning andes hea kvaliteediga veinisaagist.

Muudatus mõjutab tootespetsifikaadi artikli 4 lõiget 2 „Viinamarjakasvatuse eeskirjad – viinamarjaistanduste paiknemine ja päikesele avatus“ ja artikli 9 „Seos keskkonnaga“ alapunkte a ja b ning koonddokumendi punkti 1.8 „Seos keskkonnaga“ alapunkte b ja c.

2. Viinamarjakasvatuse eeskirjad – viinamarjade korjamine

Kohustus korjata viinamarju vaid käsitsi on tühistatud. Käsitsi koristamise nõude tühistamine võimaldab tootjatel võtta kasutusele nende vajadustele kõige paremini vastavad kaitstud päritolunimetusega hõlmatud veinide tootmiseks kasutatavate viinamarjade koristamise meetodid, säilitades samas Nizza tootmispiirkonna traditsioonilise käsitsi korjamise meetodi. Võimalus saagikoristusel ka masinaid kasutada võimaldab tootjatel viinamarjakoristust kiirendada, tulla toime töötajate puudusega, vähendada maaharimisega seotud kulutusi ja saada kasu viinamarjakasvatuse mehhaniseerimisega seotud tehnoloogilistest uuendustest. Viinamarjakasvatus on tänu mehhaanilise saagikoristuse võimalusele, nagu iseliikuvad või järelveetavad horisontaalse raputamise masinad, oluliselt täiustunud. Eriti tõhusad on need masinad siis, kui kasutatakse vertikaalsetele toestussüsteemidele tuginevaid viinapuude kujundamisvõtteid, nagu tootmispiirkonnas levinud Guyot’ või nöörpuu- ehk kordonmeetod. Nende masinatega saab töötada ka kallakutel ning neid kasutades on koristatud viinamarjade kvaliteet tagatud.

Muudatus mõjutab tootespetsifikaadi artikli 4 lõiget 2 „Viinamarjakasvatuse eeskirjad“ ja koonddokumendi punkti 1.8 „Seos keskkonnaga“ alapunkti C.

3. Märgistamisnõuded

Kaitstud päritolunimetusega „Nizza“ hõlmatud veinide märgistamisel ja esitlemisel võib kasutada suurema geograafilise üksuse Piemonte [Piedmont] nime.

Põhjendus: eesmärk on anda tarbijale määratletud piirkonna laiema geograafilise asukoha kohta lisateavet, et teha lihtsamaks kaitstud päritolumärgisega „Nizza“ hõlmatud veinide seostamine Piemonte maakonna (kus veinide tootmispiirkond asub) geograafia, keskkonna, ajaloo ja haldusjaotusega.

Muudatus mõjutab tootespetsifikaadi artikli 7 lõiget 4 ja koonddokumendi punkti „Täiendavad nõuded – märgistamist käsitlevad täiendavad sätted“.

4. Vormilised muudatused

— ajakohastatud on koonddokumendi punktis „Muu teave“ esitatud kontaktandmeid; see mõjutab punkte 2.1, 2.2, 2.3 ja 2.5.

— Tootespetsifikaadist on eemaldatud viited konkreetsetele seadustele ja käskkirjadele ning asendatud üldise viitega kehtivatele õigusaktidele.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Nizza

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

1. Nizza ja Nizza Riserva (kategooria: vein (1))

LÜHIKE TEKSTILINE KIRJELDUS

Värvus: intensiivne rubiinpunane, mis muutub laagerdudes granaatpunaseks.

Lõhn: intensiivne, iseloomulik, eeterlik.

Maitse: kuiv, täidlane, harmooniline ja ümar.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 13 %.

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 26 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

—

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

—

Minimaalne üldhappesus:

5,0 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

—

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

—

2. Nizza Vigna ja Nizza Riserva Vigna (kategooria: vein (1))

LÜHIKE TEKSTILINE KIRJELDUS

Värvus: intensiivne rubiinpunane, mis muutub laagerdudes granaatpunaseks.

Lõhn: intensiivne, iseloomulik, eeterlik.

Maitse: kuiv, täidlane, harmooniline ja ümar.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 13,50 %.

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 28 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

—

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

—

Minimaalne üldhappesus:

5,0 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

—

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

—

5. Veinivalmistustavad

5.1. Veinivalmistuse eritavad

1. Laagerdamine

Veinivalmistuse eritavad

Nizza: vein peab olema laagerdunud vähemalt 18 kuud, millest vähemalt 6 kuud puitvaadis alates saagikoristusaastale järgneva aasta 1. jaanuarist.

Nizza Vigna: vein peab olema laagerdunud vähemalt 18 kuud, millest vähemalt 6 kuud puitvaadis alates saagikoristusaastale järgneva aasta 1. jaanuarist.

Nizza Riserva: vein peab olema laagerdunud vähemalt 30 kuud, millest vähemalt 12 kuud puitvaadis alates saagikoristusaastale järgneva aasta 1. jaanuarist.

