ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.

tunneb muret viivislaenude suure osakaalu pärast, sest EKP andmetel hoiti euroala pankades aprillis 2016 selliseid laene 1 014 miljardi euro väärtuses; on seisukohal, et selle taseme vähendamine on äärmiselt oluline; tunneb heameelt juba tehtud jõupingutuste üle vähendada viivislaenude osakaalu mõnes liikmesriigis; märgib siiski, et siiani on seda küsimust käsitletud peamiselt siseriiklikul tasandil; on seisukohal, et see probleem tuleb lahendada võimalikult ruttu, kuid tunnistab, et lõplik lahendus võtab aega; on seisukohal, et mis tahes soovitatud lahendus peaks arvestama viivislaenude allikaga, pankade reaalmajandusele laenuandmisvõimele avalduva mõjuga ning vajadusega töötada välja viivislaenude esmane ja teisene turg, võib-olla turvalise ja läbipaistva väärtpaberistamise kujul, mis hõlmab nii liidu kui ka liikmesriikide tasandit; soovitab, et komisjon abistaks liikmesriike muu hulgas sihtotstarbeliste varahaldusettevõtjate (ehk nn halbade pankade) loomisega ja tõhustatud järelevalvega; kordab sellega seoses, kui tähtis on suutlikkus viivislaene võõrandada, et vabastada kapitali, mis on eriti oluline VKEdele pangalaene andva panga jaoks; peab tervitatavaks EKP konsultatsiooni pankadele viivislaenude suhtes antavate suuniste kavandi üle kui esimest sammu, kuid on veendunud, et vaja on teha märkimisväärseid edusamme; tervitab komisjoni ettepanekut, mis käsitleb maksejõuetust ja restruktureerimist, sealhulgas varast restruktureerimist ja teise võimaluse andmist kapitaliturgude liidu raames; kutsub liikmesriike üles – oodates ettepaneku vastuvõtmist ja selleks, et seda täiendada – täiustama asjakohaseid õigusakte, eelkõige seoses sissenõudmismenetluse kestusega, kohtusüsteemi toimimisega, ja üldisemalt nende õigusraamistikuga, mis puudutab võlgade restruktureerimist, ning rakendama vajalikke jätkusuutlikke struktuurireforme, mille eesmärk on majanduse elavdamine, et lahendada viivislaenude probleem; märgib, et Rahvusvaheliste Arvelduste Panga andmetel on mõned euroala pangad oma regulatiivset kapitali nõrgendanud, makstes kriisiaastate vältel märkimisväärseid dividende, mõnel juhul isegi üle jaotamata kasumi taseme; on seisukohal, et pankade kapitalipositsiooni saab tugevdada, vähendades dividendimakseid ja kaasates uut omakapitali;
11.

rõhutab, et noortegarantii rakendamist tuleks tõhustada nii riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil ja pikendada sotsiaalpartnerite ja tugevdatud avalike tööturuasutuste aktiivsel osalusel vähemalt aastani 2020, ning rõhutab koolist tööturule ülemineku tähtsust; nõuab tungivalt, et komisjon teeks mõju-uuringuid, et määrata täpselt kindlaks, millised tulemused on seni saavutatud, ja võtaks lisameetmeid, ning võtaks arvesse kontrollikoja eelseisvat auditit ning parimate tavade jagamist ja seminaride korraldamist, kuhu kaasatakse kõik asjaomased osapooled ja mis on kujundatud nii, et see vahend muutuks tulemuslikumaks; toonitab, et liikmesriigid peaksid tagama, et noortegarantii oleks täielikult avatud kõikidele rühmadele, sealhulgas haavatavatele isikutele ja puudega inimestele; rõhutab, et kõigis liikmesriikides see nii ei ole, ja kutsub liikmesriike üles seda olukorda võimalikult kiiresti heastama, sest see on vastuolus ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga; rõhutab vajadust tagada, et noortegarantii jõuaks noorte inimesteni, kes on tõrjutuse ja äärmise vaesuse mitmekordses ohus; märgib, et erilist tähelepanu tuleb pöörata noortele naistele ja tüdrukutele, kes võivad kohata soolisi takistusi; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama noortegarantii piisav rahastamine, et tagada selle nõuetekohane rakendamine kõigis liikmesriikides ja aidata noori veelgi rohkem;
31.

