Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb finantssektori digitaalset tegevuskerksust ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1060/2009, (EL) nr 648/2012, (EL) nr 600/2014 ja (EL) nr 909/2014“

(COM(2020) 595 final – 2020/0266 (COD))

ja

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2006/43/EÜ, 2009/65/EÜ, 2009/138/EÜ, 2011/61/EL, 2013/36/EL, 2014/65/EL, (EL) 2015/2366 ja (EL) 2016/2341“

(COM(2020) 596 final – 2020/0268 (COD))

(2021/C 155/06)

Raportöör: Antonio GARCÍA DEL RIEGO

Konsulteerimistaotlus Euroopa Parlament, 17.12.2020 Euroopa Liidu Nõukogu, 22.12.2020 Õiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 53 lõige 1, artikli 114 lõige 1 ja artikkel 304 Vastutav sektsioon majandus- ja rahaliidu, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon Vastuvõtmine sektsioonis 12.2.2021 Vastuvõtmine täiskogus 24.2.2021 Täiskogu istungjärk nr 558 Hääletuse tulemus (poolt/vastu/erapooletuid) 243/1/4

1. Järeldused ja soovitused

1.1. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab Euroopa Komisjoni ettepanekut digitaalse tegevuskerksuse (DORA) kohta, kuna selle eesmärk on tuua õiguslik selgus info- ja sidetehnoloogia riskide osas, vähendada regulatiivset keerukust, kehtestada ühine standardite kogum IKT-riskide maandamiseks ja hõlbustada ühtlustatud järelevalvealast lähenemist, pakkudes ühtlasi õiguskindlust ja vajalikke tagatisi finantsettevõtetele ja IKT-teenuste pakkujatele. Digitaalse tegevuskerksuse ettepanek mitte ainult ei suurenda sektori vastupidavust IKT-riskidele, vaid pakub huvi ka paljudele sidusrühmadele, sealhulgas klientidele, investoritele ja töötajatele, ning aitab kaasa kestliku arengu elluviimisele.

1.2. Komitee soovitab suurendada digitaalse tegevuskerksuse ettepaneku tõhusust järgmiste sammude abil.

1.2.1. Digitaalse tegevuskerksuse ettepaneku reguleerimisalasse mis tahes finantsteenuseid arendava ühiskonnale oluliste finantsteenuste pakkuja kaasamine, v.a IKT-teenuste kasutamine mittekriitiliste funktsioonide jaoks.

1.2.2. Digitaalse tegevuskerksuse ettepaneku ja Euroopa järelevalveasutuste välja antud olemasolevates suunistes sätestatud nõuete ühtsuse tagamine määratluse ja reguleerimisala osas.

1.2.3. IKT-halduse osas sellise raamistiku eelistamine, mis keskendub põhimõtete- ja riskipõhisele lähenemisviisile, mis hõlbustab tulevikukindlate, paindlike ja riskidega proportsionaalsete kontrollide rakendamist.

1.2.4. IKT-ga seotud juhtumite osas täieliku vastavuse saavutamine FSB küberintsidentidele reageerimise ja nendest taastumise töövahendiga.

1.2.5. Digitaalse tegevuskerksuse testimise vallas lisaks finantsasutuse ulatusele ka teenuse keerukuse ja kriitilise olemuse rõhutamine, piiratud hulga väliste testijate läbi viidud kohustuslike allhangete vältimine ja testimistulemuste vastastikune tunnustamine.

1.2.6. Allhanke nõuete konsolideerimine ühtsesse reeglistikku, et tagada õiguskindlus kõigi turuosaliste jaoks ja täita usaldusväärselt järelevalveootusi.

1.2.7. Juhtivate järelevalveasutuste soovituste täielik jõustamine ning kriitilise tähtsusega kolmandast isikust teenuseosutajate järelevalves osalevate erinevate asutuste selge rollide ja vastutuse kogum.

