ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 16.12.2010 
SEK(2010) 1583 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
  
Lisatud dokumendile: 
 
Ettepanek: 
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, 
 
millega kehtestatakse tehnilised nõuded euro des tehtavatele kreeditkorraldustele ja 
otsearveldustele ning muudetakse määrust (EÜ) nr 924/2009 
 
(EMPs kohaldatav tekst) 
SEK(2010) 1584 lõplik 
SEK(2010) 1585 lõplik 
KOM(2010) 775 lõplik 
 
ET 2   ET SISUKORD 
1. Sissejuhatus................................................................................................................ .. 3 
2. Probleemi m ääratlus..................................................................................................... 3 
2.1. SEPA-le aeglase ülemineku põhjused.......................................................................... 3 2.2. Tähtaja kehtestamata jätmise ja aegla se ülemineku mõju: baasstsenaarium (ei 
sekkuta) ....................................................................................................................... .4  
3. ELi õigus tegutseda ja põhjendus................................................................................. 5 4. Eesmärgid................................................................................................................... .. 5 
5. Poliitikavalikud ............................................................................................................ 5 
6. Mõju analüüs ja valikute võrdlus ................................................................................. 6 6.1. Täiendavate stiimulite mõju......................................................................................... 6 6.2. SEPA üleminekuks tähtaja kehtestamise mõju............................................................ 6 6.3. Baasstsenaariumiga ja tähtaja keht estamisega seotud võimaluse võrdlus ................... 7 
6.3.1. Võrdlus konkreetsete eesmärkide saavutamise osas.................................................... 7 6.3.2. Võrdlus mõju osas sidusrühmadele.............................................................................. 7 6.4. Tehnilised allvariandid SEPA ül eminekutähtaja rakendamiseks................................. 8 
7. Järelevalve ja hindamine.............................................................................................. 9 
ET 3   ET 1. SISSEJUHATUS  
Ühtse euromaksete piirkonna (SEPA) eesmärk on luua eurodes teht avate elektrooniliste 
maksete lõimunud turg, kus ei tehta vahet riig isiseste ja piiriüleste maksete vahel. 
Elektrooniliste maksete suhtes kohaldatak se ELis ikka veel erinevaid riiklike 
maksevorminguid, -standardeid ja -eeskirju. SEPA  tagab Euroopa kodanikele ja ettevõtjatele 
odavad, kasutajasõbralikud ja usaldusväärsed makseteenused ning loob soodsad tingimused 
suuremaks konkurentsiks ja makseteenustega seotud uuendustegevuseks. 
SEPA algatuse edu on väga oluline praegus es majanduslikus, rahalis es ja poliitilises 
kontekstis. SEPAst saadav võimalik otsene ja  kaudne kasu Euroopa majandusele laiemalt on 
kuue aasta jooksul üle 300 miljardi euro, eeldusel,  et üleminek SEPA maksevahenditele on 
põhjalik ja kiire. SEPA rakendamisel on juba läbitud kaks olulist et appi: 28. jaanuaril 2008 
käivitati SEPA kreeditkorraldus ja 2. novembril 2009 käivitati SEPA otsearveldus. 
SEPA käivitati algselt turupõhise projektina.  ELi hõlmavad skeemid on välja töötanud ja 
rakendanud Euroopa Maksenõukogu, mis on Eur oopa pangandussektori loodud koordineeriv 
ja otsuseid tegev organ. Samas leiavad eri sidusrühmad üha enam, et projekti edukaks 
lõpetamiseks tuleb kehtestada õiguslikult siduv tähtaeg. 
Käesoleva mõjuhinnangus käsitletakse ka hte maksevahendit: eurodes tehtavaid 
kreeditkorraldusi ja otsearveldusi.  
2. PROBLEEMI MÄÄRATLUS  
Makseturu täielik lõimumine saavutatakse ainult  pärast varasemate riiklike maksevahendite 
asendamist ELi maksevahenditega. Praegus es etapis ei ole üleminek riiklikelt 
maksevahenditelt ELi maksevahenditele veel  kaugeltki toimunud. 2010. aa sta aprilli seisuga 
tehti ainult 7,5 % kõigist arveldusmehha nismide töödeldud tehingutest SEPA 
kreeditkorralduse vormis. Kõnealuste andmete li neaarne ekstrapoleerimine annab tulemuseks, 
et SEPA-le ülemineku lõpuleviimise ks läheks rohkem kui 30 aastat. 
