ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(28)

Finantsmääruse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (13) ning nõukogu määruste (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (14) (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (15) ja (EL) 2017/1939 (16) kohaselt tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, sealhulgas meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise, sealhulgas kelmuste ja pettuste ärahoidmist, avastamist, kõrvaldamist ja uurimist, kaotatud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud summade sissenõudmist ning asjakohasel juhul halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige on Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) vastavalt määrustele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EL, Euratom) nr 883/2013 õigus korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas on esinenud kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Euroopa Prokuratuuril on määruse (EL) 2017/1939 kohaselt õigus uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1371, (17) ja esitada süüdistusi. Vastavalt finantsmäärusele peab iga isik või üksus, kes saab liidu vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel igakülgset koostööd, andma komisjonile, OLAFile, kontrollikojale ja tõhustatud koostöös osalevate liikmesriikide suhtes kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 Euroopa Prokuratuurile vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annavad samaväärsed õigused.
13.

Euroopa Parlamendiga saavutatud kompromissi põhielemendid on järgmised: — lepiti kokku, et rahastamisvahend ja integreeritud piirihalduse fond kehtivad 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027; — rahastamisvahendi rakendamise rahastamispakett ajavahemikul 2021–2027 on 1 006 407 000 eurot jooksevhindades; — rahastamisvahendi eesmärke on täpsustatud ja edasi arendatud; — meetmeid ja rahastamiskõlblikke kulusid on veelgi täpsustatud; — rahastamisvahendit rakendatakse tööprogrammidega, mis on vastu võetud rakendusaktidega; — tööprogrammide koostamise kriteeriume ja korda on veelgi täpsustatud; — aruandlusnõudeid on karmistatud; — vahehindamise ulatust on veelgi täpsustatud; — lisatud on uus säte, mis käsitleb aruandluskohustust ja volituste delegeerimise pikendamist; — lepiti kokku määruse tagasiulatuvas kohaldamises.
15.

Euroopa Parlamendiga saavutatud kompromissi põhielemendid on järgmised: — kokku on lepitud, et programmi kestus on 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027 ning et määrust kohaldatakse tagasiulatuvalt; — välja on töötatud programmi üld- ja erieesmärgid; — täpsemalt on kirjeldatud rahastamiskõlblikke meetmeid, eelkõige on esitatud meetmete prioriteetsete teemade mitteammendav loetelu; — täpsustatud on välisekspertide valiku protsessi; — programmi rakendatakse mitmeaastaste tööprogrammide kaudu, mille võtab vastu komisjon rakendusaktidega; — komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et muuta näitajaid ja täiendada määrust seire- ja hindamisraamistiku kehtestamiseks vajalike sätetega; — tugevdatud on hindamiskriteeriume ja -meetodeid; — lisatud on säte aruandluskohustuse ja volituste delegeerimise pikendamise kohta.
18.

