Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kiirendavad tolmeldajaid käsitleva ELi algatuse rakendamist“

(2022/C 270/03)

Raportöör: Frida NILSSON (SE/RE), kohaliku tasandi volikogu liige: Lidköpingi vald Viitedokument: komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Tolmeldajaid käsitleva ELi algatuse rakendamisel tehtud edusammud“ COM(2021) 261 final

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

1. rõhutab tolmeldajate olulist osa meie ühiskonna ja looduse kestlikkuses. Tolmeldajatel on nii toidusüsteemides kui ka elurikkuse ja maastike säilitamisel täita põhiroll. Seepärast ei vaja tuge ainult kodustatud tolmeldajad; ka looduslikele tolmeldajatele tuleb tagada elupaigad, kuna nad on osa looduse elurikkusest. Kodustatud tolmeldajaid tuleks vaadelda looduslike tolmeldajate täiendusena, mitte vastupidi;

2. peab muret tekitavaks, et puudub teadlikkus selle kohta, mis tolmeldajad on, kui suurel määral on nad meie ökosüsteemide toimimise jaoks hädavajalikud ning millised võivad olla nende arvukuse vähenemise ja väljasuremise tagajärjed meie elule;

3. rõhutab olulist seost elurikkuse ja kliimamuutuste vahel ning et need on omavahel seotud ja mõjutavad üksteist. Temperatuurierinevused, muutuvad ilmastikutingimused, elupaikade kadu ja muud kliimamuutustest tingitud tegurid mõjutavad otseselt tolmeldajate arvu vähenemist. Elurikkuse kaitsel ja taastamisel on omakorda oluline roll kliimamuutustega kohanemisel;

4. hindab kõrgelt võimalust panustada Euroopa Liidu raamistikku, mille eesmärk on toetada ja säilitada tolmeldajate elujõulised ja mitmekesised populatsioonid ning seepärast peab kiiduväärseks tolmeldajate algatuse läbivaatamist Euroopa Komisjonis, samuti Euroopa Parlamendi asjakohast resolutsiooni ja nõukogu temaatilisi järeldusi; ( 1 )

5. tunneb heameelt positiivse suuna üle, mis võeti tolmeldajaid käsitleva ELi algatuse rakendamisega 2018. aastal. Märgib siiski murega, et sellest ajast alates on tolmeldajate populatsioon jätkuvalt vähenenud. On tänulik, et IPBESi (valitsustevaheline bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitlev teaduslik-poliitiline foorum) üleilmses elurikkuse ja ökosüsteemi teenuste hindamisaruandes jõutakse järeldusele, et vaatamata ebapiisavatele meetmetele ei ole kliima ja elurikkuse jaoks kõik veel kadunud, kuid kõikidel tasanditel on vaja murrangulisi meetmeid;

6. seepärast toetab Euroopa Kontrollikoja eriaruande nr 15/2020 ( 2 ) järeldusi ning ootab ELi tolmeldajate algatuse läbivaatamisest palju;

7. hindab kõrgelt elurikkust ja tolmeldajaid käsitlevate eesmärkide lisamist mitmesse ELi strateegiasse ja poliitikameetmesse, näiteks uude ühisesse põllumajanduspoliitikasse, ELi elurikkuse strateegiasse ja strateegiasse „Talust taldrikule“;

8. nõuab, et Euroopa Komisjoni tulevane ettepanek õiguslikult siduvate ELi looduse taastamise eesmärkide kohta ELi elurikkuse strateegia raames hõlmaks tolmeldajaid; sellega seoses lubab toetada uue tolmeldajaid käsitleva ELi algatuse rakendamist, eelkõige rakendus- ja järelevalvemeetmeid;

9. tolmeldajate toetamiseks kavandatud eesmärkidega tuleks ka püüda aidata Euroopa Liidul saavutada ÜRO tegevuskavas 2030 seatud eesmärgid ja kestliku arengu eesmärgid, ( 3 ) eelkõige need, millega püütakse säilitada elurikkust ja looduslike tolmeldajate jaoks olulisi elupaiku;

10. on veendunud, et tolmeldajate arvukuse vähenemisele lahenduse leidmine nõuab koordineerimist ja integreeritud strateegiaid, mis hõlmavad kõiki sektoreid ja poliitilisi valdkondi. Oluline on kaasata kõik asjaomased osalejad ja muuta olemasolev, kuid killustunud tegevus tõhusamaks. Praeguse tolmeldajaid käsitleva algatusega pandi sellele alus, kuid nüüd tuleb tööd jätkata;

11. on seisukohal, et looduslike tolmeldajate populatsioonide kestlikkuse tagamise protsessis tuleks võtta arvesse kõiki kolme kestlikkuse sammast. See tähendab, et sotsiaalsele, majanduslikule ja bioloogilisele kestlikkusele tuleb pöörata rakendusmeetmetes piisavalt tähelepanu;