2.1. SEPA-le aeglase ülemineku põhjused 
Algpõhjus: ebakindlus seoses SEPA-le ülemin ekuga ja varasemate toodete kasutamise 
järkjärgulise lõpetamisega. Ühtse ajakava puudumine ei ol e innustanud turuosalisi nii 
pakkumise kui ka nõudluse poolel tegema ülemine kuks piisavalt jõupingut usi. Seni kuni saab 
kasutada olemasolevaid maksevahendeid, lükk avad makseteenuste kasutajad üleminekuks 
vajalikke toiminguid edasi. Samas viivitavad  pangad investeeringute tegemisega SEPA-le 
üleminekuks vajalikku infrastruktuuri ja turu stuskanalitesse seni, kuni nad on kindlad, et 
kliendid ja nende süsteemid on SEPA-le ül eminekuks valmis. Kõhklusi pakkumise poolel 
suurendab selguse puudumine SEPA otsearveldus e asjakohase pikaajalis e ärimudeli osas, mis 
täielikult vastaks ELi konkuren tsieeskirjadele. Mõlemad turupooled (pakkumine ja nõudlus) 
ootavad, et teine pool astuks esimese sammu. 
Soovimatus investeerida: esimese na investeerida ei ole soodne. Makseteenuste pakkujad, kes 
otsustavad turustada uusi SEPA maksevah endeid varakult ja aktiivselt, on kõige 
ebasoodsamas olukorras. Ülem inekuperioodil peavad kõnealus ed makseteenuste pakkujad 
kandma topeltkulusid, st seoses nii olemasolevate maksesüsteemidega kui ka uue SEPA süsteemiga.  
ET 4   ET Makseteenuste pakkujatel ei ole stiimulit välja  töötada SEPA tooteid, mis täielikult vastavad 
kasutajate vajadustele. Seni kuni ei ole kindlust SEPA-le täieliku ülemineku osas, saavad 
makseteenuste pakkujad jätkata olemasolevate t oodete pakkumist klientidele ja neil ei ole 
piisavalt stiimulit välja töötada ja aktiivselt turustada SEPA tooteid, mis vastavad kõigi 
kasutajate vajadustele. 
Killustunud nõudluspool ja väike SEPA teadlikkus. Makseteenuste turu nõudluspool 
(makseteenuste kasutajad) on palju rohkem killustatud kui pakkumise pool (makseteenuste 
pakkujad) ja ei ole teadli k SEPAga seonduvast kasust.  
2.2. Tähtaja kehtestamata jätmise ja aeglas e ülemineku mõju: baasstsenaarium (ei 
sekkuta) 
Erinevate maksestandardite ja -protseduu ride tõttu jääb kasuta mata mastaabisääst. 
Hoolimata sellest, et SEPA kreeditkorraldus ja otsearvel dus on kättesaadavad, tehakse 
riigisisesed tehingud peamiselt riiklike varase mate maksevahendite abil. 2009. aastal kasutati 
ikka veel üle 20 erinevat eurodes tehtav ate jaemaksete riiklikku töötlemisskeemi.  Sellised 
erinevused pärsivad liikmesriik ide makseteenuste koostalitlusvõi met ja ei võimalda saavutada 
mastaabisäästu. 
Nõudluspoolel peavad rahvusvahelises keskkon nas tegutsevad ettevõtjad korraldama oma 
rahalisi tehinguid ja juhtima rahavoogusid liikme sriigi tasandil. Nad peavad hoidma kontakti 
paljude makseteenuste pakkujatega, kes pakuva d eri laadi ja eri tasandil teenuseid ning 
kasutavad eri maksevahendeid. 
Piiratud konkurents ELi makseturul.  Praegu peab iga makseteenuste pakkuja, kes kavatseb 
siseneda makseteenuste välisturule, täitma mitmed  riiklikul tasandil kehtestatud tehnilised ja 
ärialased nõuded. Selline keer ukus ja kohandamisest tuleneva d kulud on olulised tõkked 
ettevõtjate jaoks, kes soovivad pakk uda oma teenuseid piiriüleselt. 
Oluline tingimus ühtse makseturu tõhusaks loomiseks on ka makset eenuste kasutajate 
piiriülene liikuvus. Praegu keelduvad makset eenuste pakkujad sageli avama kliendile 
maksekontot teises liikmesriigis ainult seetõttu, et klient ei ole asjaomase liikmesriigi resident 
või kodanik. Seetõttu on kasutaja te valik sageli piir atud riigisisese turuga  ning makseteenuste 
pakkumine piiriüleselt olem atu või liiga keeruline. 
