KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Schengeni ala toimimist käsitlev kolmas poolaastaaruanne 1. november 2012 – 30. aprill 2013 /* COM/2013/0326 final */





KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Schengeni ala toimimist käsitlev kolmas poolaastaaruanne 1. november 2012 – 30. aprill 2013 1. Sissejuhatus Vastavalt komisjoni 16. septembri 2011. aasta Schengeni ala juhtimist käsitlevale teatisele,[1] mida 8. märtsil 2012 toetas justiits- ja siseküsimuste nõukogu / segakomitee, võtab komisjon vastu Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavad Schengeni ala toimimist käsitlevad poolaastaaruanded. Kolmas poolaastaaruanne hõlmab ajavahemikku 1. november 2012 – 30. aprill 2013. 2. Ülevaade olukorrast 2.1. Olukord Schengeni ala välispiiridel[2] Ajavahemikus 2012. aasta oktoobrist detsembrini täheldati 13 613 ebaseaduslikku piiriületust, mida on 2011. aasta neljanda kvartaliga võrreldes 52 % vähem. Tegemist on madalaima näitajaga alates 2008. aastast, mil Frontex andmete kogumist alustas. Kõnealuse märkimisväärse vähenemise põhjuseks oli peamiselt 30. juulil 2012 käivitatud Kreeka operatsioon „Shield”, mille käigus paigutati maismaapiirile Türgiga 1 800 politseiametnikku. Kõnealuse operatsiooni järel langes tabatud ebaseaduslike rändajate arv 2012. aasta augustikuu esimesel nädalal tabatud 2000-lt isikult augustikuu teiseks nädalaks 200-le ning oktoobrikuu viimaseks nädalaks 10-le. Enamik tabamisi leidis aset ELi välismerepiiril (59 %). Kui ajavahemikus 2012. aasta juulist septembrini tabatud ebaseaduslikest piiriületustest enam kui pool leidis aset Kreekas, siis pärast operatsiooni „Shield” käivitamist on olukord muutunud. Ajavahemikus 2012. aasta oktoobrist detsembrini leidis 31 % kõigist tabamistest (4 231 inimest) aset Itaalias, millele järgnes 30 %-ga Kreeka (4 035 inimest). Tabamiste arv kasvas Kreeka ja Türgi merepiiril ning Bulgaaria ja Türgi maismaapiiril, mille põhjuseks oli arvatavasti piiriületajate liikumine maismaapiirilt merepiirile. Ebaseaduslikult piiriületuselt tabatute hulgas oli kõige rohkem Afganistanist pärit rändajaid, ajavahemikus 2012. aasta oktoobrist detsembrini tabati neid 1 969. Vaatamata oma koduriigi meeleheitlikule olukorrale vähenes tabatud Süüria kodanike arv võrreldes ajavahemikuga 2012. aasta juulist septembrini kahe kolmandiku võrra, ulatudes 1 241 inimeseni. 2.2. Olukord Schengeni alal Ajavahemikus 2012. aasta oktoobrist detsembrini peegeldusid rändajate edasiliikumised, eelkõige Kreekast teistesse ELi liikmesriikidesse, peamiselt tabamistes, mis hõlmasid[3]: · ebaseaduslikku piiriületust Lääne-Balkani maismaapiiril; · Lõuna-Itaalia merepiirile saabuvaid rändajaid; · ebaseaduslikke sisserändajaid Itaaliasse suunduvatel praamidel; · võltsitud dokumentidega rändajaid Kreekast mitmetesse suurtesse ELi lennujaamadesse suunduvatel lendudel. Kõige hiljutisem ELi / Schengeni ala siseseid rändevooge käsitlev teabekogumine, operatsioon „Aphrodite”, toimus ajavahemikus 22. oktoober – 4. november 2012. Selles osales 25 liikmesriiki[4] ning ka Liechtenstein, Norra ja Šveits. Operatsiooni eesmärk oli võidelda ebaseadusliku rändega, keskendudes ebaseaduslikele piiriületustele, ebaseaduslike rändajate edasiliikumistele ELis / Schengeni alal ning ebaseaduslike rändajate kasutatavatele marsruutidele. Operatsioonis osalenud