ET    ET 
 
 
 EUROOPA  
KOMISJON  LIIDU VÄLISASJADE  
JA JULGEOLEKUPOLIITIKA  
KÕRGE ESINDAJA  
Brüssel, 18.5.2015  
JOIN(2015) 22 final  
  
ÜHISTEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE  
EL ja ASEAN: strateegiline partnerlus   
 
2 
 ÜHISTEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA  
NÕUKOGULE  
EL ja ASEAN: strateegiline partnerlus  
1. Sissejuhatus  
ELil on strateegiline huvi Kagu -Aasia Maade Assotsiatsiooniga (edaspidi „ASEAN”)1 suhteid 
tugevdada . Tugev, sidus ja enesekindel ning enese integratsiooniga edasi liikuv ASEAN toetab 
piirkondlikku stabiilsust, heaolu ja julgeolekut ning loob koostöövõimal usi piirkondlike ja 
üleilmsete probleemide lahendamiseks. ASEAN ühendab endas suurt majanduskasvu ja 
demograafilist arengut. Ühtse üksusena moodustaks ASEAN suuruselt maailma seitsmenda 
majanduse ning jõuaks 2050. aastaks selles arvestuses juba neljandale kohale. Prognoositakse, et 
noore keskklassi osakaal ASEANi kogurahvastikust ulatub 2030. aastaks 65 % -ni, 2010. aastal 
oli kõnealune näitaja 24 %. ASEAN tegutseb aktiivselt ka Aasia -Vaikse ookeani laiemas 
piirkonnas jõulisema piirkondliku julgeolekusüsteem i loomisel. Ühtne ja enesekindel ASEAN 
suudab tagada, et piirkondlikud probleemid lahendatakse õigusnormidest lähtuvalt, mis on nii 
piirkonna elanike kui ka Euroopa Liidu otsestes huvides.  
ASEANi edukus on seega ELi jaoks väga oluline.  
ELi-ASEANi suhted on  saanud uue hoo ning mõlemal poolel on huvi samamoodi jätkata. 
Mitmed ASEANi liikmed on väljendanud lootust, et EL hakkab piirkonna elus rohkem osalema 
ning sõlmitakse ametlik strateegiline partnerlus. ELil on omalt poolt veenev majanduslik, 
valdkondlik ja  poliitiline huvi selle strateegiliselt olulise piirkonna keskse jõuga koostööd 
edendada.  
ASEAN loodab ASEANi riikide majandusühenduse loomisega 2015. aasta lõpuks valmis saada 
ning töötab välja oma 2015. aasta järgset visiooni, sealhulgas seda, kuidas näh akse suhteid ELi ja 
teiste dialoogipartneritega. Seetõttu on kätte jõudnud aeg oma visioon tulevastest ELi -ASEANi 
suhetest teatavaks teha.  
Kuigi ASEANi ja ELi puhul on tegemist integratsioonipartneritega, on erinevused nende 
keskmises majandusliku arengu t asemes, poliitilises süsteemis ning institutsionaalses tugevuses 
märkimisväärsed. ASEAN peab leidma lahenduse probleemidele, mis tulenevad muu hulgas 
täielikult konsensusel põhinevast valitsustevahelisest otsustusprotsessist, ASEANi eelarve 
rahastamisest ( ainult 16 miljoni USA dollarit, mille aluseks on ASEANi kõigi liikmesriikide 
võrdne liikmemaks), ning sekretariaadile suuremate volituste andmisest. Samal ajal on EL ja 
ASEAN võtnud kohustuse „ehitada üles ühendus”, milles jätkusuutlik areng ja õigusnormid el 
põhinev integratsioon on parim viis kodanikele (kokku 1,1 miljardit elanikku) julgeoleku ja 
heaolu tagamiseks. Euroopa 2020. aasta strateegia võiks olla eeskujuks ASEANi 2015. aasta 
järgset perioodi käsitleva visiooni ja tegevuskava väljatöötamisele ja rakendamisele.  
ELi-ASEANi suhetesse investeerimine toob ELile nii majanduslikult kui ka poliitiliselt palju 
kasu. ASEAN hindab omalt poolt rolli, mida EL saab täita piirkondlikus kontekstis, mida suunab 
                                                            
1  ASEANi liikmesriigid on Brunei Darussalami Riik, Kambodža, Indoneesia, Laose Rahvademokraatlik Vabariik, 
Malaisia, Myanmar, Filipiinid, Singapur, Tai ja Vietnam.  
 
3 
 kasvav strateegiline konkurents. EL saab rohkem kui ükski teine dialoogipartner aidata ASEANil 
saavutada oma integratsioonieesmärke ja olla usaldusväärseks partneriks, kes ei jutlusta ainult 
ühest kindlast mudelist.  
ELi jaoks on ASEANiga sügavamate suhete  loomine väga oluline terviklikuma Aasia strateegia 
väljatöötamisel. Viimastel aastatel on EL:  
 ühinenud Kagu -Aasia sõprus - ja koostöölepinguga;  
 tõhustanud ja ümber korraldanud oma koostöö, luues ambitsioonikama poliitilise 
partnerluse vastavalt Brunei tege vuskavale (2013 –2017)2, mis on raamistikuks kogu ELi -
ASEANi koostööle, hõlmates mitmeid ELi liikmesriikide tegevusi;  
 osalenud mitmel kõrgetasemelisel visiidil ning  
 käivitanud uusi algatusi konkreetseks osalemiseks prioriteetsetes valdkondades.  
ASEAN on E Li osalemist märganud ja hindab seda. Nüüd tuleb tempot tõsta ja viia ellu ASEANi 
ja ELi välisministrite 2014. aasta juuli ühisotsus „viia suhted strateegilisele tasemele”. ELi -
ASEANi suhete järgmisele tasandile viimine toetub juba praegu ulatuslikele ning  
mitmepoolsetele ELi ja üksikute ASEANi liikmesriikide vahelistele suhetele ning täiendab neid. 
Kõnealuseid protsesse tuleb näha vastastikku toetavatena.  
2. Ühenduvus: piirkondliku integratsiooni põhiolemuse tabamine  
Ühenduvus on praegu ASEANi põhieesmärgi ks olev keskne ja ühendav projekt. Selle 
põhieesmärgid määrati kindlaks 2010. aasta ASEANi ühenduvuse juhtkavas, milleks on kaotada 
tõkked ja nõnda lähendada omavahel ettevõtjaid, inimesi ja institutsioone3. Juhtkavas tõstetakse 
esile, et kuigi kõva tarist u on oluline, mängib ASEANi riikide omavahelise ja kogu ülejäänud 
maailmaga ühendamisel otsustavat rolli ka toetav õigusraamistik ja ühine identiteet. EL, kes ka 
ise on piirkondliku integratsiooni väljendus, on samuti rajatud ühenduvusele (isegi kui 
termin oloogia alati ei kattu). ASEANi jaoks on just EL see partner, kellega ta saab kõige 
paremini arutada näiteks mandri tasandil integreeritud transpordisüsteemide loomisel saadud 
kogemusi, siseturu loomist ja inimeste ühendamist.  
2014. aasta juulis Brüsselis toimunud ELi -ASEANi ministrite kohtumisel kinnitati vastastikust 
huvi teha ühenduvusealast koostööd. Mitmeid käesolevas teatises viidatud valdkondlikke algatusi 
tuleks vaadelda kontekstis, kus ühenduvusealane koostöö on asetatud ELi -ASEANi suhete 
keskmesse . 
Mekongi alamjooksu piirkond (Kambodža, Laose RDV, Myanmar ja Vietnam) areneb kiiresti, 
kuid hõlmab endas ASEANi kõige vaesemaid ja vähem ühendatud riike. Rikkaima ASEANi riigi 
kogurahvatulu elaniku kohta on 26 korda suurem kui vaeseima riigi vastav näita ja (ELis on see 
                                                            
