SELETUSKIRI

2. mail 2018 esitas komisjon ettepaneku järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta (COM(2018) 321 final). Sellele tuginedes teeb komisjon ettepaneku võtta vastu rida horisontaalseid ja sektoripõhiseid ELi rahastamisprogramme, mis aitavad lahendada uusi esilekerkinud probleeme ja jätkata väljakujunenud tegevusi.

Käesoleva ELi riigiabi võimaldamise määruse (nõukogu määrus (EL) 2015/1588) muutmisettepaneku eesmärk on parandada ELi rahastamisprogrammide ja riigiabi eeskirjade koostoimet. See võimaldab komisjonil muuta kehtivaid riigiabi eeskirju sihipäraselt, et liikmesriikide raha (sealhulgas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu riiklikul tasandil hallatud raha) ja komisjoni poolt keskselt hallatavaid ELi vahendeid saaks võimalikult sujuvalt ühendada, moonutamata seejuures konkurentsi ELi ühtsel turul.

ELi riigiabi eeskirjade eesmärk on tagada, et avaliku sektori kulutused ei moonutaks ELi ühtsel turul tegutsevate ettevõtjate vahelist konkurentsi, võttes aluseks kolm põhimõtet:

–Ühine huvi: Avaliku sektori kulutused peaksid aitama saavutada üldisi poliitilisi eesmärke, nagu investeeringute soodustamine, haridus ja koolitus, piirkondlik ühtekuuluvus, teadus- ja arendustegevus, digitaalsete, transpordi- ja energiavõrkude parandamine ning saaste ja kliimamuutuse vastane võitlus.

–Täiendavus: Avaliku sektori kulutused peaksid täitma erainvesteeringute poolt jäetud lünki, mitte aga neid välja tõrjuma ega lihtsalt asendama.

–Kulutasuvus: Avaliku sektori kulutused ei tohiks olla ulatuslikumad, kui on vaja poliitilise eesmärgi saavutamiseks.

Komisjoni poolt keskselt hallatavad ELi vahendid (nt COSME, „Euroopa Horisont“ või digitaalse Euroopa programm), mis ei ole liikmesriikide kontrolli all, ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Kui aga liikmesriigid lisavad täiendava riikliku rahastuse projektile või rahastamisvahendile, mida toetatakse tsentraalselt hallatavast ELi fondist, või eraldavad keskselt hallatavasse fondi vahendeid, mille üle neil säilib teatav kontroll, kohaldatakse liikmesriigi kontrolli all oleva rahastuse suhtes riigiabi eeskirju.

Samamoodi on liikmesriikidel suurem kontroll ELi vahendite üle koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise raames, näiteks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide (ESIF), sealhulgas Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) puhul. Seega on kõnealuse rahastamise puhul tegemist riigi ressurssidega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ja selle suhtes tuleb kontrollida riigiabi olemasolu.

Sellega seoses on oluline leida tasakaal ELi fondide eeskirjade ja riigiabi eeskirjade vahel, et tagada mitmeaastase finantsraamistiku parim võimalik mõju ja vältida tarbetut keerukust. See on eriti oluline olukordades, kus projekti rahastatakse nii komisjoni poolt keskselt hallatavatest ELi fondidest kui ka liikmesriikide kontrolli all olevatest rahalistest vahenditest. Et liikmesriikide, finantsvahendajate ja projektiarendajate jaoks selliseid olukordi lihtsustada, peavad ELi fondide eeskirjad ja riigiabi eeskirjad olema vastavuses. Seepärast hõlmavad ELi vahendeid käsitlevad komisjoni ettepanekud ka teatavaid peamisi riigiabi tuvastamise põhimõtteid, nagu näiteks vajadus, et riigi sekkumine pigem täiendaks kui tõrjuks erasektori poolset rahastamist; seda tuleks täiendavalt arendada ja sellest tuleks rakendamisel lähtuda. Seetõttu teeb komisjon samal ajal ettepaneku asjakohaseid riigiabi eeskirju veelgi lihtsustada.

