ET Euroopa Liidu Teataja C 327/65

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta”

COM(2012) 788 final – 2012/0366 (COD)

2013/C 327/13

Raportöör: José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

15. jaanuaril 2013 otsustasid Euroopa Parlament ja nõukogu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 114 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta”

COM(2012) 788 final – 2012/0366 (COD).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 26. märtsil 2013.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 491. istungjärgul 10.–11. juulil 2013 (11. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 173, vastu hääletas 52, erapooletuks jäi 28 komitee liiget.

1. Järeldused

1.1 Euroopa Komisjoni esitatud õigusakti ettepaneku õiguslikuks aluseks on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114 (1). Sellest tulenevalt on kõnealuse õigusakti ettepanekuga taotletav eesmärk tubakatoodetele kohaldatavate õigusnormide ühtlustamine, et tagada siseturu nõuetekohane toimimine. Kavandatud direktiivi seletuskirja punktis 3.9.1 täpsustatakse, et Euroopa Kohus kinnitas kõnealuse õigusliku aluse direktiivi 2001/37/EÜ jaoks (2) ning et järelikult on sama õiguslik alus sobiv ka siin vaadeldava ettepaneku jaoks, mille eesmärk on tagada inimeste tervise tõhus kaitse tubaka seonduvate riskide eest.

1.2 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab põhimõtteliselt kõnealust õiguslikku alust ettepaneku eesmärkide valguses, mida komitee täielikult toetab ning mis on suunatud eelkõige suitsetamise alustamise ennetamisele, eriti noorte hulgas. Siiski märgib komitee, et mõnel juhul, näiteks Euroopa Parlamendi õiguskomisjonis, on väljendatud kahtlusi seoses kõnealuse õigusliku alusega, eeskätt põhjusel, et eesmärgi suudavad piisavalt saavutada liikmesriigid.

1.3 Komitee nõustub täielikult Euroopa Komisjoniga selles, et õigus tervisele peab olema mis tahes majanduslikest kaalutlustest olulisem. Selles vallas pooldab komitee kindalt suitsetamise äärmist kahjulikkust käsitlevate avaliku sektori haridusalaste ja teadlikkuse tõstmise kavade ja kampaaniate käivitamist. Ent siiski on jätkuvalt kahtlusi, kas kavandatud meetmed võimaldavad suitsetamist järkjärguliselt lõpetada. Komitee soovitab seega vaatluse all olevat meedet täiendada, rõhutades selgelt teavitus- ja nõustamisstrateegiate tähtsust Euroopa alg- ja keskharidusasutustes, eesmärgiga teavitada igat last või noorukit nõuetekohaselt, põhjalikult ja korrapäraselt tubaka tegelikust mõjust ja kahjulikest tagajärgedest ning kantserogeensest toimest kokkupuute korral keskkonnas leiduva tubakasuitsuga (3).

1.4 Komitee tunnistab, et märkimisväärne arv töökohti on ELis ohus kõigis sektorites kogu tubaka- ja seonduvate toodete kasvatamise, tootmise, pakendamise ja jaemüügi väärtusahelas. Komitee kutsub üles pöörama piisavat tähelepanu selliste töötururiskide ennetamisele ning soovitab tungivalt kasutada seejuures kõiki olemasolevaid ülemineku- ja restruktureerimismeetmeid, eelkõige koolituskavasid töötajatele ning teadus-, tehnika- ja innovatsioonialaseid toetusmeetmeid ettevõtetele ja põllumajandustootjatele uut liiki toodete jaoks eesmärgiga säilitada töökohad. Tuleks märkida, et tubakakultuur annab panuse maapiirkondade tööhõivesse. Ühtekuuluvusfondi, struktuurifonde, regionaalarengufondi ning teadus- ja innovatsioonitegevuse fonde tuleks kasutada tõhusalt liikmesriikides, keda selline võimalik restruktureerimine mõjutaks kõige rängemalt, seda eelkõige praeguse majanduskriisi tingimustes.

1.5 Oluliselt võivad väheneda maksutulud, mitte ainult ebaseadusliku kaubanduse suurenemise, vaid ka müügimahu ja hindade langemise tõttu. Praegu laekub ELis peaaegu 100 miljardit eurot tubakaaktsiisina.

