ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 7.7.2010 
SEK(2010) 828 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
  
Lisatud dokumendile: 
  
Ettepanek: 
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU DIREKTIIV, 
millega muudetakse direktiivi 97/68/EÜ koha nduskava alusel turule viidud mootoreid 
käsitlevate sätete osas 
COM(2010)362 final 
SEC(2010)829 
 
 
 
ET 2   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
  
Lisatud dokumendile: 
  
Ettepanek: 
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU DIREKTIIV, 
millega muudetakse direktiivi 97/68/EÜ koha nduskava alusel turule  viidud mootoreid 
käsitlevate sätete osas 
 
ET 3   ET 1. P ROBLEEMI OLEMUS  
Väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate direktiiviga 97/68/EÜ1 reguleeritakse 
süsinikoksiidi (CO), süsivesinike (HC), lämmas tikoksiidide (NOx) ja ta hkete osakeste (PM) 
heitmeid, mida tekitavad diiselmootorid, mis on paigaldatud liikurmasinatele (sh ehitus-, 
põllutöö- ja metsandusmasinatele, mootorva gunitele ja veduritele, siseveelaevadele), 
püsikiirusega mootorid (mida kasutatakse peam iselt generaatorites, pumpades jne) ning 
väikesed bensiinimootorid, mida kasutatakse erinevates masinates ja seadmetes (nt kaasaskantavates seadmetes, nagu ketassaed jne). 
Enamiku diiselmootorite tüübikinnitusmen etlustes kohaldatakse praegu III A etapi 
heitkoguste piirväärtusi. Alates 2011. aastast tu rule viidavate mootorite puhul asendatakse 
need rangemate III B etapi piirväärtustega olen evalt mootori võimsuskategooriast. See annab 
kohese tagasilöögi lõpptootjatele (OEM, Original  Equipment Manufacturers), sest nad peavad 
mootorite konfiguratsiooni, mõõtmeid ja ka alu vastavalt kohandama. Tehnilised lahendused, 
mis tagavad III B mootorite vastavuse nõuetele, ei ole veel lõplikul t välja töötatud. Kuna 
masinate ja seadmete ümberprojekteerimine ei saa toimuda samaaegselt, vaid alles tagantjärele, peavad lõpptootjad jätkama tea duslik-tehnilist arendustegevust, et tagada 
turuleviidud III B seadmete nõuetele vastavus. Lisaks masinate korpuse ümberkujundamisele 
tuleb kohandada ka tootmisliine (lisapinnad, toorme käitlus ja ladustamine, kulud jne). 
Liikurmasinate direktiivi kohaldamisalasse kuul uvate masinate ja seadmete puhul on olukord 
järgmine: 
• Ehitus- ja põllutöömasinate puhul ei ole lõpptootjad veel tehnilisi lahendusi välja 
töötanud, mistõttu nad peavad teadusli k-tehnilist arenduste gevust tõhustama. 
• Mootorvagunite valmistajad ei ole nii suurtes raskustes, sest nad kasutavad 
põhiliselt maanteesõidukitele projekteer itud mootoreid; probleemiks on aga 
sõidukite ümberprojekteerimine, et mahut ada mootor kitsamasse ruumi, samuti 
järeltöötlussüsteemid. 
• Vedurite valmistajad on kõige suurem ates raskustes uute piirmääradega 
kohanemisel ning tehnilised lahendused ei va lmi kindlasti 1. jaanuariks 2012. Seni 
ei ole veel alustatud seadmete kohandami st, et tagada vastavus III B etapi 
nõuetega. 
Lõpptootjad peavad heitkoguste uute piirväärtust ega kohanemiseks tegema märkimisväärseid 
kulutusi. Alates 2008. aasta lõpust vaevleb enamik Euroopa ettevõtjaid, kes toodavad 
väljaspool teid kasutatavaid liikurmasinai d, ootamatult alanud ülemaailmse finants- ja 
majanduskriisi tõttu tõsistes ras kustes. 2009. aastal la nges eeskätt ehitus- ja põllutöömasinate 
müük kuni 60 % sõltuvalt turuse gmendist ning viimaste pr ognooside kohaselt ei parane 
olukord enne 2010. aasta lõppu. Raskustes on ka moot orvagunite tootjad, kuid kriis ei mõjuta 
neid nii rängalt kui ehitus- ja põllutöömasin ate tootjaid. Müügimahu vä henemise tõttu napib 
lõpptootjatel ka rahalisi vahende id, et õigeaegselt välja töötad a uute piirmääradega vastavuses 
olevaid seadmeid. 
                                                
