[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 26.6.2009

KOM(2009) 303 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

tippdomeeni .eu rakendamise, toimimise ja tõhususe kohta

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

tippdomeeni .eu rakendamise, toimimise ja tõhususe kohta (EMPs kohaldatav tekst)

1. TAUST

Tippdomeeni .eu kasutuselevõtmise eesmärk oli anda ühenduse elanikele, organisatsioonidele ning ettevõtetele konkreetne üleeuroopaline internetiidentiteet.

Käesoleva aruande eesmärk on anda vastavalt määruse (EÜ) nr 733/2002[1] artiklile 8 Euroopa Parlamendile ja nõukogule teavet tippdomeeni .eu rakendamise, toimimise ja tõhususe kohta.

Aruandes keskendutakse tippdomeeniga .eu seonduvatele hiljutistele arengutele, mis leidsid aset eelmise aruande[2] vastuvõtmisest ehk 6. juulist 2007 kuni 31. märtsini 2009.

2. DOMEENI .EU RAAMISTIK

2.1. Õigusraamistik

Domeeni .eu õigusraamistik koosneb eespool nimetatud määrusest (EÜ) nr 733/2002 tippdomeeni .eu kasutuselevõtu kohta ja komisjoni 28. aprilli 2004. aasta määrusest (EÜ) nr 874/2004, millega kehtestatakse üldeeskirjad. Neid kahte õigusakti täiendavad mitmed komisjoni otsused, mis käsitlevad registri valimist ja määramist. Lisaks on register koostanud mitmed halduseeskirjad, mis reguleerivad selle igapäevatoiminguid seoses domeeninimede registreerimisega.

Selleks, et võtta nõuetekohaselt arvesse kontrolliga regulatiivmenetluse kehtestamist, muudeti määrust (EÜ) nr 733/2002 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1137/2008.

Rumeenia ja Bulgaaria ühinesid Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007 ning seega tuli neile võimaldada nendele varem reserveeritud domeeninimede registreerimist. Õigusliku selguse tagamiseks muudeti komisjoni määrusega (EÜ) nr 1255/2007 komisjoni määruse (EÜ) nr 874/2004 lisa ning sealhulgas riikide domeeninimede loetelu ja loetelu riikidest, kes saavad neid registreerida.

Komisjon tuvastas ka vajaduse muuta komisjoni määrust (EÜ) nr 874/2004, et seda kohandada nõuetega, mis seonduvad rahvusvahelise domeeninimega (IDN – Internationalised Domain Name ) .eu domeeni all.

2.2. Aluspõhimõtted

Domeeni .eu õigusraamistikuga on ette nähtud komisjoni ja .eu registri kohustuste lahusus. Domeeni .eu register on mittetulundusühendus, mis juhib ja haldab tippdomeeni .eu iseseisvalt kooskõlas mittesekkumise, isejuhtimise ja iseregulatsiooni põhimõtetega[3]. Komisjoni ülesandeks on tehtud üldine järelevalve. Komisjonil ei ole eelkõige pädevust teha otsuseid konkreetsete domeeninimede kohta, samuti ei ole komisjon asutus, mis tegeleks registri otsuste suhtes esitatavate kaebustega.

Lisaks põhineb tippdomeen .eu registri-registripidaja mudelil, mille kohaselt vastutab register tippdomeeni .eu haldamise ja sealhulgas asjakohaste andmebaaside hoolduse eest, samas kui akrediteeritud registripidajad on need, kes pakuvad registreerijatele registreerimisteenuseid. Registril ei ole lubatud tegutseda registripidajana[4]. Selline lähenemine suurendab konkurentsi domeeninimede turul, kus registripidajad püüavad teha erinevaid pakkumisi, et katta registreerijate erinevaid vajadusi, tagades samas konkurentsivõimelised hinnad.

2.3. Register

Belgias Diegemis asuv mittetulundusühendus Euroopa internetidomeenide register (EURid) nimetati komisjoni poolt pärast avalikku konkurssi tippdomeeni .eu registriks 21. mail 2003[5].

EURid asutati 2003. aasta aprillis. EURidi liikmed on Belgias, Itaalias, Rootsis, Tšehhi Vabariigis ja Sloveenias riiklikke tippdomeene haldavad organisatsioonid, samuti ISOC-ECC (Internetiühingu Euroopa harude koordineerimisnõukogu) ja Businesseurope (Euroopa Tööstuse ja Tööandjate Keskliitude Ühendus).