2 Bandar Seri Begawan Plan of Action to Strengthen the ASEAN -EU Enhanced Partnership (2013 –2017) , 
http://eeas.europa.eu/asean/docs/plan_of_action_en.pdf . 
3  http://www.asean.org/resources/publications/asean -publications/item/master -plan-on-asean -connectivity -2. 
 
4 
 vahekord 1:4)4. Arengulõhe vähendamine saab olema ASEANi riikide vahelise ühenduvuse 
lakmustestiks ning sellest sõltub ASEANi majandusühenduse loomise edukus.  
ELi arengukoostöö sobib hästi ASEANi integratsioonialgatuse raamesse, milles aset atakse suurt 
rõhku Mekongi alamjooksu piirkonna riikide ASEANi jõukamate liikmesriikide arengutasemele 
lähendamisele. ASEANil võib olla kasu ELi integratsiooni ja sidususega seotud kogemustest.  
Selle valdkonna erialgatused hõlmavad järgmist:  
 ELi ja ASEANi vahel regulaarse ja süstemaatilise ühenduvusealase dialoogi edendamine 
– 2014. aasta veebruaris toimunud ASEANi ühenduvuse koordineerimise komitee eduka 
visiidi järel Brüsselisse ja Luxembourgi toimus esimene dialoog 2014. aasta septembris 
Naypyidawis (Mya nmar);  
 ühenduvuse töökonna loomine, mis tegutseb ASEANi ühenduvuse koordineerimise 
komitee partnerina ja edendab ASEANi ühenduvust toetavate ELi erinevate tegevust;  
 Mekongi alamjooksu piirkonna riikide jätkuv toetamine nende jõupingutustes vähendada 
ASEANi  riikide vahelist arengulõhet ning omavahel ühendusi luua. Sellega seoses 
kolmekordistab EL kahepoolset abi Mekongi piirkonna riikidele 607 miljonilt eurolt 
(2007 –2013) 1 705 miljonini (2014 –2020);  
 pankadele sobivate projektide toetamine transpordi, energia ja linnataristu piirkondliku 
ühenduvuse valdkonnas5. ASEANi tehnilise abi rahastu (1,1 miljonit eurot, võetakse 
kasutusele alates 2015. aasta keskpaigast) abil tehakse kindlaks projektid ning teostatakse 
tasuvusuuringuid;  
 ELi toetuste ühendamine ra hvusvahelistelt finantsasutustelt, sealhulgas Euroopa 
Investeerimispangalt saadud laenudega, et edendada ASEANi piirkonnas Aasia 
investeerimisrahastu kaudu keskkonnasäästlikku majandust;  
 ELi vesikondade eduka majandamise (nt Doonau piirkonna strateegia) ko gemuste 
jagamine;  
 välisministrite eriotstarbelise dialoogi korraldamine Mekongi alamjooksu küsimuses, et 
arutada piirkondlikke küsimusi ja käimasolevaid ELi abiprojekte; ning  
 ELi kogemuste jagamine kaupade ja teenuste siseturu loomise alal olukorras, kus ASEAN 
on ASEANi majandusühenduse loomisega lõpule jõudmas.  
2.1. Kaubanduse, investeeringute ja ärivõimaluste laiendamine  
ELi ja ASEANi vahelised kaubandus - ja investeerimisvood on viimase kümnendi jooksul 
märkimisväärselt suurenenud. Täna on ASEAN tervikun a ELi tähtsuselt kolmas 
kaubanduspartner väljaspool Euroopat (Ameerika Ühendriikide ja Hiina järel) ning EL on 
ASEANi tähtsuselt teine kaubanduspartner (Hiina järel) ning nende kahepoolse kaupade ja 
                                                            
4  Maailmapanga andmed (2013).  
5 ELi arengukoostöö rahastamisvahendi raames rahastatavad ELi eriprogrammid hõlmavad ASEANi õhutranspordi 
integratsioonipr ojekti (AATIP), ELi -ASEANi statistika ja integratsiooni järelevalve programmi (COMPASS), 
ELi toetusprogrammi ASEANi piirkonna kõrgharidusele (EU -SHARE), ELi -ASEANi piirihaldus - ja 
rändeprogrammi ning laiendatud piirkondlikku ELi -ASEANi dialoogi algatust (E -READI).  
 
5 
 teenuste kaubanduse väärtus ulatus 2013. aastal 238 milja rdi euroni. ELil on ASEANi piirkonnas 
ka märkimisväärsel hulgal investeeringuid, mille maht ületab 156 miljardit eurot. See moodustab 
kõige suurema osa ASEANi piirkonda tehtud välismaistest otseinvesteeringutest (peaaegu 
neljandik). Kuigi tegemist on hilju tisema nähtusega, on ka ASEANi investeeringud Euroopasse 
stabiilselt kasvanud ning nende kogumaht ulatus 2013. aasta lõpuks üle 57 miljardi euro.  
Vaatamata nendele muljetavaldavatele arvudele on ELi -ASEANi kaubandussuhetel veel palju 
kasvuruumi. ASEAN on m uutumas üle 600 miljoni tarbija ja kasvava keskklassiga ühtseks turuks 
– see pakub Euroopa ettevõtjatele suurepäraseid investeerimis - ja ekspordivõimalusi.  
EL on suhelnud aktiivselt ASEANi piirkonnaga tervikuna ning üha enam eraldi ka selle 
liikmesriikideg a. 2010. aastal algatati kahepoolsete vabakaubanduslepingute läbirääkimised 
Singapuriga, seejärel Malaisia, Vietnami ja Taiga. ELi -Singapuri vabakaubanduslepingu 
läbirääkimised lõpetati 2014. aasta oktoobris ning lõpetamisjärgus on ka Vietnamiga sõlmitava 
ambitsioonika ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu läbirääkimised, mida võidakse kasutada 
olulise võrdlusalusena ELi teistele läbirääkimistele selles piirkonnas.  
Aastatel 2014 –2020 pühendab EL ligikaudu pool oma finantsabist ASEANile (85 miljonit eurot),  
et toetada jätkusuutliku ja kaasava majandusliku integratsiooni ja kaubanduse kaudu ASEANi 
ühenduvust. Selleks eraldatakse vahendeid Aasia investeerimisrahastust, ühendades ELi toetused 
Euroopa Investeerimispanga ja muude rahvusvaheliste finantsasutuste l aenudega.  
Lisaks kaubanduslepingutele ja finantsabile teeb EL ASEANiga koostööd ka aruka, jätkusuutliku 
ja kaasava majanduskasvu edendamiseks. See keskendub ettevõtjasõbraliku keskkonna 
toetamisele teistes riikides, mittetariifsete tõkete kaotamisele, stan dardite ühtlustamisele, 
õigusriigi tugevdamisele ning rahvusvaheliste tööõiguse reeglite rakendamisele. Käimasolev ELi -
ASEANi teadus - ja innovatsioonialane dialoog hakkab sotsiaal -majandusliku kasvu toetamisel 
samuti olulist rolli täitma.  
Ainult 13 % ELi V KEdest on rahvusvaheliselt aktiivsed väljaspool ELi6. Euroopa VKEdele 
ASEANi riikides ettevõtlusvõimaluste loomine hõlmab muu hulgas regulatiivse keskkonna, 
rahastamisvõimaluste, intellektuaalomandiõiguste olukorra ning turulepääsu (sealhulgas 
riigihanked)  parandamist ning äriühingute üldjuhtimistavade väljatöötamist.  
Selle valdkonna erialgatused hõlmavad järgmist:  
 kaubandussuhete viimine ASEANiga uuele tasemele, mis hõlmaks sealhulgas 
majandusministrite vahelisi regulaarseid konsultatsioone, ning ambitsioo nika 
piirkondadevahelise vabakaubanduslepingu kavandamine, mis toetuks ELi ja ASEANi 
liikmesriikide kahepoolsetele lepingutele, mida kasutataks hüppelauana selle eesmärgi 
saavutamiseks;  
 VKEde ettevõtlusvõimaluste parandamine, kasutades selleks sealhulgas s elliseid 
vahendeid nagu programmid „EU Gateway” ja „Business Avenues in South -East Asia”, 
ASEANi -ELi ärinõukogu ning pankade nõuetele vastavate projektide ühine 
                                                            
