2. LISA: DEKLARATSIOONID

1. Prioriteetsete programmide rahastamispaketid, taasterahastu „NextGenerationEU“ kulud ning paindlikkus

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioon eriprogrammide tugevdamise ja alusaktide kohandamise kohta

Ilma et see piiraks seadusandja ja eelarvepädevate institutsioonide volitusi, lepivad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kokku, et Euroopa Parlamendi poolt kindlaks määratud programmide puhul suurendatakse vastavalt kas alusaktides esitatud rahastamispakette või finantsplaneeringut 2,5 miljardi euro võrra 2018. aasta hindades. See saavutatakse finantsraamistiku ülemmäärade raames olemasolevate varude vastava vähendamisega, piiramata paindlikkusinstrumendi võimalikku kasutamist 2021. aastal.

Ilma et see piiraks institutsioonide seadusandlikke volitusi, lepivad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kokku, et finantsraamistiku määruse II lisas loetletud programmide alusaktidesse lisatakse säte rahastamispakettide suurendamise kohta selles täpsustatud summade võrra. Programmide puhul, millega kehtestatakse eelarvelisi tagatisi, kajastub lisasumma antud tagatiste täiendavas tasemes.

Euroopa Parlamendi deklaratsioon eriprogrammide tugevdamise kohta mittesihtotstarbelistest varudest

2,5 miljardi euro suurune summa (2018. aasta hindades), millele osutatakse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonis eriprogrammide tugevdamise ja alusaktide kohandamise kohta, jaotatakse järgmiselt:

— programm „Euroopa horisont“: +0,5 miljardit eurot

— programm „Erasmus+“: +0,5 miljardit eurot, millest 165 miljonit eurot 2021. aastal

— programm „EL tervise heaks“: +0,5 miljardit eurot, millest 70 miljonit eurot 2021. aastal

— Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet: +0,5 miljardit eurot

— humanitaarabi: +0,5 miljardit eurot

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioon AKV riikide investeerimisrahastust tagasi saadavate vahendite kasutamise kohta naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi jaoks

Nõukogu nõustub, et ajavahemikul 2021–2027 kasutatakse AKV riikide investeerimisrahastu raames 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi rahastamistoimingutest tagasi saadavatest vahenditest kuni 1 miljard eurot (2018. aasta hindades) naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi jaoks. Kolm institutsiooni leiavad, et naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahend peaks võimaldama nimetatud vahendite vastuvõtmist.

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioon vabanenud vahendite taaskasutamise kohta seoses teadusprogrammiga

Ilma et see piiraks nende institutsioonilisi õigusi, lepivad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kokku, et teevad teadusprogrammi jaoks aastatel 2021–2027 uuesti kättesaadavaks kulukohustuste assigneeringud, mis vastavad kuni 0,5 miljardile eurole (2018. aasta hindades) vabastatud kulukohustuste summast, mis tuleneb kõnealusesse programmi või selle eelkäijasse kuuluvate projektide täielikust või osalisest rakendamata jätmisest, nagu on sätestatud finantsmääruse artikli 15 lõikes 3.

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioon taasterahastu „NextGenerationEU“ intressikulude ja tagasimaksete käsitlemise kohta finantsraamistikus 2021–2027

Kolm institutsiooni leiavad, et kuludega, millega kaetakse taasterahastu „NextGenerationEU“ rahastamiskulusid, püütakse mitte vähendada ELi programme ja fonde.

Kolm institutsiooni lepivad kokku, et taasterahastu „NextGenerationEU“ intressikulude ja tagasimaksete käsitlemine finantsraamistikus 2021–2027, mis praegu on seitsmeks aastaks prognoositud 12,9 miljardile eurole, ei mõjuta kõnealuse küsimuse käsitlemist tulevastes finantsraamistikes alates 2028. aastast.

Kolm institutsiooni nõustuvad tegema jõupingutusi piisavate uute omavahendite kasutuselevõtmiseks, et katta tagasimaksete ja intressidega seotud eeldatavatele kuludele vastav summa.

