C 248/16

ET

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 248/08)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„COTEŞTI“

PDO-RO-A1577-AM02

Teate esitamise kuupäev: 6. aprill 2021

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Veinisaagise ja viinamarjade saagikuse muudatus

Viimastel aastatel on olnud kuu keskmiste temperatuuride tõusu (eelkõige kuudel, mil kaitstud päritolunimetusega „Cotești“ hõlmatud piirkonda istutatud sordid valmivad) ning kõikuva ja suurenenud sademete hulgaga seoses võimalik saada 15–25 % rohkem saaki, ilma et kvaliteet kannataks.

Ümberkorraldusprojektide käigus on rajatud uusi istandusi, kus kasvatatakse peamiselt kohalikke sorte „Tămâioasa Românească“, „Busuioaca de Bohotin“, „Feteasca Regală“, „Feteasca Albă“ ja „Feteasca Neagră“, aga ka rahvusvahelisi sorte „Traminer roz“, „Riesling de Rhin“, „Chardonnay“, „Sauvignon“ ja „Cabernet Sauvignon“. Osad istutatud sortidest on kloonaretussordid, mille tootmiskoguseid mõõdeti vähem soodsates piirkondades (nt viinamarjakasvatusvööndis B), kuid mis soodsamas kliimas kasvades on näidanud oma oluliselt suuremat tootmispotentsiaali.

Kloonaretusmeetodi kasutuselevõtt ja sobiva struktuuriga pookealuste kasutamine on saagikuse suurenemisele oluliselt kaasa aidanud.

Istanduste ulatuslikud ümberkorraldusprojektid on nende tihedust ja puhtust oluliselt muutnud, täpsemalt on istandused varasema keskmise tihedusega võrreldes tihedamad. Muutused tulenevad veini valmistamisega seotud teguritest, nimelt uutest veinivalmistusseadmetest ja uutest tehnilistest lahendustest veini valmistamiseks kasutatavate materjalide valdkonnas, mis aitavad suurendada veini kogust ja parandavad selle kvaliteeti.

Muudetud on tootespetsifikaadi IV peatükki ja koonddokumendi punkte 5.1 ja 5.2.

2. Määratletud geograafilise piirkonna muudatus

Geograafilise piirkonna alla on lisatud Slobozia Ciorăști kommuun Jiliște, Slobozia Ciorăști ja Armeni küladega, mis asuvad kaitstud päritolunimetusega „Cotești“ hõlmatud piirkonna alla kuuluvate Dumbrăveni, Popești ja Urechești veinikasvatuskeskuste lõunapiiril, ning paiknevad seega kaitstud päritolunimetusega „Cotești“ hõlmatud piirkonna lõunaosa naabruses.

Nende kommuunide asukoht Ida-Karpaatide piirkonnast väljaspool tähendab, et seal on sarnane pinnas ja ilmastikutingimused (piisavalt päikese soojusenergiat ja optimaalselt sademeid, keskmine päikesepaiste kestus, mis tagab viinamarjade optimaalse küpsemise ja suhkrute kogunemise, valgetele veinidele sobilikud kerged ja keskmise tekstuuriga mullad jne). Seega on viinamarjaistandustel naabruses asuvate viinamarjaistanduste ja veinikeskustega sarnased kvaliteedi arenguks vajalikud eeldused. Kommuun ja sellesse kuuluvad külad asuvad Râmna jõgikonna soodsates tingimustes.

Piirkonda tuleb laiendada Jiliște, Slobozia Ciorăști ja Armeni kommuunideni. Muudetud on tootespetsifikaadi II peatükki ja koonddokumendi punkti 6.

3. Roosa veini tootmise tingimuste lisamine

Spetsifikaati on täiendatud tingimustega, mille alusel võib sortidest „Pinot Gris“ ja „Traminer roz“ olenevalt tootja tehnoloogilistest valikutest toota valgeid ja roosasid veine.

