ET Euroopa Liidu Teataja C 403/5

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine

(2016/C 403/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„KOPI ARABIKA GAYO”

ELi nr: PGI-ID-02115 – 26.1.2016

KPN ( ) KGT ( X )

1. Nimetus

„Kopi Arabika Gayo”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Indoneesia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.8. Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Toote „Kopi Arabika Gayo” toorainet kasvatatakse 900 – 1 700 m kõrgusel merepinnast Gayo mägismaal asuvas Aceh Tengahi, Bener Meriahi ja Gayo Luesi omavalitsusüksuses.

Toode „Kopi Arabika Gayo” on riiklikele standarditele vastav kohv, mida on töödeldud tüüpilise nn Sumatra poolpesumeetodiga (tuntud ka märgkoorimisena, edaspidi „märgkoorimismeetod”) ning millel on järgmised tunnused: ühtlase maitsega, tugeva happesusega (see ei ole näitaja, vaid organoleptiline toime kohvi degusteerimise ajal), vähem mõrkjas, jõuliselt intensiivse aroomiga. Lisaks on tootel „Kopi Arabika Gayo” sellised ainulaadselt põimunud maitse- ja lõhnaomadused nagu pähkline, karamelline, šokolaadine, puuviljane, kergelt happeline, täidlane maitse ja püsiv järelmaitse.

Gayo mägismaal kasvatatakse ainult liigi araabika kohvipuid. Toote „Kopi Arabika Gayo” tootmiseks kasutatavad kohvisordid ehk kasvatatavad kohvipuud liigist araabika on Borbor, Timtim, Ateng Jaluk, S 795 ja P-88. Neid sorte võib kasutada ühe eraldi sordina või sortide seguna.

Kaitstud geograafilise tähisega „Kopi Arabika Gayo” on hõlmatud järgmised tooted: märgkoorimismeetodil saadud kohvioad.

Enne märgkoorimist on kohvioa värvus hallikasvalge ja veesisaldus 35–40 %.

Pärast märgkoorimist on kohvioa värvus sinine kuni sinakasroheline ja veesisaldus on 12–12,5 %.

Rahvusvahelisel turul kaubeldakse „Kopi Arabika Gayo” kohviubadega, mis kuuluvad kvaliteediklassi 1 (füüsilisele defektile osutav riiklik standard), mis tähendab seda, et 300 grammi kohta on füüsilise defekti määr väiksem kui 11. Lõpliku sorteerimisega pärast kohviubade eemaldamist marjadest saadakse kohvioad, mille suurus on vähemalt 6,5 mm.

Tarbijale pakutaval, üksnes 100 % „Kopi Arabika Gayo” kohvil (olenemata sellest, kas kohv on roheline või röstitud) peavad olema eespool nimetatud omadused.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmisetapid, mis peavad toimuma toote „Kopi Arabika Gayo” tootmiseks määratletud geograafilises piirkonnas:

— kohvimarjade tootmine,

— töötlemine, st kõik töötlemisetapid kuni kohviubade lõpliku töötlemiseni.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kohviubade kottidesse pakkimine peab toimuma „Kopi Arabika Gayo” tootmise geograafilises piirkonnas, et säilitada ubade kvaliteet ja tagada nende jälgitavus.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kaitstud geograafilise tähisega „Kopi Arabika Gayo” hõlmatud kohvi pakutakse turul tarbijaile või lõpptarbijaile pakendites või mahutites, millel on selgesti eristatavalt: kaitstud geograafiline tähis „Protected Geographical Indication” või KGT („PGI”), nimetus „Kopi Arabika Gayo” eraldi või soovi korral koos nimetuse tõlkega ühes ELi ametlikus keeles, toote „Kopi Arabika Gayo” Euroopa Liidu kaubamärgina registreeritud logo ja soovi korral Euroopa Liidu KGT logo.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Kopi Arabika Gayo” toorainet kasvatatakse 900 – 1 700 m kõrgusel merepinnast Gayo mägismaal asuvas Aceh Tengahi, Bener Meriahi ja Gayo Luesi omavalitsusüksuses.

