SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. EAGFi sihtotstarbeline tulu 3

3. Ajutistest ümberkorraldusmaksetest laekuv tulu (suhkrusektor) 4

4. Märkused EAGFi 2011. aasta eelarve esialgse täitmise kohta 4

5. EAGFi sihtotstarbeliste tulude rakendamine 8

6. Ajutistest ümberkorraldusmaksetest laekuva tulu haldamine (suhkrusektor) 9

7. Suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondi haldamine 9

8. Järeldused 9

1. LISA EAGFi assigneeringute esialgne kasutamine kuni 31. JUULINi 2011 10

SISSEJUHATUS

1. lisas on esitatud eelarve tegeliku täitmise tase ajavahemikul 16. oktoobrist 2010 kuni 31. juulini 2011 võrreldes kulude profiiliga, millele osutatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005[1] artikli 20 sätete põhjal kehtestatud näitajaga.

EAGFI SIHTOTSTARBELINE TULU

Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) artiklile 34 käsitatakse vastavuse kontrolli otsuste kohastest finantskorrigeerimistest ja eeskirjade eiramisest tulenevat ning piimamaksust laekuvat tulu EAGFi kulude rahastamiseks määratud sihtotstarbelise tuluna. Nende eeskirjade kohaselt võib sihtotstarbelist tulu kasutada liikmesriikide kantud EAGFi kulude rahastamiseks. Kui osa kõnealusest tulust jääb kasutamata, kantakse see automaatselt üle järgmisse eelarveaastasse[2].

EAGFi 2011. aasta eelarve hõlmab mõlemat: komisjoni viimast prognoosi turumeetmete ja otsetoetustega seotud eeldatavate kulude rahastamiseks vajalike assigneeringute kohta ning prognoose asjaomase eelarveaasta jooksul eeldatavasti laekuvate sihtotstarbeliste tulude ning eelmisel eelarveaastal kasutamata jäänud ja asjaomasesse eelarveaastasse üle kantud sihtotstarbeliste tulude kohta. Komisjon võttis 2011. eelarveaasta EAGFi assigneeringute summat käsitlevas ettepanekus arvesse eeldatavasti kasutada oleva sihtotstarbelise tulu kogusummat ning nõudis 2011. aastal assigneeringute tegemist, mille summa arvutamiseks lahutatakse sihtotstarbelise tulu hinnanguline summa prognoositavate kulude summast. Eelarvepädevad institutsioonid võtsid vastu EAGFi uue eelarve, mille assigneeringud hõlmavad eeldatavasti laekuvat sihtotstarbelist tulu.

Komisjoni hinnangul oli saadaoleva sihtotstarbelise tulu kogusumma 2011. aasta eelarve koostamise ajal 1 247 miljonit eurot. Täpsemalt:

- eelarveaasta jooksul eeldatavasti laekuva sihtotstarbelise tulu suuruseks hinnati 707 miljonit eurot. vastavuse kontrolli kohaste korrektsioonide ja eeskirjade eiramisega seoses laekuva tulu suuruseks hinnati vastavalt 600 miljonit eurot ja 88 miljonit eurot; piimamaksust laekuva tulu suuruseks hinnati 19 miljonit eurot;

- 2010. eelarveaastast 2011. eelarveaastasse eeldatavasti ülekantava sihtotstarbelise tulu suuruseks hinnati 540 miljonit eurot.

Komisjon eraldas 2011. aasta eelarves kõnealuse 1 247 miljoni euro suuruse tulu kahele kavale. Täpsemalt:

- 500 miljonit eurot eraldati puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide rakendusfondidele ning

- 747 miljonit eurot eraldati ühtsele otsemaksete kavale.

Nende kahe kava jaoks kiitsid eelarvepädevad institutsioonid komisjoni ettepaneku alusel heaks vastavalt 292 miljoni euro ja 30 389 miljoni euro suurused assigneeringud. Eelnimetatud heakskiidetud assigneeringute ja sihtotstarbelise tulu summa on vastavuses assigneeringute hinnangulise koguvajadusega, mis puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide rakendusfondide puhul on 792 miljonit eurot ja ühtse otsemaksete kava puhul 31 136 miljonit eurot.