väljendab heameelt asjaolu üle, et keskmine noorte tööpuudus väheneb, kuigi see on ikka veel liiga suur; märgib siiski, et liikmesriigiti püsivad väga suured erinevused, mis nõuavad jätkuvaid reforme, et hõlbustada noorte tööturule sisenemist, tagades seeläbi põlvkondadevahelist õiglust; rõhutab sellega seoses, kui tähtis on noortegarantii, ning nõuab selle otsustava tähtsusega programmi jätkuvat rahastamist ELi vahenditest; nõustub komisjoniga, et on vaja rohkem liikmesriikide meetmeid, et võidelda noorte töötusega, eriti noortegarantii tõhususe suurendamise abil;
12.

hindab positiivselt korruptsioonivastase õigustiku kõige olulisemate osade, sealhulgas rikkumistest teatajate kohta käivate õigusnormide vastuvõtmist; tunneb siiski jätkuvalt muret, et korruptsioon on endiselt suur ja paljudes valdkondades laialt levinud ning kujutab endast jätkuvalt tõsist probleemi, vähendades inimeste usaldust avaliku sektori institutsioonide suhtes; peab murettekitavaks, et peamised korruptsiooni vastu võitlemise institutsioonid on endiselt poliitilise sekkumise objektid ja nende haldussuutlikkus on piiratud; märgib, et kesine rahvusvaheline koostöö ja teabevahetus takistavad jätkuvalt korruptsiooni ennetavat uurimist ja selle eest tulemuslikku vastutusele võtmist; rõhutab, et vaja on luua adekvaatsem õigusraamistik huvide konfliktide ärahoidmiseks, reguleerida lobitööd ja parandada institutsioonide, eelkõige politsei- prokuratuurisutuste vahelist koostööd, et parandada uurimise, süüdistuse esitamise ja süüdimõistmise tulemuslikkust ka kõrgemal tasemel esinevate juhtumite puhul;
33.

tuletab meelde, et komisjoni rakendusdirektiivis (EL) 2015/2392 on sätestatud rikkumisest teatamise kord, dokumenteerimise nõuded ja kaitsemeetmed rikkumisest teatajate jaoks; rõhutab, kui tähtis on tagada, et rikkumisest teatajad saaksid rikkumisest teatada konfidentsiaalselt ning et nende anonüümsus oleks nõuetekohaselt ja täielikult tagatud, seda ka digikeskkonnas, kuid väljendab kahetsust, et see on üks väheseid valdkondlikke õigusakte, mis sisaldab rikkumisest teatajaid käsitlevaid sätteid;
52.

märgib, et Mongoolia on tõsiselt kaalumas Euraasia Majandusliidu võimaliku liikmesuse mõju; väljendab muret, et selline käik võib takistada edasisi poliitilisi ja kaubandussuhteid ELiga;
E.

arvestades, et programmi „Erasmus“ 2014. aasta mõju-uuringu (18) tulemuste kohaselt leiavad need, kes on õppinud või end koolitanud välismaal, kaks korda tõenäolisemalt tööd võrreldes nendega, kellel sarnane kogemus puudub, et 85 % programmi „Erasmus“ õppuritest õpivad või koolitavad end välismaal, et suurendada oma tööalast konkurentsivõimet välismaal, ja et nende hulgas, kes on välismaal õppinud või end koolitanud, on viis aastat pärast ülikooli lõpetamist töötuse määr 23 % madalam; arvestades, et programmi „Erasmus“ mõju-uuringust selgus ka, et 64 % tööandjatest arvab, et rahvusvaheline kogemus on töölevõtmisel oluline (2006. aastal oli neid 37 %) ning et rahvusvahelise taustaga kõrgkoolilõpetanutele antakse suurem tööalane vastutus; arvestades, et igale kolmandale programmi „Erasmus“ praktikandile pakutakse tööd ettevõttes, kus ta oli praktikal, et ligikaudu üks kümnest programmi „Erasmus“ praktikandist on loonud oma äriühingu ja et igast neljast praktikandist kolm kavatsevad seda teha või näevad seda ühe võimalusena;
G.