Tolmeldajad kui maapiirkondade ja linnade vahelise lõhe osa

12. rõhutab, kui oluline on vaadata tolmeldajate arvukuse vähenemise peatamisel põllumajanduspoliitikast kaugemale, kuna põllumajandussektorit ja selle panust looduslike tolmeldajate arvukuse vähenemisse on mitmel viisil juba reguleeritud ja käsitletud mitmes ELi poliitikavaldkonnas;

13. nõuab, et erilist tähelepanu pöörataks tavapõllumajandustootjate jõupingutustele vähendada oma mõju tolmeldajatele, kuna mahepõllumajanduses ja agroökoloogiliste tavade puhul kaitstakse ja hoitakse tolmeldajaid juba mitmel viisil. Teadusuuringud, innovatsioon ja paindlik rakendussüsteem on peamised tegurid, mis aitavad lahendada probleeme ning teevad võimalikuks ka mitmekesise põllumajandussektori;

14. rõhutab vajadust uurida lisaks pestitsiididele täiel määral muidki keskkonnasaastajaid ning nende probleemiga tegeleda (nt valgusreostus, mille puhul on tõestatud, et see mõjutab suurel määral tolmeldajaid, kuid millele ei pöörata endiselt veel tähelepanu);

15. juhib tähelepanu asjaolule, et linnapiirkonnad võivad aidata elurikkuse positiivsele arengule kaasa botaanikaaedade, aiamaade ja elamuaedade ning linnade vabade maatükkide kaudu, millel võib olla metsmesilaste liikide populatsioonidele otsene mõju; ( 4 )

16. hoiatab, et laienevate linnadega maailmas tuleb linnaplaneerimisse ja tavadesse lisada elurikkuse ja ökosüsteemi teenuste kaitse, et kaitsta tolmeldajate populatsioone, aidata kaasa nende mitmekesisusele ja luua uusi elupaiku;

17. nõuab, et asjaomased ametiasutused viiksid läbi mõjuhinnanguid, milles võetakse arvesse arengut, mis piirab omandiõigusi ja muudab muul viisil kestlike elatusvahendite võimalusi. Neis mõjuhinnangutes tuleb arvestada nii bioloogilise kasuga kui ka võimaliku negatiivse mõjuga inimeste elatusvahenditele ja elule;

ELi tasandi meetmed

18. kutsub Euroopa Komisjoni, Euroopa Parlamenti ja ELi liikmesriike üles tagama, et pandeemiajärgse taastumise poliitikameetmete, programmide ja kavadega aidatakse kaasa elurikkuse kestlikule majandamisele, sealhulgas looduslike ja kodustatud tolmeldajate arvukuse muret tekitava vähenemise peatamisele;

19. kutsub üles toetama kohalikul ja piirkondlikul tasandil tolmeldajate ökokava, mis hõlmaks järgmist: tolmeldajatele atraktiivsete üheaastaste põllukultuuride kasutamine vähemalt 10 %-l põllumajandusmaast; mitmeaastaste kultuuride õitsemisaja täiendamine, istutades viljeldavate taimede ridade vahele vähemalt kaks tolmeldajatele huvi pakkuvat taimeliiki, mis õitsevad muul ajal, et tagada ressursside maksimaalne kättesaadavus tolmeldajate jaoks; põllumajandustootjate koolitamine kasulike putukate ja integreeritud taimekaitse tavade alal; meetmete võtmine selliste põllumajandusettevõtete heaks, mis tagavad tolmeldajate kohalolu bioloogilise mitmekesisuseta aladel;

20. nõuab, et keskkonnakaalutlusi võetaks arvesse avaliku sektori otsustusprotsessi kõikidel tasanditel ja kõikide poliitikameetmete lõikes, kuna suurem osa inimeste ja looduse kokkupuutest mõjutab teataval määral ökosüsteeme. Tolmeldajatega seoses tuleks seda võtta eriti arvesse linnapiirkondade ja taristu arendamise ning maakasutuse muul viisil muutmise puhul;

21. hoiatab, et kuigi piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused on otselüliks Euroopa kodanikega, ei lasu vastutus tolmeldajatega seotud eesmärkide täitmise ja väljatöötamise eest üksnes neil. Liikmesriikide valitsused ja EL peavad aitama sellele tööle kaasa, toetades, julgustades ja koordineerides lahendusi, mida saab kohalikul ja piirkondlikul tasandil hõlpsasti ellu viia;

22. kutsub Euroopa Komisjoni üles toetama juba olemasolevate ja uute kanalite kaudu aktiivselt teadlikkuse suurendamise kampaaniaid riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, tööstussektorites ja avalikkuses;