Määruse (EÜ) nr 733/2002[6] kohaselt kirjutasid komisjon ja EURid 12. oktoobril 2004 alla teenuse osutamise kontsessioonilepingule (edaspidi „leping”), esialgse kehtivusajaga viis aastat, mida võib pikendada[7].

12. detsembril 2008 sõlmis komisjon Euroopa Ühenduse nimel EURidiga lisalepingu, millega nähti ette kehtiva lepingu pikendamine täiendava viie aasta võrra, st kuni 12. oktoobrini 2014. Lisaleping jõustub kehtiva lepingu kehtivusaja lõppedes, st 12. oktoobril 2009.

3. DOMEENI .EU REGISTREERIMINE JA KASUTAMINE

Tippdomeeni .eu süsteemi tõhusust saab hinnata kahe kriteeriumi põhjal: registreeritud domeeninimede arv ja registri toimimine.

3.1. Registreeritud domeeninimede arv

Domeen .eu ülemaailmses kontekstis

Tippdomeeni .eu avalik registreerimine algas 7. aprillil 2006. Kolme aasta jooksul on registreeritud üle kolme miljoni .eu domeeni, mis teeb domeenist .eu Euroopa populaarsuselt neljanda riigidomeeni (ccTLD – country code Top Level Domain ) ning maailma populaarsuselt üheksanda tippdomeeni. Need arvud näitavad domeeni .eu edukust üldsuse poolehoiu võitmisel.

Euroopa riigidomeenide seas ületavad domeeni .eu nimede hulga üksnes Saksamaa (.de), Ühendkuningriigi (.uk) ja Madalmaade (.nl) riigidomeenid. Üle maailma on rohkem registreerunuid vaid üldistel tippdomeenidel (gTLD – generic Top Level Domain ) .com, .net, .org ja .info, Hiina riigidomeenil (.cn) ning eespool nimetatud kolmel Euroopa riigidomeenil (vt 1. lisa).

Jaotus registreerija riigi järgi

Enamik .eu domeene on registreeritud kõige suurema rahvaarvuga riikides ja riikides, kus on pikk domeenide registreerimise ja kasutamise traditsioon. Suurim nõudlus .eu domeeninimede järele on olnud Saksamaal (30 % .eu domeenidest), Madalmaades (14 %), Ühendkuningriigis (12 %), Prantsusmaal (8 %) ja Poolas (6 %)[8] (vt 2. lisa).

Kasv

Pärast seda, kui käivitusetapi jooksul 2006. aastal kogeti domeeninimede registreerimise märkimisväärset kasvu, on tippdomeeni .eu positsioon tugevnenud ja selle kasvumäär on nüüd sarnane muudele Euroopa riigidomeenidele (+11 % aastal 2007 ja +11 % aastal 2008). Sellisel arengul on kaks põhjust: i) ühelt poolt aeglustub pärast ooteaja ehk nn päikesetõusu perioodi lõppu uute domeenide registreerumine järk-järgult ja jõuab normaaltasemeni ning ii) teiselt poolt hakkavad algselt erakordsed kõrged ja üle 80 % ulatuvad pikendamise määrad lähenema tööstusharu keskmisele (hetkel 72 %).

Kuigi perioodi 2006–2008 üldise registreerimise 22 % kasvumäära saab pidada rahuldavaks, oli kasv eriti märkimisväärne Poolas (+149 %), Leedus (+142 %), Luksemburgis (+95 %) ja Iirimaal (+94 %) (vt 3. lisa).

Domeen .eu on kasvanud paralleelselt muude Euroopa tippdomeenidega

Väärib märkimist, et paralleelselt domeeni .eu kasvuga on suurenenud ka riiklike domeeninimede arv enamikus liikmesriikides. Näiteks kasvas 2008. aastal Saksamaa tippdomeeni (.de) all registreerimine 7 %, Ühendkuningriigi (.uk) ja Madalmaade (.nl) tippdomeenide all aga vastavalt 11 % ja 18 %. Selline areng on kooskõlas .eu tippdomeeni eesmärgiga pakkuda ELi elanikele tõeliselt euroopaliku internetiidentiteedi võimalust, mis pigem täiendaks kui asendaks olemasolevaid riigidomeene ELis.

3.2. .eu domeenide kasutamine

Registreerimine ja kasutamine

Järjest enam kasvab kalduvus hakata .eu domeene kasutama koheselt pärast registreerimist, selmet neid lihtsalt registreerida igaks juhuks.

