2014. AASTA ÜLDEELARVE PARANDUSEELARVE PROJEKT NR 7 TULUDE KOONDARVESTUS KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA III jagu – Komisjon /* COM/2014/0650 final */





2014. AASTA ÜLDEELARVE PARANDUSEELARVE PROJEKT NR 7 TULUDE KOONDARVESTUS KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA III jagu – Komisjon Võttes arvesse: – Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a, – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju,[1] eriti selle artiklit 41, – nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020,[2] eriti selle artiklit 13, – Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarvet, mis võeti vastu 20. novembril 2013[3], – paranduseelarvet nr 1/2014,[4] mis võeti vastu 16. aprillil 2014, – paranduseelarve projekti nr 2/2014,[5] mis võeti vastu 15. aprillil 2014, – paranduseelarve projekti nr 3/2014,[6] mis võeti vastu 28. mail 2014, – paranduseelarve projekti nr 4/2014,[7] mis võeti vastu 9. juulil 2014 ja mida muudeti 16. oktoobril 2014[8], – paranduseelarve projekti nr 5/2014,[9] mis võeti vastu 8. septembril 2014, – paranduseelarve projekti nr 6/2014,[10] mis võeti vastu 17. oktoobril 2014, esitab Euroopa Komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele 2014. aasta eelarve paranduseelarve projekti nr 7. TULUDE JA KULUDE EELARVESTUSE MUUDATUSED EELARVEJAGUDE KAUPA Tulude ja kulude eelarvestuses eelarvejagude kaupa tehtavad muudatused on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-et.htm). Teadmiseks on lisatud nende muudatuste ingliskeelne versioon, mis moodustab eelarve lisa. SISUKORD 1. Sissejuhatus. 3 2. Euroopa Liidu solidaarsusfondi kasutuselevõtmine.. 3 2.1 Serbia – üleujutused.. 3 2.2 Horvaatia – üleujutused.. 4 2.3 Bulgaaria – üleujutused.. 5 3. Rahastamine.. 6 4. Koondtabel mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa.. 8 1. Sissejuhatus 2014. aasta paranduseelarve projekti (PEP) nr 7 sisuks on ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine 79 726 440 euro ulatuses kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena. Vahendite kasutuselevõtmine on seotud 2014. aasta mais Serbias ja Horvaatias ning 2014. aasta juunis Bulgaarias toimunud üleujutustega. 2. Euroopa Liidu solidaarsusfondi kasutuselevõtmine 2014. aasta mais põhjustasid rasked ilmaolud suures osas Serbia Vabariigist ja vähemal määral Horvaatias viimaste aastakümnete suurimad üleujutused, mis tekitasid ulatuslikku kahju nii avalikule infrastruktuurile kui ka eraomandile ning sadadele tuhandetele kodumajapidamistele. Kuu aega hiljem tabasid mõnda Bulgaaria Vabariigi piirkonda tugevad vihmasajud, mis ületasid kohati nelja kuunormi ning põhjustasid suuri üleujutusi ja häireid. Komisjon on kõik kolm taotlust põhjalikult läbi vaadanud kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta,[11] mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 661/2014 (edaspidi „määrus”),[12] eriti selle artiklitega 2, 3 ja 4. Allpool on esitatud kokkuvõte hinnangute kõige olulisematest osadest. 2.1 Serbia – üleujutused (1) 2014. aasta mais põhjustasid rasked ilmaolud suures osas Serbiast viimaste aastakümnete suurimad üleujutused, mis tekitasid ulatuslikku kahju nii avalikule infrastruktuurile kui ka eraomandile ning sadadele tuhandetele kodumajapidamistele. (2) Komisjon sai Serbia taotluse 30. juulil 2014, kaheteistkümnenädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 14. mail 2014. Serbia on määruse artikli 2 lõike 1 kohaselt abikõlblik riik. Taotlust ajakohastati 18. augustil 2014. (3) Üleujutus on loodusõnnetus ja kuulub seega solidaarsusfondi