EUROOPA KOMISJON Brüssel,8.12.2021 COM(2021) 784 final 2021/0410(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse politseikoostöö raames toimuvat automatiseeritud andmevahetust (Prüm II) ning millega muudetakse nõukogu otsuseid 2008/615/JSK ja 2008/616/JSK ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) 2018/1726, (EL) 2019/817 ja (EL) 2019/818 {SEC(2021) 421 final} - {SWD(2021) 378 final} - {SWD(2021) 379 final}



SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused Kuritegevus kahjustab ELi kodanike julgeolekut ja heaolu kogu Euroopas. Õiguskaitseasutused vajavad kuritegevusega tõhusalt võitlemiseks töökindlaid ja toimivaid vahendeid. Kuritegevusega võitlemisel ja õigusemõistmise tagamisel on kõige jõulisemad vahendid koostöö ja teabe jagamine. 2021. aastal tegutses üle 70 % organiseeritud kuritegelikest rühmitustest rohkem kui kolmes liikmesriigis. Isegi näiliselt täiesti kohalik kuritegu võib olla seotud Euroopa teiste paikadega, kus sama kurjategija on kuritegusid toime pannud. Samuti ei ole eeldatavalt kohaliku kuriteo seotus organiseeritud kuritegevuse struktuuride ja toimingutega sageli ilmne. Seepärast peab õiguskaitseasutustel olema võimalik vahetada õigel ajal andmeid, et nad saaksid kuritegevusega tõhusalt võidelda. EL on juba varustanud õiguskaitseasutused mitmesuguste teabevahetust hõlbustavate vahenditega, mis on osutunud kuritegude ja kuritegelike võrgustike paljastamisel esmatähtsaks, kuid teabevahetuses esineb siiski puudujääke, mis on vaja kõrvaldada. Kuna andmeid säilitatakse eraldi erinevates riiklikes IT-süsteemides ja ka suuremahulistes IT-süsteemides ELi tasandil, tuleb tagada, et need süsteemid saavad omavahel suhelda. Sisepiirikontrollita alal („Schengeni ala“) esineb siiski andmete vahetamisel õiguskaitseasutuste vahel endiselt piire ja takistusi, mille tulemuseks on pimealad ja lüngad, mida saavad ära kasutada arvukad kurjategijad ja terroristid, kes tegutsevad rohkem kui ühes liikmesriigis. Käesoleva algatusega ja samaaegselt vastu võetava direktiivi ettepanekuga, mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelist teabevahetust, püütakse teabevahetust liikmesriikide vahel tugevdada ja anda sellega ELi õiguskaitseasutustele paremad vahendid kuritegevuse ja terrorismiga võitlemiseks. Rohkem kui kümme aastat on Prümi raamistik võimaldanud õiguskaitseasutustel kogu ELis teavet vahetada. Prümi otsused, mis võeti vastu 2008. aastal eesmärgiga toetada politsei- ja kohtuasutuste piiriülest koostööd kriminaalasjades, näevad ette konkreetsete andmete (DNA-profiilid, sõrmejäljed ja sõidukite registreerimisandmed) automatiseeritud vahetamise kuritegude ennetamise, avastamise ja uurimise eest vastutavate ametiasutuste vahel. Prümi raamistik aitab edukalt kaasa kuritegevuse ja terrorismiga võitlemisele ELis, kuid teabevahetuse valdkonnas esineb veel lünki ja seega on seal arenguruumi. Nõukogu järeldustes Prümi otsuste rakendamise kohta kümme aastat pärast nende vastuvõtmist rõhutati DNA-profiilide, daktüloskoopiliste andmete ja sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsingu ja võrdlemise olulisust terrorismi ja piiriülese kuritegevuse vastases võitluses. Samuti kutsus nõukogu komisjoni üles kaaluma Prümi otsuste läbivaatamist, et laiendada nende kohaldamisala ning ajakohastada vajalikke tehnilisi ja õigusnõudeid. Prüm II tugineb olemasolevale Prümi raamistikule, tugevdades ja ajakohastades seda raamistikku ning võimaldades koostalitlusvõimet ELi teiste infosüsteemidega. See tagab, et kõiki ühe liikmesriigi õiguskaitseasutustele kättesaadavaid asjaomaseid andmeid saavad kasutada teiste liikmesriikide õiguskaitseasutused. Samuti tagab see, et Europol saab liikmesriike Prümi raamistiku raames toetada. Käesoleva algatusega nähakse ette uue arhitektuuri loomine, mis võimaldab vahetada liikmesriikide vahel andmeid lihtsamalt ja kiiremini ning tagab põhiõiguste kaitse kõrge taseme. •Ettepaneku eesmärgid Ettepaneku üldine eesmärk tuleneb aluslepingu eesmärgist suurendada Euroopa Liidu sisejulgeolekut. Sel eesmärgil võetavad meetmed hõlmavad asjakohaste andmete kogumist, säilitamist, töötlemist, analüüsi ja vahetust. Seega on käesoleva õigusakti üldine eesmärk parandada, ühtlustada ja hõlbustada teabevahetust nii liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahel kui ka Europoliga kui ELi kriminaalteabe keskusega, et ennetada, avastada ja uurida kuritegusid ja terroriakte. Ettepaneku erieesmärgid on järgmised: (a)pakkuda tehnilist lahendust tõhusaks automatiseeritud andmevahetuseks õiguskaitseasutuste vahel, et teavitada neid asjakohastest andmetest, mis on kättesaadavad teise liikmesriigi riiklikus andmebaasis; (b)tagada, et teiste liikmesriikide riiklikest andmebaasidest pärinevad asjakohasemad andmed (andmekategooriad) on kõigile pädevatele õiguskaitseasutustele kättesaadavad; (c)tagada, et Europoli andmebaasis olevad asjakohased andmed (andmeallikad) on õiguskaitseasutustele kättesaadavad; (d)anda õiguskaitseasutustele tõhus juurdepääs kokkulangevusele vastavatele tegelikele andmetele, mis on kättesaadavad teise liikmesriigi riiklikus andmebaasis. •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Hiljutises Schengeni strateegias kuulutati välja mitu meedet politseikoostöö ja õiguskaitseasutuste vahelise teabevahetuse tõhustamiseks, et suurendada julgeolekut sisepiirikontrollita alal, kus ollakse üksteisest vastastikku sõltuvad. Koos liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelist teabevahetust käsitleva direktiivi ettepanekuga aitab käesolev ettepanek saavutada selle strateegia eesmärke, tagades liikmesriikide õiguskaitseasutustele juurdepääsu samale teabele, mis on kättesaadav nende kolleegidele teistes liikmesriikides. Ettepanek tehakse Prümi raamistiku vastuvõtmise järel oluliselt edasi arenenud ELi suuremahuliste infosüsteemide laiemas kontekstis. See hõlmab ELis toimivaid kesksed infosüsteeme: Schengeni infosüsteemi (SIS), viisainfosüsteemi (VIS) ja Eurodaci süsteemi. Lisaks on praegu arendusetapis kolm uut süsteemi: riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem (EES), Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) ning kesksüsteem nende liikmesriikide väljaselgitamiseks, kellel on teavet kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta (ECRIS-TCN-süsteem). Kõik need olemasolevad ja tulevased süsteemid on seotud ELi turbe-, piiri- ja rändehalduse infosüsteemide koostalitlusvõime raamistiku kaudu, mis võeti vastu 2019. aastal ja mida praegu rakendatakse. Käesolevas ettepanekus kavandatud muudatuste eesmärk on viia Prümi raamistik koostalitlusvõime raamistikuga kooskõlla, eelkõige andmevahetuse ja ELi infosüsteemide koostalitlusvõime üldise arhitektuuri vallas. See tagaks kiire ja kontrollitud juurdepääsu teabele, mida õiguskaitseametnikud vajavad oma tööülesannete täitmiseks ning millele neil on juurdepääsuõigused. SIS juba sisaldab hoiatusteateid teadmata kadunud isikute kohta ning selles saab teha otsinguid sõrmejälgede alusel. SIS on kokkulangevusel või selle puudumisel põhinev keskne infosüsteem, millele saavad otse juurde paljud eesliinil töötavad lõppkasutajad ning mis annab kohe vastuse koos meetmetega, mis tuleks hoiatusteate objekti suhtes võtta. SISi kasutatakse eeskätt politsei-, piiri- ja tollikontrollis ning seda kasutavad ka viisa- ja rändeasutused oma tavapärastes menetlustes ja kontrollides.

Prümi raamistikul puudub seevastu keskne ELi tasandi komponent/andmebaas ning seda kasutatakse ainult kriminaaluurimistes. See võimaldab teistel liikmesriikidel saada juurdepääsu anonüümseks muudetud allandmestutele kõikide süsteemiga ühinenud liikmesriikide riiklikes kuritegevusega seotud DNA ja sõrmejälgede andmebaasides. Juurdepääs antakse ainult riiklikele kontaktpunktidele. Kuigi vastus kokkulangevuse või selle puudumise kohta antakse sekundite või minutitega, võib sellega seotud asjakohaste isikuandmete saamiseks kuluda nädalaid või isegi kuid. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Ettepaneku õigusliku aluse moodustavad järgmised Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid: artikli 16 lõige 2, artikli 87 lõike 2 punkt a ja artikli 88 lõige 2. Artikli 16 lõike 2 kohaselt on liidul õigus võtta vastu meetmeid, mis käsitlevad füüsiliste isikute kaitset seoses isikuandmete töötlemisega liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning liikmesriikides liidu õiguse kohaldamisalasse kuuluva tegevuse puhul, samuti selliste andmete vaba liikumise eeskirju. Artikli 87 lõike 2 punkti a kohaselt on liidul õigus võtta vastu meetmeid seoses asjakohaste andmete kogumise, säilitamise, töötlemise, analüüsi ja vahetusega, et tagada liikmesriikide pädevate asutuste, sealhulgas politsei-, tolli- ja teiste õiguskaitseasutuste vaheline politseikoostöö, mis hõlmab kuritegude ennetamist, avastamist ja uurimist. Artikli 88 lõike 2 kohaselt võivad Euroopa Parlament ja nõukogu määrata kindlaks Europoli struktuuri, toimimismehhanismid, tegevusvaldkonna ja ülesanded. •Subsidiaarsus Kuritegevuse vastu võitlemise ja julgeolekuküsimuste piiriülese olemuse tõttu ei suuda liikmesriigid üksi politsei- ja õiguskaitseasutuste vahelist teabevahetust ELis piisavalt parandada. Liikmesriigid peavad neis küsimustes üksteisele toetuma. Liikmesriigid on üritanud mitme ELi tasandil rakendatud projekti raames võtta meetmeid, et kõrvaldada kehtiva Prümi raamistiku puudujäägid. Hoolimata neist meetmetest on paljud puudujäägid jätkuvalt samad, mida kirjeldati Prümi otsuse rakendamist käsitlevas 2012. aasta aruandes. See näitab, et on vaja ELi meedet, sest meetmed, mida liikmesriigid on üksi rakendanud, ei ole osutunud kehtiva Prümi raamistiku puudujääkide kõrvaldamiseks piisavaks. Lisaks sellele hõlbustavad ühised ELi tasandi eeskirjad, standardid ja nõuded sellist teabevahetust, tagades samal ajal erinevate riiklike süsteemide ühilduvuse. See omakorda võimaldab teabevahetuse töövoogude teatavat automatiseerimist, mis vabastab õiguskaitseametnikud töömahukast käsitsi tegevusest. •Proportsionaalsus Nagu on üksikasjalikult kirjeldatud määruse ettepanekule lisatud mõjuhinnangus, peetakse käesolevas ettepanekus tehtud poliitikavalikuid proportsionaalseks. Selle põhjuseks on asjaolu, et need ei lähe kindlakstehtud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. Ettepanekuga nähakse ette keskruuterite (Prüm II ruuter ja EPRIS) loomine, mis toimiksid liikmesriikide vaheliste ühenduspunktidena. Tegemist on detsentraliseeritud ja tsentraliseeritud lähenemisviisi vahelise hübriidlahendusega, mis ei näe ette andmete säilitamist kesksel tasandil. See tähendab, et kõikide liikmesriikide riiklikud andmebaasid on ühendatud keskruuteriga, mitte üksteisega. Ruuterid toimiksid sõnumite vahendajatena, edastades otsingutehingud ja vastused riiklikesse süsteemidesse, kuid need ei loo uusi andmetöötlusprotsesse, laienda juurdepääsuõigusi ega asenda riiklikke andmebaase. See lähenemisviis tagaks õiguskaitseasutustele kooskõlas nende juurdepääsuõigustega kiire ja kontrollitud juurdepääsu teabele, mida nad vajavad oma tööülesannete täitmiseks. Ruuter hõlbustaks olemasolevat ja tulevast andmevahetust liikmesriikides Prümi raamistiku raames. Täiendavate andmekategooriate, näiteks näokujutiste ja politseiregistrite andmete automatiseeritud vahetamine on kuritegude tõhusaks uurimiseks ja kurjategijate tuvastamiseks esmatähtis. Nende täiendavate andmekategooriate lisamine ei tähendaks uute andmekategooriate säilitamist, sest liikmesriigid juba koguvad neid siseriikliku õiguse alusel ning säilitavad neid riiklikes andmebaasides. Nende uute andmekategooriate vahetamine kujutaks endast uut andmetöötlust. See piirduks siiski eesmärgi saavutamiseks vajalikuga ning võimaldaks ainult andmete võrdlemist igal üksikjuhul eraldi. Ettepanekuga nähakse ette ka mitu kaitsemeedet (nt täielike andmete jagamine ainult siis, kui päringule järgneb kokkulangevus). Ettepaneku tulemusel saab Europolist Prümi raamistiku lahutamatu osa, mis võimaldab esiteks liikmesriikidel automaatselt kontrollida Europoli valduses olevaid kolmandatest riikidest saadud biomeetrilisi andmeid. Teiseks saaks ka Europol võrrelda kolmandatest riikidest pärit andmeid liikmesriikide riiklike andmebaasidega. Need kaks Europoli Prümi raamistikus osalemise aspekti, mis on kooskõlas määruses (EL) 2016/794 sätestatud Europoli ülesannetega, tagaksid lünkade puudumise kolmandatest riikidest saadud andmetes, mis käsitlevad raskeid kuritegusid ja terrorismi. Üleilmastunud maailma avatud ühiskonnas on kolmandatest riikidest saadavad andmed kurjategijate ja terroristide kohta äärmiselt olulised. See annaks võimaluse tuvastada võimalikud teadaolevad kurjategijad ELi-välistes riikides, tagades samal ajal isikute isikuandmete ning põhiõiguste ja -vabaduste tugeva kaitse, mis on sätestatud Europoli ja kolmandate riikide vahelistes koostöölepingutes. Kokkulangevusele järgneva teabevahetuse menetluse läbivaatamise aitaks tugevdada Euroopa Liidu sisejulgeolekut, lihtsustades ja ühtlustades õiguskaitsealase teabe vahetamist. Võrreldes praeguse olukorraga, kus kokkulangevusele järgnevat teabevahetust reguleeritakse siseriikliku õigusega ja seetõttu kohaldatakse selle suhtes erinevaid õigusnorme ja menetlusi, tagaksid seda Prümi protsessi teist etappi ühtlustavad ühtsed õigusnormid kõikidele kasutajatele prognoositavuse, sest nad teaksid, milliseid andmeid nad selles etapis saavad. Andmevahetust hõlbustaks osaline automatiseerimine, mis tähendab, et enne kokkulangevusele järgnevat terviklikku andmevahetust on siiski vaja inimese sekkumist. Liikmesriigid säilitaksid omandiõiguse ja kontrolli oma andmete üle. •Vahendi valik Tehakse ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus. Kavandatud õigusakt tugineb nõukogu otsuste olemasolevale raamistikule, mis edendab ELi liikmesriikide vahelist piiriülest koostööd justiits- ja siseküsimuste valdkonnas. Võttes arvesse, et kavandatud meetmed peavad olema vahetult ja ühetaoliselt kohaldatavad kõikides liikmesriikides, ning vajadust edendada teabevahetust, on seega määrus asjakohane õigusakt. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

