2015. AASTA ÜLDEELARVE PROJEKTI KIRJALIK MUUTMISETTEPANEK NR 1 KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA III jagu – Komisjon VII jagu – Euroopa Ombudsman /* COM/2014/0637 final */





2015. AASTA ÜLDEELARVE PROJEKTI KIRJALIK MUUTMISETTEPANEK NR 1 KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA III jagu – Komisjon VII jagu – Euroopa Ombudsman Võttes arvesse: – Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a, – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju,[1] eriti selle artiklit 39, – komisjoni poolt 24. juunil 2014 esitatud Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarve projekti,[2] esitab Euroopa Komisjon seletuskirjas esitatud põhjustel eelarvepädevatele institutsioonidele Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarve projekti kirjaliku muutmisettepaneku nr 1. SISUKORD 1 Sissejuhatus. 5 2 Põllumajandus ja kalandus. 5 2.1 Peamised kavandatavad muudatused.. 5 2.2 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) ¾ turuga seotud kulud ja otsetoetused.. 7 2.2.1 Ülevaade. 7 2.2.2 Üksikasjalikud märkused. 9 2.3 Jätkusuutliku kalanduse kokkulepped.. 12 2.4 Eelarvemärkuste muudatused.. 12 3 Maksete assigneeringute ümberpaigutamine.. 13 3.1 Sissejuhatus: maksete pingeline olukord.. 13 3.2 Ettepanek maksete assigneeringute ümberpaigutamiseks. 13 4 Rakendusülesannete delegeerimisega rakendusametitele.. 18 4.1 Sissejuhatus – 2013. aasta sügise delegeerimispakett. 18 4.2 Katseprojekt „Innovatsiooni kiirtee”. 19 4.3 Põllumajanduse edendamise meetmed.. 20 4.4 Üldine mõju eelarvele ja inimressurssidele. 20 5 Ametikohtade muutmine ametikohtade loetelus. 20 5.1 Komisjon.. 20 5.2 Euroopa Keskkonnaagentuur. 21 5.3 Euroopa Ombudsman.. 21 6 Kokkuvõte.. 21 7 Koondtabel mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa.. 22 KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA Tulude ja kulude eelarvestuses eelarvejagude kaupa tehtavad muudatused on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-et.htm). Eelarvestuse muudatustele on teavitamise eesmärgil lisatud nende ingliskeelne versioon, mis moodustab käesoleva muutmisettepaneku eelarvelisa. 1 Sissejuhatus 2015. aasta eelarveprojekti (EP 2015) kirjalik muutmisettepanek nr 1 (ME 1) hõlmab järgmist. ¾ Põllumajanduskuludega seotud hinnanguliste vajaduste ja assigneeringute ajakohastamine. Lisaks muutuvatele turuteguritele arvestatakse kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2015 ka pärast 2015. aasta eelarveprojekti koostamist juunis 2014 põllumajandussektoris vastu võetud otsuste mõju, ajakohastatud hinnangut otsemakseteks vajatavate assigneeringute kohta ning muid ettepanekuid, mis avaldavad eelarveaasta jooksul eeldatavasti olulist mõju. ¾ Jätkusuutliku kalanduse kokkulepete olukorra ajakohastamine, et võtta arvesse värskeimat kättesaadavat teavet. ¾ Maksete assigneeringute ümberpaigutamine, mis tuleneb 2015. aastal põllumajandusele ette nähtud assigneeringute vähendamisest (summas 448,0 miljonit eurot), et katta täiendavad maksevajadused rubriikides 1 a, 2, 3 ja 4 varem võetud ja praeguste kohustuste täitmiseks ja rahaliste karistuste ärahoidmiseks. Ümberpaigutamine on võimalik tänu Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondile (EAGF) kättesaadavaks tehtud sihtotstarbelise tulu suurenemisele 2015. aastal, mis võimaldab rahastada EAGFi mõnevõrra suuremaid kulusid sellest hoolimata, et 2015. aasta eelarves on selleks eraldatud vähem assigneeringuid. ¾ Inim- ja rahaliste vahendite kohandamine, pidades silmas katseprojekti „Innovatsiooni kiirtee” kavandatavat delegeerimist Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusameti (EASME) vastutusalasse ning põllumajanduse edendamise meetmete delegeerimist Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusameti (CHAFEA) vastutusalasse. ¾ Ametikohtade muutmine Euroopa Komisjoni, Euroopa Ombudsmani ja Euroopa Keskkonnaameti (EEA) ametikohtade loetelus. Komisjoni ametikohtade muutmine toob rubriigis 5 kaasa 0,47 miljoni euro suuruse halduskulude kokkuhoiu. Vastavaid maksete assigneeringuid saab seejärel ümber paigutada. Nimetatud muudatuste netomõju eelarvele on 448,5 miljoni euro suurune kulukohustuste assigneeringute vähenemine võrreldes 2015. aasta eelarveprojektiga. Maksete kogusumma ei muutu. 2 Põllumajandus ja kalandus 2.1 Peamised kavandatavad muudatused Käesoleva kirjaliku muutmisettepanekus nr 1/2015 hinnatakse 2015. aastal rubriigis 2 vajatavate assigneeringute kogusummaks 58 805,7 miljonit eurot. Seega jääb vastava mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäära suhtes 793,3 miljoni euro suurune varu kulukohustuste assigneeringutena. Kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2015 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) jaoks kavandatud muudatused suurendavad varu võrreldes 2015. aasta eelarveprojektiga 448,0 miljoni euro võrra. EAGFi maksete assigneeringuid muudetakse kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2015 samas summas kui kulukohustuste assigneeringud, mis võimaldab maksete assigneeringute ümberpaigutamist rubriikide 1 a, 2, 3 ja 4 teatavatesse muudesse programmidesse (vt punkt 3). Jätkusuutliku kalanduse kokkulepete jaoks kavandatud muudatuste mõju eelarvele on neutraalne, kuna eelarveartikli 11 03 01 assigneeringute suurendamine (+710 000 eurot nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringutena) on tasakaalus reservi eelarverea assigneeringute vastava vähendamisega. EAGFist rahastatavate põllumajanduskulude assigneeringuid on kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2015 kavandatud summas 43 455,8 miljonit eurot, mis on vähem kui EAGFi 2015. aasta netovaheülemmäär 44 189,8 miljonit eurot[3]. Assigneeringute vähendamist võrreldes 2015. aasta eelarveprojektiga tasakaalustatakse täiendava sihtotstarbelise tulu eraldamisega EAGFile, mis võimaldab suurendada EAGFi meetmete rahastamiseks kättesaadavaid vahendeid. EAGFi koguvajadus (pärast finantsdistsipliini kohaldamist ja enne põllumajandussektori kriisireservi võimalikku kasutamist) suureneb, seda peamiselt ajutiste erakorraliste meetmete finantstagajärgede tõttu. Need meetmed tulenevad Venemaa kehtestatud impordikeelust teatavatele EList pärinevatele põllumajandustoodetele, mille mõjuks hinnatakse praegu 344,3 miljonit eurot. Kui see erakorraline mõju välja arvata, siis suurenevad EAGFi tavapärased vajadused võrreldes 2015. aasta eelarveprojektiga vaid pisut ehk 17 miljoni euro võrra. Ajutistest erakorralistest meetmetest tingitud täiendavad vajadused ei nõua võrreldes 2015. aasta eelarveprojektiga täiendavaid assigneeringuid, kuna eelarveprojekt sisaldas 2015. aastaks juba 433 miljoni euro ulatuses assigneeringuid põllumajandussektori kriisireservi tarbeks (eelarveartikkel 05 03 10), mille eesmärgiks on katta täiendavad vajadused kriisiolukorras. Ümberpaigutused kriisireservi artiklist 05 03 10 eelarvepeatüki 05 02 tegevuseelarve ridadele tehakse pärast 2015. aasta eelarve vastuvõtmist ning need sõltuvad assigneeringute ümberpaigutamise võimalustest ettepaneku tegemise ajal kooskõlas 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkulepe[4] punktis 22 sätestatud menetlusega. Järgmises tabelis on antud ülevaade ajakohastatud vajadustest ja eelarveassigneeringutest vastavalt kirjalikule muutmisettepanekule, võttes arvesse sihtotstarbelise tulu ja kriisireservi kättesaadavust. EAGF || 2015. aasta eelarveprojekt || Kirjalik muutmisettepanek nr 1/2015 || 2015. aasta eelarveprojekt (sh kirjalik muutmisettepanek 1/2015) 2015. aasta eelarveassigneeringud || 43 903,8 || -448,0 || 43 455,8 2015. aastal kasutada olev sihtotstarbeline tulu || 1 030,0 || +465,0 || 1 495,0 EAGFi jaoks kättesaadavad rahalised vahendid kokku || 44 933,8 || +17,0 || 44 950,8 Koguvajadus (pärast finantsdistsipliini kohaldamist ja ilma