rakendusalasse. (4) Serbia ametiasutused hindavad loodusõnnetusest tekkinud otseste kahjude kogusummaks 1,1 miljardit eurot. Tulemus põhineb taastamisvajaduste hindamisel, mis teostati koos ELi ja rahvusvaheliste organisatsioonidega vahetult pärast loodusõnnetuse toimumist. See summa moodustab 3,8 % Serbia kogurahvatulust, mis on suurem Serbia puhul 2014. aastal kohaldatavast solidaarsusfondi kasutuselevõtu künnisest (174,7 miljonit eurot, s.o 0,6 % kogurahvatulust 2012. aasta andmete alusel). Kuna hinnanguline otsene kahju ületab künnise, võib kõnealust loodusõnnetust määruse artikli 2 lõike 2 alusel lugeda suureks. Finantsabi võib kasutada ainult määruse artiklis 3 määratletud hädaolukorras ja päästeoperatsioonides vajalikeks meetmeteks. (5) Serbia ametiasutused teatasid, et paljudes kohtades, peamiselt Sava, Kolubara, Tamnava, Jadari, Zapadna Morava, Velika Morava, Mlava ja Peki jõe ja nende lisajõgede ümbruses, tekkisid rängad üleujutused, millega kaasnesid tulvaveed, erosioon ja maalihked. Üleujutused tekitasid kõige suuremat kahju Kolubara, Mačva, Moravicki ja Pomoravlje piirkonnas ning osas Belgradist. Kahju kandnud omavalitsustes elab umbes 1,6 miljonit elanikku, kellest 180 000 vajasid abi. Hukkus 60 inimest. Hädaabiteenistused päästsid kahjustatud piirkondadest ligi 32 000 inimest, kellest umbes 5 000 tuli paigutada ajutistesse majutuskohtadesse. Hävisid 485 eluaset ning kahjustada said 16 200 korterit ja eramut. Tulvavee alla jäid Tamnava kaevanduse läänepoolne karjäär, Veliki Crljeni karjäär ja osa Kolubara söeväljast. Need kaevandused varustavad söega Obrenovacis asuvat suurt elektrijaama Nikolai Tesla A, mis toodab umbes 63 % kogu riigi elektrienergiast. Suuremas osas kahjustatud omavalitsustest oli veevarustus häiritud kuni 10 päeva ja veevarud on mõnel pool endiselt saastatud. Lisaks tekitasid üleujutused kahju tervishoiuasutustele, koolidele ning maantee- ja raudteevõrgule ning kahjustasid oluliselt keskkonda. Üleujutuste kahju ulatus hinnangute kohaselt 2,7 %ni SKPst ja ainuüksi 2014. aastal hinnatakse selle negatiivseks mõjuks majandusele kuni 2 % SKPst. Kõige enam kannatasid energia-, kaevandus- ja põllumajandussektor, kuid tugevasti sai kahjustada ka transpordiinfrastruktuur (maanteed, sillad ja raudteed) ning paljud üleujutusevastaseks ja rannikukaitseks ette nähtud rajatised. (6) Tagajärgede kõrvaldamiseks võeti kasutusele kõik olemasolevad riiklikud jõud. Lisaks paluti kahe- ja mitmepoolset rahvusvahelist humanitaar- ja kodanikukaitse alast abi. ELi poolt pakkusid abi Saksamaa, Sloveenia, Bulgaaria, Austria, Tšehhi, Prantsusmaa, Taani, Rumeenia, Hispaania, Madalmaad ja Poola, kelle tegevust koordineeriti Euroopa Liidu kodanikukaitse mehhanismi kaudu. Üleujutuse järgsetest päästeoperatsioonidest võtsid osa rahvusvahelised meeskonnad ja kasutati suure võimsusega pumpasid. Euroopa Komisjon eraldas Bosnia ja Hertsegoviinale ja Serbiale ühtlasi 3 miljoni euro ulatuses humanitaarabi, et katta loodusõnnetuse tagajärjel kõige enam kannatanud elanike esmavajadused toidu ja muude vahendite, sularaha, talongide, torustiku ja sanitaarvahendite näol. (7) Serbia ametiasutused on arvestanud vastavalt Euroopa Solidaarsusfondi määruse artikli 3 lõikele 2 hädaolukorras vajalike meetmete maksumuseks 381,9 miljonit eurot, mis on jaotatud meetmeliikide kaupa. Suurim osa hädaolukorras vajalike meetmete kuludest (üle 202 miljoni euro) on seotud taastustöödega energeetika valdkonnas. Sellele järgnevad kulud transpordisektorile (106 miljonit eurot). (8) Ühinemiseelse abi vahendist (IPA) on juba paigutatud ümber 30 miljonit eurot lühiajaliste taastustööde toetuseks. Aasta lõpuks eraldatakse seoses üleujutustega veel 50 miljonit eurot täiendavate taastus- ja ülesehitustööde toetamiseks. Serbia ja Bosnia ja Hertsegoviina vaheliste piirialade abistamiseks kasutatakse kokku 4 miljoni euro ulatuses IPA piiriülese koostöö vahendeid. 