SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 575/2013 (kapitalinõuete määrus) ning direktiiviga 2013/36/EL (kapitalinõuete direktiiv) on kehtestatud usaldatavusnõuete õigusraamistik liidus tegutsevate krediidiasutuste jaoks. Kapitalinõuete määrus ja kapitalinõuete direktiiv võeti vastu pärast 2008.–2009. aasta finantskriisi, et tugevdada ELi finantssektoris tegutsevate krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastupanuvõimet, tuginedes suures osas ELi rahvusvaheliste partneritega, eelkõige Baseli pangajärelevalve komiteega (BCBS) kokku lepitud ülemaailmsetele standarditele. Kapitalinõuete määrust on hiljem muudetud, et kõrvaldada järelejäänud puudused usaldatavusnõuete õigusraamistikus ja rakendada mõned ülemaailmse finantsteenuste reformi seni rakendamata elemendid, mis on olulised krediidiasutuste vastupanuvõime tagamiseks. Lisaks mitmele hilisemale muudatusele on määrusega (EL) 2017/2395 kehtestatud kapitalinõuete määruses üleminekukord, et leevendada uue raamatupidamisstandardi (rahvusvaheline finantsaruandlusstandard (IFRS) 9 – Finantsinstrumendid ) kasutuselevõtu mõju omavahenditele. Määrusega (EL) 2019/630 on kapitalinõuete määrusesse lisatud viivisnõuete kahju miinimumkatte nõue (nn usaldatavusjärelevalve kaitsemehhanism). Lisaks on määrusega (EL) 2019/876 (kapitalinõuete määrus II) lisatud kapitalinõuete määrusesse mõned rahvusvaheliste reformide viimased elemendid (lõplik Basel III raamistik), mis hõlmavad muu hulgas finantsvõimenduse määra uut määratlust ja finantsvõimenduse määra puhvrit, millega hoitakse ära krediidiasutuste finantsvõimenduse liigne suurenemine. Samuti on viimati nimetatud määrusega kehtestatud kapitalinõuete määruses teatavate tarkvaraga seotud varade, teatavate pensioniga ja palgaga tagatud laenude ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) ja taristuprojektile antavate laenude puhul soodsam usaldatavuskäsitlus.

COVID-19 pandeemia põhjustatud rängal majandusšokil ja erakorralistel tõkestamismeetmetel on majandusele kaugeleulatuv mõju. Ettevõtjad seisavad silmitsi tarneahelate häirete, ajutiste sulgemiste ja vähenenud nõudlusega, samas kui kodumajapidamised seisavad silmitsi sissetulekute vähenemise ja töötusega. Liidu ja liikmesriikide ametiasutused on võtnud otsustavaid meetmeid, et aidata kodumajapidamistel ja maksejõulistel ettevõtjatel toime tulla majandustegevuse järsu, kuid ajutise aeglustumisega ja sellest tuleneva likviidsuspuudujäägiga. Tänu 2008. aasta finantskriisi järel ellu viidud reformidele on krediidiasutused praegu hästi kapitaliseeritud ja palju vastupidavamad kui 2008. aastal. See võimaldab neil täita olulist rolli COVID-19 pandeemiast tingitud majandusšoki ohjeldamisel. Sellest hoolimata mõjutab majandustegevuse taastumise tempoga seotud ebakindlus paratamatult pangandussektorit.

Uutele oludele reageerides on pädevad asutused kogu liidus andnud ajutist kapitali- ja tegevussabi, et tagada krediidiasutustele soodsad tingimused jätkuvaks laenuandmiseks hoolimata COVID-19 pandeemiast. Seetõttu on oluline, et kapitali kasutataks seal, kus seda kõige rohkem vajatakse, ning et usaldatavusraamistik toimiks sujuvalt koostoimes mitmesuguste COVID-19 pandeemia ohjeldamise meetmetega. Kapitalinõuete määrus näeb pankadele ette ulatusliku tegutsemisruumi, et toetada avaliku ja erasektori algatusi jätkuva laenuandmise edendamiseks COVID-19 pandeemia tingimustes, tagades samal ajal usaldatavusnõuete järgimise. Kapitalinõuete määruse kohast paindlikkust on kirjeldatud komisjoni 27. aprilli 2020. aasta tõlgendavas teatises, milles käsitletakse arvestus- ja usaldatavusraamistiku kohaldamist ELis pangalaenude andmise edendamiseks COVID-19 tingimustes.

Lisaks kehtivas raamistikus lubatud paindlikkuse täielikule ärakasutamisele tuleb teha mõningad muudatused kapitalinõuete määruse spetsiifilistes aspektides, et maksimeerida krediidiasutuste suutlikkust anda laenu ja katta COVID-19 pandeemiaga seotud kahjusid, tagades samas krediidiasutuste jätkuva vastupanuvõime. Lisaks on Baseli pangajärelevalve komitee rahvusvahelisel tasandil kokku leppinud Basel III raamistiku viimaste elementide rakendamise tähtaja edasilükkamises ühe aasta võrra, kusjuures mõned elemendid on juba kapitalinõuete määrusesse lisatud, ning suuremas paindlikkuses, et leevendada IFRS 9 kasutuselevõtu mõju omavahenditele. Need muudatused peavad kajastuma kehtivates eeskirjades.

