Eriaruanne ELi noortegarantii: 
esimesed sammud on 
tehtud, kuid ees ootavad 
rakendamisega seotud 
riskidET 2015  nr 03
EUROOPA
KONTROLLIKODA

EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2015
Trükis ISBN 978-92-872-2054-7 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/651760 QJ-AB-15-002-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-2060-8 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/35286 QJ-AB-15-002-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-2041-7 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/096040 QJ-AB-15-002-ET-E
© Euroopa Liit, 2015
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Luxembourg
ELi noortegarantii: 
esimesed sammud on 
tehtud, kuid ees ootavad 
rakendamisega seotud 
riskid
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)EriaruanneET 2015  nr 03
Auditirühm
Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisteemasid käsitlevate tulemus- ja 
vastavus  auditite järeldused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida nende mõju, 
võttes arvesse tulemuslikkuse ja vastavusega seotud riske, sissetuleku või kulutuste suurusjärku, edaspidiseid arengu -
suundi ning poliitilist ja avalikku huvi.
Kõnealuse tulemusauditi viis läbi II auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Henri Grethen ning mis on spetsialiseerunud 
struktuuripoliitika, transpordi ja energia kuluvaldkondadele. Auditit juhtis kontrollikoja liige Iliana Ivanova, keda abistasid 
kabinetiülem Tony Murphy, kabineti atašee Mihail Stefanov, üksuse juhataja Emmanuel Rauch, auditirühma juht Valeria 
Rota ning audiitorid Kristina Maksinen ja Paolo Pesce.
Vasakult paremale: P . Pesce, T. Murphy, I. Ivanova, M. Stefanov, K. Maksinen, E. Rauch.

03
 Sisukord
Punkt
 Lühendid
 Mõisted
I–V Kokkuvõte
1–23  Sissejuhatus
1–8 Noorte tööpuudus ELis
9-10  ELi roll tööhõivepoliitikas
11–13  Noortegarantii on meede toetamaks noori töö leidmisel ja struktuurireformi koolist tööle 
ülemineku hõlbustamiseks
14–23  Noortegarantii süsteemi rahastamine 
24–26  Auditi ulatus ja lähenemisviis
27–84  Tähelepanekud
27–43  Komisjon andis liikmesriikidele noortegarantii süsteemi ülesehitamisel asjakohast ja õigeaegset 
toetust
29–31  Komisjoni juhised noortegarantii süsteemi ülesehitamise kohta anti liikmesriikidele viis kuud pärast 
nõukogu soovituse vastuvõtmist
32–35  Liikmesriikide esitatud noortegarantii rakenduskavade projektide komisjonipoolne hindamine oli terviklik 
ja õigeaegne
36-37  Komisjoni hindamise käigus tuvastati paljud noortegarantii rakenduskavade projektide puudused
38-39  Mitte kõik liikmesriigid ei esitanud komisjoni hindamise alusel muudetud noortegarantii rakenduskava
40–43  Noortegarantii rakenduskavade hindamine komisjoni poolt ei olnud piisavalt kooskõlas tema ESFi/noorte 
tööhõive algatuse rakenduskavade eelhindamisega
04 Sisukord
44–84 Kontrollikoda tegi kindlaks mitu noortegarantii süsteemi mõjusat rakendamist ohustavat riski
45–57  Risk, et rahastamise kogusumma ei ole piisav
58–64  Kvaliteetse tööpakkumise määratluse puudumine võib noortegarantii mõjusust ohustada
65–84  Noortegarantii terviklik järelevalve- ja aruandlusraamistik on endiselt väljatöötamisel
 Järeldused ja soovitused
 I lisa. Noorte töötuse määr (juuni 2014)
 II lisa.  Noorte tööhõive algatuse raames toetuskõlblikud riigid
 III lisa.   Komisjoni hinnang noortegarantii rakenduskavale ja noorte tööhõive algatuse 
eeltingimustele
 Komisjoni vastus
05
 Lühendid
ESF. Euroopa Sotsiaalfond
IKT. Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia
ILO. Rahvusvaheline Tööorganisatsioon
NEET -noored. Mittetöötavad ja mitteõppivad noored (( Young people) Not in Employment, Education or 
Training)
SKP . Sisemajanduse koguprodukt
SWD. Komisjoni talituste töödokument ( Staff Working Document )
06
 Mõisted
Eeljaotus : noorte tööhõive algatuse kontekstis tähendab eeljaotus seda, et vastav eelarve on kasutamiseks 
kättesaadav täies mahus mitmeaastase finantsraamistiku kahe esimese aasta jooksul, mitte seitsme aasta peale 
(2014–2020).
Eeltingimused : konkreetsed ja täpselt määratletud olulised tegurid, mis on eelduseks investeerimisprioriteedi või 
liidu prioriteedi erieesmärgi tõhusale ja tulemuslikule saavutamisele, omavad sellega otsest ja tegelikku seost ning 
avaldavad sellele otsest mõju. Programmitöö perioodi 2014–2020 Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest 
kaasrahastamist taotlevate rakenduskavade ettevalmistamisel peavad liikmesriigid hindama, kas kõnealused 
eeltingimused on täidetud. Kui neid ei ole täidetud, tuleb koostada tegevuskavad, et tagada nende täitmine 
31. detsembriks  2016.
Euroopa poolaasta : ELi majanduspoliitika juhendamise ja jälgimise aastase tsükli esimene osa. Igal Euroopa 
poolaastal analüüsib Euroopa Komisjon kõigi liikmesriikide fiskaal- ja struktuurireformide poliitikat, annab soovitusi 
ning jälgib nende elluviimist. Aastase tsükli teises osas ehk nn liikmesriikide poolaastal rakendavad liikmesriigid 
kokkulepitud põhimõtteid.
Euroopa Sotsiaalfond : Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) ülesanne on tugevdada Euroopa Liidus majanduslikku ja 
sotsiaalset ühtekuuluvust, parandades tööhõivet ja töövõimalusi (peamiselt koolitusmeetmete kaudu), soodustades 
kõrget tööhõive taset ning suurema arvu ja paremate töökohtade loomist.
Euroopa tööturuasutuste võrgustik : loodi nõukogu ja Euroopa Parlamendi otsusega, mille eesmärk oli 
suurendada riiklike tööturuasutuste tõhusust. Võrgustikku kuuluvad kõik 28 ELi liikmesriiki ja Euroopa Komisjon. 
Selle eesmärk on hinnata riiklike tööturuasutuste tulemuslikkust võrdlusanalüüsi abil, kindlaks teha tõenditel 
põhinevad hea tavad, edendada vastastikust õpet, kaasa aidata riiklike tööturuasutuste teenuste pakkumise 
(sealhulgas noortegarantii) uuendamisele ja tõhustamisele ning lisada väljundeid Euroopa tööhõivestrateegiasse ja 
riikide tööturupoliitikasse.
Mõjuhindamine : aitab kaasa ELi otsustusprotsessile, kuna selle raames kogutakse ja analüüsitakse süstemaatiliselt 
teavet kavandatud sekkumiste kohta ning hinnatakse nende eeldatavat mõju. Mõjuhindamine tuleb teha kõigi 
peamiste poliitiliste algatuste (st iga -aastases poliitilises strateegias või hiljem komisjoni õigusloome- ja töökavas 
kindlaksmääratud algatuste) kohta, välja arvatud mõningad selgelt määratletud erandid. Lisaks võidakse 
juhtumipõhiselt hinnata muid olulisi algatusi.
NEET -noored : mittetöötavad ja mitteõppivad noored. Määratlus lepiti kokku tööhõivekomitees 2010. aasta aprillis 
strateegia „Euroopa 2020” koondsuuniste kontekstis kasutamiseks. Mõiste hõlmab mittetöötavaid ja mitteõppivaid 
töötuid ning tööturult eemalviibivaid inimesi.
Noorte tegevusrühm : 2012. aasta veebruaris moodustas komisjon koos kaheksa liikmesriigiga, kus noorte 
töötuse määr oli tol hetkel kõige kõrgem, noorte tegevusrühmad, et kindlaks teha meetmed, mille abil rakendada 
programmitöö perioodi 2007–2013 veel kasutada olevaid ELi vahendeid (sealhulgas ESFi vahendeid) noorte ning 
väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate töövõimaluste toetamiseks.
07 Mõisted
Noorte tööhõive algatus : loodud rahalise toetuse andmiseks piirkondadele, kus noorte töötuse määr on 
üle 25%, toetades noortegarantii rakendamist ESFist rahastatud tegevuste tõhustamiseks ja täiendamiseks. 
Sellest rahastatakse otseselt alla 25-aastastele (või alla 30-aastastele, kui liikmesriik peab seda asjakohaseks) 
mittetöötavatele ja mitteõppivatele (NEET) noortele suunatud tegevusi. Algatuse kogueelarve on 6  miljardit  eurot. 
Noorte tööhõive algatuse poliitikaraamistiku moodustavad noorte tööhõive pakett ja noortegarantii loomise 
soovitus. Noorte tööhõive algatuse õiguslik alus on esitatud perioodi 2014–2020 ESFi määrustes.
Noortegarantii : noortegarantii loomist käsitlevas nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovituses vastu võetud 
noortegarantii eesmärk on tagada, et kõik kuni 25 aasta vanused noored saaksid kvaliteetse töökoha, õpingute 
jätkamise, õpipoisi- või praktikakoha pakkumise nelja kuu jooksul alates formaalharidussüsteemist lahkumisest 
või töötuks jäämisest. Noortegarantii on oluline struktuurireform, mille raames teevad institutsioonid tihedamat 
koostööd, et pakkuda noortele reaalseid tulemusi.
Noortegarantii rakenduskava : selles määratakse kindlaks, kuidas noortegarantiid riiklikul tasandil rakendatakse, 
millised on riigiasutuste ja muude organisatsioonide ülesanded, kuidas seda rahastatakse (mis hõlmab ka 
ELi vahendite kasutamist), kuidas hinnatakse edasiminekut ja milline on ajakava. Rakenduskavad koostavad 
liikmesriigid ja need ei kuulu komisjoni poolt vastuvõtmisele.
Rahvusvaheline Tööorganisatsioon : ÜRO agentuur, mis tegeleb tööküsimustega, eriti rahvusvaheliste 
tööstandarditega. ÜRO 193 liikmesriigist 185 on ILO liikmed. Erinevalt teistest ÜRO spetsialiseeritud agentuuridest 
on ILO -l kolmepoolne juhtimisstruktuur, mille moodustavad valitsused, tööandjad ja töötajad. ILO on peamine 
tööhõivestatistikat koguv asutus.
Rakenduskava : selles määratakse kindlaks liikmesriigi prioriteedid ja konkreetsed eesmärgid ning vahendite (ELi ja 
riigi avaliku ja erasektori kaasrahastamine) kasutamine projektide rahastamiseks teatud perioodi (tavaliselt seitsme 
aasta) jooksul. Projektid peavad kaasa aitama teatud arvu eesmärkide saavutamisele, mis on kindlaks määratud 
rakenduskava prioriteetse suuna tasemel. Rakenduskavad koostatakse kõigi ühtekuuluvusvaldkonna fondide (ERF, 
Ühtekuuluvusfond ja ESF) puhul. Rakenduskava koostab liikmesriik ja komisjon peab selle heaks kiitma enne, kui ELi 
eelarvest saab makseid teha. Rakenduskava saab perioodi jooksul muuta üksnes mõlema poole nõusolekul.  
Teisisõnu, „mittetöötav” tähistab nii mittetöötavaid kui ka tööturul mitteosalevaid inimesi, „mitteõppiv” tähendab 
aga, et inimesi, kes käivad tööl ja/või omandavad formaalset või mitteformaalset haridust, ei loeta NEET -noorteks.
08
 Kokkuvõte
I
2014. aasta juunis oli 15–24-aastaste noorte keskmine 
töötuse määr ELis 22%, mis tähendab suurt prob -
leemi kõigi liikmesriikide jaoks. Olukord on eriti terav 
liikmesriikides, kus töötu on iga teine või kolmas noor, 
mis toob kaasa nn kadunud põlvkonna ohu ja suured 
sotsiaalmajanduslikud kulud.
II
Reageerimaks noorte järjest suureneva tööpuuduse 
probleemile, mida halvendas veelgi majandus- ja 
finantskriis, tegi komisjon 2012.  aastal ettepaneku 
luua noortegarantii kava, mille tulemusel võttis 
nõukogu 2013. aasta aprillis vastu oma soovituse. 
Selles soovitab nõukogu komisjonil ja liikmesriikidel 
luua noortegarantii, mille eesmärk on järjepidevalt 
tagada, et kogu ELis saaksid kõik kuni 25 aasta vanu -
sed noored kvaliteetse töökoha, õpingute jätkamise, 
õpipoisi- või praktikakoha pakkumise nelja kuu jooksul 
alates töötuks jäämisest või formaalharidussüsteemist 
lahkumisest.
III
Noortegarantiid rahastatakse ELi eelarvest Euroopa 
Sotsiaalfondi ja noorte tööhõive algatuse kaudu. 
Perioodiks 2014–2020 on eraldatud hinnanguliselt 
12,7  miljardit  eurot. Vaja läheb ka riigipoolset rahasta -
mist, sest lisaks üksikisikutele suunatud meetmetele 
tuleb teha ka struktuurireforme.IV
Kontrollikoja auditis hinnati, kas komisjon on andnud 
liikmesriikidele noortegarantii süsteemide ülesehi -
tamisel asjakohast toetust, ja vaadati üle võimalikud 
rakendamisega seotud riskid. Kontrollikoda leidis, et 
komisjon andis liikmesriikidele õigeaegset ja asja -
kohast toetust. Auditiga tehti siiski kindlaks kolm 
süsteemi mõjusat rakendamist potentsiaalselt ohus -
tavat riskiallikat: rahastamise kogusumma piisavus, 
kvaliteetse pakkumise määratlemine ning süsteemi 
tulemuste komisjonipoolne järelevalve ja aruandlus.
V
Kontrollikoda esitab järgmised soovitused:
 ο liikmesriigid peaksid esitama selge ja täieliku 
ülevaate kõigi noortegarantii süsteemi raames 
noorte tööpuuduse vähendamiseks planeeritavate 
meetmete kuludest, et komisjon saaks hinnata 
üldisi rahastamisvajadusi.
 ο Komisjon peaks edendama kvalitatiivsete näitajate 
kogumi rakendamist, millele ELi eelarvest toe -
tust saavad töö-, praktika- ja õpipoisiõppe kohad 
peavad vastama. See võiks tugineda elementidele, 
mille abil määratletakse kvaliteetne pakkumine 
noorte tööhõive algatuse hindamist käsitlevas 
komisjoni juhendis.
 ο Komisjon peaks rajama noortegarantii tervikliku 
järelevalvesüsteemi, mis hõlmab nii struktuuri -
reforme kui ka üksikisikutele suunatud meetmeid. 
Järelevalve tulemused tuleks edastada Euroopa 
Parlamendile ja nõukogule.
09
 Sissejuhatus
Noorte tööpuudus ELis
01 
Viimasel kümnendil ning eriti alates 
majandus- ja finantskriisi algusest 
on töötute arv ELis oluliselt kasva -
nud. Tööpuuduse risk ohustab noori 
(15–24aastased) isegi rohkem: kuna 
noortel on vähem kogemusi, mõjutab 
näiteks töökohtade arvu vähendamine 
esmajoones just neid. Mõnes liikmes -
riigis tekkis majandus- ja finantskriisi  
haripunktis olukord, kus noorte üle -
minek koolist tööturule oli peaaegu 
võimatu1.
02 
Noorte tööpuudus on majandus -
tsükli suhtes ka tundlikum kui üldine 
tööpuudus, samuti töötavad noored 
suurema tõenäosusega majandus-
sektorites, mida majanduslangus mõ -
jutab rohkem, nagu tööstus-, ehitus-, 
jaemüügi- ning toitlustus- ja majutus -
sektor. Viimasel neljal aastal on noorte 
üldine tööhõive määr vähenenud kolm 
korda rohkem kui täiskasvanute oma. 
Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) 
hinnangul moodustavad tsüklilised 
tegurid noorte tööpuuduse põhjustest 
Euroopas tervikuna 50%, raskustes  
euroala riikide tööpuuduse määra 
tõusu põhjustest aga 70%2.03 
2010.  aastal tegi komisjon Euroopa 
2020 juhtalgatuse „Noorte liikuvus”3, 
millega toetati paremat haridust ja 
koolitust, edukamat tööturule integ -
reerimist ning suuremat liikuvust kui 
noorte tööpuuduse vastu võitlemise 
vahendeid. Samuti kutsus komis -
jon liikmesriike üles tagama, et kõik 
noored saavad töökoha, jätkavad 
õpinguid või osalevad muus aktiveeri -
vas meetmes nelja kuu jooksul alates 
koolist lahkumisest, ning pakkuma 
seda noortegarantii raames.
04 
2011.  aasta detsembris esitas komis -
jon „Noortele pakutavate võimaluste 
algatuse”4 ja teatas 2012.  aasta jaanua -
ris, et teeb koostööd kaheksa noorte 
tööpuudusest kõige enam mõjutatud 
liikmesriigiga, loomaks nn noorte 
tegevusrühmad eesmärgiga prog -
rammitöö perioodil 2007–2013 veel 
kasutada olevaid vahendeid paremini 
rakendada.