Selles kontekstis on väga oluline komisjoni 14. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1084 (üldine grupierandi määrus). Selles tunnistatakse teatavat liiki abi siseturuga kokkusobivaks ja võimaldatakse liikmesriikidel rakendada abimeetmeid otse, ilma Euroopa Komisjoni eelneva heakskiiduta.

On kolm valdkonda, kus üldise grupierandi määruse muutmine võiks parandada ELi rahastamisprogrammide ja riigiabi eeskirjade koostoimet.

Riiklik rahastamine koos InvestEU fondi vahenditega

Täna esitas komisjon ettepaneku luua uus InvestEU fond, mis on ühtne eeskirjade kogum kõigi ELi järgmise eelarve rahastamisvahendite ja eelarvetagatiste kohta. Ettepanekuga tagatakse, et komisjonil on oluline roll toetatavate projektide ja kavade väljavalimisel ELi ühistest huvidest lähtudes ning et avaliku sektori toetus täiendab erasektori investeeringuid, on läbipaistev ja selle mõju hinnatakse. InvestEU ülesehituses järgitakse juba peamisi riigiabi põhimõtteid. Kui need põhimõtted on väljendatud selgete eeskirjadena fondi toimimise kohta, on juhul, kui liikmesriikide rahalised vahendid on InvestEU fondi kaudu ühendatud ELi vahenditega, konkurentsi kaitsmiseks ühtsel turul vaja vaid piiratud hulgal täiendavaid riigiabi nõudeid. Sellele toetudes võiksid riigiabi käsitlevad nõuded olla sätestatud üldise grupierandi määruses, täiendamaks InvestEU määrust ja InvestEU fondi investeerimissuuniseid, mis sisaldavad vajalikke kaitsemeetmeid. Sellekohane muudatus üldises grupierandi määruses võiks vabastada InvestEU fondi kaudu liikuva või InvestEU fondist toetatava liikmesriigi raha riigiabi eeskirjade kohasest komisjonile eelnevalt teatamise kohustusest, tagades seeläbi InvestEU fondi sujuva ja tõhusa rakendamise.

Teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon

Täna esitas komisjon oma ettepaneku ka programmi „Euroopa Horisont“ kohta . Kõnealuse ettepaneku kohaselt võib teatavatele väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) teadusprojektidele anda kvaliteedimärgise. See eeldab, et komisjon hindab nad „suurepärasteks“ ja et need on rahastamiskõlblikud ELi poolset rahastamist käsitlevate rangete ELi eeskirjade alusel ning et ainus põhjus, miks neid ei saa rahastada, on ELi fondi piiratud eelarve. Selliste projektide puhul võiks olla lubatud kogu rahastuse saamine liikmesriikidest (sealhulgas struktuurifondidest) ilma komisjoni eelneva heakskiiduta. Kvaliteedimärgise projekti osas kõrvaldavad programmi „Euroopa Horisont“ käsitleva komisjoni ettepaneku ülesehitus ja rahalise toetuse suhteliselt piiratud ulatus kõik konkurentsiprobleemid.

Samuti võib lubada rakendada ilma liikmesriikide poolset rahastamist täiendavalt hindamata teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniprojekte, mis on valitud kooskõlas raamprogrammi „Euroopa Horisont“ suhtes kohaldatavate eeskirjadega ja mida ühiselt rahastatakse programmist „Euroopa Horisont“ ning liikmesriikidest (sealhulgas struktuurifondidest) ja kus osaleb vähemalt kolm liikmesriiki. See on võimalik, kuna komisjoni ettepanekus nähakse ette, et projektide suhtes kohaldatavad eeskirjad programmist „Euroopa Horisont“ toetuse saamiseks kõrvaldavad kõik konkurentsiprobleemid, eelkõige tänu nõudele, et projektid oleksid kooskõlas ELi ühiste huvidega ja kõrvaldaksid konkreetseid turutõrkeid.

Euroopa territoriaalne koostöö