Esiteks tuleb kohandada üleminekukorda, mis võimaldab krediidiasutustel leevendada IFRS 9 kohaste eeldatava krediidikahju eraldiste mõju nende omavahenditele. Selline kohandus võimaldaks krediidiasutustel paremini leevendada eeldatava krediidikahju eraldiste võimaliku suurenemise mõju, mis on tingitud krediidiasutuste riskipositsioonide krediidikvaliteedi halvenemisest COVID-19 pandeemia majanduslike tagajärgede tõttu.

Teiseks tuleb selleks, et võtta arvesse COVID-19ga seotud garantiide mõju, kohandada viivisnõuete kahju miinimumkatet käsitlevaid eeskirju, et laiendada ajutiselt käsitlust, mida praegu kohaldatakse ekspordikrediidiasutuste käendatud või kindlustatud viivisnõuete suhtes, viivisnõuetele, mis tekivad COVID-19 pandeemia tagajärjel ja mis on kaetud erinevate garantiiskeemidega, mille liikmesriigid on kehtestanud. See võtaks arvesse ekspordikrediidiasutuste garantiide ja COVID-19ga seotud garantiide sarnaseid omadusi.

Kolmandaks tuleb muuta tasaarvestuskorda, mis on seotud pädeva asutuse kaalutlusõigusega lubada krediidiasutustel ajutiselt jätta finantsvõimenduse määra arvutamisel välja keskpangas hoitavate reservide vormis olevad riskipositsioonid. See tagaks, et krediidiasutused suunavad kriisiolukorras keskpankade pakutavad likviidsusmeetmed tulemuslikult majandusse.

Neljandaks tuleb kooskõlas Baseli pangajärelevalve komitee otsusega lükata edasi uue finantsvõimenduse määra puhvri nõude kohaldamise kuupäev. See suurendaks krediidiasutuste tegevussuutlikkust ja võimaldaks neil keskenduda COVID-19 pandeemiaga seotud pakilisematele probleemidele.

Viiendaks tuleb varasemaks tuua mõne kapitalinõuete määruses ette nähtud, kuid veel mitte kohaldatava kapitalinõuete leevenduse (sätted teatavate tarkvaraga seotud varade käsitlemise kohta, sätted pensionide või palkadega tagatud teatavate laenude kohta, läbivaadatud VKE toetuskoefitsent ning uus taristu rahastamise toetuskoefitsent) kohaldamise kuupäevad. Kahe toetuskoefitsent (teatavate tarkvaraga seotud varade sooduskäsitlus ja pensionide või palkadega tagatud teatavate laenude sooduskäsitlus) kohaldamise kuupäeva varasemaks toomine vabastaks krediidiasutuste omavahendeid, võimaldades neil suurendada laenuandmist COVID-19 pandeemia tingimustes.

Need kavandatud muudatused ei muuda oluliselt usaldatavusnõuete õigusraamistikku. Need on osa komisjoni vastusest COVID-19 pandeemia põhjustatud hädaolukorrale. Usaldatavusraamistiku kohandamine hõlbustaks ühiseid jõupingutusi, mille eesmärk on leevendada pandeemia mõju ja seega liikuda majanduse kiire taastumise suunas.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Ettepanekuga muudetakse kehtivaid õigusakte. Muudatused on täielikult kooskõlas krediidiasutuste suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete ja nende täitmise järelevalve valdkonnas kehtivate õigusnormidega, sealhulgas käesoleva ettepanekuga samal ajal vastu võetud komisjoni tõlgendava teatisega. Samuti on need täielikult kooskõlas liidu raamatupidamiseeskirjadega, eelkõige komisjoni 22. novembri 2016. aasta määrusega (EL) 2016/2067, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga (IFRS) 9. Käesolev ettepanek täiendab Euroopa Keskpanga, Euroopa Pangandusjärelevalve ja liikmesriikide pädevate asutuste poolt selles valdkonnas võetud meetmeid.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Käesolev ettepanek on osa Euroopa Komisjoni laiemast reageerimisest COVID-19 pandeemiale. See on oluline liikmesriikide, komisjoni ja Euroopa Keskpanga võetud meetmete tulemuslikkuse tagamiseks. See on täielikult kooskõlas komisjoni 13. märtsi 2020. aasta teatisega koroonaviiruse kriisi majanduslike aspektide kohta ning 2. aprilli 2020 teatisega „Reageerimine koroonaviirusele. Iga eurot tuleb kasutada parimal võimalikul viisil“.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS