ET    ET ET 
 
ET 1   ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 13.7.2009 
SEK(2009) 975 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile 
 
Ettepanek: 
 
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU DIREKTIIV, 
 
millega muudetakse kapitalinõuete direk tiivi seoses kauplemisportfelli, 
väärtpaberistamise ja tasustamispoliitikaga 
 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
   
[COM(2009) 362 final] 
[SEC(2009) 974 final] 
 
ET 2   ET 1. T AUST  
Finantskriisi tõttu on nii Euroopa Liid u kui ka rahvusvaheli sel tasandil (G20, 
finantsstabiilsuse foorum, Base li komitee) hakatud laialdas elt tegema jõupingutusi, et 
selgitada välja probleemide põhjused ja töötad a välja tõhus poliitika nende kõrvaldamiseks. 
Ebastabiilsusele eelnenud muretutel aastatel võtsid krediidiasutused agressiivselt riske, 
sealhulgas kauplemisportfellis si salduvaid riske, ja ilmnes, et kapitalinõuded ei hõlma neid 
riske piisavalt. Et saavutad a kõrgemat kapitali adekvaatsuse  määra, mida turuosalised 
sobivaks peavad, on pangad pidanud hankima uut kapitali keerulises majanduskeskkonnas; 
see omakorda on kaasa toonud pankade laenutingimuste karmistumise, teravdades negatiivseid tsüklilisi su undumusi reaalmajanduses. 
Et tegeleda agressiivse riskivalmiduse te ise aspektiga, on komisjon juba välja andnud 
soovituse palgapoliitika kohta fina ntsteenuste sektoris, milles ta selgitab tasustamiskorra rolli 
finantskriisi hoogustamisel
1. Sellele lisatud komisjoni teatises2 tuuakse välja soovituste 
tõhusamaks rakendamiseks vajalikud lisameet med ja viidatakse vajadusele muuta 
kapitalinõuete direktiivi3, saavutamaks seda, et kõn ealuse direktiivi kohane 
usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve hõlmaks pankade ja investeerimisühingute 
tasustamispoliitikat ning se lle seost riskijuhtimisega. 
2. K ONSULTEERIMINE SIDUSRÜHMADEGA  
– Komisjon arutas praeguste õigusaktide teks ti võimalikke parandusi 2009. aasta kevadel 
kolmel korral kapitalinõuete direktiivi töörühmas, mille liikmed nimetab ametisse Euroopa panganduskomitee. 
Ajavahemikus 25.3.2009–29.4.2009 toimus Internetis av alik arutelu kauplemisportfelli ja 
väärtpaberistamist käsitlevate sätete kavandatud muudatuste üle. Üldiselt toetati kommentaarides komisjoni ettepanekute eelnõude eesmärke. Kauplemisportfelli ja 
väärtpaberistamisega seotud tegevuse kavandatud käsituse  osas on komisjon kogu projekti 
vältel jälginud rahvusvaheliste foorumite, eriti Base li komitee tööd ja ise selles töös osalenud. 
Ajavahemikus 29.4.2009–6.5.2009 toimus Internetis eral di avalik arutelu tasustamispoliitikat 
käsitlevate sätete kavandatud eelnõu osas. Väga  mitmesugustelt sidusrühmadelt, sealhulgas 
pangandus-, kindlustus- ja varaha ldussektorist, riiklikelt järe levalve- ja re guleerivatelt 
asutustelt ning töötajate ame tiühingutelt saadi 23 vastust. 
3. P
ROBLEEMI MÄÄRATLUS  
3.1. Kauplemisportfel li kapitalinõuded 
Krediidiasutused ja investeerimisühingud (e daspidi „asutused“) võivad oma tururiski 
kapitalinõuete arvutamisel kasutada direkt iivi 2006/49/EÜ V lisa alusel oma sisemisi 
„riskiväärtuse“ (VAR) mudeleid. Tururisk on oht saada kahju kauplemisportfellis olevate 
finantsinstrumentide hinnakõikumiste tõttu; ka uplemisportfell hõlmab instrumente, mida 
                                                 
1 Komisjoni soovitus palgapoliitika kohta finantsteenuste sektoris (K(2009) 3159/2). 
2 Komisjoni teatis, mis on lisatud dokumentidele: komisjoni soovitus, millega täiendatakse soovitusi 
2004/913/EÜ ja 2005/162/EÜ seoses noteeritud äriühingute haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani 
liikmete tasustamiskorraga, ja komisjoni soovitus palgapoliitika kohta finantsteenuste sektoris (KOM(2009) 211/2). 
3 Koosneb direktiivist 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta ning 
direktiivist 2006/49/EÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta. 
 