arvestades, et teadusorganisatsioonid on hoiatanud, et kanal läheks risti üle Nicaragua järve, seades ohtu Kesk-Ameerika suurima mageveeallika; arvestades, et teadusorganisatsioonid on palunud Nicaragua valitsusel projekti peatada, kuni sõltumatud uuringud on lõpule viidud ja neid on avalikult arutatud;
59.

nõuab kogu ELi hõlmavat poliitikavaldkondade arengusidususe alast arutelu, et selgitada, milline on seos poliitikavaldkondade arengusidususe ja poliitikavaldkondade säästva arengu sidususe vahel; rõhutab, et poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõtete kohaldamine kõikides ELi poliitikavaldkondades on otsustava tähtsusega; rõhutab, et poliitikavaldkondade arengusidusus peaks olema ELi säästva arengu eesmärkide saavutamise strateegia üks peamine element; kordab vajadust ELi institutsioonide ja liikmesriikide lisapingutuste järele, et võtta arengukoostöö eesmärke arvesse kõigis sise- ja välispoliitika valdkondades, mis mõjutavad tõenäoliselt arenguriike, et otsida tulemuslikke mehhanisme ja et kasutada olemasolevaid parimaid tavasid liikmesriikide tasandil eesmärgiga rakendada ja hinnata poliitikavaldkondade arengusidusust, et tagada poliitikavaldkondade arengusidususe rakendamine sootundliku lähenemisviisi alusel ning et kaasata sellesse protsessi kõik sidusrühmad, sealhulgas kodanikuühiskonna organisatsioonid ning kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused;
13.

väljendab muret, et töötus – eelkõige noorte ja naiste töötus ning töötus maapiirkondades – püsib vaatamata kõigile jõupingutustele paljudes liikmesriikides väga kõrge ning ühtekuuluvuspoliitika peab ka siin pakkuma lahendusi; soovitab komisjonil pöörata rohkem tähelepanu ühtekuuluvuspoliitika mõjule tööhõive edendamisele ja töötuse vähendamisele; märgib seoses sellega, et noorte tööhõive algatus on 20 toetuskõlblikus liikmesriigis integreeritud 34 ESFi programmi, mis võimaldab seetõttu töötutel noortel sellest algatusest kasu saada, et kindlaks määrata oma oskused ja kvalifikatsioonid; väljendab siiski muret selle pärast, et noorte tööhõive algatuse rakendamise alustamine on viibinud, ja selle pärast, kuidas teatud piirkondades noorte tööhõive algatust rakendatakse; nõuab tungivalt, et liikmesriigid pingutaksid rohkem sisulise ja tuntava mõju kiireks ja edukaks saavutamiseks investeeritud rahaliste vahendite mõjul, eelkõige seoses ettemaksetena eraldatud vahenditega, ning noorte tööhõive algatuse nõuetekohaseks rakendamiseks ning noortele töötajatele inimväärsete töötingimuste tagamiseks; nõuab, et eelkõige tuleb arvesse võtta äriringkondade tegelikke vajadusi ja kasutada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde koolitusvajaduste täitmiseks, et luua tõelisi tööhõivevõimalusi ja saavutada pikaajaline tööhõive; on seisukohal, et ühtekuuluvuspoliitikas peaks käsitlema eelkõige noorte töötuse vastu võitlemist, sotsiaalset kaasamist ja tulevasi demograafilisi probleeme, millega Euroopa praegu ja lähitulevikus silmitsi seisab; nõuab noorte tööhõive algatuse jätkamist ka pärast 2016. aastat, et teha edasisi pingutusi noorte tööpuudusega võitlemiseks, kuid sealjuures muuta kohustuslikuks selle põhjalik tegevusanalüüs, et saavutada parandused, mida on vaja selle tõhusamaks muutmiseks;
29.