2. Omavahendid

Komisjoni deklaratsioon digimaksul põhineva omavahendi kehtestamise kohta

Võttes arvesse rahvusvahelisel tasandil toimuvaid arenguid, kiirendab komisjon oma tööd seoses liidus digimaksu kehtestamiseks vajalike ettepanekute esitamisega ning esitab alusakti ettepaneku võimalikult kiiresti, hiljemalt 2021. aasta juuniks. Selle põhjal teeb komisjon ettepaneku, et digimaksust saadav tulu muutuks hiljemalt 2023. aasta jaanuaris omavahendiks.

Komisjoni deklaratsioon finantstehingute maksul põhineva omavahendi kehtestamise kohta

Arutelud finantstehingute maksu üle tõhustatud koostöö raames jätkuvad ja need tahetakse lõpule viia enne 2022. aasta lõppu. Kui finantstehingute maksu osas jõutakse kokkuleppele, teeb komisjon ettepaneku kanda finantstehingute maksust saadav tulu ELi eelarvesse omavahendina.

Kui 2022. aasta lõpuks kokkulepet ei saavutata, teeb komisjon mõjuhinnangute põhjal ettepaneku uuel finantstehingute maksul põhineva uue omavahendi kohta. Komisjon püüab need ettepanekud esitada 2024. aasta juuniks, pidades silmas omavahendi kasutuselevõttu hiljemalt 1. jaanuaril 2026.

3. Eelarvepädevate institutsioonide roll

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioon selliste ELi toimimise lepingu artiklil 122 põhinevate uute ettepanekute eelarvekontrolli kohta, millel võib olla märgatav mõju liidu eelarvele





ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon (edaspidi „kolm institutsiooni“) tunnistavad, et ELi toimimise lepingu artikkel 122 on õiguslik alus, võtmaks vastu konkreetsete kriisiolukordade käsitlemiseks meetmeid, millel võib olla eelarvemõju, mis omakorda võib mõjutada liidu kulude kujunemist selle omavahendite piires.

(2) Võttes arvesse nende aluslepingutest tulenevat eelarvepädevust, on asjakohane, et mõlemad eelarvepädevad institutsioonid arutavad selliste kavandatavate õigusaktide mõju eelarvele, mille mõju on tõenäoliselt märgatav. Selleks peaks komisjon esitama kogu asjakohase teabe, mis võib olla vajalik Euroopa Parlamendi ja nõukogu arutelude hõlbustamiseks,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

1. Käesolevas deklaratsioonis on esitatud komisjoni aktiivse abiga toimuva Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahelise eelarvekontrollimenetluse (edaspidi „menetlus“) kord.

2. Seda menetlust võib kohaldada komisjoni ettepanekute suhtes ELi toimimise lepingu artiklil 122 põhineva nõukogu õigusakti kohta, millel võib olla märgatav mõju liidu eelarvele.

3. Komisjon lisab igale sellisele ettepanekule hinnangu kavandatava õigusakti eelarvemõju kohta ning märgib, kas kõnealune õigusakt võib tema arvates avaldada märgatavat mõju liidu eelarvele. Selle alusel võivad Euroopa Parlament ja nõukogu nõuda menetluse algatamist.

4. Menetlus toimub ühiskomitees, kuhu kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu esindajad asjakohasel tasandil. Komisjon osaleb ühiskomitee töös.

5. Ilma et see piiraks nõukogu ELi toimimise lepingu artikli 122 kohast pädevust, alustavad Euroopa Parlament ja nõukogu konstruktiivset dialoogi, et jõuda ühise arusaamani kavandatava õigusakti eelarvemõju suhtes, võttes nõuetekohaselt arvesse küsimuse kiireloomulisust.

6. Menetlus peaks toimuma ajavahemiku jooksul, mis ei ületa kahte kuud, välja arvatud siis, kui kõnealune õigusakt tuleb vastu võtta enne konkreetset kuupäeva, või kui asja kiireloomulisuse tõttu määrab nõukogu selleks lühema tähtaja.