liikmesriikide esitatud andmete kohaselt, mida kogus kokku ja esitas komisjonile 2012. aasta detsembris Küpros,[5] peeti operatsiooni kahe nädala jooksul kinni 5 298 kolmandate riikide kodanikku 130 riigist. Kõige rohkem ebaseaduslikke rändajaid Schengeni alal tabati Saksamaal (1510 isikut) ja Hispaanias (468 isikut), tegemist oli ka peamiste sihtkohariikidega[6]. Ajavahemikus 2013. aasta veebruarist aprillini koordineeris lennujaamade õiguskaitseteenistuste Euroopa võrgustik meetmete võtmist, mis olid suunatud inimkaubanduse ja inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise, võltsitud dokumentide kasutamise, identiteedivarguse, organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastasele võitlusele. Osalevad lennujaamad võtsid ELi-siseste ohtlike lendude suhtes 24 tunni jooksul sihtmeetmeid ning esitasid nende tulemused edasiseks analüüsiks lennujaamade õiguskaitseteenistuste Euroopa võrgustikule. 2013. aasta suvel esitatakse vastumeetmeid käsitlev aruanne koos soovitustega. Kuigi eespool nimetatud teave on kasulik, on siiani vajalik tõhustada ELi-sisest ebaseaduslikku rännet käsitlevate andmete kogumist ja analüüsi. 2. oktoobril 2012 toimunud ekspertide kohtumise järel vaatasid komisjon ja Frontex läbi liikmesriikide tagasiside andmete kättesaadavuse kohta ning kaalusid võimalusi, kuidas edasi liikuda. 29. aprillil 2013 toimunud teisel kohtumisel lepiti kokku, et aasta teises pooles teostatakse olemasoleval teabel põhinev katseprojekt, eesmärgiga alustada 2014. aasta algusest spetsiifilise teabe korrapärast kogumist ja analüüsi, mida hakkab koordineerima Frontex. 3. Schengeni acquis' sätete kohaldamine 3.1. Piirikontrolli ajutine taaskehtestamine sisepiiridel Schengeni piirieeskirjade[7] artikli 23 lõikes 1 on sätestatud, et tõsise ohu puhul avalikule korrale või sisejulgeolekule võib liikmesriik erakorraliselt taaskehtestada ajutiselt piirikontrolli oma sisepiiridel. Ajavahemikus 1. november 2012 – 30. aprill 2013 on piirikontroll sisepiiril taaskehtestatud ühel korral. 30. novembril 2012 teavitas Norra komisjoni, et taaskehtestab 10. detsembril 2012 Oslos toimuva Nobeli rahupreemia tseremoonia tõttu kontrolli sisepiiril 3. – 12. detsembrini 2012. Kõnealuses ajavahemikus teostas Norra piirikontrolli 3136 isiku suhtes, kellest 19-l keelati riiki siseneda, 8 peeti kinni ning 9 taotlesid varjupaika[8]. 3.2. Piirikontrollita sisepiiride säilitamine Suur enamik Schengeni acquis’ sätete väidetavaid rikkumisi on siiani seotud peamiselt sellega, kas sisepiiri läheduses korraldatud politseikontrollid on samaväärsed piirikontrolliga (Schengeni piirieeskirjade artikkel 21), ning kohustusega kõrvaldada kõik sujuvat liiklust takistavad tõkked sisepiiridel asuvates maanteepiiripunktides (Schengeni piirieeskirjade artikkel 22). Komisjon palus ajavahemikus 1. november 2012 – 30. aprill 2013 teavet Schengeni piirieeskirjade artiklite 21 ja/või 22 võimaliku rikkumise kohta kahe uue juhtumi puhul (seoses Saksamaa ja Hispaaniaga), kuid lõpetas viie juhtumi menetlemise (seoses Saksamaa, Läti, Leedu ja Madalmaadega) ning jätkas nelja menetluses oleva juhtumi uurimist (seoses Austria, Tšehhi Vabariigi, Slovakkia ja Rootsiga). 