ET 3   ET hoitakse lühiajaliseks edasimüügiks, või instrumente, mida  hoitakse teiste lühiajaliseks 
edasimüügiks hoitavate finantsinstrumentide ma andamiseks. Praeguste sätete kohaselt peavad 
asutuste riskiväärtuse mudelid võimaldama hinnata kahju, mida 99%-lise kindlusega ei 
ületataks, kui asutus hoiaks oma por tfelli 10-päevase ajavahemiku jooksul. 
Kuid riskiväärtuse mudelid põhi nevad ajalooliste andmete lühi kestel ajavahemikel, mis ei 
pruugi hõlmata asjakohaseid halvenenud tu rutingimuste episoode. Lisaks ei pidanud 
riskiväärtuse mudelite puhul kasutatud sõltumatu  tulu eeldus paika halvenenud turutingimuste 
korral, kui riskitegurite vahelis ed korrelatsioonid suurenesid. Seega ei olnud riskiväärtuse 
mudelite alusel kindlaks määratud kapitalinõuded  piisavad kauplemisportfellide võimalike 
kahjude katmiseks ja neil oli oma roll optimaalsest madalamal tasemel riskijuhtimises. Sellest johtunud kapitalipositsiooni kõiku mised süvendasid pangalaenude andmise ja investeerimise 
protsüklilisust; sellel oma korda olid negatiivsed taga järjed reaalmajanduse jaoks. 
Lisaks saadi kahju ka asjaolu tõttu, et ka uplemisportfelliga seonduva maksejõuetuse riskiga 
seotud kapitalinõude puhul ei võeta praegu arvesse krediidireitingute liikumise riski
4 ja et 
puudub asutuste sisemine tugev metoodika maksej õuetuse riski ja rei tingute liikumise riski 
modelleerimiseks kauplemisportfellis sisalduv ate väärtpaberistamise positsioonide puhul. 
3.2. Kapitalinõuded edasiväärtpab eristamise positsioonide puhul 
Direktiivi 2006/48/EÜ IX lisa 4. osas on esitatud riskikaalud, mille alusel määratakse kindlaks 
kapitalinõuded pankade pangaportfellides sisald uvate väärtpaberistamise positsioonide puhul. 
Enamikul juhtudel määravad pangad väär tpaberistamise positsioonidega seotud 
kapitalinõuded kindlaks nende väärtpaberistamise  positsioonide välisr eitingute alusel. Kuid 
seni ei eristata tavapärase id väärtpaberistamise positsi oone edasiväärtpaberistamise 
positsioonidest, mille alusvaraks on teised väärtp aberistamise positsioonid. Seetõttu ei kajasta 
edasiväärtpaberistamisega seotud kapitalinõude d edasiväärtpaberistamise suuremat riski 
võrreldes „tavapärase“ väärtpaberistamisega. 
2008. aasta aprillis ulatusid IMFi hinnangul euroala ja Ühendkuningriigi pankade kahjud 
(arvestatuna turuväärtuse põhjal ) tulenevalt hajutatud tagatise ga võlaobligatsioonidest, mis 
olid seotud USA kõrge riskitasemega ja Alt- A hüpoteeklaenudega tagat ud väärtpaberitega, 
kokku 32 miljardi USA dollarini ja  kogu maailmas kandsid pangad nendega seoses kahju 153 
miljardit USA dollarit5; eelduseks on võetud, et keskmiselt ka nti neilt instrumentidelt eelneva 
aastaga võrreldes 60% ulatuses kahju. Pankade kapitalipositsioonide ha lvenemine tulenevalt 
edasiväärtpaberistamisest saadud kahjudest suur endas pangalaenude andmise protsüklilisust; 
sellel omakorda oli negatiivne mõju reaalmajandusele. 
3.3. Väärtpaberistamisega seot ud riskide avalikustamine 
Direktiivi 2006/48/EÜ XII lisas  on sätestatud avalikustamisnõuded, mida pangad peavad 
seoses oma riskipositsioonidega täitma, läht udes olulisuse piirmääradest. Üks jagu on 
pühendatud väärtpaberistamise riskidele, ku id selle punkti kohaselt peab praegu teavet 
avaldama üksnes pangaportfelliga, mitte kauplemisportfelliga seotud väärtpaberistamise riskide kohta. 
Kuna üha enam panku kajastas  aina enam väärtpaberistami se positsioonidega seotud 
kahjumeid, vähenes järjest ka turu usaldus pankade stabiilsuse suhtes. 
                                                
