ISSN 1831-0818
EUROOPA
KONTROLLIKODA
2012
ET
Eriaruanne nr 5
ARENGUABIPROGRAMMIDE 
TEABESÜSTEEM (CRIS)

ARENGUABIPROGRAMMIDE 
TEABESÜSTEEM (CRIS)Eriaruanne nr 5  2012
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teisele lõigule)
EUROOPA KONTROLLIKODA
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)EUROOPA KONTROLLIKODA
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG
Tel +352  4398-1
Faks +352  4398-46410
E-post: eca-info@eca.europa.eu
Internet: http://eca.europa.eu
Eriaruanne  nr 5  2012
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saate internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Kataloogimisandmed on väljaande lõpus.
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2012
ISBN 978-92-9237-605-5
doi:10.2865/95451
© Euroopa Liit, 2012
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Luxembourg
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)3
SISUKORD
Punkt
	 LÜHENDID 	JA	SÕNASTIK
I–IX	 KOKKUVÕTE
1–16	 SISSEJUHATUS
1–6	 AUDITI 	VALDKOND
7–13 	 CRIS i	KIRJELDUS
14–16 	 ÕIGUSLIK 	RAAMISTIK
17–23	 AUDITI 	ULATUS 	JA	LÄHENEMISVIIS
24–74	 TÄHELEPANEKUD
24–44 	 	MÕNEST 	PUUDUSEST 	HOOLIMATA 	PEETAKSE 	CRIS i	ARENDAMISEL 	PRAEGU 	SILMAS 	KOMISJONI 	VAJADUSTE 	
RAHULDAMIST
24–29	 SÜSTEEMIARENDUSPROJEKTIDE 	ALUSEKS 	ON	HÄSTI 	MÄÄRATLETUD 	VAJADUSED
30–35	 CRIS i	ROLLI 	MÄÄRATLUS 	VAJAB 	AJAKOHASTAMIST
36–41	 PUUDUSED 	ANDMETE 	KODEERIMISEL
42–44	 ENDISELT 	ON	PROBLEEME 	KASUTAJASÕBRALIKKUSEGA
45–57	 CRIS i	HALDAMINE 	EI	OLE	ANDMETE 	TERVIKLUSE 	TAGAMISEKS 	ENDISELT 	KÜLLALT 	MÕJUS
49–52 	 PUUDUVAD 	KIRJED
53–56	 KEHTETUD 	KIRJED
57	 VIIVITUSED 	ANDMETE 	SALVESTAMISEL
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)4
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)58–74	 SÜSTEEMI 	JA	SELLE 	ANDMETE 	EBAKÜLLALDANE 	TURVALISUS
58–62	 ANDMETURBE 	ALANE 	VASTUTUS 	EI	OLE	SELGELT 	MÄÄRATLETUD
63–67	 	PUUDUSED 	VÄHENDAVAD 	SÜSTEEMI 	VÕIMET 	TAGADA 	ANDMETE 	KONFIDENTSIAALSUS 	JA	TERVIKLUS
68–72	 EBATÄIELIK 	SÜSTEEMIDOKUMENTATSIOON
73–74	 EBAKÜLLALDANE 	JÄRELEVALVE 	ISIKUANDMETE 	TÖÖTLEMISE 	ÜLE
75–81 	 JÄRELDUSED 	JA	SOOVITUSED
KOMISJONI 	VASTUSED
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)5
ABAC : Komisjoni tekkepõhine raamatupidamissüsteem, millega asendati varasem kassapõhine raamatupidamissüsteem 
Sincom 2.
ABAC 	andmeait : Konsolideeritud finants- ja arvestusandmeid sisaldav komisjoni infosüsteem.
Andmete 	kontrollija 	(isikuandmete 	kontrollija) : Ühenduse institutsioon või organ, peadirektoraat, osakond või mingi 
muu organisatsiooniline üksus, mis üksi või koos teistega määratleb isikuandmete töötlemise eesmärgid ja vahendid.
CRIS : Arenguabiprogrammide teabesüsteem.
EAFid : Euroopa Arengufondid
EuropeAid : Euroopa Komisjoni arengu ja koostöö peadirektoraat EuropeAid (varasemad koostöötalitus EuropeAid 
ja Euroopa Komisjoni arengu peadirektoraat).
Infosüsteem : Informatsiooni töötlemiseks kasutatav seadmetest, meetoditest ja protseduuridest ning vajaduse korral ka 
inimestest koosnev kooslus.
Infotehnoloogia 	juhtimine : Juhtimine ning organisatsioonistruktuurid ja protsessid, mis tagavad selle, et organisat -
siooni infotehnoloogia toetab ja arendab organisatsiooni strateegiat ning eesmärke.
Isikuandmed : Identifitseeritavat või mitteidentifitseeritavat isikut puudutav mis tahes teave; identifitseeritav isik on isik, 
keda saab otseselt või kaudselt identifitseerida, eelkõige identifitseerimisnumbri või ühe või mitme talle omase füüsilise, 
füsioloogilise, mentaalse, majandusliku, kultuurilise või sotsiaalse tunnuse alusel.
Isikuandmete 	töötlemine : Mis tahes automaatne või mitteautomaatne toiming või toimingud, mis sooritatakse isiku -
andmetega, näiteks andmete kogumine, salvestamine, korrastamine, säilitamine, kohandamine või muutmine, otsing, 
konsulteerimine, kasutamine, edastamise teel avalikustamine, levitamine või muul viisil kättesaadavaks tegemine, ühtlus -
tamine või ühendamine, sulgemine, kustutamine või hävitamine.
IT: Infotehnoloogia
Konfidentsiaalsus 	(andmete 	~): Omadus teha informatsioon, infosüsteem või selle osa (nt algoritmid, programmid või 
dokumentatsioon) kättesaadavaks vaid volitatud isikutele, subjektidele ja protsessidele.
Koodid 	(andme 	~): Andmebaasis muude andmete kategoriseerimiseks mõeldud andmeväärtused.
Käideldavus 	(andmete 	~): Infosüsteemi võime mingit toimingut teatud tingimustes teostada (ajakava, tähtpäevad ja 
jõudlus).
OECD : Majanduskoostöö ja Arengu OrganisatsioonLÜHENDID JA SÕNASTIK
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)6
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)OLAS : Euroopa Komisjonis EDFide tegevuse raamatupidamisar vestuse toetamiseks k asutatud on
line-raamatupidamissüsteem.
SKT : Sisekontrollistandard
Terviklus 	(andmete 	~): Garantii, et infotehnoloogiat ja töödeldud teavet on võimalik muuta vaid teadliku ja 
seadusliku tegevusega ning süsteem saavutab oodatud tulemuse täpselt ning täies mahus.
Turve 	(andme 	~): Andmeturve tähendab infosüsteemi võimet tagada andmete konfidentsiaalsus, terviklus ja 
käideldavus.
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)7
KOKKUVÕTE
I.
Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS) on 
komisjoni loodud infosüsteem, mille eesmärk on toe -
tada välistegevuse haldamist. Alates selle käivitami -
sest aastal 2002 on süsteemi funktsionaalsust pidevalt 
edasi arendatud. Praeguseks on CRISist saanud põhiline 
infosüsteem nii ELi üldeelarvest kui ka Euroopa Aren -
gufondidest rahastatud välistegevuse haldamiseks, 
aruandluseks ja dokumenteerimiseks. 
II.
CRIS võimaldab kõigil välistegevuse haldamisega tege -
levatel töötajatel nii peakorteris kui ka delegatsiooni -
des kasutada ühist andmebaasi. See sisaldab andmeid 
haldamise erinevate etappide kohta alates programmi -
tööst ja ettevalmistustest kuni järelevalveni välja ning 
hõlmab nii tegevuse sisulisi kui ka finantsaspekte. See 
edastab ka finantsinfot komisjoni raamatupidamissüs -
teemi ABAC.
III.
Üldine auditiküsimus oli, kas CRIS rahuldas mõjusalt 
komisjoni teabevajadused. Eelkõige hindas kontrolli -
koda, kas CRIS oli üles ehitatud nii, et ta vastaks komis -
joni teabevajadustele ning kas süsteemi pakutav teave 
oli usaldusväärne. Audit sisaldas nii süsteemi puudu -
tava komisjoni dokumentatsiooni läbivaatamist kui ka 
CRISis sisalduvate andmete substantiivset kontrollimist.
IV.
Kontrollikoda järeldab, et CRIS rahuldab enamasti 
mõjusalt komisjoni teabevajadused välistegevuse vald -
konnas. Peale kümmet aastat arendustööd on süstee -
mis aga endiselt puudusi. Need puudutavad eelkõige 
CRISi rolli määratlemist seoses komisjoni raamatupi -
damissüsteemiga, puudusi andmete kodeerimisel, 
ebapiisavat mõjusust andmete tervikluse tagamisel 
ning, üldisemal tasandil, süsteemi ja selles sisalduvate 
andmete ebapiisavat turvalisust. Mõned loetletud 
tähelepanekud toetavad kontrollikoja varasemates 
aruannetes tehtud tähelepanekuid.
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)8
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)V.
CRISi arendustöö vastab nüüd hästi määratletud ja 
dokumenteeritud teabevajadustele. Hoolimata süs -
teemi juhtimisel tehtud hiljutistest edusammudest 
puudub ometi ajakohastatud määratlus CRISi rolli 
kohta. Eelkõige ei olnud selge, miks pidi CRIS dublee -
rima komisjoni raamatupidamissüsteemi funktsioone.
VI.
Ajavahemikus 2005–2008 tehtud ebaküllaldaselt for -
maliseeritud arendustöö tulemuseks on CRISis kasuta -
tavad puudulikult defineeritud andmekoodid. Nime -
tatud põhjusel on andmete konsolideerimine CRISis 
eriti keeruline ja sellega kaasneb vigade tekkimise oht. 
Eelkõige ei ole CRISist võimalik saada usaldusväärseid 
koondandmeid välisabi kohta abisaajariigi, rahastamis -
vahendi või poliitika kaupa.
VII.
Seoses CRISi andmete terviklusega leidis kontrollikoda 
kirjeid, mis olid kas puudu, ebaõiged või ajakohasta -
mata. Sellised kirjed õõnestasid süsteemi kui juhtimis -
vahendi tõhusust ja mõjusust.
VIII.
Komisjon ei olnud süsteemi ja selles sisalduvaid and -
meid veel piisavalt turvanud. Olemas olid küll protse -
duurid kasutajaõiguste haldamiseks, kuid CRISi and -
meturbe alane vastutus ei olnud selgelt määratletud. 
Lisaks õõnestasid mõned süsteemsed puudused CRISi 
tõhusust ja mõjusust andmete konfidentsiaalsuse ning 
tervikluse tagamisel. Samuti leidis kontrollikoda, et 
puudus küllaldane järelevalve isikuandmete töötle -
mise üle.IX.
Oma tähelepanekute põhjal annab kontrollikoda järg -
nevad soovitused, mille eesmärk on parandada CRISi 
mõjusust komisjoni infovajaduste rahuldamisel:
a) määratleda tuleb CRISi kui infosüsteemi soovitud 
roll ja eelkõige selle seos komisjoni ABAC raama -
tupidamissüsteemiga. Eelkõige peaks komisjon 
püüdma vähendada CRISis toimuvat ABACi funkt -
sioonide dubleerimist;
b) CRISi andmekoodide nimekirju tuleks täiustada nii, 
et nad oleksid unikaalsed ja nende andmeväärtu -
sed üksteist välistavad. Lisaks tuleks läbi vaadata 
kasutatavad andmekvaliteedi kontrollisüsteemid 
(kontrollid, protsessid) ning neid tugevdada sel -
leks, et tagada usaldusväärsed andmed. Loetletud 
meetmed peaksid eelõige püüdma tagada CRISi 
mõjususe ja tõhususe koondandmete koostami -
sel abisaajariigi, rahastamisvahendi või poliitika 
kaupa;
c) võttes arvesse asjaolu, et CRISil on väga palju eri -
nevat tüüpi kasutajaid, peaks süsteemi edasisel 
arendamisel rohkem tähelepanu pöörama raken -
duse kasutajasõbralikkusele;
d) paika tuleks panna CRISi andmeturbe haldamise 
alane vastutus. Teha tuleks üldine IT- riski hinnang. 
Asjakohast tähelepanu tuleks pöörata isiku- ja fi -
nantsandmete kaitsmisele.
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)9
SISSEJUHATUS
AUDITI 	VALDKOND
1.	 Välistegevus koosneb komisjoni tegevusest väljaspool Euroopa Liitu asu -
vates riikides, sh ELi laienemine, Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani 
piirkonna riigid ning väliskaubanduspoliitika. Välistegevuse haldamisega 
on seotud nii komisjoni peakorter Brüsselis kui ka paljudes riikides üle 
maailma paiknevad ELi delegatsioonid. 2010. aastal võttis komisjon vä -
listegevuse raames kulukohustusi summas 11  107 miljonit  eurot1. 
2.	 Viimasel kümnendil on komisjon püüdnud harmoniseerida ja lihtsustada 
välistegevuse haldamise menetlusi. Eelkõige on komisjon võtnud sam -
me välistegevuse eest vastutavate teenistuste ühendamiseks. Samal ajal 
püüdis komisjon välissuhete jaoks luua ühtset arenguabiprogrammide 
teabesüsteemi (CRIS), ühendades selleks endised eraldiseisvad infosüs -
teemid. Nimetatud süsteem pidi välistegevuse valdkonnas andma „pro -
jektide ning programmide kohta jooksvalt finantsteavet”. 
3.	 Infosüsteem on informatsiooni töötlemiseks kasutatav seadmetest, mee -
toditest ja protseduuridest ning vajaduse korral ka inimestest koosnev 
kooslus2. Organisatsioonis luuakse infosüsteeme tavaliselt selleks, et anda 
töötajatele ja juhtkonnale teavet, mida need vajavad oma kavandamis-, 
järelevalve-, kontrolli- ja aruandluskohustuste täitmiseks. 