1.6 Kuritegelike võrgustike kontrolli all toimuva ebaseadusliku kaubanduse (salakaubavedu ja võltstooted) suurenemine vähendab seaduslikku tubakamüüki ja tubakatoodetelt laekuvaid maksutulusid, ohustab tervisekaitsealaste ja kvaliteedikontrollide puudumise tõttu tarbijate turvalisust ning lihtsustab alaealiste ligipääsu tubakale. Igal aastal jääb ELis ebaseadusliku kaubanduse tagajärjel saamata 10 miljardit eurot maksutulu (4) (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) andmeil), arvestades, et salatubakatoodete müügi osakaal moodustab praegu ELis 10 % (5). Komitee saab üksnes tervitada Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni raames hiljuti allkirjastatud protokolli tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise kohta, milles sidusrühmadel palutakse võtta tõhusaid meetmeid tubakatoodete ebaseadusliku tootmise ja nendega kauplemise tõkestamiseks (6).

1.7 Praegune ettepanek muudab märkimisväärselt turule sisenemise tingimusi, konkurentsi ja seadusliku, kuigi äärmiselt reguleeritud tootega vaba kauplemise vajalikku toimimist. Komitee on teadlik kartustest, mida on sellega seoses väljendatud mõnes Euroopa ja rahvusvahelise tasandi mõjuhinnangus. Ent komitee kutsub siiski üles võtma arvesse ka võimalikku kasu, mis seisneb nii tervishoiukulude vähenemises kui ka rahvatervise paranemises, unustamata asjaolu, et Euroopa kodanikel on õigus Euroopa Liidult loota oma tervise kõrgetasemelist kaitset vastavalt põhiõiguste harta artiklile 35.

1.8 Kui komisjonile loovutatakse ulatuslikud volitused direktiivi olemuslike aspektide hilisemaks edasiarendamiseks delegeeritud õigusaktide kaudu, tähendab see sekkumist liikmesriikide suveräänsesse pädevusse ja seega subsidiaarsuse põhimõtte rikkumist. Komitee ei saa nõustuda delegeeritud õigusaktidega, mis ei ole hõlmatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290 selgesõnaliselt sätestatuga. Peale selle on subsidiaarsuse põhimõttele vastavuse kontrollimise raames kaheksa riigi parlamendid hääletanud 14-l korral komisjoni ettepaneku vastu, kuna selles ei järgita subsidiaarsuse põhimõtet (7).

1.9 Komitee toetab riski vähendamise kontseptsiooni ning palub seetõttu komisjonil esitada selge määratlus ja sobiv õiguslik raamistik „vähem kahjulike toodete” jaoks, mille puhul on teaduslikult tõendatud nende väiksemat kahjulikkust võrreldes tavapäraste sigarettidega, eelkõige toodete puhul, mis sisaldavad tubakat (ja mitte keemilist nikotiini) ja mis on seega direktiiviga hõlmatud.

2. Sissejuhatus

2.1 Komitee on täielikult teadlik tubakaga kaasnevatest ohtudest rahvatervisele. Nagu on osutatud direktiivi ettepaneku seletuskirja punktis 1, on tubakas ELis kõige sagedasem enneaegse surma põhjustaja, selle arvele langeb igal aastal peaaegu 700 000 surma. Seega keskendutakse ettepanekus kiiduväärt ja komitee poolehoiu leidnud eesmärkidele: ennetada tubakatoodete tarbimise alustamist, eelkõige noorte puhul, võttes arvesse, et 70 % suitsetajatest alustab enne 18. eluaastat ja 94 % enne 25. eluaastat, mis suurendab vajadust rakendada lastele ja noortele suunatud meetmeid (8).

2.2 Sellega seoses leiab komitee, et direktiivi läbivaatamine on hädavajalik ja peab sellepärast toimuma viivitamatult. Läbivaatamisega on kahtlemata mitu aastat hiljaks jäädud, kuigi Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatakse, et kõigi liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. Õigus tervisele peab kindlasti olema tähtsam kui mis tahes majanduslikud kaalutlused. Lisaks tuleb arvesse võtta tõsiasja, et väga rangete tubakavastaste õigusnormidega riikides ei ole suitsetajate arv märkimisväärselt vähenenud. Ühe näitena võib tuua Hispaania, kus Euroopa Komisjoni suitsuvaba keskkonna kohta koostatud ja äsja avaldatud aruande (9) kohaselt on tubaka tarbimine viimasel kolmel aastal vähenenud üksnes kahe protsendi võrra vaatamata vastu võetud karmidele seadustele. Seetõttu pooldab komitee lisaks arutlusel olevale meetmele kindalt suitsetamise äärmist kahjulikkust käsitlevate avaliku sektori haridusalaste ja teadlikkuse tõstmise kavade ja kampaaniate käivitamist. Pikas perspektiivis tugevdavad need kavandatud meetmete tõhusust rahvatervise seisukohast, kuna jätkuvalt esineb skeptilisust selles osas, kas need aitavad kaasa suitsetamise järkjärgulisele lõpetamisele.