1.2.8. Juurdepääsu tagamine allhanketeenustele, mida peetakse kolmandates riikides asutatud kolmandast isikust teenuseosutajate jaoks kriitiliseks, et vältida ettevõtete lepinguvabaduse ja suure lisandväärtusega pakkujate teenuste kättesaadavuse piiramist.

1.2.9. Proportsionaalsuse lisamine karistuste korra alla, et vältida pärssivaid tegureid IKT-teenuse osutajate jaoks ELi finantssektori ettevõtjate teenindamisel, ning kaugenemine praegusest sidumisest ülemaailmse käibega.

1.2.10. Selguse pakkumine ettevõtete võime kohta jagada küberohtusid käsitlevat teavet, tagades, et selline kord kehtestatakse vabatahtlikkuse alusel ja et digitaalse tegevuskerksuse ettepanekusse lisatakse selgesõnaline säte, mis võimaldab isikuandmete vahetamist.

1.2.11. Kaalumine, kas tõsta ettepaneku erandite künnist mikro- ja väikeettevõtjatele, nagu need on määratletud komisjoni soovituse 2003/361/EÜ ( 1 ) 1. lisa artikli 2 lõikes 2 (ettevõtja, kellel on vähem kui 50 töötajat ning kelle aastakäive ja/või aasta bilansimaht ei ületa 10 miljonit eurot) ning kas vähendada VKEde suhtes kohaldatavate nõuete arvu proportsionaalselt üksuse digitaalse riski profiiliga.

1.3. Komitee toetab juhtivate järelevalveasutuste volitusi viia läbi auditeerimis- ja kontrollimenetlused kriitilise tähtsusega kolmandast isikust teenuseosutajate suhtes, et juhtivad järelevalveasutused saaksid parema ülevaate riskidest, mida kriitilise tähtsusega kolmandast isikust teenuseosutajad võivad põhjustada, ja see aitaks pankade allhankemenetlusi lihtsustada.

2. Taustteave

2.1. Euroopa tarbijad ja ettevõtted sõltuvad üha enam digitaalsetest finantsteenustest, mis käivad käsikäes turuosalistega, kes võtavad kasutusele üha enam uuenduslikel tehnoloogiatel põhinevaid lahendusi. Digipööre on Euroopa taastumise ning kestliku ja vastupidava Euroopa majanduse loomise alus.

2.2. Selleks, et kooskõlas Euroopa Komisjoni prioriteetidega muuta Euroopa digiajastule vastavaks ning rajada tulevikuks sobiv ja inimeste hüvanguks toimiv majandus, esitas komisjon digirahanduse paketi . Selles paketis visandatakse meetmed, millega veelgi soodustada ja toetada digirahanduse potentsiaali innovatsiooni ja konkurentsi seisukohast, leevendades samal ajal sellest tulenevaid riske.

2.3. Lisaks ettepanekule digitaalse tegevuskerksuse kohta sisaldab digirahanduse pakett ELi finantssektori uut digirahanduse strateegiat ( 2 ) ja krüptovarade turgu käsitleva määruse ettepanekut koos määruse ettepanekuga hajusraamatu tehnoloogial (DLT) põhineva turutaristu katsekorra kohta ( 3 )

2.4. Digitaalne tegevuskerksus on ettevõtete võime tagada, et nad peavad vastu igat liiki häiretele ja ohtudele, mis on seotud info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga (IKT). Finantssektori üha suurenev sõltuvus tarkvarast ja digitaalsetest protsessidest tähendab, et IKTga seotud riskid on rahandusele omased teemad. Finantsettevõtetest on saanud sihtmärk küberrünnakutele, mis põhjustavad tarbijatele ja ettevõtetele tõsist finants- ja mainekahju. Neid riske tuleb mõista ja juhtida, seda eriti stressiolukorras.