Lisas, mis kajastab 2011. aasta eelarve esialgset täitmist 31. juuli 2011. aasta seisuga, on puu- ja köögiviljasektori ning tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste sektori eelarveassigneeringute real ära toodud eelnimetatud kahe kavaga seotud heakskiidetud assigneeringud, mille suurus, arvestamata eelnimetatud sihtotstarbelist tulu, on vastavalt 491,1 miljonit eurot ja 36 324 miljonit eurot. Pärast kõnealustele sektoritele eraldatud sihtotstarbelise tulu lisamist suureneb 2011. aasta eelarves prognoositavate assigneeringute kogusumma puu- ja köögiviljasektori puhul 991,1 miljoni euroni ja tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste puhul 37 071 miljoni euroni.

AJUTISTEST ÜMBERKORRALDUSMAKSETEST LAEKUV TULU (SUHKRUSEKTOR)

Suhkrusektori ajutisi ümberkorraldusmakseid käsitatakse sihtotstarbelise tuluna, millest rahastatakse suhkrusektori ümberkorraldusabi ja suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondis ettenähtud muud abi. Igas liikmesriigis ettevõtjatele kuuluvate suhkru, inuliinisiirupi ja isoglükoosi koguseliste kvootidega seonduvad kõnealused summad maksti fondi seoses 2006/07., 2007/08. ja 2008/09. turustusaastaga. 2011. aasta eelarve koostamise ajal eeldati, et 2010. eelarveaastast kantakse 2011. eelarveaastasse üle 1 015 miljonit eurot. Suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondi 2011. aastaks üle kantud sihtotstarbeline tulu on 1 044,8 miljonit eurot.

MÄRKUSED EAGFI 2011. AASTA EELARVE ESIALGSE TÄITMISE KOHTA

Eelarve esialgse täitmise tase ajavahemikul 16. oktoobrist 2010 kuni 31. juulini 2011 on esitatud 1. lisas. Kõnealust taset võrreldakse kulude profiiliga, mis on kehtestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 20 sätete põhjal. Järgmisena on esitatud lühikommentaar konkreetsete eelarveartiklite kohta, mille puhul 2011. aasta eelarve tegelik ja kavandatud täitmine erinevad kõige olulisemalt.

Turumeetmed

Assigneeringute kasutamine sekkumiseks põllumajandusturgudel oli heakskiidetud eelarveassigneeringute tasemest 81,1 miljoni euro võrra kõrgem, nagu osutas näitaja tase 31. juulil 2011. See kõrvalekaldumine on peamiselt seotud puu- ja köögiviljasektori ning veise- ja sealihasektoriga. Samal ajal täheldati muudes sektorites kokku assigneeringute alakasutamist.

Teravili (–144,9 miljonit eurot)

Kõnealuse eelarveartikli assigneeringute alatäitmine 2011. aastal on tingitud märkimisväärsest teravilja sekkumisvarude müügist ajavahemikul 2010. aasta detsembrist kuni 2011. aasta maini. Komisjon müüs avatud pakkumismenetluse raames 2 551 000 tonni otra ja 88 000 tonni nisu 2011. aasta eelarves prognoositust oluliselt kõrgemate hindadega. Need hinnad aitasid 2011. aasta eelarvesse märgatavat kasumit tuua ja on eelarve täitmist kajastavates sama eelarveartikli andmetes märgitud negatiivsete summadena. Komisjon arvab praegu, et see kasum toob kaasa 2011. aasta lõpus kõnealuse eelarveartikli assigneeringute üldise alatäitmise.

Toetused 1. lisas nimetamata toodetele (–16,2 miljonit eurot)

Kõnealuse eelarveartikli assigneeringute alatäitmine, mis põhineb näitaja tasemel, on tingitud suhkru- ja piimatoodete ekspordisertifikaatide eest tehtud madalamatest maksetest, võrreldes eelarves esialgselt hinnatud maksetega.