2.3 Sellegipoolest võivad Euroopa Komisjoni poolt 19. detsembril 2012 esitatud ettepanekuga tubakatooteid reguleeriva direktiivi 2001/37/EÜ läbivaatamiseks kaasneda tõsised tagajärjed ELi tööhõivele, majandusele ja maksutuludele, olles seega vastuolus ELi teiste põhieesmärkidega nagu täielik tööhõive ja majanduskasv (Euroopa Liidu lepingu artikkel 3) – kui ei kehtestata kaasnevaid meetmeid. ELis töötab tubakasektoris ligikaudu 1,5 miljonit inimest. Neist 400 000 moodustavad tubakat kasvatavad põllumajandustootjad ja 956 000 töökohta sõltub tubaka jaemüügist (10). Teiselt poolt laekub igal aastal tubakaaktsiisina peaaegu 100 miljardit eurot maksutulu ja sektor on suure tähtsusega ekspordi jaoks, olles üks väheseid, mille kaubavahetusbilanss on positiivne nii ELi tasandil kui ka paljudes liikmesriikides. Nii moodustas EList pärit tubakatoodete ekspordi kogumaht ligikaudu 55 000 tonni. Kõige suurem ekspordimaht pärines Bulgaariast (13 200), Kreekast (11 200) ja Prantsusmaalt (8 000). Lisaks on tubakas põllumajandustoode, mis annab ELis tööd 400 000 inimesele, põhiliselt ebasoodsate tingimustega piirkondades, kus alternatiive ei ole. UNITABi ja COPA statistilistest andmetest selgub, et 96 % tubakat kasvatavatest põllumajandusettevõtetest on perekonnaettevõtted, mille põllumajandusmaa pindala jääb keskmiselt 0,5 ja kolme hektari vahele (11).

3. Üldmärkused

3.1 Euroopa Komisjoni esitatud direktiivi ettepanek tubakatoodete kohta keskendub kuuele tegevusvaldkonnale: — märgistamine ja pakendamine; — koostisosad; — vorm; — jälgitavus ja turvaelemendid; — piiriülene kaugmüük; — suitsuvabad tubakatooted ja reguleeritavate toodete määratluse laiendamine. Toodud kuuest valdkonnast on kolmel väga suur mõju ELi liikmesriikide tööhõivele ja maksutuludele. Märgistamise, pakendamise ja koostisosade puhul kehtestatakse ettepanekuga terviseohu hoiatused, mis on olemasolevatega võrreldes ebaproportsionaalselt suured, piirates tubakatoodete vorme, maitset ja sisu. Nii peab kõigil pakenditel olema terviseohu pilt- ja teksthoiatused, mis katavad 75 % pakendi välispinnast. Sellele lisandub lisaks mõnes liikmesriigis kohustuslikuks olevale maksumärgile teade alaealistele müümise keelu kohta ning tubakatoodete tuvastamist ja jälgitavust tagavate uute meetmete jaoks ettenähtud ala – uus külgpindadele trükitav lisateave (kattes 50 % iga külje pinnast). See tähendab tegelikult seaduslikult registreeritud kaubamärkide kujutamiseks kasutatava ruumi märkimisväärset vähendamist. Teisalt peab pakenditel olema miinimumkõrgus ja -laius, mille tagajärjel kaovad mõned pakendiformaadid, nagu nt pakendiformaat „casket”, mis on mõnes riigis, nt Kreekas, väga populaarne. Samuti kaob Portugalis enim levinud pakendiformaat. Lisaks võib kõnealune pakendite muutmine, mis ei põhine teaduslikel andmetel, ohustada töökohti pakenditööstuses, mis on suure osatähtsusega paljudes Euroopa riikides, nt Saksamaal, Poolas, Prantsusmaal, Ühendkuningriigis või Austrias. Tuleb juhtida tähelepanu tõigale, et tubakatoodete kõrgusele ja laiusele kehtestatavad miinimumnõuded jäeti avalikust arutelust, aga ka mõjuaruandest välja. Lisaks keelatakse ära eristava maitse ja/või lõhnaga sigarettide müük ja leiutatakse uus sigarillo määratlus, mis on vastuolus veidi rohkem kui aasta eest ELis kehtima hakanud maksuõigusnormidega (12).