4.	 Kui CRISi 2002. aastal kasutama hakati, piirdus süsteemi funktsionaalsus 
projektide rahalise rakendamisega. Aja jooksul suurendati funktsionaal  
sust nii, et CRIS toetaks üha suuremat arvu välistegevuse haldamisega 
seonduvaid finants- ja põhitegevuse aspekte. Praegu hõlmab CRIS välis -
tegevuse erinevaid etappe alates programmitööst ja ettevalmistustest 
kuni järelevalveni. 1 8,445 miljardit eurot ELi 
üldeelarves ja 2,662 miljardit 
eurot EDFide raames. Allikas:  
komisjoni töödokument 
„2011. aasta aruanne 
Euroopa Liidu arengu- ja 
välisabipoliitika ning 
selle rakendamise kohta 
2010. aastal” , SEK(2011) 880 
(lõplik), mis on lisatud 
dokumendile „2011. aasta 
aruanne Euroopa Liidu 
arengu- ja välisabipoliitika 
ning selle rakendamise kohta 
2010. aastal” , KOM(2011) 414 
(lõplik). 
2 Komisjoni 16. augusti 
2006. aasta otsus K(2006) 
3602 Euroopa Komisjoni 
kasutatavate infosüsteemide 
turvalisuse kohta.
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)10
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)3 2011. aasta 1. jaanuaril 
ühendati endise 
koostöötalituse EuropeAid 
peadirektoraadi ja endise 
arengu peadirektoraadi 
teenistused uueks arengu ja 
koostöö peadirektoraadiks. 
Uus peadirektoraat kasutab 
avalikkuses nime EuropeAid. 
Sama nime all tunti ka endist 
koostöötalituse EuropeAid 
peadirektoraati.
4 2011. aasta 1. jaanuaril 
lõpetas tegevuse endine 
välissuhete peadirektoraat 
ning enamiku selle 
tegevusest võttis üle Euroopa 
välisteenistus. Peadirektoraadi 
finantstegevuse võttis üle 
välispoliitika vahendite talitus.5.	 CRISi kasutavad peamiselt Euroopa Komisjoni arengu ja koostöö peadirek -
toraat (EuropeAid3), laienemise peadirektoraat ja välispoliitika vahendite 
talitus4. Nimetatud teenistused kasutavad CRISi eelkõige välistegevust 
puudutavate finantsandmete sisestamiseks komisjoni raamatupidamis -
süsteemi (ABAC). Finantstehinguid alustatakse CRISis, kus toimub and -
mete sisestamine ja kontrollimine, enne kui need automaatselt ABACisse 
edastatakse (andmeid ei ole vaja kaks korda kodeerida). Lisaks toimub 
CRISis ka välistegevuse programmide ja projektide sisulise teabe (nt au -
diteerimis- ja järelevalvetegevus) sisestamine, töötlemine ning salves -
tamine. Selline teave võib olla kasulik juhtimisel ja otsustamisel ning 
välistegevuse elluviimise üldise järelevalve tegemisel. 
6.	 Tulenevalt asjaolust, et süsteemi kasutatakse sisekontrolli tulemuste 
salvestamiseks ja selleteemaliseks aruandluseks, on CRISil keskne osa 
komisjoni välistegevuse haldamise sisekontrollisüsteemis.
CRIS i	KIRJELDUS
7.	 CRIS on arvutipõhine infosüsteem, milles on suur rõhk arvuti- ja telekom -
munikatsiooniseadmetel ning elektroonilistel protseduuridel. Tarkvara 
osa koosneb peamiselt andmebaasist, andmete sisestamiseks ja vaata -
miseks kasutatavast veebipõhisest kasutajaliidesest ning ühendusest 
komisjoni raamatupidamissüsteemiga ABAC. Ühe keskse andmebaasi 
kasutamine võimaldab kõigil kasutajatel (komisjonis ja ELi delegatsioo -
nides) töötada samade andmetega. 
8.	 Kasutajaliides jaguneb erinevateks mooduliteks, millest enamik vastab 
projektide ja aastaste haldustsüklite erinevatele etappidele (vt joonis 1 ). 
Osa moodulitest kasutatakse süsteemi haldamiseks.
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)11
JOONIS  1
PROJEKTI 	JA	AASTASE 	HALDUSTSÜKLI 	ETAPPE 	HÕLMAVAD 	CRISI 	MOODULID
Projekti/haldustsükli  etapp CRISi põhimoodulid
Poliitika ja
riigistrateegia loomine
Tegevuse ettevalmistamine
Elluviimine ja aruandlusProgrammitöö
Finantsprognoosid
Otsused
Riigihanked/
projektikonkursid
Potentsiaalsete taotlejate andmebaasi
veebipõhine registreerimine
Juriidilise isiku fail /
pangaandmete fail
Raamlepingud
Projektid
Lepingud
Finantstagatised
Arved/maksed
Tuluprognoosid
Tagasinõuded
Audit
Tulemustele orienteeritud
järelevalve
Hindamised
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)12
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)9.	 Muuhulgas võimaldab tüüpiline CRISi moodul kasutajal teha järgnevat:
 οandmeid sisestada, muuta ja kinnitada; 
 οandmeid otsida; 
 οtöötada kirjete ja nendega seotud teabega, millest osa arvutab süs -
teem automaatselt; 
 οkirjetele manuseid lisada;
 οeri moodulite kirjeid ühendada. 
10.  Näiteks saab lepingute moodulis otsida kõiki ühe kindla abisaajaga sõlmi -
tud lepinguid. Iga lepingut puudutav kirje sisaldab tavaliselt muuhulgas 
lepingu numbrit, lühikirjeldust, selle staatust ja tüüpi, vastutava üksuse 
ning isikute nimesid, asjaomast geograafilist piirkonda, lepingu allkirju 
ja kuupäevi ning lepingusummat ja vastavaid eelarveridu. Lisatud on 
ka lepingu ja selle lisade skaneeritud koopiad. Lisaks on lepingu kirje 
tavaliselt seotud ka näiteks arvete moodulis paiknevate kirjetega, mis 
sisaldavad abisaajalt saadud arveid. Samast kirjest saab kasutaja edasi 
navigeerida asjaomase tegevusega seotud kõigile kirjetele ning vaadata 
asjaomaste dokumentide elektroonilisi versioone.
11.  CRISi kasutajaliidest täiendavad veel kaks rakendust: 
 οaruandluseks kasutatav CRISi andmeait, mis võimaldab CRISis talleta -
tud andmeid agregeerida; ja 
 οdokumendihaldussüsteem ( CRIS Knowledge Base ), mis võimaldab juur -
depääsu CRISi kõigile kasutajadokumentidele. 
12.  CRISi kasutajate arv on aastast aastasse kasvanud. 2010. aastal oli CRISil 
5000 erinevat kasutajat, kellest enam kui 3000 töötasid ELi delegatsioo -
nides (vt tabel ). Tavalisel tööpäeval kasutati süsteemi keskmiselt umbes 
3000 korda. 
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)13
13.  CRISi arendustööd ja hooldust rahastatakse ELi üldeelarvest ja EAFide 
eelarvest tehtud eraldistega. CRISi arenduseks ja hooldamiseks taotletud 
eelarve on aastatega kasvanud ning moodustas 2011. aastal 13  miljo -
nit eurot. Seda haldab EuropeAid, kellel on ka juhtroll süsteemi kasuta -
vate või toetavate teiste peadirektoraatidega koos tehtavas arendus- ja 
hooldustöös. 
Kasutajate jaotus CRISi kasutajate arv 2010. aastal Külastuste arv 2010. aastal 
ELi delegatsioonid 3095 62% 562 861 70,5%
EuropeAid 1319 26% 178 993 22,5%
Endine välissuhete peadirektoraat 164 3% 7404 1%
Laienemise peadirektoraat 277 6% 44 373 5,5%
Humanitaarabi peadirektoraat 45 1% 1222 0%
Muud peadirektoraadid või üksused 105 2% 3683 0,5%
KOKKU 5005 100% 798 536 100%TABEL
CRIS i	KASUTAJATE 	ARV 	2010. 	AASTAL 	
Allikas : kontrollikoja poolt CRISi andmete põhjal tehtud arvutused.
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)14
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)5 Nõukogu 25. juuni 
2002. aasta määrus (EÜ, 
Euratom) nr 1605/2002, 
mis käsitleb Euroopa 
ühenduste üldeelarve suhtes 
kohaldatavat finantsmäärust 
(EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1).
6 Komisjoni 23. detsembri 
2002. aasta määrus 
(EÜ, Euratom) nr 2342/2002, 
millega kehtestatakse 
Euroopa ühenduste 
üldeelarve suhtes 
kohaldatavat finantsmäärust 
käsitleva nõukogu 
määruse (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 üksikasjalikud 
rakenduseeskirjad (EÜT L 357, 
31.12.2002, lk 1). Eelkõige 
selle artikkel 48, milles 
sätestatakse, et haldus- ja 
sisekontrollisüsteemide 
ja -menetluste eesmärk 
on muuhulgas tagada 
usaldusväärse finants- ja 
haldusteabe koostamine.
7 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 18. detsembri 
2000. aasta määrus (EÜ) 
nr 45/2001 üksikisikute 
kaitse kohta isikuandmete 
töötlemisel ühenduse 
institutsioonides ja asutustes 
ning selliste andmete vaba 
liikumise kohta (EÜT L 8, 
12.1.2001, lk 1).
8 Vt 2. joonealune märkus.ÕIGUSLIK 	RAAMISTIK
14.  Euroopa Liidu finantsmääruses5 ja selle rakenduseeskirjades6 sätestatak -
se eelarve täitmise aluspõhimõtted. Finantsmääruses sätestatakse, et 
eelarvevahendite käsutajad kehtestavad asjakohase organisatsioonilise 
struktuuri ja kontrollimenetlused ning annavad oma institutsioonidele 
oma tegevusest aru. See sisaldab ka finantsinfosüsteeme puudutavaid 
sätteid. 
15.  Määruses (EÜ) nr  45/20017 sätestatakse eeskirjad üksikisikute kaitse kohta 
isikuandmete töötlemisel Euroopa Liidu institutsioonides ja asutustes.
16.  Komisjoni otsuses K(2006) 36028 sätestatakse turvameetmed komisjoni 
infosüsteemide ja neis töödeldavate andmete kaitsmiseks nende käidel -
davust, terviklikkust ja konfidentsiaalsust ähvardavate ohtude eest. 
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)15
AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS
17.  Üldine auditiküsimus oli, kas CRIS rahuldab mõjusalt komisjoni teabe
vajadused välistegevuse valdkonnas. 
18.  Nimetatud üldist küsimust käsitletakse kolmes osas.
a) Kas CRISi ülesehitus rahuldab mõjusalt komisjoni teabevajadused? 
(Vt punktid 24–44)
b) Kas CRISist saadav teave on usaldusväärne? (Vt punktid 45–57)
c) Kas CRIS ja selles salvestatud teave on komisjoni poolt küllaldaselt 
turvatud? (Vt punktid 58–74)
19.  Auditi alaküsimustega a) ja c) otseselt seotud töö põhines peamiselt 
asjakohaste dokumentide analüüsil ja komisjoni töötajatelt auditivest -
luste käigus saadud teabel. Sisuliselt hõlmas see töö CRISi arendamist 
alates aastast 2005. Asjakohase dokumentatsiooni olemasolul võeti aga 
arvesse ka ajavahemikus 2000–2005 toimunud sündmusi. See osa auditist 
keskendus CRISi arendamisel keskset osa mänginud EuropeAidile. Samuti 
viis kontrollikoda ELi delegatsioonides töötavate CRISi kasutajate seas 
2011. aasta mais läbi elektroonilise uuringu. 
20.  Auditi teise osa  – alaküsimus b)  – käigus kontrolliti, kas CRISist saadav 
teave on usaldusväärne. Sellele küsimusele vastamiseks kontrolliti subs -
tantiivselt CRISist pärit andmete kogumeid. Kontrollide jaoks kasutati 
CRISist 2011. aasta märtsis otse imporditud andmeid. Nende eesmärgiks 
oli kontrollida, kas CRISis salvestatud kirjed olid täielikud, õiged, järje  
pidevad ja ajakohastatud. 
21.  Auditi ulatus hõlmas teavet, mis puudutas kõiki eraldisi (nii ELi üldeel -
arvest kui ka EAFide eelarvest), mille haldamist CRIS toetas. 
22.  Tõhususe tagamiseks keskenduti audititöö käigus CRISi 21 moodulist 
kaheksale, mis valiti nii, et esindatud oleksid nii finants- kui ka põhi  
tegevuse moodulid9. Kirjeldatud lähenemine võimaldas kontrollikojal 
teha valitud moodulites rohkem üksikasjalikke kontrolle, saades samal 
ajal siiski üldise pildi kogu süsteemist. 
23.  Auditi eesmärk ei olnud hinnata CRISi tehnilisemaid aspekte, nagu seda 
oleks tehtud IT -auditi raames. Samuti ei püütud hinnata CRISi arendus- ja 
hooldustöö kulutõhusust.9 Auditeeriti järgmisi 
mooduleid: otsused, 
lepingud, juriidilised isikud, 
arved, finantsprognoosid, 
audit, hindamised ja 
tulemustele suunatud 
järelevalve.
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)16
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)MÕNEST 	PUUDUSEST 	HOOLIMATA 	PEETAKSE 	
CRIS i	ARENDAMISEL 	PRAEGU 	SILMAS 	KOMISJONI 	
VAJADUSTE 	RAHULDAMIST 	
SÜSTEEMIARENDUSPROJEKTIDE 	ALUSEKS 	ON	HÄSTI 	MÄÄRATLETUD 	
VAJADUSED
24.  Infotehnoloogia juhtimine keskendub „juhtimisele ning organisatsioo -
nistruktuuridele ja protsessidele, mis tagavad selle, et organisatsioo -
ni infotehnoloogia toetab ja arendab organisatsiooni strateegiat ning 
eesmärke”10. 