 
1 EÜT L 59, 27.2.1998, lk 1. 
 
ET 4   ET Komisjoni ettepanek muuta välj aspool teid kasutatavate lii kurmasinate direktiivi püüab 
leevendada eespool kirjeldatud ebasoodsate turutingimuste mõju. 
2. S UBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
Ettepanek on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõtte ga, kuna direktiivi ga on ühtlustatud 
mootorite turule viimisel kohaldatav tüübi kinnitusmenetlus ja liikmesriigid ei saa 
individuaalselt meetmeid võtta. 
3. E ESMÄRGID  
Muudatuse üldeesmärk  on võimalikult tõhusalt leevenda da tagajärgi, mida praegune 
majanduskriis teatavate väljaspool te id kasutatavate liikurmasinate  ja mootorite tootjate jaoks 
kaasa toob, et säilitada selles  sektoris konkurentsivõime ja tööhõive, ning samas vähendada 
võimaluse piires negatiivset keskkonnamõju, mida põhjustab seniste, uutele heitenormidele 
mittevastavate mootorite väljavahetamise edasilükkumine. 
Konkreetsed eesmärgid: 
säilitada väljaspool teid kasu tatavate liikurmasinate ELi tootjate konkurentsivõime ning 
leevendada majanduskriisist tingitud survet; 
võimaldada tööstusharul jätkata teaduslik-tehnilist arendustegevust, et kõigi III B etapi 
tootetüüpide jaoks töötataks välja tehnilised lahendused;  
piirata väljaspool teid kasutata vate liikurmasinate tekitatavaid heitmeid, vahetades senised 
rohkelt saastavad ja kütust  tarbivad mootorid keskkonna sõbralikumate vastu välja.  
Tegevuseesmärgid: 
võtta kulutõhusaid ja aegsaid meetmeid, mis aitaks id säilitada mootorite ja liikurmasinate ELi 
tootjate konkurentsivõime ja võimaldaksid neid jätkata toodangu müüki III B etapis, 
leevendades nii majanduskriisist tingitud survet; 
soodustada teaduslik-tehnilisse arendustegevusse  investeerimist ning vähem saastavate ja 
tulevastele heitmenormidele vastavate mootorite väljatöötamist; 
võimaldada tootjatele müügitulu, et nad saaksi d lühemas perspektiivis rahastada teaduslik-
tehnilist arendustegevust III B nõuetele va stavate seadmete väljatöötamiseks. 
4. P OLIITIKAVALIKUD  
Tuvastatud probleemi lahendamiseks on välja pakutud järgmised võimalused: 
4.1. Kohanduskavaga hõlmatud sektorid  
4.1.1. Meetmeid ei võeta = Baasvalik Lõpptootjad võivad tugineda dire ktiivis sätestatud kohanduskaval e. Kohanduskava alusel on 
tootjal lubatud kahe järjestikuse piirväärtuste etapi vahelisel ajav ahemikul turule viia piiratud 
 
