Saamata jäävate tollimaksude arvutamisel on aluseks võetud 2015. aasta andmed ja selle mõju eelarvele on 311 miljonit eurot (80 % 390 miljonist eurost). Saamata jäävatest tollimaksudest tingitud tulu vähenemine jaguneb kokku 7 aastale. EL kaotab Kanada päritolu toodete impordilt 97,7 % tollimaksudest lepingu jõustumisel ja seejärel täiendavalt 1 % tollimaksudest järk-järgult 3, 5 või 7 aasta jooksul.

–◻ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.

Kanada on üks ELi vanimatest ja lähimatest strateegilistest partneritest maailmas. Meid seob pikk ühistel väärtustel põhinev ajalugu ning seega teeme tihedat koostööd paljude ülemaailmsete probleemide kallal, nagu keskkond, kliimamuutused, energiajulgeolek, piirkondlik stabiilsus jne. Kanada on maailmas suuruselt üheteistkümnes majandus ja on ELi kaubanduspartnerite hulgas kaheteistkümnendal kohal. CETA tulemusena saab Euroopa äriühingutele osaks parim kohtlemine, mida Kanada ühele oma kaubanduspartnerile kunagi on pakkunud, ja see loob Euroopa ettevõtjatele Kanada turul võrdsed konkurentsivõimalused. Turgude avamise kaudu peaks CETA toetama ELi majanduskasvu ja töökohti ning tooma Euroopa tarbijatele täiendavat kasu.

Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik, kes on volitatud liidu nimel lepingule alla kirjutama, tingimusel, et kõnealune leping sõlmitakse.

(2)Läbirääkimised on lõpule viidud ja lepingule tuleks liidu nimel alla kirjutada, tingimusel, et viiakse lõpule menetlused, mis on vajalikud selle sõlmimiseks hilisemal kuupäeval.

CETAs kinnitavad EL ja Kanada oma pühendumust säästvale arengule. Mõlemad on nõus, et kaubavahetus ja investeerimine peaksid edendama keskkonnakaitset ja töötaja õigusi, mitte tulema nende arvelt. EL ja Kanada pühenduvad eesmärgile tagada CETA kaudu majanduskasvu, sotsiaalse arengu ja keskkonnakaitse vastastikune toetavus. CETAsse on lõimitud ELi ja Kanada rahvusvahelistest eeskirjadest tulenevad kohustused töötajate õiguste ja keskkonnakaitse alal ning leping annab ELi ja Kanada kodanikuühiskonnale olulise rolli selle lepingu raames nimetatud valdkondades võetud kohustuste rakendamises osalemisel. Samuti kehtestatakse CETAga vaidluste lahendamise kord, mis hõlmab valitsustega konsulteerimist ja ekspertide rühma.

CETA loob võrdsemad võimalused Kanada ja ELi vastastikuseks intellektuaalomandiõiguste kaitseks. Sellega karmistatakse lepinguga autoriõiguse kaitset (tehniliste meetmete kaitse ja digitaalõiguste haldamise ning samuti teenuseosutajate vastutuse eeskirjad viiakse vastavusse ELi õigusnormidega) ja autoriõiguse kaitse tagamist (eelkõige nähakse ette võimalus võtta ajutisi meetmeid ja teha ettekirjutusi õigusrikkumises osalevate vahendajate suhtes). Lepingu abil paraneb see, kuidas Kanada intellektuaalomandiõiguste süsteem kaitseb ELi ravimite patente. Samuti on Kanada nõustunud tugevdama piiril võetavaid meetmeid võltsitud kaubamärgiga kaupade, autoriõigust rikkuvate kaupade ja võltsitud geograafilise tähisega kaupade suhtes.

EL ja Kanada on kokku leppinud vastastikuses vastavushindamissertifikaatide aktsepteerimises sellistes valdkondades nagu elektriseadmed, elektroonilised ja raadioseadmed, mänguasjad, masinad ja mõõteseadmed. See tähendab, et ELis asuv vastavushindamisasutus võib Kanadasse eksporditavaid ELi tooteid katsetada kooskõlas Kanada eeskirjadega ja vastupidi. See aitab ära hoida olukorda, kus mõlemad pooled viivad läbi sama katse, ja võib tähendada suurt kokkuhoidu nii ettevõtjatele kui ka tarbijatele. Eelkõige on see tulus väiksematele ettevõtetele, kellele võib üle jõu käia maksta kaks korda ühe ja sama katse eest. Selline kord ei küüni küll veel nii kaugele nagu ELi piires rakendatav süsteem, ent samas on tegu väga suure edasiminekuga ELi rahvusvaheliste lepete alal.

Kanada on andnud ELi ettevõtetele palju ulatuslikuma juurdepääsu oma riigihangetele kui ükskõik kellele teisele oma kaubanduspartneritest. ELi ettevõtted saavad võimaluse teha pakkumusi kaupade ja teenuste pakkumiseks mitte ainult föderaaltasandil, vaid ka Kanada provintsidele ja omavalitsustele, olles esimesed Kanada-välised ettevõtted, kellel see võimalus on. Hinnanguliselt on provintsi tasandi avalike hangete turg Kanadas kaks korda suurem kui föderaaltasandi turg.

CETA teeb ettevõtetele lihtsamaks töötajate ajutise lähetamise EList Kanadasse ja vastupidi. See hõlbustab Euroopa äriühingute tehinguid Kanadas. Samuti on kutseteenuste osutajatel lihtsam pakkuda ajutiselt juriidilisi, raamatupidamis-, arhitekti- või muid sarnaseid teenuseid.

Leping loob raamistiku selleks, et hõlbustada kutsekvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist reguleeritud kutsealadel, nagu arhitektid, raamatupidajad ja insenerid. ELi ja Kanada asjakohastel kutseorganisatsioonidel on seeläbi raamistik, millega nähakse ette tingimused vastava kutseala vastastikuse tunnustamise kokkulepete üle läbirääkimiste pidamiseks. Seejärel peavad EL ja Kanada neile oma kinnituse ja nõusoleku andma.

Julgelt võib öelda, et CETA on kõige kaugeleulatuvam kokkulepe, mille EL on senini teenuste ja investeeringute vallas sõlminud. Euroopa ettevõtted saavad uusi võimalusi osutada Kanadas spetsialiseeritud mereveoteenuseid, nagu süvendustööd, tühjade konteinerite teisaldamine ja teatud kaupade vedu. Samuti annab tasakaalustatud ja tõhus vaidluste lahendamise süsteem Euroopa ettevõtetele uusi eeliseid Kanadas oma investeeringuprojektidele heakskiidu saamisel, investeeringute kaitsmisel ja oma õiguste kaitsel ebaõiglase kohtlemise korral. Kõigis teenustesektorites, nagu keskkonna-, telekommunikatsiooni- ja finantsteenused, on tagatud turulepääs nii föderaalsel kui ka esmakordselt provintsi tasandil. Nagu kõigi oma kaubanduslepingutega, nii ka CETAga kaitseb EL avalikke teenuseid. Ka siin peavad Kanada investorid ja teenuseosutajad alluma kohaldatavatele ELi õigusaktidele.

CETA tähendab Euroopa tarbijatele ja äriühingutele käegakatsutavat kasu, kuna sellega kaotatakse või vähendatakse tollimakse määral, mis on ELi poolt kaubanduslepingutega saavutatutest üks suuremaid. See annab olulisi turuvõimalusi Euroopa äriühingutele, sealhulgas VKEdele. Oluline on, et enamik tollimaksudest kaotatakse kohe CETA jõustudes. Tollimaksude vähendamine ei tähenda ELi standardite alandamist või muutmist. Kanadast imporditav peab vastama ELi normidele.

Turgude avamise kaudu peaks CETA toetama ELi majanduskasvu ja töökohti ning tooma Euroopa tarbijatele täiendavat kasu. See annab võimalused hoida hinnad all ja pakkuda tarbijatele laiemat valikut kvaliteettooteid. CETA ei muuta ELi standardeid. Toiduohutust, tooteohutust, tarbijakaitset, tervist, keskkonda, sotsiaalsfääri, tööd jne puudutavad standardid ei muutu. Kõik Kanadast imporditav peab vastama kõigile ELi toote-eeskirjadele ilma igasuguste eranditeta.

CETAga paranevad tunduvalt Euroopa äriühingute ärivõimalused Kanadas. CETA tulemusena saab Euroopa äriühingutele osaks parim kohtlemine, mida Kanada ühele oma kaubanduspartnerile kunagi on pakkunud, ja see loob Euroopa äriühingutele Kanada turul võrdsed konkurentsivõimalused.

Lepingu rakendamise tagamiseks on vaja võtta teatavaid meetmeid. Need kehtestatakse lepingu kohaldamise alguseks. Meetmeteks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2913 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 58 lõike 1 kohaselt vastuvõetav komisjoni rakendusmäärus, millega lepingu sätete kohaselt avatakse tariifikvoodid.

Siinkohal tuleb rõhutada, et CETA ühiskomitee ei ole sõltumatu organ ning et selle otsused ja soovitused tehakse ainult ELi ja Kanada kokkuleppel. See ei piira mitte mingil viisil ELi liikmesriikide või liidu tasandi reguleerivate asutuste ega neid volitavate institutsioonide otsustuspädevust.

Teisalt hõlmab ettepanek haldusressursside kasutamist eelarverea XX 01 01 01 alt (Institutsioonides töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud), kuna hinnanguliselt määratakse lepingust tulenevaid ülesandeid täitma üks täistööajaga administraator. See on ära näidatud finantsselgituses ja toimub seal nimetatud tingimustel.

Mõju KULUDELE: CETA on esimene lepe, millega investeerimisvaidluste lahendamise süsteemi kaasatakse uus investeerimiskohtu süsteem. Sellega seoses on alates 2017. aastast (tingimusel et leping ratifitseeritakse) ette näha 0,5 miljoni euro suurust iga-aastast täiendavat kulu esimese astme kohtust ja apellatsioonikohtust koosneva alalise struktuuri rahastamiseks.

Mõju TULUDELE: tollimakse jääb lepingu täielikul rakendamisel seitsme aasta pärast laekumata hinnanguliselt 311 miljoni euro eest, kuna 97,7 % ELi tollimaksudest kaotatakse lepingu jõustumisel ja seejärel lisaks 1 % järk-järgult 3, 5 või 7 aasta jooksul. Summa 311 miljonit eurot on 80 % ELi liikmesriikide poolt hinnanguliselt Kanada importtoodetelt saadavatest tollimaksudest, mis on arvutatud 2015. aasta andmete põhjal. Seejuures on arvesse võetud uut omavahendite otsust, millega vähendati liikmesriikidele jäävaid sissenõudmiskulusid 25 %-lt 20 %-le.

EL ja Kanada on sõlminud ambitsioonika lepingu, mis avab uued võimalused kaubavahetuseks ja investeeringuteks nii siin- kui ka sealpool Atlandi ookeani ning toetab töökohti Euroopas. CETAga kaotatakse tollimaksud ja juurdepääsupiirangud riigihankelepingutele, avatakse teenusteturg, tagatakse prognoositavad tingimused investoritele, aga lisaks kõigele sellele aitab leping vältida ELi uuenduste ja traditsiooniliste toodete ebaseaduslikku kopeerimist. Samuti sisaldab leping kõiki tagatisi selleks, et majanduslikule kasule ei peaks lõivu maksma põhiõigused, sotsiaalsed standardid, valitsuse reguleerimisõigus, keskkonnakaitse ega tarbijate tervis ja ohutus.

Lisaks on nõupidamise kestel koostatud jätkusuutlikkuse mõjuhinnangus esitatud põhjalik analüüs lepingust tuleneva kaubanduse liberaliseerimise võimaliku mõju kohta. Analüüsis vaetakse majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju Kanadas ja Euroopa Liidus kolmes peamises sektoris, kuueteistkümnes allsektoris ja seitsmes valdkondadevahelises küsimuses. Ka hinnatakse CETA võimalikku mõju USA-le, Mehhikole ning muudele riikidele ja territooriumidele (sealhulgas mitmele arengumaale), samuti ELi ülemeremaade ja -territooriumide hulka kuuluvatele Saint-Pierre'ile ja Miquelonile ning Gröönimaale. Volitused, vahearuanne ja lõpparuanne on kättesaadaval DG TRADE veebilehel:

2008. aasta oktoobris avaldasid EL ja Kanada ühisuuringu teemal „ELi ja Kanada vahelise süvendatud majanduspartnerluse kulude ja kasu hindamine“. Uuringu avaldamise hetkel nähtus sellest, et kaubavahetuse ja teenuskaubanduse liberaliseerimine on kasulik nii ELi kui ka Kanada jaoks. Täielik aruanne on esitatud DG TRADE veebisaidil

Selgus, et eriti pakiliseks peeti vajadust kaotada kõrged tollitariifid ja kulukad mittetariifsed kaubandustõkked ning et tungivalt sooviti tihedamat õigusalast koostööd.

ELi vastajate üldine seisukoht oli, et tõhustatud majanduskoostöö Kanada ja ELi vahel on soovitav.

Suur osa vastajatest väljendas seisukohta, et kuigi ELi ja Kanada vahel on kindlal alusel seisvad kaubandus-ja investeerimissidemed, on takistusi veel palju ning seega on ka palju võimalusi kahepoolsete suhete parandamiseks.

Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 5, milles nähakse ette, et otsused rahvusvaheliste lepingute kohta võtab vastu nõukogu. Käesolevas ettepanekus esitatud eesmärgi saavutamiseks ei ole võimalik kasutada muud õiguslikku vahendit.

Ühine kaubanduspoliitika kuulub ELi toimimise lepingu artikli 3 kohaselt liidu ainupädevusse. Komisjon on seisukohal, et muud küsimused, mis ei kuulu käesoleva lepinguga kaetud ühise kaubanduspoliitika valdkonda, kuuluvad ELi ainupädevusse.

CETA eesmärgid on samad, mis Singapuriga sõlmitud vabakaubanduslepingul, samuti on nende lepingute sisu olulises osas sama. Seetõttu on liidul mõlemal juhul samalaadne pädevus. Pidades silmas kahtlusi, mis tekkisid seoses liidu pädevuse ulatuse ja laadiga sõlmida vabakaubandusleping Singapuriga, palus komisjon 2015. aasta juulis Euroopa Kohtult arvamust ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 11 kohaselt (kohtuasi A – 2/15). Komisjon on kohtuasjas A – 2/15 seisukohal, et liidul on ainupädevus sõlmida vabakaubandusleping Singapuriga ja et tal on alternatiivse võimalusena vähemalt jagatud pädevus valdkondades, kus liidul puudub ainupädevus. Paljud liikmesriigid on siiski väljendanud teistsugust arvamust. Seda silmas pidades ja selleks, et lepingu allkirjastamisega mitte viivitada, on komisjon otsustanud esitada ettepaneku allkirjastada leping segalepinguna. See ei piira siiski komisjoni seisukohti, mida väljendati kohtuasjas A – 2/15. Kui kohus avaldab oma arvamuse kohtuasjas A – 2/15, tuleb sellest teha vajalikud järeldused.

CETAga on tagatud, et täies ulatuses säilib valitsuste õigus riiklikku poliitikat reguleerida. Lisaks vajavad kõik CETA ühiskomitee otsused mõlema lepinguosalise heakskiitu ning seega kohaldatakse neile asjakohaseid ELi eeskirju ja menetlusi.

CETA on täielikus kooskõlas liidu poliitikavaldkondadega, sealhulgas nendega, mis mõjutavad rahvusvahelist kaubandust. Sellega seoses ei nõrgenda CETA ELi õigusaktide nõudeid ega muuda neid. Samuti ei muuda, alanda ega tühista see ELi õigusnorme mitte üheski reguleeritud valdkonnas. Kõik Kanadast imporditav peab vastama ELi eeskirjadele ja nõuetele (näiteks tehnilised eeskirjad ja tootestandardid, sanitaar- või fütosanitaareeskirjad, määrused toidu ja toiduohutuse kohta, tervisekaitse- ja ohutusstandardid, eeskirjad GMOde kohta, keskkonnakaitse, tarbijakaitse jne).

ELi ja Kanada vahel on pikaajalised kaubandus- ja majanduskoostöösuhted, mis põhinevad 1976. aasta kaubandus- ja majanduskoostöö raamlepingul, 1996. aasta ühisel tegevuskaval ja 1998. aasta ELi-Kanada kaubandusalgatusel. Lisaks on EL ja Kanada sõlminud mitu kahepoolset valdkondlikku kokkulepet, eelkõige 1996. aasta leping teadus- ja tehnikakoostöö kohta, 1998. aasta kokkulepe vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kohta, 1998. aasta veterinaarkokkulepe, 1999. aasta konkurentsileping, 2003. aasta kokkulepe veinide ja piiritusjookidega kauplemise kohta, 2009. aasta leping tsiviillennundusohutuse kohta ja 2009. aasta üldine lennutranspordileping.

CETA läbirääkimised lõpetati ja leping parafeeriti pealäbirääkijate tasandil 1. augustil 2014. President Barroso, eesistuja Van Rompuy ja peaminister Harper tegid ühisavalduse CETA läbirääkimiste lõppemise kohta 26. septembril 2014 toimunud ELi-Kanada tippkohtumisel ning selle järel samal päeval avalikustati lepingu tekst. CETA õiguslikult läbivaadatud tekst avaldati 29. veebruaril 2016 ja see on leitav järgmisel veebiaadressil:

Sel eesmärgil on EL ja Kanada sõlminud ambitsioonika lepingu, mis avab uued võimalused kaubavahetuseks ja investeeringuteks ettevõtjatele nii siin- kui ka sealpool Atlandi ookeani. Mõlemad osapooled on nimetatud lepingus rõhutanud ka ametivõimude poolt kindlaks määratud selgete ja läbipaistvate õigusnormide raamides toimuva majandustegevuse olulisust ning seda, et nad peavad õigust avalikes huvides reguleerida üheks käesoleva lepingu peamistest aluspõhimõtetest.

Vastavalt nõukogu läbirääkimisjuhistele on Euroopa Komisjon pidanud läbirääkimisi laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) sõlmimise üle, et luua kaasaegsed ja privilegeeritud majandussuhted Kanadaga. Kanada on Euroopa Liidu strateegiline partner, kellega meid seob ühistel väärtustel ja huvidel põhinev ajalugu ning kellega me soovime konkretiseerida positiivse, tulevikku suunatud suhte. See omakorda peaks looma uusi võimalusi Euroopa Liidu ja Kanada vaheliseks kaubanduseks ja investeeringuteks, seda ennekõike tänu kaupade ja teenuste paremale turulepääsule ning ettevõtjatele kehtivate kauplemiseeskirjade täiustamisele.

EUROOPA KOMISJON Strasbourg, 5.7.2016 COM(2016) 444 final LISA

järgmise dokumendi juurde: Ettepanek: Nõukogu otsus ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta





LAIAULATUSLIK MAJANDUS- JA KAUBANDUSLEPING (CETA) ÜHELT POOLT KANADA NING TEISELT POOLT EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE BELGIA KUNINGRIIGI, BULGAARIA VABARIIGI, TŠEHHI VABARIIGI, TAANI KUNINGRIIGI, SAKSAMAA LIITVABARIIGI, EESTI VABARIIGI, IIRIMAA,

KREEKA VABARIIGI, HISPAANIA KUNINGRIIGI, PRANTSUSMAA VABARIIGI, HORVAATIA VABARIIGI, ITAALIA VABARIIGI,

KÜPROSE VABARIIGI, LÄTI VABARIIGI, LEEDU VABARIIGI, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIGI, UNGARI,

MALTA VABARIIGI, MADALMAADE KUNINGRIIGI, AUSTRIA VABARIIGI, POOLA VABARIIGI, PORTUGALI VABARIIGI, RUMEENIA, SLOVEENIA VABARIIGI, SLOVAKI VABARIIGI,

SOOME VABARIIGI, ROOTSI KUNINGRIIGI,

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI VAHEL,



keda edaspidi koos nimetatakse „lepinguosalised“, kes, otsustades VEELGI tugevdada oma tihedaid majandussuhteid ning tugineda oma õigustele ja kohustustele, mis tulenevad 15. aprillil 1994. aastal sõlmitud Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) asutamist käsitlevast Marrakechi lepingust ning muudest mitme- ja kahepoolsetest koostöövahenditest, LUUA kaubandus- ja investeerimistõkete vähendamise või kaotamisega oma kaupadele ja teenustele laiendatud ja turvalise turu, KEHTESTADA selged, läbipaistvad, prognoositavad ja vastastikku kasulikud eeskirjad, et reguleerida oma kaubandust ja investeeringuid, NING

KINNITADES VEEL KORD oma kindlat tahet järgida demokraatia põhimõtteid ja põhiõigusi, mis on sätestatud 10. detsembril 1948 Pariisis vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsioonis, ning jagades arvamust, et massihävitusrelvade levik kujutab endast suurt ohtu rahvusvahelisele julgeolekule, TUNNISTADES rahvusvahelise julgeoleku, demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte tähtsust rahvusvahelise kaubanduse ja majanduskoostöö arendamisel,

TUNNISTADES, et käesoleva lepingu sätetega säilib lepinguosaliste õigus kehtestada oma territooriumil õigusnorme ning lepinguosaliste paindlikkus selliste õiguspäraste poliitikaeesmärkide saavutamisel nagu rahvatervis, ohutus, keskkond, avalik kõlblus ning kultuurilise mitmekesisuse edendamine ja kaitse, KINNITADES oma kohustusi 20. oktoobril 2005 Pariisis vastu võetud UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse ja kaitse edendamise konventsiooni osalistena ning tunnistades, et riikidel on õigus hoida, arendada ja ellu viia oma kultuuripoliitikat, toetada kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse suurendamiseks oma kultuurimajandust ning säilitada oma kultuuriline identiteet, sealhulgas reguleerivate meetmete ja rahalise abi kasutamise kaudu, TUNNISTADES, et käesoleva lepingu sätted kaitsevad investeeringuid ja investoreid seoses nende investeeringutega ning on ette nähtud selleks, et elavdada vastastikku kasulikku äritegevust, kahjustamata sealjuures lepinguosaliste õigust kehtestada oma territooriumil avalikkuse huvides õigusnorme,

KINNITADES VEEL KORD oma tahet edendada säästvat arengut ja arendada rahvusvahelist kaubandust viisil, mis aitaks kaasa säästvale arengule majandus-, sotsiaal- ja keskkonnavaldkonnas, INNUSTADES oma territooriumil või oma jurisdiktsiooni all tegutsevaid ettevõtjaid kinni pidama ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitlevatest rahvusvaheliselt tunnustatud suunistest ja põhimõtetest, sealhulgas OECD suunistest hargmaistele ettevõtetele, ning järgima vastutustundliku ettevõtluse parimaid tavasid, RAKENDADES käesolevat lepingut viisil, mis on kooskõlas lepinguosaliste töö- ja keskkonnaalaste õigusnormide täitmise tagamisega ning tõstab nende töö- ja keskkonnakaitse taset, ning lähtudes oma töö- ja keskkonnaküsimustega seotud rahvusvahelistest kohustustest, TUNNISTADES tugevat seost innovatsiooni ja kaubanduse vahel ning innovatsiooni tähtsust tulevase majanduskasvu seisukohast ning kinnitades oma tahet soodustada koostöö laiendamist innovatsiooni valdkonnas, nagu ka sellega seotud teadus- ja arendustegevuse ning teaduse ja tehnoloogia valdkonnas, ning edendada asjakohaste avaliku ja erasektori üksuste kaasamist, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

ESIMENE PEATÜKK

ÜLDMÕISTED JA ALGUSSÄTTED A JAGU Üldmõisted ARTIKKEL 1.1 Üldkohaldatavad mõisted Kui ei ole sätestatud teisiti, kasutatakse käesolevas lepingus järgmisi mõisteid: „üldkohaldatav haldusotsus“ – haldusotsus või tõlgendus, mida kohaldatakse kõigi üldjuhul selle kohaldamisalasse kuuluvate isikute ja tegelike olukordade suhtes, ning millega luuakse käitumisnorm, kuid mis ei hõlma järgmist: a) haldusmenetluses või kohtulaadse asutuse menetluses tehtud määrus või otsus, mida kohaldatakse teise lepinguosalise konkreetse isiku, kauba või teenuse suhtes konkreetsel juhul, või b) otsus, mis võetakse vastu seoses konkreetse teo või tavaga;





„põllumajandusleping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas esitatud põllumajandusleping; „põllumajandustoode“ – põllumajanduslepingu 1. lisas loetletud toode; „dumpinguvastane leping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas esitatud 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI artikli rakendamise leping; „laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu kontaktpunktid“ – artikli 26.5 kohaselt loodud kontaktpunktid (edaspidi „laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu kontaktpunktid“); „laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee“ – artikli 26.1 kohaselt loodud laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee (edaspidi „laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee“); „ÜRO ühtne tooteklassifikaator“ – ajutine ühtne tooteklassifikaator (CPC), mille on kehtestanud ÜRO Statistikaamet, Statistical Papers, Series M, nr 77, CPC prov, 1991; „kultuurimajandus“ – isikud, kes on tegevad järgmistes valdkondades: a) raamatute, ajakirjade, perioodikaväljaannete või ajalehtede avaldamine, levitamine või müük trükitud või masinloetaval kujul, välja arvatud juhul, kui mis tahes eespool nimetatud toote trükkimine või ladumine on nende ainus tegevus; b) filmi- või videosalvestiste tootmine, levitamine, müük või esitamine;

c) muusikaliste heli- või videosalvestiste tootmine, levitamine, müük või esitamine;

d) muusika avaldamine, levitamine või müük trükitud või masinloetaval kujul või e) raadioside, mille puhul ülekanded on mõeldud otsevastuvõtuks avalikkusele, ja kõik raadio-, televisiooni- ja kaabelringhäälingu ettevõtjad ning kõik satelliitprogrammeerimise ja eetri võrguteenused; „tollimaks“ – mis tahes liiki maks või lõiv, mis on kehtestatud kauba impordile või on sellega seotud, sealhulgas lisamaksuna või lisatasuna, mis on kehtestatud impordile või seoses impordiga, kuid ei hõlma järgmist: a) lõiv, mis on samaväärne artikli 2.3 („Võrdne kohtlemine“) kohaselt kehtestatud siseriikliku maksuga; b) meede, mida rakendatakse kooskõlas GATT 1994 VI või XIX artikli, dumpinguvastase lepingu, üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI, XVI ja XXIII artikli tõlgendamise ja kohaldamise kokkuleppe, kaitsemeetmete lepingu või vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe artikli 22 kohaselt, või c) tasu või muu lõiv, mis on kehtestatud kooskõlas GATT 1994 VIII artikliga; „tolliväärtuse määramise leping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas esitatud 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VII artikli rakendamise leping;



„päevad“ – kalendripäevad, sealhulgas nädalavahetused ja pühad; „vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsituslepe“ – WTO asutamislepingu 2. lisas esitatud vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsituslepe; „ettevõte“ – kohaldatava õiguse alusel kas kasumi saamiseks või muuks otstarbeks asutatud või muul viisil korraldatud üksus, mis on kas era- või riigi omandis või kontrolli all, sealhulgas äriühing, usaldusühing, täisühing, ainuomandis ettevõte, ühisettevõte või muu ühistu;

„olemasolev“ – käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval kehtiv; „teenustekaubanduse üldleping“ – WTO asutamislepingu 1B lisas esitatud teenustekaubanduse üldleping; „GATT 1994“ – WTO asutamislepingu 1A lisas esitatud 1994. aasta üldine tolli- ja kaubanduskokkulepe; „lepinguosalise kaubad“ – kodumaised tooted, nagu neid käsitatakse 1994. aasta üldises tolli- ja kaubanduskokkuleppes (GATT 1994), või kaubad, nagu lepinguosalised võivad otsustada, ja mille hulka kuuluvad selle lepinguosalise päritolustaatusega kaubad; „harmoneeritud süsteem“ – kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteem, sealhulgas selle tõlgendamise üldeeskirjad, jaotiste, gruppide ja alamrubriikide märkused;



„rubriik“ – neljakohaline arv või neli esimest numbrit arvust, mida kasutatakse harmoneeritud süsteemi nomenklatuuris; „meede“ – lepinguosalise seadus, määrus, eeskiri, menetlus, otsus, haldustegevus, nõue, tava või mis tahes muus vormis meede; „kodanik“ – füüsiline isik, kes on kodanik artikli 1.2 määratluse kohaselt või kes on lepinguosalise alaline elanik; „pärit“ – toode vastab päritolureegleid ja -menetlusi käsitlevas protokollis sätestatud päritolureeglitele; „lepinguosalised“ – ühelt poolt Euroopa Liit või selle liikmesriigid või Euroopa Liit ja selle liikmesriigid Euroopa Liidu lepingust ja Euroopa Liidu toimimise lepingust tuleneva vastava pädevuse piires (edaspidi „ELi lepinguosaline“) ning teiselt poolt Kanada;

„isik“ – füüsiline isik või ettevõte; „lepinguosalise isik“ – lepinguosalise kodanik või ettevõte; „tariifne sooduskohtlemine“ – käesoleva lepingu kohase tollimaksumäära kohaldamine päritolustaatusega kauba suhtes kooskõlas tariifide kaotamise tabeliga; „kaitsemeetmete leping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas esitatud kaitsemeetmete leping; „sanitaar- ja fütosanitaarmeede“ – WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingu A lisa punktis 1 nimetatud meede;



„subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete leping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas esitatud subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete leping; „teenuse osutaja“ – isik, kes osutab või soovib osutada teenust; „sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete leping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas esitatud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise leping; „riigiettevõte“ – ettevõte, mida omab või kontrollib lepinguosaline;

„alamrubriik“ – kuuekohaline arv või kuus esimest numbrit arvust, mida kasutatakse harmoneeritud süsteemi nomenklatuuris; „tariifne klassifitseerimine“ – kauba või materjali klassifitseerimine harmoneeritud süsteemi gruppi, rubriiki või alamrubriiki; „tariifide kaotamise tabel“ –2-A lisa („Tollitariifide kaotamine“); „tehniliste kaubandustõkete leping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas esitatud tehniliste kaubandustõkete leping; „territoorium“ – territoorium, kus kohaldatakse käesolevat lepingut, nagu on sätestatud artiklis 1.3;



„kolmas riik“ – riik või territoorium väljaspool käesoleva lepingu geograafilist kohaldamisala; „intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping“ – WTO asutamislepingu 1C lisas esitatud intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping; „rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsioon“ – rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsioon, mis koostati 23. mail 1969 Viinis; „WTO“ – Maailma Kaubandusorganisatsioon ning „WTO asutamisleping“ – Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamisleping (Marrakechi leping), mis sõlmiti 15. aprillil 1994.