Prümi raamistiku hindamine näitas üldiselt, et ELi sisejulgeoleku ja tema kodanike ohutuse kaitsmiseks on ülitähtis DNA, sõrmejälgede ja sõidukite registreerimisandmete võrdlemine teiste liikmesriikide andmebaasidega kuritegude ennetamise ja uurimise eesmärgil. Peale selle näitas hindamine, et Prümi otsused on aidanud kehtestada ühised ELi tasandi õigusnormid, standardid ja nõuded, et hõlbustada teabevahetust ja tagada erinevate riiklike süsteemide ühilduvus. Alates Prümi raamistiku rakendamise tähtaja möödumisest kümme aastat tagasi on EL siiski võtnud vastu mitu muud meedet õiguskaitseasutuste vahelise teabevahetuse hõlbustamiseks, sealhulgas koostalitlusvõime raamistiku. Lisaks sellele ei ole pärast Prümi otsuste vastuvõtmist 2008. aastal päringute, julgeolekumeetmete ja suhtluse tehnilisi kirjeldusi käsitlevaid sätteid ajakohastatud. Mõned neist õigusnormidest on aegunud, sest kriminalistika ja tehnoloogia on viimase kümnendi jooksul märkimisväärselt arenenud. Samuti leiti hinnangus, et Prümi otsuste rakendamine on olnud eelneval kümnendil aeglane ning mitte kõik liikmesriigid ei ole võtnud otsuste rakendamiseks vajalikke meetmeid. Selle tagajärjel on jäänud loomata hulk kahepoolseid ühendusi ja mõne liikmesriigi andmebaasidesse ei saa teha päringuid. Hindamise tulemustest selgus ka, et kokkulangevusele järgnev teabevahetus toimub siseriikliku õiguse alusel ega kuulu seetõttu Prümi otsuste kohaldamisalasse. Riiklike eeskirjade ja menetluste erinevused võivad sageli põhjustada pädevate asutuste jaoks märkimisväärseid viivitusi teabe saamisel pärast kokkulangevust. Selline olukord mõjutab Prümi süsteemi toimimist ning liikmesriikide vahelist tõhusat teabevahetust, vähendades kurjategijate tuvastamise ja kuritegude piiriüleste seoste avastamise võimalust. Hindamise tulemusi kasutati mõjuhinnangu ja käesoleva ettepaneku koostamisel. • Konsulteerimine sidusrühmadega Ettepaneku koostamise käigus peeti sihtotstarbelisi konsultatsioone asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas süsteemi lõppkasutajatega, nimelt Prümi automatiseeritud andmevahetust kasutavate liikmesriikide asutustega alates õiguskaitse- ja kohtuasutustest ning riiklikest autoregistritest kuni riiklike andmebaaside haldajate ja kriminalistikalaboriteni. Samuti konsulteeriti Europoli ja eu-LISAga, pidades silmas nende eksperditeadmisi ja võimalikku rolli uues Prümi raamistikus. Oma eksperditeadmistele tuginedes andsid teavet ka Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA) ja valitsusvälised organisatsioonid, nagu EDRi (Euroopa digitaalõiguste organisatsioon), ning valitsustevahelised organisatsioonid (EUCARIS – Euroopa mootorsõidukite ja juhilubade infosüsteem). Käesoleva ettepaneku aluseks oleva mõjuhinnangu koostamisel peetud konsultatsioonide käigus saadi sidusrühmadelt tagasisidet erinevate foorumite kaudu. Need hõlmasid eelkõige esialgset mõjuhinnangut, avalikku konsultatsiooni ja mitut tehnilist seminari. Prümi otsuste kohase teabevahetuse parandamise teostatavuse uurimiseks tehti teostatavusuuring, mis põhines dokumentide analüüsil, valdkonna ekspertidega korraldatud vestlustel, küsimustikel ja kolmel ekspertide seminaril. Ettepaneku koostamist toetasid ka nõukogu DAPIX/IXIM töörühmas toimunud korrapärased arutelud, mis käsitlesid õiguskaitsealast teabevahetust ja konkreetselt Prümi otsuseid. Avaldati esialgne mõjuhinnang tagasiside saamiseks 2020. aasta augustist kuni oktoobrini ning kokku saadi kuus vastust. Avalikust konsultatsioonist teavitati üldsusele suunatud Euroopa Komisjoni veebisaidil. Vastused kinnitasid, et olemasolev Prümi raamistik on kuritegude ennetamisel ja uurimisel asjakohane ning see on parandanud liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelist andmevahetust. Prümi raamistiku kohane automatiseeritud andmevahetus on suurendanud ka tõhusust, kaotades liikmesriikides kahepoolsete päringute vajaduse. Lisaks kinnitasid vastused, et raamistik on kooskõlas selles valdkonnas võetud ELi ja rahvusvaheliste meetmetega ning et sellel on lisaväärtus võrreldes sellega, mida liikmesriigid suudaksid Prümi raamistiku puudumisel õiguskaitsealase teabevahetuse valdkonnas saavutada. Seoses kehtiva raamistiku tugevdamisega nõustus enamik vastajatest, et raamistiku puuduseks on asjaolu, et see ei hõlma teatavaid andmekategooriaid, mida seetõttu vahetatakse käsitsi päringuid esitades. Komisjoni talitused korraldasid ka mitu sihtotstarbelist mitteametlikku tehnilist seminari liikmesriikide ja Schengeniga assotsieerunud riikide ekspertidega. Seminaride eesmärk oli viia kokku lõppkasutajad, et vahetada arvamusi Prümi raamistiku tugevdamiseks kavandatud variantide kohta, mida hinnati tehnilisest seisukohast. Sidusrühmadega toimunud konsulteerimise üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisatud mõjuhinnangus (2. lisa). •Mõjuhinnang Ettepanekut toetab mõjuhinnang, mis on esitatud lisatud komisjoni talituste töödokumendis [Prümi mõjuhinnangu viide]. Õiguskontrollikomitee vaatas esialgse mõjuhinnangu läbi oma 14. juuli 2021. aasta koosolekul ja esitas 16. juulil 2021 positiivse arvamuse. Mõju hindamise tulemusena tehti järgmised järeldused: (1)selleks et saavutada eesmärk luua tehniline lahendus tõhusaks automatiseeritud andmevahetuseks, tuleks rakendada detsentraliseeritud ja tsentraliseeritud lähenemisviisi vahelist hübriidlahendust, mis ei näe ette andmete säilitamist kesksel tasandil; (2)selleks et saavutada eesmärk tagada, et õiguskaitseasutustele on kättesaadavad asjakohasemad andmed (andmekategooriad), tuleks sisse seada näokujutiste ja politseiregistrite andmete vahetamine; (3)selleks et saavutada eesmärk tagada, et Europoli andmebaaside asjakohased andmed on õiguskaitseasutustele kättesaadavad, peaks liikmesriikidel olema võimalik Prümi raamistiku osana automaatselt kontrollida Europoli valduses olevaid kolmandatest riikidest saadud biomeetrilisi andmeid. Samuti peaks Europolil olema võimalik võrrelda kolmandatest riikidest pärit andmeid liikmesriikide riiklike andmebaasidega; (4)selleks et saavutada eesmärk tagada tõhus juurdepääs kokkulangevusele vastavatele tegelikele andmetele, mis on kättesaadavad teise liikmesriigi riiklikus andmebaasis või Europolis, tuleks kokkulangevusele järgnevat protsessi reguleerida ELi tasandil, nähes ette kokkulangevusele vastavatele tegelike andmete poolautomaatse vahetamise.

Käesoleva ettepaneku suurim positiivne mõju on tuvastatud probleemide tõhus lahendamine ja kehtiva Prümi raamistiku tugevdamine sihipärase ja tugeva lisasuutlikkusega, et suurendada toetust liikmesriikidele teabevahetuse tõhustamisel lõppeesmärgiga ennetada ja uurida kuritegusid ja terroriakte, järgides täielikult põhiõigusi. Kõigi eelistatud variantide lõplikud kasusaajad on kodanikud, kes saavad otsest ja kaudset kasu paremast võitlusest kuritegevuse vastu ja madalamast kuritegevuse määrast. Tõhususe seisukohast on peamised kasusaajad riiklikud õiguskaitseasutused. Ettepaneku otsese rahalise ja majandusliku mõju saavutamiseks on vaja investeeringuid nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil. Eeldatakse, et kasu ja sääst kaaluvad prognoositavad investeerimiskulud üles, eelkõige liikmesriikide tasandil. Hoolimata esialgsetest investeeringutest hoiab Prümi keskruuteri loomine kokku liikmesriikide kulusid, kuna ruuteri puhul ei ole vaja, et iga liikmesriik looks (ja säilitaks) sama palju ühendusi, kui on liikmesriike ja andmekategooriaid. •Põhiõigused Vastavalt ELi põhiõiguste hartale, mida ELi institutsioonid ja liikmesriigid on kohustatud liidu õiguse rakendamisel järgima (harta artikli 51 lõige 1), ning kooskõlas mittediskrimineerimise põhimõttega peavad esitatud variantide pakutavad võimalused proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt olema tasakaalus kohustusega tagada, et neist tuleneda võivad põhiõiguste riived piirduvad sellega, mis on rangelt vajalik üldist huvi pakkuvate eesmärkide tegelikuks saavutamiseks (harta artikli 52 lõige 1). Kavandatud lahendused pakuvad võimalust võtta suunatud ennetusmeetmeid julgeoleku suurendamiseks. Seega võivad need aidata saavutada seaduslikku eesmärki hõlbustada kuritegevusega võitlemist, mis tähendab ka ametiasutuste positiivset kohustust võtta ennetavaid operatiivmeetmeid, et kaitsta inimesi, kelle elu on ohus, kui nad on teadlikud või peaksid olema teadlikud vahetu ohu olemasolust. •Isikuandmete kaitse Teabevahetus mõjutab õigust isikuandmete kaitsele. See õigus on sätestatud harta artiklis 8, Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 16 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 8. Nagu on rõhutanud Euroopa Liidu Kohus, ei ole õigus isikuandmete kaitsele siiski absoluutne põhimõte, vaid sellega tuleb arvestada vastavalt selle ülesandele ühiskonnas. Isikuandmete kaitse on tihedalt seotud harta artiklis 7 sätestatud õigusega era- ja perekonnaelu austamisele. Seoses Prümiga on kohaldatav andmekaitsealane õigusakt direktiiv (EL) 2016/680. Prümi raamistik näeb tõepoolest ette isikuandmete töötlemise seoses kuritegude ennetamise ja uurimise eest vastutavate õiguskaitseasutuste vahelise teabevahetusega. Andmete vaba liikumist ELis ei tohi piirata andmekaitsega seotud põhjustel. Tuleb siiski järgida mitut põhimõtet. Selleks et hartaga kaitstavate põhiõiguste teostamise piiramine oleks seaduslik, peab see vastama järgmistele artikli 52 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele: (1)see on sätestatud seaduses; (2)see arvestab asjaomaste õiguste olemust; (3)see vastab tegelikult liidu tunnustatud üldist huvi pakkuvatele eesmärkidele või vajadusele kaitsta teiste isikute õigusi ja vabadusi; (4)see on vajalik ning (5)see on proportsionaalne. Käesolevas ettepanekus on kõiki neid andmekaitsenorme arvesse võetud, nagu on üksikasjalikult kirjeldatud määruse ettepanekule lisatud mõjuhinnangus. Ettepaneku aluseks on lõimitud ja vaikimisi andmekaitse põhimõtted. See sisaldab kõiki asjakohaseid sätteid, mis piiravad andmetöötlust konkreetse eesmärgi saavutamiseks vajalikuga ja millega juurdepääs andmetele antakse ainult neile üksustele, kellele need andmed on tööks vajalikud. Juurdepääs andmetele antakse üksnes liikmesriikide ametiasutuste või ELi asutuste nõuetekohaselt volitatud töötajatele, kellel on muudetud Prümi raamistiku konkreetsete eesmärkide kohane pädevus, piirdudes andmetega, mis on vajalikud ülesannete täitmiseks kooskõlas nende eesmärkidega. Kui avaldatakse [politsei operatiivkoostööd käsitleva nõukogu soovituse] punkti 9 alapunktis d nimetatud aruanne, mis käsitleb nimetatud soovituse rakendamist liikmesriikides, otsustab komisjon, kas on vaja politsei piiriülest operatiivkoostööd käsitlevat ELi õigusakti. Kui sellist õigusakti on vaja, esitab komisjon politsei piiriülest operatiivkoostööd käsitleva seadusandliku ettepaneku, mis tagab ka selle, et otsuste 2008/615/JSK ja 2008/616/JSK sätted, mida käesolevas ettepanekus ei käsitletud, viiakse kooskõlas direktiivi (EL) 2016/680 artikli 62 lõikes 6 ette nähtud hindamise tulemustega direktiiviga (EL) 2016/680 vastavusse. Kui politsei piiriülest operatiivkoostööd käsitlevat ELi õigusakti ei ole vaja, esitab komisjon seadusandliku ettepaneku, mis tagab samasuguse vastavusse viimise kooskõlas direktiivi (EL) 2016/680 artikli 62 lõikes 6 ette nähtud hindamise tulemustega. 4.MÕJU EELARVELE Käesolev seadusandlik algatus mõjutaks eu-LISA ja Europoli eelarvet ja personalivajadust. eu-LISA puhul on hinnangute kohaselt kogu mitmeaastase finantsraamistiku perioodil vaja umbes 16 miljoni euro suurust lisaeelarvet ja umbes kümmet täiendavat ametikohta, et tagada eu-LISA-le vajalikud vahendid talle käesoleva määruse ettepanekuga pandud ülesannete täitmiseks. eu-LISA-le eraldatud eelarve tasaarvestatakse piirihalduse ja viisapoliitika rahastuga.