ET 5   ET arv väljaspool teid kasutatavaid liikurmasina id, mis on varustatud mootoritega, mis vastavad 
üksnes heitme eelmise etapi piirväärtu stele. Kohanduskava kohaldatakse 
kompressioonsüütega (diisel-) mootoritega ehit us- ja põllutöömasinate suhtes, püsikiirusega 
mootoritega generaatorite ja pumpade suhtes, aga seda ei  kohaldata diiselmootoritega 
vedurite, mootorvagunite ega sise veelaevade suhtes. Lõpptootjatel on võimalus viia turule 1) 
igas mootori võimsuskategoorias piiratud arv se admeid, mille käive ei  ületa 20 % lõpptootja 
aastakäibest (lähtuvalt tema viimase viie aasta keskmisest müügimahust ELis), või 2) 
direktiivis ettenähtud kindlaksmääratud arv seadmeid. 
4.1.2. Laenude andmine nn likvideerimisperiood il toodetud ja ladustatud mootorite 
ostmiseks 
Direktiiviga on ettevõtetele ette nähtud võimalus toota III A etap i kehtivusajal mootoreid ja 
seadmeid ning ladustada need ELi territooriumil, et hoida tootmisharu käigus ja katta teiste 
riikide vajadusi, kus kehtivad leebemad heitme normid kui ELis. Neid ladustatud mootoreid ja 
seadmeid võib turustada kahe aasta jooksul alates III B etapi koha ldamise algusest. See 
võimalus näeb ette riigi tagatisega laenude andmise lõpptootjatele, et nad saaksid osta 
ladustamiseks III A etapi mootoreid.  
4.1.3. Vanametalliks lammutamise kava  rakendamine riik likul tasandil 
Vanametalliks lammutamise kava raames antakse seadme kasutajale toetust, et ärgitada teda 
ostma III B etapi mootoriga varustatud seadet . Keskkonda rohkem saastava seadme omanik 
saab anda varasema seadme vanametalliks. Riigiasutus annab vanametalliks lammutatud seadme omanikule kindlasummalise toetuse, mille ta saab kätte panga või maksusüsteemi kaudu niipea, kui on esitanud tõendid uue seadme ostu kohta. 
4.1.4. Muud kohanduskava alusel võetavad meetmed 
4.1.4.1. Astmelise protsendi kasutamine kohanduskava raames 
See võimalus näeb ette astmelise kohandusprotsendi kohaldamise eri seadmetüüpide puhul 
vastavalt sellele, milliseid konkreetseid probleeme esineb III A etapilt III B etapile 
üleminekul; sama strateegiat kohaldatakse arvmäärade puhul. 
4.1.4.2. Kohandusprotsendi tõstmine 50 %-ni Selle võimalusega nähakse ette kohandusprot sendi tõstmine 20 %-lt 50 %-ni kõigi praegu 
kohanduskava alla kuuluvate seadmete puhul. Va stavalt kohandatakse ka  turule viidavate 
mootorite piirarvu. 
4.1.4.3. Kohanduskava tingimuslik rakendamine koos karistusmehhanismiga Et ärgitada ettevõtjaid välja töötama III B m ootoreid, tuleks võtta kasutusele süsteem, mis 
näeb ette karistuse kohaldamise, kui III A etapist III B etapile üleminekul on liialdatud kohanemiskava kasutamisega. See ergutaks l õpptootjaid välja tööt ama III B mootoritega 
varustatud seadmeid ning kasutama kohanemiskav a minimaalselt ja vaid selleks, et tulla 
toime ajutiste majanduslike raskustega. 
 
ET 6   ET 4.1.5. Kauplemissüsteemi rakendamine  
Sisse tuleks seada süsteem, mis võimaldaks e ttevõtjatel, ke s kohanduskavaga ettenähtud 
õigusi täielikult ära ei kasuta, müüa oma õigused  ettevõtjatele, kes neid  täiendavalt vajavad. 
Selleks tuleks luua kohandusõiguste müümis e mehhanism ja järelevalvesüsteem. Iga 
konkreetse kohandusõiguse hinna määrab turg.  
4.2. Kohanduskavast seni väljaj äänud mootorvagunite sektor 
Kavas on rakendada punktis 4.1 kirjeldat ud valikuid, samuti 20 % kohandusprotsenti. 
5. M ÕJU HINDAMINE  
5.1. Kohanduskavaga hõlmatud sektorid 
Valik „ meetmeid ei võeta ” ei sobi eesmärkide saavutamiseks, sest tootjad ei saaks enam 
müüa normidele vastavaid seadmeid. Hulk ettevõ tteid lõpetaks tegevuse, mis tooks omakorda 
kaasa tööpuuduse. 
Lahendust ei paku ka võimalus, et lõpptootjad ostavad mootor itootjatelt ladustatud 
mootoreid , et jätkata III A seadmete müüki. Ma janduskriisi tõttu on rahavood piiratud ja 
erapangad ei anna piisavalt krediiti. III A mootorite tootmist toetades saaksime juurde suurel hulgal III A mootoreid selle asemel, et are ndada keskkonnasõbralikumaid III B mootoreid. 
Vanametalliks lammutamise kava ei annaks lõpptootjatele piis avalt vahendeid, et rahastada 
teaduslik-tehnilist arendustegevust, mis on vajalik III B seadmete tootmiseks. On kaheldav, et 
pangad annaksid selle kava raames lõpptoo tjatele teaduslik-tehnilise arendustegevuse 
rahastamiseks lisalaene. Pealegi võivad liikme sriigid rakendada vanametalliks lammutamise 
kava erinevalt, mis omakorda põhjustaks si seturu killustumist ja konkurentsi moonutamist. 
Kohandusõigustega kauplemise süsteem , mille kaudu ettevõtjad saaksid osta lisaõigusi 
neilt, kes seda ei vaja, oleks tugev stiimul , mis sunniks ettevõtjaid kohanema heitmete uute 
piirväärtustega. Kuid selle keerulise süsteem i sisseseadmine lühikeseks ajaks ei annaks 
oodatud tulemusi.  
Astmeliste kohandusprotsentide rakenda mine sõltuvalt seadme tüübist  ja konkreetsetest 
probleemidest, mis esinevad III A etapist III B et apile üleminekul, ei ole samuti mõeldav, sest 
teatavate seadmetüüpide puhul puudub seadmete  täpne loetelu ja ka süsteem müügimahu 
jälgimiseks. 
Karistusmehhanismiga kohanduskava kasutamine aitaks vältida olukorda, kus 
kohandusõigustega liialdamine tooks kaas a konkurentsimoonutused. Kuid teabenappus 
väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate nor midele vastavuse osas suurendaks tunduvalt 
riiklike pädevate asutuste koormust, mis muud ab selle lahenduse ebapraktiliseks. Pealegi 
tooks sellise mehhanismi väljatöötamine ja ra kendamine kaasa kulutused (teavitamine ja 
järelevalve), mis ei oleks pr oportsioonis saadava kasuga. 
Kohandusprotsendi tõstmisel 50 %-ni juba kohanduskavaga hõlmatud seadmete puhul tuleb 
arvesse võtta selle valiku ke skkonna-, sotsiaal- ja majandusmõju. Keskkonnamõju määrati 
kindlaks väljaarvutatud heitmete väliskulude  põhjal. Heitmete maht määrati kindlaks 
seadmete/mootorite varude, keskmise kasutu saja ja elutsükli põhjal. Majandusmõju 
 