ARTIKKEL 1.2 Lepinguosalisega seotud mõisted Kui ei ole sätestatud teisiti, kasutatakse käesolevas lepingus järgmisi mõisteid: „kodanik“ – a) Kanada puhul füüsiline isik, kes on Kanada õigusaktide kohaselt Kanada kodanik; b) ELi lepinguosalise puhul füüsiline isik, kes on liikmesriigi kodanik, ning „keskvalitsus“ – a) Kanada puhul Kanada valitsus ning b) ELi lepinguosalise puhul Euroopa Liit või selle liikmesriikide valitsused.





ARTIKKEL 1.3 Geograafiline kohaldamisala Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesolevat lepingut a) Kanada suhtes: i) Kanada maismaaterritooriumil, õhuruumis, siseveekogudel ja territoriaalmerel; ii) Kanada majandusvööndis, nagu on kindlaks määratud tema siseriiklikes õigusaktides kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni (koostatud 10. detsembril 1982 Montego Bays) V osaga, ning iii) Kanada mandrilaval, nagu on kindlaks määratud tema siseriiklikes õigusaktides kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni VI osaga; b) Euroopa Liidu suhtes territooriumidel, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut, ning nimetatud lepingutes sätestatud tingimustel. Kaupade tariifset sooduskohtlemist käsitlevate sätete suhtes kohaldatakse käesolevat lepingut ka Euroopa Liidu tolliterritooriumi piirkondades, mida käesoleva punkti esimene lause ei hõlma.



B JAGU

Algussätted ARTIKKEL 1.4 Vabakaubanduspiirkonna loomine Lepinguosalised loovad vabakaubanduspiirkonna kooskõlas GATT 1994 XXIV artikli ja teenustekaubanduse üldlepingu V artikliga. ARTIKKEL 1.5 Seos WTO asutamislepingu ja muude lepingutega Lepinguosalised kinnitavad üksteise ees oma õigusi ja kohustusi, mis tulenevad WTO asutamislepingust ja muudest lepingutest, mille osalised nad on.



ARTIKKEL 1.6

Viide muudele lepingutele Kui käesolevas lepingus viidatakse muudele lepingutele või õigusaktidele tervikuna või osaliselt või need on esitatud viitena, hõlmavad need viited järgmist: a) seotud lisad, protokollid, joonealused märkused, tõlgendavad märkused ja selgitavad märkused ning b) järgnevad lepingud, mille osalised lepinguosalised on, või muudatused, mis on lepinguosalistele siduvad, välja arvatud juhul, kui viide kinnitab kehtivaid õigusi. ARTIKKEL 1.7 Viide õigusaktidele Kui käesolevas lepingus viidatakse õigusaktidele kas üldiselt või viitega konkreetsele põhikirjale, määrusele või direktiivile, osutab viide õigusaktidele koos nende võimalike muudatustega, kui ei ole märgitud teisiti.



ARTIKKEL 1.8

Kohustuste ulatus 1. Lepinguosaline vastutab täiel määral kõigi käesoleva lepingu sätete järgimise eest. 2. Lepinguosaline tagab, et käesoleva lepingu sätete jõustamiseks võetakse kõik vajalikud meetmed, sealhulgas järgides neid kõigil valitsemistasanditel. ARTIKKEL 1.9 Veega seotud õigused ja kohustused 1. Lepinguosalised tunnistavad, et vesi oma loomulikus olekus, kaasa arvatud järvede, jõgede, veehoidlate, põhjaveekihtide ja vesikondade vesi, ei ole kaup ega toode. Seetõttu kohaldatakse sellise vee suhtes ainult kahekümne teist peatükki („Kaubandus ja säästev areng“) ja kahekümne neljandat peatükki („Kaubandus ja keskkond“). 2. Lepinguosalisel on õigus kaitsta ja säilitada oma looduslikke veevarusid. Käesolevas lepingus ei kohusta miski lepinguosalist lubama vee kaubanduslikku kasutamist mis tahes eesmärgil, sealhulgas veevõtt, vee ammutamine või suunamine mahtlastina ekspordiks. 3. Kui lepinguosaline lubab konkreetset veeallikat kaubanduslikult kasutada, teeb ta seda viisil, mis on kooskõlas käesoleva lepinguga.



ARTIKKEL 1.10

Isikud, kes täidavad delegeeritud valitsemisfunktsioone Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, tagab lepinguosaline, et isik, kellele lepinguosaline on delegeerinud mis tahes valitsustasandil seadusandlikud, haldus- ja muud valitsemisfunktsioonid, tegutseb nende funktsioonide täitmisel kooskõlas lepinguosalise kohustustega, mis on sätestatud käesolevas lepingus. TEINE PEATÜKK VÕRDNE KOHTLEMINE JA KAUPADE TURULEPÄÄS ARTIKKEL 2.1 Eesmärk Lepinguosalised liberaliseerivad järk-järgult kaubavahetuse kooskõlas käesoleva lepingu sätetega alates käesoleva lepingu jõustumisest algava üleminekuperioodi jooksul.



ARTIKKEL 2.2

Kohaldamisala Käesolevat peatükki kohaldatakse esimeses peatükis („Üldmõisted ja algussätted“) määratletud lepinguosalise kaupadega kauplemise suhtes, välja arvatud juhul, kui käesolevas lepingus on sätestatud teisiti. ARTIKKEL 2.3 Võrdne kohtlemine 1. Lepinguosalised tagavad teise lepinguosalise kaupade võrdse kohtlemise kooskõlas GATT 1994 III artikliga. Selleks inkorporeeritakse GATT 1994 III artikkel käesolevasse lepingusse ja muudetakse selle osaks. 2. Lõige 1 tähendab, et Kanada muu kui föderaaltasandi valitsus või Euroopa Liidu liikmesriigi keskvalitsus või kohaliku tasandi valitsus kohtleb kaupu vähemalt sama soodsalt kohtlemist, nagu ta kohtleb vastavalt kas Kanada või liikmesriigi otseselt konkureerivaid või asendatavaid kaupu.



3. Käesolevat artiklit ei kohaldata sellise meetme suhtes, sealhulgas meetme jätkuvus, kiire uuendamine või muutmine, mis on võetud seoses Kanada aktsiisimaksudega absoluutsele alkoholile, nagu loetletud Kanada kontsessioonide loendis (tariifiartikkel nr 2207.10.90, V loend), mis on lisatud 15. aprillil 1994 sõlmitud 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe Marrakechi protokollile (edaspidi „Marrakechi protokoll“), mida kasutatakse tootmises 2001. aasta aktsiisiseaduse (Excise Act, 2001, S.C. 2002, c. 22) sätete kohaselt. ARTIKKEL 2.4

Imporditollimaksude vähendamine ja kaotamine 1. Lepinguosalised vähendavad teise lepinguosalise territooriumilt pärit kaupadelt võetavaid tollimakse või kaotavad need vastavalt 2-A lisas esitatud tariifide kaotamise tabelitele. Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab „pärit“ pärinemist kummagi lepinguosalise territooriumilt päritolureegleid ja -menetlusi käsitleva protokolli kohaselt. 2. Iga kauba puhul on tollimaksu baasmäär, mille suhtes kohaldatakse lõike 1 kohaseid järjestikuseid vähendamisi, 2-A lisas märgitud määr. 3. Kaupade puhul, mille suhtes kohaldatakse 2-A lisa tariifide kaotamise tabelis loetletud tariifseid soodustusi, kohaldab lepinguosaline teise lepinguosalise päritolustaatusega kaupade suhtes selle lepinguosalise tariifitabeli kohaselt arvutatud määra ja lepinguosalise kohaldatava enamsoodustusrežiimi määra võrdluses kindlaks määratud väiksemat tollimaksu.



4. Lepinguosalise taotluse korral võivad lepinguosalised konsulteerida, et kaaluda lepinguosalistevahelise impordi suhtes kehtivate tollimaksude kaotamise kiirendamist ja selle ulatuse laiendamist. Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee otsus kauba tollimaksu kaotamise kiirendamise või tollimaksu kaotamise kohta asendab kõik tollimaksumäärad või astmekategooriad, mis on määratud sellele kaubale 2-A lisa lepinguosaliste tariifitabelite kohaselt, kui lepinguosaline kiidab selle heaks kooskõlas oma kohaldatava õiguslike menetlustega. ARTIKKEL 2.5 Tollimaksu tagastamise, tollimaksu edasilükkamise ja tollimaksu peatamise programmide piirangud 1. Kui lõigetest 2 ja 3 ei tulene teisiti, siis lepinguosaline ei tagasta, lükka edasi ega peata tollimaksu, mis on makstud või kuulub maksmisele tema territooriumile imporditava päritolustaatuseta kauba pealt selgelt väljendatud tingimusel, et seda kaupa või selle identset, samaväärset või sarnast asendajat kasutatakse materjalina sellise muu kauba tootmisel, mis eksporditakse hiljem teise lepinguosalise territooriumile käesoleva lepingu kohase tariifse sooduskohtlemise alusel. 2. Lõiget 1 ei kohaldata lepinguosalise tollimaksu vähendamise, peatamise või tollimaksust vabastamise alalise või ajutise režiimi suhtes, kui vähendamine, peatamine või vabastus ei ole kauba eksportimise sõnaselge tingimus.

3. Lõiget 1 ei kohaldata enne, kui käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast on möödunud kolm aastat.



ARTIKKEL 2.6 Ekspordi suhtes kohaldatavad tollimaksud, maksud või muud tasud ja lõivud Lepinguosaline ei või kehtestada ega säilitada mis tahes tollimakse, makse või muid tasusid ja lõive, mis on kehtestatud või seotud kauba eksportimisega teisele lepinguosalisele, või mis tahes selliseid riiklikke makse ja tasusid teisele lepinguosalisele eksporditud kaubale, mis on suuremad kui need, mis oleks kehtestatud nimetatud kaupadele, kui need oleksid ette nähtud riigisiseseks müügiks. ARTIKKEL 2.7 Praeguse olukorra säilitamine 1. Käesoleva lepingu jõustumise korral ei või lepinguosaline suurendada lepinguosalistelt pärit kauba olemasolevat tollimaksu ega kehtestada uut tollimaksu. 2. Olenemata lõikest 1 võib lepinguosaline: a) muuta väljaspool käesolevat lepingut sellisele kaubale kehtivat tariifi, mille suhtes ei taotleta käesoleva lepingu kohaselt soodustariifi;

b) suurendada tollimaksu pärast ühepoolset vähendamist 2-A lisa tariifitabelis kehtestatud tasemele või



c) säilitada või suurendada tollimaksu, nagu lubatakse käesoleva lepinguga või mis tahes WTO asutamislepingu kohase kokkuleppega. 3. Olenemata lõigetest 1 ja 2 võib ainult Kanada kohaldada eraldi kaitsemeetmeid vastavalt WTO põllumajanduslepingu artiklile 5. Spetsiaalseid kaitsemeetmeid võib kohaldada üksnes seoses kaupadega, mis on klassifitseeritud 2-A lisas esitatud Kanada tariifitabelis. Kõnealuse spetsiaalse kaitsemeetme kasutamine piirdub impordiga, mille suhtes ei kohaldata soodustariifi, ja juhul, kui impordi suhtes on kehtestatud tariifikvoot, impordiga, mis ületab kvoodivälist tariifi. ARTIKKEL 2.8 Tariifse sooduskohtlemise ajutine peatamine 1. Kooskõlas lõigetega 2–5 võib lepinguosaline käesoleva lepingu kohase tariifse sooduskohtlemise ajutiselt peatada seoses teise lepinguosalise isiku eksporditud või toodetud kaubaga, kui lepinguosaline a) teeb objektiivsel, kaalukal ja kontrollitaval teabel põhineva uurimise tulemusena järelduse, et teise lepinguosalise isik on süstemaatiliselt rikkunud tollialaseid õigusakte, et saada käesoleva lepingu kohast sooduskohtlemist, või



b) teeb järelduse, et teine lepinguosaline keeldub süstemaatiliselt ja põhjendamatult koostööst seoses artikli 6.13 („Koostöö“) lõike 4 kohaste tollialaste õigusaktide rikkumiste uurimisega, ja koostööd taotleval lepinguosalisel on objektiivse, kaaluka ja kontrollitava teabe alusel mõistlik põhjus järeldada, et teise lepinguosalise isik on rikkunud süstemaatiliselt tollialaseid õigusakte, et saada käesoleva lepingu kohast tariifset sooduskohtlemist. 2. Lepinguosaline, kes teeb lõikes 1 nimetatud järelduse, peab tegema järgmist:

a) teavitama teise lepinguosalise tolliasutust ning esitama teabe ja tõendid, millel järeldus põhineb; b) osalema konsultatsioonides teise lepinguosalise ametiasutustega eesmärgiga jõuda vastastikku vastuvõetava lahenduseni, mis käsitleb probleeme, mille alusel järeldus on tehtud, ning c) esitama teise lepinguosalise isikule kirjaliku teatise, mis sisaldab teavet, millel järeldus põhineb. 3. Kui asutused ei ole jõudnud 30 päeva jooksul vastastikku vastuvõetava lahenduseni, edastab järelduse teinud lepinguosaline küsimuse ühise tollikoostöö komiteele.



