Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 91/09)

Käesolev teade avaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõike 5 kohaselt.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„COTEAUX DES BARONNIES“

PGI-FR-A1159-AM02

Teate kuupäev: 14. detsember 2020

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Veinide organoleptiline kirjeldus

Toodete organoleptilist kirjeldust on täpsustatud seoses veinide värvusega.

Punaste veinide puhul on lisatud järgmine lause: „Neil on rafineeritud värvus, mis ulatub rubiinpunasest granaatpunaseni.“

Roosade veinide puhul: „Roosade veinide värvitoonid ulatuvad kahvatulillast niisuguste roosade nüanssideni, mis on rohkem lõheroosad ja vaoshoitumad.“

Valgete veinide puhul: „Valgete veinide värvus ulatub roheka helgiga kahvatukollasest kuldkollaseni.“

2. Geograafiline piirkond ja selle vahetus läheduses asuv piirkond

Geograafilise piirkonna ja selle vahetus läheduses asuva piirkonna koosseis on esitatud kommuunide loeteluna vastavalt 2020. aasta geograafilisele koodile, mis on riiklik viitmaterjal ja kus kommuunid on loetletud departemangude kaupa. Kommuunide loetelu uuesti esitamine on vormiline muudatus, mis ei muuda geograafilist piirkonda ega selle vahetus läheduses asuvat piirkonda.

3. Viinamarjasordid

Kaitstud geograafilise tähisega veinide „Coteaux des Baronnies“ tootmiseks kindlaks määratud viinamarjasortidele on lisatud järgmised kümme sorti: 'Artaban N' (tume), 'Floréal B' (hele), 'Monarch N' (tume), 'Muscaris B' (hele), 'Prior N' (tume), 'Solaris B' (hele), 'Soreli B' (hele), 'Souvignier gris' (hele), 'Vidoc N' (tume) ja 'Voltis B' (hele).

Need viinamarjasordid on põuakindlad ja seenhaiguste suhtes resistentsed. Need sordid võimaldavad kasutada vähem taimekaitsevahendeid ning nende omadused vastavad KGTga toote jaoks kasutatavate viinamarjasortide füsioloogilistele ja önoloogilistele omadustele. Nendega ei muudeta KGTga veinide omadusi.

4. Tootespetsifikaadi peamised kontrollitavad punktid

Peamiste kontrollitavate punktide loetelu ja nende hindamise meetodit on muudetud, et oleks selge, et kui sisekontrolli käigus avastatakse kõrvalekaldeid, teeb kaitse- ja haldusasutus pakendamata ja pakendatud veinide organoleptilise kontrolli. See vastab kontrollikava sätetele.

5. Inspekteerimisasutus

Kaitstud geograafilise tähise „Coteaux des Baronnies“ tootespetsifikaadi III peatükki on täiendatud kontrolliasutuse Institut national de l’Origine et de la Qualité kontaktandmetega. Kontrolli teeb INAO nimel kontrolliasutus CERTIPAQ.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Coteaux des Baronnies

2. Geograafilise tähise tüüp

KGT – kaitstud geograafiline tähis

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

5. Kvaliteetvahuvein

4. Veini(de) kirjeldus

Vaiksete veinide analüütilised omadused

Kaitstud geograafilist tähist „Coteaux des Baronnies“ kasutatakse punaste, roosade ja valgete vaiksete veinide ja kvaliteetvahuveinide puhul.

Kaitstud geograafilise tähisega „Coteaux des Baronnies“ vaiksete veinide üldalkoholisisaldus on vähemalt 10,5 mahuprotsenti.

Vaiksete veinide üldalkoholisisaldus (piirnorm), üldhappesus (läviväärtus), lenduvate hapete sisaldus (piirmäär) ja vääveldioksiidi üldsisaldus (piirmäär) on sätestatud liidu õigusaktides.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 9 Minimaalne üldhappesus: Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

Veinide organoleptilised omadused

Punased veinid on rikkaliku ja harmoonilise koostisega. Nende puuviljaste aroomide intensiivsus varieerub olenevalt viinamarjasortidest ja kasutatud valmistamismeetoditest. Neil on tavaliselt tanniinine struktuur, mida tasakaalustab iseloomulik värskus. Neil on rafineeritud värvus, mis ulatub rubiinpunasest granaatpunaseni.

Valged ja roosad veinid on huvitavad, kaldudes enam puuviljasuse (värsked ja eksootilised puuviljad) kui mineraalsuse poole. Et need veinid on meeldivalt elavad, on need värsked. Roosad veinide värvitoonid ulatuvad kahvatulillast niisuguste roosade nüanssideni, mis on rohkem lõheroosad ja vaoshoitumad. Valgete veinide värvus ulatub roheka helgiga kahvatukollasest kuldkollaseni.

