Käesolev teatis on osa Euroopa Ülemkogu juhistele vastavast teisest algatuste paketist. See koondab mitmeid noorte-, kultuuri-, haridus- ja koolituspoliitika teemalisi algatusi, et tagada konkurentsivõimelisem, kaasavam ja ühtsem Euroopa.

2017. aasta novembris Göteborgis toimunud tippkohtumisel valisid ELi juhid oma tegevuskava aruteluks hariduse ja kultuuri. ELi juhtide arutelu toetas komisjoni panus „Euroopa identiteedi tugevdamine hariduse ja kultuuri kaudu“, milles komisjon esitas visiooni luua Euroopa haridusruum. Arutelul otsustati, et haridus ja kultuur peaksid olema poliitilises tegevuskavas kõige olulisemal kohal. Euroopa seisab silmitsi mitmete probleemidega, sealhulgas populism, ksenofoobia, sallimatus, diskrimineerimine ja väärinfo levik. Lisaks sellele on ainult mõni ELi liikmesriik suutnud hariduse ja koolituse kõikides üksikasjades edukalt tegutseda. Seetõttu on vaja tugevdada liidus just hariduse ja kultuuri mõõdet.

Teine aspekt on seotud mitmekesisusega, mis on Euroopa eripära ning innovatsiooni ja loovuse allikas. Tänu haridusele ja kultuurile oleme me teadlikumad Euroopa rikkalikust kultuuripärandist, ajaloost, kogemustest, veendumustest ja väärtustest, mõistame ning hindame seda. See ühendab inimesi piiriüleselt, aitab edendada meeste ja naiste vahelist võrdsust ning annab meile ühtekuuluvustunde. Haridus, koolitus ja kultuur aitavad meil avastada ja kogeda, mida tähendab olla eurooplane.

Rohkem tähelepanu tuleb pöörata haridusele, koolitusele ja kultuurile, see võimaldab vastavat potentsiaali Euroopa projekti toetamiseks täielikult ära kasutada. Euroopa vastupanuvõime suurendamisel on tähtsal kohal investeerimine oskustesse, pädevustesse ja teadmistesse. Sellised investeeringud inimestesse edendavad innovatsiooni, tootlikkust ja konkurentsivõimet, aitavad säilitada tööhõivet ja ületada probleeme, mis tulenevad sellest, et kiiresti areneval tööturul, mida mõjutavad globaliseerumine ja tehnoloogilised muutused, ei vasta oskused enam nõudlusele.

Ametis olev komisjon võttis juba varakult meetmeid, et lahendada nende noorte olukord, kes pidid kriisi kõige hullema osaga silmitsi seisma, ning et anda neile paremad võimalused aktiivselt Euroopa projektis osaleda. Palju on juba saavutatud. Tuleviku Euroopa ülesehitamine eeldab noorte toetust ja osalust. Seepärast pöörab komisjon koos nõukoguga noortele endiselt palju tähelepanu.

Sotsiaalsete prioriteetide osas on liit selgelt väljendanud, et Euroopa projekt hõlmab palju rohkemat kui ainult majandust. Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid 2017. aasta novembris ühiselt välja Euroopa sotsiaalõiguste samba vastuvõtmise. Selle abil tugevdatakse liidu aluseks olevaid põhimõtteid ja õigusi tööhõive ja sotsiaalvaldkonnas ning selle esmane põhimõte on õigus kvaliteetsele haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele .

Nii nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 2, on EL eelkõige väärtuste liit, ning haridusel, koolitusel ja kultuuril on ühiste väärtuste edastamisel ja edendamisel ning vastastikuse mõistmise kujundamisel oluline roll.

Ühe keskse teemana tuleks tegeleda kodanike ootustega ja nende murega tuleviku pärast kiiresti muutuvas maailmas, mis pakub uusi võimalusi, kuid toob kaasa ka ebakindlust. Paljud on mures selle pärast, millises suunas hakkavad meie töökohad arenema, kas heaoluriigid jäävad püsima, kuidas meie demokraatlik ja mitmekesine ühiskond edasi areneb ja milline saab olema Euroopa koht maailmas. Euroopa peab laskma oma kodanikel, eelkõige noortel, kasutada ära kõik võimalused, mida uued tehnoloogiad ja üleilmsed suundumused pakuvad. Haridus ja koolitus sillutavad teed tulevikku, sest need investeeringud on kasulikud nii üksikisiku kui ka ühiskonna jaoks laiemalt.

