[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 1.6.2006

KOM(2006) 257 lõplik

2006/0089 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Ühenduse ja Türgi Vabariigi vahelise lepingu sõlmimise kohta, mis käsitleb Türgi osalemist Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse töös

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. SISSEJUHATUS

Komisjon teeb ettepaneku nõukogu otsuse kohta sõlmida Euroopa Ühenduse nimel leping kolme kandidaatriigi, Bulgaaria, Rumeenia ja Türgiga, nende osalemiseks Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus töös. Komisjon pidas nõukogu antud volituste alusel läbirääkimisi Bulgaaria, Rumeenia ja Türgiga. Komisjon lõpetas läbirääkimised Bulgaaria, Rumeenia ja Türgiga parafeerides lepingute eelnõud aastal 2004.

2. Ühinemiseelne strateegia

2.1. Agenda 2000

Dokumendis Agenda 2000 väljendas komisjon arvamust, et kandidaatriikide osalemine programmides, kus rakendatakse acquis' d, pakuks „kasulikku ettevalmistust, tutvustades kandidaatriikidele ja nende kodanikele liidu tegevuspõhimõtteid ja töömeetodeid“. See on üks peamisi viise, kuidas suurendada kandidaatriikide suutlikkust nii acquis rakendamisel kui ka ülevõtmisel.

2.2. Euroopa Ülemkogu järeldused

Euroopa Ülemkogu 1997. aasta detsembri Luxembourgi istungjärgul muudeti programmides ja ühenduse ametites osalemine tõhustatud ühinemiseelse strateegia vahendiks, ning järeldati, et kandidaatriikidel tuleks üksikjuhtumitel lubada osaleda ühenduse ametite töös.

Euroopa Ülemkogu kinnitas 1999. aasta detsembri Helsingi istungjärgul uuesti, et ühinemisprotsess, mille ühtne raamistik hõlmab 13 kandidaatriiki, on olemuselt kõikihõlmav ja kandidaatriigid osalevad selles võrdsetel alustel. Türgi saab ühinemiseelsest strateegiast kasu ja tal on ühinemisprotsessi raames võimalus osaleda ühenduse programmides ja ametite töös.

3. Nõukogu otsus anda komisjonile volitused pidada läbirääkimisi kandidaatriikide osalemise üle Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse töös

Komisjoni 24. juuli 2000. aasta ettepaneku SEK (1878) alusel otsustas nõukogu 19. märtsil 2001. aastal anda komisjonile volitused pidada läbirääkimisi kandidaatriikide osalemise üle Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse töös. Läbirääkimiste eesmärk oli võimaldada kandidaatriikidel osaleda keskuse töös enne Euroopa Liiduga ühinemist. Läbirääkimissuunistega sätestatakse, et lepingus tuleks määratleda tingimused kandidaatriikide osalemiseks keskuse töös. Eelkõige peaks lepingus olema sätestatud, et kandidaatriikidel ei ole haldusnõukogu koosolekutel hääleõigust, et nad peaksid keskuse tegevusalasid rahaliselt toetama, ja lepingusse peaksid olema lisatud asjakohased tingimused seoses andmekaitse, keskusele antud privileegide ja immuniteetidega ja Euroopa Kohtu pädevusega.

4. läbirääkimised

Komisjon on oma volituste alusel pidanud läbirääkimisi Bulgaaria, Rumeenia ja Türgiga. Kahepoolsete lepingute eelnõud on Bulgaaria, Rumeenia ja Türgi heaks kiitnud ja ühendus jätkab praegu lepingueelnõude ratifitseerimist.

5. lepingueelnõu

Komisjon on Bulgaaria, Rumeenia ja Türgiga kokku leppinud lepingueelnõudes, mis annab kõnealustele riikidele võimaluse osaleda keskuse töös tingimustel, mis on sarnased Norra osalemiseks sätestatutega.

Lepingutega sätestatakse, et Bulgaaria, Rumeenia ja Türgi osalevad keskuse tööprogrammis ja täidavad kohustusi, mis on määratletud nõukogu määrusega (EMÜ) nr 302/93, mida on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 3294/94, nõukogu määrusega (EÜ) nr 2220/2000 ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1651/2003.

