Esitatud rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia austab täielikult ELi ja liikmesriikide asjaomaseid pädevusi. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 6 kohaselt on liit kultuuri valdkonnas pädev võtma meetmeid liikmesriikide meetmete toetamiseks, koordineerimiseks või täiendamiseks. ELi toimimise lepingu artikli 167 lõikes 3 on sätestatud, et liit ja liikmesriigid edendavad kultuuri valdkonnas koostööd kolmandate riikide ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega. Lisaks võtab liit kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 167 lõikega 4 aluslepingute teiste sätete kohaselt tegutsedes arvesse erinevaid kultuuriaspekte. Arengukoostöös täiendavad ja tugevdavad ELi ja liikmesriikide tegevus teineteist (artikkel 208). Austades täielikult subsidiaarsuse põhimõtet, edendab EL rahvusvahelisi kultuurisuhteid siis, kui tema meetmed võivad olla tõhusamad riigi, piirkonna või kohaliku tasandi meetmetest. Nõukogu hiljutistes järeldustes kultuuri kohta ELi välissuhetes märgiti, et „vaja [on] koordineerida paremini jõupingutusi Euroopa tasandi strateegilise lähenemisviisi kujundamiseks“. Seega võib EL võimaldada ja koostoime edendamise kaudu soodustada sobival viisil koostööd riiklike kultuuriinstituutide ja sihtasutuste vahel ning era- ja avaliku sektori ettevõtjate vahel kogu maailmas.

Et kasutada rahvusvahelistes suhetes täielikult ära kultuuri ühendavat rolli, on vaja minna kaugemale Euroopa kultuuride mitmekesisuse tutvustamisest ning seada sihiks uut laadi dialoog, vastastikune kuulamine ja õppimine, ühine suutlikkuse suurendamine ja globaalne solidaarsus. Kultuurisuhetes tuleks arvesse võtta piirkondlikke erinevusi ja kohalikke tundlikke teemasid ning viia meetmed kooskõlla konkreetse kultuurikonteksti ja asjaomaste huvidega. Kuna inimesed on digivahendite kaudu tihti seotud maailmaga, mis jääb nende oma riigist väljapoole, tuleks inimesi julgustada teistega suhtlema vastastikuse austuse ja võrdsuse põhimõtteid järgides ning partnerluse vaimus. Seega peaksid ELi rahvusvahelisi kultuurisuhteid toetama mõlemapoolsuse, vastastikkuse, üksteiselt õppimise ja koosloomise põhimõtted.

EL on võtnud endale kindla kohustuse soodustada kultuurilist mitmekesisust, mida saab kaitsta ja edendada vaid siis, kui tagatud on inimõigused ja põhivabadused. Need põhiõigused on demokraatia, õigusriigi põhimõtte, rahu, stabiilsuse, säästva kaasava arengu ja riigi asjades osalemise olulised alustalad. Riikidel on kohustus austada, kaitsta ja edendada õigust arvamus- ja sõnavabadusele, sealhulgas kunstilise väljenduse vabadusele. Sellega seoses ja kooskõlas ELi ja rahvusvahelisest õigusest tulenevate kohustustega on EL võtnud ülesandeks edendada tolerantset ja pluralistlikku lähenemist kultuurisuhetele.

Euroopal on muude riikidega juba tihedad suhted kultuuri vallas. Liikmesriikidel on ulatuslikke ja pikaajalisi rahvusvahelisi kultuurilisi sidemeid ning Euroopast peetakse tänu tema kultuuritraditsioonidele ja loomingule kõikjal maailmas lugu. Kooskõlas nõukogu ja Euroopa Parlamendi taotlustega saab EL oma aruka täiendavuse põhimõttele tugineva koordineeritud tegutsemisega neid sidemeid tugevdada, tekitades koostoimet, koondades vahendeid, lihtsustades koostööd ning muutes kultuurivahetuse ja -tegevuse nähtavamaks.

Kultuurialased vahetused võivad tuua ka majanduslikku kasu. Loominguliste toodete maailmakaubandus kasvas aastatel 2004–2013 enam kui kaks korda ning kultuur on keskne element uues majanduses, mida juhivad loomingulisus, uuendusmeelsus ja teadmiste kättesaadavus. Kultuuri- ja loomesektor esindab umbes 3 % üleilmsest SKPst ning kindlustab 30 miljonit töökohta. Ainuüksi ELis pakuvad need valdkonnad tööd rohkem kui 7 miljonile inimesele. Samuti aitavad kultuuri- ja loomesektor kaasa säästva arengu ja kaasava majanduskasvu edendamisele arengumaades. Kultuur võib seega aidata edendada töökohtade loomist ja konkurentsivõimet nii ELis kui ka sellest väljaspool. Seda tunnistatakse ÜRO säästva arengu tegevuskavas aastani 2030, milles rõhutatakse, et kultuuril, sealhulgas maailma kultuuripärandil ja loomemajandusel, võib olla oluline roll kaasava ja säästva arengu saavutamises. Kultuur on seega üks oluline sektor, mida edendatakse osana ELi arengukoostööst.