05 
2012. aasta detsembris tegi komisjon 
oma noorte tööhõive paketis5 ettepa -
neku võtta vastu nõukogu soovitus 
noortegarantii loomiseks. Ettepanek 
võeti vastu ELi Ministrite Nõuko -
gus 2013.  aasta aprillis6 ja kinnitati 
2013.  aasta juunis Euroopa Ülemkogul7.1 ÜRO Lääne -Euroopa 
piirkondlik teabekeskus, 
„Youth: the hardest hit by the 
global financial crisis” 
(„Ülemaailmne finantskriis 
mõjutab kõige enam noori”) 
(http://www.unric.org ).
2 Rahvusvaheline Valuutafond, 
riigiaruanne nr 14/199 „Euro 
Area Policies’, juuli 2014, 
peatükk „Youth 
Unemployment in Europe: 
Okun’s Law and Beyond”.
3 KOM(2010) 477 (lõplik), 
15. september 2010, „Noorte 
liikuvus”.
4 KOM(2011) 933 (lõplik), 
20. detsember 2011, „Noortele 
pakutavate võimaluste 
algatus”.
5 COM(2012) 729 (final), 
5. detsember  2012, ettepanek: 
nõukogu soovitus 
noortegarantii loomise kohta.
6 Nõukogu 22. aprilli 2013. aasta 
soovitus noortegarantii 
loomise kohta (ELT C 120, 
26.4.2013, lk 1).
7 Euroopa Ülemkogu 
järeldused, 27. ja 
28. juuni 2013, EUCO 104/2/13. 
(http://www.consilium.
europa.eu )
10 Sissejuhatus
Noorte (15-24aastased) töötuse määr ELi liikmesriikides (juuni 2014)
Allikas:  Eurostat.1. joonis
0 10 20 30 40 50 60Hispaania
Kreeka
Itaalia
Horvaatia
Küpros
Portugal
Slovakkia
Rumeenia
Iirimaa
Poola
Prantsusmaa
Rootsi
Bulgaaria
Belgia
EL (28 riiki)
Leedu
Läti
Ungari
Soome
Sloveenia
Tšehhi Vabariik
Ühendkuningriik
Luksemburg
Eesti
Taani
Malta
Madalmaad
Austria
SaksamaaNoorte tööpuudus ELis – mõningaid arve olukorra kohta 2014. aastal
2014. aasta juunis oli EU-28 riikides noorte (alla 25aastased) hulgas töötuid veidi alla 5 miljoni, neist 3,3 miljo -
nit euroala riikides. See teeb töötuse määraks ELis 22%. Tööd ei leia rohkem kui iga viies tööturul osalev noor 
ELi kodanik, Kreekas ja Hispaanias aga iga teine.1. selgitus06 
2014.  aastal oli noorte töötuse määr 
ELis tervikuna endiselt murettekitavalt 
kõrge (vt 1. selgitus  ja I lisa ).
07 
Lisaks valitseb kõrgeima ja madalaima 
noorte tööpuuduse määraga riikide 
vahel väga suur lõhe (vt 1. joonis ).Madalaima noorte töötuse määraga 
liikmesriigi (Saksamaa, 2014.  aasta 
juunis 7,8%) ja kõrgeima määraga liik -
mesriigi (Hispaania, 2014.  aasta juunis 
53,4%) vahe on ligi 50 protsendipunkti.
11 Sissejuhatus
08 
Noorte töötus toob kaasa ka suured 
sotsiaalmajanduslikud kulud. Euro -
foundi 2012.  aasta uuringu8 kohaselt 
on 15–24aastaste mittetöötavate ja 
mitteõppivate Euroopa noortega 
(NEET -noored) seotud kulud (töötus -
hüvitiste ning saamata jäänud sisse -
tulekute ja maksudena) hinnanguliselt 
ligikaudu 153  miljardit  eurot aastas, 
mis moodustab ca 1,2% ELi SKPst. 
Lisaks kaasnevad noorte töötusega 
majandusele, ühiskonnale ja asjaomas -
tele üksikisikutele pikaajalised kulud, 
nagu suurem uuesti töötuks jäämise 
oht (mis tuleneb pikaajalisest töötusest 
ja tööturult kõrvalejäämisest tingitud 
oskuste halvenemisest ja motivat -
siooni puudumisest) ning vaesuse 
risk. 2014. aastal oli NEET -noori kokku 
7,5 miljonit.
ELi roll tööhõivepoliitikas
09 
ELi roll tööhõivepoliitikas on tagada 
liikmesriikide tööhõivepoliitika koordi -
neerimine, eelkõige määratledes selle 
poliitika üldsuunised. Komisjon võib 
töötuse vastu võitlemiseks võetud 
riiklikke meetmeid toetada ja vajaduse 
korral täiendada9.10 
Euroopa poolaasta raames esitab 
komisjon nõukogule soovitusi, mille 
aluseks on liikmesriikide majandus -
poliitika (sh tööhõive) mitmepoolne 
järelevalve10. Komisjon peab mainitud 
riigipõhiseid soovitusi poliitiliselt sidu -
vaks, kui Euroopa Ülemkogu on need 
kinnitanud. Soovitused võivad viia 
sanktsioonideni, kui neis käsitletakse 
puudusi, mida peetakse liikmesriigi 
makromajandusliku tasakaalustama -
tuse ja/või ülemäärase eelarvepuudu -
jäägi põhjusteks ja mida asjaomane 
liikmesriik ei ole Euroopa Ülemkogu 
hinnangul piisavalt käsitlenud11.8 Eurofound (2012), NEETs – 
„Young people not in 
employment education or 
training: Characteristics, cost 
and policy responses in 
Europe” („Mittetöötavad ja 
mitteõppivad noored: 
põhijooned, kulud ja 
poliitikameetmed Euroopas”). 
Euroopa Liidu Väljaannete 
Talitus, Luxembourg.
9 Euroopa Liidu toimimise 
lepingu konsolideeritud 
versiooni (ELT C 115, 9.5.2008, 
lk 47) artikli 5 lõige 2 ja 
artikkel 147.
10 Euroopa Liidu toimimise 
lepingu konsolideeritud 
versiooni (ELT C 115, 9.5.2008, 
lk 47) artikkel 148.
11 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 
16. novembri 2011. aasta 
määrus makromajandusliku 
tasakaalustamatuse 
ennetamise ja korrigeerimise 
kohta (ELT L 306, 23.11.2011, 
lk 25).
12 Sissejuhatus
Noortegarantii on meede 
toetamaks noori töö 
leidmisel ja 
struktuurireformi koolist 
tööle ülemineku 
hõlbustamiseks
11 
Nõukogu 2013. aasta soovituses tut -
vustatakse noortegarantii mõistet (vt 
2. selgitus ) ja esitatakse nii liikmesriiki -
dele kui ka komisjonile noortegarantii 
ülesehitust ja rakendamist puuduta -
vaid täpsemaid soovitusi.
12 
Erinevalt varasematest meetmetest 
püüab noortegarantii pakkuda üht 
neljast alternatiivist (töökoht, õpipoisi -
õppe koht, praktikakoht või õpingute 
jätkamine) süstemaatiliselt kõigile 
mittetöötavatele ja mitteõppivatele 
noortele kogu ELis. Nõukogu soovi -
tuse kohaselt peaksid liikmesriigid 
noortegarantiid rakendama, „lähtudes 
riiklikest, piirkondlikest ja kohalikest 
oludest”12.13 
Noortegarantii rakendamine nõuab 
mitmesuguseid meetmeid, mida võib 
ellu viia lühikeses, keskmises ja pikas 
perspektiivis. Kui osa meetmetest, mis 
on suunatud üksikisikutele, võivad 
kiiresti tulemusi saavutada, siis teistel 
kulub positiivse mõju saavutamiseks 
kauem aega. Pikaajalised meetmed 
on näiteks riiklike tööturuasutustega 
seotud struktuurireformid ja tööalaste 
õigusaktide kohandamine.
Mis on noortegarantii?
Noortegarantii raames peavad liikmesriigid tagama, et alla 25aastased noored leiavad nelja kuu jooksul alates 
koolist lahkumisest või töötuks jäämisest kvaliteetse töökoha, mis vastab nende haridusele, oskustele ja koge -
mustele, või asuvad õpipoisiõppe, praktika või õpingute jätkamise teel omandama haridust, oskusi ja kogemu -
si, mida on vaja töö leidmiseks tulevikus.2. selgitus12 Nõukogu 22. aprilli 2013. aasta 
soovitus noortegarantii 
loomise kohta, 1. soovitus.
13 Sissejuhatus
Noortegarantii süsteemi 
rahastamine
14 
Noortegarantii süsteemi rahastatakse 
programmitöö perioodil 2014–2020 ELi 
eelarvest noorte tööhõive algatuse13 ja 
Euroopa Sotsiaalfondi kaudu, samuti 
riikide eelarvetest (vt 2. joonis ).Avaliku sektori poolset rahastamist 
võib täiendada ka erasektori vahendi -
tega (nt õpipoisiõppe süsteemi raken -
davate ettevõtete investeeringud või 
eraõiguslike sihtasutuste rahastatud 
koolitusprogrammid).13 Euroopa Ülemkogu 
järeldused, 8.  veebruar  2013, 
EUCO 37/13  
(http://www.consilium.
europa.eu ).2. joonisÜlevaade noortegarantii rahastamisest
Allikas: Euroopa Kontrollikoda.Euroopa Sotsiaalfond
(ESF)Riiklik rahastamineRahastamisallikad
Noortegarantii
Kvaliteetsed pakkumised:
 tööhõive – õpingute jätkamine – õpipoisiõpe – praktikaNoorte tööhõive algatus
14 Sissejuhatus
Euroopa Sotsiaalfond
15 
ESF on noortegarantii süsteemi täht -
saim ELi rahastamisallikas. 2015.  aasta 
veebruaris prognoosis komisjon ESFi 
toetuse kogusummaks umbkaudu 
9,5 miljardit  eurot, mis sisaldab ka 
3,2 miljardit  eurot, mida läheb vaja 
noorte tööhõive algatuse täiendami -
seks, kui vastav vajadus tekib (vt  
punkt 16). ESFist on võimalik rahas -
tada nii üksikisikutele suunatud kui 
ka struktuurireformide elluviimiseks 
mõeldud meetmeid (vt 3. selgitus ).
Noorte tööhõive algatus
16 
Täiendamaks ELi toetust piirkonda -
dele, kus noorte töötus ja tööturult 
kõrvalejäämine tekitab kõige roh -
kem probleeme, otsustasid nõukogu 
ja Euroopa Parlament luua noorte 
tööhõive algatuse, mille rahaline maht 
on 6,4 miljardit eurot. Noorte tööhõi -
ve algatuse rahastamissumma sisal -
dab 3,2  miljardit  eurot uuelt, noorte 
tööhõivele ette nähtud ELi eelarve -
realt, mida tuleb täiendada vähemalt 
3,2 miljardi  euroga riiklikest eraldistest 
olemasoleva ESFi raames.Erinevalt ESFi toetusest ei nõuta 
noorte tööhõive algatuse spetsiaal -
se eraldise puhul riigipoolset kaas -
rahastamist14 ning liikmesriikide pärast 
1. septembrit 2013 kantud kulud on 
tagasiulatuvalt hüvitatavad. Noor -
te tööhõive algatuse rahastamise 
kogusumma kuulub eeljaotamisele, 
mistõttu tehakse vahendid kättesaada -
vaks 2014. ja 2015. aastal ning vasta -
vate kulutuste tegemise tähtaeg on 
2017. ja 2018. aasta lõpp.Näiteid ESFist toetatavatest tegevustest
Tegevused, mida võib ESFist toetada, on näiteks: spetsiaalsete noorteteenuste arendamine, ühtsete kontakt -
punktide rajamine (nt riiklikes tööturuasutustes ja internetis), täiustatud andmebaasid, tööhõive- ja kutse -
nõustamisteenuste toetamine, teadlikkuse suurendamise kampaaniad, juhendajaid pakkuvate vabatahtlike 
organisatsioonide toetamine, analüüsikeskuste rajamine ja poliitikamudelite väljatöötamine.3. selgitus
14 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 
17. detsembri 2013. aasta 
määruse (EL) nr 1304/2013, mis 
käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi 
ja millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus 
(EÜ) nr 1081/2006 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 470), artikli 22 
lõige 3.
15 Sissejuhatus
15 Määruse (EL) nr 1304/2013 
artikkel 18.
16 Määruse (EL) nr 1304/2013 
artikkel 16 ja määruse (EL) 
1303/2013 VIII lisa.
17 Määruse (EL) nr 1304/2013 
artikkel 16.
18 Euroopa Komisjoni teabekiri 
„The EU Youth Guarantee” 
(„ELi noortegarantii”), 
8. oktoober 2014.17 
Noorte tööhõive algatus on osa kogu 
ESFi programmitööst ja see kiidetakse 
heaks kas noorte tööhõive algatuse ra -
kenduskavades, ESFi rakendus  kavade 
raames prioriteetse suunana või priori -
teetse suuna osana15.
18 
Noorte tööhõive algatuse toetus 
keskendub piirkondadele, kus noorte 
töötuse määr on üle 25%, ning mitte -
töötavatele ja mitteõppivatele (NEET) 
noortele. Sellest rahastatakse otseselt 
alla 25aastastele (või alla 30aastastele, 
kui liikmesriik peab seda asjakoha -
seks16) noortele suunatud tegevusi 
(vt  4. selgitus ).
19 
Noorte tööhõive algatuse raames 
on toetuskõlblikud 20 liikmesriiki 
(vt  3. joonis  ja II lisa ), kus noorte töö -
tuse määr oli 2012.  aastal piirkonniti 
üle 25%17.20 
2014. aastal teatas komisjon, et 
noorte  garantii elluviimiseks peavad 
ka liikmesriigid oma riigieelarves 
noorte tööhõive meetmed esiplaanile 
seadma18.
Näiteid noorte tööhõive algatuse raames toetatavatest tegevustest
Tegevused, mida võib noorte tööhõive algatuse raames toetada, on näiteks esimese töökogemuse pakku -
mine, üksikisikute tööalane väljaõpe, liikuvusmeetmed oskuste ja töökohtade kokkuviimiseks, starditoetus 
noortele ettevõtjatele, praktika- ja õpipoisiõppekohtade otsetoetus ning digitaaloskuste koolitus.4. selgitus
16 Sissejuhatus 3. joonisNoorte tööhõive algatuse raames toetuskõlblikud piirkonnad
Toetuskõlblikud piirkonnad
ROOTSI:
Mellersta Norrland, Norra Mellansverige, Sydsverige
BELGIA:
Hainaut Province, Liège Province, Région Bruxelles Capitale
IIRIMAA:
Border, Midland and Western, Southern and Eastern
ÜHENDKUNINGRIIK:
Inner London, Merseyside, South Western, Scotland, Tees Valley and Durham, West Midlands
PRANTSUSMAA:
Aquitaine, Auvergne, Centre, Champagne-Ardenne, Haute Normandie, Languedoc-Roussillon, Nord-Pas-de-Calais, Picardie, Mayotte, Guadeloupe, Guyane, Martinique, Réunion
PORTUGAL:
Alentejo, Algarve, Centro (PT), Lisboa, Norte, Região Autonoma da Madeira, Região Autonoma dos AçoresHISPAANIA:Andalucía, Aragón, Canarias, Cantabria,Castilla y León, Castilla-La Mancha, Catalunya,Ciudad Autónoma de Ceuta, Ciudad Autónoma de Melilla, Comunidad de Madrid, Comunidad Foral de Navarra, Comunidad Valenciana, Extremadura, Galicia, Illes Balears, La Rioja, País Vasco, Principado de Asturias, Región de Murcia
ITAALIA:
Abruzzo, Basilicata, Calabria, Campania, Emilia-Romagna, Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia, Marche, Molise, Piemonte, Puglia, Sardegna, Sicilia, Toscana, Umbria, Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste
POOLA:
Dolnoslaskie, Kujawsko-Pomorskie, Lódzkie, Lubelskie, Lubuskie, Maloposkie, Podkarpackie, Swietokrzyskie, Warminsko-Mazurskie, Zachodniopomorskie
TŠEHHI VABARIIK:
Severozápad
UNGARI:
Dél-Alföld, Dél-Dunántúl, Észak-Alföld, Észak-MagyarországSLOVAKKIA:
Stredné Slovensko, Východne Slovensko,
Západné Slovensko
RUMEENIA:
Centru, Sud-Muntenia, Sud-Est
BULGAARIA:
Severen tsentralen, Severoiztochen, Severozapaden, Yugoiztochen, Yuzhen tsentralen
SLOVEENIA:
Vzhodna Slovenia
HORVAATIA:
Jadranska Hrvatska, Kontinentalna Hrvatska
KREEKA:
Anatoliki Makedonia-Thraki, Attiki, Dytiki 
Ellada, Dytiki Makedonia, Ipeiros, Kentriki 
Makedonia, Kriti, Notio Aigaio, Peloponnisos, 
Sterea Ellada, Thessalia, Vorejo Aigaio
LÄTI, LEEDU, KÜPROS
Allikas:  Euroopa Parlamendi uuringuteenistus.
