Kõik liikmesriigid teatasid, et nad on koostanud ajavahemike 2011–2013 ja 2014–2016 kohta riikliku mesindusprogrammi. See annab tunnistust liikmesriikide suurest huvist ja sektori vajadustest.

Käesolevas aruandes lähtutakse nimetatud kohustusest ja see hõlmab mesindusaastaid 2013, 2014 ja 2015. Et riiklikud mesindusprogrammid kestavad kolm aastat, vastavad need mesindusaastad eelmiste kolmeaastaste mesindusprogrammide (2011–2013) viimasele aastale ja kehtiva programmi (2014–2016) kahele esimesele aastale. See on kuues komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule mesindusprogrammide rakendamise kohta.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse nr 1308/2013 (millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus) artikli 225 punktis a on märgitud, et komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga kolme aasta järel ja esimest korda 21. detsembriks 2016 aruande määruse artiklites 55, 56 ja 57 sätestatud mesindussektori meetmete rakendamise kohta, sealhulgas viimaste arengute kohta seoses mesilastarude registreerimise süsteemiga.

EL on mesindussektorit otseselt toetanud alates 1997. aastast. Järjestikuste turueeskirjadega anti liikmesriikidele võimalus koostada oma mesindussektori riiklikud programmid. Nende programmide eesmärk on parandada mesindustoodete tootmise ja turustamise üldtingimusi, kusjuures need tooted hõlmavad lisaks meele ka mesilaspiima, õietolmu, taruvaiku ja mesilasvaha. Euroopa Liit kaasrahastab programme 50 % ulatuses ja need kestavad kolm aastat.

2015. aastal importis EL ligikaudu 200 000 tonni mett, mis moodustab ligikaudu 75 % ELi kogutoodangust. Pool sellest impordist on pärit Hiinast (ligikaudu 100 000 tonni). Teised kaks peamist tarnijat olid Mehhiko ja Ukraina. Kolmandatest riikidest imporditud mesi on palju odavam kui ELis toodetu. Hiina mee impordi keskmine ühikuhind oli 2015. aastal 1,64 eurot/kg, samas kui ELi mitmeliigilise õiemee keskmine hulgimüügihind oli 3,78 eurot/kg. Suuremate tootmiskulude tõttu on ELi tootjatel imporditud meega raske võistelda.

EL on esimene mee importija maailmas ning import on aasta-aastalt suurenenud.

Suurima meetoodanguga liikmesriigid (RO, ES, HU, DE, IT) asuvad peamiselt liidu lõunaosas, kus ilmastikutingimused on mesinduse jaoks soodsamad.

Uue määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 55–57 sätetega asendatakse ja tühistatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklite 105–110 sätted. Kuid määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 231 on sätestatud, et kõigi enne 1. jaanuari 2014 vastu võetud mitmeaastaste programmide puhul rakendatakse jätkuvalt kuni nende lõppemiseni nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 asjaomaseid sätteid. Seadusandja kehtestas selle üleminekusätte, et tagada käimasolevate programmide järjepidevus. Kuna ajavahemikke 2011–2013 ja 2014–2016 hõlmavad mesindusprogrammid võeti vastu enne 1. jaanuari 2014, rakendati nende puhul endiselt määruse (EÜ) nr 1234/2007 sätteid ja komisjoni määrust (EÜ) nr 917/2004 mesinduse valdkonnas võetavaid abinõusid käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 797/2004 üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta.

Olukord on liikmesriikide lõikes väga erinev. Üks väheseid liikmesriike, kus on õnnestunud peatada mesinike arvu vähenemine, on Saksamaa. Sealne mesinikeorganisatsioon seadis prioriteediks mesinike värbamisstrateegia ja pakkus algajate kursuseid, mis suurendas tegevmesinike arvu. Osa sellest tegevusest rahastati programmide tehnilise abi meetme kaudu.

Oma programmide koostamisel konsulteerivad liikmesriigid oma mesinikeorganisatsioonidega ja valivad abikõlblike meetmete nimekirjast meetmed, mida nad peavad kõige asjakohasemaks. Näiteks 2014. ja 2015. mesindusaasta jaoks otsustasid Madalmaad rakendada ainult üht meedet: rakendusuuringud.

Kuus alljärgnevalt esitatud abikõlblikku meedet ei ole muutunud komisjoni viimasest 2013. aasta aruandest saadik.

Tehnilise abi eesmärk on tõhustada tootmist ja turustamist paremate meetodite juurutamise abil. See hõlmab sissejuhatavat koolitust algajatele mesinikele ning jätkukoolitust kogenud mesinikele ja mesinikeorganisatsioonidele või nende juhtidele. Koolitustel keskendutakse eelkõige sellistele valdkondadele nagu aretus ja haiguste ennetamine, mee kogumine ja pakendamine, säilitamine ja transport ning turustamine. Õppemesilate ja mesindusnõustajate/-tehnikute võrgustike abil saab levitada praktilist tehnilist teavet. Meetme abil võib toetada ka sektori kaasajastamist mesinikele vurritamisseadmete ostmise kaudu.

