EUROOPA KOMISJON Brüssel,19.12.2016 COM(2016) 810 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 2016. aasta aruanne Euroopa Liidu välistegevuse rahastamisvahendite rakendamise kohta aastal 2015 {SWD(2016) 456 final}



ÜLEILMSED KOHUSTUSED 2015. aastal tuli Euroopal silmitsi seista uute ja arenevate üleilmsete probleemidega. Euroopa Liit (EL) reageeris kõikide oma poliitikavahenditega, mis hõlmavad diplomaatilist, julgeoleku-, finants-, kaubandus-, arengu- ja humanitaarkoostööd ning abi, ulatuslikult ja operatiivselt. Kogu aasta jooksul oli ELil juhtiv roll rahvusvahelistes jõupingutustes, mis tehti kriiside lahendamiseks ja toetuse pakkumiseks eelkõige Ukrainas, Süürias, Iraagis ning Liibüas. Samuti tegi EL väsimatult koostööd oma rahvusvaheliste partneritega, et võidelda Da’eshi tegevuse vastu. 2015. aastal oli EL koos oma liikmesriikidega jätkuvalt maailma suurim arengu rahastaja, edendades kogu maailmas Euroopa põhiväärtusi – rahu, julgeolekut, säästvat arengut, vaesuse vähendamist ja inimõigusi – ning tegeledes sel moel mitme kriisi algpõhjustega. Ainuüksi Euroopa Komisjon maksis 2015. aastal ametliku arenguabina välja üle 10,3 miljardi euro. Aasta jooksul võeti täies ulatuses kasutusele 11. Euroopa Arengufond (EAF), mille vahendid ajavahemikuks 2014–2020 on 30,5 miljardit eurot. Inimtegevusest tingitud õnnetused ja loodusõnnetused muutusid 2015. aastal kogu maailmas jätkuvalt üha raskemaks. Euroopa Komisjon andis üle 1,4 miljardi euro hädaabi, mis hõlmas toitu, peavarju, kaitset, tervishoiuteenuseid ja puhast vett, enam kui 120 miljonile inimesele rohkem kui 80 riigis. Poliitikavaldkondade arengusidususe kaudu võtab EL arvesse arengueesmärke oma kõikides poliitikavaldkondades, mis tõenäoliselt mõjutavad arengumaid. 2015. aastal välja antud komisjoni viiendas ELi poliitikavaldkondade arengusidususe aruandes on välja toodud poliitikavaldkondade arengusidususega seotud saavutused ja lahendamata probleemid ELi tasandil ning liikmesriikides. Töötamine ühise tuleviku nimel: aastatuhande arengueesmärkide juurest säästva arengu eesmärkide juurde – tegevuskava aastani 2030 2015. aastal toimus suur areng vaesuse vähendamise ja säästva arengu, ent samuti katastroofiohu vähendamise alases rahvusvahelises koostöös. 2015. aastal lõppes aastatuhande arengueesmärkide rakendamine ning tekkis võimalus mõtiskleda tehtud edusammude ja allesjäänud probleemide üle. ELil oli juhtiv roll mitme teedrajava rahvusvahelise lepingu puhul, milles sõnastati uuesti rahvusvahelise arengu ja koostöö valdkonnas järgmisel 15 aastal astutavad sammud. 25.–27. septembril 2015 kogunes rahvusvaheline kogukond New Yorgi ÜRO peakorterisse, et võtta säästva arengu jaoks ja vaesuse kaotamiseks vastu julge ning ümberkujundav dokument „Muudame oma maailma: säästva arengu tegevuskava aastani 2030“ , mis sisaldas 17 uut säästva arengu eesmärki. Selle septembris toimunud ÜRO tippkohtumiseni viis pikk ja kaasav valitsustevaheliste läbirääkimiste protsess, kus ELil oli juhtiv roll. Komisjoni teatis ülemaailmse partnerluse kohta ja järgnenud nõukogu järeldused olid märk ELi konstruktiivsest kaasalöömisest. Enne tippkohtumist lepiti 2015. aasta juulis Addis Abebas toimunud ÜRO kolmandal arengu rahastamise konverentsil kokku ulatuslikus 2030. aasta tegevuskava rakendamise vahendite paketis. Selle Addis Abeba tegevuskavaga loodi uus säästva