17 Sissejuhatus
Komisjoni osa noortegarantii 
loomises, rakendamises ja 
järelevalves
21 
Komisjoni ülesanded seoses noorte -
garantii loomise, rakendamise ja järele -
valvega täpsustati nõukogu 2013.  aasta 
aprilli soovituses19. Eelkõige peaks 
komisjon:
 – julgustama liikmesriike kasutama 
parimal moel ESFi vahendeid, 
tegutsedes kooskõlas ESFi prog -
rammiperioodiks 2014–2020 
määratud asjakohaste investee -
rimisprioriteetidega, ja vajaduse 
korral noortegarantii algatust, et 
toetada noortegarantii kavade kui 
noorte töötuse ja sotsiaalse tõrju -
tuse vastu võitlemise ja asjakohase 
ennetustegevuse poliitilise vahen -
di väljatöötamist ja rakendamist;
 – jälgima noortegarantii kavade 
üles  ehitust, rakendamist ja tulemu -
si, kasutades selleks tööhõivekomi -
tee mitmepoolset seiret (vt punkt 
68) Euroopa poolaasta raames, 
samuti tehes seda Euroopa töö -
turuasutuste võrgustiku aasta töö -
programmi raames, ning analüüsi -
ma elluviidava poliitika mõju ning 
käsitlema vajaduse korral liikmes -
riikidele esitatavaid riigipõhiseid 
soovitusi, tuginedes liikmesriikide 
tööhõivepoliitika suunistele.22 
Vastavalt nõukogu soovitusele ja 
kooskõlas perioodi 2014–2020 ühis -
sätete määrusega peavad komisjon ja 
liikmesriigid tagama seire, aruandluse 
ja hindamise kaudu ESFi ja noorte 
tööhõive algatuse tulemuslikkuse 
selle ette  valmistamise ja rakendamise 
faasis20.
Komisjoni hinnang 
noortegarantii 
rakenduskavadele
23 
Pärast komisjoni 2013. aasta juuni 
teatist „Meetmed noorte töötuse vä -
hendamiseks”21 ja Euroopa Ülemkogu 
kohtumist22 võtsid liikmesriigid kohus -
tuse esitada komisjonile noortegarantii 
rakenduskava. Noorte tööhõive algatu -
se raames toetuskõlblikud liikmesriigid 
pidid dokumendid saatma 2013.  aasta 
lõpuks, ülejäänud 2014.  aastal. Euroo -
pa poolaasta raames anti komisjoni 
tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaal -
se kaasatuse peadirektoraadile üles -
anne hinnata liikmesriikide olemasole -
vaid noortegarantii rakenduskavasid 
2014.  aasta jaanuaris, et Euroopa 
poolaasta kahepoolsetel kohtumistel 
2014. aasta veebruaris oleks võimalik 
liikmesriikidele tagasisidet anda.19 22. aprilli 2013. aasta soovitus 
noortegarantii loomise kohta.
20 Määruse (EL) nr 1303/2013 
artikli 4 lõige 9.
21 COM(2013) 447 (final), 
19. juuni 2013.
22 Euroopa Ülemkogu 
järeldused, 27. ja 
28. juuni 2013, EUCO 104/2/13 
(http://www.consilium.
europa.eu ).
18
 Auditi ulatus 
ja lähenemisviis
24 
Kontrollikoja auditis hinnati, kas komis -
jon andis liikmesriikidele noortegaran -
tii süsteemide ülesehitamisel asja -
kohast toetust ja vaatas üle võimalikud 
rakendamisega seotud riskid.
25 
Audit hõlmas ajavahemikku alates 
nõukogu soovituse vastuvõtmisest 
2013. aasta aprillis kuni 2014. aasta 
juunini. Selleks ajaks oli noortegarantii 
süsteemi ülesehitusetapp, sealhulgas 
liikmesriikide noortegarantii raken -
duskavade esitamine ja nende komis -
jonipoolne hindamine, lõpule viidud. 
Lisaks võttis kontrollikoda arvesse 
komisjoni poolt kuni 2015. aasta veeb -
ruarini esitatud täiendavat teavet, mis 
puudutab eelkõige noortegarantiile 
eraldatava ELi toetuse hinnangulist 
summat ja järelevalvesüsteemi arenda -
mist. Auditi eesmärk oli kindlaks teha 
süsteemi rakendamist potentsiaal -
selt mõjutavad riskid. Kontrollikoda 
kavatseb noorte tööhõivega seotud 
küsimusi, sealhulgas ELi algatuste 
rakendamist liikmesriikides, käsitleda 
ka tulevastes aruannetes.26 
Auditis keskenduti liikmesriikide 
noorte  garantii rakenduskavade komis -
jonipoolsele hindamisele. Valimisse 
kuulus viis liikmesriiki: Iirimaa, Itaalia, 
Leedu, Portugal (kus loodi ka noorte 
tegevusrühmad) ja Prantsusmaa. Nen -
de viie liikmesriigi puhul viis kontrolli -
koda uuesti läbi komisjoni hindamise 
ning analüüsis nii komisjoni poolt 
liikmesriikidele antud tagasisidet kui 
ka selle alusel võetud meetmeid. Kont -
rollikoda kontrollis ka nende liikmesrii -
kide puhul, kelle kohta oli vastav teave 
kättesaadav, seost noortegarantii 
rakenduskavade hindamise ja noorte 
tööhõive algatusega seotud eeltingi -
muste hindamise vahel. Samuti hindas 
kontrollikoda ELi raamistikku noorte -
garantii süsteemi mõjusa rakendamise 
suunas tehtud sammude ja vastava 
aruandluse seireks.
19
 Tähelepanekud
Komisjon andis 
liikmesriikidele 
noortegarantii süsteemi 
ülesehitamisel asjakohast 
ja õigeaegset toetust
27 
Noortegarantii rakendamine nõuab 
koolitus-, tööotsimis- ja haridussüstee -
mide põhjalikke struktuurireforme, et 
parandada koolist tööle üleminekut 
ja noorte tööalast konkurentsivõimet. 
Lisaks struktuurireformidele julgustab 
noortegarantii kasutama ka mitme -
suguseid ennetavaid meetmeid, mille 
abil suurendada nõudlust noorte 
tööjõu järele. Need meetmed (näiteks 
ajutised ning täpse suunitlusega pal -
ga- ja värbamistoetused, õpipoisiõp -
pe- ja praktikatoetused) võivad aidata 
noortel tööturule siseneda ja oma 
oskusi edasi arendada.
28 
Nõukogu soovituses antakse hea tava 
juhised mõjusa noortegarantii süstee -
mi ülesehitamiseks. Kontrollikoda  
uuris, mil määral kasutab komisjon 
neid hea tava kriteeriume noorte -
garantii rakenduskavade hindamisel. 
Lisaks hindas kontrollikoda, mil määral 
võtsid liikmesriigid noortegarantii 
rakenduskavade projektide komisjoni -
poolset analüüsi arvesse ja kas noorte -
garantii rakenduskavade hindamine 
komisjoni poolt oli kooskõlas tema 
ESFi/noorte tööhõive algatuse raken -
duskavade eelhindamisega.Komisjoni juhised noortega -
rantii süsteemi ülesehitamise 
kohta anti liikmesriikidele 
viis kuud pärast nõukogu 
soovituse vastuvõtmist
29 
Kontrollikoja analüüs näitas, et komis -
jon koostas juhised riiklike noorte -
garantii rakenduskavade väljatöötami -
seks ja edastas need liikmesriikidele 
2013. aasta septembris, st viis kuud 
pärast nõukogu soovituse vastuvõt -
mist 2013.  aasta aprillis. Juhend sisal -
dab standardvormi, kus on ära toodud 
peamised kõikehõlmava rakenduskava 
koostamiseks vajaminevad elemendid, 
tuginedes nõukogu soovituse mitmele 
kesksele valdkonnale:
 – riiklik kontekst ja võimalused 
noorte  garantii abil kasutuseloleva -
le süsteemile lisaväärtust anda;
 – partnerluspõhiste lähenemisviiside 
väljatöötamine;
 – varane sekkumine ja aktiveerimine;
 – tööturule integreerumist toetavad 
meetmed;
 – noortegarantii süsteemi 
rahastamine;
 – reformide ja algatuste hindamine 
ning pidev täiustamine.
20 Tähelepanekud
30 
Lisaks toetas komisjon liikmesriike sel -
lega, et avaldas 2013. aasta detsembris 
noortegarantii veebisaidil „Korduma 
Kippuvad Küsimused”. Komisjon on 
avaldanud ka mitu muud dokumenti, 
nagu komisjoni talituste töödokument, 
milles määratletakse noortegarantii 
mõiste ja tuuakse ära põhimõtted, mis 
võivad selle edukale rakendamisele 
kaasa aidata. 2013. aasta oktoobris ja 
2014.  aasta aprillis korraldas komisjon 
temaatilisi üritusi ja tema tegevuse 
tulemusel nimetasid kõik liikmesriigid 
riikliku noortegarantii koordinaatori.
31 
Seetõttu leiab kontrollikoda, et komis -
jon andis liikmesriikidele õigeaegset 
toetust. Tänu sellele oli liikmesriikidel 
lihtsam riikliku noortegarantii rajamist 
alustada ja see võimaldas neil esitada 
noortegarantii rakenduskava nõukogu 
2013.  aasta juuni järeldustes kokku 
lepitud lühikeseks tähtajaks, mis oli 
noorte tööhõive algatuse tingimus -
tele vastavate liikmesriikide jaoks 
2013.  aasta lõpp ja ülejäänute jaoks 
2014. aasta kevad (vt II lisa ).Liikmesriikide esitatud noor -
tegarantii rakenduskavade 
projektide komisjonipoolne 
hindamine oli terviklik ja 
õigeaegne
32 
Kontrollikoda märgib, et noortegaran -
tii rakenduskavade eest vastutavad 
liikmesriigid. Komisjoni ülesanne on 
noortegarantii rakenduskavade projek -
te põhjalikult, õigeaegselt ja järjepide -
valt hinnata, et kindlaks teha puudu -
sed, mis võivad noortegarantii mõjusat 
rakendamist takistada. Selle põhjal 
saavad liikmesriigid oma noortegaran -
tii rakenduskava vastavalt vajadusele 
kohandada. Eelkõige võimaldab see 
liikmesriikidel ESFi ja noorte tööhõive 
algatust parimal viisil kasutada ning 
noortegarantii süsteemide rajamist ja 
rakendamist toetada.
33 
Kontrollikoda vaatas üle riiklike noorte -
garantii rakenduskavade komisjoni -
poolse hindamise ja selle, mil määral 
on liikmesriigid tuvastatud puudusi 
käsitlenud.
34 
Kontrollikoda leidis, et komisjon töötas 
välja tervikliku hindamistabeli, mis 
hõlmab nõukogu soovituse peamisi  
aspekte. Selle alusel sai komisjon 
liikmesriikide esitatud noortegarantii 
rakenduskavade projekte süstemaatili -
selt hinnata. Seejärel tehti hinnangute 
horisontaalne ristkontroll, et tagada 
kõigi 28 noortegarantii rakenduskava 
ühtsus.
21 Tähelepanekud
35 
Komisjon oli hinnanud kõigi käesole -
vas aruandes käsitletavate liikmesrii -
kide noortegarantii rakenduskavasid 
ja sai 2014. aasta veebruaris peetud 
kahepoolseteks kohtumisteks õige -
aegselt tagasisidet anda.
Komisjoni hindamise käigus 
tuvastati paljud noorte -
garantii rakenduskavade 
projektide puudused
36 
Komisjoni hindamise käigus tuvastati 
palju puudusi teabes, mis puudutas 
liikmesriikide esitatud riiklike noorte -
garantii rakenduskavade projektide 
põhiaspekte. Puuduste hulka kuulus 
oskuste nõudlusele mittevastavuse 
nõrk analüüs või analüüsi puudumine, 
määratlematus küsimuses, kuidas ta -
gada kavandatud meetmete jõudmine 
kõigi NEET -noorteni, ja lahknevused 
kvaliteetse pakkumise määratlemisel.
37 
Komisjon ei käsitlenud aga põhjalikult 
ja järjepidevalt järgmisi nõukogu soo -
vituses välja toodud aspekte:
 – IKT-alased ja digitaalsed osku -
sed : komisjoni hinnangul võivad 
IKT-alased oskused anda häid 
võimalusi jätkusuutlike töökoh -
tade loomiseks23. Lisaks rõhutas 
komisjon, et praegu on „… IKT 
eriala lõpetanute arv ebapiisav, et 
täita kõik vabad töökohad IKT -sek-
toris, kus isegi viimaste aegade 
majandus  surutisest hoolimata on 
nõudlus töötajate järele suurene -
nud 3% aastas”24.Kui Itaalia ja Leedu puhul nentis 
komisjon, et nende noortegaran -
tii rakenduskavad ei sisaldanud 
mingeid meetmeid IKT -alaste ja 
digitaalsete oskuste parandami -
seks, ei märkinud ta seda Iirimaa 
ja Portugali kohta, ehkki ka nende 
noortegarantii rakenduskavades 
puudus viide IKT -alastele ja digi -
taalsetele oskustele.
 – Vastastikune kohustus : nõukogu 
soovituses tunnistatakse „noorte 
isiklikku vastutust oma tee leidmi -
sel majandusliku tegevuse juurde”. 
Mõnes liikmesriigis riskib töötu 
noor töötushüvitise või sotsiaalabi 
summa vähenemise või maksmise 
lõpetamisega, kui ta ei võta vastu 
mõistlikku töökoha, praktikakoha, 
koolituse või õpingute jätkami -
se pakkumist. Selle põhimõtte 
mittearvestamine võib piirata 
noorte  garantii süsteemi mõjusust, 
vähendades osalejate huvi ja 
liikmesriikide kohustust esitada 
kvaliteetne pakkumine. Komisjon 
ei hinnanud vastastikuse kohustu -
se olemasolu üheski läbivaadatud 
noortegarantii rakenduskavas. 
Kontrollikoda leidis, et läbivaada -
tud viiest noortegarantii rakendus -
kavast viidati sellele põhimõttele 
ainult Iirimaa rakenduskavas.23 KOM(2008) 868/3 „Uute 
töökohtade jaoks uued 
oskused: tööturu vajaduste ja 
vajaminevate oskuste 
prognoosimine ja ühitamine”.
24 Komisjoni talituste 
töödokument, SWD(2012) 409 
(final), lk 21.
22 Tähelepanekud
 – Vastastikune õppimine : nõukogu 
soovituse kohaselt tuleb liikmes -
riikidel „… edendada vastastikust 
õppimist riiklikul, piirkondlikul ja 
kohalikul tasandil, hõlmates kõiki 
asjaomaseid noorte töötuse vas -
tases võitluses osalevaid pooli, et 
täiustada noortegarantii meetmeid 
ja nende rakendamist tulevikus”25. 
Komisjon ei hinnanud seda olulist 
aspekti, mis on seotud rakenda -
mise kulutasuvusega liikmesriiki -
des, ning kontrollikoda leidis, et 
läbivaadatud viiest noortegarantii 
rakenduskavast sisaldas ainult 
Prantsusmaa oma vastastikuse 
õppimise põhimõtet.
Mitte kõik liikmesriigid ei 
esitanud komisjoni hin -
damise alusel muudetud 
noorte  garantii rakenduskava
38 
Hindamise käigus küsis komisjon 
vajaduse korral käesolevas aruandes 
hõlmatud liikmesriikidelt täienda -
vaid selgitusi ja/või osutas kirjalikus 
tagasisides nende noortegarantii 
rakenduskavade projektide peamistele 
puudustele. Samuti pidas komisjon liik -
mesriikidega kahepoolseid kohtumisi, 
et tuvastatud puudusi põhjalikumalt 
arutada. Komisjon tegi mõningatesse 
liikmesriikidesse ka tehnilisi külas -
tusi, et mõnda küsimust selgitada ja 
noorte  garantii rakenduskavade üle -
jäänud probleemid kindlaks teha26.39 
Pärast kahepoolseid kohtumisi jäi 
noortegarantii rakenduskavades -
se olulisi puudusi ja komisjon küsis 
täiendavat teavet kõigilt liikmesriiki -
delt. Kontrollikoja analüüs näitas, et 
läbivaadatud liikmesriikidest kohustus 
üksnes Leedu esitama noortegaran -
tii rakenduskava uue versiooni27. Nii 
Itaalial, Portugalil kui ka Prantsusmaal 
paluti esitada rakenduskava uus ver -
sioon, kuid nad keeldusid erinevatel 
põhjustel. Komisjoni teatel vastas 
näiteks Itaalia ametiasutus, et nad 
„... keskenduvad pigem asjakohaste 
rakenduskavade hoolikale koostami -
sele kui noortegarantii rakenduskava 
ümbersõnastamisele”.25 Liikmesriikidele esitatud 25. 
soovitus.
26 Auditeeritud valimi 
liikmesriikidest tehti selline 
külastus ainult Itaaliasse.
