EUROOPA KOMISJON Brüssel,23.9.2022 COM(2022) 483 final EUROOPA KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, MAJANDUS- JA RAHANDUSKOMITEELE NING TÖÖHÕIVEKOMITEELE Aruanne COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA) kohta vastavalt nõukogu määruse (EL) 2020/672 artiklile 14























TERA: kahe aasta kokkuvõte



Kokkuvõte Käesolev aruanne on neljas poolaastaaruanne eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA) kohta. Aruandes kinnitatakse eelmistes aruannetes esitatud järeldusi, kirjeldatakse rahastu senist tegevust ja kasutamist ning antakse ülevaade selle sotsiaal-majanduslikust mõjust. TERA on 100 miljardi euro suuruse eelarvega kriisiohjevahend, mille Euroopa Liit (EL) on loonud selleks, et aidata liikmesriikidel COVID-19 pandeemia ajal kaitsta töökohti ja töötajate sissetulekuid. TERA on ka kõigi ELi liikmesriikide solidaarsuse jõuline väljendus: kõik liikmesriigid nõustusid andma ELile kahepoolsed tagatised, et liit saaks võtta turgudelt väga soodsatel tingimustel laenu TERA laenude rahastamiseks. Kiiresti rakendatud uus vahend pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamiseks Rahastu rakendamine oli kiire ja sujuv. Komisjon esitas ettepaneku TERA määruse kohta 2. aprillil 2020 osana ELi esmastest meetmetest pandeemiale reageerimiseks. Nõukogu võttis määruse vastu 19. mail 2020. Rahastu 100 miljardi euro suurune rahastamispakett muutus kättesaadavaks 22. septembril 2020, kui kõik liikmesriigid olid tagatislepingutele alla kirjutanud. Komisjon kiirendas tihedas koostöös liikmesriikidega rahastu rakendamist. Suurem osa eraldatud finantsabist maksti välja vaid seitsme kuu jooksul, 2020. aasta oktoobrist 2021. aasta maini. 2022. aasta märtsis tehti veel üks väljamakse liikmesriikidele, kes eelistasid saada rahalised vahendid hiljem. EL emiteeris esmakordselt sotsiaalseid võlakirju, et rahastada TERA kaudu liikmesriikidele antavat finantsabi. Lisaks TERA määruse nõuete täitmisele esitatakse käesolevas aruandes ELi TERA sotsiaalsete võlakirjade raamistiku alusel avaldamisele kuuluv asjakohane teave ja kinnitatakse veel kord, et TERA toel tehtud kulutused on olnud kooskõlas ÜRO kestliku arengu eesmärkidega. 2022. aasta märtsis emiteeris komisjon edukalt veel 2,2 miljardi euro väärtuses TERA sotsiaalseid võlakirju. Emiteeritud võlakirjade suur ülemärkimine annab tunnistust investorite kindlustundest ELi rahastamissuutlikkuse ja TERA programmi usaldusväärsuse osas. Pärast seda kaheksandat TERA sotsiaalsete võlakirjade tehingut ja väljamakset oli TERA kaudu makstud 19 liikmesriigile välja 91,8 miljardit eurot finantsabi, st peaaegu kogu nõukogu eraldatud summa (93,3 miljardit eurot pärast hiljutist nõukogu rakendusotsust Rumeenia kohta). TERA jätkuv kasutamine toetatud liikmesriikides Käesolev aruanne kinnitab varasemat hinnangut, et TERA kaudu toetati 2020. aastal, mil puhkes pandeemia, hinnanguliselt 31,5 miljonit inimest ja 2,5 miljonit ettevõtet. Need arvud moodustavad peaaegu kolmandiku kogutööhõivest ja ettevõtete koguarvust toetatud liikmesriikides. Peamised TERA finantsabi saajad on olnud VKEd. Sektorid, mida toetati kõige enam, olid inimestevahelist kontakti eeldavad teenused (majutus- ja toitlustusteenused, hulgi- ja jaekaubandus) ning töötlev tööstus. 2021. aastal, eriti aasta esimeses pooles, mil pandeemia külvas ikka veel kaost, jätkati hinnanguliselt 9 miljoni inimese ja enam kui 800 000 ettevõtte toetamist TERA kaudu. 2021. aasta esimeses pooles oli endiselt vaja meetmeid majanduse toetamiseks, kuid hiljem neist järk-järgult loobuti, kuna aasta edenedes nõrgenes tänu vaktsineerimisele ja riikide majanduse kohanemisele COVID-19 pandeemiast tingitud muudatustega nii pandeemia majanduslik kui ka tervisealane mõju. 2022. aasta esimeses pooles, mil järk-järgult lõpetati enamiku TERA abil rahastatud kulutuste tegemine, pikendasid mitu liikmesriiki oma pandeemiaga seotud lühendatud tööaja kavade rakendamist. Enamik liikmesriike ei kasutanud 2022. aastal enam TERAt ning koos pandeemia mõju vähenemisega kahanesid igakuised TERA toel tehtud kulutused tühisteks. Hoolimata kulutuste vähenemisest 2022. aastal toetati siiski hinnanguliselt 220 000 inimest ja 10 000 ettevõtet kolmes liikmesriigis. Peaaegu kõik TERA raames kavandatud avaliku sektori kulutused on nüüdseks tehtud. Avaliku sektori kogukulutused TERA raames abikõlblikele meetmetele peaksid ulatuma toetatud liikmesriikides nüüd 119 miljardi euroni. See ületab tublisti eraldatud finantsabi kogusummat (93 miljardit eurot), kuna mõni liikmesriik täiendas TERAst abikõlblike meetmete jaoks saadud rahalisi vahendeid riiklike vahenditega, mis näitab, et TERA kaudu toetatavad meetmed on liikmesriikidele olulised. Pool TERA raames abikõlblikele meetmetele tehtud avaliku sektori kogukulutustest oli seotud lühendatud tööaja kavadega. Kolmandik tehti füüsilisest isikust ettevõtjatele suunatud samalaadsetele meetmetele. Ülejäänud avaliku sektori kulutused tehti palgatoetusmeetmete ja tervishoiuga seotud meetmete jaoks. Taas leidis kinnitust, et tervishoiuga seotud kulutused, mis moodustasid kulutuste kogusummast vaid 3,2 %, on täiendavat laadi. 38 % neist kulutustest oli seotud meetmetega, mida võeti töökohal, et tagada ohutu tegevuse jätkumine, nagu soovitatakse TERA määruses. TERA kaudu saadud finantsabi kasutuselevõtu määr on valdavas enamikus liikmesriikides kõrge. Kahes liikmesriigis, kus see oli madalam, tegeletakse probleemiga. 2022. aasta juulis muutis nõukogu oma rakendusotsust Rumeenia kohta, et lisada veel 21 meedet ja kahandada eraldatav summa summale, mis oli juba välja makstud (3 miljardit eurot). Sellega vähenes märkimisväärselt – umbes kolme neljandiku võrra – eelmistes poolaastaaruannetes kindlaks tehtud suur kasutuselevõtu puudujääk. Poola puhul on kinnitust leidnud mõõdukas erinevus kogukulutuste ja eraldatud summa vahel. Praegu peetakse komisjoniga tehnilist dialoogi, et lisada rakendusotsusesse täiendavad abikõlblikud meetmed. TERA kaudu saadud finantsabi rakendamist mõlemas liikmesriigis jälgitakse tähelepanelikult ka tulevikus. Ajakohastatud hinnang TERA mõju kohta COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud poliitikameetmetega, sealhulgas TERAga, hoiti 2020. aastal ära ligikaudu 1,5 miljoni inimese töötuksjäämine. Vaatamata SKP suurele langusele oli töötuse kasv toetatud liikmesriikides 2020. aastal väga tagasihoidlik ja oodatust oluliselt väiksem. See saavutati tänu sellele, et töötajatel oli võimalik jääda oma ettevõttesse tööle ja füüsilisest isikust ettevõtjad said jätkata tegevust, mis aitas ka ära hoida ebavõrdsuse suurenemise tööturul, vähendades erinevusi töötuse määras, eelkõige TERA toetusesaajate seas. See on vastuolus arenguga, mis leidis aset pärast ülemaailmset finantskriisi.