võtab teadmiseks lennundussektori tekitatud CO 2 heite; rõhutab, et on juba võetud ja võetakse arvukalt meetmeid CO 2 ja kasvuhoonegaaside heitkoguste piiramiseks, nii tehniliselt, arendades alternatiivsete kütuste kasutamist ja kergemaid õhusõidukeid, kui ka poliitiliselt, täites rahvusvahelisi kokkuleppeid; tervitab 6. oktoobril 2016. aastal toimunud ICAO 39. assambleel saavutatud kokkulepet, millega võeti vastu ülemaailmne turupõhine meede rahvusvaheliste lendude heitkoguste piiramiseks, ning 65 riigi võetud kohustust ühineda 2027. aastaks meetme vabatahtliku etapiga, mis tähendab kohustust vähendada 2035. aastaks umbes 80 % võrra seda osa heitkogustest, mis ületab 2020. aasta taset; rõhutab, et tähtis on jätta ka pärast 31. detsembrit 2016 jõusse erand, mis saastekvootidega kauplemise süsteemi kohaselt kehtestati heitkogustele, mis tekivad ELi toimimise lepingu artiklis 349 määratletud äärepoolseimate piirkondade lennujaamadesse saabuvatel ja neilt väljuvatel lendudel; tervitab komisjoni kavatsust vaadata selle kokkuleppe valguses läbi ELi meetmed lennunduse CO 2 heitkoguste piiramiseks;
A.

arvestades, et Guatemala on suuruselt kolmas ELi kahepoolse arenguabi saaja Kesk-Ameerikas, et aastatel 2014–2020 on selle abi summa 187 miljonit eurot ning selle peamised sihtvaldkonnad on toiduga kindlustatus, konfliktide lahendamine, rahu, julgeolek ja konkurentsivõime;
B.

arvestades, et nüüdseks on vastu võetud 564 Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakenduskava ning komisjonile on teatatud korraldusasutuste nimetamisest 374 rakenduskava jaoks; arvestades, et vahemakseid ei saa teha, kui korraldusasutusi ei ole nimetatud; arvestades, et olemasolevate, 30. novembri 2016. aasta seisuga andmete kohaselt on vahemakseid tehtud vaid 14,750 miljardi euro väärtuses, mis näitab, et maksevajadused on algselt prognoositust väiksemad;
30.

märgib, et suur sõltuvus antibiootikumidest võib suurendada antimikroobikumiresistentsust, mistõttu on ülioluline liikuda vastutustundlikuma kasutamise suunas; on seisukohal, et küülikukasvatus on sellise olukorra osa koos muude loomakasvatussektoritega ning peab samuti tegema märkimisväärseid jõupingutusi, et edendada antibiootikumide vastutustundlikku kasutamist säilitamaks tõhusust ja vältimaks antimikroobikumiresistentsust;
8.

tuletab meelde, et Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) õiguse kohaselt võivad riigid kehtestada erandeid üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe üldiste eeskirjade suhtes vastavalt artikli XX punktile g taastumatute loodusvarade säästmiseks ja artikli XX punktile a avaliku moraali kaitseks; märgib, et WTO apellatsioonikogu on taastumatute loodusvarade mõistet laiemalt tõlgendanud nii, et see kehtiks ka vähenemisohus elusliikide kohta, ning WTO kohtupraktikas on eriliselt rõhutatud liikide lisamist ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) lisadesse kui tõendit nende ammendavuse kohta; märgib ühtlasi, et WTO apellatsioonikogu on tõlgendanud avaliku moraali mõistet laiemalt nii, et see hõlmab ka loomade julma kohtlemisega seonduvat;
53.

palub, et komisjon ja EACEA parandaksid suhtlust ja teabevahetust Loova Euroopa teabepunktidega toimuvate otsustusprotsesside küsimustes, eriti seoses rahastamisvahendite ja uute sektoriüleste algatustega; soovitab komisjonil programmi elluviimise parandamiseks võtta enne ja pärast valikumenetlust rohkem arvesse Loova Euroopa teabepunktide oskusteavet ning teha Loova Euroopa teabepunktide loodavad vahendid ja dokumendid veebis heade tavade näidetena kättesaadavaks; rõhutab vajadust parandada Loova Euroopa teabepunktide vahelist koostööd, et nad muutuksid oma riigi taotlejatele tõhusamaks nõuandjaks; juhib tähelepanu, et hindamisaruannete – isegi kui need on negatiivsed – konfidentsiaalne jagamine võib aidata suurendada nende suutlikkust, ning kutsub komisjoni üles suurendama hindamiste ja valikumenetluste läbipaistvust;
10.