27 Lisaks Leedule esitas komisjoni 
palvel 2014. aasta juuniks uue 
noortegarantii rakenduskava 
veel 12 liikmesriiki: Belgia, 
Bulgaaria, Hispaania, 
Horvaatia, Kreeka, Läti, 
Madalmaad, Poola, Rumeenia, 
Rootsi, Slovakkia ja Ungari.
23 Tähelepanekud
Noortegarantii rakendus -
kavade hindamine komis -
joni poolt ei olnud piisavalt 
kooskõlas tema ESFi/noorte 
tööhõive algatuse rakendus -
kavade eelhindamisega
40 
Programmitöö perioodi 2014–2020 
ühissätete määruse kohaselt peavad 
liikmesriigid täitma teatavad eel -
tingimused, et tagada ELi vahendite 
mõjus ja tõhus kasutamine. Ühissätete 
määruses28 on sätestatud, et „komisjon 
piirdub täitmise hindamisel fondispet -
siifilistes eeskirjades ja XI lisa II osas 
sätestatud kriteeriumidega ning selles 
ei puudutata riikide ja piirkondade pä -
devust otsustada konkreetsete ja asja -
kohaste poliitikameetmete, sealhulgas 
strateegiate sisu üle”. ESFi/noorte 
tööhõive algatuse rakenduskavade 
asjakohane investeerimisprioriteet on 
„noorte, eelkõige NEET -noorte, seal -
hulgas sotsiaalselt tõrjutute riskirühma 
ja marginaliseeritud kogukondadesse 
kuuluvate noorte jätkusuutlik integree -
rimine tööturule, kasutades selleks ka 
noortegarantiid”.
41 
Komisjon hindab enne rakendus  kava 
vastuvõtmist liikmesriikide poolt 
eeltingimuste kohta esitatud teabe 
järjepidevust ja adekvaatsust29. Noorte 
tööhõive algatuse eeltingimus on stra -
teegilise poliitikaraamistiku olemasolu 
noorte tööhõive edendamiseks, muu 
hulgas noortegarantii kaudu30. Kont -
rollikoda leiab, et komisjon peaks selle 
noorte tööhõive algatuse eeltingimuse 
hindamist ja noortegarantii rakendus -
kava hindamist täpselt kooskõlastama, 
tagamaks, et ESFi/noorte tööhõive 
algatuse rakenduskava ja noortegaran -
tii on üksteisega vastavuses.42 
Kontrollikoda uuris, kas komisjon kä -
sitles noortegarantii rakenduskavade 
hindamise käigus tuvastatud puudusi 
ka eeltingimuste täitmise või nende 
mõne muu aspekti kohta järelduste 
tegemisel.
43 
Kontrollikoda leidis, et komisjon luges 
ESFi/noorte tööhõive algatuse raken -
duskavadega seotud eeltingimused 
täidetuks, ehkki andis noortegarantii 
rakenduskavadele hinnangu „väga 
piiratud” või „osaline” (vt III lisa ). 
Kontrolli  koda peab seda komisjoni 
jaoks käest lastud võimaluseks tagada, 
et liikmesriigid võtaksid vastu noorte 
tööhõive strateegia kooskõlas noorte -
garantii suhtes võetud poliitiliste 
kohustustega enne programmitöö pe -
rioodi 2014–2020 ESFi/noorte tööhõive 
algatuse rakenduskavade heaks -
kiitmist. Lisaks näitas kontrollikoja 
analüüs, et komisjoni poolt rakendus -
kavade heakskiitmisega seoses tehtud 
kontrollid ei käsitle seda, kuidas ESFi/
noorte tööhõive algatuse rakendus -
kavad aitavad noortegarantii mõjusale 
rakendamisele kaasa.28 Määruse (EL) nr 1303/2013 
artikli 19 lõige 3.
29 Määruse (EL) nr 1303/2013 
artikli 19 lõiked 1 ja 3.
30 Määruse (EL) nr 1303/2013 
XI lisa.
24 Tähelepanekud
Kontrollikoda tegi 
kindlaks mitu 
noortegarantii süsteemi 
mõjusat rakendamist 
ohustavat riski
44 
Kontrollikoda uuris ka seda, kas ko -
misjoni hindamise põhjal võib kind -
laks määrata noortegarantii süsteemi 
mõjusat rakendamist potentsiaalselt 
ohustavad riskid. Eelkõige võeti 
arvesse noortegarantii rahastamise 
asjakohasust, kvaliteetse pakkumise 
määratlemist ja noortegarantii süstee -
mi seiret.
Risk, et rahastamise 
kogusumma ei ole piisav
45 
Noortegarantii süsteemide rakendami -
ne liikmesriikides saab olema kulukas 
meede, eriti arvestades noorte töötuse 
praegust taset kogu ELis. Kontrollikoda 
leiab, et noortegarantii süsteemi jaoks 
vajaminevat rahasummat saab täpselt 
hinnata üksnes usaldusväärsete arv -
andmete alusel noortegarantii raken -
damise kulude kohta igas liikmesriigis. 
Samuti peaks olema selge, millistest 
allikatest riiklikku noortegarantii süs -
teemi rahastatakse.46 
Kontrollikoda märgib, et noorte -
garantii süsteemi eesmärk ei ole mitte 
üksnes anda rahalist toetust (töötutele 
või töötuks jäämise ohus olevatele) 
noortele, vaid ka kaasa aidata põhjali -
kele struktuurireformidele keskmises 
ja pikas perspektiivis. Seega on ilmne, 
et noortegarantii vajab suuremahulisi 
investeeringuid.
47 
Lisaks ei ole veel lõplikult otsusta -
tud, kui suur summa tuleb riiklikest 
vahenditest noortegarantii süstee -
mile eraldada. Liikmesriikide esita -
tud noorte  garantii rakenduskavade 
komisjoni  poolse analüüsi kohaselt ei 
ole 28 liikmesriigist üheksa31 esitanud 
mingit teavet kavandatava riikliku 
rahastamise kohta. Ülejäänud liikmes -
riigid on esitanud teavet, mille üksik -
asjalikkuse tase on erinev.
Noortegarantii süsteemi 
mõjuhindamist ei ole tehtud
48 
Põhimõtteliselt on mõjuhindamine 
kohustuslik komisjoni kõigi olulist 
mõju omavate õigusaktide alaste, 
eelarvealaste ja poliitikakujundamise 
algatuste puhul32. Mõjuhindamises 
tuleb esitada ettepanekute kulud ja 
tulud, see, kuidas need tekivad ja keda 
mõjutavad. Komisjoni suuniste koha -
selt tuleb kõik mõjud kvantifitseerida 
ja rahaliselt väljendada, kui see on või -
malik ja asjakohane, toetudes usaldus -
väärsetele meetoditele ja andmetele33.31 Eesti, Hispaania, Iirimaa, 
Luksemburg, Malta, Poola, 
Rootsi, Soome ja 
Ühendkuningriik.
32 Eriaruanne nr 3/2010 „Kas 
mõjuhindamine ELi 
institutsioonides toetab 
otsuste tegemist?”, punkt 3 
(http://eca.europa.eu ).
33 Euroopa Komisjon, „Impact 
assessment guidelines” 
(„Mõjuhindamise suunised”), 
SEK(2009) 92.
25 Tähelepanekud
34 Euroopa Komisjoni talituste 
töödokument, SWD(2012) 409 
(final), lk 11–12.
35 Euroopa Parlamendi avalik 
kuulamine, eelarvekomisjon 
koostöös tööhõive- ja 
sotsiaalkomisjoniga, teisipäev, 
1. aprill 2014, lk 23.
36 ILO, Global Employment 
Outlook, „Global spill -overs 
from advanced to emerging 
economies worsen the 
situation for young 
jobseekers” („Arenenud 
majandusega riikide tärkava 
turumajandusega riikidele üle 
kanduv mõju halvendab tööd 
otsivate noorte olukorda”), 
september 2012, 
http://www.ilo.org
37 ILO, „Eurozone job crisis: 
trends and policy responses” 
(„Euroala tööhõivekriis: 
arengusuunad ja 
poliitikameetmed”), juuli 2012. 
Teave avaldati ka komisjoni 
veebisaidil http://ec.europa.eu
38 Belgia, Hispaania, Iirimaa, 
Madalmaad, Portugal ja 
Prantsusmaa.
39 ILO, „Youth guarantees: 
a response to the youth 
employment crisis?” 
(„Noortegarantiid: lahendus 
noorte tööhõivekriisile?”), 
2013 ( http://www.ilo.org ).49 
Kontrollikoda märgib, et komisjon ei 
teinud enne noortegarantii süsteemi 
loomise ettepanekut ühtki mõjuhin -
damist. Komisjoni talituste töödoku -
mendis, mis lisati ettepanekule võtta 
vastu nõukogu soovitus noortegarantii 
loomise kohta, viidati üksnes Rahvus -
vahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 
2012.  aasta hinnangutele (vt komisjoni 
talituste töödokumendi jagu 2.3) ja 
esitati esialgsed prognoosid mõne 
liikmesriigi (Austria, Rootsi, Soome 
ja Ühendkuningriik) kohta34. Seega, 
kui ILO hinnangud välja arvata, ei ole 
süsteemi kogu ELis rakendamise või -
maliku kogumaksumuse kohta mingit 
teavet.
ILO esitas 2012. ja 2013. aastal 
noortegarantii rakendamiseks 
aastas vaja minevate summade 
kohta erinevad hinnangud
50 
2015.  aasta veebruaris prognoosis 
komisjon, et kogu programmitöö 
perioodiks 2014–2020 eraldab EL 
noortegarantii rahastamiseks 12,7  mil -
jardit  eurot. Varasemalt, 2014.  aasta 
aprillis, oli komisjon prognoosinud35, et 
sellele lisaks eraldatakse riiklikest, piir -
kondlikest ja isegi erasektori ressurssi -
dest veel 4 miljardit eurot. Seega oleks 
kogusumma 16,7  miljardit  eurot, mis 
teeb umbes 2,4  miljardit  eurot aastas.51 
2012. aastal teatas ILO, et noorte -
garantii mõjusa rakendamise hinnan -
guline kogumaksumus euroalal on 
0,2% SKP- st36 või 0,45% valitsemis -
sektori kuludest, st 21  miljardit  eurot37. 
2013.  aastal avaldatud ILO kuluprog -
noos põhineb kuuel euroala riigil38 ja 
selle kohaselt on kogukulud vahemi -
kus 0,5–1,5% SKP -st39. ILO teatel sõltub 
rakenduskulude suurus sellest, kas 
garantii rakendamiseks suuremas ma -
hus on olemas haldustaristu ja kui suur 
on toetuskõlblik elanikkond.
Puuduvad täpsed hinnangud 
noortegarantii süsteemide 
spetsiifiliste meetmete 
maksumuse kohta
52 
2013.  aastal palus komisjon liikmes -
riikidel koos noortegarantii rakendus -
kavadega esitada ka kavandata -
vate meetmete kuluprognoosi ja 
rahastamis  allikad. Eelkõige tuli 
liikmesriikidel rahastamiskavas kind -
laks määrata rahastamisallikad ning 
vahendite jagamine peamiste reformi -
de ja meetmete/algatuse vahel, samuti 
esitada iga meetme kohta üksikasjalik 
teave, nagu meetme maksumus, toetu -
sesaajate eeldatav arv, protsentuaalne 
osa sihtrühmast, mida meetmega hõl -
matakse, uute meetmetega kaasnevad 
lisakulud ja oodatavad tulemused.
26 Tähelepanekud
53 
Selline teave oleks võimaldanud 
komisjonil hinnata, kas noortegarantii 
süsteemile eraldati asjakohased res -
sursid. Näiteks Hispaanias on noorte -
garantii rakendamise üks suuremaid 
takistusi komisjoni hinnangul „täien -
dava riikliku rahastamise puudumine, 
mis võib lühikeses ja pikas perspektii -
vis noortegarantii rakendamise ohtu 
seada”40. Seetõttu vaatas kontrollikoda 
üle viie aruandes käsitletava liikmesrii -
gi (Prantsusmaa, Iirimaa, Itaalia, Leedu 
ja Portugal) noortegarantii rakendus -
kavad ja kontrollis, kas kavandatavate 
meetmete hinnanguliste kulude ja 
nende rahastamisallikate kohta esitati 
teavet.
54 
Kontrollikoda leidis, et liikmesriigid 
esitasid üldjuhul kuluprognoosid 
üksikisikutele suunatud meetmete 
kohta. Mõne liikmesriigi noortegarantii 
rakenduskavas puudus aga oluline tea -
ve, nagu pakkumistega seotud kulud 
toetusesaaja kohta (Iirimaa ja Prantsus -
maa), eesmärgiks võetud osalejate arv 
meetme kohta ja osakaal sihtrühmast, 
mida soovitakse noortegarantiiga hõl -
mata (Prantsusmaa). Sellekohase teabe 
puudumisel ei saa komisjon võimalikke 
puudusi varakult kindlaks teha, nagu 
planeeritud.
55 
Lisaks ei esitanud ükski viiest liikmes -
riigist oma noortegarantii rakendus -
kavas teavet noortegarantii mõjusaks 
rakendamiseks vajalike struktuurirefor -
mide elluviimise hinnanguliste kulude 
kohta.56 
Viiest kontrollitud liikmesriigist kolme 
puhul on noortegarantii rakendus -
kavas toodud riikliku eraldise summa 
tunduvalt väiksem kui erinevate ELi 
fondide oma, moodustades kogusum -
mast 13% (Portugal) kuni 35% (Itaalia ja 
Leedu). Iirimaa riiklik eraldis oli suurem 
kui ELi oma, Prantsusmaa puhul ei 
võimaldanud kättesaadavad andmed 
aga eraldiste omavahelist võrdlemist. 
Kõik liikmesriigid, Leedu välja arvatud, 
deklareerisid meetmete ELi rahasta -
misallikad üldsõnaliselt (sama pealkirja 
all: EL/ESF/noorte tööhõive algatus). 
Täieliku ja täpse teabe puudumise tõt -
tu ei olnud komisjonil võimalik hinnata 
meetmete rahastamisallika sobivust 
või teha järeldust noortegarantii ra -
hastamiskavade üldise teostatavuse ja 
jätkusuutlikkuse kohta.40 Euroopa Komisjoni talituste 
töödokument, SWD(2014) 410 
(final), lk 25.
27 Tähelepanekud
41 Määruse (EL) nr 1304/2013 
artikkel 18.
42 Nõukogu soovitus praktika 
kvaliteediraamistiku kohta, 
Brüssel, 10. märts 2014 
(http://www.consilium.
europa.eu ).
43 Nõukogu avaldus Euroopa 
Õpipoisiõppe Liidu kohta. 
Tööhõive, sotsiaalpoliitika, 
tervise- ja 
tarbijakaitseküsimuste 
nõukogu, Luxembourg, 
15. oktoober 2013.
44 KKK noortegarantii kohta, 
6. küsimus 
(http://www.ec.europa.eu ).Spetsiifilised probleemid noorte 
tööhõive algatuse kulude 
korrektsuse kontrollimisel
57 
ESFi määruse kohaselt41 võib noorte 
tööhõive algatuse programmitöö 
toimuda ühes või mitmes alljärgnevas 
vormis (vt punkt 17):
 – spetsiaalne rakenduskava;
 – spetsiaalne prioriteetne suund 
rakenduskava raames;
 – ühe või mitme prioriteetse suuna 
osa.
Kontrollikoja hinnangul on noorte  
tööhõive algatuse deklareeritud 
kulude mõjus kontrollimine võrreldes 
tavapäraste ESFi kulude kontrollimi -
sega liikmesriikide ja komisjoni jaoks 
problemaatilisem. See on põhjustatud 
rangematest toetuskõlblikkusnõue -
test, võimalusest deklareerida alates 
2013. aasta septembrist kantud kulusid 
ja, eriti viimasel eelloetletud juhul, 
noorte tööhõive algatuse kaasrahasta -
mise puudumisest.
Kvaliteetse tööpakkumise 
määratluse puudumine võib 
noortegarantii mõjusust 
ohustada
58 
Kontrollikoda tuletab meelde, et 
noortegarantii eesmärk on pakku -
da noortele reaalset võimalust oma 
töö alase konkurentsivõime paranda -
miseks, võimaldamaks jätkusuutlikku 
ja edukat tööturule integreerumist, 
ning suurendada seeläbi üldist noorte 
tööhõive määra.Seetõttu soovitab nõukogu liikmesrii -
kidel tagada, et kõik alla 25aastased 
noored saaksid „kvaliteetse” pakkumi -
se nelja kuu jooksul alates töötuks jää -
misest või formaalharidussüsteemist 
lahkumisest. Nõukogu soovituses ei 
määratleta aga kvaliteetset pakkumist 
ega täpsustata, kes peaks selle mõiste 
määratlema.
59 
Mitmes ELi dokumendis (nagu nõuko -
gu soovitus praktika kvaliteediraamis -
tiku kohta42 ja Euroopa Õpipoisiõppe 
Liitu käsitlev nõukogu avaldus43) on 
kindlaks määratud mittesiduvad kva -
liteedi miinimumstandardid praktika 
ja õpipoisiõppe kohta, et tööandjad ei 
saaks praktika ja õpipoisiõppe pakku -
mist odava tööjõu hankimise eesmärgil 
ära kasutada. Puuduvad aga sama -
väärsed dokumendid, mis sisaldaksid 
kvaliteetse töökoha määratlemise 
põhimõtteid.