3.2 Selle tagajärjel ja kuna kõigil pakenditel peab olema sama formaat ja toodetel sama maitse, jääb hind ainsaks teguriks, mille abil kaubamärke omavahel eristada, mis viib kogu sektori väärtusahela languseni. Kui hind jääb ainsaks konkurentsiteguriks, hakkavad hinnad langema, mis toob endaga kaasa ühelt poolt sektori osalejate tulude ja liikmesriikide maksutulude vähenemise ning teiselt poolt töökohtade kadumise sektoris.

3.3 Selline üksnes hinnal põhinev eristamisvõimalus viib näiteks selleni, et ELis kasvatatav kvaliteettubakas kaotab oma atraktiivsuse ELi territooriumil tehaseid omavate ettevõtjate jaoks, kuna kvaliteedi kriteerium ei ole enam tubakalehtede ostukriteerium, mis vastuolus komisjoni poolt mõjuhinnangus öelduga kujutab endast tõsist ohtu tubakakasvatusest sõltuvatest töökohtadele. Praegu on tubakalehtede saagikus ELis 250 000 tonni tubakat aastas. Suurim tootjariik on Itaalia 89 000 tonniga, millele järgnevad Bulgaaria 41 056, Hispaania 38 400 ja Kreeka 24 240 tonniga. Väärtusahela kõnealuses lülis töötab 400 000 inimest, esikohal on Bulgaaria 110 000 tubakakasvatuses töötava inimesega, järgnevad Poola 75 100 ja Itaalia 59 300 töötajaga (13).

3.4 Formaatide ja maitsete standardimine võib viia ka tubaka salakaubaveo suurenemiseni. Kui kõik tooted muutuvad peaaegu ühesuguseks, saavad sellest kasu maffiad, kes võivad ilma mingisuguste raskusteta kujundada oma salatooteid algsete formaatide ja maitsetega, millega on tarbijad harjunud, ning rahuldada seda nõudlust ebaseaduslike kanalite kaudu, maksmata sentigi liikmesriikide maksuametite kassadesse. Lisaks puudub igasugune järelevalve kõnealuste toodete kvaliteedi üle, mis seab tarbijaohutuse tõsiselt ohtu.

3.5 Värskeimatel kättesaadavatel arvandmeil jääb ELis igal aastal ebaseadusliku kaubanduse tagajärjel saamata tubakaaktsiisitulu 10 miljardi euro ulatuses. Salatubakatoodete müügi osakaal moodustab praegu ELis 10 % müügi kogumahust (14). Seepärast peab komitee eriti tervitatavaks 12. novembril 2012 Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni raames allkirjastatud protokolli tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise kohta. Selles dokumendis, mille üle pidas ELi ja selle liikmesriikide nimel läbirääkimisi Euroopa Komisjon, kutsutakse sidusrühmi üles võtma tõhusaid meetmeid tubaka ebaseadusliku tootmise ja sellega kauplemise tõkestamiseks (15).

3.6 Lisaks aktsiisitulude saamatajäämisele kaasneb ebaseadusliku kaubanduse suurenemisega tubaka müügimahu vähenemine, mis mõjutab kogu väärtusahelat, ent ehk eriti tubaka jaemüügipunkte. Peaaegu üks miljon töökohta sõltub otseselt või kaudselt tubaka jaemüügist ELis nii toidupoodides, kioskites kui ka spetsialiseerunud kauplustes Prantsusmaal, Itaalias, Hispaanias ja – alles hiljuti – Ungaris, kus töötavad vastava riigi reguleeritavad ja kontrollitavad tubaka ja postmarkide müügipunktide võrgustikud. Ainuüksi Kreekas sõltub tubaka jaemüügist 40 000 töökohta (16).