Nizza Riserva Vigna: vein peab olema laagerdunud vähemalt 30 kuud, millest vähemalt 12 kuud puitvaadis alates saagikoristusaastale järgneva aasta 1. jaanuarist.

2. Veini lisamine vaatidesse

Veinivalmistuse eritavad

Kohustusliku laagerdamisprotsessi ajal võib vaatidesse lisada kuni 10 % ulatuses kogumahust sama aastakäigu sama veini, mida võib hoida muus mahutis kui puitvaadis.

3. Rikastamine

Veinivalmistamise suhtes kehtestatud piirangud

Veini Nizza DOCG alkoholisisalduse suurendamiseks ei ole ette nähtud ühtegi rikastamisviisi.

5.2. Maksimaalsed saagised

1. Nizza ja Nizza Riserva:

49 hektoliitrit hektari kohta

2. Nizza Vigna kolmandal aastal pärast istutamist:

26,60 hektoliitrit hektari kohta

3. Nizza Vigna neljandal aastal pärast istutamist:

30,80 hektoliitrit hektari kohta

4. Nizza Vigna viiendal aastal pärast istutamist:

35 hektoliitrit hektari kohta

5. Nizza Vigna kuuendal aastal pärast istutamist:

39,90 hektoliitrit hektari kohta

6. Nizza Vigna seitsmendal aastal pärast istutamist:

44,10 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Veini Nizza DOCG tootmispiirkond hõlmab järgmiste kommuunide koguterritooriumi: Agliano Terme, Belveglio, Calamandrana, Castel Boglione, Castelnuovo Belbo, Castelnuovo Calcea, Castel Rocchero, Cortiglione, Incisa Scapaccino, Mombaruzzo, Mombercelli, Nizza Monferrato, Vaglio Serra, Vinchio, Bruno, Rocchetta Palafea, Moasca ja San Marzano Oliveto.

7. Peamine viinamarjasort või peamised viinamarjasordid, millest veinid on valmistatud

„Barbera N“

8. Seos(t)e kirjeldus

Kaitstud päritolunimetus „Nizza“ (kategooria: vein (1))

Seost väljendavad looduslikud tegurid

Tootmispiirkond hõlmab Asti provintsis Nizza kommuuniga külgnevat 18 kommuuni, mis on traditsiooniliselt olnud viinamarjasordi „Barbera“ kasvatamispiirkond.

See on madalate (150–400 meetrit üle merepinna) mägedega ala, mida iseloomustab mõõdukas vähese tuulega kliima ja kus keskmine sademete hulk on ligikaudu 700 mm. Pinnas on enamasti lubjarikas, keskmise paksusega ning aluskivim koosneb lubja- ja liivarikkast merglist. Geoloogiliselt kuulub kaitstud päritolunimetusega „Nizza“ hõlmatud viinamarjakasvatuspiirkond Asti provintsis asuva Pliocene jõgikonda, selle pinnas on enamasti setteline ja koosneb peamiselt tertsiaar-perioodi liivarikkast merglist. Mullas on palju kaltsiumkarbonaati ja üldiselt vähe orgaanilist ainet, toitainesisaldus on väike, kuid hästi tasakaalustatud.

Kaitstud päritolunimetus „Nizza“

Seost väljendavad inimtegurid

Keskkonna ja inimeste vahelise täiusliku koostoime tulemusel on Nizza piirkonnas välja kujunenud traditsioonilised viinapuude kujundamisvõtted, kus kasutatakse vertikaalseid võresid ning Guyot’ ja mõnikord nöör- ehk kordonmeetodil lõikamist, millega hoitakse saagikus madal; peale selle aitavad „Barbera“ viinamarjade kvaliteeti tagada lehestiku optimaalne kärpimine ja istanduste paiknemine lõunanõlvadel. Kaitstud päritolunimetusega „Nizza“ hõlmatud piirkonna viinamarjakasvatusmaastik on ammustel aegadel välja kujunenud, see on põlvest-põlve edasi antud viinamarjakasvatuse traditsioonide järgimise erakordne tulemus ning kohaliku kogukonna ja majanduse alustala.

Kultuuritraditsioonide järgimise tulemusena on välja kujunenud asjakohane oskusteave, viinamarjakasvatuse ja veinitootmise tava ning laagerdamismeetodid, mis põhinevad põhjalikel teadmistel piirkonnas ajalooliselt kasvanud viinamarjasordi „Barbera“ kohta ja võtavad arvesse selle võimet kohaneda konkreetsete keskkonnatingimustega.