.eu domeeninimed on saamas Euroopa küberruumi ja elektroonilise turu lahutamatuks osaks. Iseäranis populaarne on .eu domeen väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate hulgas. Lisaks kasutavad registreeritud .eu domeeninimesid järjest rohkem suured ja tuntud organisatsioonid, kuid ka valitsusvälised organisatsioonid ja ELi elanikud[9].

Kogu ELi institutsioonide veebisait ja kõik nende e-posti aadressid viidi üle .eu domeeninimele 9. mail 2006. Sellest päevast alates on ELi institutsioonid teinud tippdomeeni .eu raames kõigile Euroopa elanikele, organisatsioonidele ja ettevõtjatele kättesaadavaks koondportaali: http://europa.eu.

Lisaks Euroopa asutustele, institutsioonidele ja ametitele kasutavad .eu domeeninimesid üha enam Euroopa Liidu rahastatavad programmid ja projektid. Domeenime .eu alt on leitav näiteks Rootsi eesistumisperioodi ametlik veebisait: www.se2009.eu.

Lisaks näitas registri korraldatud uuring, et ligikaudu 80 % kõigist .eu domeeninimedest viib toimivale veebisaidile või e-posti serverile[10]. Toimivatest veebisaitidest suunas üksnes viiendik külastaja automaatselt ümber teisele saidile või internetiaadressile; see näitab, et .eu domeeninimesid kasutatakse enamikul juhtudel aktiivselt.

Teadlikkus ja maine

1990ndatel loodud enamiku muude Euroopa riigidomeenidega võrreldes võib .eu domeeni pidada uustulnukaks. Seetõttu ei ole üllatav, et .eu domeen jääb tuntuse poolest teistest tippdomeenidest maha. Registri korraldatud uuring[11] näitas, et 79 % Euroopa internetikasutajatest on kursis tippdomeenide põhimõtetega ja domeeninimedega ning 63 % teadis tippdomeeni .eu olemasolust. 45 % internetikasutajatest teadis, et ELi elanikena võivad nad registreerida .eu domeeninime ja 11 % kaalus võimalust registreerida domeeninimi selle tippdomeeni all.

Tuleks märkida, et .eu domeenidel on hea maine: ühest teisest EURidi nimel teostatud uuringust[12] ilmneb, et kasutajad mitte üksnes ei pea .eu domeeni tõeliselt euroopalikuks internetiidentiteediks, vaid on ka veendunud, et .eu domeenid on uuenduslikud ja kaasaegsed.

4. REGISTRI TOIMIMINE

4.1. Teenus ja tasud

Viimasel kahel aastal on register töötanud selle nimel, et veelgi parandada registripidajatele pakutavat teenust. Register osutab oma teenust registripidajatele kõikides Euroopa Liidu ametlikes keeltes. Lisaks peakontorile Diegemis (Belgia) on EURid avanud harukontorid Stockholmis, Prahas ja Pisas, et olla registripidajatele lähemal.

Kuna .eu domeene turustab ligikaudu 1 000 akrediteeritud .eu registripidajat, on registri ja registripidajate korrapärane teabevahetus olulise tähtsusega, andes registrile ülevaate turu vajadustest ja arengutest. Selleks on loodud kaks registripidajate esindajatest koosnevat nõuandeasutust – registripidajate nõuandekogu (RAB – Registrar Advisory Board ) ja registripidajate vajaduste eest hoolitsev nõuandekomisjon (RRP – Registrar Requirements Panel ). RAB nõustab EURidi juhtkonda ettevõtlusküsimustes ja RRP on tehnilise suunitlusega. Lisaks lõi register 2008. aasta septembris oma registripidajatele 24/7 tugiteenuse, tagades niiviisi ööpäevaringse toe.

Registri poolt registripidajatele pakutav teenus näib olevat rahuldav: registri nimel teostatud uuringu kohaselt oli üle 90 % vastanud registripidajatest EURidi pakutava toega rahul või enam kui rahul ning 86 % ei näinud vajadust registreerimissüsteemi parandamiseks[13]. Teatavates valdkondades sooviksid registripidajad näha aga ka muutusi, näiteks seoses domeeninimede vahetamise või ülekandmise menetlusega ning süsteemi uute versioonidega kehtestatud muudatuste jälgimisega.

