[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 21.9.2005

KOM(2005) 445 lõplik

2005/0190 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

mis käsitleb eriprogrammi Euroopa Aatomienergiaühenduse (EURATOM) tuumaenergiaalase teadus-ja koolitustegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) rakendamiseks

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKUTE TAUST

Komisjon võttis ettepaneku[1] Euroopa Aatomienergiaühenduse (EURATOM) tuumaenergiaalase teadus-ja koolitustegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) kohta vastu 6. aprillil 2005. aastal. Komisjon sätestas, et meetmed viiakse läbi kahe eriprogrammina, mis vastavad „kaudsetele” meetmetele termotuumaenergeetikaalaste teadusuuringute ning tuuma lõhustumise ja kiirguskaitse valdkonnas ja Teadusuuringute Ühiskeskuse „otsestele” meetmetele tuumaenergeetika valdkonnas, ning need on käesoleva ettepaneku teema. Komisjon esitab ettepanekud seonduvate „Osalemise ja levitamise eeskirjade” kohta.

Poliitiline taust ja eesmärgid on sätestatud teatises „Majanduskasvu soodustava Euroopa teadusruumi loomine”.[2]

Euratomi seitsmenda raamprogrammi eriprogrammid on loodud selleks, et koos vajalike siseriiklike ja tööstuslike jõupingutustega lahendada selle teadusuuringute valdkonna peamised probleemid ja väljakutsed Euroopas.

Rahaline toetus Euroopa tasandil pakub võimalusi tõsta teadusuuringute taset ja tõhusust, mida pole võimalik saavutada siseriiklikul tasandil. Euratomi seitsmenda raamprogrammi eriprogrammid kujutavad endast Euroopa teadusruumi edasist konsolideerimist selles valdkonnas, teadusuuringute uutes valdkondades kriitilise massi ja struktuuride saavutamist ning ideede, teadmiste ja teadlaste vaba liikumise edasist toetamist.

Eriprogrammide rakendamise jooksul kasutatakse teadusuuringute taseme tõstmiseks Euroopa tasandil võetavate meetmete potentsiaali maksimaalselt. See kätkeb endas olemasoleva pädevuse kindlaksmääramist ja toetamist kõikjal Euroopa Liidus, aga ka võimaluste loomist tulevasteks tipptasemel uuringuteks.

Eriprogrammide mõju suurendatakse vastastikuse täiendavuse abil teiste ühenduse poliitikavaldkondade ja programmidega, eriti struktuurifondidega. See on vastavuses lähenemisviisiga, mida järgitakse EÜ eriprogrammis „Võimekus”, kuna Euratomi eriprogrammi oluline aspekt kaudsete meetmete osas on ka teadusuuringute infrastruktuuride toetamine, kuigi antud juhul on selleks konkreetne tuumateaduse ja -tehnoloogia valdkond.

2. EELNEV KONSULTEERIMINE

Käesolevate ettepanekute, nagu ka raamprogrammi koostamisel on komisjon võtnud arvesse teiste ELi institutsioonide ja liikmesriikide, samuti paljude sidusrühmade, sealhulgas teadus-ja tööstusringkondadega peetud ulatuslike konsultatsioonide käigus väljendatud seisukohti. Lisaks tuginevad eriprogrammi ettepanekud seitsmenda raamprogrammi ettepaneku[3] jaoks tehtud põhjalikule mõjude hinnangule ning ra.amprogrammi viie aasta hinnangu[4] tulemustele.

3. ÕIGUSLIKUD ASPEKTID

Käesolevad ettepanekud eriprogrammide kohta hõlmavad sama perioodi kui raamprogrammgi, aastaid 2007–2011, viimane omakorda põhineb Euratomi asutamislepingu artiklil 7. Nimetatud artikli teise lõike kohaselt koostatakse teadusuuringute programme mitte pikemaks kui viieaastaseks perioodiks. Seega ei käsitle käesolevad ettepanekud sama pikka ajavahemikku kui EÜ eriprogrammid.

Põhjendatud asjaolude puudumise korral teeb komisjon ettepaneku uuendada käesolevat raamprogrammi aastateks 2012–2013 vastavalt ettenähtud õiguslikule menetlusele.

4. EELARVE RAKENDAMINE

Käesolevale otsusele lisatud finantsselgituses esitatakse mõju eelarvele ning inim-ja haldusressursid, samuti esitatakse soovituslikud summad perioodiks 2012–2013.

Komisjon kavatseb luua rakendusasutuse, kellele usaldatakse teatavad kaudsete meetmete eriprogrammi rakendamiseks vajalikud ülesanded.[5]

5. ÜHTNE JA PAINDLIK RAKENDAMINE

5.1. Uute vajaduste ja võimalustega kohanemine

On oluline, et eriprogrammide rakendamine oleks piisavalt paindlik, et jääda teaduslike ja tehnoloogiliste arengute esirinda ning vastata tekkivatele tööstuslikele, poliitilistele ja ühiskondlikele vajadustele. Kaudsete meetmete puhul saavutatakse see ennekõike tööprogrammide abil, mida ajakohastatakse igal aastal liikmesriikide esindajatest koosnevate komiteede abiga ning millega selgitatakse välja teemad käivitatavate projektikonkursside jaoks. Parandusi võidakse teha kiiremini juhul, kui uued prioriteedid nõuavad kohest reageerimist, eriti ettenägematutest poliitilistest vajadustest tulenevate prioriteetide puhul.

Kõnealuse mitmeaastase programmitöö puhul saadakse teavet suurest hulgast allikatest tagamaks, et toetatavad tegevused säilitavad otsese seotuse tööstuse ja ELi tuumapoliitika tekkivate vajadustega teadusuuringute alal. Energia välisnõuanderühm, mis asutati EÜ „Koostöö” eriprogrammi raames, milles on esitatud eri valdkonnad ja kus akadeemilised ja tööstuslikud vaated on tasakaalus, on üks selline teabeallikas.

Lisaks võib saada täiendavat välist tagasisidet tehnoloogiaplatvormidelt, mis võidakse lähiajal luua teatavates eriprogrammide temaatilistes valdkondades.

Teised foorumid ja rühmad, nagu teadustöö infrastruktuure käsitlev Euroopa strateegiafoorum (ESFRI), võivad anda komisjonile õigeaegset nõu Euratomi teadusuuringute sektori võimaluste ja prioriteetide kohta.

5.2. Valdkondadevahelised küsimused

Komisjon tagab ühtsuse Euratomi seitsmenda raamprogrammi rakendamisel. Kõikide eriprogrammide tööprogrammid vaadatakse läbi koordineeritult, et võimaldada täielikult arvesse võtta valdkondadevahelisi küsimusi.

Liikmesriikide esindajate komiteedel on samuti oluline ülesanne abistada komisjoni rakendamise tõhusal ühtlustamisel ja koordineerimisel eriprogrammide raames ja piires. See eeldab tugevat koordineeritust liikmesriikides esi komiteede koosseisude esindajate vahel.

Erilist tähelepanu pööratakse meetmetele, mis hõlmavad laiemalt Euratomi ja EÜ eriprogramme, näiteks tänapäevased reaktorid vesiniku tootmisel või nüüdisaegsete materjalide väljatöötamine. Kui see on kahe eri lepingutest tuleneva raamprogrammi olemasoluga seotud probleeme silmas pidades teostatav, võib kasutada ühiseid projektikonkursse, kasutades ära kuuenda raamprogrammiga saadud kogemusi.

Järgmised teemad on eriti olulised ning nende puhul nähakse ette erikord koordineeritud lähenemiseks:

- Rahvusvaheline koostöö : see on Euratomi programmi oluline aspekt ning sellega seotud meetmete propageerimiseks ning vastastikuse huvi ja kasu olemasolu korral kasutatakse eriküsimustega tegelemiseks strateegilist lähenemisviisi.

- Teadusuuringute infrastruktuurid : EÜ programmiga „Võimekus” peab olema tihe koostöö, et tagada toetus põhilistele tuumauuringute infrastruktuuridele, millel on üldisemad teadusrakendused.

- Seos ühenduse poliitikaga : kehtestatakse komisjoni talituste sisese tõhusa koordineerimise kord, eriti selleks, et tagada meetmete jätkuv vastavus ELi poliitikavaldkondade arengule. Selleks võiks mitmeaastane programmitöö saada abi asjaomaste poliitikavaldkondadega seotud eri komisjoni talituste kasutajarühmadelt.

- Levitamine ja teadmiste edasiandmine : teadusuuringute tulemuste kasutuselevõtmise edendamise vajadus on kõikide eriprogrammide puhul oluline ning erilist rõhku pannakse teadmiste edasiandmisele riikide vahel, eri valdkondade vahel ning akadeemilistelt ringkondadelt tööstusele, sealhulgas teadlaste liikuvuse kaudu..

- Teadus ühiskonnas : sellel EÜ programmi „Võimekus” meetmel on samuti paralleele meetmetega tuumasektoris ning on olemas vastastikuse kasulikkuse selge potentsiaal sellistes valdkondades nagu valitsemise ja sidusrühmadega seotud küsimused, eriti küsimused, mis on seotud vastuoluliste objektide kohaliku heakskiitmisega.