60 
2013. aasta detsembris esitas komisjon 
juhise, mille kohaselt on kvaliteetne 
pakkumine selline, mille tulemusena 
võib oodata jätkusuutlikku tööturul 
osalemist ja mille vahetu mõju ei peaks 
olema üksnes noorte töötuse määra 
vähendamine teatud ajaks 44.
28 Tähelepanekud
61 
Olles tutvunud teemakohaste uurin -
gutega45, leiab kontrollikoda, et on 
võimalik moodustada kombinatsioon 
näitajatest, mille alusel määratleda 
kvaliteetne tööpakkumine: lepingu 
kestus (tähtajaline või tähtajatu); 
lepingu tüüp (vabatahtlik või mitte -
vabatahtlik osaline tööaeg/täistööaeg); 
palgatase, arvestades asjaomase liik -
mesriigi elukallidust; töökohal vajalike 
oskuste sisu ning nõutava kvalifikat -
siooni tase ja liik; täiendava tööalase 
koolituse võimalused. Subsidiaarsuse 
põhimõtte alusel oleks saanud ELi 
tasandil määratleda näitajate miini -
mumkogumi, jättes liikmesriikidele 
võimaluse kehtestada iga näitaja 
standardväärtused.
62 
Kontrollikoda leidis näiteks, et ko -
misjon pidas Itaalia esitatud noorte -
garantii rakenduskavade projektide 
hindamisel ühe ajutise töökoha (5–6 
kuud) pakkumist kvaliteetseks, ehkki 
selle töötasu jäi Itaalia statistikaameti 
(ISTAT) andmetele tuginedes alla riigi 
enamiku piirkondade kuusissetuleku 
vaesuspiiri46. Muid kvalitatiivseid ele -
mente komisjon arvesse ei võtnud.63 
Kvaliteetse tööpakkumise kvalitatiiv -
sete näitajate puudumine toob kaasa 
ohu, et noortegarantii süsteeme raken -
datakse eri liikmesriikides või isegi ühe 
liikmesriigis ebajärjekindlalt ja eba -
efektiivselt. Ehkki liikmesriikides teh -
tud pakkumiste kvaliteeti on kahtle -
mata võimalik kontrollida tagantjärele 
(st hindamiste käigus), on selleks ajaks 
suurem osa noorte tööhõive algatuse 
eelarvest juba kulukohustustega kae -
tud ja/või ära kasutatud (arvestades 
vahendite eeljaotust 2014. ja 2015. aas -
tal) ning noorte tööhõive algatuse 
kulude efektiivsust mõjutavaid puudu -
si ei käsitleta.
64 
Kontrollikoda märgib, et 2014.  aasta 
juulis väljastas komisjon spetsiaalsed 
juhised noorte tööhõive algatuse 
hindamiseks47, mida tuleb ESFi mää -
ruse kohaselt48 teha 2015. aasta lõpus 
ja 2018. aasta lõpus ning mille raames 
tuleb hinnata noorte tööhõive algatu -
ses osalejatele esitatud tööpakkumiste 
kvaliteeti, võttes arvesse ka kvalita -
tiivseid kriteeriume, nagu eespool 
kirjeldatud.45 Euroopa Parlament, 
„Indicators of Job Quality in 
the European Union” 
(„Töökoha kvaliteedi näitajad 
Euroopa Liidus”), PE429.972, 
2009, http://www.europarl.
europa.eu ; CSES, „Study on 
Measuring Employment 
Effects” („Tööhõive mõju 
mõõtmise uuring”), juuni 
2006; OECD, „Local 
Implementation of Youth 
Guarantees: Emerging Lessons 
from European Experience s” 
(„Noortegarantii rakendamine 
kohalikul tasandil: Euroopa 
kogemustest saadavad 
õppetunnid”), 2014.
46 Itaalia statistikaamet (ISTAT), 
„Calcolo della soglia di povertà 
assoluta“ ( http://www.istat.it ).
47 Euroopa Komisjon, „Guidance 
on Evaluation of the Youth 
Employment Initiative” 
(„Noorte tööhõive algatuse 
hindamise juhised”), juuli 2014.
48 Määruse (EL) nr 1304/2013 
artikli 19 lõige 6.
29 Tähelepanekud
Noortegarantii terviklik 
järelevalve- ja aruandlus -
raamistik on endiselt 
väljatöötamisel
65 
Kontrollikoda leiab, et noortegarantii 
raames võetavate meetmete pidev 
hindamine on otsustava tähtsusega, 
tagamaks, et vahendeid investeeritak -
se targalt ja meetmeid rakendatakse 
viisil, mis muudab noorte elu reaalselt. 
Seetõttu tuleks noortegarantii meet -
mete ülesehituses juba algusest peale 
ette näha töökindlad järelevalvemeh -
hanismid49. See on aluseks mõjusale, 
tõenditel põhinevale poliitikakujunda -
misele, mis peaks Euroopa Parlamendi -
le ja nõukogule märku andma, kui ees -
märke ei saavutata või kui meetmed ei 
ole piisavalt mõjusad, mis võimaldab 
neil meetmete ülesehitust või rakenda -
mist parandada.
66 
Komisjon jälgib noortegarantii kavade 
rakendamist Euroopa poolaasta raa -
mes ja analüüsib elluviidava poliitika 
mõju ning käsitleb vajaduse korral 
liikmesriikidele esitatavaid riigipõhi -
seid soovitusi, tuginedes liikmesriikide 
tööhõivepoliitika suunistele50.67 
Kontrollikoda hindas raamistikku, mis 
on loodud noortegarantii kui tervi -
ku ülesehituse ja tulemuste, samuti 
noorte tööhõive algatuse rahastatud 
meetmete järelevalveks.
Noortegarantii ülesehitusse 
ei kavandatud terviklikku 
järelevalve- ja aruandluskorda
68 
Oma soovituses andis nõukogu komis -
jonile ülesande jälgida noortegarantii 
rakendamist, kasutades selleks töö -
hõivekomitee51 mitmepoolset seiret 
Euroopa poolaasta raames (vt 5. sel -
gitus ). Nõukogu soovitus ei näe aga 
ette järelevalve tulemuste edastamist 
Euroopa Parlamendile.
Tööhõivekomitee roll
Tööhõivekomitee peamine ülesanne on nõustada tööhõive ja sotsiaalvaldkonna ministreid tööhõive ja sot -
siaalpoliitika nõukogus (EPSCO). Tööhõivekomitee mitmepoolne järelevalve aitab ülevaatlikult hinnata raken -
damist sarnaste probleemidega liikmesriikides, hinnates ühtlasi ka poliitikavõimalusi ja kavasid. Komitee jälgib 
liikmesriikide edusamme riigipõhistes soovitustes esitatud reformide elluviimisel. Selle üks töörühmadest 
tegeleb näitajate väljavalimise ja arendamisega tööhõivestrateegia järelevalveks, mis hõlmab ka noortegaran -
tii järelevalvet.5. selgitus.49 Euroopa Komisjon, „The Youth 
Guarantee: Making It Happen” 
(„Noortegarantii elluviimine”), 
2014, lk 3.
50 Nõukogu 22. aprilli 2013. aasta 
soovitus noortegarantii 
loomise kohta, 6. soovitus.
51 Tööhõivekomitee loodi 
nõukogu 
24. jaanuari  2000.  aasta 
otsusega 2000/98/EÜ, millega 
asutatakse tööhõivekomitee 
(EÜT L 29, 4.2.2000, lk 21), 
tuginedes ELTLi artiklile 150. 
Iga ELi liikmesriik ja komisjon 
nimetavad kaks 
tööhõivekomitee liiget.
30 Tähelepanekud
69 
Tööhõivekomitee vaatas noortegaran -
tii rakendamise seisu üle 2014.  aasta 
mais, hinnates ühtlasi ka liikmesriikide 
tööhõive olukorda ja riiklikke reformi -
kavasid. See toimus vastastikuste 
eksperdihinnangute vormis ning oli 
mõeldud võimalikult tervikliku üle -
vaate andmiseks, et välja selgitada 
liikmesriikide peamised probleemid.
70 
Maikuus läbi vaadatud liikmesriikide 
aruannete põhjal leidis kontrollikoda,  
et analüüsi üksikasjalikkuse tase oli 
riigiti väga erinev. Näiteks Iirimaa 
hindamisel käsitleti noortegarantiid 
põhjalikult, Portugali puhul ei tehtud 
seda aga üldse.
71 
Kontrollikoda märgib ka, et tööhõive -
komitee töörühm on välja töötanud 
spetsiaalsed näitajad noortegarantii 
rakendamise ja tulemuste jälgimiseks 
ELi tasandil52. Need on makromajan -
duslikud näitajad, mis on mõeldud 
täiendama selliseid näitajaid, mis 
mõõdavad poliitika vahetut mõju ja 
pakkumiste noortele esitamise kiirust. 
Nõukogu kinnitas näitajad 2014. aas -
ta detsembris. Metoodika katseta -
mist alustati 2014. aasta oktoobris 
ja tulemust hinnatakse 2015.  aasta 
jooksul. Tööhõivekomitee sõnul võib 
see viia raamistiku osalise tehnilise 
läbivaatamiseni53.72 
Et kõnealused näitajad ei ole kohustus -
likud, sõltub noortegarantii kui terviku 
edukust puudutava olulise teabe 
esitamine liikmesriikide jätkuvast heast 
tahtest edastada terviklikke ja usaldus -
väärseid andmeid. Samuti leiab kont -
rollikoda, et kui näitajad oleksid olnud 
varem kättesaadavad, oleksid liikmes -
riigid saanud need noorte  garantii 
kavandamisetapis oma haldussüsteemi 
lülitada.
Noortegarantiid käsitlevate 
riigipõhiste soovituste 
elluviimine nõuab pikaajalisi 
reforme
73 
Euroopa poolaasta raames analüüsib 
komisjon ka tööhõivepoliitika mõju, 
võttes arvesse tulemustabelis esitatud 
andmeid (vt 6. selgitus ), ja vajaduse 
korral juhib riigipõhistes soovitustes 
liikmesriikide tähelepanu puudustele.
74 
Kontrollikoda vaatas üle noortegarantii 
käsitlemise riigipõhistes soovitustes. 
Valimisse kuulunud liikmesriikide 
puhul kontrolliti eelkõige seda, kas 
soovitused olid konkreetsed, mõõde -
tavad ja elluviidavad.52 INDIC/07/13052014/EN –  
„Monitoring the Youth 
Guarantee – töörühma 
ülevaadatud teatis 
13. mail 2014. aastal toimunud 
valitsustevahelise kohtumise 
tarbeks”.
53 Euroopa Liidu Nõukogu, 
noortegarantii ja 
järelevalveraamistiku 
rakendamine  – 
tööhõivekomitee 
põhisõnumite heakskiitmine, 
17. november  2014. 
31 Tähelepanekud
75 
Kontrollikoda leidis, et noorte töö -
tust puudutavad 2013. aasta riigi -
põhised soovitused ei olnud üldjuhul 
ei konkreetsed ega mõõdetavad 
(vt 7. selgitus ).
76 
2014. aastal esitas komisjon kaheksale 
riigile (Bulgaaria, Hispaania, Horvaatia, 
Iirimaa, Itaalia, Poola, Portugal ja Slo -
vakkia) soovitused noortegarantii ra -
kendamise kohta. Kontrollikoda leidis, 
et need riigipõhised soovitused olid 
üksikasjalikumad ja mõned sisaldasid 
ka vahe -eesmärke.77 
Riigipõhiste soovituste tulemuslik ellu -
viimine sõltub aga poliitilisest tahtest 
riigi tasandil. Komisjoni andmetel on 
ainult 10% kõigist 2013. aasta riigi -
põhistest soovitustest täielikult ellu 
viidud ning 45% on ellu viidud vähesel 
määral või üldse mitte54. Seda mär -
kis 2014. aasta oktoobris ka Euroopa 
Parlament55.
78 
Kontrollikoda juhib tähelepanu sellele, 
et noortegarantiid käsitlevate riigi -
põhiste soovituste elluviimine nõuab 
põhjalikke reforme, mida ei ole tõe -
näoline lühikese aja jooksul läbi viia.54 Komisjoni veebisait: 
riigipõhised soovitused 2013 
(http://ec.europa.eu ).
55 Euroopa Parlamendi 
22. oktoobri 2014. aasta 
resolutsioon 
majanduspoliitika 
koordineerimise Euroopa 
poolaasta ja 2014.  aasta 
prioriteetide rakendamise 
kohta (2014/2059(INI)).Komisjoni tulemustabel noorte töötuse ja NEET -noorte näitajate kohta
Noorte töötuse ja NEET -noorte näitajad on osa komisjoni äsja väljatöötatud tööhõive ja sotsiaalvaldkonna 
põhinäitajate tulemustabelist, mille abil selgitatakse välja ELi suurimad tööhõive ja sotsiaalvaldkonna tasa -
kaalunihked. Esimene tulemustabel avaldati 2014.  aasta ühise tööhõivearuande raames, mille komisjon ja ELi 
ministrite nõukogu võtsid ühiselt vastu. See koosneb viiest põhinäitajast ja on komisjoni struktuurireformide 
ettepanekute aluseks.6. selgitus
2013.  aasta riigipõhised soovitused  – Leedu ja Itaalia näide
Leedul soovitati „parandada noorte tööalast konkurentsivõimet, kasutades selleks näiteks noortegarantiid, 
tõhustada õpipoisiõppe programmide rakendamist ja efektiivsust, ning lahendada püsiv oskuste nõudlusele  
mittevastavuse probleem”. Itaalial soovitati „võtta edasisi meetmeid, et edendada eriti naiste ja noorte töö -
turul osalemist, kasutades selleks näiteks noortegarantiid”. Nii Leedu kui ka Itaalia riigipõhistes soovitustes 
osutati noortegarantiile, ent ei kirjeldatud, kuidas riigid peaksid noortegarantiid rakendama, et selle mõju 
oleks võimalikult suur; samuti ei esitatud mõõdetavaid eesmärke ega vahe -eesmärke.7. selgitus
32 Tähelepanekud
Puuduvad noortegarantii 
süsteeme kui tervikut käsitleva 
järjepideva aruandluse kavad
79 
Ühissätete määruse kohaselt peab 
komisjon alates 2016.  aastast edastama 
Euroopa Parlamendile iga -aastaste 
rakendusaruannete koondaruande. 
Lisaks peab komisjon 2017. ja 2019. aas -
tal esitama Euroopa Parlamendile liik -
mesriikide eduaruannete kokkuvõtte -
na strateegilise aruande ning osalema 
parlamendi sellekohases arutelus56.
80 
Kontrollikoda märgib, et neid noorte -
garantii meetmeid, mida ESFi/noorte 
tööhõive algatuse rakenduskavade 
kaudu ei rahastata, mainitud aruanne -
tes ei kajastata, sest iga -aastased ra -
kendusaruanded hõlmavad üksnes ELi 
rahastatavaid sekkumisi. Seetõttu, kui 
tööhõivekomitee näitajad välja jätta, ei 
ole noortegarantii süsteemi riigi poolt 
rahastatud osa kohta ELi tasemel min -
git aruandlust ette nähtud. See toob 
kaasa ohu, et sidusrühmadel puudub 
selge ülevaade selle kohta, kuidas ja 
mil määral aitab noortegarantii tervi -
kuna noorte töötust vähendada.ESFi/noorte tööhõive algatuse 
uus tulemusraamistik keskendub 
tulemustele
81 
ESFi/noorte tööhõive algatuse rahas -
tatavate noortegarantii meetmete 
üle tuleb teha järelevalvet Euroopa 
struktuuri- ja investeerimisfondi -
de õigusraamistiku kohaselt57. ESFi 
määrus sisaldab spetsiifilisi sätteid 
noorte tööhõive algatuse järeleval -
veks, aruandluseks ja hindamiseks, 
tagamaks, et selle mõju ja panust 
noortegarantiisse on võimalik mõõta ja 
nähtavaks muuta. Täpsemalt on selles 
sätestatud, et „Vähemalt kahel korral 
programmiperioodi jooksul hinnatak -
se sotsiaalfondist ja noorte tööhõive 
algatusele suunatud konkreetse eral -
dise tulemuslikkust, tõhusust ja mõju, 
sealhulgas noorte tööhõive algatuse 
elluviimiseks.  
Esimene hindamine viiakse lõpule 
31. detsembriks 2015 ja teine hindami -
ne 31. detsembriks 2018”58.
82 
Lisaks peavad liikmesriigid alates 
2015.  aasta aprillist ja järgnevatel aas -
tatel saatma komisjonile koos iga -aas-
taste rakendusaruannetega strukturee -
ritud andmed ELi toetatud meetmete 
ühiste näitajate kohta. Samuti tuleb 
aruannetes käsitleda osalejate saadud 
tööpakkumiste kvaliteeti, nende edu -
samme haridustee jätkamisel, püsiva ja 
inimväärse töö leidmisel või suundu -
misel õpipoisiõppesse või kvaliteetsele 
praktikakohale, ning sellele hinnang 
anda59.56 Määruse (EL) nr 1303/2013 
artikkel 53.
