ET Euroopa Liidu Teataja C 17/2

Nõukogu järeldused ettevõtluse kohta hariduses ja koolituses

(2015/C 17/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

TULETADES MEELDE KÕNEALUSE KÜSIMUSE POLIITILIST TAUSTA, MIS ON ESITATUD KÄESOLEVATE JÄRELDUSTE LISAS, NING EELKÕIGE EUROOPA ÜLEMKOGU HILJUTIST ÜLESKUTSET „EDENDADA ETTEVÕTLUSKLIIMAT JA TÖÖKOHTADE LOOMIST” (1);

VÕTTES ARVESSE TERMINI „ETTEVÕTLIKKUS” MÄÄRATLUST, NAGU SEDA ON KASUTATUD 2006. AASTA SOOVITUSES VÕTMEPÄDEVUSTE KOHTA ELUKESTVAS ÕPPES (2);

RÕHUTAB, ET

1. nii ettevõtlus kui ka haridus on aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” prioriteedid;

2. ettevõtliku mõtteviisi arendamine võib inimestele tuua märgatavat kasu nii töö- kui ka eraelus;

3. ettevõtlus hariduses ja koolituses võib suurendada tööalast konkurentsivõimet, soodustada füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist ja kodanikuaktiivsust, samuti maailmale avatud ja kohanemisvõimelisi haridus- ja koolitusasutusi;

4. ettevõtlus hariduses ja koolituses peaks seadma eesmärgiks anda kõigile õppijatele vajalikud oskused ja pädevused ettevõtliku mõtteviisi ja ettevõtlikkussuutlikkuse arendamiseks sõltumata nende soost, sotsiaalmajanduslikust taustast või erivajadustest;

5. ettevõtlus hariduses ja koolituses võib õppijatele anda ka oskusi, pädevusi ja tuge, mis on vajalik uue ettevõtte, näiteks VKE, või sotsiaalse ettevõtte loomiseks;

6. lisaks sellistele põhioskustele nagu kirja- ja arvutamisoskus nõuab ettevõtlus erinevate pädevuste järkjärgulist arendamist alates varasest lapseeast. Need pädevused hõlmavad näiteks loomingulisust ja algatusvõimet, probleemide lahendamise oskust ja kriitilist mõtlemist, otsustamisvõimet ja riskide võtmist, kohanemisvõimet ja püsivust, enesedistsipliini ja vastutustunnet, juhtimist ja meeskonnatööd, planeerimis- ja organiseerimisoskust, sotsiaalse, majandusliku ja kultuurilise konteksti mõistmist ning keeleoskust ja veenmisoskust;

7. ettevõtlikkuse alaseid oskusi ja pädevusi tuleks käsitleda hariduse ja koolituse kõigil tasanditel ning nii palju kui võimalik kogu õppekava ulatuses sellisel viisil, mis võimaldab nende pidevat arendamist, pöörates tähelepanu ettevõtlusalaste õpitulemuste saavutamisele;

8. haridus- ja koolitusasutused peaksid ise püüdma olla loomingulisemad ja uuenduslikumad, et reageerida kiirelt muutuvale keskkonnale, mida mõjutavad tehnoloogia, üleilmastumine ja vajadus muutuvate oskuste järele. Õpetajaid, koolitajaid ja haridusjuhte tuleks julgustada edendama ettevõtlikkuse alaseid oskusi, pädevusi ja ettevõtlikku mõtteviisi, samal ajal kui asutused peaksid pakkuma loomingulist ja uuenduslikku õpikeskkonda ning aktiivselt soodustama koostööd laiema kogukonnaga;

9. haridus- ja koolitusasutuste ning ettevõtete, eriti VKEde vahelised partnerlused võivad aidata tihendada haridus- ja koolitusmaailma ning töömaailma vahelist koostööd. Ettevõtteid ja ettevõtjate organisatsioone tuleks seetõttu julgustada toetama ettevõtlust hariduses ja koolituses, näiteks füüsiliste või virtuaalsete platvormide pakkumise kaudu, mis on mõeldud selliste partnerluste ja töökohal toimuva väljaõppe edendamiseks;