4. Kui ühise tollikoostöö komitee ei ole küsimust 60 päeva jooksul lahendanud, võib järelduse teinud lepinguosaline ajutiselt peatada käesoleva lepingu kohase tariifse sooduskohtlemise teise lepinguosalise kõnealuse isiku kõnealuse kauba suhtes. Ajutist peatamist ei rakendata kauba suhtes, mis on päeval, mil ajutine peatamine jõustub, juba lepinguosaliste vahel teel. 5. Lõike 1 kohaselt ajutist peatamist rakendav lepinguosaline teeb seda üksnes perioodil, mis on kooskõlas selle lepinguosalise finantshuvidele avalduva mõjuga, mis tuleneb lõike 1 kohaselt tehtud järelduseni viinud olukorrast, ja maksimaalselt kuni 90 päeva. Kui lepinguosalisel on objektiivse, kaaluka ja kontrollitava teabe alusel mõistlik põhjus arvata, et tingimused, mis põhjustasid esialgse peatamise, ei ole 90päevase perioodi möödumisel muutunud, võib see lepinguosaline uuendada peatamist järgmiseks kuni 90 päeva pikkuseks perioodiks. Algse peatamise ja kõigi uuendatud peatamiste üle peetakse korrapäraseid konsultatsioone ühise tollikoostöö komitees. ARTIKKEL 2.9 Tasud ja muud lõivud 1. Kooskõlas GATT 1994 VIII artikliga ei või lepinguosaline kehtestada ega säilitada lepinguosalise kaubaga või kauba impordi või ekspordiga seotud tasu või lõivu, mis ei ole vastavuses osutatud teenuste maksumusega või mis kujutab endast kodumaiste kaupade kaudset kaitset või impordi või ekspordi maksustamist fiskaalsel eesmärgil.





2. Suurema kindluse huvides ei takista lõige 1 lepinguosalisel kehtestamast tollimaksu või lõivu, mis on sätestatud artikli 1.1 („Üldkohaldatavad mõisted“) mõiste „tollimaks“ punktides a–c. ARTIKKEL 2.10 Pärast remonti või muutmist uuesti sisenevad kaubad 1. Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab remont või muutmine toote mis tahes töötlemist, et parandada töödefekte või olulisi kahjustusi, millega kaasneb toodete algse funktsiooni taastamine, või tagada nende vastavus nende kasutamise tehnilistele nõuetele, milleta toodet ei saaks enam tavapärasel viisil kasutada sel eesmärgil, milleks see oli ette nähtud. Toodete remont või muutmine hõlmab restaureerimist ja hooldust, kuid ei hõlma toimingut või protsessi, a) mis hävitab toote põhiomadused või loob uue või kaubanduslikult erineva toote; b) mis muudab lõpetamata toote valmistooteks või c) mida kasutatakse toote funktsiooni oluliseks muutmiseks.



2. Sõltumata kauba päritolust ei kohalda lepinguosaline tollimaksu kaubale, mis siseneb uuesti tema territooriumile pärast seda, kui kaup on ajutiselt tema territooriumilt eksporditud teise lepinguosalise territooriumile remondiks või muutmiseks, olenemata sellest, kas sellist remonti või muutmist saaks teha selle lepinguosalise territooriumil, kust kaup remondiks või muutmiseks eksporditi, välja arvatud joonealuses märkuses 1 sätestatud juhtumid.

3. Lõiget 2 ei kohaldata tollilattu, vabakaubanduspiirkondadesse või sarnase staatusega piirkondadesse imporditud kauba suhtes, mis eksporditakse seejärel remondiks, kuid mida ei reimpordita tollilattu, vabakaubanduspiirkondadesse või sarnase staatusega piirkondadesse. 4. Sõltumata kauba päritolust ei kohalda lepinguosaline tollimaksu kaubale, mis imporditakse ajutiselt teise lepinguosalise territooriumilt remondi või ümbertegemise eesmärgil. ARTIKKEL 2.11 Impordi- ja ekspordipiirangud 1. Välja arvatud juhul, kui käesolevas lepingus on sätestatud teisiti, ei tohi lepinguosaline kehtestada ega säilitada teise lepinguosalise mis tahes kauba impordile ega teise lepinguosalise territooriumile saadetava kauba ekspordile või ekspordiks müügile ühtegi keeldu ega piirangut, välja arvatud juhul, kui see on kooskõlas GATT 1994 XI artikliga. Selleks inkorporeeritakse GATT 1994 XI artikkel käesolevasse lepingusse ja muudetakse selle osaks.



2. Kui lepinguosaline kehtestab või säilitab keelu või piirangu kauba impordile kolmandast riigist või kauba ekspordile kolmandasse riiki, võib see lepinguosaline: a) piirata kõnealuse kolmanda riigi kauba importi teise lepinguosalise territooriumilt või keelata selle või b) piirata kauba eksporti kõnealuse kolmanda riigi territooriumile teise lepinguosalise territooriumi kaudu või keelata selle. 3. Kui lepinguosaline kehtestab või säilitab keelu või piirangu kauba impordile kolmandast riigist, alustavad lepinguosalised teise lepinguosalise taotlusel arutelu eesmärgiga vältida põhjendamatut sekkumist või teise lepinguosalise hinnakujunduse, turustamis- või levitamiskorra kahjustamist.

4. Käesolevat artiklit ei kohaldata meetme, sealhulgas selle meetme jätkuvuse, viivitamatu pikendamise või muutmise suhtes seoses järgmisega: a) kõigi puuliikide palkide eksport. Kui lepinguosaline ei nõua enam kolmandasse riiki saadetavatele palkidele ekspordilube, peatab see lepinguosaline lõplikult teisele lepinguosalisele suunatud palkidele ekspordilubade nõudmise; b) kolme aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist töötlemata kala eksport Newfoundlandi ja Labradori kohaldatavate õigusaktide alusel;



c) Kanada aktsiisimaksud absoluutsele alkoholile, nagu loetletud Marrakechi protokollile lisatud Kanada kontsessioonide loendis (V loend, tariifiartikkel nr 2207.10.90) ning mida kasutatakse tootmises aktsiisiseaduse (Excise Act, 2001, S.C. 2002, c. 22) sätete kohaselt, ning d) selliste kasutatud sõidukite import Kanadasse, mis ei vasta Kanada ohutus- ja keskkonnanõuetele. ARTIKKEL 2.12 Muud kaubavahetusega seotud sätted Lepinguosaline püüab tagada, et teise lepinguosalise kaupa, mis on imporditud ükskõik millisesse paika importiva lepinguosalise territooriumil ja mida seal seaduslikult müüakse või müügiks pakutakse, võib müüa või müügiks pakkuda ka kogu importiva lepinguosalise territooriumil. ARTIKKEL 2.13

Kaubavahetuskomitee 1. Artikli 26.2 („Erikomiteed“) lõike 1 punkti a alusel loodud kaubavahetuskomitee ülesanded hõlmavad järgmist: a) edendada kaubavahetust lepinguosaliste vahel, sealhulgas konsultatsioonide kaudu tollimaksude kaotamise kiirendamiseks käesoleva lepingu alusel ja vajaduse korral muudes küsimustes;



b) soovitada laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteele käesoleva lepingu mis tahes harmoneeritud süsteemi käsitleva sätte muutmist või täiendamist ning c) tegeleda kiiresti küsimustega, mis on seotud kaupade liikumisega läbi lepinguosaliste saabumissadamate. 2. Kaubavahetuskomitee võib esitada laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteele otsuste eelnõusid, mis käsitlevad kauba tollimaksu kaotamise kiirendamist. 3. Artikli 26.2 („Erikomiteed“) lõike 1 punkti a alusel loodud põllumajanduskomitee ülesanded hõlmavad järgmist: a) tulla kokku 90 päeva jooksul alates lepinguosalise taotlusest; b) pakkuda lepinguosalistele foorumit käesoleva lepinguga hõlmatud põllumajandustoodetega seotud küsimuste arutamiseks ning

c) pöörduda kaubavahetuskomitee poole kõikide punkti b kohaste lahendamata küsimustega. 4. Lepinguosalised võtavad teadmiseks koostöö ja teabevahetuse põlumajandusküsimustes iga-aastase Kanada ja Euroopa Liidu põllumajandusdialoogi raames, mis algatati kirjavahetuse teel 14. juulil 2008. Vajaduse korral võib põllumajandusdialoogi kasutada lõike 3 kohaldamisel.



KOLMAS PEATÜKK KAUBANDUSE KAITSEMEETMED A JAGU Dumpinguvastased ja tasakaalustusmeetmed ARTIKKEL 3.1 Dumpinguvastaseid ja tasakaalustusmeetmeid käsitlevad üldsätted

1. Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma õigusi ja kohustusi, mis tulenevad GATT 1994 VI artiklist, dumpinguvastasest lepingust ning subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingust. 2. Päritolureegleid ja -menetlusi käsitlevat protokolli dumpinguvastaste ja tasakaalustusmeetmete suhtes ei kohaldata.



ARTIKKEL 3.2 Läbipaistvus 1. Lepinguosaline kohaldab dumpinguvastaseid ja tasakaalustusmeetmeid kooskõlas asjakohaste WTO nõuetega, järgides õiglast ja läbipaistvat menetlust. 2. Lepinguosaline tagab, et kõik lõplike meetmete kohaldamise otsustamisel kaalutavad olulised asjaolud avaldatakse täielikult ja arusaadaval kujul kohe pärast ajutiste meetmete kehtestamist ja igal juhul enne lõpliku otsuse tegemist. See ei piira dumpinguvastase lepingu artikli 6.5 ning subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 12.4 kohaldamist. 3. Igale huvitatud isikule antakse võimalus kaitsta dumpinguvastaste ja tasakaalustusmeetmete uurimise ajal igati oma huve, tingimusel et see ei põhjusta uurimises põhjendamatuid viivitusi. ARTIKKEL 3.3 Avaliku huvi arvessevõtmine ja väiksem tollimaks

1. Lepinguosalise ametiasutused analüüsivad lepinguosalise õigusnormide kohaselt esitatud teavet, et teha kindlaks juhud, kus dumpinguvastase või tasakaalustava tollimaksu kehtestamine ei vasta avalikule huvile.



2. Pärast lõikes 1 nimetatud teabe analüüsimist võivad lepinguosalise ametiasutused kooskõlas asjaomase lepinguosalise õigusnormidega otsustada, kas kehtestatava dumpinguvastase või tasakaalustava tollimaksu summa vastab kogu dumpingumarginaalile või subsiidiumi kogusummale või on sellest väiksem. B JAGU Üleilmsed kaitsemeetmed ARTIKKEL 3.4 Üleilmseid kaitsemeetmeid käsitlevad üldsätted 1. Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma üleilmsete kaitsemeetmetega seotud õigusi ja kohustusi, mis tulenevad GATT 1994 XIX artiklist ja kaitsemeetmete lepingust. 2. Üleilmsete kaitsemeetmete suhtes ei kohaldata päritolureegleid ja -menetlusi käsitlevat protokolli.





ARTIKKEL 3.5 Läbipaistvus 1. Eksportiva lepinguosalise taotluse korral esitab lepinguosaline, kes on algatanud kaitsemeetmeid käsitleva uurimise või kes kavatseb võtta ajutisi või lõplikke üleilmseid kaitsemeetmeid, viivitamata: a) kaitsemeemete lepingu artiklis 12.2 osutatud teabe WTO kaitsemeetmete komitee kindlaks määratud vormis; b) kui see on asjakohane, siis omamaise tootmisharu esitatud kaebuse avaliku versiooni, ning c) avaliku aruande, kus on esitatud kaitsemeetmeid käsitleva uurimise käigus vaadeldud kõikide asjakohaste faktiliste ja õiguslike asjaoludega seotud leiud ja põhjendatud järeldused. Avalikus aruandes analüüsitakse uurimise kaasa toonud tegureid ja kirjeldatakse üldiste kaitsemeemete kindlaksmääramisel kasutatud meetodit. 2. Kui teavet esitatakse käesoleva artikli kohaselt, teeb importiv lepinguosaline ettepaneku pidada eksportiva lepinguosalisega esitatud teabe läbivaatamiseks konsultatsioone.



ARTIKKEL 3.6

Lõplike meetmete kehtestamine 1. Lepinguosaline, kes võtab vastu üleilmsed kaitsemeetmed, püüab kehtestada need viisil, mis kahjustab kahepoolset kaubandust kõige vähem. 2. Importiv lepinguosaline teeb ettepaneku pidada eksportiva lepinguosalisega lõikes 1 nimetatud küsimuse läbivaatamiseks konsultatsioone. Importiv lepinguosaline ei võta meetmeid vastu enne, kui päevast, mil tehti ettepanek pidada konsultatsioone, on möödunud 30 päeva. C JAGU Üldsätted ARTIKKEL 3.7 Vaidluste lahendamise korra kohaldamise erand Käesoleva peatüki suhtes ei kohaldata kahekümne üheksandat peatükki („Vaidluste lahendamine“).





NELJAS PEATÜKK TEHNILISED KAUBANDUSTÕKKED ARTIKKEL 4.1 Kohaldamisala ja mõisted 1. Käesolevat peatükki kohaldatakse lepinguosaliste vahelist kaubavahetust mõjutada võivate tehniliste normide, standardite ja vastavushindamismenetluste väljatöötamise, vastuvõtmise ja kohaldamise suhtes. 2. Käesolevat peatükki ei kohaldata: a) ostuspetsifikatsioonide suhtes, mille valitsusorganid on koostanud valitsusorganite tootmis- või tarbimisnõuete kohta, või b) sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu A lisas määratletud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete suhtes. 3. Standardimise ja vastavushindamismenetlustega seotud üldmõisteid kasutatakse üldjuhul Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni süsteemi raames vastu võetud määratluses kindlaks määratud ja rahvusvaheliste standardimisasutuste antud tähenduses, võttes arvesse nende konteksti ning pidades silmas käesoleva peatüki eesmärki, välja arvatud juhul, kui mõiste on määratletud või sellele on antud tähendus käesolevas lepingus, sealhulgas artikli 4.2 kohaselt käesolevasse lepingusse inkorporeeritud tehniliste kaubandustõkete lepingu sätetes.