2007. aasta aprillis võttis EURid vastu eetikakoodeksi, millega registripidajad võivad vabatahtlikult liituda. Registripidajad nõustuvad järgima koodeksi hartas sätestatud tingimusi ja vastutasuks antakse neile õigus kasutada eetikakoodeksi ametlikku registripidaja logo, mis võimaldab neil viidata nende poolt osutatava teenuse parimale kvaliteedile.

Tasud ja hinnad

Komisjon on jälginud .eu domeeni registreerimise hulgitasusid, võttes arvesse nii registri rahalist olukorda kui ka tippdomeenide üldist konteksti. Tänu elavale huvile .eu domeeni vastu ja registreerimiste suurele arvule on register saanud edukalt vähendada registreerimise hulgitasusid: 1. jaanuaril 2007 alandati registreerimistasu ja iga-aastast pikendamistasu 10 eurolt 5 eurole; järjekordne alandamine 4 euroni jõustus 1. veebruaril 2008. Komisjon jätkab olukorra jälgimist ja teeb registrile ettepaneku kaaluda täiendavaid vähendusi, kui need muutuvad otstarbekaks[14].

Tuleks märkida, et hulgitasu küsib register domeeni .eu akrediteeritud registripidajatelt, kes omakorda kehtestavad oma jaehinnad registreerijatele. Paljud registripidajad pakuvad oma teenuseid paketina, milles sisalduvad näiteks veebimajutus ja e-posti paketid. Praegu algavad .eu domeeninime tõhusad jaehinnad umbes 5 eurost, mis ei ole kindlasti kõrgem madalaimatest turuhindadest, mida küsitakse domeenide .com, .net, .uk, .de ja muude suurimate tippdomeenide eest.

4.2. Rahanduslik jätkusuutlikkus

Komisjon on jälginud registri rahalist olukorda, sest see on .eu domeeni jätkusuutlikkuse võtmeelement. Oodatust suuremast registreerimisedust on teenitud tulu, mis on senini ületanud kulud. Komisjon on sellisele arengule reageerinud kooskõlas õigusraamistiku ja lepingu asjakohaste sätetega.

Esiteks on komisjon palunud, et EURid määraks kindlaks ja kavandaks iga-aastaselt ja jooksvalt ette oma investeeringud ja reservide asjakohase taseme. Register suunab igal aastal osa ülejäägist nendele kuludele ja ülejäänud osa kantakse üle ühenduse eelarvesse.

Samas on komisjon palunud registril pidevalt analüüsida registreerimise hulgitasu vähendamise võimalust (vt eespool). Vähendus on vajalik selle kajastamiseks, et registreerimiste mahu suurenemisest tulenevalt vähenevad domeeninimele tehtavad kulud. Lisaks on tasu vähendamine parim võimalus ülekantava ülejäägi piiramiseks, et raha jääks pigem domeeninime valdajatele.

Tuleb märkida, et registri rahandusliku jätkusuutlikkuse tagamiseks peab aastatulu alati katma aastakulu ning investeeringuteks ja reservideks vajaminevad vahendid, isegi kui registreerimiste arv või kasv peaks langema. Konservatiivsuse põhimõtte kohaselt peab tasude alandamine järgnema kulude vähenemisele ja mitte eelnema.

Kõnealuse lähenemise tulemusena on register järk-järgult vähendanud hulgitasu vastavalt registreerimiste mahu suurenemisele, kuid viitega. Sellest tulenevalt on vähenenud ka registri ülejääk, ohustamata samas rahanduslikku jätkusuutlikkust. 2006. aasta ülejääk oli 11,3 miljonit eurot, millest 8,9 miljonit eurot kanti üle ühenduse eelarvesse. 2007. aasta ülejääk oli 10,9 miljonit eurot, millest kanti üle 6,9 miljonit eurot. 2008. aasta esialgsed andmed näitavad, et ülejääk saab olema ligikaudu 5 miljonit eurot, millest register kannab ühenduse eelarvesse üle ligikaudu 4 miljonit eurot. Summad, mida ei kanta üle ühenduse eelarvesse, investeeritakse teenuse kvaliteedi tõstmiseks või kasutatakse asjakohaste reservide moodustamiseks.

Registri tegevuse finantsalus on seega aruandeperioodil olnud tugev. Tegevustulu on ületanud tegevuskulusid ning ülejääk on olnud piisav investeerimisvajaduste ja kohustuste katmiseks.

