Käesolev on viies kuuaruanne, mis käsitleb tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu loomisel tehtud edusamme ning milles võetakse kokku areng kahes peamises valdkonnas: võitlus terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse ja nende tugisüsteemide vastu ning kaitse- ja vastupanuvõime suurendamine nende ohtude suhtes.

Tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu ülesehitamise eeltingimus on tagada ELi õigusaktide õigeaegne vastuvõtmine ning täielik ja tulemuslik rakendamine.

Parlamendi ja komisjoni presidendi ning nõukogu eesistuja 13. detsembri 2016. aasta ühisdeklaratsioonis lepiti 2017. aastaks kokku 58 seadusandlikku prioriteeti. Nende hulka kuulub mitu menetluses olevat ettepanekut, mis on julgeolekuliidu teostamise seisukohalt otsustava tähtsusega, sealhulgas terrorismivastase võitluse direktiiv, tulirelvadirektiiv, ELi sisenemise ja EList lahkumise süsteem (EES), Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS), rahapesu ja terrorismi rahastamise direktiiv, Euroopa karistusregistrite infosüsteem (ECRIS) ning eraelu puutumatuse ja elektroonilise side määrus (e-privaatsuse määrus). Kiire kokkuleppe saavutamine nende ettepanekute asjus on elutähtis ning käesolevas aruandes vaadeldaksegi, mis seisus ollakse iga ettepanekuga.

Rakendamisele keskendutakse ka olemasolevate õigusaktide puhul, sh aktide puhul, mis on alles ülevõtmisetapis. Samuti antakse käesolevas aruandes uuendatud ülevaade olulisematest sellesse kategooriasse kuuluvatest ettepanekute toimikutest, nagu lõhkeainete lähteained, broneeringuinfo, Prümi otsused sõiduki-, sõrmejälje- ja DNA-andmete jagamise kohta liikmesriikide vahel, ning küberjulgeoleku direktiivi ülevõtmisest.

Peale seadusandlike ettepanekute menetlemisel tehtud edusammude käsitletakse käesolevas aruandes mõningate olulisemate julgeolekuliidu mitteseadusandlike aktide rakendamist ELi vastupanuvõime suurendamise valdkonnas, näiteks komisjoni töö radikaliseerumisvastases võitluses radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku kaudu, pehmete sihtmärkide kaitsel ja kolmandate riikide lennundusjulgestuse valdkonnas.

Järgmises, aprillikuu aruandes on tähelepanu keskmes organiseeritud kuritegevus ja prioriteedid ELi 2017. aasta „poliitikatsükli“ jaoks, mis pakub strateegilist raamistikku selle valdkonna tulemusliku koostöö tugevdamiseks riiklike õiguskaitseasutuste, ELi ametite ja ELi institutsioonide vahel, samuti politsei- ja õiguskoostöö operatiivtasandil, sh ühised uurimisrühmad.

II. SEADUSANDLIKE PRIORITEETIDE RAKENDAMINE, ET PAREMINI KAITSTA KODANIKE JULGEOLEKUT

Eelmisel kuul astus EL võitluses terrorismi vastu olulise sammu edasi: Euroopa Parlament võttis vastu komisjoni ettepaneku terrorismivastase võitluse direktiivi kohta. Nõukogu peaks ettepaneku vastu võtma märtsi algul. Kui uus direktiiv on rakendatud, annab see õiguskaitseasutustele ja prokuröridele olulise töövahendi võitluseks kasvava terrorismiohu vastu, sh näeb ette terroristidest välisvõitlejatega seotud tegevuse, terroristide väljaõpetamise ja terrorismi rahastamise kriminaliseerimise. Direktiiv parandab ka kehtivaid norme terrorikuritegusid käsitleva teabe vahetamise kohta ja võimaldab kõrvaldada veebist terroristliku sisuga materjale, aidates nii hoida ELi ohutumana ja järgides samas põhiõigusi. Lõpuks parandab direktiiv ka terrorismiohvrite staatust ja õigusi ning tagab, et neil on juurdepääs tugiteenustele nii kohe pärast rünnakut kui ka hiljem nii kaua, kui vaja. Pärast kaasseadusandjate vahel novembris 2016 saavutatud poliitilist kokkulepet hääletas Euroopa Parlamendi täiskogu 16. veebruaril ettepaneku poolt, nõukogu aga võtab selle ametlikult vastu märtsi alguses. Liikmesriikidel on siis 18 kuud aega, et direktiiv oma õigusesse üle võtta. Komisjon aitab liikmesriike direktiivi kiirel ja õigel ülevõtmisel seminaride kaudu, millega alustatakse enne 2017. aasta suve. Direktiiviga võtab EL üle Euroopa Nõukogu terrorismi ennetamise konventsiooni 2015. aasta lisaprotokolli. Paljud liikmesriigid on juba astunud vajalikud sammud, et viia oma õigusnormid protokolliga kooskõlla.