Käimas on arutelu Euroopa tuleviku kohta. Aasta pärast kohtuvad ELi juhid Rumeenia linnas Sibius, et teha järeldused selle arutelu põhjal, mille komisjon algatas märtsis 2017 oma valge raamatuga Euroopa tuleviku kohta.

-juhtprogramm „Erasmus+“ ja selle jätkuprogramm, mille kohta esitab komisjon ettepaneku 2018. aasta mai lõpus. Erasmus+ on tuntud eelkõige õpiliikuvuse eduka edendamise poolest. Ollakse täielikul üksmeelel, et innovaatilisema ja kaasavama haridus-, koolitus- ja noortepoliitika rakendamiseks tuleks oluliselt tõhustada liikuvust ja sellega kaasnevat tihedamat strateegilist partnerlust ja poliitilist toetust;

Oma panusena esitas komisjon Göteborgis toimunud ELi juhtide kohtumisel visiooni Euroopa haridusruumist 2025. aastal. See saab olema „Euroopa, kus piirid ei takista õppida, õpetada ja teadustööd teha. Euroopa kui maailmajagu, kus on tavaline viibida kas õppimise või töö tõttu muus riigis ja kus enamik inimesi räägib lisaks oma emakeelele veel kahte keelt. Maailmajagu, mille elanike identiteedi oluline osa on olla eurooplane, kes tajub Euroopa kultuuripärandit ja selle mitmekesisust.

-on osa suuremast visioonist, et luua Euroopa haridusruum, mis aitab edendada liikuvust, kõrvaldada liikuvuse ja piiriülese koostöö ees seisvad takistused ning, tuginedes varasematele algatustele, aitab liikmesriikidel haridus- ja koolitussüsteeme ajakohastada ja paremaks muuta.

-kajastavad seda, kui tähtsaks peab komisjon noortesse investeerimist ja noorte tulevikku. Need tuginevad varasematele meetmetele, milleks on eelkõige noortegarantii, noorte tööhõive algatus, 2016. aasta detsembris tehtud algatus „Investeerimine Euroopa noortesse“, Euroopa uus oskuste tegevuskava, oskuste täiendamise meede, ja õpipoisiõppe Euroopa kvaliteediraamistik, ning peaksid aitama pakkuda eri taustaga noortele paljulubavaid väljavaateid ja aitama neil Euroopa projektis aktiivsemalt osaleda;

Need algatused on sammud, mis aitavad Sibius toimuva Ülemkogu eel liikuda liidu tugevdamise suunas. Algatused

Nagu alljärgnevast graafikust näha, on töö alanud ja jätkub järgmistel aastatel. Koostöö aluseks on ühistegevus Euroopa haridusruumi loomiseks.

·Kooskõlas ka Euroopa sotsiaalõiguste sambaga teeb komisjon ettepaneku nõukogu soovituseks kvaliteetsete alusharidus- ja lapsehoiusüsteemide kohta. Selle algatuse eesmärk on tagada, et kõik Euroopa lapsed saaksid ellu astumiseks hea stardipositsiooni.

-praegu haridus- ja koolitusvaldkonnas tehtav Euroopa koostöö, mille keskmes on usaldusväärsed empiirilised tõendid, võrdlusuuringud, kogemuste vahetamine ja üksteiselt õppimine. Kuna kõnealune raamistik saab 2020. aastal läbi, esitab komisjon aegsasti ettepanekud viia see koostöö ambitsioonikamale tasandile. Uus raamistik on vahend, mille abil seada prioriteete, suunata poliitikat ja juhtida ELi poolset rahastamist. Komisjon teeb ka ettepaneku kehtestada näitajad ja võrdlusuuringud, mis oleksid tõendusmaterjaliks selle kohta, kuidas haridus ja koolitus toetavad oskuste ja pädevuste arendamist kõikides eluetappides.

Kuigi Euroopa haridusruumi puhul loodetakse eelkõige, et Erasmus+ programm ja tulevane haridus- ja koolitusvaldkonna Euroopa koostööraamistik hakkavad toimima sünergias, toetatakse neid muudest asjaomastest poliitikavaldkondadest. Liit toetab jätkuvalt liikmesriikide reforme Euroopa poolaasta ning erinevate rahastamisprogrammide kaudu, nagu Euroopa Sotsiaalfond, mis on käegakatsutav tõend sellest, kuidas Euroopa investeerib inimestesse ning parandab nende elukvaliteeti.