Vasakpoolsel kaardil on kujutatud geograafilise tähisega hõlmatud kolm omavalitsusüksust. Hall ja valge värvus („Hutan Produksi” ja „APL”) esindavad nende kolme omavalitsusüksuse piirkonda, kus kõnealust kohvi toodetakse.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Tänu kõnealuses geograafilises piirkonnas esinevatele looduslikele tingimustele ja inimteguritele on toode „Kopi Arabika Gayo” ainulaadselt põimunud maitse- ja lõhnaomadustega. Tänu neile omadustele on toode „Kopi Arabika Gayo” turul hea mainega.

Looduslike tegurite mõju

Toote „Kopi Arabika Gayo” toorainet kasvatatakse erilises piirkonnas, mis asub 900 – 1 700 m kõrgusel merepinnast. Gayo mägismaa asukohta piiritletakse looduses leiduvate piirjoontega, nagu piirkonna lääne- ja idaosa orud või teed. Toote „Kopi Arabika Gayo” toorainena kasutatava kohvi taimed kasvavad varju andvate, ristõieliste sugukonda kuuluvate (Leucane sp.) puude (kohalik nimetus pete) all. Kohvipuu suurel kõrgusel asuvast ja väiksema valgustugevusega (ligikaudu 60 % täielikust päikesevalgusest) kasvukohast on tingitud kohviseemnete aeglasem valmimine. Valmimisprotsessi käigus moodustuvad keemilised ühendid, mistõttu on kohvi maitse pähkline, karamelline, šokolaadine, puuviljane, kergelt happeline, täidlane ning järelmaitse püsiv.

Kasvupiirkonnas on külm ja kuiv õhk, aastane sademete hulk 1 834 mm, aastas sajab keskmiselt 149 päeva jooksul 60–347 mm kuus. Piirkonna temperatuur jääb vahemikku 16–24 °C, suhteline õhuniiskus on üle 80 %. Päevase ja öise temperatuuri vahe on Gayo mägismaal väga suur – umbes 5 °C. „Kopi Arabika Gayo” kohvipuud kannavad sellest tulenevalt marju kogu aasta jooksul; kaks peamist saagikoristusperioodi on märtsist–aprillini ja oktoobrist–novembrini. Tänu sellele, et marjad valmivad kogu aasta jooksul, saab vältida puid rõhuva liiga suure saagi moodustumist ning mõjutada kohvi omapärase lõhna (pähkline, karamelline, šokolaadine, puuviljane, kergelt happeline, täidlane ning järelmaitse püsiv) kujunemist.

Gayo mägismaa asub niiskes troopilises piirkonnas. Piirkonnas on viljakad vulkaanilised mullad (mullatüübid: andosol, inseptisol, ultisol ja oxisol). Piirkonna mullalõimise füüsikalisi omadusi iseloomustavad peamiselt võrdsetes osades liiv, tolm ja savi. Tänu sellise tekstuuriga mullale juurdub kohvipuu hästi. Gayo mägismaa enamikul muldadel on ka sellised head keemilised omadused nagu suur kuni väga suur süsinikku sisaldava orgaanilise aine/materjali sisaldus, keskmine kuni väga kõrge lämmastikusisaldus (täislämmastik), madal kuni keskmine süsiniku-lämmastiku suhe ning kohvipuude kasvatamiseks optimaalne pH (5,5–7,0).

Tänu mulla sellistele füüsikalistele ja keemilistele omadustele on „Kopi Arabika Gayo” kohvipuud jõudsa kasvuga. Tervel taimel on tavaliselt piisavalt terveid lehti selleks, et toetada kohviseemne kasvu kuni täieliku valmimiseni. Tänu sellele võib kohviuba kasvada suurima võimaliku suuruseni ning moodustada vastavad parimad maitse-eeldused.

Seega ei ole kohvi omapärase maitse kujunemisel määrav ainult üks tegur. Maitse sõltub mitme teguri koosmõjust, mis hõlmab peamiselt maapinda (eelkõige mulla viljakus ja kõrgus merepinnast), taimekasvu (elujõulisus ja taimetervis) ning tootmismeetodeid, nagu varjupuude kasutamine, kahjurite ja haiguste (sh füsioloogiliste häirete) tõrje, marjade korjamine (küpsustase ja värskus) ning koristusjärgne käitlemine (poolpesu- ja märgkoorimistöötlus).