Tänu tööhõive kaitsele pandeemia kahel esimesel aastal taastus majandus 2021. aastal kiiremini kui eelmiste kriiside järel. Uuringuandmetest on näha, et TERA kaudu toetati 2021. aastal sektoreid, mida pandeemia oli mõjutanud kõige enam. TERA toel tehti kulutusi enamjaolt aasta esimeses pooles, mil tõkestamismeetmed olid rangemad. See osutab sellele, et TERA abil lahendati kõige pakilisemaid vajadusi, toetades kõige rohkem kannatada saanud sektoreid. Saades TERA kaudu finantsabi, on liikmesriigid säästnud intressimaksetelt kokku hinnanguliselt 8,5 miljardit eurot. 2022. aasta märtsis tehtud TERA kaheksanda tehinguga see summa suurenes. TERA rakendamist õigustavate erandlike asjaolude jätkumine Samal ajal kui eeldatavasti üha enam loobutakse järk-järgult COVID-19ga seotud ajutistest erakorralistest meetmetest, püsib ELis pandeemia taaspuhkemise oht. Enamik liikmesriike kaotas 2022. aasta jooksul peaaegu täielikult COVID-19ga seotud piirangud, viirus võib aga talvel uuesti levima hakata. Ülejäänud TERA raames antav finantsabi on kättesaadav kuni 31. detsembrini 2022. Praeguse seisuga on selle ajani kättesaadav üle 6 miljardi euro. 2022. aasta lõpuks see summa tõenäoliselt kahaneb oluliselt, sest mitu liikmesriiki on väljendanud huvi TERA kaudu täiendava finantsabi saamise vastu.



Sissejuhatus Käesolev aruanne on neljas poolaastaaruanne eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA) kohta. TERA loodi Euroopa Liidus (EL) 2020. aasta mais selleks, et aidata liikmesriikidel kaitsta COVID-19 pandeemia ajal töötajate töökohti ja sissetulekut. Taotluse esitanud liikmesriigid saavad TERAst liidu finantsabi (kuni 100 miljardit eurot) soodsatel tingimustel antavate laenude vormis. Laenude eesmärk on aidata rahastada liikmesriikide lühendatud tööaja kavasid või samalaadseid meetmeid, mille eesmärk on kaitsta töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, ning täiendavaid tervishoiuga seotud meetmeid, eelkõige töökohal. Käesoleva poolaastaaruande esitamine on õigusaktist tulenev kohustus. Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) võtab selle vastu kooskõlas nõukogu määruse (EL) 2020/672 (TERA määrus) artikliga 14, et täita oma kohustust anda aru Euroopa Parlamendile, nõukogule, majandus- ja rahanduskomiteele ning tööhõivekomiteele. Järgmine aruanne esitatakse 2023. aasta märtsi lõpuks. Käesolevas aruandes esitatud teave on liikmesriikide andmete osas 7. juuni 2022. aasta seisuga ning epidemioloogiliste andmete osas 28. augusti 2022. aasta seisuga. Käesolevas aruandes esitatakse uued või ajakohastatud andmed, mis 2022. aasta juuni seisuga kinnitatavad eelmistes poolaastaaruannetes esitatud positiivseid hinnanguid TERA kohta. Aruande peamised järeldused võib kokku võtta järgmiselt: -2020. aastal toetati TERA kaudu hinnanguliselt 31,5 miljonit inimest ja 2,5 miljonit ettevõtet. -2021. aastal toetati TERA kaudu 9 miljonit inimest ja enam kui 800 000 ettevõtet 13 liikmesriigis; 2022. aastal, mil TERA kasutamisest selgelt järk-järgult loobuti, toetati 220 000 inimest ja 10 000 ettevõtet kolmes liikmesriigis. -Hinnangute kohaselt aidati TERA kaudu toetatud riiklike tööturumeetmetega 2020. aastal ära hoida ligikaudu 1,5 miljoni inimese töötuksjäämine. -See poliitikameede aitas ka kahandada ebavõrdsust tööturul, vähendades erinevusi töötuse määras, eelkõige TERA toetusesaajate seas. -TERAst on saanud finantsabi 19 liikmesriiki, kellest seitsmele on antud ka lisatoetust. -Eraldatud on üle 93 miljardi euro (pärast eraldatava summa vähendamist ühes liikmesriigis), millest on välja makstud peaaegu 92 miljardit eurot. -Liikmesriigid on eraldanud TERA kaudu saadud finantsabist poole lühendatud tööaja kavade toetamiseks ja kolmandiku füüsilisest isikust ettevõtjatele suunatud samalaadsete meetmete tarbeks. -3,2 % finantsabist on eraldatud tervishoiuga seotud meetmetele, mis TERA määruse kohaselt on täiendavat laadi. Enam kui kolmandik sellest summast on läinud töökohal võetavatele meetmetele. -19st toetatud liikmesriigist 17s on TERA kaudu saadud finantsabi kasutuselevõtu määr kõrge. -Ühes liikmesriigis on kasutuselevõtu määr pärast nõukogu rakendusotsuse muutmist märkimisväärselt paranenud ja teises liikmesriigis jälgitakse seda tähelepanelikult. -Sotsiaalse ja tööhõivealase kasu kõrval on liikmesriigid säästnud intressimaksetelt hinnanguliselt 8,5 miljardit eurot.