Kvaliteetvahuveinide analüütilised ja organoleptilised omadused

Kvaliteetvahuveinide puhul on tegelik alkoholisisaldus (piirnorm) ja üldalkoholisisaldus (piirnorm: põhiveini puhul), üldhappesus (läviväärtus), lenduvate hapete sisaldus (piirmäär) ja vääveldioksiidi üldsisaldus (piirmäär) sätestatud liidu õigusaktides.

Kvaliteetvahuveinidel on lõhnabuketid, mis sarnanevad vaiksete veinide omadega, kusjuures vahu struktuur ja peenus on hästi tasakaalus.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne üldhappesus: Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

5. Veinivalmistustavad

a. Konkreetsed veinivalmistustavad

Konkreetne veinivalmistustava

Veinivalmistustavade puhul tuleb kinni pidada kohustustest, mis on kehtestatud liidu tasandil ning maaelu ja merekalapüügi seadustikuga (code rural et de la pêche maritime).

b. Maksimaalne saagikus

90 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Geograafilise tähisega veinide valmistamiseks kasutatavate viinamarjade koristamine ja töötlemine ning veinide valmistamine Veine „Coteaux des Baronnies“ valmistatakse vastavalt 2020. aasta ametlikule geograafilisele koodile Drôme’i departemangus asetseva järgmise 65 kommuuni territooriumil:

Arpavon, Aubres, Aulan, Ballons, Barret-de-Lioure, Beauvoisin, Bellecombe-Tarendol, Bénivay-Ollon, Bésignan, Buis-les-Baronnies, La Charce, Châteauneuf-de-Bordette, Chaudebonne, Chauvac-Laux-Montaux, Condorcet, Cornillac, Cornillon-sur-l’Oule, Curnier, Eygalayes, Eygaliers, Eyroles, Ferrassières, Izon-la-Bruisse, Laborel, Lachau, Lemps, Mévouillon, Montauban-sur-l’Ouvèze, Montaulieu, Montbrun-les-Bains, Montferrand-la-Fare, Montfroc, Montguers, Montréal-les-Sources, Pelonne, La Penne-sur-l’Ouvèze, Pierrelongue, Les Pilles, Plaisians, Le Poët-en-Percip, Le Poët-Sigillat, Pommerol, Propiac, Reilhanette, Rémuzat, Rioms, La Roche-sur-le-Buis, Rochebrune, La Rochette-du-Buis, Roussieux, Sahune, Saint-Auban-sur-l’Ouvèze, Saint-Ferréol-Trente-Pas, Saint-May, Saint-Sauveur-Gouvernet, Sainte-Euphémie-sur-Ouvèze, Sainte-Jalle, Séderon, Valouse, Verclause, Vercoiran, Vers-sur-Méouge, Villebois-les-Pins, Villefranche-le-Château, Villeperdrix.

7. Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

'Abouriou B' (hele)

'Alicante Henri Bouschet N' (tume)

'Aligoté B' (hele)

'Alphonse Lavallée N' (tume)

'Altesse B' (hele)

'Aléatico N' (tume)

'Aramon N' (tume)

'Aramon blanc B' (hele)

'Aramon gris G' (hall)

'Aranel B' (hele)

'Arinarnoa N' (tume)

'Arriloba B' (hele)

'Arrufiac B' (hele) – 'Arrufiat'

'Artaban N' (tume)

'Aubin B' (hele)

'Aubun N' (tume) – 'Murescola'

'Auxerrois B' (hele)

'Bachet N' (tume)

'Barbaroux Rs' (roosa)

'Baroque B' (hele)

'Biancu Gentile B' (hele)

'Blanc Dame B' (hele)

'Bouchalès N' (tume)

'Bouillet N' (tume)

'Bourboulenc B' (hele) – 'Doucillon blanc'

'Brachet N' (tume) – 'Braquet'

'Brun Fourca N' (tume)

'Brun argenté N' (tume) – 'Vaccarèse'

'Béclan N' (tume) – 'Petit Béclan'

'Béquignol N' (tume)

'Cabernet franc N' (tume)

'Cabernet-Sauvignon N' (tume)

'Caladoc N' (tume)

'Calitor N' (tume)

'Camaralet B' (hele)

'Carcajolo N' (tume)

'Carcajolo blanc B' (hele)

'Carignan N' (tume)

'Carignan blanc B' (hele)

'Carmenère N' (tume)

'Castets N' (tume)

'Chambourcin N' (tume)

'Chardonnay B' (hele)

'Chasan B' (hele)

'Chasselas B' (hele)