6  Eurochambresi  andmetel on ainult 13 % ELi VKEdest rahvusvaheliselt aktiivsed väljaspool ELi ning ligikaudu 
9,7 % tootvatest VKEdest ekspordib kaupu väljaspool ELi asuvatesse riikidesse. Prognoositakse, et 90 % 
maailma majanduskasvust järgmise viie aasta jooksul toimub väljaspool Euroopat.  
 
6 
 väljatöötamine, millega toetatakse keskkonnasäästliku majanduse rajamist, ühendades 
Aasia inves teerimisrahastu kaudu ELi toetusi Euroopa ja rahvusvaheliste finantsasutuste 
laenudega;  
 Euroopa Investeerimispanga ja ASEANi piirkonnas tegutsevate arengupankade kaasabil 
võimaluste uurimine, kuidas parandada võimalusi VKEde rahvusvahelistumise 
rahastamise ks; 
 ELi-ASEANi dialoogi ja koostöö tugevdamine sanitaar - ja fütosanitaarmeetmete 
valdkonnas rahvusvaheliste standardite alusel, et lihtsustada kaubandust ning kõrvaldada 
kehtivad sanitaar - ja fütosanitaarvaldkonna kaubandustõkked;  
 piirivalveasutuste tihed ama koostöö toetamine, et võidelda tollipettuste vastu, edendades 
sellega ettevõtjatevahelist seaduslikku kaubavahetust, läbipaistvust ja 
mittediskrimineerimist, sealhulgas ELi programmi ARISE raames antava tehnilise abi 
kaudu (nt ASEANi arvutipõhine trans iidisüsteemi katseprojekt);  
 ASEANiga dialoogi alustamine, et edendada edendada teineteise õigusraamistiku ja 
tööstuspoliitika raamistiku tundmist. Näiteks kemikaalisektoris oleks palju kasu parimate 
tavade vahetusest selliste üleilmsete standardite osas na gu seda on ÜRO globaalne 
harmoneeritud klassifitseerimis - ja märgistamissüsteem (GHS), ning samuti ühist huvi 
pakkuvate valdkondade uurimisest;  
 ettevõtjate - ja klasteritevahelise koostöö, rahastamisvõimaluste ning rahvusvahelistele 
standarditele ja WTO põh imõtetele toetuva piirkondliku standardimissuutlikkuse 
suurendamise edendamine,  
 intellektuaalomandit, äriühingute üldjuhtimist ja sotsiaalset vastutust, õigusalast koostööd 
(eelkõige rahvusvahelise äriõiguse valdkonnas) käsitleva dialoogi alustamine, ning 
rahvusvaheliste tööõiguse reeglite parem kohaldamine;  
 valdkondliku dialoogi edendamine ühist huvi pakkuvates valdkondades:  
o autotööstuse  ja tervishoiu ning meditsiini valdkonna  piirkondlikud ja 
rahvusvahelised standardid;  
o satelliitnavigatsioon, maa seire,  Copernicus ja kosmoseküsimused  eesmärgiga 
luua pikaajaline koostööstrateegia, mida toetatakse programmist Horisont 2020 
nimetatud valdkondades rakenduste uurimiseks;  
o kaitsevaldkonnaga seotud tööstussektor , et toetada Euroopa kaitsetööstuse 
rahvusvahelist umist, sealhulgas ELi -ASEANi kontaktide loomise ürituste kaudu7; 
ning  
o info- ja kommunikatsioonitehnoloogia , keskendudes kodanikele kasu toovatele 
IKT rakendustele, spektri ühtlustamisele ja haldamisele, otsingu - ja 
päästeteenustele, mobiilse kommunikatsio oni kasvu, digitaaltelevisiooni ja 
ringhäälingu haldamisele.  
                                                            
7  Vt komisjoni teatised COM(2013)  542 ja COM(2014)  387. Kontaktide loomise üritusi on võimalik korraldada 
COSME (ELi ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm) kaudu.  
 
