2010/0253 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE (esitatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 6 alusel) nõukogu seisukoha kohta,

nõukogus esimesel lugemisel võetud seisukohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (uuesti sõnastatud)) vastuvõtmise kohta

1. Taust

Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku edastamise kuupäev (dokument KOM(2010) 475 (lõplik) – 2010/0253 (COD): || 21.9.2010

Regioonide Komitee arvamus: || 28.1.2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse kuupäev: || 16.3.2011

Euroopa Parlamendi arvamuse kuupäev, esimene lugemine: || 16.11.2011

Nõukogu poliitilise kokkuleppe vastuvõtmise kuupäev, arvestades nõukogus esimesel lugemisel võetud seisukohta: || 12.12.2011

Nõukogu seisukoha vastuvõtmise kuupäev, esimene lugemine: || 8.3.2012

2. Komisjoni ettepaneku eesmärk

Rikkumismenetlused, sidusrühmadelt saadud kaebused ning mitmesugused uuringud ja aruanded esimese raudteepaketi rakendamise kohta on andnud tunnistust sellest, et kehtivat õigusraamistikku on võimalik parandada.

Sellega seoses on lisaks lihtsustamisele ja läbipaistvuse suurendamisele komisjoni ettepaneku eesmärk sõnastada esimene raudteepakett uuesti, et hõlmata a) raudteeinfrastruktuuride piisav rahastamine ja kasutustasude määramine, b) konkurentsitingimused raudteeturul ja c) asjakohase turujärelevalve tagamiseks vajalikud organisatsioonilised reformid.

a) Infrastruktuuri piisava, läbipaistva ja jätkusuutliku rahastamise tagamine ning tänu infrastruktuuri arengu ja juurdepääsutingimuste paremale prognoositavusele raudteeveo-ettevõtjate investeeringute tegemise hõlbustamine ning, arvestades asjakohasemaid infrastruktuuri kasutustasusid ja nende struktuuri, raudteeveo-ettevõtjate konkurentsivõime parandamine võrreldes teiste veoliikidega ja selle tagamine, et kavandatava uuestisõnastamise esmane eesmärk oleks võtta arvesse keskkonnakulusid.

b) Teise eesmärgikogumi hulka kuluvad konkurentsimoonutuste vältimine tänu riiklike vahendite kasutamisele majandustegevuses, sellise olukorra vältimine, kus tundlikku äriteavet saavad turgu valitsevad ettevõtjad, kes kasutavad seda oma võimalike konkurentide vastu, huvide konflikti kõrvaldamine raudteega seotud teenuste haldamises ja kõnealuste teenuste kättesaadavuse suurendamine uute sisenejate jaoks ning turu muutmine läbipaistvamaks, et tagada tõhus konkurents.

c) Seoses regulatiivse järelevalvega on kavandatud uuestisõnastamise eesmärk tagada, et reguleerivatel asutustel oleks tänu suuremale sõltumatusele, laialdasematele volitustele ja täiendavatele vahenditele võimalik oma ülesandeid tõhusalt täita.

3. Märkused nõukogu seisukoha kohta

3.1 Üldised märkused nõukogu seisukoha kohta

Nõukogu saavutas poliitilise kokkuleppe 12. detsembril 2011 ning esimese lugemise seisukoht võeti kvalifitseeritud häälteenamusega vastu 8. märtsil 2012. Kuigi komisjoni ettepanek on kooskõlas lihtsustamise ja läbipaistvuse suurendamise üldeesmärgiga, mille saavutamiseks konsolideeriti kolm kehtivat direktiivi ja muudeti neid, muutis nõukogu selle leebemaks raudteega seotud teenuste kättesaadavuse, infrastruktuuri rahastamise ja selle kasutustasude ning reguleeriva asutuse õiguste osas. Mõnel juhul toetab nõukogu seisukoht kehtivaid õigusakte, ilma et neid oleks vaja täiustada, hoolimata sellest, et eespool punktis 2 on loetletud mitu sellekohast põhjust. Sellega seoses oleks võimalik nõukogu seisukohta täiustada, kui võtta arvesse teatavaid Euroopa Parlamendis vastuvõetud muudatusettepanekuid.

3.2 Komisjoni üksikasjalikud märkused

Üksikasjalikud märkused on esitatud vastavalt direktiivi eelnõus käsitletud peamistele tegevusvaldkondadele.

3.2.1 Üldsätted (artiklid 1–3)

Nõukogu muudatuste peamine eesmärk on kehtivaid sätteid täiendavalt selgitada ning seepärast on need komisjonile vastuvõetavad.

3.2.2 Majandamise sõltumatus; infrastruktuuri majandamise ja vedude lahusus (artiklid 4–7)

Nõukogu muudatuste peamine eesmärk on samuti kehtivaid sätteid täiendavalt selgitada. Komisjon võib seetõttu need parandusettepanekud heaks kiita.

3.2.3 Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate finantsolukorra parandamine (artiklid 8 ja 9)

Nõukogu leiab, et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja bilansi tasakaalustamise nõue on seotud pädeva asutuse ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja vahelise lepinguga, mis võib hõlmata pikemat perioodi ning on infrastruktuuriinvesteeringute pikaajalise kavandamise ja rakendamise tagamiseks seega nõrgem alus kui komisjoni ettepanek.