25.  Komisjoni sisekontrollistandarditele vastavalt peavad olema kehtestatud 
piisavad infotehnoloogia juhtimisstruktuurid11. Eelkõige:
 οiga direktoraat määratleb enda infosüsteemide haldamiseks asja  
kohase organisatsiooni;
 οtuleb koostada iga -aastane IT -teemaline üldkava, mis hõlmab kõiki 
IT süsteemiarendusi;
 οpeadirektoraadi igal infosüsteemil peab olema selgelt määratletud 
omanik, kes esindab kasutajate huve ja kelle üle teostab järelevalvet 
juhtkomitee;
 οkõik uued infosüsteemide projektid tuleb heaks kiita neid kirjeldavate 
visioonidokumentide põhjal;
 οkõigi uute infosüsteemide projektide arendamisel tuleks kasutada 
komisjoni standardseid haldus- ja arendusmeetodeid.
26.  Loetletud meetmete eesmärk on eelkõige tagada, et infosüsteemide 
arendusprojektid vastavad organisatsiooni vajadustele ning on üles ehi -
tatud nii, et nad neid vajadusi mõjusalt rahuldaksid12.10 Infotehnoloogia juhtimise 
instituudi® definitsioon, 
nagu seda tsiteeritakse 
dokumendis „Communication 
to the Commission on the 
improvement of information 
technology governance 
in the Commission” , 
SEK(2004) 1267, 20. oktoober 
2004.
11 Sisekontrollistandard nr 7. 
Vt ka SEK(2004) 1267. 
12 SEK(2004) 1267 sätestab, 
et iga infosüsteemide 
arendusprojekti jaoks 
peab olema koostatud 
„projektikirjeldus/
teostatavusuuring” , kus 
selgitatakse, milleks süsteem 
luuakse, mida see tegema 
hakkab ja kuidas ta seda 
tegema hakkab, kuidas 
süsteem organisatsiooni 
mõjutab ning milline on selle 
maksumus.TÄHELEPANEKUD
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)17
27.  Kontrollikoda leidis, et ajavahemikus 2005–2008 ei olnud vajaduste mää -
ratlemine ja prioriseerimine ei süstemaatiline ega selgelt dokumentee -
ritud. Selle tulemuseks olid süsteemiarendused, mis ei vastanud asjako -
haselt komisjoni vajadustele või tähendasid äärmuslikel juhtudel isegi 
kasutut arendustööd (vt 1. selgitus .) IT-projektide juhtimine oli samuti 
suhteliselt ebaformaalne. Erandiks oli vaid varem EAFide tegevuse toe -
tamiseks kasutatud infosüsteemi OLAS ülevõtmine. 
28.  Alates 2008. aastast on komisjon loonud CRISi jaoks põhjalikuma IT juhti -
misstruktuuri. Eelkõige on teabevajadused praegu paremini määratletud 
ja analüüsitud. EuropeAidi kõik uued infosüsteemide arendusprojektid 
tuleb heaks kiita neid kirjeldava visioonidokumendi põhjal, mis selgitab 
projekti eesmärke, riske ja vahendeid. Selle põhjal koostab EuropeAid 
kõiki IT süsteemiarendusprojekte hõlmava iga -aastase IT -teemalise üld -
kava. Igale projektile määratakse omanik, kes esindab kasutajate huve, 
oluliste projektide üle teostab järelevalvet juhtkomitee.
29.  Lisaks kasutatakse EuropeAidis nüüd projektijuhtimise metoodikat ja 
uued süsteemiarendusprojektid dokumenteeritakse.
1.	SELGITUS
HINDAMISTE 	MOODULIT 	EI	OLNUD 	KUNAGI 	KASUTATUD
Ühe komisjoni 2004. aasta töödokumendi kohaselt oli CRISi hindamiste moodul kavandatud selleks, et 
see annaks täieliku ülevaate delegatsioonide ja põhitegevusüksuste hallatud vahe- ja lõpphindamistest. 
Moodulit ei ole aga kunagi kasutatud ja see ei sisaldanud ühtegi kirjet. Komisjon ei esitanud mingeid 
dokumente sellise olukorra selgitamiseks.
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)18
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)13 Vt 12. joonealune märkus.
14 Alates oma loomisest on 
CRIS aja jooksul üle võtnud 
järgmiste infosüsteemide 
funktsioonid ja andmed: 
Griot (endise piirkondliku 
välissuhete peadirektoraadi 
DG IA süsteem, 2002), 
Désirée (endise piirkondliku 
välissuhete peadirektoraadi 
DG IA süsteem, 2002–2003), 
MIS (endise piirkondliku 
välissuhete peadirektoraadi 
DG VIII süsteem, 2003–2004) 
ning OLAS (endise arengu 
peadirektoraadi süsteem, 
2008).CRIS i	ROLLI 	MÄÄRATLUS 	VAJAB 	AJAKOHASTAMIST 	
30.  Hea tava kohaselt peab iga süsteemiarendusprojekti puhul koostama 
dokumendid, mis selgitavad, milleks süsteem luuakse, mida see hakkab 
tegema ja kuidas see tegevus hakkab toimuma13. Kontrollikoda uuris, kas 
niisugused dokumendid on olemas CRISi kui terviku arendamiseks. 
31.  Kontrollikoda leidis dokumente, mille kohaselt oli komisjoni eesmärk 
CRISi arendamise otsuse tegemisel, et rakendus oleks võimeline pakkuma 
välistegevuse valdkonnas „kohest finantsteavet projektide ja programmi -
de kohta” ning „eelkõige andma hea ülevaate kulukohustuste ja makse -
te jaotumisest erinevate geograafiliste piirkondade, maade ja sektorite 
kaupa”. Konkreetselt välistegevuse alaste funktsioonide ja teabe abil pidi 
CRIS täiendama komisjoni raamatupidamissüsteemi. 
32.  Aastatel 2002–2004 andsid CRISi esimesed moodulid seega enamasti 
teavet välistegevuse finantsjuhtimise teatud aspektide kohta (nt otsused, 
lepingud ja arved). Edaspidi on süsteemi funktsionaalsust aga pidevalt 
laiendatud ning eelkõige on lisandunud rohkem välistegevuse sisulist 
poolt hõlmavaid funktsioone. Pidevalt on lisatud uusi mooduleid ja ko -
handatud juba olemasolevaid (vt joonis 2 ). Samuti on üle võetud teisi 
infosüsteeme, mis on omakorda laiendanud CRISi katvust välistegevuse 
valdkonnas14. Olulisi muutusi tehti aastal 2005, kui CRISi lisati tekkepõhise 
arvestuse funktsioonid. Teine oluline muutus oli OLASe ülevõtmine aastal 
2008 (vt punkt 27).
33.  Alates aastast 2002 on ka komisjoni arvestussüsteemis toimunud olulisi 
muutusi. Eelkõige alates tekkepõhisele arvestusele üleminekust aastal 
2005 ning endise süsteemi Sincom 2 asendamisest ABAC süsteemiga 
sisaldab CRIS palju uusi funktsioone (nt lepingute registreerimine).
34.  Hoolimata nii CRISis kui ka ABACis tehtud olulistest muudatustest ei 
leidnud kontrollikoda üheski dokumendis ajakohastatud määratlust CRISi 
rollist komisjoni üldises infosüsteemis ega ka selle eesmärkide ja toeta -
vate tegevuste ulatuse täpset kirjeldust.
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)19
JOONIS 	2
CRIS i	ARENGU 	AJALUGU 	
CRISi UUED MOODULIDCRISi JA ABACi VAHELISE
ÜHENDUSLIIDESE ARENG
FINANTSPROGNOOSIDRAAMLEPINGUD
TULEMUSTELE ORIENTEERITUD
JÄRELEVALVEARVED
(olulised  muudatused)TAGASINÕUDEDTULUPROGNOOSIDFINANTSTAGATISED AUDITTULUPROGNOOSID
(1. versioon)LEPINGUD
ARVED
ARENGUABIKOMITEE VORMID
RIIGIHANKED PROJEKTIKONKURSID
PROGRAMMITÖÖOTSUSED
KULUKOHUSTUSED
MAKSED
LEPINGUD
ARVED
TAGASINÕUDED
TAGATISED
1999-2002
2002
2003
2004AASTA
2006
2009
20082007
2005
2010CRIS
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)20
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)35.  Eelkõige ei olnud määratletud CRISi rolli seoses ABAC süsteemiga, mil -
le mitu funktsiooni oli dubleeritud ka CRISis. Ei olnud selge, millist lis -
andväärtust pakub praktika kodeerida finantstehinguid endiselt CRISis, 
selle asemel et teha seda kohe ABACis (vt 2. selgitus ). CRISi ja ABACi 
omavahelistest seostest tulenevalt kulub umbes kolmandik EuropeAidi 
infotehnoloogia inimressursist CRISi täiustamisele, et see ABACi aren -
gutega sammu peaks, vähendades seeläbi välistegevuse sisulise poole 
toetamiseks olemasolevat ressurssi. 
PUUDUSED 	ANDMETE 	KODEERIMISEL
36.  Infosüsteemis andmekoode kasutades saab automaatsete otsingusüs -
teemide abil kirjeid lihtsalt otsida ning neid ka aruandluseesmärkidel 
konsolideerida. Süsteemi võime kirjeid tõhusalt ja mõjusalt otsida ning 
konsolideerida sõltub seega suurel määral andmekoodide kvaliteedist 
ja järjepidevusest. 
37.  2000. aastal seati CRISile eesmärk anda välistegevuse valdkonnas pro -
jektide ning programmide kohta jooksvalt finantsteavet (vt punkt 31). 
Kontrollikoda uuris, kas CRISi andmekoodid on defineeritud nii, et seatud 
eesmärgi saavutamisele mõjusalt kaasa aidata.
2.	SELGITUS
CRIS i	JA	ABAC i	VAHELINE 	EBATÕHUS 	ANDMEVAHETUS
CRISi ja ABACi vaheline liides ei hõlbusta andmevahetust. Enne andmete salvestamist kontrollib ABAC 
automaatselt finantstehingu andmete täielikkust ja järjepidevust: kuna ABACi kontrollid ei ühti alati 
CRISis tehtavate kontrollidega, blokeeritakse vahetevahel finantstehingu andmed CRISist ABACisse 
ülekandmisel, st valideerimismenetluse hilises etapis. Andmed peab siis CRISis uuesti parandama ja 
valideerima ning teistkordselt ABACisse üle kandma.
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)21
38.  Kontrollikoda leidis, et järjestikuste küllaldaselt formaliseerimata süstee -
miarenduste tõttu (vt punkt 27) olid enam kui sajast koodinimekirjast 
mitu dubleeritud. Dubleeritud andmekoodide nimekirjad võivad aja jook -
sul üksteisest erinema hakata. Samuti muutub nende tõttu keerulisemaks 
ja aeganõudvamaks andmete konsolideerimine ja võrdlemine ning suu -
reneb vigade tekkimise oht. Mõne aasta eest alustati projekti, mille ees -
märk oli ratsionaliseerida CRISi andmekoodid, salvestades need ühisesse 
tabelisse. Projekt jäi aga lõpetamata ning süsteem lõplikult ühtlustamata: 
osa andmekoodide nimekirjade tabelitest on endiselt salvestatud eraldi 
või dubleerituna.
39.  Kontrollikoda leidis ka mitu üksteist mittevälistavate väärtustega and -
mekoodide nimekirja, mis takistasid andmete mõjusat konsolideerimist. 
Näiteks arvete moodul (nagu ka CRISi mitu teist moodulit) oli seotud 
geograafilisi piirkondi tähistava koodide nimekirjaga. Selles nimekirjas 
tähistas osa koode riike, osa aga riikide rühmi. Nii oli ühe osa maksete 
juures kasutatud selle riigi koodi, kus nad olid sooritatud, teiste puhul oli 
aga kasutatud koodi, mis tähistas suuremat geograafilist piirkonda, kuhu 
riik kuulus. Kirjeldatud olukorrast tulenevalt ei ole CRISis lihtne koostada 
nimekirja mingis kindlas riigis makseid saanud abisaajatest. Üks näide on 
toodud 3. selgituses .
40.  Sarnaselt ei ole CRISi lihtne kasutada mingi kindla poliitika või rahas -
tamisvahendi raames kulutatud kogusumma arvutamiseks. Tõepoolest, 
CRISi paljusid mooduleid ja klassifikaatoreid omavahel ühendavas klas -
sifikaatorite nimekirjas on omavahel segamini geograafilised piirkonnad 
(nt Aasia), rahastamisvahendid (nt TACIS15) ja poliitikavaldkonnad (nt toi -
duga kindlustatuse tagamine). 15 Tehnilise abi andmise 
programm Sõltumatute 
Riikide Ühendusse 
kuuluvatele riikidele.
3.	SELGITUS
MAKSETE 	KIRJETES 	KASUTATAVAD 	EBASELGED 	GEOGRAAFILISE 	PIIRKONNA 	
KOODID 	
CRISis võib üks makset sisaldav kirje näidata, et makse on tehtud Tansaanias, ja teine, et see on tehtud 
„Lõuna -Sahara” geograafilises piirkonnas. Tansaanias tehtud makseid sisaldavas nimekirjas kajastuks küll 
esimene makse, kuid mitte teine, ehkki ka osa teisest maksest võis olla tehtud Tansaaniale.
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)22
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)16 Kontrollikoda märkis 
oma eelarveaasta 2005 
aastaaruandes EAFide 
kohta: „Puudused 
elektroonilises haldusteabe 
süsteemis CRIS, eriti selle 
koodisüsteemis, ei võimalda 
aga komisjoni kesktalitustel 
teostada mikroprojektide 
programmide üle tõhusat 
üldjärelevalvet. Näiteks 
on siiani keeruline luua 
nimekirja mikroprojektide 
programmidest, mis on ellu 
viidud või mida parajasti 
ellu viiakse. See on üldisem 
probleem, mis ei iseloomusta 
ainult mikroprojektide 
programme [---]” .  