Bulgaaria, Rumeenia ja Türgi lülitatakse Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Teabevõrku (REITOX) ja nad jagavad keskusega andmeid vastavalt ühenduse ja siseriikliku õiguse andmekaitsenõuetele. Bulgaaria, Rumeenia ja Türgi toetavad igaüks keskust rahaliselt, et katta oma osalemise kulud. Bulgaaria, Rumeenia ja Türgi osalevad keskuse haldusnõukogu töös hääleõiguseta ajani, mil nad saavad liidu liikmeteks.

Lepingud on kavandatud määramata ajaks, kuni Bulgaariast, Rumeeniast ja Türgist saavad Euroopa Liidu liikmed.

Pooled kiidavad lepingu heaks vastavalt nende endi menetluskorrale. Leping jõustub siis, kui mõlemad pooled on üksteist teavitanud vastavate menetluste lõpuleviimisest.

Keskus kohtleb Bulgaariat, Rumeeniat ja Türgit kui liikmesriike nii Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Teabevõrku lülitamises kui ka personalieeskirjade kohaldamisel.

6. Lepingu sõlmimine

6.1. Õiguslik alus

Läbirääkimised kandidaatriikidele keskuse töös osalemise võimaldamiseks on võimalikud vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) 302/93 (Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta) artiklile 13.

Artikkel 13 sisaldab vajalikke eeskirju keskuse avamiseks riikidele, kes ei ole liidu liikmed, kuid kes jagavad ühenduse ja liikmesriikide huvisid keskuse eesmärkide ja töö suhtes. Selliste riikide ja ühenduse vahel sõlmitud lepingud järgivad asutamislepingu artiklis 300 sätestatud menetlust.

Komisjon on nõukogu antud läbirääkimisjuhiste alusel lõpetanud läbirääkimised Bulgaaria, Rumeenia ja Türgiga.

Selleks et jätkata, teeb komisjon ettepanekud nõukogu otsuste kohta lepingute sõlmimiseks eesmärgiga võimaldada neil riikidel osaleda Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus töös.

6.2. Finantsmõjud

Vastavalt lõpetatud läbirääkimistele toetavad Bulgaaria, Rumeenia ja Türgi Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskust rahaliselt, et katta keskuse kõigi tegevusalade laiendamise kulud nendesse riikidesse.

On ette nähtud, et Bulgaaria, Rumeenia ja Türgi kaasatakse täielikult kõigisse keskuse tegevustesse pärast kolmeaastast järk-järgulist käivitusperioodi. Seega peaks selle perioodi jooksul suurenema ka osamaks. Bulgaaria, Rumeenia ja Türgi võivad saada rahalist abi asjakohastelt ühenduse abiprogrammidelt, et katta sellega osa oma osamaksust keskusele.

Kui rakendatakse keskuse kogu tööprogrammi, on Bulgaaria, Rumeenia ja Türgi aastane osamaks keskusele 271 000 eurot igalt riigilt. Aastast 2008 suureneb see 271 000 euro suurune summa vastavalt ühenduse toetuste suurenemisega keskusele.

7. lepingu tulemusena saadav kasu

Bulgaaria, Rumeenia ja Türgi osalemine keskuse töös on mitmeti kasulik:

- Keskuse töös osalemine aitab Bulgaarial, Rumeenial ja Türgil ühinemisettevalmistuste käigus võtta vastu ja rakendada narkootikumidega seotud acquis' d.

- Keskuse töös osalemine võimaldab Bulgaarial, Rumeenial ja Türgil tutvuda keskuse otsustamismenetlustega ja anda oma panus tööprogrammi väljatöötamisse;

- Keskus saab laiendada oma aruandlust narkootikumide kasutamise ja narkomaania kohta Bulgaariale, Rumeeniale ja Türgile.

- Osalemine aitab keskusel ja liikmesriikidel, samuti ka Bulgaarial, Rumeenial ja Türgil, pakkuda ulatuslikumaid ja paremaid andmeid seoses narkootikumide ja narkomaaniaga Euroopas. Andmed, mida annavad Bulgaaria, Rumeenia ja Türgi, läbivad kvaliteedihindamise ja neid levitatakse ulatuslikult keskuse aastaaruande ja veebisaidi kaudu.

