KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE EAGFi kulude kohta Varajase hoiatamise süsteem nr 7-9/2013 /* COM/2013/0717 final */





SISUKORD 1........... Sissejuhatus. 3 2........... EAGFi sihtotstarbeline tulu. 3 3........... Märkused EAGFi 2013. aasta eelarve esialgse täitmise kohta. 4 4........... EAGFi sihtotstarbelise tulu rakendamine. 7 5........... Järeldused. 7 1. lisa: || EAGFi assigneeringute esialgne kasutamine kuni 31.7.2013 1. Sissejuhatus 1. lisas on esitatud eelarve tegeliku täitmise tase ajavahemikul 16. oktoobrist 2012 kuni 31. juulini 2013 võrreldes kulude profiiliga, mis on ette nähtud nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005[1] artikli 20 põhjal kehtestatud näitajaga. 2. EAGFi sihtotstarbeline tulu Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) artiklile 34 käsitatakse EAGFi kulude rahastamiseks määratud sihtotstarbelise tuluna vastavuse kontrolli otsuste kohastest finantskorrigeerimistest, eeskirjade eiramisest tulenevat ja piimamaksust laekuvat tulu. Nimetatud artikli kohaselt võib sihtotstarbelist tulu kasutada EAGFi mis tahes kulude rahastamiseks. Kui osa sellest tulust jääb kasutamata, kantakse see automaatselt üle järgmisse eelarveaastasse[2]. EAGFi 2013. aasta eelarve hõlmab mõlemat: nii komisjoni viimaseid prognoose turumeetmete ja otsetoetustega seotud eeldatavate kulude rahastamiseks vajalike summade kohta kui ka prognoose asjaomase eelarveaasta jooksul eeldatavasti laekuvate sihtotstarbeliste tulude ning eelmisel eelarveaastal kasutamata jäänud ja asjaomasesse eelarveaastasse ülekantud sihtotstarbeliste tulude kohta. Komisjon võttis 2013. eelarveaasta EAGFi assigneeringute summat käsitlevas ettepanekus arvesse eeldatavasti laekuva sihtotstarbelise tulu kogusummat ning taotles 2013. aasta eelarveprojektis selliste assigneeringute tegemist, mille summa arvutamiseks lahutatakse hinnanguline sihtotstarbeline tulu hinnanguliselt vajaminevast summast. Eelarvepädevad institutsioonid võtsid vastu EAGFi uue eelarve, võttes arvesse eeldatavasti laekuvat sihtotstarbelist tulu. 2013. aasta eelarve koostamise ajal hindas komisjon kasutada oleva sihtotstarbelise tulu kogusummaks 1 533 miljonit eurot. Täpsemalt: – 2013. eelarveaasta jooksul eeldatavasti laekuva sihtotstarbelise tulu suuruseks hinnati 628 miljonit eurot; vastavuse kontrolli kohaste korrektsioonide ja eeskirjade eiramisega seotud tulu suuruseks hinnati vastavalt 389 miljonit eurot ja 161 miljonit eurot; piimamaksust laekuva tulu suuruseks hinnati 78 miljonit eurot; – 2012. eelarveaastast 2013. eelarveaastasse eeldatavasti ülekantava sihtotstarbelise tulu suuruseks hinnati 905 miljonit eurot (sh suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondi saldo, mis on hinnanguliselt 675 miljonit eurot). Komisjon eraldas 2013. aasta eelarves kõnealuse 1 533 miljoni euro suuruse esialgu prognoositud tulu kahe kava jaoks. Täpsemalt: – 500 miljonit eurot eraldati puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide rakendusfondidele ning – 1 033 miljonit eurot ühtse otsemaksete kava jaoks. Nende kahe kava jaoks kiitsid eelarvepädevad institutsioonid komisjoni ettepaneku alusel heaks vastavalt 267 miljoni euro ja 30 635 miljoni euro suurused assigneeringud. Eespool nimetatud heakskiidetud assigneeringute ja sihtotstarbelise tulu summa on vastavuses olemasolevate assigneeringute hinnangulise kogusummaga, mis puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide rakendusfondide puhul on 767 miljonit eurot ning ühtse otsemaksete kava puhul on 31 668 miljonit eurot. 1. lisas, mis kajastab 2013. aasta eelarve esialgset täitmist seisuga 31. juuli 2013, on puu- ja köögiviljasektori ning tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste sektori eelarveassigneeringute real ära toodud eelnimetatud kahe kavaga seotud heakskiidetud assigneeringud, mille suurus, arvestamata eelnimetatud sihtotstarbelist tulu, on vastavalt 611 miljonit eurot ja 38 076 miljonit eurot. Pärast neile sektoritele eraldatud sihtotstarbelise tulu lisamist suureneb 2013. aasta eelarves prognoositavate assigneeringute kogusumma puu- ja köögiviljasektori puhul 1 111 miljoni euroni ning tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste puhul 39 109 miljoni euroni. 