Lisaks sellele on ettepaneku eesmärk kaitsta juriidiliste isikute sidet ja sellega seotud õigustatud huvisid. Harta artikli 7 alusel antud õiguste tähendus ja kohaldamisala on kooskõlas harta artikli 52 lõikega 3 sama, kui on sätestatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 8 lõikes 1. Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu lahendid kinnitavad harta artikli 7 ulatuse kohta, et juriidiliste isikute kutsetegevust ei tohi arvata välja harta artikli 7 ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 8 alusel antud õiguse kaitsest.

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 16 on kehtestatud konkreetne õiguslik alus, et võtta vastu eeskirju füüsiliste isikute kaitse kohta seoses isikuandmete töötlemisega liidu institutsioonides ning liikmesriikides liidu õiguse kohaldamisalasse kuuluva tegevuse puhul ning samuti selliste andmete vaba liikumise eeskirju. Kuna füüsilise isikuga seotud elektroonilise side puhul on üldjuhul tegemist isikuandmetega, peaks füüsiliste isikute kaitse seoses side privaatsuse tagamise ja selliste andmete töötlemisega põhinema artiklil 16.

Ettepank ei sisalda konkreetseid sätteid andmete säilitamise kohta. Ettepanekus säilitatakse e-privaatsuse direktiivi artikli 15 sisu ja viiakse see vastavusse isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 23 konkreetse sõnastusega, millega on kehtestatud alus, mille põhjal liikmesriigid võivad piirata e-privaatsuse direktiivi konkreetsete artiklitega kehtestatud õiguste ja kohustuste ulatust. Seega on liikmesriikidel võimalik säilitada või luua riiklikke andmete säilitamise raamistikke, millega kehtestatakse muu hulgas sihtotstarbelise säilitamise meetmed, kui kõnealused raamistikud vastavad Euroopa Liidu õigusele, võttes arvesse Euroopa Kohtu otsuseid e-privaatsuse direktiivi ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta tõlgendamise valdkonnas.

Raadioseadmete direktiiviga 2014/53/EL tagatakse raadioseadmete ühtne turg. Eelkõige nõutakse sellega, et enne turule laskmist peavad raadioseadmed sisaldama turvaseadmeid, et tagada kasutajate isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse. Raadioseadmete direktiivi ja Euroopa standardimismäärusega (EL) 1025/2012 on komisjonile antud õigus võtta meetmeid. Käesolev ettepanek ei mõjuta raadioseadmete direktiivi.

E-privaatsuse direktiiv on osa elektroonilise side õigusraamistikust. 2016. aastal võttis komisjon vastu ettepaneku direktiivi kohta, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik ja millega vaadatakse läbi kõnealune raamistik. Kuigi käesolev ettepanek ei ole Euroopa elektroonilise side seadustiku olemuslik osa, tugineb see osaliselt seal esitatud mõistetele, sealhulgas elektroonilise side teenuse mõistele. OTT-teenuse osutajad kuuluvad käesoleva ettepaneku kohaldamisalasse, nagu ka Euroopa elektroonilise side seadustiku kohaldamisalasse, et kajastada turu tegelikku olukorda. Lisaks sellele täiendab Euroopa elektroonilise side seadustik käesolevat ettepanekut, tagades elektroonilise side teenuste turvalisuse.

Komisjon tegi kooskõlas parema õigusloome nõuetega e-privaatsuse direktiivi järelhindamise õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi raames. Hindamisest nähtub, et praeguse raamistiku eesmärgid ja põhimõtted on jätkuvalt otstarbekad. Pärast e-privaatsuse direktiivi viimast läbivaatamist 2009. aastal on turul siiski toimunud olulised tehnoloogilised ja majanduslikud muutused. Tarbijad ja ettevõtjad tuginevad traditsiooniliste sideteenuste asemel üha enam isikutevahelist sidet võimaldavatele uutele internetipõhistele teenustele, nagu IP-kõned, kiirsõnumid ja veebipõhised e-posti teenused. Nende OTT-teenuste suhtes ei kohaldata üldjuhul kehtivat Euroopa Liidu elektroonilise side raamistikku, sealhulgas e-privaatsuse direktiivi. Seega ei ole direktiiv pidanud sammu tehnoloogia arenguga, mistõttu ei ole tagatud kaitse uute teenuste kaudu toimuva side valdkonnas.

Digitaalse ühtse turu strateegia üks eesmärk on suurendada usaldust digitaalsete teenuste turvalisuse vastu. Andmekaitseraamistiku reform ja eelkõige määruse (EL) 2016/679 (edaspidi „isikuandmete kaitse üldmäärus“) vastuvõtmine olid oluline samm selle eesmärgi suunas. Digitaalse ühtse turu strateegias kuulutati ühtlasi välja direktiivi 2002/58/EÜ (edaspidi „e-privaatsuse direktiiv“) läbivaatamine, et tagada elektroonilise side teenuste kasutajate privaatsuse kaitse kõrge tase ja võrdsed võimalused kõigile turuosalistele. Käesoleva ettepanekuga vaadatakse läbi e-privaatsuse direktiiv, võttes arvesse digitaalse ühtse turu strateegia eesmärke ja tagades järjepidevuse isikuandmete kaitse üldmäärusega.

Hindamise käigus jõuti järeldusele, et e-privaatsuse õigusnormid annavad ikkagi ELi lisandväärtust veebis privaatsuse tagamise paremaks saavutamiseks, võttes arvesse, et elektroonilise side turg muutub üha riikidevahelisemaks. Hindamise käigus leiti samuti, et õigusnormid on üldjoontes järjepidevad teiste asjakohaste õigusaktidega, kuigi uue isikuandmete kaitse üldmäärusega seoses tehti kindlaks üksikud liiasused (vt punkti 1.2).

Tulemuslikkuse ja tõhususe seisukohast leiti õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi raames tehtud hindamise tulemusena, et direktiiv ei ole täielikult täitnud oma eesmärke. Teatavate sätete ebaselge sõnastus ja õiguskontseptsioonide mitmetimõistetavus on seadnud ohtu harmoneerimise, mis tekitab ettevõtjatele probleeme piiriülesel tegutsemisel. Hindamine näitas samuti, et mõned sätted on tekitanud ettevõtjatele ja tarbijatele ebavajaliku koormuse. Näiteks lõppseadmete konfidentsiaalsuse kaitseks kehtestatud nõustumise norm ei saavutanud oma eesmärke, kuna lõppkasutajatele kuvatakse palve nõustuda püsiküpsiste kasutamisega, ilma et kasutajad mõistaksid nende olemust, ning teatavatel juhtudel kasutatakse küpsiseid isegi ilma kasutajate nõusolekuta. Nõustumise norm on liiga ulatuslik, kuna see hõlmab ka privaatsusega mitteseotud sekkuvat käitumist, ning ei ole piisavalt ulatuslik, kuna see ei hõlma selgelt teatavaid jälitamistehnikaid (näiteks seadmetuvastust), mis ei pruugi hõlmata seadmele juurdepääsu või sinna salvestamist. Viimaks võib selle rakendamine olla ettevõtjatele kulukas.

Õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi raames toimunud hindamisel jõuti järeldusele, et direktiivi eespool kirjeldatud eesmärgid on jätkuvalt asjakohased. Kui isikuandmete kaitse üldmäärusega tagatakse isikuandmete kaitse, siis e-privaatsuse direktiiviga tagatakse sellise side konfidentsiaalsus, mis võib samuti sisaldada isikustamata teavet ja juriidilise isikuga seotud teavet. Seega tuleks eraldi õigusakti abil tagada harta artiklis 7 sätestatud õiguste tulemuslik kaitse. Ka muud sätted, näiteks õigusnormid mittetellitud turundusteadaannete saatmise kohta, on samuti osutunud jätkuvalt asjakohaseks.

Komisjon esitab määruse ettepaneku, et tagada järjepidevus isikuandmete kaitse üldmäärusega ning õiguskindlus kasutajatele ja ettevõtjatele, vältides erinevat tõlgendamist liikmesriikides. Määruse abil on võimalik tagada kasutajatele kaitse võrdne tase kogu liidus ja piiriüleselt tegutsevate ettevõtjate jaoks väiksemad nõuete täitmise kulud.

Privaatsuse ja side austamise tõhusa õiguskaitse tagamiseks on vaja laiendada kohaldamisala, et see hõlmaks OTT-teenuse osutajaid. Kuigi mitmed populaarsed OTT-teenuse osutajad järgivad juba praegu täielikult või osaliselt side konfidentsiaalsuse põhimõtet, ei saa põhiõiguste kaitset jätta sektori enda reguleerida. Üha olulisem on ka tulemuslik privaatsuse kaitse lõppseadmete puhul, kuna need on muutunud era- ja kutseelus hädavajalikuks, et talletada tundlikku teavet. E-privaatsuse direktiivi rakendamise abil ei ole õnnestunud tulemuslikult suurendada lõppkasutajate mõjuvõimu. Seega on eesmärgi saavutamiseks vaja rakendada põhimõte, mille kohaselt koondatakse nõusoleku andmine tarkvarasse ja antakse kasutajatele teavet selle privaatsusseadete kohta. Käesoleva määruse täitmise tagamisel tuginetakse isikuandmete kaitse üldmääruse järjepidevuse mehhanismidele ja järelevalveasutustele. Lisaks sellele võimaldab ettepanek liikmesriikidel võtta konkreetsel õiguspärasel eesmärgil erandlikke riiklikke meetmeid. Seega ei lähe ettepanek eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale ja vastab Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttele. Mõjutatud teenuste suhtes kehtestatud kohustuste tase hoitakse võimalikult madalal, kahjustamata seejuures asjakohaseid põhiõigusi.

Tehnoloogia areng ja digitaalse ühtse turu strateegia eesmärgid on andnud suurema põhjuse võtta meetmeid Euroopa Liidu tasandil. Euroopa Liidu digitaalse ühtse turu strateegia edu oleneb sellest, kui tõhusalt suudab EL kõrvaldada riikide kapseldumise ja tõkked ning hakata kasutama Euroopa digitaalsest ühtsest turust saadavaid eeliseid ja sääste. Kuna internet ja digitaaltehnoloogia ei tunne piire, on probleemi mõõde ühe liikmesriigi territooriumist laiem. Liikmesriigid üksi ei saa praeguses olukorras probleeme tulemuslikult lahendada. Digitaalse ühtse turu nõuetekohase toimimise eeltingimuseks on võrdsete võimaluste tagamine asendatavaid teenuseid pakkuvatele ettevõtjatele ja võrdse kaitse tagamine lõppkasutajatele Euroopa Liidu tasandil.

Side austamine on hartas tunnustatud põhiõigus. Elektroonilise side sisust võib leida väga tundlikku teavet sides osalevate lõppkasutajate kohta. Samuti võivad ka elektroonilisest sidest saadud metaandmed avaldada väga tundlikku ja isiklikku teavet, nagu Euroopa Liidu Kohus on selgelt kinnitanud. Enamik liikmesriike tunnustavad samuti side kui eraldiseisva põhiseadusliku õiguse kaitse vajadust. Kuigi liikmesriikidel on võimalik kehtestada poliitikameetmeid, millega tagatakse, et seda õigust ei rikuta, ei ole ilma Euroopa Liidu õigusnormideta võimalik seda ühetaoliselt saavutada ja see piiraks elektroonilise side teenuste kasutamisega seotud isikuandmete ja isikustamata teabe piiriüleseid voogusid. Lisaks muule on isikuandmete kaitse üldmäärusega järjepidevuse säilitamiseks vaja vaadata läbi e-privaatsuse direktiiv ning võtta meetmeid nende kahe õigusakti kooskõlla viimiseks.

Varianti 3 peeti enamike aspektide seisukohast eelistatud variandiks, et saavutada eesmärgid, võttes samas arvesse tõhusust ja sidusust. Peamised eelised on järgmised.

–uuring „Evaluation and review of Directive 2002/58 on privacy and the electronic communication sector“ (privaatsust ja elektroonilise side sektorit käsitleva direktiivi 2002/58 hindamine ja läbivaatamine) (SMART 2016/0080).

–uuring „ePrivacy Directive: assessment of transposition, effectiveness and compatibility with proposed Data Protection Regulation“ (e-privaatsuse direktiiv: ülevõtmise, tulemuslikkuse ja välja pakutud isikuandmete kaitse määrusega kooskõla hindamine) (SMART 2013/007116);

–72 % sõnul on väga oluline, et tagataks nende e-kirjade ja veebis saadetavate kiirsõnumite konfidentsiaalsus.

–78 % sõnul on väga oluline, et nende arvutis, nutitelefonis või tahvelarvutis olevatele isikuandmetele saaks juurdepääsu ainult nende loaga.

Ettepaneku eesmärk on muuta elektroonilise sidega seoses töödeldud isikuandmete ja privaatsuse kaitse tõhusamaks ja tõsta selle taset kooskõlas harta artiklitega 7 ja 8 ning tagada suurem õiguskindlus. Ettepanekuga täiendatakse ja täpsustatakse isikuandmete kaitse üldmäärust. Side konfidentsiaalsuse tulemuslik kaitse on hädavajalik väljendus- ja teabevabaduse ning nendega seotud teiste õiguste, näiteks isikuandmete kaitse ja mõttevabaduse, südametunnistuse- ja usuvabaduse õiguse kasutamiseks.