- Osalemine võimaldab kaasata Bulgaaria, Rumeenia ja Türgi keskuse arendatavasse uute sünteetiliste narkootikumide varajase hoiatamise süsteemi.

8. SOOVITUS

LÄBIRÄÄKIMISED ON LÕPETATUD JA LEPINGUD SÕLMITUD BULGAARIA, RUMEENIA JA TÜRGIGA, ET VALMISTADA ETTE NENDE OSALEMINE NARKOOTIKUMIDE JA NARKOMAANIA EUROOPA JÄRELEVALVEKESKUSE TÖÖS NORRAGA SAMALAADSETEL TINGIMUSTEL.

Seetõttu on komisjonil võimalik kiita heaks kahepoolsete lepingute sõlmimine Bulgaaria, Rumeenia ja Türgiga nende osalemiseks Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse töös.

2006/0089 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Ühenduse ja Türgi Vabariigi vahelise lepingu sõlmimise kohta, mis käsitleb Türgi osalemist Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus töös

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

Võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 152 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2]

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 302/93 (Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta,[3] mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 3294/94,[4] määrusega (EÜ) nr 2220/2000[5] ja määrusega (EÜ) nr 1651/2003[6]) artiklis 13 sätestatakse, et keskus peab olema avatud osalemiseks riikidele, kes ei kuulu ühendusse, kuid kes jagavad ühenduse ja liikmesriikide huvisid keskuse eesmärkide ja töö suhtes.

(2) Komisjon on ühenduse nimel pidanud läbirääkimisi Türgi Vabariigiga lepingu üle, mis käsitleb Türgi osalemist Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse töös.

(3) Leping parafeeriti 26. augustil 2004 ja tuleks heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduse nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja Türgi Vabariigi vahel sõlmitud leping, mis käsitleb Türgi osalemist Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse töös.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujale antakse volitused määrata isik, kellel on õigus kokkuleppele alla kirjutada, et muuta see ühenduse jaoks siduvaks.

Artikkel 3

Nõukogu eesistujale antakse volitused määrata isik, kellel on õigus edastada lepingu artiklis 10 sätestatud diplomaatiline noot.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

Euroopa Ühenduse ja Türgi Vabariigi vahel, mis käsitleb Türgi Vabariigi osalemist Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse töös

EUROOPA ÜHENDUS ühelt poolt ja

TÜRGI VABARIIK, edaspidi „Türgi“ teiselt poolt,

edaspidi "lepinguosalised",

Meenutades, et Euroopa Ülemkogu 1997. aasta detsembri Luxembourgi istungjärgul muudeti ühenduse programmides ja ametites osalemine ühinemiseelse strateegia kiirendamise üheks viisiks.

Võttes arvesse, et Euroopa Ühendus on nõukogu määrusega (EMÜ) nr 302/93,[7] mida on muudetud nõukogu määrustega (EÜ) nr 3294/94[8] ja 2220/2000[9] ja 1651/2003[10] (edaspidi „määrus“), asutanud Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse (edaspidi „keskus“).

Arvestades, et määruse artiklis 13 sätestatakse, et keskus on osalemiseks avatud riikidele, kes ei ole ühenduse liikmed, kuid kes jagavad ühenduse ja selle liikmesriikide huvisid.

Arvestades, et Türgi jagab sihte ja eesmärke, mis on määrusega keskuse suhtes kehtestatud, sest Türgi lõppeesmärk on Euroopa Liidu liikmeks saamine.

Arvestades, et Türgi tunnustab keskuse määruses kirjeldatud tööülesandeid ja tema töömeetodeid ning prioriteetseid valdkondi;

ning arvestades, et Türgis on olemas asutus, mida võib lülitada Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Teabevõrku;

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Türgi osaleb täiel määral keskuse töös käesolevas lepingus sätestatud tingimustel.

Artikkel 2

Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Teabevõrk (Reitox)

1. Türgi lülitatakse Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Teabevõrku (Reitox).

2. Türgi teavitab keskust oma siseriikliku teabevõrgu põhiosadest 28 päeva jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist, sealhulgas siseriiklikust järelevalvekeskusest, ja nimetab kõik muud spetsialiseeritud keskused, kes võiksid keskuse tööle kaasa aidata.