Kontrollikoda märkis 
oma eelarveaasta 2006 
aastaaruandes ka järgmist: 
„Välissuhete peadirektoraadi 
ühine teabesüsteem (CRIS) 
sisaldab andmeid projektide 
igapäevase juhtimise kohta. 
Peamiselt andmemääratluse 
piirangute tulemusena ei 
saa süsteemis teostada 
osa vajalikke finantsteabe 
analüüse.”  
Kontrollikoda märkis oma 
eriaruandes nr 4/2009 
(Valitsusväliste osalejate EÜ 
arengukoostöösse kaasamise 
komisjonipoolne haldamine), 
et: „…puudub EuropeAidis 
hetkel kättesaadav andmete 
allikas valitsusväliste 
osalejate rahastamise kohta 
arengukoostöö valdkonnas. 
Andmed ühtses RELEXi 
teabesüsteemis (CRIS) on 
puudulikud ja ettevõtjate 
identifitseerimine ei ole 
usaldusväärne.”
17 Vt 12. joonealune märkus.
18 Kontrollikoda märkis 
oma eelarveaasta 2008 
aastaaruandes: „Lisaks 
täheldasid audiitorid tehnilisi 
piiranguid, mida süsteemi 
kasutajad sageli kohtavad 
ning mis võivad mõjutada 
menetletud tehingute 
korrektsust (sageli on maksed 
tehtud pärast tähtaega, sest 
süsteem ei olnud kasutatav).”41.  Kirjeldatud olukorrast tulenevalt on CRISis salvestatud andmete (eelkõige 
finantsandmete) aruandluse eesmärkidel konsolideerimine eriti keeruli -
ne. Lisaks pärsib see ka CRISi kui aruandlus- ja juhtimistööriista tõhusust 
ning mõjusust16.
ENDISELT 	ON	PROBLEEME 	KASUTAJASÕBRALIKKUSEGA
42.  Dokumendi „Communication to the Commission on the improvement of 
information technology governance in the Commission” (Teatis komisjo -
nile komisjoni infotehnoloogia juhtimise parandamise kohta)17 kohaselt 
peavad infosüsteeme juhtima kasutajad ning need peavad vastama ka -
sutajate vajadustele. Niisiis oodatakse kasutajatelt tagasisidet selle kohta, 
kui mõjusalt vastab infosüsteem nende vajadustele. 
43.  2011. aasta mais viis kontrollikoda ELi delegatsioonides töötavate CRISi
kasutajate seas läbi elektroonilise uuringu eesmärgiga hinnata, mil mää -
ral mõjutasid teatud küsimused seda kasutajarühma. Küsimustiku saanud 
92 delegatsioonist vastasid 44. Vastuste analüüsi põhjal saab teha järg -
mised peamised järeldused: 
 οCRISi kasutajate sõnul esineb süsteemis pikki ja sagedasi mittekäi -
deldavuse perioode (14 delegatsiooni 44st teatas enam kui nädala 
pikkustest mittekäideldavusest); 
 ο2010. aastal olid pea kõik vastanud delegatsioonid (41 delegatsiooni 
44st) kogenud CRISi ülesehitusest tulenevaid viivitusi tehingute ko -
deerimisel või valideerimisel18; 
 ο21 vastanut 44st arvas, et andmekoodide tõlgendamise või tõlkimise 
keerulisusest tulenevalt pidid nad mõne andmekoodi puhul vahete -
vahel oletama, milline on õige valik;
 οkuus delegatsiooni 44st teatas, et CRISist tulenevatel viivitustel on ra -
halised tagajärjed; kaks neist esitasid oma hinnangu trahvide või kah -
jude mahu kohta: ühel juhul oli see 300  eurot ning teisel 3000  eurot.
44.  Kontrollikoja uuringu tulemusi k innitavad k a komisjoni aastatel 
2008  ja 2010 tehtud uuringud, mis hõlmasid nii komisjoni peakorteris 
kui ka ELi delegatsioonides asuvaid CRISi kasutajaid. Uuringud näitasid, 
et kasutajate arvamused süsteemi kohta olid küll paranenud, ent siiski 
väga erinevad (vt joonis 3 ). 
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)23
CRIS i	HALDAMINE 	EI	OLE	ANDMETE 	TERVIKLUSE 	
TAGAMISEKS 	VEEL 	KÜLLALT 	MÕJUS
45.  Selleks, et infosüsteem oleks mõjus, peab see lisaks andmetele tagama 
ka nende tervikluse. Andmete terviklus tähendab infosüsteemi võimet 
saavutada oodatud tulemus täpselt ning täies mahus, nii et seda saab 
usaldada19.
46.  Turvalisuse mõttes on CRIS komisjoni jaoks esmatähtis süsteem, teisi -
sõnu süsteem, mille tervikluse või käideldavusega seotud probleemid 
ohustavad komisjoni suhteid teiste institutsioonide, liikmesriikide või 
pooltega20.19 Komisjoni otsus 
K(2006) 3602.
20 Komisjoni otsuses 
K(2006) 3602 sätestatakse, 
et kriitilise tähtsusega 
infosüsteemid on „süsteemid, 
mille tervikluse või 
funktsioneerimisega seotud 
probleemid võivad ohustada 
komisjoni positsiooni teiste 
institutsioonide, liikmesriikide 
või poolte suhtes; see 
võib näiteks tähendada 
kahju komisjoni või teiste 
institutsioonide kuvandile 
liikmesriikide või üldsuse 
silmis, juriidilistele või 
füüsilistele isikutele tekitatud 
tõsist kahju, eelarve ületamist 
või olulist rahalist kahju, 
millel on tõsised negatiivsed 
tagajärjed komisjoni 
rahandusele.”
JOONIS 	3
CRIS i	KASUTAJATE 	ARVAMUSTE 	PARANEMINE 	SÜSTEEMI 	ERI	ASPEKTIDE 	KOHTA 	
AJAVAHEMIKUS 	2008–2010; 	HINDAMISSKAALAL 	1	(HALB) 	–	5	(SUUREPÄRANE)
1 2 3 4 5KoondhinneKasutusjuhendite sisuJuurdepääs
kasutusjuhenditeleTurvalisusReaktsiooniaegTöökindlusKasutajasõbralikkusFunktsionaalsusUsaldusväärsusOtsingufunktsioon
2010 2008
Allikas : komisjoni töödokument – 2010. aasta uuringu „The CRIS system – your opinion” tulemused, veebruar 2011.
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)24
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)47.  CRISi andmete tervikluse tagamiseks on komisjon kehtestanud mitu 
kaitsemeedet:
 οCRISi tarkvara osaks olevad automaatsed kontrollid;
 οiga CRISis sisestatud finantstehingu peavad valideerima mitu erinevat 
ametnikku; 
 οEuropeAidi sees töötab väike andmekvaliteedi tiim, kes kontrollib 
andmete kvaliteeti ning koordineerib suuremate koguste ebaõigete 
või puuduvate andmete parandamist21;
 οsise- ja välisauditi aruannetes juhitakse regulaarselt tähelepanu and -
mete kvaliteediga seotud süsteemsetele probleemidele ning esita -
takse soovitused; 
 οfinantstehingute valimite järelkontrolli käigus leitakse samuti andme -
te kvaliteediga seotud probleeme. 
48.  Kontrollikoda kontrollis substantiivselt CRISist pärit andmete kogumeid, 
et uurida, kas infosüsteem tagas mõjusalt andmete tervikluse. Täpsemalt 
öeldes uuris kontrollikoda, kas vaadeldud kirjed olid täielikud, kehtivad 
ja ajakohastatud. 
TäielikudKõik tehingud on kajastatud ning kõik asjakohased andmeväljad 
on täidetud
KehtivadAndmed on järjepidevad kogu süsteemi ulatuses (kirjed ei ole 
üksteisega vastuolus) ja andmekirjed vastavad tegelikule olukorrale 
kohapeal
Ajakohastatud Teave on sisestatud õigeaegselt 
PUUDUVAD 	KIRJED
49.  Kontrollikoda leidis juhtumeid, kus arved sisestati CRISi asemel kohe 
ABACisse. CRISi ja ABACi kogusaldode tasakaalustamiseks pidi seetõt -
tu mõnikord CRISi sisestama summeeritud maksetest koosnevaid ühe -
kordseid kirjeid. Kontrollikoda leidis 118 sellist tasakaalustavat kirjet 
(2009. aastal 31 kirjet kogusummas 65  miljonit  eurot ning 2010. aastal 
87 kirjet kogusummas 175  miljonit  eurot). Kirjeldatud summeeritud mak -
setest koosnevad ühekordsed kirjed ei kompenseerinud üksikasjaliku 
teabe puudumist CRISis. Eelkõige ei olnud nad seotud konkreetsete geo -
graafiliste piirkondadega (vt punkt 39). Arvete sisestamine otse ABACisse 
õõnestab CRISi võimet toota konsolideeritud teavet. 21 Komisjoni 
haldusdokumentide kohaselt 
avastas andmekvaliteedi 
tiim 2010. aastal 80 000 
andmetega seotud 
kõrvalekallet ning 
koordineeris neist enam kui 
70 000 parandamist.
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)25
50.  Süstemaatiliselt ei olnud kasutatud võimalust lisada kirjetele manus -
dokumente. Näiteks ei olnud ühele kolmandikule 2010. aastal uuen -
datud (suletud või endiselt töös olevale) otsuse kirjele lisatud ühtegi 
dokumenti. Sarnaselt ei olnud ühtegi dokumenti lisatud 14  protsendi -
le 2009.  või 2010. aastal allkirjastatud lepingu (suletud või endiselt töös 
oleva) kirjele. Eelkirjeldatu piirab süsteemi tõhusust ja mõjusust projek -
tijuhtimisel ning dokumentidele juurdepääsemisel. 
51.  Lisaks leidis kontrollikoda juhtumeid, kus ei olnud kasutatud CRISis sisal -
duvat võimalust siduda omavahel erinevates moodulites salvestatud, ent 
sama projektiga seotud kirjeid, mis võimaldab kasutajatel kõigi konkreet -
se tegevusega seotud kirjete vahel liikuda (vt punkt 10). Näiteks ei olnud 
105 000st lepingu kirjest 9000 (9%) seotud mitte ühegi rahastamisotsu -
sega. Samuti ei olnud 3000 suletud või aktiivsest auditit puudutavast kir -
jest22 enam kui 300 (10%) seotud mitte ühegi lepingu või otsuse kirjega23. 
Eelkirjeldatu õõnestab CRISi kui projektijuhtimistööriista tõhusust. 
52.  OECD arenguabikomitee liikmena annab komisjon OECDle regulaarselt 
aru oma välisabi valdkonna tegevusest. Sealhulgas esitatakse tegevus 
standardjaotuste (arenguabikomitee sektorikoodid) kaupa. CRISis saab 
nii lepingute kui ka projektide kirjed seostada arenguabikomitee sektori -
koodidega. Kui lepingute kirjetest olid pea kõik sellise koodiga seostatud, 
siis projektikirjetest oli koodiga seostatud vaid 30%. Seetõttu on CRISi 
võimatu kasutada OECD arenguabikomitee sektorikoodidel põhineva 
usaldusväärse statistika tegemiseks (vt 4. selgitus ).22 Need käsitlevad 
välistegevuse auditeid, 
mida komisjoni tellimusel 
teevad üldiselt välised 
audiitorühingud.
23 Kontrollikoda oli 
juba oma eelarveaasta 
2004 aastaaruandes 
täheldanud, et „kõiki, ka 
rakendusorganisatsioonide 
tellitud auditeid puudutav 
teave tuleks registreerida 
ühises teabesüsteemis CRIS 
ja siduda vastava projekti 
juhtimise teabega” . Sarnane 
soovitus anti ka kontrollikoja 
eelarveaasta 2005 
aastaaruandes. 
4.	SELGITUS
PROJEKTE 	EI	SAA 	OTSIDA 	VASTAVALT 	ARENGUABIKOMITEE 	SEKTORIKOODIDELE 	
Kuna vaid 30% CRISi projektide kirjetest on varustatud arenguabikomitee sektorikoodiga, siis oleks 
näiteks „veevarude kaitse” koodi all salvestatud projektikirjete otsingu tulemuseks nimekiri, mis oleks 
suure tõenäosusega ebatäielik ja ebausaldusväärne. 
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)26
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)24 Kontrollikoda märkis 
oma eelarveaasta 2008 
aastaaruandes: „Tehingute 
kontrollimise käigus täheldati, 
et CRISi andmed ei ole 
alati päris korrektsed. Nii 
maksete kui kohustuste 
andmete kodeerimisel 
leiti vigu (näiteks nende 
projektide ja/või lepingute 
puhul, kus abisaajariigi 
kood oli CRISi valesti 
sisestatud). Esines ka teisi 
vigu, mis võivad mõjutada 
komisjoni finantsaruannete 
usaldusväärsust (näiteks 
vigu seoses pangagarantiide 
lõppemistähtaegadega 
ja projektide/lepingute 
haldusviisidega).”KEHTETUD 	KIRJED
53.  Kontrollikoda ei leidnud CRISis ühtegi topeltkirjet, st tehingut, mida oleks 
kirjendatud enam kui üks kord. 
54.  Küll aga leidis kontrollikoda kirjeid, mille taga ei olnud tegelikku finants -
tehingut või sündmust. Vahetevahel tehti selliseid fiktiivseid (CRISi kasu -
tajate poolt topiskirjeteks kutsutud) kirjeid süsteemile omaste tehniliste 
piirangute vältimiseks. Selgus, et 2009.  ja 2010. aastal suletud 15  000 
CRISi lepingu kirjest olid 100 fiktiivsed. Sellised kirjed võivad kallutada 
konsolideeritud andmeid, tekitavad tõenäoliselt kasutajates segadust 
ning põhjustavad vigu ja ebatõhusust. 