2.5. Kui 2008. aasta finantskriisile järgnenud reformid tugevdasid ELi finantssektori vastupidavust, siis IKT-riskidega tegeleti ainult kaudselt. Digitaalse tegevuskerksuse üleüldise reguleeriva raamistiku puudumise tõttu Euroopa tasandil tugineti riikide reguleerivatele algatustelele. Nende piiriülene tõhusus on aga piiratud ja see on viinud ühtse turu killustumiseni, mis õõnestab ELi finantssektori stabiilsust ja usaldusväärsust. Selle taustal teeb komisjon ettepaneku luua ELi finantssektori ettevõtjate jaoks terviklik raamistik digitaalse tegevuskerksuse parandamiseks.

2.6. Digitaalset tegevuskerksust käsitleva seadusandliku ettepaneku ( 4 ) eesmärk on tõhustada ja ühtlustada IKT-riskide juhtimist finantssektori ettevõtjate poolt, kehtestada IKT-süsteemide vastupidavuse põhjalik testimine, edendada teabe jagamist ning suurendada järelevalveasutuste teadlikkust finantssektori ettevõtjate küberriskidest ja IKT-ga seotud intsidentidest ning anda finantsjärelevalveasutustele õigus jälgida riske, mis tulenevad finantssektori ettevõtjate sõltuvusest kolmandast isikust IKT-teenusteosutajatest. Ettepaneku eesmärk on samuti luua järjepidev intsidentidest teatamise mehhanism, mis võiks aidata vähendada finantssektori ettevõtjate halduskoormust ja tõhustada järelevalvet.

2.7. Komisjon esitas ka direktiivi ettepaneku, ( 5 ) sest digitaalse tegevuskerksuse ettepaneku eesmärkide saavutamiseks on vaja kehtestada ajutine erand mitmepoolsetele kauplemissüsteemidele ja muuta või selgitada olemasolevate ELi finantsteenuste direktiivide teatavaid sätteid.

2.8. Ühe maailma suurima tööstusharuna oli info- ja kommunikatsioonitehnoloogia turu suurus 2019. aastal hinnanguliselt üle viie triljoni USA dollari ning see ulatub 2022. aastaks üle kuue triljoni. Pidev kasv tuletab meelde tehnoloogia üha suurenevat ulatust ja tähtsust tänapäeva ühiskonnas. Seadusandliku ettepaneku mõjuhinnangu kohaselt on finantssektor maailma suurim IKT-kasutaja, tehes umbes 20 % kõigist IKT-kulutustest .

2.9. COVID-19 on ajendanud digitaalsete finantsteenuste levikut , samas kui finantseerimisasutuste haruvõrgud on endiselt alakasutatud. See innustab investeerima digitaalsetesse iseteenindusvahenditesse, avatud rahanduse rakendustesse ja lisaväärtusteenustesse. Üldiselt sunnib praegune olukord finantsasutusi investeerima rohkem IT-infrastruktuuri, seadma esikohale kriitilise töökoormuse migreerimise ja ajakohastama olemasolevaid rakendusi. Euroopa finantssektoris on juba toimumas ulatuslik digipööre. Selle võime ülemaailmselt konkureerida sõltub suuresti Euroopa institutsioonide võimest kasutada kõige arenenumaid tehnoloogiaid.

3. Üldised märkused

3.1. Komitee tervitab Euroopa Komisjoni ettepanekut digitaalse tegevuskerksuse kohta . See käsitleb paljusid finantssektori nõudmisi ning selle eesmärk on tuua õiguslik selgus IKT-riske reguleerivatesse sätetesse, vähendada regulatiivset keerukust ja halduskoormust, mida põhjustavad erinevad eeskirjad, mida kohaldatakse finantssektori ettevõtjate suhtes kogu ELis. Digitaalse tegevuskerksuse ettepanek mitte ainult ei suurenda sektori vastupidavust IKT-riskidele, vaid pakub huvi ka mitmetele sidusrühmadele, sealhulgas klientidele, investoritele ja töötajatele, ning aitab kaasa kestliku arengu elluviimisele.