Toiduabiprogrammid (+26,1 miljonit eurot)

Assigneeringute kiirem kasutuselevõtt võrreldes eelmise aastaga on 2011. aastal eelkõige tingitud eelmiste aastate eest makstud tavalisest suurematest summadest ja toetuse jaotamise korraldamise suhtes kohaldatavate eeskirjade muudatustest 2011. aastal. Kõnealused muudatused näitajas ei kajastu. Tõepoolest tõsteti 2011. aastal juunikuust maikuusse tähtaeg, mis on seotud igale liikmesriigile eraldatud varudest 70 % tühistamisega. Lisaks sellele ilmneb, et võttes arvesse praegu 2012. aasta kava jaoks ettenähtud madalamaid summasid, kavatsevad liikmesriigid 2011. aasta kava rakendada täies mahus. Komisjon leiab praegu, et 2011. aasta kava kiirem kasutuselevõtt ei tingiks eriti suurt (kui üldse) eelarves ettenähtud assigneeringute ületäitmist.

Kiutaimed (+ 5,9 miljonit eurot)

Selle eelarveartikli saadaolevate assigneeringute kiirem kasutuselevõtt tuleneb puuvillatööstuse ümberkorraldamise meetmetest, mida rakendati esimest korda 2010. aastal pärast kõigi maksete tegemist oktoobris. 2011. aasta näitaja põhineb 2010. aasta eelarve täitmisel. Selle eelarveartikli all on aga kulud 2011. aastal kuude lõikes ühtlaselt suurenenud (juuli lõpuks kasutati 63 % assigneeringutest). Siiski ei tähenda see eelarve täitmise määr, et eelarveassigneeringud ületatakse, kuna assigneeringud põhinevad kõnealuseid meetmeid käsitlevate õigusaktidega kehtestatud koguselistel ja rahalistel ülemmääradel.

Puu- ja köögivili (+229,8 miljonit eurot võrreldes heakskiidetud assigneeringutega)

Eelarve täitmise määr on peamiselt tingitud tootjaorganisatsioonide rakendusfondidele tehtud kulutustest, mida rahastatakse nii eelarve heakskiidetud assigneeringutest kui ka 2011. aasta eelarves sellele kavale eraldatud sihtotstarbelisest tulust (NB! Täpsema teabe saamiseks vt punkt 2). Kõnealune eelarve täitmise määr tuleneb näitaja kohaldamisest seisuga 31. juuli 2011 eelarve heakskiidetud assigneeringutele, mis ei hõlma selle sektori sihtotstarbelist tulu.

Kõnealuse sektori saadaolevate assigneeringute kogusumma on praegu komisjoni arvates piisav liikmesriikide poolt 2011. aastal eeldatavasti tehtavate kulude katmiseks.

Alates 2010. aastast lisas komisjon lugeja jaoks joonealuse märkuse* lisas esitatud assigneeringute esialgse kasutamise tabelisse. Joonealuses märkuses on osutatud, milline oleks olukord, kui näitajat seisuga 31. juuli 2011 oleks kohaldatud kõigi nende assigneeringute suhtes, mis on eeldatavasti kasutada selle sektori rahastamiseks. Nagu punktis 2 nimetatud, koosneb selle sektori jaoks eeldatavasti saadaolev kogueraldis eelarve heakskiidetud assigneeringutest mahus 491,1 miljonit eurot ja sektori sihtotstarbelisest tulust, mis on hinnanguliselt 500 miljonit eurot. Seega, kui näitajat oleks kohaldatud kogueraldisele 991,1 miljonit eurot, mida saab eeldatavasti kasutada, siis ilmneks eelarve alatäitmine –121,6 miljonit eurot.

See alatäitmine on seotud tootjaorganisatsioonide rakendusfondidega, millesse maksete laekumise kiirus on eelmiste aastatega võrreldes veidi vähenenud, ning koolide puuviljaprogrammiga, mille puhul meetme suhtelise uudsuse tõttu ei järgita veel eelarve määratletud täitmisviisi. Siiski tuleks märkida, et osa puu- ja köögiviljasektori toetamise erakorralistest meetmetest, mille komisjon võttis vastu E. coli bakteri puhanguga seotud kriisi tagajärjel, rahastatakse tootjaorganisatsioonide rakendusfondide kaudu ning ülejäänud osa toetusest sama artikli teiste eelarvepunktide alt. Käesoleva aruandega hõlmatud perioodi kohta ei ole liikmesriigid seni deklareerinud kõnealuse kriisiga seotud kulusid.