-TERA raames on kättesaadav veel üle 6 miljardi euro vähemalt 2022. aasta lõpuni, mil kohaldatakse aegumissätet, kui just nõukogu ei tee komisjoni ettepaneku põhjal seoses COVID-19 pandeemia põhjustatud majandushäirete jätkumisega pikendamisotsust. Käesolevas aruandes ajakohastatakse esimeses kolmes TERA kohta koostatud poolaastaaruandes esitatud teavet ja esitatakse mõningane lisaanalüüs. Aruanne hõlmab institutsionaalset arengut alates 2022. aasta märtsi algusest (kolmanda aruande jaoks andmete esitamise tähtaeg), sealhulgas märtsis tehtud 2,2 miljardi euro suurust väljamakset ja Rumeeniat käsitleva nõukogu rakendusotsuse muutmist, mille eesmärk oli kaotada sealne kasutuselevõtu puudujääk. Samuti ajakohastatakse eelmistes aruannetes esitatud analüüsi, eelkõige TERAst toetust saanud liikmesriikide avaliku sektori kulutuste kohta, tuginedes 2022. aasta juunis esitatud liikmesriikide poolaastaaruandlusele, ning TERA hinnangulise mõju kohta, tuginedes viimastele makromajanduslikele näitajatele. Aruandes käsitletakse üksikasjalikumalt 2022. aastal toimunud arengut, eelkõige töötajate, füüsilisest isikutest ettevõtjate ja ettevõtete hõlmatust. Kontrolli- ja auditisüsteeme, mille eesmärk on tagada laenulepingus sätestatud kohustuste täitmine, vaadeldakse põhjalikumalt järgmises TERA kohta koostatavas poolaastaaruandes. Liikmesriigid peaksid vastavalt TERA määrusele ja kahepoolsetele laenulepingutele tagama rahaliste vahendite nõuetekohase kasutamise riigi tasandil, ennetama õigusnormide rikkumist ja pettust ning nõudma tagasi väärkasutatud vahendid. Veendumaks, et liikmesriikidel on olemas selle kohustuse täitmiseks vajalikud süsteemid, korraldas komisjon 18. jaanuaril 2022 sihtotstarbelise küsitluse. Selle tulemustest on antud ülevaade kolmandas poolaastaaruandes. Komisjon kavatseb võtta selle küsitlusega seoses järelmeetmeid, et ajakohastada ja täiendada juba kogutud teavet, ning anda sellest aru järgmises, viiendas aruandes. Käesolev aruanne koosneb viiest osast. I osas antakse ülevaade liikmesriikidele eraldatud finantsabist, sealhulgas väljamakstud ja väljamaksmata summadest ning tagasimaksegraafikust. II osas esitatakse kokkuvõte liikmesriikide avaliku sektori kogukulutustest TERA raames toetatud riiklikele meetmetele . III osas ajakohastatakse ja laiendatakse eelmistes aruannetes esitatud hinnangut TERA mõju kohta. IV osas käsitletakse erandlikke asjaolusid, mis õigustavad TERA rakendamise jätkamist. V osas esitatakse ELi TERA sotsiaalsete võlakirjade raamistiku punkti 2.4 alusel kohustuslikud asjakohased andmed, mis on liidetud käesoleva aruandega . I.TERA raames saadud finantsabi kasutamine: eraldatud ja välja makstud summad ning muud finantsaspektid 1.1. Ülevaade toetatud liikmesriikidest ja eraldatud summadest TERA kaudu antud finantsabi kogusumma on nüüd 93,3 miljardit eurot, mis on väiksem kui eelmises TERA aruandes nimetatud 94,4 miljardit eurot. Selle kahanemise põhjus on nõukogu 18. juuli 2022. aasta otsus vähendada Rumeeniale eraldatavat kogusummat 1,1 miljardi euro võrra, mis tehti komisjoni ettepanekul ja Rumeenia ametiasutuste nõusolekul. Pärast eelmist aruannet, mis esitati 2022. aasta märtsis, ei ole uut finantsabi eraldatud. Samal ajal on mitu liikmesriiki väljendanud huvi aasta lõpuks TERA kaudu täiendava finantsabi saamise vastu.



Tabel 1. Ülevaade TERA kaudu antud finantsabist (eurodes) Liikmesriik Eraldatud summa kokku* Sealhulgas täiendav abi Väljamakstud summa* Väljamaksmata summa Belgia 8 197 530 000 394 150 000 8 197 000 000 0 Bulgaaria 511 000 000 0 511 000 000 0 Küpros 603 770 000 124 700 000 603 000 000 0 Tšehhi 2 000 000 000 0 2 000 000 000 0 Kreeka 5 265 000 000 2 537 000 000 5 265 000 000 0 Hispaania 21 324 820 449 0 21 324 000 000 0 Horvaatia 1 020 600 000 0 1 020 000 000 0 Itaalia 27 438 486 464 0 27 438 000 000 0 Leedu 957 260 000 354 950 000 957 000 000 0 Läti 305 200 000 112 500 000 305 000 000 0 Malta 420 817 000 177 185 000 420 000 000 0 Poola 11 236 693 087 0 9 736 000 000 1 500 000 000 Portugal 5 934 462 488 0 5 934 000 000 0 Rumeenia 3 000 000 000 0 3 000 000 000 0 Sloveenia 1 113 670 000 0 1 113 000 000 0 Slovakkia 630 883 600 0 630 000 000 0 Ungari 651 470 000 147 140 000 651 000 000 0 Iirimaa 2 473 887 900 0 2 473 000 000 0 Eesti 230 000 000 0 230 000 000 0 Kokku 93 315 550 988 3 847 625 000 91 807 000 000 1 500 000 000 *Väljamaksete tegemisel ümardati eraldatud summad tegevusalastel eesmärkidel allapoole. 1.2. Väljamaksed, tasumata summad ja kohaldatav tagasimaksegraafik 22. märtsil 2022 emiteeris komisjon ELi nimel edukalt veel 2,2 miljardi euro väärtuses TERA sotsiaalseid võlakirju. Ehkki turukeskkond oli Ukrainas puhkenud sõja tõttu veelgi keerulisem, oli investorite huvi jätkuvalt suur. 15-aastase tähtajaga võlakirja tellimusraamatu maht ulatus 35 miljardi euroni ehk see võlakiri märgiti 16 korda üle, mis annab tunnistust investorite kindlustundest ELi rahastamissuutlikkuse ja TERA programmi usaldusväärsuse suhtes. 29. märtsil 2022 maksti välja 2,2 miljardit eurot: 1,5 miljardit Poolale, 523 miljonit Portugalile ja 147 miljonit Ungarile. 2022. aasta augustiks oli TERA kaudu makstud välja 92 miljardit eurot finantsabi 19 liikmesriigile (tabel 1). See summa moodustab 98 % kogu finantsabist, mille nõukogu on TERA raames eraldanud. Poolale eraldatud 1,5 miljardi euro suuruse finantsabi väljamaksmine on edasi lükatud, kuni laheneb rahaliste vahendite kasutuselevõtu probleem (vt punkt 2.1.2). Täiendavad üksikasjad TERA raames tehtud tehingute ja liikmesriikidele tehtud väljamaksete kohta on esitatud lisa tabelites A1 ja A2. Liikmesriikidele tehtud väljamaksete keskmine tagasimaksetähtaeg on jätkuvalt 14,5 aastat. See on ligilähedane nõukogu rakendusotsuses sätestatud maksimaalselt 15 aasta pikkusele tagasimaksetähtajale. Laenu põhisumma ja intresside makseid käsitlevad andmed on esitatud tabelis 2.