Seoses eelkõige otsearveldustega piirab konk urentsi ning takistab tõhusa, efektiivse ja 
konkurentsivõimelise turu teket ka selli ste ärimudelite püsimine, mis põhinevad 
mitmepoolsetel vahendustasudel makseteenuste pa kkujate vahel piiratud ar vus liikmesriikides 
ja millega rahastatakse kogu otsearveldussüsteemi toimimist. 
Uuendustegevus on kammitsetud. Killustunud makseturg ei soodusta  ELi makseturul tõhusaid 
uuendusi nagu võrgu- ja mobiilimaksed või e-arved. Kuna uuenduslikud teenused tuuakse turule peamiselt ainult liikmesriikide tasandil, või b turu killustatus veelgi suureneda ja püsima 
jääda.  
Vähetootlikud investeeringud ja topelt tegevu skulud varasemate ja SEPA süsteemide puhul.  
Paljudel Euroopa makseturu osalistel tekiva d makseteenuste pakkumisel või kasutamisel 
topelt üleminekukulud. Varasemate riiklike ma ksevahendite ja uue üleeuroopalise SEPA 
platvormi samaaegne haldamine nõuab märkimisväär seid lisavahendeid ja seetõttu jääb juba 
tehtud investeeringute tootlus peaaegu olematuks. 
ET 5   ET SEPA-le ülemineku perioodi pikalevenimine tooks Euroopa majandusele kuue aasta jooksul 
kokku 43 miljardit eurot kahju. See mõjutaks negatiivselt kõiki sidusrühmi, välja arvatud tarbijaid. 
3. EL
I ÕIGUS TEGUTSEDA JA PÕHJENDUS  
Tulenevalt integreeritud makseturu ol emusest on vaja kogu ühendust hõlmavat 
lähenemisviisi, kuna standardid, eeskirjad ja protseduurid peavad  olema ühtsed kõigis 
liikmesriikides. See on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 3, millega nähakse ette siseturg ning majandus- ja rahaliit, mille  omavääring on euro. Alternatiiv kogu ühendust 
hõlmavale lähenemisviisile oleks luua m itme- või kahepoolsete kokkulepete süsteem, mis 
oleks võrreldes Euroopa tasandil kehtestatava õigusaktiga keeruline ja mille kulud oleksid 
kõrged. Seeparast on sekkumine ELi tasandil kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. 
4. E
ESMÄRGID  
Vastavalt tuvastatud probleemidele on m ääratletud järgmised poliitikaeesmärgid. 
Üldeesmärgid: 
– suurendada ELi makseturgude tõhusust ja  konkurentsivõimet, kasutades selleks 
mastaabisäästu ja tegevussünergiat nii pakkumise kui ka nõudluse poolel; 
– luua avatud ja võrdsed võimalused konkuren tsiks Euroopa makseteenusteturul ning 
soodustada makseteenuste hindade alla poole suunatud lähenemist Euroopas; 
– luua üleeuroopaline platvorm, millele tugi nedes saab käivitada uuenduslikke ja 
lisaväärtust andvaid maks eteenuseid ja -tooteid. 
Konkreetsed eesmärgid: 
– saavutada Euroopa makseturgude talitus lik lõimumine kreed itkorralduste ja 
otsearvelduste osas; 
– likvideerida liigne keerukus ja topeltkul ud, mis tulenevad vajadusest säilitada 
mitmed makseplatvormid pakkumise ja nõudluse poolel. 
Rakenduslikud eesmärgid: 
– tagada läbipaistvus ja turukindlus seoses SEPA projekti lõpuleviimisega 
kreeditkorralduste ja otsearve lduste osas ning järkjärg uliselt lõpetada vastavate 
varasemate riiklike maksevahendite kasutamine. 
5. POLIITIKAVALIKUD  
Ette võib näha kolm stsenaariumit: 
Ei sekkuta – baasstsenaarium.  Selle stsenaariumi kohaselt  jääb SEPA-le üleminek 
turujõudude juhtida. 
ET 6   ET Anda SEPA-le üleminekul uut  hoogu täiendavate stiimulitega.  Selle stsenaariumi kohaselt 
saab SEPA-le üleminekut kiirendada ja tõhust ada mitmete meetmete võtmisega liikmesriikide 
tasandil.  