kriisireservita) || 44 500,8 || +361,3 || 44 862,1 - - millest eelarveartikli 05 03 10 kriisireserviga kaetud || 0,0 || +344,3 || 344,3 Eelarveartikli 05 03 10 kriisireservi summa || 433,0 || 0,0 || 433,0 -- millest kättesaadav || 433,0 || -344,3 || 88,7 EAGFi koguvajadused || 44 933,8 || +17,0 || 44 950,8 Vastuseks Venemaa impordikeelule teatavate EList pärinevate põllumajandustoodete suhtes võttis komisjon kasutusele ajutised erakorralised meetmed puu- ja köögivilja ja piimatoodete sektoris: - teatavate puu- ja köögiviljade turult kõrvaldamine tasuta jagamiseks või muul otstarbel, saagi toorelt koristamine või koristamata jätmine ning tootjate organisatsioonide poolt läbiviidavad tõhustatud müügiedendusmeetmed,[5] mille üldiseks finantsmõjuks hinnatakse praegu 324,4 miljonit eurot, ning - abi või, lõssipulbri ja teatavate juustude eraladustamiseks ning võimaliku kokkuostuperioodi pikendamine riikliku sekkumise puhul kuni 31. detsembrini 2014,[6] mille üldiseks finantsmõjuks hinnatakse praegu 19,9 miljonit eurot. Järgmises tabelis on kokku võetud kirjaliku muutmisettepaneku nr 1/2015 mõju rubriigile 2 tervikuna: (ümardatud jooksevhinnad miljonites eurodes) || 2015. aasta eelarveprojekt || Kirjalik muutmisettepanek nr 1/2015 || 2015. aasta eelarveprojekt (sh kirjalik muutmisettepanek 1/2015) Kulukohustused || Maksed || Kulukohustused || Maksed || Kulukohustused || Maksed — || Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) || 43 903,8 || 43 897,0 || -448,0 || -448,0 || 43 455,8 || 43 449,0 — || Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) || 13 823,6 || 11 646,7 || || || 13 823,6 || 11 646,7 — || Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF), piirkondlikud kalavarude majandamise organisatsioonid ja jätkusuutliku kalanduse kokkulepped, millest: || 1 035,5 || 960,1 || || 16,0 || 1 035,5 || 976,1 || — || Jätkusuutliku kalanduse kokkulepped ¾ tegevuseelarve rida (11 03 01) || 56,5 || 56,5 || 0,7 || 0,7 || 57,2 || 57,2 || — || Jätkusuutliku kalanduse kokkulepped ¾ reserv (40 02 41) || 88,5 || 88,5 || -0,7 || -0,7 || 87,8 || 87,8 — || Keskkonna ja kliimameetmete programm (Life) || 435,1 || 330,1 || || 35,0 || 435,1 || 365,1 — || Komisjoni pädevuse ja talle antud erivolituste raames rahastatavad meetmed || 5,3 || 5,3 || || || 5,3 || 5,3 — || Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed || p.m. || 17,7 || || || p.m. || 17,7 — || Detsentraliseeritud asutused || 50,4 || 50,4 || || || 50,4 || 50,4 Kokku || 59 253,7 || 59 907,3 || -448,0 || -397,0 || 58 805,7 || 56 510,3 Ülemmäär || 59 599,0 || || || || 59 599,0 || Varu || 345,3 || || || || 793,3 || millest EAGF || 43 903,8 || 43 897,0 || || || 43 455,8 || 43 449,0 Vaheülemmäär || 44 313,0 || || || || 44 313,0 || EAGFi ja EAFRD vahelise ümberpaigutuse netosumma || 123,2 || || || || 123,2 || Vahevaru || 286,0 || || || || 734,0 || 2.2 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) ¾ turuga seotud kulud ja otsetoetused 2.2.1 Ülevaade Kirjaliku muutmisettepaneku nr 1/2015 eesmärk on tagada, et põllumajanduseelarve põhineks uusimatel majandusandmetel ja õiguslikul raamistikul. Septembris on komisjonile teada esialgsed näitajad 2014. aasta toodangu kohta ning põllumajandusturgude perspektiivid, mis võetakse 2015. aasta eelarvevajaduste ajakohastatud prognooside aluseks. Lisaks turuteguritele võetakse kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2015 arvesse ka pärast 2015. aasta eelarveprojekti koostamist põllumajandussektoris vastu võetud muid õigusakte, eelkõige mitut komisjoni delegeeritud õigusakti ja rakendusakti ajutiste erakorraliste meetmete kohta vastuseks Venemaa impordikeelule teatavate EList pärinevate põllumajandustoodete suhtes. Kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2015 hinnatakse EAGFi üldisteks vajadusteks 2015. aastal (pärast finantsdistsipliini kohaldamist ja ilma kriisireservita) 44 862,1 miljonit eurot. 2015. aasta eelarveprojektis oli vastavate vajaduste suurus 44 500,8 miljonit eurot. Kui jätta välja ajutised erakorralised meetmed, mida saab rahastada olemasolevast kriisireservist, siis muud vajadused peatükis 05 02 „Põllumajandussektori konkurentsivõime parandamine põllumajandusturgude toimimisse sekkumise kaudu” mõnevõrra vähenevad (- 3,7 miljonit eurot) Sama kehtib ka peatüki 05 03 „Otsetoetused, mis on ette nähtud põllumajandusettevõtjate sissetulekute suurendamiseks ja varieeruvuse vähendamiseks ning keskkonna- ja kliimaeesmärkide täitmiseks” (- 4,8 miljonit eurot) kohta, samal ajal kui vajadused peatükis 05 07 „Euroopa põllumajanduse tagatisfondist rahastatav põllumajanduskulude audit” suurenevad (+ 25,4 miljonit eurot). Sihtotstarbelise tulu puhul suureneb 2015. aastal eeldatavalt kasutada olev summa märgatavalt – 1 030 miljonilt eurolt 2015. aasta eelarveprojektis 1 495 miljoni euroni kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2015 (+ 465 miljonit eurot) Suurenemine tuleneb peamiselt piimatootjate lisamaksudest (+ 295 miljonit eurot) ja vähemal määral raamatupidamise aastaaruande kontrollimist ja heakskiitmist käsitlevate otsustega (+ 60 miljonit eurot) ja eeskirjade eiramisega (+ 10 miljonit eurot) seotud prognoositavatest summadest. Lisaks sisaldub kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2015 sihtotstarbelise tulu ülekandmine 2014. aastast 2015. aastasse (+ 100 miljonit eurot). 2015. aasta eelarveprojektis seda ei kajastatud, kuna projekt koostati aasta alguses, kui oli veel liiga vara teha oletusi EAGFi 2014. aasta eelarve täitmise kohta. Lisaks nimetatud sihtotstarbelisele tulule kantakse üle 874,7 miljonit eurot kasutamata assigneeringuid,[7] mis vastab finantsmääruse artikli 169 lõikes 3 sätestatud 2% piirmäärale ja mis neile põllumajandustootjatele, kelle suhtes kohaldati finantsdistsipliini, 2015. aastal tagasi makstakse. Nende ajakohastuste tulemusena on 2015. aastal EAGFi vajaduste katmiseks vaja kulukohustuste assigneeringuid summas 43 455,8 miljonit eurot, milles sisaldub ka 433 miljonit eurot põllumajandussektori kriisireservi tarbeks. Nagu ka 2015. aasta eelarveprojekti puhul, jääb see kogusumma alla EAGFi netovaheülemmäära, mille suuruseks on 44 189,8 miljonit eurot. See tähendab, et otsetoetuste assigneeringuid tuleb ainult vähendada finantsdistsipliini mehhanismi kohaldamise teel, et luua põllumajandussektori kriisireserv 2015. aastaks[8]. 2.2.2 Üksikasjalikud märkused 05 02 ¾ Sekkumised põllumajandusturgudel (assigneeringud - 3,7 miljonit eurot) (ümardatud jooksevhinnad miljonites eurodes) Sekkumised põllumajandusturgudel || 2015. aasta eelarveprojekt || Kirjalik muutmisettepanek nr 1/2015 || 2015. aasta eelarveprojekt (sh kirjalik muutmisettepanek 1/2015) Vajadused || 2 654,4 || +340,6 || 2 995,0 - millest eelarveartikli 05 03 10 kriisireservi olemasolevate assigneeringutega kaetud || 0,0 || +344,3 || 344,3 -2015. aastal kasutada olev prognoositav sihtotstarbeline tulu || 250,0 || 0,0 || 250,0 Taotletud assigneeringud || 2 404,4 || -3,7 || 2 400,7 Kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2015 vähendatakse tavapäraste turusekkumiste vajadusi 3,7 miljoni euro võrra, mis on väga väike muudatus. Muudatused on palju olulisemad ajutiste erakorraliste meetmete puhul, mille komisjon võttis vastu vastusena Venemaa impordikeelule teatavate EList pärinevate põllumajandustoodete suhtes. Kokkuvõttes on põllumajandusturgudel võetavatest sekkumismeetmetest tulenevaid vajadusi võrreldes 2015. aasta eelarveprojektiga suurendatud 340,6 miljoni euro võrra. Erakorralised meetmed (summas 344,3 miljonit eurot) on siiski kaetud põllumajandussektori kriisireservi olemasolevate assigneeringutega. Praegu on tegu prognoositud summadega ja kriisireservi tegelikku kasutust hinnatakse pärast 2015. aasta eelarve heakskiitmist, kui tehakse ettepanek assigneeringute ümberpaigutamiseks reservi