4.3. Tegevuse järjepidevus ja vastupidavus

Viimase kahe aasta jooksul on register täiendavalt ajakohastanud oma tehnosüsteeme. Üks peamisi ülesandeid on olnud vastupidavuse suurendamine, tagades kõigi põhitalitluste liiasuse. Sellega seoses täiustab register oma Prahas baseeruvat peegelsaiti, võimaldades põhisaidi funktsioonide täielikku kopeerimist.

Lisaks on register rakendanud suvasaate tehnoloogiat, mis võimaldab .eu nimeserverite ülemaailmset dubleerimist. Üksikrikke vältimine registri infrastruktuuris aitab suurendada stabiilsust, juhul kui üks serveritest jookseb kokku või muutub kättesaamatuks. Kahte EURidi kasutatavat suvasaate võrku haldab kaks erinevat suvasaate pakkujat. Selline heterogeensus toetab täiendavalt .eu domeeni stabiilsust ja töökindlust.

Lepingu nõuetele vastavalt on register koostanud tegevuse jätkukava, mis sisaldab registri põhifunktsioonide analüüsi ning toob välja seonduvad riskid ja vastumeetmed. Samuti hõlmab see kriisireguleerimisplaani ning tegevuse järjepidevuse stsenaariume ja teatavate ohuliikidega seonduvaid menetlusi.

Tegevuse jätkukava auditeeris sõltumatu audiitor. Hindamise eesmärk oli võrrelda EURidi tegevuse jätkukava tööstusharu parimate tavadega. Aruandes kinnitatakse, et EURid tegeleb järjepidevuse tagamise meetmete rakendamisega, mis näitab, et töö selles vallas ei ole veel lõppenud.

EURid on ka teavitanud komisjoni meetmetest, millega kavatsetakse suurendada nii andmebaasi kui ka registreerumisteenuste vastupidavust ja toimivust, et edendada oma opsüsteemi töökindlust.

4.4. Domeeninimedega seonduvad vaidlused

Õiguslikud vaidlused selles valdkonnas ei ole harvad, arvestades mõnede domeeninimede võimalikku märkimisväärset kaubanduslikku väärtust.

Alternatiivne vaidluste lahendamise menetlus

Domeeni .eu õigusraamistik näeb tippdomeeni .eu domeeninimedega seonduvate vaidluste lahendamiseks ette alternatiivse vaidluste lahendamise menetluse. See süsteem pakub asjaomastele isikutele menetlustagatisi ja selle kohaldamine ei mõjuta neid kohtumenetlusi, mida huvitatud isikud võivad domeeninime valdaja või registri otsuse suhtes algatada.

EURid nimetas .eu domeeninimesid käsitlevate vaidluste korral alternatiivsete lahenduste pakkujaks Prahas asuva Tšehhi Vabariigi kommertskoja ja Tšehhi Vabariigi põllumajanduskoja juurde kuuluva vahekohtu (Tšehhi vahekohus). Domeeni .eu õigusraamistiku alusel võib alternatiivse vaidluste lahendamise süsteemi raames algatada vaidlusi: i) pahauskse või kuritarvitusliku registreerimise üle kolmandate isikute poolt või ii) registri tehtud otsuste üle. Vaidluse võib algatada ükskõik millises ELi ametlikus keeles.

Alternatiivse vaidluste lahendamise menetlustega seonduvate tasude suurus on määratud põhimõttel, et kulud tuleb katta. Alternatiivse vaidluste lahendamise tasusid on alandatud mitu korda alates 2006. aastast ning need algavad 1 300 eurost,[15] olles seega soodsamad sarnaste vahekohtute[16] nõutavatest tasudest.

Tšehhi vahekohtus algatatud alternatiivse vaidluste lahendamise kohtuasjade arv on vähenenud märkimisväärselt – 2006. aastal oli neid kvartalis ligikaudu 200 ja praegu umbes 25. Käivitusetapi jooksul oli enamik kohtuasju suunatud registri vastu (umbes 73 %), samas kui ülejäänud algatati .eu domeenimede valdajate vastu. Vahepeal on olukord muutunud vastupidiseks: nüüd algatataks enamik kaebusi .eu domeenimede valdajate vastu. See kinnitab, et domeeninimede vaidluste algne kõrge arv oli seotud ooteaja perioodi registreerumistega, mille puhul kaebuse esitajad vaidlustasid registri otsuseid seoses .eu domeenimede valdajate varasemate õiguste kehtivuse kontrollimisega[17].