3.3. Schengeni acquis’ muude sätete väidetavad rikkumised Tagasisaatmisdirektiivi (2008/115/EÜ) riigi õigusesse ülevõtmine Tagasisaatmisdirektiivi (2008/115/EÜ) ülevõtmise tähtaeg oli 24. detsember 2010. Nimetatud direktiiv on kõikide ELi liikmesriikide suhtes siduv ning kõik assotsieerunud riigid, välja arvatud Island, teatasid direktiivi täies mahus riigi õigusesse ülevõtmisest. Komisjon uurib õigusaktide ülevõtmist ning nende praktilist kohaldamist liikmesriikides üksikasjalikult ja esitab esimese kohaldamisaruande 2013. aasta lõpuks. Kohaliku piiriliikluse määruse (EÜ) nr 1931/2006 ülevõtmine Alates kohaliku piiriliikluse korra jõustumisest 2007. aastal on komisjon jälginud selle kohaldamist. 2012. aasta juulis otsustas komisjon küsida kolmelt liikmesriigilt (Läti, Poola ja Sloveenia) teavet nende naabruses olevate kolmandate riikidega sõlmitud kahepoolsete kokkulepete kohta. 2012. aasta oktoobris ja novembris esitatud vastuste arutelu on jõudnud sisekonsulteerimise lõppetappi. Schengeni acquis' sätete kohaldamine merepiiridel toimuva patrull- ja vaatlustegevuse suhtes 23. veebruaril 2012 leidis Euroopa Inimõiguste Kohus, et Itaalia on rändajaid avamerel kinni pidades ja Liibüasse tagasi saates[9] rikkunud Euroopa inimõiguste konventsiooni. Kõnealuse juhtumiga seotud asjaolud moodustasid ka komisjoni poolt Itaalia ametiasutuste vastu algatatud uurimise sisu. Komisjon analüüsis seetõttu kohtuotsuse mõju ning uuris, milliseid meetmeid kavatseb Itaalia kohtuotsuse järgimise tagamiseks võtta. Kohtuotsus on Itaalia suhtes siduv ning viimane on väljendanud oma kavatsust selle tingimusi täita, seda eelkõige seoses võimalike kehtivate operatiivlepingutega, mis on Liibüaga sõlmitud või võidakse tulevikus sõlmida. Itaalia esitatud kinnituste alusel on komisjon kõnealuse juhtumi uurimise lõpetanud. Kohtuotsuse analüüsi on võetud arvesse komisjoni ettepanekus määruse kohta, millega kehtestatakse merepiiril toimuvaid Frontexi koordineeritud operatsioone käsitlevad eeskirjad, millega asendatakse tühistatud nõukogu otsus 2010/252/EL[10]. Nimetatud ettepanek võeti vastu 12. aprillil 2013,[11] algatatud on arutelud Euroopa Parlamendi ja nõukoguga. 3.4. Schengeni hindamismehhanismis kindlaks tehtud nõrkused Praeguses Schengeni hindamismehhanismis[12] hindavad Schengen acquis’ sätete kohaldamist liikmesriikides korrapäraselt liikmesriikide, nõukogu peasekretariaadi ja komisjoni eksperdid. Ajavahemikus 1. november 2012 – 30. aprill 2013 toimusid Schengeni hindamised: · seoses politseikoostööga Eestis, Lätis ja Leedus; · seoses õhupiiriga Poolas, Slovakkias ja Tšehhi Vabariigis; · seoses maismaapiiriga Eestis, Lätis ja Leedus; · seoses viisadega Eestis, Poolas ja Slovakkias. Aruannete koostamine on veel lõpule viimata, kuid arvatavasti hõlmavad need nii mõningaid positiivseid kui ka negatiivseid märkuseid ja soovitusi näiteks koolituse, riskianalüüsi kasutamise, teabevahetuse, rahvusvahelise koostöö ning piiriületuspunktide ja saatkondade/konsulaatide infrastruktuuri kohta. Nagu ka eelmise kuue kuu jooksul, on veel üldist arenguruumi, kuid ei ole leitud selliseid puuduseid, mis nõuaksid komisjoni kohest sekkumist. Pärast 2013. aasta veebruaris toimunud viimast missiooni kutsub komisjon Kreekat üles jätkama Schengeni tegevuskava rakendamist ja kinnitab võetud kohustust toetada Kreeka jõupingutusi välispiiride haldamisel, muu hulgas Välispiirifondi ja Frontexi kaudu. I lisas on esitatud Schengeni hindamiste esialgne ajakava ajavahemikuks mai – oktoober 2013. 