Võrreldes komisjoni esialgse ettepanekuga on mõlema kaasseadusandja poolt kokku lepitud järgmised peamised muudatused. 1) Mitmesse sättesse lisati kompromiss-sõnastus, et viia tekst kooskõlla programmi „Digitaalne Euroopa“ käsitleva määruse ja programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse sätetega, kuna pädevuskeskus hakkab haldama programmidest „Euroopa horisont“ ja „Digitaalne Euroopa“ antavat küberturvalisusega seotud rahalist toetust; 2) viide pädevuskeskuse asukohale jäeti määruse regulatiivosast (artikkel 1) välja. Selle asemel lisati uus põhjendus 20; 3) lisati mitu asjakohaselt määratletud mõistet, nagu „küberoht“, „ühismeede“, „mitterahaline osalus“ ja „Euroopa digitaalse innovatsiooni keskus“; 4) lisati mõiste „tegevuskava“, mis tähendab terviklikku ja kestlikku küberturvalisuse tööstus-, tehnoloogia- ja teadusuuringute strateegiat, milles määratakse kindlaks strateegilised soovitused Euroopa küberturvalisuse tööstus-, tehnoloogia- ja teadusuuringute valdkonna arendamiseks ja kasvuks ning pädevuskeskuse tegevuse strateegilised prioriteedid; 5) pädevuskeskuse ülesanded, mis algselt sätestati ühes ja samas artiklis koos pädevuskeskuse eesmärkidega, on nüüd sätestatud eraldi artiklis ning tehakse vahet pädevuskeskuse strateegiliste ülesannete ja rakendusülesannete vahel; 6) tugevdati ENISA rolli. ENISA on pädevuskeskuse nõukogus alaline vaatleja ning võib anda nõu ja sisendit tegevuskava ning iga-aastase ja mitmeaastase tööprogrammi koostamisel; 7) lisati uued sätted, mis käsitlevad riiklikke koordineerimiskeskusi, eelkõige nende keskuste määramist ja komisjoni hindamisi; 8) veelgi täpsustati pädevuskeskuse nõukogu ülesandeid, eelkõige seoses tegevuskava ning iga-aastase ja mitmeaastase tööprogrammi vastuvõtmisega; 9) muudeti pädevuskeskuse nõukogu hääletuskorda ning komisjoni ettepanekus sisaldunud algse sätte asemel, mille järgi pidanuks ELile hakkama kuuluma 50 % hääleõigustest, kehtestati põhimõte „üks liige – üks hääl“. Kuid teatavate otsuste puhul, mis on seotud liidu eelarve täitmisega ning iga-aastase ja mitmeaastase tööprogrammi ning liikmesriikide osaluse arvutamise metoodikaga, on komisjonil 26 % hääleõigustest. Pädevuskeskuse nõukogu võtab otsused vastu kõigi selle liikmete vähemalt 75 % häälteenamusega; 10) tööstuse ja teaduse nõuandekogu muudeti strateegiliseks nõuanderühmaks, mis annab nõu pädevuskeskuse ja küberturvalisuse pädevuskogukonna vahelise korrapärase dialoogi põhjal; 11) küberturvalisuse pädevuskogukond koosneb ühingutest ja organisatsioonidest ja ei hõlma üksikisikuid; kompromissina võivad pädevuskeskus ja selle organid kasutada ka üksikisikute / füüsiliste isikute eksperditeadmisi, rakendades neid isikuid ajutiste ekspertidena; 12) lisati uued artiklid 35 („Sooline tasakaal“) ja 39 („Pädevuskeskuse juriidilise isiku staatus“).
1.

Käesoleva määruse artikli 9 lõikes 2 osutatud toimik sisaldab meditsiiniseadmete puhul järgmist teavet: a) kliinilise hindamise aruanne; b) tootja kliinilise hindamise dokumentatsioon, mis on esitatud teavitatud asutusele vastavalt määruse (EL) 2017/745 II lisa punkti 6.1 alapunktidele c ja d; c) teaduslik arvamus, mille asjaomased eksperdirühmad on esitanud kliinilise hindamise konsulteerimismenetluse raames; d) kogu ajakohastatud avaldatud ja avaldamata teave, andmed, analüüsid ja muud tõendid, samuti uurimusaruanded ja kliiniliste uurimuste protokollid ning analüüsiplaanid, mis on saadud selle meditsiiniseadmega tehtud uurimustest, mille sponsoriks tervisetehnoloogia arendaja oli, ning kogu kättesaadav teave käimasolevate või katkestatud kliiniliste uurimuste kohta, mis toimusid selle meditsiiniseadme osas, mille puhul on tervisetehnoloogia arendaja sponsoriks või on muul viisil rahaliselt kaasatud, ning olemasolu korral vastav teave kolmandate isikute tehtud kliiniliste uurimuste kohta, mis on asjakohane artikli 8 lõike 6 kohaselt kindlaksmääratud hindamise ulatuse seisukohast, sealhulgas kliiniliste uurimuste aruanded ja protokollid, kui need on tervisetehnoloogia arendajale kättesaadavad; e) asjakohasel juhul tervisetehnoloogia hindamise aruanded kliinilise ühishindamise esemeks oleva tervisetehnoloogia kohta; f) registrite andmed meditsiiniseadme kohta ja teave registripõhiste uurimuste kohta; g) kui tervisetehnoloogia suhtes on läbi viidud teaduslik ühiskonsultatsioon, selgitab arendaja iga kõrvalekallet soovitatud tõenditest; h) ravitava terviseseisundi iseloomustus, sealhulgas sihtrühmaks olevad patsiendid; i) hinnatava meditsiiniseadme kirjeldus, sealhulgas selle kasutusjuhend; j) hindamiseks esitatud toimikus sõnastatud uurimisteema, mis kajastab artikli 8 lõike 6 kohaselt kindlaksmääratud hindamise ulatust; k) tervisetehnoloogia arendaja poolt toimiku sisu väljatöötamisel kasutatud meetodite kirjeldus; l) teabeotsingu tulemused; m) hõlmatud uurimuste iseloomustus.
14.

