Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sõlmimise kohta /* KOM/2009/0052 lõplik - CNS 2009/0015 */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 12.2.2009 KOM(2009) 52 lõplik 2009/0015 (CNS) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sõlmimise kohta SELETUSKIRI 1. POLIITILINE JA ÕIGUSLIK TAUST Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1932/2006[1] muudeti muu hulgas kuue kolmanda riigi üleviimisega negatiivsest nimekirjast positiivsesse nimekirja nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001,[2] milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa (negatiivne nimekiri), ja kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (positiivne nimekiri). Kõnealused kolmandad riigid on Antigua ja Barbuda, Bahama, Barbados, Mauritius, Saint Kitts ja Nevis ning Seišellid. Määruses rõhutatakse, et loetletud kolmandate riikide kodanike viisanõudest vabastamine ei tohiks jõustuda enne kahepoolse viisavabaduslepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ja asjaomaste riikide vahel ning enne kõnealuse lepingu jõustumist. Määrus võeti vastu 21. detsembril 2006 ning see jõustus jaanuaris 2007. Vahepeal kehtestasid Kariibi Ühenduse (CARICOM) riigid alates 15. jaanuarist 2007 (kuupäev lükati edasi 1. veebruarile) Kariibi Ühenduse territooriumil toimunud 2007. aasta kriketi maailmameistrivõistluste raames spetsiaalse viisarežiimi mitme ELi liikmesriigi kodanikele (ELi kodanikke koheldi ebavõrdselt, kuna ülejäänud liikmesriikide kodanikud olid endiselt viisanõudest vabastatud). Kõnealuse viisanõude kehtestamine hoolimata ühenduse uue määruse soodsamatest sätetest põhjustas viivituse kõnealuste kolmandate riikidega viisanõudest vabastamise üle peetavate läbirääkimiste esialgsete volituste ettevalmistamisel. Nõukogu võttis 5. juunil 2008 vastu volitused läbirääkimisteks kuue riigiga, võttes arvesse ajutise viisarežiimi lõppemist 15. mail 2007. Brüsselis toimus asjaomase kuue riigi esindajatega 13. märtsil 2008 ettevalmistav kohtumine, millel arutati konkreetseid institutsioonilisi ja tehnilisi küsimusi. Ametlikke läbirääkimisi viisanõudest vabastamise üle alustati iga riigiga eraldi 2008. aasta juulis. Läbirääkimiste teine voor toimus 16. oktoobri 2008. aasta ühiskohtumise raames. Liikmesriike teavitati ja nendega konsulteeriti kolmel korral nõukogu viisatöörühma koosolekul. Kuuest asjaomasest riigist neljaga parafeeriti leping 12. novembril ja ülejäänud kahega 19. novembril 2008. Ühenduse poolt on lepingu õiguslik alus Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkt i koostoimes artikliga 300. Lisatud ettepanekud moodustavad õigusliku vahendi lepingule allakirjutamiseks ja selle sõlmimiseks. Nõukogu otsustab kvalifitseeritud häälteenamusega. Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 300 lõikele 3 tuleb enne lepingu sõlmimist konsulteerida Euroopa Parlamendiga. Võttes arvesse ajavahemikku, mis jääb nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 muutmise kaudu Seišelli Vabariigi (edaspidi „Seišellid”) positiivsesse nimekirja üleviimise ja viisavabaduslepingu sõlmimise vahele, võttes arvesse asjaolu, et Seišellid on võimelised viima siseriikliku ratifitseerimismenetluse lõpule lühikese aja jooksul ning võttes samuti arvesse asjaolu, et alates 2008. aasta detsembrist kohaldab Schengeni acquis ’d täies ulatuses ka Šveits, nähakse viisavabaduslepingu allakirjutamist käsitleva otsuse ettepanekus kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 300 lõikega 2 ette lepingu ajutine kohaldamine alates selle allakirjutamise kuupäevast. Lepingu sõlmimist käsitleva otsuse ettepanekus on esitatud lepingu praktiliseks kohaldamiseks vajalikud sisemised protseduurireeglid. Selles on eelkõige sätestatud, et lepingu artikliga 6 moodustatud ühiskomitees esindab ühendust Euroopa Komisjon, keda abistavad liikmesriikide eksperdid. Artikli 6 lõike 4 kohaselt võtab ühiskomitee vastu oma töökorra. Ühenduse seisukoha töökorra vastuvõtmise kohta esitab komisjon pärast konsulteerimist nõukogu määratud erikomiteega. 