'Chatus N' (tume)

'Chenanson N' (tume)

'Chenin B' (hele)

'Cinsaut N' (tume) – 'Cinsault'

'Clairette B' (hele)

'Clairette rose Rs' (roosa)

'Clarin B' (hele)

'Claverie B' (hele)

'Codivarta B' (hele)

'Colobel N' (tume)

'Colombard B' (hele)

'Colombaud B' (hele) – 'Bouteillan'

'Corbeau N' (tume) – 'Douce noire'

'Cot N' (tume) – 'Malbec'

'Couderc noir N' (tume)

'Counoise N' (tume)

'Courbu B' (hele) – 'Gros Courbu'

'Courbu noir N' (tume)

'Couston N' (tume)

'Crouchen B' (hele) – 'Cruchen'

'César N' (tume)

'Duras N' (tume)

'Durif N' (tume)

'Egiodola N' (tume)

'Ekigaïna N' (tume)

'Etraire de la Dui N' (tume)

'Fer N' (tume) – 'Fer Servadou', 'Braucol', 'Mansois', 'Pinenc'

'Feunate N' (tume)

'Floreal B' (hele)

'Florental N' (tume)

'Folignan B' (hele)

'Folle blanche B' (hele)

'Fuella nera N' (tume)

'Furmint B' (hele)

'Gamaret'

'Gamay Fréaux N' (tume)

'Gamay N' (tume)

'Gamay de Bouze N' (tume)

'Gamay de Chaudenay N' (tume)

'Ganson N' (tume)

'Garonnet N' (tume)

'Gascon N' (tume)

'Genovèse B' (hele)

'Gewurztraminer Rs' (roosa)

'Goldriesling B' (hele)

'Gouget N' (tume)

'Graisse B' (hele)

'Gramon N' (tume)

'Grassen N' (tume) – 'Grassenc'

'Grenache N' (tume)

'Grenache blanc B' (hele)

'Grenache gris G' (hall)

'Gringet B' (hele)

'Grolleau N' (tume)

'Grolleau gris G' (hall)

'Gros Manseng B' (hele)

'Jacquère B' (hele)

'Joubertin'

'Jurançon blanc B' (hele)

'Jurançon noir N' (tume) – 'Dame noire'

'Landal N' (tume)

'Lauzet B' (hele)

'Len de l'El B' (hele) – 'Loin de l'Oeil'

'Liliorila B' (hele)

'Listan B' (hele) – 'Palomino'

'Lledoner pelut N' (tume)

'Léon Millot N' (tume)

'Macabeu B' (hele) – 'Macabeo'

'Mancin N' (tume)

'Manseng noir N' (tume)

'Marsanne B' (hele)

'Marselan N' (tume)

'Maréchal Foch N' (tume)

'Mauzac B' (hele)

'Mauzac rose Rs' (roosa)

'Mayorquin B' (hele)

'Melon B' (hele)

'Merlot N' (tume)

'Merlot blanc B' (hele)

'Meslier Saint-François B' (hele) – 'Gros Meslier'

'Meunier N' (tume)

'Milgranet N' (tume)

'Molette B' (hele)

'Mollard N' (tume)

'Monarch N' (tume)

'Mondeuse N' (tume)

'Mondeuse blanche B' (hele)

'Monerac N' (tume)

'Montils B' (hele)

'Morrastel N' (tume) – 'Minustellu', 'Graciano'

'Mourvaison N' (tume)

'Mourvèdre N' (tume) – 'Monastrell'

'Mouyssaguès'

'Muresconu N' (tume) – 'Morescono'

'Muscadelle B' (hele)

'Muscardin N' (tume)

'Muscaris B' (hele)

'Muscat Ottonel B' (hele) – 'Muscat', 'Moscato'

'Muscat cendré B' (hele) – 'Muscat', 'Moscato'

'Muscat d'Alexandrie B' (hele) – 'Muscat', 'Moscato'

'Muscat de Hambourg N' (tume) – 'Muscat', 'Moscato'

'Muscat à petits grains blancs B' (hele) – 'Muscat', 'Moscato'

'Muscat à petits grains roses Rs' (roosa) – 'Muscat', 'Moscato'

'Muscat à petits grains rouges Rg' (punane) – 'Muscat', 'Moscato'

'Mérille N' (tume)

'Müller-Thurgau B' (hele)

'Nielluccio N' (tume) – 'Nielluciu'

'Noir Fleurien N' (tume)

'Négret de Banhars N' (tume)

'Négrette N' (tume)

'Oberlin noir N' (tume)

'Ondenc B' (hele)

'Orbois B' (hele)

'Pagadebiti B' (hele)