artiklist 05 03 10 eelarvepeatüki 05 02 tegevuseelarve ridadele kooskõlas institutsioonidevahelise kokkulepe punktis 22 sätestatud menetlusega. Kuna peatükis 05 02 eeldatavalt kasutada olev sihtotstarbelise tulu summa (250 miljonit eurot) jääb võrreldes 2015. aasta eelarveprojektiga samaks, siis taotletud assigneeringud vähenevad võrreldes 2015. aasta eelarveprojektiga pisut (- 3,7 miljonit eurot) kooskõlas muuks otstarbeks kui erakorralisteks meetmeteks vajatavate summadega. Kõige olulisemad muudatused on toodud allpool. Puu- ja köögiviljade puhul on tootjate organisatsioonide rakendusfondide (eelarve punkt 05 02 08 03) prognoositavad vajadused suuremad (+ 161,5 miljonit eurot) kui 2015. aasta eelarveprojektis eeldatud. See summa tuleneb siiski vaid piiratud määral (9,5 miljonit eurot) meetmete tegeliku kasutuselevõtmise ajakohastatud hinnangust ja 2013., 2014. ja 2015. aasta riiklike kavade arvandmete ajakohastamisest, milles on võetud arvesse ka prognoositavat finantsmõju, mida avaldab määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 35 kohaselt teatavate liikmesriikide poolt eraldatud riikliku finantsabi võimalik osaline hüvitamine ELi eelarvest. Kõige suurem erinevus (+ 151,5 miljonit eurot) vastab nende ajutiste erakorraliste meetmete (turult kõrvaldamine tasuta jagamiseks või muul otstarbel, saagi toorelt koristamise või koristamata jätmise meetmed ning puu- ja köögivilja tõhustatud müügiedendus) finantsmõjule, mida tootjate organisatsioonid võtsid lisaks oma tavapärastele kavadele. Prognooside kohaselt on täiendavalt vaja 172,9 miljonit eurot, et katta tunnustatud tootjate organisatsioonidesse mittekuuluvate tootjate poolt võetud erakorraliste meetmete kulud, mida rahastatakse eelarve punktist 05 02 08 99. Puu- ja köögiviljade sektoris võetud erakorraliste meetmete rahastamiseks saab siiski hinnanguliselt 324,4 miljoni euro ulatuses kasutada põllumajandussektori kriisireservi eelarveartikli 05 03 10 assigneeringuid. Seega on kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2015 kavandatud assigneeringud tegelikult väga sarnased 2015. aasta eelarveprojekti assigneeringutega, võttes arvesse tootjate organisatsioonidele eeltunnustuse saamiseks antava abi väikest vähendamist (- 10 miljonit eurot, eelarve punkt 05 02 08 11), mis põhineb 2014. aasta eelarve esialgset täitmist käsitleval uusimal teabel. Põllumajandustoodete müügiedendusmeetmete jaoks ette nähtud assigneeringuid suurendatakse 3 miljoni euro võrra eelarve punktis 05 02 10 01, et reageerida prognoositavale finantsmõjule, mida 2015. aastal avaldavad komisjoni algatatud konkursikutsed ekspordi ümbersuunamise toetamiseks pärast Venemaa turu sulgemist. Tehakse ettepanek eelarve punkti 05 02 10 02 minimaalseks muutmiseks (- 99 000 eurot), et tagada neutraalne eelarvemõju seoses põllumajanduse edendamise meetmete kavandatava osalise delegeerimisega Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusametile (CHAFEA) ning rubriigi 5 (vt punkt 4.3) assigneeringute vähendamisega. Muudatused seoses muude taimesaaduste/meetmetega (eelarve artikkel 05 02 11) puudutavad POSEI programme (- 16,0 miljonit eurot). 2015. aasta eelarveprojektis on ajakohastatud POSEI piirkondade muudetud ülemmäärade kasutamise prognoose,[9] mille tulemuseks on assigneeringute täiendav suurenemine (+ 2,8 miljonit eurot) eelarve punktist 05 02 11 04 rahastatavate turutoetusmeetmete tarbeks. Seda tasakaalustab enam kui piisavalt üleminek POSEI otsetoetuse kavadele, millest 1 miljon eurot on mõeldud POSEIMA piirkonnale (eelarve punkt 05 03 02 50) ja 17,8 miljonit eurot Egeuse mere saarte piirkonnale (eelarve punkt 05 03 02 52). Piima ja piimatoodete puhul võetakse kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2015 arvesse täiendavaid vajadusi summas 19,9 miljonit eurot, mis vastab nende ajutiste erakorraliste meetmete (abi või, lõssipulbri ja teatavate juustude eraladustamiseks) prognoositavale finantsmõjule, mis komisjon võttis vastusena Venemaa embargole EList pärineva impordi suhtes. Puu- ja köögiviljade puhul on nende meetmetega seotud kulud kavas katta põllumajandussektori kriisireservi olemasolevate assigneeringutega. Ettepanek nende ümberpaigutamiseks eelarve artiklisse 05 02 12 (eelarve punktidesse 05 02 12 02, 05 02 12 04 ja 05 02 12 99) võidakse teha vastavalt vajadusele pärast 2015. aasta eelarve heakskiitmist. Eelarve artikli 05 02 12 jaoks taotletud assigneeringud jäävad võrreldes 2015. aasta eelarveprojektiga samaks. Tehakse ettepanek suurendada assigneeringuid eelarve artikli 05 02 15 (Sealiha, munad ja kodulinnuliha, mesindus ja muud loomakasvatussaadused) tarbeks 8,8 miljoni euro võrra, et võtta arvesse täiendavaid vajadusi, mis tulenevad septembrist 2013 kuni juunini 2014 kestnud lindude gripi tõttu Itaalias munade ja kodulinnuliha sektoris võetavatest erakorralistest toetusmeetmetest[10]. 05 03 ¾ Otsetoetused (assigneeringud - 469,8 miljonit eurot) (ümardatud jooksevhinnad miljonites eurodes) Otsetoetused || 2015. aasta eelarveprojekt || Kirjalik muutmisettepanek nr 1/2015 || 2015. aasta eelarveprojekt (sh kirjalik muutmisettepanek 1/2015) Pärast finantsdistsipliini kohaldamist (kaasa arvatud assigneeringud põllumajandussektori kriisireservi tarbeks) Vajadused || 42 158,4 || -4,8 || 42 153,6 - 2015. aastal kasutada olev prognoositav sihtotstarbeline tulu || 780,0 || +465,0 || 1 245,0 Taotletud assigneeringud || 41 378,4 || -469,8 || 40 908,6 Peatükis 05 03 taotletud assigneeringuid vähendati 2015. aasta eelarveprojektiga võrreldes 469,8 miljoni euro võrra. See muudatus kajastab pisut väiksemate vajaduste (- 4,8 miljonit eurot) ja sihtotstarbelise tulu suurenemise (+465 miljonit eurot) koondmõju. Kõige olulisemad erinevused on seotud ümberpaigutustega ühtsest otsemaksete kavast ja ühtsest pindalatoetuse kavast ümberjaotatavate maksete punkti 05 03 01 07 ning POSEI otsetoetuste suurenemisest pärast ümberpaigutusi nende piirkondade turutoetusmeetmetest ja määruse (EL) nr 73/2009 artikli 68 kohase tootmiskohustusega sidumata ja tootmiskohustusega seotud eritoetuse vähendamist, mis kajastab ajakohastatud eeldusi 2015. aasta eelarve täitmise kohta. Kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2015 vähendatakse ühtse otsemaksete kava assigneeringuid (eelarve punkt 05 03 01 01) võrreldes 2015. aasta eelarveprojektiga 810 miljoni euro võrra. Selle abikava vajadusi (enne finantsdistsipliini kohaldamist) on vähendatud 345 miljoni euro võrra. See vastab peamiselt mõnede liikmesriikide tehtud ümberpaigutustele ümberjaotava toetuse eelarvepunkti (05 03 01 07). Lisaks suureneb ühtse otsemaksete kava sihtotstarbeline tulu 465 miljoni euro võrra. Ühtse pindalatoetuse kava (eelarve punkt 05 03 01 02) puhul tehakse kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2015 ettepanek vähendada eelarveassigneeringuid 92 miljoni euro võrra, mis vastab peamiselt ümberpaigutusele ümberjaotatavate maksete punkti (05 03 01 07). Selle eelarvepunkti assigneeringud suurenevad 440 miljoni euro võrra, sest 2015. aasta eelarve projekt sisaldas märget „p.m”, kuna liikmesriigid ei olnud selle uue toetuskavaga seotud otsustest veel teatanud. (ümardatud jooksevhinnad miljonites eurodes) (Valitud) tootmiskohustusega sidumata otsetoetused[11] || 2015. aasta eelarveprojekt || Kirjalik muutmisettepanek nr 1/2015 || 2015. aasta eelarveprojekt (sh kirjalik muutmisettepanek 1/2015) 05 03 01 01 ¾ (Ühtne otsemaksete kava) || 29 152,0 || -810,0 || 28 342,0 05 03 01 02 ¾ (Ühtne pindalatoetuse kava) || 7 898,0 || -92,0 || 7 806,0 05 03 01 07 ¾ Ümberjaotav toetus || p.m. || +440,0 || 440,0 Kokku || 37 050,0 || -462,0 || 36 588,0 Kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2015 tehakse ettepanek vähendada määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 68 kohaste eritoetuste jaoks ette nähtud