 
4 Kahjurisk, mis tuleneb krediidireitingu langusest. 
5 IMF, Containing Systemic Risks and Restoring Financial Soundness, Global Financial Stability Report , 
aprill 2008. 
 
ET 4   ET 3.4. Tasustamissüsteemid 
Komisjoni hiljutisele teatisele, mis käsitles palgapoliitikat finantsteenuste sektoris, lisatud 
mõjuhinnangus uuriti üksikasjalikult finantstee nuste sektoris valitseva tasustamiskorra 
puudusi ja selgitati selle tasustamis korra rolli finantskriisi hoogustamisel6. Need puudused 
leiti olevat seotud tasustamispoliitika üleseh ituse ja sobimatute üldjuhtimissüsteemidega. 
Lisaks ei jälginud järelevalveasutused piis avalt riske, mis nende puudustega kaasnesid 
asutustele endile ja fina ntsstabiilsusele üldisemalt. 
Kuna aga soovitus ei ole õiguslikult jõustatav instrument, oleks seoses 
usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvega vaja kehtestada õiguslikult siduv ELi õigusakt, mis tugevdaks järelevalveasutuste rolli ja annaks  neile volitused hinnata  teatavate reguleeritud 
finantseerimisasutuste tasustamissüsteeme usal dusväärse riskijuhtimise laiemas kontekstis, et 
asjaomaseid poliitilisi eesmärke oleks võimalik tõhusamalt saavutada. On ka võimalus, et siduva ELi õigusakti puudumine või b esile kutsuda õiguslike erisuste ärakasutamist, kui 
äriühingud otsustaksid kolida jurisdiktsi ooni, kus see soovitus ei ole kohaldatav. 
4. E
ESMÄRGID  
Käesoleva algatuse peamine eesmärk on suur endada kapitalinõuete direktiivi kaudu ELis 
pankade kapitali reguleerimise tu lemuslikkust ja piirata selle ülemäärast protsüklilist mõju 
reaalmajandusele, säilitades samas ELi panga nduse konkurentsipositsioon i. Sellest tulenevad 
järgmised neli üldpoliitilist eesmärki: 
– suurendada finantsstabiilsust; 
– suurendada võlausaldajate huvide kaitset; 
– suurendada ELi pangandussektor i rahvusvahelist konkurentsivõimet; 
– vähendada finantssüsteemi protsüklilisust. 
Arvestades määratletud probleeme, määrati kindlaks kümme tegevuseesmärki probleemide 
põhjustega tegelemiseks. Nende tegevuseesmärkid e tulemuslik realiseer imine peaks aitama 
saavutada pikemaajalisi konkreetseid eesmärke, milleks on kapitalinõuete piisavuse tagamine 
ja tsüklilisuse vähendamine, õiguslike erisus te ärakasutamise võimaluste kõrvaldamine, 
pankade riskijuhtimise tugevdamine, investorit e parem teavitamine pankade riskidest ning 
õigusselguse suurendamine. See omakorda peaks hõlbustama nimetatud üldpoliitiliste 
eesmärkide saavutamist. 
5. P OLIITIKAVALIKUD , MÕJU HINDAMINE JA VÕRDLUS  
Analüüsi käigus kindlaks tehtud mitmesuguste  probleemide lahendamiseks töötati välja 
ühtekokku 14 erinevat poliitikavalik ut; seejärel võrreldi neid omav ahel ja hinnati nende mõju. 
Selles jaos kirjeldatakse po liitiliste meetmete eeldatava t mõju kõikides valdkondades. 
5.1. Kauplemisportfell 
Seoses pankade kauplemisportfellide kap italinõuetega viiakse sisse alljärgnevad 
eesmärgistatud muudatused, et reageeri da konkreetsetele probleemidele. 
                                                 