arengu mudel, mille keskmes oli hea valitsemistava ning milles pandi rõhku kõigi osalejate ülesannetele, riigisisese tegevuse eelistamisele, sealhulgas ressursside kaasamisele, soodustava poliitika tähtsusele, erasektori rollile ja pühendumisele poliitikavaldkondade sidususele. Ametlikul arenguabil on jätkuvalt oluline roll. 2015. aasta mais võttis EL kaugeleulatuva ühise kohustuse saavutada 2030. aasta tegevuskava elluviimise ajal ÜRO eesmärk, et ametlik arenguabi moodustaks 0,7 % kogurahvatulust. See hõlmab konkreetset kohustust anda vähim arenenud riikidele lühikeses plaanis ametlikku arenguabi summas, mis moodustab kogurahvatulust 0,15–0,20 %, ja jõuda 2030. aasta tegevuskava elluviimise ajal 0,20 % eesmärgini. Samas on ametlik arenguabi vaid väike osa arengu rahastamisest. ELi meetmed lähevad kooskõlas Addis Abeba tegevuskavaga ametlikust arenguabist kaugemale ning aitavad koondada abi, investeeringud, kaubanduse, riigisiseselt kaasatavad ressursid ja hea poliitika. 2030. aasta tegevuskava edukal elluviimisel on tähtis osaleja ka erasektor. Komisjon on toetanud erasektori kaasamist arengusse alates 2014. aastast teatise „Erasektori rolli tugevdamine kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu saavutamisel arenguriikides“ rakendamise kaudu. 2015. aastal edendas komisjon struktureeritud dialoogi erasektoriga sellistel olulistel üritustel nagu arenguteemaline poliitiline foorum ja Addis Abebas toimunud arengu rahastamise konverentsi erasektorile mõeldud kõrvalüritus ning liikmesriikidega loodud eksperdirühma kaudu. Katastroofiohu vähendamine 2015. aasta märtsis võtsid ÜRO liikmesriigid kolmandal katastroofiohu vähendamise teemalisel maailmakonverentsil vastu Sendai katastroofiohu vähendamise raamistiku aastateks 2015–2030, mille seejärel kiitis heaks ÜRO Peaassamblee. Sendai raamistik kui esimene 2015. aasta järgne arengukokkulepe on alus katastroofiohuga arvestavale vastupidavale säästva arengu tegevuskavale.

Läbivaadatud Euroopa naabruspoliitika Euroopa Komisjon ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja võtsid vastu ühisteatise „Teel uue Euroopa naabruspoliitika poole“, milles on esitatud ettepanekud selle kohta, kuidas EL ja selle naabrid saaksid luua naabruskonnas tõhusamaid partnerlussidemeid, sätestatud strateegiline raamistik ja võetud peamiseks poliitiliseks prioriteediks stabiliseerimine. Keskmise pikkusega strateegia ELi laienemispoliitika jaoks Kindel väljavaade saada ELi liikmeks ajendab jätkuvalt tegema ümberkorraldusi ning kinnistama stabiilsust ja turvalisust Kagu-Euroopa riikides. 10. novembril 2015 kehtestas Euroopa Komisjon keskmise pikkusega strateegia ELi laienemispoliitika jaoks, mis katab praeguse komisjoni koosseisu mandaadi perioodi. Selles on esitatud selged suunised ning nähtud ette raamistik ja vahendid, millega aidatakse asjaomastel riikidel lahendada ühinemisprotsessi raames peamised probleemid ja täita nõuded. Cotonou-järgsed suhted ELil ja selle liikmesriikidel on pikaajalised suhted Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidega. Praegune leping meie AKV riikidest partneritega – Cotonou leping – kehtib alates 2000. aastast kuni 2020. aastani, hõlmab 78 partnerriiki ning käsitleb poliitilist koostööd, arengukoostööd ning majandus- ja kaubanduskoostööd. 