Inimtegurite mõju

Lisaks eespool nimetatud faktoritele on toode „Kopi Arabika Gayo” tuntud ka tänu inimteguritele. „Kopi Arabika Gayo” on hea mainega toode, sest seda toodavad toote kvaliteedist hoolivad inimesed.

Kohvi kvaliteedile mõju avaldav Gayo piirkonna inimeste oskusteave põhineb kohvipuude viljelemise tavadel, kohvimarjade korjamise oskusel ning koristusjärgsel käitlemisel poolpesu- ja märgkoorimistöötlusega.

Gayo piirkonna inimeste põllumajandustavad hõlmavad kohvipuude kasvatamisel selliste varjupuude kasutamist nagu harilik leukeena (Leucaena leucocephala), avokaado ja mandariin (Citrus reticulata), aga ka oskust mulla head viljakust säilitada ning kohvipuid regulaarselt kärpida.

Tavaliselt kasutavad kohvitootjad kohviistanduste jaoks niisutamata maad. Lisaks tuleb märkida, et põllumajandustootjatel on tava väetada kohvipuid üksnes orgaaniliste väetistega, eelkõige seguga, mis koosneb kohviseemnekestadest ja sellistest mitmetest kohalikest materjalidest nagu hariliku leukeena laastud ja sõnnik (Karim, et al., 2000). Suurem osa põllumajandustootjatest peab kasutama rohkem orgaanilisi väetisi, sest paljud mullad on vähese fosforisisaldusega.

Gayo põllumajandustootjad sordivad alati välja punased kohvimarjad, sest nad teavad hästi koristamise ja koristamisjärgse töötlemise mõju kohvi kvaliteedile (välimus, maitse ja lõhn).

Gayo mägismaa kohvitootjad kasutavad koristamisjärgseks käitlemiseks märgkoorimismeetodit. Kohviseemne kesta eemaldamine ehk koorimine toimub siis, kui seemnekest on endiselt niiske (niiskusesisaldus 35–40 %). Märgkoorimise teel saadud kohviubadest saab kohvi, mis on täidlane, kerge happelisusega ja kompleksse maitsega (pähkline, karamelline, šokolaadine, puuviljane, kergelt happeline, täidlane ning järelmaitse püsiv). Niiskusesisaldust (12–12,5 %) kontrollitakse kaubanduslikul eesmärgil.

Toote „Kopi Arabika Gayo” maine

Nimi Gayo on seotud kohvi tootmisega, mis on selles piirkonnas tuntud traditsioonilise tootmisena ning kuulub rahva kultuuritavade hulka.

Toode „Kopi Arabika Gayo” on pika ajalooga. Selle tootmine algas Madalmaade koloniaalajastul Acehi Tengahi omavalitsusüksuse Berendali küla katseaias ning levis sealt kogu Gayo mägismaal. Tänu kohalikule kohviviljelustraditsioonile toodetakse selles piirkonnas kvaliteetkohvi. Toode „Kopi Arabika Gayo” on seepärast hea mainega ning on Indoneesias tuntud ühena pärismaistest kohvidest ja erikohvina.

Mõned teadusväljaanded kinnitavad toote „Kopi Arabika Gayo” mainet:

Gayo mägismaa mulla sobivuse hindamise kriteeriumid kohvisordi „Arabica Gayo” kasvatamiseks / Evaluasi Kriteria Kesesuaian Lahan Kopi Arabika Gayo di Dataran Tinggi Gayo - R Salima, A Karim, S Sugianto - Jurnal Manajemen …, 2012 - jurnal.unsyiah.ac.id; Gayo araabika kohvipuude kasvatamise ja kohviubade töötlemise suunised / Panduan Budidaya dan Pengolahan Kopí Arabika Gayo - S Mawardi, R Hulupi, A Wibawa, S Wiryaputra - 2008.

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.