23. peab kahetsusväärseks, et tolmeldajaid käsitleva algatuse raames teadmiste kogumiseks ja parimate tavade jagamiseks loodud platvormidega, nagu ELi tolmeldajaid käsitlev teabetaru, ei ole jõutud kõikide osalejateni ning need ei ole endiselt piisavalt tuntud. Nõuab seepärast, et rahastamine, teadmiste ja suutlikkuse suurendamine ning parimad tavad kui tulevaste komisjoni algatuste osa kavandataks ja neid puudutav teave edastataks läbipaistval viisil, nii et kodanikud saaksid innustust ning teaksid ka, kuidas aidata luua tolmeldajate jaoks kestlikke elupaiku;

24. nõuab tungivalt, et läbivaadatud tolmeldajaid käsitleva algatuse raames uuritaks, kuidas saaks olemasolevaid võrgustikke ja organisatsioone kasutada teadmiste ja parimate tavade jagamiseks kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ELis ja väljaspool ELi;

25. seepärast esitab ettepaneku teha Euroopa Komisjoniga koostööd, et tolmeldajaid käsitlevast algatusest saaks olemasolevate ELi algatuste osa (nt linnaruumi haljastamise platvorm ja roheliste linnade lepe);

26. kordab, et tolmeldajate arengu seirel ja aruandlusel on kõikide rakendatavate meetmete tõhususe analüüsimisel oluline roll. Kutsub seepärast Euroopa Komisjoni üles jagama aruandlus- ja seireraamistikku, mida riigist madalama tasandi ametiasutused saaksid asjaomasel eesmärgil kasutada. Et tagada lihtne rakendamine ja toetus tolmeldajate standarditud seireprogrammide sisseviimisel kohalikul ja piirkondlikul tasandil, tuleks tegevuses järgida olemasolevaid parimaid tavasid;

27. märgib ära tiheda seose kohalike lilleliikide ning kohalike tolmeldajate liikide või alaliikide vahel ning nõuab seepärast, et investeeritaks teadmistesse neist liikidest ning nende säilitamisse ja tootmisse kui võimalusse toetada tolmeldajaid;

28. kutsub seepärast Euroopa Komisjoni üles hindama, kuidas saaks laiendada kohustust istutada 2030. aastaks ELi linnapiirkondadesse veel vähemalt kolm miljardit puud ja siduda see rohkemate kohalike lilleliikide istutamisega;

29. soovib, et jõupingutused looduslike tolmeldajate heas seisukorras populatsioonide kindlustamiseks, tolmeldajate jaoks oluliste tõhusate bioturvalisuse meetmete võtmine ja kohalike taimede kasutamise soodustamine lisataks eesmärgina 2022. aastal vastu võetavatesse ühise põllumajanduspoliitika riikide strateegiakavadesse, et edendada edasisi meetmeid. Lihtsaks ja korrektseks rakendamiseks peaks sellekohane vastutus lasuma liikmesriikidel;

Kohaliku ja piirkondliku tasandi meetmed ning Euroopa Regioonide Komitee kaasamine

30. rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võimalusi ja kohustusi tolmeldajaid käsitleva algatuse rakendamise kiirendamisel praegu ja veelgi suuremal määral tulevikus;

31. on veendunud, et keskkonnameetmete vastuvõtmisel ja rakendamisel on vaja koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel nii riiklikul kui ka piiriülesel tasandil. Tolmeldajate seisukohalt on bioloogilised koridorid populatsioonide kestlikkuse ja vastupanuvõime toetamisel hädavajalikud. Seda tüüpi ülesanded sobivad hästi kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, kes saavad koostöö kaudu rakendada hõlpsasti meetmeid, millega aidatakse kaasa tolmeldajate populatsioonide kestlikule arengule;

32. märgib kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamise kõrval ära ka kodanikuühiskonna, teadusasutuste, kohalike põllumajandustootjate ja erasektori kaasamise olulisuse. Nende osalejate, nende töö ja uuenduste täielikuks ärakasutamiseks oma sektorites tuleb uue tolmeldajaid käsitleva algatusega luua vabatahtlike algatuste, teadmiste, ühiste eesmärkide ja aruannete tõhus raamistik. See võimaldaks neil osalejatel aidata saavutada algatuse raames seatud eesmärgid ning veelgi rohkem ära teha;

33. annab lubaduse, et keskkonnaküsimustega, eelkõige elurikkusega seotud küsimustega, tegelemisel suurendab komitee teadlikkust ja rõhutab tolmeldajaid toetavate eesmärkide olulisust. Kindlaks tuleks määrata keskvalitsuse ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste selge roll, et aidata kaasa tolmeldajate vähenemise tagasipööramisele, ning toetada riiklike ja kohalike tolmeldajaid käsitlevate tegevuskavade väljatöötamist muu hulgas kampaania „Roheline kokkulepe kohalikul tasandil“ raames;