'Pascal B' (hele)

'Perdea B' (hele)

'Persan N' (tume)

'Petit Courbu B' (hele)

'Petit Manseng B' (hele)

'Petit Meslier B' (hele)

'Petit Verdot N' (tume)

'Picardan B' (hele) – 'Araignan'

'Pineau d'Aunis N' (tume)

'Pinot blanc B' (hele)

'Pinot gris G' (hall)

'Pinot Noir N' (tume)

'Piquepoul blanc B' (hele)

'Piquepoul gris G' (hall)

'Piquepoul noir N' (tume)

'Plant de Brunel N' (tume)

'Plant droit N' (tume) – 'Espanenc'

'Plantet N' (tume)

'Portan N' (tume)

'Portugais bleu N' (tume)

'Poulsard N' (tume) – 'Ploussard'

'Prior N' (tume)

'Prunelard N' (tume)

'Raffiat de Moncade B' (hele)

'Ravat blanc B' (hele)

'Rayon d'or B' (hele)

'Riesling B' (hele)

'Riminèse B' (hele)

'Rivairenc N' (tume) – 'Aspiran noir'

'Rivairenc blanc B' (hele) – 'Aspiran blanc'

'Rivairenc gris G' (hall) – 'Aspiran gris'

'Romorantin B' (hele) – 'Danery'

'Rosé du Var Rs' (roosa)

'Roublot B' (hele)

'Roussanne B' (hele)

'Roussette d'Ayze B' (hele)

'Sacy B' (hele)

'Saint Côme B' (hele)

'Saint-Macaire N' (tume)

'Saint-Pierre doré B' (hele)

'Sauvignon B' (hele) – 'Sauvignon blanc'

'Sauvignon gris G' (hall) – 'Fié gris'

'Savagnin blanc B' (hele)

'Savagnin rose Rs' (roosa)

'Sciaccarello N' (tume)

'Segalin N' (tume)

'Seinoir N' (tume)

'Select B' (hele)

'Semebat N' (tume)

'Semillon B' (hele)

'Servanin N' (tume)

'Seyval B' (hele)

'Solaris B' (hele)

'Soreli B' (hele)

'Souvignier gris Rs' (roosa)

'Sylvaner B' (hele)

'Syrah N' (tume) – 'Shiraz'

'Tannat N' (tume)

'Tempranillo N' (tume)

'Terret blanc B' (hele)

'Terret gris G' (hall)

'Terret noir N' (tume)

'Tibouren N' (tume)

'Tourbat B' (hele)

'Trousseau N' (tume)

'Téoulier N' (tume)

'Ugni blanc B' (hele)

'Valdiguié N' (tume)

'Valérien B' (hele)

'Varousset N' (tume)

'Velteliner rouge précoce Rs' (roosa)

'Verdesse B' (hele)

'Vermentino B' (hele) – 'Rolle'

'Vidoc N' (tume)

'Villard blanc B' (hele)

'Villard noir N' (tume)

'Viognier B' (hele)

'Voltis B' (hele)

8. Seos(t)e kirjeldus

Geograafilise piirkonna eripärad ja toote eripära

Baronnies on saanud oma nime Mévouilloni ja Montaubani parunite järgi, kes saavutasid 11.–13. sajandil suure sõltumatuse Saksa keisrite kaugest süseräänivõimust.

See Rhône-Alpesis asuv geograafiline piirkond on osa Drôme’i departemangust ja geomorfoloogiliselt selgelt kindlaks määratud. Moodustades Diois’ ja Baronnies’ Alpi eelmäed, koosneb see piirkond Eel-Alpide mäeaheliku keskmise kõrgusega mägedest, mis piirnevad Vercorsi (põhjas), Mont Ventoux’ ja Lure’i mäega (lõunas).Sellel keskmise kõrgusega mägede alal on mõned tipud, mille kõrgus jääb vahemikku 1 000 – 1 600 meetrit, ning see moodustab piirkonna, millele on üsna raske ligi pääseda ja mille reljeef on väga liigendatud.