2015. aastal andsid komisjon ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja välja ühise konsultatsioonidokumendi kehtiva lepingu toimimise ja pärast 2020. aastat astutavate võimalike sammude kohta. Avalik konsultatsioon lõppes 2015. aasta detsembris ja selle tulemused aitavad kujundada selle olulise partnerluse tulevikku. Sooküsimused Nõukogu kinnitas 2015. aasta oktoobris uue soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava „Naiste ja tüdrukute elu muutmine ELi välissuhete kaudu aastatel 2016–2020“. Selle kaugeleulatuva algatuse eesmärk on tagada komisjonis kindlam juhtimine ning edendada strateegilist lähenemisviisi, mis koondab arvukamad investeeringud, parema kooskõlastamise ja ühise vastutuse. ELi meetmed: sooline võrdõiguslikkus Ligikaudu 6,5 miljardit eurot käesoleva aruandega hõlmatud valdkonna jaoks kavandatud ELi aastaeelarvest on ette nähtud selleks, et tegeleda soolise võrdõiguslikkusega kui olulise või peamise eesmärgiga. Komisjon toetab üle kogu maailma mitut meedet, millega lahendatakse otse soolise võrdõiguslikkusega seotud küsimusi, sealhulgas programme, mille eesmärk on kaotada naiste suguelundite moonutamine, vähendada naiste ja tüdrukute vastu suunatud vägivalda, parandada naiste juurdepääsu tootmisressurssidele, näiteks maale, ning vähendada laste abiellumist. Säästev energia ja kliimamuutused ÜRO kõrgelennulises säästva arengu tegevuskavas tunnistatakse, et kliimamuutus on „üks meie aja suurimaid probleeme“, ja märgitakse, et selle kahjulik mõju „vähendab kõikide riikide võimalust saavutada säästev areng“ . 2030. aasta tegevuskava sisaldab eraldi säästva arengu eesmärki võtta kiiresti meetmeid kliimamuutuste ja nende mõjuga võitlemiseks. 2015. aasta detsembris toimunud Pariisi kliimakonverentsil (COP21) sõlmisid 195 riiki esimese universaalse õiguslikult siduva üleilmse kliimakokkuleppe, mis hõlmab kõiki riike. Pariisi kokkuleppes on sätestatud üleilmne tegevuskava ohtlike kliimamuutuste vältimiseks, hoides globaalse soojenemise alla 2 °C. EL oli selle rahvusvahelise jõupingutuse tegemisel esirinnas ja oli esimene suur majandusjõud, kes andis 2015. aasta märtsis oma kavatsetava panuse uue kokkuleppe koostamisse. EL on kohustunud kulutama vähemalt 20 % oma 2014.–2020. aasta eelarvest kliimamuutustega seotud meetmetele, samuti kahekordistab EL oma arengumaadele tehtavaid bioloogilise mitmekesisusega seotud kulutusi. ELi meetmed: säästev energia kõigi jaoks Energia on üks oluline kaasavat ja jätkusuutlikku majanduskasvu edendav jõud. Aastatel 2014–2020 kombineeritakse 3,5 miljardi euro ulatuses ELi toetusi muude rahastamisvahenditega, et võimendada partnerriikides tehtavaid kuni 30 miljardi euro suuruseid investeeringuid energiasse. Inimõigused ja hea valitsemistava 2015. aasta juulis taaskinnitas EL oma poliitilist pühendumist 2012. aastal kehtestatud inimõiguste ja demokraatia strateegilise raamistiku järgimisele ning võttis aastateks 2015–2019 vastu uue inimõiguste ja demokraatia tegevuskava. Tegevuskavas on vormitud konkreetseteks eesmärkideks ja sihtotstarbelisteks meetmeteks ulatuslikud eesmärgid kaitsta ja edendada inimõigusi ning toetada demokraatlikke protsesse kogu maailmas. ÜLEILMNE TEGEVUS Rände kaasamisega 2030. aasta säästva arengu tegevuskavva kinnitati arengu ja rände vahelist tihedat seost. 2030. aasta tegevuskavas on viidatud sundrändele kui olulisele tegurile, mis ähvardab nullida arengu valdkonnas hiljuti tehtud edusammud.

