31. DETSEMBRIL 2008 LÕPPENUD EELARVEAASTA RAAMATUPIDAMISE ARUANNE

SISUKORD

Sõltumatu audiitori aruanne

Bilanss

Tulemiaruanne

Rahavoogude aruanne

Omakapitali muutused

Arvestuspõhimõtted ja raamatupidamise aastaaruande lisad

Sõltumatu kinnitav aruanne

Oleme seisukohal, et raamatupidamise aastaaruanne annab nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse eespool nimetatud nõukogu määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad, ning Euroopa Kontrollikoja arvestuseeskirjadele vastava õige ja õiglase ülevaate Euroopa Kontrollikoja finantsolukorrast ning lõppenud eelarveaasta finantstulemustest ja rahavoogudest 31. detsembri 2008. aasta seisuga.

Oleme seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane meie auditi järeldusotsuse avaldamiseks.

Auditi käigus rakendatakse menetlusi, mis on kavandatud tõendusmaterjali saamiseks raamatupidamise aastaaruandes esitatud summade ja teabe kohta. Valitud menetlused sõltuvad audiitori otsusest, mis hõlmab ka hinnangu andmist raamatupidamise aastaaruandes pettuse või vigade tõttu esineva olulise väärkajastamise riski kohta. Riskihinnangute koostamisel võtab audiitor arvesse asutuses toimivat sisekontrollisüsteemi seoses raamatupidamise aastaaruande koostamise ja tõese esitamisega, et kavandada asjaoludele vastavad auditimenetlused. Audiitori eesmärk ei ole avaldada arvamust asutuse sisekontrollisüsteemi mõju kohta.

Meie kohustuseks on tehtud auditi põhjal esitada järeldusotsus nimetatud raamatupidamise aastaaruande kohta. Tegime auditi kooskõlas Institut des Réviseurs d'Entreprises’i vastu võetud rahvusvaheliste auditistandarditega. Nimetatud standardites nõutakse eetikanõuete järgimist ning audititöö planeerimist ja tegemist viisil, mis tagaks piisava kindluse, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisel määral väärkajastamisi.

Euroopa Kontrollikoja juhtkond vastutab raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õige esitamise eest kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse eespool nimetatud nõukogu määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad, ning Euroopa Kontrollikoja arvestuseeskirjadega. Juhtkonna kohustuste hulka kuulub sellise sisekontrollisüsteemi planeerimine, rakendamine ja haldamine, mis on seotud pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi mittesisaldava raamatupidamise aastaaruande koostamise ja tõese esitamisega; asjakohaste arvestuspõhimõtete valimine ja rakendamine ning asjaoludele vastavate raamatupidamislike hinnangute koostamine.

Lisatud märkused on käesoleva aruande lahutamatu osa.

Lisatud märkused on käesoleva aruande lahutamatu osa.

Lisatud märkused on käesoleva aruande lahutamatu osa.

Lisatud märkused on käesoleva aruande lahutamatu osa.

ARVESTUSPÕHIMÕTTED JA RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD

1. Üldosa

Euroopa Kontrollikoda (edaspidi kontrollikoda) loodi 22. juuli 1975. aasta Brüsseli lepinguga ja alustas tööd ühenduse välisauditi asutusena 1977. aasta oktoobris asukohaga Luxembourgis.

Euroopa Kontrollikoja missioon

Euroopa Kontrollikoda on asutamislepingu alusel loodud ELi institutsioon, mille ülesandeks on auditeerida ELi rahalisi vahendeid. ELi välisaudiitorina aitab kontrollikoda parandada ELi finantsjuhtimist ja on Euroopa Liidu kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsja.

Kontrollikoda hindab osutatava audititeenuse abil ELi rahaliste vahendite kogumist ja kasutamist. Kontrollikoda kontrollib, kas finantstehingud on nõuetekohaselt dokumenteeritud ja esitatud ning kas nende läbiviimine ja juhtimine on toimunud seaduslikult ja korrektselt, et tagada säästlikkus, tõhusus ja mõjusus. Kontrollikoda esitab oma audititulemused arusaadavates, asjakohastes ja objektiivsetes aruannetes. Kontrollikoda esitab ka oma arvamuse finantsjuhtimist käsitlevatel teemadel.