Muudetud on tootespetsifikaadi II peatükki ja koonddokumendi punkti 5.1.

4. Uue kasvatatava veiniviinamarjasordi lisamine

Kaitstud päritolunimetuse „Cotești“ spetsifikaati on lisatud sort „Syrah“ ja sellest valmistatud veini organoleptilised omadused. Sellest sordist valmistatud veinil on mustade metsamarjade, vürtside, lagritsa, tumeda šokolaadi ja pipra maitse ning selle parkhappesisaldus on suur. Sellest saab edukalt valmistada sordiveine, kuid sageli kombineeritakse seda ka sortidega „Cabernet Sauvignon“ ja „Merlot“.

Muudetud on tootespetsifikaadi III peatükki ja koonddokumendi punkti 7.

5. Erand seoses veinide töötlemisega geograafilise piirkonna naabruses

Tootespetsifikaati on lisatud tingimused, mille kohaselt on olukordades, kus teatavate ilmastikutingimuste ja sortide potentsiaali koostoime avaldab positiivset mõju määratletud piirkonna istanduste saagikusele, võimalik kaitstud päritolunimetust „Cotești“ kandvaid virdeid ja/või veine töödelda ka määratletud piirkonnast väljaspool, nimelt naaberpiirkonnas asuvates veinikeskustes, kus on selleks parim võimekus. Naaberpiirkonnas on tagatud kiire veinivalmistamine ja kääritamine kontrollitud temperatuuril, tänu millele säilib teatavate sortide aroomipotentsiaal. Naaberpiirkond hõlmab järgmiseid Vrancea maakonna kommuune: Panciu, Movilița, Odobești, Unirea, Jariștea ja Bolotești.

Muudetud on tootespetsifikaadi V peatükki ja koonddokumendi punkti 9.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Coteşti

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

1. Veinide analüütilised ja organoleptilised omadused tarbimisse andmisel

LÜHIKE TEKSTILINE KIRJELDUS

Fetească albă – peenekoeline vein, neutraalse aroomiga; madalatel temperatuuridel käärides võib omandada teatavaid käärimisaroome.

Fetească regală – ühtaegu nii elav kui ka rahustav, õrna õunaaroomi ja lillenüanssidega.

Galbenă de Odobești – õrn aroom, madala võimaliku alkoholisisaldusega vein.

Tămâioasă românească – esimestel aastatel rikkaliku magusa roosi aroomiga; laagerdudes omandab muskuse, rosina, mee ja vürtside aroomi.

Șarbă – tsitruselised, ürdised nüansid, elav, värske, lillelised roosi ja basiiliku aroomid.

Frâncușa – mõõduka alkoholisisalduse ja neutraalse iseloomuga veinid.

Crâmpoșia – roheliste toonidega kollakasvalge värvus ja õrn värskete puuviljade aroom.

Riesling – neutraalse maitsega.

Sauvignon – keskmise või suure happesusega kuivad veinid, märgatav värskus, ürdised nüansid või magusapoolsemate troopiliste viljade aroomid, sageli viinapuuõie aroom.

Chardonnay – erinevad aroomid, neutraalne, võine, troopiline; tänu oma happesusele sobib väga hästi vahuveini tooraineks.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

15

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

9

Minimaalne üldhappesus:

3,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

20

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

250

2. Veinide analüütilised ja organoleptilised omadused tarbimisse andmisel

LÜHIKE TEKSTILINE KIRJELDUS

Fetească neagră – askeetliku iseloomuga, poolkuiva ja poolmagusa veini valmistamisel tuleb esile iseloomulik päikesekuivatatud ploomide aroom, noored veinid punakaslillat värvi.

Băbească neagră – potentsiaalne alkoholisisaldus 10–11 mahuprotsenti.

Cabernet Sauvignon – sobib küpsemiseks ja laagerdumiseks, aromaatne, ürgsed, metsased nüansid, rohelise paprika ja mustsõstra aroomid.