6 Probleeme on põhjalikumalt kirjeldatud ja analüüsitud soovituses sisalduvas mõjuhinnangus 
(SEK(2009) 580). 
 
ET 5   ET – Tavapärasele riskiväärtusele täiendava kapi talipuhvri lisamine halv enenud turutingimuste 
stsenaariumi riskiväärtuse põhjal. See m uutus peaks eelduste kohaselt umbkaudu 
kahekordistama praeguses keskkonnas kohaldat avaid kauplemisportfe llide kapitalinõudeid. 
– Kauplemisportfelliga seonduva maksejõuetuse risk iga seotud kapitalinõude laiendamine, et 
hõlmata kahjud, mis ei tulene emitendi maksejõue tusest, vaid näiteks reitingute langusest; 
selle muudatusega arvestatakse eelkõige as jaolu, et kaubeldavatest võlainstrumentidest 
saadud kahjud ei tulenenud enamikul juhtudel tegelikult emitentide maksejõuetusest. Selle 
muudatuse kogumõju kapitalinõuetele sõltub se llest, kuidas pankade  portfellid koostise 
mõttes kohanduvad kriisijärgsele keskkonnale. 
– Kauplemisportfellis sisalduvate väärtpaberis tamise positsioonidega  seotud kapitalinõude 
arvestamisel võetakse aluseks pangaportfelli  puhul juba kasutata vad (lihtsustatud) 
riskikaalud ning lahendatakse modelleerim isega seotud metodoloogilised probleemid. 
Selline pankade kapitalinõuete piisavuse kindlu stamine on ülimalt tähtis, et suurendada 
finantsstabiilsust ja viia miinimumini finantssüsteemi ülemäärane protsüklilisus. 
5.2. Edasiväärtpaberistamine 
Pankade edasiväärtpaberistamise positsioonide  kapitalinõudeid suurendatakse. Vastavalt 
Baseli komitee poolt välja töötatud lähenemisviisile antakse edasiväärtpaberistamise 
positsioonidele kõikide krediidireitingu astm ete põhjal teiste väärtpaberistamise 
positsioonidega võrreldes kõrge m riskikaal, lähtude s väärtuse ootamatust vähenemisest 
tuleneva kahju suuremast riskist. 
Iseäranis keerukate edasiväärtpaberistamise tehingute puhul tugevd atakse kõnealuste 
ettepanekutega nii hoolsuskohustuse nõudeid kui  ka nende täitmise üle teostatavat 
järelevalvet. Järelevalveasutused peavad regulaarselt kontrollim a, kas erakordselt 
keerukatesse edasiväärtpa beristamistesse (mille eel nevalt määratleb Euroopa 
Pangandusjärelevalve Komitee) investeerimi sel on nõuetekohaselt järgitud hoolsuskohustuse 
nõudeid. Kui pank ei tõenda, et vajalikud hoo lsuskohustuse nõuded on täidetud, arvatakse 
need instrumendid panga kap italist maha. Kui nõutava hoolsuskohustuse täitmine leitakse 
olevat ebapiisav, keelatakse asutustel tulevikus sellistesse instrumentidesse investeerimine.  
5.3. Väärtpaberistamisega seot ud riskide avalikustamine 
Avalikustamisnõudeid tugevdatakse mitmes  valdkonnas, näiteks kauplemisportfellis 
sisalduvate väärtpaberistamise  riskipositsioonide ja bilans iväliste sihtotstarbeliste 
väärtpaberistamisasutustega se otud riskipositsioonide osas. 
Nende muudatustega suurendatakse investorite arusaamist panga riskiprofiilist ja 
motiveeritakse panku riskijuhtimist tugevda ma, võimaldades turuosalistel panku 
distsiplineerida. Kaasnev halduskoormus ELi  pangandussektorile moodustab hinnanguliselt 
1,3 miljonit eurot aastas ja langeb eeldatava sti suurematele asutustele, mis kasutavad 
keerulisemaid riskijuhtimismeetodeid. 
5.4. Tasustamispoliitika kontrollim ine järelevalveasutuste poolt 
Kavandatud muudatustega kehtestatakse krediidia sutustele ja investeerimisühingutele siduv 
kohustus rakendada tasustamispoliitikat, mi s on kooskõlas tõhusa riskijuhtimisega. 
Asjaomased põhimõtted sätestatakse kapitali nõuete direktiivis ja need on kooskõlas 
finantsteenuste sektori palga poliitikat käsitlevas soovituse s esitatud põhimõtetega. Selle 
siduva kohustuse praktilisel rakendami sel on väga asjakohased ka Euroopa 
Pangandusjärelevalve Komitee poolt  välja töötatud suunised usal dusväärse tasustamispoliitika 
kohta. Kõikidel riikli kel järelevalveasutustel on võima lik kohaldada nii rahalisi kui ka 
 