Tabel 2. ELi TERA raames antud laenude tagasimaksegraafik Kalendriaasta Põhisumma Intress TERA kokku 2021 35 480 000 35 480 000 2022 111 110 000 111 110 000 2023 151 404 400 151 404 400 2024 146 912 500 146 912 500 2025 8 000 000 000 146 912 500 8 146 912 500 2026 8 000 000 000 146 912 500 8 146 912 500 2027 146 912 500 146 912 500 2028 10 000 000 000 146 912 500 10 146 912 500 2029 8 137 000 000 146 912 500 8 283 912 500 2030 10 000 000 000 146 912 500 10 122 500 000 2031 146 912 500 146 912 500 2032 146 912 500 146 912 500 2033 146 912 500 146 912 500 2034 146 912 500 146 912 500 2035 8 500 000 000 146 912 500 8 646 912 500 2036 9 000 000 000 146 912 500 9 146 912 500 2037 2 170 000 000 128 912 500 2 298 912 500 2038 104 500 000 104 500 000 2039 104 500 000 104 500 000 2040 7 000 000 000 104 500 000 7 104 500 000 2041 97 500 000 97 500 000 2042 97 500 000 97 500 000 2043 97 500 000 97 500 000 2044 97 500 000 97 500 000 2045 97 500 000 97 500 000 2046 5 000 000 000 97 500 000 5 097 500 000 2047 6 000 000 000 75 000 000 6 075 000 000 2048 30 000 000 30 000 000 2049 30 000 000 30 000 000 2050 10 000 000 000 30 000 000 10 030 000 000 Kokku 91 807 000 000 3 400 269 400 95 182 856 900

II.TERA kasutamine: TERAga hõlmatud avaliku sektori kulutused ja riiklikud meetmed Selles osas käsitletakse rahastu poliitilist kasutamist. Täpsemalt esitatakse siin kokkuvõte TERAga hõlmatud või selle raames abikõlblikest avaliku sektori kulutustest ja toetatud riiklike meetmete laadist. Samuti esitatakse selles TERA kaudu toetatud meetmetest kasu saanud töötajate ja ettevõtete arv. 2.1. TERA raames toetatavad tegelikud ja kavandatud avaliku sektori kulutused 2.1.1. Abikõlblikele meetmetele tehtavate avaliku sektori kulutuste järelevalve TERA raames antud finantsabi kavandatud ja tegeliku kasutamise üle järelevalve tegemisel kasutatakse andmeid, mille toetatud liikmesriigid esitavad kaks korda aastas. Nõutavad andmed hõlmavad avaliku sektori kulutusi TERAga hõlmatud meetmetele (ning töötajate ja ettevõtete hõlmatust nende meetmetega, mida käsitletakse punktis 2.3). Seni on andmeid esitatud viiel korral: 2020. aasta augustis (algsed andmed), 2021. aasta jaanuaris-veebruaris (esimene aruanne), 2021. aasta juunis (teine aruanne), 2022. aasta jaanuaris (kolmas aruanne) ja 2022. aasta juunis (uusimad andmed). Käesolevas aruandes esitatakse teave TERA raames abikõlblike meetmete kohta liikmesriikide esitatud andmete põhjal. Mõni liikmesriik on kulutanud summa, mis ületab TERA kaudu saadud finantsabi summat, ja/või on täiendanud TERA toetust riikliku rahastamise või ELi struktuurifondide rahaliste vahenditega, mistõttu võivad kogukulutused olla suuremad kui TERA raames eraldatud summa. Aruandlus võimaldab mõõta TERAst saadud finantsabi kasutuselevõttu, võrreldes seda nõukogu eraldatud summaga. Peaaegu kõik TERA raames kavandatud avaliku sektori kulutused on nüüdseks tehtud. TERA määrus võimaldab kasutada finantsabi TERAga hõlmatud meetmetele tehtud avaliku sektori kulutuste jaoks ja nende kulutuste kavandatud suurendamiseks . Kavandatud kulutuste osakaal kahanes 54 %-lt 2020. aasta juunis 10 %-le 2021. aasta juunis ja vaid 2 %-le 2021. aasta lõpuks (joonis 2). TERA raames abikõlblike meetmetega seotud tehtud kulutuste osakaal ulatus 2022. aasta maiks 99 %ni . Joonis 1. Teatatud avaliku sektori kulutused Allikas: liikmesriikide esitatud teave (juuni 2022). Märkus. Eesti taotles TERA toetust 2021. aasta veebruaris ja on seetõttu aruandlusega hõlmatud alates 2021. aasta juunist. PA1 tähendab esimest poolaastat (jaanuarist juunini), PA2 teist poolaastat (juulist detsembrini). Joonis 2. TERA raames tehtud ja kavandatud avaliku sektori kulutuste areng kuude lõikes Allikas: liikmesriikide esitatud teave (juuni 2022). Avaliku sektori kogukulutused TERA raames abikõlblikele meetmetele küündivad eeldatavasti umbes 119 miljardi euroni, ületades TERAst antud finantsabi kogusummat. See summa sarnaneb summaga, mida eeldati kolmandas aruandes (joonis 1). Kulutused neile üksikutele kavadele, mille rakendamine 2022. aastal jätkus, suurenesid veidi, kasvades kavandatud 2,8 miljardilt eurolt 3,7 miljardile eurole, samal ajal kui mõni varasem kulutus korrigeeriti allapoole. 2022. aastal teatas kulutustest 13 liikmesriiki võrreldes 10 liikmesriigiga eelmise aruande puhul. Kogukulutused (119 miljardit eurot) on suuremad kui TERA raames eraldatud kogusumma (93,3 miljardit eurot), sest mõni liikmesriik kavatseb kulutada abikõlblikele meetmetele taotletud ja saadud finantsabist rohkem. See kinnitab TERA kohaldamisala jätkuvat olulisust liikmesriikide jaoks. Koos pandeemia mõju vähenemisega 2022. aastal on igakuised kulutused TERA raames abikõlblikele meetmetele kahanenud tühisteks. Jooniselt 2 on näha, et 2022. aastal olid kulutused kõige suuremad (ent ometi väikesed) jaanuaris ja kahanesid seejärel kiiresti. 2022. aasta alguses keskenduti kulutuste tegemisel eeskätt sellistele meetmetele nagu karantiiniga seotud meetmed, COVID-19 testimine ja tervishoiutöötajatele spetsiaalse hüvitise maksmine. 2022. aasta detsembris kavatsetakse kulutada vaid 38 miljonit eurot. 2.1.2. Rahaliste vahendite kasutamine TERA kaudu saadud finantsabi kasutuselevõtu määr on valdavas enamikus liikmesriikides kõrge. Nüüdseks on tehtud peaaegu kõik avaliku sektori kulutused ja pärast kolmanda poolaastaaruande avaldamist ei ole esile kerkinud ühtki uut probleemi rahaliste vahendite kasutamisel. 19 liikmesriigist 17 on juba kulutanud abikõlblikele meetmetele vähemalt kogu saadud finantsabi (joonis 3). 