57 Määrus (EL) nr 1303/2013 ja 
määrus (EL) nr 1304/2013.
58 Määruse (EL) nr 1304/2013 
artikli 19 lõige 6.
59 Määruse (EL) nr 1304/2013 
artikli 19 lõiked 3 ja 4.
33 Tähelepanekud
83 
ESFi määrusega nähakse ette kõigi 
rakenduskavast toetatavate meetme -
te kohustuslikud ühised väljund- ja 
tulemusnäitajad60. Noorte tööhõive 
algatust hõlmava rakenduskava puhul 
tuleb liikmesriigil esitada ka spetsiifi -
lised tulemusnäitajad.
84 
Kontrollikoda vaatas üle ESFi määruses 
sätestatud noorte tööhõive algatuse 
tulemusnäitajate asjakohasuse ja leidis, 
et järgmised tulemusnäitajad võiksid 
olla ESFi/noorte tööhõive algatuse 
rakenduskavade heakskiitmise või 
olemasolevatesse rakenduskavade 
muudatuste tegemise kontekstis 
üksikasjalikumad:
 – noorte tööhõive algatuse spet -
siifiline tulemusnäitaja „töötud 
osalejad/pikaajalistest töötutest 
osalejad/tööturult eemalejäänud 
osalejad, kes saavad pärast algatu -
sest lahkumist tööpakkumise või 
võimaluse õpingute jätkamiseks, 
õpipoisiõppeks või praktikaks” 
ei nõua liikmesriikidelt andmete 
esitamist viisil, milles eristataks 
nelja pakkumise liiki, mida on 
võimalik osalejatele noortegaran -
tii raames esitada. Sellise nõude 
puudumise tõttu ei ole saadaval 
üksikasju noorte poolt vastu 
võetud noortegarantii pakkumiste 
liikide kohta ning seetõttu ka selle 
kohta, kas meetmete mõjususe 
suurendamiseks on vaja võtta 
parandusmeetmeid;
 – noorte tööhõive algatuse pikaaja -
lisemad tulemusnäitajad mõõ -
davad noorte olukorda siis, kui 
sekkumise lõpust on möödunud 
vaid kuus kuud, ehkki tulemuste 
mõõtmine pikema aja jooksul 
lihtsustaks teatud pakkumiste (nt 
tööpakkumiste) jätkusuutlikkuse 
kohta järelduste tegemist; – määruse kohaselt võivad liikmesrii -
gid vabatahtlikult noorte tööhõive 
algatuse sihtrühma laiendada, et 
hõlmata üle 25, kuid alla 30aasta -
seid noori. Ükski noorte tööhõive 
algatuse tulemusnäitaja ei hõlma 
aga 25–29aastaseid, mistõttu on 
meetmete mõjusust selle vanuse -
rühma seisukohast keeruline 
hinnata. Ehkki komisjoni juhistes 
soovitatakse liikmesriikidel tun -
givalt 25–29aastaste vanuserüh -
ma tarbeks ise tulemusnäitajad 
(näiteks noorte tööhõive algatuse 
rahastatud tegevuses osalejate arv) 
välja töötada, ei tooda neis välja 
vastavat tulemusnäitajat. Kontrolli -
koda leidis, et neljast kontrollitud 
liikmesriigist, kes otsustasid noorte 
tööhõive algatuse ulatust laien -
dada (Itaalia, Leedu, Portugal ja 
Prantsusmaa), ei kehtestanud ükski 
täiendavaid programmipõhiseid 
tulemusnäitajaid, ning kaks (Portu -
gal ja Prantsusmaa) ei ole kehtes -
tanud täiendavaid väljundinäita -
jaid isegi laiendatud siht rühma 
hõlmamiseks.60 Määruse (EL) 1304/2013 II lisa.
34
 Järeldused ja soovitused
85 
ELi ministrite nõukogu võttis noorte -
garantii soovituse ametlikult vastu 
22. aprillil  2013, tuginedes komisjoni 
poolt 2012. aasta detsembris esitatud 
ettepanekule. Soovituses anti liikmes -
riikidele ja komisjonile süsteemi ra -
kendamiseks konkreetseid nõuandeid. 
Komisjonile anti ülesanne hinnata 
liikmesriikide olemasolevaid noorte -
garantii rakenduskavasid, et Euroopa 
poolaasta kahepoolsetel kohtumistel 
oleks võimalik liikmesriikidele tagasi -
sidet anda.
Komisjon andis liikmesriikidele 
noortegarantii süsteemi 
ülesehitamisel asjakohast ja 
õigeaegset toetust
86 
Kontrollikoda leiab, et kokkuvõttes 
andis komisjon liikmesriikidele noorte -
garantii ülesehitamisel asjakohast ja 
õigeaegset toetust. Komisjon väljastas 
juhised noortegarantii rakenduskava -
de väljatöötamise kohta 2013.  aasta 
septembris, st kõigest viis kuud pärast 
nõukogu soovituse vastuvõtmist 
2013.  aasta aprillis (punktid 29–31).
87 
Komisjon hindas liikmesriikide esitatud 
noortegarantii rakenduskavade pro -
jekte põhjalikult ja õigeaegselt ning 
tegi kindlaks mitu puudust. Komisjon 
ei hinnanud siiski põhjalikult ja järjepi -
devalt järgmisi aspekte: IKT/digitaalsed 
oskused, vastastikune kohustus ja 
vastastikune õpe. Samuti leidis kont -
rollikoda, et mitte kõik liikmesriigid ei 
esitanud komisjoni hindamise alusel 
ajakohastatud noortegarantii raken -
duskava (punktid 32–39).Kontrollikoda tegi kindlaks 
mitu noortegarantii süsteemide 
mõjusat rakendamist ohustavat 
riski
88 
Noortegarantii rakenduskavade ko -
misjonipoolse hindamise põhjal tegi 
kontrollikoda kindlaks mitu riski, mis 
puudutavad rahastamise kogusumma 
piisavust, kvaliteetse pakkumise ole -
must ning noortegarantii järelevalve- 
ja aruandluskorda.
Noortegarantii süsteemi 
rahastamise kogusumma 
piisavus
89 
Kontrollikoda leiab, et komisjonipool -
se mõjuhindamise puudumisel ei ole 
noortegarantii süsteemi ELi liikmesrii -
kides rakendamise võimalike kulude 
kohta piisavalt teavet. Lisaks puudus 
komisjonil auditi tegemise ajal üksik -
asjalik ülevaade liikmesriikide poolt ELi 
ja riiklikest vahenditest noortegarantii 
eri meetmetele (eriti struktuurireformi -
dega seotud meetmetele) eraldatud 
summadest. Kontrollikoda on seisu -
kohal, et sellise teabe puudumisel 
tekib oht, et rahastamise kogusumma 
ei ole noortegarantii süsteemi raken -
damiseks piisav (punktid 45–57).
35 Järeldused ja soovitused
1. soovitus
Liikmesriigid peaksid esitama selge ja 
täieliku ülevaate kõigi noortegarantii 
süsteemi raames noorte tööpuuduse 
vähendamiseks planeeritavate meet -
mete kuludest, et komisjon saaks 
hinnata üldisi rahastamisvajadusi.
Kvaliteetse pakkumise olemus
90 
Pakkumiste kvaliteetsus ehk omadus, 
mida rõhutatakse noortegarantii 
määratluses, on otsustava tähtsusega, 
pakkumaks noortele reaalset võimalust 
oma tööalase konkurentsivõime paran -
damiseks, võimaldamaks jätkusuutlik -
ku ja edukat tööturule integreerumist, 
ning suurendades seeläbi üldist noorte 
tööhõive määra. Kvaliteetseks loetava 
tööpakkumise kvalitatiivsete näitajate 
puudumine võib viia noortegarantii 
süsteemide ebajärjekindla ja ebaefek -
tiivse rakendamiseni eri liikmesriikides 
ja isegi liikmesriikide siseselt (punktid 
58–64).
2. soovitus
Komisjon peaks edendama kvalitatiiv -
sete näitajate kogumi rakendamist, 
millele ELi eelarvest toetust saavad 
töö-, praktika- ja õpipoisiõppe kohad 
peavad vastama. See võiks tugineda 
elementidele, mille abil määratle -
takse kvaliteetne pakkumine noorte 
tööhõive algatuse hindamist käsitlevas 
komisjoni juhendis.Noortegarantii süsteemide 
järelevalve
91 
Kontrollikoda leidis, et noortegarantii 
terviklik järelevalve- ja aruandlusraa -
mistik on alles väljatöötamisel. Noorte -
garantii süsteemi kui terviku rakenda -
misest selge ülevaate saamiseks tuleks 
kõikide meetmete üle järelevalvet 
teha, tagamaks, et vahendeid inves -
teeritakse targalt ja meetmeid raken -
datakse viisil, mis muudab noorte elu 
reaalselt. See peaks võimaldama ka 
ennetavate meetmete võtmist, kui sel -
gub, et eesmärke ei suudeta täita. Tea -
ve tuleks edastada viisil, mis võimaldab 
näidata noortegarantii edukust (või 
ebaedukust) (punktid 65–84).
3. soovitus
Komisjon peaks looma noortegarantii 
tervikliku järelevalvesüsteemi, mis 
hõlmab nii struktuurireforme kui ka 
üksikisikutele suunatud meetmeid. 
Järelevalve tulemused tuleks edastada 
Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
36 Järeldused ja soovitused
II auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Henri GRETHEN, võttis käesoleva 
aruande vastu 25.  veebruari  2015.  aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

37
 Lisad I lisaNoorte töötuse määr (juuni 2014)
Osakaal tööjõust
(ELi keskmine = 22%)
< 10
10-20
20-30
30-40
40-50
> 50
10,5
7,8
15,923,3
16,724,0
30,3
23,9
34,743,519,2 43,39,621,224,3
23,623,7
21,821,313,920,1
16,224,112,7
11,350,236,953,4
Allikas:  Eurostat.
38 Lisad
Noorte tööhõive algatuse raames toetuskõlblikud riigid
LiikmesriikNoorte tööhõive algatuse raames 
toetuskõlblik(ud) piirkond/piirkonnadNoorte tööhõive algatuse 
eriotstarbeline  eraldis  
(eurodes)
Belgia Jah 42 435  070
Bulgaaria Jah 55 188 745
Tšehhi Vabariik Jah 13 599 984
Taani Ei –
Saksamaa Ei –
Eesti Ei –
Iirimaa Jah 68 145 419
Kreeka Jah 171 517  029
Hispaania Jah 943 496  315
Prantsusmaa Jah 310 161  402
Horvaatia Jah 66 177 144
Itaalia Jah 567 511 248
Küpros Jah 11 572 101
Läti Jah 29 010 639
Leedu Jah 31 782 633
Luksemburg Ei –
Ungari Jah 49 765 356
Malta Ei –
Madalmaad Ei –
Austria Ei –
Poola Jah 252 437 822
Portugal Jah 160 772  169
Rumeenia Jah 105 994 315
Sloveenia Jah 9 211 536
Slovakkia Jah 72 175 259
Soome Ei –
Rootsi Jah 44 163 096
Ühendkuningriik Jah 206 098 124
KOKKU   3 211 215 406II lisa
39 Lisad
Komisjoni hinnang noortegarantii rakenduskavale ja noorte tööhõive algatuse 
eeltingimustele
LiikmesriikHinnang noortegarantii 
rakenduskavaleEeltingimus
Bulgaaria Väga piiratud Täidetud
Tšehhi Vabariik Väga piiratud Täidetud
Kreeka Väga piiratud Täidetud
Itaalia Väga piiratud Täidetud
Leedu Väga piiratud Täidetud
Poola Väga piiratud Täidetud
Ühendkuningriik Väga piiratud Täidetud
Belgia Osaline Täidetud
Iirimaa Osaline Täidetud
Hispaania Osaline Täidetud
Prantsusmaa Osaline Täidetud
Horvaatia Osaline Täidetud
Küpros Osaline Ei ole täidetud
Läti Osaline Täidetud
Ungari Osaline Täidetud
Portugal Osaline Täidetud
Sloveenia Osaline Täidetud
Slovakkia Osaline Täidetud
Rootsi Osaline Täidetud
Märkus:  Rumeenia noorte tööhõive algatuse eeltingimusi ei olnud komisjon auditi ajaks hinnanud.III lisa
40
V Kolmas taane
Komisjon on soovitusega nõus ja leiab, et seda on 
juba osaliselt rakendatud tööhõive, sotsiaalpoliitika, 
tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu kinni -
tatud näitajate raamistiku kaudu, noorte tööhõive 
algatuse raames rahastatavate meetmete puhul 
Euroopa Sotsiaalfondi määruse artiklis 19 ning I ja 
II lisas sätestatud asjakohase korra ning ühissätete 
määruse kontrollimis- ja hindamissätete alusel ning 
komisjoni võetud kohustusega anda 2016. aastal 
noortegarantii rakendamisest aru Euroopa Parla -
mendile ja nõukogule.
Järelevalvetegevus aitab komisjonil hinnata noorte -
garantii rakendamist tulevaste Euroopa poolaas -
ta te käigus. Siis saadakse ka teavet noortegarantii 
rakendamist käsitleva komisjoni 2016. aasta aruande 
jaoks, mis esitatakse sobivate kanalite kaudu ametli -
kult Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Sissejuhatus
15
Komisjon märgib, et selliste meetmete jaoks nagu 
tööhõiveteenuste ajakohastamine ja füüsilisest 
isikust ettevõtjatega seotud meetmed, millega 
aidatakse kaudselt toetada ka noorte tööhõivet, on 
täiendavalt ette nähtud 11  miljardit  eurot.
Enam kui 26  miljardit  eurot kulutatakse haridus -
meetmetele, sealhulgas elukestvale õppele, mille 
puhul on peamiste kasusaajate seas tõenäoliselt ka 
noored.
Tähelepanekud
37
Komisjon soovib meelde tuletada, et ta tegutseb 
pehme õiguse raames, mis tugineb nõukogu soovi -
tusele, ning et ehkki paljude noortegarantii alam -
elementide asjakohane käsitlemine on soovitatav, 
ei pea neid kõiki käsitlema konkreetse riikliku kava 
raames.Kokkuvõte
V Esimene taane
Komisjon võtab liikmesriikidele esitatud soovituse 
teadmiseks ja sooviks mõnel juhul tõepoolest pare -
mat ülevaadet kõikide nende meetmete hinnangu -
liste kulude kohta, mida plaanitakse võtta noorte 
tööpuuduse vähendamiseks.
Komisjoni koostatud standardvormis paluti liikmes -
riikidel esitada teavet ELi, riiklike, piirkondlike/koha -
like, tööandja ja muude rahastamisallikate kohta, 
julgustades sellega liikmesriike andma täielikku 
teavet noortegarantii üldkulude ja rahastamise (sh 
rahastamispuudujäägi) kohta.
Selle teabe on esitanud (erineva täpsusastmega) 
28st liikmesriigist 19.
V Teine taane
Komisjon on soovitusega nõus ja leiab, et seda on 
juba osaliselt rakendatud, eelkõige praktika kvali -
teediraamistikku käsitleva nõukogu soovituse 
kaudu, Euroopa Õpipoisiõppe Liidu ja sellega seo -
tud nõukogu avalduse kaudu ning tööhõive kvali -
teedi jälgimisega Euroopa poolaasta raames.
Kvalitatiivsete näitajate rakendamise edendamise 
vallas ärgitab komisjon mõtisklema edasi kvali -
teetsete pakkumiste teemal, võttes arvesse noorte 
tööhõive algatuse hindamist käsitlevas komisjoni 
juhendis nimetatud kvalitatiivseid näitajaid. Eeskätt 
elavdab komisjon järgmisel noortegarantii riiklike 
koordinaatorite kohtumisel arutelu kvaliteetse 
pakkumise mõiste üle, kutsub liikmesriike üles 
vahetama tööhõivekomitee töö raames mõtteid 
selle mõiste teemal, uurima võimalust käsitleda 
noortegarantii kvaliteetseid pakkumisi vastastikuse 
õppe programmi raames ja annab kvaliteedi kohta 
lisajuhiseid noortegarantii dokumendis „Korduma 
Kippuvad Küsimused”.
Komisjon märgib, et järelhindamisel saadakse 
tõendeid tööpakkumiste kvaliteedi kohta, nagu 
on soovitatud noorte tööhõive algatuse hindamist 
käsitlevas juhendis.Komisjoni  
vastus
Komisjoni vastus 41
41
Noorte tööhõive algatusega seotud meetmeid 
sisaldava rakenduskava vastuvõtmise puhul on 
kõikide komisjoni vahendite eraldamise eeltingimus 
„strateegilise poliitikaraamistiku olemasolu noorte 
tööhõive edendamiseks”. Komisjon tugineb selle 
noorte tööhõive algatuse eeltingimuse täitmise 
hindamisel liikmesriikide enesehindamisele ja selle 
käigus esitatud teabele. Kui liikmesriik on viidanud 
noortegarantii rakenduskava kõrval ka teistele 
noorte tööhõivet käsitlevatele riiklikele stratee -
giatele, peab komisjon tuginema noorte tööhõive 
algatuse eeltingimuse täitmise hindamisel kõikidele 
noorte tööhõivet käsitlevatele strateegilistele doku -
mentidele, millele liikmesriik on viidanud. Noorte 
tööhõive algatuse eeltingimuse täitmist hinnates 
vaatleb komisjon sellegipoolest kooskõla noortega -
rantii rakenduskavaga, et ESFi investeeringud vas -
taksid asjaomase liikmesriigi poliitikaeesmärkidele.