Kokkulepe keskendub järgmistele elementidele: — IPA III meetmeid tuleb rahastada temaatilise lähenemisviisiga, et maksimeerida liidu abi mõju, tagades kooskõla, sünergiad ja vastastikuse täiendavuse muude liidu välistegevuse valdkondade ning asjakohaste liidu poliitikameetmete ja programmidega; — sidusus abi ja üldise laienemispoliitika raamistiku vahel ning komisjoni ja liikmesriikide koostöö IPA III alusel antava abi ja muu abi vahelise sidususe tagamisel ja kattumise vältimisel; — käesoleva määruse kohane abi põhineb nii tulemuspõhisel lähenemisviisil kui ka õiglase osa põhimõttel: abi diferentseeritakse ulatuse ja intensiivsuse alusel, võttes arvesse abisaajate tegevuse tulemuslikkust, samal ajal kui nende abisaajate vajadusi ja suutlikkust tuleb arvesse võtta, et vältida abi ebaproportsionaalselt madalat taset võrreldes teiste abisaajatega; — nähakse ette, et abi ulatust ja intensiivsust võib kohandada juhul, kui abisaaja tegevuses tehakse kindlaks märkimisväärne tagasiminek või püsivate edusammude puudumine põhivaldkondades (õigusriik ja põhiõigused, demokraatlikud institutsioonid ja avaliku halduse reform ning majandusareng ja konkurentsivõime), sealhulgas vähendades rahalisi vahendeid proportsionaalselt ja suunates neid ümber, seadmata seejuures ohtu toetuse andmist meetmetele, mille eesmärk on parandada põhiõiguste austamist, demokraatiat ja õigusriiki, sealhulgas toetus kodanikuühiskonna ja asjakohasel juhul kohalike asutustega tehtavale koostööle. Kui tehakse taas edusamme, muudetakse abi sellele vastavalt, et neid jõupingutusi täiendavalt toetada. — spetsiaalne strateegianõukogu EFSD+ toimingute haldamiseks Lääne-Balkani riikides; — tagada liidu rahastamise nähtavus sellise abi saajate poolt, eriti meetmete ja nende tulemuste tutvustamisel ja nende kohta aru andmisel, rõhutades liidult saadud toetust ja sellest inimestele tulenevat kasu nähtaval viisil käesoleva määruse alusel toetatavate meetmetega seotud teavitusmaterjalides; ning andes eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele, selle kohta strateegilisel viisil sidusat, tulemuslikku ja proportsionaalset suunatud teavet; — tasakaal rahastamisvahendi menetlussätete vahel: lepiti kokku, et programmdokumendid võetakse vastu rakendusaktidega ning et komisjonile antakse volitused võtta käesoleva määruse täiendamiseks vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse teatavad konkreetsed eesmärgid ja temaatilised prioriteedid koostööks ning muudetakse abi valdkondlikke prioriteete ja peamiste tulemusnäitajate loetelu II, III ja IV lisas; — tulemuslikkuse põhinäitajate loetelu kasutatakse selleks, et mõõta edusamme ja vajaduse korral I lisas loetletud abisaajate valmidust ning liidu panust IPA III erieesmärkide saavutamisse (IV lisa); — määruse tagasiulatuv kohaldamine alates 1. jaanuarist 2021 (põhjendus 36).
(48)