3.2. Komitee peab digitaalse tegevuskerksuse ettepanekut oluliseks sammuks ühiste standardite kehtestamise suunas IKT-riskide maandamiseks ja ühtlustatud järelevalvealase lähenemisviisi hõlbustamiseks, kuid tuleb olla ettevaatlik, et vältida takistuste lisandumist, mis võivad piirata ELi finantsasutusi osalemast ülemaailmses innovatiivses protsessis.

3.3. Komitee näeb üldise eesmärgina, et ELi ametiasutused püüaksid saavutada proportsionaalse ja riskipõhise korra, mis pakuks järelevalveasutustele vahendeid nende probleemide lahendamiseks, pakkudes samas ka õiguskindlust ja vajalikke tagatisi finantsettevõtetele ja IKT-teenuste pakkujatele.

4. Konkreetsed märkused

4.1. Reguleerimisala ja regulatiivsed kattuvad probleemid

4.1.1. Täiendavate asjakohaste finantsturu osaliste kaasamine

Kuigi komitee tunnustab ja tervitab kavandatud õigusaktide sihtrühmaks olevate finantsturu osaliste laialdast valikut, mis tagab õigusaktidest tulenevate nõuete järjepideva rakendamise kogu ELi finantssektoris, soovitab ta ELi poliitikakujundajatel kaasata finantsosalisi, keda ei loeta kõnealuste õigusaktide reguleerimisalasse kuuluvaks, nagu hüpoteeklaenu pakkujad ja tarbijakrediidi pakkujad, piisaval määral vastavalt sellele, millist riski nad endast võivad süsteemile kujutada. Iga finantsteenuste osutaja, kes arendab sama tegevust ja võtab samu riske, peaks olema samade reeglite ja järelevalve all, et tagada digitaalsele tegevuskerksusele sama miinimumraamistik, mis kaitseb tarbijaid ja finantsstabiilsust.

4.1.2. Kooskõla rahvusvahelisel ja ELi tasandil ning kehtivate õigusnormidega

Ettevõtjatele, eriti piiriüleselt tegutsevatele ettevõtjatele, on oluline pakkuda selgust, tagades määratluste ja mõistete järjepidevuse ning vältides dubleerimisi, kattumisi ja erinevaid tõlgendusi, kuidas vastata erinevates jurisdiktsioonides sarnastele regulatiivsetele ootustele. Komitee soovitab ELi poliitikakujundajatel tegevuskerksuse määratlust muuta, et see oleks kooskõlas Baseli pangajärelevalve komitee (BCBS) määratlusega, (6) ning tagada, et see oleks peamine ELi finantsasutuste suhtes kohaldatav kord, et vältida vastuolude ohtu teistega. Pealegi on paljud digitaalse tegevuskerksuse ettepanekus sätestatud põhimõtted ja nõuded juba määratletud allhangete kehtivates suunistes (7). IKT-riskide ja turvariskide juhtimise nõuded on juba määratletud ka EBA suunistes. ELi regulatiivsete nõuete ühtlustamiseks on ülioluline tagada digitaalse tegevuskerksuse ettepanekus ja kehtivates suunistes sätestatud nõuete ühtsus määratluse ja reguleerimisala osas.

4.1.3. Samamoodi soovitab komitee Euroopa Komisjonil tagada, et võrgu- ja infosüsteemide turvalisust käsitleva direktiivi käimasoleval läbivaatamisel ja ettepanekus digitaalse tegevuskerksuse kohta oleksid finantsinstitutsioonide turvaintsidentidest teatamise põhimõtetes samad mõisted ja nõuded.

