Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2019/C 409/11)

Euroopa Komisjon on kõnealuse väikese muudatuse heaks kiitnud kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga.

Väikese muudatuse heakskiitmise taotluse leiab Euroopa Komisjoni andmebaasist DOOR.

KOONDDOKUMENT

„ANONA DA MADEIRA“

ELi nr: PDO-PT-0082-AM01 – 5.4.2019

KPN (X) KGT ( )

1. Nimetus(ed)

„Anona da Madeira“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Portugal

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Päritolunimetuse „Anona da Madeira“ saavad Madeira autonoomses piirkonnas liigi Annona cherimola Mill. eri sortide värsked puuviljad, mis on toodetud, pakendatud ja märgistatud vastavalt tootespetsifikaadile.

Vilja „Anona da Madeira“ iseloomustab sõlmjas kuju ning iga viljalehe ühenduskohas on puuvilja allosas pind ebakorrapärasem kui tipu pool. Epidermis on enam-vähem sile või on sellel väikesed koonilised mügarad. Kest on õhuke ja õrn. Sõltuvalt sordist võib värv olla hele-, kollakas- või pronksroheline. 100 g viljaliha kohta on seemneid 6–9, suhkrusisaldus Brixi skaalal (° Bx) 17,5–21. Suhkruannoonade suurus (mis määratakse puuvilja kaalu järgi) võib varieeruda 100 grammist kuni 2 kilogrammini.

„Anona da Madeira“ viljaliha on valge, kreemjas ja mahlane. See on hapukas, õrn ja väga aromaatne.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.4. Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Puuviljade tootmine, pakendamine.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Arvestades suhkruannoona omadusi (kiiresti riknev puuvili, millel on lühike säilivusaeg) ja geograafilist piirkonda (Atlandi ookeanis asuv saar), peab pakendamine toimuma geograafilises tootmispiirkonnas.

„Anona da Madeira“ peab olema ühes tükis, terve (taimekahjurite ja haiguste tekitatud kahjustusteta), ilma nähtavate võõrkehade, imelike lõhnade ja/või külmakahjustusteta, mille on põhjustanud halvad säilitustingimused. Viljavars peab olema lõigatud puuviljapinna tasapinnalt nii, et sisselõige ei mõjutaks varre kinnituskohta. Päikese käes tekkinud plekid ei tohi katta rohkem kui 10 % sobiva küpsusastmega vilja pinnast.

„Anona da Madeira“ klassifikatsioon ja esitusviis peavad vastama kvaliteedi- ja suurusklassidele (ja nende vastavatele lubatud hälvetele), mis sisalduvad 24. augusti määrusega nr 287/2018 heaks kiidetud dokumendis „Recomendação Técnica relativa à Qualidade Comercial da Anona da Madeira“ („RECOMENDAÇÃO TÉCNICA“).

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Märgistamise puhul järgitakse dokumendis „RECOMENDAÇÃO TÉCNICA“ sätestatud eeskirju. Näiteks peab igal pakendil olema samas vaateväljas selgesti loetavate ning kustumatute tähtedega märgis, millel lisaks õigusalastele märgetele on ka üks järgmistest tekstidest: „„Anona da Madeira“ – Denominação de Origem Protegida“ või „„Anona da Madeira“ – DOP“.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Anona da Madeira“ tootmise ja pakendamise geograafiline piirkond on Madeira saar.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Suhkruannoona tõid Madeirale 1600. aasta paiku saareelanikud, kes naasid Peruust, kust taim pärit on. Arvukad dokumendid kinnitavad liigi Annona cherimola Mill. olemasolu Madeiral. 1897. aastal kirjutas M. Grabham ajalehes Journal of the Jamaica Agricultural Society järgmist: „... paljud saare lõunaosa päikesepaistelistel nõlvadel asuvad alad, mis olid kunagi kaetud viinamarjaistandustega, on nüüd järjekindlalt suhkruannoonasid täis istutatud. Viljad kaaluvad kolm kuni kaheksa naela või erandjuhtudel isegi 16 naela ja rohkem ...“ Madeira suhkruannoona suurepäraste omaduste kohta kirjutas Sarmento 1945. aastal järgmised read: „Töötasin läbi botaaniku ja aiandusteadlase George Domi hiiglasliku teose General History of the Dichlamydeous Plants neli köidet. Ükski autori kirjeldatud Anona 47st liigist ja mõnest sordist ei vasta nendele, mis on meie suurepärases kliimas paremaks muutunud ning ületavad kõiki teisi.“„Mitte kusagil mujal kui Madeira saarel ei ole puu leidnud oma arenguks optimaalseid tingimusi: unenäolist valguse, soojuse, pinnase ja niiskuse alkeemiat...“.

Madeira paiknemine peamistel merekaubandusteedel selgitab, miks Funchali sadamas on alati toimunud arvestatav kaubandustegevus. Just siia tulid lugematud laevad otsima Flandria turgudele ja Vahemere eri sadamatesse suunatud tooteid. Selle sajandi alguse dokumentides nimetatakse suhkruannoonade eksporti Lissaboni ja Londonisse.

Suhkruannoona eelistab keskmise tekstuuriga liivsavist mulda, mille pH on vahemikus 5,5–6,5 ning mis on kergelt lubjane ja suhteliselt viljakas. Kuna taim ei talu liigset vett, vajab see hästi õhustatud ja kuivendatud mulda. Tänu oma pinnapealsetele juurtele kasvab taim edukalt õhukese kihina paiknevas mullas. Enamiku suhkruannoonade istanduste puhul on tegemist muldadega sellisest rühmast nagu „Cambisols“ (CM), peamiselt „Humic Cambisols“ (CMu), „Chromic Cambisols“ (Cmx) ja vähemal määral „Phaeozems“ (PH).

Madeiral on peamiselt ookeaniline paraskliima, mis varieerub eri kõrgustel kuivast niiskeni ja mõõdukast sademete hulgast kuni sademeterohke kliimani. Saare põhjaosa iseloomustavad suurem sademete hulk ja madalamad temperatuurid. Kohaliku kliima veel üks tunnusjoon on püsiv udu, mis asub eri kõrgustel (talvel alates 500 meetri kõrgusest ja suvel pisut kõrgemal).

Aastane keskmine õhutemperatuur varieerub rannikul 17,5 °C (kõrgemad väärtused lõunas kui põhjas) ja 9 °C isotermide vahel mägismaal ning tippudel, mis asuvad saare keskosas. Aastane keskmine niiskus võib saare alumises osas olla 55 % ja udu piirkondades 90 %; kõrgematel aladel väheneb see kuni umbes 75 %ni. Aastane sademete hulk suureneb järsult kõrguse tõusuga, alates 500 millimeetrist lõunarannikul või 1 000 millimeetrist põhjarannikul kuni pisut üle 3 200 millimeetrini kõrgematel aladel sisemaal.

Madeira eriline pinnas, kliima ja orograafia koos kultuuritavade ja elanike teadmistega annavad puuviljadele selle geograafilise keskkonnaga seotud eripära.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele:

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://tradicional.dgadr.gov.pt/images/prod_imagens/frescos/docs/CE_AnonaMadeiraDOP2019.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.