16. juulil toimus Brüsselis rahvusvaheline rahastajate konverents, kus eri riigid, rahvusvahelised organisatsioonid ja erasektor kohustusid eraldama Serbiale 986 miljonit eurot, millest 106,8 miljonit eurot moodustavad toetused ja ülejäänu eraldatakse laenudena. Lisaks lubati eraldada üle 41 miljoni euro piiriülesteks meetmeteks. (9) Serbia ametiasutused teatasid, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet. 2.2 Horvaatia – üleujutused (1) Serbiat mõjutanud ilmaolud avaldusid ka Horvaatia idaosas ja põhjustasid seal suurt kahju, kuigi selle ulatus oli väiksem. (2) Komisjon sai Horvaatia taotluse 31. juulil 2014, kaheteistkümnenädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 17. mail 2014. (3) Üleujutus on loodusõnnetus ja kuulub seega solidaarsusfondi rakendusalasse. (4) Horvaatia ametiasutused hindavad loodusõnnetusest tekkinud otseste kahjude kogusummaks 297,6 miljonit eurot. See summa moodustab 0,7 % Horvaatia kogurahvatulust, mis on suurem Horvaatia puhul 2014. aastal kohaldatavast solidaarsusfondi kasutuselevõtu künnisest (254,2 miljonit eurot, s.o 0,6 % kogurahvatulust 2012. aasta andmete alusel). Kuna hinnanguline otsene kahju ületab künnise, võib kõnealust loodusõnnetust määruse artikli 2 lõike 2 alusel lugeda suureks. Finantsabi võib kasutada ainult määruse artiklis 3 määratletud hädaolukorras ja päästeoperatsioonides vajalikeks meetmeteks. (5) Horvaatia ametiasutused teatasid, et üleujutused tabasid viit maakonda, mis asuvad riigi idaosas ja jäävad Sava jõe valgalasse: Osijek-Baranja, Vukovar-Srijem, Brod-Posavina, Požega-Slavonija ja Sisak-Moslavina). Mõnes kohas ületas veetase viimase tuhande aasta rekordi. Üleujutused tekitasid märkimisväärset kahju elamutele, äripindadele, avalikele hoonetele ja infrastruktuurile, samuti põllukultuuridele ja karjakasvatusele. Üle 26 000 inimese tuli evakueerida. Energiavõrkude töö oli häiritud ning maanteed ja sillad said oluliselt kahjustada ja/või jäid maalihete või muda alla. Tulvavee alla jäi umbes 2 700 elamut ja üle 4 000 taluhoone, mille konstruktsioon sai paljudel juhtudel kannatada. (6) Horvaatia ametiasutused on arvestanud vastavalt Euroopa Solidaarsusfondi määruse artikli 3 lõikele 2 hädaolukorras ja päästeoperatsioonideks vajalike meetmete maksumuseks 108,8 miljonit eurot, mis on jaotatud meetmeliikide kaupa. Suurim osa hädaolukorras vajalike meetmete kuludest (üle 38 miljoni euro) oli seotud transpordiinfrastruktuuri taastamisega. Sellele järgnevad kulud päästeteenistusele (24,7 miljonit eurot). (7) Kahju kandnud piirkonnad kuuluvad 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vähemarenenud piirkondade kategooriasse. Horvaatia ametiasutused ei ole komisjonile teatanud kavatsusest paigutada struktuuri- ja investeerimisfondide programmidele ettenähtud vahendeid Horvaatias ümber taastamistöödeks. ELi kodanikukaitse mehhanism võeti kasutusele abi andmiseks seoses pihustatavate sääsetõrjevahenditega. (8) Mis puutub kõnealusest loodusõnnetuse liigist lähtuva ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisse, siis käib Horvaatias praegu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiivi 2007/60/EÜ (üleujutusriski hindamise ja maandamise kohta; edaspidi „üleujutuste direktiiv”)[13] rakendamine. Korraldatud on esialgsed