Merlot – keskmise täidlusega, domineerivad vaarika, ploomi ja mustsõstra aroomid, eelistatud sort segamiseks, peamiselt sordiga „Cabernet Sauvignon“.

Pinot noir – noorel veinil kirsi-, ploomi- ja maasikanüansid (küpsed punased viljad); laagerdudes omandab rosina, heina, tubaka, naha, seente ja musta pipra nüansid ning läbipaistva pruunikaspunase värvuse.

Syrah – tugeva maitsega vein, mis meenutab musti metsamarju, vürtse, lagritsat, tumedat šokolaadi ja pipart. See on keskmisest tihedam ning on tavaliselt tanniinirikas, tänu millele sobib vein täiuslikult vürtsikate toitude, lamba- ja ulukiroogade kõrvale. Tavaliselt sobib see väga hästi sordiveinide valmistamiseks, kuid sageli kombineeritakse seda ka teiste sortidega (harilikult „Cabernet Sauvignon“ või „Merlot“), mille tulemusel saadakse elegantne ja pikaealine vein.

Vein on suure suhkru- ja alkoholisisaldusega, erepunast värvi, vahel lillaka varjundiga, intensiivne, komplekssete pipra, musta kirsi, värskete metsamarjade aroomidega, tasakaalus happesuse ja sametise tekstuuriga.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

15

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

9

Minimaalne üldhappesus:

3,5 milliekvivalenti liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

20

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

250

5. Veinivalmistustavad

5.1. Veinivalmistuse eritavad

1. Veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

Olenevalt tootja tehnoloogilistest valikutest saab sortidest „Pinot gris“ ja „Traminer roz“ valmistada valgeid ja roosasid veine.

5.2. Maksimaalne saagikus

1. „Sauvignon“, „Pinot gris“, „Chardonnay“, „Muscat Ottonel“, „Traminer aromat“

14 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

2. „Tămâioasă românească“, „Busuioacă de Bohotin“, „Traminer roz“

14 500 kilogrammi viinamarju hektari kohta

3. „Fetească albă“, „Riesling de Rhin“, „Băbească gri“, „Crâmpoșie selecționată“, „Șarba“, „Băbească neagră“, „Burgund mare“, „Cadarcă“, „Negru Aromat“

15 500 kilogrammi viinamarju hektari kohta

4. „Fetească regală“, „Riesling italian“, „Aligote“, „Frâncușă“, „Galbenă de Odobești“, „Mustoasă de Măderat“, „Plăvaie“, „Furmint“

18 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

5. „Syrah“

21 500 kilogrammi viinamarju hektari kohta

6. „Fetească neagră“, „Cabernet Sauvignon“, „Pinot noir“, „Merlot“

17 500 kilogrammi viinamarju hektari kohta

7. valged veinid, roosad veinid

135 hektoliitrit hektari kohta

8. Punased veinid

130 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Vrancea maakond:

— kommuunid: Vârteşcoiu, Câmpineanca, Pietroasa, Faraoanele, Râmniceanca, Beciu, Pietroasa, Olteni;

— kommuunid: Broşteni, Căpătanu, Pituluşa, Arva;

— kommuunid: Cârligele, Dălhăuţi, Bonţeşti, Blidari;

— kommuunid: Coteşti, Budeşti, Valea Coteşti, Goleştii de Sus;

— kommuunid: Urecheşti, Popeşti, Tercheşti;

— kommuunid: Dumbrăveni, Dragosloveni, Cândeşti, Alexandru Vlahuţă, Dumbrăveni;

— kommuunid: Bordeşti, Bordeştii de Jos;

— kommuunid: Tâmboeşti, Slimnic, Trestieni, Pietroasa, Pădureni, Obrejiţa;

— kommuunid: Slobozia Bradului, Sihlea, Coroteni, Valea Beciului, Cornetu, Olăreni;

— asulad: Slobozia Ciorăști, Jiliște, Armeni.