UNESCO 2005. aasta kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni poolena on EL võtnud kohustuse edendada kultuuri väljendusvormide mitmekesisust oma rahvusvahelistes kultuurisuhetes. See hõlmab ELi põhiväärtusi, nagu inimõigused, sooline võrdõiguslikkus, demokraatia, sõnavabadus, õigusriigi põhimõte ning kultuuriline ja keeleline mitmekesisus. Kultuur ja eelkõige kultuuridevaheline dialoog võib aidata kaasa suurte ülemaailmsete probleemide lahendamisele, sealhulgas ennetada ja lahendada konflikte, integreerida pagulasi, võidelda vägivaldse äärmusluse vastu ning kaitsta kultuuripärandit. 2014. aasta kultuuripärandit käsitlevas teatises kinnitas EL oma kavatsust kaitsta kultuuripärandit koostöös selliste organisatsioonidega nagu Euroopa Nõukogu ja UNESCO. Pidades silmas kultuuripärandi hävitamist konfliktikolletes, näiteks Iraagis, Süürias ja Afganistanis, on see ülesanne endiselt kiireloomuline.

2007. aastal tegi komisjon ettepaneku Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas, mis hõlmas kultuuri edendamist liidu rahvusvahelistes suhetes. Pärast seda on Lissaboni lepingu jõustumine ja Euroopa välisteenistuse asutamine loonud uue struktuuri, mis võib veelgi suurendada ELi panust rahvusvahelistesse kultuurisuhetesse. Viimastel aastatel on liikmesriigid, Euroopa Parlament ja kodanikuühiskonna esindajad nõudnud ELi kooskõlalisemat lähenemist rahvusvahelistele kultuurisuhetele. 2015. aasta novembris kutsus nõukogu komisjoni ja kõrget esindajat üles valmistama ette „strateegilist lähenemist kultuurile ELi välissuhetes ja visandama selleks juhtpõhimõtted“. Vastavalt sellele esitatakse käesolevas ühisteatises nimetatud põhimõtted ja strateegilisem ELi lähenemine kultuuridiplomaatiale.

ELil on maailmale palju pakkuda: kultuuri väljendusvormide mitmekesisus, kõrgetasemeline kunstilooming ja dünaamiline loomemajandus. Ka EL ise saab suurt kasu tihedamatest suhetest ülejäänud maailmaga. Samal ajal on ELi mitmekesisuse ja paljususe kogemus oluline väärtus, edendamaks kultuuripoliitikat kui rahu ja sotsiaal-majandusliku arengu olulist tõukejõudu kolmandates riikides. Käesolevas ühisteatises antakse ülevaade liidu rahvusvahelistesse kultuurisuhetesse juba antavast panusest ning tehakse ettepanekuid, kuidas arendada ELi rahvusvahelisi kultuurisuhteid nii, et saavutada liidu eesmärgid rahvusvahelise rahu ja stabiilsuse edendamise, mitmekesisuse kaitsmise ning töökohtade loomise ja majanduskasvu stimuleerimise alal.

Kultuuriline mitmekesisus on Euroopa Liidu väärtuste lahutamatu osa. EL on jõuliselt pühendunud rahul, õigusriigi põhimõttel, sõnavabadusel, üksteisemõistmisel ja põhiõiguste austamisel põhineva maailmakorra edendamisele. Seega on rahvusvaheliste kultuurisuhete kaudu mitmekesisuse edendamine oluline osa ELi rollist ülemaailmse toimijana. See hõlmab nii pühendumist rahvusvaheliste kultuurisuhete edendamisele toe ja abi kaudu, mida EL pakub kolmandatele riikidele, kui ka liidu ja ELi liikmesriikide eripalgelise kultuuri tutvustamist kultuuridiplomaatia abil. EL teeb ÜRO olulise partnerina tihedat koostööd UNESCOga, et kaitsta maailma kultuuripärandit.