3.7 Komitee tunnistab, et töökohad võivad olla ohus kõigis sektorites kogu tubaka- ja seonduvate toodete tootmise, pakendamise ja jaemüügi väärtusahelas ning põllumajanduspiirkondades, kus ei ole välja arendatud teisi alternatiive ja kus ei saada enam ÜPP-ga seotud tootmistoetusi. Tuleks märkida, et tubakakasvatus annab panuse maapiirkondade tööhõivesse. Komitee kutsub üles pöörama vajalikku tähelepanu selliste töötururiskide vähendamisele ning soovitab tungivalt kasutada seejuures kõiki olemasolevaid ülemineku- ja restruktureerimismeetmeid, eelkõige koolituskavasid töötajatele ning teadus-, tehnika- ja innovatsioonialaseid toetusmeetmeid ettevõtetele ja põllumajandustootjatele uut liiki toodete jaoks eesmärgiga säilitada töökohad. Ühtekuuluvusfondi, struktuurifonde, regionaalarengufondi ning teadus- ja innovatsioonitegevuse fonde tuleks kasutada tõhusalt liikmesriikides, keda selline võimalik restruktureerimine mõjutaks kõige rängemalt, seda eelkõige praeguse majanduskriisi tingimustes.

3.8 Kokkuvõtvalt tunnistab komitee, et direktiivi ettepanek võib sisaldada märkimisväärseid ohtusid. Sellegipoolest palub komitee arvesse võtta eeldatavaid parandusi nii tervishoiukulude vähendamise kui ka tervishoiustandardi parandamise osas, arvestades, et Euroopa kodanikel on õigus oodata Euroopa Liidult inimeste tervise kõrgetasemelist kaitset põhiõiguste harta artikli 35 kohaselt.

3.9 Teiselt poolt on direktiivi ettepanekuga hõlmatud 16 delegeeritud akti, millega antakse Euroopa Komisjonile volitused direktiivi olemuslike osade reguleerimiseks ja nende üle otsustamiseks. See aga välistatakse selgesõnaliselt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290 (17). Niiviisi jäetakse nõukogu, Euroopa Parlament ja riikide parlamendid direktiivi olemuslike osade reguleerimisest praktiliselt kõrvale.

4. Konkreetsed märkused

4.1 Direktiivi ettepanekus sisalduvad meetmed on väga piiravad ja tuginevad kriteeriumitele tubaka atraktiivsuse vähendamiseks, et saavutada taotletavaid tervishoiualaseid eesmärke. Lisaks juhib komitee tähelepanu vajadusele rakenduskavade ja harivate kampaaniate järele, mis oleksid konkreetselt suunatud noortele Euroopas. Sellega seoses tasub märkida, et Euroopa Komisjoni enda prognoosid kavandatud meetmete tervisemõju kohta võivad tunduda ülimalt tagasihoidlikud (kaks protsenti). Sellise järkjärgulise lähenemisviisiga välditakse aga tõsist ja seega ebaproportsionaalset ohtu majandusele.

4.1.1 Terviseohu hoiatuste kandmine 75 %-le pakendi esi- ja tagaküljest ja uue lisateabe trükkimine 50 %-le külgpindadest (artikkel 9) ei põhine kindlatel teaduslikel andmetel. Kuigi Hammondi uuringus (18) viidati kõnealuste hoiatuste tõhususele, näitasid teised uuringud, nagu Maastrichti ülikoolis (19) ja Ameerika Ühendriikide toidu- ja ravimiametis (20) (Food and Drug Administration, FDA) teostatud uuringud vastupidist, s.o et graafilised terviseohu hoiatused ei ole tõhus vahend suitsetajate arvu vähendamiseks. Euroopa Komisjoni eurobaromeetri andmeil (21) tunnistab kümnest suitsetajast üheksa, et suuremõõtmelised hoiatused ei pane neid suitsetamisest loobuma, ja kümnest seitse leiavad, et seesugused meetmed ei aita vähendada suitsetamist noorte seas. Ameerika Ühendriikide apellatsioonikohtu hiljutises otsuses jõuti ka järeldusele, et kõnealuste suuremõõtmeliste terviseohu hoiatuste mõju ei ole piisavalt teada. Nii öeldakse otsuses, et ei ole mingisugust tõendusmaterjali järeldamaks, et kõnealused hoiatused oleksid otseselt kaasa toonud suitsetajate arvu olulise vähenemise mitte üheski riigis, kus neid hoiatusi praegu nõutakse, ning lisatakse, et andmete tõenduslik jõud on väga nõrk (22).