4. Käesolevas peatükis esitatud viited tehnilistele normidele, standarditele ja vastavushindamismenetlustele sisaldavad neisse tehtud muudatusi ja nende eeskirjadesse või nendega hõlmatud toodete loetellu tehtud täiendusi, välja arvatud ebaolulised muudatused ja täiendused. 5. Artikli 1.8 („Kohustuste ulatus“) lõiget 2 ei kohaldata käesolevasse lepingusse inkorporeeritud tehniliste kaubandustõkete lepingu artiklite 3, 4, 7, 8 ja 9 suhtes. ARTIKKEL 4.2 Tehniliste kaubandustõkete lepingu inkorporeerimine käesolevasse lepingusse 1. Käesolevasse lepingusse inkorporeeritakse ja selle osaks muudetakse järgmised tehniliste kaubandustõkete lepingu sätted: a) artikkel 2 („Tehniliste eeskirjade koostamine, vastuvõtmine ja kohaldamine keskvalitsusorganite poolt“); b) artikkel 3 („Tehniliste eeskirjade koostamine, vastuvõtmine ja kohaldamine kohalike omavalitsusorganite ja valitsusväliste organite poolt“); c) artikkel 4 („Standardite koostamine, vastuvõtmine ja kohaldamine“); d) artikkel 5 („Keskvalitsusorganite kohaldatavad vastavushindamisprotseduurid“);





e) artikkel 6 („Vastavushinnangu tunnustamine keskvalitsusorganite poolt“), piiramata lepinguosaliste õigusi ja kohustusi, mis tulenevad vastavushindamise tulemuste vastastikuse tunnustamise protokollist ning ravimite heade tootmistavadega seotud nõuete järgimise ja täitmise tagamise programmi vastastikuse tunnustamise protokollist; f) artikkel 7 („Kohalike omavalitsusorganite kohaldatavad vastavushindamisprotseduurid“); g) artikkel 8 („Valitsusväliste organite kohaldatavad vastavushindamisprotseduurid“); h) artikkel 9 („Rahvusvahelised ja piirkondlikud süsteemid“); i) 1. lisa („Käesoleva lepingu mõisted ja nende määratlused“) ning j) 3. lisa („Standardite koostamise, vastuvõtmise ja kohaldamise tegevusnormistik“). 2. Käesolevasse lepingusse inkorporeeritud sätetes kasutataval mõistel „liikmed“ on käesolevas lepingus sama tähendus kui tehniliste kaubandustõkete lepingus. 3. Tehniliste kaubandustõkete lepingu artiklite 3, 4, 7, 8 ja 9 puhul võidakse tugineda käesoleva lepingu kahekümne üheksandale peatükile („Vaidluste lahendamine“) juhul, kui üks lepinguosaline leiab, et teine lepinguosaline ei ole nende artiklite alusel saavutanud rahuldavaid tulemusi ja et see on märkimisväärselt kahjustanud tema kaubandushuve. Sellised tulemused peavad olema samaväärsed tulemustega, mille saavutamist eeldatakse juhul, kui kõnealuse organ oleks lepinguosaline.



ARTIKKEL 4.3

Koostöö Lepinguosalised tugevdavad oma koostööd tehniliste normide, standardite, metroloogia, vastavushindamismenetluste, turujärelevalve või -kontrolli ning täitemeetmete valdkonnas, et lihtsustada lepinguosaliste vahelist kaubandust, nagu on sätestatud kahekümne esimeses peatükis („Regulatiivne koostöö“). Selle raames võidakse edendada ja elavdada koostööd lepinguosaliste selliste avaliku või erasektori organisatsioonide vahel, kes vastutavad metroloogia, standardimise, katsetamise, sertifitseerimise ja akrediteerimise, turujärelevalve või -kontrolli ning täitemeetmete eest, ning eelkõige ärgitada lepinguosaliste akrediteerimise ja vastavushindamisega tegelevaid asutusi osalema koostöös, millega edendatakse vastavushindamise tulemuste heakskiitmist. ARTIKKEL 4.4 Tehnilised normid 1. Lepinguosalised kohustuvad tegema võimalikult suures ulatuses koostööd tagamaks, et nende tehnilised normid oleksid üksteisega kooskõlas. Kui üks lepinguosaline näitab üles huvi sellise tehnilise normi väljatöötamise vastu, mis on oma ulatuse poolest samaväärne või sarnane juba olemas oleva või teise lepinguosalise poolt välja töötatava normiga, peab kõnealune teine lepinguosaline nimetatud eesmärgi saavutamiseks esitama taotluse korral lepinguosalisele võimaluste piires asjakohase teabe, uuringud ja andmed, millele ta on oma juba vastu võetud või alles välja töötatava tehnilise normi kavandamisel tuginenud. Lepinguosalised tunnistavad, et võib osutuda vajalikuks selgitada konkreetse taotluse ulatust ja selles kokku leppida ning et konfidentsiaalse teabe võib esitamata jätta.

2. Lepinguosaline, kes on kavandanud tehnilise normi, mida ta peab samaväärseks teise lepinguosalise tehnilise normiga, kuna sellel on kokkusobiv eesmärk ja seda kohaldatakse samade toodete suhtes, võib taotleda teiselt lepinguosaliselt selle tehnilise normi samaväärsuse tunnustamist. Lepinguosaline esitab taotluse kirjalikult ja kirjeldab üksikasjalikult põhjusi, miks asjaomast tehnilist normi tuleks pidada samaväärseks, sealhulgas põhjusi, mis on seotud toodetega, mille suhtes normi kohaldatakse. Lepinguosaline, kes ei nõustu tehnilise normi samaväärsusega, esitab teisele lepinguosalisele taotluse korral oma otsuse põhjused. ARTIKKEL 4.5 Vastavushindamine Lepinguosalised järgivad vastavushindamise tulemuste vastastikuse tunnustamise protokolli ning ravimite heade tootmistavadega seotud nõuete järgimise ja täitmise tagamise programmi vastastikuse tunnustamise protokolli.





ARTIKKEL 4.6 Läbipaistvus 1. Lepinguosaline tagab, et tehniliste normide ja vastavushindamismenetluste väljatöötamisega seotud läbipaistvuse tagamise menetlused võimaldavad lepinguosalise huvitatud isikutel osaleda asjakohases varajases menetlusetapis, mil on veel võimalik teha muudatusi ja võtta arvesse märkusi, välja arvatud juhul, kui tekivad või võivad tekkida ohutuse, tervise, keskkonnakaitse või riigi julgeolekuga seotud kiireloomulised probleemid. Kui tehniliste normide või vastavushindamismenetluste väljatöötamisega seotud konsultatsiooniprotsess on üldsusele avatud, lubab lepinguosaline teise lepinguosalise isikutel osaleda selles vähemalt sama soodsatel tingimustel, mida ta pakub enda isikutele. 2. Lepinguosalised soodustavad tihedamat koostööd oma territooriumil asuvate standardimisasutuste vahel, et hõlbustada muu hulgas teabe vahetamist oma vastava tegevuse kohta, ning vastastikusele huvile ja vastastikkuse põhimõttele tuginevate standardite ühtlustamist asjaomaste standardimisasutuste kokku lepitavas korras. 3. Lepinguosaline püüab jätta teisele lepinguosalisele pärast kavandatud tehniliste normide ja vastavushindamismenetluste edastamist WTO teadete keskregistrile vähemalt 60 päeva kirjalike märkuste esitamiseks, välja arvatud juhul, kui tekivad või võivad tekkida ohutuse, tervise, keskkonnakaitse või riigi julgeolekuga seotud kiireloomulised probleemid. Kui märkuste esitamise tähtaja pikendamiseks esitatakse mõistlikult põhjendatud taotlus, suhtub lepinguosaline sellesse vastutulelikult.



4. Kui üks lepinguosaline saab teiselt lepinguosaliselt oma kavandatava tehnilise normi või vastavushindamismenetluse kohta märkusi, vastab ta nendele kirjalikult enne tehnilise normi või vastavushindamismenetluse vastuvõtmist. 5. Lepinguosaline avaldab või teeb muul viisil trükitud kujul või elektrooniliselt avalikkusele kättesaadavaks oma vastused või kokkuvõtte vastustest, mille ta andis olulistele laekunud märkustele, hiljemalt päeval, mil ta avaldab vastu võetud tehnilise normi või vastavushindamismenetluse. 6. Lepinguosaline annab teise lepinguosalise taotluse korral teavet vastu võetud või vastu võetava tehnilise normi või vastavushindamismenetluse eesmärkide, õigusliku aluse ja põhjenduste kohta. 7. Lepinguosaline suhtub vastutulelikult teise lepinguosalise mõistlikult põhjendatud taotlusse, mille ta on edastanud enne kavandatava tehnilise normi edastamise järgse märkuste esitamise tähtaja lõppu ning milles ta palub jätta tehnilise normi vastuvõtmise ja selle kohaldatavaks muutumise vahele teatav aeg või seda pikendada, välja arvatud juhul, kui see viivitus ei oleks seatud õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks tõhus.

8. Lepinguosaline tagab, et tema vastu võetud tehnilised normid ja vastavushindamismenetlused on ametlikel veebisaitidel avalikkusele kättesaadavad. 9. Kui üks lepinguosaline peab sisenemissadamas kinni teise lepinguosalise territooriumilt imporditud kauba põhjendusega, et kaup ei vasta tehnilisele normile, teatab ta importijale viivitamata kauba kinnipidamise põhjused.



ARTIKKEL 4.7 Peatüki haldamine 1. Lepinguosalised teevad käesolevas peatükis sisalduvates küsimustes koostööd. Lepinguosalised lepivad kokku, et artikli 26.2 lõike 1 punkti a alusel loodud kaubavahetuskomitee: a) haldab käesoleva peatüki rakendamist; b) tegeleb viivitamata küsimusega, mille lepinguosaline tõstatab standardite, tehniliste normide või vastavushindamismenetluste väljatöötamise, vastuvõtmise või kohaldamise kohta; c) hõlbustab ühe lepinguosalise taotluse korral arutelusid teise lepinguosalise korraldatava riski- või ohuhindamise teemal; d) soodustab lepinguosaliste standardimis- ja vastavushindamisasutuste koostööd;

e) vahetab teavet standardite, tehniliste normide või vastavushindamismenetluste kohta, sealhulgas kolmandate isikute või rahvusvaheliste organite standardite, normide ja menetluste kohta, kui selleks on vastastikune huvi; f) arvesse võttes arengut WTO tehniliste kaubandustõkete komitees või tehniliste kaubandustõkete lepingu kohaselt, vaatab käesoleva peatüki läbi ning koostab vajaduse korral laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteele kaalumiseks soovitused käesoleva peatüki muutmiseks;



g) astub muid samme, mis aitavad lepinguosaliste arvates neil käesolevat peatükki ja tehniliste kaubandustõkete lepingut rakendada ning lepinguosalistevahelist kaubandust lihtsustada, ning h) annab laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteele vajaduse korral aru käesoleva peatüki rakendamisest. 2. Kui lepinguosalised ei suuda mõnda käesoleva peatükiga seotud küsimust kaubavahetuskomitee kaudu lahendada, võib laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee luua lepinguosalise taotluse korral ajutise tehniliste küsimuste töörühma, et teha kindlaks kaubandust lihtsustavad lahendused. Kui lepinguosaline ei ole nõus teise lepinguosalise taotlusega luua tehniliste küsimuste töörühm, selgitab ta taotluse korral oma otsuse põhjuseid. Tehniliste küsimuste töörühma juhivad lepinguosalised. 3. Kui lepinguosaline on palunud teavet, esitab teine lepinguosaline teabe kooskõlas käesoleva peatüki sätetega mõistliku aja jooksul kas trükitud kujul või elektrooniliselt. Lepinguosaline püüab vastata igale teabenõudele 60 päeva jooksul.



VIIES PEATÜKK SANITAAR- JA FÜTOSANITAARMEETMED

ARTIKKEL 5.1 Mõisted 1. Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid: a) sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu A lisas esitatud mõisted; b) codex alimentarius’e komisjoni egiidi all vastu võetud mõisted; c) Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) egiidi all vastu võetud mõisted; d) rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni egiidi all vastu võetud mõisted; e) „kaitstav ala“ – Euroopa Liidus paiknev ametlikult määratletud geograafiline piirkond, mis on vaba kindlaksmääratud reguleeritud kahjulikust organismist, hoolimata sellest, et tingimused on tema jaoks soodsad ja et teda leidub muudes Euroopa Liidu osades, ning



f) „lepinguosalise pädev asutus“ –5-A lisas nimetatud asutus. 2. Lisaks lõikele 1 tuleb arvestada, et kui codex alimentarius’e, OIE ja rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni egiidi all vastu võetud mõistete ning sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu kohaste mõistete vahel esineb vastuolu, on ülimuslikud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu mõisted.

ARTIKKEL 5.2 Eesmärgid Käesoleva peatüki eesmärk on: a) kaitsta inimeste, loomade ja taimede elu ja tervist, soodustades samal ajal kaubandust; b) kanda hoolt selle eest, et lepinguosaliste sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed ei too kaasa põhjendamatuid kaubandustõkkeid, ning c) edendada sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu rakendamist. ARTIKKEL 5.3 Kohaldamisala Käesolevat peatükki kohaldatakse sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete suhtes, mis võivad otseselt või kaudselt mõjutada lepinguosaliste vahelist kaubandust.