2015. aasta novembris toimunud Valletta tippkohtumine tõi kokku Euroopa ja Aafrika riigipead ja valitsusjuhid püüdluses tugevdada koostööd ning käsitleda rände ja liikuvusega seotud probleeme ja võimalusi tasakaalustatult ning tihedas partnerluses päritolu-, transiidi- ja sihtriikide vahel. Valletta tippkohtumisel loodi Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud ELi hädaolukorra usaldusfond (eelarvega 1,8 miljardit eurot). Usaldusfond täiendab paindlikult asjaomases piirkonnas juba toimuvat ELi arengukoostööd ja selle eesmärk on toetada Vallettas võetud kohustuste tulemuslikku täitmist kolmes geograafilises piirkonnas (Saheli / Tšaadi järve piirkond, Aafrika Sarve piirkond, Põhja-Aafrika). 2015. aastal suurendati jõupingutusi, et aidata riike, kellel tuli kanda jätkuva Süüria konflikti põhjustatud pagulaskriisis kõige raskem koorem – eeskätt suurendati Süüria kriisile reageerimiseks loodud Euroopa Liidu piirkondliku usaldusfondi rahalisi vahendeid ning töötati välja koostöökokkulepped Liibanoni ja Jordaaniaga. See fond on praegu üks peamisi ELi vahendeid, mida kasutatakse sundrände kriisi lahendamiseks kõnealuses piirkonnas. Euroopa Liidu piirkondlik usaldusfond on avatud ka kõikidele teistele rahvusvahelistele rahastajatele. Fondi loomise otsusesse tehtud muudatuses selgitatakse, et fondist võivad abi saada ka piirkondliku kriisi eest pagevad Iraagi riigisisesed põgenikud, samuti nähakse ette suurem paindlikkus, et toetada mõjutatud riike, mis asuvad väljaspool Süüria naabrust. See avardamine hõlmab toetuse andmist ELi mittekuuluvatele Lääne-Balkani riikidele. Peale selle võtsid EL ja Türgi 29. novembril 2015 toimunud ELi ja Türgi tippkohtumisel vastu ühisavalduse, mis sisaldas kava hulgaliste vahendite kaasamiseks, et toetada Türgi ulatuslikke jõupingutusi Süüria pagulaste vastuvõtmisel. Sellega seoses lõi Euroopa Komisjon Türgis asuvate pagulaste jaoks mõeldud rahastu, et koordineerida nii ELi eelarvest kui ka liikmesriikidest pärit 3 miljardi euro kasutamist. ELi meetmed: Süüria Projektiga „Kiire taastumise võimaluste loomine Süürias hariduse kaudu“ parandati 2013/2014. ja 2014/2015. õppeaastal kahe miljoni lapse juurdepääsu haridusele ligikaudu 3000 koolis kuues Süüria kubermangus. 180 koolis anti arstiabi ja pakuti psühhosotsiaalset tuge, 100 kooli renoveeriti ja 200 000 lapsel on olnud juurdepääs iseõppeprogrammile. 1500 õpetajat on saanud koolitust töötamiseks erivajadustega lastega. Ränne ja liikuvus 13. mail 2015 võttis Euroopa Komisjon vastu Euroopa rände tegevuskava, nähes aastateks 2015–2020 ette selles valdkonnas rakendatavad aluspõhimõtted ja meetmed. Selles tegevuskavas, mis on üks president Junckeri komisjoni kümnest poliitilisest prioriteedist, on esitatud põhjapanev ja ulatuslik kava rände paremaks haldamiseks nii praegu kui ka tulevikus. Selle neli sammast on tugev ühine varjupaigapoliitika, võitlus inimkaubanduse vastu ja ebaseadusliku rände ärahoidmine, välispiiride haldamine ja uus seadusliku rände poliitika. Ränne on ELi suhetes lähimate naabritega – eriti ida- ja lõunanaabritega, kellest paljud on kas rände allikad või transiidiriigid – väga oluline teema. Nimetatud riikides keskendatakse hulgaliselt ELi abi rände haldamisele, stabiilsuse edendamisele ja rände algpõhjustega tegelemisele, suurendades haavatava elanikkonna toimetulekuvõimet ja majandusarengut ning toetades paremat valitsemistava. Tugevdati ja süvendati rändealast dialoogi Aafrika partnerriikidega, eeskätt Rabati ja Khartoumi rändeprotsessi kaudu, ent samuti ELi ja Aafrika rände- ja liikuvusdialoogi kaudu. Areng, rahu ja julgeolek Ilma rahu ja julgeolekuta ei toimu mingit säästvat arengut ning ilma arenguta ei püsi rahu. Julgeoleku ja arenguga tegelemine eeldab kõikide ELi vahendite kaasamist ning on oluline osa ELi terviklikust lähenemisviisist. 2015. aastal tegi EL tööd ühisteatisega julgeolekusektori reformi toetava kogu ELi hõlmava strateegilise raamistiku kohta, milles nähakse ette sidus poliitika sünergiliseks lähenemiseks lühiajalistele ja keskmise pikkusega meetmetele, nagu ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missioonid ning julgeolekuvaldkonnas võetavad pikaajalised ELi arengumeetmed. 2015. aastal võeti vastu ühisteatis „Julgeoleku ja arengu toetamine suutlikkuse suurendamise kaudu – partnerite toetamine kriiside ärahoidmisel ja ohjamisel“ . Lühikeses plaanis võetakse käsile konkreetsed katseprojektid. Pikemas plaanis töötatakse välja poliitikaraamistik ja rahastamiskord kõikide asjakohaste (tsiviil- ja sõjaliste) osaliste jaoks. 2015. aasta lõpus oli ELil kohapeal pooleli 18 ÜJKP tsiviil- ja sõjalist missiooni ja operatsiooni, millest kahe alustamine oli otsustatud 2015. aastal: operatsiooni EUNAVFOR MED Sophia raames aidatakse lõhkuda Vahemere lõunapiirkonna keskosas inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubandusega tegelevate võrgustike ärimudel, operatsiooni EUMAM RCA raames keskendutakse sõjalise nõu ja abi andmisele Kesk-Aafrika Vabariigi ametiasutustele. 2015. aastal jätkas EL investeerimist konfliktide ennetamisse ja varajase hoiatamise süsteemidesse ning sellealase suutlikkuse arendamist, mis on märksa kulutõhusam kui kriisijärgne sekkumine. Euroopa arenguaasta Euroopa arenguaasta 2015, mille juhtlause oli „Meie maailm, meie väärikus, meie tulevik“, oli õigeaegne ja edukas ettevõtmine. Tegemist oli kõigi aegade esimese Euroopa aastaga, mis oli pühendatud välissuhetega seotud teemale, ja seda ajal, mil tuli teha suuri üleilmseid otsuseid. Euroopa arenguaasta võimaldas Euroopa kodanikel paremini mõista, kuidas ELi abi muudab elusid ja kogukondi kõikjal maailmas. Kokku toimus üle ELi 3828 Euroopa arenguaasta üritust enam kui 1,9 miljoni osalejaga.

VASTUTUS JA TULEMUSED Igal meie partnerriikide toetuseks kulutataval eurol peab olema võimalikult hea mõju. 26. märtsil 2015 avaldasid Euroopa Komisjoni talitused ELi rahvusvahelise koostöö ja arengu tulemuste raamistiku , mis suurendab komisjoni suutlikkust jälgida asjaomases valdkonnas ELi rahastatavate meetmete konkreetseid tulemusi ja neist aru anda. See on osa komisjoni üldisest poliitikast suurendada ELi tegevuses keskendumist tulemustele. Komisjoni talitused avaldasid esimese kõnealusel tulemuste raamistikul põhineva aruande 