15 liikmesriiki on kulutanud või kavatseb kulutada eraldatud summast rohkem, sealhulgas rahastades ülejäänud osa riiklikest vahenditest. Joonis 3. Abikõlblike meetmetega seoses kavandatud ja tehtud avaliku sektori kulutuste suhe laenusummasse (% laenusummast) Allikas: liikmesriikide esitatud teave. Märkus. Avaliku sektori kulutused on kulutused, millest on teatatud seoses nõukogu rakendusotsuses sätestatud meetmetega; välja on jäetud rahastamine Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest. Mõned liikmesriigid (Eesti, Sloveenia) on lõpetanud andmete esitamise TERA raames abikõlblike meetmete kohta, sest nad ei kasuta enam TERA finantsabi nende meetmete rahastamiseks, olles eraldatud summa juba ületanud. Rumeenia näitaja on komisjoni hinnang, mis põhineb varasemal kogemusel ja kus tervishoiuga seotud kulutuste puhul on kohaldatud ülemmäära 49 % abikõlblikest kogukulutustest (nii et need kulutused jääksid laadilt täiendavaks, nagu on ette nähtud TERA määrusega). Poolas kasutati ära kogu väljamakstud summa, kuid kogukulutuste ja antud summa vahel tehti kindlaks mõõdukas erinevus. Poola teatatud kogukulutused (9,9 miljardit eurot) ületasid väljamakstud summat (9,7 miljardit eurot). Samas, nagu märgitud kolmandas aruandes, teatas Poola, et avaliku sektori kogukulutused nõukogu rakendusotsuses ette nähtud meetmetele olid väiksemad kui nõukogu eraldatud summa (11,2 miljardit eurot). Erinevus tuli ilmsiks pärast andmete läbivaatamist mõne meetme puhul ja selle põhjuseks võib pidada oodatust hoogsamat majanduse elavnemist. Selle erinevuse kaotamiseks on liikmesriigi ametiasutused teinud ettepaneku lisada kaks täiendavat meedet (mis on TERA raames abikõlblikud), eelkõige kuni 2021. aastani tehtud kulutuste jaoks. Praegu peetakse komisjoniga tehnilist dialoogi ning on kokku lepitud, et ülejäänud vahendite (1,5 miljardit eurot) väljamaksmine lükatakse edasi kuni selle dialoogi lõppemiseni. Rumeenias on rahaliste vahendite kasutuselevõtu märkimisväärset puudujääki oluliselt vähendatud TERA raames abikõlblike uute meetmete lisamisega ja eraldatava summa vähendamisega. Kuna pandeemia mõju Rumeenia majandusele oli 2020. aastal oodatust nõrgem ja Rumeenia majandus taastus 2021. aastal oodatust hoogsamini, tehti 2021. aasta alguses kindlaks puudujääk, mis moodustas eraldatud summast peaaegu kolmveerandi (eraldatud 4,1 miljardist eurost on 2,9 miljardit alles kasutamata). Puudujääk oli märkimisväärne (1,8 miljardit eurot) ka juba välja makstud summa puhul. Komisjoni ja Rumeenia ametiasutuste vahel peetud tehnilise dialoogi tulemusel muutis nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal Rumeenia kohta tehtud algset rakendusotsust, et lisada täiendavad TERA raames abikõlblikud meetmed. Lisaks vähendati Rumeeniale eraldatavat finantsabi kokkuleppel Rumeenia ametiasutustega 3 miljardile eurole, nii et väljamaksmata 1,1 miljardit eurot jääbki välja maksmata ja see tehakse kättesaadavaks ELi liikmesriikide võimalike lisavajaduste rahuldamiseks. Rumeeniat käsitlev muudetud nõukogu rakendusotsus sisaldab 21 täiendavat abikõlblikku meedet, mida on juba rakendatud. Kaks neist meetmetest – haigushüvitis ja toetus töötajatele kodukontori seadmete soetamiseks – on samalaadsed lühendatud tööaja kavadega, kuna nendega taotletakse eesmärki säilitada töökohad ja sissetulek. Ülejäänud 19 meedet on seotud tervishoiuga, hõlmates näiteks lisatasu tervishoiutöötajatele, kaitsevarustust ning ravimeid ja vaktsiine, et võidelda COVID-19 pandeemia vastu. Kuna tervishoiuga seotud meetmed on TERA määruse alusel laadilt täiendavad, on abikõlblike tervishoiukulutuste ülemmäär 49 % kogukulutustest.

Komisjon jälgib ka tulevikus tähelepanelikult vahendite kasutuselevõtu määra Rumeenias ja võib tekkida vajadus võtta lisameetmeid. Kasutuselevõtu puudujääk kahanes ja on praegu hinnanguliselt umbes 350 miljonit eurot.Ei ole veel selge, kas see puudujääk jääb lõppkokkuvõttes püsima, kuna see sõltub kavandatud kulutuste arengust 2022. aastal, mis omakorda oleneb COVID-19 pandeemia edasisest käigust. Puudujäägi püsimajäämise korral võidakse muuta nõukogu rakendusotsust ja lisada sinna täiendavad abikõlblikud tööturumeetmed või võidakse uurida võimalust allesjäänud erinevus tagasi maksta. 2.2. Riiklikud meetmed: TERA kaudu toetatavad lühendatud tööaja kavad või samalaadsed meetmed Lõviosa TERA raames abikõlblike meetmetega seotud avaliku sektori kogukulutustest tehti lühendatud tööaja kavade ja füüsilisest isikust ettevõtjatele suunatud samalaadsete meetmete jaoks. 50 % neist kogukulutustest oli seotud lühendatud tööaja kavadega, mida rahastavad TERAst toetust saavast 19 liikmesriigist 17 liikmesriiki. 32 % tehti füüsilisest isikust ettevõtjatele suunatud samalaadsete meetmete rakendamiseks. 9 % tehti seoses palgatoetuskavadega ning 6 % muude samalaadsete meetmetega, millega toetatakse töökohtade säilimist ja töötajate sissetulekut, sh haigushüvitise maksmine. 12 liikmesriiki kasutasid TERA raames saadud finantsabi üksnes tööturumeetmete rakendamiseks (joonis 4). Kinnitust on leidnud, et tervishoiuga seotud kulutused on täiendavat laadi. Ainult 3,2 % kogukulutustest tehti või kavatsetakse teha tervishoiuga seotud meetmete rakendamiseks. Tervishoiuga seotud meetmete rahastamiseks kasutasid TERA toetust vaid seitse liikmesriiki 19st. TERA määrus võimaldab rahastada ükskõik millist COVID-19ga seotud tervishoiumeedet, kuid selles on rõhutatud eelkõige töökohal võetavaid meetmeid, millele on tehtud 38 % kõigist tervishoiuga seotud kulutustest (joonis 5).