4.2 Terviseohu hoiatuste ebaproportsionaalse suurendamisega kaasneb lisaks ka järgmine: — tootjate intellektuaal- ja tööstusomandi õiguste ühepoolne sundvõõrandamine, kuna nad ei saa kasutada oma registreeritud kaubamärke. Euroopa Kohtu hinnangul (23) on tootjatel õigus kasutada oma registreeritud kaubamärke ja jätkata oma toodete eristamist; — uute piirangute seadmine konkurentsile sektoris, kus eristumist on niigi juba väga piiratud; — mis tahes seadusliku kauplemistegevusega kaasnevate põhiliste kauplemisõiguste rikkumine; — uute toodete turule viimise takistamine ning — pakutavate toodete suhtes teadusuuringute ja kvaliteediotsingute lõppemine. Uue põlvkonna toodete turule viimist piiratakse meelevaldselt, andmata võimalust luua selge regulatiivraamistik nende ohtude vähendamise analüüsimiseks, mis võivad kõnealuste toodetega kaasneda inimeste jaoks. See võib ka pidurdada jõukuse ning kõnealuste toodete uuendamise ja uurimisega seotud töökohtade loomist. Lisaks ei tohiks kõnealuseid uusi, võib-olla vähem kahjulikke tooteid allutada samadele piirangutele, mis kehtivad ka tavapärastele toodetele.

4.3 Sama kehtib ka koostisosade piiramise suhtes eristatava lõhna või maitse kaotamiseks (artikkel 6): see ei põhine teaduslikel andmetel nagu nt kõnealuste ainete mürgisus ja sõltuvust tekitav toime, vaid tugineb sellisel subjektiivsel kriteeriumil nagu tubaka atraktiivsuse vähendamine ja subjektiivsetel kinnisarusaamadel selle kohta, millist tubakaliiki suitsetab üks või teine vanuserühm või sugu. Sama subjektiivsust võib täheldada järgmiste sigaretiformaatide meelevaldse ja põhjendamatu keelustamise puhul: „peenikesed” (slim) sigaretid (keelustamist ei kaasatud avalikku arutellu ega käsitletud mõjuaruandes), lühikesed sigaretid või kõik mentoolimaitselised või -lõhnalised sigaretid. Määratakse kindlaks isevalmistatavate sigarettide tubaka tarbijapakendi miinimumkaal, ühtlustatakse isevalmistatavate sigarettide tubaka tooside formaat või isegi leiutatakse sigarillode uus kategooria vastuolus 1. jaanuaril 2011 jõustunud direktiiviga 2011/64/EL (24). Mitmes Euroopa riigis väga populaarsete „peenikeste” (slim) ja mentoolimaitseliste või -lõhnaliste sigarettide keelustamine viib olukorrani, kus tarbijatel ei ole neile ligipääsu ning nad peavad kasutama salaturu võimalusi kõnealuste sigarettide ostmiseks. Lisaks on tegemist tubakatoodetega, mida tarbivad enamasti täiskasvanud suitsetajad, nii et sel konkreetsel juhul ei saa kasutada argumentatsiooni, justkui eesmärk oleks ennetada alaealiste ligipääsu tubakale. Näiteks mentoolimaitseliste või -lõhnaliste sigarettide konkreetsel juhul olgu meenutatud, et kõnealust tubakaliiki suitsetavad peamiselt eakamad inimesed ning et seda ei keelustatud riikides, kus kehtivad väga kaugeleminevad suitsetamisvastased seadused väga konkreetsete teatavaid koostisosasid keelustavate sätetega nagu Ameerika Ühendriikides ja Kanadas. Seetõttu teeb komitee ettepaneku jätta direktiivi ettepanekust välja mentooli maitse- või lõhnaaine keeld.

4.3.1 Lõpetuseks nõustub komitee täielikult komisjoni ettepanekuga keelustada turul uued tooted närimiskummi, piña colada, mojito jne maitsega ehk nn kommimaitsega sigaretid („candy-flavoured cigarettes”), mis võivad põhimõtteliselt olla suunatud noortele tarbijatele.

4.3.2 Koostisosade ülemäärane piiramine viib maitse ühtlustumisele, mis ei võimalda konkurentidel enam eristuda, mis piiraks investeeringuid ja uute toodete võimalikku käivitamist. Ja kõik see tarbija kahjuks, kellelt võetakse ära valikuvõimalus.