ET 6   ET mitterahalisi sanktsioone äriühingute suhtes, mi s ei tõenda järelevalveasutustele, et nad 
järgivad asjaomaseid põhimõtteid viisil, mis on kooskõlas nende sisemise ülesehituse ja 
ärimudeliga. 
Soovituses sisalduvate asjakohast e põhimõtete siduvaks muutmine  suurendab nende järgimist 
äriühingute tasandil; sellega kaasnev mõju võib seisneda andekate töötajate ülemeelitamises 
või säilitamises kogu sektoris ni ng sellel võib lühiajalise lt olla negatiivne mõju ELi 
äriühingute rahvusvahelisele konkurentsiposit sioonile. Samas on oluline rõhutada, et 
soovituses sisalduvate asjakohaste põhimõtete tõhusam rakendamine tähendab kindlasti 
kompromisslahendust, mis toob pangandussektorile pikaajalist kasu risk ijuhtimise paremate 
tulemuste näol ning – ja see on veelgi olulisem – millega kaasneb laialdasem kasu stabiilsema ja vähem protsüklilise finantssüsteemi näol.
 
5.5. Kavandatud muudatuste kogumõju 
Praeguse kriisi tõttu võivad Euroopa pangad va ra allahindluste näol kanda kahju kokku umbes 
1,4 triljoni USA dollari ulatuses . Need kahjud ja neist tule nevad negatiivsed tagajärjed 
reaalmajandusele langevad suuremal või väiksema l määral eri sidusrühmade õlgadele, alates 
finantseerimisasutuste aktsionä ridest kuni maksumaksjateni. Saadud õppetunde arvestades on 
hädavajalik pangandussektori regule erimise teatud aspektid üle v aadata, et piirata tulevikus 
sama mastaapsete kahjude te kkimise ohtu. Selle ohu piiramine on kavandatud muudatuste 
peamine ja kõige tähtsam eeldatav kasutegur (v õi kulusääst) ning ületab kaugelt kulusid, mis 
nende muudatustega kaasnevad. 
Kavandatud muudatuste eesmärk seisneb kapitali nõuete direktiivi raamistiku tugevdamises; 
selle tulemusena kasvab tõhusa riskijuht imise motivatsioon ja muutuvad tõhusamaks 
riskijuhtimise viisid, pankade kapitalinõude d on küllaldasemad ja vähem kõikuvad, ning 
turuosalised saavad rohkem teavet pankade riskipositsioonide kohta. Üksikute sidusrühmade 
ja süsteemsete probleemide tasandil on esita tud ettepanekute eeld atavad kasutegurid 
alljärgnevad: 
– Kapitalinõuete raamistiku tõhustamine – piis avamate ja vähem tsükliliste kapitalinõuete 
ning tugevdatud avalikustamisnõuete mõtte s – peaks andma ELi pangandussektorile  
sobivad stiimulid, parandamaks oma riskide juhtimist ning sisemist üldjuhtimis- ja 
kontrollisüsteemi ja -korda. Seeläbi ei suur eneks mitte üksnes ELi pankade pikaajaline 
elujõulisus, vaid pikas plaanis  paraneks ka nende positsi oon võrdluses rahvusvaheliste 
konkurentidega. 
– Kavandatud muudatustega tõhustatakse fina ntseerimisasutuste riskide jälgimist 
järelevalveasutuste  poolt, kuna nendega tagatakse suur em õigusselgus pankade kohustuste 
osas seoses sobimatust tasustamispoliitikast tu lenevate riskide juhtimisega; kõrvaldatakse 
õiguslike erisuste ärakasutamise võimaluse d, mis võimaldavad pankadel kohaldada kas 
panga- või kauplemisportfelliga seotud kapitalinõuet, oleneval t selles, kumb on väiksem, 
ühtlustatakse pankade kauplemisportfellide vä ärtpaberistamise posit sioonide õiguslikku 
reguleerimist. 
– Suureneb pankade võlausaldajate , sealhulgas hoiustajate, kait se, kuna raamistiku tõhususe 
suurenemine ja selle järelevalve tõhustami ne vähendab pankade maksejõuetuse riski. 
– Laenuvõtjatele , sealhulgas VKEdele,  on kasulik pankadepoolse rahastamise vähem 
tsükliline iseloom; see võimald ab neil tegeleda kasumlike ning majanduskasvu ja heaolu 
tagavate projektidega. 
 