3. Märkused EAGFi 2013. aasta eelarve esialgse täitmise kohta Eelarve esialgse täitmise määr ajavahemikul 16. oktoobrist 2012 kuni 31. juulini 2013 on esitatud 1. lisas. Seda määra võrreldakse kulude profiiliga, mille aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 20 põhjal kehtestatud näitaja. Järgmisena on esitatud lühikommentaar konkreetsete eelarveartiklite kohta, mille puhul 2013. aasta eelarve tegelik ja kavandatud täitmine erinevad kõige rohkem. 3.1. Turumeetmed Assigneeringute kasutamine sekkumiseks põllumajandusturgudel oli heakskiidetud eelarveassigneeringute tasemest 120,9 miljoni euro võrra kõrgem, nagu osutas näitaja tase 31. juulil 2013. See erinevus tuleneb eelarve täitmise tendentsidest eelkõige puu- ja köögivilja-, veini- ning sea- ja kodulinnulihasektoris. 3.1.1. Toiduabiprogrammid (+10,6 miljonit eurot) Kuna eelarveaasta esimesel poolel on assigneeringuid enim puudust kannatavate inimeste abistamise kava jaoks vähe kasutatud, on liikmesriigid kava täideviimist nüüd kiirendanud. Sarnaselt eelmise aastaga tehakse suurem osa makseid eeldatavasti eelarveaasta viimaste kuude jooksul, et tagada toidu kohaletoimetamine talveks. Kuna 2013. aasta on kõnealuse kava viimane aasta, siis tunnevad liikmesriigid kindlasti survet täita sel aastal kogu eelarve. Kava rahastamisel on eelarvepiiranguks 500 miljonit eurot ja seetõttu ei või selle elluviimisel ületada heakskiidetud assigneeringuid. 3.1.2. Puu- ja köögivili (+275,7 miljonit eurot võrreldes heakskiidetud assigneeringutega) Heakskiidetud assigneeringute puhul on see eelarve täitmise määr peamiselt tingitud tootjaorganisatsioonide rakendusfondide kavaga seotud kulutustest, mida rahastatakse nii eelarve heakskiidetud assigneeringutest kui ka 2013. aasta eelarves sellele kavale eraldatud sihtotstarbelisest tulust (täpsem teave eespool punktist 2). Kõnealune eelarve täitmise määr tuleneb näitaja kohaldamisest seisuga 31. juuli 2013 eelarve heakskiidetud assigneeringute suhtes, mis ei hõlma selle sektori sihtotstarbelist tulu. 1. lisas assigneeringute esialgse kasutamise tabeli joonealuses märkuses on osutatud, milline oleks olukord, kui näitajat oleks 31. juuli 2013. aasta seisuga kohaldatud kõigi selliste assigneeringute suhtes, mis on eeldatavasti kasutada selle sektori rahastamiseks. Nagu eespool punktis 2 osutatud, koosneb selle sektori jaoks eeldatavasti kasutada olev kogueraldis eelarve heakskiidetud assigneeringutest mahus 611 miljonit eurot ja sektori sihtotstarbelisest tulust, mis on hinnanguliselt 500 miljonit eurot. Seega, kui näitajat oleks kohaldatud kogueraldisele 1 111 miljonit eurot, mida kõnealune sektor eeldatavasti kasutada saab, siis ilmneks eelarve alakasutamine –54,1 miljonit eurot, mis tuleneb tootjaorganisatsioonide kava jaoks tehtavate maksete ajutisest aeglustumisest, koolidele puuvilja jagamise kava vahendite alakasutamisest ja tootjarühmadele antavaks abiks eraldatud assigneeringute suuremast kasutamisest. Võttes arvesse 2013. aastal liikmesriikide kantud ning tootjaorganisatsioonide rakendusfondide ja eeltunnustuskavade jaoks prognoositud kulusid, leiab komisjon praegu, et kõnealuse sektori sihtotstarbelist tulu arvestades on kõik kasutada olevad rahalised vahendid piisavad selle sektori vajaduste rahuldamiseks. Komisjon jälgib siiski ka edaspidi tähelepanelikult selle sektori olukorda. 3.1.3. Viinamarjakasvatussaadused (–117,1 miljonit eurot) Veinisektori jaoks eraldatud assigneeringute vähesem kasutamine on tingitud sellest, et mõnes liikmesriigis on veinisektori vahendeid kasutatud aasta selles järgus varasemaga võrreldes vähem, näitaja aga põhineb maksete varasemal keskmisel laekumiskiirusel. Arvestades kõnealuse sektori vahendite senist kõrget kasutusmäära ning võttes arvesse ka õigusaktide muudatusi, mille komisjon hiljuti kavandas ja mille korralduskomitee 2013. aasta juulis heaks kiitis ning mille eesmärk on hõlbustada teatavate meetmete elluviimist, eeldab komisjon sellest hoolimata, et liikmesriikide maksed laekuvad aasta lõpu poole kiiremini. Praegu peetakse seda erinevust ajutiseks ja eeldatakse kogu eelarve täitmist. 