6. LIHTSUSTAMINE JA JUHTIMISMEETODID

Seitsmenda raamprogrammi rakendamisel saavutatakse oluline lihtsustamine, järgides komisjoni 6. aprilli 2005. aasta töödokumendis esitatud ideesid ning selle dokumendi põhjal toimunud põhjaliku dialoogi. Mitmed kavandatud meetmed esitatakse osalemise ja levitamise eeskirjades, et eelkõige vähendada oluliselt bürokraatiat ning lihtsustada rahastamisskeeme ja aruandlusnõudeid.

Kaudsete meetmete eriprogrammi tuuma lõhustumist käsitlevas osas tehakse ettepanek parenduste kohta, mis on võrreldavad EÜ programmi koostööosa meetmete jaoks ettenähtutega.

7. ERIPROGRAMMIDE SISU

7.1. Tuumaalane teadus-ja koolitustegevus (kaudsed meetmed)

Käesolev eriprogramm hõlmab kahte järgmist temaatilist prioriteeti:

(i) Termotuumasünteesialased teadusuuringud: alusteadmiste arendamine elektrijaamade reaktorite prototüüpide loomiseks, mis on ohutud, säästvad, keskkonnateadlikud ja majanduslikult elujõulised, ning sellekohase põhisammuna ITER-projekti elluviimine. See temaatiline prioriteet hõlmab järgmisi tegevusvaldkondi:

- ITER-projekti elluviimine,

- teadus-ja arendustöö ITERi käitamise ettevalmistamisel,

- tehnoloogilised meetmed DEMO ettevalmistamisel,

- teadus-ja arendustöö pikaajalised meetmed,

- inimressursid, haridus ja koolitus,

- infrastruktuurid,

- tekkivatele ja ettenägematutele poliitikavajadustele reageerimine.

(ii) Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse: tuuma lõhustumise ohutu kasutamise ning muude kiiritusliikide kasutamise edendamine tööstuse ja meditsiini valdkonnas. See temaatiline prioriteet hõlmab järgmisi tegevusvaldkondi:

- radioaktiivsete jäätmete käitlemine,

- reaktorsüsteemid,

- kiirguskaitse,

- teadusuuringute toetamine ja neile juurdepääsu võimaldamine,

- inimressursid ja koolitus, sealhulgas liikuvus.

Üldiselt on käesolev eriprogramm tugevalt seotud eelmiste raamprogrammidega, kasutades ära seda tüüpi Euroopa toetuse tõestatud lisandväärtust. Lisaks on käesolevas eriprogrammis olulisi uuendusi, mis vajavad rakendamisel eritähelepanu:

- Tõhusam lähenemisviis siseriiklike teadusuuringute koordineerimisele tuuma lõhustumise ja kiirguskaitse valdkonnas.

- ITER-projekti ühine rakendamine rahvusvahelises raamistikus, ITERiga seotud Euroopa ühisettevõtte loomine ning integreeritud Euroopa termotuumaenergeetikaalaste teadusuuringute tegevuste koordineerimise tugevdamine.

- Paremini suunatud lähenemisviis rahvusvahelisele koostööle iga teema raames on ette nähtud koos koostöö erimeetmetega, mis tuleb tööprogrammides kindlaks määrata kooskõlas ettenähtud rahvusvahelise koostöö strateegilise lähenemisviisiga.

- Iga teema raames toetatakse komponenti, mis võimaldab paindlikku reageerimist tekkivatele vajadustele ja ettenägematutele poliitikavajadustele ning rakendamisel kasutatakse ära kogemusi, mis on saadud kuuenda raamprogrammiga vastuvõetud poliitika teadusliku toetamise ning uue ja kujunemisjärgus teaduse ja tehnoloogia kavade raames, samuti ka uue ja kujunemisjärgus tehnoloogia kava info-ja sidetehnoloogia valdkonnas.

Eriprogrammi kehtivusajal ning kuni 2013. aastani ettenähtud pikendamise jooksul võivad esile kerkida võimalused tõhusate ühisettevõtete loomiseks näiteks radioaktiivsete jäärmete käitlemise valdkonnas.[6] Komisjoni talitused esitavad sobival ajal nõukogule ettepanekud selliste ettevõtete loomiseks.

7.2. Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevus (otsesed meetmed)

Teadusuuringute Ühiskeskus viib oma missiooni ellu, võttes arvesse komisjoni talituste sisest arengut ning tuumavaldkonna Euroopa ja ülemaailmset konteksti.

Selles osas püüeldakse süsteemselt Teadusuuringute Ühiskeskuse ja liikmesriikide teadusorganisatsioonide suhete tugevdamise poole.

Seoses Lissaboni strateegiaga ning enamiku Teadusuuringute Ühiskeskuse sidusrühmade nõudmisel paneb Teadusuuringute Ühiskeskus suurt rõhku koolitusele ja teabehaldusele. Teadusuuringute Ühiskeskus tegeleb teadus-ja arendustööga valdkondades, mis on seotud jäätmemajanduse ja keskkonnamõjudega.

Tuumaohutuses on kõige olulisemad muudatused vastuseks ühenduse poliitika arengule, komisjoni talituste uutele vajadustele ja ühenduse seotusele rahvusvahelistes algatustes, nagu seda on IV põlvkond.

Teadusuuringute Ühiskeskus tegelenud tuumaohutusega 30 aastat, kuid rahvusvaheline kontekst on oluliselt muutunud just viimaste aastate jooksul ning tuumarelva leviku tõkestamise mõõde on muutumas olulisemaks. Kuid komisjoni talituste sisemine areng sõltub ka Teadusuuringute Ühiskeskuse jätkuvast toetusest traditsioonilisemates valdkondades.

8. MAJANDUSKASVU SOODUSTAVA EUROOPA TEADUSRUUMI LOOMINE

Vajaliku kiire arengu saavutamine teadmistel põhineva majanduse ja ühiskonna suunas nõuab uut eesmärki ja tõhusust Euroopa teadustegevuses. Kõikidel osalejatel kogu Euroopa Liidus – riikide valitsused, teadusasutused, tööstus – on selles oma roll.

Seitsmenda raamprogrammi (EÜ ja Euratom) rakendamise eriprogrammid on kavandatud Euroopa tasandi teadusuuringute mõju maksimeerimiseks olemasoleva eelarve piires. Olulised elemendid on keskendumine temaatilistele prioriteetidele vastavates eriprogrammides koos nende eesmärkide saavutamiseks kavandatud rakendusmeetmete ja –vahenditega, tugev järjepidevuse element; ühtne keskendumine olemasoleva pädevuse toetamisele ja tulevase teadustöö pädevuseks vajaliku võimekuse loomisele; tõhus ja lihtsustatud juhtimine kasutajasõbralikkuse ja kulutasuvuse tagamiseks ning sisseehitatud paindlikkus, et raamprogramm saaks vastata uutele vajadustele ja võimalustele.

2005/0190 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

mis käsitleb eriprogrammi Euroopa Aatomienergiaühenduse (EURATOM) tuumaenergiaalase teadus-ja koolitustegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) rakendamiseks (EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 7 esimest lõiku,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[7]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[8]

võttes arvesse Euroopa majandus-ja sotsiaalkomitee arvamust[9]

ning arvestades järgmist:

(1) Vastavalt nõukogu otsusele nr /Euratom, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (EURATOM) tuumaenergiaalase teadus-ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2011) (edaspidi „raamprogramm“), tuleb raamprogrammi rakendada eriprogrammide abil, milles määratakse kindlaks nende rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ja nende kestus ning nähakse ette vajalikud vahendid.

(2) Raamprogramm hõlmab kahte liiki tegevust: i) termotuumaenergeetikaalaseid teadusuuringuid ning tuuma lõhustumist ja kiirguskaitset käsitlevad „kaudsed“ meetmed ning ii) Teadusuuringute Ühiskeskuse „otsesed" teadusuuringute meetmed tuumaenergeetika valdkonnas. Punkti i) alla kuuluvat tegevust tuleks rakendada kõnealuse eriprogrammiga.

(3) Kõnealuse programmi suhtes tuleks kohaldada raamprogrammi eeskirju, mis käsitlevad ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemist ning teadustöö tulemuste levitamist (edaspidi „osalemise ja levitamise eeskirjad“).

(4) Raamprogramm peaks täiendama Lissaboni strateegia rakendamiseks vajalikke meetmeid liikmesriikides ja teisi ühenduse meetmeid, eriti koos struktuurifondide, põllumajanduse, hariduse, koolituse, konkurentsivõime ning uuenduste, tööstuse, tervishoiu, tarbijakaitse, tööhõive, energeetika, transpordi ja keskkonna valdkonnas võetavate meetmetega.

(5) Viidates nõukogu 26. novembri 2004. aasta otsusele, millega muudetakse ITER-projekti läbirääkimiste suuniseid,[10] on Euroopas ITER-projekti elluviimine – termotuumaenergeetika laiemaks kasutamiseks – raamprogrammi käigus teostatavate termotuumaenergeetikaalaste teadusuuringute peamine aspekt.