–kohaldamisala selgitamine, et vähendada liikmesriikides erineva rakendamise riski (arvamuse punkt 3) või see kõrvaldada;

Asutusevälise uuringu raames tehti kindlaks kolm erinevat variandi 3 rakendamise stsenaariumi, lähtuvalt sellest, milline üksus tekitab dialoogiakna, mis kuvatakse kasutajale, kes on seadistanud oma seadme blokeerima kolmandate osapoolte küpsiseid või keelanud jälitamise, kui ta külastab veebisaiti, millel soovitakse, et kasutaja muudaks oma valikut. Üksused, mis võidakse määrata seda tehnilist ülesannet täitma, on 1) tarkvara, näiteks internetibrauserid; 2) kolmanda osapoole jälgimiskomponent; 3) individuaalsed veebisaidid (s.o infoühiskonna teenus, mida kasutaja soovib kasutada). Variant 3 võimaldaks esimese stsenaariumi kasutamisel (brauseri lahendus) hoida nõuete täitmisega seotud kuludelt lähtestsenaariumiga võrreldes kokku 70 % (948,8 miljonit eurot säästu) ja see on käesolevas ettepanekus ka rakendatud. Teiste stsenaariumide kasutamisel oleks kulude kokkuhoid väiksem. Kuna üldine sääst tuleneb suures osas selles, et mõjutatud ettevõtjate arv väheneb väga märkimisväärselt, eeldatakse, et ühe ettevõtja nõuete täitmisega seotud individuaalsed kulud oleksid keskmiselt praegusest suuremad.

Variandi 3 majanduslik mõju on eeldatavasti üldjoontes proportsionaalne ettepaneku eesmärkidega. Traditsiooniliste elektroonilise side teenuste osutajatele avanevad sideandmete töötlemisega seotud ärivõimalused ja OTT-teenuse osutajate suhtes hakatakse kohaldama samu õigusnorme. Sellest tekivad operaatoritele täiendavad nõuete täitmisega seotud kulud. See muudatus ei mõjuta siiski märkimisväärselt juba nõusoleku alusel tegutsevaid OTT-teenuse osutajaid. Lisaks ei ole selle variandi mõju tuntav nendes liikmesriikides, kus on need õigusnormid OTT-teenuse osutajatele juba laiendatud.

IV peatükis sätestatakse käesoleva määruse järelevalve ja täitmise tagamine ning antakse see ülesandeks isikuandmete kaitse üldmääruse eest vastutavatele järelevalveasutustele, et tagada tugev sünergia andmekaitse üldiste küsimuste ja side konfidentsiaalsuse vahel (artikkel 18). Euroopa Andmekaitsenõukogu volitusi laiendatakse (artikkel 19) ning käesoleva määrusega seotud piirüleste küsimuste suhtes kohaldatakse isikuandmete kaitse üldmäärusega ette nähtud koostöö ja järjepidevuse mehhanismi (artikkel 20).

II peatükk sisaldab olulisi sätteid elektroonilise side konfidentsiaalsuse tagamiseks (artikkel 5) ning kirjeldab, millistel piiratud eesmärkidel ja mis tingimustel võib sideandmeid töödelda (artiklid 6 ja 7). Selles käsitletakse samuti lõppseadmete kaitset, i) tagades neisse salvestatud teabe terviklikkuse ja ii) kaitstes lõppseadmetest eetrisse antavat teavet, sest see võib võimaldada lõppkasutaja kindlaks teha (artikkel 8). Viimaks kirjeldatakse artiklis 9 lõppkasutajate nõusolekut, mis on käesoleva määruse keskne õiguslik alus, ning viidatakse otseselt selle määratlusele ja tingimustele, nagu on sätestatud isikuandmete kaitse üldmääruses, ning artikliga 10 kehtestatakse elektroonilist sidet võimaldava tarkvara pakkujatele kohustus aidata lõppkasutajatel privaatsusseadete suhtes tulemuslikke valikuid teha. Artiklis 11 kirjeldatakse otstarbeid ja tingimusi, mille puhul liikmesriikidel on lubatud eespool nimetatud sätteid piirata.

Komisjon teeb määruse kohaldamise järelevalvet ja esitab selle hindamise aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele iga kolme aasta tagant. Need aruanded on avalikud ja kirjeldavad käesoleva määruse tegelikku kohaldamist ja täitmist.

(13)Kiirete ja tõhusate raadioside tehnoloogiate areng on suurendanud üldkasutatava internetiühenduse kättesaadavust raadiovõrkudes, millele on juurdepääs kõigil, kes viibivad avalikes või osaliselt piiratud juurdepääsuga kohtades, näiteks nn kuumkohad (i.k. hotspots), mis asuvad linna erinevates kohtades, poodides, ostukeskustes ja haiglates. Kuna sellised sidevõrgud on antud kasutamiseks määramata lõppkasutajate rühmale, tuleks kaitsta nende võrkude kaudu edastatava side konfidentsiaalsust. Fakt, et elektroonilise raadioside teenused võivad täiendada teisi teenuseid, ei tohiks takistada sideandmete konfidentsiaalsuse kaitse tagamist ja käesoleva määruse kohaldamist. Seega tuleks käesolevat määrust kohaldada elektroonilise side andmete suhtes, mida edastatakse elektroonilise side teenuste ja üldkasutatavate sidevõrkude abil. Samas ei tohiks käesolevat määrust kohaldada lõppkasutajate suletud rühmade suhtes, näiteks ettevõttesiseste võrkude suhtes, millele on juurdepääs ainult ettevõtte töötajatel.

(12)Ühendatud seadmed ja masinad peavad üksteisega üha rohkem sidet elektroonilise side võrkude abil (asjade internet). Masinatevahelise side edastamine hõlmab signaalide edastamist võrgus ja seega on selle puhul üldjuhul tegemist elektroonilise side teenusega. Privaatsuse ja side konfidentsiaalsuse õiguse täieliku kaitse tagamiseks ning usaldusväärse ja turvalise asjade interneti edendamiseks digitaalsel ühtsel turul on vaja selgitada, et käesolevat määrust tuleks kohaldada masinatevahelise side edastamise suhtes. Seega tuleks käesoleva määrusega tagatud konfidentsiaalsuse põhimõtet kohaldada ka masinatevahelise side edastamise suhtes. Konkreetseid turvameetmeid võiks võtta ka valdkondlike õigusaktide, näiteks direktiivi 2014/53/EL alusel.