4.2. IKT-riskide juhtimine

Mõned raamistiku elemendid on liiga keskendunud vastavusele, mitte sellele, kuidas ettevõtted saaksid tulemusi näidata põhimõtete- ja riskipõhise lähenemisviisi abil. Kuna need on liiga ettekirjutavad ja üksikasjalikud, võivad nad küber- ja IKT-riskimaastiku arenedes aja jooksul iganeda. Komitee soovitab põhimõtete- ja riskipõhisemat lähenemist, mis hõlbustab tulevikukindlate, paindlike, proportsionaalsete ja riskidega proportsionaalsete kontrollide rakendamist.

4.3. IKTga seotud intsidendid

Komitee soovitab täielikult kooskõlla viia finantsstabiilsuse nõukogu (FSB) hiljuti avaldatud küberintsidentidele reageerimise ja nendest taastumise töövahend, (8) mis pakub juhtumitest teatamise parimaid tavasid, ning digitaalse tegevuskerksuse ettepanekus kavandatud IKT-ga seotud juhtumite kavandatav haldamine, klassifitseerimine ja nendest teatamine. On kattumisi, mis tekitavad regulatiivset ebakindlust ja suurendavad ettevõtete regulatiivset koormust.

4.4. Digitaalse tegevuskerksuse testimine

4.4.1. Kuigi komitee kiidab heaks üleeuroopalise ohuteabel põhinevate läbistustestide (TLPT) korra kogu ELis, sest see suurendab tõhusust ja vähendab killustatust, soovitab komitee ametiasutustel keskenduda mitte ainult finantsasutuse suurusele või ulatusele, vaid ka teenuse keerukusele ja kriitilisusele, võttes vajaduse korral arvesse proportsionaalsuse põhimõtet, et kaotada vahe kõigi finantsasutuste põhitestide ja oluliste finantsasutuste jaoks mõeldud süvatestimise vahel, ning tagades, et finantssektori väiksemate ettevõtjate kliendid oleksid võrdselt kaitstud ja et kõigi finantssektori ettevõtjate jaoks on loodud võrdsed võimalused.

4.4.2. Komitee soovitab mitte muuta testimise allhangete kujul välistestijatele delegeerimist kohustuslikuks, sest välistestijate arv on piiratud. Tõepoolest võivad ettevõtetel olla oma ettevõttesisesed testimisrühmad, kes tunnevad ettevõtte keskkonda ning suudavad kiiresti minna üle täpsematele ja sihipärasematele testidele.

4.4.3. IKT-alaste kolmandast isikust teenuseosutajate kaasamine ohuteabel põhinevate läbistustestide korra pädevusse tuleks läbi vaadata. Asjaolu, et IKT-valdkonna kolmandast isikust teenuseosutajad võivad teenindada paljusid kliente, võib põhjustada testimise olulist dubleerimist, mis võib omakorda tekitada asjakohaseid riske IKT kolmandast isikust teenuseosutajatele ja klientidele, keda nad teenindavad.

4.4.4. Lisaks soovitab komitee viidata selgesõnaliselt testimistulemuste vastastikusele tunnustamisele , arvestades selle rolli riski vähendamisel ja ühtse turu tõrgeteta toimimise tagamisel ning piiriüleste finantsettevõtete kulude kasvu vältimisel.

4.5. Kolmandate osapoolte IKT-riskide haldamine ja järelevalveraamistik kriitilise tähtsusega kolmandast isikust teenuseosutajate jaoks

4.5.1. Kooskõla tagamine olemasolevate allhangete suunistega

Komitee tervitab asjaolu, et digitaalse tegevuskerksuse ettepanek loob kõigi finantsturu osaliste jaoks kogu Euroopas ühise reguleeriva raamistiku IKT kolmandate osapoolte riskide usaldusväärseks haldamiseks. Siiski on ülioluline tagada selle aluspõhimõtetes (artiklid 25, 26 ja 27) sätestatud ühisosa ja olemasolevate normide, näiteks Euroopa järelevalveasutuste allhangete suunised (st lahendada olemasolevad „allhanke“ ja „kolmanda osapoole teenuse“ vahelise eristamise vasturääkivused (9)). Lisaks leiab komitee, et see on ELi ametiasutustele suurepärane võimalus konsolideerida allhankenõuded ühte määrusse – piisavalt üksikasjalikult, et vältida tõlgendamiserinevusi – mis tooks õiguskindlust kõigile turuosalistele ja järgiks usaldusväärselt järelevalve ootuseid.