Joonis 4. Avaliku sektori kulutused TERA raames abikõlblikele meetmetele kululiikide kaupa Allikas: liikmesriikide esitatud teave (juuni 2022). Märkus. Vt 2021. aasta märtsi aruanne, et saada üksikasjalikku teavet Ungari tervishoiukulutuste kohta, ja punkt 2.1.2 Rumeenia kohta. Joonis 5. Töökohal tehtud tervishoiuga seotud kulutuste osakaal Allikas: liikmesriikide esitatud teave (juuni 2022). 2.3. Töötajate ja ettevõtete hõlmatus TERAga 2020. aastal toetati TERA kaudu hinnanguliselt 31,5 miljonit inimest ja 2,5 miljonit ettevõtet. Need arvud moodustavad peaaegu kolmandiku kogutööhõivest ja ettevõtete koguarvust 19 toetatud liikmesriigis. See tööhõivenäitaja hõlmab hinnanguliselt ligikaudu 22,25 miljonit palgatöötajat ja 9,25 miljonit füüsilisest isikust ettevõtjat. Joonistel 6 ja 7 on esitatud hõlmatus TERAga liikmesriikide kaupa. Neis hinnangutes ei ole arvesse võetud inimesi, keda on toetatud TERA raames vaid tervishoiuga seotud meetmetega, mistõttu võib neid hinnanguid pidada konservatiivseteks. Joonis 6. 2020. aastal TERAga hõlmatud töötajad (% kogutööhõivest) Allikas: liikmesriikide esitatud teave (juuni 2022). Märkus. Hõlmatuse ja kogutööhõive näitajad põhinevad liikmesriikide esitatud andmetel. Käesoleva aruande jaoks esitasid liikmesriigid teavet nii füüsilisest isikust ettevõtjate kui ka palgatöötajate kohta kogu majanduses, mis võimaldas arvutada kogutööhõive näitaja (nimetaja) täpsemalt. Selle tulemusel tekkisid mõned erinevused võrreldes eelmises aruandes esitatud andmetega. Joonis 7. 2020. aastal TERAga hõlmatud ettevõtted suuruse järgi (% ettevõtete koguarvust) Allikas: liikmesriikide esitatud teave (juuni 2022). Märkus. Ettevõtete koguarvus ei sisaldu ettevõtted, kus ei ole ühtki töötajat. Poola ei esitanud andmeid ettevõtete suuruse kohta. VKEd on alla 250 töötajaga ettevõtted, suurettevõtted enam kui 250 töötajaga ettevõtted. Peamised TERA kaudu toetuse saajad on olnud VKEd (joonis 7). Pandeemia tõi kaasa selle, et lühendatud tööaja kavu, mida varem olid kasutanud peamiselt suurettevõtted, hakkasid rakendama ka VKEd, mis moodustavad enamiku TERAga hõlmatud ettevõtetest (joonis 8), . Lühendatud tööaja kavu kasutati eeskätt teenuste- ja jaemüügisektoris. Umbes viiendik TERA raames toetatud kulutustest tehti siiski töötlevale tööstusele. Sektorid, mille kulutuste osakaal oli uusimate andmete kohaselt suurim, on i) majutus- ja toitlustusteenused, ii) hulgi- ja jaekaubandus ning iii) töötlev tööstus (joonis 9). Paljudes liikmesriikides anti nõukogu rakendusotsuses kindlaks määratud sihipäraste meetmete kaudu toetust ka muudele sektoritele, näiteks kultuurisektorile. Joonis 8. 2020. aastal TERAga hõlmatud VKEd (% VKEde koguarvust) Allikas: liikmesriikide esitatud teave (juuni 2022). Märkus. Poola ei esitanud andmeid ettevõtete suuruse kohta, Belgia ja Tšehhi ei esitanud andmeid VKEde koguarvu kohta. VKEd on ettevõtted, kus on alla 250 töötaja. Joonis 9. Sektorite hõlmatus TERAga Allikas: liikmesriikide esitatud teave (juuni 2022). Märkus. Liikmesriigid nimetasid kolm sektorit, mis said TERA kaudu kõige rohkem toetust, ja neis sektorites tehtud kulutuste osakaalu. Joonis kajastab liikmesriikides eri sektorites tehtud kulutuste keskmist osakaalu. Kui mõnda sektorit ei ole nimetatud, oleme eeldanud, et see sektor saab ülejäänud kulutustest osa, mis on proportsionaalne sektori palgakuludega majanduses. Neli liikmesriiki ei teatanud, kui suur osa kulutustest tehti kolmes peamises sektoris; nende puhul eeldasime, et suurim sektor saab 50 %, suuruselt teine sektor 25 % ja suuruselt kolmas 15 % kogukulutustest. Need arvud vastavad kulutuste osakaaludest teatanud liikmesriikide keskmistele näitajatele. 2021. aastal, eriti aasta esimeses pooles, mil pandeemia külvas jätkuvalt kaost, toetati TERA kaudu hinnanguliselt 9 miljonit inimest ja enam kui 800 000 ettevõtet. Toetati peaaegu 5,75 miljonit palgatöötajat ja 3,25 miljonit füüsilisest isikust ettevõtjat, kes moodustavad peaaegu 17 % kogutööhõivest ja ettevõtetest 13s toetatud liikmesriigis, kes jätkasid 2021. aastal TERA kasutamist (joonised 10 ja 11). Kuna majandus taastus 2021. aastal ebaühtlaselt, oli aasta jooksul eri etappides endiselt vaja meetmeid majanduse toetamiseks. Nagu on näha jooniselt 1, võeti neid rohkem 2021. aasta esimeses pooles ja hiljem vähem, kuna aasta edenedes pandeemia majanduslik ja tervisealane mõju tänu vaktsineerimisele ja muudele majanduses tehtud kohandustele nõrgenes. Joonis 10. 2021. ja 2022. aastal TERAga hõlmatud töötajad (% kogutööhõivest) Allikas: liikmesriikide esitatud teave. Märkus. Näidatud ei ole liikmesriigid, kes olid TERA finantsabi 2020. aasta lõpuks ära kasutanud. 2022. aasta puhul ei ole näidatud liikmesriigid, kes olid kasutanud TERA finantsabi ära 2021. aasta lõpuks. „Puudub“ viitab liikmesriikidele, kes ei teatanud hõlmatusest 2021. või 2022. aastal. Joonis 11. 2021. ja 2022. aastal TERAga hõlmatud ettevõtted (% ettevõtete koguarvust) Allikas: liikmesriikide esitatud teave. Märkus. Ettevõtete koguarvus ei sisaldu ettevõtted, kus ei ole ühtki töötajat. „Puudub“ viitab liikmesriikidele, kes ei teatanud hõlmatusest 2021. või 2022. aastal. Ehkki enamiku TERA abil rahastatud kulutuste tegemine on nüüdseks järk-järgult lõpetatud, jätkasid mitu liikmesriiki 2022. aasta esimeses pooles oma pandeemiaga seotud lühendatud tööaja kavade rakendamist. Bulgaarias maksti töötajatele kuni 2022. aasta juuni alguseni palgatoetust. Belgia pikendas seoses COVID-19 pandeemiaga kuni 2022. aasta juunini oma lühendatud tööaja kavaga ette nähtud lihtsustatud menetluse kohaldamist. Malta palgatoetuskava ja Kreeka lühendatud tööaja kava pikendati kuni 2022. aasta maini ning Rumeenia pikendas oma lühendatud tööaja kava aasta lõpuni. Horvaatias, Itaalias ja Portugalis rahastati kogu 2022. aasta esimese kvartali vältel COVID-19 pandeemiaga seotud meetmeid töökohtade säilitamiseks. Hispaanias lõpetati järk-järgult lühendatud tööaja kavaga ERTE seotud hädaolukorra eeskirjade kohaldamine – mõne toetuse maksmist ja sotsiaalmaksete korrigeerimist pikendati 31. märtsini 2022. 2022. aastal toetati TERA kaudu hinnanguliselt 220 000 inimest ja 10 000 ettevõtet, mis on kooskõlas TERAga seotud kulutuste vähenemisega. Neist ligikaudu 80 000 olid palgatöötajad ja 140 000 füüsilisest isikust ettevõtjad (joonis 10). Enamik liikmesriike ei kasutanud 2022. aastal enam TERAt. Seda kasutasid meetmete rahastamiseks 2022. aastal vaid kolm liikmesriiki, samal ajal kui 14 liikmesriiki rahastasid TERA raames abikõlblikke meetmeid muudest allikatest. III.TERA mõju esialgne analüüs Selles osas ajakohastatakse ja laiendatakse eelmistes poolaastaaruannetes esitatud analüüsi, mis käsitleb TERA mõju töötusele ja reaalmajandusele ning TERA otsest finantsmõju. 3.1. TERA hinnanguline mõju töötusele Selles punktis esitatakse ajakohastatud hinnang TERA mõju kohta töötusele toetatud liikmesriikides. TERA eesmärk on aidata liikmesriikidel säilitada COVID-19 pandeemia ajal palgatöötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate tööhõive, kaitstes sel viisil ka töötajate sissetulekuid. Tulemused annavad väärtuslikku teavet, kuid metoodikaga seotud põhjustel tuleks tõlgendada neid ettevaatusega .