Kontrollikoda edendab aruandekohustuse täitmist ja läbipaistvust ning aitab Euroopa Parlamendil ja nõukogul kontrollida ELi eelarve täitmist, eriti ELi eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse ajal. Kontrollikoda on võtnud endale eesmärgiks olla tõhus asutus, mis tegutseb avaliku sektori auditi ja halduse eesliinil.

Kontrollikoja eelarveaasta kestab 1. jaanuarist 31. detsembrini.

2. Peamised arvestuspõhimõtted ja raamatupidamise aastaaruande esituslaad

2.1. Koostamise alused

Kontrollikoja raamatupidamise aastaaruanne on koostatud kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) sätetega ning komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse eespool nimetatud nõukogu määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

Raamatupidamise aastaaruanne koostatakse kooskõlas Euroopa ühenduste arvestuseeskirjadega, mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori arvestusstandarditel (IPSAS). Arvestuseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja pärast nõupidamist teiste institutsioonidega.

2.2. Välisvääringus esitatud saldode ja tehingute hindamine

Muus vääringus kui eurodes arvutatud rahalised kirjed arvestatakse ümber eurodeks vastavalt aruandekuupäeval kehtinud vahetuskursile. Muus vääringus kui eurodes soetusmaksumuses kajastatud mitterahalised varad esitatakse vastavalt soetamise kuupäeval kehtinud vahetuskursile. Muus vääringus kui eurodes õiglases väärtuses kajastatud mitterahalised varad esitatakse vastavalt väärtuse kindlaksmääramise kuupäeval kehtinud vahetuskursile.

2.3. Materiaalne ja immateriaalne põhivara

Materiaalne ja immateriaalne põhivara on näidatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud amortisatsioon ja väärtuse vähenemine. Väikese väärtusega artiklid (alla 420 euro) näidatakse kuludena nende soetamise aastal. Eelarveaasta jooksul kätte saadud vara, mille eest ei ole aasta lõpus veel tasutud, näidatakse kui „pooleliolevat”. Amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt vara maksumus kirjendatakse alates selle soetamise kuust vastavalt eeldatavale kasutuseale järgmiselt:

Immateriaalne (arvutitarkvara litsentsid) 4 aastat Ehitised ja rajatised 25 aastat Masinad ja seadmed 4, 8 aastat Sisustus ja sõidukid 4, 8, 10 aastat Arvutiriistvara 4 aastat Üüritud hoonete sisustus Üürilepingu kestus Muud seadmed ja sisustus 6 aastat

2.4. Töötajate hüvitised

Töötajate hüvitised hõlmavad kontrollikoja liikmete tulevasi pensioniõigusi. Nõukogu 18. oktoobri 1977. aasta määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77 (Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1)) artikli 19 kohaselt kirjendatakse selle pensioniskeemi järgi maksmisele kuuluvad summad ühenduste eelarves ja liikmesriigid tagavad ühiselt nende maksmise.

Liikmesriikide tagatavad summad põhinevad ühelt poolt arvestuseeskirjal nr 12 „Töötajate hüvitised”, mis võeti vastu komisjoni peaarvepidaja otsusega vastavalt Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklile 133, ning teiselt poolt Eurostati asjaomase osakonna ekspertide koostatud kindlustusmatemaatilisel analüüsil.

2.5. Eraldised kohustusteks ja kuludeks

Eraldised kohustusteks ja kuludeks on ette nähtud kahjude või võlgade hüvitamiseks, mis on selgelt määratletud ja kuuluvad bilansi koostamise kuupäeval kas tõenäoliselt või kindlasti kandmisele, aga pole teada, millises summas või mis kuupäeval.

