Europeana aitab kaasa Euroopa kultuuri säilitamisele ja edendamisele digiajastul ning hõlmab kõiki ELi liikmesriike. Europeana toetab Euroopa kultuuripärandiaasta 2018 eesmärke, et ergutada Euroopa kultuuripärandi jagamist ja väärtustamist, suurendada teadlikkust ühisest ajaloost ja väärtustest ning tugevdada ühisesse Euroopa ruumi kuulumise tunnet. Europeana on Euroopa kultuuripärandiaasta 2018 ainus digitaalse kultuuripärandi partner.

Alates sellest on komisjon pakkunud jätkuvalt rahalist ja poliitilist toetust, et koordineerida ja ühendada ELi liikmesriikide jõupingutusi kultuurimaterjalide digiteerimisel ja veebis kättesaadavaks tegemisel. See hõlmab standardimist, Euroopa kultuuripärandiasutuste koostalitlusvõimet ja koostööd. Europeana aitab kaasa mitme omavahel põimunud poliitikavaldkonna, sealhulgas digitaalse ühtse turu ning komisjoni soovituse (2011/711/EL) ja sellega seotud nõukogu järelduste rakendamisele, kutsudes liikmesriike üles rohkem materjali veebis kättesaadavaks tegema ning digitaalse materjali pikaajalist säilitamist tagama.

Metaandmetega seotud probleemid on teenuse üldisele populaarsusele halvasti mõjunud ning mõjutanud nii materjali leitavust Europeanas kui ka selle kasutamist. Rida avalikul konsultatsioonil antud negatiivseid vastuseid käsitles otsingutulemuste vähest asjakohasust. Seepärast on kvaliteetsete andmete saavutamine Europeana jaoks peamine parameeter ning kultuuripärandiasutused, kellel lasub lõplik vastutus pakutava sisu ja metaandmete kvaliteedi üle, täidavad selles valdkonnas keskset rolli. Europeana praeguses strateegias keskendutakse andmete kvaliteedi parandamisele ning Europeanas olemasoleva (ja sissetuleva) sisu lõppkasutajate ja taasesitajate jaoks huvitavamaks ja väärtuslikumaks muutmisele.

Kuigi Europeana on ületanud oma eesmärgid üksikteoste koguse osas, on probleemiks selle sisu ja metaandmete asjakohasus ning kvaliteet. Kuigi andmete kvaliteedi parandamiseks, andmete edasiseks avamiseks ja selle partnerite jaoks väärtuse loomiseks on käivitatud meetmeid, on peamised probleemid seotud sisuga (nt geograafilise ja temaatilise katvuse, asutuste esindatuse ning sisu asjakohasuse ja kultuurilise huviväärsuse / väärtuse seisukohast) ja metaandmetega (näiteks tõlke puudumine, kvaliteet ja üksikasjalikkus ning vasturääkivused või mittetöötavad lingid).

Vähemalt kaks kolmandikku Europeana kohta andmeid esitanud avalikul konsultatsioonil vastanuist märkis, et Europeana lisas nende organisatsioonile väärtust publikuni jõudmise abil ning andis lisaväärtust sisule, hõlbustades samas partnerlussuhteid teiste kultuuriasutustega. Kaks kolmandikku vastanuid märkis, et Europeana on oluline Euroopa kultuuripärandi leidmiseks ja uurimiseks. Selle kollektsioone peetakse kultuurialaseid teadmisi ja õppimist edendavaks ning usaldusväärseid sisuallikaid pakkuvaks.

Europeana on üks maailma suurimaid digikogusid ja on ainus üleeuroopaline platvorm, mis pakub juurdepääsu enam kui 3 700 Euroopa raamatukogu, arhiivi, muuseumi, galerii ja audiovisuaalsektori asutuse kogudest pärit pildi-, teksti-, heli-, video- ja 3D-materjalile. Lisaks paistab Europeana silma sellega, et pakub materjali paljudes keeltes (37 keeles). Europeanat hinnati ELi poliitika ja prioriteetide jaoks väga oluliseks.

Üldiselt on Europeana ELi poliitika ning Euroopa kultuuripärandi veebipõhise juurdepääsetavuse ja levitamise prioriteetide seisukohast väga oluline. Europeanal on kultuurilise ja tehnoloogilise oskusteabe erialase vahetamise hõlbustajana kultuuripärandiasutuste jaoks oluline roll.

Peamisteks saavutusteks peetakse ühiste standardite, parimate tavade pakkumist ja avatud kultuurialaste andmete reklaamimist. Kultuuripärandiasutused on võtnud kasutusele Europeana ühised lahendused ja avaldamisraamistikud. Siiski osutasid paljud kasutajarühmad tehnilise taristu (sealhulgas koondamistaristu) ja platvormi funktsionaalsuse nõrkadele kohtadele mitmekeelsuse, portaali otsingu- ja filtreerimisvahendite ning rakenduste programmiliideste ja andmete kvaliteedi mõttes.