10. teadmiste kolmnurga (haridus-teadus-innovatsioon) lõimimine nii, nagu seda toetab Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT), muudab õpetamise ja õppimise protsessi tõhusamaks, ergutab loomingulist mõtlemist ning innovaatilist suhtumist ja lähenemisviisi, mille tulemuseks on sageli uue ettevõtte loomine;

11. haridus- ja koolitustegevus magistri- ja doktoriõppe tasandil, näiteks EITi teadmis- ja innovaatikakogukondades toimuv haridus- ja koolitustegevus, aitab edendada ka innovatsioonialaste oskuste arendamist, parandada juhtimise ja ettevõtlikkuse alaseid oskusi ja pädevusi ning teadlaste ja üliõpilaste liikuvust;

12. mitteformaalne ja informaalne õppimine, nagu ka vabatahtlik tegevus, võib samuti anda olulise panuse ettevõtlikkuse alaste oskuste, pädevuste ja ettevõtliku mõtteviisi arendamisse;

KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES, KOOSKÕLAS RIIKLIKE TAVADEGA NING SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET JA INSTITUTSIOONIDE SÕLTUMATUST NÕUETEKOHASELT ARVESSE VÕTTES:

1. julgustama ettevõtlusalase hariduse suhtes koordineeritud lähenemisviisi arendamist kogu haridus- ja koolitussüsteemis, sealhulgas näiteks luues kontakte haridusministeeriumite ja muude asjakohaste ministeeriumite vahel, hõlbustades nii ettevõtete ja ettevõtjate kui ka mittetulundussektori kaasamist planeerimise ja rakendamise kõigil tasanditel (sealhulgas haridus- ja koolitusasutuste ning ettevõtete vahelisi partnerlusi) ning soodustades konkreetset hindamist ja järelevalvet;

2. edendama ettevõtlikkuse alaste oskuste ja pädevuste kaasamist nii õpetajate ja koolitajate esmaõppe programmidesse kui ka järjepidevasse tööalasesse enesetäiendamisse;

3. soodustama koostoimet ettevõtlusalase hariduse ja koolituse ning kutsenõustamise vahel, et toetada ettevõtlusalaste põhipädevuste omandamist ja näidata ettevõtte loomist kui ühte karjäärivõimalust;

4. edendama ja toetama üliõpilaste ettevõtlusalgatusi, näiteks ergutades sobiva õpikeskkonna loomist, pakkudes usaldusväärset kutsenõustamist kõigil hariduse ja koolituse tasanditel ning – eelkõige kõrghariduse ning kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas – tagades ettevõtlusega tegeleda soovivatele inimestele juhendajate ja inkubaatorite olemasolu;

5. hõlbustama ja stimuleerima ettevõtjate kaasamist õppeprotsessi, samuti tuginema vilistlaste kogemustele, näiteks kutsudes ettevõtjaid haridus- ja koolitusasutustesse üliõpilastele, õpetajatele ja koolitajatele oma kogemustest rääkima või pakkudes töökohal toimuva väljaõppe, praktika ja õpipoisiõppe võimalusi;

6. kasutama ettevõtlusalase hariduse ja koolituse kvaliteedi ja tõhususe hindamisel võimaluse korral lõpetajate karjäärijälgimissüsteemi;

7. edendama praktilisi ettevõtlikkuse alaseid kogemusi, näiteks loomingulisi ülesandeid, idufirmasid, ettevõtete simulatsioone või ettevõtlikkuse alast projektipõhist õpet, pidades silmas vajadust kasutada eakohast lähenemisviisi;

8. võtma arvesse ettevõtlusalase hariduse töörühma tehtud tööd;

pöörates erilist tähelepanu kõrgharidusele, pidades silmas institutsioonide sõltumatust:

9. toetama kõrgharidusasutusi nende jõupingutustes töötada välja sihipärased meetmed institutsioonilise muutusega ja edasise organisatsioonilise arenguga toimetulemiseks, eelkõige pidades silmas ettevõtlikuma ja uuenduslikuma mõtteviisi edendamist;

10. edendama veebipõhise vahendi HEInnovate (3) kasutamist, et toetada kõrgharidusasutusi tõhusate strateegiate väljatöötamisel innovatsiooni- ja ettevõtlikkussuutlikkuse arendamiseks, suurendades teadlikkust tekkinud probleemidest ja takistustest ning andes suuniseid nende lahendamiseks;

11. pidades silmas innovatiivset doktoriõpet käsitlevaid põhimõtteid (4), milles toonitatakse, et tipptasemel teaduse poole püüdlemine on äärmiselt oluline, tooma esile tööd alustavate teadlaste rolli teadmussiirde edastajatena mitteakadeemilisse maailma, eelkõige ja vajaduse korral motiveerides doktorante looma kontakte tööstuse ja muude asjaomaste tööhõivesektoritega ning edendades asjakohase koolituse või praktiliste kogemuste kaudu mitmesuguste ülekantavate oskuste, sh ettevõtlikkuse omandamist;

pöörates erilist tähelepanu koolidele, kutseharidusele ja -koolitusele ning täiskasvanuharidusele, pidades silmas institutsioonide sõltumatust:

12. soodustama nende teenuste kättesaadavust, mis aitavad koolidel ning kutseõppe- ja täiskasvanuhariduse asutustel ja asjaomastel koolitajatel leida partnereid ärimaailmast ja sotsiaalsete ettevõtete seast;

13. ergutama kutseõppeasutuste jõupingutusi, et toetada üliõpilasettevõtete loomist heade tavade vahetamise ning ettevõtete ja sotsiaalsete ettevõtetega sidemete tugevdamise kaudu;

14. edendama õpipoisiõppe programmide ning muude töökohal toimuva väljaõppega seotud ja ettevõtlikkuse alase mõõtmega algatuste kättesaadavust ja nendele juurdepääsu;

15. julgustama täiskasvanuhariduse pakkujaid võimaluse korral integreerima ettevõtlusalased oskused ja pädevused olemasolevatesse kursustesse või pakkudes selleteemalisi erikursusi;

KUTSUB LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES OMA VASTAVA PÄDEVUSE PIIRES:

1. uurima – tihedas koostöös koostööraamistiku HK 2020 valdkonnaüleste oskuste töörühmaga – ettevõtluse võtmepädevuse (5) jaoks suunava lähteraamistiku väljatöötamise teostatavust ja kasulikkust, näidates pädevuse eri elemente ning kasutades õpitulemustel ja õppe tasemel põhinevat lähenemisviisi. See raamistik toetaks koordineeritud lähenemisviisi hariduse ja koolituse eri tasemete vahel ning aitaks võtta arvesse mitteformaalse ja informaalse õppe tulemusi;

2. lihtsustama ideede ja heade tavade vahetamist riiklikul ja Euroopa tasandil – näiteks koostööraamistiku HK 2020 valdkonnaüleste oskuste töörühma kaudu –, et suurendada ettevõtlust hariduses ja koolituses;

3. uurima, milline lisaväärtus on ettevõtluspädevust käsitleva enesehindamise Euroopa tasandi vahendi väljatöötamisel, sh tehes kindlaks kõik praegu kättesaadavad sarnased vahendid;

4. kasutama täielikult ära programmi Erasmus+ potentsiaali ettevõtlusalase hariduse toetamisel, näiteks ergutades haridusasutuste ja ettevõtete koostöö süvalaiendamist kõrghariduse teadmusühendustes ning kutsehariduse ja -koolituse sektoripõhiste oskuste ühendustes. Eelkõige võtma arvesse Euroopa poliitika eksperimentide algatuse tulemusi seoses praktiliste ettevõtlikkuse alaste kogemustega;