(11)Side jaoks kasutatavad teenused ja nende osutamise tehnilised vahendid on märkimisväärselt muutunud. Lõppkasutajad kasutavad traditsiooniliste telefonikõnede, tekstsõnumite (SMSide) ja elektronposti edastamise teenuste asemel üha enam samaväärsete funktsioonidega internetipõhiseid teenuseid, näiteks IP-kõnesid, sõnumiteenuseid ja veebipõhiseid meiliteenuseid. Funktsionaalselt samaväärsete teenuste kasutamisel lõppkasutajate tulemusliku ja samaväärse kaitse tagamiseks kasutatakse käesolevas määruses [Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik,] kasutatud elektroonilise side teenuste määratlust. See määratlus ei hõlma ainult internetiühenduse teenuseid ja täielikult või osaliselt signaalide edastamises seisnevaid teenuseid, vaid ka isikutevahelise side teenuseid, mis võivad olla numbripõhised, aga ei pruugi seda olla, näiteks IP-kõne, sõnumiteenused ja veebipõhised meiliteenused. Side konfidentsiaalsuse kaitse on ülioluline ka teist teenust täiendavate isikutevahelise side teenuste puhul ning seetõttu peaksid olema käesoleva määrusega hõlmatud sellised teenused, millel on ka sidefunktsioon.

(10)Euroopa Liidu siseturule lastud raadioseadmed ja nende tarkvara peavad vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2014/53/EL. Käesolev määrus ei tohiks mõjutada direktiivi 2014/53/EL ühegi nõude kohaldatavust ega komisjoni õigust võtta vastavalt direktiivile 2014/53/EL vastu delegeeritud õigusakte, millega nõutakse, et konkreetse kategooria või klassi raadioseadmed sisaldaksid turvaseadmeid, et tagada kasutajate isikuandmete ja privaatsuse kaitse.

(6)Kuigi Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/58/EÜ põhimõtted ja peamised sätted on üldjoontes jätkuvalt otstarbekohased, ei ole see direktiiv pidanud täielikult sammu tehnoloogia ja turu tegeliku arenguga, mille tõttu ei ole privaatsuse kaitse ja konfidentsiaalsus elektroonilise side valdkonnas piisavalt järjepidev ja tõhus. Arengu hulka kuulub selliste elektroonilise side teenuste jõudmine turule, mis on tarbija seisukohast traditsiooniliste teenuste asendusteenused, aga mille puhul ei ole vaja järgida sama õigusnormide komplekti. Teine arengusuund on seotud uute tehnoloogiatega, mis võimaldavad jälitada lõppkasutajate käitumist veebis ja mida direktiiv 2012/58/EÜ ei reguleeri. Seepärast tuleks direktiiv 2002/58/EÜ kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva määrusega.

(4)Vastavalt harta artikli 8 lõikele 1 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 16 lõikele 1 on igaühel õigus tema kohta käivate isikuandmete kaitsele. Määruses (EL) 2016/679 sätestatakse õigusnormid, mis käsitlevad füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel ja isikuandmete vaba liikumist. Elektroonilise side andmed võivad hõlmata isikuandmeid, nagu on määratletud määruses (EL) 2016/679.

(3)Elektroonilise side andmed võivad anda teavet ka juriidiliste isikute kohta, näiteks avaldada ärisaladusi või muud majandusliku väärtusega tundlikku teavet. Seetõttu tuleks käesoleva määruse sätteid kohaldada nii füüsiliste kui ka juriidiliste isikute suhtes. Lisaks sellele tuleks käesoleva määrusega tagada, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 sätteid kohaldatakse ka juriidilisest isikust lõppkasutajate suhtes. See hõlmab määruses (EL) 2016/679 esitatud nõusoleku määratlust. Kui osutatakse lõppkasutaja (sealhulgas juriidilise isiku) nõusolekule, siis tuleks kohaldada seda määratlust. Lisaks sellele peaksid nii juriidilisest isikust kui ka füüsilisest isikust lõppkasutajatel olema järelevalveasutustega seoses samad õigused ning käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvad järelevalveasutused peaksid vastutama ka käesoleva määruse juriidiliste isikute suhtes kohaldamise järelevalve eest.

(2)Elektroonilise side sisu võib anda sides osalevate füüsiliste isikute kohta väga tundlikku teavet, alates isiklikest kogemustest ja emotsioonidest kuni tervisliku seisundi, seksuaalse sättumuse ja poliitiliste vaadeteni, mille avaldamine võib põhjusta põhjustada isiklikku, sotsiaalset ja majanduslikku kahju või häbitunnet. Samuti võivad väga tundlikku ja isiklikku teavet anda ka elektroonilisest sidest saadud metaandmed. Need metaandmed hõlmavad numbreid, millele on helistatud, külastatud veebisaite, geograafilist asukohta, helistamise kellaaega, kuupäeva ja kõne kestust jms, mis võimaldab teha täpseid järeldusi elektroonilises sides osalevate inimeste eraelu, näiteks nende sotsiaalsete suhete, igapäevaste harjumuste ja tegevuste, huvide, eelistuste jms kohta.

(1)Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikliga 7 kaitstakse igaühe põhiõigust sellele, et austataks tema era- ja perekonnaelu, kodu ja edastatavate sõnumite saladust. Selle õiguse oluline aspekt on privaatsuse austamine side puhul. Elektroonilise side konfidentsiaalsuse abil tagatakse, et poolte vahetatud teavet ja sellise side väliseid elemente, sealhulgas teabe saatmise aega, lähtekohta ja sihtkohta, ei avaldata kellelegi peale sides osalejate. Konfidentsiaalsuse põhimõtet tuleks kohaldada praegu kasutusel olevate ja tulevikus kasutusele võetavate sidevahendite, sealhulgas telefonikõnede, internetiühenduse, kiirsõnumite rakenduste, e-posti, internetis helistamise ja sotsiaalmeedia kaudu sõnumite saatmise suhtes.

(14)Elektroonilise side andmete mõiste tuleks määratleda piisavalt laial ja tehnoloogianeutraalsel viisil, et see hõlmaks mis tahes teavet edastatud või vahetatud sisu kohta (elektroonilise side sisu) ning teavet elektroonilise side teenuste lõppkasutaja kohta, mida on töödeldud elektroonilise side sisu edastamise, levitamise või vahetamise võimaldamiseks, sealhulgas andmed side lähte- ja sihtkoha jälitamiseks ja kindlaks tegemiseks, geograafiline asukoht ning side kuupäev, kellaaeg, kestus ja liik. Olenemata sellest, kas kõnealused signaalid ja nendega seotud andmed edastatakse mööda traati, raadio teel, optiliselt või elektromagnetiliselt, sealhulgas satelliitvõrkude, kaabelvõrkude, püsivõrkude (ahel- ja pakettkommuteeritud, k.a internet), liikuva maaside võrkude või elektrikaabelsüsteemide abil, tuleks kõnealuste signaalidega seotud andmeid käsitada elektroonilise side metaandmetena ning nende suhtes tuleks seega kohaldada käesoleva määruse sätteid. Elektroonilise side metaandmed võivad sisaldada teenuse tellimuse osaks olevat teavet, kui sellist teavet töödeldakse elektroonilise side sisu edastamise, levitamise või vahetamise otstarbel.