Hariduses ja koolituses nõutavad pädevused on eelkõige liikmesriikide kätes ning liidul on pädevus võtta meetmeid liikmesriikide meetmete toetamiseks, koordineerimiseks või täiendamiseks. Euroopa haridusruumi loomine seda ei muuda. See viib olemasoleva partnerluse ja koostöö uuele, kõrgemale ja intensiivsemale tasemele. Euroopa haridusruumi kuuluvad mis tahes taustaga õppijad kõigist vanuserühmadest ja kõik sektorid, sealhulgas alusharidus ja lastehoid, koolid, kutseharidus ja -õpe, kõrgharidus ja täiskasvanuharidus.

Selleks et Euroopa haridusruum saaks tegelikkuseks ja järgides 2018. aasta jaanuari esimest paketti, esitab komisjon täna uue paketi konkreetseid poliitilisi algatusi, nagu diplomite vastastikune tunnustamine, keeleõpe ning alusharidus ja lapsehoid. Samuti jätkab ta pühendunud tegevust käimasoleva koostööraamistiku ja rahastamisprogrammide raames, et töötada välja uued meetmed, sealhulgas eelkõige Euroopa üliõpilaspilet ja „Euroopa ülikoolid“, nagu on kirjeldatud allpool.

– Diplomite ja välismaal õppimise perioodide automaatne vastastikune tunnustamine

Vaatamata sellele, et programmi „Erasmus+“ raames on õpiliikuvus toimunud 30 aastat ja valitsustevahelise Bologna protsessi raames on kõrghariduses tehtud märkimisväärseid edusamme, põrkuvad paljud inimesed takistustele, kui nad taotlevad mõnes teises liikmesriigis oma kolmanda taseme haridust või keskharidust tõendava dokumendi ametlikku tunnustamist. Sama kehtib ka kolmanda taseme hariduse ja keskhariduse ajal välismaal veedetud õppeperioodide kohta. Nii tekivad liikuvuse ees tarbetud ja põhjendamatud tõkked.

Probleemi lahendamiseks teeb komisjon ettepaneku nõukogu soovituse kohta, millega nähakse ette kvalifikatsioonide automaatne vaikimisi tunnustamine aastaks 2025 ja mille kohaselt tuleks: mis tahes tunnistust või diplomit ja kuni üheaastase välismaal viibimise õpiväljundeid, mis on saadud liidus akrediteeritud asutuselt, kõikides liikmesriikides edasiõppimise eesmärgil automaatselt tunnustada. Samas ei saa sellist ambitsioonikat kava rakendada ühekorraga. See nõuab järkjärgulist lähenemisviisi, mille aluseks on tugeva ja usaldusväärse kvaliteedikindluse loomine, millega kaasneb automaatseks tunnustamiseks vajalik läbipaistvus ja usaldus. Mitmes Euroopa riigis kohaldatakse juba katseprojekti korras automaatseid tunnustamiskavasid. Selle kogemuse põhjal töötatakse tihedas koostöös liikmesriikidega välja kogu ELi hõlmavad lahendused.

– Tõhusam keeleõpe

Võõrkeelte omandamine ei ole oluline mitte ainult maailmamajanduse jaoks vajalike oskuste seisukohast, vaid avab ka uusi võimalusi, tugevdab Euroopa kodakondsust ja aitab inimestel avastada muid kultuure. Tänapäeval kulutavad paljud üliõpilased rohkesti aega keelte õppimisele, kuid liiga paljud ei suuda neid keeli tegeliku elu olukordades kasutada. Enamik noori eurooplasi õpib ühte võõrkeelt, kuid teise võõrkeele õppimise motivatsioon on väga väike.

Seda arvesse võttes pakub komisjon välja uue tervikliku lähenemisviisi keelte õppimiseks kohustuslikus hariduses, edendades nii Euroopa keelelise mitmekesisuse paremat ärakasutamist. Eesmärk on tagada, et üha rohkem noori on vilunud keelekasutajad, kes valdavad veel kahte keelt lisaks sellele, milles nad koolihariduse said.

– Euroopa üliõpilaspilet

Et liikuvuse suurenemine ei annaks tagasilööke, võib Euroopa üliõpilaspilet aidata vähendada üliõpilaste ja haridusasutuste halduskoormust ja kulusid, võimaldades juhtida haldusprotsesse enne ja pärast liikuvusperioodi ja selle ajal, olles samal ajal Euroopa üliõpilasidentiteedi nähtav sümbol.