(6) ELi tegevust ITER-projekti elluviimisele kaasaaitamisel, eriti Cadarache'is ITERi ehitamise alustamiseks vajalikku tegevust ning ITER-tehnoloogia teadus-ja arendustegevuse teostamist raamprogrammi käigus hakkab juhtima ühisettevõte asutamislepingu 5. peatüki II jaotise tähenduses.

(7) Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse aspekte tuuma lõhustumise teaduse ja tehnoloogia valdkonnas võib samuti rakendada asutamislepingu 5. peatüki II jaotise alusel asutatud ühisettevõtete kaudu.

(8) Vastavalt asutamislepingu artiklile 101 on ühendus sõlminud mitmeid tuumaenergia käsitlevate teadusuuringute alaseid rahvusvahelisi lepinguid ning tuleks teha jõupingutusi rahvusvahelise teadusuuringutealase koostöö tugevdamiseks eesmärgiga integreerida ühendust veelgi rohkem ülemaailmsetesse teadusringkondadesse. Seepärast on kõnealune eriprogramm osalemiseks avatud riikidele, kes on sõlminud sellekohased lepingud, ning see tuleks projekti tasandil ja vastastikuse kasu alusel osalemiseks avada ka kolmandate riikide üksustele ja rahvusvahelistele teaduskoostöö organisatsioonidele.

(9) Kõnealuse programmi raames teostatavates teadusuuringutes tuleks järgida olulisi eetikapõhimõtteid, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtteid.

(10) Raamprogramm peaks aitama kaasa säästva arengu edendamisele.

(11) Raamprogrammi usaldusväärne finantsjuhtimine ja rakendamine, samuti lihtne juurdepääs kõigi osalejate jaoks, tuleks tagada võimalikult tõhusal ja kasutajasõbralikul viisil vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning nende dokumentide tulevastele muudatustele.

(12) Asjakohased meetmed tuleks võtta ka rikkumiste ja pettuste vältimiseks ning vajalikke samme tuleks astuda kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmiseks vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja selle tulevastele muudatustele, nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta,[11] nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2185/95, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest,[12] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta.[13]

(13) Igal teemavaldkonnal peaks Euroopa ühenduste üldeelarves olema oma eelarverida.

(14) Kõnealuse programmi rakendamisel tuleb pöörata piisavat tähelepanu soolisele võrdõiguslikkusele ning muu hulgas töötingimustele, töölevõtmise läbipaistvusele ja edutamisele nende teadlaste puhul, kes võetakse tööle kõnealuse programmi meetmete raames rahastatavate projektide ja programmide juurde. Selle jaoks on sätestatud raamistik komisjoni 11. märtsi 2005. aasta soovituses teadlaste Euroopa harta ja teadlaste töölevõtmise juhendi kohta.[14]

(15) Teadus-ja tehnikakomiteega on konsulteeritud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel

Tuumaenergiaalase teadus-ja koolitustegevuse eriprogramm termotuumaenergeetika, tuuma lõhustumise ja kiirguskaitse valdkonnas Euratomi seitsmenda raamprogrammi alusel (edaspidi „eriprogramm“) võetakse vastu ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2011.

Artikkel 2

Eriprogramm toetab tuumaenergeetikaalast teadus-ja koolitustegevust, toetades kõiki teadusuuringuid järgmistes teemavaldkondades:

1. termotuumaenergeetikaalased teadusuuringud,

2. tuuma lõhustumise ja kiirguskaitse alased teadusuuringud.

Termotuumaenergeetika valdkonnas luuakse vastavalt asutamislepingu 5. peatüki II jaotisele ühisettevõte, et juhtida Euroopa toetust ITER-projektile, samuti täiendavat tegevust termotuumaenergeetika kiiremaks kasutuselevõtmiseks.

Kõnealuse tegevuse eesmärgid ja põhisuunad on sätestatud lisas.

Artikkel 3

Vastavalt raamprogrammi artiklile 3 on selle eriprogrammi elluviimiseks vajalik summa 2553 miljonit eurot, millest 15% moodustavad komisjoni halduskulud.

Termotuumaenergeetikaalased teadusuuringud | 2159 |

Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse | 394 |

Artikkel 4

1. Kõigis eriprogrammi alusel toimuvates teadusuuringutes järgitakse eetika aluspõhimõtteid.

2. Kõnealuse programmi raames ei rahastata järgmist teadustegevust:

- kõigis liikmesriikides keelatud teadusuuringud

- teadusuuringud, mis viiakse läbi liikmesriigis, kus kõnealused teadusuuringud on keelatud.

Artikkel 5

1. Eriprogrammi rakendatakse raamprogrammi II lisaga kehtestatud rahastamiskavade abil.

2. Eriprogrammi suhtes kohaldatakse osalemise ja levitamise eeskirju.

Artikkel 6

1. Komisjon koostab eriprogrammi elluviimise tööprogrammi, milles määratakse üksikasjalikumalt kindlaks lisas ettenähtud eesmärgid ning teaduslikud ja tehnoloogilised prioriteedid, rahastamiskava teema jaoks, mille kohta taotlusi oodatakse, ning rakendamise ajakava.

2. Tööprogrammis võetakse arvesse liikmesriikide, assotsieerunud riikide ning Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonide vastavaid teadusuuringuid. Vajaduse korral seda ajakohastatakse.

3. Tööprogrammis määratakse kindlaks kriteeriumid, mille alusel hinnatakse rahastamiskava raames kaudseid meetmeid käsitlevaid taotlusi ja valitakse välja projektid. Kriteeriumideks on pädevus, programmi mõju ja rakendamine, hiljem võib lisanõudeid, koefitsiente ja lävendeid kõnealuse tööprogrammi raames täpsustada või täiendada.

4. Tööprogrammiga võib kindlaks määrata:

3. organisatsioonid, kes saavad liikmemaksu

4. tugimeetmed teatavate õigussubjektide tegevuseks.

Artikkel 7

1. Eriprogrammi rakendamise eest vastutab komisjon.

2. Eriprogrammi elluviimisel abistab komisjoni nõuandekomitee. Komitee liikmed võivad vahelduda, olenevalt komitee päevakorras olevatest teemadest. Tuuma lõhustumisega seotud küsimustes peavad kõnealuse komitee koosseis ning üksikasjalikud tööeeskirjad ja töökord vastama nõukogu 29. juuni 1984. aasta otsuse 84/338/Euratom, ESTÜ, EMÜ (mis käsitleb ühenduse uurimis-, arendus-ja tutvustamistegevuse juhtimis-ja kooskõlastusstruktuure ja-menetlusi)[15] sätetele. Termotuumasünteesiga seotud aspektide suhtes kohaldatakse nõukogu 16. detsembri 1980. aasta otsust, millega asutatakse termotuumasünteesiprogrammi nõuandekomitee ja mida on muudetud nõukogu 18. aprilli 2005. aasta otsusega 2005/336/Euratom.[16]

3. Komisjon teavitab komiteed korrapäraselt eriprogrammi rakendamise üldisest edenemisest ja kõikide selle programmi alusel rahastatud TTA meetmetega seotud edusammudest.

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

TEADUSLIKUD JA TEHNOLOOGILISED EESMÄRGID, TEEMADE JA TEGEVUSE PÕHISUUNAD

1. SISSEJUHATUS

Tuumaenergia on peamine ELi elektrienergia baaskoormuse süsinikuvaba allikas, mille installeeritud koguvõimsus on ligikaudu 135 GWe ja mis moodustab ühe kolmandiku olemasolevast elektritootmisest. Seetõttu mängib ta võtmerolli ELi kasvuhoonegaaside heitkoguste piiramisel ja annab olulise panuse liidu sõltumatuse, turvalisuse ja energiaga varustamise mitmekesisuse parandamisse.

Pikemas perspektiivis on termotuumasünteesil väljavaated peaaegu piiramatuks rohelise energia varuks ning ITER (rahvusvaheline katsetermotuumareaktor) on selle lõppeesmärgi poole liikumisel oluline järgmine samm. Seepärast paikneb ITER-projekti elluviimine olemasoleva ELi strateegia keskmes, kuigi sellega peab kaasnema tugev ja fokuseeritud Euroopa uurimis-ja arendustegevuse programm, et valmistuda ette ITERi ekspluateerimiseks ning arendada tehnoloogiaid ja teadmiste baasi, mida on vaja selle töötamise ajal ja hiljem.

Teiselt poolt jääb tuumalõhustumine elujõuliseks võimaluseks nende liikmesriikide jaoks, kes soovivad sellest tehnoloogiast kasu saada oma energiavarustuse struktuuri tasakaalustamiseks. Teadus-ja koolitustegevus on ülimalt oluline tuumaohutuse pideva kõrge taseme tagamisel nii praegu kui ka tulevikus, säilitades saavutatud arengut säästva jäätmehoolduse lahenduste rakendamisel ja parandades sektori tõhusust ja konkurentsivõimet tervikuna. Kiirguskaitseuuringud on selle poliitikavaldkonna oluline osa, tagades üldsuse ja tööjõu optimaalse ohutuse kõigi meditsiiniliste ja tööstuslike rakenduste puhul.