Finantsmääruse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (16) ning nõukogu määruste (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (17) (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (18) ja (EL) 2017/1939 (19) kohaselt tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, sealhulgas meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise, sealhulgas pettuste ja kelmuste ärahoidmist, avastamist, kõrvaldamist ja uurimist, kaotatud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud summade sissenõudmist ning asjakohasel juhul halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige on Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) vastavalt määrustele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EL, Euratom) nr 883/2013 õigus korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas on esinenud pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Euroopa Prokuratuuril on määruse (EL) 2017/1939 kohaselt õigus uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1371 (20), ja esitada süüdistusi. Vastavalt finantsmäärusele peab iga isik või üksus, kes saab liidu vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel igakülgset koostööd, andma komisjonile, OLAFile, kontrollikojale ja tõhustatud koostöös osalevate liikmesriikide puhul kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 Euroopa Prokuratuurile vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annavad samaväärsed õigused. I lisas loetletud abisaajad peaksid samuti andma komisjonile viivitamata teada õigusnormide rikkumise, sealhulgas pettuse või kelmuse kahtlustest, mille kohta on olemas esmakordne halduslik või kohtulik tuvastamine, ja hoidma teda kursis haldus- ja kohtumenetluste edenemisega. Et viia selline aruandlus vastavusse liikmesriikide hea tavaga, peaks see olema elektrooniline, kasutades komisjoni loodud rikkumisjuhtumite haldamise süsteemi.
16.

Kaasrahastamise määrad (transport ja energia) . Kaasseadusandjad on kokku leppinud, et eri liiki meetmete erinevate kaasrahastamismäärade põhimõte säilitatakse, et keskenduda Euroopa Ühendamise Rahastu puhul kõige olulisematele meetmetele, eelkõige piiriülestele projektidele. Maksimaalset kaasrahastamismäära on suurendatud mitme meetme toetamiseks, mis on suunatud eelkõige integreeritud juhtimisstruktuuridele, nagu näiteks ühisettevõtted, ja koostoimele. Need meetmed on muu hulgas seotud mere- ja siseveeteede ning raudtee koostalitlusvõimega, samal ajal kui Euroopa ühendamise rahastu keskendub jätkuvalt piiriülestele meetmetele. Lisaks kasutatakse Euroopa ühendamise rahastust sihtotstarbelist summat Ühtekuuluvusfondist rahastatavate riikide vaheliste puuduvate suurte piiriüleste raudteeühenduste lõpuleviimiseks, et toetada ühtse turu toimimist, ning selle summa suhtes kohaldatakse Ühtekuuluvusfondist Euroopa ühendamise rahastusse ülekandmise kaasrahastamise eeskirju.
a)

meetmed, mis on seotud tõhusate, omavahel ühendatud, koostalitlusvõimeliste ja mitmeliigiliste võrkudega raudtee-, maantee-, siseveetee- ja meretranspordi taristu arendamiseks; i) meetmed, millega rakendatakse põhivõrku kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 III peatükiga, sealhulgas meetmed, mis on seotud piiriüleste ja puuduvate ühendustega, nagu käesoleva määruse lisa III osas loetletud ühendused, ning määruse (EL) nr 1315/2013 II lisas määratletud põhivõrgu linnatranspordisõlmedega, mitmeliigiliste logistikaplatvormidega, meresadamatega, siseveesadamatega, raudtee-/maanteeterminalidega ja lennujaamade ühendustega. Põhivõrgu rakendamise meetmed võivad hõlmata üldvõrgus asuvaid seonduvaid elemente, kui see on vajalik investeeringute optimeerimiseks ja kooskõlas käesoleva määruse artiklis 20 osutatud tööprogrammides täpsustatud tingimustega; ii) meetmed, mis on seotud üldvõrgu piiriüleste ühendustega kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 II peatükiga, nagu käesoleva määruse lisa III osa punktis 2 loetletud ühendused; meetmed, millele on osutatud käesoleva määruse lisa III osa punktis 3; meetmed, mis on seotud üldvõrgu väljaarendamise uuringutega, ning meetmed, mis on seotud üldvõrgu mere- ja siseveesadamatega kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 II peatükiga; iii) meetmed selliste TEN-T puuduvate piirkondlike piiriüleste raudteeühenduste taasloomiseks, mis on maha jäetud või lammutatud; iv) meetmed, millega rakendatakse äärepoolseimates piirkondades asuvaid üldvõrgu lõike kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 II peatükiga, sealhulgas meetmed, mis on seotud määruse (EL) nr 1315/2013 II lisas määratletud asjaomaste üldvõrgu linnatranspordisõlmede, meresadamate, siseveesadamate, raudtee-/maanteeterminalide, lennujaamade ühenduste ja mitmeliigiliste logistikaplatvormidega; v) meetmed, millega toetatakse ühishuviprojekte, et ühendada üleeuroopaline transpordivõrk määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 8 lõikes 1 määratletud naaberriikide taristuvõrkudega;
14.