Artikkel 3

Haldusnõukogu

Keskuse haldusnõukogu kutsub Türgi esindaja osalema oma koosolekutel. Esindaja osaleb täiel määral, kuid ilma hääleõiguseta. Haldusnõukogu võib huviküsimustes, millel on eriline tähendus ühenduse ja selle liikmesriikide jaoks erandkorras kokku kutsuda koosoleku, millest võtavad osa ainult liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni esindajad.

Haldusnõukogu sätestab istungil Türgi esindajatega üksikasjalikud meetmed seoses Türgi osalemisega keskuse töös.

Artikkel 4

Eelarve

Türgi toetab rahaliselt keskuse tegevusi, millele on osutatud artiklis 1 kooskõlas käesoleva lepingu I lisas sätestatule, mis moodustab lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 5

Andmete kaitse ja konfidentsiaalsus

1. Juhul kui kooskõlas ühenduse ja Türgi õigusega edastab keskus käesoleva lepingu alusel Türgi ametiasutustele isikuandmed, mis ei võimalda füüsilisi isikuid tuvastada, võib neid kasutada ainult selleks ettenähtud otstarbel ja edastava asutuse poolt kindlaksmääratud tingimustel.

2. Andmeid narkootikumide ja narkomaania kohta, mida keskus Türgi ametivõimudele edastab, võib avaldada vastavalt teabe levitamist ja konfidentsiaalsust käsitlevate ühenduse ja Türgi eeskirjadele. Isikuandmeid ei tohi avaldada ega avalikkusele kättesaadavaks teha.

3. Kindlaksmääratud spetsialiseeritud keskused Türgi ei ole kohustatud andma teavet, mis Türgi õigusaktidega on tunnistatud konfidentsiaalseks.

4. Seoses Türgi ametiasutuste poolt keskusele edastatud andmete puhul kehtivad keskuse suhtes artiklis 6 sätestatud eeskirjad.

Artikkel 6

Õiguslik seisund

Keskus on Türgi seaduste järgi juriidiline isik ning tal on Türgis kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mida on võimalik anda Türgi seaduste järgi juriidilistele isikutele.

Artikkel 7

Vastutus

Keskuse vastutust reguleeritakse määruse artiklis 16 sätestatud eeskirjadega.

Artikkel 8

Privileegid

Türgi kohaldab keskuse suhtes Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteedi protokolli, mis on käesoleva lepingu II lisana moodustab lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 9

Personalieeskirjad

Erandina Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktist a võib keskuse tegevdirektor võtta Türgi täieõiguslikke kodanikke tööle lepingu alusel.

Artikkel 10

Jõustumine

Käesolev leping jõustub teise kuu esimesel päeval pärast vastava lepinguosalise lepingu jõustumisega seotud õiguslike nõuete täitmist kinnitava diplomaatilise noodi saamist.

Artikkel 11

Kehtivus ja lõppemine

1. Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks, kuni Türgist saab Euroopa Liidu liige.

2. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu denonsseerida, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast.

I LISA

Türgi osamaks Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskusele

Artikkel 1

Osamaks, mida Türgi tasub Euroopa Liidu eelarvesse, et osaleda Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuses (edaspidi „keskus“), suureneb järk-järgult nelja aasta jooksul, mil Türgi tegevus käivitub. Nõutav osamaks on:

- osalemise esimese aasta jooksul | 100 000 eurot |

- osalemise teise aasta jooksul | 150 000 eurot |

- osalemise kolmanda aasta jooksul | 210 000 eurot |

- osalemise neljanda aasta jooksul | 271 000 eurot |

Alates osalemise viiendast aastast on Türgi osamaks keskuses osalemise eest võrdne osalemise neljanda aasta jooksul tasutud osamaksuga, mis indekseeritakse vastavalt keskusele antavate ühenduse toetuste suurenemisele.

Artikkel 2

Türgi võib keskusele osamaksu tasumisel osaliselt kasutada ühenduse abi, kusjuures ühenduse abi ülemmäär on osalemise esimese aasta jooksul 75%, teisel 60% ja järgnevatel aastatel 50%. Vastavalt programmide koostamise erimenetlusele kantakse taotletavad ühenduse rahalised vahendid Türgile üle eraldiseisva finantsprotokolliga.

Ülejäänud osa osamaksust katab Türgi.

