INVESTEERIMINE EUROOPA NOORTESSE

„Euroopa Liidus on tekkimas 29. riik. See on riik, kus elavad töötud. See on riik, kus noored jäävad töötuks; riik, kus me näeme tõrjutud, kõrvale jäetud ja tähelepanuta jäänud inimesi. Ma tahan, et sellest 29. liikmesriigist saaks jälle normaalne riik.“

Jean-Claude Juncker,

avasõnavõtt Euroopa Parlamendi 15. juuli 2014. aasta täiskogu istungil

„Samavõrra kui me investeerime tingimuste parandamisse välismaal, peame me investeerima ka ELi-sisestele humanitaarkriisidele reageerimisse. Ja eelkõige peame investeerima meie noortesse. Ma ei saa ega kavatse leppida sellega, et Euroopa on koht, kus noored tööd ei leia. Ma ei saa ega kavatse lubada, et uue aastatuhande noortest ehk Y-põlvkonnast saab 70 aasta jooksul esimene põlvkond, mis on vaesem kui nende vanemad. Loomulikult on see ennekõike liikmesriikide valitsuste ülesanne. Kuid Euroopa Liit saab nende püüdlusi toetada.“

Jean-Claude Juncker,

14. septembri 2016. aasta kõne olukorrast Euroopa Liidus

Euroopa projekt tähendab Euroopa kodanikele parema tuleviku loomist. See tähendab ka investeerimist noortesse, neile uute võimaluste andmist ja abistamist neist võimalustest kinnihaaramisel. Noortele tuleb anda eluks parimad võimalikud eeldused, investeerides selleks nende teadmistesse, oskustesse ja kogemustesse, aidates neil leida esimest töökohta või neid selleks koolitades, ning andes neile võimaluse oma hääl kuuldavaks teha. Selline noortesse investeerimine paneb aluse õiglasele, avatud ja demokraatlikule ühiskonnale, sotsiaalsele liikuvusele ja kaasatusele ning jätkusuutlikule majanduskasvule ja töökohtade loomisele.

1. Tungiv vajadus investeerida Euroopa noortesse



Viimastel aastatel on noorte olukord mitmes mõttes paranenud – noorte töötuse määr on 2013. aasta tipptasemelt 23,9 % langenud 2016. aastal 18,5 %ni, vähenedes ainuüksi viimase aasta jooksul üle 10 %. Haridussüsteemist varakult lahkunud noorte osakaal langes 17 %-lt 2002. aastal 11%-le 2015. aastal. 32–34aastaste hulgas jõudis kolmanda taseme hariduse omandamise määr 23,6 %-lt 2002. aastal 38,7 %ni 2015. aastal.

Kriis on noori siiski rängalt mõjutanud ja noorte töötuse vastu võitlemine on jätkuvalt prioriteet. Asjaolu, et ELis on tööta rohkem kui 4 miljonit noort, näitab et noored eurooplased on majanduskriisi tagajärjel rängalt kannatanud ja paljud neist on jätkuvalt raskes olukorras. Noorte töötuse määr ELis on endiselt kaks korda suurem kui üldine töötuse määr, ulatudes mõnes liikmesriigis üle 40 %. Need arvud ei kajasta tegelikku olukorda, kuna paljud noored ei ole erinevatel põhjustel töötuna arvele võetud ega otsi tööd. Sellisteks põhjusteks on muu hulgas perekondlikud kohustused või terviseprobleemid, kuid ka heitumus ja stiimuli puudumine end töötuna arvele võtta. Kokku on mittetöötavaid ja mitteõppivaid noori ehk NEET-noori ligikaudu 6,6 miljonit ja mõned neist on sellises olukorras olnud juba mitu aastat.

Mureks annab põhjust ka asjaolu, et kvaliteetne haridus ei ole veel kõigi üliõpilaste jaoks tegelikkus ja et suur osa õpilastest on väheste põhioskustega. 11 % noortest on lahkunud koolist enneaegselt ja ilma ametliku kvalifikatsioonita. Selline ametliku kvalifikatsiooni puudumine piirab nende võimalusi tööd leida. Ligikaudu 60 % sellistest haridussüsteemist varakult lahkunud noortest on töötud või mitteaktiivsed. Üldiselt lahkuvad sisserändaja taustaga noored (kes moodustavad suuremas osas ELi liikmesriikides järjest suureneva osa noortest ) tõenäolisemalt haridussüsteemist varakult ning mittetöötavate ja mitteõppivate noorte osakaal on nende hulgas suurem . Viimaste PISA andmete põhjal suureneb selliste õpilaste osakaal, kelle oskused reaalainetes ja lugemises on väga madalad. Reaalteaduste valdkonnas on kesiste õpitulemustega õpilaste osakaal suurenenud nelja protsendipunkti (16,6 %-lt 2012. aastal 20,6 %ni 2015. aastal) ja lugemise puhul peaaegu kahe protsendipunkti võrra (17,8 %-lt 2012. aastal 19,7%ni 2015. aastal). Matemaatikas on kesiste õpitulemustega õpilaste osakaal püsivalt veelgi kõrgem (22,2 % 2015. aastal, mis on võrreldes 22,1 %ga 2012 aastal pisut rohkem). See on oluline tagasiminek, mis rõhutab kiireloomulist vajadust vaadata läbi Euroopa haridussüsteemide tulemuslikkus. Rohkem kui 20 %-l koolilastest on raskusi lihtsate matemaatikaülesannete lahendamisel. Rohkem kui 16 %-l on probleeme reaalainetega ja rohkem kui 17 %-l lugemisega. Vaid üks noor neljast on omandanud mõningad digitaaloskused formaalhariduse kaudu. Nõrga sotsiaal-majandusliku taustaga õpilased on viletsate tulemustega õpilaste rühmas ülekaalus, mis omakorda tekitab vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ühelt põlvkonnalt teisele ülekandumise ohu.