Europoli puhul on hinnangute kohaselt kogu mitmeaastase finantsraamistiku perioodil vaja umbes 7 miljoni euro suurust lisaeelarvet ja umbes viit täiendavat ametikohta, et tagada Europolile vajalikud vahendid talle käesoleva määruse ettepanekuga pandud ülesannete täitmiseks. Europolile eraldatud eelarve tasaarvestatakse Sisejulgeolekufondiga. 5.MUU TEAVE •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Komisjon tagab, et kehtestatakse vajalik kord, mille alusel jälgitakse kavandatud meetmete toimimist ning hinnatakse nende vastavust peamistele poliitikaeesmärkidele. Liidu ametid peaksid kaks aastat pärast uute funktsioonide kasutuselevõtmist ja töölerakendamist ning seejärel iga kahe aasta tagant esitama Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile aruande uute kavandatud meetmete tehnilise toimimise kohta. Lisaks peaks komisjon kolm aastat pärast uute funktsioonide kasutuselevõtmist ja töölerakendamist ning seejärel iga nelja aasta tagant koostama üldhinnangu meetmete kohta, sealhulgas põhiõigustele avalduva otsese või kaudse mõju kohta. Üldhinnangus tuleks võrrelda saavutatud tulemusi eesmärkidega ning hinnata aluspõhimõtete jätkuvat kehtivust ja võimalikke tagajärgi tulevaste poliitikavariantide seisukohast. Komisjon peaks hindamisaruanded esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule. •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus 1. peatükis esitatakse käesoleva määruse üldsätted, reguleerimisese, eesmärk ja kohaldamisala. Selles on sätestatud mõistete loetelu ja tuletatakse meelde, et käesoleva määruse eesmärkidel isikuandmeid töödeldes tuleb järgida diskrimineerimiskeelu põhimõtet ja muid põhiõigusi. 2. peatükis on sätestatud käesoleva määruse kohane andmekategooriate vahetamine, st DNA-profiilide, daktüloskoopiliste andmete, sõidukite registreerimisandmete, näokujutiste ja politseiregistrite andmete vahetamine. Iga andmekategooriat käsitlevas eraldi jaos on üksikasjalikult kirjeldatud andmevahetuse põhimõtteid, automatiseeritud andmeotsingut ning päringute esitamise ja neile vastamise eeskirju. 2. peatükk sisaldab ka üldsätteid, mis käsitlevad andmevahetust, riiklike kontaktpunktide loomist ja rakendusmeetmeid. 3. peatükis esitatakse andmevahetuse uue (tehnilise) arhitektuuri üksikasjad. Selle peatüki esimene jagu sisaldab sätteid, milles kirjeldatakse keskruuterit, selle kasutamist ja päringute esitamist. Päringutega seotud tehniliste menetluste täpsustamiseks on vaja rakendusakte. See jagu sisaldab ka sätteid, mis käsitlevad ruuteri ja ühise isikuandmete hoidla koostalitlusvõimet, et õiguskaitseasutused saaksid juurdepääsu, kõikide ruuteris toimuvate andmetöötlustoimingute registreerimist, kvaliteedikontrolli ja teatamismenetlust juhuks, kui ruuteri kasutamine on tehniliselt võimatu. Teises jaos käsitletakse üksikasjalikult Euroopa politseiregistrite indekssüsteemi (EPRIS) kasutamist politseiregistrite andmete vahetamiseks. See jagu sisaldab ka sätteid, mis käsitlevad kõikide EPRISes toimuvate andmetöötlustoimingute registreerimist ning teatamismenetlust juhuks, kui EPRISe kasutamine on tehniliselt võimatu. 4. peatükis on sätestatud kokkulangevusele järgneva andmevahetuse protsessid. See sisaldab sätet, mis käsitleb põhiandmete automatiseeritud vahetamist ja piirab andmed asjaomase isiku tuvastamiseks vajalike andmetega, ning sätet, mis käsitleb andmete vahetamist käesoleva määruse kohase protsessi mis tahes etapis, mida ei ole määruses sõnaselgelt kirjeldatud. 5. peatükk sisaldab sätteid, mis käsitlevad liikmesriikide juurdepääsu kolmandatest riikidest pärit biomeetrilistele andmetele, mis on Europoli valduses, ning Europoli juurdepääsu liikmesriikide andmebaasides säilitatavatele andmetele. Andmekaitset käsitlev 6. peatükk sisaldab sätteid, millega tagatakse, et käesoleva määruse kohane andmetöötlus toimub õiguspäraselt ja nõuetekohaselt kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/680 (mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK) sätetega. Selles selgitatakse, kes on käesoleva määruse kohase andmetöötluse puhul volitatud töötleja. Peatükis on sätestatud meetmed, mida eu-LISA ja liikmesriikide ametiasutused peavad rakendama, et tagada andmetöötluse turvalisus, turvaintsidentide nõuetekohane käsitlemine ja järelevalve käesoleva määrusega ette nähtud meetmetele vastavuse üle. Samuti sisaldab peatükk sätteid andmekaitsega seotud järelevalve ja auditite kohta. Rõhutatakse põhimõtet, et käesoleva määruse kohaselt töödeldavaid isikuandmeid ei tohi automaatselt edastada ega teha kättesaadavaks kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele. 7. peatükis kirjeldatakse liikmesriikide, Europoli ja eu-LISA vastavaid kohustusi käesoleva määruse kohaste meetmete rakendamisel. 8. peatükis käsitletakse teiste olemasolevate õigusaktide, nimelt otsuste 2008/615/JSK ja 2008/616/JSK ning määruste (EL) 2018/1726, (EL) 2019/817 ja (EL) 2019/818 muudatusi. Lõppsätteid sisaldavas 9. peatükis nähakse ette aruandluse ja statistika, kulude, teavitamise, üleminekusätete ja erandite üksikasjad. Samuti on selles sätestatud käesolevas määruses kavandatud meetmete töölerakendamise tingimused. Selle peatükiga nähakse ette ka komitee moodustamine ja praktilise käsiraamatu vastuvõtmine, et toetada käesoleva määruse rakendamist ja haldamist. Ühtlasi sisaldab see sätet järelevalve ja hindamise kohta ning sätet käesoleva määruse jõustumise ja kohaldatavuse kohta. Nimelt asendatakse käesoleva määrusega nõukogu otsuse 2008/615/JSK artiklid 2–6 ja 2. peatüki 2. ja 3. osa ning nõukogu otsuse 2008/616/JSK 2.–5. peatükk ja artiklid 18, 20 ja 21, mis jäetakse alates käesoleva määruse kohaldamise kuupäevast kõnealustest nõukogu otsustest välja. Nende muudatuste tagajärjel ei ole asendatud ja väljajäetud sätted enam liikmesriikide suhtes kohaldatavad.



2021/0410 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse politseikoostöö raames toimuvat automatiseeritud andmevahetust (Prüm II) ning millega muudetakse nõukogu otsuseid 2008/615/JSK ja 2008/616/JSK ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) 2018/1726, (EL) 2019/817 ja (EL) 2019/818 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 16 lõiget 2, artikli 87 lõike 2 punkti a ja artikli 88 lõiget 2, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Liit on seadnud endale eesmärgiks luua oma kodanikele vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev sisepiirideta ala, kus on tagatud isikute vaba liikumine. Nimetatud eesmärk tuleks saavutada muu hulgas asjakohaste meetmetega, millega tõkestada kuritegevust, sealhulgas organiseeritud kuritegevust ja terrorismi, ning millega nende vastu võidelda. (2)Eesmärgi täitmiseks on vaja, et õiguskaitseasutused vahetaksid tõhusalt ja õigeaegselt andmeid, et võidelda tulemuslikult kuritegevuse vastu. (3)Käesoleva määruse eesmärk on seega parandada, ühtlustada ja hõlbustada kuritegevusalase teabe vahetamist liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahel, aga ka Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametiga, mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/794 (Europol) kuritegevusalase teabe keskusena liidus. (4)Nõukogu otsused 2008/615/JSK ja 2008/616/JSK, millega nähakse ette kuritegude tõkestamise ja uurimise eest vastutavate asutuste vahelise teabevahetuse eeskirjad, sealhulgas DNA-profiilide, daktüloskoopiliste andmete ja sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud edastamine, on osutunud terrorismi ja piiriülese kuritegevuse vastases võitluses olulisteks vahenditeks. (5)Käesolevas määruses tuleks sätestada DNA-profiilide, daktüloskoopiliste andmete, sõidukite registreerimisandmete, näokujutiste ja politseiregistrite andmete automatiseeritud edastamise tingimused ja kord. See ei tohiks piirata kõnealuste andmete töötlemist Schengeni infosüsteemis (SIS) ega nendega seotud täiendava teabe vahetamist SIRENE büroode kaudu ega nende isikute õigusi, kelle andmeid seal töödeldakse. (6)Isikuandmete töötlemine ja vahetamine käesoleva määruse kohaldamisel ei tohiks põhjustada isikute diskrimineerimist mitte ühelgi alusel. Isikuandmete töötlemisel tuleks täiel määral austada inimväärikust ja isikupuutumatust ning muid põhiõigusi, sealhulgas õigust eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga. (7)Käesoleva määruse eesmärk on võimaldada ka kadunud isikute ja tundmatute inimsäilmetega seotud otsinguid ning selleks nähakse ette DNA-profiilide, daktüloskoopiliste andmete, sõidukite registreerimisandmete, näokujutiste ja politseiregistrite andmete automatiseeritud otsimine või võrdlemine. See ei tohiks piirata kadunud isikute kohta hoiatusteadete sisestamist SISi ega täiendava teabe vahetamist selliste hoiatusteadete kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1862. (8)Direktiiviga (EL) .../... [liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabevahetuse kohta] nähakse ette ühtne liidu õigusraamistik, millega tagatakse, et õiguskaitseasutustel on samaväärne juurdepääs teiste liikmesriikide valduses olevale teabele, kui nad vajavad seda kuritegevuse ja terrorismi vastu võitlemiseks. Nimetatud direktiiviga kehtestatakse teabevahetuse tõhustamiseks ametlikult liikmesriikide vaheline, eelkõige uurimistes kasutatav teabevahetuse kord ja selgitatakse seda ning käsitletakse ka ühtse kontaktpunkti rolli selles teabevahetuses ning Europoli teabevahetuskanali SIENA täiel määral kasutamist. Teabevahetust, mis läheb kaugemale käesolevas määruses sätestatust, tuleks reguleerida direktiiviga (EL).../... [liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabevahetuse kohta]. (9)Sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsinguks peaksid liikmesriigid kasutama Euroopa mootorsõidukite ja juhilubade infosüsteemi (EUCARIS) käsitleva lepinguga kõnealuseks otstarbeks loodud Euroopa mootorsõidukite ja juhilubade infosüsteemi. EUCARIS peaks kõigist osalevatest liikmesriikidest võrgustiku moodustama. Teabevahetuse jaoks ei ole vaja keskset komponenti, sest iga liikmesriik suhtleb otse teiste võrgustikku kuuluvate liikmesriikidega. (10)Kurjategija tuvastamine on kuritegude uurimisel ja nende eest süüdistuse esitamisel väga oluline. Kuriteos kahtlustatavate ja süüdimõistetute näokujutiste automatiseeritud otsimine peaks andma täiendavat teavet, et kurjategijaid tuvastada ja kuritegevuse vastu võidelda. (11)Käesoleva määruse alusel biomeetriliste andmete (DNA-profiilid, daktüloskoopilised andmed ja näokujutised) automatiseeritud otsimine või võrdlemine kuritegude tõkestamise, avastamise ja uurimise eest vastutavate asutuste vahel peaks hõlmama üksnes andmeid, mida sisaldavad kuritegude tõkestamiseks, avastamiseks ja uurimiseks loodud andmebaasid. (12)Politseiregistrite andmete vahetamine peaks jääma vabatahtlikuks. Kui liikmesriigid otsustavad selles vastastikkuse põhimõttel osaleda, ei tohiks neil olla võimalik teha päringuid teiste liikmesriikide andmebaasides, kui nad ei tee oma andmeid teistele liikmesriikidele päringute tegemiseks kättesaadavaks. (13)Viimastel aastatel on Europol saanud mitmest kolmandast riigist palju biomeetrilisi andmeid terroriaktis või kuriteos kahtlustatavate ja süüdimõistetute kohta. Europolis säilitatavate kolmandatest riikidest pärit andmete lisamine Prümi raamistikku ja seega nende andmete õiguskaitseasutustele kättesaadavaks tegemine on vajalik kuritegude paremaks tõkestamiseks ja uurimiseks. Samuti aitab see luua sünergiat erinevate õiguskaitsevahendite vahel.