3.5. Piirikontrolli kaotamine sisepiiridel Bulgaaria ja Rumeeniaga Pärast nõukogu 2011. aasta juuni otsust, mille kohaselt nii Rumeenia kui ka Bulgaaria täidavad Schengeni acquis´ täieliku kohaldamise kriteeriumeid, võeti täiendavaid meetmeid, mis aitavad kaasa kõnealuse kahe riigi Schengeni alaga ühinemisele. Siiski ei ole nõukogu suutnud siiani võtta vastu otsust piirikontrolli kaotamise kohta kõnealuste riikide sisepiiridel. Komisjoni jätkab täielikult Bulgaaria ja Rumeenia Schengeni alaga ühinemise ja eesistuja vastavasisuliste jõupingutuste toetamist. 4. Kõrvalmeetmed 4.1. Schengeni infosüsteemi kasutamine Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (edaspidi „SIS II“) rakendati tööle 9. aprillil 2013, andes liikmesriikide käsutusse uued ja tõhusamad funktsioonid ning hoiatusteadete kategooriad. SIS II potentsiaali täielikuks kasutamiseks ajakohastas komisjon koostöös liikmesriikidega SIRENE käsiraamatut, et kohandada SIRENE büroode (mis loodi SISis hoiatusteadete kohta täiendava teabe vahetamiseks) vahelist praktilist koostööd SIS II keskkonnas. Lisaks sellele on komisjon toetanud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa ametit (edaspidi eu-LISA) SIS II tehnilist kasutamist käsitlevate koolitusmoodulite loomises. Esialgsed kohapealsed ja e-koolituse kursused korraldati koostöös Euroopa Politseikolledži ja liikmesriikide ekspertidega ning neid jätkatakse pärast SIS II operatiivjuhtimise üleandmist eu-LISA-le 2013. aasta mais. Lisaks sellele kaasnes SIS II tegevuse algusega ka uue süsteemi eesmärkidele ja andmekaitse aspektidele keskenduv teavituskampaania. 4.2. Viisainfosüsteemi kasutamine Viisainfosüsteem[13] on süsteem, mille raames vahetatakse lühiajalisi viisasid käsitlevat teavet. Pärast süsteemi käivitamist esimeses piirkonnas (Põhja-Aafrika), teises piirkonnas (Lähis-Ida) ja kolmandas piirkonnas (Pärsia laht)[14] käivitati viisainfosüsteem 14. märtsil 2013 ka neljandas (Lääne-Aafrika) ja viiendas piirkonnas (Kesk-Aafrika). 6. juunil 2013 käivitub viisainfosüsteem kuuendas piirkonnas (Ida-Aafrika) ja seitsmendas piirkonnas (Lõuna-Aafrika), 5. septembril 2013 kaheksandas piirkonnas (Lõuna-Ameerika) ning 14. novembril 2013 üheksandas piirkonnas (Kesk-Aasia), kümnendas piirkonnas (Kagu-Aasia) ja üheteistkümnendas piirkonnas (Palestiina). Süsteemi ülejäänud piirkondades kasutuselevõtu järjekord ja võimalik, et ka kuupäevad lepitakse liikmesriikide vahel kokku järgnevate kuude jooksul. Viisainfosüsteem töötab tõrgeteta ning 6. maiks 2013 oli süsteemis töödeldud 2,9 miljonit viisataotlust, väljastatud 2,4 miljonit viisat ning 348 000 korral viisa väljastamisest keeldutud. Vaatamata liikmesriikide järjepidevatele jõupingutustele on peamiseks probleemiks jätkuvalt keskmise pikkusega ja pikaajaline mõju, mida avaldab nende andmete (nii biomeetriliste kui ka tähtnumbriliste andmete) ebaoptimaalne kvaliteet, mida liikmesriikide konsulaarasutused viisainfosüsteemi sisestavad. Alates 1. detsembrist 2012 juhib viisainfosüsteemi toimimist eu-LISA. 4.3. Viisapoliitika ja tagasivõtulepingud Lääne-Balkani riikide suhtes kehtiv viisanõude kaotamise järgne järelevalvemehhanism[15] Ajavahemikku 31. detsember 2012 – 3. veebruar 2013 käsitleva Frontexi aruande kohaselt vähenes Lääne-Balkani riikide kodanike esitatud varjupaigataotluste arv ELi/Schengeni