7 
 2.2. Transport  
Tsiviillennundus täidab ASEANi -sisese ning ELi ja ASEANi vahelise ühenduvuse tagamisel 
olulist rolli. Pool maailma uuest liikluskasvust järgmise 20 aasta jooksul on seotud Aasia j a 
Vaikse ookeani piirkonnaga, mis 2030. aastaks hõlmab peaaegu 40 % üleilmsest turust. ELi ja 
ASEANi piirkonna vahelisele lennuliiklusele prognoositakse järgmise 20 aasta jooksul 65 % 
kasvu, seda osaliselt suurenenud turismi tõttu.  
Komisjoni 2012. aasta te atises „ELi lennundusalane välispoliitika”8 rõhutati ASEANi ühtse 
tsiviillennundusturu olulisust – see turg pakub võimalusi tihedama piirkondadevahelise koostöö 
tegemiseks ning võib olla ASEANis eeskujuks turu liberaliseerimise ja reguleerimise ühendamise 
alal. EL on sarnase protsessi viimase kolmekümne aasta jooksul läbi teinud, mille tulemuseks on 
tänane täielikult integreeritud ELi ühtne lennundusturg.  
EL osutab tehnilist abi ASEANis institutsioonilise suutlikkuse väljaarendamiseks, et saavutada 
ASEANi l ennutranspordi integratsiooniprojekti (AATIP) kaudu turvaline, kaitstud ja jätkusuutlik 
ühtne lennundusturg. Nimetatud projekti rakendatakse tihedas koostöös Euroopa 
Lennundusohutusametiga (EASA).  
ASEANi edusammud lennunduse siseturu loomisel on ka etteval mistuseks tihedamale koostööle 
piirkondadevahelisel tasandil. ELi -ASEANi lennundusalane tippkohtumine 2014. aasta 
veebruaris ja sellele järgnenud ELi -ASEANi lennunduse töörühma tegevus on olnud väga 
oluline.  
Selle valdkonna erialgatused hõlmavad järgmist:  
 lennundusalase dialoogi tihendamine, sealhulgas võttes eesmärgiks alustada ametlikke 
läbirääkimisi piirkondadevahelise tsiviillennunduslepingu sõlmimiseks; ning  
 Euroopa Investeerimispanga, ELi liikmesriikide arengupankade ja/või Aasia 
investeerimisrahastu kaasrahastatud täiustatud linnatranspordisüsteemide väljatöötamise 
toetamine.  
2.3. Teadusuuringud, innovatsioon ja inimestevahelised kontaktid  
Tihedamad inimestevahelised kontaktid on ELi -ASEANi sügavama partnerluse vundamendiks. 
Sellised kontaktid hõlmavad nii teadus - ja innovatsioonialast dialoogi ning partnerlust kui ka 
tudengite ja teadustöötajate vahetust. ASEANi esindajate arvukas osalemine  ELi teadusuuringute, 
tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendas raamprogrammis (2007 –2013) andis 
tulemuseks 103 projekti, milles ELi panus ulatus kokku 20 miljoni euroni.  
Igal aastal on ligikaudu 250 ASEANi tudengit saanud stipendiumi ELi Eras mus Munduse 
programmi raames, millest on nüüdseks välja kasvanud programm Erasmus+. Mitmeid 
stipendiume jagavad ka ELi liikmesriigid. Kokku tuleb igal aastal Euroopasse ELi ja selle 
liikmesriikide rahastatud stipendiumide abil rohkem kui 4000 ASEANi piirko nna tudengit.  
 
                                                            
8  COM(2012)  556 final.  
 
8 
 Selle valdkonna erialgatused hõlmavad järgmist:  
 koostöö edendamine ELi uue teadusuuringute ja innovatsiooniprogrammi Horisont 20209 
raames, ELi -ASEANi teadus - ja innovatsioonialases dialoogis 2014. aasta augustis (ja 
edaspidi) juhtivametnik e poolt ühiselt kindlaks määratud prioriteetsetes valdkondades;  
 hariduskoostöö laiendamine, sealhulgas jagades ELi kogemusi kõrghariduse ja süsteemi 
reformide moderniseerimisel ja rahvusvahelistumisel (nt mõju 
kvalifikatsiooniraamistikele, kvaliteedi tagam ine, akrediteerimine ja hindamissüsteemid 
ning diplomite vastastikune tunnustamine) Erasmus+ projektide ja ELi ASEANi 
piirkonna kõrghariduse toetusprogrammi (EU -SHARE) kaudu;  
 kõrgharidusmesside ja akadeemiliste vahetuste korraldamine (osana ELi toetusest 
edendada ASEANi ühenduvust haridussektoris);  
 dialoogi ja koostöö jätkumine sellistes rände ja liikuvuse küsimustes nagu seaduslik ränne 
ja viisad, ebaseaduslik ränne ning ebaseaduslike rändajate tagasisaatmine ja 
tagasivõtmine, inimkaubandus, ränne ja aren g ning rahvusvaheline kaitse (varjupaik ja 
muud rahvusvahelise kaitse vormid);  
 koostöö ASEANi liikmesriikidega säästva turismi valdkonnas, toetudes Tai, Myanmari ja 
Vietnamiga saadud kogemustele; ning  
 valitsusväliste osalejate ja kodanikuühiskonna organisa tsioonide osalemise edendamine 
piirkondlikes integratsiooniprotsessides.  
3. Keskkonnasõbralikum partnerlus säästva tuleviku nimel  
ASEANi piirkonnas on ohtralt loodusvarasid, mida kasutatakse paljudes majandusvaldkondades 
ja elatusallikates. Kuigi see piirk ond hõlmab ainult 3 % kogu maailma maismaapindalast, on see 
erakordselt liigirikas ning on looduslikuks elupaigaks üle 20 % teadaolevatest taime - ja 
loomaliikidest. Rahvastiku ja majanduse kasv avaldab piirkonna loodusvaradele siiski üha 
tugevamat survet: veenappuse, ebaseadusliku raie, metsade maakasutuse muutmise, turbaalade 
kuivendamise ning metsatulekahjudega kaasneb elurikkuse vähenemine ning kasvuhoonegaaside 
heitkoguste järsk tõus, samuti terviseprobleemid ja majanduslik kahju. Piirkonnas on probleem iks 
ka veenappus ja puudulik jäätmekäitlus, mis aitab kaasa üleilmse mereprahi probleemi 
levimisele.  
ASEANi piirkond on suuruselt kolmas troopilise metsa ala maailmas, kus metsade hävitamisest 
ja metsade seisundi halvenemisest tulenev kasvuhoonegaaside hei tkoguste kasv on kõige suurem: 
praegu 260 miljonit tonni CO 2 aastas, maailmas kokku 810 miljonit tonni.  
Kagu -Aasias esineb sageli looduskatastroofe, mis on osaliselt seotud kliimamuutustega. Sellega 
on kaasnenud märkimisväärsed inimohvrid (eelkõige 2004. aasta tsunami, tsüklon 2008. aastal ja 
2013. aasta Haiyani supertaifuun) mis on mõjutanud nii ASEANi kui ka ELi kodanikke. EL on 
aidanud aastaid ASEANi riike peamiselt ELi DIPECHO programmi kaudu, et töötada välja 
                                                            
9 Lisaks programmile Horisont 2020 võib kasutada ka teisi vahendeid, mida on juba nimetatud ELi -ASEANi teadus - 
ja innovatsioonialases dialoogis ning tulevases ASEANi teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni tegevuskavas 
(APASTI, 2015 –2020).  
 