möönab asjaolu, et programmi mõju on endiselt proportsionaalselt suur, nagu näitab ka asjaolu, et 2015. aastal oli 408 valitud projektis hinnanguliselt 1 100 000 osalejat; on ka seisukohal, et taotlejate suur arv – 2014. aastal 2 087 ja 2015. aastal 2 791 – ja projektide kvaliteet näitavad seda, et huvi programmi vastu on suur, ja ka vajadust tagada programmile rohkem töötajaid ja rahalisi vahendeid, et suurendada toetust saavate projektide arvu;
B.

arvestades, et vastastikuse viisavabaduse mehhanismi eesmärk on saavutada selline vastastikune viisavabadus; arvestades, et ELi viisapoliitikaga välistatakse, et üksikud liikmesriigid kehtestavad viisanõude sellise kolmanda riigi kodanike suhtes, kes on loetletud määruse (EÜ) nr 539/2001 II lisas (riigid, kelle kodanikud on lühiajalisel viibimisel viisanõudest vabastatud);
40.

väljendab heameelt asjaolu üle, et Montenegro NATOga ühinemise protokoll allkirjastati 2016. aasta mais tunnustusena Montenegro jõupingutuste eest reformide elluviimisel ning et praegu toimub protokolli ratifitseerimine NATO liikmesriikide poolt, sest NATO on oluline tegur stabiilsuse ja rahu tagamisel Lääne-Balkani riikides; julgustab ELi kuuluvaid NATO liikmesriike pidama ratifitseerimisprotsessi prioriteetseks ja tunnistama, et Montenegro NATO-liikmesusel on riigi Euroopa-Atlandi integratsiooniprotsessis oluline sümboolne ja strateegiline tähendus; tuletab meelde, et ühinemisläbirääkimised ELiga ei ole seotud NATOga ühinemise protsessiga;
57.

märgib, et nende hobuslaste puhul, kes ei ole mõeldud tapamajja saatmiseks inimtoidu tootmise eesmärgil (registreeritud kui toidutootmisel mitte kasutatavad loomad), puudub mõnes liikmesriigis dokumenteeritud ülevaade manustatud ravimite kohta, ning on võimalik, et need hobused tapetakse toiduks illegaalselt ja muutuvad seetõttu tõsiseks ohuks rahvatervisele; palub seepärast komisjonil kõnealune õiguslik lünk kõrvaldada;
56.

rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine on ka hiljuti loodud Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi üks aluspõhimõtteid; kordab oma üleskutset võtta arvesse soolist mõõdet rände- ja varjupaigapoliitikas, kindlustades, et naistel oleks juurdepääs turvalistele paikadele, seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õigustega seotud spetsiifilisele tervishoiule ning et erilist tähelepanu tuleks pöörata erivajadustele, mis on kaitsetutel isikutel, näiteks vägivalla, sealhulgas seksuaalse vägivalla ohvriks langenud naistel, saatjata alaealistel ja muudel ohustatud rühmadel, sealhulgas LGBTI-inimestel;
11.

rõhutab, et mittediskrimineeriva teemaksu peamine nõue on see, et kõik kasutajad maksavad sama tee kasutamise eest sama tasu; rõhutab, et mis tahes riiklik teemaksusüsteem, mis on kodakondsuse alusel otseselt diskrimineeriv või kombineeritud riiklike maksumeetmetega üksnes oma kodanike kasuks, nt mahaarvamine siseriiklikust sõidukimaksust, nii et eesmärgiks on peamiselt tasu nõudmine välisriigi kasutajatelt, rikub mittediskrimineerimise põhimõtet, mis on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis18; tuletab meelde, et komisjon kui aluslepingute täitmise järelevalvaja peab jälgima pärast õigusakti vastuvõtmist selle nõuetekohast rakendamist ja kohaldamist;
D.