42
Komisjon märgib, et noortegarantii rakenduskavade 
puhul ei kasutata sama hindamisraamistikku mis 
noorte tööhõive algatuse eeltingimuse täitmise hin -
damisel, sest neil on erinevad eesmärgid – noorte -
garantii puhul on selleks poliitikaeesmärk ja noorte 
tööhõive algatuse puhul vastavus õigusnormidele.
Eeltingimuse täitmise kriteerium on tõepoolest 
„strateegilise poliitikaraamistiku olemasolu noorte 
tööhõive edendamiseks, muuhulgas noortegarantii 
kaudu”. Määruses on sätestatud ka alamkriteeriu -
mid, mille põhjal komisjoni talitused peaksid seda 
strateegilist poliitikaraamistikku hindama. Neis 
alamkriteeriumides ei ole ühtki viidet noortegaran -
tii rakenduskava olemasolule, ammugi siis sellele, et 
see peaks komisjonilt positiivse hinnangu saama.
Seepärast ei ole noortegarantii rakenduskava 
hindamisel, mida tehakse poliitika vaatenurgast ja 
noortegarantiid käsitleva soovituse valguses, ning 
noorte tööhõive algatuse eeltingimuse täitmise hin -
damisel, mis toimub ühissätete määruses kindlaks 
määratud kriteeriumide alusel, mingit automaatset 
seost.Pealegi oli esitatud noortegarantii rakenduskavade 
hindamine vaid esimene samm protsessis, mis 
hõlmab pidevat järelevalvet noortegarantii raken -
damise üle liikmesriikides. Komisjon jälgib noorte -
garantii kavade rakendamist Euroopa poolaasta 
raames. Euroopa poolaasta protsess hõlmab mitut 
riiklikku strateegiat, mis on seotud noortegarantii 
rakendamisega.
37 Esimene taane
Vajadust suurendada IKT- või digitaaloskusi on 
rõhutatud Euroopa poolaasta raames seal, kus see 
on asjakohane.
37 Teine taane
Komisjon on seisukohal, et mõistliku pakkumise 
vastu võtmata jätmise ning töötushüvitiste või 
sotsiaaltoetuste vahelise seose mittearvestamine ei 
piira tingimata noortegarantii mõjusust.
Komisjoni talituste töödokumendis on öeldud, et 
noortegarantii kavandamisel võiks arvesse võtta 
vastastikuse kohustuse põhimõtteid, näiteks osa -
lemist aktiivsetes tööturumeetmetes1.
Nõukogu soovituses kutsutakse üles lähtuma vas -
tastikuse kohustuse põhimõttest varajase sekku -
mise ja aktiveerimise korral (10. soovitus).
Ehkki vastastikune kohustus võib tulemusi oluliselt 
parandada, ei võeta seda hindamistabelis arvesse, 
sest kava hindamine sellest lähtuvalt oleks liialt jäik, 
juhul kui liikmesriik on otsustanud seda põhimõtet 
oma kavas mitte kasutada või kui liikmesriigi õigus -
sätted ja tavad ei võimalda seda teha.
Seepärast hinnati eeskätt noortegarantii põhikom -
ponente, kavandatud pakkumisi ja nende ulatust.
1 Komisjoni talituste töödokument, SWD(2012) 409 (final), lk 4. 
Komisjoni vastus 42
47
Oma noortegarantii kavas plaanitud rahastamis -
allikate kohta on esitanud (erineva täpsusastmega) 
teavet 28st liikmesriigist 19. Mõnel juhul sooviks 
komisjon siiski paremat ülevaadet kõikide kavan -
datud meetmete hinnangulistest kuludest, ehkki 
ta teab, et noortegarantii kulude ükskõik millise 
prognoosiga võivad kaasneda reservatsioonid.
49
Noortegarantiid käsitlevas soovituses ei ole nähtud 
liikmesriikidele ette ühtki täpset viisi noortegarantii 
rakendamiseks, sest see sõltub väga palju konkreet -
ses riigis valitsevast olukorrast (st mittetöötavate 
ja mitteõppivate noorte ehk NEET -noorte arvust ja 
riigi eripäradest).
Seepärast oleneb garantii mõju liikmesriikide vali -
kutest toetuse suunamisel ja kujundamisel.
Nagu on selgitatud komisjoni ettepaneku seletus -
kirjas, on ettepanekuga kaasas komisjoni talituste 
töödokument, kus käsitletakse üksikasjalikumalt 
noortegarantii sisu, kulude ja tuludega seotud küsi -
musi ning eraldi ka kõiki noortegarantii eduks vaja -
likke tegureid. Komisjoni talituste töödokumendi 
lisas on esitatud 27 liikmesriigis ja Horvaatias juba 
kehtestatud noorte tööhõivet toetavad meetmed, 
mis kajastavad nende riikide lähtepunkte noorte -
garantii tervikliku kava väljatöötamisel.
Noortegarantii tegelikud kulud sõltuvad ka riigi 
oludest ning sellest, kuidas seda igas liikmesriigis 
kavandatakse ja ellu viiakse. Seepärast võib noorte -
garantii kulude mis tahes prognoosiga kaasneda 
hulgaliselt reservatsioone.
Siinkohal võib näitena tuua Austria, Rootsi, Soome 
ja Ühendkuningriigi vastavad kulud, mis peaksid 
andma ettekujutuse sellest, milliseks võivad kuju -
neda liikmesriikide noortegarantii elluviimise plaa -
nidega seotud kulud.Komisjon märgib, et ta oli teinud õigusloome prot -
sessis ettepaneku luua sedalaadi seos, millega oleks 
noortegarantii rakenduskava olemasolu muutunud 
noorte tööhõive algatuse eeltingimuse täitmise 
õiguslikuks nõudeks, kuid nõukogu lükkas selle 
ettepaneku tagasi.
43
Komisjon viitab punktile 42 antud vastusele. Nende 
kahe protsessi teinekord nüansirikkad või pisut eri -
nevad tulemused on tingitud protsesside erinevast, 
ehkki omavahel mõnevõrra seotud olemusest.
Alamkriteeriumid, mille põhjal noorte tööhõive 
edendamiseks ette nähtud strateegilist poliitika -
raamistikku tuleks hinnata, sisaldavad ka kvalita -
tiivseid elemente, näiteks peamiste sidusrühmade, 
sealhulgas kaasatud riigiasutuste, ja partneritega 
koordineerimise korra kindlakstegemist, varajase 
sekkumise ja aktiveerimise süsteemide ning järele -
valvekorra sisseseadmist. Nende kvalitatiivsete 
elementide hindamisel minnakse puhtformaalsest 
kontrollist kaugemale.
Peale selle nõuti komisjoni teostatud noorte 
tööhõive algatuse eeltingimuse täitmise hindamise 
raames võimaluste piires noortegarantii rakendus -
kavva teatavate muudatuste tegemist (nt Prantsus -
maa puhul).
Ühine vastus punktidele 45 ja 46
Komisjon on nõus ja soovib juhtida tähelepanu asja -
olule, et noortegarantiisse investeerimine on väga 
tähtis, et EL säilitaks oma kasvupotentsiaali tulevi -
kus. Abi võib olla märkimisväärsest ELi rahalisest 
toetusest, mida antakse eelkõige Euroopa Sotsiaal -
fondist ja noorte tööhõive algatuse raames. Aga 
selleks et noortegarantii ellu viia, peavad liikmesrii -
gid seadma noorte tööhõive meetmed esiplaanile 
ka oma riigieelarves.
Komisjoni vastus 43
57
Komisjon märgib, et noorte tööhõive algatuse kulu -
tuste korrektsust kontrollitakse tavapärase usaldus -
väärsuse tagamise protsessi käigus, mille raames 
võetakse asjakohaselt arvesse eririske.
Ühine vastus punktidele 61 ja 62.
Komisjon on nõus, et kvaliteet on noortegarantii 
rakendamisel ülioluline.
Komisjon edendab praktikakohtade puhul (praktika 
kvaliteediraamistikku käsitleva nõukogu soovituse 
kaudu) ja õpipoisiõppe kohtade puhul (Euroopa 
Õpipoisiõppe Liidu ja sellega seotud nõukogu dek -
laratsiooni kaudu) kvalitatiivsete näitajate kogumi 
kasutamist. Töökohtade puhul kontrollib komisjon 
tööhõive kvaliteeti Euroopa poolaasta raames, pöö -
rates erilist tähelepanu üleminekule koolist tööle ja 
tööturu killustatusega seotud küsimustele.
Seoses tööhõive kvaliteediga avatud turul on 
komisjon seisukohal, et ükskõik milline kvaliteedi 
hindamine sõltub asjaomasel tööturul valitsevast 
olukorrast, sealhulgas sellistest teguritest nagu 
tööõigus või valitsev majanduskliima.
Komisjon ärgitab veelgi mõtisklema kvaliteetsete 
pakkumiste teemal, võttes arvesse noorte tööhõive 
algatuse hindamist käsitlevas komisjoni juhendis 
nimetatud kvalitatiivseid näitajaid. Eeskätt elavdab 
komisjon järgmisel noortegarantii riiklike koordi -
naatorite kohtumisel arutelu kvaliteetse pakku -
mise mõiste üle, kutsub liikmesriike üles vahetama 
tööhõivekomitee töö raames mõtteid selle mõiste 
üle, uurima võimalust käsitleda noortegarantii 
kvaliteetseid pakkumisi vastastikuse õppe prog -
rammi raames ja annab kvaliteedi kohta lisajuhiseid 
noortegarantii dokumendis „Korduma Kippuvad 
Küsimused”.
63
Komisjon viitab oma ühisele vastusele punkti -
dele 61 ja 62.50
Komisjon viitab punktile 15 antud vastusele.
53
Komisjon viitab punktile 47 antud vastusele.
54
Komisjon andis tõepoolest Prantsusmaale teada, 
et rakenduskava kvantitatiivsed üldeesmärgid ei 
ole piisavalt selged, ja märkis, et püsima jäävad 
kahtlused nende pakkumiste kvalitatiivsete tah -
kude suhtes, mida Pôle Emploi kavatseb pakkuda 
NEET -noortele noortegarantii kava täitmiseks. Uued 
järelkontrollid tehakse Euroopa poolaasta raames.
Iirimaa esitas oma noortegarantii rakenduskavas 
tabeli, kuhu on märgitud teave keskmise osalus -
määra, uute osalejate lisandumise, noorte eeldatava 
lisandumise ja noori käsitlevate sätete soovitusliku 
maksumuse kohta. Senikaua, kuni riigieelarvest teh -
tavate eraldiste kohta pole otsust tehtud, on Iirimaa 
ametiasutused tulevaste osalejate arvu prognoo -
simisel kidakeelsed ja seepärast ei esitanud nad 
ühtki näitajat, mis ulatuks 2014. aastast kaugemale. 
Sel põhjusel ei peetud vajalikuks ega asjakohaseks 
nõuda Iirimaa ametiasutustelt lisateavet.
Ühine vastus punktidele 55 ja 56.
Komisjoni meelest oli esmatähtis see, et oleks 
võimalik kindlaks teha, kas lisaks ELi vahenditele on 
eraldatud (piisavalt) riiklikke vahendeid. Seepärast 
edastas komisjon liikmesriikidele standardvormi, 
kus neil paluti esitada teavet olemasolevate rahas -
tamisallikate kohta ehk märkida, kas vahendid on 
pärit ELi, riiklikest, piirkondlikest/kohalikest, töö -
andja ja/või muudest rahastamisallikatest.
Vahendite jaotus ELi eri fondide vahel oli selles 
etapis teisejärguline, sest üsna pea pidid valmima 
rakenduskavad. Komisjon leidis, et ELi rahastamis -
allikate üksikasjalik jaotus ESFi või noorte tööhõive 
algatuse fondide kaupa esitatakse asjakohastes 
rakenduskavades, eriti kuna mitteametlikud läbirää -
kimised rakenduskavade rahastamiskavade üle olid 
liikmesriikide ja komisjoni vahel alles käimas.
Komisjoni vastus 44
Komisjon vahetab Euroopa Parlamendiga korrapära -
selt teavet Euroopa poolaasta arengusuundumuste 
teemal.
Peale selle annab komisjon tulenevalt Euroopa 
Ülemkogu 27. ja 28. juunil 2013 tehtud järeldustest 
Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2016. aastal aru 
noortegarantii rakendamise ning noorte tööhõive 
algatuse toimimise kohta.
Ühine vastus punktidele 69 ja 70
Komisjon märgib, et tööhõivekomitees vaadati 
3. detsembril 2014 teist korda läbi noortegarantii 
rakendamisel 21 liikmesriigis tehtud edusammud ja 
tehti iga kontrollitud liikmesriigi kohta järeldused. 
Nende suhtes võetakse järelmeetmeid 2015. aasta 
mais. Kõikide 2014. aasta detsembris tööhõive -
komitees toimunud läbivaatamiste puhul vaadeldi 
ulatuslikult üksnes noortegarantii kavu, lähtudes 
järjekindlalt kõikide liikmesriikide suhtes kohalda -
tavatest töömeetoditest. Nii 2014. aasta mais kui 
ka detsembris toimunud läbivaatamisi kajastati 
järgmistel noorte tööpuuduse ja noortegarantii 
teemalistel tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja 
tarbijakaitseküsimuste nõukogu kohtumistel.
71
22. septembril 2014 kinnitas tööhõivekomitee 
näitajate raamistiku noortegarantii üle järelevalve 
teostamiseks. Tööhõive, sotsiaalpoliitika, ter -
vise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu kinnitas 
2014. aasta detsembris seda raamistikku käsitlevad 
tööhõive  komitee põhisõnumid, milles kutsutakse 
üles väljendama tugevat poliitilist tahet, et ületada 
olemasolevad raskused andmete kogumisel ning 
tagada ELi ja liikmesriigi tasandil noortegarantii 
jaoks usaldusväärne järelevalvesüsteem, mis põhi -
neb kavandatud raamistikul.
Vt ka vastus punktile 65.Peale selle leiab komisjon, et noortegarantii järje -
kindel rakendamine ja ühesuguse lahenduse 
kasutamine ei ole võimalik ega ole ka kooskõlas 
nõukogu soovitusega, kus on selgelt kirjas, et  
noortegarantii kavad peaksid olema vastavuses 
kohalike, piirkondlike ja riiklike oludega.
Komisjon on siiski nõus, et noortegarantii tõhus 
rakendamine on ülioluline. Komisjoni järgitaval 
tulemuspõhisel käsitusviisil on palju plusse just 
noortegarantii kavade kaudu võetavate meetmete 
mõjususe hindamisel, sest selles võetakse arvesse 
erinevat olukorda tööturul ja pakkumise sobivust 
konkreetsele isikule.
Niisiis on komisjon seisukohal, et pakkumine on 
üldjoontes kvaliteetne juhul, kui sellest kasu saavat 
isikut ootab ees jätkusuutlik tööturul osalemine ehk 
teda ei ähvarda edaspidi tööpuudus või tööturult 
kõrvalejäämine. Seega saab kvaliteetset pakkumist 
hinnata pakkumise tulemuse põhjal. Nagu öeldud 
(vt ühine vastus punktidele 61 ja 62), ärgitab komis -
jon veelgi mõtisklema kvaliteetsete pakkumiste 
teemal.
Komisjon märgib, et õpipoisiõppe, praktika ja 
jätkuõppega seotud pakkumised on juba kvaliteedi -
nõuetega hõlmatud, ükskõik kas tegu on subsidee -
ritud pakkumistega, nagu noorte tööhõive algatuse 
või ESFi programmide või riiklike programmide 
raames rahastatavad pakkumised, või mitte.
65
Komisjon soovib juhtida tähelepanu asjaolule, et 
enne ühtse järelevalveraamistiku määratlemist 
oli vajalik leida üksmeel, mis võttis aega. See võis 
lükata otsustaval hetkel edasi noortegarantiid käsit -
leva nõukogu soovituse vastuvõtmise ja takistada 
seega selle kiiret elluviimist.
68
Komisjon soovib juhtida tähelepanu asjaolule, et 
järelevalve tulemusi kasutatakse Euroopa poolaasta 
raames vastu võetavates Euroopa Komisjoni pea -
mistes dokumentides (komisjoni talituste töödoku -
mendid, põhjalikud analüüsid, ettepanekud riigi -
põhiste soovituste kohta).
Komisjoni vastus 45
80
Komisjon nendib, et liikmesriikide edastatud 
noorte  garantii rakenduskavades oli enamikul juhtu -
del juba esitatud kasulik üldine ülevaade kõikidest 
noortegarantii meetmetest.
Lisaks on komisjon seadnud noortegarantii tarvis 
sisse järelevalvesüsteemi. Struktuurireformide 
elluviimise üle teostatakse järelevalvet Euroopa 
poolaasta raames, muuhulgas tööhõivekomitees. 