2. LÄBIRÄÄKIMISTE TULEMUS Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimissuunistega seatud eesmärgid on saavutatud ja viisavabaduslepingu eelnõu on ühendusele vastuvõetav. Lepingu eelnõu lõpliku sisu võib kokku võtta järgmiselt: Eesmärk Lepinguga nähakse Euroopa Liidu ja Seišellide kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni kolmeks kuuks kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul. Euroopa kodanikud juba on Seišellidele reisides viisanõudest vabastatud. Kõigi ELi kodanike võrdseks kohtlemiseks on lepingusse lisatud säte, mille kohaselt Seišellid võivad lepingu täitmise peatada või lõpetada ainult kõigi Euroopa Ühenduse liikmesriikide suhtes ning ühendus võib omakorda lepingu täitmise peatada või lõpetada ainult kõigi oma liikmesriikide nimel. Ühendkuningriigi ja Iirimaa eriseisundit on kajastatud otsuse preambulis. Kohaldamisala Viisavabadusega on hõlmatud kõik isikud (diplomaatilise passi, tava-, teenistus- või ametipassi omanikud), kes reisivad kõikidel muudel eesmärkidel peale tasustatava töö tegemise. Viimase reisijatekategooria puhul on igal liikmesriigil ning samuti Seišellidel vabadus kehtestada kooskõlas kohaldatavate ühenduse õigusaktide või riiklike õigusaktidega viisanõue teise lepinguosalise kodanike suhtes. Ühtlase rakendamise tagamiseks on lepingule lisatud ühisdeklaratsioon, milles tõlgendatakse tasustatava töö tegemise eesmärgil reisivate isikute kategooriat. Riigis viibimise kestus Lepingus võetakse arvesse nende liikmesriikide olukorda, kes veel ei kohalda täies ulatuses Schengeni acquis ’d. Kuni kõnealused liikmesriigid ei ole sisepiirideta Schengeni ala osa, nähakse Seišelli kodanikele viisavabaduslepinguga ette õigus viibida lisaks kogu Schengeni ala kohta arvestatud ajavahemikule kolm kuud iga kõnealuse liikmesriigi (Küpros, Bulgaaria, Rumeenia) territooriumil. Territoriaalne kohaldatavus Leping sisaldab territoriaalse kohaldatavusega seotud sätteid: Prantsusmaa ja Madalmaade puhul antakse viisanõudest vabastamisega asjaomase kuue riigi kodanikele õigus viibida viisavabalt ainult Prantsusmaa ja Madalmaade Euroopas paikneval territooriumil. Deklaratsioonid Lepingule on lisatud järgmised ühisdeklaratsioonid: – ühisdeklaratsioon viisavabaduslepingu sisu ja tagajärgi käsitleva ning muu asjakohase teabe, näiteks sissesõidunõuete laialdase levitamise kohta ning – ühisdeklaratsioon, milles tõlgendatakse Schengeni alal viibimise kolmekuulist kestust kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul. Lepingule on lisatud ka ühisdeklaratsioon, milles kajastatakse Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini tihedat seost Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega. 3. JÄRELDUSED Eespool nimetatut silmas pidades soovitab komisjon nõukogul - võtta vastu otsus lepingu allakirjutamise kohta ühenduse nimel ja volitada nõukogu eesistujat määrama isik(ud), kes on nõuetekohaselt volitatud ühenduse nimel lepingule alla kirjutama, - kiita heaks lepingu ajutine kohaldamine kuni selle jõustumiseni ning - kiita pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist heaks käesolevale dokumendile lisatud lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping Euroopa Ühenduse ja Seišellide vahel. - Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkti i koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega, võttes arvesse komisjoni ettepanekut[3] ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1932/2006 muudeti muu hulgas Seišelli Vabariigi (edaspidi „Seišellid”) üleviimisega negatiivsest nimekirjast positiivsesse nimekirja nõukogu määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa (negatiivne nimekiri), ja kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (positiivne nimekiri). Määruses rõhutatakse, et viisanõudest vabastamine ei tohiks jõustuda enne kahepoolse viisavabaduslepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Seišellide vahel ning enne kõnealuse lepingu jõustumist. (2) Nõukogu volitas komisjoni oma 5. juuni 2008. aasta otsusega pidama läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Seišellide vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu üle. (3) Läbirääkimisi lepingu üle alustati 9. juulil 2008 ja need lõpetati 16. oktoobril 2008. (4) Brüsselis 12. novembril 2008 parafeeritud lepingule tuleks alla kirjutada …., eeldusel et leping hiljem sõlmitakse. (5) Lepingule allakirjutamist käsitleva käesoleva otsusega tuleks ette näha lepingu ajutine kohaldamine kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 300 lõikega 2. (6) Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli ja Schengeni acquis ’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli kohaselt ei osale Ühendkuningriik ega Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu ei ole see nende suhtes siduv ega kohaldatav, ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel alla kirjutama Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelisele lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevale lepingule, mis hõlmab lepingu teksti ja asjaomaseid deklaratsioone, eeldusel et leping hiljem sõlmitakse. Artikkel 2 Lepingut kohaldatakse kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpetamiseni ajutiselt alates lepingu allakirjutamise kuupäevast. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja 2009/0015 (CNS) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelise lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu sõlmimise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkti i koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga, võttes arvesse komisjoni ettepanekut[4], võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[5] ning arvestades järgmist: (1) Komisjon on pidanud Euroopa Ühenduse nimel läbirääkimisi Seišelli Vabariigiga sõlmitava lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitleva lepingu üle. (2) Kõnealusele lepingule kirjutati kooskõlas nõukogu [...] otsusega …/…/EÜ Euroopa Ühenduse nimel alla … 2009, eeldusel et leping hiljem sõlmitakse. (3) Lepinguga luuakse lepingu haldamise ühiskomitee, kes võtab vastu oma töökorra. Sellisel juhul on asjakohane näha ette lihtsustatud kord ühenduse seisukoha esitamiseks. (4) Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli ja Schengeni acquis ’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli kohaselt ei osale Ühendkuningriik ega Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu ei ole see nende suhtes siduv ega kohaldatav, ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev leping kiidetakse ühenduse nimel heaks. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele. Artikkel 2 Nõukogu eesistuja esitab lepingu artikli 8 lõikega 1 ettenähtud teate[6]. Artikkel 3 Lepingu artikliga 6 moodustatud ekspertide ühiskomitees esindab ühendust komisjon, keda abistavad liikmesriikide eksperdid. Artikkel 4 Komisjon esitab ekspertide ühiskomitees ühenduse seisukoha lepingu artikli 6 lõike 4 kohase töökorra vastuvõtmise kohta pärast konsulteerimist nõukogu määratud erikomiteega. Artikkel 5 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas . Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja LISA Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vaheline lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlev LEPING Euroopa Ühendus, edaspidi „ühendus”, ning Seišelli Vabariik, edaspidi „Seišellid”, edaspidi „lepinguosalised”, 1) pidades silmas lepinguosaliste sõbralike suhete edendamist ja soovides hõlbustada oma kodanike reisimist, tagades neile viisavaba riiki sisenemise ja lühiajalise riigis viibimise õiguse, 2) võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1932/2006,[7] millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001,[8] (milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud), muu hulgas kuue kolmanda riigi, sealhulgas Seišellide üleviimisega sellisesse kolmandate riikide nimekirja, kelle kodanikud on lühiajalisel viibimisel ELi liikmesriikides viisanõudest vabastatud, 3) pidades silmas nõukogu määruse (EÜ) nr 1932/2006 artiklit 2, milles sätestatakse, et kõnealuse kuue riigi suhtes kohaldatakse viisanõudest vabastamist alles alates Euroopa Ühenduse ja asjaomase riigi vahel sõlmitava viisavabaduslepingu jõustumise kuupäevast, 4) teadvustades, et kõigi liikmesriikide kodanikud on viisanõudest vabastatud, kui nad reisivad Seišellidele kuni ühe kuu pikkuseks ajavahemikuks, mida saab pikendada kuni kolme kuuni; 5) soovides kindlustada võrdse kohtlemise kõigile ELi kodanikele, 6) arvestades, et käesoleva lepinguga ei hõlmata isikuid, kes soovivad lühiajalise viibimise jooksul teha tasustatavat tööd, ning seetõttu kohaldatakse kõnealuste isikute suhtes viisanõude kehtestamiseks või nende viisanõudest vabastamiseks ning samuti tööturule juurdepääsu reguleerimiseks ühenduse ning liikmesriikide ja Seišellide asjakohaseid õigusakte, 7) võttes arvesse Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitlevat protokolli ning Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis ’ Euroopa Liitu integreerimist käsitlevat protokolli ning kinnitades, et käesolevat lepingut ei kohaldata Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 – Eesmärk Käesoleva lepinguga nähakse Euroopa Liidu ja Seišellide kodanikele ette võimalus reisida viisavabalt teise lepinguosalise territooriumile kuni kolmeks kuuks kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul. Artikkel 2 – Mõisted Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: 1. „liikmesriik” – Euroopa Liidu liikmesriik, välja arvatud Ühendkuningriik ja Iirimaa; 2. „Euroopa Liidu kodanik” – punktis a määratletud liikmesriigi kodanik; 3. „Seišellide kodanik” – isik, kellel on Seišellide kodakondsus; 4. „Schengeni ala” – sisepiirideta ala, mis hõlmab selliste punktis a määratletud liikmesriikide territooriumi, kes kohaldavad täielikult Schengeni acquis ’d. Artikkel 3 – Kohaldamisala 1. Euroopa Liidu kodanikud, kellel on liikmesriigi väljastatud kehtiv diplomaatiline pass, tava-, teenistus- või ametipass, võivad siseneda viisavabalt Seišellide territooriumile ja viibida seal viisavabalt artikli 4 lõikes 1 määratletud ajavahemikul. Seišellide kodanikud, kellel on Seišellide väljastatud kehtiv diplomaatiline pass, tava-, teenistus- või ametipass, võivad siseneda viisavabalt liikmesriikide territooriumile ja viibida seal viisavabalt artikli 4 lõikes 2 määratletud ajavahemikul. 2. Lõiget 1 ei kohaldada nende isikute suhtes, kes reisivad tasustatava töö tegemise eesmärgil. Kõnealuse isikute kategooria puhul võib iga liikmesriik vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 artikli 4 lõikele 3 kehtestada Seišellide kodanike suhtes viisanõude või nad viisanõudest vabastada. Seišellid võivad kooskõlas riiklike õigusaktidega kehtestada iga liikmesriigi kõnealuse isikute kategooria suhtes viisanõude või kõnealused isikud viisanõudest vabastada. 3. Käesoleva lepinguga ette nähtud viisanõudest vabastamise kohaldamine ei piira lepinguosaliste selliste õigusaktide kohaldamist, milles käsitletakse riiki sisenemise ja seal lühiajalise viibimise tingimusi. Liikmesriikidel ja Seišellidel on õigus keelata isikutel nende territooriumile siseneda ja seal lühiajaliselt viibida, kui üks või mitu kõnealust tingimust on täitmata. 