4.4 Komitee palub komisjonil esitada „vähem kahjulike toodete” jaoks selge määratluse ja sobiva õigusliku raamistiku, mis tõestab teaduslikult kindlal viisil selliste toodete väiksemat kahjulikkust võrreldes tavapäraste sigarettidega. Väiksema kahjulikkuse kontseptsioon kehtib toodete suhtes, mis võivad asendada tavapäraseid sigarette, kuid millega kaasneb palju väiksem oht tervisele, ent mitte suitsetamisest võõrutamise toodete suhtes. Tubakat (ja mitte keemilist nikotiini) sisaldavad ja seega direktiivi reguleerimisalasse kuuluvad tooted vajavad selget määratlemist ja reguleerimist, et tarbijaid saaks teavitada nende omadustest.

4.5 Teisalt sisaldab Euroopa Komisjoni direktiivi ettepanek meetmeid ebaseadusliku tubakakaubanduse vähendamiseks. Nii esitab Euroopa Komisjon näiteks ettepaneku artiklis 14 tuvastamis- ja jälgitavussüsteemi ning erinevad täiendavad turvameetmed tagamaks, et ELis müüdaks üksnes direktiivi sätetele vastavaid tooteid. Kõnealuse meetmega kaasneb ebaproportsionaalne majanduslik ja halduskoormus, mis ei ole aga paljudele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele jõukohane ning mis selle asemel, et vähendada ebaseaduslikku kaubandust, suurendab veelgi liikmesriikide halduskoormust kontrollide tegemisel. Peale selle ei vähenda nimetatud süsteem salakaubavedu ja ebaseaduslikku kaubandust, vaid neid hoopis soodustatakse direktiivi ettepaneku ülejäänud meetmete kaudu. Seetõttu on komitee arvamusel, et direktiivi ettepaneku artikli 14 sätted peaksid olema identsed tuvastamist ja jälgitavust käsitlevate klauslitega, mis sisalduvad möödunud aasta lõpus Maailma Terviseorganisatsiooni osaliste konverentsil sõlmitud ebaseadusliku kaubanduse protokollis (25).

4.6 Lõpetuseks antakse direktiiviga Euroopa Komisjonile võimalus reguleerida ja muuta arvukate delegeeritud aktide teel selliseid põhiküsimusi nagu nt lisaainete määr, terviseohu hoiatuste väljatöötamine ning nende paigutamine ja mõõdud. Seega jäetakse liikmesriigid direktiivi reguleerimisest praktiliselt kõrvale, mis kujutab endast sekkumise äärmiselt kõrget taset, mida on ELis seni kasutatud vaid mõnel korral ning mis rikub subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid, nagu väidavad juba kaheksa liikmesriigi parlamendid (26) (Itaalia, Tšehhi Vabariik, Kreeka, Bulgaaria, Taani, Portugal, Rumeenia ja Rootsi). Itaalia puhul ei ole parlament mitte ainult tõdenud, et direktiiviga rikutakse kõnealuseid põhimõtteid, vaid rõhutas ka, et mõned keelatud sigarettide mudelitest nagu „peenikesed” (slim) või madala tõrvasisaldusega sigaretid võiksid olla kasulik vahend suitsetamise vähendamisele või lõpetamisele suunatud poliitikas (27).

4.6.1 Direktiivi ettepaneku artiklites 8, 9 ja 11 antakse näiteks Euroopa Komisjonile volitused muuta delegeeritud akti kaudu terviseohu hoiatuste sõnastust, nende kujundust, esitlemist, vormi ja paigutust. Ka artiklis 6 volitatakse komisjoni otsustama delegeeritud akti kaudu lisaainete sisalduse ja ülemmäärade üle.

4.6.2 Sigarite, sigarillode ja piibutubaka puhul jätab komisjon direktiivi ettepanekus endale lisaks veel võimaluse tühistada automaatselt teatavad tekstis sisalduvad erandid, kui „olukord on oluliselt muutunud”, kusjuures selline muutus on seotud müügimahu suurenemisega vähemalt 10 % vähemalt 10 liikmesriigis või alla 25-aastaste tarbijate hulga suurenemisega vähemalt 5 protsendipunkti vähemalt 10 liikmesriigis. Komisjon ei ole teadlik sellest, et praegusest 27 liikmesriigist kümnes on kõnealuste toodete turg äärmiselt väike ja 10 %-line muutus võib toimuda märkamatult, nii et meede kaotab igasuguse mõtte ja tekitab suurt õiguslikku ebakindlust kõnealuses allsektoris.