Üksikisikutele mõeldud meetmete rakendamise üle 
teostatakse järelevalvet noortegarantii järelevalve -
näitajate raamistiku kaudu ning noorte tööhõive 
algatuse raames rahastatavate meetmete puhul 
Euroopa Sotsiaalfondi määruse artiklis 19 ning I ja 
II lisas sätestatud asjakohase korra ning ühissätete 
määruse kontrollimis- ja hindamissätete alusel.
84
Euroopa Sotsiaalfondi määruse II lisas esitatud 
noorte tööhõive algatust käsitlevad näitajad on 
välja töötatud selleks, et järgida võimalikult täpselt 
kõnealuse määruse I lisas esitatud ühiseid näitajaid. 
Samal ajal kajastavad need noorte tööhõive alga -
tuse eripära.
84 Esimene taane
Et tagada noorte tööhõive algatuse jaoks eralda -
tud rahaliste vahendite puhul kvaliteetne tulemus, 
soovib komisjon hinnata üldmuutust, mis on toimu -
nud isiku olukorras, s.t vaadelda, kas pärast noorte 
tööhõive algatuse raames toetuse saamist on neil 
õnnestunud NEET -noorte kategooriast väljuda.
Noortegarantiil on oma järelevalvenõuded, mis või -
maldavad alates 2016. aastast jälgida noortegarantii 
raames tehtavaid pakkumisi.
84 Teine taane
Noorte tööhõive algatuse näitajate puhul on järgi -
tud ESFi ühiste näitajate loogikat ja mustrit.72
Komisjon on nõus, et vajalik on liikmesriikide 
jätkuv pühendumine. 2014. aasta oktoobris tegi 
näitajatega tegelev tööhõivekomitee töörühm 
algust noortegarantiiga seotud andmete kogumise 
katseprojektiga. Eesmärk oli katsetada metoodikat, 
mille eesmärk oli koguda noortegarantii rakenda -
mise jälgimiseks korrapäraselt haldusandmeid, ning 
hinnata liikmesriikide teel olevaid takistusi ja seda, 
kuidas neid on võimalik ületada, pidades silmas 
korrapärase andmekogumise alustamist 2015. aasta 
juunis. 18. veebruariks olid kõik liikmesriigid peale 
kolme esitanud oma tähelepanekud. Ülejäänud 
tähelepanekud saabuvad peagi.
73
Peamiste tööhõive- ja sotsiaalsete näitajate 
tulemus  tabeli tõlgendamist täiendab muuhulgas 
lisateave, mis on saadud tööhõive olukorra jälgimise 
vahendi abil, ning liikmesriikide võetud poliitika -
meetmete hindamine.
Ühine vastus punktidele 74 ja 76
Komisjon rõhutab, et ühissätete määruse sõnas -
tamine ja vastuvõtmine on eelkõige poliitiline 
protsess, kus komisjon teeb oma talituste töö -
dokumentides esitatud riigipõhise analüüsi alusel 
ettepaneku, mis seejärel vaadatakse mitmepoolse 
järelevalveprotsessi käigus komiteedes ja nõu -
kogu töörühmades läbi ning mille kinnitab lõpuks 
Euroopa Ülemkogu.
Komisjoni ettepanekutes riigipõhiste soovituste 
kohta võetakse arvesse igas riigis valitseva olukorra 
eripärasid.
7 . selgitus
Komisjon leiab, et nii Leedule kui ka Itaaliale esi -
tatud soovitustes oli võetud asjakohaselt arvesse 
kummaski riigis valitseva olukorra eripärasid.
77
Komisjon märgib, et Euroopa poolaasta protsess 
tervikuna eeldab liikmesriikidelt keskmises pers -
pektiivis reformide elluviimiseks märkimisväärseid 
jõupingutusi.
Komisjoni vastus 46
Komisjon märgib, et nõukogu soovituses noortega -
rantii kohta ei ole nähtud liikmesriikidele ette ühtki 
täpset viisi, kuidas noortegarantiid rakendada (nt 
tööhõive, jätkuõpe, õpipoisiõpe või praktika), sest 
see sõltub väga palju igas riigis valitsevatest oludest 
(s.t NEET -noorte arvust ja asukohast). Konkreetse 
toetuse suunamine ja kujundamine mõjutab kulusid 
ja toodavat kasu ning muudab kõikide võimalike 
valikute kulude ja kasulikkuse eelneva hindamise 
keeruliseks.
Komisjon möönab sellegipoolest ohtu, et rahasta -
mise kogusummast ei piisa noortegarantii raken -
damiseks, ning on seepärast ärgitanud liikmesriike 
seadma noorte tööhõive meetmed esiplaanile ka 
oma riigieelarves.
Samuti tuleks meelde tuletada, et ELi fondidest 
noortegarantii jaoks antava toetusega minnakse 
noorte koolitamisele ja tööhõivele keskenduvatest 
otsestest noorte tööhõive algatuse ja ESFi meet -
metest kaugemale. ESF toetab ka tööturuteenuste 
ajakohastamise, füüsilisest isikust ettevõtjana 
tegutsemise ning haridus- ja sotsiaalse kaasamise 
meetmeid, mis toetavad struktuurireformi seisuko -
hast osaliselt ka noorte tööhõivet.
1. soovitus
Komisjon võtab liikmesriikidele esitatud soovituse 
teadmiseks ja sooviks mõnel juhul tõepoolest pare -
mat ülevaadet kõikide nende meetmete hinnangu -
liste kulude kohta, mida planeeritakse võtta noorte 
tööpuuduse vähendamiseks.
Komisjoni koostatud standardvormis paluti liikmes -
riikidel esitada teavet ELi, riiklike, piirkondlike/koha -
like, tööandja ja muude rahastamisallikate kohta, 
julgustades sellega liikmesriike andma täielikku 
teavet noortegarantii üldkulude ja rahastamise (sh 
rahastamispuudujäägi) kohta.
Selle teabe on esitanud (erineva täpsusastmega) 
28st liikmesriigist 19.Hilisem järelevalve noorte tööhõive algatuse 
meetmetes varem osalenud isikute üle põhjustab 
lisakoormust osalejatele ja haldusressurssidele. 
Mõnda meedet, nagu ulatuslik kohustuslik järele -
valve, võidakse pidada kulukaks ja liigseks. Pikema 
aja möödudes väheneb ka põhjuslik seos tähele -
panekute ja sekkumiste vahel, mis vähendab nende 
tähelepanekute lisaväärtust.
Liikmesriigid võivad siiski otsustada rakendada 
lisaks kohustuslikule järelevalvele pikemaajalisi 
lisanäitajaid, näiteks korrata ülevaatamist kuue 
kuu pärast. Samuti on liikmesriikidel kohustus teha 
mõjuhindamisi, mis annavad ülevaate sekkumiste 
pikaajalisest mõjust, nagu järgnevate aastate sisse -
tulekuerinevused, ja II lisas esitatud näitajate kõrval 
ka teistest sarnastest näitajatest.
84 Kolmas taane
Kui liikmesriik on märkinud oma rakenduskavas, 
et tal on plaanis tuua sihtrühma vanuse alampiir 
allapoole 30. eluaastat, on komisjon nõudnud, et 
asjaomane liikmesriik esitaks kavapõhised lisanäita -
jad, mis hõlmavad 25–29aastaste vanuserühma.
Tulemusnäitajad ei ole iseenesest eapõhised ega 
hõlma ühtki konkreetset vanuserühma (nt 15–18aas -
tased). Siiski palub komisjon esitada liikmesriikidel 
seoses noorte tööhõive algatusega 25–29aastaste 
vanuserühma tarbeks kavapõhised väljundnäi -
tajad, kui neil on kavas see vanuserühm kaasata. 
Selliste näitajate võrdlemine Euroopa Sotsiaalfondi 
määruse II lisas esitatud noorte tööhõive algatuse 
tulemusnäitajatega võimaldab hinnata sekkumiste 
mõjusust.
Järeldused ja soovitused
87
Vt komisjoni vastus punktile 37.
89
Komisjon viitab punktile 47 antud vastusele.
Komisjoni vastus 47
2. soovitus
Komisjon on soovitusega nõus ja leiab, et seda on 
juba osaliselt rakendatud, eelkõige praktika kvali -
teediraamistikku käsitleva nõukogu soovituse, 
Euroopa Õpipoisiõppe Liidu ja sellega seotud 
nõukogu avalduse kaudu ning tööhõive kvaliteedi 
jälgimisega Euroopa poolaasta raames.
Kvalitatiivsete näitajate rakendamise edendamise 
vallas ärgitab komisjon mõtisklema edasi kvaliteet -
sete pakkumiste üle, võttes arvesse noorte tööhõive 
algatuse hindamist käsitlevas komisjoni juhendis 
nimetatud kvalitatiivseid näitajaid. Eeskätt elavdab 
komisjon järgmisel noortegarantii riiklike koordi -
naatorite kohtumisel arutelu kvaliteetse pakku -
mise mõiste üle, kutsub liikmesriike üles vahetama 
tööhõivekomitee töö raames mõtteid selle mõiste 
teemal, uurima võimalust käsitleda noortegarantii 
kvaliteetseid pakkumisi vastastikuse õppe prog -
rammi raames ja annab kvaliteedi kohta lisajuhiseid 
noortegarantii dokumendis „Korduma Kippuvad 
Küsimused”.
Komisjon märgib, et järelhindamisel saadakse 
tõendeid tööpakkumiste kvaliteedi kohta, nagu 
on soovitatud noorte tööhõive algatuse hindamist 
käsitlevas juhendis.
91
Komisjon teostab järelevalvet noortegarantii raken -
damise üle Euroopa poolaasta raames, sealhulgas 
kahepoolsetel kohtumistel liikmesriikidega ja fak -
tide väljaselgitamise käigus.
Olles tööhõivekomitee liige ja osaledes selles komi -
tees nõukogu arutelude ettevalmistamisel, aitab 
komisjon ühtlasi kaasa noortegarantii rakendamise 
mitmepoolsele järelevalvele. Tööhõivekomitee vaa -
tas mitmepoolse järelevalve käigus 2013. aastal üks 
kord ja 2014. aastal kaks korda eraldi läbi noortega -
rantii rakendamise. Nii 2014. aasta mais kui ka det -
sembris toimunud läbivaatamisi kajastati järgmistel 
noorte tööpuuduse ja noortegarantii teemalistel 
tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitse -
küsimuste nõukogu kohtumistel.90
Komisjon leiab, et noortegarantii järjekindel raken -
damine ja ühesuguse lahenduse kasutamine ei ole 
võimalik ega ole ka kooskõlas nõukogu soovitusega, 
kus on selgelt märgitud, et noortegarantii kavad 
peaksid olema vastavuses kohalike, piirkondlike ja 
riiklike oludega.
Komisjon on nõus, et noortegarantii tõhus rakenda -
mine on ülioluline. Komisjoni järgitaval tulemuspõ -
hisel käsitusviisil on palju plusse just noortegarantii 
kavade raames võetavate meetmete mõjususe hin -
damisel, sest sellega arvestatakse erinevat olukorda 
tööturul ja pakkumise sobivust konkreetsele isikule.
Siinkohal on komisjon seisukohal, et pakkumine 
on üldjuhul kvaliteetne siis, kui sellest kasu saavat 
isikut ootab ees jätkusuutlik tööturul osalemine ehk 
teda ei ähvarda edaspidi tööpuudus või tööturult 
kõrvalejäämine. Seega saab kvaliteetset pakkumist 
hinnata selle tulemuse põhjal.
Komisjon märgib, et õpipoisiõppe, praktika ja 
jätkuõppega seotud pakkumised on juba kvaliteedi -
nõuetega hõlmatud, ükskõik kas tegu on subsidee -
ritud pakkumistega, nagu noorte tööhõive algatuse 
või ESFi programmide või riiklike programmide 
raames rahastatavad pakkumised, või mitte.
Sellega seoses edendab komisjon praktikakohtade 
puhul (praktika kvaliteediraamistikku käsitleva 
nõukogu soovituse kaudu) ja õpipoisiõppe kohtade 
puhul (Euroopa Õpipoisiõppe Liidu ja sellega seo -
tud nõukogu deklaratsiooni kaudu) kvalitatiivsete 
näitajate kogumi kasutamist. Töökohtade puhul 
kontrollib komisjon tööhõive kvaliteeti Euroopa 
poolaasta raames, pöörates erilist tähelepanu 
üleminekule koolist tööle ja tööturu killustatusega 
seotud küsimustele.
Seoses tööhõive kvaliteediga avatud turul märgib 
komisjon, et ükskõik milline kvaliteedi hindamine 
sõltub asjaomasel tööturul valitsevast olukorrast, 
sealhulgas sellistest teguritest nagu tööõigus või 
valitsev majanduskliima.
Komisjoni vastus 48
Järelevalvetegevus aitab komisjonil hinnata noorte -
garantii rakendamist tulevastel Euroopa poolaasta -
tel ja koostada noortegarantii rakendamist käsit -
leva 2016. aasta aruande, mis esitatakse sobivate 
kanalite kaudu ametlikult Euroopa Parlamendile ja 
nõukogule.Vajaduse korral esitab komisjon liikmesriikidele 
riigipõhiseid soovitusi. Tööhõivekomitee mitme -
poolsete läbivaatamiste järeldusi võetakse arvesse 
ühissätete määruse teemal peetavatel lõplikel 
läbirääkimistel.
22. septembril 2014 kinnitas tööhõivekomitee 
näitajate raamistiku noortegarantii üle järelevalve 
teostamiseks. See põhineb makromajandusliku, 
rakendamis- ja järelmeetmete võtmise tasandi 
näitajatel, millega püütakse anda koosvõetuna ter -
viklik pilt noortegarantii mõjust noorte olukorrale 
tööhõiveturul kogu Euroopas. Rakendamistasandi 
jaoks vajalike haldusandmete kogumist katseta -
takse praegu kõiki 28 liikmesriiki hõlmava katsepro -
jekti raames, korrapärane andmete kogumine peaks 
algama 2015. aastal. Tööhõive, sotsiaalpoliitika, 
tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu kinnitas 
11. detsembril 2014 näitajate raamistikku käsitlevad 
põhisõnumid, milles on tõstetud esile liikmesriikide 
poliitilist tahet esitada vajalikud andmed.
Üksikisikutele mõeldud meetmete rakendamist jäl -
gitakse noortegarantii järelevalvenäitajate raamis -
tiku kaudu ning noorte tööhõive algatuse raames 
rahastatavate meetmete puhul Euroopa Sotsiaal -
fondi määruse artiklis 19 ning I ja II lisas sätestatud 
asjakohase korra ning ühissätete määruse kontrolli -
mis- ja hindamissätete alusel. Mis puudutab konk -
reetselt noorte tööhõive algatust, siis on komisjon 
loonud raamistiku, et jälgida noortegarantii raames 
rakendatavaid noorte tööhõive algatuse meetmeid, 
määrates selleks Euroopa Sotsiaalfondi määruses 
kindlaks ühised näitajad.
3. soovitus
Komisjon on soovitusega nõus ja leiab, et seda on 
juba osaliselt rakendatud tööhõive, sotsiaalpoliitika, 
tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu kinni -
tatud näitajate raamistiku kaudu, noorte tööhõive 
algatuse raames rahastatavate meetmete puhul 
Euroopa Sotsiaalfondi määruse artiklis 19 ning I ja 
II lisas sätestatud asjakohase korra ning ühissätete 
määruse kontrollimis- ja hindamissätete alusel ning 
komisjoni võetud kohustusega anda 2016. aastal 
noortegarantii rakendamisest aru Euroopa Parla -
mendile ja nõukogule.
KUST  SAAB  ELi VÄLJAANDEID ?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplar id: 
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop .europa.eu);
  rohkem eksemplar e ning plak atid ja kaardid: 
Euroopa Liidu esindust est (http://ec .europa.eu/r epresen t_et .htm),  
delega tsioonidest väljaspool ELi (http://eeas .europa.eu/delega tions/inde x_et .htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://eur opa.eu/eur opedir ect/inde x_et .htm) 
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne oper aatori, hotelli ja telefonik abiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop .europa.eu).
Noorte töötus on ELi liikmesriikide jaoks tõsine probleem. 
Selle vähendamiseks käivitas Euroopa Ülemkogu 
2013.  aastal noortegarantii. Noortegarantii eesmärk on 
tagada, et kõik kuni 25 aasta vanused noored saaksid 
kvaliteetse töökoha, õpingute jätkamise, õpipoisi- või 
praktikakoha pakkumise nelja kuu jooksul alates töötuks 
jäämisest või formaalharidussüsteemist lahkumisest. Seda 
rahastatakse osaliselt ELi eelarvest, lisaks läheb vaja ka 
riiklikke vahendeid.
Kõnealuses aruandes hindas kontrollikoda, kas komisjon on 
andnud liikmesriikidele noortegarantii rakenduskavade 
koostamisel õigeaegset ja asjakohast toetust. Lisaks uuris 
kontrollikoda, kas on võimalik kindlaks teha noortegarantii 
mõjusat rakendamist ohustavad riskid.
EUROOPA
KONTROLLIKODA