4.5.2. Kriitiliste või oluliste sisseostetud tegevuste suhtes kohaldatavad nõuded

Artikli 25 lõike 2 rakendamisel tuleb määruses riskipõhise fookuse säilitamiseks täpsustada, kuidas proportsionaalsuse põhimõtet rakendatakse, täpsustades nõuded, mida kohaldatakse kriitilise või olulise allhankega seotud tegevuse suhtes, ja nõuded, mis oleksid kohaldatavad ülejäänule (10). Komitee soovitab, et IKT-teenuste kasutamine mittekriitiliste funktsioonide jaoks peaks jääma digitaalse tegevuskerksuse ettepaneku reguleerimisalast välja.

4.5.3. Otsese järelevalve raamistik kriitilise tähtsusega kolmandast isikust teenuseosutajatele

Komitee kiidab heaks otsese järelevalveraamistiku kasutuselevõtu, mis võimaldab finantsasutustel pidevalt jälgida kriitilise tähtsusega kolmandast isikust teenuseosutajate tegevust, kui puudub ELi horisontaalne mittesektoripõhine raamistik. Kavandatud määruses peaksid ELi ametiasutused tunnistama, et kui kriitilise tähtsusega IKT-pakkuja satub selle järelevalve alla, väheneb finantsasutuste riskipositsioon nende tegevuse pideva jälgimise tõttu. Seetõttu peaks see uus järelevalveraamistik aitama ühtlustada ka pankade allhankemenetlusi, leevendades mõnevõrra finantssektori ettevõtjate praegust koormust, näiteks seoses kriitiliseks peetavate kolmandast isikust teenuseosutajatega seotud auditeerimis- ja kontrollimenetlustega.

4.5.4. Komitee toetab juhtivate järelevalveasutuste volitusi viia läbi auditeerimis- ja kontrollimenetlused kriitilise tähtsusega kolmandast isikust teenuseosutajate suhtes, et juhtivad järelevalveasutused saaksid parema ülevaate riskidest, mida kriitilise tähtsusega kolmandast isikust teenuseosutajad võivad põhjustada, sest neil on vahetud teadmised menetluste ja asjaolude kohta, selle asemel et toetuda järelevalve alla kuuluvate finantseerimisasutuste praegusele aruandlusele ja riiklike pädevate asutuste poolsele kontrollimisele. Kuigi finantssektori ettevõtjate riskide maandamise meetmed tuleks säilitada ja juriidiline kohustus jääb nende kanda juhul, kui juhtiv järelevalveasutus juba korraldab inspekteerimist ja auditeid, peaksid finantsasutused sellest täiendavast turvalisuse tasemest kasu saama ja mitte neid uuesti tegema.

4.5.5. Juhtiv järelevalveasutus ja riiklikud pädevad asutused

Kui järelevalvemenetlus on lõpule viidud, järgivad riiklikud pädevad asutused juhtiva järelevalveasutuse soovitusi. Riiklikel pädevatel asutustel võib olla oma lähenemisviis, kuidas rakendada juhtiva järelevalveasutuse järeldusi, mis on suunatud asjaomastele kriitilise tähtsusega kolmandadest isikutest teenuseosutajatele. Komitee soovitab anda täieliku selguse erinevate ametiasutuste ülesannete ja vastutuse kohta, et vältida olukorda, kus tõlgenduste erinevused mõjutavad kõiki kriitilise tähtsusega kolmandast isikust teenuseosutajate kliente sõltuvalt nende pädevast asutusest, ning vähendada seega killustatuse ohtu. Need soovitused tuleks muuta täielikult jõustatavaks, pidades silmas praegust ebaselgust artiklis 37 nende siduva olemuse osas.