Europeana on mõeldud paljudele sihtrühmadele, nagu kultuuripärandiasutused ja professionaalid, teadlased, haridus-, loomemajanduse professionaalid ning üldsus. Kasutajate mitmekesisus ja nende erinevad huvid Europeana suhtes muudavad iga kasutajarühma vajadustele asjakohase rõhuasetusega vastamise keeruliseks ülesandeks.

Kuigi platvormilt leitav kureeritud sisu võib jõuda mitme kasutajarühmani, ei vasta otsingufunktsioonid, eriti peenfiltreerimise puudumine otsingu täpsustamiseks ja otsingutulemuste vähene asjakohasus, sihtkasutajate ootustele. Teine probleem on portaali mitmekeelsuse tase: metaandmete tõlke puudumine ja eri keeltes tehtud otsingute tulemuste järjekindlusetus.

Europeana ei ole olnud väga tulemuslik nende kodanikeni jõudmises, kes ei ole hoolimata sellistest edukatest tegevustest nagu I maailmasõja temaatilise kogu päevade tähistamine üldiselt selle olemasolust teadlikud.

Hoolimata nendest puudustest on Europeana üks olulisemaid saavutusi see, et see pakub ühiseid standardeid ja lahendusi, eelkõige Europeana andmemudelit, rahvusvahelisi õiguste deklaratsioone ja Europeana avaldamisraamistikku. Need on kultuuripärandi sektoris nii Euroopas kui ka rahvusvahelises plaanis laialdaselt kasutusele võetud, näiteks Ameerika digitaalses avalikus raamatukogus (Digital Public Library of America (DPLA)).

2.3.Tõhusus

Üldiselt on Europeana juures näha selle tõhususe parandamise potentsiaali. Kuigi algatus on olnud agregaatorite ja kultuuripärandiasutuste laiaulatusliku ökosüsteemi rajamisel edukas, on suurim probleem keeruka koondamisprotsessi tõhusus.

Praegune materjali koondamisstruktuur põhineb domeenipõhistel ja riiklikel agregaatoritel, mille andmed pärinevad 3 700 asutuselt. Täpsemalt öeldes töötavad asutused koos agregaatoritega, et ühtlustada nende andmed ja esitada need Europeanale. See hõlmab aga keerukat töövoogu, mille puhul paljudel juhtudel mõjutavad andmete avaldamist ja ajakohastamist viivitused või asjaosaliste vahelised kommunikatsiooniprobleemid. Metaandmete ajakohastamise vahendite puudumise tõttu on kvaliteetsete andmete pakkumiseks vaja suuremaid üldisi jõupingutusi. On ka juhtumeid, kus ELi rahastatud, kuid praeguseks lõppenud projektide kaudu osalenud asutustel on oma andmete ajakohastamiseks piiratud vahendid, eriti riikides, kus ei ole riiklikke agregaatoreid.

Probleeme on olnud ka rahastamiskava tõhususega. Hoolimata komisjoni, liikmesriikide ja sihtasutuse Europeana Foundation (põhiteenuste platvormi operaator) jõupingutustest osutus toetustel (mis eeldasid kaasrahastamist) põhinev rahastamismudel põhiteenuste toetamisel ebasobivaks. Nõukogu 2016. aasta järeldustes kutsuti liikmesriike üles tegema Europeasse jätkuvalt sissemakseid, kuni komisjon muudab oma toetuskava järk-järgult toetusmudelist hankemudeliks, mis võiks hõlmata kõiki põhiteenustega seotud kulusid. Nimetatud üleminek toimus 2017. aasta septembris.

Hoolimata eespool nimetatud piirangutest suutis Europeana luua eelkõige domeenipõhiste ja riiklike agregaatorite ning kultuuripärandiasutuste laiaulatusliku ökosüsteemi või võrgustiku, mis täitis Euroopa digitaalse kultuuripärandile juurdepääsu edendamisel olulist rolli.

2.4.Sidusus

Europeana on ELi poliitika ja prioriteetidega sidus ja nendega hästi kooskõlas, kuid on samal ajal vastavuses ka ELi liikmesriikide riiklike strateegiatega.

Hindamine kinnitab Europeana sidusust ELi poliitika seisukohast, kooskõlas 2017. aasta novembri Göteborgi teatisega. Euroopa kultuuripärandiaastale 2018 on osutatud kui võimalusele näidata, kuidas digitaalsed vahendid võivad laiendada juurdepääsu kultuurimaterjalidele ja -võimalustele, ning heita valgust sellistele algatustele nagu Europeana, mis edendab digitaalset juurdepääsu raamatukogudes, arhiivides ja muuseumides hoitavale kultuuripärandile. Ka on see vastavuses ELi liikmesriikide kultuuripärandi materjali digiteerimise ja sellele sidusjuurdepääsu tagavate riiklike strateegiatega. Europeana lahendab teataval määral probleeme, millega ELi liikmesriigid kultuuripärandi digiteerimisel ja kultuurile juurdepääsu ümberkujundamisel kokku puutuvad. Europeana tööd, näiteks standardite, vahendite ja avatud juurdepääsu valdkonnas, peetakse kõigis digiüleminekust mõjutatud sektorites kasulikuks, isegi kui kõik sidusrühmad konkreetsete propageeritavate lahendustega ei nõustu.

2.5.ELi lisaväärtus