Domeeninimede väidetava kuritarvitusliku registreerimisega seotud kohtuasjad

EURid on üheks osapooleks Belgia ja Kreeka riiklikes kohtutes algatatud kohtuasjades. Nimetud kohtuasjad on seotud väidetava domeenimedega hangeldamisega[18].

Ühe juhtumi puhul nõudis Belgia kohus eelmäärusega, et EURid lõpetaks ligikaudu 74 000 domeeninime blokeerimise, määrates trahviks 25 000 eurot iga domeeninimega seonduva tunnise hilinemise kohta. EURid täitis kohtumäärust, v.a 20 domeeninime puhul ja seda põhjusel, et nendega seoses on menetluses alternatiivse vaidluste lahendamise kohtuasjad. See tõi omakorda kaasa selle, et EURidi pangaarvetel blokeeriti 4 190 000 euro suurune summa (mis moodustab 1 % nõutavast trahvist). Kohtuvaidlus on pooleli ja põhihagiga seoses ei ole senini toimunud ühtegi kohtuistungit.

4.5. Euroopa Kohtus algatatud kohtuasjad

Domeeniga .eu seonduvate Euroopa Kohtus algatatud kohtuasjade puhul on üheks osapooleks komisjon. Galileoga seonduva kohtuasja puhul, millega seoses vaidlustati nime „galileo.eu” ühenduse institutsioonide ja asutuste poolse reserveerimise õiguspärasus, lükkas Esimese Astme Kohus avalduse 2007. aastal tagasi selle vastuvõetamatuse tõttu (T-46/06). Esimese Astme Kohtu korraldus kaevati selle juhtumi puhul edasi, kuid Euroopa Kohus mõistis Esimese Astme Kohtu otsuse õigeks (C-483/07).

Esimese Astme Kohtus veel menetluses oleva teise kohtuasja „Inet Hellas” puhul seadis kaebuse esitaja kahtluse alla komisjoni määruse (EÜ) nr 874/2004 tõlgendamise seoses keeluga registreerida ELi mittekuuluvaid riike tähistavaid kahetähelisi domeeninimesid.

Lisaks on Austria kohus Oberster Gerichtshof esitanud Euroopa Kohtule eelotsusetaotluse seoses määruse (EÜ) nr 874/2004 tõlgendamisega (C-569/08). Nimetatud kohtuvaidlus on pooleli.

4.6. Rahvusvahelised domeeninimed

Hetkel saab .eu tippdomeeni all domeeninimesid registreerida üksnes kasutades ladina tähti „a”–„z”, numbreid „0”–„9” ja sidekriipsu „-”[19].

Domeeni .eu õigusraamistikus on sätestatud, et rahvusvahelised domeeninimed tuleb sisse viia niipea, kui see on tehniliselt võimalik[20]. Kuna selliste domeeninimede registreerimine on nüüd tippdomeeni all võimalik, on EURid valmistanud ette rahvusvaheliste domeeninimede sisseviimist .eu tippdomeeni all, millega võimaldatakse selliste diakriitiliste märkidega tähtede nagu „é”, „ö”, „ç” või „č” ja muude kui ladina tähtede kasutamist.

Eelduste kohaselt viiakse rahvusvahelised domeeninimed .eu tippdomeeni all sisse 2009. aastal jooksul, pärast seda, kui on kohandatud õigusraamistikku, et võtta arvesse rahvusvaheliste domeeninimede nõudeid[21].

5. KOKKUVÕTE

Kolm aastat pärast käivitamist on .eu tippdomeen suutnud saada väärtuslikuks valikuks internetiidentiteeti valivatele eurooplastele. Üle kolme miljoni domeeniga on .eu ületanud ootusi ning on leidnud oma koha maailma kümne suurima tippdomeeni seas. Pärast algset registreerimiste lainet kasvab järjest enam kalduvus hakata .eu domeene kasutama koheselt pärast registreerimist, selmet neid lihtsalt registreerida igaks juhuks ja hiljem kasutama hakata. Domeeninime .eu pakutava kasu tõttu võtavad üha enamad ettevõtjad, organisatsioonid ja üksikisikud selle nüüd kasutusele. Vaidlusaluste domeeninimede arv on pidevalt vähenenud ning alternatiivse vaidluste lahendamise süsteemi on peetud tõhusaks viisiks kaitsta registreerijate õiguseid. Lisaks on registri töö sujuv ja kooskõlas tööstusharu parimate tavadega.