55.  Kontrollikoda leidis CRISis ebajärjekindlate väärtustega kirjeid. Näiteks:
 ο6000 auditikirjest 2% olid esialgses etapis, kuigi nad sisaldasid ka 
lõpparuande kättesaamise kuupäeva, mis oli juba möödunud; 
 ο7% puhul kokku 2300 lepingust, mille allkirjastamiskuupäevad jäid 
2009.  või 2010. aasta sisse, oli rakendamiskuupäev varasem kui 
allkirjastamiskuupäev; 
 ο5000 otsuste kirjest oli 1% esitatud endiselt töös olevatena, kuigi neis 
märgitud lõppkuupäev oli juba möödunud. 
 Sellised ebajärjekindlused viitavad tihti ebaõigetele andmetele või hal -
dusega seotud vigadele.24 
56.  Kontrollikoda leidis erinevusi CRISi ja ABACi andmeaida ( juhtkonnale 
mõeldud konsolideeritud finants- ja arvestusandmeid sisaldav komisjoni 
keskne infosüsteem) kirjete vahel. 
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)27
25 Vt 2. joonealune märkus.
26 Finantsmääruse 
rakenduseeskirjade 
artiklis 61 sätestatakse: 
„Iga institutsioon nimetab 
ametisse peaarvepidaja, 
kes vastutab institutsioonis 
järgmiste ülesannete eest: 
[---] raamatupidamisarvestuse 
süsteemide kehtestamise 
ja heakskiitmise eest 
ning vajaduse korral 
selliste eelarvevahendite 
käsutaja sisseseatud 
süsteemide kehtestamise 
eest, mis on mõeldud 
raamatupidamisandmete 
koostamiseks või 
põhjendamiseks [---]” .
27 Finantsmääruse 
rakenduseeskirjade 
artiklis 57 sätestatakse, 
et „kui eelarvevahendite 
käsutaja loodud 
finantsjuhtimissüsteem 
annab andmeid institutsiooni 
raamatupidamisaruannete 
jaoks või neid kasutatakse 
nende aruannete 
andmete põhjendamiseks, 
peab peaarvepidaja 
andma oma nõusoleku 
niisuguste süsteemide 
kasutuselevõtmiseks või 
muutmiseks” .VIIVITUSED 	ANDMETE 	SALVESTAMISEL
57.  Seoses CRISis andmete õigeaegse registreerimisega leidis kontrollikoda 
kirjeid, kus esines viivitusi sündmuse ja selle süsteemis registreerimise 
vahel. Näiteks komisjoni standardi kohaselt peab arve registreerima viie 
päeva vältel peale selle kättesaamist. 2010. aastal registreeriti CRISis vaid 
pooled arved viie päeva jooksul ning 13% arvetest ei olnud registree -
ritud ka nende kättesaamisest möödunud ühe kuu jooksul. Sarnane oli 
olukord ka auditiaruannetega: 2010. aastal kulus aruande saamisest kuni 
selle vastavale CRISi auditikirjele lisamiseni keskmiselt kuus nädalat. 
SÜSTEEMI 	JA	SELLE 	ANDMETE 	EBAKÜLLALDANE 	
TURVALISUS
ANDMETURBE 	ALANE 	VASTUTUS 	EI	OLE	SELGELT 	MÄÄRATLETUD
58.  Komisjoni otsuses K(2006) 3602 enda infosüsteemide turvalisuse kohta25 
sätestatakse, et iga peadirektor peab ametisse nimetama vähemalt ühe 
kohaliku andmeturbeametniku, kes vastutab selle eest, et IT -teenuste 
pakkujad ja süsteemide tarnijad seaksid sisse piisavad turvameetmed. 
Samuti sätestatakse, et peadirektorid võivad delegeerida oma turva -
plaanide või nende osade rakendamise ja haldamise horisontaalsetele 
üksustele (nt informaatika peadirektoraadile). Niisugustel juhtudel pea -
vad peadirektoraadid aga tagama, et vastav üksus rakendab vajalikke 
turvameetmeid. Ülesannete delegeerimiseks tuleb poolte vahel sõlmida 
teenustaseme kokkulepe, kus sätestatakse eelkõige meetmed lepingu 
rakendamise jälgimiseks. 
59.  Lisaks sätestatakse finantsmääruses, et institutsiooni peaarvepidaja üles -
anne on heaks kiita infosüsteemid, mis on mõeldud raamatupidamis -
andmete koostamiseks või põhjendamiseks26. Finantsmääruse rakendus -
eeskirjades täpsustatakse, et selliste süsteemide muutmiseks on vajalik 
peaarvepidaja nõusolek27.
60.  Kontrollikoda leidis, et protseduurid ja vastustused CRISi kasutajaõiguste 
andmise, hooldamise ja eemaldamise jaoks olid dokumenteeritud. Ül -
disemal tasemel aga ei olnud CRISi haldamise vastutus selgelt paigas. 
Eelkõige ei kuulunud CRIS EuropeAidi kohaliku teabeturbeametniku 
pädevusse. 
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)28
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)28 Kontrollikoja auditi 
tegemise ajal ei olnud 
CRISi veel heaks kiidetud 
kui EAFide eelarvest 
rahastatava tegevuse 
raamatupidamisandmete 
koostamiseks mõeldud 
süsteemi.
29 Sisekontrollistandard nr 12.
30 Vt 2. joonealune märkus.61.  Puudus teenustaseme kokkulepe EuropeAidi kui CRISi omaniku ja infor -
maatika peadirektoraadi vahel, kellele EuropeAid oli pädevust (eelkõige 
CRISi tarkvara ja andmeid majutavate serverite turvamise) delegeerinud. 
Ilma sellise dokumendita ei ole selged ka asjassepuutuvate peadirekto -
rite vastavad volitused. 
62.  2008. aasta juulis valideeris komisjoni peaarvepidaja CRISi kui ELi üld -
eelarvest rahastatava tegevuse raamatupidamisandmete koostamiseks 
ja põhjendamiseks mõeldud kohaliku süsteemi28. Hoolimata asjaolust, 
et CRISi oli 2010. aastal oluliselt muudetud, ei olnud süsteem komisjoni 
peaarvepidajale esitatud muutuste nimekirjas, ehkki finantsmääruse ra -
kenduseeskirjadega seda nõutakse (vt punkt 59). 
PUUDUSED 	VÄHENDAVAD 	SÜSTEEMI 	VÕIMET 	TAGADA 	ANDMETE 	
KONFIDENTSIAALSUS 	JA	TERVIKLUS
63.  Komisjoni sisekontrollistandarditega nõutakse, et peadirektoraatide in -
fosüsteemid peavad olema kaitstud nende andmete konfidentsiaalsust 
ja terviklust ohustavate ohtude eest29.
64.  Kontrollikoda leidis kaks kohta, mis tekitavad küsimusi seoses CRISi 
võimega tagada andmete konfidentsiaalsus (vt punkt 65) ja terviklus 
(vt punkt 67).
65.  Andmete konfidentsiaalsus tähendab eelkõige seda, et juurdepääs and -
metele on antud vaid selleks volitatud inimestele30. CRISi puhul antakse 
juurdepääs süsteemile automaatselt komisjoni koosseisulistele töötaja -
tele ja välistele kasutajatele EuropeAidis, laienemise peadirektoraadis, 
humanitaarabi peadirektoraadis, välispoliitika vahendite talituses ning 
komisjoni ELi delegatsioonide töötajatele. Vastava taotluse esitamisel 
antakse juurepääs ka loetletud üksuste ajutistele välistele kasutajatele, 
muude üksuste ning Euroopa Kontrollikoja töötajatele. Mõnel juhul luba -
takse süsteemi kasutada ka institutsioonides mittetöötavatel kasutajatel. 
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)29
66.  CRISis puudub aga standardne mehhanism, millega saaks kasutajate -
le anda juurdepääsu vaid teatud teabele. Kahel juhul pidi ad hoc  välja 
töötama tehnilised mehhanismid selleks, et kõigil kasutajatel ei oleks 
juurepääsu tundliku sisuga andmetele31. Kui kaks eelkirjeldatud erandit 
välja arvata, on kõigil CRISi kasutajatel automaatselt juurdepääs kõigile 
CRISi andmetele. Selline olukord seab kahtluse alla CRISis oleva teabe 
konfidentsiaalsuse, eriti kui arvestada, et süsteemi kasutavad ka mõned 
välised kasutajad. 
67.  Andmete tervikluse tagamiseks tuleb võtta meetmeid, mis kindlustaks, et 
infosüsteemi ja töödeldud andmeid oleks võimalik muuta vaid teadliku 
ning seadusliku tegevusega32. Muude funktsioonide hulgas on CRISis ka 
mehhanism, mis võimaldab finantsametnikel süsteemis tehinguid heaks 
kiita33. Kontrollikoja leidis juhtumeid finantstehingute kinnitamisest, mida 
oli teinud volitatud kasutaja, ent mida oli muutnud mõni teine isik. 
EBATÄIELIK 	SÜSTEEMIDOKUMENTATSIOON
68.  Süsteemidokumentatsioon on IT -arendajate ja kasutajate jaoks oluline 
vahend andmete turvalisuse ja eelkõige nende tervikluse tagamiseks. Do -
kumentatsioon võimaldab neil mõista, kuidas süsteem andmeid käsitleb 
ning kuidas andmeid ja koode peaks tõlgendama. Eelkõige võimaldab 
see arendajatel säilitada süsteemi kohandamisel selle järjepidevus ning 
kasutajatel sisestada õiged andmed õigesse kohta. Finantseeskirjade 
rakenduseeskirjades sätestatakse, et kui eelarve täitmise toimingute kä -
sitlemisel kasutatakse arvutisüsteeme, tuleb nende kohta esitada täielik 
ja ajakohastatud kirjeldus34. Igas kirjelduses tuleb määratleda kõikide 
andmeväljade sisu ja kirjeldada, kuidas süsteem iga individuaalset toi -
mingut käsitleb. Kirjelduses tuleb esitada üksikasjalikult, kuidas süsteem 
tagab iga toimingu täieliku kontrolljälje. 
69.  Kontrollikoda leidis, et andmeväljade sisu selgitav dokumentatsioon  – 
andmesõnastik  – puudus auditeerimiseks valitud kaheksast moodulist 
kahel (vt punkt 22). Ülejäänud kuue andmemooduli sõnastikud olid täie -
likud ja ajakohastatud. 31 Konkreetselt nendeks 
puhkudeks töötati välja 
piirangud hangete mooduli ja 
konfidentsiaalsena tähistatud 
lepingukirjete jaoks.
32 Vt 2. joonealune märkus.
33 Finantsmääruse artiklis 84 
sätestatakse, et „kui tulu- ja 
kulutoiminguid hallatakse 
arvutisüsteemide abil, võib 
dokumente allkirjastada 
elektrooniliselt” .
34 Määruse (EÜ, Euratom) 
nr 2342/2002 artikkel 107.
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)30
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)70.  Funktsionaalse analüüsi dokumentatsioon, mis kirjeldab seda, kuidas süs -
teem üksikuid tegevusi käitleb, oli olemas kõigi auditeeritud moodulite 
jaoks. Üldisemal tasandil oli süsteemi tehniline ülesehitus aga puuduli -
kult dokumenteeritud. CRISi erinevate andmetabelite vahelised tervikluse 
seosed ei olnud näiteks üldse dokumenteeritud35. 
71.  Kontrollikoda leidis, et iga auditeeritud mooduli jaoks, v.a mittekasutatav 
hindamiste moodul (vt 1. selgitus ), oli olemas ka kasutusjuhend. Kolmel 
juhul seitsmest oli kasutusjuhend aga osaliselt vananenud või ebatäielik. 
72.  CRIS sisaldab kontrolljälje süsteemi, mis võimaldab põhimõtteliselt taas -
tada andmete muutmise ajaloo, st kes, mida ja millal mingi kindla kirje 
juures tegi. Auditijälje teave ei olnud aga kasutajaliidese kaudu vaadatav, 
juurdepääs sellele oli vaid IT -töötajatel ning teabe tõlgendamine nõu -
dis süsteemi ja selle ülesehituse väga head tundmist. Seetõttu piirdub 
kontrolljälje funktsiooni võimalik kasulikkus vaid spetsiaalset taotlust 
nõudvate erijuhtudega. 
EBAKÜLLALDANE 	JÄRELEVALVE 	ISIKUANDMETE 	TÖÖTLEMISE 	ÜLE
73.  Määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatakse isikuandmete töötlemise üle teh -
tava järelevalve eeskirjad. Eelkõige sätestatakse, et vastutav töötleja peab 
teatama andmekaitseametnikule eelnevalt igast töötlemistoimingust36. 
74.  Vastutavad töötlejad olid komisjoni andmekaitseametnikule saatnud neli 
teadet CRISis tehtud isikuandmete töötlemise kohta. Üks oli seotud CRISi 
kui terviku ning ülejäänud kolm konkreetsete moodulitega. Kontrollikoda 
avastas aga CRISi kirjetele lisatud isikuandmeid sisaldavaid dokumente, 
mis ei kuulunud ühegi nimetatud teate alla. Nende hulka kuulus CRISi 
erinevate moodulite kirjetele lisatud enam kui 2000 elulookirjeldust, mil -
lele oli seega juurdepääs CRISi kõigil kasutajatel (vt punktid 65 ja 66). 35 Tervikluse seoseks 
oleks näiteks see, et kirjet 
lepingute moodulis ei saa 
kustutada nii kaua, kui see 
on seotud kirjega maksete 
moodulis; selline ühendus 
peaks tagama, et makse on 
alati seostatav konkreetse 
lepinguga ja süsteemis ei 
ole teiste kirjetega sidumata 
makseteid.