5. edendama õpetajate ja koolitajate koolitamist ettevõtlikkuse alaste oskuste ja pädevuste vallas näiteks selliste projektide kaudu, mis toovad kokku õpetajate ja koolitajate võrgustikud ja julgustavad tegelikke ettevõtjaid oma panust andma, või uute kursuste ja vahendite väljatöötamise, sh digitaalse ja e-õppe kaudu;

6. uurima noortegarantii kontekstis võimalusi, kuidas suunata noori asjakohase koolituse abil ettevõtlikkuse alaste tegevuste juurde, parandades koostööd haridus- ja koolitusasutuste ning töömaailma vahel, et teha kindlaks noored, kes võivad noortegarantiist kasu saada, reklaamides noortegarantiis osalejatele ettevõtlikkuse alast õpet ja tehes kindlaks idufirmad kui potentsiaalsed karjäärivõimalused;

7. kaaluma, kuidas kasutada hariduses ja koolituses ettevõtluse edendamise toetuseks parimal viisil teisi Euroopa ressursse, näiteks Euroopa Sotsiaalfondi;

8. toetama koostööd ettevõtjate ning haridus- ja koolitusasutuste vahel eesmärgiga töötada välja uuenduslikud haridusalased lahendused, näiteks konkursside ja inkubaatorite abil;

9. toetama piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil koostööd ja suhtlust võrgustike ja organisatsioonide vahel, mis võib pakkuda kogemusi ja eksperditeadmisi ettevõtluse suurendamisel hariduses ja koolituses ning ettevõtluse kui võtmepädevuse edendamiseks vahendite ja meetodite väljatöötamisel;

10. uurima täiendavalt ettevõtlusalase hariduse näitajate määratlemise kasulikkust ja võimalikkust, et laiendada tõendite baasi ja aidata kindlaks teha parimate tavade valdkonnad, võttes selleks arvesse ettevõtlikkuse alase hariduse ja pädevuse andmete ja näitajate eksperdirühma tööd ja kaasates nõuetekohaselt näitajate ja sihttasemete alalist töörühma;

11. uurima ettevõtlikkuse alaste ja uuenduslike oskuste ja pädevuste omandamist tugevdavate tasuta ja avatud lähtekoodiga digitaalsete ja veebipõhiste vahendite arendamise potentsiaali ning koostöö tegemise võimalusi avatud lähtekoodi kogukonnaga, et edendada tasuta ärivahendeid ja selliseid vahendeid käsitlevaid koolitusi;

pöörates erilist tähelepanu kõrgharidusele, pidades silmas institutsioonide sõltumatust:

12. soodustama koostoimet teadus- ja innovatsioonisektoriga, et julgustada algatusi, mille eesmärk on arendada ja laiendada ettevõtlikkuse alaseid oskusi ja pädevusi;

13. toetama vahendi HEInnovate edasiarendamist, kohandamist ja levitamist ettevõtlike ja uuenduslike kõrgharidusasutuste jaoks, võttes arvesse osaleda soovivates kõrgharidusasutustes selle vahendi rakendamisel kogutud tõendeid, kasutades OECD riikliku läbivaatamiskorra tulemusi ning lihtsustades korrapärast suhtlemist liikmesriikide ja kõrgharidusasutuste sidusrühmadega;

14. paluma EITil uurida praegu väljatöötamisel oleva EITi „sertifitseeritud innovaatori ja ettevõtja” rolli potentsiaali ja siduda seda üldise haridusalase tegevuskavaga, levitades laialdaselt selle tulemusi kooskõlas EITi välistegevuse tegevuskavaga, vältides samas mis tahes täiendavat halduskoormust;