(14)Europolil peaks olema võimalik teha Prümi raamistiku alusel päringuid liikmesriikide andmebaasides, kasutades kolmandatelt riikidelt saadud andmeid, et leida kriminaalasjade vahel piiriüleseid seoseid. Kui Europol saab lisaks muudele talle kättesaadavate andmebaaside andmetele kasutada ka Prümi andmeid, suudab ta kriminaaluurimisi igakülgsemalt ja asjatundlikumalt analüüsida ning liikmesriikide õiguskaitseasutustele paremat tuge pakkuda. Otsinguks kasutatud andmete ja liikmesriikide andmebaasides hoitavate andmete kokkulangevuse korral võib asjaomane liikmesriik edastada Europolile teabe, mida tal on vaja oma ülesannete täitmiseks. (15)Otsustega 2008/615/JSK ja 2008/616/JSK on ette nähtud liikmesriikide riiklike andmebaaside vaheliste kahepoolsete ühenduste võrgustik. Sellise tehnilise ülesehituse tõttu peaks iga liikmesriik looma iga andmekategooria kohta ühenduse kõigi muude liikmesriikidega, mis tähendab kokku vähemalt 26 ühendust. Käesoleva määrusega loodav ruuter ja Euroopa politseiregistrite indekssüsteem (EPRIS) peaksid lihtsustama Prümi raamistiku tehnilist ülesehitust ja toimima ühenduspunktidena kõigi liikmesriikide vahel. Ruuter peaks biomeetriliste andmete jaoks vajama iga liikmesriigi kohta ühte ühendust ja EPRIS peaks politseiregistri andmete jaoks vajama iga liikmesriigi kohta ühte ühendust. (16)Ruuter tuleks ühendada Euroopa otsinguportaaliga, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/817 artikliga 6 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/818 artikliga 6, et võimaldada liikmesriikide ametiasutustel ja Europolil teha õiguskaitse eesmärgil käesoleva määruse alusel päring riiklikes andmebaasides samaaegselt päringuga ühises isikuandmete hoidlas, mis on loodud määruse (EL) 2019/817 artikliga 17 ja määruse (EL) 2019/818 artikliga 17. (17)Otsinguks või võrdlemiseks kasutatud andmete ja taotluse saanud liikmesriigi või liikmesriikide riiklikus andmebaasis hoitavate andmete kokkulangevuse korral ning kui taotluse esitanud liikmesriik on kokkulangevuse kinnitanud, peaks taotluse saanud liikmesriik saatma ruuteri kaudu 24 tunni jooksul piiratud hulga põhiandmeid. See tähtaeg tagaks liikmesriikide ametiasutuste vahel kiire teabevahetuse. Liikmesriikidele peaks jääma kontroll selle piiratud hulga põhiandmete avaldamise üle. Protsessi põhipunktidesse peaks teataval määral olema siiski kaasatud inimene, näiteks selleks, et teha otsus avaldada isikuandmed taotluse esitanud liikmesriigile, et põhiandmeid ei vahetataks automatiseeritult. (18)Käesolevas määruses sõnaselgelt kirjeldamata teabevahetus liikmesriikide ametiasutuste vahel või Europoliga käesolevas määruses kirjeldatud protsessi mis tahes etapis peaks toimuma SIENA kaudu, tagamaks, et kõik liikmesriigid kasutavad ühist, turvalist ja usaldusväärset sidekanalit. (19)Ruuteri ja EPRISe väljatöötamisel tuleks kasutada universaalse sõnumivormingu (universal message format – UMF) standardit. Kogu käesoleva määruse kohane automatiseeritud andmevahetus peaks põhinema UMFi standardil. Liikmesriikide ametiasutusi ja Europoli julgustatakse kasutama UMFi standardit ka nendevahelises edasises andmevahetuses Prüm II raames. Infosüsteemide, ametiasutuste või organisatsioonide vahelises struktureeritud piiriüleses teabevahetuses justiits- ja siseasjade valdkonnas tuleks järgida UMFi standardit. (20)Prüm II raamistiku kaudu tuleks vahetada ainult salastamata teavet. (21)Tehnilise laadi, suure üksikasjalikkuse ja sagedase ajakohastamise vajaduse tõttu ei saa Prüm II teatavaid aspekte käesoleva määrusega ammendavalt reguleerida. Nende aspektide hulka kuuluvad näiteks automatiseeritud otsingumenetluste tehniline kord ja spetsifikatsioonid, andmevahetuse standardid ja vahetatavad andmeelemendid. Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011. (22)Kuna käesoleva määrusega nähakse ette uue Prümi raamistiku loomine, tuleks otsuste 2008/615/JSK ja 2008/616/JSK asjakohased sätted välja jätta. Seepärast tuleks neid otsuseid vastavalt muuta. (23)Kuna ruuteri peaks välja töötama ja seda haldama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1726 asutatud Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-LISA), on seetõttu vaja muuta määrust (EL) 2018/1726, et lisada need ülesanded eu-LISA ülesannetele. Selleks et ruuterit oleks võimalik ühendada Euroopa otsinguportaaliga, et teha ruuteri kaudu ja ühises isikuandmete hoidlas samaaegseid otsinguid, on vaja muuta määrust (EL) 2019/817. Selleks et ruuterit oleks võimalik ühendada Euroopa otsinguportaaliga, et teha ruuteri kaudu ja ühises isikuandmete hoidlas samaaegseid otsinguid ning hoida ruuteri aruandeid ja statistikat ühises aruandluse ja statistika keskhoidlas on vaja muuta määrust (EL) 2019/818. Nimetatud määrusi tuleks seepärast vastavalt muuta. (24)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. (25)[ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on Iirimaa teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.] VÕI [ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt ja ilma et see piiraks selle protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.] (26)Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 artikli 42 lõikele 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse [XX], ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: 1. PEATÜKK ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Reguleerimisese Käesoleva määrusega kehtestatakse kuritegude tõkestamise, avastamise ja uurimise eest vastutavate asutuste vahelise teabevahetuse raamistik (Prüm II). Käesolevas määruses sätestatakse DNA-profiilide, daktüloskoopiliste andmete, näokujutiste, politseiregistrite andmete ja sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsingu tingimused ja kord ning kokkulangevusjärgse põhiandmete vahetamise eeskirjad.

Artikkel 2 Eesmärk Prüm II eesmärk on tõhustada piiriülest koostööd Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise 5. peatüki kohaldamisalasse kuuluvates küsimustes, eelkõige teabevahetust kuritegude tõkestamise, avastamise ja uurimise eest vastutavate asutuste vahel. Lisaks on Prüm II eesmärk võimaldada kuritegude tõkestamise, avastamise ja uurimise eest vastutavatel asutustel teha kadunud isikute ja tundmatute inimsäilmetega seotud otsinguid. Artikkel 3 Kohaldamisala Käesolevat määrust kohaldatakse riiklike andmebaaside suhtes, mida kasutatakse DNA-profiilide, daktüloskoopiliste andmete, näokujutiste, politseiregistrite andmete ja sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud edastamiseks. Artikkel 4 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (1)„lookus“ – DNA erinevate piirkondade konkreetne molekulaarstruktuur; (2)„DNA-profiil“ – tähe- või numbrikood, mis väljendab inimese analüüsitud DNA proovi mittekodeeriva osa identifitseerimistunnuseid, st DNA erinevate piirkondade konkreetne molekulaarstruktuur; (3)„DNA mittekodeeriv osa“ – kromosoomi piirkonnad, mida geneetiliselt ei ekspresseerita, st mis teadaolevalt ei kindlusta organismi mingite funktsionaalsete omadustega; (4)„DNA viiteandmed“ – DNA-profiil ja artiklis 9 osutatud viitenumber; (5)„DNA viiteprofiil“ – tuvastatud isiku DNA-profiil; (6)„identifitseerimatu DNA-profiil” – kuritegude uurimise käigus kogutud jälgedelt saadud DNA-profiil, mis kuulub seni tuvastamata isikule; (7)„daktüloskoopilised andmed“ – sõrmejäljekujutised, latentsed sõrmejäljekujutised, peopesa kujutised, latentsed peopesa kujutised ning selliste kujutiste mallid (kodeeritud üksikasjad), kui need on salvestatud automatiseeritud andmebaasi ja neid käsitletakse selles; (8)„daktüloskoopilised viiteandmed“ – daktüloskoopilised andmed ja artiklis 14 osutatud viitenumber; (9)„üksikjuht“ – üks uurimistoimik; (10)„näokujutis“ – näo digitaalne kujutis;

(11)„biomeetrilised andmed“ – DNA-profiilid, daktüloskoopilised andmed või näokujutised; (12)„kokkulangevus“ – vastavus, mis saadakse infosüsteemis või andmebaasis salvestatud või salvestatavate isikuandmete automatiseeritud võrdlemise tulemusena; (13)„kandidaatandmed“ – andmed, millega kokkulangevus ilmnes; (14)„taotluse esitanud liikmesriik“ – liikmesriik, kes teeb otsingu Prüm II kaudu; (15)„taotluse saanud liikmesriik“ – liikmesriik, mille andmebaasides teeb taotluse esitanud liikmesriik Prüm II kaudu otsingu; (16)„politseiregistrite andmed“ – kogu teave, mis on kättesaadav riiklikus registris või riiklikes registrites, kus hoitakse pädevate asutuste valduses olevaid andmeid kuritegude tõkestamiseks, avastamiseks ja uurimiseks; (17)„pseudonümiseerimine“ – isikuandmete töötlemine sellisel viisil, et neid ei saa enam täiendavat teavet kasutamata seostada konkreetse andmesubjektiga, tingimusel et sellist täiendavat teavet hoitakse eraldi ja andmete tuvastatud või tuvastatava füüsilise isikuga seostamise vältimise tagamiseks võetakse tehnilisi ja korralduslikke meetmeid; (18)„Europoli andmed“ – kõik isikuandmed, mida Europol töötleb kooskõlas määrusega (EL) 2016/794; (19)„järelevalveasutus“ – sõltumatu avalik asutus, mille liikmesriik on asutanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/680 artikli 41 kohaselt; (20)„SIENA“ – Europoli hallatav turvaline teabevahetusvõrk, mille eesmärk on hõlbustada teabevahetust liikmesriikide ja Europoli vahel; (21)„oluline intsident“ – iga intsident, välja arvatud intsidendid mille mõju on piiratud ja mille meetod või tehnoloogia on tõenäoliselt juba hästi teada; (22)„oluline küberoht“ – küberoht, mille eesmärk on põhjustada oluline intsident, või millel on võimalus ja suutlikkus põhjustada oluline intsident; (23)„oluline nõrkus“ – nõrkus, mille ärakasutamine toob tõenäoliselt kaasa olulise intsidendi; (24)„intsident“ – intsident Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL).../... [NIS 2 ettepanek] artikli 4 lõike 5 tähenduses. 2. PEATÜKK ANDMEVAHETUS 1. JAOTIS DNA-profiilid

Artikkel 5 Riiklike DNA-registrite loomine 1. Liikmesriigid loovad kuritegude uurimise eesmärgil riiklikud DNA-registrid ja haldavad neid. Käesoleva määruse alusel nendes registrites sisalduvate andmete töötlemine toimub vastavalt käesolevale määrusele kooskõlas kõnealuste andmete töötlemise suhtes kohaldatava liikmesriikide siseriikliku õigusega. 2. Liikmesriigid tagavad DNA viiteandmete kättesaadavuse oma riiklikest DNA-registritest vastavalt lõikele 1. DNA viiteandmed ei sisalda andmeid, mille abil saab isikut otseselt tuvastada. DNA viiteandmed, mille puhul ei ole võimalik kindlaks teha seost ühegi üksikisikuga (identifitseerimatud DNA-profiilid), on sellisena tähistatud. Artikkel 6 DNA-profiilide automatiseeritud otsing 1. Liikmesriigid annavad artiklis 29 osutatud riiklikele kontaktpunktidele ja Europolile juurdepääsu DNA viiteandmetele oma DNA-registrites, et DNA-profiile võrreldes teha kuritegude tõkestamiseks, avastamiseks ja uurimiseks automatiseeritud otsinguid. Otsinguid võib teha ainult üksikjuhtudel ja kooskõlas taotluse esitanud liikmesriigi siseriikliku õigusega. 2. Kui automatiseeritud otsing näitab, et esitatud DNA-profiil langeb kokku DNA-profiiliga taotluse saanud liikmesriigi registris, milles otsingut sooritati, saab taotluse esitanud liikmesriigi riiklik kontaktpunkt automatiseeritult DNA viiteandmed, millega kokkulangevus leiti. Kui kokkulangevus puudub, teatatakse sellest taotluse esitanud liikmesriigile automatiseeritult. 3. Taotluse esitanud liikmesriigi riiklik kontaktpunkt kinnitab DNA-profiili andmete kokkulangevust taotluse saanud liikmesriigi valduses olevate DNA viiteandmetega pärast kokkulangevuse kinnitamiseks vajalike DNA viiteandmete automatiseeritud esitamist. Artikkel 7 Identifitseerimatute DNA-profiilide automatiseeritud võrdlus 1. Kuritegude uurimise eesmärgil võivad liikmesriigid võrrelda riiklike kontaktpunktide kaudu oma identifitseerimatuid DNA-profiile kõigi DNA-profiilidega, mis on saadud teiste riiklike DNA-registrite viiteandmetest. Profiilid edastatakse ja neid võrreldakse automatiseeritult. 2. Kui taotluse saanud liikmesriik leiab lõikes 1 osutatud võrdlemise tulemusel, et edastatud DNA-profiilid langevad kokku mõne profiiliga DNA-registris, edastab ta taotluse esitanud liikmesriigi riiklikule kontaktpunktile viivitamata DNA viiteandmed, millega kokkulangevus leiti. 3. Taotluse esitanud liikmesriigi riiklik kontaktpunkt kinnitab DNA-profiilide kokkulangevuse taotluse saanud liikmesriigi valduses olevate DNA viiteandmetega pärast kokkulangevuse tuvastamiseks vajalike viiteandmete automatiseeritud edastamist. Artikkel 8

Aruandlus DNA-registrite kohta Iga liikmesriik teatab kooskõlas artikliga 73 komisjonile ja eu-LISA-le riiklikest DNA-registritest, mille suhtes kohaldatakse artikleid 5–7. Artikkel 9 DNA-profiilide viitenumbrid DNA-profiilide viitenumbrid koosnevad järgmistest osadest: (a)viitenumber, mis võimaldab liikmesriigil kokkulangevuse korral saada lisaandmeid ja muud teavet oma andmebaasidest, millele on osutatud artiklis 5, et edastada seda ühele, mitmele või kõigile teistele liikmesriikidele kooskõlas artiklitega 47 ja 48; (b)kood, mis osutab liikmesriigile, kelle valduses on DNA-profiil; (c)kood, mis näitab DNA-profiili liiki (DNA viiteprofiilid või identifitseerimatud DNA-profiilid). Artikkel 10 DNA viiteandmete vahetamise põhimõtted 1. Tuleb võtta sobivad meetmed, et tagada teistele liikmesriikidele edastatavate DNA viiteandmete konfidentsiaalsus ja terviklus, kasutades muu hulgas nende krüpteerimist. 2. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada teistele liikmesriikidele võrdlemiseks kättesaadavaks tehtud või saadetud DNA-profiilide terviklus ning et tagada selliste meetmete vastavus asjaomastele rahvusvahelistele DNA-andmete vahetamise suhtes kehtivatele standarditele. 3. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, et määrata kindlaks asjakohased rahvusvahelised standardid, mida liikmesriigid peavad DNA viiteandmete vahetamiseks kasutama. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 76 lõikes 2 osutatud korras. Artikkel 11 DNA-profiilidega seotud taotluste ja vastuste eeskirjad 1. Automatiseeritud otsingu või võrdluse taotlus sisaldab ainult järgmist teavet: (a)taotluse esitanud liikmesriigi kood; (b)taotluse kuupäev, kellaaeg ja number; (c)DNA-profiilid ja nende artiklis 9 osutatud viitenumbrid; (d)edastatud DNA-profiilide liigid (identifitseerimatud DNA-profiilid või DNA viiteprofiilid).