Töötuse kasv toetatud liikmesriikides oli 2020. aastal oodatust oluliselt väiksem, mis hinnangute kohaselt hoidis ära 1,5 miljoni inimese töötuks jäämine. 2020. aastal COVID-19 kriisi lahendamiseks võetud kiired ja märkimisväärsed poliitikameetmed, sh TERA, leevendasid SKP vähenemise mõju töötusele, tänu millele kasvas töötus enamikus riikides oodatust vähem . Lühendatud tööaja kavade ja muude samalaadsete meetmete ulatuslik kasutamine, mis võimaldas TERA kaudu toetatud liimesriikides 1,5 miljonil inimesel säilitada 2020. aastal oma töökoha, selgitab osaliselt, miks töötus suurenes võrreldes SKP vähenemisega tagasihoidlikult. Mida suurem oli 2020. aastal TERA kaudu saadud summa, seda tagasihoidlikum oli töötuse kasv toetatud liikmesriikides. Samal ajal õnnestus mõnel liikmesriigil, keda TERA kaudu ei toetatud, kasutada ulatuslike lühendatud tööaja kavade rakendamiseks ära oma soodne finantspositsioon ja soodsad rahastamistingimused (joonis 13).



Joonis 12. 2020. aastal liikmesriikides säilitatud töökohtade hinnanguline arv (tuhandetes) Allikas: AMECO ja oma arvutused. Märkus. Säilitatud töökohtade hinnanguline arv on tuletatud liikmesriigi töötuse määra tegeliku muutuse ja eeldatud muutuse vahest, mida on korrutatud 2020. aasta tööjõuga. Seejuures on eeldatud, et tegelik ja eeldatav tööjõud on sama suurusega. Mõne liikmesriigi puhul on see hinnanguline näitaja null, kuna töötuse määra tegelik muutus oli suurem kui mudelis prognoositu. Töötuse määra eeldatud muutus vastab aastate 1999–2019 riigipõhisest regressioonimudelist tulenevale prognoosile. Analüüs põhineb Okuni seaduse kohasel lähenemisviisil, kus sõltuv muutuja tähistab muutust töötuse määras ja sõltumatu muutuja osutab SKP reaalkasvule. Arvutused põhinevad AMECO 2021. aasta sügise andmetel. Joonis 13. Töötuse määra muutuse ja TERA raames välja makstud rahaliste vahendite vaheline seos 2020. aastal Allikas: AMECO ja oma arvutused. Märkus. Y-telg: töötuse määra eeldatud muutus tuleneb riigipõhisest regressioonimudelist, mida on selgitatud märkuses joonise 12 kohta. TERA aitas ka liikmesriikides ära hoida ebavõrdsuse suurenemist tööturul. Tundub, et TERA abil hoiti ära suur töötuse kasv riikides, kelle tööturule oli ülemaailmne finantskriis mõjunud rängemalt. Esiteks oli keskmise töötuse määra tõus pärast COVID-19 kriisi TERA toetusesaajate seas väga lähedane keskmise töötuse määra tõusule riikides, kes ei saanud TERA kaudu toetust. Seevastu pärast ülemaailmset finantskriisi oli keskmine töötuse määr tõusnud TERA toetusesaajate seas oluliselt rohkem võrreldes toetusesaajate hulka mittekuuluvate riikidega (joonis 14). Teiseks vähenesid alates COVID-19 pandeemiast märgatavalt TERA toetusesaajate vahelised erinevused töötuse määras, lähenedes järk-järgult väiksematele erinevustele, mida esines riikides, kes ei saanud TERA kaudu toetust (joonis 15). See töötuse tasemes esinenud ebavõrdsuse vähenemine oli vastupidine sellele, mida oli kogetud ülemaailmse finantskriisi ajal. See tulemus osutab sellele, et TERA toetusesaajad olid need liikmesriigid, kelle tööturg vajas rahastut kõige enam. Joonis 14. Keskmise töötuse määra muutumine TERAga hõlmatud ja TERAga hõlmamata liikmesriikides Allikas: AMECO. Märkus. „TERA-19“ hõlmab neid 19 ELi liimesriiki, kellele anti TERA kaudu toetust. „TERAga hõlmamata“ tähendab ülejäänud kaheksat ELi liikmesriiki. Joonis 15. Erinevused töötuse määras TERAga hõlmatud ja TERAga hõlmamata liikmesriikides Allikas: AMECO. Märkus. Erinevus töötuse määras tähendab TERAga hõlmatud ja TERAga hõlmamata liikmesriikide töötuse määra standardhälvet, mis on arvutatud iga aasta kohta. Seda, kuidas TERA aitas kaasa töötuse määra tõusu piiramisele 2020. aastal, on käsitletud üksikasjalikult esimeses poolaastaaruandes. Muu hulgas suurendas TERA üldist kindlustunnet kõikjal ELis, toetas ja soodustas lühendatud tööaja kavade kasutamist ning võimaldas liikmesriikidel teha rohkem kulutusi tööhõive toetamisele ja muudele pandeemiaga seotud poliitikameetmetele. Esimeses aruandes esitatud eriuuringu andmete kohaselt mängis TERA enamikus toetatud liikmesriikides rolli uue lühendatud tööaja kava vastuvõtmise või olemasoleva kava muutmise üle otsustamisel ning võimaldas mõnel liikmesriigil võtta kaugeleulatuvamaid lühendatud tööaja kavaga samalaadseid meetmeid. Samuti aitas TERA liikmesriikidel pikendada oma tööhõive säilitamise kavade kestust või pakkuda nende raames soodsamaid tingimusi, julgustades liikmesriike laenama ja kulutama rohkem kui muidu, sest nad said kasu ELi saavutatud soodsamast intressimäärast, ehkki nende endi krediidireitingud olid madalamad. Kindlustunnet suurendavat mõju kinnitavad ka 2021. aasta detsembris tehtud Eurobaromeetri uuringu tulemused, mida on tutvustatud kolmandas aruandes. Neist on näha, et 82 % euroala kodanikest leidis, et TERA laenud on hea mõte. 3.2. TERA hinnanguline mõju reaalmajandusele Tänu tööhõive kaitsele pandeemia kahel esimesel aastal taastus majandus 2021. aastal kiiremini kui eelmiste kriiside järel. Esiteks jõudsid SKP ja töötuse määr TERA kaudu toetatud