3.2.4 Juurdepääs raudteeinfrastruktuurile ja - teenustele (artiklid 10–13)

Enamik nõukogu tehtud muudatusi on kooskõlas komisjoni ettepaneku üldeesmärkidega. Komisjoni arvates on siiski kahetsusväärne, et on leevendatud nõuet, et turgu valitsevad raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja teenindusrajatiste käitajad peavad olema üksteisest õiguslikult sõltumatud ning et on viidud sisse üksnes organisatsioonilise ja otsuste tegemise sõltumatuse nõue ning eraldi raamatupidamisarvestuse pidamise kohustus. Seega on praktikas raskem tagada täielikult läbipaistvat ja võrdset kohtlemist raudteeveo-ettevõtjate vahel.

Vastupidise tõendamise kohustust seoses alternatiivsete võimalustega on leevendatud.

Nõukogu seisukohas on säilitatud nõue, et kui teenindusrajatist ei ole teatava ajavahemiku vältel kasutatud, peab selle omanik tegema selle (rendi või liisingu alusel) mõnele teisele huvitatud isikule kättesaadavaks, kuid üksnes juhul, kui raudteeveo-ettevõtjad on tõendatud vajaduste alusel väljendanud selget huvi sellisele rajatisele juurdepääsu suhtes ning kui rajatist ei ole kasutatud kolm aastat komisjoni algses ettepanekus esitatud kahe aasta asemel.

3.2.5 Piiriülesed kokkulepped (artikkel 14)

Nõukogu seisukoht seoses menetluse üksikasjadega piiriüleste kokkulepete vastavuse tagamiseks on komisjonile vastuvõetav.

3.2.6 Komisjoni järelevalve kohustus (artikkel 15)

Nõukogu muudatused seoses kõnealuste ülesannete kindlaksmääramisega on komisjonile vastuvõetavad.

3.2.7 Raudteeveo-ettevõtjale tegevusloa andmine (artiklid 16–25)

Nõukogu tegi komisjoni ettepanekusse kehtivate sätete selgitamise eesmärgil mõned üksikud muudatused ning need on komisjonile vastuvõetavad.

3.2.8 Infrastruktuuri kasutustasud ja infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamine (artiklid 26–54)

Enamiku nõukogu tehtud muudatuste peamine eesmärk on kehtivaid sätteid täiendavalt selgitada ning seepärast on need komisjonile vastuvõetavad.

Komisjoni arvates on siiski kahetsusväärne, et nõukogu on muutnud komisjoni ettepaneku leebemaks, jättes vabatahtlikuks võimaluse eristada tasusid müra tekitamise alusel, kasutada ERTMSi ning kehtestada reserveerimistasusid.

Nõukogu vähendas pädeva asutuse ning raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja vahelise infrastruktuuri planeerimise ja rahastamise lepingu kehtivuse miinimumaega kolmele aastale. Komisjon usub kindlalt, et esialgselt kavandatud viis aastat on hea kompromiss ning et nõukogu seisukoht (nagu punktis 3.2.3) ohustab pikaajalisi investeeringuid.

Nõukogu lisas sätte, millega võimaldatakse katta kõik kulud, mis on seotud kaubaveoga kolmandatest riikidest või kolmandatesse riikidesse võrgus, mille rööpmelaius erineb ELi peamise raudteevõrgu omast. Komisjon leiab, et sellist erandit ei saa põhjendada üksnes tehnilise erinevusega, vaid et selleks oleks vaja majanduslikku või rakenduslikku erinevust.

3.2.9 Reguleeriv asutus (artikkel 55–57)

Võrreldes komisjoni esialgse ettepanekuga nõrgestab enamik nõukogu tehtud muudatustest reguleeriva asutuse positsiooni. Komisjoni arvates on kahetsusväärne, et nõukogu muudab vabatahtlikuks reguleeriva asutuse võimaluse sekkuda rahastamisküsimustesse (eelkõige seoses infrastruktuuri äriplaanide vastuvõtmisega, riiklike ametiasutustega sõlmitud lepingutega ja ülekoormust käsitlevate kavadega). Komisjon usub jätkuvalt, et selgemad nõuded reguleerivate asutuste personali sõltumatuse kaitseks on põhjendatud.

3.2.10 Lõppsätted (artiklid 58–67)

Mõnel juhul piiras nõukogu komisjoni õigust võtta vastu delegeeritud õigusakte või rakendusakte, kuid muudatused on siiski komisjonile vastuvõetavad. Kuigi komisjon kahetseb piiravat lähenemisviisi konkreetsete lisade sisu kindaksmääramisel, annaks suurem osa muudatusi komisjonile täiendavaid võimalusi tagada õigusaktide ühtlustatud rakendamise ning on seega vastuvõetav.

Nõukogu ettepaneku kohaselt on ülevõtmiseks aega 36 kuud. Komisjon eelistaks parlamendi poolt ettenähtud tähtajast lühemat tähtaega.

4. Kokkuvõte

Kõnealune ettepanek on eriti oluline selleks, et saavutada 28. märtsil 2011 vastuvõetud teatises „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas” seatud eesmärgid. See peaks 2012. aastal sillutama teed ka uutele komisjoni algatustele, et veelgi enam integreerida raudteetransporditurgu, ning seepärast peaksid kaasseadusandjad selle vastu võtma niipea kui võimalik

Hoolimata mitme sätte leebemaks muutmisest kajastab nõukogu ettepanek komisjoni arvates ettepaneku põhieesmärke ning seepärast usub komisjon, et õigusloomeprotsess ja arutelu Euroopa Parlamendiga jätkub teisel lugemisel.