2. Lõikes 1 osutatud taotlusele antud vastus sisaldab ainult järgmist teavet: (e)teave selle kohta, kas oli üks või mitu kokkulangevust või kokkulangevust ei olnud; (f)taotluse kuupäev, kellaaeg ja number; (g)vastuse kuupäev, kellaaeg ja number; (h)taotluse esitanud ja taotluse saanud liikmesriikide koodid; (i)taotluse esitanud ja taotluse saanud liikmesriikide DNA-profiilide viitenumbrid; (j)edastatud DNA-profiilide liik (identifitseerimatud DNA-profiilid või DNA viiteprofiilid); (k)kokkulangevad DNA-profiilid. 3. Kokkulangevuse kohta esitatakse automaatne teade, kui automatiseeritud otsingu või võrdluse tulemus on saadud miinimumarvu lookuste kokkulangevusel. Komisjon võtab lookuste miinimumarvu kindlaksmääramiseks vastu rakendusaktid artikli 76 lõikes 2 osutatud korras. 4. Kui otsing või võrdlus identifitseerimatute DNA-profiilidega annab tulemuseks kokkulangevuse, võib iga taotluse saanud liikmesriik, kelle andmetega ilmnes kokkulangevus, sisestada oma riiklikku andmebaasi märke selle kohta, et teise liikmesriigi otsingu või võrdluse tulemusel on ilmnenud kokkulangevus kõnealuse DNA-profiiliga. 5. Liikmesriigid tagavad, et taotlused on kooskõlas artikli 8 kohaselt saadetud teadetega. Need teated esitatakse artiklis 78 osutatud praktilises juhendis. 2. JAOTIS Daktüloskoopilised andmed Artikkel 12 Daktüloskoopilised viiteandmed 1. Liikmesriigid tagavad, et kuritegude tõkestamise, avastamise ja uurimise eesmärgil loodud riikliku sõrmejälgede automatiseeritud identifitseerimise süsteemi registris on saadaval daktüloskoopilised viiteandmed. 2. Daktüloskoopilised viiteandmed ei sisalda andmeid, mille abil saab isikut otseselt tuvastada. 3. Daktüloskoopilised viiteandmed, mille puhul ei ole võimalik kindlaks teha seost ühegi üksikisikuga („identifitseerimatud daktüloskoopilised andmed“), on sellisena tähistatud. Artikkel 13 Daktüloskoopiliste andmete automatiseeritud otsing

1. Kuritegude tõkestamise, avastamise ja uurimise eesmärgil annavad liikmesriigid teiste liikmesriikide riiklikele kontaktpunktidele ja Europolile juurdepääsu selleks otstarbeks loodud sõrmejälgede automatiseeritud identifitseerimise süsteemides olevatele daktüloskoopilistele viiteandmetele, et sooritada daktüloskoopilisi viiteandmeid võrreldes automatiseeritud otsinguid. Otsinguid võib teha ainult üksikjuhtudel ja kooskõlas taotluse esitanud liikmesriigi siseriikliku õigusega. 2. Taotluse esitanud liikmesriigi riiklik kontaktpunkt kinnitab daktüloskoopiliste andmete kokkulangevust taotluse saanud liikmesriigi valduses olevate daktüloskoopiliste viiteandmetega pärast kokkulangevuse kinnitamiseks vajalike daktüloskoopiliste viiteandmete automatiseeritud esitamist. Artikkel 14 Daktüloskoopiliste andmete viitenumbrid Daktüloskoopiliste andmete viitenumbrid koosnevad järgmistest osadest: (a)viitenumber, mis võimaldab liikmesriigil kokkulangevuse korral saada lisaandmeid ja muud teavet oma andmebaasidest, millele on osutatud artiklis 12, et edastada seda ühele, mitmele või kõigile teistele liikmesriikidele kooskõlas artiklitega 47 ja 48; (b)kood, mis osutab liikmesriigile, kelle valduses on daktüloskoopilised andmed. Artikkel 15 Daktüloskoopiliste andmete vahetamise põhimõtted 1. Daktüloskoopiliste andmete digiteerimisel ja nende edastamisel teistele liikmesriikidele kasutatakse ühtset andmevormingut. Komisjon võtab ühtse andmevormingu kindlaksmääramiseks vastu rakendusaktid artikli 76 lõikes 2 osutatud korras. 2. Iga liikmesriik tagab, et tema edastatud daktüloskoopilised andmed on piisava kvaliteediga sõrmejälgede automatiseeritud identifitseerimise süsteemiga võrdlemiseks. 3. Liikmesriigid võtavad sobivad meetmed, et tagada teistele liikmesriikidele saadetavate daktüloskoopiliste andmete konfidentsiaalsus ja terviklus, kasutades muu hulgas nende krüpteerimist. 4. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, et määrata kindlaks asjakohased olemasolevad daktüloskoopiliste andmete vahetamise standardid, mida liikmesriigid peavad kasutama. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 76 lõikes 2 osutatud korras. Artikkel 16 Daktüloskoopiliste andmete põhjal otsingute tegemise suutlikkus 1. Iga liikmesriik tagab, et tema otsingutaotlused ei ületa taotluse saanud liikmesriigi poolt määratletud otsingute tegemise suutlikkust. Liikmesriigid teatavad komisjonile ja eu-LISA-le vastavalt artikli 79 lõigetele 8 ja 10, kui suur on nende maksimaalne otsingute tegemise suutlikkus päeva kohta nii tuvastatud isikute daktüloskoopiliste andmete puhul kui ka veel tuvastamata isikute daktüloskoopiliste andmete puhul. 2. Komisjon võtab artikli 76 lõikes 2 osutatud korras vastu rakendusaktid, et määrata kindlaks võrdlemiseks vastuvõetavate kandidaatandmete maksimumarv, mis on lubatud ühe edastamise kohta. Artikkel 17

Daktüloskoopiliste andmetega seotud taotluste ja vastuste eeskirjad 1. Automatiseeritud otsingu taotlus sisaldab ainult järgmist teavet: (a)taotluse esitanud liikmesriigi kood; (b)taotluse kuupäev, kellaaeg ja number; (c)Daktüloskoopilised andmed ja nende artiklis 14 osutatud viitenumbrid. 2. Lõikes 1 osutatud taotlusele antud vastus sisaldab ainult järgmist teavet: (d)teave selle kohta, kas oli üks või mitu kokkulangevust või kokkulangevust ei olnud; (e)taotluse kuupäev, kellaaeg ja number; (f)vastuse kuupäev, kellaaeg ja number; (g)taotluse esitanud ja taotluse saanud liikmesriikide koodid; (h)taotluse esitanud ja taotluse saanud liikmesriikide daktüloskoopiliste andmete viitenumbrid; (i)omavahel kokkulangevad daktüloskoopilised andmed. 3. JAOTIS Sõidukite registreerimisandmed Artikkel 18 Sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsing 1. Kuritegude tõkestamiseks, avastamiseks ja uurimiseks annavad liikmesriigid teiste liikmesriikide riiklikele kontaktpunktidele ja Europolile juurdepääsu üksikjuhtudel automatiseeritud otsingute tegemiseks järgmistele riiklikele sõidukite registreerimisandmetele: (a)omanike või kasutajatega seotud andmed, (b)sõidukitega seotud andmed. 2. Otsinguid võib sooritada ainult täieliku tehase tähise või täieliku registreerimisnumbri põhjal.

3. Otsinguid võib teha ainult kooskõlas taotluse esitanud liikmesriigi siseriikliku õigusega. Artikkel 19 Sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsingu põhimõtted 1. Sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsinguks kasutavad liikmesriigid Euroopa mootorsõidukite ja juhilubade infosüsteemi (EUCARIS). 2. EUCARISe kaudu vahetatav teave edastatakse krüpteeritult. 3. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, et määrata kindlaks sõidukite registreerimisandmete elemendid, mida vahetatakse. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 76 lõikes 2 osutatud korras. Artikkel 20 Logide pidamine 1. Iga liikmesriik peab logisid päringute kohta, mida teevad tema asutuste töötajad, kes on nõuetekohaselt volitatud sõidukite registreerimisandmeid vahetama, ning logisid teiste liikmesriikide poolt taotletud päringute kohta. Europol peab logisid päringute kohta, mida teevad selleks nõuetekohaselt volitatud Europoli töötajad. Iga liikmesriik ja Europol peavad logisid kõigi andmetöötlustoimingute kohta, mis on seotud sõidukite registreerimisandmetega. Need logid sisaldavad järgmist: (a)päringutaotluse teinud liikmesriigi ametiasutus või liidu amet; (b)taotluse kuupäev ja kellaaeg; (c)vastuse kuupäev ja kellaaeg; (d)riiklikud andmebaasid, kuhu päringutaotlus saadeti; (e)riiklikud andmebaasid, mis andsid positiivse vastuse. 2. Lõikes 1 osutatud logisid võib kasutada ainult statistika kogumise ja andmekaitse järelevalve eesmärgil, sealhulgas päringu vastuvõetavuse ja andmetöötluse seaduslikkuse kontrollimiseks, ning andmete turvalisuse ja tervikluse tagamiseks. Neid logisid tuleb asjakohaste meetmetega kaitsta loata juurdepääsu eest ja need tuleb kustutada aasta pärast nende loomist. Kui neid logisid vajatakse aga juba alustatud järelevalvemenetlustes, kustutatakse need siis, kui neid järelevalvemenetlustes enam ei vajata. 3. Vastutavatele töötlejatele antakse juurdepääs kõnealustele logidele andmekaitse järelevalve eesmärgil, sealhulgas päringu vastuvõetavuse ja andmetöötluse seaduslikkuse kontrollimiseks, ning artiklis 56 osutatud sisekontrolli eesmärgil. 4. JAOTIS Näokujutised

Artikkel 21 Näokujutised 1. Liikmesriigid tagavad, et kuritegude tõkestamise, avastamise ja uurimise eesmärgil loodud riiklikes registrites on saadaval näokujutised. Nende andmete hulka kuuluvad ainult näokujutised ja artiklis 23 osutatud viitenumber ning nendes on märgitud, kas näokujutis omistatakse üksikisikule või mitte. Liikmesriigid ei tee sellega seoses kättesaadavaks andmeid, mille alusel saab isikut otseselt tuvastada. 2. Näokujutised, mille puhul ei ole võimalik kindlaks teha seost ühegi üksikisikuga („identifitseerimatud näokujutised“), on sellisena tähistatud. Artikkel 22 Näokujutiste automatiseeritud otsing 1. Kuritegude tõkestamiseks, avastamiseks ja uurimiseks annavad liikmesriigid teiste liikmesriikide riiklikele kontaktpunktidele ja Europolile automatiseeritud otsingute tegemiseks juurdepääsu nende riiklikes andmebaasides hoitavatele näokujutistele. Otsinguid võib teha ainult üksikjuhtudel ja kooskõlas taotluse esitanud liikmesriigi siseriikliku õigusega. 2. Taotluse esitanud liikmesriik saab loendi kokkulangevuse tõenäolistest kandidaatandmetest. Kõnealune liikmesriik vaatab loendi läbi, et teha kindlaks kinnitatud kokkulangevuse olemasolu. 3. Näokujutiste otsimiseks ja võrdlemiseks on vaja kehtestada kvaliteedi miinimumnõuded. Komisjon võtab kvaliteedi miinimumnõuete kindlaksmääramiseks vastu rakendusaktid. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 76 lõikes 2 osutatud korras. Artikkel 23 Näokujutiste viitenumbrid Näokujutiste viitenumbrid koosnevad järgmistest osadest: (a)viitenumber, mis võimaldab liikmesriigil kokkulangevuse korral saada lisaandmeid ja muud teavet oma andmebaasidest, millele on osutatud artiklis 21, et edastada seda ühele, mitmele või kõigile teistele liikmesriikidele kooskõlas artiklitega 47 ja 48; (b)kood, mis osutab liikmesriigile, kelle valduses on näokujutised. Artikkel 24 Näokujutistega seotud taotluste ja vastuste eeskirjad 1. Automatiseeritud otsingu taotlus sisaldab ainult järgmist teavet: (a)taotluse esitanud liikmesriigi kood;

(b)taotluse kuupäev, kellaaeg ja number; (c)näokujutised ja nende artiklis 23 osutatud viitenumbrid. 2. Lõikes 1 osutatud taotlusele antud vastus sisaldab ainult järgmist teavet: (d)teave selle kohta, kas oli üks või mitu kokkulangevust või kokkulangevust ei olnud; (e)taotluse kuupäev, kellaaeg ja number; (f)vastuse kuupäev, kellaaeg ja number; (g)taotluse esitanud ja taotluse saanud liikmesriikide koodid; (h)taotluse esitanud ja taotluse saanud liikmesriikide näokujutiste viitenumbrid; (i)omavahel kokkulangevad näokujutised. 5. JAOTIS Politseiregistrite andmed Artikkel 25 Politseiregistrite andmed 1. Liikmesriigid võivad otsustada osaleda politseiregistrite andmete automatiseeritud vahetamises. Liikmesriigid, kes osalevad politseiregistrite andmete automatiseeritud vahetamises, tagavad kahtlustatavate ja kurjategijate isikuandmete kättesaadavuse kuritegude uurimiseks loodud riiklike politseiregistrite indekssüsteemides. Kättesaadavuse korral sisaldavad kõnealused andmed järgmist: (a)eesnimi (-nimed); (b)perekonnanimi (-nimed); (c)varjunimi (-nimed); (d)sünnikuupäev; (e)kodakondsus(ed); (f)sünnikoht ja -riik;

(g)sugu. 2. Lõike 1 punktides a, b, c, e ja f osutatud andmed pseudonümiseeritakse. Artikkel 26 Politseiregistrite andmete automatiseeritud otsing 1. Kuritegude uurimiseks annavad liikmesriigid teiste liikmesriikide riiklikele kontaktpunktidele ja Europolile automatiseeritud otsingute tegemiseks juurdepääsu nende riiklike politseiregistrite indekssüsteemides hoitavatele andmetele. Otsinguid võib teha ainult üksikjuhtudel ja kooskõlas taotluse esitanud liikmesriigi siseriikliku õigusega. 2. Taotluse esitanud liikmesriik saab kokkulangevuste loendi koos viitega kokkulangevuste kvaliteedile. Taotluse esitanud liikmesriigile teatatakse ka, millise liikmesriigi andmebaas sisaldab andmeid, millega kokkulangevus saadi. Artikkel 27 Politseiregistrite andmete viitenumbrid Politseiregistrite andmete viitenumbrid koosnevad järgmistest osadest: (a)viitenumber, mis võimaldab liikmesriigil kokkulangevuse korral saada isikuandmeid ja muud teavet oma indekssüsteemidest, millele on osutatud artiklis 25, et edastada see ühele, mitmele või kõigile teistele liikmesriikidele kooskõlas artiklitega 47 ja 48; (b)kood, mis osutab liikmesriigile, kelle valduses on politseiregistri andmed. Artikkel 28 Politseiregistrite andmetega seotud taotluste ja vastuste eeskirjad 1. Automatiseeritud otsingu taotlus sisaldab ainult järgmist teavet: (a)taotluse esitanud liikmesriigi kood; (b)taotluse kuupäev, kellaaeg ja number; (c)artiklis 27 osutatud politseiregistrite andmed ja nende viitenumbrid.