20. detsembril 2016 saavutasid kaasseadusandjad poliitilise kokkuleppe tulirelvadirektiivi ülevaatamise kohta, et muuta enamiku ohtlike relvade kontrollimeetmed ja keelud rangemaks, ning 14. märtsil on Euroopa Parlamendi täiskogus kavas selle üle hääletada. Ettepanekuga laiendatakse oluliselt selliste relvade valikut, mis kuuluvad rangeima ehk A-kategooria keelu alla. Sinna hulka kuuluvad poolautomaatseks ümber tehtud automaatrelvad ning suure mahutavusega magasinide ja laadimisseadmetega poolautomaatsed sõjaväelist tüüpi relvad. Kui direktiiv rakendatakse, saab neid relvi osta või nendega kaubelda ainult väga kitsalt piiritletud rühm loaomanikke, nt muuseumid või laskesportlased, kelle suhtes kehtivad ranged turva- ja järelevalvenõuded. Ettepanek tugevdab oluliselt kontrollimeetmeid, mis kehtivad jälgitavuse, märgistamise ja deaktiveeritud relvade suhtes. Samal ajal on komisjon jätkanud tööd liikmesriikide ekspertidega deaktiveerimisstandardite tehnilises komitees. 8. veebruaril jõuti kokkuleppele rangemates tehnilistes kriteeriumides, mida tuleb enne ametlikku vastuvõtmist veel katsetada, et teha kindlaks, et nad annavad tulemuseks relvade pöördumatu deaktiveerimise. Samas tugevdab komisjon ka võitlust ebaseadusliku relvakaubanduse vastu olulisemate kolmandate riikidega, nagu Lääne-Balkani riigid. Võitlus ebaseaduslike tulirelvade vastu peaks olema prioriteet ka järgmises poliitikatsüklis, kus käsitletakse võitlust raske ja organiseeritud kuritegevuse vastu aastatel 2017–2021.

Euroopa Parlamendis ja nõukogus on käimas arutelud komisjoni ettepanekute üle luua ELi sisenemise ja EList lahkumise süsteem, et parandada piirihaldust, võidelda ebaseadusliku rände vastu ja tugevdada sisejulgeolekut, registreerides kolmandate riikide kodanike liikumise üle Schengeni ala välispiiride, ning Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS), millega luuakse süsteem, mis võimaldab viisanõudest vabastatud reisijaid eelnevalt kontrollida julgeoleku- ja ränderiski suhtes. Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon (LIBE) võttis ELi sisenemise ja EList lahkumise süsteemi käsitlevad läbirääkimisvolitused vastu 27. veebruaril 2017. Komisjon õhutab mõlemaid kaasseadusandjaid eelseisvate läbirääkimistega kiirelt edasi minema, pidades silmas, et detsembris 2016 kehtestas Euroopa Ülemkogu lõpptähtajaks juuni 2017.

ETIASi küsimuses arutavad liikmesriikide eksperdid komisjoni ettepanekut nõukogu töörühmade tasemel, samas kui Euroopa Parlamendi LIBE-komisjon on nimetanud sellele toimikule oma raportööri.

Mis puudutab komisjoni ettepanekut laiendada karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS) teabevahetust kolmandate riikide kodanikele, siis uurib komisjon tehnilisi lahendusi tsentraliseeritud taristu loomiseks, mis toetaks sellise teabe vahetamist. Võttes arvesse infosüsteemide ja koostalitlusvõime kõrgetasemelise eksperdirühma soovitusi, mis esitatakse aprillis 2017, esitab komisjon juunis 2017 muudetud seadusandliku ettepaneku.

Komisjoni ettepanek 4. rahapesuvastase direktiivi sihipäraste muudatuste kohta võeti kolleegiumis vastu 5. juulil 2016. Olles ettepanekuga tutvunud, võttis nõukogu läbirääkimisvolitused vastu 20. detsembril 2016. Ettepanek on koostatud sellisena, et see hõlmaks uusi terrorismi rahastamise vahendeid, nagu virtuaalvaluutad ja ettemaksekaardid, ning suurendaks läbipaistvust, et aidata võidelda rahapesu vastu. Euroopa Parlamendi raport võeti vastu 28. veebruaril 2017. Komisjon kutsub kaasseadusandjaid läbirääkimisi selle olulise ettepaneku üle võimalikult kiiresti lõpule viima, sest see aitab veelgi vähendada terroristidele kättesaadavaid vahendeid.

Nii Euroopa Parlamendis kui ka nõukogus on alanud õigusloomeprotsess komisjoni ettepaneku üle, mis käsitleb eraelu puutumatuse ja elektroonilise side (e-privaatsuse) määrust. Selle eesmärk on luua elektroonilise side pakkujatele võrdsed tingimused, saavutada tarbijakaitse kõrge tase ja samas võimaldada ettevõtetel tegeleda innovatsiooniga. Euroopa Parlamendis vastutab selle dokumendi eest LIBE-komisjon, kes nimetab peatselt raportööri. Teised tööga seotud komisjonid on ITRE, JURI ja IMCO. Ka nõukogus on töörühma tasandil alustatud tööd. Kuna tegemist on kõigi kolme institutsiooni jaoks prioriteetse dokumendiga, on oodata kiiret edasiminekut, et määrust saaks hakata kohaldama 24. mail 2018, samal ajal, kui muutub kohaldatavaks isikuandmete kaitse üldmäärus.