2016. aastal. Käesolevale teatisele lisatud komisjoni talituste töödokument on järjekorras teine aruanne. Nüüdsest annab komisjon kord aastas aru nende meetmete tulemustest, mida EL on koostöö- ja arengupoliitika valdkonnas rahastanud, kõrvutades neid tulemusi üldiste arengutulemustega. ELi meetmed: peamised tulemused 2015. aastal Ajavahemikus 2014. aasta keskpaigast kuni 2015. aasta keskpaigani lõppenud projektide ja programmidega saavutatud tulemuste seas on silmapaistvaimad järgmised tulemused. Hea valitsemistava: toetati neljasid vabu ja ausaid valimisi. Konfliktide ennetamine, rahu tagamine ja julgeolek: 404 000 inimest sai kasu tsiviilprogrammidest, millega toetati konfliktijärgset rahu tagamist ja/või konfliktide ennetamist. Säästev põllumajandus, toiduga kindlustatus ja toitumine: 5 025 000 naist ja alla viieaastast last sai kasu toitumisalastest programmidest, millega aidati vähendada laste suremust. Energia: rajati või ajakohastati 2600 km elektrienergia ülekande- või jaotusliine. Haridus: 10 635 000 last omandas algharidust ja 7 603 000 last keskharidust ning koolitati 175 000 õpetajat. Tervishoid: 8 104 000 sünni juures oli väljaõppinud tervishoiutöötaja, kes aitas vähendada emade suremust. Loodusvarad, keskkond ja kliimamuutused: majandati 3 951 000 hektarit kaitstud alasid, et tagada bioloogiline mitmekesisus ja kaitsta looduspärandit. Transport: 8 905 000 inimesele tagati juurdepääs teedele, mida saab kasutada aasta ringi. Tööhõive ja sotsiaalkaitse: 195 000 inimest sai kasu kutsehariduse ja -koolituse või oskuste arendamise programmidest, mille eesmärk oli suurendada tööhõivet, tootlikkust ning konkurentsivõimet. Kaubandus ja erasektori areng: 10 000 ettevõttele anti võimalus laenu võtta, et hoogustada investeerimist ja vältida riske. Üleilmsed saavutused Aafrika ja ELi partnerluse laiendamine Lisaks Cotonou lepinguga seoses tehtud tööle tehti Aafrika ja ELi suhetes edusamme Aafrika ja ELi ühisstrateegia raames 22. aprillil 2015 Brüsselis toimunud olulisel Aafrika ja ELi kohtumisel, kus osalesid Aafrika Liidu Komisjoni ja Euroopa Komisjoni kolleegiumid. Sellel seitsmendal kolleegiumide kohtumisel arutati mitmesuguseid teemasid, mille hulka kuulusid rahu ja julgeolek, demokraatia, hea valitsemistava ja inimõigused, inimareng, säästev ja kaasav areng, kasv ja ülemandriline integratsioon ning üleilmsed ja tekkivad probleemid. 2015. aasta oli oluline ka Aafrika Liidu Komisjoniga kohapeal tehtava koostöö seisukohast, samuti suurenes Aafrika rahutagamisrahastu ja üleaafrikalise programmi kaudu antav rahaline toetus. Aafrika arengu ja koostöö puhul on suur väljakutse rahu ja julgeoleku tagamine. Sellega seoses on komisjon teinud palju tööd poliitilise lahenduse leidmiseks Burundis ning alustatud on ELi ja AKV partnerluslepingu artikli 96 kohaseid konsultatsioone. 24. novembril 2015 leidis Rwandas Kigalis aset 11. Aafrika Liidu ja ELi inimõigustealane dialoog. Mõlemad pooled kinnitasid taas oma pühendumist inimõiguste edendamisele ja kaitsmisele ning koostööle Aafrika mandril ja rahvusvahelisel tasandil kasutatavate inimõiguste tagamise vahendite tõhusa rakendamise vallas.