ARTIKKEL 5.4 Õigused ja kohustused Lepinguosalised kinnitavad oma sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingust tulenevaid õigusi ja kohustusi. ARTIKKEL 5.5 Piirkondlike tingimustega kohandamine 1. Loomade, loomsete saaduste ja loomsete kõrvalsaaduste kohta kehtib järgmine: a) lepinguosalised tunnistavad piirkondadeks jagamise põhimõtet ja on otsustanud kohaldada seda 5-B lisas loetletud taudide suhtes; b) kui lepinguosalised määravad kindlaks piirkondlike tingimuste tunnustamise põhimõtted ja suunised, lisavad nad need 5-C lisasse;

c) punkti a kohaldamisel võtab importiv lepinguosaline oma sanitaarmeetmete puhul, mida kohaldatakse eksportiva lepinguosalise suhtes, kelle territooriumi kahjustab 5-B lisas nimetatud taud, aluseks eksportiva lepinguosalise tehtud piirkondadeks jagamise otsuse, tingimusel et importiv lepinguosaline on veendunud, et eksportiva lepinguosalise piirkondadeks jagamise otsus on kooskõlas põhimõtete ja suunistega, mille lepinguosalised on sätestanud 5-C lisas, ning põhineb asjakohastel rahvusvahelistel standarditel, suunistel ja soovitustel. Importiv lepinguosaline võib kohalda mis tahes lisameetmeid, et saavutada oma asjakohane sanitaarkaitse tase;



d) kui lepinguosaline leiab, et tal on seoses mõne 5-B lisas nimetamata taudiga eristaatus, võib ta taotleda selle staatuse tunnustamist. Importiv lepinguosaline võib nõuda elusloomade, loomsete saaduste ja loomsete kõrvalsaaduste importimisel lisatagatisi, mis on kooskõlas importiva lepinguosalise tunnustatud staatusega, sealhulgas 5-E lisas kindlaks määratud eritingimustega, ning e) lepinguosalised tunnistavad piirkondadesse jaotamise põhimõtet ja lepivad kokku, et teevad selles küsimuses koostööd. 2. Taimede ja taimsete saaduste kohta kehtib järgmine: a) kui importiv lepinguosaline kehtestab või jätab kehtima fütosanitaarmeetme, tuleb tal võtta muu hulgas arvesse piirkonna kahjuristaatust, milleks võib olla kahjurivaba piirkond, kahjurivaba tootmiskoht, kahjurivaba tootmisrajatis, vähese kahjurilevikuga ala ja kaitstav ala, mille eksportiv lepinguosaline on kindlaks määranud, ning b) kui lepinguosalised määravad kindlaks piirkondlike tingimuste tunnustamise põhimõtted ja suunised, lisavad nad need 5-C lisasse.



ARTIKKEL 5.6 Samaväärsus 1. Importiv lepinguosaline tunnistab eksportiva lepinguosalise sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed enda meetmetega samaväärseteks, kui eksportiv lepinguosaline tõendab importivale lepinguosalisele objektiivselt, et tema meetmega saavutatakse importiva lepinguosalise asjakohane sanitaar- ja fütosanitaarkaitse tase.

2. 5-D lisas on sätestatud samaväärsuse kindlaksmääramise, tunnustamise ja säilitamise põhimõtted ja suunised. 3. 5-E lisas on kindlaks määratud järgmine: a) piirkond, mille puhul importiv lepinguosaline tunnistab eksportiva lepinguosalise sanitaar- ja fütosanitaarmeetme enda meetmega samaväärseks, ning b) piirkond, mille puhul importiv lepinguosaline tunnistab, et kindlaksmääratud eritingimuste täitmine koos eksportiva lepinguosalise sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetega võimaldab saavutada importiva lepinguosalise asjakohase sanitaar- ja fütosanitaarkaitse taseme. 4. Käesoleva peatüki kohaldamisel kohaldatakse artiklit 1.7 („Viide õigusaktidele“) vastavalt käesolevale artiklile, 5-D lisale ja 5-E lisa üldistele märkustele.



ARTIKKEL 5.7 Kaubandustingimused 1. Importiv lepinguosaline teeb oma üldised impordile kehtestatud sanitaar- ja fütosanitaarnõuded kõikide kaupade puhul kättesaadavaks. Kui lepinguosalised tunnistavad ühiselt mõne kauba esmatähtsaks, kehtestab importiv lepinguosaline selle kauba impordile spetsiaalsed sanitaar- ja fütosanitaarnõuded, kui lepinguosalised ei otsusta teisiti. Kauba esmatähtsuse kindlaksmääramisel teevad lepinguosalised koostööd, et tagada oma olemasolevate ressursside tõhus haldamine. Neid spetsiaalseid impordinõudeid tuleks kohaldada eksportiva lepinguosalise kogu territooriumil. 2. Vastavalt lõikele 1 algatab importiv lepinguosaline põhjendamatu viivituseta vajaliku menetluse, et kehtestada esmatähtsaks tunnistatud kauba jaoks spetsiaalsed sanitaar- ja fütosanitaarnõuded. Pärast spetsiaalsete impordinõuete kehtestamist võtab importiv lepinguosaline põhjendamatu viivituseta vajalikud meetmed, et võimaldada kaubandust nende impordinõuete alusel.

3. Impordi suhtes spetsiaalsete sanitaar- ja fütosanitaarnõuete kehtestamiseks astub eksportiv lepinguosaline importiva lepinguosalise taotluse korral järgmised sammud: a) esitab kogu importiva lepinguosalise nõutava asjakohase teabe ning b) tagab importivale lepinguosalisele mõistliku juurdepääsu kontrolliks, katseteks ja audititeks ning muudeks asjakohasteks menetlusteks.



4. Kui importival lepinguosalisel on nimekiri ettevõtetest või rajatistest, kes on saanud importimiseks loa, kiidab ta eksportiva lepinguosalise territooriumil asuva ettevõtte või rajatise ilma asjaomase ettevõtte või rajatise eelneva kontrollimiseta heaks, kui: a) eksportiv lepinguosaline on taotlenud asjaomasele ettevõttele või rajatisele sellist heakskiitu, esitades asjakohased tagatised, ning b) 5-F lisas sätestatud tingimused on täidetud ja menetlused teostatud. 5. Lisaks lõikele 4 teeb importiv lepinguosaline loa saanud ettevõtete või rajatiste nimekirjad avalikkusele kättesaadavaks. 6. Lepinguosaline võtab reguleeritud kauba saadetise tavaliselt vastu ilma selle eelneva saadetisepõhise tollivormistuseta, kui lepinguosalised ei ole otsustanud teisiti. 7. Importiv lepinguosaline võib nõuda, et eksportiva lepinguosalise asjakohane pädev astutus tõendaks importivale lepinguosalisele objektiivselt, et impordinõuded võidakse täita või on täidetud. 8. Lepinguosalised peaksid järgima 5-G lisas ette nähtud menetlust impordi suhtes kohaldatavate spetsiaalsete taimetervishoiunõuete kohta.





ARTIKKEL 5.8 Audit ja kontroll 1. Et säilitada kindlustunne käesoleva peatüki rakendamise suhtes, võib lepinguosaline auditeerida ja/või kontrollida tervikuna või osaliselt teise lepinguosalise pädeva asutuse kontrolliprogrammi. Lepinguosaline kannab auditi või kontrolliga seotud kulud ise. 2. Kui lepinguosalised määravad kindlaks auditi või kontrolli tegemise põhimõtted ja suunised, lisatakse need 5-H lisasse. Kui lepinguosaline teostab Auditi või kontrolli, teeb ta seda vastavalt 5-H lisas esitatud põhimõtetele ja suunistele. ARTIKKEL 5.9 Ekspordi sertifitseerimine 1. Kui elusloomade või loomsete saaduste saadetise importimisel nõutakse ametlikku veterinaarsertifikaati ja kui importiv lepinguosaline on tunnistanud eksportiva lepinguosalise sanitaar- ja fütosanitaarmeetme samaväärseks enda meetmega, mida kohaldatakse selliste loomade või loomsete saaduste suhtes, kasutavad lepinguosalised 5-I lisas ette nähtud terviseohutuse kinnituse vormi, kui lepinguosalised ei otsusta teisiti. Lepinguosalised võivad kasutada kinnituse vormi ka teiste toodete jaoks, kui nad nii otsustavad.



2. 5-I lisas on sätestatud põhimõtted ja suunised, mis käsitlevad ekspordi sertifitseerimist, sealhulgas elektroonilist sertifitseerimist, sertifikaatide tühistamist või asendamist, keelte kasutamise korda ja kinnituse vormi.

ARTIKKEL 5.10 Impordikontroll ja tasud 1. 5-J lisas on sätestatud impordikontrolli ja tasusid käsitlevad põhimõtted ja suunised, sealhulgas kontrollide sagedus. 2. Kui impordikontrolli käigus ilmneb mittevastavus olulistele impordinõuetele, peavad importiva lepinguosalise võetavad meetmed põhinema kaasneva riski hindamisel ega tohi piirata kaubandust rohkem, kui on vaja lepinguosalise asjakohase sanitaar- või fütosanitaarkaitse taseme saavutamiseks. 3. Kui vähegi võimalik, teavitab importiv lepinguosaline nõuetele mittevastava saadetise importijat või tema esindajat mittevastavuse põhjustest ning annab võimaluse tehtud otsus läbi vaadata. Importiv lepinguosaline kaalub läbivaatamist hõlbustava asjakohase teabe esitamist. 4. Lepinguosaline võib võtta piirikontrolli tegemisel tekkivate kulude katmiseks tasu, mis ei tohiks ületada kantud kulusid.



ARTIKKEL 5.11 Teavitamine ja teabevahetus

1. Lepinguosaline teavitab põhjendamatu viivituseta teist lepinguosalist järgmisest: a) olulisest muutusest kahjurite või taudide alases olukorras, näiteks 5-B lisas nimetatud taudi olemasolust ja arengust; b) 5-B lisas nimetamata loomataudiga või uue taudiga seotud epidemioloogilise tähtsusega leidudest ning c) olulistest toiduohutuse alastest küsimustest, mis on seotud tootega, millega lepinguosalised omavahel kauplevad. 2. Lepinguosalised püüavad vahetada teavet ka muudes asjakohastes küsimustes, mille hulka kuuluvad järgmised küsimused: a) ühe lepinguosalise sanitaar- ja fütosanitaarmeetme muutmine; b) ühe lepinguosalise pädeva asutuse ülesehituse või töökorralduse märkimisväärne muutmine; c) taotluse korral lepinguosalise ametliku kontrolli tulemused ja aruanne tehtud kontrolli tulemuste kohta; d) tagasilükatud või nõuetele mittevastava saadetise korral artiklis 5.10 sätestatud impordikontrolli tulemused ning



e) taotluse korral käesoleva peatüki seisukohast asjakohane riskianalüüs või teaduslik arvamus, mille lepinguosaline on koostanud.

3. Kui lõigetes 1 või 2 nimetatud teave on tehtud kooskõlas asjakohaste eeskirjadega kättesaadavaks selle edastamisega WTO teadete keskregistrile või asjakohasele rahvusvahelisele standardimisasutusele, on selle teabe suhtes kohaldatavad lõigete 1 ja 2 nõuded täidetud, kui ühine korralduskomitee ei otsusta teisiti. ARTIKKEL 5.12 Tehnilised konsultatsioonid Kui üks lepinguosaline on tõsiselt mures toiduohutuse, taime- või loomatervise või teise lepinguosalise kavandatud või rakendatud sanitaar- ja fütosanitaarmeetme pärast, võib ta taotleda teise lepinguosalisega tehniliste konsultatsioonide pidamist. Taotluse saanud lepinguosaline peaks vastama taotlusele põhjendamatu viivituseta. Lepinguosaline püüab esitada teabe, mis on vajalik selleks, et vältida häireid kaubanduses ja vajaduse korral jõuda vastastikku rahuldava lahenduseni.



ARTIKKEL 5.13 Erakorralised sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed 1. Üks lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist erakorralisest sanitaar- ja fütosanitaarmeetmest 24 tunni jooksul pärast oma otsust meedet rakendada. Kui lepinguosaline taotleb erakorralise sanitaar- ja fütosanitaarmeetme üle tehniliste konsultatsioonide pidamist, peavad need konsultatsioonid toimuma kümne päeva jooksul pärast erakorralisest sanitaar- ja fütosanitaarmeetmest teatamist. Lepinguosalised võtavad arvesse kogu tehniliste konsultatsioonide käigus saadud teavet. 2. Tehes otsust saadetise kohta, mis on erakorralise sanitaar- ja fütosanitaarmeetme vastuvõtmise ajal teel ühe lepinguosalise juurest teise juurde, võtab importiv lepinguosaline arvesse eksportiva lepinguosalise õigel ajal esitatud teavet.

ARTIKKEL 5.14 Ühine sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete korralduskomitee 1. Artikli 26.2 lõike 1 punkti d alusel loodud ühisesse sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete korralduskomiteesse (edaspidi „ühine korralduskomitee“) kuuluvad lepinguosaliste reguleerimis- ja kaubandusvaldkonna esindajad, kes vastutavad sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete eest.



2. Ühisel korralduskomiteel on muu hulgas järgmised ülesanded: a) jälgida käesoleva peatüki rakendamist, kaaluda käesoleva peatükiga seotud küsimusi ja vaadata läbi kõik küsimused, mis võivad tekkida selle rakendamisel; b) anda suuniseid probleemide väljaselgitamiseks, tähtsuse järjekorda seadmiseks, haldamiseks ja lahendamiseks; c) käsitleda lepinguosaliste taotlusi muuta impordikontrolli; d) vaadata vähemalt kord aastas läbi käesoleva peatüki lisad, eelkõige võttes arvesse käesoleva lepinguga ette nähtud konsultatsioonide käigus tehtud edusamme. Pärast läbivaatamist võib ühine korralduskomitee otsustada käesoleva peatüki lisasid muuta. Lepinguosalised võivad ühise korralduskomitee otsuse heaks kiita oma vastavate menetluste kohaselt, mis on vajalikud muudatuse jõustumiseks. Otsus jõustub lepinguosaliste poolt kokkulepitud kuupäeval; e) jälgida punktis d nimetatud otsuse rakendamist ja punktis d nimetatud meetmete võtmist;

f) anda võimalus vahetada korrapäraselt teavet seoses lepinguosaliste õigusraamistikuga, sealhulgas sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete puhul aluseks võetud teadusliku ja riskihindamisega, ning g) koostada dokument, kus on üksikasjalikult kirjeldatud, millises seisus on lepinguosaliste vahelised arutelud, kus käsitletakse konkreetsete sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete samaväärsuse tunnustamiseks tehtavat tööd, ja säilitada seda dokumenti.



3. Ühine korralduskomitee võib muu hulgas: a) teha kindlaks võimalused kahepoolse kaasatuse suurendamiseks, sealhulgas suhete edendamiseks, mis võib hõlmata ametnike vahetust; b) arutada kavandatava sanitaar- ja fütosanitaarmeetme muutmist või selle muutmise ettepanekut varajases etapis; c) aidata lepinguosalistel sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu rakendamist paremini mõista ning edendada lepinguosalistevahelist koostööd mitmepoolsetel foorumitel, sealhulgas WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete komitees ja vajaduse korral rahvusvahelistes standardimisasutustes, arutusel olevates sanitaar- ja fütosanitaarküsimustes, või d) selgitada varajases etapis välja ja võtta arutusele algatused, mis on seotud sanitaar- ja fütosanitaarküsimustega ja mille puhul oleks kasu koostööst. 4. Ühine korralduskomitee võib luua konkreetsete sanitaar- ja fütosanitaarküsimuste käsitlemiseks töörühmad, kuhu kuuluvad lepinguosaliste eksperdid. 5. Lepinguosaline võib pöörduda mis tahes sanitaar- ja fütosanitaarküsimusega ühise korralduskomitee poole. Ühine korralduskomitee peaks tegelema küsimusega nii kiiresti kui võimalik. 6. Kui ühine korralduskomitee ei ole suuteline küsimust kiiresti lahendama, annab ta lepinguosalise taotluse korral sellest viivitamata teada laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteele.