36 Määruse (EÜ) nr 45/2001 
artiklis 25 sätestatakse, et 
„vastutav töötleja teatab 
andmekaitseametnikule 
eelnevalt igast 
töötlemistoimingust või 
töötlemistoimingute 
kogumist, mis on suunatud 
ühe eesmärgi või mitme 
omavahel seotud eesmärgi 
saavutamisele” .
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)31
JÄRELDUSED JA SOOVITUSED
75.  Kontrollikoda järeldab, et CRIS rahuldab enamasti mõjusalt komisjoni 
teabevajadused välistegevuse valdkonnas. Peale kümneaastast arendus -
tööd on süsteemis aga endiselt puudusi. Need käsitlevad eelkõige CRISi 
rolli määratlemist seoses komisjoni raamatupidamissüsteemiga, puudusi 
andemete kodeerimisel, ebapiisavat mõjusust andmete tervikluse taga -
misel ning, üldisemal tasandil, süsteemi ja selles sisalduvate andmete 
ebapiisavat turvalisust. Mõned loetletud tähelepanekud toetavad kont -
rollikoja varasemates aruannetes tehtud tähelepanekuid.
76.  2002. aastal seati CRISile eesmärk anda välistegevuse valdkonnas projek -
tide ning programmide kohta jooksvat ja konsolideeritud finantsteavet. 
Järgnevate aastate jooksul on CRISi pidevalt kohandatud nii, et süsteem 
vastaks uutele spetsiifilistele teabevajadustele, ning seetõttu on süsteem 
oluliselt muutunud. Eelkõige hõlmab CRIS nüüd lisaks välistegevuse fi -
nantspoolele ka paljusid sisulisi aspekte. Vahepeal on edasi arenenud 
ka komisjoni raamatupidamissüsteem, mis pakub mitut uut funktsiooni. 
Neist muudatustest hoolimata ei ole CRISi uut rolli ja eesmärke siiski 
määratletud. Eelkõige ei ole enam adekvaatselt määratletud CRISi roll 
seoses komisjoni raamatupidamissüsteemiga, mille mitut funktsiooni 
CRIS dubleerib.
Vaja on määratleda CRISi kui infosüsteemi soovitud roll ja eriti selle seos 
komisjoni ABAC raamatupidamissüsteemiga. Eelkõige peaks komisjon 
püüdma vähendada CRISis toimuvat ABACi funktsioonide dubleerimist. 1.	SOOVITUS
77.  Alates 2008. aastast on komisjon võtnud meetmeid, tagamaks, et CRISi 
arendamine vastaks hästi määratletud teabevajadustele. CRISi kõik uued 
arendusprojektid kiidetakse nüüd heaks neid kirjeldava visioonidoku -
mendi põhjal, mis selgitab projekti eesmärke, riske ja vahendeid. Lisaks 
kasutatakse nüüd projektijuhtimise metoodikat.
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)32
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)78.  Ajavahemikus 2005–2008 tehtud ebaküllaldaselt formaliseeritud aren -
dustöö tulemuseks on CRISis kasutatavad puudulikult defineeritud and -
mekoodid. Kontrollikoda leidis mitu üksteist dubleerivat koodinimekirja 
ning osa koodidest ei olnud üksteist välistavate väärtustega. Nimetatud 
põhjusel on andmete konsolideerimine CRISis eriti keeruline ja sellega 
kaasneb vigade tekkimise oht. Eelkõige ei ole CRISist võimalik saada 
usaldusväärseid koondandmeid välisabi kohta abisaajariigi, rahastamis -
vahendi või poliitika kaupa.
79.  Seoses CRISi andmete terviklusega leidis kontrollikoda kirjeid, kus info 
oli kas puudu, ebaõige või ajakohastamata. Sellised kirjed õõnestasid 
süsteemi kui juhtimisvahendi tõhusust ja mõjusust.
CRISi andmekoodide nimekirju tuleks täiustada nii, et need oleksid uni -
kaalsed ja nende andmeväärtused üksteist välistavad. Lisaks tuleks läbi 
vaadata kasutatavad andmekvaliteedi kontrollisüsteemid (kontrollid, 
protsessid) ning neid tugevdada nii, et tagada usaldusväärsed andmed. 
Loetletud meetmed peaksid eelkõige püüdma tagada CRISi mõjususe ja 
tõhususe koondandmete koostamisel abisaajariigi, rahastamisvahendi 
või poliitika kaupa.2.	SOOVITUS
80.  Kontrollikoda tegi ELi delegatsioonides töötavate CRISi kasutajate seas 
uuringu, mille tulemused näitasid, et kasutajatel oli süsteemiga problee -
me. Eelkõige kirjeldasid kasutajad süsteemi pikki ja sagedasi mittekäi -
deldavuse perioode, CRISi ülesehitusest tulenevaid viivitusi tehingute 
sisestamisel ning raskusi andmekoodide tõlgendamisel. 
Võttes arvesse asjaolu, et CRISil on väga palju eri tüüpi kasutajaid, peaks 
süsteemi edasisel arendamisel rohkem tähelepanu pöörama rakenduse 
kasutajasõbralikkusele.3.	SOOVITUS
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)33
81.  Kontrollikoda leidis, et komisjon ei olnud süsteemi ja selles sisalduvaid 
andmeid veel piisaval määral turvanud. Olemas olid küll protseduurid 
kasutajaõiguste haldamiseks, kuid CRISi andmeturbe alane vastutus ei ol -
nud selgelt määratletud. Lisaks õõnestasid mõned süsteemsed puudused 
CRISi tõhusust ja mõjusust andmete konfidentsiaalsuse ning tervikluse 
tagamisel. Samuti leidis kontrollikoda, et puudus küllaldane järelevalve 
isikuandmete töötlemise üle. 
Paika tuleks panna CRISi andmeturbe haldamise alane vastutus. Teha 
tuleks üldine IT -riski hinnang. Asjakohast tähelepanu tuleks pöörata 
isiku- ja finantsandmete kaitsele. 4.	SOOVITUS
III auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Karel PINX TEN, võttis 
käesoleva aruande vastu 6.  märtsi  2012. aasta koosolekul Luxembourgis.
Kontrollikoja nimel
president
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)34
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)KOMISJONI  
VASTUSED
KOKKUVÕTE
IV.
Vt komisjoni vastus punktile 75.
V.
CRISi rolli osas vt ka komisjoni vastused punktile 76 ja soo -
vitus 1.
Dubleeritud funktsioonide osas vt komisjoni vastused 
punktidele 35 ja 76 ning soovitus 1.
VI.
Vt komisjoni vastus punktile 78.
VII.
Vt komisjoni vastus punktile 79.
VIII.
Vt komisjoni vastus punktile 81.
IX.	a)
CRIS on komisjoni välissuhete peadirektoraadi haldustea -
besüsteem1. Tegu on integreeritud süsteemiga, mis hõlmab 
otseliidest komisjoni raamatupidamissüsteemiga (ABAC), 
optimeerides nii nende vahendite arvu, mida väliskoostöö 
valdkonna töötajad igapäevases töös kasutavad. Süsteemi 
eesmärgid määrati kindlaks 2011. aasta detsembri doku -
mendiga „Stratégie des systèmes d'information de la DG 
EuropeAid jusque 2016”.
Oma IT -maastiku ratsionaliseerimisprotsessi raames tegeleb 
komisjon praegu kõigi oma süsteemide parema integreeri -
misega. ABACi funktsioonide dubleerimise vähendamise 
eesmärk saavutatakse ABACi funktsioonide otsekasutusega 
CRISi kaudu, kasutades selleks ABACi veebiteenuseid. Euro -
peAid moodustab osa selles valdkonnas terves komisjonis 
algatatud pilootprojektist.
1 Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi puhul vaid osaliselt.
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)35
KOMISJONI  
VASTUSED
SISSEJUHATUS
2.
Palun tutvuge lõigus IX a) esitatud komisjonipoolse CRISi 
määratlusega.
Isegi algusest peale, 2002. aastal, loodi CRIS operatiiv- 
ja finantsjuhtimise eesmärgil. Tollal käsitleti operatiiv -
juhtimise aspekte (põhitegevust) meetme/projekti ja 
programmeerimismoodulites.
TÄHELEPANEKUD
27.
Kontrollikoja poolt kirjeldatud olukord valitses enne 2009. 
aastat, mil võeti kasutusele uus juhtimissüsteem ja IT -üksus 
reorganiseeriti. Nüüd eelneb süsteemide igasugusele 
muutmisele täielikult dokumenteeritud protsess (tuvas -
tamine, heakskiitmine, prioriseerimine, analüüs, arendus, 
testimine). Komisjon modelleeris ka oma tegevusprotses -
sid, et need paremini ühtlustada süsteemi funktsionaalsete 
spetsifikatsioonidega.
1.	selgitus	
CRISis asuv piiratud hindamismoodul võeti kasutusele ees -
märgiga luua aruandluse eesmärgil väga lihtne hindamise 
andmebaas. Selle järel, kui ilmnes, et vajadused olid tege -
likult arenenud ja olid algselt kavandatutest keerukamad, 
otsustati lõpuks välja töötada ambitsioonikam projekt „Pro -
jektitsükli juhtimise hindamine”, mis suudab toetada ter -
vet hindamisprotsessi uue tervikliku tehnilise arhitektuuri 
raames. Kavakohaselt käivitub projekt 2013. aastal ja lisab 
tervele hindamisprotsessile kahtlemata väärtust.
31.
CRISi ülesehituse ja arenduse üks peamisi eesmärke oli 
ka vajadus ratsionaliseerida endiste DG1A, DG1B ja DG8 
kolme süsteemi pärast nimetatud kolme talituse ühinemist. 
Komisjon ei soovinud ABACis jätkuvalt säilitada erinevate 
liidestega kolme erinevat süsteemi.IX.	b)
Komisjon jätkab käimasolevaid jõupingutusi CRISi andme -
seire ja andmete õigsuse kontrolli parandamise valdkon -
nas. Selles valdkonnas on juba võetud erinevaid meetmeid, 
näiteks on alates 2009. aasta algusest määratud andmete 
valdajad, et hallata andmekoode ja määrata kindlaks raken -
datavad standardid.
IX.	c)
Ettevõtluskeskkonna keerukus ning kasutajarollide ja vastu -
tusvaldkondade mitmekesisus muudavad sellise integree -
ritud süsteemi paratamatult mõnevõrra keerukaks. Sellest 
hoolimata on komisjon selle soovitusega nõus. Kasutaja -
sõbralikkuse parandamine on oluline eesmärk muu hulgas 
järgnevate projektide puhul:
 — lepingute ja otsustamise moodulite mitut eelarvelist 
kulukohustust hõlmav projekt;
 — arvete ühtlustamise projekt ning
 — auditimooduli ümberkujundamine.
IX.	d)
Üldine IT -riski hindamine algab 2012. aasta jooksul ning 
komisjon nimetab ametisse CRISi kohaliku teabeturbe -
ametniku.
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)KOMISJONI  
VASTUSED36
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)34.
CRISi rolli määratluse osas vaadake palun vastust lõigule IX a).
Süsteemi eesmärgid määrati kindlaks 2011. aasta detsembri 
dokumendiga „Stratégie des systèmes d'information de la 
DG EuropeAid jusque 2016”.
35.
CRIS annab kasutajatele võimaluse hallata nende projekti -
dega seonduvaid operatiiv- ja finantsandmeid ühe integ -
reeritud vahendi kaudu.
Funktsioonide dubleerimise osas oli CRISi kasutuselevõtu 
ajal funktsioonide teatav dubleerimine vältimatu, kuna 
kesksüsteemi otsekasutus osutus mitmes seoses üleand -
misprotsessiga äsja tööle hakanud ELi delegatsioonis ras -
keks (SINCOM II ei olnud tollal veebipõhine). Pärast uue 
raamatupidamissüsteemi (ABAC Workflow) kasutuselevõttu 
2005. aastal ja järgnenud aastate kaalukaid prioriteete 
(Euroopa Arengufondi integreerimine, uued moodulid) 
alustas komisjon tööd selle olukorra parandamiseks koos -
kõlas oma IT -maastiku ratsionaliseerimisega. Selle 2010. 
aastal algatatud protsessi raames täpsustatakse vajadusel 
iga komisjoni rakenduse rolli, mille tulemusel süsteeme lii -
detakse või integreeritakse, nii et funktsioonide dubleeri -
mine väheneb märkimisväärselt.
Funktsioonide dubleerimine ei ole probleemiks andmete 
kodeerimise protsessi juures.
CRISi ja ABACi vastastikuse sõltuvuse osas täpsustati 2011. 
aasta detsembris mõju vahenditele, mille tulemusel prog -
noositi kuuendik IT jaoks ette nähtud vahenditest ümber.
2.	selgitus	
ABACi uus arhitektuur muudab selle valideerimistee -
nused kättesaadavaks kõigile kohalikele süsteemidele. 
Samamoodi kasutab CRIS enne toimingu salvestamiseks 
ABACisse saatmist nimetatud valideerimisteenuseid kas 
selleks, et teavitada lõppkasutajaid kodeerimisvigadest, et 
nad saaksid teha vajalikud parandused või kui andmed on 
korrektsed, ABACi salvestusfunktsiooni automaatseks kasu -
tamiseks. Praeguse arhitektuuri juures puudub ABACil toi -
mingute hindamise funktsioon, ilma et ta salvestaks neid 
eelnevalt andmebaasi. Nii kasutab CRIS enne toimingute 
liidese abil ABACisse saatmist kohalikku kontrolli. See selgi -
tab, miks praegu tuleb valideerimine teostada CRISis.38.