üleujutusriski hindamised. Üleujutusohu ja -riski kaardid on juba koostatud kahes katsepiirkonnas ja nende koostamine mujal käib. Üleujutusriski maandamise kavade koostamine on alles ettevalmistusjärgus. (9) Taotluse esitamise kuupäevaks ei olnud Horvaatia suhtes algatatud ühtegi rikkumismenetlust seoses kõnealust loodusõnnetuse liiki käsitlevate liidu õigusaktidega. (10) Horvaatia ametiasutused on teatanud, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet. 2.3 Bulgaaria – üleujutused (1) Kuu aega hiljem tabasid mõnda Bulgaaria piirkonda tugevad vihmasajud, mis ületasid kuni neli korda kuunormi ning põhjustasid suuri üleujutusi ja häireid. (2) Komisjon sai Bulgaaria taotluse 25. augustil 2014, kaheteistkümnenädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 19. juunil 2014. Bulgaaria ametiasutused ajakohastasid oma taotlust 12. septembril 2014. (3) Üleujutus on loodusõnnetus ja kuulub seega solidaarsusfondi rakendusalasse. (4) Bulgaaria ametiasutused hindavad loodusõnnetusest tekkinud otseste kahjude kogusummaks 311,3 miljonit eurot. See summa moodustab 0,8 % Bulgaaria kogurahvatulust, mis on suurem Bulgaaria puhul 2014. aastal kohaldatavast solidaarsusfondi kasutuselevõtu künnisest (232,5 miljonit eurot, s.o 0,6 % kogurahvatulust 2012. aasta andmete alusel). Kuna hinnanguline otsene kahju ületab künnise, võib kõnealust loodusõnnetust määruse artikli 2 lõike 2 alusel lugeda suureks. Finantsabi võib kasutada ainult määruse artiklis 3 määratletud hädaolukorras ja päästeoperatsioonides vajalikeks meetmeteks. (5) Bulgaaria ametiasutused teatasid, et alates 19. juunist tabasid raskete ilmaolude tõttu suured üleujutused paljusid Bulgaaria linnu ja külasid, eriti riigi ida-, kirde- ja keskosas. Kõige rohkem said kannatada Varna, Dobriči, Gabrovo, Veliko Tarnovo, Burgasi, Montana, Kjustendili, Plovdivi, Haskovo, Jamboli ja Sofija piirkond. Varna piirkonnas asuvas Asparuhovo rannikukülas hävitasid tugev vihmasadu ja hiidlaine elamuid ja taluhooneid. Vesi valgus majadesse, tänavatele ja hävitas autosid. Elektri- ja sidevõrgu töö oli kogu piirkonnas häiritud. Põhja- ja Kirde-Bulgaarias põhjustasid äkktulvad, üle kallaste tulnud jõed ja maalihked inimohvreid ja suurt kahju. Teatati 15 hukkunust, üleujutused mõjutasid otseselt tuhandeid inimesi ning sajad inimesed tuli evakueerida ja paigutada ajutistesse majutuskohtadesse. Kahjustada said energeetika, veevarustuse ja veervarude, telekommunikatsiooni, transpordi, tervishoiu, hariduse, hädaabiteenistuste, kultuuripärandi ja looduskaitsealade valdkonna avalikud rajatised ja infrastruktuur. Tulvaveest maha jäänud suured kogused pinnast ja jäätmeid, kanalisatsioonilekked ja reovee paiskumine keskkonda on halvendanud kahju kandnud piirkondade elutingimusi. Samuti on üleujutuste tulemusena alanud maalihked ja erosioon. (6) Bulgaaria ametiasutused on arvestanud vastavalt Euroopa Solidaarsusfondi määruse artikli 3 lõikele 2 hädaolukorras ja päästeoperatsioonideks vajalike meetmete maksumuseks 285,4 miljonit eurot, mis on jaotatud meetmeliikide kaupa. Suurim osa hädaolukorras vajalike meetmete kuludest (üle 87 miljoni euro) oli seotud üleujutusevastase kaitse infrastruktuuride kindlustamisega. Transpordiinfrastruktuuri taastamiseks on hinnangute kohaselt vaja üle 70 miljoni euro. (7) Kahju kandnud piirkonnad kuuluvad 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vähemarenenud piirkondade kategooriasse. Bulgaaria ametiasutused ei ole komisjonile teatanud kavatsusest paigutada struktuuri- ja investeerimisfondide programmidele ettenähtud vahendeid Bulgaarias ümber