Siin domineerivad selgelt väga kivine lubjakivipinnas, nõlvad või laiad nõod, kusjuures muld on peen ja pigem raske. Need kivised lubjakivimullad (kruusalademed ehk viinamarjakasvatajate jaoks gresses) esinevad koos esiteks iidsete terrasside sageli punakamate ja väga kiviste muldadega ning teiseks nõlvade lubjakivimuldadega (rohkem või vähem sügavad rähkmullad), mille on tekitanud otseselt kriidiajastu lubimerglist moodustised. Kahel esimesel juhul on tegemist pinnasega, mis võimaldab taimel juurduda üsna sügavalt, kuid ei ole siiski liiga viljakas ning kuivab uuesti kiiresti, soojeneb hästi ja on kohanenud piirkonna ilmastikuoludega (vahemerelist tüüpi suvine põuaperiood, kuid alal, mis on kõrguse ja/või eraldatuse tõttu jahedam). Mõned alluviaalsed terrassid, mis ei ole eriti kivised, kuid kuivendavad mulda piisavalt, annavad tavaliselt rahuldavaid tulemusi aromaatsete viinamarjasortide puhul. Tuleb märkida, et merglid, mida on palju ja mis lasevad vähe vett läbi, on tekitanud tiheda hüdrograafilise võrgu, mis on raskesti hierarhiseeritud ja mis ei sõltu tektoonikast – see on takistanud niisuguse kuivendava vesistu tekkimist nagu Drôme’i vesistu.

Kuigi kliima on siin veel vahemereline, esineb mäestiku mõjusid, mis avalduvad eelkõige madalas temperatuuris. Vahemereline kliima annab end tunda nii, et suved on kuivad ja päikeselised ning sajab peamiselt sügisel. Lisaks koosneb siin leiduv taimestik põõsastest, tammedest, gariigist, kõrrelistest, kadakatest ja lavendlist.

Mäestiku mõju tugevneb kõrguse kasvades ja silmatorkavamalt ida pool (Ste Jalle, Rochebrune jne). Peale viimati nimetatud kommuunide on olemas ka madala temperatuuri vöönd, kus on üle nelja külma kuu aastas. See vöönd langeb kokku piiriga, milleni viinapuud on istutatud, ning ühtib enam-vähem määratletud geograafilise piirkonna põhja- ja idapiiriga.

Kõik viinapuud asetsevad 300–700 m kõrgusel (üks neljandik kõrgemal kui 600 meetrit). Selle asjaolu tõttu sarnanevad Baronnies’ viinamarjaistandused viinamarjakasvatusega mägedes (näiteks Diois’ ja Savoie viinamarjaistandused).

Nagu on märkinud geograafid, „mõjutavad“ niisugused eraldatud maastikud, millele on üsna raske ligi pääseda, „asustuse viisi ja viljelusvõimalusi“. Seega võib eeldada, et nii on see ka viinamarjakasvatusega ning et raske maastik väljendub ka inimestes ja nende veinides. Kõigil selle piirkonna kommuunidel on omaenda põllumajanduslik profiil, mida on kujundanud või mille on tinginud füüsiline keskkond. 19. sajandil oli Baronnies’ põllumajandus arhailine ja vaene ning pidi võimaldama inimestel kuidagi ära elada. Nendest raskustest hoolimata oli põllumajandusega tegeleva rahvastiku tihedus suur ning ettevõtjad, kus omanik kasutas tihti maad ise, olid väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad. Segakultuuride kasvatamine oli üldlevinud. Viinapuid kasvatati alati – ehkki vähe – ja seda juba alates 19. sajandist. Niigi juba marginaalne viinamarjakasvatussektor ei pääsenud viinapuutäi laastamistööst (1870). Pool sajandit hiljem, 1921. aastal, rajasid lähedalasuva Mollansi küla aednikud Ameerika sortidega poogitud taimede puukoolid.

20. sajandi alguses hoogustus puukoolide areng ja sel ajal oli ainuüksi Mollans sur Ouvèze’i kommuunis kuni 50 puukasvatajat. Tänu sellele oli võimalik viinamarjaistandused uuesti üles ehitada, kuid nende tähtsus oli siiski väike.

21. sajandi alguses kadus traditsiooniline segakultuuride kasvatamine, mis eksisteeris koos vähese loomakasvatusega, tehes ruumi puuviljaaedadele ja viinapuudele, mis tungisid tänu orgudele edasi sisemaale.

Suures ülekaalus on punane vein, mis moodustab 70–75 % toodetavast kogusest.

Kohalikes sordisegudes domineerivad tumedad viinamarjasordid: 'Grenache N' (30 %), 'Cabernet-sauvignon N', 'Merlot N' ja 'Syrah N' (kõik 15–20 %). 'Gamay N' ja teisi sorte on tühises koguses (alla 10 %).

On huvitav märkida, et heledaid sorte istutatakse vähe (alla 10 %).Niisugune olukord näitab selle kaitstud geograafilise tähise originaalsust, sest jahedatele savi-lubjamuldadele eelistatakse istutada punaseid viinamarjasorte seal, kus mujal on eelistatud istutada heledaid sorte.