Kehtestada SEPA-le üleminekuks tähtaeg.  Selle stsenaariumi kohaselt kehtestatakse 
määrusega tähtaeg SEPA-le üleminekuks. Varase mate riiklike maksevahendite kasutamine 
tuleb järkjärgult lõpetada ja need tuleb asendada üleeuroopaliste maksevahenditega. 
6. MÕJU ANALÜÜS JA VALIKUTE VÕRDLUS  
6.1. Täiendavate stiimulite mõju 
Aeglast SEPA-le üleminekut võib põhimõttelise lt kiirendada mitmete meetmetega, mida 
SEPA eri sidusrühmad võivad liikmesriikide ta sandil võtta või mis on teatud sidusrühmadele 
suunatud. Pakkumise poolel oleks kasulik korrald ada erinevaid makseteenuste kasutajatele 
suunatud teavitus- ja teadlikkus e tõstmise kampaaniaid. Nõudl use poolel võivad kõnealused 
meetmed hõlmata investeeringutoetusi ettevõtja tele, nt soodsamaid amortiseerimiseeskirju, 
töötajate koolituskulude mahakandmist või isegi maksusoodustusi. Lisaks võivad 
ametiasutused kanda üleminekul juhtivat rolli ja aktiivselt edendada SEPA maksevahendite 
kasutamist. Kaaluda võib ka teatav at koordineerimist ELi tasandil. 
Sellise lähenemisviisi peamine eelis on selle paindlikkus ja kauakestvate õiguslikke 
menetluste puudumine. Lähenemisviisi peamin e puudus on selles, et SEPA-le ülemineku 
kiirendamiseks võetavate mis tahes mittesiduvate meetmetega ei lahendata punktis 2.1 kirjeldatud algprobleemi. Lisa ks võivad sellised meetmed olla praeguses majanduslikus 
olukorras lihtsalt liiga kulukad ja nende lisaväär tust heaolutaseme tõstmisel keeruline hinnata. 
Seepärast jäetakse täiendavate stiimulite kasutamisega seotud valikuvõimalus kõrvale.  
6.2. SEPA üleminekuks tähtaja kehtestamise mõju 
CapGemini läbiviidud uuringu tulemused osutav ad, et varasematelt maksevahenditelt SEPA 
vahenditele kiirest üleminekust saadav kasu  oleks kuue aasta jooksul 123 miljardit eurot. 
Uuringu kohaselt tuleneks hinnanguline kogukas u suuremast kasust nõudluse poolel (175 
miljardit eurot), mis kompenseerib kulud pakkumise poolel (52 miljardit eurot). Nõudluse 
poolel saadav kasu tule neb kahest tegurist: 
– maksetehingute optimeerimisest saadav tegevuskulude kokkuhoid; 
– pangatasude vähenemise positiivne mõj u, mis tuleneb teravnenud konkurentsist. 
Uuringu kohaselt jaotub nõudluse poolel saadav kasu küllaltki ühtlaselt kõigi sidusrühmade 
(st tarbijad, ettevõtjad ja avalik teenistus) vahel.  See kasu saadakse just  otseselt tänu kiirele 
üleminekule SEPA-le. 
Kvalitatiivselt suurendab SEPA kreeditkorra lduste ja otsearvelduste puhul tähtaja 
kehtestamine sidusrühmade kasu järgmiselt. 
Suurem standardimine, mis vähendab keerukust ja annab mastaabisäästu. Täielikul 
üleminekul SEPA-le saavad ettevõtjad tsentr aliseerida oma eurosularaha haldamist ja 
ET 7   ET lihtsustada/automatiseerida oma makseprotseduure.  Järjest mobiilsemate tarbijate jaoks kaob 
standardsete piiriüleste ma ksete korral vajadus omada m itut pangakontot eri riigis.  
Teravam konkurents avatud ja läbipaistval turul. Makseteenuste pakkujatele tähendaks 
integreeritud makseturg väiksemaid turule sisenemise tõkkeid, mis tõmbaks ligi uusi 
turuosalisi ja teravdaks konkurentsi.  Lisaks sellele võimaldaksid standardsed maksevahendid 
tarbijatel, ettevõtjatel ja ametiasutustel lihtsamini võrrelda maksetooteid ning seeläbi saavad kasutajad teravamast konkurentsist ja soodsamatest hindadest kasu.  