ET 7   ET hindamisel võeti arvesse nõuete täitmisega  seotud kulude (sis aldasid teadus- ja 
arendustegevuse kulu) vähenemist, mootorite tootmiskulude muutumist, seadmete ümberprojekteerimise kulu, järeltöötluse kulu ja  kütusekulu. Sotsiaalmajanduslik mõju tehti 
kindlaks nõuete täitmisega seotud kulude ja konkreetsete turutingimuste põhjal. 
Keskkonnakulud on 50 % kohanduskava raames moot orite lisaheitmetes t põhjustatud kulud 
võrreldes praegu kehtiva 20 % kohanduskavaga. Ajakohastatud ne toväärtuse meetodi kohaselt 
on 50 % kohanduskava kasutamisel keskkonnakulud saasteainete lõikes praegu kehtiva 20 % 
kohanduskavaga võrreldes järgmised: 
Keskkonnakulud ajavahemikus 2008–2030:
 
Saasteaine  50 % kohanduskava ( miljonites  
eurodes)  
PM - 200 
NOx - 350 
Kokku - 550 
Majandusmõju  kajastab nõuete täitmisega seotud kulusid, eeskätt t eaduslik-tehnilise 
arendustegevuse maksimaalkulude vähenemist (E urostati 2005. aasta an dmetega võrreldes). 
Nõuete täitmisega seotud kuludelt tänu muudetud kohanduskavale säästetud summa 
ajakohastatud netoväärtus on järgmine: 
Majanduslik kasu 50 % kohanduskava raames, võrreldes 20 % kohanduskavaga (miljonites 
eurodes)  
  X etapp    
Aasta kasu (%), teaduslik-
ja tehniline 
arendustegevus  rahaline kasu  diskonteeritud kasu  
2010 0,1 496 458 
2011 0,2 991 881 
2012 0,3 1487 1271 
2013 0,2 991 Kasu puudub järgmise etapiga kattuvuse 
tõttu 
Perioodil diskonteeritud kasu kokku  2610 
Nõuete täitmisega seotud kuludelt teenitav kasu kokku  2124 
5.2. Kohanduskavast seni väljajää nud sektorid (mootorvagunid) 
Punktis 5.1 esitatud valikute hindamine näitab, et  teatavad väljapakutud võimalused ei aita 
eesmärke saavutada ja on seega teostamatud. Seetõttu keskendub edasine analüüs 20 % ja 
50 % kohanduskava rakendamisele. 
Mootorvagunitele kohanduskava rakendamisest tuleneva keskkonnamõju  arvutamisel 
lähtutakse eeldusest, et kõik 20 % või 50 % kohanduskava raames  turule viidavad mootorid 
turustatakse kolme aasta jooksul alates III B etapi rakendamisest.  
 