Geograafilise piirkonna ja toote eripära põhjuslik seos

Selle piirkonna kõik kommuunid on klassifitseeritud mäestikualaks, kuna on tunnustatud puudust „kõrgus-kallak“, mis piirab maade kasutamise võimalusi ja suurendab tootmiskulusid.

Hoolimata konkurentsist, mida pakuvad teised sarnaste nõudmistega põllukultuurid (aprikoosipuu, oliivipuu), kontrollitud päritolunimetusega viinamarjaistanduste lähedus („Côtes du Rhône“, „Ventoux“), suurenenud kaubanduskonkurents, mis on tingitud eraldatusest ja raskustest turgudele sisenemisel (kaugus peamistest liikumisteedest), on viinamarjaistandused selles piirkonnas vastu pidanud ja püsima jäänud, samas kui veidi ida pool on need kadunud.

See näitab, kui pühendunud on Baronnies’ kogukond viinamarjakasvatusele hoolimata paljudest raskustest. Üldise põllumajandusteabe andmed näitavad, et viinapuid on nendes kommuunides kasvatatud alates 1929. aastast. Praegune viinamarjaistanduste struktuur on kujunenud tänu ümberkorralduskavadele (1970–1980). Sellegipoolest on viinamarjaistandused siin oma kindla koha leidnud ja osa traditsioonist. Nende hiljutine ümberkorraldamine annab tunnistust põllumajandustootjate otsusekindlusest ja pühendumisest viinamarjakasvatusele.

Nimetatud ümberkorraldustöödega (aastatel 1970–1980) võeti kasutusele mitu sorti, millest mõned jäeti hiljem segudest välja (nt 'Gamay N'). See tõendab, et viinamarjakasvatajad on sellest ajast peale omandanud teadmisi ja kogemusi, mis puudutab kasutatavaid sorte ning nende sobivust geograafilistes, mulla- ja kliimatingimustes, mis on mitmekesised ja mõnikord rasked (külmumine, madal temperatuur). See oskusteave kujutab selles kontekstis, mis esialgu hõlmas segakultuuride kasvatamist, endast tugevat seost territooriumiga. Viinapuude kasvatamine platoo teataval nõlval või tipus on läbimõeldud ja aastakümnete jooksul omandatud kogemuste tulemus. Asjaolu, et Baronnies’ viinamarjakasvatajad tunnevad oma territooriumi äärmiselt hästi, on oluline tegur, mis tagab nende veinide kvaliteedi tulevikus. Nende keerukate, killustatud, väga erineva päikese, sademete ja tuule hulga ning väga mitmesuguste nõlvadega maa-alade agronoomilise potentsiaali teadvustamine pakub kõige elavamat huvi, kui lähtuda kaitstud geograafilise tähisega toote väärtustamise loogikast.

See kontrastide piirkond on turismile üha rohkem avatud ning pakub välja oma trumbid, milleks on kliima (päikesepaiste, ikka vahemereline kliima Drôme’i lõunaosas), kohalikud tooted ja maastik. Viinapuud, puuviljaaiad, oliivisalud küngastel, lavendlipõllud platoodel, gariigiga kaetud avatud alad ja kallakud, mille vesi on uuristanud ning kus lähevad kasvama peamiselt harilikud männid ja mustad männid – nii palju loodusvarasid, mida hallata ja kasutada. See on eesmärk, mis püstitati Baronnies’ looduspargi (piirkondlik park) loomisel ning mille poole tuleb püüelda turismi, kohaliku majanduse, maaelu arengu ja keskkonnakaitse kõrval.

Kõrgusest tingitud mäestikumõjud koos päikesepaistega sellel laiuskraadil asuvates Alpi eelmägedes tagavad punaste veinide harmoonilise koostise, mis on korraga rasvane ja tanniinine.

Peamiselt merglist ja lubjakivist tekkinud mullad annavad valgetele ja roosadele veinidele lõhnabuketi, milles on ülekaalus puuviljade ja mineraalide aroomid.

Kõrguse tõttu on kvaliteetvahuveinid värsked, tänu millele on vahu struktuur ja peenus omavahel hästi tasakaalus.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Märgistus

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamist käsitlevad lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

kui märge „Indication géographique protégée“ (kaitstud geograafiline tähis) on asendatud traditsioonilise märkega „Vin de pays“ (piirkonnavein), peab märgisel olema esitatud Euroopa Liidu KGT logo.