Artikkel 3

Türgi osamaksu käsitletakse kooskõlas finantsmäärusega, mida kohaldatakse Euroopa Liidu üldise eelarve suhtes.

Türgi esindajate ja ekspertide reisi- ja elatuskulud keskuse tegevustest või keskuse tööprogrammi rakendamisega seotud koosolekutest osavõtmiseks katab keskus samadel alustel ja samasuguses vastavuses kehtivate menetlustega kui Euroopa Liidu liikmesriikide puhul.

Artikkel 4

Osalemise esimese kalendriaasta eest maksab Türgi toetust, mis on arvutatud proportsionaalselt alates osalemise alguskuupäevast kuni aasta lõpuni. Järgnevatel aastatel on toetuse suurus vastavuses käesoleva lepinguga.

II LISA

Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteedi protokoll

KÕRGED LEPINGUPOOLED,

ARVESTADES, et vastavalt Euroopa ühenduste ühtse nõukogu ja ühtse komisjoni asutamislepingu artiklile 28 omavad ühendused ja Euroopa Investeerimispank liikmesriikide territooriumil nii ulatuslikke privileege ja immuniteeti kui on vajalik nende ülesannete täitmiseks,

ON KOKKU LEPPINUD järgmistes tingimustes, mis lisatakse käesolevale lepingule.

I PEATÜKK

EUROOPA ÜHENDUSTE OMAND, FONDID, VARA JA TEGEVUS

Artikkel 1

Euroopa ühenduste ruumid ja ehitised on puutumatud. Need ei ole läbiotsimise, rekvireerimise, konfiskeerimise või sundvõõrandamise objektideks. Ühenduste omandi ja vara suhtes ei kehti Euroopa Kohtu volituseta ükski haldus- ega õiguslik piirang.

Artikkel 2

Ühenduste arhiivid on puutumatud.

Artikkel 3

Ühendused, nende varad, tulud ja muu omand on vabastatud kõikidest otsestest maksudest.

Liikmesriikide valitsused võtavad kõikidel võimalikel juhtudel kasutusele meetmed, et hüvitada või tagastada kaudsete maksude või müügimaksude osa, mis on lisatud vallas- või kinnisvara hinnale juhul, kui ühendused teevad ametlikuks kasutamiseks olulisi oste, mille hind sisaldab selliseid makse. Neid sätteid ei rakendata sellise ulatuseni, et kahjustatakse konkurentsi ühenduste sees.

Vabastus ei kehti maksude ja tasude suhtes, mis katavad üksnes kommunaalteenuste kulud.

Artikkel 4

Ühendus on vabastatud kõikidest tollimaksudest, impordi- ja ekspordikeeldudest ning impordi- ja ekspordipiirangutest ametlikuks kasutuseks mõeldud kaupade puhul. Riigi territooriumil, kuhu need kaubad on selliselt imporditud, ei võõrandata neid tasu eest ega tasuta, välja arvatud tingimustel, mille on heaks kiitnud selle riigi valitsus.

Samuti on ühenduste väljaanded vabastatud tollimaksudest, impordi- ja ekspordikeeldudest ning impordi- ja ekspordipiirangutest.

Artikkel 5

Euroopa Söe- ja Teraseühendus võib vallata mistahes valuutat ja hallata arveid mistahes valuutas.

II PEATÜKK

SIDE JA REISILUBA (LAISSEZ-PASSER)

Artikkel 6

Ühenduste institutsioonid kasutavad ametlikuks sidepidamiseks ja kõikide oma dokumentide edastamiseks iga liikmesriigi territooriumil sama korda, mis on konkreetse riigi poolt kehtestatud sellistele diplomaatilistele esindustele.

Ühenduste institutsioonide ametlikku kirjavahetust ja muid ametlikke teateid ei tsenseerita.

Artikkel 7

1. Ühenduse institutsioonide presidendid võivad ühenduse institutsioonide liikmetele ja teenistujatele väljastada nõukogu kehtestatud vormis reisiloa (laissez-passer), mida liikmesriikide ametiasutused tunnustavad kehtivate reisidokumentidena. Neid reisilube väljastatakse ametnikele ja muudele teenistujatele tingimustel, mis on sätestatud ühenduste ametnike personalieeskirjades ja muude teenistujate teenistustingimustes.