3.1.4. Sealiha, munad ja kodulinnuliha, mesindus ja muud loomakasvatussaadused (–20,6 miljonit eurot) Selle artikli assigneeringute vähesem kasutamine tuleneb linnulihasektorist, kus vähendati 2012. aasta oktoobris ja 2013. aasta veebruaris järk-järgult eksporditoetusi. Kuna eksporditud kogustes ei ole olnud olulisi erinevusi, on selle meetme üldkulu eeldatavasti väiksem, kui prognoositi 2013. aasta eelarve koostamisel, mis toob kaasa selle eelarverea alatäitmise aasta lõpuks. 3.2. Otsetoetused Assigneeringute kasutamine otsetoetusteks oli võrreldes näitaja osutatud tasemega (31. juuli 2013. aasta seis) 740,4 miljonit eurot suurem. 3.2.1. Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused (+791,2 miljonit eurot võrreldes heakskiidetud assigneeringutega) Seoses heakskiidetud assigneeringutega on ühtse otsemaksete kava puhul täheldatud eelarve ülekasutamist, mis tuleneb näitaja kohaldamisest seisuga 31. juuli 2013 eelarve heakskiidetud assigneeringutele, mis ei hõlma selle sektori sihtotstarbelist tulu. 1. lisas assigneeringute esialgse kasutamise tabeli joonealuses märkuses * on osutatud, milline oleks olukord, kui näitajat seisuga 31. juuli 2013 oleks kohaldatud kõigi selliste assigneeringute suhtes, mis on eeldatavasti kasutada tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste rahastamiseks. Nagu eespool punktis 2 osutatud, koosneb tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste jaoks eeldatavasti kasutada olev kogueraldis eelarve heakskiidetud assigneeringutest mahus 38 076 miljonit eurot ja tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste sihtotstarbelisest tulust, mis on hinnanguliselt 1 033 miljonit eurot. Seepärast, kui näitajat oleks kohaldatud kogueraldisele 39 109 miljonit eurot, mida saab eeldatavasti kasutada tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste jaoks, siis ilmneks eelarve alakasutamine 239,6 miljonit eurot. Erinevus tuleneb viisist, kuidas on üles ehitatud ühtse otsemaksete kava näitaja (põhineb 2012. aasta maksete keskmisel tempol, kuid võtab arvesse aasta kahe esimese kuu tegelikke makseid), milleks on 99,8 %, tegelik rakendamismäär aga on 99 % (31. juuli 2013. aasta seisuga)[3]. Samas on liikmesriigid juba veidi ülekasutanud (ligikaudu 0,2 %) assigneeringuid, mis on eelarves prognoositud ühtse pindalatoetuse kava jaoks. Artikli 68 kohase tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste kava osas jõuab liikmesriikide eelarvetäitmine 2013. aastal prognooside kohaselt heakskiidetud assigneeringute tasemele. Komisjon eeldab praegu, et olemasolevaid assigneeringuid ja sihtotstarbelist tulu on selle eelarveartikli tegelikuks täitmiseks piisavalt. Komisjon jätkab tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste olukorra hoolikat jälgimist, et hinnata võimalikku alakasutamist. 3.2.2. Muud otsetoetused (–50,4 miljonit eurot) Erinevus heakskiidetud assigneeringute kasutamisel muude otsetoetuste jaoks võrreldes näitaja osutatud tasemega (31. juuli 2013. aasta seisuga) tuleneb sellest, et teatavaid kavasid, eelkõige artikli 68 kohast tootmiskohustusega seotud eritoetuskava ning suhkrupeedi- ja suhkrurootootjate lisamakseid on rakendatud veidi aeglasemalt, samuti sellest, et liikmesriigid on esitanud olulisi korrektsioone. Teisalt ületati pärast seda, kui võeti vastu nõukogu määrus (EÜ) nr 228/2013, millega lubati 2013. eelarveaastal maksta ühekordset toetust banaanitootjatele, POSEI otsetoetuste jaoks määratud eelarvet. Võttes arvesse POSEI programmi eelarve ülekasutamist, jätkab komisjon praegu tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste muude kavade olukorra hoolikat jälgimist. 