7. Ühine korralduskomitee tuleb kokku ja kehtestab oma tööprogrammi hiljemalt 180 päeva ning oma töökorra hiljemalt aasta pärast käesoleva lepingu jõustumist, kui lepinguosalised ei otsusta teisiti. 8. Pärast oma avakoosolekut tuleb ühine korralduskomitee kokku vastavalt vajadusele, tavaliselt korra aastas. Ühine korralduskomitee võib otsustada pidada oma koosolekuid video- või telekonverentsi vormis ning käsitleda küsimusi ka väljaspool kohtumisi kirja teel. 9. Ühine korralduskomitee annab igal aastal oma tegevusest ja tööprogrammist aru laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteele. 10. Käesoleva lepingu jõustumisel määrab lepinguosaline kontaktpunkti, et kooskõlastada ühise korralduskomitee tegevuskava ning hõlbustada teabevahetust sanitaar- ja fütosanitaarküsimustes, ning teatab sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele.



KUUES PEATÜKK TOLLIMENETLUSE JA KAUBANDUSE LIHTSUSTAMINE ARTIKKEL 6.1 Eesmärgid ja põhimõtted

1. Lepinguosalised tunnistavad tollimenetluse ja kaubanduse lihtsustamise olulisust arenevas üleilmses kaubanduskeskkonnas. 2. Lepinguosalised teevad võimalikult suures ulatuses koostööd ja vahetavad teavet, sealhulgas parimate tavade kohta, et edendada käesoleva lepinguga ette nähtud kaubandust lihtsustavate meetmete kohaldamist ja järgimist. 3. Kaubandust lihtsustavad meetmed ei tohi kahjustada mehhanisme, millega kaitstakse isikut lepinguosalise õigusnormide täitmise tõhusa tagamise ja järgimise kaudu. 4. Impordi-, ekspordi- ja transiidinõuded ning -menetlused ei tohi olla halduslikult koormavamad või kaubandust piiravamad, kui on vajalik õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks.



5. Impordi-, ekspordi- ja transiidinõuete ja -menetluste aluseks on kehtivad rahvusvahelised kaubandus- ja tollimeetmed ning -standardid, välja arvatud juhul, kui need oleksid seatud õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks sobimatud või ebatõhusad. ARTIKKEL 6.2 Läbipaistvus 1. Lepinguosaline avaldab või teeb muul viisil, sealhulgas elektrooniliselt, kättesaadavaks oma õigusaktid, eeskirjad, kohtuotsused ja haldusstrateegiad, mis on seotud kaupade impordi või ekspordi suhtes kohaldatavate nõuetega. 2. Lepinguosaline püüab avaldada, sealhulgas internetis, tolliküsimustega seotud kavandatavad õigusnormid ja haldusstrateegiad ning anda huvitatud isikutele võimaluse esitada enne nende vastuvõtmist märkusi.

3. Lepinguosaline määrab või säilitab ühe või mitu kontaktpunkti, kes tegelevad huvitatud isikute tolliteemaliste päringutega, ning avaldab internetis selliste päringute tegemise korda käsitleva teabe.



ARTIKKEL 6.3 Kauba vabastamine 1. Lepinguosaline võtab kauba tõhusaks vabastamiseks vastu või säilitab lihtsustatud tollimenetlused, et lihtsustada liikmesriikide vahelist kaubandust ning vähendada importijate ja eksportijate kulusid. 2. Lepinguosaline tagab, et nende lihtsustatud menetlustega: a) võimaldatakse vabastada kaup ajavahemiku jooksul, mis ei ole pikem kui on vajalik lepinguosalise õigusaktide järgimise tagamiseks; b) võimaldatakse vabastada kaup ja võimaluste piires ka kontrollitav või reguleeritud kaup esimeses sihtkohas; c) püütakse võimaldada vabastada kaup erakorralise kontrollimise vajaduse korral viivitamata; d) võimaldatakse importijal või tema esindajal eemaldada kaup tollikontrollist enne tollimaksude, maksude ja tasude lõplikku kindlaksmääramist ja tasumist. Lepinguosaline võib enne kauba vabastamist nõuda, et importija esitaks piisava tagatise, mis on garantii või rahalise tagatise kujul või mõnes muus asjakohases vormis, ning

e) nähakse kooskõlas tema õigusaktidega ette lihtsustatud dokumenteerimisnõuded, mida kohaldatakse lepinguosalise kindlaksmääratud väikese väärtusega kauba sisenemisel.



3. Vajaduse korral võib lepinguosaline nõuda oma lihtsustatud menetluste raames sisenemisjärgse arvepidamise ja kontrollimise käigus põhjalikuma teabe esitamist. 4. Lepinguosaline võimaldab vabastada kauba kiirkorras ning näeb võimaluse ja vajaduse korral ette a) teabe elektroonilise esitamise ja töötlemise enne kauba füüsilist kohalejõudmist, et kaup oleks võimalik saabumisel vabastada, kui ei ole kindlaks tehtud ühtki riski või kui ei tule teha ühtki pistelist kontrolli, ning b) teatavate kaupade tollivormistuse võimalikult väheste dokumentidega. 5. Lepinguosaline tagab võimaluste piires, et tema piiri- ning muu impordi- ja ekspordikontrolliga tegelevad asutused ja ametid teevad kaubanduse lihtsustamiseks koostööd ja kooskõlastavad oma tegevust, ühtlustades muu hulgas impordi- ja ekspordiandmete ja -dokumentide kohta kehtivaid nõudeid ning määrates ühekordseks saadetiste dokumentide ja füüsiliseks kontrollimiseks kindla koha. 6. Lepinguosaline tagab võimaluste piires, et tema kauba suhtes kohaldatavad impordi- ja ekspordinõuded on kaubanduse lihtsustamise huvides kooskõlastatud, olenemata sellest, kas neid nõudeid haldab mõni amet või seda teeb kõnealuse ameti nimel tolliasutus.



ARTIKKEL 6.4

Tolliväärtuse määramine 1. Tolliväärtuse määramise lepinguga reguleeritakse lepinguosaliste vahelise kaubanduse suhtes kohaldatavat tolliväärtuse määramist. 2. Lepinguosalised teevad koostööd, et saavutada tolliväärtuse määramise küsimustes ühine lähenemisviis. ARTIKKEL 6.5 Kaupade klassifitseerimine Käesoleva lepingu kohases lepinguosalistevahelises kaubanduses kasutatav kaupade klassifikatsioon on esitatud lepinguosalise tariifinomenklatuuris kooskõlas harmoneeritud süsteemiga.



ARTIKKEL 6.6 Tasud ja lõivud Lepinguosaline avaldab või teeb muul viisil, sealhulgas elektrooniliselt, kättesaadavaks teabe oma tolliasutuse kehtestatud tasude ja lõivude kohta. See teave hõlmab kohaldatavate tasude ja lõivude suurust, tasu või lõivu nõudmise konkreetset põhjust, vastutava ametiasutuse nime ning makse tegemise aega ja viisi. Lepinguosaline ei kohalda uusi või muudetud tasusid ja lõive enne, kui ta on selle teabe avaldanud või muul viisil kättesaadavaks teinud.

ARTIKKEL 6.7 Riskijuhtimine 1. Lepinguosaline tugineb oma kauba inspekteerimise, vabastamise ja sisenemisjärgse kontrollimise menetlustes riskihindamise põhimõtetele, mitte ei nõua, et iga pakutava saadetise vastavust impordinõuetele tuleb põhjalikult kontrollida. 2. Lepinguosaline võtab kauba suhtes kohaldatavad impordi-, ekspordi- ja transiidinõuded ja -menetlused vastu, kohaldab neid riskijuhtimise põhimõtete alusel ning keskendub nõuetelevastavuse meetmete võtmisel tehingutele, millele tuleb tähelepanu pöörata. 3. Lõiked 1 ja 2 ei takista lepinguosalist tegemast kvaliteedi- ja vastavuskontrolli, mis võib nõuda ulatuslikumat uurimist.



ARTIKKEL 6.8 Automatiseerimine 1. Lepinguosaline kasutab kaubanduse, sealhulgas lepinguosaliste vahelise kaubanduse lihtsustamiseks kauba vabastamise menetlust kiirendavat infotehnoloogiat. 2. Lepinguosaline:

a) püüab teha elektrooniliselt kättesaadavaks kauba importimiseks või eksportimiseks vajalikud tolliblanketid; b) lubab kooskõlas oma õigusaktidega esitada neid tolliblankette elektroonilisel kujul ning c) näeb võimaluse korral oma tolliasutuse kaudu ette elektroonilise teabevahetuse oma kaubandusringkonnaga. 3. Lepinguosaline püüab: a) välja töötada või säilitada omavahel täielikult ühendatud ühtse liidese süsteemid, et hõlbustada tollialaste ja muude õigusaktidega kauba piiriüleseks liikumiseks nõutava teabe ühtset elektroonilist esitamist, ning



b) töötada välja andmeelemendid ja -protsessid kooskõlas Maailma Tolliorganisatsiooni andmemudeliga ning sellega seotud Maailma Tolliorganisatsiooni soovituste ja suunistega. 4. Lepinguosalised püüavad teha koostööd koostalitlevate elektrooniliste süsteemide väljatöötamisel, võttes sealhulgas arvesse Maailma Tolliorganisatsioonis tehtavat tööd, et lihtsustada lepinguosalistevahelist kaubandust. ARTIKKEL 6.9 Eelotsused

1. Lepinguosaline väljastab kirjaliku taotluse korral kooskõlas oma õigusaktidega eelotsused tariifse klassifitseerimise kohta. 2. Lepinguosaline avaldab kooskõlas oma konfidentsiaalsusnõuetega näiteks internetis tariifse klassifitseerimise eelotsuseid käsitleva teabe, mis on oluline tariifse klassifitseerimise eeskirjade mõistmiseks ja kohaldamiseks. 3. Kaubanduse lihtsustamiseks käsitlevad lepinguosalised oma kahepoolses dialoogis korrapäraselt muudatusi, mida nad on teinud oma vastavates õigusaktides ja rakendusmeetmetes lõigetes 1 ja 2 nimetatud küsimustega seoses.



ARTIKKEL 6.10 Läbivaatamine ja edasikaebamine 1. Lepinguosaline tagab, et kauba impordi suhtes võetud haldusmeede või tehtud ametlik otsus on võimalik viivitamata läbi vaadata kohtus, vahekohtus või haldusvaidluste komisjonis või haldusmenetluse raames. 2. Sellise haldusmenetluse kohaselt tegutsev kohus või ametnik on kõnealuse otsuse väljastanud ametnikust või asutusest sõltumatu ning tal on pädevus otsus kehtima jätta, otsust muuta või see vastavalt lepinguosalise õigusaktidele tühistada. 3. Enne kui isikul palutakse taotleda õiguskaitset ametlikumal või kohtu tasandil, pakuvad lepinguosalised võimalust edasikaebamiseks või läbivaatamiseks haldustasandil, mis on algse meetme või otsuse eest vastutavast ametnikust või asutusest sõltumatu. 4. Lepinguosaline annab artikli 6.9 kohase eelotsuse saanud isikule sisuliselt samasuguse õiguse tolliasutuse tehtud eelotsuste läbivaatamiseks ja nende edasikaebamiseks, kui nad annavad importijatele oma territooriumil.





ARTIKKEL 6.11 Karistused Lepinguosaline tagab oma tolliõiguses, et selle õiguse rikkumise eest määratavad karistused on proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad ning nende kohaldamine ei too kaasa põhjendamatuid viivitusi. ARTIKKEL 6.12 Konfidentsiaalsus 1. Lepinguosaline käsitleb kooskõlas oma õigusaktidega rangelt konfidentsiaalsena kogu käesoleva peatüki alusel saadud teavet, mis on laadilt konfidentsiaalne või mis on esitatud konfidentsiaalselt, ning kaitseb seda avalikustamise eest, mis võib kahjustada teabe esitanud isiku konkurentsiseisundit. 2. Kui lõikes 1 nimetatud teabe saanud või hankinud lepinguosaline on kohustatud selle oma õigusaktide alusel avalikustama, teavitab ta sellest asjaomase teabe esitanud lepinguosalist või isikut. 3. Lepinguosaline tagab, et käesoleva peatüki alusel kogutud konfidentsiaalset teavet ei kasutata muul otstarbel kui tolliküsimuste haldamiseks ja selles valdkonnas kehtivate õigusnormide täitmise tagamiseks, välja arvatud kõnealuse konfidentsiaalse teabe esitanud lepinguosalise või isiku loal.





4. Lepinguosaline võib lubada kasutada käesoleva peatüki alusel kogutud teavet haldus- või kohtumenetlustes või kohtulaadsete asutuste menetlustes, mis on algatatud sellepärast, et käesoleva peatükki rakendamisega seotud tollialaseid õigusakte ei ole järgitud. Lepinguosaline teatab teabe esitanud lepinguosalisele või isikule teabe sellisest kasutamisest ette. ARTIKKEL 6.13 Koostöö 1. Lepinguosalised jätkavad koostööd rahvusvahelistel foorumitel, nagu Maailma Tolliorganisatsioon, et saavutada vastastikku tunnustatud eesmärgid, sealhulgas need, mis on sätestatud Maailma Tolliorganisatsiooni maailmakaubanduse tagamise ja lihtsustamise standardite raamistikus. 2. Lepinguosalised vaatavad korrapäraselt läbi kaubanduse lihtsustamist käsitlevad asjakohased rahvusvahelised algatused, sealhulgas ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi ning ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni välja töötatud kaubanduse lihtsustamise soovituste kokkuvõtte, et teha kindlaks valdkonnad, kus edasine ühistegevus lihtsustaks lepinguosaliste vahelist kaubandust ja aitaks saavutada ühised mitmepoolsed eesmärgid. 3. Lepinguosalised teevad koostööd kooskõlas 4. detsembril 1997 Ottawas sõlmitud Euroopa Ühenduse ja Kanada vahelise tollikoostöö ja tolliküsimustes vastastikuse abistamise lepinguga (edaspidi „Kanada ja ELi tollikoostööleping“).