liikmesriikides 2021. aastal lähemale kriisieelsele tasemele kui sama pika aja jooksul ülemaailmse finantskriisi ja euroala võlakriisi järel (joonis 16). See toimus hoolimata pandeemia järgmistest lainetest, mille tõttu tuli kehtestada aasta jooksul uuesti piirangud. Teiseks, 2022. aasta suvel koostatud komisjoni vaheprognoosi kohaselt majanduskasv 2022. ja 2023. aastal jätkub, ehkki mullu kevadel prognoositust aeglasemalt, mille põhjuseks on sellised COVID-19ga mitteseotud sündmused nagu energiakriis ja Venemaa sissetung Ukrainasse. Sellegipoolest on majandus taastunud kiiremini kui sama pika aja jooksul pärast ülemaailmset finantskriisi ja euroala võlakriisi, kuna ELi majanduse SKP naasis 2021. aastal pandeemiaeelsele tasemele, samal ajal kui kahe eelmise kriisi järel jäi selle tase sama pika aja möödudes tunduvalt allapoole kriisieelset taset. See osutab sellele, et olemasoleva tööjõu ja ettevõtete vahelise sideme säilitamine lühendatud tööaja kavade ja samalaadsete meetmete abil aitas kaasa majanduse kiirele taastumisele, hoolimata keerulisest epidemioloogilisest olukorrast 2021. aastal. Joonis 16. SKP ja töötuse määra kriisijärgse taastumise võrdlus

Allikas: AMECO (aluseks komisjoni 2022. aasta kevadprognoos töötuse määra kohta ja 2022. aasta suve vaheprognoos SKP kohta), Eurostat. Märkus. Näidatud on TERA kaudu toetatud liikmesriikide kogu SKP ja keskmine töötuse määr. Ajavahemik t–1 tähistab vastavale kriisile eelnenud aastat; t tähendab ülemaailmse finantskriisi puhul 2009. aastat, euroala võlakriisi puhul 2012. aastat ja COVID-19 kriisi puhul 2020. aastat; t+2 tähendab COVID-19 kriisi puhul 2022. aastat. Uuringuandmetest on näha, et TERA kaudu toetati 2021. aastal tegevust neis majandussektorites, mida pandeemia oli mõjutanud kõige enam. ELi ettevõtjate ja tarbijate seas korraldatud uuring näitas, et teenusesektorites, mida COVID-19 oli mõjutanud TERA kaudu toetatud liikmesriikides kõige enam (majutus, toit ja jook, reisibürood, sporditegevus ja muud isikuteenused), oli nõudlus ja kindlustunne jätkuvalt väike, eriti 2021. aasta esimeses pooles (joonis 17). Töötlevat tööstust mõjutasid 2021. aasta alguse piirangud vähem ja seal oli olukord parem. Nagu on näidatud joonisel 17, olid sektorid, kus tehti suurim osa TERA toel tehtud kulutustest, majutus- ja toitlustusteenused ning hulgi- ja jaekaubandus, mis näitab, et TERA abil lahendati kõige pakilisemaid vajadusi, toetades kõige rohkem kannatada saanud sektoreid. Joonis 17. Nõudlus eri sektorites ja TERA toel tehtud kulutused Allikas: 2022. aasta juulis ELi ettevõtjate ja tarbijate seas korraldatud uuring, liikmesriikide esitatud teave (juuni 2022). Märkus. Teenuste osas on näidatud majutuse, toidu ja joogi, reisibüroode, sporditegevuse ja muude isikuteenuste puhul keskmine tase. 3.3. Otsene finantsmõju: hinnangulised intressisäästud Saades TERA kaudu finantsabi, säästsid liikmesriigid intressimaksetelt hinnanguliselt 8,5 miljardit eurot. See summa põhineb TERA esimesel kaheksal emissioonil kuni 29. märtsil 2022 tehtud väljamakseni (tabel 3). Seega on tõenäoline, et pärast allesjäänud väljamaksete tegemist suureneb hinnanguline intressisääst veelgi. Nimetatud sääst tekkis seoses sellega, et TERA laenude puhul võimaldati liikmesriikidele madalamaid intressimäärasid kui need, mida oleks kohaldatud nende suhtes juhul, kui nad oleksid ise riigi võlakohustusi emiteerinud, ja seda keskmiselt peaaegu 15 aastaks . Seda tänu ELi tugevale krediidireitingule ja TERA võlakirjade likviidsusele. Kõige rohkem säästsid intressimaksetelt madalama krediidireitinguga liikmesriigid. Tabel 3. Intressisääst liikmesriikide kaupa Liikmesriik Väljamakstud summa (mld eurodes) Keskmine intressivahe Keskmine tagasimaksetähtaeg Intressisääst (mld eurodes) Intressisääst (% väljamakstud summast) Belgia 8,2 0,06 14,7 0,14 1,7 Küpros 0,6 0,62 14,7 0,06 9,5 Kreeka 5,3 0,73 14,5 0,51 9,7 Hispaania 21,3 0,44 14,7 1,58 7,4 Horvaatia 1,0 1,11 14,3 0,16 15,3 Ungari* 0,7 1,80 14,8 0,15 22,5 Itaalia 27,4 0,96 14,8 3,76 13,7 Leedu 1,0 0,04 14,7 0,00 0,5 Läti 0,3 0,10 14,6 0,00 1,6 Malta 0,4 0,56 14,6 0,04 8,4 Poola 9,7 0,48 13,3 0,63 6,5 Portugal 5,9 0,47 14,7 0,41 7,0 Rumeenia 3,0 2,27 14,6 0,85 28,4 Sloveenia 1,1 0,23 14,8 0,05 4,3 Slovakkia 0,6 0,09 14,9 0,01 1,3 Bulgaaria 0,5 0,37 15,0 0,03 6,6 Iirimaa 2,5 0,11 14,7 0,05 2,1 Tšehhi 2,0 0,23 10,1 0,04 1,9 Eesti** 0,2 0,00 15,0 0,00 0,0 Kokku 91,8 0,64 14,5 8,48 9,2 Märkus. Intressisäästud arvutatakse võlakirjade kaupa ning need liidetakse emissioonikuupäevade ja tähtaegade lõikes. * Ungari on alates 2020. aastast emiteerinud ainult kaks 10-aastase ja 30-aastase tähtajaga eurodes nomineeritud võlakirja, mõlemad 2020. aasta novembris. Neid kahte võlakirja kasutades ekstrapoleeriti intressikõverate vahe omavääringus ja eurodes muudele tähtaegadele ja muudele emissioonikuupäevadele. ** Eesti on emiteerinud ainult ühe lunastamata 10-aastase tähtajaga võlakirja, muude tähtaegade kohta andmed puudusid. Nende muude tähtaegade puhul eeldatakse, et intressivahe ELi TERA sotsiaalse võlakirjaga on nullilähedane.