Varroatoositõrje eesmärk on piirata mesilastarude nakatumist selle endeemilise parasiidiga. Varroatoos on meemesilaste haigus, mida põhjustab varroalest, mis nõrgestab mesilaste immuunsüsteemi ja suurendab mesilaste teisest nakatumist viirustesse. Varroatoosi hoitakse kontrolli all peamiselt parasiitide hulga vähendamisega. Varroatoos vähendab rängalt ELi meesaaki ja põhjustab mesilasperede hukkumist, kui tõrjet ei tehta. Kuna varroatoos on ELis endeemiline ja seda ei saa lõplikult likvideerida, on mesilastarude töötlemine lubatud meetodite ja toodetega ainus võimalus selle haiguse tagajärgi vältida. Rahaline abi on vajalik selleks, et aidata tootjatel katta mesilastarude nõuetekohase töötlemisega kaasnevaid üha suurenevaid kulusid (tooted ja varustus, näiteks kattevõrgud).

Mesilaste rändpidamise ratsionaliseerimise abi eesmärk on aidata hallata mesilastarude liikumist liidu territooriumil ja mesinduspiirkondade vabade asupaikade asustamist õitsemisperioodil. Rändpidamise korraldamisele võivad kaasa aidata sellised meetmed nagu mesilastarude ja raamide tuvastamine, rändpidamise arvestus, investeeringud rändpidamist võimaldavatesse materjalidesse ja lillesordikaartide väljatöötamine. Mitmes liikmesriigis on rändpidamine hädavajalik mesilaste toitainevajaduse rahuldamiseks ja taimede tolmeldamise tagamiseks.

Meeanalüüside tegemise abimeetmete eesmärk on parandada mee turustamist. Meeanalüüsid võimaldavad mesinikel tagada, et turule lastud mesi vastab nõukogu direktiiviga 2001/110/EÜ meele kehtestatud füüsikalis-keemilistele omadustele . Mee botaanilise päritolu analüüsid annavad mesinikele täpset teavet korjatud mee kohta, võimaldades neil oma tootele kõrgema hinna määrata. Meeanalüüside rahaline toetamine on hädavajalik selleks, et see teenus oleks kättesaadav suurele hulgale mesinikele.

Mesilastarude arvukuse suurendamise meede võimaldab osaliselt korvata mesilaste hukkumist ja seega ennetada tootmislangusi. Meede võib hõlmata emamesilaste kasvatamise soodustamise või mesilasperede ostmise rahastamist.

Määrusega antud võimalus lülitada mesindusprogrammidesse mee kvaliteedi parandamise rakendusuuringute eriprogramme ja selliste programmide tulemuste levitamine võib aidata parandada tootjate teadmisi konkreetsetest mesindusmeetoditest.

4.3 Liidu eelarve eraldised riiklikele mesindusprogrammidele ja kasutusmäär

Liidu eraldised mesindussektorile on suhteliselt väikesed, kuid need on iga kolme aasta järel kasvanud, et võtta arvesse sektori suurenevaid vajadusi, programmide suurt kasutuselevõtmist ja liidu laienemist. Liidu eraldised ajavahemikku 2017–2019 hõlmavatele mesindusprogrammidele suurenevad 36 miljoni euroni mesindusaastas.

Tabel 1. Liidu eraldised riiklikele mesindusprogrammidele.

Liidu eraldised mesindusaastas 2013. mesindusaasta 2011–2013 programmid 2014. mesindusaasta 2014–2016 programmid 2015. mesindusaasta 2014–2016 programmid eurodes 32 000 000 33 100 000 33 100 000 Liikmesriikide kasutatavate liidu eraldiste summa eurodes 29 160 781 30 430 265 30 874 274 Kasutusmäär 91 % 92 % 93 %

Kõik liikmesriigid teatasid, et nad on koostanud ajavahemike 2011–2013 ja 2014–2016 kohta riiklikud mesindusprogrammid.

Mesindusprogrammidele eraldatavale liidu toetusele vastavad liikmesriikide kulutused 50 % ulatuses. Konkreetselt tähendab see seda, et 2013. mesindusaastal oli mesindussektorile ette nähtud eraldisi kokku 64 miljoni euro väärtuses: 32 miljonit eurot liidu eelarvest ja 32 miljonit eurot liikmesriikide eelarvest. 2014. ja 2015. mesindusaastal oli eraldisi kummalgi aastal 66,2 miljonit eurot: 33,1 miljonit eurot liidu eelarvest ja 33,1 miljonit eurot liikmesriikide eelarvest.

Sarnaselt eelnenud aastatega kasutasid liikmesriigid ära peaaegu kõik kõnealustele programmidele ette nähtud liidu eraldised. ELi keskmine kasutusmäär on suurepärane: 2013. mesindusaastal 91 %, 2014. mesinadusaastal 92 % ja 2015. mesindusaastal 93 %.

4.4Liidu toetuse eraldamine liikmesriigiti