2. Lõikes 1 osutatud taotlusele antud vastus sisaldab ainult järgmist teavet: (a)teave selle kohta, kas oli üks või mitu kokkulangevust või kokkulangevust ei olnud; (b)taotluse kuupäev, kellaaeg ja number; (c)vastuse kuupäev, kellaaeg ja number; (d)taotluse esitanud ja taotluse saanud liikmesriikide koodid; (e)taotluse saanud liikmesriigi politseiregistrite andmete viitenumbrid. 6. JAOTIS Ühissätted Artikkel 29 Riiklikud kontaktpunktid Iga liikmesriik määrab riikliku kontaktpunkti. Riiklikud kontaktpunktid vastutavad artiklites 6, 7, 13, 18, 22 ja 26 osutatud andmete esitamise eest. Artikkel 30 Rakendusmeetmed Komisjon võtab artiklites 6, 7, 13, 18, 22 ja 26 sätestatud protsesside tehnilise korralduse kindlaksmääramiseks vastu rakendusaktid. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 76 lõikes 2 osutatud korras. Artikkel 31 Tehnilised kirjeldused Liikmesriigid ja Europol järgivad ühiseid tehnilisi kirjeldusi kõikide taotluste ja vastuste puhul, mis on seotud DNA-profiilide, daktüloskoopiliste andmete, sõidukite registreerimisandmete, näokujutiste ning politseiregistrite andmete otsimise ja võrdlemisega. Komisjon võtab kõnealuste tehniliste kirjelduste kindlaksmääramiseks vastu rakendusaktid artikli 76 lõikes 2 osutatud korras. Artikkel 32 Automatiseeritud andmevahetuse kättesaadavus riigi tasandil

1. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et DNA-andmete, daktüloskoopiliste andmete, sõidukite registreerimisandmete, näokujutiste ning politseiregistrite andmete automatiseeritud otsing või võrdlus on võimalik ööpäevaringselt ja seitse päeva nädalas. 2. Riiklikud kontaktpunktid teatavad üksteisele, komisjonile, Europolile ja eu-LISA-le viivitamata tehnilisest rikkest, mille tõttu automatiseeritud andmevahetus ei ole võimalik. Riiklikud kontaktpunktid lepivad kokku ajutises alternatiivses teabevahetuse korras kooskõlas kohaldatava liidu õiguse ja siseriiklike õigusaktidega. 3. Riiklikud kontaktpunktid taastavad automatiseeritud andmevahetuse viivitamata. Artikkel 33 Andmetöötluse põhjendus 1. Iga liikmesriik säilitab oma pädevate asutuste tehtud päringute põhjenduse. Europol säilitab tema enda tehtud päringute põhjenduse. 2. Lõikes 1 märgitud põhjenduses esitatakse: (a)päringu eesmärk, sealhulgas viide konkreetsele juhtumile või uurimisele; (b)märge selle kohta, kas päring on seotud kuriteos kahtlustatava või kuriteo toimepanijaga; (c)märge selle kohta, kas päringu eesmärk on tuvastada tundmatu isik või saada rohkem andmeid teadaoleva isiku kohta. 3. Lõikes 2 osutatud põhjendusi võib kasutada ainult andmekaitse järelevalve eesmärgil, sealhulgas päringu vastuvõetavuse ja andmetöötluse seaduslikkuse kontrollimiseks, ning andmete turvalisuse ja tervikluse tagamiseks. Neid põhjendusi tuleb asjakohaste meetmetega kaitsta loata juurdepääsu eest ja need tuleb kustutada aasta pärast nende loomist. Kui neid põhjendusi vajatakse aga juba alustatud järelevalvemenetlustes, kustutatakse need siis, kui neid järelevalvemenetlustes enam ei vajata. 4. Vastutavatele töötlejatele antakse juurdepääs kõnealustele põhjendustele andmekaitse järelevalve eesmärgil, sealhulgas päringu vastuvõetavuse ja andmetöötluse seaduslikkuse kontrollimiseks, ning sisekontrolli eesmärgil, millele on osutatud artiklis 56. Artikkel 34 Universaalse sõnumivormingu kasutamine 1. Artiklis 35 osutatud ruuter ja EPRIS tuleb välja töötada universaalse sõnumivormingu (universal message format – UMF) standardi alusel. 2. Käesoleva määruse kohane automatiseeritud andmevahetus peab toimuma UMFi standardi alusel.

3. PEATÜKK ARHITEKTUUR 1. JAOTIS Ruuter Artikkel 35 Ruuter 1. Ruuter luuakse liikmesriikide vahel ja Europoliga ühenduste loomise hõlbustamiseks, et teha biomeetriliste andmetega otsinguid, biomeetrilisi andmeid saada ja biomeetriliste andmete skoor kindlaks määrata kooskõlas käesoleva määrusega. 2. Ruuter koosneb järgmistest elementidest: (a)keskne taristu, sealhulgas otsinguvahend, mis võimaldab teha samaaegseid päringuid artiklites 5, 12 ja 21 osutatud liikmesriikide andmebaasides ning Europoli andmetes; (b)turvaline sidekanal nende kesksesse taristusse kuuluvate liikmesriikide ja liidu ametite vahel, kellel on õigus ruuterit kasutada; (c)turvaline sidetaristu keskse taristu ja Euroopa otsinguportaali vahel artikli 39 kohaldamisel. Artikkel 36 Ruuteri kasutamine Ruuterit võivad kasutada need liikmesriikide ametiasutused, kellel on juurdepääsuõigused DNA-profiilide, daktüloskoopiliste andmete ja näokujutiste vahetamiseks, ning Europol kooskõlas käesoleva määruse ja määrusega (EL) 2016/794. Artikkel 37 Päringud 1. Artiklis 36 osutatud ruuteri kasutajad taotlevad päringut, esitades ruuterile biomeetrilised andmed. Ruuter saadab kasutaja esitatud andmetega ja kooskõlas kasutaja juurdepääsuõigustega päringutaotluse samaaegselt liikmesriikide andmebaasidesse ja Europoli andmetesse. 2. Ruuterilt päringutaotluse saamise korral teevad iga taotluse saanud liikmesriik ja Europol automatiseeritult ja viivitamata päringu oma andmebaasides. 3. Kõik kokkulangevused, mis saadakse päringu tulemusel iga liikmesriigi andmebaasist ja Europoli andmetest, saadetakse automaatselt ruuterile tagasi. 4. Ruuter järjestab vastused vastavalt päringute tegemiseks kasutatud biomeetriliste andmete ning liikmesriikide andmebaasides säilitatavate biomeetriliste andmete ja Europoli andmete vahelise vastavuse skoorile.

5. Ruuter tagastab kokkulangevate biomeetriliste andmete ja nende skooride loendi ruuteri kasutajale. 6. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, et määrata kindlaks tehniline kord, mille alusel ruuter teeb liikmesriikide andmebaasides ja Europoli andmetes päringuid, ruuteri vastuste vorm ja biomeetriliste andmete vastavuse skoori kindlaksmääramise tehnilised eeskirjad. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 76 lõikes 2 osutatud korras. Artikkel 38 Kvaliteedikontroll Taotluse saanud liikmesriik kontrollib edastatud andmete kvaliteeti, kasutades täielikult automatiseeritud menetlust. Juhul kui andmed on automatiseeritud võrdluseks sobimatud, teatab taotluse saanud liikmesriik ruuteri kaudu sellest viivitamata taotluse esitanud liikmesriigile. Artikkel 39 Ruuteri ja ühise isikuandmete hoidla koostalitlusvõime, et tagada õiguskaitseasutuste juurdepääs 1. Artiklis 36 osutatud ruuteri kasutajad võivad vastavalt oma juurdepääsuõigustele teha samaaegse päringu liikmesriikide andmebaasides ja Europoli andmetes ning ühises isikuandmete hoidlas, kui on täidetud liidu õiguse kohased asjakohased tingimused. Selleks teeb ruuter Euroopa otsinguportaali kaudu päringu ühisest isikuandmete hoidlast. 2. Ühisest isikuandmete hoidlast õiguskaitse eesmärgil tehtavad päringud tehakse kooskõlas määruse (EL) 2019/817 artikliga 22 ja määruse (EL) 2019/818 artikliga 22. Kõik päringute tulemused edastatakse Euroopa otsinguportaali kaudu. Kirjeldatud samaaegseid päringuid võivad teha ainult määruse (EL) 2019/817 artikli 4 punktis 20 ja määruse (EL) 2019/818 artikli 4 punktis 20 määratletud määratud asutused. Samaaegseid päringuid liikmesriikide andmebaasidest, Europoli andmetest ja ühisest isikuandmete hoidlast võib teha ainult juhul, kui on tõenäoline, et ühises isikuandmete hoidlas säilitatakse andmeid määruse (EL) 2019/817 artikli 4 punktides 21 ja 22 ning määruse (EL) 2019/818 artikli 4 punktides 21 ja 22 määratletud terroriaktis või muus raskes kuriteos kahtlustatava või selle toimepanija või ohvri kohta. Artikkel 40 Logide pidamine 1. eu-LISA peab kõikide ruuteris tehtud andmetöötlustoimingute logisid. Need logid sisaldavad järgmist: (a)päringutaotluse teinud liikmesriigi ametiasutus või liidu amet; (b)taotluse kuupäev ja kellaaeg; (c)vastuse kuupäev ja kellaaeg; (d)riiklikud andmebaasid või Europoli andmed, kuhu päringutaotlus saadeti; (e)riiklikud andmebaasid või Europoli andmed, kust vastus saadi;

(f)kui ühisesse isikuandmete hoidlasse tehti samaaegne päring, siis märge selle kohta. 2. Iga liikmesriik peab logisid päringute kohta, mida teevad tema pädevad asutused ja nende töötajad, kes on nõuetekohaselt volitatud ruuterit kasutama, ning logisid liikmesriikide poolt taotletud päringute kohta. Europol peab logisid päringute kohta, mida teevad selleks nõuetekohaselt volitatud Europoli töötajad. 3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud logisid võib kasutada ainult statistika kogumise ja andmekaitse järelevalve eesmärgil, sealhulgas päringu vastuvõetavuse ja andmetöötluse seaduslikkuse kontrollimiseks, ning andmete turvalisuse ja tervikluse tagamiseks. Neid logisid tuleb asjakohaste meetmetega kaitsta loata juurdepääsu eest ja need tuleb kustutada aasta pärast nende loomist. Kui neid logisid vajatakse aga juba alustatud järelevalvemenetlustes, kustutatakse need siis, kui neid järelevalvemenetlustes enam ei vajata. 4. Vastutavatele töötlejatele antakse juurdepääs kõnealustele logidele andmekaitse järelevalve eesmärgil, sealhulgas päringu vastuvõetavuse ja andmetöötluse seaduslikkuse kontrollimiseks, ning artiklis 56 osutatud sisekontrolli eesmärgil. Artikkel 41 Teatamismenetlused, mida kohaldatakse juhul, kui ruuteri kasutamine on tehniliselt võimatu 1. Kui ruuteri kasutamine päringute tegemiseks ühest või mitmest riiklikust andmebaasist või Europoli andmetest on ruuteri rikke tõttu tehniliselt võimatu, teatab eu-LISA ruuteri kasutajatele sellest automaatselt. eu-LISA võtab meetmeid, et viivitamata lahendada tehniline probleem, mille tõttu ruuterit ei saa kasutada. 2. Kui ruuteri kasutamine päringute tegemiseks ühes või mitmes riiklikust andmebaasis või Europoli andmetes on liikmesriigi taristu rikke tõttu tehniliselt võimatu, teatab see liikmesriik sellest teistele liikmesriikidele, eu-LISAle ja komisjonile automaatselt. Liikmesriigid võtavad meetmeid, et viivitamata lahendada tehniline probleem, mille tõttu ruuterit ei saa kasutada. 3. Kui ruuteri kasutamine päringute tegemiseks ühes või mitmes riiklikus andmebaasis või Europoli andmetes on Europoli taristu tehnilise rikke tõttu võimatu, teatab Europol sellest eu-LISAle ja komisjonile automaatselt. Europol võtab meetmeid, et viivitamata lahendada tehniline probleem, mille tõttu ruuterit ei saa kasutada. 2. JAOTIS EPRIS Artikkel 42 EPRIS 1. Artiklis 26 osutatud politseiregistrite andmetes automatiseeritud otsingute tegemiseks kasutavad liikmesriigid ja Europol Euroopa politseiregistrite indekssüsteemi (EPRIS). 2. EPRISe struktuur on järgmine: (a)keskne taristu, sealhulgas otsinguvahend, mis võimaldab teha samaaegseid päringuid liikmesriikide andmebaasides; (b)turvaline sidekanal EPRISe keskse taristu, liikmesriikide ja Europoli vahel. Artikkel 43

EPRISe kasutamine 1. Politseiregistrite andmetes EPRISe kaudu otsingu tegemiseks kasutatakse järgmisi andmekogumeid: (a)eesnimi (-nimed); (b)perekonnanimi (-nimed); (c)sünnikuupäev. 2. Kui need on kättesaadavad, võib kasutada ka järgmisi andmekogumeid: (a)varjunimi (-nimed); (b)kodakondsus(ed); (c)sünnikoht ja -riik; (d)sugu. 3. Lõike 1 punktides a ja b ning lõike 2 punktides a, b ja c osutatud andmed, mida kasutatakse päringute tegemiseks, pseudonümiseeritakse. Artikkel 44 Päringud 1. Liikmesriigid ja Europol taotlevad päringut, esitades artiklis 43 osutatud andmed. EPRIS saadab päringutaotluse liikmesriikide andmebaasidesse koos taotluse esitanud liikmesriigi esitatud andmetega ja kooskõlas käesoleva määrusega. 2. EPRISelt päringutaotluse saamise korral teeb iga taotluse saanud liikmesriik automatiseeritult ja viivitamata päringu oma riiklikus politseiregistrite indekssüsteemis. 3. Kõik kokkulangevused, mis saadakse päringu tulemusel iga liikmesriigi andmebaasist, saadetakse automaatselt EPRISele tagasi. 4. EPRIS tagastab kokkulangevuste loendi taotluse esitanud liikmesriigile. Kokkulangevuste loendis märgitakse nii kokkulangevuse kvaliteet kui ka liikmesriik, kelle andmebaas sisaldab kokkulangevuse aluseks olevaid andmeid. 5. Pärast kokkulangevuste loendi kättesaamist otsustab taotluse esitanud liikmesriik, milliste kokkulangevuste suhtes on vaja võtta järelmeetmeid, ning saadab taotluse saanud liikmesriigile või liikmesriikidele SIENA kaudu uuesti põhjendatud taotluse, mis sisaldab kogu asjakohast lisateavet. 6. Taotluse saanud liikmesriik või liikmesriigid töötlevad selliseid taotlusi viivitamata, et otsustada, kas jagada oma andmebaasis säilitatavaid andmeid.