9 
 tõhusam hädaolukorras reageerimise ja vara jase hoiatuse suutlikkus, mille abil tegutseda inimeste 
põhjustatud või looduslike katastroofide korral. Samuti on jagatud tõhusate 
konsulaarabimehhanismide väljatöötamisel saadud kogemusi. EL on üks ASEANi humanitaarabi 
koordineerimise keskuse suurimaid r ahalisi toetajaid, samuti edendatakse kontakte riiklike 
kriisireageerimisstruktuuridega nt Myanmaris ja Filipiinidel. Toetades ASEANi 
katastroofijuhtimise ja hädaolukorras reageerimise kokkuleppe (AADMER) 2015. aasta järgset 
arendamist ning kooskõlas Senda i katastroofiohu vähendamise raamistikuga10, keskenduvad EL 
ja ASEAN elanikkonna vastupanuvõime suurendamisele, et olla valmis katastroofidega 
kaasnevateks probleemideks, ning ohu vähendamisele eelkõige linnakeskkonnas.  
Oma üleilmsetest ülesannetest lähtuva lt on ELil ja ASEANil ühised huvid arendada välja 
tõhusam piirkondadevaheline dialoog kliimamuutuste küsimustes. ASEANil ja ELil on ühine 
eesmärk hoida temperatuuri tõus alla 2 °C piiri ning arendada välja vähesaastav ja 
kliimatingimustele vastupanuvõimeli ne majandus ja ühiskond. EL on valmis toetama ASEANi 
2015. aasta järgses kliimamuutuste peavoolustamise tegevuskavas , sealhulgas sihtotstarbelise 
rahastamise kaudu ajavahemikku 2014 –2020 hõlmava piirkondliku programmi kesksest 
valdkonnast „Kliimamuutused,  keskkond ja katastroofide ohjamine”. EL toetab leevendamise, 
kohanemise ja vastupanuga seotud meetmeid, samuti katastroofide ohjamisega seotud koostööd, 
pakkudes samal ajal võimaluse leida integreeritud viisil lahendus kliimamuutustele ja nende 
algpõhjust ele. 
ELi metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) 
tegevuskava eesmärk on parandada metsahaldust ja edendada säästvalt ja seaduslikult 
ülestöötatud puidust toodete kaubandust ning sellega luuakse sobiv alus ASEANis 
intensiivsemaks dialoogiks ja suutlikkuse suurendamiseks. EL osaleb enamiku ASEANi riikidega 
FLEGTi vabatahtlikke partnerluslepinguid käsitlevates läbirääkimistes või juba nende 
rakendamises ning on toetanud koostööd piirkondlikul tasandil11. Lisaks sellele er aldab EL 3 
miljardit USA dollarit ÜRO kliimapoliitika ja algatuste toetuseks, mille eesmärk on vähendada 
metsade hävitamisest ja metsa seisundi halvenemisest tulenevaid heitkoguseid (REDD+), ning 
kutsub ASEANi liikmeid üles töötama välja jõulisi ja ambitsi oonikaid REDD+ strateegiaid.  
Sudureoste on probleem, mis mõjutab mitut ASEANi riiki, nagu Indoneesia, Malaisia ja 
Singapur. Metsade maakasutuse muutmisest tulenev turbaalade ning muude maade pidev 
hõõgumine ja tulekahjud mõjutavad õhukvaliteeti, kohalikku tervist ja majandust. Mõnedel 
juhtudel on reostus nii ulatuslik, et kohalikud omavalitsused on kuulutanud välja hädaolukorra. 
Kuivendatud ja/või põletatud turbaaladest tulenevad kasvuhoonegaaside heitkogused mõjutavad 
oluliselt kliimamuutusi, mistõttu kuul ub ASEANi piirkond suurimate kasvuhoonegaaside 
tekitajate hulka. ELi rahastatud SEApeati projekt aitab ASEANi riikidel töötada välja ja 
rakendada riiklikke turbaalade tegevuskavasid. See hõlmab alternatiivseid sissetulekuid andvaid 
tegevusi ja tulekahju en netavaid meetmeid, nagu kontrollitud põletamine. Ajavahemikuks 2014 –
                                                            
10 http://www.wcdrr .org/uploads/Sendai_Framework_for_Disaster_Risk_Reduction_2015 -2030.pdf  
11 Vabatahtlik partnerlusleping on Euroopa Liidu ja väljaspool ELi asuva puitu tootva riigi vaheline seaduslikult 
siduv kaubandusleping. Vabatahtliku partnerluslepingu eesmärk on tagada , et ELi eksporditav puit ja puidutooted 
on pärit seaduslikest allikatest. ELi ja Indoneesia vaheline vabatahtlik partnerlusleping sõlmiti 2014. aastal. 
Vabatahtlikke partnerluslepinguid käsitlevad läbirääkimised on käimas Laose, Malaisia, Tai ja Vietnamig a. 
Läbirääkimised Kambodža ja Myanmariga on ettevalmistavas etapis. Käimas on FLEGTi dialoog Filipiinidega.  
 
10 
 2020 on kavandatud uued vahendid ASEANi turbaalade säästva kasutamise ja sudu leevendamise 
projekti (20 miljonit eurot) ning elurikkuse ja kaitstud alade haldamise projekti rahastamiseks ( 10 
miljonit eurot).  
Tulevikus on energiasektoril täita sotsiaal -majandusliku arengu ja ühenduvuse toetamisel oluline 
ülesanne, järgides samal ajal kliimamuutuste - ja keskkonnaalaseid eesmärke. Kogemuste ja heade 
tavade jagamine ning innovaatiliste lahendus te tutvustamine, sealhulgas sellistes valdkondades 
nagu CO 2 heitkoguste vähendamine, energiatõhusus ja nõudluse vähendamine ning taastuvate 
energiaallikate arendamine, võiks olla aluseks edukale energia ja kliimamuutuste dialoogile. 
Teadusuuringud ja innov atsioon, sealhulgas eespool nimetatud probleemidega seotud uudsete 
lahenduste tutvustamine ja kasutamine, on arutlusel ELi -ASEANi teadusuuringute ja 
innovatsiooni dialoogis.  
Loodusvarade säästev kasutamine hõlmab ka ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimat a kalapüügi 
vastast võitlust. Sellisel püügil on märkimisväärsed keskkondlikud, majanduslikud ja 
julgeolekuga seotud tagajärjed. EL on rahvusvahelisel tasandil jätkuvalt kohustunud võitlema 
ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu ning see  kohustus on ookeanide 
üleilmse parema haldamise edendamise seisukohast väga oluline. Ka ASEAN on selle oluliseks 
prioriteediks kuulutanud.  
Selle valdkonna erialgatused hõlmavad järgmist:  
 ELi-ASEANi koostöö tugevdamine kliimamuutuste valdkonnas ning poliit ikadialoogi 
algatamine keskkonna ja säästva arengu küsimustes vastavalt Brunei tegevuskavale ning 
lähtudes ELi kogemustest säästva arengu juhtimises kogu maailmajaos, kliimapoliitika 
ühtlustamine ja Euroopa muutmine suure energiatõhususega ja vähese CO 2 heitega 
majanduseks;  
 ELi piirkondliku koostöö programmi ning Aasia investeerimisrahastu ja programmi 
SWITCH Asia12 kaudu toetuse suurendamine ASEANi jõupingutustele võidelda 
kliimamuutustega, kaitsta keskkonda ning edendada keskkonnasäästlikku ja 
jätkusuutlik ku majanduskasvu (üle 60 miljoni euro ajavahemikuks 2014 –2020 ette nähtud 
170 miljonist eurost);  
 eelkõige Mekongi alamjooksu piirkonna riikide jõupingutuste toetamine vee, energia ja 
toiduga kindlustatuse ahelaga seotud probleemide lahendamisel, tõhustatud  säästva 
põllumajanduse, toiduga kindlustatuse (sealhulgas toiduohutuse), loodusvarade 
haldamissüsteemide arendamisel, sh Doonau piirkonnaga dialoogi edendamise kaudu;  
 FLEGTile ja REDD+ tegevustele suunatud piirkondlike lähenemisviiside tugevdamine, 
sealhu lgas uue REDD+ heitkoguste vähendamise programmide ettevalmistamine riiklikul 
või provintsi/piirkonna tasandil, et edukamalt tegeleda metsade hävitamise ja metsade 
seisundi halvenemise põhjustajatega piireületaval viisil ning saada juurdepääs REDD+ 
tulemus põhistele maksetele, toetudes ELi rahastatavale REDD rahastamisvahendile;  
 praktilise koostöö edendamine sellistes küsimustes nagu metsade hävitamine, 
ebaseaduslik raie ja sellega seotud kauplemine, sealhulgas FLEGTi vabatahtlike 
                                                            