Buzău maakond:

— kommuunid: Grebănu, Zăplazi, Livada, Livada Mică, Plevna, Homești;

— kommuunid: Podgoria, Oraţia, Coţatcu, Tăbăcari;

— kommuunid: Topliceni, Răduceşti.

7. Peamine viinamarjasort või peamised viinamarjasordid, millest veinid on valmistatud

„Aligoté B“ – „Plant de trois“, „Plant gris“, „Vert blanc“, „Troyen blanc“

„Burgund Mare N“ – „Grosser burgunder“, „Grossburgunder“, „Blaufrankisch“, „Kekfrankos“, „Frankovka“, „Limberger“

„Busuioacă de Bohotin Rs“ – „Schwarzer Muscat“, „Muscat fioletovâi“, „Muscat violet cyperus“, „Tămâioasă violetă“

„Băbească gri G“

„Băbească neagră N“ – „Grossmuttertraube“, „Hexentraube“, „Crăcana“, „Rară neagră“, „Căldăruşă“, „Serecsia“

„Cabernet Sauvignon N“ – „Petit Vidure“, „Bourdeos tinto“

„Cadarcă N“ – „Schwarzer Kadarka“, „Rubinroter Kadarka“, „Lugojană“, „Gâmză“, „Fekete budai“

„Chardonnay B“ – „Gentil blanc“, „Pinot blanc Chardonnay“

„Crâmpoşie selecţionată B“

„Fetească albă B“ – „Păsărească albă“, „Poama fetei“, „Mädchentraube“, „Leanyka“, „Leanka“

„Fetească neagră“ – „Schwarze Mädchentraube“, „Poama fetei neagră“, „Păsărească neagră“, „Coada rândunicii“

„Fetească regală B“ – „Königliche Mädchentraube“, „Königsast“, „Kiralyleanka“, „Dănășană“, „Galbenă de Ardeal“

„Frâncuşă B“ – „Vinoasă“, „Mildweisser“, „Mustoasă de Moldova“, „Poamă creaţă“

„Furmint B“ – „Furmin“, „Şom szalai“, „Szegszolo“

„Galbenă de Odobeşti B“ – „Galbenă de Căpătanu“, „Galbenă Uriaşă“, „Galbenă“

„Merlot N“ – „Bigney rouge“

„Muscat Ottonel B“ – „Muscat Ottonel blanc“

„Mustoasă de Măderat B“ – „Lampau“, „Lampor“, „Mustafer“, „Mustos Feher“, „Straftraube“

„Negru Aromat N“

„Pinot Gris G“ – „Affumé“, „Grauer Burgunder“, „Grauburgunder“, „Grauer Mönch“, „Pinot cendré“, „Pinot Grigio“, „Ruländer“

„Pinot Noir N“ – „Blauer Spätburgunder“, „Burgund mic“, „Burgunder roter“, „Klăvner Morillon Noir“

„Riesling de Rhin B“ – „Weisser Riesling“, „White Riesling“

„Riesling italian B“ – „Olasz Riesling“, „Olaszriesling“, „Welschriesling“

„Sauvignon B“ – „Sauvignon verde“

„Syrah N“ – „Shiraz“, „Petit Syrah“

„Traminer Roz Rs“ – „Rosetraminer“, „Savagnin roz“, „Gewürztraminer“

„Tămâioasă românească B“ – „Rumanische Weihrauchtraube“, „Tamianka“

„Şarba B“

8. Seos(t)e kirjeldus

8.1. Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

Kaitstud päritolunimetusega „Cotești“ hõlmatud piirkond asub Vrancea mäestiku jalamil Karpaatidest ja Ida-Karpaatidest idas, olles ühenduses põhja pool asuvate Panciu ja Odobești viinamarjaistandustega. Kokku moodustavad need kolm ala tuntud Vrancea (Putna) viinamarjaistanduste piirkonna. See laiub põhja-lõuna suunaliste ridadena Milcovi ja Râmna jõeorgude vahel. Ala asub eelmäestikus, bioloogiliste, pinnase-, ja kliimatingimuste üleminekuvööndis, idas paikneva Câmpia Română (Rumeenia tasandik; kõrgus alla 100 m üle merepinna) ja lääne pool paikneva Ida-Karpaatide piirkonna (Delenau mägi (698 m) ja Căpățânei mägi (592 m)) vahel ning selle kõrgus on rohkem kui 300 m üle merepinna.