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit, mis on seotud kaitstud geograafilise tähisega „Coteaux des Baronnies“ hõlmatud veinide viinamarjade kasvatamisega ja nende veinide tootmisega, koosneb järgmisest:

kogu Drôme’i departemang (26), välja arvatud geograafilise piirkonna kommuunid, mida on nimetatud punktis 4.1;

järgmised kommuunid, jaotatuna departemangude kaupa vastavalt 2020. aasta ametlikule geograafilisele koodile:

Hautes-Alpes’i departemang (05) (126 kommuuni):

Ancelle, Aspremont, Aspres-lès-Corps, Aspres-sur-Buëch, Aubessagne, Avançon, Baratier, Barcillonnette, Barret-sur-Méouge, La Bâtie-Montsaléon, La Bâtie-Neuve, La Bâtie-Vieille, La Beaume, Le Bersac, Bréziers, Buissard, Chabestan, Chabottes, Champoléon, Chanousse, La Chapelle-en-Valgaudémar, Châteauneuf-d’Oze, Châteauroux-les-Alpes, Châteauvieux, Chorges, Crévoux, Crots, Dévoluy, Embrun, Éourres, L'Épine, Esparron, Espinasses, Étoile-Saint-Cyrice, La Fare-en-Champsaur, La Faurie, Forest-Saint-Julien, Fouillouse, La Freissinouse, Furmeyer, Gap, Garde-Colombe, Le Glaizil, La Haute-Beaume, Jarjayes, Laragne-Montéglin, Lardier-et-Valença, Laye, Lazer, Lettret, Manteyer, Méreuil, Monêtier-Allemont, Montbrand, Montclus, Montgardin, Montjay, Montmaur, Montrond, La Motte-en-Champsaur, Moydans, Neffes, Nossage-et-Bénévent, Le Noyer, Orcières, Orpierre, Les Orres, Oze, Pelleautier, La Piarre, Le Poët, Poligny, Prunières, Puy-Saint-Eusèbe, Puy-Sanières, Rabou, Rambaud, Réallon, Remollon, Ribeyret, La Roche-des-Arnauds, Rochebrune, La Rochette, Rosans, Rousset, Saint-André-d’Embrun, Saint-André-de-Rosans, Saint-Apollinaire, Saint-Auban-d’Oze, Saint-Bonnet-en-Champsaur, Saint-Étienne-le-Laus, Saint-Firmin, Saint-Jacques-en-Valgodemard, Saint-Jean-Saint-Nicolas, Saint-Julien-en-Beauchêne, Saint-Julien-en-Champsaur, Saint-Laurent-du-Cros, Saint-Léger-les-Mélèzes, Saint-Maurice-en-Valgodemard, Saint-Michel-de-Chaillol, Saint-Pierre-Avez, Saint-Pierre-d’Argençon, Saint-Sauveur, Sainte-Colombe, Le Saix, Saléon, Salérans, La Saulce, Le Sauze-du-Lac, Savines-le-Lac, Savournon, Serres, Sigottier, Sigoyer, Sorbiers, Tallard, Théus, Trescléoux, Upaix, Val-Buëch-Méouge, Valdoule, Valserres, Ventavon, Veynes, Villar-Loubière, Vitrolles.

Alpes de Haute Provence’i departemang (04) (87 kommuuni):

Aubenas-les-Alpes, Aubignosc, Authon, Banon, Bayons, Bellaffaire, Bevons, La Brillanne, Le Caire, Céreste, Château-Arnoux-Saint-Auban, Châteaufort, Châteauneuf-Miravail, Châteauneuf-Val-Saint-Donat, Clamensane, Claret, Corbières-en-Provence, Cruis, Curbans, Curel, Dauphin, Entrepierres, L’Escale, Faucon-du-Caire, Fontienne, Forcalquier, Ganagobie, Gigors, L’Hospitalet, Lardiers, Limans, Lurs, Mallefougasse-Augès, Mane, Manosque, Melve, Mison, Montfort, Montfuron, Montjustin, Montlaux, Montsalier, La Motte-du-Caire, Nibles, Niozelles, Noyers-sur-Jabron, Les Omergues, Ongles, Oppedette, Peipin, Peyruis, Piégut, Pierrerue, Pierrevert, Redortiers, Reillanne, Revest-des-Brousse, Revest-du-Bion, Revest-Saint-Martin, La Rochegiron, Saint-Étienne-les-Orgues, Saint-Geniez, Saint-Maime, Saint-Martin-les-Eaux, Saint-Michel-l’Observatoire, Saint-Vincent-sur-Jabron, Sainte-Croix-à-Lauze, Sainte-Tulle, Salignac, Saumane, Sigonce, Sigoyer, Simiane-la-Rotonde, Sisteron, Sourribes, Thèze, Turriers, Vachères, Valavoire, Valbelle, Valernes, Vaumeilh, Venterol, Villemus, Villeneuve, Volonne, Volx.