3. Bilansi lisad

3.1. Immateriaalne põhivara

Immateriaalse põhivara muutused 2008. aastal olid järgmised:

(eurot) Bilansiline brutoväärtus 1. jaanuar 2008 Soetused Müüdud varad Muud muutused Bilansiline brutoväärtus 31. detsember 2008 Akumuleeritud kulum 31. detsember 2008 Bilansiline netoväärtus 31. detsember 2008 Arvutitarkvara 290 514 339 366 — — 629 880 – 212 088 417 792 Kokku 290 514 339 366 0 0 629 880 – 212 088 417 792

3.2. Materiaalne põhivara

Materiaalse põhivara muutused 2008. aastal olid järgmised:

(eurot) Bilansiline brutoväärtus 1. jaanuar 2008 Soetused Müüdud varad Ümberkvalifitseerimine Bilansiline brutoväärtus 31. detsember 2008 Akumuleeritud kulum 31. detsember 2008 Bilansiline netoväärtus 31. detsember 2008 Maa 776 630 — — — 776 630 — 776 630 Ehitised ja rajatised 52 074 987 — — — 52 074 987 –24 039 665 28 035 322 Masinad ja seadmed 1 256 222 3 815 –1 566 –1 126 868 131 603 – 101 469 30 134 Arvutiriistvara 4 362 412 706 392 – 816 204 –65 458 4 187 142 –3 034 323 1 152 819 Sisustus ja sõidukid 1 715 569 274 711 – 237 754 290 074 2 042 600 –1 318 473 724 127 Muud seadmed ja sisustus 1 043 800 37 171 –83 856 902 252 1 899 367 –1 615 568 283 799 Pooleliolev vara 90 048 4 077 754 –90 048 — 4 077 754 — 4 077 754 Kokku 61 319 668 5 099 843 –1 229 428 0 65 190 083 –30 109 498 35 080 585

„Vara ümberklassifitseerimine” tähendab varade ümberliigitamist ühest kategooriast teise 1. jaanuaril 2008.

„Pooleliolev vara” on üldjuhul vara, mis on kätte saadud, kuid mille kohta ei ole aasta lõpus veel arvet esitatud. Arve saamisel kirjendatakse vara vastava kategooria lisandustesse ning „poolelioleva vara” alajaotusse „võõrandamised”.

Pooleliolev vara hõlmab ka suuri ehitusprojekte, mis on aasta lõpus pooleli. 31. detsembril 2008 olid sellisteks uus hoone K3 (uuringud), hoone K1 remonditööd tervishoiu- ja turvanõuetega vastavusse viimiseks ning uus konverentsiruum.

3.3. Lühiajalised nõuded

Lühiajalised nõuded

(eurot) 31. detsember 2008 31. detsember 2007 Lühiajalised nõuded, peamiselt seoses töötajate riiklike pensioniõiguste ülekandmisega 504 166 628 778 Ettemakstud tasud hoonete rendi- ja IT-lepingute eest 614 114 560 782 Muud nõuded, peamiselt seoses palkade ja lähetuskulude ettemaksetega 335 446 485 079 Nõuded EÜ üksuste vastu (väljaannete talitus) 2 055 5 133 Kokku 1 455 781 1 679 772

3.4. Raha ja selle ekvivalendid

Raha ja selle ekvivalendid

(eurot) 31. detsember 2008 31. detsember 2007 Avansikonto 1 000 1 000 Arvelduskonto 1 487 625 2 011 791 Kokku 1 488 625 2 012 791

3.5. Töötajate hüvitised

Tulevased pensionimaksekohustused arvutatakse ilma nende tegemise ajal kinni peetavate maksudeta. Maksumäära ajakohastatakse viimase kolme aasta tegeliku keskmise maksumäära põhjal.

Pensionikohustused ja maksumäära mõju

(eurot) 31. detsember 2008 31. detsember 2007 Brutosumma 63 730 921 50 871 762 Maksumäär (%) 17,57 % 17,70 % Maksud 11 197 523 9 004 302 Pensionikohustuste netosumma 52 533 398 41 867 460 2008. aasta pensionikohustuste netosumma muutus 10 665 938

Töötajate hüvitiste kohustus on arvutatud kontrollikoja liikmete erinevate õiguste põhjal, nagu õigus jätkuvale pensionile ja üleminekuhüvitistele, samuti neile omistatud abisaajakategooria põhjal.