Võrreldes viimase kolme aastaga suureneb endiselt tootjaorganisatsioonide eeltunnustamise eest makstav toetus. Kõnealuse eelarverea assigneeringute märkimisväärne ületäitmine on ette nähtud 2011. eelarveaasta lõpus. Eeldatakse, et kõnealuse meetme puhul deklareeritavad lõplikud kulud rahastatakse assigneeringutest, sealhulgas selle sektori saadaolevast sihtotstarbelisest tulust 2011. aastal.

Edendamine (–8,9 miljonit eurot)

Võrreldes näitaja osutatud eelarveassigneeringute ja eelarve teoreetilise täitmise profiiliga seisuga 31. juuli 2011 on täheldatud alatäitmist. Liikmesriikidelt saadud teabele tuginedes leiab komisjon, et maksete tegemise selline kiirus säilib, tingides kõnealuse eelarveartikli alatäitmise eelarveaasta lõpus.

Piim ja piimatooted (–63,1 miljonit eurot)

Võrreldes näitaja osutatud eelarveassigneeringute ja eelarve teoreetilise täitmise profiiliga seisuga 31. juuli 2011 on täheldatud alatäitmist. See on peamiselt seotud koolipiima programmiga, mille assigneeringud eelarves suurenesid 2011. aasta eelarve üle peetud läbirääkimiste käigus 10 miljonit eurot võrreldes komisjoni taotletud esialgsete eelarvevajadustega. Eelarve suurendamine ei kajastatu liikmesriikide eelarvetäitmises.

Peale selle müüdi ajavahemikul 2010. aasta detsembrist kuni 2011. aasta märtsini sekkumisvarudest lõssipulbrit kõrgemate hindadega kui 2011. aasta eelarves algselt prognoositud ning see tõi 2011. aasta eelarvesse kasumit. Komisjon arvab praegu, et see kasum tingib 2011. aasta lõpus kõnealuse eelarveartikli assigneeringute üldise alatäitmise.

Veise- ja vasikaliha (+18,4 miljonit eurot)

Selle eelarveartikli assigneeringute kiirem kasutuselevõtt näitaja tasemega võrreldes tuleneb oodatust suurematest toetusega kogustest, mida eksporditi alates 16. oktoobrist 2010. Tänu Türgi turu avamisele ELi lihatoodete jaoks suurenes kõnealusel turul eksporditegevus oluliselt 2010/2011. WTO aastal. Komisjon andis käesoleva aasta ekspordisertifikaadid välja koguse kohta, mis oli suurem kui 2011. aasta eelarves prognoositud. Komisjon leiab, et see tingib 2011. eelarveaasta lõpuks kõnealuse eelarverea assigneeringute ületäitmise, mis tuleb katta muude eelarveridade assigneeringute ümberpaigutamise kaudu.

Sealiha, munad ja kodulinnuliha (+42,2 miljonit eurot)

Selle eelarveartikli saadaolevate assigneeringute kiirem kasutuselevõtt näitaja tasemega võrreldes tuleneb oodatust suurematest toetusega eksporditud kodulinnuliha kogustest. Komisjon prognoosib, et selle tulemuseks on kõnealuse eelarveartikli assigneeringute ületäitmine, mis tuleb katta muude eelarvepunktide assigneeringute ümberpaigutamise kaudu.

Lisaks sellele kavatseb komisjon 2011. aastal maksta ligikaudu 50 miljonit eurot seoses sealiha eraladustamise meetmega (võetud kasutusele jaanuaris 2011). Selle meetmega seotud assigneeringuid ei ole 2011. eelarves ette nähtud ning need tuleb katta muude eelarvepunktide assigneeringute ümberpaigutamise kaudu.

Otsetoetused

Assigneeringute kasutamine otsetoetusteks oli võrreldes 31. juuli 2011. aasta näitaja tasemega 354 miljonit eurot suurem.

Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused (+467,1 miljonit eurot võrreldes heakskiidetud assigneeringutega)

Kõnealuse sektori vajaduste jaoks saadaolev assigneeringute kogusumma on 37 071 miljonit eurot, mis hõlmab ka ühtsele otsemaksete kavale eraldatud eeldatavat tulu summas 747 miljonit eurot. (NB! Täpsema teabe saamiseks vt punkt 2).

Seoses ühtse otsemaksete kavaga on täheldatud eelarve ületäitmist võrreldes näitaja tasemega. Selle põhjuseks on tehniline mõju, mis tuleneb näitaja kohaldamisest selliste eelarve heakskiidetud assigneeringute suhtes, mis ei hõlma sihtotstarbelist tulu. Alates 2010. aastast lisas komisjon lugeja jaoks joonealuse märkuse* lisas esitatud assigneeringute esialgse kasutamise tabelisse. Kõnealune joonealune märkus osutab, milline oleks olukord, kui näitajat seisuga 31 juuli 2011 oleks kohaldatud kõigi assigneeringute suhtes, mis on eeldatavasti kasutada selle sektori rahastamiseks. Nagu punktis 2 osutatud, koosneb selle sektori jaoks eeldatavasti kasutatav kogueraldis eelarve heakskiidetud assigneeringutest mahus 36 324 miljonit eurot ja sektori sihtotstarbelisest tulust, mis on hinnanguliselt 747 miljonit eurot. Seega, kui näitajat oleks kohaldatud kogueraldisele 37 071 miljonit eurot, mida kõnealune sektor saab eeldatavasti kasutada, siis ilmneks eelarve alatäitmine –278,3 miljonit (või 0,8%) eurot.

Praegu eeldab komisjon, et tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste eelarves ilmneb alatäitmine eelarveaasta lõpus, kuna liikmesriikide deklareeritavad artikli 68 kohaste tootmiskohustusega sidumata eritoetusmeetmete kulud on väiksemad võrreldes algse prognoosi kohaselt ettenähtud kuludega.

Muud otsetoetused (–113,5 miljonit eurot)

Selles sektoris on 31. juuli 2011. aasta seisuga ilmnenud eelarve alatäitmine võrreldes näitaja vastava tasemega. Praegu eeldab komisjon, et selle sektori eelarves ilmneb alatäitmine eelarveaasta lõpus, kuna liikmesriikide deklareeritavad artikli 68 kohaste tootmiskohustusega sidumata eritoetusmeetmete kulud on väiksemad võrreldes algse prognoosi kohaselt ettenähtud kuludega.

Muud kulud

Eelmiste aastate raamatupidamisarvestuste kontrollimine ja heakskiitmine (+301,1 miljonit eurot)

Eelarve praegune täitmine võrreldes 31. juuli 2011. aasta vastava näitajaga on tingitud raamatupidamisarvestuse juba teostatud korrigeerimistest.

Tuleks märkida, et komisjon pani oma 2011. aasta kirjalikus muutmisettepanekus ette teha korrektsioone mahus –72 miljonit eurot. 2011. aasta eelarve üle peetavate läbirääkimiste käigus otsustatud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise lõplik summa oli –272 miljonit eurot.

Praegu on komisjon arvamusel, et raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kõigist juba tehtud otsustest ning liikmesriikide poolt toetuste maksetähtaegade eiramisest tulenevad eeldatavad korrektsioonid ei ole piisavad, et katta eelarve üle peetavatest läbirääkimistest tulenev negatiivsete kulude summa –272 miljonit eurot. Tegelikult on komisjonil nende otsuste tulemusel vaja teha tagasimakseid, st teha liikmesriikide kasuks positiivseid korrektsioone netosummas ligikaudu 64 miljonit eurot. Komisjoni poolt 2011. aastal tehtud vastavuskontrolli otsuste raames tuleb liikmesriikide kasuks teha positiivseid korrektsioone ligikaudu 4 miljoni euro ulatuses.

Seepärast on komisjonil vaja leida ligikaudu 335 miljoni euro suuruses summas positiivseid eelarveassigneeringuid, mida ei vajata EAGFi muude eelarvepunktide jaoks, et sulgeda see eelarvepunkt 2011. aastal.