eelarveassigneeringuid 4 miljoni euro võrra tootmiskohustusega sidumata toetuste (eelarve punkt 05 03 01 05) ja 17 miljoni euro võrra tootmiskohustusega seotud toetuste (eelarve punkt 05 03 02 44) puhul. Need muudatused vastavad eelarve täitmise oodatava määra ajakohastamisele, võttes aluseks kõige uuemad andmed 2014. aasta kohta. (ümardatud jooksevhinnad miljonites eurodes) Otsetoetused[12] || 2015. aasta eelarveprojekt || Kirjalik muutmisettepanek nr 1/2015 || 2015. aasta eelarveprojekt (sh kirjalik muutmisettepanek 1/2015) 05 03 01 05 ¾ Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused || 511,0 || -4,0 || 507,0 05 03 02 44 ¾ Tootmiskohustusega seotud otsetoetused || 1 447,0 || -17,0 || 1 430,0 Kokku || 1 958,0 || -21,0 || 1 937,0 Eelarve peatüki 05 03 eelarveridadel on veel mõned muudatused, kuid need on võrdlemisi väikesed. Kõige olulisem muutus on seotud turutoetusmeetmete assigneeringute ümberpaigutamisega POSEI piirkondade otsetoetuste eelarvereale, eriti Egeuse mere saarte puhul (eelarve punkt 05 03 02 52). (ümardatud jooksevhinnad miljonites eurodes) Otsetoetused[13] || 2015. aasta eelarveprojekt || Kirjalik muutmisettepanek nr 1/2015 || 2015. aasta eelarveprojekt (sh kirjalik muutmisettepanek 1/2015) 05 03 01 03 ¾ Suhkru eritoetus || 282,0 || -4,0 || 278,0 05 03 02 50 ¾ POSEI – Euroopa Liidu abiprogrammid || 420,0 || +1,0 || 421,0 05 03 02 52 ¾ POSEI – Egeuse mere saared || 0,2 || +17,8 || 18,0 05 03 02 99 ¾ Muud (otsetoetused) || 7,8 || -1,6 || 6,2 Kokku || 710,0 || +13,2 || 723,2 05 07 – Põllumajanduskulude audit (assigneeringud + 25,4 miljonit eurot) (ümardatud jooksevhinnad miljonites eurodes) Põllumajanduskulude audit || 2015. aasta eelarveprojekt || Kirjalik muutmisettepanek nr 1/2015 || 2015. aasta eelarveprojekt (sh kirjalik muutmisettepanek 1/2015) 05 07 02 ¾ Vaidluste lahendamine || 61,9 || +25,4 || 87,3 Kokku || 61,9 || +25,4 || 87,3 Eelarve artikli 05 07 02 (Vaidluste lahendamine) assigneeringuid tuleb suurendada 25,4 miljoni euro võrra, et katta tasandusintresside võimalik hüvitamine liikmesriigi õiguse alusel pärast Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-113/10: Jülich jt, millega tunnistati kehtetuks komisjoni määrused suhkrutootmise lõivude kindlaksmääramise kohta aastateks 2002/2003–2005/2006. 2.3 Jätkusuutliku kalanduse kokkulepped Nagu institutsioonidevahelise kokkulepe II osa punktis C ette nähtud, vaatas komisjon läbi värskeima kättesaadava teabe, mis käsitleb jätkusuutliku kalanduse kokkuleppeid. Et kajastada praegust olukorda, s.t hiljuti sõlmitud lepingut São Tomé ja Príncipega, teeb komisjon ettepaneku kanda kulukohustuste assigneeringud ja maksete assigneeringud reservi artiklist 40 02 41 eelarve artiklisse 11 03 01 „Liidu kalalaevade poolt kolmandate riikide vetes toimuva kalapüügiga seonduva tegevuse juhiste väljatöötamine (Jätkusuutliku kalanduse kokkulepped) summas 0,7 miljonit eurot. (ümardatud jooksevhinnad miljonites eurodes) Jätkusuutliku kalanduse kokkulepped || 2015. aasta eelarveprojekt || Kirjalik muutmisettepanek nr 1/2015 || 2015. aasta eelarveprojekt (sh kirjalik muutmisettepanek 1/2015) Kulukohustused || Maksed || Kulukohustused || Maksed || Kulukohustused || Maksed Tegevuseelarve rida (11 03 01) || 56,5 || 56,5 || +0,7 || +0,7 || 57,2 || 57,2 Reserv (40 02 41) || 88,5 || 88,5 || -0,7 || -0,7 || 87,8 || 87,8 Kokku || 145,0 || 145,0 || 0,0 || 0,0 || 145,0 || 145,0 2.4 Eelarvemärkuste muudatused Ajakohastatud on järgmiste peatükkide, artiklite ja punktide eelarvemärkusi: Eelarverea nimetus || Selgitus Kulud 05 02 || Sekkumised põllumajandusturgudel || Sihtotstarbeliste tulude näitajad 05 03 || Otsetoetused || Sihtotstarbeliste tulude näitajad 11 03 01 || Jätkusuutliku kalanduse kokkulepped || Muudatus eelarvemärkustes: tabel Tulud 6 7 0 1 || EAGFi raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine – Sihtotstarbeline tulu || Sihtotstarbelise tulu näitajad 6 7 0 2 || EAGFi käsitlevate eeskirjade eiramine – Sihtotstarbeline tulu || Sihtotstarbelise tulu näitajad 6 7 0 3 || Piimatootjate lisamaksud – Sihtotstarbeline tulu || Sihtotstarbelise tulu näitajad 3 Maksete assigneeringute ümberpaigutamine 3.1 Sissejuhatus: maksete pingeline olukord 2015. aasta eelarve projekti esitamisel rõhutas komisjon maksete assigneeringute üldist pingelist olukorda, sest 2007.–2013. aasta täitmata kulukohustuste taset püütakse vähendada, kuid samal ajal tuleb 2014.–2020. aasta programmide algatamise jaoks teha kättesaadavaks piisavalt maksete assigneeringuid. 2015. aasta eelarveprojektis taotles komisjon maksete assigneeringuid kogu mitmeaastase finantsraamistiku 2015. aasta maksete ülemmäära piires, mis on 2 miljardit eurot alla 2013. aasta täidetud eelarve taseme. Komisjon märkis, et ta jätkab maksete olukorra tähelepanelikku jälgimist ja teeb vajaduse korral ettepaneku võtta parandusmeetmeid, et tagada talle usaldatud valdkondades poliitika väljatöötamine ja täielik rakendamine. Maksete kasutamise määra püsimine kõrgel tasemel 2014. aasta jooksul kõigis poliitikavaldkondades ja oodatavad täitmata maksevajadused 2014. aasta lõpus tähendavad, et isegi pärast komisjoni esitatud paranduseelarve projekti nr 3/2014 vastuvõtmist on 2015. aasta prognoositavad maksevajadused mitme programmi puhul suuremad kui komisjoni 2015. aasta eelarveprojektis taotletud. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku paigutada ümber 448,0 miljonit eurot maksete assigneeringuid, mis on muutunud kättesaadavaks pärast põllumajanduskulude vajaduste läbivaatamist, nagu kirjeldatud punktis 2. Veel 0,47 miljonit eurot on muutunud kättesaadavaks seoses AST ametikohtade muutmisega komisjoni ametikohtade loeteludes AST/SC ametikohtadeks, nagu on kirjeldatud punktis 5. 3.2 Ettepanek maksete assigneeringute ümberpaigutamiseks Käesolevas kirjalikus muutmisettepanekus esitatud ümberpaigutuse eesmärk on maksete assigneeringute suurendamine mitme programmi/meetme puhul, mille maksete kasutamise määr 2014. aastal osutab suurematele maksevajadustele kui 2015. aasta eelarveprojektis taotletud, isegi kui võtta arvesse varasemaid paranduseelarve projektis nr 3/2014 sisalduvaid maksete assigneeringute suurendamise taotlusi ning koondümberpaigutamist (DEC 31/2014). Järgmises tabelis antakse ülevaade maksete assigneeringute ümberpaigutamise ettepanekust eelarve rubriikide ja ridade kaupa. Miljonites eurodes, ümardatult Eelarverida || Nimetus || Maksete assigneeringute ümberpaigutamine kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2015 Alamrubriik 1 a || Finantstehingud ja rahastamisvahendid || 5,5 01 04 51 || Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate valdkonna programmide (enne 2014. aastat) lõpuleviimine || 5,5 Horisont 2020 || 75,0 09 04 51 || Seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) lõpuleviimine || 57,0 15 03 01 01 || Marie Skłodowska-Curie' meetmed – uute oskuste ja teadmiste loomine, arendamine ja siire ning innovatsioon || 18,0 Programmid „Toll” ja „Fiscalis” || 9,0 14 02 51 || Varasemate tollivaldkonna programmide lõpuleviimine || 6,5 14 03 51 || Varasemate maksundusvaldkonna programmide lõpuleviimine || 2,5 Pettustevastane võitlus || 1,5 24 02 01 || Pettuse, korruptsiooni ja muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse ennetamine ja nendega võitlemine || 1,5 Euroopa haldusasutuste koostoimimisvõimealased lahendused || 4,0 26 03 01 01 || Euroopa haldusasutuste koostoimimisvõimealased lahendused || 4,0 Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava || 145,0 32 02 52 || Majanduse elavdamist toetavate energeetikaprojektide lõpuleviimine || 145,0 Alamrubriik 1 a kokku || 240,0 Rubriik 2 || Life+ || 35,0 07 02 51 || Varasemate keskkonnaprogrammide lõpuleviimine || 35,0 Euroopa Kalandusfond || 16,0 11 06 12 || Euroopa Kalandusfondi (EKF) meetmete lõpuleviimine – Lähenemiseesmärk (2007–2013) || 16,0 Rubriik 2 kokku || 51,0 Rubriik 3 || Loov Euroopa || 5,5 15 04 03 || Meediavaldkonna allprogramm – riikidevaheline ja rahvusvaheline tegevus ning riikidevahelise ringluse ja liikuvuse edendamine || 5,5 Rubriik 3 kokku || 5,5 Rubriik 4 || Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend || 50,0 21 03 51 || Euroopa naabruspoliitika ja suhteid Venemaaga käsitleva valdkonna meetmete (enne 2014. aastat) lõpuleviimine || 50,0 Arengukoostöö rahastamisvahend || 87,0 21 02 51 01 || Sisserände- ja varjupaigaalane koostöö kolmandate riikidega || 7,0 21 02 51 02 || Koostöö Ladina-Ameerika arenguriikidega || 13,0 21 02 51 03 || Koostöö Aasia arenguriikidega, sealhulgas Kesk-Aasias ja Lähis-Idas || 20,0 21 02 51 04 || Toiduga kindlustatus || 12,0 21 02 51 05 || Valitsusvälised osalejad arenguvaldkonnas || 5,0 21 02 51 06 || Keskkond ja loodusvarade, sealhulgas energia säästev majandamine || 5,0 21 02 51 07 || Inim- ja sotsiaalne areng || 5,0 21 02 51 08 || Piirkondlik koostöö Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidega || 20,0 Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend || 5,0 21 04 51 || Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi lõpuleviimine (enne 2014. aastat) || 5,0 Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend || 10,0 19 02 01 || Kriisidele ja tekkivatele kriisiolukordadele reageerimine || 10,0 Rubriik 4 kokku || 152,0 Kokku || 448,5 Alljärgnevas punktis põhjendatakse kavandatud maksete assigneeringute suurendamist 2015. aastaks programmide kaupa ja suuruse järjekorras. Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava – 145 miljonit eurot Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava lõpuleviimine edeneb oodatust kiiremini ja oluline osa maksevõlgnevusi, mida komisjoni 2015. aasta eelarveprojekti ettepanekus arvesse ei võetud, kantakse 2014. aastast üle 2015. aastasse. 2014. aasta jaoks on komisjon juba taotlenud paranduseelarve projektis nr 3/2014 assigneeringute suurendamist 55 miljoni euro võrra ning koondümberpaigutuse kaudu veel 10 miljonit eurot. Lisaks on kasutatud ära kõik energeetika poliitikavaldkonna sisesed võimalused assigneeringute ümberpaigutamiseks ning tagasinõutud summad on võimaluse korral tehtud uuesti kättesaadavaks sihtotstarbelise tuluna. Siiski ületavad maksenõuded aasta lõpuks potentsiaalselt olemasolevaid vahendeid ligikaudu 145 miljoni euro võrra ning 2014. aasta maksmata arved tekitavad kavandatust suurema koormuse 2015. aasta eelarvele. Tuleks märkida, et mõned täitmata maksenõuded koguvad juba viivist ning osade nõuete maksetähtaeg läheneb. Prognoositakse, et 2014. aasta lõpuks võivad kogunenud viivised ulatuda 1,2 miljoni euroni. Arengukoostöö rahastamisvahend – 87 miljonit eurot Maksete assigneeringuid on vaja suurendada kõigil eelarveridadel, mis on seotud arengukoostöö rahastamisvahendi 2007.–2013. aasta temaatiliste ja piirkondlike programmide lõpuleviimisega, et vältida projektide rakendamise ohtuseadmist 2015. aastal. 2014. aasta septembri lõpu seisuga oli kasutatud ära 92 % eelarve artiklis 21 02 51 (arengukoostöö rahastamisvahendi valdkonna meetmete (enne 2014. aastat) lõpuleviimine) ette nähtud vahenditest, samas kui 2013. aastal samal ajal oli see määr 64 %. Paljud 2014. aasta lõpus laekuvad maksenõuded täidetakse alles 2015. aastal, mis tekitab 2015. aasta eelarvele lisakoormust. Üksikasjalikud põhjused on järgmised. ¾ Sisserände- ja varjupaigaalane koostöö kolmandate riikidega – halvenev olukord Vahemere piirkonnas (jätkuvad surmajuhtumid) ning Põhja-Aafrikast ja Aafrika Sarve piirkonnast lähtuv suurenev rändevoog ELi nõuab ELilt täiendavaid jõupingutusi ÜRO Pagulaste Ametiga allakirjutatud piirkondlike kaitseprogrammide lepingute järgmiseks. Kõik 2014. aasta maksete assigneeringud olid juba 2014. aasta septembri alguseks kasutatud. 2015. aastasse ülekantavate võlgnevuste summaks prognoositakse koondümberpaigutamises kavandatud assigneeringute suurendamisest hoolimata 14,3 miljonit eurot. ¾ Valitsusvälised osalejad arenguvaldkonnas – kodanikuühiskonna organisatsioonid sõltuvad olulisel määral ELi kaasrahastamisest. Mis tahes rahastamispuudujääk seaks ohtu abivajajate toetamise kõige vaesemates riikides. 2014. aasta lõpuks on võlgnevuste summa koondümberpaigutamises kavandatud assigneeringute suurendamisest hoolimata 11,9 miljonit eurot. ¾ Keskkond ja loodusvarade, sealhulgas energia säästev majandamine – taotletud suurendamine võimaldaks välja maksta 2014. aasta lepingutest tulenevad eelmaksed, mille maksetähtaeg on 2014. aasta nelja viimase kuu jooksul, kuid mille jaoks 2014. aasta eelarves maksete assigneeringuid ei jätku. 2014. aasta lõpuks on võlgnevuste summa koondümberpaigutamises kavandatud assigneeringute suurendamisest hoolimata 31,7 miljonit eurot. ¾ Inim- ja sotsiaalne areng – summa on ette nähtud ELi vahendite tagamiseks, et toetada üleilmseid vaktsineerimise ja hariduse algatusi, nagu näiteks ülemaailmne AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise fond, ülemaailmne vaktsineerimise ja immuniseerimise liit ning ülemaailmne hariduse edendamise koostöövõrgustik. Maksed mõnesse neist fondidest (nt ülemaailmne AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise fond) lükatakse edasi 2015. aastasse. 2014. aasta lõpuks on võlgnevuste summa koondümberpaigutamises kavandatud assigneeringute suurendamisest hoolimata 6,2 miljonit eurot. ¾ Toiduga kindlustatus – assigneeringute suurendamine on vajalik, et maksta toiduga kindlustatuse lepinguliste projektide eest näiteks Myanmaris ja Nepalis, samuti rahvusvaheliste põllumajanduse teadusprojektide eest. Kõik 2014. aasta maksete assigneeringud olid juba 2014. aasta septembri alguseks kasutatud. 2014. aasta lõpuks on võlgnevuste summa koondümberpaigutamises kavandatud assigneeringute suurendamisest hoolimata 67,6 miljonit eurot. ¾ Koostöö Ladina-Ameerika arenguriikidega – kõik 2014. aasta maksete assigneeringud olid juba 2014. aasta septembri alguseks kasutatud. 2015. aastasse ülekantavate võlgnevuste summaks prognoositakse koondümberpaigutamises kavandatud assigneeringute suurendamisest hoolimata 68,8 miljonit eurot. Asjaomased programmid on eelkõige ette nähtud vaesuse vähendamiseks ja sotsiaalselt tundlike strateegiate, eelkõige uimastitevastase võitluse toetamiseks. ¾ Koostöö Aasia arenguriikidega, sealhulgas Kesk-Aasias ja Lähis-Idas – Aasia arenguriigid, nagu Kambodža, Pakistan, Filipiinid, Nepal, Vietnam ja Tadžikistan, saavad ELilt otsest eelarvetoetust, mille puhul prognoositavus on oluline tegur. Maksete tasumata jätmine või hilinemine põhjustaks valitsusvälistele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele finantsraskusi ja kahjustaks lisaks poliitiliselt ELi mainet. Kõik 2014. aasta maksete assigneeringud olid juba 2014. aasta septembri alguseks kasutatud. 2014. aasta lõpuks on võlgnevuste summa koondümberpaigutamises kavandatud assigneeringute suurendamisest hoolimata 158,3 miljonit eurot. ¾ Piirkondlik koostöö Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidega – assigneeringute suurendamine on vajalik ELi suhkrutoetuse programmi tarbeks, et vältida kehtivate lepingute katkemist teede taastamise ja uute sortide teadusuuringute valdkonnas, ning tarnete lõppmakseteks. Kõik 2014. aasta maksete assigneeringud olid juba 2014. aasta septembri alguseks kasutatud. 