12  http://www.switch -asia.eu/   
 
11 
 partnerluslepingute kaudu, piiriülese sudu vastu võitlemine, sealhulgas turbaalade 
kuivendamise peatamise kaudu, selliste kaupade nagu palmiõli, kummi ja kohvi 
jätkusuutliku tootmise toetamine, bioloogilise mitmekesisuse kadumise peatamine, võitlus 
elusloodusega kauplemise ja merepr ahi vastu, jäätmete ja kemikaalide usaldusväärse 
käitlemise edendamine, veejulgeoleku toetamine (sealhulgas selle piiriülestes aspektides) 
ning linnade keskkonnasäästlik areng;  
 ELi-ASEANi energiaalase koostöö edendamine: dialoog peaks eelkõige hõlmama 
energiatõhusust ja -säästmist, biokütuseid, investeerimisraamistikku, taastuvenergiat ja 
taristu arendamist;  
 ELi-ASEANi piirkondliku koostöö tugevdamine ebaseadusliku, teatamata ja  
reguleerimata kalapüügi valdkonnas lisaks olemasolevatele kahepoolsetele dialoogidele 
mõnede ASEANi liikmesriikidega; asjakohaste eeskirjade rakendamine järelevalve, 
kontrolli ja seiretegevuse suhtes; ning  
 ELi-ASEANi koostöö arendamine katastroofide ohjam isel, eelkõige tugevamate 
operatiivsidemete, laiendatud koolituste ja osaluse kaudu ASEANi piirkondliku foorumi 
katastroofiabi harjutustel ning keskendudes Sendai katastroofiohu vähendamise 
raamistiku rakendamisele.  
4. Koostöö poliitilistes ja julgeolekukü simustes  
4.1. Julgeolek  
Viimastel aastatel on EL ja ASEAN kokku leppinud senisest ulatuslikuma partnerluse 
väljatöötamises, mis haarab laiemaid valdkondi kui traditsiooniline keskendumine 
majandusküsimustele. Sellele eelnes ASEANi otsus hakata otsima lahen dusi sellistele 
julgeolekuküsimustele nagu katastroofide ohjamine, merendusjulgeolek, rahvusvaheline 
kuritegevus ja terrorismivastane võitlus. Sarnaselt on oma rolli julgeoleku valdkonnas laiendanud 
ka EL, kasutades selleks Lissaboni lepingu sätteid, mis v õimaldavad välispoliitika suhtes 
kasutada integreeritumaid lähenemisviise.  
ASEAN on näidanud üles loovust ja meelekindlust, asetades end piirkondliku struktuuri 
keskmesse, mille raames osaletakse kontsentriliste ja kattuvate foorumite kaudu, nagu ASEAN+3 
(hõlmab Hiinat, Jaapanit ja Lõuna -Koread), ASEANi piirkondlik foorum (ARF), ASEANi 
kaitseministrite kohtumine - Plus (ADMM Plus) ning Ida -Aasia tippkohtumine (EAS), 
piirkondlike ja üleilmsete küsimuste lahendamisel.  
Ida-Aasia tippkohtumisest on üha enam saamas piirkonna juhtiv strateegilise koostöö foorum, 
mille liikmeteks on Ame erika Ühendriigid, Hiina, Jaapan, Lõuna -Korea, India, Austraalia, Uus -
Meremaa ja Venemaa Föderatsioon. EL selle liikmete hulka veel ei kuulu. Arvestades ELi 
kaubandus -, investeerimis - ja muid sidemeid, on ELil selge huvi, et piirkonnas valitseks stabiilsus  
– seega sellise julgeolekusüsteemi edendamise suhtes, mis suudaks paremini hallata piirkonna 
poliitilisi pingeid ja milles EL ise oleks olulisel kohal, sealhulgas tulevikus Ida -Aasia 
tippkohtumise liikmeks saamise kaudu.  
ASEAN hindab ELiga julgeolekukoost öö edendamise võimalust. ASEANil on võimalus saada 
innustust ELi kogemusest piirkondlikul tasandil julgeolekukoostöö raamistamisest ning ELi 
 
12 
 aktiivne, kuid mitte ähvardav osalemine võib aidata ASEANil säilitada mitmeid strateegilisi 
valikuvõimalusi ja kesk set positsiooni olukorras, kus suurriigid on hakanud end piirkonnas üha 
tugevamalt kehtestama.  
EL ja ASEAN peaksid ära kasutama huvide kokkulangevuse ning rajama oma koostöö 
poliitilistele ja julgeolekuküsimustele, mis mõlemad kuuluvad ELi -ASEANi koostöö r aamesse, 
ning kaasama ELi senisest enam ASEANi piirkondliku foorumi (edaspidi ARF) töösse, mis on 
praegu ainuke piirkondlik julgeolekufoorum, mille liige EL on.  
EL on viimastel aastatel oma tegevust ARFi raames juba aktiviseerinud. Liidu välisasjade ja 
julgeolekupoliitika kõrge esindaja on alates 2012. aastast osalenud kõigil ARFi ministrite 
kohtumisel. EL on olnud ametnike tasandil aktiivsem kui kunagi varem, olles ARFi kohtumiste 
kaaseesistuja ning osaledes ARFi töökavade rakendamises. ELi hiljutised alga tused on järgmised:  
 2013/2014 ARFi usaldust suurendavaid meetmeid ja ennetavat diplomaatiat ning seotud 
kaitseametnike dialoogi käsitleva istungjärkudevahelise töörühma kaaseesistumine (koos 
Myanmariga);  
 ARFi esimese ennetavat diplomaatiat ja vahendamist käsitleva koolituskursuse 
kaastoetamine koos Bruneiga 2014. aastal Bruneis; ning  
 Euroopa Julgeoleku - ja Kaitsekolledži esimene ühise julgeoleku - ja kaitsepoliitika 
seminar 2014. aasta märtsis, mis keskendus eelkõige ELi -ASEANi julgeolekukoostööle.13 
ASEANi  partnerid on ELi aktiivsust julgeolekuküsimustes märganud ja hindavad seda, kuid 
kahtlevad, kas see jääb püsima. Peale huvi piirkondliku stabiilsuse vastu mõjutab ELi suutlikkus 
arendada julgeolekukoostööd see, kuidas ASEANi partnerid hindavad ELi taotlus t saada Ida -
Aasia tippkohtumise liikmeks.  
Merendusjulgeolek on ühist huvi pakkuv oluline osa ELi ookeanide parema haldamise 
edendamisest. Ligikaudu 50 % maailma laevaliiklusest (tonnaaži järgi) läbib Lõuna -Hiina merd. 
Seda laevateed läbivad energiavarud, t oorained ja kaubad on enamikele majandustele, sealhulgas 
ELile väga olulised. Seetõttu on EL väga huvitatud Lõuna -Hiina mere piirkonnas stabiilsuse ja 
julgeoleku säilitamisest ning rahvusvahelise õiguse, sealhulgas ÜRO mereõiguse konventsiooni 
järgimisest.  Komisjon on järjepidevalt kutsunud üles leidma territoriaalsetele vaidlustele 
rahumeelne ja koostööl põhinev lahendus. Komisjon toetab igati ka ASEANi ja Hiina 
jõupingutusi leppida kokku Lõuna -Hiina mere tegevusjuhendis, kutsudes üles läbirääkimised 
kiiresti lõpetama.  
EL võttis enda juhtida esimese ELi -ASEANi merendusjulgeolekut käsitleva kõrgetasemelise 
dialoogi korraldamise 2013. aastal Jakartas, kus peeti põhjalikke arutelusid piraatluse, mereseire, 
sadamate turvalisuse ja ressursside ühise haldamise te emadel. Teine dialoog toimub 2015. aastal 
ning sellel keskendutakse peamiselt merendusjulgeoleku ja organiseeritud kuritegevuse vastase 
võitluse vahelisele seosele.  
ELi keemiliste, bioloogiliste, kiirgus - ja tuumaohtude tippkeskuse algatus on loonud oma M anilas 
asuva sekretariaadi ümber tõhusa piirkondliku võrgustiku. Selles algatuses osalevad kõik 
                                                            