Komisjon võib sõlmida lepinguid, mis annavad nimetatud reisiloale kehtiva reisidokumendi staatuse kolmandate riikide territooriumidel.

2. Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamiseni kohaldatakse nende institutsioonide liikmete ja teenistujate suhtes, kelle valduses on käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval Euroopa Söe- ja Teraseühenduse privileegide ja immuniteetide protokolli artiklis 6 ettenähtud reisiluba, nimetatud artikli sätteid.

III PEATÜKK

EUROOPA PARLAMENDI LIIKMED

Artikkel 8

Euroopa Parlamendi istungipaika sõitvate või sealt lahkuvate Euroopa Parlamendi liikmete vaba liikumise suhtes ei kehtestata ühtegi haldus- ega muud piirangut.

Tolli- ja valuutakontrolli suhtes võimaldatakse Euroopa Parlamendi liikmetele:

3. nende oma valitsuse poolt samad soodustused, mis välismaal ajutisel ametilähetusel olevatele kõrgetele ametnikele;

4. teiste liikmesriikide valitsuste poolt samad soodustused, mis välisriikide valitsuste esindajatele ajutisel ametilähetusel

Artikkel 9

Euroopa Parlamendi liikmeid ei või üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu

Artikkel 10

Euroopa Parlamendi istungjärkude ajal on parlamendi liikmetel :

5. oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

6. teise liikmesriigi territooriumil immuniteet kinnipidamise ja kohtumenetluse suhtes.

Immuniteet kehtib Euroopa Parlamendi liikmetele ka siis, kui nad reisivad Euroopa Parlamenti või sealt tagasi.

Parlamendi liige ei saa nõuda immuniteetiga kaasnevaid õigusi, kui ta on tabatud õiguserikkumiselt, ning see ei takista Euroopa Parlamenti kasutamast õigust tühistada oma liikme immuniteet.

IV PEATÜKK

EUROOPA ÜHENDUSTE INSTITUTSIOONIDE TÖÖS OSALEVAD LIIKMESRIIKIDE ESINDAJAD

Artikkel 11

Ühenduste institutsioonide tööst osa võtvate liikmesriikide esindajatele, nende nõuandjatele ja tehnilistele asjatundjatele võimaldatakse neile pandud ametlikke kohustusi täites ning kohtumispaika ja sealt tagasi sõites tavapärased privileegid, immuniteedid ja soodustused. Käesolevas artiklis loetletud õigused kehtivad ka ühenduste konsultatiivorganite liikmetele.

V PEATÜKK

EUROOPA ÜHENDUSTE AMETNIKUD JA TEISED TEENISTUJAD

Artikkel 12

Iga liikmesriigi territooriumil on ühenduste ametnikel ja teistel teenistujatel nende kodakondsusest olenemata järgmised privileegid ja immuniteedid:

7. kohtulik puutumatus oma ametikohustuste täitmisel tehtud tegude, sealhulgas suuliste ja kirjalike avalduste suhtes, kui ei tulene teisiti asutamislepingute sätetest, mis käsitlevad ühelt poolt ametnike ja muude teenistujate vastutust ühenduste ees ning teiselt poolt Euroopa Kohtu pädevust vaidlustes ühenduste ning nende ametnike ja muude teenistujate vahel. Neile jääb see puutumatus ka pärast nende ametist lahkumist;

8. teenistujate puhul ei kehti sisserändepiirangud ega välismaalaste registreerimise formaalsused. Sama privileegi kohaldatakse nende abikaasade ja neist sõltuvate pereliikmete kohta;

9. valuutaeeskirjade suhtes on neil samad soodustused, mis tavapäraselt võimaldatakse rahvusvaheliste organisatsioonide ametnikele;

10. õigus selles riigis esmakordsel ametisseasumisel tollimaksuvabalt riiki tuua oma mööbel ja muu vallasvara ning õigus oma mööbel ja muu vallasvara tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia, kui nende ametikohustused selles riigis lõpevad; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks selle riigi valitsus, kus seda õigust kasutatakse;

11. õigus tollimaksuvabalt riiki tuua isiklikuks kasutamiseks mõeldud auto, mis on omandatud riigis, kus nad viimati elasid, või riigis, mille kodakondsed nad on, selle riigi siseturul valitsevate tingimuste kohaselt, ning see auto tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks asjaomase riigi valitsus.