(15)Elektroonilise side andmeid tuleks kohelda konfidentsiaalsena. See tähendab, et tuleks keelata igasugune sekkumine elektroonilise side andmete edastamisse, kas otseselt inimsekkumise teel või automaatse masintöötlemise abil, kui selleks ei ole kõigi sidet pidavate poolte nõusolekut. Sideandmete infopüügi keeldu tuleks kohaldada sideandmete edastamise ajal, s.o kuni elektroonilise side sisu on laekunud ettenähtud adressaadile. Elektroonilise side andmete infopüük võib toimuda näiteks siis, kui keegi muu kui sidet pidavad pooled kuulab kõnesid, loeb, skannib või salvestab elektroonilise side sisu või sellega seotud metaandmeid muul otstarbel kui side pidamiseks. Infopüük toimub ka siis, kui kolmandad isikud jälgivad, milliseid veebisaite külastatakse, mõõdavad külastuste aega, teistega suhtlemist jms, ilma et neil oleks selleks asjaomase lõppkasutaja nõusolek. Tehnoloogia arenedes on suurenenud ka infopüügiga tegelemise tehniliste viiside arv. Need viisid võivad hõlmata kõike alates selliste seadmete paigaldamisest, mis koguvad määratud alas asuvatest lõppseadmetest andmeid, näiteks nn IMSI-püüdurid (IMSI ehk rahvusvaheline mobiilabonendi identifikaator, i.k. International Mobile Subscriber Identity), kuni programmide ja tehnikateni, mille abil jälgitakse lõppkasutajate profiilide koostamiseks salaja veebikasutuse harjumusi. Muud infopüügi näited on sõnumiandmete või sisuandmete, sealhulgas veebikasutuse tavade kogumine krüpteerimata raadiovõrkudest ja ruuteritest ilma lõppkasutajate nõusolekuta.

(16)Side salvestamise keelu eesmärk ei ole keelata igasugust automaatset, vahepealset ja ajutist teabe salvestamist, kui see toimub ainult elektroonilise side võrgus edastamise eesmärgil. See ei tohiks takistada elektroonilise side andmete töötlemist selleks, et tagada elektroonilise side teenuste turvalisus ja jätkuvus (sh turvaohtude, näiteks pahavara esinemise kontrollimine), ega metaandmete töötlemist teenuse kvaliteedi nõuete täitmiseks näiteks latentsusaja, faasivärina jms osas.

(17)Elektroonilise side andmete töötlemine võib olla kasulik ettevõtjatele, tarbijatele ja ühiskonnale tervikuna. Direktiiviga 2002/58/EÜ võrreldes laiendatakse käesoleva määrusega elektroonilise side teenuste osutajate võimalusi töödelda elektroonilise side metaandmeid lõppkasutajate nõusoleku alusel. Samas peavad lõppkasutajad väga oluliseks oma side, sealhulgas oma veebikasutuse konfidentsiaalsust ja soovivad kontrollida elektroonilise side andmete kasutamist muul otstarbel kui side edastamiseks. Seetõttu tuleks käesoleva määrusega nõuda, et elektroonilise side teenuste osutajad saaksid lõppkasutajate nõusoleku elektroonilise side metaandmete töötlemiseks; see peaks hõlmama teenusele juurdepääsu andmise ja ühenduse säilitamise jaoks genereeritud andmeid seadme asukoha kohta. Asukohaandmeid, mis genereeritakse muus kontekstis kui elektroonilise side teenuste osutamine, ei tuleks käsitada metaandmetena. Elektroonilise side teenuste osutajad võivad kasutada elektroonilise side metaandmeid ärilisel otstarbel näiteks selleks, et pakkuda kuumuskaarte, mille puhul on tegemist andmete graafilise kujutamisega, kus inimeste asukoha näitamiseks kasutatakse värve. Teatava aja jooksul teatavas suunas kulgeva liikluse kuvamiseks on vaja identifikaatorit, mille abil seostada üksikisikute asukohad konkreetsete ajavahemike järel. Anonüümsete andmete kasutamise korral ei saaks sellist identifikaatorit kasutada ega liikumist kuvada. Elektroonilise side metaandmete selline kasutusviis võiks näiteks aidata avaliku sektori asutustel ja ühistranspordiettevõtjatel teha kindlaks kohad, kus hakata arendama uut taristut, lähtudes olemasoleva rajatise kasutusest ja koormusest. Kui teatavat tüüpi elektroonilise side metaandmete töötlemise ja eelkõige uut tehnoloogiat kasutava töötlemise tulemusena ning töötlemise laadi, ulatust, konteksti ja eesmärke arvesse võttes tekib tõenäoliselt suur oht füüsiliste isikute õigustele ja vabadustele, tuleks enne töötlemist teha andmekaitsealane mõjuhinnang ja vajaduse korral konsulteerida järelevalveasutusega kooskõlas määruse (EL) 2016/679 artiklitega 35 ja 36.

(18)Lõppkasutajad võivad anda nõusoleku oma metaandmete töötlemiseks, et saada konkreetseid teenuseid, näiteks pettusevastase kaitse teenuseid (kasutusandmete, asukoha ja kliendikonto analüüsimisega reaalajas). Digitaalmajanduses osutatakse teenuseid sageli muu vastutasu kui raha eest, näiteks kuvatakse lõppkasutajatele reklaame. Käesoleva määruse kohaldamisel peaks lõppkasutaja nõusolekul olema sama tähendus kui andmesubjekti nõusolekul määruse (EL) 2016/679 alusel ja selle suhtes tuleks kohaldada samu tingimusi, olenemata sellest, kas lõppkasutaja on füüsiline või juriidiline isik. Lairibaühenduse ja kõneside baasteenuseid tuleb käsitada hädavajalike teenustena, et üksikisikud saaksid suhelda ja digitaalmajandusest kasu saada. Nõusolek interneti või kõneside kasutuse andmete töötlemiseks ei kehti, kui andmesubjektil pole tõelist või vaba valikuvõimalust või ta ei saa nõusoleku andmisest keelduda või seda tagasi võtta, ilma et see talle kahju tekitaks.