Kultuur ei ole ainult kunst või kirjandus. See hõlmab suurt hulka poliitika- ja tegevusvaldkondi, alates kultuuridevahelisest dialoogist turismini, haridusest ja teadusest loomemajanduseni, pärandi kaitsmisest loomemajanduse ja uue tehnoloogia arendamiseni ning käsitööst arengukoostööni. Seega julgustatakse esitatud strateegias kasutama võimalusi kultuuri edendamiseks ELi välispoliitikas. Kultuur on ka tähtis element jätkusuutlikus arengus, kuivõrd loomemajandus võib aidata kaasa leppimisele, majanduskasvule ja sõnavabaduse austamisele, millele saavad toetuda teised põhivabadused.

e) Kultuuri edendamine olemasolevate koostöövõrgustike kaudu

Et tagada poliitika sidusus ja vältida dubleerimist, on tõhusaim viis ELi välissuhetes kultuuri edendamiseks olemasolevate koostöövõrgustike ja rahastamisvahendite kasutamine. EL on valdkondliku ja geograafilise koostöö jaoks välja töötanud kohandatud raamistikud ja sihtotstarbelised rahastamisvahendid.

Valdkondlikud programmid

Partnerluse rahastamisvahend: üks selle eesmärke on „liidu [---] laialdase mõistmise ning nähtavuse suurendamine avaliku diplomaatia, inimestevaheliste kontaktide, haridusalase ja akadeemilise koostöö, mõttekodade koostöö ja teavitustegevuse kaudu, et edendada liidu väärtusi ja huve“.

Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend: selle vahendi kaudu antakse abi demokraatia ja õigusriigi põhimõtete ning inimõiguste ja põhivabaduste järgimise arendamiseks ja tugevdamiseks. Üks vahendi eesmärkidest on edendada arvamus- ja sõnavabadust, sealhulgas poliitilist, kunstilist ja kultuurilist väljendusvabadust.

Arengukoostöö rahastamisvahendi raamesse kuuluva üleilmseid avalikke hüvesid ja probleeme käsitleva programmi inimarengu komponendiga soovitakse edendada kultuurilist mitmekesisust ja kõikide kultuuride võrdset väärikust. Samuti stimuleeritakse sellega kultuuritööstuse poolt arengumaade majanduskasvu, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike ametiasutuste edendamiseks antavat panust.

 Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend: vahendi eesmärk on konfliktide ennetamise, kriisile reageerimise ja rahu kindlustamise edendamine, et tegeleda üleilmsete ja piirkonnaüleste ohtudega. Sellest vahendist rahastust saava kodanikuühiskonna määratlus hõlmab kultuuriorganisatsioone.

 Programm „Loov Euroopa“: selle programmi eesmärk on muu hulgas „Euroopa kultuuripärandi edendamine ning Euroopa kultuuri- ja loomesektori [---] tugevdamine“ ning programm on „avatud kolmandate riikidega läbiviidavatele kahe- või mitmepoolsetele koostöömeetmetele“.

Geograafilised koostööraamistikud

 Laienemispoliitika: kandidaatriikidel ja potentsiaalsetel kandidaatriikidel, nimelt Lääne-Balkani riikidel ja Türgil, on ELi välispoliitikas eriline koht ja tähtsus. ELi kultuurivaldkonna poliitika on osa ELi õigustikust, mille kandidaatriigid peavad ellu viima seoses 26. peatüki („Haridus ja kultuur“) üle toimuvate läbirääkimistega. Sellega seoses saab see piirkond toetust ühinemiseelse abi rahastamisvahendist. EL on Lääne-Balkani riikide kultuuriprojekte pikka aega märkimisväärselt toetanud, et edendada kultuuridevahelist dialoogi, leppimist ja sotsiaal-majanduslikku arengut. Euroopa Komisjoni ja Euroopa Nõukogu ühismeetme „I ja II Ljubljana protsess“ raames investeeriti Kagu-Euroopa kultuuripärandi taastamisse rohkelt vahendeid. ELi poliitikakoostöös on parandatud laienemisprotsessis osalevate riikide kultuuriorganisatsioonide suutlikkust ning nad on saanud osaleda täiemahuliselt kultuuriprogrammides ja programmis „Loov Euroopa“. Praegu seisavad laienemisprotsessis osalevate riikide ees uued ülesanded, sealhulgas hiljuti saabunud rändajate lõimimine, milles kultuuridevaheline dialoog võib aidata kaasa lepitamisele ning kaasavate ja demokraatlike ühiskondade loomisele ning võidelda radikaliseerumise vastu. EL peaks jätkama laienemisprotsessis osalevate riikidega tihedat koostööd, et aidata neil kaitsta oma kultuuripärandit, edendada nende kultuuri- ja loomemajanduse arengut ning soodustada osalemist olemasolevates ELi kultuuriprogrammides.