Kõigis valdkondades on oluline õige investeeringute tase teadustöösse, kui Euroopa tahab jääda konkurentsivõimeliseks; suurima tõhususe saavutamiseks nõuab see kooskõlastatud tegevust ELi tasandil koos jätkuva liikmesriikidevahelise koostöö ja märkimisväärsete pingutustega infrastruktuuride, teadmiste ja oskusteabe säilitamiseks. Üldiselt on teadustöö vajalik ka uute teaduslike ja tehnoloogiliste võimaluste uurimiseks ja paindlikult uutele raamprogrammi käigus tekkivatele poliitikast tulenevatele vajadustele vastamiseks.

2. TEADUSTÖÖ TEEMAVALDKONNAD

2.1. Termotuumaenergeetika

ITERi ehitus Cadarache’is Prantsusmaal ja „laialdasema kasutamise” projektid termotuumaenergeetika arengu kiirendamiseks viiakse läbi rahvusvahelise koostöö raamistikus. Rahvusvaheline ITER-kokkulepe loob ITER-organisatsiooni. ITERi ehitamine ja laialdasema kasutamise projektid ning nende kasutamine koos muude vahenditega rahvusvahelises koostöös laiendab seda koostööd enneolematu tasemeni. See annab Euroopale olulist kasu, eriti tõhususe ja võimaliku kulude jagamise suhtes.

Siseriiklik agentuur ITERi jaoks luuakse ühisettevõttena Euratomi asutamislepingu alusel. Sellega nähakse Euratomile ette vahendid rahvusvaheliste kohustuste täitmiseks vastavalt ITER-lepingule ja tagatakse, et Euratom edastaks tõhusal ja ühtsel moel Euroopa panuse ITER-projekti ja laialdasema kasutamise projektidesse, sealhulgas uurimis-ja arendustegevus nende projektide toetamiseks.

Euroopa juhtpositsioon termotuumaenergeetika teadusuuringutes põhineb ühtse ja täielikult integreeritud Euroopa teadusruumi (ERA) Euroopa termotuumaenergiaprogrammi, pideva tugeva ühenduse toetuse, Euratomi-poolse koordineerimise ja Euratomi termotuumaassotsiatsioonide inimkapitali arengu kombinatsioonil. Termotuumaassotsiatsioonid on termotuumauuringute tippteadmiste keskused ja neil on ulatuslik koostöövõrgustik, mis põhineb suures ulatuses nende eksperimentaalsetel rajatistel. Euratomi poolt saavutatud väljapaistvad tehnoloogiaarengud, mis aitavad kaasa ITERi tehnilisele projekteerimisele ja JET ( Joint European Torus – Euroopa Ühistoriodkamber) rajatiste edukale kasutamisele, on andnud olulise panuse, soodustades veelgi Euroopa termotuumaprogrammi tugevat ühtekuuluvust. Samuti on see andnud Euroopale teadmised ja kogemused, mis on vajalikud ulatuslike koostööpingutuste jaoks kõigis termotuumaenergeetika teadustöö aspektides, sealhulgas ITERi ja laialdasema kasutamise projektide teostamine. Neile saavutustele toetudes tagavad seitsmenda raamprogrammi organisatsioon ja juhtkond, et teadus-ja arendustegevus oleks tõhusalt ja tulemuslikult koordineeritud, et täita programmi lühi-ja pikaajalisi eesmärke.

Tuumasünteesi kiire areng nõuab ka ulatuslikku tööstuslikku baasi, et tagada termotuumaenergia õigeaegne kasutamine. Euroopa tööstus on juba olulisel määral kaasa aidanud ITERi tehnilisele projekteerimisele. Seitsmenda raamprogrammi ajal mängib Euroopa tööstus, sealhulgas väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, juhtivat rolli ITERi ehitamises ja osaleb täielikult termotuumatehnoloogiate väljaarendamises DEMO (" demonstration" fusion power station – näidistermotuumaelektrijaam) ja tulevaste termotuumaelektrijaamade jaoks.

ITER ja Euroopa termotuumaenergia teadusuuringute programm toetavad teatud kiireloomulisi tegevusi, mis on kõrgetasemelise töörühma aruandes („Koki aruanne”) määratletud kui vajalikud Lissaboni strateegia edendamise jaoks. Eriti muutub ITER magnetiks parimate tuumasünteesiteadlaste ja-inseneride ning kõrgtehnoloogiliste tööstustele. See toob kasu nii Euroopa termotuumaprogrammile kui üldisele teadusliku ja tehnilise teadmiste baasile. Euroopa tööstuse poolt omandatavad oskused ja teadmised ITERi seadmete väga kõrgete tehniliste nõuetega süsteemide ja komponentide ehitamisel aitavad suurendada selle konkurentsivõimet.

Üldine eesmärk

Teadmiste baasi arendamine, ja peamise sammuna ITER-projekti elluviimine, elektrijaamade reaktorite prototüüpide loomiseks, mis on ohutud, säästvad, keskkonnateadlikud ja majanduslikult elujõulised.

Tegevus

(i) ITER-projekti elluviimine

See hõlmab tegevust ITERi elluviimiseks rahvusvahelise teadustöö infrastruktuurina:

- ELil on eriline vastutus ITER-organisatsioonis projekti asukohana ja tal on oluline roll, eriti seoses tegevuskoha ettevalmistamise, ITER-organisatsiooni loomise, juhtimise ja personali ning üldise tehnilise ja haldustoetusega.

- ELi osalemine ITER-projektis ühe osapoolena hõlmab osalemist varustuse ja rajatiste ehitamises, mis paiknevad ITERi asukoha piires ja on vajalikud selle kasutamiseks, ja projekti toetust ehituse ajal.

- Uurimis-ja arendustegevus, mis toetab ITERi ehitust, viiakse läbi termotuumaassotsiatsioonides ja Euroopa tööstussektorites. Nende hulka kuuluvad ehituselementide ja süsteemide arendamine ja testimine.

(ii) Teadus-ja arendustöö ITERi kasutamise ettevalmistamisel

Suunatud füüsika-ja tehnoloogiaprogramm seab eesmärgiks ITER-projekti valikute konsolideerimise ja ettevalmistamise kiireks ITERi töö alustamiseks, vähendades oluliselt ITERi poolt oma põhieesmärkide saavutamiseks vaja minevat aega ja maksumust. See viiakse läbi koordineeritud eksperimentaalse, teoreetiliste ja modelleerimistegevuste kaudu, kasutades JET-rajatisi ja muid vahendeid assotsiatsioonides, ning see tagab, et Euroopal on vajalik mõju ITER-projektile, ja valmistab ette Euroopa tugevat rolli selle kasutamises. Kõnealune programm hõlmab:

- ITERi töö jaoks vajalike võtmetehnoloogiate hindamist JETi täiustamise lõpetamise ja kasutamise kaudu (esimene sein, soojendussüsteemid, diagnostika);

- ITERi tööstsenaariumide uurimist suunatud eksperimentide abil JETis ja muudes rajatistes ning koordineeritud modelleerimistegevust.

Seitsmenda raamprogrammi ajal viiakse läbi programmi rajatiste ülevaatamine, uurides võimalust järkjärguliselt kaotada olemasolevad rajatised ja kaaludes vajadust uute seadmete järele paralleelselt ITERi kasutamisega. Ülevaadet kasutatakse võimaliku uute või kaasajastatud seadmete toetamise alusena, et tagada, et programm säilitab piisavat hulka tuumasünteesi rajatisi asjaomase uurimis-ja arendustegevuse jaoks.

(iii) Tehnoloogilised meetmed DEMO ettevalmistamisel

Võtmetehnoloogiad ja materjalid, mis on vajalikud DEMO elektrijaama litsentsimiseks, ehitamiseks ja kasutamiseks, töötatakse välja assotsiatsioonides ja tööstussektoris, et testida neid ITERis ja muuta Euroopa tööstus võimeliseks DEMO ehitama ja tuleviku termotuumaelektrijaamu arendama. Rakendatakse järgmisi meetmeid:

- eritöörühma loomine ja projekteerimise valideerimise ja tehnilise projekteerimise (EVEDA) rakendamine, et valmistuda rahvusvahelise termotuumasünteesimaterjalide kiiritusrajatise (IFMIF) ehitamiseks, mida kasutatakse materjalide testimiseks termotuumajaama jaoks – oluline eeltingimus DEMO litsentsimiseks.

- madala aktiivsusega ja kiirituskindlate materjalide arendamine, kiirituse testimine ja modelleerimine; termotuumaelektrijaama tööks vajalike võtmetehnoloogiate arendamine; kontseptuaalne DEMO projekteerimine, sealhulgas ohutus-ja keskkonnaaspektid.