13  Teine seminar leiab aset 2015. aasta teises pooles.  
 
13 
 ASEANi 10 liikmesriiki: tegemist on keemiliste, bioloogiliste, kiirgus - ja tuumaohtude vastu 
võitlemise piirkondliku platvormiga, mille abil reageeritakse nii E uroopas kui ka ASEANi 
piirkonnas ilmnevatele julgeolekuprobleemidele. EL kutsub ASEANi liikmesriike algatuses 
aktiivsemalt osalema, mis aitaks tagada keskuse pikaajalist jätkusuutlikkust ning poliitilist toetust 
selle tegevusele.  
Muud valdkonnad, kus ohud ASEANi ja ELi huvidele suurenevad ning kus mõlemal poolel oleks 
tihedamast koostööst võita, on järgmised:  
 inim- ja uimastikaubandus ning kauplemine metsikute looma - ja taimeliikidega;  
 küberjulgeolek ja küberkuritegevus (sealhulgas internetis toimuva laste  seksuaalse 
kuritarvitamise vastane võitlus);  
 massihävitusrelvade leviku vastane võitlus ja desarmeerimine (sealhulgas 
relvakaubandusleping);  
 deradikaliseerimine/vägivaldse äärmusluse vastane võitlus;  
 haavatavas olukorras olevate vähemuste olukord, millel on piirkondlik mõju;  
 vahendamine; ning  
 valimisvaatlus.  
EL valmistab igas nimetatud valdkonnas nii ELi -ASEANi kui ka ARFi raames ette praktilisi 
algatusi, millega süvendada dialoogi ning leida võimalusi suutlikkuse suurendamiseks.  
Selle valdkonna erialgatused hõlmavad järgmist:  
 ELi toetuse suurendamine piirkondlike lahenduste leidmiseks piraatlusele ja teistele 
merendusjulgeoleku aspektidele. Lisaks praegusele tähtsate mereteede programmi 
(MARSIC) kaudu toimuvale osalemisele uurib EL ASEANi sees ja  koos selle liikmetega 
suutlikkuse suurendamise võimalusi merendusjulgeoleku valdkonnas (seire, sadamate 
turvalisus), võttes aluseks ELi merendusjulgeoleku strateegia ja tegevuskava (vastu 
võetud 2014. aasta juunis)14. ELi eesmärk on muuta ELi -ASEANi merend usjulgeolekut 
käsitlev kõrgetasemeline dialoog iga -aastaseks ürituseks;  
 dialoogi edendamine katastroofiabi küsimuses, ühendades selleks suutlikkuse 
suurendamise ASEANi (humanitaarabi ja katastroofide ohjamise koordineerimiskeskus) 
ja riiklikul tasandil; pr aegu Myanmaris ja Filipiinidel toimivate projektide laiendamine 
teistesse ASEANi liikmesriikidesse;  
 teadlikkuse tõstmist käsitleva ning keemilise, bioloogilise, kiirgus - ja tuumaohu 
leevendamist käsitlevat ARFi koostööd edendava ARFi seminari kaasjuhtimine  (koos 
Filipiinidega) 2015. aasta septembris Manilas;  
 iga-aastase ÜJKP seminari korraldamine, mis keskendub ELi -ASEANi koostööle, et tõsta 
teadlikkust ELi kasvava rolli kohta julgeolekuküsimustes ning toetada tulevikus ASEANi 
ja selle liikmesriikidega teh tavat laiemat praktilist operatiivkoostööd;  
                                                            
14  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=ET&f=ST%2011205  %202014  %20INIT . 
 