4. Viisanõudest vabastamist kohaldatakse sõltumata sellest, missuguse transpordivahendiga reisijad lepinguosaliste piiri ületavad. 5. Käesolevas lepingus käsitlemata küsimuste suhtes kohaldatakse ühenduse ning liikmesriikide või Seišellide riiklikke õigusakte. Artikkel 4 – Riigis viibimise kestus 1. Euroopa Liidu kodanikud võivad viibida Seišellide territooriumil kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse alates riigi territooriumile esmakordse sisenemise kuupäevast. 2. Seišellide kodanikud võivad viibida Schengeni alal kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse alates Schengeni acquis ’d täielikult kohaldava mis tahes liikmesriigi territooriumile esmakordse sisenemise kuupäevast. Riigis viibimise kestuse (kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul) arvestamisel ei võeta arvesse viibimist sellises liikmesriigis, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis ’d. Seišelli kodanikud võivad viibida iga sellise liikmesriigi territooriumil, kes veel ei kohalda täielikult Schengeni acquis ’d, kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse riigi territooriumile esmakordse sisenemise kuupäevast; sellisel juhul ei võeta riigis viibimise kestuse arvestamisel arvesse Schengeni alal viibimise kestust. 3. Käesoleva lepinguga ei piirata Seišellide ja liikmesriikide võimalust pikendada kooskõlas riiklike ja ühenduse õigusaktidega riigis viibimise kestust üle kolme kuu. Artikkel 5 – Territoriaalne kohaldatavus 1. Käesoleva lepingu sätteid kohaldatakse Prantsuse Vabariigi puhul ainult Prantsuse Vabariigi Euroopas paikneva territooriumi suhtes. 2. Käesoleva lepingu sätteid kohaldatakse Madalmaade Kuningriigi puhul ainult Madalmaade Kuningriigi Euroopas paikneva territooriumi suhtes. Artikkel 6 – Lepingu haldamise ühiskomitee 1. Lepinguosalised moodustavad ekspertide ühiskomitee (edaspidi „komitee”), mis koosneb Euroopa Ühenduse ja Seišellide esindajatest. Ühendust esindab Euroopa Komisjon. 2. Komitee ülesanded on muu hulgas järgmised: 5. teostada järelevalvet käesoleva lepingu rakendamise üle; 6. esitada ettepanekuid käesoleva lepingu muutmiseks või täiendamiseks; 7. lahendada käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamise üle tekkivaid vaidlusi. 3. Komitee tuleb vajaduse korral kokku ühe lepinguosalise taotlusel. 4. Komitee kehtestab oma töökorra. Artikkel 7 – Seos käesoleva lepingu ning liikmesriikide ja Seišellide vaheliste olemasolevate kahepoolsete viisavabaduslepingute vahel Käesolev leping on ülimuslik liikmesriikide ja Seišellide vahel sõlmitud selliste kahepoolsete lepingute või kokkulepete suhtes, mis hõlmavad käesoleva lepingu kohaldamisalasse jäävaid küsimusi. Artikkel 8 – Lõppsätted 1. Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks vastavalt oma riigis kehtivatele menetlustele ning leping jõustub teise kuu esimesel päeval pärast kuupäeva, mil lepinguosalised on teineteisele teatanud, et eespool osutatud menetlused on lõpule viidud. 2. Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks, välja arvatud juhul, kui selle täitmine lõpetatakse käesoleva artikli lõike 5 kohaselt. 3. Käesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste kirjalikul kokkuleppel. Muudatused jõustuvad pärast seda, kui lepinguosalised on teineteisele teatanud selleks vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest. 4. Lepinguosalised võivad lepingu täitmise täielikult või osaliselt peatada eelkõige avaliku korra, riigi julgeoleku või rahva tervise kaitse huvides, samuti ebaseadusliku sisserände tõttu või juhul kui üks lepinguosaline kehtestab uuesti viisanõude. Peatamise otsusest teatatakse teisele lepinguosalisele hiljemalt kaks kuud enne selle jõustumist. Käesoleva lepingu täitmise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu peatamise põhjused on kõrvaldatud. 5. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu täitmise lõpetada, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse 90 päeva pärast teatamise kuupäeva. 6. Seišellid võivad käesoleva lepingu täitmise peatada või lõpetada ainult kõigi Euroopa Ühenduse liikmesriikide suhtes korraga. 7. Ühendus võib käesoleva lepingu täitmise peatada või lõpetada ainult kõigi oma liikmesriikide nimel. Brüssel, […] Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. Euroopa Ühenduse nimel Seišellide nimel ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI, NORRA, ŠVEITSI JA LIECHTENSTEINI KOHTA Lepinguosalised võtavad arvesse Euroopa Ühenduse ning Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini vahelisi tihedaid suhteid, mida on eriti süvendatud 18. mai 1999. aasta ja 26. oktoobri 2004. aasta lepinguga, mis käsitlevad nende riikide ühinemist Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega. Seepärast on soovitav, et ühelt poolt Norra, Islandi, Šveitsi ja Liechtensteini ning teiselt poolt Seišelli ametiasutused sõlmiksid viivitamatult lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevad kahepoolsed lepingud Euroopa Ühenduse ja Seišellide vahelise lepingu tingimustega samasugustel tingimustel. ÜHISDEKLARATSIOON, MILLES TÕLGENDATAKSE KÄESOLEVA LEPINGU ARTIKLI 3 LÕIKES 2 KÄSITLETAVAT TASUSTATAVA TÖÖ EESMÄRGIL REISIVATE ISIKUTE KATEGOORIAT Lepinguosalised lepivad ühtse tõlgenduse tagamiseks kokku, et käesoleva lepingu kohaldamisel hõlmab tasustatavat tööd tegevate isikute kategooria selliseid isikuid, kes sisenevad teise lepinguosalise territooriumile tasustatava töö tegemise / tulutoova tegevusega tegelemise eesmärgil töövõtja või teenuse osutajana. Kõnealune kategooria ei hõlma: - äritegevusega tegelevaid isikuid, s.t isikuid, kes reisivad ärikohtumise eesmärgil (ega tööta teise lepinguosalise territooriumil), - sportlasi ja kunstnikke, kes tegutsevad riigis ajutiselt, - ajakirjanikke, kelle on saatnud nende elukohariigi meedia, ning - äriühingusiseseid praktikante. Käesoleva deklaratsiooni rakendamise üle teostab lepingu artiklis 6 sätestatud vastutuse raames järelevalvet ühiskomitee, kes võib teha muudatusettepanekuid, kui ta peab seda lepinguosaliste kogemuste põhjal vajalikuks. ÜHISDEKLARATSIOON, MILLES TÕLGENDATAKSE KÄESOLEVA LEPINGU ARTIKLIS 4 KÄSITLETAVAT RIIGIS VIIBIMISE KOLMEKUULIST KESTUST KUUE KUU PIKKUSE AJAVAHEMIKU JOOKSUL, MILLE ALGUST ARVESTATAKSE ALATES RIIGI TERRITOORIUMILE ESMAKORDSE SISENEMISE KUUPÄEVAST Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu artiklis 4 käsitletud riigis viibimise kestus kuni kolm kuud kuue kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mille algust arvestatakse alates Seišellide territooriumile või Schengeni alale esmakordse sisenemise kuupäevast, hõlmab kas üht katkematut külastust või mitut järjestikust külastust, mille kestus ei ületa kokku kolme kuud iga kuue kuu pikkuse ajavahemiku kohta. ÜHISDEKLARATSIOON KODANIKE VIISAVABADUSLEPINGUST TEAVITAMISE KOHTA Teadvustades läbipaistvuse olulisust Euroopa Liidu ja Seišellide kodanike jaoks, kohustuvad lepinguosalised tagama viisavabaduslepingu sisu ja tagajärgi käsitleva ning muu asjakohase teabe, näiteks sissesõidunõuete, laialdase levitamise. [1] ELT L 405, 30.12.2006, lk 23. [2] EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1. [3] ……………………. [4] …………………. [5] ELT C… [6] [Nõukogu peasekretariaat] avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas . [7] ELT L 29, 3.2.2007, lk 10. [8] EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1.