arvestades, et 1. veebruaril 2017 vahistati pastor Evan Mawarire Harare lennujaamas Zimbabwesse naasmisel; arvestades, et algselt süüdistati teda kriminaalmenetluse seaduse paragrahvi 22 alusel „põhiseadusliku valitsuse kukutamise katses“, mille eest on ette nähtud kuni 20 aastat vangistust; arvestades, et 2. veebruaril 2017 lisati Zimbabwe lipu seaduse paragrahvi 6 alusel süüdistus lipu teotamises; arvestades, et pastor Mawarire vabastati kautsjoni vastu, kui ta oli viibinud juba üheksa päeva vahi all;
30.

rõhutab, kui oluline on Venemaa jätkuv kaasamine ja dialoog temaga Arktika piirkondliku koostöö, eelkõige ELi ja Venemaa piiriülese koostöö raames, vaatamata asjaolule, et Venemaa on suurendanud relvajõudude piirkonnas viibimist, ehitab ja taasavab sõjaväebaase ning on moodustanud Venemaa Arktika sõjaväeringkonna; rõhutab, et EL peab endiselt kaitsma oma huvisid seoses Venemaaga, kasutades valikulist kaasamist, ning püüdma saavutada edusamme ühiste mureküsimuste lahendamisel, kui ühiste probleemide ja ohtude korral oleks vaja leida ühiseid lahendusi; nõuab tungivalt, et see küsimus lisataks ELi Arktika piirkonna strateegiasse; rõhutab, et Arktika piirkond on rahvusvaheliste suhete keskkonnaalase, majandusliku ja poliitilise sfääri lahutamatu osa;
D.

arvestades, et senaator De Lima on inimõiguste kaitsja ja Filipiinide presidendi Rodrigo Duterte uimastitevastase kampaania kõige suurem kritiseerija; arvestades, et ta on Filipiinide uimastisõja avalikult hukka mõistnud; arvestades, et senaator De Lima oli Filipiinide inimõiguste komisjoni esimees; arvestades, et on põhjust tõsiselt karta senaator De Lima ohutuse pärast; arvestades, et on esitatud arvukalt väiteid piinamise kohta kinnipidamiskohtades, kuid nendele väidetele ei ole järgnenud uurimist;
48.

nõuab Athena mehhanismi viivitamatut reformimist, et suurendada selle võimalusi kulude jagamiseks ja ühiseks rahastamiseks, samuti selleks, et tagada tegevuskulude õiglane rahastamine ja nii ergutada liikmesriike vägesid andma, ilma et rahalised võimed neid piiraksid; on seisukohal, et niisugune reform peaks tagama, et kõik ühised kulud, millele osutatakse nõukogu 27. märtsi 2015. aasta otsuse (ÜVJP) 2015/528 I–IV lisas, kannab alati Athena; on seisukohal, et reformitud Athena mehhanismi tuleks kasutada ka Euroopa integreeritud relvajõudude, sh ELi lahingugruppide rahastamiseks, kui need alalise struktureeritud koostöö raames luuakse;
42.

taunib asjaolu, et Venemaa jätkuv agressioon on tekitanud Donbassi piirkonnas raske humanitaarolukorra ning et Ukraina ja rahvusvahelisi humanitaarorganisatsioone ei lasta okupeeritud piirkondadesse; väljendab sügavat muret enam kui 1,5 miljoni riigisisese põgeniku raske humanitaarolukorra pärast; väljendab väga sügavat muret konfliktidega seotud jätkuva seksuaalse vägivalla pärast; väljendab sügavat muret inimõiguste rikkumiste pärast Krimmis, eelkõige krimmitatarlaste puhul; rõhutab, et EL peab andma Ukrainale rohkem rahalist toetust; kinnitab veel kord oma täielikku toetust Ukraina suveräänsusele, sõltumatusele, ühtsusele ja territoriaalsele terviklikkusele riigi rahvusvaheliselt tunnustatud piirides ning riigi vabale ja suveräänsele valikule liikuda Euroopa suunas; kutsub kõiki osalisi üles viivitamatult tegutsema okupeeritud Krimmi poolsaare rahumeelseks taasintegreerimiseks Ukraina õigussüsteemi poliitilise dialoogi ja rahvusvahelise õiguse täieliku järgimise kaudu; palub Euroopa välisteenistust ja nõukogu avaldada Venemaa Föderatsioonile tugevamat survet, et ta lubaks rahvusvahelistel organisatsioonidel tulla Krimmi jälgima sealset inimõiguste olukorda seoses poolsaarel jätkuva inimõiguste ja põhivabaduste jõhkra rikkumisega, pidades silmas eesmärki luua seal alalisi rahvusvahelisi konventsioonipõhiseid ja seiremehhanisme; nõuab Minski kokkuleppe täielikku rakendamist ning seoses sellega toetab Venemaa-vastaste sanktsioonide pikendamist, kuni Krimm on tagastatud; tuletab meelde, et kõik konflikti osalised on kohustatud võtma kõiki mõeldavaid meetmeid, et kaitsta oma kontrolli all olevaid tsiviilelanikke vaenutegevuse tagajärgede eest; toetab ja julgustab Inimõiguste Nõukogu 34. istungjärgul kavandatavat interaktiivset dialoogi;
E.