(iv) Uurimis-ja arendustöö pikaajalised meetmed

Tuginedes spetsiaalselt ITER-ile ja DEMO-le suunatud tegevustel, arendab termotuumaprogramm oskusi ja suurendab teadmiste baasi aladel, mis on strateegiliselt olulised tuleviku termotuumaelektrijaamadele. See teadustööalane tegevus viib suurenenud termotuumaenergeetika tehnilise teostatavuse ja majandusliku eluvõimelisuseni. Seitsmenda raamprogrammi konkreetsed meetmed sel eesmärgil hõlmavad:

- parandatud kontseptsioonide uurimist magnetvangistuse skeemide jaoks neil kontseptsioonidel, mis pakuvad kõrget reaktori potentsiaali. Töös keskendutakse stellaraatori Wendelstein 7-X ehituse lõpetamisele, olemasolevate seadmete kasutamisele eksperimentaalsete andmebaaside laiendamiseks ja nende konfiguratsioonide tulevikuperspektiivide hindamisele;

- eksperimentaalse termotuumafüüsika programmi läbiviimist eesmärgiga saada selge ülevaade tuumasünteesiplasmade kohta elektrijaama ehituse optimeerimiseks;

- teooria ja edasise modelleerimise arendamist eesmärgiga saada selge ülevaade reaktorikõlblikust termotuumaplasmast

- termotuumaenergeetika sotsioloogiliste aspektide ja ökonoomika uuringuid ja meetmete rakendamist üldsuse teadlikkuse ja arusaamise edendamiseks termotuumasünteesist;

- olemasoleva tegevuse jätkamist inertstiaalse termotuumaenergeetika alal, mis jälgib liikmesriikide tsiviiluuringuid inertsvangistuse alal.

(v) Inimressursid, haridus ja koolitus

Meetmed piisavate inimressursside ja kõrgetasemelise koostöö tagamiseks programmi raames, nii ITER-projekti koheste kui keskmise tähtajaga vajaduste jaoks ning edasiseks termotuumasünteesi arendamiseks:

- toetus teadustöötajate mobiilsusele organisatsioonide vahel, kes osalevad programmis, et soodustada ulatuslikumat koostööd ja programmi integratsiooni ning edendada rahvusvahelist koostööd;

- kõrgetasemeline inseneride ja teadustöötajate koolitus kraadiõppe ja doktorikraadijärgsel tasemel, sealhulgas programmi rajatiste kasutamine koolitusplatvormidena ning eriseminarid ja-õpikojad

- innovatsiooni ja oskusteabe vahetamise soodustamine asjaomaste ülikoolide, uurimisinstituutide ja tööstussektoriga.

(vi) Infrastruktuurid

ITER-projekti elluviimine Euroopas ITER-organisatsiooni rahvusvahelises raamistikus on osa uutest üleeuroopaliste teadusuuringute infrastruktuuridest.

(vii) Vastamine uutele ja ettenägematutele poliitikast tulenevatele vajadustele

„Kiirendatud“ tuumasünteesi arendamise programm võib tuua termotuumaenergia varem turule, mis on osa laiemast poliitikast, mis käsitleb Euroopa energiaga varustamise turvalisust, kliimamuutusi ja säästvat arengut. „Kiirendatud“ programmi põhiline eesmärk ja oluline teetähis oleks varasem DEMO käivitamine. Seitsmendas raamprogrammis hõlmaks see tegevust ja projekte, mis kaasnevad termotuumaenergia rahvusvahelise laialdasema kasutamisega, mida Euratom rakendab koostöös ITERi partneritega.

2.2. Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse

Kaudseid meetmeid rakendatakse viies allpool kirjeldatud tegevusvaldkonnas. Siiski on kogu programmis olemas olulised valdkondadevahelised seosed ja erinevate tegevuste vastastikune mõju peab olema vastavas kooskõlas. Selles osas on otsustavaks koolitustegevuse ja teadustöö infrastruktuuride toetamine. Koolitus peab selles sektoris olema kõigi ELi poolt rahastatud projektide võtmeaspektiks ja need on koos infrastruktuuride toetamisega oluliseks osaks tuumaalase pädevusega seotud küsimuses.

Vajalik on üldine Euroopa arvamus võtmeprobleemide ja lähenemiste kohta vastavalt Euroopa teadusruumi tugevdamise vajadustele. Luuakse ühenduslülid siseriiklike programmide vahel ja soodustatakse koostöövõrkude loomist rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikidega, sealhulgas USA, uute sõltumatute riikide, Kanada ja Jaapaniga. Kui on olemas ühenduse selge huvi, peab Euratom mängima peamist rolli olemasolevates foorumites, mis koordineerivad TTA (teadusuuringud ja tehnoloogia arendus) tegevust rahvusvahelisel tasandil. Koordineerimine tagatakse vajaduse korral Teadusuuringute Ühiskeskuse otseste meetmete programmiga selles valdkonnas, samuti termotuumaenergeetikaalase teadustöö kaudsete meetmetega.

Samavõrra tähtsad ühenduslülid tuleb luua teadustööga EÜ raamprogrammis, eriti Euroopa standardite, hariduse ja koolituse, keskkonnakaitse, materjaliteaduse, valitsemise, üldiste infrastruktuuride, turvalisuse, ohutuskultuuri ja energiaga seotud tegevuse puhul. Rahvusvahelisel koostööl on tegevuse suhtes oluline osa paljudes teemavaldkondades.

(i) Radioaktiivsete jäätmete käitlemine

Eesmärgid

Rakendamisele orienteeritud TTA kaudu püütakse tegevustega luua usaldusväärne teaduslik ja tehniline alus, tutvustamaks kasutatud tuumkütuse ja pikaajaliste radioaktiivsete jäätmete ladustamise tehnoloogiaid ja ohutust geoloogilistes formatsioonides, toetamaks Euroopa ühise seisukoha väljaarendamist seoses jäätmekäitluse ja jäätmete lõppladustamisega ja uurimaks võimalusi jäätmete koguse ja/või ohtlikkuse vähendamiseks eraldamis-ja transmutatsiooni-ning muude tehnikate abil.

Tegevus

- Geoloogiline lõppladustamine: TTA kõrgetasemeliste ja/või pikaajaliste radioaktiivsete jäätmete geoloogilise lõppladustamise alal, mis hõlmab projekteerimisuuringuid ja hoidlate projekte, hoidlate kivimite kohapealset iseloomustust (nii üldistes kui kohaspetsiifilistes maa-alustes uurimislaborites), ladustamiskeskkonna mõistmist, asjaomaste protsesside uuringud lähiväljas (jäätmete vorm ja projekteeritud kaitsed) ja kaugväljas (aluskivim ja biosfääri uuringud), võimsate meetodite arendamist toimimise ja ohutuse hindamiseks ja üldsuse heakskiiduga seotud valitsemis-ja sotsiaalküsimuste uurimist.

- Eraldamis-ja transmutatsiooniprotsess: TTA kõigil eraldamis-ja transmutatsiooniprotsesside tehnilistel aladel, et arendada katserajatisi ja näidissüsteeme kõige arenenumate eraldamisprotsesside ja transmutatsioonisüsteemide jaoks, mis hõlmavad mittekriitilisi ja kriitilisi süsteeme eesmärgiga vähendada kasutatud tuumkütusest pärinevate kõrgetasemeliste pikaajaliste radioaktiivsete jäätmete mahtusid ja ohtlikkust. Teadustöö uurib ka kontseptsioonide potentsiaali, mis toodavad tuumaenergia genereerimisel vähem jäätmeid, sealhulgas lõhustuva materjali tõhusamat kasutamist olemasolevates reaktorites.

(ii) Reaktorsüsteemid

Eesmärgid

Nende meetmete eesmärgiks on tagada olemasolevate rajatiste jätkuv ohutu töö ja aidata kaasa energiaga varustamise mitmekesisuse ja turvalisuse suurendamisele ning globaalse soojenemise vastu võitlemisele, uurida arenenuma tehnoloogia potentsiaali, pakkuda veelgi ohutumat, enam ressursse säästvat ja konkurentsivõimelisemat tuumaenergia kasutamist.

Tegevus

- Tuumarajatiste ohutus : TTA olemasolevate ja tuleviku tuumarajatiste tööohutuse kohta, eriti tuumajaamade eluea hindamine ja juhtimine, ohutuskultuur, täiustatud ohutuse hindamise meetodid, numbrilised simulatsioonivahendid, seadmestik ja kontroll ja raskete õnnetuste vältimine ning sellega seotud tegevus teadmiste juhtimise optimeerimiseks ja oskuste säilitamiseks.

- Säästvad tuumasüsteemid : TTA olemasolevate süsteemide ja kütuste tõhususe parandamiseks koostöös rahvusvaheliste jõupingutustega sellel alal, nagu IV põlvkonna rahvusvaheline foorum, et uurida valitud täiustatud reaktorsüsteemide teatud aspekte, hindamaks nende potentsiaali, tuumamaterjali leviku tõkestamist ja pikaajalist säästvust, sealhulgas tegevust baasuuringute (eriti materjaliteaduse) alal ja kütusetsükli ning innovatiivsete kütuste uuringud.

(iii) Kiirguskaitse

Eesmärgid

Kiirguse ohutu kasutamine meditsiinis ja tööstuses toetub usaldusväärsele kiirguskaitsepoliitikale ja selle tõhusale rakendamisele. Teadusuuringutel on võtmeroll kiirguskaitse standardite säilitamisel ja parandamisel ning see on kõigi programmi tegevuste üldine eesmärk. Samuti on teadusuuringutel oluline eesmärk ühenduse poliitika toetamisel ja selle tõhusal rakendamisel ning tekkivatele vajadustele kiirelt ja efektiivselt reageerimisel.