4.7 Kuigi volituste delegeerimine delegeeritud aktide näol on ette nähtud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290, peavad selleks olema täidetud mitu eeltingimust. Nii võib delegeeritud akti kohaldada üksnes seadusandliku akti teatavate mitteolemuslike osade suhtes, mis aga nii ei ole kõnealuse ettepaneku puhul.

Brüssel, 11. juuli 2013 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Henri MALOSSE

(1) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114:

„1. Kui aluslepingutes ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse artiklis 26 seatud eesmärkide saavutamiseks järgmisi sätteid. Seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu liikmesriikides nii õigus- kui ka haldusnormide ühtlustamiseks meetmed, mille eesmärk on siseturu rajamine ja selle toimimine.”

(2) Vt kohtuasi C-491/01: kuninganna vs. tervishoiuminister, ex parte British American Tobacco (Investments) Ltd ja Imperial Tobacco Ltd.

(3) ELT C 128, 18.5.2010, lk 89–93.

(4) http://europa.eu/rapid/press-release_OLAF-11-5_en.htm?locale=EN.

(5) The European Tobacco Sector. An analysis of the socio-economic footprint, koostanud Nomisma, ja Euroopa Komisjoni 16. novembri 2012. aasta pressiteade.

(6) Ibid.

(7) http://www.ipex.eu/IPEXL-WEB/dossier/dossier.do?code=COD&year=2012&number=0366&appLng=ET#.

(8) ELT C 351, 15.11.2012, lk 6–11.

(9) Report on the implementation of the Council Recommendation of 30 November 2009 on Smoke-free Environments.

(10) The European Tobacco Sector. An analysis of the socio-economic footprint, koostanud Nomisma.

(11) DIVTOB: Diversification for Tobacco Growing Regions in the Southern European Union. Hohenheim University. Sixth Framework Programme funded European Research and Technological Development.

(12) Nõukogu 21. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/64/EL tubakatoodetele kohaldatava aktsiisi struktuuri ja määrade kohta, ELT L 176, 5.7.2011, lk 24–36.

(13) Vt joonealune märkus 10.

(14) Vt joonealune märkus 5.

(15) Vt joonealune märkus 5.

(16) Vt joonealune märkus 10.

(17) ELT 115, 9.5.2008, lk 172–172.

(18) Hammond, D. „Health warning messages on tobacco products: a review” („Terviseohu hoiatused tubakatoodetel: ülevaade”), Tobacco Control 2011; 20:327–3. Sambrook Research International, „A review of the science base to support the development of health warnings for tobacco packages” („Ülevaade teaduslikust alusest tubakatoodete pakenditele trükitavate terviseohu hoiatuste koostamise toetamiseks”), Newport: Sambrook Research International; 2009 (Euroopa Komisjoni tellimusel koostatud aruanne).

(19) http://www.maastrichtuniversity.nl/web/Main/Sitewide/News1/SmokersWillNotBePutOff1.htm.

(20) Nonnemaker, J., et al., Experimental Study of Graphic Cigarette Warning Labels: Final Results Report Prepared for Center for Tobacco Products, Food and Drug Administration, Contract No. HHSF-223-2009-10135G, detsember 2010.

(21) http://ec.europa.eu/health/tobacco/docs/eurobaro_attitudes_towards_tobacco_2012_en.pdf.

(22) RJ Reynolds Tobacco Company v Food & Drug Administration, United States Court of Appeals for the District of Columbia Circuit, august 2012.

(23) Euroopa Kohtu 17. novembri 1990. aasta otsus kohtuasjas C-10/89.

(24) Nõukogu 21. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/64/EL tubakatoodetele kohaldatava aktsiisi struktuuri ja määrade kohta, ELT L 176, 5.7.2011, lk 24–36.

(25) http://apps.who.int/gb/fctc/PDF/cop5/FCTC_COP5(1)-en.pdf.

(26) http://www.ipex.eu/IPEXL-WEB/dossier/dossier.do?code=COD&year=2012&number=0366&appLng=ET#.

(27) Itaalia parlamendi sotsiaalküsimuste komisjoni arvamus Euroopa Komisjoni dokumendi COM(2012) 788 final kohta.