ET 7   ET – Eelkõige on oluline, et suurendades kapitali nõuete piisavust ja piir ates nende tsüklilisust 
ning suurendades ELi finantseerimisasutuste riskijuhtimise stiimuleid, tugevdavad kavandatud muudatused finantsstabiilsust
 ja vähendavad panganduse reguleerimise 
ülemäärast protsüklilist mõju , mis on kaudselt kasulik väga mitmesugustele sotsiaalsetele 
sidusrühmadele , sealhulgas pangatöötaj atele (nende tööandjate  suurema majandusliku 
usaldusväärsuse kaudu), kodumaja pidamistele (näiteks laenude stabiilsema kättesaadavuse 
ja pankade suhtes usalduse taastumise ka udu) ning maksumaksjatel e (tulevikus pankade 
kohustuste garanteerimise väiksema tõenäosuse kaudu). 
Muudatuste kogumõju nõuete täitmisega seot ud kuludele asjaomases sektoris sõltub 
eeldatavasti peamiselt kapitalist, mida tuleb mobiliseerida muudetud eeskirjade täitmiseks. 
Niivõrd, kui pankade kapital ületab ka pitali sisemise planeerimise või 
krediidireitinguagentuuride nõuete tõttu õi gusaktidega ette nähtud summat, võivad 
olemasolevad kapitalipuhvrid  seda mõju leevendada. 
Pankade kohustusliku kapitali summale otsest mõ ju avaldavate ettepanekute esitamine tuleb 
hoolikalt ajastada, et lühemas plaanis vä ltida või leevendada  võimalikku soovimatut 
protsüklilist mõju laenude andmis ele ja seeläbi reaalmajandusele. 
6. J ÄLGIMINE JA HINDAMINE  
Kavandatud muudatused peaksid eelduste kohas elt jõustuma 2011. aast al. Need muudatused 
on tihedalt seotud kapitalinõuete direktiivi muude sätetega, mis kehtivad juba alates 2007. ja 
2008. aastast, ning sätetega, mis jõustuvad pärast  kapitalinõuete direktiivi muudatusi, mille 
nõukogu ja Euroopa Parlament on 2009. aastal j uba vastu võtnud või mille komisjon võtab 
vastu 2009. aasta lõpul. 
Konkreetsete poliitiliste eesmä rkide poole püüdlemisel saavut atud edu hindamisele aitab 
kaasa komisjoni osalemine Baseli komitee t öörühmas ning Euroopa Keskpanga ja Euroopa 
Pangandusjärelevalve Komitee loodud ühises t öörühmas, mis käsitleb kapitalinõuete uue 
raamistiku mõju; nimetatud töörühmad jälgivad  pankade kapitaliposit sioonide dünaamikat 
Basel II raamistikus vastavalt maailmas ja Euroopa Liidus.