taastamistöödeks. ELi kodanikukaitse mehhanismi raames abi ei palutud. (8) Mis puutub kõnealusest loodusõnnetuse liigist lähtuva ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisse, siis 2010. aastal võttis Bulgaaria Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiivi 2007/60/EÜ (üleujutusriski hindamise ja maandamise kohta; edaspidi „üleujutuste direktiiv”) üle oma õigusse ning keskkonna- ja veemajandusministeeriumi välja töötatud üleujutusohu ja -riski hindamise metoodika alusel on iga valglapiirkonna puhul korraldatud esialgne üleujutusriski hindamine. (9) Taotluse esitamise kuupäevaks ei olnud Bulgaaria suhtes algatatud ühtegi rikkumismenetlust seoses kõnealust loodusõnnetuse liiki käsitlevate liidu õigusaktidega. (10) Bulgaaria ametiasutused on teatanud, et tervishoiusektorile põhjustatud kahjul on umbes 2,3 miljoni euro ulatuses kindlustuskate. See summa on abikõlblikest kuludest maha arvatud. 3. Rahastamine Et fondi loomise keskne põhjus oli solidaarsus, on komisjon seisukohal, et sellest antav abi peab olema progresseeruv. See tähendab, et senise tava kohaselt peaks abi osatähtsus olema künnist (s.o 0,6 % kogurahvatulust või 3 miljardit eurot 2002. aasta hindades, olenevalt sellest, kumb on madalam) ületava kahju puhul suurem kui kahju puhul, mis künniseni ei küündi. Varem on loodusõnnetuste korral assigneeringute määramiseks kasutatud järgmist määra: 2,5 % kogu otsese kahju puhul, mis on fondi kasutuselevõtmise künnisest allpool, ning 6 % kahju puhul, mis künnist ületab. Solidaarsusfondist antava abi arvutamise metoodika esitati solidaarsusfondi aastaaruandes (2002–2003) ning metoodika kiitsid heaks nõukogu ja Euroopa Parlament. Tehakse ettepanek rakendada samu protsendimäärasid ja määrata järgmised abisummad: Loodusõnnetus || Otsene kahju (miljonites eurodes) || Suure loodusõnnetuse künnis (miljonites eurodes) || Abikõlblike meetmete kogukulu (miljonites eurodes) || Alla künnist jääv 2,5 % otsesest kahjust (eurodes) || Künnist ületav 6 % otsesest kahjust (eurodes) || Ülemmäära kohaldamine || Kavandatava abi kogusumma (eurodes) Serbia || 1 105,622 || 174,649 || 381,967 || 4 366 225 || 55 858 380 || Ei || 60 224 605 Horvaatia || 297,629 || 254,229 || 108,799 || 6 355 725 || 2 604 000 || Ei || 8 959 725 Bulgaaria || 311,328 || 232,502 || 285,440 || 5 812 550 || 4 729 560 || Ei || 10 542 110 KOKKU || || 79 726 440 Käesolev otsuse ettepanek on tehtud solidaarsusfondi teistkordseks kasutuselevõtmiseks 2014. aastal ja selles esitatud kavandatava abi kogusumma on kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruses sätestatud 530,6 miljoni euro suuruse (500 miljonit eurot 2011. aasta hindades) ülemmääraga. Solidaarsusfond on kavas võtta kasutusele kõikidel eespool nimetatud juhtudel, kusjuures Horvaatiale ja Bulgaariale ette nähtud assigneeringute kogusumma 19 501 835 eurot kantakse 2014. aasta eelarve artiklisse 13 06 01 ning Serbiale ette nähtud assigneering summas 60 224 605 eurot kantakse läbirääkijariikidele mõeldud eelarve artiklisse 13 06 02. Kõnealused summad hõlmavad nii kulukohustuste assigneeringuid kui ka maksete assigneeringuid. Kuna Solidaarsusfond on mitmeaastase finantsraamistiku määruses määratletud erivahend, tuleks vastavad assigneeringud kanda eelarvesse väljaspool vastavaid mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid. 4. Koondtabel mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa Rubriik || Eelarve 2014 (sh PE nr 1 ja PEPd nr 2-6/2014) || Paranduseelarve projekt nr 7/2014 || Eelarve 2014 (sh PE nr 1 ja PEPd nr 2-7/2014) KA || MA || KA || MA || KA || MA 