2014. aasta lõpuks on võlgnevuste summa koondümberpaigutamises kavandatud assigneeringute suurendamisest hoolimata 162,4 miljonit eurot. Horisont 2020 – 75 miljonit eurot Uute Marie Curie' meetmete jaoks taotletakse veel 18 miljonit eurot maksete assigneeringuid seoses 2014. aasta konkursikutsete tulemusena allakirjutatud toetustega, mille väljamaksmine lükati olemasolevate maksete assigneeringute vähesuse tõttu 2014. aastast edasi 2015. aastasse. See suurendab 2015. aasta eelarve koormust. Projektid, millele tehakse eelmakseid, keskenduvad teadlaste, kaasa arvatud doktorantide liikuvusele, koolitusele ja karjääri edendamisele. Seoses teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi lõpuleviimisega (eelarve artikkel 09 04 51) on kogunenud praeguseks 36 miljonit eurot tasumata makseid, millelt tuleb maksta viivist. Maksete assigneeringute vähesuse tõttu makstakse arveid valikuliselt, eelistades projekte, mille osalised on rahaliselt haavatavamas olukorras (eriti VKEd). Selline olukord mõjub halvasti Euroopa institutsioonide mainele ja 2015. aastal tuleks seda vältida. Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend – 50 miljonit eurot Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi täitmata kulukohustuste tase on praegu kokku 6,8 miljardit eurot. 2015. aastasse ülekantavate maksevõlgnevuste summaks prognoositakse paranduseelarve projektis nr 3/2014 kavandatud assigneeringute suurendamisest ja koondümberpaigutamisest hoolimata 268 miljonit eurot. Maksete assigneeringute suurendamine 2015. aastaks on tähtis, et jätkata ELi võetud poliitiliste kohustuste täitmist. Nende hulka kuuluvad näiteks toetus Süüria põgenikele, ELi Palestiinaga seotud kohustused ning poliitiliselt äärmiselt olulised abiprogrammid Gruusiale, Moldovale ja Ukrainale seoses nende riikide assotsieerimislepingutega ELiga. Eriti Ukraina puhul ohustaks ELi abi puudumine ülemineku- ja stabiliseerimisprotsessis tähtsaimate reformistrateegiate rakendamist, mis on riigi kaasava arengu seisukohast ülimalt olulised. Life+ – 35 miljonit eurot Hoolimata maksete assigneeringute suurendamisest 2014. aastal, jäävad lähikuudel eeldatavasti täitmata ligikaudu 170 Life+ programmi lõpuleviimisega seotud maksenõuet, millest mitmega kaasneb viivise oht. Need maksenõuded tuleb tasuda 2015. aasta alguses. Kõik eelarvepeatüki sisesed ümberpaigutamise võimalused on juba ammendatud. 2015. aastaks taotletud lisaassigneeringud on ette nähtud 2014. aasta lõpu võlgnevuste tasumiseks ning nendega on võimalik katta kõige pakilisemad juriidilised kohustused. Euroopa Kalandusfond – 16 miljonit eurot 2014. aastaks kättesaadavad assigneeringud (kaasa arvatud paranduseelarve projektis nr 3/2014 taotletud assigneeringute suurendamine) võimaldavad katta vaid 2014. aasta septembri keskpaigani laekunud maksenõuded. Sellest tulenevalt tuleb 2014. aasta viimases kvartalis laekunud maksenõuded katta 2015. aasta eelarvest. Varasemate aastate analüüs osutab, et ligikaudu 90 % 2014. aasta maksenõuetest saabub eeldatavasti aasta viimase kvartali jooksul. 2015. aastaks taotletud assigneeringute suurendamine on ette nähtud 2014. aasta lõpus tekkiva suure võlgnevuse leevendamiseks. See võlgnevus on proportsionaalselt suurem kui muude Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide puhul. Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend – 10 miljonit eurot Kuna eelarveartikli Kriisidele ja tekkivatele kriisiolukordadele reageerimine esialgne eelarve oli 204 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena ja ainult 18 miljonit eurot maksete assigneeringutena, jääb selles eelarveartiklis 2014. aastal oluliselt puudu maksete assigneeringutest. Maksete vähesuse tõttu lükkab komisjon edasi uute meetmete algatamise, välja arvatud kõige kiireloomulisemad ja kriitilisemad meetmed (Ukraina, Kesk-Aafrika Vabariik). Maksete assigneeringute suurendamine 2015. aastaks on ülimalt oluline, et komisjon saaks kasutada 2015. aasta eelarveprojektis taotletud kulukohustuste assigneeringuid (222,6 miljonit eurot). Vastasel korral tuleks meetmeid vähendada, mis kahandaks ELi võimet kõikjal maailmas kriisiolukordades kiiresti sekkuda. Programmid „Toll” ja „Fiscalis” – 9 miljonit eurot Vaja on rohkem maksete assigneeringuid kui 2015. aasta eelarveprojektis esialgselt taotletud, et pidada kinni juba allakirjutatud lepingutest ning vältida viivise maksmist seoses programmide „Toll” ja „Fiscalis” lõpuleviimisega. Maksete kasutamise määr oli 2014.aastal oodatust kõrgem ja maksete puudujääk 2015. aastal tundub olevat vältimatu. Mis tahes maksete puudujääk võib seada ohtu nende kiireloomuliste meetmete (peamiselt IT-lepingud) elluviimise, mis on majandustegevuses osalejate ja liikmesriikide ametiasutuste jaoks kriitilise tähtsusega. Komisjon juhib ligikaudu 45 maksukorralduse ja tolliliiduga seotud IT-süsteemi suurte allhangete kaudu IT-ettevõtetele, kelle ligikaudu 450 töötajat tagavad teenuse tõrgeteta toimimise ja selle kättesaadavuse kõrge taseme. Loov Euroopa – 5,5 miljonit eurot Taotletud suurendamine on vajalik, et rahastada eelmakseid programmiga „Media” hõlmatud ettevõtjatele, kelle tegevusvõimet eelmaksete puudumine tõsiselt mõjutaks. Finantstehingud ja rahastamisvahendid – 5,5 miljonit eurot COSME programmi (eelarve artikkel 01 04 51) lõpuleviimiseks taotletud assigneeringute suurendamine on mõeldud VKEde kiire kasvu ja innovatsioonirahastule (riskikapitali vahendid ja VKEde laenutagatisrahastu), mida haldab Euroopa Investeerimisfond. Komisjon vastutab juriidiliste kohustuste eest, mis Euroopa Investeerimisfond on võtnud finantsvahendajate ees, ning kohustub tagama Euroopa Investeerimisfondis avatud usalduskonto piisava likviidsuse. 2015. aastaks taotletud assigneeringute suurendamine tuleneb usalduskonto sularahasaldo olulisest vähenemisest seoses Euroopa Investeerimisfondi krediidi andmisega finantsvahendajate kasutusse ajavahemikus jaanuar – juuli 2014 ning hiljuti Euroopa Investeerimisfondilt saadud korrigeeritud prognoosist, mida on suurendatud 48 miljoni euro võrra. 2015. aasta eelarveprojektis taotletud maksete assigneeringutest ei piisa usalduskontode tulevaste rahavoogude katmiseks, kuna samaaegselt tuleb säilitada ka minimaalne saldo. Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend – 5 miljonit eurot Prognoositakse, et kõik 2014. aasta maksete assigneeringud on 2014. aasta oktoobriks kasutatud ning prognoositav 2015. aastasse ülekantav võlgnevus pärast kavandatud koondümberpaigutamist on 10,3 miljonit eurot. Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendist rahastatakse praegu üle 1 500 kehtiva lepingu, millest suurem osa on kohapeal ELi delegatsioonide poolt hallatavad toetuslepingud ja mille abisaajad on valitsusvälised organisatsioonid ja isikud, kes töötavad peamiselt repressiivsete režiimide all ja kellel on piiratud juurdepääs mis tahes muudele rahastamisallikatele. Et vältida olukorda, kus komisjon peaks maksete puudujäägi tõttu demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi kulukohustusi piirama, on vaja suurendada assigneeringuid 2015. aastal. Euroopa haldusasutuste koostoimimisvõimealased lahendused – 4 miljonit eurot 2015. aastaks taotletud assigneeringute suurendamine võimaldab komisjonil täita oma juriidilisi kohustusi ja vältida viivise maksmist. Euroopa haldusasutuste koostoimimisvõimealaste lahenduste programmi maksevajaduste suuruseks prognoositakse 2015. aastal juba allakirjutatud lepinguid arvesse võttes ligikaudu 25 miljonit eurot. Seetõttu tuleks maksete assigneeringute taset tõsta, säilitades sealjuures ettevaatuse, kuna isegi sel juhul jääb 2015. aasta tase ikkagi 2014. aasta tasemest madalamaks. Pettustevastane võitlus – 1,5 miljonit eurot Programmi Herakles III rakendamine on pärast edukaid konkursikutseid hoogustunud ja 2015. aastaks on vaja maksete assigneeringuid suurendada. Selle väikese mahuga programmi puhul on programmisisese ümberpaigutamise võimalused piiratud ja makseraskusi esineb juba 2014. aastal. 4 Rakendusülesannete delegeerimisega rakendusametitele 4.1 Sissejuhatus – 2013. aasta sügise delegeerimispakett Komisjon esitas kirjalikus muutmisettepanekus nr 2/2014[14] ettepanekud kuue olemasoleva rakendusameti ulatuslikumaks kasutamiseks, et rakendada 2014.