Ebola ELi reageerimine Ebola viiruse epideemiale jätkus kogu 2015. aasta vältel. Täiendavat eelarvetoetust anti Libeeriale (31 miljonit eurot) ja Sierra-Leonele (43 miljonit eurot), et leevendada epideemia majanduslikku mõju ning anda kõnealustele riikidele vahendid riigi rahanduse stabiliseerimiseks. Programmi raames, millega seotakse humanitaarabi arenguga, algatati mitu strateegilist projekti, sealhulgas projektid, millega tugevdatakse tervishoiusüsteeme ja elatusvahendite vastupidavust Guineas ning parandatakse juurdepääsu veele Libeeria koolides. Käivitati ka esimesed taastamisprogrammid Guineas (tervishoiu valdkonnas) ja Libeerias (hariduse ja energia valdkonnas). Üleilmsel tasandil korraldasid Euroopa Komisjoni talitused ja Euroopa välisteenistus 3. märtsil 2015 ebolateemalise kõrgetasemelise rahvusvahelise konverentsi. Konverents aitas hoida kurssi ja keskenduda jätkuvale võitlusele kõnealuse haiguse vastu. Aasta lõpuks olid kõik kolm mõjutatud riiki teel ebolavabaks riigiks kuulutamise poole. Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat ning innovatiivsete ravimite algatus investeeris Ebola viirusest võitu saamiseks kiireloomuliste projektikonkursside kaudu ligikaudu 240 miljonit eurot . Kõik projektid algatati 2014. aasta lõpus või 2015. aasta alguses. Somaalia toetamine 21. oktoobril 2015 toimus Brüsselis ELi ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ühine Somaalia-teemaline rahastajate konverents. Somaalial on üks maailma suurimaid põgenike kogukondi, mis koosneb 1,1 miljonist riigisisesest põgenikust ja peaaegu miljonist Aafrika Sarve piirkonnast pärit pagulasest. Konverentsil koondati rahvusvaheline toetus lubadusega eraldada Somaalia pagulaste ja riigisiseste põgenike elu parandamiseks 94 miljonit eurot, millest 60 miljonit eurot annab kahe sihtotstarbelise meetme jaoks EL. ELi meetmed: Somaalia pagulased 2015. aastal algatatud programmiga, mille eelarve on 50 miljonit eurot, aidatakse hallata vabatahtlikku tagasipöördumist Keeniast, Jeemenist ja Euroopast Somaaliasse, täiustada riigisiseste põgenike, pagulaste ja tagasipöördujate jaoks ette nähtud õigusraamistikku, parandada juurdepääsu põhiteenustele ning luua realistlikud elatise teenimise võimalused. Samal ajal rahastab EL 10 miljoni euro suurust programmi Põhja-Keenia jaoks, et olla abiks ja luua paremad väljavaated eluks pagulastele, kellel ei ole võimalik tagasi pöörduda, ning neid vastu võtvatele kogukondadele. Kesk-Aafrika Vabariigi lootuskiir 26. mail 2015 peetud Kesk-Aafrika Vabariigi teemalisel rahvusvahelisel konverentsil suurendas Euroopa Liit ELi Bêkou usaldusfondile antavat abi 72 miljoni euro võrra ja mitu riiki võttis endale selle fondi ees uued kohustused koguväärtuses 29 miljonit eurot. ELi läbi aegade esimene usaldusfond, Bêkou fond, on tõestanud oma reageerimiskiirust ja tõhusust kuue uue projektiga, mis näitavad, kuidas EL suudab koondada kiiresti oma energia ja vahendid. ELi meetmed: Bêkou tervishoiuprojekt Bêkou tervishoiuprojekti eesmärk on tagada miljonile inimesele juurdepääs peamistele tervishoiuteenustele riigis, kus enamik tervishoiustruktuure ja -teenuseid on segi paisatud. 2015. aastal on projektiga tagatud juurdepääs peamistele tervishoiuteenustele ja jõutud 450 000 otsese abisaajani. Saheli piirkond 2015. aastal eraldas EL 216 miljonit eurot, et lahendada toidukriis üheksas Saheli piirkonna riigis. Korduvad toidukriisid Saheli piirkonnas on märkimisväärselt vähendanud kõige vaesemate elanike toimetulekuvõimet, sundides nad teinekord paremate elatusvahendite leidmiseks elupaika vahetama. Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondist, mis loodi pärast 2015. aastal toimunud Valletta tippkohtumist, toetatakse mõnda Aafrika kõige nõrgemat ja haavatavamat riiki, sealhulgas Saheli ja Tšaadi järve piirkonnas. Lääne-Balkani riigid ja Türgi Euroopa Komisjon võttis 10. novembril 2015 vastu oma keskmise pikkusega laienemisstrateegia. Komisjon kinnitas taas, et keskendub ühinemisprotsessis põhimõttele „põhiküsimused kõigepealt“, mille kohaselt on kõige olulisemad õigusriigi põhimõte, põhiõigused, demokraatlike institutsioonide tugevdamine, sealhulgas avaliku halduse reform, ning majandusareng ja konkurentsivõime. Komisjon keskendub oma jõupingutustes jätkuvalt selle tagamisele, et laienemisprotsessis osalevad riigid seaksid kõige tähtsamale kohale neis põhivaldkondades tehtavad reformid. Lääne-Balkani riigid: ühenduvuse tegevuskava