2008. aastal oli kohustuse arvutamine esimest korda Eurostati ülesanne. Kindlustusmatemaatiline kohustus arvutati kooskõlas EÜ arvestuseeskirjaga nr 12 „Töötajate hüvitised”.

2008. aastal suurenes maksude netosumma 10,7 miljoni euro võrra, mille peamised põhjused on järgmised:

— arvestusmeetodi arvestuseeskirjaga nr 12 vastavusse viimine 2008. aastal. Selle tulemusel võeti kohustuse arvutamisel esimest korda arvesse kontrollikoja praeguste liikmete üleminekuhüvitisi, mida oli kogunenud 4,7 miljoni euro väärtuses;

— töötajahüvitiste kohustuse tavapärased muutused tulenevalt näiteks intressimäära ja elutabelite muudatustest ning uute abisaajate ja hüvitiste lisamisest 4,5 miljoni euro suuruses summas;

— personali andmebaasi muudatused ja parandused (perekonnaseis jne).

Andmete esitamine erineb EÜ arvestuseeskirjas nr 12 „Töötajate hüvitised” ette nähtud esituslaadist, kuna Eurostat ei edastanud vajalikke üksikasjalikke kindlustusmatemaatilisi arvutusi.

3.6. Pikaajalised kohustused

175 000 euro suurune summa kuulub lepingu järgi maksmisele hoone K9 rendilepingu lõppemisel.

3.7. Riski- ja kulueraldised

Personalile võlgnetava väljavõtmata puhkuse väärtusele vastav summa, millest on maksud maha arvatud, kirjendati varem „riski- ja kulueraldisena”. Alates 2008. aastast kirjendatakse väljavõtmata puhkus „kogunenud kuludena” (mitte eraldistena). 31. detsembri 2007. aasta seisuga bilansis näidati 1 927 531 euro suurune summa „riski- ja kulueraldistena”. Nüüd on summa ümber liigitatud „kogunenud kuludeks” ja seda näidatakse kui „lühiajalist võlga”.

Riski- ja kulueraldised seisuga 31. detsember 2007

(eurot) 31. detsember 2007 Riski- ja kulueraldis bilansis seisuga 31.12.2007 1 927 531 Riski- ja kulueraldiste ümberklassifitseerimine –1 927 531 Riski- ja kulueraldis bilansis seisuga 31.12.2007 pärast ümberklassifitseerimist 0





Lühiajalised võlad seisuga 31. detsember 2007

(eurot) 31. detsember 2007 Lühiajalised võlad seisuga 31.12.2007 6 314 949 Riski- ja kulueraldiste ümberklassifitseerimine 1 927 531 Lühiajalised võlad bilansis seisuga 31.12.2007 pärast ümberklassifitseerimist 8 242 480

3.8. Lühiajalised võlad

Lühiajalised võlad

(eurot) 31. detsember 2008 31. detsember 2007 Kogunenud kulud koosnevad tekkinud kuludest, mille kohta pole veel arvet esitatud. Siia on arvestatud ka väljavõtmata puhkusepäevad nii 2007. kui ka 2008. aastal (vt märkus 3.7 eespool) 6 672 098 7 177 873 Mitmesugused võlad töötajatele 427 175 522 592 Võlad tarnijatele 540 605 484 724 Võlad konsolideeritud EÜ üksustele, peamiselt nõukogule ja Euroopa Parlamendile 107 124 57 291 Kokku 7 747 002 8 242 480

4. Tulemiaruandele lisatud märkused

4.1. „Komisjoni poolt teistele asutustele tehtud siirded”: kirje vastab kontrollikoja igakuistele komisjonile esitatud rahastamistaotlustele kontrollikoja pangakonto täiendamiseks.

4.2. „Tulu haldustegevusest”: jagu koosneb peamiselt mahaarvamistest liikmete ja personali palgast maksude ja sotsiaalkindlustusmaksude näol.