Loamenetluse kestus. Kaasseadusandjad on kokku leppinud, et loamenetluse üldine tähtaeg on neli aastat. Lisaks võib nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel seda tähtaega kaks korda pikendada. Nõukogu seisukohas esitatud muudatuste eesmärk on tagada loamenetluse lõpuleviimise tähtaja piisav paindlikkus, eelkõige pidades silmas direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate transpordiprojektide keerukust ja mitmekesisust.
REA NUMBER TEGEVUSE ERIKATEGOORIA ABI ÜLEMMÄÄR (%)

1 Tegevused, mida toetatakse artiklite 17, 18 ja 19 alusel 40

2 Järgmised määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 osutatud lossimiskohustuse rakendamist toetavad tegevused:

— püügivahendite silma suuruse selektiivsuse või liikide selektiivsuse parandamise tegevused; 100

— kalasadamate, oksjonihoonete, lossimiskohtade ja varjualuste taristu parandamise tegevused, et lihtsustada soovimatu püügi lossimist ja ladustamist; 75

— tegevused kaubanduslike kalavarude soovimatu püügi turustamise lihtsustamiseks vastavalt määruse (EL) nr 1379/2013 artikli 8 lõike 2 punktile b 75

3 Tegevused tervishoiu, ohutuse ja töötingimuste parandamiseks kalalaeva pardal, v.a tegevused, mida toetatakse artikli 19 alusel 75

4 Äärepoolseimates piirkondades elluviidavad tegevused 85

5 Tegevused kaugematel Kreeka saartel ja Horvaatia saartel Dugi Otok, Vis, Mljet ja Lastovo 85

6 Tegevused, mida toetatakse artikli 22 alusel 85

7 Väikesemahulise rannapüügiga seotud tegevused 100

8 Tegevused, mille puhul toetusesaaja on avaliku sektori asutus või ettevõtja, kellele on tehtud ülesandeks osutada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid, nagu on osutatud ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2, kui toetust antakse niisuguste teenuste osutamiseks 100

9 Tegevused, mis on seotud artiklis 39 osutatud hüvitistega 100

10 Tegevused, mida toetatakse artiklite 23 ja 25 ning prioriteedi 4 alusel 100

11 Liikmesriikide vahel püügivõimaluste vahetamise läbipaistvate süsteemide väljatöötamise, arendamise, seire, hindamise või haldamisega seotud tegevused vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikele 8 100

12 Kohalike tegevusrühmade jooksvate kuludega seotud tegevused 100

13 Tegevused, mida toetatakse artikli 30 alusel ja mis vastavad vähemalt ühele järgmistest kriteeriumitest: i) need teenivad ühishuve; ii) neil on kollektiivne toetusesaaja või iii) need on uuenduslikud, asjakohasel juhul kohalikul tasandil, ja tagavad üldsuse juurdepääsu nende tulemustele 100

14 Muud kui real 13 osutatud tegevused, mis vastavad kõigile järgmistele kriteeriumitele: i) need teenivad ühishuve; ii) neil on kollektiivne toetusesaaja; iii) need on uuenduslikud või tagavad üldsuse juurdepääsu nende tulemustele. 100

15 Tootjaorganisatsioonide, tootjaorganisatsioonide liitude või tootmisharudevaheliste organisatsioonide elluviidavad tegevused 75

16 Rahastamisvahendid, välja arvatud real 1 osutatud toimingutega seotud rahastamisvahendid 100

17 VKEde elluviidavad säästva vesiviljeluse toetamise tegevused 60

18 Tegevused, millega toetatakse innovatiivseid tooteid, protsesse või seadmeid kalapüügis, vesiviljeluses ja töötluses 75
11.