1. || Arukas ja kaasav majanduskasv || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 || || || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 Ülemmäär || 63 973 000 000 || || || || 63 973 000 000 || Varu || 75 989 221 || || || || 75 989 221 || 1a || Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 || || || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 Ülemmäär || 16 560 000 000 || || || || 16 560 000 000 || Varu || 75 989 221 || || || || 75 989 221 || 1b || Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 || || || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 Ülemmäär || 47 413 000 000 || || || || 47 413 000 000 || Varu || -89 330 000 || || || || -89 330 000 || Paindlikkusinstrument || 89 330 000 || || || || 89 330 000 || Varu || 0 || || || || 0 || 2. || Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad || 59 190 929 284 || 56 558 779 469 || || || 59 190 929 284 || 56 558 779 469 Ülemmäär || 59 303 000 000 || || || || 59 303 000 000 || Varu || 112 070 716 || || || || 112 070 716 || millest: Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) — turuga seotud kulud ja otsetoetused || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 || || || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 Vaheülemmäär || 44 130 000 000 || || || || 44 130 000 000 || EAGF ja EAFRD vahelise ümberpaigutuse netosumma || 351 900 000 || || || || 351 900 000 || Varu || || || || || || 3. || Julgeolek ja kodakondsus || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 || || || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 Ülemmäär || 2 179 000 000 || || || || 2 179 000 000 || Varu || 7 001 268 || || || || 7 001 268 || 4. || Globaalne Euroopa || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 || || || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 Ülemmäär || 8 335 000 000 || || || || 8 335 000 000 || Varu || 10 000 000 || || || || 10 000 000 || 5. || Haldus || 8 404 610 581 || 8 405 483 381 || || || 8 404 610 581 || 8 405 483 381 Ülemmäär || 8 721 000 000 || || || || 8 721 000 000 || Varu || 316 389 419 || || || || 316 389 419 || millest: institutsioonide halduskulud || 6 797 485 938 || 6 798 358 738 || || || 6 797 485 938 || 6 798 358 738 Vaheülemmäär || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 || Varu || 258 514 062 || || || || 258 514 062 || 6. || Kompensatsioonid || 28 600 000 || 28 600 000 || || || 28 600 000 || 28 600 000 Ülemmäär || 29 000 000 || || || || 29 000 000 || Varu || 400 000 || || || || 400 000 || Kokku || 142 107 479 376 || 139 886 394 140 || || || 142 107 479 376 || 139 886 394 140 Ülemmäär || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 || || || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 Paindlikkusinstrument || 89 330 000 || || || || 89 330 000 || Ettenägemata kulude varu || || 4 026 700 000 || || || || 4 026 700 000 Varu || 521 850 624 || 6 305 860 || || || 521 850 624 || 6 305 860 || Erivahendid || 503 179 528 || 403 149 428 || 79 726 440 || 79 726 440 || 582 905 968 || 482 875 868 Kogusumma || 142 610 658 904 || 140 289 543 568 || 79 726 440 || 79 726 440 || 142 690 385 344 || 140 369 270 008 [1] ELT L 298, 26.10.2012, lk 1. [2] ELT L 347, 20.12.2013, lk 884. [3] ELT L 51, 20.2.2014, lk 1. [4] ELT L 204, 11.7.2014, lk 1. [5] COM(2014) 234, 15.4.2014. [6] COM(2014) 329, 28.5.2014. [7] COM(2014) 461, 9.7.2014. [8] COM(2014) 641, 16.10.2014. [9] COM(2014) 564, 8.9.2014. [10] COM(2014) 649, 17.10.2014. [11] EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3. [12] ELT L 189, 27.6.2014, lk 143. [13] ELT L 288, 6.11.2007, lk 27.