Sellest hoolimata seisab tulevatel aastatel registri ees rida ülesandeid. Esimene eesmärk on rahvusvaheliste domeeninimede sisseviimine.

Edaspidi võivad .eu domeeni kasvu piirata nii uute üldiste tippdomeenide loomine kui ka ebakindel majanduskeskkond. Seetõttu on vajalik ennetav strateegiline lähenemine. Eelkõige peaks register tegema tööd selle nimel, et veelgi tõsta teadlikkust .eu tippdomeeni olemasolust ja suurendada selle tuntust. Seda tehes meelitatakse ligi enam registreerijaid ja suurendatakse .eu veebisaitide kasutuselevõttu, võimaluse korral tuntud ettevõtete ja organisatsioonide poolt.

Tippdomeeni keskkonna dünaamilist loomust arvestades peaks register jätkuvalt säilitama ja laiendama oma dialoogi ja teabevahetust internetikogukonnaga. See võimaldab registril tuvastada olulisi turuarenguid ja jätkata parimate tavade omaksvõtmist. Komisjon jätkab .eu tippdomeeni arengu hoolikat jälgimist, tagades, et see vastab ELi elanike, organisatsioonide ning ettevõtete vajadustele.

LISAD

1. LISA: KÜMME SUURIMAT TIPPDOMEENI REGISTREERITUD DOMEENINIMEDE ARVU JÄRGI (2009. AASTA MÄRTSI SEISUGA)

Tippdomeen | Registreeritud domeeninimede arv |

.com | 79 439 607 |

.cn | 13 854 687 |

.de | 12 652 025 |

.net | 12 099 536 |

.org | 7 472 142 |

.uk | 7 382 123 |

.info | 5 137 681 |

.nl | 3 285 095 |

.eu * | 3 049 034 |

.biz | 2 025 576 |

Allikas: http://domainsinfo.fr/.

* Domeeni .eu registreerijate arvu ajakohastatakse iga päev veebilehelhttp://www.eurid.eu/en/about/facts-figures/statistics.

2. LISA: .EU DOMEENIDE ARV REGISTREERIJATE ELUKOHARIIGI JÄRGI (2009. AASTA MÄRTSI SEISUGA)

Riik | .eu domeenide arv Märts 2009 |

Austria | 74 767 |

Belgia | 92 404 |

Bulgaaria | 9 578 |

Küpros | 53 051 |

Tšehhi Vabariik | 82 020 |

Taani | 45 167 |

Eesti | 8 179 |

Soome | 14 876 |

Prantsusmaa | 251 744 |

Saksamaa | 930 467 |

Kreeka | 25 169 |

Ungari | 29 148 |

Iirimaa | 59 612 |

Itaalia | 166 454 |

Läti | 7 166 |

Leedu | 9 416 |

Luksemburg | 27 256 |

Malta | 2 916 |

Madalmaad | 415 474 |

Poola | 176 328 |

Portugal | 11 789 |

Rumeenia | 20 204 |

Slovakkia | 18 609 |

Sloveenia | 6 385 |

Hispaania | 70 390 |

Rootsi | 81 979 |

Ühendkuningriik | 377 820 |

Allikas: EURid.

3. LISA: .EU DOMEENIDE KASV AASTATEL 2006–2008 REGISTREERIJATE ELUKOHARIIGI JÄRGI

Riik | .eu domeenide kasv 2006–2008* |

Austria | +27 % |

Belgia | +23 % |

Bulgaaria** | +58 % |

Küpros | -41 % |

Tšehhi Vabariik | +65 % |

Taani | +18 % |

Eesti | +43 % |

Soome | +57 % |

Prantsusmaa | +56 % |

Saksamaa | +19 % |

Kreeka | +44 % |

Ungari | +32 % |

Iirimaa | +94 % |

Itaalia | +14 % |

Läti | 0 % |

Leedu | +142 % |

Luksemburg | +95 % |

Malta | -85 % |

Madalmaad | +36 % |

Poola | +149 % |

Portugal | -2 % |

Rumeenia** | +40 % |

Slovakkia | +74 % |

Sloveenia | +71 % |

Hispaania | +33 % |

Rootsi | -10 % |

Ühendkuningriik | -14 % |

EL | +22 % |

*Alates 31.12.2006 kuni 31.12.2008.