(19)Elektroonilise side sisu on seotud harta artiklist 7 tuleneva era-ja perekonnaelu, kodu ja edastatavate sõnumite saladuse kaitsmise põhiõiguse olemusega. Mis tahes sekkumine elektroonilise side sisusse peaks olema lubatud ainult väga selgelt kindlaks määratud tingimustes, konkreetsel otstarbel ja selle kuritarvitamise vältimiseks tuleks võtta nõuetekohased kaitsemeetmed. Käesoleva määrusega antakse elektroonilise side teenuste osutajatele võimalus töödelda elektroonilise side andmeid nende edastamise ajal, kui kõik asjaomased lõppkasutajad on andnud selleks teadliku nõusoleku. Teenuseosutajad võivad näiteks pakkuda teenuseid, mille raames skannitakse e-kirju sealt teatava eelnevalt kindlaks määratud materjali eemaldamiseks. Side sisu tundlikkust arvesse võttes eeldatakse käesolevas määruses, et selliste sisuandmete töötlemine põhjustab füüsiliste isikute õigustele ja vabadustele suure riski. Seda liiki andmete töötlemisel peaks elektroonilise side teenuse osutaja enne töötlemist alati konsulteerima järelevalveasutusega. Selline konsulteerimine peaks toimuma kooskõlas määruse (EL) 2016/679 artikli 36 lõigetega 2 ja 3. Eeldus ei hõlma sisuandmete töötlemist lõppkasutaja soovitud teenuse osutamiseks, kui lõppkasutaja on nõustunud sellise töötlemisega ning see toimub rangelt ainult asjaomase teenuse osutamiseks vajaliku aja vältel ja on sellega proportsionaalne. Pärast seda, kui üks lõppkasutaja on elektroonilise side sisu ära saatnud ja ette nähtud lõppkasutaja(d) on selle vastu võtnud, võib selle salvestada või talletada lõppkasutaja, mitu lõppkasutajat või kolmas isik, kellele nad on andnud kõnealuste andmete salvestamise või talletamise õiguse. Kõnealuste andmete mis tahes töötlemine peab toimuma kooskõlas määrusega (EL) 2016/679.

(20)Elektroonilise side võrkude lõppkasutajate lõppseadmed ja selliste lõppseadmete kasutamisega seotud mis tahes teave, mis on sellisesse seadmesse salvestatud või mida need seadmed eetrisse annavad, mille kohta võidakse teha päring või mida töödeldakse, et ühendada see seade muu seadme ja/või võrguseadmega, on osa lõppkasutajate erasfäärist, mida tuleb kaitsta Euroopa Liidu põhiõiguste harta ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni alusel. Võttes arvesse, et sellised seadmed sisaldavad või töötlevad teavet, mis võib avaldada üksikasju üksikisiku emotsionaalse, poliitilise ja sotsiaalse eripära kohta (sealhulgas side sisu, pildid, üksikisiku asukoht, kui saadakse juurdepääs seadme GPS-funktsioonile, kontaktide nimekirjad ja juba seadmesse salvestatud teave), on selliste seadmetega seotud teabe puhul vaja täiustatud privaatsuse kaitset. Lisaks sellele võivad lõppkasutaja teadmata sattuda tema lõppseadmesse nn nuhkvara, veebilutikad, varjatud identifikaatorid, püsiküpsised ja muud sarnased soovimatud jälitamisvahendid, et saada juurdepääs teabele, salvestada varjatud teavet ja jälitada lõppkasutaja tegevust. Lõppkasutaja seadmega seotud teavet võidakse tuvastamise ja jälitamise jaoks koguda kasutaja teadmata ka kaugmeetodil, kasutades selliseid tehnikaid nagu seadmetuvastus, ning see võib tõsiselt rikkuda nende lõppkasutajate privaatsust. Lõppkasutajate tegevuse salaja jälgimise tehnikad, näiteks nende veebitegevuse või lõppseadme asukoha jälitamine või lõppkasutaja lõppseadme toimimise kahjustamine, ohustavad tõsiselt lõppkasutajate privaatsust. Seetõttu peaks igasugune selline lõppkasutaja lõppseadet puudutav sekkumine olema lubatud ainult juhul, kui lõppkasutaja on sellega nõus ja see toimub konkreetsel ja läbipaistval eesmärgil.

(21)Lõppseadme töötlemis- ja salvestusfunktsioonide kasutamiseks või sinna salvestatud teabele juurdepääsu saamiseks nõusoleku hankimise kohustusest võib erandi teha ainult juhul, kui sellega ei rikuta privaatsust või rikutakse seda ainult väga piiratud määral. Näiteks ei ole vaja küsida nõusolekut, et lubada tehnilist salvestamist või juurdepääsu, mis on rangelt vajalik ja proportsionaalne selleks, et saavutada õiguspärane eesmärk ja võimaldada lõppkasutajal kasutada konkreetset tema poolt soovitud teenust. See võib hõlmata küpsiste salvestamist ühe konkreetse seansi ajaks veebisaidil, et jälgida lõppkasutaja sisestatud andmeid mitmel eri lehel kuvatud elektrooniliste vormide täitmise käigus. Küpsised võivad olla õigustatud ja kasulik vahend, näiteks veebisaidi külastajate arvu mõõtmiseks. Kui infoühiskonna teenuse osutajad kontrollivad seadistust, et osutada teenust lõppkasutaja seadete kohaselt ja lihtsalt logivad fakti, et lõppkasutaja seade ei suuda võtta vastu lõppkasutaja soovitud sisu, siis ei tohiks seda käsitada juurdepääsuna kõnealusele seadmele või seadme töötlemisfunktsiooni kasutamisena.

(22)Teabe esitamiseks ja lõppkasutaja nõusoleku saamiseks kasutatavad meetodid peaksid olema võimalikult kasutajasõbralikud. Võttes arvesse püsiküpsiste ja muude jälitamistehnikate üldlevinud kasutamist, küsitakse lõppkasutajatelt üha enam nõusolekut selliste püsiküpsiste salvestamiseks nende lõppseadmesse. Seetõttu on lõppkasutajad üle koormatud nõusoleku andmise palvetega. Selle probleemi võib lahendada tehniliste vahendite kasutamine nõusoleku andmiseks, näiteks läbipaistvate ja kasutajasõbralike seadete abil. Seega tuleks anda käesoleva määrusega võimalus väljendada nõusolekut brauseri või muu rakenduse asjakohase seade kasutamise teel. Valikud, mille lõppkasutajad teevad oma brauseri või muude rakenduste privaatsuse üldseadete määramisel, peaksid olema kolmandatele isikutele siduvad ja nende vastu jõustatavad. Veebibrauser on tarkvararakenduse liik, mis võimaldab hankida internetist teavet ja seda kuvada. Sama funktsiooni võimaldavad ka teist liiki rakendused, näiteks helistamist ja sõnumite saatmist või marsruudi juhiste andmist võimaldavad rakendused. Veebibrauserid vahendavad suurt osa sellest, mis toimub lõppkasutaja ja veebisaidi vahel. Sellest seisukohast on need eelisolukorras, et aktiivselt aidata lõppkasutajal kontrollida lõppseadmesse suunduvaid ja sealt väljuvaid teabevoogusid. Täpsemalt saab veebibrausereid kasutada kaitsemeetmena, mis aitab lõppkasutajatel takistada juurdepääsu oma lõppseadmest (näiteks nutitelefon, tahvelarvuti, või arvuti) pärinevale teabele või selle salvestamist.