Kaitstud päritolunimetus „Nizza“

b) Toote selliste omaduste või tunnuste üksikasjalik kirjeldus, mis on valdavalt või eranditult seotud geograafilise piirkonnaga. Kaitstud päritolunimetusega „Nizza“ vein on kõige väärtuslikum piirkonnas toodetud vein. Lõpptoote eripära tuleneb tootmispiirkonna pinnase omadustest. Eeskätt savi- ja liivarikkast merglist koosneva pinnasega piirkonnast pärit Nizza veinidel on intensiivsem värvus ja värvivarjundid, keskmine kuni väike pH ja väiksem happesus ning väga intensiivsed maalähedased aroomid (kohalikus murdes on mergli nimetus „tuf“). Veinid on elegantsed, hästi struktureeritud ja pikaealised. Valdavalt liivase pinnasega piirkondadest pärit veinidel on suurem happesus, vähem intensiivne värvus, mitmekesine ja peen lõhnabukett, milles on tuntav palsami ja lõhnataimede noot, ning harmooniline struktuur. Optimaalne päikesekiirguse tase ning mulla- ja ilmastikutingimused võimaldavad toota hästi struktureeritud, rikkaliku värvusega, laagerdamiseks sobilikke ja hästi säilivaid veine. Viinamarjaistandused paiknevad eranditult mäenõlvadel ja parimates päikesevalguse neeldumise tingimustes, mis soodustab viinamarjade küpsemist ja tagab nende kvaliteedi, suurendades suhkrute ja polüfenoolide sisaldust.

Kaitstud päritolunimetus „Nizza“

c) Punktides a ja b osutatud aspektide vaheline põhjuslik seos. Kaitstud päritolunimetusega „Nizza“ veinide erilised kvaliteediomadused on loodusliku keskkonna ja inimfaktori (viinamarjakasvatuse, veinivalmistamise ja laagerdamisega seotud traditsioonid ja oskused) koostoime tulemus. Eelkõige on tootjad teinud rangelt kvaliteedile orienteeritud valikuid seoses viinamarjakasvatusmeetoditega (saagikuse piiramine, eriti märget „Vigna“ kandvate veinide puhul) ning loobunud Nizza DOCG veinide rikastamisest. Tänu iidsetele viinamarjakasvatusalastele teadmistele, nagu viinapuu võra kujundamine vertikaalse toestussüsteemi abil (mille oskuslikuks hooldamiseks kasutatakse traditsioonilist Guyot’ lõikamismeetodit) ning kobarate piisav harvendamine, on Nizza piirkonna viinamarjaistanduste saagikus väga madal, maksimaalselt seitse tonni või vähem. Nende tegurite ja üsna tugevate ööpäevaste temperatuurikõikumiste tulemusel saavad viinamarjad optimaalselt küpseda, tänu millele omandavad Nizza veinid neile iseloomulikud organoleptilised omadused. Viinamarjade koristamisel ollakse ülimalt hoolikad. Seda tehakse kas traditsioonilisel viisil käsitsi või tänapäevaste saagikoristusmasinate abil, mida saab kasutada ka mäenõlvadel, tagades koristatud viinamarjade hea kvaliteedi ja säilitades nende kvaliteediomadused suurimal võimalikul määral. Veini valmistamise viisi on täiustatud seda suurepärast toorainet silmas pidades. Sellele järgneb laagerdumine, mis kestab vähemalt 18 kuud, Nizza Riserva puhul kuni üle 30 kuu. Nizza piirkond on Piemonte maakonnas Barbera veinide tootmise ajalooline keskus. Veinide tootmisel, laagerdamisel ja turustamisel on siin pikk traditsioon, mis on loonud head tingimused keskmise ja pika laagerdamisajaga struktureeritud punaste veinide tootmiseks ja turustamiseks.

9. Olulised kohaldatavad lisanõuded (pakendamine, märgistamine, täiendavad nõuded)

Villimine määratletud piirkonnas

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pudelitesse villimine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

Vastavalt määruse (EÜ) nr 607/2009 artiklile 8 peab villimine või pakendamine toimuma kindlaksmääratud geograafilises piirkonnas, et tagada kvaliteet, päritolu ja kontrollide tõhusus.

Seos geograafilise päritolupiirkonnaga ja nimetuse kuvand on kindlamini tagatud, kui villimine toimub tootmispiirkonnas, sest transporti ja villimist käsitlevate tehniliste eeskirjade järgimise ja vastavuse tagamise saab usaldada lubatud piirkonnas asuvatele ettevõtetele. Seega on nõue kasulik ettevõtjatele endile, kes on nimetuse kvaliteedi hoidmise tähtsusest teadlikud ja vastutavad selle eest, andes tarbijatele kindluse veinide päritolu ja kvaliteedi ning tootespetsifikaadile vastavuse osas.

Märgistamist käsitlevad sätted – suurema geograafilise üksuse nime kasutamine

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kaitstud päritolunimetusega „Nizza“ hõlmatud veinide märgistamisel ja esitlemisel võib kasutada suurema geograafilise üksuse Piemonte nime.

Link tootespetsifikaadile

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/16848

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.