 Euroopa naabruspoliitika: Euroopa naabruspoliitika reguleerib ELi suhteid 16 lähima ida- ja lõunanaabriga. Diferentseeritud kahepoolseid suhteid iga partnerriigiga täiendavad piirkondlikud koostööalgatused Vahemere lõunapiirkonna partnerluse ja idapartnerluse raames. Uue Euroopa naabruspoliitika põhielemendid on poliitiline, majanduslik ja kultuuriline eristumine ning suurem vastastikune vastutus. Idapartnerluse platvorm 4 on tõhustatud koostöö ja poliitikadialoogi foorumiks sellistes valdkondades nagu haridus, noored (sealhulgas tööalane konkurentsivõime), kultuur ja loovus, teadus ja innovatsioon, audiovisuaalpoliitika ja infoühiskond, kusjuures samal ajal toetatakse eriprogrammidega suutlikkuse parandamist. Vahemere lõunapiirkonnas toetab EL kultuurikoostööd piirkondlike programmidega pärandi ja audiovisuaalvaldkonnas, lisaks ka kahepoolse tegevusega. Mitu Euroopa naabruspoliitika riiki seisab silmitsi pikaajaliste keeruliste probleemidega, mis on seotud näiteks poliitiliste pingete, majandusraskuste, vägivaldse radikaliseerumise ja rändevooga. Just seetõttu võib kultuurikoostöö ja kultuuripoliitikaalane teabevahetus stabiliseerumisele suuresti kaasa aidata. Näiteks toetatakse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist aastatel 2014–2017 Vahemere lõunapiirkonna arengu nimel 17 miljoni euroga meediat ja kultuuri. Peale selle toetatakse kultuuri ja kultuuripärandi säilimist viiest piiriülese koostöö programmist.

Arengukoostöö: arengukoostöö rahastamisvahendi ülesanne on vähendada vaesust ning soodustada säästvat majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaarengut ning edendada demokraatiat, õigusriigi põhimõtteid, head valitsemistava ja inimõiguste austamist. See koosneb kolmest konkreetsest komponendist: i) geograafilised programmid, millest toetatakse koostööd ligi 47 Ladina-Ameerika , Lõuna-Aasia ning Põhja- ja Kagu-Aasia, Kesk-Aasia , Lähis-Ida ning Lõuna-Aafrika arenguriigiga; iii) hiljuti loodud üleaafrikaline programm, et toetada ELi ja Aafrika vahelist strateegilist partnerlust. Mitmes arengukoostöö rahastamisvahendi määruse peatükis tunnistatakse kultuuri rolli.

2000. aasta juunis allkirjastatud Cotonou koostööleping lõi 20 aastaks raamistiku ELi koostöö jaoks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (edaspidi „AKV“) riikidega. Selle lepingu kohaselt rahastatakse Euroopa Arengufondist (edaspidi „EAF“) kultuuriprogramme, mida haldab ja viib ellu AKV riikide rühma sekretariaat. 9. EAFist rahastati projekte, millega suurendada AKV riikide loomemajanduse tehnilist ning finants- ja juhtimissuutlikkust, täpsemalt arendada ja struktureerida AKV riikide filmi- ja audiovisuaaltööstust (14 miljonit eurot). Seejärel andis programm „AKV riikide kultuur+“ (10. EAFi raames 30 miljonit eurot) panuse vaesuse vastasesse võitlusesse, edendades kestlikku kultuurimajandust. Kultuuri- ja loomemajandust toetatakse endiselt praegusest AKV-sisese koostöö programmist (11. EAFi raames 40 miljonit eurot aastateks 2014–2020). Komisjon kaalub praegu raamistikku, mille alusel hakatakse AKV riikidega suhteid reguleerima pärast Cotonou koostöölepingu kehtivuse lõppemist. Praegu tehakse ettevalmistusi läbivaadatud Euroopa arengukonsensuse vastuvõtmiseks.

3. PARTNERRIIKIDEGA TEHTAVA KULTUURIKOOSTÖÖ ARENDAMINE

Komisjon ja kõrge esindaja teevad osana esitatud rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegiast ettepaneku kolme järgmise töösuuna kohta, mille abil edendada rahvusvahelisi kultuurisuhteid partnerriikidega:

kultuuri kui säästva sotsiaalse ja majandusliku arengu tõukejõu toetamine; kultuuri ja kultuuridevahelise dialoogi edendamine rahumeelsete kogukondadevaheliste suhete saavutamiseks; kultuuripärandiga seotud koostöö tugevdamine.

3.1. Kultuuri kui sotsiaalse ja majandusliku arengu tõukejõu toetamine