(23)Lõimitud ja vaikimisi andmekaitse põhimõtted on kodifitseeritud määruse (EL) 2016/679 artiklis 25. Enamikus praegu kasutatavates brauserites on küpsiste vaikeseadeks määratud kõigi küpsiste lubamine. Seega tuleks kohustada internetis teabe hankimist ja esitamist võimaldava tarkvara pakkujad seadistama tarkvara nii, et see annab võimaluse takistada kolmandaid isikuid lõppseadmesse teavet salvestamast, mis on sageli sõnastatud kujul „blokeeri kolmandate osapoolte küpsised“. Lõppkasutajatele tuleks pakkuda privaatsusseadete eri variante alates kõrgeimast tasemest (näiteks „blokeeri alati küpsiste kasutamine“) kuni madalaimani (näiteks „luba küpsised alati“) ning vahepealne tase (näiteks „blokeeri kolmandate osapoolte küpsised“ või „luba ainult algse osapoole küpsised“). Sellised privaatsusseaded tuleks esitada kergesti nähtaval ja mõistetaval viisil.

(24)Selleks, et veebibrauserid saaksid hankida määruses (EL) 2016/679 määratletud lõppkasutaja nõusoleku näiteks kolmanda osapoole püsiküpsiste salvestamise lubamiseks, peaksid need muu hulgas nõudma lõppseadme lõppkasutaja selget kinnitust selle kohta, et ta on vabalt andnud konkreetse teadliku ja ühemõttelise nõusoleku selliste küpsiste salvestamiseks lõppseadmesse ja neile seal juurdepääsu lubamiseks. Sellist tegevust võib käsitada kinnitusena näiteks juhul, kui lõppkasutajad peavad oma nõusoleku kinnitamiseks aktiivselt valima võimaluse „lubada kolmandate osapoolte küpsised“ ja neile antakse valiku tegemiseks vajalik teave. Selleks tuleb nõuda interneti kasutamist võimaldava tarkvara pakkujatelt, et lõppkasutajaid teavitataks installimise ajal võimalusest valida eri valikuvõimaluste seast privaatsuse seaded ja neil palutakse teha valik. Esitatud teave ei tohiks veenda kasutajaid loobuma kõrgema tasemega privaatsuse seadete valimisest ja see peaks sisaldama asjakohast teavet riskide kohta, mis seostuvad sellega, kui lubatakse kolmandate osapoolte küpsiste salvestamine arvutisse, sealhulgas üksikisiku veebikasutuse ajaloo kohta pikaajaliste aruannete koostamine ja selliste aruannete kasutamine suunatud reklaami saatmiseks. Julgustatakse andma veebibrauserites kasutajatele lihtsaid võimalusi muuta oma privaatsusseadeid kasutamise käigus igal ajal ja seada teatavate veebisaitide jaoks erandeid või kanda need lubatud veebisaitide nimekirja või täpsustada, milliste veebisaitide puhul on kolmandate osapoolte küpsised alati lubatud või pole kunagi lubatud.

(25)Juurdepääsuks elektroonilise side võrkudele on vaja korrapäraselt saata teatavaid andmepakette, et leida võrk või muud seadmed võrgus või säilitada nendega ühendust. Lisaks peab seadmetel olema määratud kordumatu aadress, et neid saaks kõnealuses võrgus kindlaks teha. Ka raadio- ja mobiilside standardid hõlmavad aktiivsete signaalide eetrisse andmist, mis sisaldavad selliseid kordumatuid identifikaatoreid nagu MAC-aadress, IMEI-number (International Mobile Station Equipment Identity ehk rahvusvaheline mobiilseadme identifikaator), IMSI-number jms. Ühel raadioside tugijaamal (s.o saatja ja vastuvõtja), näiteks raadioside juurdepääsupunktil on konkreetne ulatus, milles selline teabehõive saab toimuda. Tegutsema on asunud teenuseosutajad, kes pakuvad seadmetega seotud teabe skannimisel põhinevaid jälitamisteenuseid, millel on mitu funktsiooni, sealhulgas inimeste loendamine, andmete esitamine järjekorras ootavate inimeste arvu kohta, konkreetses piirkonnas viibivate inimeste arvu kindlaks tegemine jms. Sellist teavet võib kasutada sekkuvamal otstarbel, näiteks lõppkasutajatele personaalseid pakkumisi sisaldavate äriliste teadaannete saatmine, kui nad sisenevad poodi. Kuigi mõned neist funktsioonidest ei tekita suuri privaatsusega seotud riske, tekivad suured riskid näiteks selliste funktsioonide puhul, mis võimaldavad jälitada üksikisikuid pikema aja jooksul, sealhulgas nende korduvaid käike konkreetsetesse kohtadesse. Selliselt käituvad teenuseosutajad peaksid kuvama hõlmatud ala servas silmatorkavaid teateid, mis teavitaksid lõppkasutajaid enne kindlaks määratud alasse sisenemist sellest, et kõnealuses piirkonnas on kasutusel asjakohane tehnoloogia, jälgimise eesmärgist, jälgimise eest vastutavast isikust ja kõigist meetmetest, mida lõppkasutaja saab lõppseadmes võtta teabe kogumise minimeerimiseks või peatamiseks. Kui isikuandmeid kogutakse vastavalt määruse (EL) 2016/679 artiklile 13, siis tuleks esitada lisateavet.

(26)Kui elektroonilise side andmete töötlemine elektroonilise side teenuste osutajate poolt kuulub käesoleva määruse kohaldamisalasse, tuleks käesolevas määruses ette näha võimalus, et Euroopa Liit või liikmesriigid saavad teatavatel tingimustel piirata õigusaktidega teatavaid kohustusi ja õigusi, kui selline piirang on demokraatlikus ühiskonnas vajalik ja proportsionaalne meede, et kaitsta konkreetseid avalikke huve, sealhulgas riigi julgeolek, riigikaitse, avalik julgeolek ning kuritegude tõkestamine, uurimine ja avastamine või nende eest vastutusele võtmine või kriminaalkaristuste täitmisele pööramine, sealhulgas avalikku julgeolekut ähvardavate ohtude eest kaitsmine ja nende vältimine ning muud olulised eesmärgid Euroopa Liidu või liikmesriigi üldistes avalikes huvides, eelkõige Euroopa Liidu või liikmesriigi olulised majandus- või finantshuvid või järelevalve-, kontrolli või regulatiivfunktsioon, mis on seotud avaliku võimu teostamisega selliste huvide puhul. Seega ei tohiks käesolev määrus mõjutada liikmesriikide võimalusi tegeleda elektroonilise side seadusliku infopüügiga või võtta muid meetmeid, kui see on vajalik ja proportsionaalne eespool nimetatud avaliku huvi kaitsmiseks kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, nagu neid on tõlgendanud Euroopa Liidu Kohus ja Euroopa Inimõiguste Kohus. Elektroonilise side teenuste osutajad peaksid nägema ette asjakohased menetlused, et pädevad ametiasutused saaksid esitada põhjendatud taotlusi, võttes vajaduse korral arvesse ka vastavalt artikli 3 lõikele 3 määratud esindaja rolli.