EAGFI SIHTOTSTARBELISTE TULUDE RAKENDAMINE

Lisas esitatud tabelist nähtub, et 31. juuliks 2011 oli sihtotstarbelist tulu kasutada 1 595,7 miljonit eurot. Täpsemalt:

- vastavuskontrolli otsustest tulenev tulu on 513,4 miljoni eurot. Kõnealust tulu vähendatakse lõpuks ligikaudu 46,1 miljoni euro võrra pärast komisjoni otsust 2010. aasta vastavuskontrolli otsuse parandamise kohta;

- eeskirjade eiramise eest nõuti sisse ligikaudu 155,9 miljonit eurot, mis ületas oluliselt esialgu prognoositud summat (88 miljonit eurot), ning

- praegu on laekunud enamus piimamaksust, mille ligikaudne suurus 21,3 miljonit eurot ületab veidi esialgu prognoositud summat (19 miljoni eurot);

- esialgu prognoositud 540 miljoni euro asemel kanti 2010. aastast 2011. aastasse tegelikult üle 905,1 miljonit eurot sihtotstarbelisi tulusid.

Komisjon eeldab praegu, et sihtotstarbelist tulu laekub veel (kuigi mitte märkimisväärselt) seoses eeskirjade eiramisega.

AJUTISTEST ÜMBERKORRALDUSMAKSETEST LAEKUVA TULU HALDAMINE (SUHKRUSEKTOR)

Alates 2009. aasta novembrist ei ole liikmesriikidelt õigusaktide kohaselt uusi ajutisi ümberkorraldusmakseid kogutud. Seepärast on suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondi saadaolev sihtotstarbeline tulu võrdne 2010. eelarveaastast ülekantud 1 044,8 miljoni euro suuruse summaga (mida on 2010. aasta lõpus tehtud oodatust väiksemate maksete tõttu rohkem kui 2011. aasta eelarves sisalduv 1 015 miljonit eurot).

SUHKRUVALDKONNA ÜMBERKORRALDUSFONDI HALDAMINE

Liikmesriigid olid 2011. aasta juuli lõpuks maksnud 109,1 miljonit eurot ümberkorraldusmeetmete, mitmekesistamise ja suhkru rafineerimisega seotud toetusi.

JÄRELDUSED

EAGFi 2011. aasta eelarveassigneeringute esialgne kasutamine kuni 31. juulini 2011 näitab, et liikmesriikide igakuised maksed ületavad näitajal põhinevat eelarve täitmise profiili 703,4 miljoni euro võrra. Saadaolev sihtotstarbeline tulu on 1 595,7 miljonit eurot, sealhulgas eelmisest aastast ülekantud sihtotstarbeline tulu. EAGF-ile 2011. aastal laekunud sihtotstarbeline tulu väheneb punktis 5 nimetatud korrektsiooni tõttu. Praegusel ajahetkel lõpuks laekuvat sihtotstarbelise tulu summat kasutatakse tootjaorganisatsioonide rakendusfondide ja ühtse otsemaksete kava rahastamiseks, nagu esialgu kavandati 2011. aasta eelarve koostamise ajal.

Käesoleva aruande koostamise ajal jälgib komisjon tähelepanelikult 2011. aasta eelarve täitmist ja eeldab, et eelarve teatavate osade arvatava alatäitmise tõttu on võimalik rahastada nii raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kui ka vastavuskontrollidega seotud korrektsioone (vt punkt 4.3.1) ning puu- ja köögiviljasektori toetamise erakorralisi meetmeid, mille komisjon võttis vastu E. coli bakteri puhanguga seotud kriisi tagajärjel (vt punkt 4.1.5). Viimati nimetatud meetmete eeldatav kulu on 227 miljonit eurot ning praegu hinnatakse, et 2011. eelarveaasta lõpuks deklareerivad liikmesriigid kulusid 215 miljoni euro ulatuses.

1. LISA EAGFI ASSIGNEERINGUTE ESIALGNE KASUTAMINE KUNI 31. JUULINI 2011

[pic]

[1] ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

[2] Ülekantud sihtotstarbeline tulu tuleb ära kasutada esmajärjekorras, st enne eelarvepädevate institutsioonide poolt heakskiidetud assigneeringuid või eelarveaasta jooksul saadud sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikkel 10).