Teadusuuringute põhieesmärk on aidata lahendada vasturääkivusi riski suhtes pikemaajalisel kokkupuutumisel madalate kiirgusdoosidega. Selle teadusliku ja poliitilise küsimuse lahendamisel on potentsiaalselt olulised finants-ja/või tervisemõju kiirguse kasutamisele nii meditsiinis kui tööstuses.

Tegevus

- Madalate kiirgusdoosidega pikemaajalise kokkupuutumise riskide kvantifitseerimine : Madalate kiirgusdoosidega pikemaajalise kokkupuute terviseriskide parem kvantifitseerimine, sealhulgas individuaalne varieeruvus, epidemioloogiliste uuringute ja mehhanismide parema mõistmise abil raku-ja molekulaarbioloogia uuringutest.

- Kiirguse meditsiinilised kasutusalad : Suurendada kiirguse meditsiinilise kasutamise ohutust ja tõhusust diagnostikas ja ravis (sealhulgas tuumameditsiin) uute tehnoloogiliste arengute ning nende kasutusalade riskide ja kasulikkuse vahel õige tasukaalu saavutamise kaudu.

- Hädaolukordade juhtimine ja rehabilitatsioon : Parandada hädaolukordade juhtimise järjekindlust ja integratsiooni (sealhulgas juhuslikult saastatud territooriumide rehabilitatsioon) Euroopas ühiste vahendite ja strateegiate arendamise kaudu ning näidata nende efektiivsust töökeskkondades.

- Kiirguse või radioaktiivse materjali pahatahtlik kasutamine : Arendada võimsaid ja praktilisi lähenemisi, et juhtida kiirguse või radioaktiivse materjali pahatahtliku kasutamise (või kasutamise ähvarduste) mõjusid, sealhulgas otsesed ja kaudsed toimed tervisele ning keskkonna, eriti asustatud piirkondade ja toidu-ja veevarude, saastamine.

- Muud teemad: Siseriiklikku teadustegevust muudel aladel (nt looduslik kiirgus, kiirgusökoloogia, keskkonnakaitse, dosimeetria, töökeskkonnas kiirgusega kokkupuutumine, riskijuhtimine jne) integreeritakse tõhusamalt.

(iv) Infrastruktuurid

Eesmärgid

Teadustegevuse infrastruktuurid on tuumateaduse ja-tehnoloogia ning radioloogiliste teaduste TTA oluline osa, ulatudes väga suurtest ja kallitest jaamade ja laborite võrkudest palju väiksemate rajatisteni, nagu andmebaasid, numbrilised simulatsioonitööriistad ja koepangad. Programmi eesmärkideks on pakkuda toetust võtmeinfrastruktuuridele, kus on olemas selge ELi lisandväärtus, eriti selleks, et määrata kindlaks kriitiline mass ja asendada vananevad rajatised, nagu uurimisreaktorid. See konsolideerib eelnevate ühenduse programmide edu, mis on soodustanud riikidevahelist juurdepääsu sellistele struktuuridele ja soodustab kõrgete tehniliste saavutuste, innovatsiooni ja ohutuse säilitamist Euroopa tuumasektoris.

Infrastruktuuridel on samuti oluline osa teadlaste ja inseneride koolitusel.

Tegevus

- Toetavad infrastruktuurid: Oluliste teadustegevuse infrastruktuuride projekteerimise, taasvarustamise, ehitamise ja/või töötamise toetamine kõigil eespool nimetatud teemavaldkondades, näiteks: maa-alused laborid tuumajäätmete geoloogilise lõppladustamise uurimiseks, katse-/testrajatised eraldamis-ja transmutatsiooniseadmete jaoks, reaktorikomponendid ja süsteemid, kuumkambrid, rajatised raskete õnnetuste testimiseks ja termiliseks hüdrauliliseks testimiseks, materjalitestimisreaktorid, numbrilised simulatsioonitööriistad ja raadiobioloogia rajatised, andmebaasid ja koepangad kiirguskaitse uuringutes kasutamiseks.

- Juurdepääs infrastruktuuridele : Soodustada riikidevahelist juurdepääsu olemasolevatele ja tulevastele infrastruktuuridele individuaalsete teadustöötajate ja uurimisrühmade poolt.

(v) Inimressursid ja koolitus

Eesmärgid

Tundes muret kõigis sektorites tuuma lõhustumise ja kiirguskaitse vajaliku kõrge pädevuse ja inimressursside säilitamise üle ja arvestades mõju, mis sellel võib olla, eriti võimele säilitada praegune kõrge tuumaohutuse tase, on käesoleva programmi eesmärkideks toetada erinevate meetmetega teadusliku pädevuse ja oskusteabe levikut terves sektoris. Nende meetmete eesmärgiks on garanteerida sobiva kvalifikatsiooniga teadustöötajate ja tehnikute kättesaadavus, näiteks ELi haridusinstitutsioonide vahelise koordinatsiooni parandamise kaudu, et tagada kvalifikatsiooni võrdsus kõigis liikmesriikides või soodustades üliõpilaste ja teadlaste koolitust ja mobiilsust. Ainult tõeliselt üleeuroopaline lähenemine saab tagada vajalikud stiimulid ning kõrghariduse ja koolituse ühtlustatud tasemed, soodustades sellega uue teadlaste põlvkonna mobiilsust ja rahuldades inseneride kogu karjääri jooksul olemas olevaid koolitusvajadusi, kes puutuvad kokku homsete teaduslike ja tehnoloogiliste väljakutsetega üha enam integreeruvas tuumasektoris.

Tegevus

- Koolitus : Riiklike programmide koordineerimine ja üldiste koolitusvajaduste rahuldamine tuumateaduse ja-tehnoloogia alal erinevate instrumentide abil, sealhulgas konkurents, mis on osa üldisest toetusest inimressurssidele kõigis teemavaldkondades. See hõlmab ka koolituste ja koolitusvõrkude toetamist.

- Teadustöötajate mobiilsus : Abi peamiselt toetuste ja stipendiumide kujul teadlaste ja inseneride mobiilsuse suurendamiseks erinevate ülikoolide ja instituutide vahel liikmesriikides ja samuti riikides väljaspool ELi. Konkreetset abi võib pakkuda teadustöötajatele uutest sõltumatutest riikidest.

3. EETILISED ASPEKTID

Käesoleva programmi rakendamisel ja sellest tulenevate teadusuuringute teostamisel tuleb järgida olulisi eetikapõhimõtteid. Nende hulka kuuluvad muu hulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtted, sealhulgas: inimväärikuse ja-elu kaitse, isikuandmete ja eraelu puutumatus ning loomade ja keskkonna kaitse kooskõlas ühenduse õiguse ning vastavate rahvusvaheliste konventsioonide, suuniste ja tegevusjuhenditega, nt Helsingi deklaratsioon, Oviedos 4. aprillil 1997 sõlmitud Euroopa Nõukogu inimõiguste ja biomeditsiini konventsioon ja selle lisaprotokollid, ÜRO lapse õiguste konventsioon, UNESCOs vastu võetud inimgenoomi ja inimõiguste ülddeklaratsioon, ÜRO bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsioon (BTWC), taimegeneetiliste ressursside toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvaheline leping ja Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) vastavad resolutsioonid.

Arvesse võetakse ka biotehnoloogia eetika nõustajate Euroopa töörühma (1991–1997) ning teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma arvamusi (alates 1998).

Subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt ja Euroopa lähenemisviiside mitmekesisuse tõttu peavad teadusprojektides osalejad täitma nende riikide kehtivaid õigusnorme ja eetikareegleid, kus teadustöö sooritatakse. Igal juhul kohaldatakse siseriiklikke õigusnorme ning ühendus ei rahasta üheski liikmesriigis ühtki uurimust, mille teostamine on selles liikmesriigis keelatud.

Vajaduse korral peavad teadusprojektides osalejad enne TTA tegevuse alustamist taotlema vastavate riiklike või piirkondlike eetikakomiteede kinnitust. Komisjon vaatab süstemaatiliselt läbi eetilises mõttes tundlikke teemasid käsitlevad ettepanekud või need ettepanekud, mille puhul eetilistele aspektidele ei ole piisavalt tähelepanu pööratud. Erijuhtudel võib see aset leida projekti rakendamise ajal.

Asutamislepingule lisatud protokollis loomade kaitse ja heaolu kohta nõutakse, et ühenduse poliitikasuundade kavandamisel ning rakendamisel (sealhulgas teadusuuringud), pöörab ühendus suurt tähelepanu loomade heaolu nõuetele. Nõukogu direktiiviga 86/609/EMÜ (katseteks ja muudel teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitsega seotud liikmesriikide õigus-ja haldusnormide ühtlustamise kohta) nõutakse, et kõik katsed on kavandatud nii, et välditakse katseloomadele stressi, tarbetute piinade ja kannatuste tekitamist; et katsetes kasutatakse miinimumarv ja neurofüsioloogiliselt kõige madalama tundlikkusega loomi, ning et need põhjustavad kõige vähem valu, kannatusi, stressi või püsivaid kahjustusi. Loomade genotüübi muutmine ja loomade kloonimine võivad kõne alla tulla ainult sel juhul, kui nende eesmärgid on eetiliselt põhjendatud, loomade heaolu on tagatud ja järgitakse bioloogilise mitmekesisuse põhimõtteid. Selle programmi rakendamise jooksul kontrollib komisjon võimaliku arengu arvessevõtmiseks korrapäraselt teaduslikke edusamme ning siseriiklikke ja rahvusvahelisi norme.

FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU NIMETUS:

Ettepanek nõukogu otsuse kohta, millega võetakse vastu tuumaenergiaalase teadus-ja koolitustegevuse eriprogramm Euratomi seitsmenda raamprogrammi alusel

2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE / TEGEVUSPÕHISE EELARVESTAMISE RAAMISTIK

Termotuumasünteesialased teadusuuringud:

- ITER (rahvusvaheline katsetermotuumareaktor) projekti elluviimine

- Uurimis-ja arendustegevus ITER-projektiga seotud tegevuse ettevalmistamisel

- Tehnoloogilised meetmed DEMO ettevalmistamisel

- Pikaajaline uurimis-ja arendustegevus

- Inimressursid, haridus ja koolitus

- Infrastruktuurid

- Ettenägematutele poliitikast tulenevatele vajadustele vastamine

Tuuma lõhustumise ja kiirguskaitse alased uuringud:

- Radioaktiivsete jäätmete käitlemine

- Reaktorsüsteemid

- Kiirguskaitse

- Infrastruktuurid

- Inimressursid ja koolitus

3. EELARVEREAD

3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read), sh järgmised rubriigid:

08 11 01 01 Juhitav termotuumasüntees; 08 11 01 02 Radioaktiivsete jäätmete käitlemine; 08 11 01 03 Kiirguskaitse; 08 11 02 Muu tuumatehnoloogia ja-ohutuse alane tegevus

(seitsmenda raamprogrammi eelarve lõplik liigendus esitatakse õigeaegselt)

3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:

2007-2011 eeldusel, et kinnitatakse uus finantsperspektiivide raamistik

3.3. Eelarve tunnusjooned ( vajadusel lisada ridu ):

Eelarverida | Kulu liik | Uus | Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) osamakse | Taotlejariikide osamaksed | Finantsperspektiivi rubriik |

08 | Mittekohustuslik | Liigendatud[17] | JAH | EI | JAH | Nr [1a] |

XX.01 | Mittekohustuslik | Liigendamata[18] | EI | EI | EI | Nr [ 1a…] |

XX.01.05 | Mittekohustuslik | Liigendamata | JAH | EI | JAH | Nr [ 1a…] |

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1. Rahalised vahendid

4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest[19]

Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kulu liik | Jao nr | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | KOKKU |

Tegevuskulud[20] |

Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a | 280,916 | 358,377 | 477,708 | 493,220 | 527,103 | 2137,324 |

Maksete assigneeringud | b | 112,366 | 227,626 | 354,780 | 440,367 | 1002,185[21] | 2137,324 |

Võrdlussummasse jäävad halduskulud[22] |

Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud | 8.2.4 | c | 177,503 | 190,795 | 197,945 | 203,300 | 184,645 | 954,188 |

VÕRDLUSSUMMA KOKKU |

Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 458,419 | 549,172 | 675,653 | 696,520 | 711,748 | 3.091,512 |

Maksete assigneeringud | b+c | 289,869 | 418,421 | 552,725 | 643,667 | 1186,830[23] | 3091,512 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[24] |

Personalikulud ja nendega seotud kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 d | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seotud kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 e | 0,148 | 0,151 | 0,154 | 0,157 | 0,160 | 0,770 |

Sekkumise soovituslik finantskulu kokku

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 463,553 | 554,408 | 680,994 | 701,968 | 717,305 | 3118,228 |

MAKSETE ASSIGNEERINGUD (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 295,003 | 423,657 | 558,066 | 649,115 | 1.192,387[25] | 3118,228 |

Kaasfinantseerimise andmed

Kui ettepanek sisaldab liikmesriikide või muude asutuste (täpsustada) poolset kaasfinantseerimist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasfinantseerimise hinnanguline tase (kui kaasfinantseerimist on planeeritud saada erinevatest asutustest, võib lisada täiendavaid ridu):

Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kaasfinantseeriv asutus | Aasta n | n + 1 | n +2 | n +3 | n +4 | n + 5 ja järgmised aastad | KOKKU |

…………………… | f |

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD (sh kaasfinantseerimine) KOKKU | a+c+d+e+f |

4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga

( Ettepanek vastab järgmisele finantsplaneeringule (komisjoni 2004. aasta veebruari teatis finantsperspektiivide kohta 2007–2013, KOM (2004) 101).

( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.

( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[26] sätete (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamise) kohaldamine.

4.1.3. Finantsmõju tuludele

( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele

( Ettepanekul on finantsmõju – mõju tuludele on järgmine:

Teatavad assotsieerunud riigid võivad osaleda raamprogrammide finantseerimises.

Vastavalt finantsmääruse artiklile 161 võib Teadusuuringute Ühiskeskus saada kasu eri liiki konkurentsitegevuse ning teistest välisasutustele osutatavate teenustega kaasnevast tulust.

Vastavalt finantsmääruse artiklile 18 võib teatavat tulu kasutada konkreetsete punktide finantseerimiseks.

Miljonites eurodes (üks koht pärast koma)

Enne meedet[Aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist |

Personali arv kokku[27] | 1848 (+ 15) | 1848 (+ 25) | 1848 (+ 15) | 1848 (+ 5) | 1848 |

5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

5.1. Lühi-või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus

Käesolev eriprogramm käsitleb vajadust tõhustada kõrgekvaliteedilisust ja innovatsiooni ning tagada koostöö ja efektiivsus uurimistöö ja koolituse toetamise kaudu i) termotuumasünteesialaste uuringute valdkonnas ja ii) tuuma lõhustumise ja kiirguskaitse valdkonnas.

5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ja võimalik koostoime

Käesoleva eriprogrammiga ettenähtud toetuse lisandväärtus seisneb i) termotuumasünteesialaste uuringute ja ii) tuuma lõhustumise ja kiirguskaitse alaste uuringute tugevdamises ühenduse tasemel. Vajaduse püütakse saavutada koostoimimist ja kooskõla muude ühenduse poliitikavaldkondade ja programmidega.

5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seotud näitajad tegevuspõhise juhtimise raames

1. Termotuumasünteesialased uuringud: Alusteadmiste arendamine elektrijaamade reaktorite prototüüpide loomiseks, mis on ohutud, säästvad, keskkonnateadlikud ja majanduslikult elujõulised, ning sellekohase põhisammuna ITER-projekti elluviimine.

2. Tuuma lõhustumise ja kiirguskaitse alased uuringud: Usaldusväärse teadusliku ja tehnilise aluse loomine, et kiirendada pikaajaliste radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutu korraldamise praktilist arengut, edendada tuumaenergia ohutut, tõhusamat ja konkurentsivõimelisemat kasutamist ning tagada tugev ja sotsiaalselt vastuvõetav süsteem inimeste ja keskkonna kaitseks ioniseeriva kiirguse eest.

Tulemuslikkuse näitajad töötatakse välja kolmel tasandil. Kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed näitajad töötatakse välja teadusalase ja tehnilise edasimineku tee või suuna näitamiseks, nagu näiteks uued standardid ja töövahendid, teaduslikud võtted, patenditaotlused ja litsentsilepingud, uued tooted, protsessid ja teenused.

Juhtimise näitajad tulemuslikkuse sisemiseks jälgimiseks ja tipptasemel otsuste tegemise toetamiseks. Need võivad sisaldada eelarve täitmise taset, lepingu aega ja maksmise aega.

Lõpptulemuse (mõju) näitajaid kasutatakse uurimistöö üldise efektiivsuse hindamiseks kõrgetasemeliste eesmärkide suhtes. Need võivad sisaldada hinnangut raamprogrammi koondtasemel (nagu näiteks mõju Lissaboni, Göteborgi, Barcelona ja teiste eesmärkide saavutamisele) ja hinnangut eriprogrammi tasemel (nagu näiteks EL teadusele ja tehnikale ning majanduslikule suutlikkusele antud panus).

5.4. Rakendamismeetod (soovituslik)

Märkida allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id).

( Tsentraliseeritud haldamine

( otse, haldajaks on komisjon

( kaudselt, volitades:

( täitevasutusi

( ühenduste loodud asutusi, millele on viidatud finantsmääruse artiklis 185

( o siseriiklikke avalik-õiguslikke asutusi / avalikke teenuseid osutavaid asutusi

ٱ Haldamine detsentraliseeritult või koostöös

ٱ liikmesriikidega

ٱ kolmandate riikidega

ٱ Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustada)

Komisjon teeb ettepaneku käesoleva programmi tsentraliseeritud haldamiseks nii vahetult komisjoni poolt kui ka kaudselt, volitades selleks täitevasutust või Euratomi lepingu kohaselt loodud struktuure.

Osa programmist viiakse läbi ITER-projekti jaoks loodud Euroopa juriidilise isiku (Barcelona) kaudu.