–2020. aasta rahastamisprogrammide teatavaid osi. Need ettepanekud rajanesid põhjalikul tasuvusanalüüsil, mida komisjon veelgi täpsustas, et ülesannete rakendusametitele delegeerimise üldine eelarvemõju oleks neutraalne. Komisjoni välja pakutud delegeerimispaketi suhtes, sealhulgas selle mõjus eelarvele ja inimressurssidele, jõuti kokkuleppele 2013. aasta novembris. 2013. aasta oktoobris kavandatud delegeerimispaketti pidi kuuluma kaks delegeerimisettepanekut. Selleks ajaks ei olnud aga põllumajanduse edendamise meetmete õiguslikku alust veel vastu võetud ning kokkulepe programmi „Horisont 2020” uue õigusliku aluse suhtes, millega programmi lisatakse katseprojekt „Innovatsiooni kiirtee”, saavutati 2013. aasta juulis ehk liiga hilja, et seda oleks saanud delegeerimispaketti kaasata. Komisjon teeb nüüd ettepaneku lisada nende kahe meetme ettenähtud delegeerimisest eelarvele ja inimressurssidele tulenev mõju 2015. aasta eelarveprojekti kirjalikku muutmisettepanekusse, nagu allpool kirjeldatud. 4.2 Katseprojekt „Innovatsiooni kiirtee” Kui komisjon 2013. aasta detsembris rakendusametite uusi volitusi vastu võttis, siis teatas ta juba oma kavatsusest delegeerida katseprojekti „Innovatsiooni kiirtee” rakendamine Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusametile (EASME). Kaheaastase katseprojekti delegeerimine on ette nähtud alates 2015. aastast ning selle tegevuseelarve on 200 miljonit eurot, mis jaguneb võrdselt 2015. ja 2016. aastale. Vahendid katseprojekti „Innovatsiooni kiirtee” jaoks paigutatakse ümber programmi „Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia valdkonnas” (LEIT) ja raamprogrammis „Horisont 2020” määratletud seitsme laiema ühiskondliku probleemi jaoks kavandatud tegevusassigneeringutest. Neid programme oli alguses kavas rakendada nii komisjonis kui ka rakendusametites. Vastavalt nõukogu määrusele 58/2003[15] tuleb teostada tasuvusanalüüs, et võrrelda delegeerimist (rakendamise delegeerimine EASME-le) institutsioonisisese haldamisega (komisjonis). Katseprojekti „Innovatsiooni kiirtee” rakendamine hõlmab täiendavat toetavat hindamist, mille viib läbi Teadusuuringute Rakendusamet (REA) ja mis toimub nii delegeerimise kui komisjonisisese haldamise puhul ühtemoodi. Analüüsi kohaselt annab rakendamise delegeerimine EASME-le võrreldes komisjonisisese haldamisega nii kvalitatiivselt kui ka kvantitatiivselt paremaid tulemusi[16]. Katseprojekti „Innovatsiooni kiirtee” kavandatavast EASME-le delegeerimisest tulenev mõju eelarvele ja inimressurssidele on ette nähtud katta ümberpaigutuste teel. Selleks on vaja järgmist. ¾ Inimressursid – EASME ametikohtade loetelu muutmine, milles kajastuks taotlus 1 täiendava ametikoha (AD 7) loomiseks komisjoni lähetatud ametnikule, mille eelarve seisukohast korvab 1 külmutatud ametikoht komisjoni ametikohtade loetelus, ning lepinguliste töötajate (4 täistööajale taandatud töötajat) ümberpaigutamine komisjoni ja Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusameti (INEA) ametikohtade loetelust EASME ametikohtade loetelusse. ¾ Eelarvemõju – ELi toetuse suurendamine EASME jooksvate kulude katmiseks kogusummas 410 813 eurot, mida kavatsetakse rahastada komisjoni ja INEA personali- ja haldustoetuskulude assigneeringute vastava vähendamise teel. ¾ Tegevusassigneeringud – tehakse ettepanek paigutada katseprojekti „Innovatsiooni kiirtee” kavandatava delegeerimisega kaasnev väike netosääst summas 1 291 eurot ümber programmi „Horisont 2020” tegevuskuludesse eelarve punkti 08 02 03 01 „Elukestva tervise ja heaolu parandamine”. 4.3 Põllumajanduse edendamise meetmed Põllumajanduse edendamise meetmete delegeerimine Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusametile (CHAFEA) alates 2015. aastast oli juba 2014.–2020. aasta programmide rakendusametitele delegeerimise paketis välja kuulutatud ning see kaasati 2013. aastal teostatud tasuvusanalüüsi. Õigusliku aluse hilise vastuvõtmise tõttu ei olnud delegeerimise eelarvemõju siiski võimalik 2015. aasta eelarveprojektis kajastada. Tehakse ettepanek uue eelarvepunkti (05 01 06 01 „Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusamet ¾ toetus põllumajanduse edendamise programmist”) loomiseks ning ameti ametikohtade loetelu muutmiseks. Nagu varem ette nähtud, lähetatakse üks komisjoni ametnik 2015. aasta jooksul CHAFEAsse, et rakendusamet oleks alates 2016. aastast, mil talle delegeeritakse tegevusassigneeringud, täielikult võimeline täitma oma ülesandeid. Lähetuse eesmärk on valmistada ette uue programmi sujuv rakendamine ameti poolt (menetluste ja struktuuride ettevalmistamine, esimene konkursikutse, IT-süsteemide loomise järelevalve jne). Tehakse ettepanek lisada lähetamine 2015. aasta eelarvesse, lisades CHAFEA ametikohtade loetellu 1 ametikoha (AD 11) komisjoni lähetatud ametniku jaoks, mille eelarve seisukohast korvab 1 külmutatud ametikoht komisjoni ametikohtade loetelus. Palgakulud on arvutatud kuue kuu alusel, kuna ametikoht täidetakse 2015. aasta jooksul. Eelarvemõju puudumise tagab täiendavalt põllumajanduse edendamise programmi tegevusassigneeringute kohandamine summas 99 000 eurot, et tagada programmi nõuetekohane rakendamine. 4.4 Üldine mõju eelarvele ja inimressurssidele Kogu teave volituste laiendamise mõju kohta haldusassigneeringutele ning komisjoni, INEA, EASME ja CHAFEA personalile on esitatud eelarvelisas. Käesolevas 2015. aasta eelarveprojekti kirjalikus muutmisettepanekus kavandatud rakendusülesannete täiendava rakendusametitele delegeerimise üldist mõju eelarvele ja inimressurssidele tuleks vaadelda ka 2015. aasta eelarveprojekti taustal, eriti kahte täiendavat külmutatud ametikohta komisjoni ametikohtade loetelus, milles komisjon tegi ettepaneku vähendada oma ametikohtade loetelus ametikohtade arvu 13 ametikoha võrra rohkem kui eesmärk 1 % aastas, kiirendades sellega 5 % eesmärgi saavutamist viie aasta jooksul. 5 Ametikohtade muutmine ametikohtade loetelus 5.1 Komisjon 1. jaanuaril 2014 jõustunud läbivaadatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirja ja liidu muude teenistujate teenistustingimustega (edaspidi „personalieeskiri”)[17] loodi uus sekretäride ja kantseleitöötajate tegevusüksus (AST/SC), mis kajastub 2014. aasta eelarve ametikohtade loetelus lisaks juba olemasolevatele administraatorite (AD) ja assistentide (AST) tegevusüksustele. AST/SC tegevusüksuse loomise ajal osutas komisjon kirjalikus muutmisettepanekus nr 2/2014,[18] et uus ülesehitus võetakse kasutusele järk-järgult alates 2014. aastast, oodates usaldusväärseid hinnanguid vajaminevate AST/SC ametikohtade arvu kohta. Seetõttu tegi komisjon paranduseelarve projektis nr 3/2014[19] ettepaneku komisjoni, ametite, Regioonide Komitee ja Euroopa Andmekaitseinspektori ametikohtade loetelu muutmiseks, et võimaldada kokku 94 AST ametikoha muutmist AST/SC ametikohtadeks. Lisaks teavitas komisjon 2014. aasta oktoobri alguses Euroopa Parlamenti ja nõukogu oma kavatsusest muuta oma 2014. aasta ametikohtade loetelu vastavalt finantsmääruse artiklis 50 sätestatud menetlusele,[20] et võimaldada uue komisjoni kabinettide loomist 2014. aasta novembris. Käesoleva kirjaliku muutmisettepanekuga taotleb komisjon oma 2015. aasta ametikohtade loetelu muutmist järgnevalt. Ametikohtade loetelu || Ametikohtade arv || Esialgne palgaaste || Tulevane palgaaste Komisjoni halduskulud – ajutised ametikohad || 26 || AST 5 || AST/SC 4 Komisjoni halduskulud – ajutised ametikohad || 10 || AST 4 || AST/SC 4 Komisjoni halduskulud – ajutised ametikohad || 9 || AST 3 || AST/SC 4 Komisjoni halduskulud – alalised ametikohad || 45 || AST 3 || AST/SC 4 Komisjon kokku || 90 || AST || AST/SC Nende ametikohtade muutmisest tulenev üleüldine kokkuhoid on hinnanguliselt 0,47 miljonit eurot, mis vähendab vastavalt halduskulusid rubriigis 5. Vastavaid maksete assigneeringuid saab seejärel ümber paigutada ja nendega seotud kulukohustuste assigneeringuid vähendatakse eelarve komisjoni jaos. 5.2 Euroopa Keskkonnaagentuur Taotletakse Euroopa Keskkonnaagentuuri 2015. aasta ametikohtade loetelu tehnilist kohandamist, et viia AD ja AST palgaastmel olevate ametnike arv ametikohtade loetelus vastavusse agentuuris tegelikult töötavate ametnike palgaastmega. 