Selleks et lahendada andmekoodide nimekirjade dubleeri -
mise probleemi, on praegu käimas kaks koodide haldamise 
projekti. Esimese eesmärk on tsentraliseerida ja konsoli -
deerida viiteandmeid ning pakkuda IT -süsteemidele tira -
žeerimisteenuseid. Teine on esimese jätkuprojekt ja selle 
eesmärk on reorganiseerida koodinimekirjade CRISis sal -
vestamise viis.
Mõlemad projektid algasid 2010. aastal ja neid arendatakse 
järk-järgult edasi kuni 2014. aastani. Projektid toovad selles 
valdkonnas kaasa olukorra märkimisväärse paranemise.
39.
Kontrollikoja mainitud juhtumil ei pruugi geograafilised 
piirkonnad olla iseenesest üksteist välistavad: konkreetne 
riik kuulub alati ühte või enamasse konkreetsesse geograa -
filisse piirkonda. Selle tulemuseks võib olla teatav vältimatu 
kattumine.
Kontrollikoja kirjeldatud konsolideerimise keerukus tuleneb 
pigem komisjoni poolt välistegevuse raamistikus käsitleta -
vate programmide ja menetluste suurest mitmekesisusest. 
Seega ei ole see tingimata omistatav CRISile.
3.	selgitus	
Konkreetses riigis hallatavate programmide mitmekesisust 
arvestades on kohtu kirjeldatav olukord vältimatu. Välisabi 
võib tõepoolest olla omistatav abisaavale piirkonnale, mis 
ulatub üle mitme riigi. Paljudel juhtudel on probleem aga 
lihtsasti lahendatav tänu pädevatele tegevusega seotud 
järelmeetmetele ning kombineerides mitut olemasolevat 
CRISi koodi.
40.
Teisi CRISi kriteeriume võib kasutada antud rahastamisva -
hendile kulutatud kogusumma konsolideerimise täpsus -
tamiseks. Antud rahastamisvahendile kulutatud summa 
väljaselgitamiseks võib kasutada näiteks seonduvaid eelar -
veridu. Samamoodi võib antud riigis kulutatud summa väl -
jaselgitamiseks kasutada CRISi välja „meetmest kasu saav 
piirkond”.
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)37
KOMISJONI  
VASTUSED
41.
Finantsandmete konsolideerimise keerukus seondub otse -
selt pigem komisjoni välistegevuse raamistiku meetmete 
iseloomu kui CRISi puudustega. 
43.	Täpploendi 	esimene 	punkt
2011. aasta jaanuaris oli CRIS maas kauem kui ühe nädala, 
kuna EuropeAid ja arengu peadirektoraat ühinesid ning 
loodi Euroopa välisteenistus ja välispoliitika vahendite 
talitus.
Tegu oli aga erandjuhtumiga. Komisjon jälgib maasole -
kut üldiselt tähelepanelikult. Kui mainitud intsident välja 
arvata, oli CRIS 2011. aastal töökorras üle 99% ajast.
Kuna tegu on veebipõhise rakendusega, sõltub süsteemi 
kasutatavus delegatsioonides ka teiste tehniliste kihtide 
(võrgud, kohalikud serverid jne) kättesaadavusest.
43.	Täpploendi 	teine 	punkt
2011. aasta alguses tehti kõnealuste disainipuudujääkide 
lahendamiseks märkimisväärseid jõupingutusi, mida kor -
ratakse. Teenuse kvaliteeti on parandanud ka kasutajatoe 
ümberkorraldamine. Selle tulemusel on 2011. aastal regist -
reeritud intsidentide arv võrreldes 2010. aastaga struktuur -
selt vähenenud.
43.	Täpploendi 	kolmas 	punkt
Kodifitseerimisraskused on tunnistuseks tegevusprotse -
duuride ja -eeskirjade endi keerukusest ja mitmekesisusest.
Nimetatud keeruka tegevuskeskkonna tõttu akumuleerib 
CRIS spetsiifilisi koode keskse finantssüsteemi poolt määra -
tud klassifitseerimiskoodidesse. Kui kavas on tegevusfunkt -
siooni läbivaatamine (nt uue finantsmääruse / rakendus -
eeskirjadega seoses), pööratakse erilist tähelepanu nende 
peaandmete ühtlustatud ja tervikliku läbivaatamise taga -
misele. Lisaks on viimastel aastatel märkimisväärselt para -
nenud kasutatavad teabevood (kasutajatoe veebirakendus, 
süsteemi seletuskirjad, CRISi toe Twitteri -konto, teenuste 
kasutajapoolse haldamise võrgustikud jne). 49.
Tasakaalustusarvete eesmärk on ajakohastada CRISi otsuste 
(I taseme kohustuste) ja lepingute (II taseme kohustuste) 
kasutamist juhul, kui mõnd toimingut ei saa CRISi kaudu 
töödelda funktsionaalsete piirangute tõttu või kuna raken -
damisega tegelevad talitused, mis ei saa CRISi kasutada. 
Selle tehnilise piirangu tõttu tuleb sellised toimingud töö -
delda otse ABACis või erinevat kohalikku süsteemi kasuta -
des. Seetõttu on hiljem vaja tasakaalustusprotsessi.
Tasakaalustamise eesmärk ei ole kogu sellise statistilise 
teabe dubleerimine, mida oleks juba võimalik saada ka 
mujalt, vaid lihtsalt CRISi ja ABACi kohaste (kindlal ajava -
hemikul (tavaliselt terve eelarveaasta jooksul) vastavate 
kohustuste raames kulutatud) summade kokkuviimine.
Võrreldes CRISi kaudu hallatavate toimingute üldarvuga 
on äärmiselt piiratud nende juhtumite arv, mil tasakaalus -
tamine on vajalik. Isegi neil juhtudel on kogu otsuseid ja 
lepinguid puudutav statistika alati kättesaadav riigi tun -
nuse alusel. Sellistel juhtudel tuleb aga abi saavate rii -
kide kaupa arveid/makseid käsitlev statistika hankida otse 
ABACi andmeaidast.
50.
Lepingute ja otsuste puhul kirjetele dokumentide lisamine 
on kohustuslik alates 8.  oktoobri  2009. aasta juhismärgu -
kirjast. Kõnealusele juhismärgukirjale on hiljem lisandunud 
mitu konkreetset CRISi arendust, millega on laiendatud 
toimingute valideerimise blokeerimise võimalust juhul, 
kui toimingule ei ole nõuetekohaselt lisatud vajalikke 
dokumente.
Need uuendused võeti kasutusele 2010. aasta novembris.
51.
Alates 2011. aasta septembrist lisatakse kontrollikoja poolt 
nimetatud lepingute kirjed nüüd automaatselt rahastamise 
otsuse kirjele. Auditikirjete osas pärineb enamus juhtudest 
(96%) 2009. aastale eelnenud ajast, mil igal kasutajal oli 
veel võimalik CRISi auditikirje sulgeda ilma viiteta audi -
teeritud lepingule. Pärast nimetatud aega süsteem seda 
enam ei luba, välja arvatud väga konkreetsetel juhtudel. 
Sellised väga konkreetsed juhud (järelejäänud 4% kontrol -
likoja poolt nimetatud juhtudest) hõlmavad STABEXi ( eks-
porditulude stabiliseerimise ) vahendite auditit või rahvus
vaheliste organisatsioonide vastavushinnanguid, mis ei ole 
ühegi auditeeritud lepinguga seotud juba oma määratluse 
kohaselt.
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)KOMISJONI  
VASTUSED38
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)52.
2009. aastani kasutati CRISi arenguabikomitee aruandluse 
ühe teabeallikana, ehkki andmete kvaliteeti silmas pidades 
tuli need enne aruannete OECDle esitamist ümber töötada 
ning nende kontrollimine toimus käsitsi.
Pärast seda on arenguabikomitee vormide kodeerimisprot -
sessi parandamiseks tehtud märkimisväärseid jõupingutusi 
ja selle tulemusel on kõik arenguabikomitee vormid nõue -
tekohaselt lisatud kõigile uutele projektikirjetele. Kõigi pro -
jektide puhul toimub arenguabikomitee koodide eelkont -
roll tsentraalselt (RESPCADi viisaga).
CRISist kättesaadava värskeima statistika põhjal on aren -
guabikomitee vormiga lingitud vähemalt 84% alates 2009. 
aasta projektidest ja 95% lepingutest. Seejuures tuleb sil -
mas pidada, et mitte kõik CRISi kasutavad peadirektoraadid 
ei kasuta arenguabikomitee vormi.
Lisaks käivitati 2010. aastal ja viiakse 2012. aastal ellu pro -
jekt, mille eesmärk on ajakohastada ajaloolisi andmeid ala -
tes 2003. aastast tehtud toimingute (ja enne 2003. aastat 
käimasolnud projektide) kohta.
4.	selgitus	
Vt komisjoni vastus punktile 52.
54.
Komisjoni ametlik termin fiktiivsete kirjete kohta on „teh -
niliste kohustuste kirjed”. Selle probleemi lahendamiseks 
algas 2010. aastal mitut eelarvelist kulukohustust hõlmav 
projekt. Selle raames on võimalik linkida üks lepingukirje 
mitme eri liiki eelarvekohustusega. Pärast selle projekti 
täielikku elluviimist ei ole vaja tehniliste kohustuste kirjeid 
enam luua.
55.	Täpploendi 	esimene 	punkt
Komisjon tunnistab fakti, et kontrollikoja poolt välja too -
dud auditikirjed oleksid pidanud olema kontrollikoja 
auditi toimumise ajal juba suletud. Osaliselt on see tingi -
tud mõnest tegevuseeskirjast, mis takistavad lõppkasuta -
jal anda oma lõplikku heakskiitu ja seega kirjet sulgeda. 
Pärast auditit on üle poole neist juhtudest suletud. CRISi 
auditimooduli järgmises versioonis auditikirjete sulgemise 
menetlusi lihtsustatakse ja muudetakse selliselt, et kirjed 
oleks võimalik viivitamatult sulgeda.55.	Täpploendi 	teine 	punkt
Ligikaudu kolmandik kontrollikoja poolt välja toodud juh -
tudest seonduvad normaalse olukorraga (toetuslepingud, 
mille tegevuse alguskuupäev on varasem kui allkirjasta -
mise kuupäev, eelarve toetusmeetmed või muud tehnilised 
kohustused (vormikohane registreerimine)), mille puhul on 
võimalik allkirjastamise kuupäev märkida, kuid see ei ole 
vajalik või kohustuslik.
55.	Täpploendi 	kolmas 	punkt
Olukord tulenes hooletusveast arendamisel, mis parandati 
ammu (valimi värskeim otsus pärineb 2005. aastast). Too -
kord ei kustutatud otsuse taasavamisel automaatselt tema 
sulgemise kuupäeva.
Sellise vea tegemise võimalus ei ole kas enam võimalik 
CRISi pideva parandamise tõttu viimastel aastatel või see 
on praegu lahendamisel käimasolevate arendusprojektide 
käigus.
56.
ABACi andmeaida (algandmed ABAC Workflow'st) ja CRISi 
andmete ebajärjekindlus võib mõnikord ilmneda rikete või 
otse ABACis tehtud erandlike toimingute tõttu, kuid neid 
kontrollitakse ja parandatakse parandus- ja tasakaalustus -
protsesside käigus. Finantsandmete CRISis töötlemise viisi 
kiidab regulaarselt heaks komisjoni peaarvepidaja.
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)39
KOMISJONI  
VASTUSED
57.
Arvete salvestamise osas käivitatakse 2012. aastal IT -pro-
jekt, et uurida kõiki võimalusi kodeerimisprotsessi lihtsus -
tamiseks, eelkõige puudutab see brutosumma kodeerimist, 
mis nõuab keerulist arvutust andmeid sisestava ametniku 
poolt.
Auditikirjete lisade osas vähendas komisjon hiljuti märki -
misväärselt keskmist aega auditi lõpparuande saamise ja 
selle CRISis asuvale auditiaruandele lisamise vahel. Kuid 
tingimusel, et kirjed sisestatakse nõutavatel aruandlusega 
seonduvatel eesmärkidel õigeaegselt, ei ole auditikirjete 
CRISi salvestamise kiirusel mõju raamatupidamisele ja mõju 
juhtimisteabele on piiratud.
60.
CRISi üldise turvalisuse haldamise ebapiisavalt kindlaks -
määratud vastutusalade probleemi lahendamiseks nime -
tatakse ametisse konkreetselt CRISile pühendunud kohalik 
teabeturbeametnik.
61.
Informaatika peadirektoraat on allkirjastanud vastastikuse 
mõistmise memorandumi seoses EuropeAidi iga teabesüs -
teemiga. Üks seondub CRISiga. Ühtlasi on CRIS määratletud 
ka kriitilise tähtsusega infosüsteemina ja sel põhjusel on 
informaatika peadirektoraat loonud ka varusüsteemi. 
62.
CRISi kui kohalikku süsteemi valideerib regulaarselt komis -
joni peaarvepidaja ja viimane valideerimine toimus 2011. 
aasta detsembris. Tulevikus parandatakse komisjoni peaar -
vepidaja CRISi märkimisväärsetest muudatustest õigeaegse 
teavitamise sisemenetlusi.
65.
CRISi juurdepääsumenetluses kasutatakse nii autentimis -
süsteemi ECAS kui ka „Commission Enterprise Directory” 
grupi liikmesusel põhinevat loasüsteemi.
Kõik muud juurdepääsuload antakse konkreetselt kind -
laksmääratud juurdepääsuloa andmise menetluste järel, 
mille kohaselt on vajalikud asjakohased heakskiidud ja 
nõusolekud.66.
Komisjon tegeleb selle tähelepanekuga oma mitmeaastase 
CRISi ümberkujundamistöö raames, vaadates turvaeeskirjad 
2014. aastal läbi, kasutades selleks eelkõige välis- ja sise  
kasutajate turvalisuse haldamise projekti.
67.