Võimalused üleeuroopa liseks uuendustegevuseks. Ühtsete standardite kehtestamise ja 
võrdsete võimaluste loomisega Euroopa tasand il aitaks täielik SEPA-le üleminek kaasa 
makseturu ajakohastamisele ja uute makseteenuste (nt võrgu- ja mobiilimaksed või e-arved) väljatöötamisele üleeuroopalisel tasandil.  
6.3. Baasstsenaariumiga ja tähtaja kehtes tamisega seotud võimaluse võrdlus 
6.3.1.  Võrdlus konkreetsete eesmärkide saavutamise osas 
Tõhusus 
Eesmärk/valikuvõimalus Euroopa makseturu 
lõimumine 
kreeditkorralduste ja 
otsearvelduste osas Topeltkulude ja 
maksesüsteemide 
liigse keerukuse 
kõrvaldamine Kasutegur 
Baasstsenaarium 
(jätkatakse muutusteta) 0 0 0 
Kehtestatakse tähtaeg +++ ++ ++ 
Panus eesmärkide saavutamisse:  
+++ (Tugev); ++ (Mõõdukas); + (Nõrk) positiivne panus  
– – – (Tugev); – – (Mõõdukas); – (Nõrk) negatiivne panus; 0 neutraalne panus  
6.3.2.  Võrdlus mõju osas sidusrühmadele 
Sidusrühm Kasu Kulud Kogumõju 
Ettevõtjad Parem rahavoogude juhtimine 
Suurem likviidus 
Väiksemad pangatasud ja riigisiseste maksete 
halduskulud 
Otsetöötlemine 
Lisaväärtust andvate teenuste arendamine Üleminekukulu
d – uued või 
ajakohastatud 
maksesüstee
mid ja -
protsessid 
Töötajate 
koolitamine  +++ 
Ametiasutused Väiksemad pangatasud ja halduskulud 
Otsetöötlemine 
Lisaväärtust andvate teenuste arendamine 
Tõhusamad makseteenuste 
riigihankemenetlused, kuna pakkumisi saab 
paremini võrrelda ja kuna erinevate riiklike 
maksevahendite kasutamisest tulenevad 
puudused peaksid kaduma. Üleminekukulu
d – uued või 
ajakohastatud 
maksesüstee
mid ja -
protsessid 
Töötajate 
koolitamine ++ 
ET 8   ET Tarbijad Väiksemad pangatasud / suurem 
teenustevalik tanu teravamale konkurentsile 
Uuenduslikumad, kasutajasõbralikumad, 
turvalisemad ja mugavamad maksevahendid. Harjumiste 
muutmine - 
tuleb kasutada 
IBANit (ja 
vajaduse 
korral BICi) ++ 
Pangad / 
makseteenuste 
pakkujad Mastaabisääst/tegevuskulude kokkuhoid 
Uued ärivõimalused tänu konkurentsitõkete 
vähenemisele Investeeringud 
SEPA 
makseplatvor
mi 
Teravama 
konkurentsi 
tõttu mõjutab 
makseteenust
e pakkujate 
tulusid + 
Üldmõju võrreldes baasstsenaariumiga. 
Kõnealuse võrdluse alusel soovitatakse rakend ada tähtaja kehtestamisega seotud võimalust.  
6.4. Tehnilised allvariandid SEPA ül eminekutähtaja rakendamiseks 
Selleks et tähtaeg oleks tõhus, peab see olema selgelt kindlaks määratud tehnilisel tasandil. 
Tähtaja rakendamiseks on mitmeid allvariant e kuues asjakohases valdkonnas. Kõnealuseid 
allvariante võrreldi otse poliitikaeesmärkidest tuletatud kriteeriumide alusel. 
Kriteeriumid üleeuroopaliste kreeditkorraldus te ja otsearvelduste kasutuselevõtuks  
Soovitatakse kehtestada tähtaeg selliste üldist e põhinõuete alusel, mis peavad olema täidetud 
üleeuroopaliste kreeditkorralduste ja otsearvelduste puhul. Põhinõuded hõlmavad ka 
olemasolevaid rahvusvahelisi ja omandiõigu seta standardeid. Hinnati ka kaht muud 
alternatiivi, kuid need lükati tagasi. Need hõlmasid olemas olevatel skeemidel ja Euroopa 
Maksenõukogu väljatöötatud eeskirjadel põhin evat lähenemisviisi ning olemasolevatel 
tehnilistel standarditel põhinevat lähenemisviisi. 