(27)Helistaja liini numbri kuvamise osas on vaja kaitsta helistava isiku õigust loobuda helistaja liini numbrinäidu edastamisest ja kõne saaja õigust keelduda ilma numbrinäiduta liinidelt saabuvatest kõnedest. Teatavad lõppkasutajad, eelkõige nõustamistelefonid ja muud samalaadsed organisatsioonid on huvitatud neile helistavate isikute anonüümsuse tagamisest. Vastuvõtja liini numbrinäidu kuvamise osas on vaja kaitsta kõne vastuvõtja õigust ja õigustatud huvi loobuda selle liini numbrinäidu kuvamisest, millega helistaja on tegelikult ühendatud.

(28)Teatavatel juhtudel peab olema võimalik helistaja liini numbrinäidu edastamise keeld tühistada. Lõppkasutajate õigust privaatsusele seoses helistaja liini numbrinäidu edastamisega tuleks piirata, kui see on vajalik häirivate kõnede allika kindlaks tegemiseks, ja seoses helistaja liini numbrinäidu edastamisega ja asukohaandmetega, kui see on vajalik, et hädaabiteenistused, näiteks automaatne hädaabikõne (eCall), saaksid täita oma ülesandeid võimalikult tulemuslikult.

(29)On olemas tehnoloogia, mis võimaldab elektroonilise side teenuste osutajatel anda lõppkasutajatele võimaluse piirata soovimatute kõnede vastuvõtu eri viisidel, sealhulgas blokeerides kõned, mille puhul helistaja ei ole tegelikult telefoni juures, ning muud pettuslikud ja häirivad kõned. Üldkasutatavate numbripõhiste isikutevahelise side teenuste osutajad peaksid võtma selle tehnoloogia kasutusele ja kaitsma lõppkasutajaid häirivate kõnede eest tasuta. Teenuseosutajad peaksid tagama, et lõppkasutajad on selliste funktsioonide olemasolust teadlikud, näiteks tuleks seda võimalust tutvustada oma veebilehel.

(30)Üldkasutatavad elektroonilise side teenuste lõppkasutajate kataloogid on laialdaselt saadaval. Üldkasutatavad kataloogid on mis tahes kataloogid või teenused, mis sisaldavad teavet lõppkasutajate kohta, näiteks telefoninumbreid (sealhulgas mobiiltelefoninumbreid), ja e-posti aadressi kontaktandmeid, ning hõlmavad numbriinfoteenuseid. Füüsiliste isikute õigus privaatsusele ja isikuandmete kaitsele eeldab, et füüsilisest isikust lõppkasutajatelt küsitakse nõusolekut enne nende isikuandmete kataloogi lisamist. Juriidiliste isikute õigustatud huvi eelduseks on, et juriidilisest isikust lõppkasutajad võivad keelduda nendega seotud andmete kataloogi lisamisest.

(31)Kui füüsilisest isikust lõppkasutajad annavad oma nõusoleku enda andmete lisamiseks sellistesse kataloogidesse, siis peaks neil olema võimalus määrata nõusoleku alusel kindlaks, millise kategooria isikuandmed kataloogi lisatakse (näiteks nimi, e-posti aadress, kodune aadress, kasutajanimi, telefoninumber). Lisaks sellele peaksid üldkasutatavate kataloogide pakkujad teavitama lõppkasutajaid kataloogi otstarbest ja otsingufunktsioonidest, enne kui nad lõppkasutaja kõnealusesse kataloogi lisavad. Lõppkasutajatel peaks olema võimalus määrata nõusoleku alusel kindlaks, millise kategooria isikuandmete alusel saab nende kontaktandmeid otsida. See, millise kategooria isikuandmed on kataloogi lisatud ja millise kategooria isikuandmete alusel saab lõppkasutaja kontaktandmeid otsida, ei pea olema ilmtingimata sama.

(32)Käesolevas määruses tähendab otseturundus mis tahes kujul reklaami, mille puhul füüsiline või juriidiline isik saadab elektroonilise side teenuseid kasutades otseturundusteadaandeid otse ühele või mitmele kindlaks tehtud või kindlaks tehtavatele lõppkasutajatele. Lisaks ärilisel otstarbel toodete ja teenuste pakkumisele peaks see samuti hõlmama poliitiliste erakondade saadetud teateid, kui erakonnad võtavad enda tutvustamiseks füüsiliste isikutega ühendust elektroonilise side teenuseid kasutades. Sama peaks kehtima teadete suhtes, mille muud mittetulundusühendused saadavad oma organisatsiooni toetamiseks.

(33)Tuleks tagada kaitsemeetmed, mis kaitseksid lõppkasutajaid otseturunduslike mittetellitud teadaannete eest, mis rikuvad lõppkasutajate eraelu puutumatust. Privaatsuse rikkumise ja häirimise ulatust käsitatakse suhteliselt sarnasena olenemata sellest, milliseid tehnoloogiaid või kanaleid sellise elektroonilise side jaoks kasutatakse, kas tegemist on näiteks automatiseeritud numbrivalimis- ja sidesüsteemi, kiirsõnumirakenduse, e-posti, SMSi, MMSi, Bluetoothi või muu sarnasega. Seetõttu on põhjendatud nõue, et enne otsturundusliku elektroonilise ärilise teadaande lõppkasutajale saatmist, tuleb saada lõppkasutaja nõusolek, et kaitsta tõhusalt üksikisikute eraelu puutumatust ning juriidiliste isikute õigustatud huvisid. Õiguskindluse huvides ja tagamaks, et mittetellitud elektroonilise side eest kaitsvad õigusnormid on tulevikukindlad, on põhjendatud vajadus määrata kindlaks ühtne õigusnormide kogum, mis ei varieeru vastavalt selliste mittetellitud teadaannete edastamiseks kasutatud tehnoloogiale, tagades samal ajal kogu Euroopa Liidu kodanikele samaväärse kaitse taseme. Samas on mõistlik lubada e-posti kontaktandmete kasutamist olemasoleva kliendisuhte kontekstis sarnaste toodete või teenuste pakkumiseks. See võimalus peaks kehtima ainult selle ettevõtte puhul, mis on omandanud elektroonilised kontaktandmed kooskõlas määrusega (EL) 2016/679.