3.3. Põllumajanduskulude audit 3.3.1. Eelmiste aastate raamatupidamisarvestuste kontrollimine ja heakskiitmine (+176,0 miljonit eurot) Komisjon on 31. juuliks 2013 juba vastu võtnud kõik käesoleval eelarveaastal oodatavad otsused raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta. Nende otsuste tulemusel tegi komisjon tagasimakseid, st tegi liikmesriikide kasuks positiivseid korrektsioone summas ligikaudu 7,3 miljonit eurot. Tuleks märkida, et komisjon tegi oma 2013. aasta kirjalikus muutmisettepanekus ettepaneku teha korrektsioone mahus –56 miljonit eurot. Kuna selliseid korrektsioone ei ole võimalik ette näha, siis lähtus komisjon eelmiste aastate keskmisest eelarve täitmise määrast. Novembris koostatud uues eelarveprojektis suurendati summat pärast esimese lepitusmenetluse ebaõnnestumist –100 miljoni euroni. Eelarvepädevad institutsioonid võtsid pärast 5. detsembril 2012 toimunud lepituskohtumist vastu 2013. aasta eelarve, milles määrati korrektsioonide summaks –200 miljonit eurot. Komisjon on arvamusel, et raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsustest ning liikmesriikide poolt toetuste maksetähtaegade eiramisest tulenevad eeldatavad korrektsioonid ei ole piisavad, et katta suurem summa –200 miljonit eurot. Kõnealuste korrektsioonide lõppsumma sõltub liikmesriikide poolt maksetähtaegade eiramisest tulenevatest eeldatavatest negatiivsetest korrektsioonidest, mis esitatakse fondikomiteele 2013. aasta novembris. Komisjonil on vaja positiivsete eelarveassigneeringutega katta negatiivsetest eelarveassigneeringutest tingitud oluline puudujääk selleks, et sulgeda see eelarvepunkt 2013. aastal. 4. EAGFi sihtotstarbelise tulu rakendamine 1. lisas esitatud tabelist nähtub, et 31. juuli 2013. aasta seisuga oli sihtotstarbelist tulu laekunud 624,4 miljonit eurot. Täpsemalt: – vastavuse kontrolli otsuste kohastest tagasinõuetest laekus 413,4 miljonit eurot ja eelarveaasta lõpuks oodatakse sellele olulist lisa, seda sihtotstarbelise vastavuse kontrolli otsuse nr 42 põhjal, mille komisjon võttis vastu 2013. aasta augustis; – eeskirjade eiramise eest nõuti sisse ligikaudu 131,6 miljonit eurot ja eelarveaasta lõpuks oodatakse ka sellele lisa ning – praegu on laekunud suurem osa piimamaksust, mille ligikaudne suurus on 79,4 miljonit eurot. Aastast 2012 aastasse 2013 üle kantavate sihtotstarbeliste tulude summa moodustas 1 245,6 miljonit eurot (sh suhkruvaldkonna ajutise ümberkorraldusfondi saldo, mis pärast kõikide tasumisele kuuluvate maksete tegemist on ligikaudu 755 miljonit eurot). See summa on märkimisväärselt suurem esialgselt prognoositud 905 miljonist eurost. Seega on EAGFi kulude katmiseks olemasoleva sihtotstarbelise tulu kogusumma 31. juuli 2013. aasta seisuga 1 869,9 miljonit eurot. Komisjoni praeguse hinnangu kohaselt on 2013. aastal juba laekunud ja seni veel laekumata sihtotstarbeline tulu suurem kui 628 miljonit eurot, mida selleks sihtotstarbeliseks tuluks 2013. aasta eelarves algselt prognoositi. 5. Järeldused EAGFi 2013. aasta eelarveassigneeringute esialgne kasutamine kuni 31. juulini 2013 näitab, et liikmesriikide igakuised maksed ületavad näitajal põhinevat eelarve täitmise kulude profiili ligikaudu 1 022,7 miljoni euro võrra. Sihtotstarbelisest tulust on juba kasutada 1 869,9 miljonit eurot ning eeldatavasti peaks 2013. aastal sellele veel lisa laekuma. Praegu leiab komisjon, et aasta lõpus kasutada olevast sihtotstarbelisest tulust piisab tootjaorganisatsioonide rakendusfondide ja ühtse otsemaksete kava rahastamiseks, nagu eeldati 2013. aasta eelarve koostamise ajal, ning samuti muude eelarveridade eeldatavateks kuludeks, näiteks raamatupidamisarvestuste kontrollimiseks ja heakskiitmiseks. [1] ELT L 209, 11.8.2005, lk 1. [2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) artikli 14 kohaselt kantakse sihtotstarbeline sisetulu üle ainult järgmisse eelarveaastasse. Et tagada eelarve mõistlik haldamine, kasutatakse kõnealust sihtotstarbelist tulu seega üldjuhul enne kõiki muid asjaomase eelarveartikli heakskiidetud assigneeringuid. [3] Tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste rakendamise tase arvutatakse protsendina eelarves ettenähtud vajadustest, mis hõlmavad ühtse otsemaksete kava puhul ka sihtotstarbelist tulu.