Tehingute valdkond.  Soovitatakse lähenemisviisi, mille puhul kohaldatakse põhinõudeid kogu 
maksetehingute valdkonnas. Ligikaudu 84 miljardit eurot tegevuskulude kokkuhoidu 
nõudluse poolele sõltub täieliku lt makseturu lõimumisest väljaspool pankadevahelist turgu. 
Selle raames hinnati valikuvõimalust kohaldad a põhinõudeid ainult panka devahelisel turul, 
kuid see lükati eespool os utatud põhjustel tagasi. 
Pangakontode piiriülene avamine.  Soovitatakse lõpetada mitteresidentide ja välisriigi 
kodanike diskrimineerimine seoses maksekont ode avamisega. Sellega tagatakse suurema 
konkurentsi läbi võimalikult suur kasu SEPA st (91 miljardit eurot). Hinnati ka praeguse 
olukorra jätkamise võimalust, kuid see l ükati eespool osutatud põhjustel tagasi. 
Toodete määratlemine.  Soovitatakse kehtestada tähtaeg ka  nišitoodetele, st eriomadustega 
väiksesummalised kreeditkorraldused ja otsear veldused. Vajalike muudatuste tegemiseks ELi 
hõlmavates skeemides tuleb kehtestada ül eminekuperiood 3–5 aastat. Hinnati ka kahte 
alternatiivi, kuid need lükati  tagasi. Need hõlmasid kõikehõlmavat lähenemisviisi, mida 
kohaldatakse sarnaselt nii nišitoodete kui ka st andardtoodete suhtes, ni ng nišitoodetele püsiva 
erandi tegemist põhinõuetest. 
ET 9   ET Liikmesriikide põhine lähenemine.  Kuna euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide 
euromaksete osakaal on ligikaudu ainult 2 % euromaksete kogumahust, soovitatakse 
allvarianti, mille kohaselt kehtestatakse ühtne tä htaeg euroalasse kuuluvatele liikmesriikidele 
ja hilisem ühtne tähtaeg euroalasse mittekuul uvatele liikmesriikidele. Hinnati ka kaht 
alternatiivset võimalust (kehtestada igale liikme sriigile eraldi tähtaeg  ja kehtestada ühtne 
tähtaeg nii euroalasse kuuluvatele kui ka m ittekuuluvatele liikmesriikid ele), kuid need lükati 
tagasi. 
Tähtaeg.  Soovitatakse allvarianti, m ille kohaselt kehtestatakse eri tähtajad: hiljemalt üks aasta 
pärast määruse jõustumist kreeditkorralduste  puhul ja kaks aastat otsearvelduste puhul. 
Hinnati kreeditkorralduste ja ot searvelduste puhul ühtse tähtaja kehtestamise allvarianti, kuid 
see lükati tagasi. 
Selgus üleeuroopaliste otsearveldus te pikaajalise ärimudeli osas.  Soovitatakse keelustada 
makseteenuste pakkujate vaheliste mitmepoolsete  vahendustasude (ja samalaadse sisu ja 
mõjuga meetmete) üldine kohaldamine kõigi otsearveldustehingute suhtes ja lubada 
kohaldada mitmepoolseid vahendustasusid ai nult teatavatel tingimustel selliste 
otsearveldustehingute suhtes, mida ei saa nõuetekohaselt teos tada või mida makseteenuste 
pakkuja tagasi nõuab. Võrdsete tingimuste tagami seks tuleks selliste tehingute puhul kahe- ja 
ühepoolseid vahendustasusid luba da ainult juhul, kui need on  kulupõhised ja nende eesmärk 
on tõhusalt kanda kulud kõnealus ed tehingud algatanud üksusele. Hinnati ka alternatiivseid 
lahendusi, mis hõlmavad praeguse korra jätkuvat kohaldamist või nullist erineva või ülemmääraga mitmepoolse vahendustasu kehtesta mist, kuid need lükati tagasi, kuna need ei 
lahenda selguse puudumisega seotud probleeme, mis takistavad üleminekut SEPA-le.  
7. J
ÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Kolm aastat pärast määruse jõustumist on soovita v hinnata seda, kui tõhusalt ja tulemuslikult 
on saavutatud käesolevas mõjuhinnangus esit atud eesmärgid, ning teha otsused võimalike 
uute meetmete või muudatuste kohta.