** Bulgaaria ja Rumeenia näitajad osutavad aastatele 2007–2008, kuna .eu domeenide registreerimine algas pärast nende ühinemist ELiga 1. jaanuaril 2007.

Allikas: EURid.

[1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 733/2002, 22. aprill 2002, tippdomeeni .eu kasutuselevõtu kohta (EÜT L 113, 30.4.2002, lk 1), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1137/2008, 22. oktoober 2008, millega kohandatakse teatavaid asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaseid õigusakte vastavalt nõukogu otsusele 1999/468/EÜ seoses kontrolliga regulatiivmenetlusega – Kohandamine kontrolliga regulatiivmenetlusega – Esimene osa (ELT L 311, 21.11.2008, lk 1).

[2] KOM(2007) 385 (lõplik), (ELT C 191, 17.8.2007, lk 17).http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2007:0385:FIN:EN:PDF.

[3] Vt määruse (EÜ) nr 733/2002 põhjendus 9.

[4] Määruse (EÜ) nr 733/2002 artikli 3 lõige 4.

[5] Komisjoni otsus 2003/375/EÜ, 21. mai 2003, tippdomeeni .eu registri määramise kohta (ELT L 128, 24.5.2003, lk 29).

[6] Artikli 3 lõikes 1 on sätestatud: „Komisjoni ja registri vaheline leping on tähtajaline ja uuendatav.”

[7] Täiendava teabe saamiseks EURid kohta vt http://www.eurid.eu/content/view/12/26/lang,en/.

[8] Värskeimad näitajad riikide kaupa on leitavad veebilehelhttp://www.eurid.eu/en/press-room/facts-figures.

[9] Näited .eu domeeninimede aktiivse kasutamise kohta: http://www.eurid.eu/en/press-room/why-eu.

[10] http://www.eurid.eu/files/2007_q1_report.pdf.

[11] http://www.eurid.eu/en/content/two-thirds-online-europeans-are-aware-eu.

[12] https://www.centr.org/main/4607-CTR/version/default/part/AttachmentData/data/Admin14%20-%20Linden-%20.eu%20branding%20study.pdf.

[13] http://www.eurid.eu/en/content/eu-registrars-are-generally-satisfied-eurid-give-some-suggestions-improvements.

[14] Määruse (EÜ) nr 733/2002 artikli 4 lõike 2 punktis c on sätestatud, et registri kohustus on „tehtud kulutustega otseselt seotud lõivude kehtestamine”. Teenuse osutamise kontsessioonilepingu I artikli I lõike punktis 6 sätestatud, et „kui tekib ülejääk, mida ei investeerita teenuse kvaliteedi tõstmiseks, kantakse selline ülejääk üle ühenduse selle aasta eelarvesse, mil see tekib. Võetakse arvesse vajadust tagada asjakohane tegevuskulude reserv.”

[15] Allikas: Tšehhi vahekohus: http://adr.eu/arbitration_platform/fees.php.

[16] Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni (WIPO) poolt võetavad tasud algavad 1 500 USA dollarist (http://www.wipo.int/amc/en/domains/fees/index.html).

[17] Komisjoni määruses (EÜ) nr 874/2004 on sätestatud, et siseriikliku ja/või ühenduse õiguse poolt tunnustatud või kindlaks määratud varasemate õiguste valdajatele ja riigiasutustele on ette nähtud konkreetne ajavahemik (nn ooteaeg), mille vältel on nende domeeninimede registreerimine reserveeritud üksnes sellistele varasemate tunnustatud õiguste valdajatele ja riigiasutustele.

[18] Domeeninimedega hangeldamine on tava, mille puhul mõned registripidajad omandavad domeeninimede üle kontrolli eesmärgiga hoida neid kasutamiseks ja/või tulu saamiseks. Hangeldaja üritab tavaliselt domeeninime ülespaisutatud hinnaga edasi müüa.

[19] Vt ka EURidi registreerimistingimused, paragrahvi 2 lõige 2: http://www.eurid.eu/files/trm_con_EN.pdf.

[20] Komisjoni määruse (EÜ) nr 874/2004 artiklis 6 on sätestatud: „Register teostab domeeninimede registreerimist ametlike keelte kõiki alfabeetilisi tähemärke kasutades, kui piisavad rahvusvahelised standardid muutuvad kättesaadavaks.”

[21] ELT L xxx, xx.xx.2009 (seni avaldamata).