Pärast kinnitamist jagavad taotluse saanud liikmesriik või liikmesriigid artiklis 43 osutatud andmeid, kui need on kättesaadavad. Kõnealune teabevahetus toimub SIENA kaudu. 7. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, et määrata kindlaks tehniline kord, mille alusel EPRIS teeb liikmesriikide andmebaasidest päringuid, ning vastuste vorm. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 76 lõikes 2 osutatud korras. Artikkel 45 Logide pidamine 1. Europol peab kõikide EPRISes tehtud andmetöötlustoimingute logisid. Need logid sisaldavad järgmist: (a)päringutaotluse teinud liikmesriigi ametiasutus või liidu amet; (b)taotluse kuupäev ja kellaaeg; (c)vastuse kuupäev ja kellaaeg; (d)riiklikud andmebaasid, kuhu päringutaotlus saadeti; (e)riiklikud andmebaasid, mis andsid vastuse. 2. Iga liikmesriik peab logisid päringutaotluste kohta, mida teevad tema pädevad asutused ja nende töötajad, kes on nõuetekohaselt volitatud EPRISt kasutama. Europol peab logisid päringute taotluste kohta, mida teevad selleks nõuetekohaselt volitatud Europoli töötajad. 3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud logisid võib kasutada ainult andmekaitse järelevalve eesmärgil, sealhulgas päringu vastuvõetavuse ja andmetöötluse seaduslikkuse kontrollimiseks, ning andmete turvalisuse ja tervikluse tagamiseks. Neid logisid tuleb asjakohaste meetmetega kaitsta loata juurdepääsu eest ja need tuleb kustutada aasta pärast nende loomist. Kui neid logisid vajatakse aga juba alustatud järelevalvemenetlustes, kustutatakse need siis, kui neid järelevalvemenetlustes enam ei vajata. 4. Vastutavatele töötlejatele antakse juurdepääs kõnealustele logidele andmekaitse järelevalve eesmärgil, sealhulgas päringu vastuvõetavuse ja andmetöötluse seaduslikkuse kontrollimiseks, ning artiklis 56 osutatud sisekontrolli eesmärgil. Artikkel 46 Teatamismenetlused, mida kohaldatakse juhul, kui EPRISe kasutamine on tehniliselt võimatu 1. Kui EPRISe kasutamine päringute tegemiseks ühes või mitmes riiklikus andmebaasis on Europoli taristu rikke tõttu tehniliselt võimatu, teatab Europol sellest liikmesriikidele automaatselt. Europol võtab meetmeid, et viivitamata lahendada tehniline probleem, mille tõttu EPRISt ei saa kasutada. 2. Kui EPRISe kasutamine päringute tegemiseks ühes või mitmes riiklikus andmebaasis on liikmesriigi taristu rikke tõttu tehniliselt võimatu, teatab see liikmesriik sellest Europolile ja komisjonile automaatselt. Liikmesriigid võtavad meetmeid, et viivitamata lahendada tehniline probleem, mille tõttu EPRISt ei saa kasutada. 4. PEATÜKK

ANDMEVAHETUS PÄRAST KOKKULANGEVUST Artikkel 47 Põhiandmete vahetus Kui artiklites 6, 7, 13 või 22 osutatud protsesside tulemusel on otsinguks või võrdluseks kasutatud andmete ja taotluse saanud liikmesriigi või liikmesriikide andmebaasis hoitavate andmete kokkulangevus ning kui taotluse esitanud liikmesriik (liikmesriigid) on kokkulangevuse kinnitanud, otsustab taotluse saanud liikmesriik, kas saata ruuteri kaudu 24 tunni jooksul põhiandmed. Kättesaadavuse korral sisaldavad põhiandmed järgmist: (a)eesnimi (-nimed); (b)perekonnanimi (-nimed); (c)sünnikuupäev; (d)kodakondsus(ed); (e)sünnikoht ja -riik; (f)sugu. Artikkel 48 SIENA kasutamine Teabevahetus, mis ei ole liikmesriikide pädevate asutuste vahel või Europoliga käesoleva määrusega selgesõnaliselt ette nähtud mõne käesoleva määruse kohase korra mis tahes etapis, toimub SIENA kaudu. 5. PEATÜKK EUROPOL Artikkel 49 Liikmesriikide juurdepääs Europoli säilitatavatele kolmandatest riikidest saadud biomeetrilistele andmetele 1. Liikmesriikidel on kooskõlas määrusega (EL) 2016/794 juurdepääs biomeetrilistele andmetele, mille kolmandad riigid on Europolile esitanud määruse (EL) 2016/794 artikli 18 lõike 2 punktide a, b ja c kohaldamiseks, ning neil on võimalik ruuteri kaudu nendes päringuid teha. 2. Kui kõnealuse protsessi tulemusena saadakse päringu tegemiseks kasutatud andmete ja Europoli andmete kokkulangevus, võetakse järelmeetmeid kooskõlas määrusega (EL) 2016/794. Artikkel 50

Europoli juurdepääs liikmesriikide andmebaasides hoitavatele andmetele 1. Europolil on määruse (EL) 2016/794 kohaselt juurdepääs andmetele, mida liikmesriigid hoiavad oma riiklikes andmebaasides kooskõlas käesoleva määrusega. 2. Europoli päringud, mille otsingu kriteeriumideks on biomeetrilised andmed, tehakse ruuterit kasutades. 3. Europoli päringud, mille otsingu kriteeriumideks on sõiduki registreerimisandmed, tehakse EUCARISt kasutades. 4. Europoli päringud, mille otsingu kriteeriumideks on politseiregistri andmed, tehakse EPRISt kasutades. 5. Europol teeb lõike 1 kohaseid otsinguid üksnes määruses (EL) 2016/794 osutatud ülesannete täitmisel. 6. Kui artiklites 6, 7, 13 või 22 osutatud protsesside tulemusel on otsinguks või võrdluseks kasutatud andmete ja taotluse saanud liikmesriigi või liikmesriikide riiklikus andmebaasis hoitavate andmete kokkulangevus ning kui Europol on kokkulangevuse kinnitanud, otsustab taotluse saanud liikmesriik, kas saata ruuteri kaudu 24 tunni jooksul põhiandmed. Kättesaadavuse korral sisaldavad põhiandmed järgmist: (a)eesnimi (-nimed); (b)perekonnanimi (-nimed); (c)sünnikuupäev; (d)kodakondsus(ed); (e)sünnikoht ja -riik; (f)sugu. 7. Kui Europol kasutab lõike 1 kohaselt tehtud otsingust ja lõike 6 kohasest põhiandmete vahetamisest saadud teavet, peab selleks olema selle liikmesriigi nõusolek, kelle andmebaasis kokkulangevus toimus. Kui liikmesriik lubab kõnealust teavet kasutada, reguleeritakse selle käsitlemist Europoli poolt määrusega (EL) 2016/794. 6. PEATÜKK ANDMEKAITSE Artikkel 51 Andmete eesmärk 1. Isikuandmete töötlemine taotluse esitanud liikmesriigi või Europoli poolt on lubatud üksnes eesmärkidel, milleks taotluse saanud liikmesriik on andmed käesoleva määruse kohaselt edastatud. Muudel eesmärkidel töötlemine on lubatud üksnes taotluse saanud liikmesriigi eelneval loal. 2. Otsingut sooritavatel või andmeid võrdlevatel liikmesriikidel lubatakse artiklite 6, 7, 13, 18 ja 22 kohaselt edastatud andmeid töödelda üksnes selleks, et:

(a)teha kindlaks, kas võrreldud DNA-profiilid, daktüloskoopilised andmed, sõidukite registreerimisandmed, näokujutised ja politseiregistrite andmed langevad kokku; (b)nende andmete omavahelise kokkulangevuse korral koostada ja esitada politsei õigusabitaotlus; (c)pidada logisid artiklite 40 ja 45 tähenduses. 3. Taotluse esitanud liikmesriik võib talle esitatud andmeid töödelda kooskõlas artiklitega 6, 7, 13 või 22 üksnes juhul, kui see on vajalik käesoleva määruse kohaldamiseks. Edastatud andmed kustutatakse viivitamata pärast andmete võrdlemist või otsingutele automatiseeritud vastuste saamist, kui taotluse esitanud liikmesriigil ei ole enam vaja andmeid kuritegude tõkestamiseks, avastamiseks ja uurimiseks töödelda. 4. Artikli 18 kohaselt edastatud andmeid võib taotluse esitanud liikmesriik kasutada üksnes juhul, kui see on vajalik käesoleva määruse kohaldamisel. Edastatud andmed kustutatakse viivitamata pärast otsingutele automatiseeritud vastuste saamist, kui ei ole vajalik täiendav töötlemine artikli 20 kohaseks salvestamiseks. Taotluse esitanud liikmesriik võib vastusena saadud andmeid kasutada ainult sel eesmärgil, milleks otsing tehti. Artikkel 52 Andmete õigsus, ajakohasus ja säilitamine 1. Liikmesriigid tagavad isikuandmete õigsuse ja ajakohasuse. Kui taotluse saanud liikmesriik saab teada, et edastatud on ebaõigeid andmeid või andmeid, mida ei oleks pidanud edastama, tuleb sellest viivitamata teatada kõigile taotluse esitanud liikmesriikidele. Kõigil taotluse esitanud liikmesriikidel on kohustus kõnealused andmed vastavalt parandada või kustutada. Lisaks parandatakse edastatud isikuandmed nende ebaõigsuse tuvastamise korral. Kui taotluse esitanud liikmesriigil on põhjust arvata, et edastatud andmed on ebaõiged või et need tuleks kustutada, teatatakse sellest taotluse saanud liikmesriigile. 2. Kui andmesubjekt vaidlustab liikmesriigi valduses olevate andmete õigsuse, kui asjaomane liikmesriik ei suuda andmete õigsust usaldusväärselt kindlaks teha ja kui andmesubjekt seda taotleb, märgistatakse asjaomased andmed hoiatusmärkega. Kui hoiatusmärge on lisatud, võivad liikmesriigid selle eemaldada ainult andmesubjekti loal või pädeva kohtu või sõltumatu andmekaitseasutuse otsuse alusel. 3. Edastatud andmed, mida ei oleks pidanud edastama või saama, kustutatakse. Õiguspäraselt edastatud ja saadud andmed kustutatakse: (a)kui andmed ei ole vajalikud või ei ole enam vajalikud sellel eesmärgil, milleks need edastati; (b)pärast taotluse saanud liikmesriigi siseriiklikus õiguses sätestatud maksimaalse andmete säilitamise aja lõppemist, kui taotluse saanud liikmesriik teatas taotluse esitanud liikmesriigile andmete edastamisel nimetatud maksimumajavahemiku. Kui on põhjust arvata, et andmete kustutamine kahjustab andmesubjekti huve, suletakse andmed kustutamise asemel kooskõlas siseriikliku õigusega. Suletud andmeid võib edastada või kasutada üksnes eesmärgil, mille tõttu neid ei kustutatud. Artikkel 53 Volitatud töötleja 1. eu-LISA on ruuteri kaudu töödeldavate andmete volitatud töötleja määruse (EL) 2018/1725 artikli 3 punkti 12 tähenduses. 2. EPRISe kaudu töödeldavate isikuandmete volitatud töötleja on Europol. Artikkel 54 Töötlemise turvalisus 1. Europol, eu-LISA ja liikmesriikide ametiasutused tagavad käesoleva määruse kohaselt toimuva isikuandmete töötlemise turvalisuse. Europol, eu-LISA ja liikmesriikide ametiasutused teevad andmeturbega seotud ülesannete täitmisel koostööd.

2. Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1725 artikli 33 ning määruse (EL) 2016/794 artikli 32 kohaldamist, võtavad eu-LISA ja Europol vajalikud meetmed, et tagada vastavalt ruuteri ja EPRISe ning nendega seotud sidetaristu turvalisus. 3. Eelkõige võtavad eu-LISA ja Europol vastu vastavalt ruuteri ja EPRISega seotud vajalikud meetmed, sealhulgas turbekava ning talitluspidevuse ja suurõnnetusest taastumise kava, et (a)füüsiliselt kaitsta andmeid, sealhulgas koostades hädaolukorra lahendamise plaanid elutähtsa taristu kaitseks; (b)keelata volitamata isikute juurdepääs andmetöötlusseadmetele ja -rajatistele; (c)hoida ära andmekandjate loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kõrvaldamine; (d)hoida ära andmete loata sisestamine ja säilitatavate isikuandmetega loata tutvumine, nende muutmine ja kustutamine; (e)hoida ära andmete loata töötlemine, kopeerimine, muutmine ja kustutamine; (f)hoida ära, et isikud, kellel puudub selleks luba, kasutaksid automatiseeritud andmetöötlussüsteemi andmesidevahendite abil; (g)tagada, et ruuterile ja EPRISele juurdepääsu luba omavatel isikutel oleks juurdepääs ainult nende juurdepääsuloaga hõlmatud andmetele, kasutades üksnes individuaalseid kasutajatunnuseid ning konfidentsiaalseid juurdepääsuviise; (h)tagada võimalus kontrollida ja kindlaks teha, millistele asutustele võib isikuandmeid edastada andmesidevahendite abil; (i)tagada võimalus kontrollida ja kindlaks teha, milliseid andmeid on ruuteris ja EPRISes töödeldud ning millal, kes ja millisel eesmärgil on seda teinud; (j)hoida eelkõige asjakohaste krüpteerimismeetodite abil ära isikuandmete loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kustutamine ruuterisse või EPRISesse või ruuterist või EPRISest edastamise ajal või andmekandjate transportimise ajal; (k)tagada, et katkestuste korral saaks taastada paigaldatud süsteemide tavapärase toimimise; (l)kindlustada usaldusväärsus, tagades et ruuteri ja EPRISe mis tahes tõrgetest teatatakse nõuetekohaselt; (m)kontrollida käesolevas lõikes osutatud turvameetmete tõhusust ja võtta sisekontrolliga seoses vajalikke korralduslikke meetmeid, et tagada kooskõla käesoleva määrusega ning hinnata kõnealuseid turvameetmeid tehnoloogia uusi arengusuundi silmas pidades. Artikkel 55 Turvaintsidendid 1. Mis tahes sündmust, mis mõjutab või võib mõjutada ruuteri või EPRISe turvalisust ning mis võib põhjustada nendes hoitavate andmete kahjustumise või kaotuse, käsitatakse turvaintsidendina, eelkõige juhul, kui andmetele võis olla võimalik loata juurde pääseda või kui andmete kättesaadavus, terviklus ja konfidentsiaalsus on sattunud või võis sattuda ohtu. 2. Turvaintsidentidele reageeritakse kiirelt, tulemuslikult ja nõuetekohaselt. 3. Liikmesriigid teatavad oma pädevatele järelevalveasutustele igast turvaintsidendist põhjendamatu viivituseta.

Ilma et see piiraks määruse (EL) 2016/794 artikli 34 kohaldamist, teatab Europol CERT-EU-le olulistest küberohtudest, olulistest nõrkustest ja olulistest intsidentidest põhjendamatu viivituseta ja igal juhul hiljemalt 24 tunni jooksul pärast nendest teadasaamist. CERT-EU-le tehakse põhjendamatu viivituseta teatavaks küberohtude, nõrkuste ja intsidentide asjakohased tehnilised üksikasjad, millele tuginedes on võimalik intsidente ennetavalt avastada või neile reageerida või võtta leevendusmeetmeid. Ruuteri keskse taristuga seotud turvaintsidendi korral teatab eu-Lisa CERT-EU-le olulistest küberohtudest, olulistest nõrkustest ja olulistest intsidentidest põhjendamatu viivituseta ja igal juhul hiljemalt 24 tunni jooksul pärast nendest teadasaamist. CERT-EU-le tehakse põhjendamatu viivituseta teatavaks küberohtude, nõrkuste ja intsidentide asjakohased tehnilised üksikasjad, millele tuginedes on võimalik intsidente ennetavalt avastada või neile reageerida või võtta leevendusmeetmeid. 4. Asjaomased liikmesriigid ja liidu ametid edastavad teabe sellise turvaintsidendi kohta, millel on või võib olla mõju ruuteri toimimisele või andmete kättesaadavusele, terviklusele ja konfidentsiaalsusele, viivitamata liikmesriikidele ja Europolile ning sellest antakse teada eu-LISA esitatava intsidentide haldamise kava kohaselt. 5. Asjaomased liikmesriigid ja liidu ametid edastavad teabe sellise turvaintsidendi kohta, millel on või võib olla mõju EPRISe toimimisele või andmete kättesaadavusele, terviklusele ja konfidentsiaalsusele, viivitamata liikmesriikidele ning sellest antakse teada Europoli esitatava intsidentide haldamise kava kohaselt. Artikkel 56 Sisekontroll 1. Liikmesriigid ja asjaomased liidu asutused tagavad, et iga Prüm II juurdepääsu õigusega asutus võtab käesoleva määruse täitmise kontrollimiseks vajalikud meetmed ning teeb vajaduse korral koostööd järelevalveasutusega. 2. Vastutavad töötlejad võtavad vajalikud meetmed, et kontrollida andmetöötluse vastavust käesolevale määrusele, sealhulgas artiklites 40 ja 45 osutatud logide sageda kontrollimise kaudu, ning teevad vajaduse korral koostööd järelevalveasutustega ja Euroopa Andmekaitseinspektoriga. Artikkel 57 Karistused Liikmesriigid tagavad, et andmete mis tahes väärkasutuse, töötlemise või vahetuse suhtes, mis on käesoleva määrusega vastuolus, kohaldatakse riigisisese õigusega ette nähtud karistusi. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Artikkel 58 Tõendamiskohustus 1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et isikutel, kes leiavad, et neid on nende isikuandmete töötlemise või vahetamise tõttu diskrimineeritud, ei ole tõendamiskohustust. Kui isik väidab kohtus või muus pädevas kohtuasutuses, et teda on diskrimineeritud seoses käesoleva määruse kohase andmete automatiseeritud võrdlemisega, tõendavad andmeid töödelnud liikmesriigi ametiasutused diskrimineerimise puudumist. 2. Lõiget 1 ei kohaldata kriminaalmenetluste suhtes. 3. Liikmesriigid ei võta lõike 1 tähenduses erimeetmeid menetluste suhtes, mille puhul juhtumi asjaolude uurimine on kohtu või pädeva kohtuorgani ülesanne. Artikkel 59 Vastutus Kui ruuterile või EPRISele tekitatakse kahju seetõttu, et liikmesriik ei täitnud käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi, on see liikmesriik sellise kahju eest vastutav, välja arvatud juhul (ja sellises ulatuses), kui eu-LISA, Europol või käesoleva määrusega seotud muu liikmesriik ei võtnud mõistlikke meetmeid kahju vältimiseks või selle mõju vähendamiseks. Artikkel 60

Euroopa Andmekaitseinspektori auditid 1. Euroopa Andmekaitseinspektor tagab, et vähemalt kord nelja aasta jooksul tehakse kooskõlas asjakohaste rahvusvaheliste auditistandarditega eu-LISA ja Europoli poolt käesoleva määruse kohaldamise eesmärgil teostatavate isikuandmete töötlemise toimingute audit. Auditi aruanne saadetakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, liikmesriikidele ja asjaomasele liidu ametile. Enne aruande vastuvõtmist antakse Europolile ja eu-LISA-le võimalus märkusi esitada. 2. eu-LISA ja Europol esitavad Euroopa Andmekaitseinspektorile küsitud teabe, annavad Euroopa Andmekaitseinspektorile juurdepääsu kõikidele küsitud dokumentidele ja artiklites 40 ja 45 nimetatud logidele ning lubavad Euroopa Andmekaitseinspektoril pääseda igal ajal kõikidesse oma ruumidesse. Artikkel 61 Järelevalveasutuste ja Euroopa andmekaitseinspektori koostöö 1. Järelevalveasutused ja Euroopa Andmekaitseinspektor, tegutsedes igaüks oma pädevuse piires, teevad üksteisega oma vastutusalas aktiivselt koostööd ning tagavad kooskõlastatud järelevalve käesoleva määruse kohaldamise üle, eelkõige juhul, kui Euroopa Andmekaitseinspektor või järelevalveasutus tuvastab suured lahknevused liikmesriikide tavades või avastab potentsiaalselt ebaseadusliku andmete edastamise Prüm II sidekanalite kaudu. 2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud juhtudel tagatakse koordineeritud järelevalve kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikliga 62. 3. Euroopa Andmekaitsenõukogu saadab hiljemalt [kaks aastat pärast ruuteri ja EPRISe töölerakendamist] ja seejärel iga kahe aasta tagant Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, Europolile ja eu-LISA-le ühisaruande oma tegevuse kohta käesoleva artikli kohaldamisel. Aruanne sisaldab iga liikmesriigi kohta eraldi peatükki, mille on koostanud asjaomase liikmesriigi järelevalveasutus. Artikkel 62 Isikuandmete edastamine kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele Käesoleva määruse kohaselt töödeldavaid andmeid ei edastata kolmandatele riikidele ega rahvusvahelistele organisatsioonidele automatiseeritult ega tehta neile automatiseeritult kättesaadavaks. 7. PEATÜKK VASTUTUS Artikkel 63 Liikmesriikide vastutus 1. Iga liikmesriik vastutab järgmise eest: (a)taristu ühendamine ruuteriga; (b)riigi olemasolevate süsteemide ja taristu lõimimine ruuteriga; (c)riigi olemasoleva taristu ning selle ja ruuteri vahelise ühenduse korraldamine, haldamine, toimimine ja hooldus;

(d)ühendamine ESPRISe taristuga; (e)riigi olemasolevate süsteemide ja taristu lõimimine EPRISega; (f)riigi olemasoleva taristu ning selle ja EPRISe vahelise ühenduse korraldamine, haldamine, toimimine ja hooldus; (g)riigi pädevate ametiasutuste nõuetekohaselt volitatud töötajatele ruuterile käesoleva määruse kohaselt antava juurdepääsu haldamine ja kord ning kõnealuste töötajate ja nende profiilide loendi koostamine ja korrapärane ajakohastamine; (h)riigi pädevate ametiasutuste nõuetekohaselt volitatud töötajatele EPRISele käesoleva määruse kohaselt antava juurdepääsu haldamine ja kord ning kõnealuste töötajate ja nende profiilide loendite koostamine ja korrapärane ajakohastamine; (i)riigi pädevate ametiasutuste nõuetekohaselt volitatud töötajatele EUCARISele käesoleva määruse kohaselt antava juurdepääsu haldamine ja kord ning kõnealuste töötajate ja nende profiilide loendi koostamine ja korrapärane ajakohastamine; (j)artikli 6 lõikes 3, artikli 7 lõikes 3, artikli 13 lõikes 2, artikli 22 lõikes 2 ja artikli 26 lõikes 2 osutatud kokkulangevuse kinnitamine käsitsi; (k)artiklite 6, 7, 13, 18, 22 ja 26 kohaseks andmevahetuseks vajalike andmete kättesaadavuse tagamine; (l)artiklite 6, 7, 13, 18, 22 ja 26 kohane andmete vahetamine; (m)kõikide taotluse saanud liikmesriigilt saadud selliste andmete kustutamine 48 tunni jooksul pärast seda, kui taotluse saanud liikmesriigilt on saadud teade selle kohta, et esitatud isikuandmed olid ebaõiged, ei ole enam ajakohased või neid edastati ebaseaduslikult; (n)vastavus käesolevas määruses kehtestatud andmekvaliteedi nõuetele. 2. Iga liikmesriik vastutab oma pädevate riiklike asutuste ühendamise eest ruuteri, EPRISe ja EUCARISega. Artikkel 64 Europoli kohustused 1. Europol vastutab oma nõuetekohaselt volitatud töötajatele ruuterile, EPRISele ja EUCARISele käesoleva määruse kohaselt antava juurdepääsu haldamise ja korra eest. 2. Europol vastutab ka ruuteri kaudu Europoli andmetes tehtavate päringute töötlemise eest. Europol kohandab oma infosüsteeme vastavalt sellele. 3. Europol vastutab Europoli taristus kõikide selliste tehniliste kohanduste tegemise eest, mida on vaja ruuteri ja EUCARISega ühenduse loomiseks. 4. Europol vastutab EPRISe arendamise eest koostöös liikmesriikidega. EPRISel peavad olema artiklites 42–46 sätestatud funktsioonid. Europol tagab EPRISe tehnilise haldamise. EPRISe tehniline haldamine hõlmab kõiki ülesandeid ja tehnilisi lahendusi, mis on vajalikud EPRISe keskse taristu pidevaks ööpäevaringseks toimimiseks ja liikmesriikidele ja liidu asutustele katkematu teenuse osutamiseks kooskõlas käesoleva määrusega. See hõlmab vajalikke hooldustöid ja tehnilist arendamist tagamaks, et EPRIS töötab kooskõlas tehnilise kirjeldusega rahuldaval tehnilisel tasemel, eelkõige seoses riiklikes andmebaasides päringu tegemiseks kuluva ajaga. 5. Europol pakub EPRISe tehnilise kasutamise alast väljaõpet.

6. Europol vastutab artiklites 49 ja 50 osutatud protsesside eest. Artikkel 65 eu-LISA kohustused ruuteri kavandamis- ja arendamisetapis 1. eu-LISA tagab, et ruuteri keskset taristut käitatakse kooskõlas käesoleva määrusega. 2. eu-LISA haldab ruuterit oma tehnilistes keskustes ning tagab käesoleva määrusega ette nähtud funktsioonide toimimise artikli 66 lõikes 1 osutatud turvalisus-, kättesaadavus-, kvaliteedi- ja tulemuslikkusnõuete kohaselt. 3. eu-LISA-l ei ole juurdepääsu ruuteri kaudu töödeldavatele isikuandmetele. eu-LISA määrab kindlaks ruuteri füüsilise ülesehituse, sealhulgas selle sidetaristud, tehnilised kirjeldused ning selle arengu seoses keskse taristu ja turvalise sidetaristuga. Selle ülesehituse võtab komisjoni heakskiitva arvamuse korral vastu haldusnõukogu. eu-LISA teeb ka koostalitluse komponentides kõik vajalikud kohandused, mis tulenevad ruuteri loomisest, nagu on ette nähtud käesoleva määrusega. eu-LISA arendab välja ja rakendab ruuteri võimalikult kiiresti pärast seda, kui komisjon on võtnud vastu artikli 37 lõikega 6 ette nähtud meetmed. Väljaarendamine hõlmab tehniliste kirjelduste väljatöötamist ja rakendamist, testimist ning projekti üldist haldamist ja koordineerimist. 4. Määruse (EL) 2019/817 art