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioon finantsmääruse sihtotstarbelise välistulu ning laenuvõtmise ja -andmise sätete ümberhindamise kohta

Seoses taasterahastuga „NextGenerationEU“ (NGEU) lepivad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kokku, et finantsmääruse järgmise läbivaatamise raames hinnatakse ja vajaduse korral muudetakse järgmist:

— sihtotstarbelist välistulu käsitlevad sätted, eelkõige nagu on osutatud finantsmääruse artikli 21 lõikes 5;

— laenutehingute aruandlust käsitlevad sätted.

Kolm institutsiooni tunnistavad, et sihtotstarbelise tulu suhtes kohaldatakse kehtivaid reegleid auditite ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse kohta.

4. Horisontaalsed küsimused – kliima, bioloogiline mitmekesisus, meeste ja naiste võrdõiguslikkus ning kestliku arengu eesmärgid

Komisjoni deklaratsioon kliimamuutustega seotud kulutuste jälgimise metoodika ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu kaasamise kohta

Komisjon tagab, et kliimamuutustega seotud kulutuste jälgimise metoodika on juurdepääsetav, läbipaistev ja avalikult kättesaadav. Komisjon vahetab Euroopa Parlamendi ja nõukoguga arvamusi kliimamuutustega seotud kulutuste jälgimise metoodika üle. Läbipaistvus ja teabevahetus Euroopa Parlamendi ja nõukoguga kliimaeesmärkide saavutamiseks tehtavate edusammude kohta on üks kliimamuutustega seotud kulutuste jälgimise peamisi põhimõtteid.

Komisjoni deklaratsioon kliimaga seotud panuste kohta eri programmides

Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu seadusandlikke volitusi seoses asjaomaste valdkondlike alusaktidega, on kliimaga seotud panused aastateks 2021–2027 (võttes arvesse üldise eesmärgi saavutamist, milleks on tagada vähemalt 30 % ELi kogueelarvest ja taasterahastu „NextGenerationEU“ kulutustest kliimaeesmärkide toetamiseks) märgitud asjaomaste programmide ja fondide puhul järgmiselt:

Programmid Eeldatav miinimumpanus Programm „Euroopa horisont“ 35 % ITER 100 % InvestEU fond 30 % Euroopa ühendamise rahastu 60 % ERF 30 % Ühtekuuluvusfond 37 % REACT-EU 25 % Taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend 37 % ÜPP 2021–2022 26 % ÜPP 2023–2027 40 % EMKF 30 % Programm „LIFE“ 61 % Õiglase ülemineku fond 100 % Naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahend 25 % ÜMT 25 % Ühinemiseelne abi 16 %

Komisjon kasutab siin toodud kliimaga seotud panuseid võrdlusalusena kõrvalekallete hindamiseks ja ebapiisavate edusammude korral meetmete väljapakkumiseks.

Komisjoni deklaratsioon bioloogilise mitmekesisusega seotud kulutuste jälgimise metoodika ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu kaasamise kohta

Komisjon tagab, et bioloogilise mitmekesisusega seotud kulutuste jälgimise metoodika on juurdepääsetav, läbipaistev ja avalikult kättesaadav. Pärast komisjoni poolt hiljuti käivitatud metoodikauuringu lõpuleviimist vahetab komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukoguga metoodika üle arvamusi. Läbipaistvus ja teabevahetus Euroopa Parlamendi ja nõukoguga bioloogilise mitmekesisusega seotud eesmärkide saavutamiseks tehtavate edusammude kohta on jälgimise seisukohast võtmetähtsusega.

5. Muud deklaratsioonid

Komisjoni deklaratsioon läbivaatamise/muutmise kohta

Komisjon esitab 1. jaanuariks 2024 finantsraamistiku toimimise läbivaatamise.

Kõnealusele läbivaatamisele lisatakse vajaduse korral asjakohased ettepanekud finantsraamistiku määruse muutmiseks ELi toimimise lepingus sätestatud korras.