Ardèche’i departemang (07) (65 kommuuni):

Ajoux, Alba-la-Romaine, Albon-d’Ardèche, Alissas, Aubignas, Baix, Beauchastel, Beauvène, Bidon, Bourg-Saint-Andéol, Charmes-sur-Rhône, Chomérac, Coux, Creysseilles, Cruas, Dunière-sur-Eyrieux, Flaviac, Freyssenet, Gilhac-et-Bruzac, Gluiras, Gourdon, Gras, Issamoulenc, Larnas, Lyas, Marcols-les-Eaux, Meysse, Les Ollières-sur-Eyrieux, Pourchères, Le Pouzin, Pranles, Privas, Rochemaure, Rochessauve, Rompon, Saint-Bauzile, Saint-Cierge-la-Serre, Saint-Étienne-de-Serre, Saint-Fortunat-sur-Eyrieux, Saint-Georges-les-Bains, Saint-Julien-du-Gua, Saint-Julien-en-Saint-Alban, Saint-Just-d’Ardèche, Saint-Lager-Bressac, Saint-Laurent-du-Pape, Saint-Marcel-d’Ardèche, Saint-Martin-d’Ardèche, Saint-Martin-sur-Lavezon, Saint-Michel-de-Chabrillanoux, Saint-Montan, Saint-Pierre-la-Roche, Saint-Pierreville, Saint-Priest, Saint-Remèze, Saint-Sauveur-de-Montagut, Saint-Symphorien-sous-Chomérac, Saint-Thomé, Saint-Vincent-de-Barrès, Saint-Vincent-de-Durfort, Sceautres, Le Teil, Valvignères, Veyras, Viviers, La Voulte-sur-Rhône.

Vaucluse’i departemang (84) (95 kommuuni):

Althen-des-Paluds, Aubignan, Aurel, Avignon, Le Barroux, Le Beaucet, Beaumes-de-Venise, Beaumont-du-Ventoux, Bédarrides, Bédoin, Blauvac, Bollène, Brantes, Buisson, Cabrières-d’Avignon, Caderousse, Cairanne, Camaret-sur-Aigues, Caromb, Carpentras, Châteauneuf-de-Gadagne, Châteauneuf-du-Pape, Courthézon, Crestet, Crillon-le-Brave, Entraigues-sur-la-Sorgue, Entrechaux, Faucon, Flassan, Fontaine-de-Vaucluse, Gigondas, Grillon, L’Isle-sur-la-Sorgue, Jonquerettes, Jonquières, Lafare, Lagarde-Paréol, Lagnes, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Loriol-du-Comtat, Malaucène, Malemort-du-Comtat, Mazan, Méthamis, Modène, Mondragon, Monieux, Monteux, Morières-lès-Avignon, Mormoiron, Mornas, Orange, Pernes-les-Fontaines, Piolenc, Le Pontet, Puyméras, Rasteau, Richerenches, Roaix, La Roque-Alric, La Roque-sur-Pernes, Sablet, Saint-Christol, Saint-Didier, Saint-Hippolyte-le-Graveyron, Saint-Léger-du-Ventoux, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Pierre-de-Vassols, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Saint-Saturnin-lès-Avignon, Saint-Trinit, Sainte-Cécile-les-Vignes, Sarrians, Sault, Saumane-de-Vaucluse, Savoillan, Séguret, Sérignan-du-Comtat, Sorgues, Suzette, Le Thor, Travaillan, Uchaux, Vacqueyras, Vaison-la-Romaine, Valréas, Vedène, Velleron, Venasque, Villedieu, Villes-sur-Auzon, Violès, Visan.

Kaitstud geograafilise tähisega „Coteaux des Baronnies“ hõlmatud kvaliteetvahuveinide valmistamise ja tootmise puhul on erandina määratletud vahetus läheduses asuv piirkond sama, mis on määratletud vaiksete veinide puhul, välja arvatud Die ringkonna järgmiste kommuunide territoorium:

— Aix-en-Diois, Aouste-sur-Sye, Aubenasson, Aurel, Barsac, Barnave, Beaufort-sur-Gervanne, Châtillon-en-Diois, Die, Espenel, Laval-d’Aix, Luc-en-Diois, Menglon, Mirabel-et-Blacons, Molière-Glandaz, Montclar-sur-Gervanne, Montlaur-en-Diois, Montmaur-en-Diois, Piegros-la-Clastre, Ponet-et-Saint-Auban, Pontaix, Poyols, Recoubeau-Jansac, Saillans, Saint-Benoît-en-Diois, Saint-Roman, Saint-Sauveur-en-Diois, Sainte-Croix, Suze, Vercheny, Véronne.

Link tootespetsifikaadile

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d2935374-da27-4178-93ab-dd6d3ebb2657

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.