Andmete kvaliteedi tagamiseks peab kehtima menetlus 
andmete korrigeerimiseks juhul, kui on ametlikult teada 
antud ekslike andmete olemasolust. Selliseid muudatusi 
tehakse ainult siis, kui vajalikud andmekorrektsioonid teeb 
IT-üksus pärast CRISi või järeltöötluse viga. Muudatusi tee -
vad kas tugi-, arendus- või andmekvaliteedi rühmad. On 
kehtestatud menetlused selle tagamiseks, et sellised meet -
med algatatakse taotlusvormi kaudu, mille kinnitab vastava 
mooduli juht. Muudatused teostatakse esmalt teostamis -
eelses keskkonnas, misjärel kinnitab need juht ja lõpuks 
võetakse meetmed kasutusele.
69.
Kontrollikoja poolt nimetatud kaks moodulit, mille kohta 
puudusid sõnastikud:
 — hindamismoodul asendatakse projektitsükli juhtimise  
hindamise hindamismooduliga (vt ka vastust 1. sel  
gituses);
 — tulemuspõhise järelevalve moodul kõrvaldatakse kasu -
tusest 2012. aastal.
70.
Oma käimasoleva mitmeaastase CRISi ümberkujundamis -
töö raames parandab komisjon dokumentatsiooni.
71.
Kolmel juhul, mil kasutusjuhend oli vananenud, on olukord 
vahepeal paranenud:
 — auditi k asutusjuhendit ajakohastati 2011. aasta 
septembris;
 — finantsprognooside k asutusjuhendit ajakohastati 
2011. aasta detsembris ning
 — juriidiliste isikute kasutusjuhendit ajakohastatakse 
2012. aastal.
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)KOMISJONI  
VASTUSED40
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)72.
Andmete muutmise ajaloo taastamine on süsteemis võima -
lik kahel erineval tasandil:
 οtehnilisel tasandil eksisteerib tõepoolest kontrolljälje 
süsteem, millele on juurdepääs üksnes IT -töötajatel, kes 
juba tunnevad keerukaid hooldustoiminguid;
 οfunktsioonide tasandil saavad kõik kasutajad:
 — tutvuda sellega, kuidas andmeid on muudetud, tutvu -
des vastavate kirjete kaaskirjetes esitatud teabega; ning
 — kuvada viiteid asjaomaste toimingute võimalikele muu -
datustele, mida IT -talitused on töödelnud, nagu on sel -
gitatud täpploendi esimeses punktis. See annab neile 
omakorda juurdepääsu vastavaid korrektsioone käsitle -
vatele dokumentidele (st puhastusaruandele).
74.
CRISile lisatud dokumentides figureerivad CVd ja muud isi -
kuandmed kujutavad endast lepingute lisasid ja sisalduvad 
seega olemuslikult CRISi teatises DPO-752 („CRISis on või -
malik salvestada ka lisatud dokumente. CRISis salvestatakse 
peamiselt lepinguid ja arveid.”). Kõnealustes dokumentides 
isikuandmete esinemist teatises aga sõnaselgelt ei mainita. 
Tuleks rõhutada, et lisatud dokumendid salvestatakse „pas -
siivselt”, rakendusepoolse täiendava töötlemiseta. Seetõttu 
ei ole neis sisalduvad andmed otsitavad, st CRISis ei ole 
võimalik teostada otsingut lisatud dokumendis käsitletud 
isiku nime alusel.JÄRELDUSED	JA	SOOVITUSED
75.
CRIS on üks paljudest komisjonis eksisteerivatest kohalikest 
süsteemidest, toetades sellisena rakendust kasutavate pea -
direktoraatide konkreetseid vajadusi. Kuna süsteem toetab 
ka finantsfunktsioone, on see lisaks liidestatud ka komisjoni 
keskraamatupidamissüsteemiga. 
Alates CRISi kasutuselevõtust 2002. aastal on komisjon süs -
teemi märkimisväärselt parandanud. Andmete kodeerimise 
näitena võttis komisjon kasutusele üldise ühise klassifikat -
siooni. CRISi lepingute andmebaasi varasemast olemas -
olust tuleneva integreerimise keerukuse tõttu ei ole üldine 
klassifikatsioon praeguseks veel täielikult ühtlustatud. 
Möödunud aastatel on selles valdkonnas aga juba tehtud 
märkimisväärseid jõupingutusi, luues näiteks CRISi/ABACi 
lepingute talitustevahelise töögrupi. 
Andmete tervikluse osas on kehtestatud kontrollimenet -
lused, millele järgneb järeltöötlemine ja süsteemi tege -
vuseeskirjade rakendamine/parandamine. Lisaks on CRISis 
kehtestatud andmekoodide vastutusvaldkonnad, samuti on 
2014. aasta lõpuks lõppeva mitmeaastase projekti raames 
käimas tehnilised parandused.
76.
Komisjon on alustanud oma IT -maastiku ratsionaliseerimise 
protsessi, mille peamine eesmärk on vältida seda, et ident -
sed või sarnased protsessid leiaksid aset mitmes süsteemis, 
ja integreerida peadirektoraadi spetsiifilised vajadused 
üldiste lahendustega.
Finants- ja raamatupidamisaspektide osas toob kõnealune 
ratsionaliseerimisprotsess kaasa ABACi funktsioonide otse -
kasutuse CRISist ABACi veebiteenuste kaudu.
1.	soovitus
CRIS on komisjoni välissuhete peadirektoraadi haldustea -
besüsteem. Tegu on integreeritud süsteemiga, mis hõlmab 
otseliidest komisjoni raamatupidamissüsteemiga (ABAC), 
optimeerides nii nende vahendite arvu, mida väliskoostöö 
valdkonna töötajad igapäevases töös kasutavad. Süsteemi 
eesmärgid määrati kindlaks 2011. aasta detsembri doku -
mendiga „Stratégie des systèmes d'information de la DG 
EuropeAid jusque 2016”.
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)41
KOMISJONI  
VASTUSED
Oma IT -maastiku ratsionaliseerimisprotsessi raames tegeleb 
komisjon praegu kõigi oma süsteemide parema integreeri -
misega. ABACi funktsioonide dubleerimise vähendamise 
eesmärk saavutatakse ABACi funktsioonide otsekasutusega 
CRISi kaudu, kasutades selleks ABACi veebiteenuseid. Euro -
peAid moodustab osa selles valdkonnas terves komisjonis 
algatatud pilootprojektist.
78.
Konsolideerimise keerukus tuleneb komisjoni poolt välis -
tegevuse raamistikus käsitletavate programmide ja menet -
luste suurest mitmekesisusest ning seda ei saa automaat -
selt omistada CRISile. Kontrollikoja poolt esitatud näite 
puhul võib välisabi tõepoolest olla üldiselt omistatav abi -
saavale piirkonnale, mis ulatub üle mitme riigi.
Kui aga nimetatud juhud välja arvata, on komisjoni võimu -
ses esitada CRISi kaudu usaldusväärseid koondandmeid 
riigi, rahastamisvahendi ja poliitikavaldkonna kaupa.
79.
Mõnede andmete sisestamisel on teatavaid viivitusi ja 
teatavad dokumendid, mis oleks tulnud CRISi lisada, on 
puudu, kuid CRISist ei puudu finants- ega/või muu kriitilise 
tähtsusega teave. Käimas on jõupingutused selle ajavahe -
miku vähendamiseks, mille jooksul teave CRISi sisestatakse. 
Lisaks andmete kvaliteedi üldküsimustele on möödunud 
kolme aasta jooksul tehtud märkimisväärseid edusamme 
järgnevates valdkondades.
 — Vastutus seonduvate andmete eest on antud andmete 
valdajatele.
 — Loodud on andmete kvaliteedi rühm, mis tegeleb kont -
rolli ja korrigeerimisega.
 — Kasutusele on võetud andmete kvaliteedi juhtimine.
2.	soovitus
Komisjon jätkab käimasolevaid jõupingutusi CRISi andme -
seire ja andmete õigsuse kontrolli parandamise valdkon -
nas. Selles valdkonnas on juba võetud erinevaid meetmeid, 
näiteks on alates 2009. aasta algusest määratud andmete 
valdajad, et hallata andmekoode ja määrata kindlaks raken -
datavad standardid.80.
Kuna tegu on veebipõhise rakendusega, sõltub süsteemi 
kasutatavus delegatsioonis eelkõige teiste tehniliste kih -
tide (võrgud, kohalikud serverid jne) kättesaadavusest. 
Mõned neist ei kuulu komisjoni vastutusalasse, nii on see 
näiteks Euroopa välisteenistuse hallatava võrgu puhul. 
Rakenduse ja andmebaasiserverite osas on komisjon tähel -
danud süsteemi kõrget kasutatavust. Jättes kõrvale CRISi 
maasoleku kauem kui ühe nädala, kuna endine EuropeAid 
ja arengu peadirektoraat ühinesid ning loodi Euroopa välis -
teenistus ja välispoliitika vahendite talitus, oli CRIS näiteks 
2011. aastal töökorras üle 99% ajast.
Komisjon pöörab pidevalt tähelepanu süsteemi puuduste 
minimeerimisele nii üldisel (süsteemi) kui ka kohalikul (toi -
mingu) tasandil. Nüüdseks toimib põhjalik juhtimine, mille 
abil avastatakse/korrigeeritakse blokeerivad puudused 
varakult. Ka tulemusnäitajate kvaliteedi parandamiseks on 
võetud mitu meedet, näiteks koodi läbivaatamine, raken -
duseelne tehniline ja funktsionaalanalüüs ning testimine.
CRISi teadmiste andmebaasi kasutamise abil on ratsio -
naliseeritud teavitamist andmekoodidest, muu hulgas 
on seda parandatud iganädalaste seletuskirjade süste -
maatilise koostamise ja kasutusjuhendite järjepideva 
ajakohastamisega.
3.	soovitus
Ettevõtluskeskkonna keerukus ning kasutajarollide ja vastu -
tusvaldkondade mitmekesisus muudavad sellise integree -
ritud süsteemi paratamatult mõnevõrra keerukaks. Sellest 
hoolimata on komisjon selle soovitusega nõus. Kasutaja -
sõbralikkuse parandamine on oluline eesmärk muu hulgas 
järgnevate projektide puhul: 
 — lepingute ja otsustamise moodulite mitut eelarvelist 
kulukohustust hõlmav projekt;
 — arvete ühtlustamise projekt ning
 — auditimooduli ümberkujundamine.
Eriaruanne nr 5/2012 – Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)KOMISJONI  
VASTUSED42
81.
Ebapiisavalt turvatud süsteemi probleemi lahendamiseks 
nimetatakse ametisse CRISi kohalik teabeturbeametnik. 
Konfidentsiaalsuse tagamiseks määras komisjon konk -
reetselt kindlaks juurdepääsuloa andmise menetlused. 
Lisaks on CRISis piiratud juurdepääs konfidentsiaalseks 
klassifitseeritud andmetele. Väliskasutajate õiguste hal -
damise parandamisega tegeletakse järgnevatel aastatel 
2014. aastaks lõpetatava eriprojekti raames. CRISi salvesta -
tud isikuandmete osas kohaldab komisjon määruses (EÜ) 
nr 45/2001 sätestatud eeskirju ning komisjoni andme -
kaitseametnikule teavitatud ja tema poolt heakskiidetud 
menetlusi.
4.	soovitus
Üldine IT -riski hinnang algab 2012. aasta jooksul ning komis -
jon nimetab ametisse CRISi kohaliku teabeturbeametniku.
Euroopa Kontrollikoda
Eriaruanne	nr 5/2012
Arenguabiprogrammide	teabesüsteem	(CRIS)
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus
2012 – 42 lk – 21 × 29,7 cm
ISBN 978-92-9237-605-5
doi:10.2865/95451

KUST 	SAAB 	ELi	VÄLJAANDEID?
Tasuta	 väljaanded:
• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
•  Euroopa Liidu esindustest või delegatsioonidest. Nende kontaktandmed saab veebisaidilt 
http://ec.europa.eu või saates faksi numbrile +352 2929-42758.
Tasulised	 väljaanded:
• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
Tasulised	 tellimused	 (nt	Euroopa	 Liidu	 Teataja	 aastatellimused	 ja	Euroopa	 Liidu	 Kohtu	
kohtulahendite	 kogumikud):
•  Euroopa Liidu Väljaannete Talituse edasimüüjate kaudu 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_et.htm).
QJ-AB-12-004-ET -C
EUROOPA KONTROLLIKODA
CRIS ON KOMISJONI LOODUD INFOSÜSTEEM, MILLE EESMÄRK ON TOETA -
DA VÄLISTEGEVUSE HALDAMIST. CRIS VÕIMALDAB KÕIGIL VÄLISTEGEVUSE 
HALDAMISEGA TEGELEVATEL TÖÖTAJATEL KASUTADA ÜHIST ANDMEBAASI. 
SEE SISALDAB ANDMEID HALDAMISE ERINEVATE ETAPPIDE KOHTA NING 
EDASTAB FINANTSINFOT KOMISJONI RAAMATUPIDAMISSÜSTEEMI ABAC. 
KONTROLLIKODA LEIDIS, ET CRIS RAHULDAB ENAMASTI MÕJUSALT KO -
MISJONI INFOVAJADUSED VÄLISTEGEVUSE VALDKONNAS. PEALE KÜMNE -
AASTAST ARENDUSTÖÖD ON SÜSTEEMIS AGA ENDISELT PUUDUSI. NEED 
PUUDUTAVAD EELKÕIGE CRIS i ROLLI MÄÄRATLEMIST SEOSES KOMISJO -
NI RAAMATUPIDAMISSÜSTEEMIGA, PUUDUSI ANDEMETE KODEERIMISEL, 
EBAPIISAVAT MÕJUSUST ANDMETE TERVIKLUSE TAGAMISEL NING ÜLDISE -
MAL TASANDIL SÜSTEEMI JA SELLES SISALDUVATE ANDMETE EBAPIISAVAT 
TURVALISUST.