Artikkel 13

Kooskõlas tingimuste ja menetlusega, mille on kinnitanud nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, on ühenduste ametnikud ja muud teenistujad kohustatud maksma ühendustele maksu töö- ja muudelt tasudelt, mida ühendused neile maksavad. Ühenduste poolt makstud töö- ja muudelt tasudelt ei maksta riiklikke makse.

Artikkel 14

Tulumaksu, omandimaksu ja pärandimaksu rakendamisel ning ühenduste liikmesriikide vahel sõlmitud topeltmaksustamise vältimist käsitlevate konventsioonide kohaldamisel loetakse, et ühenduste ametnikud ja muud teenistujad, kes üksnes oma kohustuste täitmiseks ühenduste teenistuses asuvad elama liikmesriigi territooriumile, mis nende ühenduste teenistusse astudes ei ole maksustav elukohariik, nii nende tegelikus elukohariigis kui ka maksustavas elukohariigis on säilitanud oma elukoha viimati nimetatud riigis, tingimusel et see riik on ühenduste liige.

See säte kehtib ka abikaasa kohta, kui abikaasa ei tegutse iseseisvalt tasustataval töökohal, ning käesolevas artiklis nimetatud isikute ülalpidamisel ja hoole all olevate laste kohta. Eelmises lõigus nimetatud isikutele kuuluv vallasvara, mis asub selle riigi territooriumil, kus nad viibivad, on selles riigis vabastatud pärandimaksust; pärandimaksu suurust määrates loetakse selline vara nende isikute maksustavas elukohariigis asuvaks, arvestades mitteliikmesriikide õigusi ja topeltmaksustamist käsitlevate rahvusvaheliste konventsioonide võimalikku kohaldamist.

Käesoleva artikli sätete kohaldamisel ei arvestata sellist elukohta, mis on seotud üksnes kohustuste täitmisega muude rahvusvaheliste organisatsioonide teenistuses.

Artikkel 15

Nõukogu kinnitab komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt ühenduste ametnike ja muude teenistujate sotsiaalkindlustustagatiste kava.

Artikkel 16

Komisjoni ettepaneku põhjal otsustades ja pärast konsulteerimist teiste asjaomaste institutsioonidega määrab nõukogu kindlaks ühenduste ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle kohta osaliselt või täielikult kehtivad artikli 12, artikli 13 teise lõigu ja artikli 14 sätted. Liikmesriikide valitsustele teatatakse korrapäraselt sellistesse kategooriatesse kuuluvate ametnike ja muude teenistujate nimed, ametinimetused ja aadressid.

VI PEATÜKK

EUROOPA ÜHENDUSTESSE AKREDITEERITUD MITTELIIKMESRIIKIDE ESINDUSTE PRIVILEEGID JA IMMUNITEET

Artikkel 17

Liikmesriik, mille territooriumil on ühenduste institutsiooni asukoht, annab mitteliikmesriikide esindustele, mis on akrediteeritud ühenduste juurde, tavapärased diplomaatilised immuniteedid ja privileegid.

VII PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 18

Privileegid, immuniteet ja soodustused antakse ametnikele ja teistele ühenduste teenistujatele üksnes ühenduste huve silmas pidades. Ühenduste kõik institutsioonid peavad ametnikele või teistele teenistujatele antud immuniteedi tühistama alati, kui kõnealune institutsioon leiab, et sellise immuniteedi tühistamine ei ole vastuolus ühenduste huvidega.

Artikkel 19

Ühenduste institutsioonid teevad käesoleva protokolli rakendamiseks koostööd asjaomaste liikmesriikide vastutavate ametiasutustega.

Artikkel 20

Artiklid 12-15 ja 18 on kohaldatavad komisjoni liikmete suhtes.

Artikkel 21

Artiklid 12–15 on kohaldatavad Euroopa Kohtu kohtunike, kohtujuristide, kohtusekretäri ja kaasettekandjate suhtes, ilma et eelöeldu piiraks Euroopa Kohtu põhikirja protokolli kohtunike ja kohtujuristide kohtulikku puutumatust käsitleva artikli 3 sätete kohaldamist.