Üks eelis oleks see, et üliõpilased saaksid end liidu piires mis tahes kõrgkoolis turvaliselt tuvastada; see võimaldaks turvaliselt vahetada elektroonilisel teel üliõpilastega seotud andmeid (mis võivad hõlmata ainepunkte ja akadeemilisi andmeid), nii et samas järgitaks täielikult isikuandmete kaitset, ilma et oleks vajadust luua täiendavaid infotehnoloogia infrastruktuure. Üliõpilaspilet aitaks üliõpilastel saada juurdepääs mitmesugustele teenustele (raamatukogu, transport, majutus) juba enne välismaale kohale jõudmist. See võiks olla oluline samm, millega muuta liikuvus kõigi jaoks reaalsuseks, mis võimaldaks institutsioonidel sujuvamalt saata ja vastu võtta rohkem vahetusüliõpilasi, nii et üliõpilaste liikuvuse kvaliteet paraneks.

Võttes aluseks olemasolevad 2019. aastal laiendatavad ELi rahastatavad katseprojektid ning täiendavad analüüsid ja konsultatsioonid sidusrühmadega, kavandab komisjon alustada Euroopa üliõpilaspileti järkjärgulist kasutuselevõttu 2021. aastaks, uurides samas võimalust laiendada piletit ka kutsehariduse ja -õppe õppuritele.



– „Euroopa ülikoolid“

Euroopal on selja taga ülikoolide piiriülese koostöö pikk ja väärikas traditsioon. Ülikoolide alt-ülespoole võrgustikel põhineva uue algatuse „Euroopa ülikoolid“ eesmärk on viia piiriülene koostöö järgmisele tasandile, kus kõrgharidusasutused, kes jagavad sama visiooni ja väärtusi, töötavad ühiselt välja pikaajalised institutsioonilised strateegiad tipptasemel hariduse, teaduse ja innovatsiooni kohta.

„Euroopa ülikoolides“ tuleks arendada välja hästi integreeritud ja avatud õppekavad (eri riikides moodulite kombineerimiseks). Liikuvus peaks olema bakalaureuse-, magistri- ja doktoriõppesse integreeritud tavapärane õpietapp. See peaks aitama kujundada välja kogu Euroopas tunnustatud Euroopa teaduskraadid.

Visiooni „Euroopa ülikoolid“ aluseks on valik võtmepõhimõtteid: iga liikmesriigi mis tahes tüüpi kõrgharidusasutus peab suutma osaleda õiglaste ja tasakaalustatud kriteeriumide alusel. Võrgustikud peaksid olema geograafiliselt tasakaalustatud ja sotsiaalselt kaasavad. Välja ei töötata ühest, kõigile sobivat mudelit. Kõrgkoolid saavad pakkuda välja mudeli, mis sobib nende vajadustele alt üles, on avatud ja läbipaistev, ning suurendada järk-järgult oma ambitsioonikust. Selleks et rahastamine oleks jätkusuutlik, peaks „Euroopa ülikoolidel“ olema võimalik kasutada ELi ja liikmesriikide vahendeid.

„Euroopa ülikoolid“ peaksid muutuma Euroopa haridusruumi võtmeelementideks, nad peaksid olema orienteeritud tippsaavutustele ja olema eeskujuks teistele kõrgkoolidele, suurendades järk-järgult Euroopa kõrghariduse rahvusvahelist konkurentsivõimet ja populaarsust. „Euroopa ülikoolid“ peaksid toimima valdkondadevahelise lähenemisviisi alusel, mis võimaldab üliõpilastel, õppejõududel ja teadlastel luua ühiselt teadmisi ja innovatsiooni ning seda jagada. See võiks aidata lahendada Euroopas suuri ühiskondlikke probleeme ja oskustööjõu nappust. Samuti võiks see suurendada ülikoolide mõju nende asukohapiirkonnale, eelkõige kaasates neid aruka spetsialiseerumise strateegiate väljaarendamisse ja rakendamisse.

Komisjoni eesmärk on töötada selles suunas, et 2024. aastal tegutseks Euroopas vähemalt kakskümmend sellist ülikooli. Sellise ambitsioonika idee elluviimiseks on aga vaja aega selle rahulikuks ettevalmistamiseks ja piisavalt vahendeid. Algetapis teeb komisjon kontseptsiooni arendamiseks tihedat koostööd liikmesriikide ja sidusrühmadega. Komisjon teeb ettepaneku käivitada programmi „Erasmus+“ raames katseprojektid 2019. ja 2020. aastal ning alates 2021. aastast peaks projekt olema täielikult töövõimeline. Nende katseprojektide ja olemasolevate võrgustike kaardistamise põhjal uurib komisjon sidusrühmadega konsulteerides vajadust luua 2025. aastaks „Euroopa ülikoolide“ jaoks spetsiaalne õiguslik põhikiri.