riikide esiviisikus 2013. aasta jaanuaris võrreldes 2012. aasta sama kuuga 44 %. Kuigi Serbiast, Montenegrost ja endisest Jugoslaavia Makedoonia vabariigist pärit varjupaigataotlejate arv vähenes (vastavalt -61 %, -45 % ja -46 %), siis samal ajal suurenes märkimisväärselt Albaaniast (+74 %) ning Bosnia ja Hertsegoviinast (+51 %) pärit varjupaigataotlejate arv. Põhiline sihtkohariik on endiselt Saksamaa, millele järgnevad Rootsi, Belgia, Šveits ja Luksemburg. Tagasivõtulepingud Lihtsustamaks liikmesriigis ilma loata elavate isikute tagasivõtmist päritoluriiki, parafeeris komisjon 2012. aasta aprillis tagasivõtulepingu Roheneemesaartega. Lepingu allakirjutamine kiideti nõukogus heaks 2013. aasta veebruaris. Tagasivõtuleping Türgiga parafeeriti 2012. aasta juunis ning oodata on lepingu allakirjutamist ning viisanõude kaotamist käsitleva dialoogi algatamist. 2012. aasta oktoobris parafeeriti tagasivõtuleping Armeeniaga ning praegu töötab komisjon selle võimalikult kiire allakirjutamise ja sõlmimise nimel. Lisaks sellele alustati Aserbaidžaaniga viisalihtsustust ja tagasivõtulepinguid käsitlevaid läbirääkimisi. I LISA: Schengeni hindamiste esialgne ajakava ajavahemikuks 2013. aasta mai – oktoober[16] Aeg || Liikmesriigid || Teema 2.-10. juuni 2013 || Eesti, Läti, Leedu || SIS/Sirene 7.-18. juuli 2013 || Poola, Slovakkia || Maismaapiir 8.-14. september 2013 || Malta, Sloveenia || SIS/Sirene 29. september 2013 – 9. oktoober 2013 || Ungari, Sloveenia || Maismaapiir 6.-12. oktoober 2013 || Tšehhi Vabariik, Slovakkia || SIS/Sirene [1] KOM(2011) 561 (lõplik). [2] Frontexi kvartaliriskianalüüs oktoober – detsember 2012 [3] Frontexi kvartaliriskianalüüs oktoober – detsember 2012 [4] Prantsusmaa ja Kreeka ei osalenud. [5] Eesistujariigi Küprose ettekanne nõukogu piiride töörühmas 2012. aasta detsembris. [6] Lisaks sellele tabati ELi peamiseks sihtkohariigiks olevas Ühendkuningriigis 728 isikut. [7] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad). [8] Nõukogu dokument 6346/13 FRONT 9 COMIX 90 [9] Kohtuasi Hirsi Jamaa ja teised vs. Itaalia. Taotlus nr 27765/09 [10] 5. septembri 2012. aasta otsus kohtuasjas C-355/10, Euroopa Parlament vs. nõukogu [11] COM(2013) 197 final. [12] SCH/Com-ex (98) 26 def. [13] Nõukogu otsus, 8. juuni 2004, viisainfosüsteemi (VIS) kehtestamise kohta (2004/512/EÜ) [14] Komisjoni rakendusotsus 2011/636/EL, 21. september 2011, millega määratakse kindlaks kuupäev, millest alates rakendatakse esimeses piirkonnas tööle viisainfosüsteem (VIS), komisjoni rakendusotsus 2012/512/EL, 21. september 2012, millega määratakse kindlaks kuupäev, millest alates rakendatakse kolmandas piirkonnas tööle viisainfosüsteem (VIS), komisjoni rakendusotsus 2013/122/EL, 7. märts 2013, millega määratakse kindlaks kuupäev, millest alates rakendatakse neljandas ja viiendas piirkonnas tööle viisainfosüsteem (VIS) [15] Alates 19. detsembrist 2001 on endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Montenegro ja Serbia kodanikel, kes kasutavad biomeetrilist passi, olnud võimalus reisida ELi liikmesriikidesse viisavabalt kooskõlas määrusega (EÜ) nr 539/2011. Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina kodanikel on olnud õigus reisida ELi liikmesriikidesse viisavabalt samadel tingimustel alates 15. detsembrist 2010. [16] Nõukogu dokument 12032/12 SCH-EVAL 99 COMIX 423