Euroopa Parlamendiga saavutatud kompromissi põhielemendid on muu hulgas järgmised: — EMKVFi ülesehituse kohaselt on selle prioriteedid lähedased ÜKP eesmärkidele ning iga prioriteedi jaoks on kindlaks määratud üks või mitu erieesmärki; — asjakohasel juhul võetakse programmitöös arvesse väikesemahulise rannapüügi vajadusi; — näitajad, mida liikmesriigid kasutavad järelevalve ja hindamise eesmärgil, on esitatud määruse lisas ning komisjon ei saa neid muuta ega täiendada; — säästva vesiviljeluse edendamine on üks EMKVFi erieesmärke; — püügivõimsust suurendavad toimingud ei ole põhimõtteliselt rahastamiskõlblikud, kuigi võimalikud on mõned väga täpselt määratletud ja rangetel tingimustel kohaldatavad erandid; — investeeringud laevastikku (nt mootorite väljavahetamine ja moderniseerimine) ning püügitegevuse ajutine peatamine ja alaline lõpetamine on rahastamiskõlblikud väga rangetel tingimustel; — toetus on võimalik märkimisväärseid turuhäireid põhjustavate erakorraliste sündmuste korral; — ühtne maksimaalne kaasrahastamise määr on 70 % erieesmärgi kohta, välja arvatud õiglaste tingimuste edendamine äärepoolseimatest piirkondadest pärit kalapüügi- ja vesiviljelustoodete jaoks, mille puhul maksimaalne kaasrahastamise määr on 100 %.
(55)

Finantsmääruse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (15) ning nõukogu määruste (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (16) (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (17) ja (EL) 2017/1939 (18) kohaselt tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise, sealhulgas kelmuste ja pettuste ärahoidmist, avastamist, kõrvaldamist ja uurimist, kaotatud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud summade sissenõudmist ning asjakohasel juhul halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige on Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) vastavalt määrustele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EL, Euratom) nr 883/2013 õigus korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas on esinenud kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Euroopa Prokuratuuril on määruse (EL) 2017/1939 kohaselt õigus uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1371, (19) ja esitada süüdistusi. Vastavalt finantsmäärusele peab iga isik või üksus, kes saab liidu rahalisi vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel igakülgselt koostööd, andma komisjonile, OLAFile, kontrollikojale ja tõhustatud koostöös osalevate liikmesriikide puhul kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 Euroopa Prokuratuurile vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annavad samaväärsed õigused. Liikmesriigid peaksid tegema täielikku koostööd ning osutama liidu institutsioonidele, organitele, asutustele ja ametitele igakülgset vajalikku abi liidu finantshuvide kaitsmisel.
23.

Nõukogu leiab, et tema esimese lugemise seisukoht kujutab endast tasakaalustatud kompromissi ning et kui uus määrus vastu võetakse, on sellel väga tähtis osa selles, et ennetada terrorismi ja radikaliseerumist, rasket ja organiseeritud kuritegevust ja küberkuritegevust ja võidelda nende vastu, aidates seeläbi kaasa julgeoleku kõrge taseme tagamisele liidus.
28.

Nõukogu leiab, et tema esimese lugemise seisukoht kujutab endast tasakaalustatud kompromissi ning et kui uus määrus vastu võetakse, on sellel väga tähtis osa selles, et tagada tugev ja tõhus Euroopa integreeritud piirihaldus välispiiridel, kaitstes samal ajal isikute vaba liikumist ja põhiõigusi, aidates seeläbi tagada kõrget julgeolekutaset liidus.
27.

Täpsemalt võidakse fondi eesmärkide saavutamiseks fondist toetada kolmandates riikides võetavaid või nendega seotud meetmeid, tingimusel et need ei ole arengule suunatud, neid koordineeritakse muude liidu meetmetega ning need on kooskõlas liidu prioriteetide ja liidu välispoliitikaga (artikkel 5).
(74)

Vastavalt finantsmääruse artikli 193 lõikele 2 võib toetust anda juba alustatud meetmele, tingimusel et taotleja suudab tõendada vajadust alustada meedet enne toetuslepingu allkirjastamist. Enne toetustaotluse esitamise kuupäeva tekkinud kulusid ei saa rahastada liidu vahenditest, välja arvatud igakülgselt põhjendatud erandjuhtudel. Selleks et vältida liidu toetuses häireid, mis võivad kahjustada liidu huve, peaks mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 alguses olema piiratud ajavahemiku jooksul võimalik, et kulusid, mis on tekkinud seoses käesoleva määruse alusel eelarve otsese täitmise korras toetatavate meetmetega, mis on juba alanud, saab rahastada liidu vahenditest alates 1. jaanuarist 2021, isegi kui need kulud tekkisid enne toetustaotluse või abitaotluse esitamist.