4.5.6. Kriitilise tähtsusega kolmandast isikust teenuseosutajate kasutamise peatamine

Digitaalse tegevuskerksuse ettepanek annab riiklikele finantsvaldkonda reguleerivatele asutustele õiguse nõuda klientidelt ajutiselt IKT-teenuse osutaja kasutamise peatamist või lõpetamist, kuni soovitustes tuvastatud riskid on kõrvaldatud. Nõuded kriitilise tähtsusega kolmandast isikust teenuseosutajaga tehtava koostöö viivitamatule lõpetamisele mõjutaksid kindlasti praegusi või tulevasi otsuseid äritegevuse ja kaubanduse valdkonnas (nt takistaksid investeeringuid ELis) ning võivad mõjutada finantsstabiilsust. Enne selle otsuse tegemist peaksid pädevad asutused muude tegurite kõrval hoolikalt kaaluma teenuse lõpetamise võimalikku negatiivset mõju seda konkreetset kriitilise tähtsusega kolmandast isikust teenuseosutajat kasutavatele finantssektori ettevõtjale, (11) kehtestama sellise nõude jaoks selged kriteeriumid ning kaaluma võimalikke parandusmeetmeid.

4.5.7. Lisaks soovitab komitee, et kui lõppkokkuvõttes tekib selline olukord, tuleks finantssektori ettevõtjaid sellest aegsasti teavitada ja anda neile lahkumiseks piisavalt aega.

4.6. Euroopa finantsettevõtete ülemaailmse konkurentsivõime säilitamine

4.6.1. Uus raamistik peab säilitama Euroopa finantsettevõtete juurdepääsu vähemalt samadele tehnoloogiatele, millele on juurdepääs nende ülemaailmsetel konkurentidel. ELi finantsettevõtted konkureerivad ülemaailmsel tasandil ja ELi tulevane õigusraamistik ei tohiks neid ELi ettevõtteid ebasoodsasse olukorda seada, piirates nende juurdepääsu kõige arenenumatele tehnoloogiatele, kui nende pakkujad vastavad ELi standarditele vastupidavuse ja turvalisuse poolest.

4.6.2. Kolmandates riikides asutatud kolmandast isikust teenusepakkujad

Määrusega ei tohiks piirata kolmandates riikides asutatud kolmandast isikust teenustepakkujate jaoks kriitiliseks peetavate teenuste allhankevõimalust. See piirang vähendaks kindlasti üksikute ettevõtjate lepinguvabadust ja Euroopa finantseerimisasutuste võimalusi juurdepääsul kõrge lisandväärtusega pakkujate teenustele, mida tõenäoliselt Euroopas piisavalt ei leidu. See on veelgi asjakohasem, sest kavandatav järelevalveraamistik piirdub finantssektoriga, luues ebavõrdse olukorra teistele osalejatele, kes jäävad kõnealuse määrusega hõlmamata, ja see võib lõpuks suurendada kontsentratsioonisriski, mida digitaalse tegevuskerksuse ettepanek püüab vältida.

4.6.3. Ülemaailmsel käibel põhinevad sanktsioonid

Digitaalse tegevuskerksuse ettepanek sisaldab sanktsioone vastavalt IKT-teenuse osutajate ülemaailmsele käibele, kui nad ei täida ELi finantsjärelevalveasutuste nõudmisi. Nende sanktsioonide ebaproportsionaalne kohaldamine võib takistada ülemaailmseid IKT-teenuse pakkujaid teenindamast ELi finantsettevõtteid, mis võib de facto piirata pakkujate valikut, mida ELi finantsettevõtted võiks kasutada. Lisaks hoiaks see mittekriitilise tähtsusega kolmandast isikust teenuseosutajaid (mitte-CTPPd) järelevalvekorraga liitumast, sest kardetaks, et neid karistatakse ebaproportsionaalsete trahvidega ja vähendatakse seeläbi konkurentsi eelneval turul. Komitee pooldab sanktsioonide korrale proportsionaalsuse kehtestamist, mis on keskse tähtsusega selleks, et vältida takistusi IKT-teenuste osutajatele, kes soovivad ELi finantssektori ettevõtjatele teenuseid osutada.