4.3. „Muud tegevustulud” tekivad muu hulgas väljaannete talituse väljaannete müügist.

4.4. „Personalikulud”: 96 % sellest moodustavad kontrollikoja liikmete ja töötajate palgad. Ülejäänud osa hõlmab lepinguliste ja ajutiste töötajate palku.

4.5. „Põhivaraga seotud kulud” hõlmavad materiaalse ja immateriaalse põhivara amortisatsiooni.

4.6. „Muude halduskulude” olulisimad kirjed:

— hoonete rentimine ja sellega seotud kulud;

— IT ja telekommunikatsioon;

— lähetuskulud;

— koristus- ja turvateenused.

4.7. „Finantstulud” koosnevad kontrollikoja arvelduskontolt teenitud pangaintressidest.

4.8. „Finantskulud” on kontrollikoja arvelduskontolt võetud pangatasud.

4.9. „Pensionikohustuste muutused” hõlmab järgmist:

Pensionikohustuste muutused

(eurot) 2008 Aasta pensionimaksed –2 097 537 Muutused liikmete pensionikohustuste netosummas –10 665 938 Kokku –12 763 475

5. Bilansivälised kirjed

5.1. Tingimuslikud varad

Tarnijad on lepinguliste kohustuste nõuetekohaseks täitmiseks andnud järgmised pangagarantiid:

Saadud pangagarantiid

(eurot) 2008 Reisibüroo 50 000 Ametisõidukite liisimine 75 000 Kindlustusettevõte 1 361 Telekommunikatsioon 20 000 Kokku 146 361

5.2. Edaspidise rahastamise kulukohustused

Edaspidise rahastamise kulukohustused

(eurot) 31. detsember 2008 Hoone K7 2 455 000 Hoone K8 2 229 333 Hoone K9 7 384 000 Brüsseli kontor 54 000 Foyer européen - Maison de l'Europe 50 565 Vahesumma 12 172 898 Autode ja koopiamasinate kasutusrent 640 251 Muu (Cetrel jne) 89 698 Vahesumma 12 902 847 Kasutamata assigneeringutele vastavad kulukohustused – täitmata kulukohustused (RAL – Restant à liquider) – pärast 2008. aasta viitvõlgade mahaarvamist 7 548 508 Kokku 20 451 355

5.3. Kontrollikoja ehitusprojektid

Kontrollikoda asus oma peahoonesse (hoone „K1”) 1988. aastal ja ostis hoone koos sellealuse maaga 1990. aastal. 1999. aastal sõlmis kontrollikoda Luksemburgi riigiga raamlepingu, millega anti kontrollikojale ühe euro eest teise maatüki kasutamise õigus 49 aastaks (ühekordse uuendamise võimalusega) lisahoone (hoone „K2”) ehitamiseks.

Kontrollikoda on otsustanud ehitada ka teise lisahoone (hoone „K3”) ning projekti elluviimisega seotud erinevate kokkulepete tõttu sõlmisid Luksemburgi riik ja kontrollikoda 22. veebruaril 2008 uue raamlepingu.

Luksemburgi riik müüs kahe eelmainitud lisahoonega seotud kaks maatükki kontrollikojale sümboolse ühe euro suuruse hinnaga. Kui kontrollikoda peaks tulevikus kaaluma mõne oma hoone loovutamist kolmandale osapoolele, mis ei ole ühenduse asutus või institutsioon, tagastab kontrollikoda maatüki riigi omandisse sümboolse ühe euro suuruse hinna eest; samuti on riigil võimalik osta kõnealune hoone sõltumatu eksperdi määratud hinnaga. Kui Luksemburgi riik seda õigust kasutada ei soovi, annab see maatüki kasutusõiguse hoone ostjale.

Hoone „K2” võeti kasutusele 2003. aasta novembris. Hoone „K3” ehitamist planeeritakse alustada 2009. aasta lõpus.

5.4. Võimalikud kohtuvaidlused

Puuduvad.