2015. aasta eelarveprojektis taotletud ametikohtade koguarv ametikohtade loetelus ei muutu ning tehnilisel läbivaatamisel ei ole 2015. aastaks taotletud assigneeringuid silmas pidades eelarvemõju. 5.3 Euroopa Ombudsman Euroopa Ombudsman taotles 2015. aasta eelarveprojektis ühe AD 10 palgaastme ajutise ametikoha muutmist alaliseks ametikohaks. Kuna Ombudsmanil on nüüd parem ülevaade personali värbamise tegelikust olukorrast, tehakse ettepanek muuta nimetatud ajutine ametikoht palgaastme AD 7, mitte AD 10 alaliseks ametikohaks, nagu varem ette nähtud. 2015. aasta eelarveprojektis taotletud ametikohtade koguarv ametikohtade loetelus ei muutu ning muudatusel ei ole 2015. aastaks taotletud assigneeringuid silmas pidades eelarvemõju. 6 Kokkuvõte Käesoleva kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2015 ajakohastatakse komisjoni 2015. aasta eelarveprojekti enne kooskõlastamise algust. Sellest lähtuvalt peaksid Euroopa Parlament ja nõukogu võtma ajakohastatud projekti arvesse 2015. aasta eelarve arutamisel aluslepingus ettenähtud tähtaja jooksul. 7 Koondtabel mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa Rubriik || 2015. aasta eelarveprojekt || Kirjalik muutmisettepanek nr 1/2015 || 2015. aasta eelarveprojekt (sh kirjalik muutmisettepanek 1/2015) || KA || MA || KA || MA || KA || MA || 1. || Arukas ja kaasav majanduskasv || 66 674 151 686 || 67 184 519 713 || 0 || 240 008 427 || 66 674 151 686 || 67 424 528 140 || Millest Paindlikkusinstrument || 79 785 595 || || || || 79 785 595 || || Ülemmäär || 66 813 000 000 || || || || 66 813 000 000 || || Varu || 218 633 909 || || || || 218 633 909 || || 1 a || Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks || 17 447 366 091 || 15 582 589 555 || 0 || 240 008 427 || 17 447 366 091 || 15 822 597 982 || Ülemmäär || 17 666 000 000 || || || || 17 666 000 000 || || Varu || 218 633 909 || || || || 218 633 909 || || 1 b || Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus || 49 226 785 595 || 51 601 930 158 || 0 || 0 || 49 226 785 595 || 51 601 930 158 || Millest Paindlikkusinstrument || 79 785 595 || || || || 79 785 595 || || Ülemmäär || 49 147 000 000 || || || || 49 147 000 000 || || Varu || 0 || || || || 0 || || 2. || Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad || 59 253 722 357 || 56 907 254 933 || -447 972 427 || -396 972 427 || 58 805 749 930 || 56 510 282 506 || Ülemmäär || 59 599 000 000 || || || || 59 599 000 000 || || Varu || 345 277 643 || || || || 793 250 070 || || millest: Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) — turuga seotud kulud ja otsetoetused || 43 903 753 189 || 43 896 984 216 || -447 972 427 || -447 972 427 || 43 455 780 762 || 43 449 011 789 || Vaheülemmäär || 44 313 000 000 || || || || 44 313 000 000 || || EAGFi ja EAFRD vahelise ümberpaigutuse netosumma || 123 215 000 || || || || 123 215 000 || || Varu || 286 031 811 || || || || 734 004 238 || || 3. || Julgeolek ja kodakondsus || 2 130 721 538 || 1 881 169 907 || 0 || 5 500 000 || 2 130 721 538 || 1 886 669 907 || Ülemmäär || 2 246 000 000 || || || || 2 246 000 000 || || Varu || 115 278 462 || || || || 115 278 462 || || 4. || Globaalne Euroopa || 8 413 097 321 || 7 326 986 134 || 0 || 152 000 000 || 8 413 097 321 || 7 478 986 134 || Ülemmäär || 8 749 000 000 || || || || 8 749 000 000 || || Varu || 335 902 679 || || || || 335 902 679 || || 5. || Haldus || 8 612 224 908 || 8 612 384 908 || -536 000 || -536 000 || 8 611 688 908 || 8 611 848 908 || Ülemmäär || 9 076 000 000 || || || || 9 076 000 000 || || Varu || 463 775 092 || || || || 464 311 092 || || millest: institutsioonide halduskulud || 6 893 144 508 || 6 893 304 508 || 0 || 0 || 6 893 399 508 || 6 893 559 508 || Vaheülemmäär || 7 351 000 000 || || || || 7 351 000 000 || || Varu || 457 855 492 || || || || 457 600 492 || || 6. || Kompensatsioonid || p.m. || p.m. || 0 || 0 || p.m. || p.m. || Ülemmäär || 0 || || || || 0 || || Varu || 0 || || || || 0 || || Kokku || 145 083 917 810 || 141 912 315 595 || -448 508 427 || 0 || 144 635 409 383 || 141 912 315 595 || Millest Paindlikkusinstrument || 79 785 595 || 11 315 595 || || || 79 785 595 || 11 315 595 || Ülemmäär || 146 483 000 000 || 141 901 000 000 || || || 146 483 000 000 || 141 901 000 000 || Varu || 1 478 867 785 || 0 || || || 1 927 376 212 || 0 || || Erivahendid || 515 365 000 || 225 000 000 || 0 || 0 || 515 365 000 || 225 000 000 || Kogusumma || 145 599 282 810 || 142 137 315 595 || -448 508 427 || 0 || 145 150 774 383 || 142 137 315 595 || [1] ELT L 298, 26.10.2012, lk 1. [2] COM (2014) 300. [3] 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku kohaselt on EAGFi vaheülemmäär 2015. aastaks 44 368 miljonit eurot. Võttes arvesse maaelu arendamiseks ümberpaigutatavat netosummat 178,2 miljonit eurot, mis sisaldus juba 2015. aasta eelarveprojektis, moodustab EAGFi jaoks kättesaadav netosumma (ehk netovaheülemmäär) 44 189,8 miljonit eurot. EAGFi vajadusi 2015. aastaks hinnatakse nimetatud EAGFi netovaheülemmäärast lähtuvalt. [4] ELT C 373, 20.12.2013. [5] Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 913/2014, 21. august 2014, komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 932/2014, 29. august 2014 ja komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1031/2014, 29. september 2014. [6] Komisjoni 4. septembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 947/2014 ja komisjoni 4. septembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 949/2014 ning komisjoni 4. septembri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 949/2014 ja komisjoni 4. septembri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 950/2014. [7] See summa (täpsemalt 874 651 513 eurot) hõlmab 424,5 miljoni euro ulatuses 2014. aasta põllumajandussektori kriisireservi vahendeid, mida lõpuks kasutusele ei võeta, kuna 2014. aasta teises pooles võetud ajutiste erakorraliste meetmete finantstagajärjed avaldavad mõju ainult 2015. aasta eelarvele. Summa kantakse 2014. aasta eelarvest üle 2015. aasta eelarve artiklisse 05 03 09, mille loomiseks 2014. aastal tehti ettepanek paranduseelarve projektis nr 4/2014 kooskõlas 2015. aasta eelarveprojekti liigendusega. Summa makstakse põllumajandustootjatele tagasi 2015. aasta alguses koos otsetoetuste esimeste maksetega 2015. aasta eelarvest. [8] Finantsdistsipliini raames kohaldatav määr on kehtestatud komisjoni 12. augusti 2014. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 879/2014, milles käsitletakse nõukogu määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud otsetoetuste kohandamise määra kehtestamist 2014. kalendriaastaks. Kirjalik muutmisettepanek nr 1/2015 muudab seda määra pisut eri otsetoetuste kavadele eraldatud summade mõju tõttu. [9] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 228/2013, 13. märts 2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 247/2006. [10] Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1071/2014, 10. oktoober 2014. [11] Assigneeringud pärast finantsdistsipliini kohaldamist. [12] Assigneeringud pärast finantsdistsipliini kohaldamist. [13] Pärast finantsdistsipliini kohaldamist. [14] COM(2013) 719, 16.10.2013. [15] Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1). [16] Kogu teave kasutatud metoodika ja peamiste eelduste kohta on esitatud tasuvusanalüüsis. [17] ELT L 287, 29.10.2013. [18] COM(2013) 719, 16.10.2013. [19] COM(2014) 329, 28.5.2014. [20] ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.