4.7. Teabe jagamise kokkulepped

4.7.1. Kuna õigeaegne teabevahetus on oluline ründevektorite tõhusaks tuvastamiseks ning võimalike ohtude isoleerimiseks ja ennetamiseks, tervitab komitee sätet finantsasutuste vahel küberohtu käsitleva teabe jagamise kokkulepete kehtestamise hõlbustamiseks vabatahtlikkuse alusel.

4.7.2. Samuti soovitab komitee ELi ametiasutustel luua selgesõnaline alus, et võimaldada kõnealuse ettepaneku tingimustes vahetada isiklikke andmeid (näiteks IP-aadresse), sest see vähendaks ebakindlust ning suurendaks finantssektori ettevõtjate suutlikkust oma kaitsevõimet suurendada, paremini ohte tuvastada ja nendevahelist nakatumise ohtu vähendada. Andmete konfidentsiaalsuse/tundlikkuse tõttu on vaja täiendavat selgust.

Brüssel, 24. veebruar 2021 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Christa SCHWENG

(1) ELT L 124, 20.5.2003, lk 36.

(2) Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus ECO/534 – „ELi digirahanduse strateegia“ (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 27).

(3) Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus ECO/535 – „Krüptovarad ja hajusraamatu tehnoloogia“ (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 31).

(4) COM(2020) 595 final.

(5) COM(2020) 596 final.

(6) Baseli pangajärelevalve komitee, „Tegevuskerksuse põhimõtted“, 6. november 2020.

(7) Nagu näiteks arutamisel olnud EBA, EIOPA ja kavandatud ESMA suunised.

(8) Finantsstabiilsuse nõukogu, „Final Report on Effective Practices for Cyber Incident Response and Recovery“ [Lõpparuanne küberintsidentidele reageerimise ja nendest taastumise tõhusate tavade kohta], 19. oktoober 2020.

(9) Digitaalse tegevuskerksuse ettepanekus osutatakse IKT-valdkonna kolmandate osapoolte riski usaldusväärse juhtimise põhiprintsiipide osas ainult kolmandast isikust teenusepakkuja teenustele (V peatükk), samas kui allhankekorraldust käsitlevate EBA suuniste kohaldamisala põhineb allhanke määratlusel, mis tähendab, et tegevus viiakse läbi korduvalt või pidevalt (artikkel 26). EBA suunistes on sätestatud ka erandite loetelu, mida ei loeta allhankeks (artikkel 28).

(10) Jällegi on ülioluline ühtlustada mõiste „kriitilised või olulised funktsioonid“ nii digitaalse tegevuskerksuse ettepanekus kui ka EBA allhankesuunistes. Eelkõige määratletakse EBA suunistes tegurid, mida finantsasutused peaksid arvestama, hinnates, kas allhankeleping on seotud kriitilise või olulise funktsiooniga (artiklid 29, 30 ja 31).

(11) Üks kriteerium IKT-pakkuja kriitiliseks määramiseks oleks kolmandast isikust teenusepakkuja asendatavuse aste, võttes arvesse tegelike alternatiivide puudumist või teenuste osalise või täieliku ümbersuunamise raskusi (artikli 28 lõige 2). Sellises olukorras oleks finantsasutustel keeruline teenust teisele pakkujale üle kanda. Lisaks viiks nõudmine riskipositsioonil olevatel finantseerimisasutustel teise teenusepakkuja juurde siirduda lõpuks Euroopa turu suurema kontsentratsiooni poole, mis oleks konkreetselt vastuolus kõnealuse määruse eesmärgiga.