Programmi teatavate osade puhul, kus seos tegelikult rahastatavate projektide üksikasjaliku kulude kontrolli ning teaduse ja tehnoloogia poliitika arengu vahel on selge, usaldatakse maksenõuete ja hindamiste haldamine täitevasutusele, mis täidab selliseid ülesandeid nagu esitatud ettepanekute vastuvõtmine ja haldusjuhtimine, eksperthindajate (valinud komisjon) kutsumine ja neile maksmine, ettepaneku hindamisele ja võimalikele edasiste ülesannete logistiline toetamine, nagu näiteks elujõulisuse kontrollimine ja statistika andmine. Ei välistata ka jätkuvat võimalust eriülesannete allhankeks eraettevõtetelt (nagu näiteks infotehnoloogia vahendite arendamine, toimimine ja toetamine). Projekte hindavad, tellivad ja haldavad komisjoni talitused, et säilitada tihe seos kõnealuse tegevuse ja poliitika sõnastamine vahel.

6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

Järelevalve ja hindamise aspektid on sätestatud seitsmenda raamprogrammi ettepanekule lisatavas finantsselgituses, KOM(2005) 119 (lõplik).

7. PETTUSEVASTASED MEETMED

Tuleks võtta asjakohaseid meetmeid eeskirjade eiramise ja pettuste ennetamiseks ning astuda vajalikke samme kaduma läinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmiseks vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust,[28] komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad,[29] nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta,[30] nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest,[31] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1074/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta.[32]

8. TÄPSEMAD ANDMED VAHENDITE KOHTA

8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi

Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma

2007. aasta | 2008. aasta | 2009. aasta | 2010. aasta | 2011. aasta |

Ametnikud või ajutised töötajad[34] (XX 01 01) | A*/AD |

B*, C*/AST |

Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatud personal[35] |

Artikli XX 01 05 kohaselt rahastatud muu personal[36] | A*/AD |

B*, C*/AST |

KOKKU[37] | 1848 (+ 15) | 1848 (+ 25) | 1848 (+ 15) | 1848 (+ 5) | 1848 |

8.2.2. Meetmetest tulenevate ülesannete kirjeldus

Raamprogrammi rakendamine

8.2.3. Personali allikad (kohustuslik)

(Rohkem kui ühe allika nimetamisel märkidaametikohtade arv iga allika puhul

( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud

( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt 2006. aastaks ette nähtud

( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus

( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades haldustalituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused)

( Ametikohad, mis on n aastal nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud

8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 05 – Halduskorralduskulud) [38]

Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Eelarverida (number ja nimetus) | 2007. aasta | 2008. aasta | 2009. aasta | 2010. aasta | 2011. aasta | KOKKU |

Kohustuslik personal xx.01 05 01 | 132,100 | 137,665 | 142,206 | 145,659 | 141,128 | 698,758 |

Koosseisuvälised töötajad xx.01 05 02 | 23,520 | 30,809 | 32,971 | 34,418 | 19,830 | 141,548 |

Muud halduskulud xx.01 05 03 | 21,883 | 22,321 | 22,768 | 23,223 | 23,687 | 113,882 |

Tehniline ja haldusabi kokku | 177,503 | 190,795 | 197,945 | 203,300 | 184,645 | 954,188 |

8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud[39]

Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Personali liik | 2007. aasta | 2008. aasta | 2009. aasta | 2010. aasta | 2011. aasta | KOKKU |

Ametnikud ja ajutised töötajad (08 0101 ja) | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 |

Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jne) |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud, kokku | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 |

Arvestus – Halduskulud

Arvestamisel on võetud arvesse järgmist hüpoteesi:

– ametnike arv eelarve kulutuste A osas jääb 2006. aasta tasemele,

– kulutused suurenevad igal aastal 2% võrra vastavalt prognoositud inflatsioonile, nagu on esitatud näiteks dokumendis Fiche 1 REV (finantsperspektiividega seotud komisjoni talituste töödokument),

- – 108 000 euro võtmine iga ametniku kohta ja 70 000 eurot koosseisuväliste töötajate kohta (2004. aasta hindades)

Arvestus – Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal

Vajaduse korral tuleks viidata punktile 8.2.1

8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud[40] Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |

2007. aasta | 2008. aasta | 2009. aasta | 2010. aasta | 2011. aasta | KOKKU |

XX 01 02 11 01 – Lähetused | 0,036 | 0,036 | 0,037 | 0,038 | 0,038 | 0,185 |

XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,005 |

XX 01 02 11 03 – Komiteed[41] | 0,111 | 0,114 | 0,116 | 0,118 | 0,121 | 0,580 |

XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |

XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |

2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |

3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustada koos viitega eelarvereale) |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud, kokku | 0,148 | 0,151 | 0,154 | 0,157 | 0,160 | 0,770 |

Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud

Käesolevad näitajad on arvestatud teadusuuringute peadirektoraadi 2006. aasta taotluste põhjal, suurendatuna 2% aastase prognoositud inflatsiooni võrra. (Fiche 1 REV)

Personali-ja haldusressursside vajadused kaetakse juhtivale peadirektoraadile tehtud eraldise piires igaaastase eraldamisprotseduuri raames. Ametikohtade jaotamisel tuleks arvesse võtta nende hilisemat ümberjaotamist osakondade vahel vastavalt uutele finantsperspektiividele.

[1] KOM(2005) 119 (lõplik).

[2] KOM(2005) 118.

[3] SEK(2005) 430.

[4] KOM(2005) 387.

[5] Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a võib komisjon delegeerida avaliku võimu teostamisega seotud ülesanded täitevasutustele. Nõukogu määrus 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, ja komisjoni määrus 1653/2004 täitevasutuste standardfinantsmääruse vastuvõtmise kohta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, on aga EÜ määrused, mida järelikult ei kohaldatakse Euratomi valdkonnas. Komisjon kavatseb taotleda nõukogult kõnealuste määruste kohaldamisala laiendamist Euratomi asutamislepingule.

[6] Vt tuumaalaste meetmete paketti käsitleva komisjoni läbivaadatud otsuse seletuskirja, KOM(2004) 526 (lõplik), 8.9.2004.

[7] ELT C , , lk .

[8] ELT C , , lk .

[9] ELT C , , lk .

[10] ELTs seni avaldamata.

[11] EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

[12] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

[13] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

[14] K (2005) 576 (lõplik).

[15] EÜT L 177, 4.7.1984, lk 25.

[16] ELT L 108, 29.4.2005, lk 64.

[17] Liigendatud assigneeringud

[18] Liigendamata assigneeringud

[19] Need näitajad osutavad kogu EÜ raamprogrammiga seotud kuludele (vt KOM(2005)119 (lõplik)).

[20] Kulud, mis ei kuulu asjaomase xx jaotise xx 01 peatüki alla.

[21] Maksete assigneeringud on seotud 2011. ja sellele järgnevate aastatega.

[22] Kulud, mis kuuluvad xx jaotise xx 01 05 artikli alla.

[23] Maksete assigneeringud on seotud 2011. ja sellele järgnevate aastatega.

[24] Kulud, mis kuuluvad xx 01 peatüki alla, v.a artikkel xx 01 05.

[25] Maksete assigneeringud on seotud 2011. ja sellele järgnevate aastatega.

[26] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.

[27] Tabelis esitatud arvud osutavad ainult teadusuuringute, infoühiskonna, transpordi ja energeetika, ettevõtluse ja tööstuse ning kalandus-ja merendusasjade peadirektoraadi vastutusalasse kuuluvaid kaudseid meetmeid käsitlevate ametikohtade loetelu alusel rahastatavale personalile. Seetõttu ei hõlma kõnealused arvud tegevuseelarvest tulenevas ametikohtade loetelus esitatud ametikohti ega Teadusuuringute Ühiskeskuse ametikohtade loetelus esitatud ametikohti (vt dokumendid KOM(2005) 439 ja 445 (lõplik)).

[28] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[29] EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.

[30] EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

[31] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

[32] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 8.

[33] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.

[34] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[35] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[36] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.

[37] Tabelis esitatud arvud osutavad ainult teadusuuringute, infoühiskonna, transpordi ja energeetika, ettevõtluse ja tööstuse ning kalandus-ja merendusasjade peadirektoraadi vastutusalasse kuuluvaid kaudseid meetmeid käsitlevate ametikohtade loetelu alusel rahastatavale personalile. Seetõttu ei hõlma kõnealused arvud tegevuseelarvest tulenevas ametikohtade loetelus esitatud ametikohti ega Teadusuuringute Ühiskeskuse ametikohtade loetelus esitatud ametikohti (vt dokumendid KOM(2005) 439 ja 445 (lõplik)).

[38] Need näitajad osutavad kogu EÜ raamprogrammiga seotud kuludele (vt KOM(2005)119 (lõplik)).

[39] Need näitajad osutavad kogu EÜ raamprogrammiga seotud kuludele (vt KOM(2005)119 (lõplik)).

[40] Need näitajad osutavad kogu EÜ raamprogrammiga seotud kuludele (vt KOM(2005)119 (lõplik)).

[41] CST Euratom.