ET 8   ET  
Kohandusprotsent (%) Keskkonnakulu (eurot aastas) 
20 %  3 400 000  
50 % 8 500 000  
Kohanduskavade raames turule viidud moot orite puhul on nõuetega täitmisega seotud 
kuludelt teenitav majanduslik kasu  järgmine:  
Kohandusprotsent (%) Nõuete täitmisega seotud kuludelt 
teenitav kasu (ajakohastatud netoväärtus; eurot aastas) 
20 %  4 900 000  
50 % 12 500 000  
6. VALIKUTE VÕRDLUS  
Kohanduskava muutmine toob kaasa ühtaegu negatiivse keskkonnamõju ja positiivse 
majandusmõju, mis peegeldub nõuete täitmisega  seotud kulude kokkuhoius, sh teaduslik-
tehnilise arendustegevuse maksimaalkulude vähene mises, sest need kulud jaotuvad pikema 
perioodi peale. 
Valikute võrdlus kohanduskavaga hõlmatud sekt orite puhul (ajakohast atud netoväärtused, 
kõik kulud on väljendatud eurodes)  
 KOHANDUSPROTSENT  
 20 % 50 % 
Keskkonnakulu 
  550 000 000 
Nõuete täitmisega seotud kulude 
kokkuhoid 
  2 124 000 000 
Valikute võrdlus mootorvagunite puhul (aja kohastatud netoväär tused, kõik kulud on 
väljendatud eurodes)  
 KOHANDUSPROTSENT   
 Ei kohaldata  20 % 50 % 
Keskkonnakulu 
  10 200 000 25 500 000 
 
ET 9   ET Nõuete täitmisega 
seotud kulude 
kokkuhoid   14 700 000 37 500 000 
Ehkki 50 % kohanduskava rakendamine moot orvagunite puhul võimaldaks suuremat 
kokkuhoidu nõuete täitmisega seotud kuludelt, on selles sektoris soovitav kasutada 20 % 
kohandusprotsenti, sest mootorvagunite to otjate puhul rakenda takse kohanduskava 
esmakordselt. Mootorvagunite III B tehnoloogi a on olemas ja selle kasutamist tuleks 
võimalikult laialdaselt soodustada. Mootorvagun ites kasutatakse enamasti raskeveokitelt 
(veokid, bussid jne) „laenatud” mootoreid ning selle sektori asjatundjate sõnul tuleb neid 
lihtsalt mingil määral kohandada  mootorvaguni korpusega. Seetõt tu ei ole pakilist vajadust 
kasutada III A etapi mootoreid, kuna nõuetele vastav III B tehnoloogia on olemas ja selle 
kasutamist tuleks ergutada. Väljapakutud 20 % kohanduskava peaks eelduste kohaselt kehtestama ülempiiri III A m ootorite turuleviimisel mootor vagunite sektoris, kus tegutseb 
palju tootjaid, pakkudes neile samas võimalust hoida ettevõtteid käig us, et nad saaksid 
rahastada III B mootorite väljatöötamist. 
Kokkuvõttes leidis toetust ettepanek tõsta kohanduskavaga juba hõlmatud sektorites 
kohandusprotsenti 50 %-ni ning kohandada vast avalt ka nende mootorite koguarvu, mis selle 
kava raames turule viiakse. 
Lisaks arvati parimaks lahenduseks rakendada kohanduskava ka mootorvagunite suhtes ning 
kehtestada kohandusprotsendiks 20 %. Need vali kud aitavad tasakaalustada vajadust säilitada 
asjaomases tööstusharus kriisi ajal konkurents  ja teiselt poolt l eevendada keskkonnamõju, 
ilma et tuleks muuta direktiivi üldeesmärke, milleks on väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate heitkoguste taseme vähendamine. 
7. 
JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Pärast kohanduskava rakendamist ja lõpuleviimis t teostatakse selle laiendatud sätete mõju 
hindamine, lähtudes tööstusharu ja liikmesriikide poolt direktiivi artikli 4 ja XIII lisa kohaselt 
esitatud andmetest.