34. rõhutab, kui oluline on tunnistada ka tolmeldajate programmide sotsiaal-majanduslikku kasu. Nendele programmidele keskendumine pakub majanduslikke võimalusi ja võimalusi sotsiaalseks kaasamiseks;

35. väljendab kavatsust jätkata tihedat koostööd Euroopa Komisjoniga, eelkõige tolmeldajatega seotud elurikkuse eesmärkide läbivaatamisel ja rakendamisel;

36. pakub välja võimaluse käivitada katseprojektina tolmeldajate võrgustik, mille raames saavad kohalikud omavalitsused jagada üksteisega teadmisi ja parimaid tavasid ning mis on suunatud eelkõige linnakeskustele;

37. kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles jälgima tolmeldajate tingimusi ja andma neist teada, kuna kohalike liikide ning kohaliku taimestiku ja loomastiku tundmine on ülioluline, et mõista nii looduslike kui ka kodustatud tolmeldajate kohalikke tingimusi, ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused juba tunnevad oma kohalikke ja piirkondlikke tingimusi;

38. kutsub komitee liikmeid üles näitama eeskuju ning korraldama kohalikul ja piirkondlikul tasandil dialooge ja avalikke kohtumisi, tagades kodanikuühiskonna ja valitsusväliste organisatsioonide kaasamise, kuna teadmistes esinevate lünkade leidmine ja kõrvaldamine on tolmeldajaid käsitleva algatuse üks olulisemaid aspekte;

39. kutsub kohalike ja piirkondlike kogukondade esindajaid üles hindama, mil määral on võimalik saavutada tööstuslike ja ajalooliste paikade taastamine kombineerituna looduspõhiste lahendustega, mille eesmärk on suurendada tolmeldajate arvukust;

40. on kindlalt veendunud, et nooremate põlvkondade kaasamine arutelusse ja lahenduste leidmisse on hädavajalik, kuna keskkonnaeesmärkide elluviimine ja eelkõige tolmeldajate looduslike populatsioonide tugevdamine on mitme põlvkonna töö. Peab sellega seoses kiiduväärseks olemasolevaid näiteid, nagu noorte kaasamine projekti STING, ( 5 ) kuid kutsub komitee liikmeid ning laiemat kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kogukonda üles tuginema sellele eeskujule ning tegema oma linnades ja piirkondades ettepanekuid kodanikke kaasavateks tegevusteks, mis on suunatud eelkõige lastele ja noortele. Teadlikkuse suurendamine tolmeldajate kohta võiks olla üks Euroopa noorteaasta 2022 tegevustest;

Euroopa osalemine ülemaailmses mastaabis

41. peab kiiduväärseks ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste 15. konverentsi edastatud positiivset signaali ja antud lubadust peatada 2030. aastaks looma- ja taimeliikide kadumine;

42. rõhutab, kui oluline on Edinburghi deklaratsioon riigist madalama tasandi valitsuste, linnade ja kohalike omavalitsuste jaoks 2020. aasta järgse ülemaailmse elurikkuse raamistiku kohta ( 6 ) ning võtab endale lisaks ülesande edendada seda tolmeldajaid käsitleva arutelu raames Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil;

43. kutsub komisjoni üles tegelema tolmeldajate arvukuse vähenemise probleemiga rahvusvaheliselt ja toetama jõulisi tolmeldajate ja nende elupaikade kaitsemeetmeid bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste 15. konverentsi teises osas, mis peaks kava kohaselt toimuma 25. aprillist8. maini 2022 Hiinas Kunmingis;

44. on valmis osalema ELi delegatsioonis ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste 15. konverentsil ja tulevastel bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsidel, et jagada ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seisukohti ja meetmeid, mida on juba rakendatud, ning aidata kaasa Edinburghi deklaratsiooni edule tolmeldajate ja nende elupaikade kaitse valdkonnas.

Brüssel, 26. jaanuar 2022 Euroopa Regioonide Komitee president Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) 2019/2803(RSP) ja nõukogu järeldused, mis võeti vastu nõukogus 17. detsembril 2020 toimunud 3782. kohtumisel (14168/20).

(2) https://op.europa.eu/webpub/eca/special-reports/pollinators-15-2020/et/

(3) ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030, https://sdgs.un.org/2030agenda.

(4) Baldock, K. C. R. et al. „Where is the UK’s pollinator biodiversity? The importance of urban areas for flower-visiting insects“. Proc. R. Soc. B Biol. Sci. 282, 20142849, 2015, Theodorou, P. et al. „The structure of flower visitor networks in relation to pollination across an agricultural to urban gradient“. Funct. Ecol. 31, 838–847, 2017.

(5) Euroopa Komisjoni projekt „Science and Technology for Pollinating Insects“.

(6) https://www.gov.scot/publications/edinburgh-declaration-on-post-2020-biodiversity-framework/