15. uurima asjakohasel juhul kõrghariduse ettevõtlikkuse alast potentsiaali, tehes kindlaks seda võimaldavad tegurid õppekavas, õppekavavälises tegevuses ja institutsioonilises plaanis, edendades neid tegureid laialdasemalt kõrgharidusasutustes ja hariduse teistel tasanditel ning kasutades ära sellist potentsiaali toetavad asjakohased uuringud;

16. võtma arvesse ülikoolide ja ettevõtete vahelise foorumi rolli ja mõju, eelkõige selle ettevõtlusalase samba soovitust, eesmärgiga töötada välja uuenduslikud lähenemisviisid ja edendada dialoogi ettevõtlusega seotud teemadel ülikoolide ja ettevõtete ristumiskohas;

pöörates erilist tähelepanu koolidele, kutseharidusele ja -koolitusele ning täiskasvanuharidusele, pidades silmas institutsioonide sõltumatust:

17. uurima algatuse Entrepreneurship360 (ettevõtlus 360) potentsiaali vahendina, mille abil toetada koole ja kutseõppeasutusi ettevõtlikkuse alaste tugevate ja nõrkade külgede kindlaks tegemisel ja meetmete võtmisel;

18. toetama õpetajate ja koolitajate võrgustiku loomist ja projektiarendust ettevõtlusalase hariduse vallas näiteks e-mestimise ja EPALE platvormide kaudu;

19. uurima Euroopa kutseõppe ärifoorumi potentsiaali, eelkõige võttes asjakohasel juhul arvesse selle tulemusi ja soovitusi ettevõtluse osas;

20. julgustama Euroopa Õpipoisiõppe Liidu raames algatusi, mille eesmärk on arendada ja laiendada ettevõtlikkuse alaseid oskusi ja pädevusi õpipoisiõppe ja muude töökohal toimuva väljaõppe programmide kontekstis;

VÕTAB TEADMISEKS KOMISJONI KAVATSUSE:

1. rikastada ettevõtlusalase hariduse tõendite baasi asjakohaste uuringutega, näiteks Eurydice’i 2015. aastale kavandatud temaatilise aruandega;

2. esitada aruanne vahendi HEInnovate ulatuse ja mõju ning selles kasutatavate meetodite kohta 2016. aasta esimeses pooles ning mis tahes asjakohased soovitused selle edasiarendamiseks;

KUTSUB KOMISJONI ÜLES:

tagama vajaliku sisekoordineerimise, nii et käesolevate järelduste järelmeetmed hõlmaksid kõiki hariduse ja koolituse valdkondi.

(1) Vt dok EUCO 79/14, lk 15, viimane punkt.

(2) Käesolevas tekstis kasutatakse terminit „ettevõtlikkus”„algatusvõime ja ettevõtlikkuse” tähenduses, nagu on määratletud 2006. aasta soovituses, ja see osutab „inimese võimele mõtteid tegudeks muuta. See eeldab loomingulisust, uuendusmeelsust ja riskivalmidust, samuti oskust kavandada ja läbi viia oma eesmärkide saavutamist võimaldavaid projekte. See pädevus ei tule üksikisikutele kasuks mitte üksnes koduses ja ühiskondlikus igapäevaelus, vaid ka töökohal, aitab neil mõista oma töö konteksti ja kasutada ära võimalusi ning on aluseks konkreetsematele oskustele ja teadmistele, mida vajavad sotsiaalse või äritegevusega alustajad või sellele kaasa aitajad. See peaks sisaldama eetiliste väärtuste teadvustamist ja edendama head juhtimistava.”.

(3) https://heinnovate.eu/intranet/main

(4) Nagu on heaks kiidetud nõukogu 2011. aasta novembri järeldustes kõrghariduse ajakohastamise kohta (ELT C 372, 20.12.2011, lk 39, punkt 10).

(5) Võtmepädevuste raamistiku kontekstis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2006. aasta soovitusele (ELT L 394, 30.12.2006).