Kivimitüüp – liivasetete, eelmäestiku kruusasetete, varasema ja keskmise pleistotseeni kihtide vaheldumine, mida katab savi-liivane löss. See mandriline pleistotseeni sete asub pliotseeni meresavi ning liivasetete ja mergli peal.

Pinnamood – jõgede vahel on laiad, enam-vähem horisontaalsed alad, kus enamiku päikesevalgusest saavad lõuna- ja idapoolsed küljed, kuid piisavalt päikeselised on ka läänenõlvad, mis tänu sellele samuti viinamarjakasvatuseks sobivad, mis seletab, miks nii suur osa piirkonnast on viinamarjaistandustega kaetud.

Ilmastik – piirkonnas leiduv metsastepp pakub kvaliteetsete viinamarjasortide kasvatamiseks suurepäraseid tingimusi, peamiselt tänu rikkalikule päikesesoojusele ja soodsale sademetehulgale. Pidev rohke päikesekiirgus ja keskmine päikesepaiste kestus tagavad viinapuude kasvuks, viinamarjade küpsemiseks ja suhkrute kogunemiseks optimaalsed tingimused.

8.2. Tootekirjeldus, põhjuslik seos

Punased veinid on intensiivse värvuse ja keskmise täidlusega, neis domineerivad vaarika, kuivatatud ploomi, sõstarde, kirsi, maasika, rosina, seente ja musta pipra aroomivarjundid, happesus on tasakaalus, sametine.

Valged veinid on värsked, tavaliselt tsitruse või troopiliste viljade aroomiga, lilleliste roosi ja basiiliku aroomidega, värske maitse, optimaalse happesuse, mõnikord värske rohelise õuna aroomiga.

Tänu pinnase happesusele on valgetes veinides tunda värskete viljade nüanssidega värskust ja veinisust.

Punased veinid on sametised ja hästi integreeritud tanniinidega, mis tuleneb iseloomulikust metsastepi kliimast ja päikese soojusenergia ressurssidest. Keskmine päikesepaiste kestus tagab viinapuude optimaalse arengu ja suhkrute kogunemise viinamarjades.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Tootmisega seotud erand

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Kui teatavate ilmastikutingimuste ja sortide potentsiaali koostoime avaldab positiivset mõju määratletud piirkonna istanduste saagikusele, on võimalik kaitstud päritolunimetust „Cotești“ kandvaid virdeid ja/või veine töödelda ka määratletud piirkonnast väljaspool, nimelt naaberpiirkonnas asuvates veinikeskustes, kus on selleks parim võimekus. Nimetatud naaberpiirkond, kus veinivalmistamine ja kääritamine toimub kiiresti ja kontrollitud temperatuuril, et säilitada teatud sortide aroomipotentsiaal, hõlmab järgmiseid Vrancea maakonna kommuune: Panciu, Movilița, Odobești, Unirea, Jariștea ja Bolotești.

Selleks et säilitada nõuete täitmine, võib tootja tootmisprotsessi igas etapis ning pärast saadud toote omaduste ja kvaliteedi hindamist veinitoote kehtivates õigusaktides sätestatud tootekategooriate raames ümber liigitada.

Link tootespetsifikaadile

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_cotesti_modificat_cf_cererilor_96_2017_1836_2017_si_1423_2019_no_track_changes_0.pdf

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.