4. Lepinguosalised abistavad Kanada ja ELi tollikoostöölepingu kohaselt üksteist tolliküsimustes, sealhulgas küsimustes, mis on seotud lepinguosalise tollialaste õigusaktide arvatava rikkumisega, nagu see on määratletud kõnealuses lepingus, ja käesoleva lepingu rakendamisega. ARTIKKEL 6.14

Ühine tollikoostöö komitee 1. Ühine tollikoostöö komitee, kellele on antud artikli 26.2 („Erikomiteed“) lõike 1 punkti c kohaselt volitused tegutseda laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee egiidi all erikomiteena, tagab käesoleva peatüki, päritolureegleid ja -menetlusi käsitleva protokolli, artikli 20.43 („Piiril võetavate meetmete kohaldamisala“) ja artikli 2.8 („Tariifse sooduskohtlemise ajutine peatamine“) nõuetekohase toimimise. Ühine tollikoostöö komitee uurib nende kohaldamisel tekkivaid küsimusi kooskõlas käesoleva lepingu eesmärkidega. 2. Käesoleva lepinguga hõlmatud küsimuste käsitlemiseks kuuluvad ühisesse tollikoostöö komiteesse tolli-, kaubandus- või muude pädevate asutuste esindajad, nii nagu lepinguosalised seda vajalikuks peavad.



3. Lepinguosaline tagab, et tema ühise tollikoostöö komitee koosolekutel osalevatel esindajatel on koosoleku päevakorrapunktidele vastavad eksperditeadmised. Päritolureeglite ja -menetlustega seotud küsimuste käsitlemiseks võib ühine tollikoostöö komitee kokku tulla erikoosseisus kas päritolureeglitega tegeleva ühise tollikoostöö komiteena või päritolumenetlusega tegeleva ühise tollikoostöö komiteena. 4. Ühine tollikoostöö komitee võib koostada resolutsioone, soovitusi või arvamusi ning esitada laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomiteele otsuse eelnõusid, mida ta peab vajalikuks, et saavutada ühised eesmärgid ning käesoleva peatükiga, päritolureegleid ja -menetlusi käsitleva protokolliga, artikliga 20.43 („Piiril võetavate meetmete kohaldamisala“) ja artikliga 2.8 („Tariifse sooduskohtlemise ajutine peatamine“) loodud mehhanismide korralik toimimine. SEITSMES PEATÜKK SUBSIIDIUMID ARTIKKEL 7.1 Subsiidiumi mõiste

1. Käesoleva lepingu kohaldamisel tähendab subsiidium kaubavahetusega seotud meedet, mis vastab subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1 lõikes 1 sätestatud tingimustele.



2. Subsiidium kuulub käesoleva peatüki kohaldamisalasse üksnes juhul, kui see on eripärane subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 2 tähenduses. ARTIKKEL 7.2 Läbipaistvus 1. Iga kahe aasta järel teatab üks lepinguosaline teisele lepinguosalisele iga oma territooriumil antud või säilitatud subsiidiumi kohta järgmist: a) subsiidiumi õiguslik alus; b) subsiidiumi vorm ning c) subsiidiumi suurus või subsiidiumi jaoks eelarvest eraldatud summa. 2. Subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 25 lõike 1 kohaste teadete esitamisega WTOle loetakse lõikes 1 esitatud nõue täidetuks.

3. Lepinguosaline esitab teise lepinguosalise taotluse korral viivitamata teavet ja vastab küsimustele konkreetsete juhtumite kohta, kus valitsus on andnud toetust, mis on seotud teenustekaubandusega tema territooriumil.



ARTIKKEL 7.3 Subsiidiumide ja valitsuse toetuse teemalised konsultatsioonid

muudes valdkondades kui põllumajandus ja kalandus 1. Kui üks lepinguosaline leiab, et teise lepinguosalise antud subsiidium või konkreetne juhtum, kus valitsus on andnud seoses teenustekaubandusega toetust, kahjustab või võib kahjustada tema huve, võib ta väljendada teisele lepinguosalisele oma muret ja taotleda sel teemal konsultatsioone. Taotlusele vastav lepinguosaline kaalub seda taotlust igakülgselt ja heasoovlikult. 2. Konsultatsioonide käigus võib üks lepinguosaline taotleda lisateavet teise lepinguosalise antud subsiidiumi või konkreetse juhtumi kohta, kus valitsus on andnud seoses teenustekaubandusega toetust, sealhulgas selle poliitikaeesmärgi ja suuruse ning meetmete kohta, mis võeti selleks, et piirata selle võimalikku moonutavat mõju kaubandusele. 3. Konsultatsioonide põhjal püüab taotlusele vastav lepinguosaline kõrvaldada kahjuliku mõju, mida subsiidium või konkreetne juhtum, kus valitsus on andnud seoses teenustekaubandusega toetust, avaldab taotluse esitanud lepinguosalise huvidele, või vähendada seda mõju nii palju kui võimalik. 4. Käesolevat artiklit ei kohaldada põllumajandus- ja kalandustoodete suhtes ning see ei piira artiklite 7.4 ja 7.5 kohaldamist.



ARTIKKEL 7.4

Konsultatsioonid põllumajandus- ja kalandustoodetega seotud subsiidiumide üle 1. Lepinguosalistel on ühine eesmärk teha kokkuleppe saavutamiseks koostööd, et: a) edendada WTOs veelgi põllumajandustoodetega kauplemisel kohaldatavaid mitmepoolseid põhimõtteid ja eeskirju ning b) aidata välja töötada üleilmne mitmepoolne lahendus seoses kalandussubsiidiumidega. 2. Kui üks lepinguosaline leiab, et teise lepinguosalise antud subsiidium või valitsuse toetus kahjustab või võib kahjustada tema põllumajandus- või kalandustoodetega seotud huve, võib ta väljendada teisele lepinguosalisele oma muret ja taotleda sel teemal konsultatsioone. 3. Taotlusele vastav lepinguosaline kaalub taotlust igakülgselt ja heasoovlikult ning annab endast parima, et kõrvaldada kahjulik mõju, mida subsiidium või valitsuse toetuse andmine avaldab taotluse esitanud lepinguosalise põllumajandus- ja kalandustoodetega seotud huvidele, või vähendada seda mõju nii palju kui võimalik.



ARTIKKEL 7.5 Põllumajandustoodete ekspordisubsiidiumid 1. Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „ekspordisubsiidium“ – põllumajanduslepingu artikli 1 punktis e määratletud ekspordisubsiidium, ning b) „tariifi täielik kaotamine“ – tariifikvootide olemasolu korral kas kvoodikohase või kvooti ületava tariifi kaotamine. 2. Lepinguosaline ei kohalda ega jäta kehtima ekspordisubsiidiumi põllumajandustootele, mida eksporditakse või mis sisaldub tootes, mida eksporditakse teise lepinguosalise territooriumile, pärast seda, kui teine lepinguosaline on selle põllumajandustoote suhtes kohaldatava tariifi, sealhulgas oma tariifitabelid, kooskõlas 2-A lisaga („Tollitariifide kaotamine“) kohe või pärast üleminekuperioodi täielikult kaotanud. ARTIKKEL 7.6 Konfidentsiaalsus Kui teavet esitatakse käesoleva peatüki alusel, ei ole lepinguosaline kohustatud avaldama konfidentsiaalset teavet.



ARTIKKEL 7.7 Audiovisuaalteenuste ja kultuurimajanduse valdkonna subsiidiumide ja valitsuse toetuse väljajätmine Ühtki käesoleva lepingu sätet ei kohaldata subsiidiumide või valitsuse toetuse suhtes, mida antakse Euroopa Liidu audiovisuaalteenuste ja Kanada kultuurimajanduse valdkonnas.

ARTIKKEL 7.8 Seos WTO asutamislepinguga Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma õigusi ja kohustusi, mis tulenevad GATT 1994 VI artiklist, subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingust ning põllumajanduslepingust. ARTIKKEL 7.9 Vaidluste lahendamine Käesoleva peatüki artiklite 7.3 ja 7.4 suhtes ei kohaldata käesoleva lepingu kohast vaidluste lahendamise korda.



KAHEKSAS PEATÜKK INVESTEERINGUD

A JAGU Mõisted ja kohaldamisala ARTIKKEL 8.1 Mõisted Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid: „valitsuse funktsioonide täitmisega seotud tegevus“ – tegevus, mis ei toimu kaubanduslikel alustel ega ühe või mitme ettevõtjaga konkureerides; „õhusõidukite remondi- ja hooldusteenused“ – tegevus, mis on seotud õhusõiduki või õhusõiduki osaga, kui õhusõiduk on liiklusest kõrvaldatud ja need ei hõlma niinimetatud liinihooldust;



„lennujaamateenused“ – lennujaamataristu, sealhulgas terminalide, lennuradade, ruleerimisteede ja perroonide, parkimisrajatiste ning lennujaamasiseste transpordisüsteemide käitamine või haldamine kas tasu eest või lepingu alusel. Suurema kindluse huvides ei sisalda lennujaamateenused lennujaamade või lennujaama maade omandiõigust või nendesse investeerimist ega juhatuse täidetavaid ülesandeid. Lennujaamateenused ei hõlma aeronavigatsiooniteenuseid; „arestimine“ – vaidluses osaleva poole vara konfiskeerimine otsuse täitmise kindlustamiseks või tagamiseks;

„arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenused“ – teenuse osutamine selliste arvutisüsteemide abil, mis sisaldavad teavet lennuettevõtjate sõiduplaanide, piletite kättesaadavuse, piletihindade ja hinnareeglite kohta, ja mille kaudu on võimalik teha broneeringuid või väljastada pileteid; „konfidentsiaalne või kaitstud teave“ – a) konfidentsiaalne äriteave või b) teave, mis on kaitstud üldsusele avalikustamise eest; i) kostja teabe korral: kostja õiguse kohaselt; ii) muu teabe korral: õigusaktide või eeskirjade kohaselt, mille kohaldamise sellise teabe avalikustamise suhtes määrab kohus;



„käesoleva lepinguga hõlmatud investeeringud“ – lepinguosalise puhul investeering, mis a) on tehtud tema territooriumil; b) on tehtud kooskõlas investeeringu tegemise ajal kohaldatava õigusega;

c) on otse või kaudselt teise lepinguosalise investori omandis või kontrolli all ning d) on olemas käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval või on tehtud või saadud pärast seda; „vaidluses osalev pool“ – investor, kes algatab menetluse F jao kohaselt, või kostja. F jao kohaldamisel ja piiramata artikli 8.14 sätteid ei hõlma mõiste „investor“ lepinguosalist; „vaidluses osalevad pooled“ – investor ja kostja; „ettekirjutus“ – korraldus, millega keelatakse meede või piiratakse seda; „ettevõte“ – artiklis 1.1 („Üldkohaldatavad mõisted“) määratletud ettevõte ning ettevõtte esindus või filiaal;



„maapealne teenindus“ – teenuse osutamine tasu eest või lepingu alusel järgmistes valdkondades: maapealne juhtimine ja järelevalve, sealhulgas lastimise kontroll, sideteenused; reisijate teenindamine, pagasi-, kauba- ja postikäitlus; kütuse- ja õlikäitlus; liinihooldus, lennutegevus ja meeskonna juhtimine; maapealne transport või toitlustusteenused. Maapealse teeninduse hulka ei kuulu turvateenused või tsentraliseeritud lennujaamataristu käitamine või haldamine, nagu pagasi käitlemise süsteemid, jäätõrjerajatised, kütuse jaotussüsteemid või lennujaamasisesed transpordisüsteemid; „ICSID“ – Rahvusvaheline Investeeringuvaidluste Lahendamise Keskus; „ICSIDi lisavõimaluste eeskirjad“ – Rahvusvahelise Investeeringuvaidluste Lahendamise Keskuse sekretariaadi menetluste haldamise lisavõimalusi reguleerivad eeskirjad; „ICSIDi konventsioon“ – 18. märtsil 1965 Washingtonis koostatud riikide ja muude riikide kodanike investeeringuvaidluste lahendamise konventsioon;

„intellektuaalomandi õigused“ – autoriõigus ja kaasnevad õigused, kaubamärgiõigused, geograafiliste tähiste õigused, tööstusdisainilahenduste õigused, patendiõigused, mikrolülituste topoloogia õigused, avalikustamata teabe kaitsega seotud õigused ja sordikaitse, ning kui lepinguosalise õiguses nähakse need ette, siis ka kasulike mudelite õigused. Laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ühiskomitee võib oma otsusega lisada sellele määratlusele muud liiki intellektuaalomandi kategooriaid;



„investeering“ – igasugune vara, mida investor omab või kontrollib otse või kaudselt, millel on investeeringu tunnused, teatav kestus ja muud omadused, näiteks kapitali või muude ressursside paigutamise kohustus, tulu- või kasumiootus või riski võtmine. Investeering võib esineda näiteks järgmistes vormides: a) ettevõte; b) aktsiad, osakud ja muud ettevõtte omakapitalis osaluse vormid; c) võlakirjad, lihtvõlakirjad ja muud ettevõtte võlainstrumendid; d) laen ettevõttele; e) mis tahes muu osalus ettevõttes; f) osalus, mis tuleneb järgmisest: i) lepinguosalise õiguse või lepingu alusel antud kontsessioon, sealhulgas loodusvarade otsimiseks, kultiveerimiseks, kaevandamiseks või kasutamiseks,

ii) kasutusvalmis lahenduse, ehituse, tootmise või tulude jagamise leping või iii) muud sarnased lepingud;



g) intellektuaalomandi õigused; h) muu vallasvara, materiaalne või immateriaalne, või kinnisvara ja sellega seotud õigused; i) lepingukohased rahalised nõuded või tegevusega seotud nõuded; Suurema kindluse huvides ei hõlma rahalised nõuded järgmist: i) rahalised nõuded, mis tulenevad kaubanduslepingutest füüsilise isiku või ettevõtte kaupade või teenuste müümiseks lepinguosalise territooriumil füüsilisele isikule või ettevõttele teise lepinguosalise territooriumil; ii) selliste lepingute riigisisene rahastamine või iii) alapunktiga i või ii seotud mis tahes määrus, kohtuotsus või vahekohtuotsus. Investeeritud tulu käsitatakse investeeringuna. Varade investeerimise või reinvesteerimise vormi muutus ei mõjuta nende investeeringuna kvalifitseerimist;

„investor“ – lepinguosaline, lepinguosalise füüsiline isik või ettevõte (välja arvatud filiaal või esindus), kelle eesmärk on teha investeering, kes teeb investeeringu või kes on teinud investeeringu teise lepinguosalise territooriumil;



Käesoleva määratluse kohaldamisel on lepinguosalise ettevõte: a) ettevõte, mis on asutatud või korraldatud selle lepinguosalise õiguse alusel ja millel on selle lepinguosalise territooriumil oluline äritegevus, või b) ettevõte, mis on asutatud või korraldatud s