arvestades, et mitmel juhul on teatatud piinamisest ning julmast ja inimväärikust alandavast kohtlemisest; arvestades, et neid väiteid ei ole praeguseks piisavalt uuritud; arvestades, et tunnistuste saamiseks ja valetõendite alusel süüdi tunnistamiseks on kasutatud piinamist; arvestades, et rünnatud on ka Krimmi juriste, kes annavad õigusabi neile inimestele ja inimõiguste kaitsjatele, kes on inimeste poliitilistel põhjustel kadumisest Krimmis teada andnud, samuti ajakirjanikke, kes annavad teada krimmitatarlaste olukorrast;
25.

meenutab kõikidele õiguskaitseasutustele, kes kasutavad andmetöötlust ja -analüüsi, et direktiiv (EL) 2016/680 reguleerib isikuandmete töötlemist liikmesriikides õiguskaitse eesmärkidel; nõuab, et isikuandmete kogumine ja töötlemine õiguskaitse eesmärkidel oleks alati piisav ja asjakohane ega ulatuks kaugemale kui konkreetse, sõnaselge ja seadusliku eesmärgi jaoks vaja; märgib, et andmete kogumise eesmärk ja vajadus peab olema selgelt tõestatud; märgib, et keelatud on üksnes automatiseeritud töötlusel, sealhulgas profiilianalüüsil põhinevate otsuste tegemine, millel on andmesubjektile kahjulikud õiguslikud tagajärjed või märkimisväärne mõju, välja arvatud juhul, kui see on lubatud vastutava töötleja suhtes kohaldatava liidu või liikmesriigi õigusega, milles nähakse ette asjakohased kaitsemeetmed andmesubjekti õiguste ja vabaduste tagamiseks, mis hõlmab vähemalt õigust otsesele isiklikule kontaktile vastutava töötlejaga; palub, et komisjon, Euroopa Andmekaitsenõukogu ja teised sõltumatud järelevalveasutused avaldaksid suunised, soovitused ja parimad tavad, et muuta täpsemaks kriteeriumeid ja tingimusi otsuste tegemiseks suurandmete profiilianalüüsi ja kasutamise põhjal õiguskaitse eesmärkidel;
72.

märgib, et igale ELi institutsioonile ja asutusele eelarve täitmise kohta eraldi heakskiidu andmise menetlus on pikaajaline tava, mis on välja töötatud selleks, et tagada läbipaistvus ja demokraatlik aruandekohustus ELi maksumaksjate ees, ning see on ELi rahaliste vahendite kasutamise asjakohasuse ja läbipaistvuse kontrollimise vahend; rõhutab, et sellega on tulemuslikult tagatud Euroopa Parlamendi õigus ja kohustus kontrollida üksikasjalikult kogu ELi eelarvet; tuletab meelde komisjoni 2014. aasta jaanuaris väljendatud seisukohta, et eranditult kõik institutsioonid on täiel määral seotud Euroopa Parlamendi poolt eelarve täitmisele heakskiidu andmise käigus tehtud tähelepanekute järelmeetmete menetlusega ning peaksid tegema pidevalt koostööd, et tagada eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse sujuv toimimine;