Artikkel 22

Ilma et see piiraks Euroopa Investeerimispanga põhikirja protokolli sätete kohaldamist, kohaldatakse käesolevat protokolli ka Euroopa Investeerimispanga, selle organite liikmete, selle personali ning selle tegevuses osalevate liikmesriikide esindajate suhtes.

Peale selle on Euroopa Investeerimispank vabastatud mis tahes kujul maksustamisest või muust sellelaadsest kohustusest tema kapitali suurenemise korral ning mitmesugustest formaalsustest, mida võidakse sellega siduda riigis, kus on kõnealuse panga alaline asukoht. Samamoodi ei anna Euroopa Investeerimispanga tegevuse lõpetamine või likvideerimine alust maksustamiseks. Kõnealust panka ja selle institutsioonide põhikirjalist tegevust ei maksustata käibemaksuga.

Artikkel 23

Käesolevat protokolli kohaldatakse ka Euroopa Keskpanga, selle organite liikmete ja selle personali suhtes, ilma et see piiraks Euroopa Keskpankade Süsteemi ning Euroopa Keskpanga põhikirja käsitleva protokolli sätete kohaldamist.

Peale selle on Euroopa Keskpank vabastatud mis tahes kujul maksustamisest või muust sellelaadsest kohustusest tema kapitali mis tahes suurenemise korral ning mitmesugustest formaalsustest, mida võidakse sellega siduda riigis, kus on kõnealuse panga asukoht. Panga ja selle asutuste tegevust, mis lähtub Euroopa keskpankade süsteemi põhimäärusest ja Euroopa Keskpangast ei maksustata käibemaksuga.

Ülalpool loetletud sätted kehtivad ka Euroopa Rahandusinstituudi kohta. Selle tegevuse lõpetamine või ümberstruktureerimine ei saa olla aluseks kohustuste kehtestamisele.

SELLE TÕENDUSEKS on nimetatud täievolilised esindajad käesolevale protokollile oma allkirja andnud. Kaheksandal aprillil tuhande üheksasaja kuuekümne viiendal aastal Brüsselis.

FINANTSSELGITUS

1. Ettepaneku nimetus

Türgi osalemine Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse töös

2. Asjaomane eelarverubriik

18 07 01 01: Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus — toetus vastavalt jaotistele 1 ja 2

18 07 01 02: Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus — toetus vastavalt jaotisele 3

3. Finantsmõju

Käesoleval ettepanekul ei ole finantsmõju kulude poolele, kuid sellel on finantsmõju tulude poolele. Mõju on järgmine:

Eelarverida | Tulud | Aasta |

18 07 01 01/18 07 01 02 | € 100,000 (pro rata) | Alates käesoleva lepingu jõustumisest kuni finantsaasta lõpuni, millal käesolev leping jõustus | 1 |

18 07 01 01/18 07 01 02 | € 150,000 | Käesoleva lepingu jõutumisele järgnev esimene täis finantsaasta | 2 |

18 07 01 01/18 07 01 02 | € 210,000 | Käesoleva lepingu jõutumisele järgnev teine täis finantsaasta | 3 |

18 07 01 01/18 07 01 02 | € 271,000 | Käesoleva lepingu jõutumisele järgnev kolmas täis finantsaasta | 4 |

4. PETTUSEVASTASED MEETMED

Põhiliste eelarverubriikide pettusevastaseid meetmed kohaldatakse ka käesoleva rubriigi suhtes, kui neid kohandatakse Türgi juhtumile. Maksed koosnevad ühekordsetest summadest ja seetõttu on võimalus pettuseks äärmiselt piiratud.

5. Muud märkused

Puuduvad.

[1] ELT C […], […], lk […].

[2] ELT C […], […], lk […].

[3] EÜT L 36, 12.2.1993, lk 1.

[4] EÜT L 341, 30.12.1994, lk 7.

[5] EÜT L 253, 7.10.2000, lk 1.

[6] ELT L 245, 29.9.2003, lk 30.

[7] EÜT L 36, 12.2.1993, lk 1.

[8] EÜT L 341, 30.12.1994, lk 7.

[9] EÜT L 253, 7.10.2000, lk 1.

[10] ELT L 245, 29.09.2003, lk 30.