14 
  dialoogi ja koostöö tõhustamine ühist huvi pakkuvates küsimustes, nagu organiseeritud 
kuritegevuse vastase võitluse eesmärgil vara tagasivõtmine, metsikute looma - ja 
taimeliikidega kauplemine, laste seksuaalse ku ritarvitamise vastane võitlus muu hulgas 
internetis toimuva laste seksuaalse kuritarvitamise vastu võitlemise ülemaailmse liidu 
raames ning rahvusvaheliste lastevastaste seksuaalkurjategijate probleemile ühiselt 
lahenduse otsimine; ning  
 inimõigustealaste d ialoogide toetamine nii piirkondlikul kui ka kahepoolsel tasandil.  
4.2. Inimõigused  
Osana jõupingutustest luua küpsem ja poliitilisem partnerlus soovib EL teha ASEANiga 
konstruktiivset koostööd rahvusvaheliste inimõiguste standardite edendamisel ja kaitsmi sel. Selle 
taustal on ELi peamiseks prioriteediks ASEANi piirkonnas surmanuhtluse kaotamine. Seetõttu 
tervitas EL ASEANi valitsustevahelise inimõiguste komisjoni (AICHR) loomist 2009. aastal ning 
ASEANi inimõiguste deklaratsiooni vastuvõtmist 2012. aastal.  
Selle valdkonna erialgatused hõlmavad järgmist:  
 ASEANi inimõiguste mehhanismi toetamine, AICHRi (nagu 2011. aastal; järgmine visiit 
on kavandatud 2015. aasta teise poolde) ning ASEANi naiste ja laste õiguste edendamise 
ja kaitse komisjoni (ACWC) visiitide  võõrustamine (ACWC külastas Euroopat 2013. 
aastal) ning Euroopa Liidu inimõiguste eriesindaja visiitide korraldamine (jätkuks 2013. 
aasta mais ja 2014. aasta novembris toimunud visiitidele);  
 AICHRiga (ASEANi peamise inimõiguste mehhanismina) dialoogi ja k oostöö 
süvendamine sellistes küsimustes nagu rändajate ja inimkaubanduse ohvrite õigused, äri 
ja inimõigused / äriühingute sotsiaalne vastutus, piinamine, naiste ja laste õigused, sooline 
võrdõiguslikkus ning diskrimineerimise vastane võitlus;  
 ASEANiga pee tavas poliitilises dialoogis oluliste küsimustena suurema tähelepanu 
pööramine vähemuste õigustele ja surmanuhtlusele; see hõlmab kodanikuühiskonna ja 
teiste huvirühmadega peetavate konsultatsioonide läbipaistvust ja süstemaatilisust; ning  
 ASEANi piirkonna kodanikuühiskonna organisatsioonide ja valitsusväliste osalejate 
toetamine, muu hulgas eriprogrammide, nagu demokraatia ja inimõiguste Euroopa 
rahastamisvahendi kaudu.  
5. Strateegilise eesmärgiga partnerluse suunas  
Esmane prioriteet on mä äratleda partnerluse sisu, võttes aluseks Brunei tegevuskava ja 
käesolevas ühisteatises esitatud ettepanekud. ELi ja ASEANi välisministrid leppisid eelmise aasta 
juulis edaspidiseks kokku viia ELi -ASEANi suhted loomulikult või tõhustatud partnerluselt üle 
strateegilisele tasemele ning tegid juhtivametnikele ülesandeks töötada selle eesmärgi 
saavutamiseks välja tegevuskava15. 
ELi-ASEANi strateegilise partnerluse saavutamiseks tuleks praeguselt peamiselt kahepoolselt 
lähenemiselt edasi minna ja võtta eesmärgik s osaleda oluliste piirkondlike ja üleilmsete 
                                                            
15  Vt kaasesimeeste avaldus: http://eeas.europa.eu/statements/docs/2014/140723_03_en.pdf . 
 
15 
 küsimuste lahendamisel senisest suuremas ulatuses. Dialoogi on võimalik oluliselt süvendada ja 
seisukohti ühtlustada üleilmse tähtsusega küsimustes, sealhulgas järgmistes valdkondades:  
 kliimamuutused;  
 katastroo fiohu vähendamine ning vastupanuvõime suurendamine;  
 2015. aasta järgsed säästva arengu eesmärgid, sealhulgas vaesuse kaotamine;  
 pandeemiad; ning  
  võitlus terrorismi ja radikaliseerumise vastu ning välisvõitlejad.  
Lisaks sellele on piirkondlikud konfliktid , nagu kriis Ukrainas, pinged Lõuna -Hiina meres või 
Iraani ja Põhja -Korea tuumaküsimused, kõik oma olemuselt seotud peamiste 
julgeolekupõhimõtetega ning sellega, kuidas tagada vastavus rahvusvahelisele õigusele. 
Õigusnormidepõhise ja tõhusa mitmepoolsuse i nnukate pooldajatena on EL ja ASEAN tundunud 
huvi omavahelise koostöö laiendamise vastu kõnealustele üleilmse tähtsusega piirkondlikele 
küsimustele. ELi -ASEANi koostöö süvendamine erinevates sektorites tugevdab põhjendusi 
liikuda edasi ametliku strateegili se partnerluse suunas, mis eeldaks mõlema poole poliitilist tahet 
ja ressursse. EL on valmis omalt poolt tegema kõik suhete märkimisväärseks laiendamiseks ning 
kohustub muu hulgas:  
 osalema piirkondadevahelise vabakaubanduslepingu läbirääkimiste võimaliku edukuse 
ühisel hindamisel;  
 pidama läbirääkimisi tsiviillennunduslepingu sõlmimiseks;  
 alustama ELi -ASEANi keskkonda ja säästvat arengut käsitlevat poliitilist dialoogi ning 
tõhustama teadusuuringuid ja innovatsiooni käsitlevat poliitilist dialoogi;  
 jätkama rännet ja liikuvusküsimusi käsitlevat dialoogi ja koostööd;  
 suurendama ajavahemikus 2014 –2020 rahalist toetust ASEANiga toimuvale 
piirkondlikule koostööle ning arengukoostööle ASEANi vähemarenenud liikmesriikidega 
(Kambodža, Laose RDV, Myanmar, Vietnam ja  Filipiinid) rohkem kui 2 miljardi euroni;  
 rakendama ebatraditsioonilise julgeoleku valdkonna uute algatuste (merendusjulgeolek, 
katastroofiabi, rahvusvaheline kuritegevus, erinevad ennetavat diplomaatiat käsitlevad 
koolituskursused, kriisiohje, vahendamine, õigusriik ja valimisvaatlus) laiendatud paketti; 
ning 
 määrama ASEANi piirkonda resideeriva ELi suursaadiku.  
2014. aasta oktoobris Milanos toimunud juhtide edukat mitteametlikku kohtumist tuleks edaspidi 
regulaarselt korrata. Lisaks iga kahe aa sta tagant toimuvale täieulatuslikule ELi -ASEANi 
ministrite kohtumisele ja ARFi raames toimuvale ministrite jätkukonverentsile on välisministrite 
tasandil kõrgel esindajal/asepresidendil ja ASEANi välisministritel võimalik kohtuda ÜRO 
Peaassamblee avamisel . Ministrite taseme valdkondlikud kohtumised (isegi kui need on 
mitteametlikud) mitmel käesolevas teatises käsitletud teemal aitaksid kahepoolseid suhteid veelgi 
tihendada. EL toetab selliste kohtumiste toimumist võimalikult palju, seda ka Aasia -Euroopa 
kohtumise ja Aasia -Euroopa tippkohtumise ministrite kohtumiste raames.  
 
16 
 EL jätkab ELi -ASEANi suhete parlamentaarse mõõtme edendamist, toetades muu hulgas 
Euroopa Parlamendi ja ASEANi parlamentidevahelise assamblee vahelisi struktureeritumaid 
mõttevahetusi vas tavalt 15. jaanuaril 2014 vastu võetud Euroopa Parlamendi resolutsioonile ELi -
ASEANi suhete tuleviku kohta16. 
Käesolevas ühisteatises esitatakse konkreetsed ideed ELi -ASEANi suhete viimiseks järgmisele 
tasemele, luues valdkondlikule koostööle sidusama raami stiku ning tagades teravama poliitilise 
fookuse. Mõlemal poolel on huvi suhete arendamisega edasi liikuda. See on ka taustaks, mille 
alusel ASEAN vaatab läbi Ida -Aasia tippkohtumise tegevuse, sealhulgas selle toimimise ja 
tulevased liikmed. ELil on head võ imalused toetada Ida -Aasia tippkohtumise tegevust ning seega 
võtta kuulda ASEANi kutset süvendada ELi osalust. Üleminek ELi -ASEANi strateegilisele 
partnerlusele peaks toimuma käsikäes ELi kohalolekuga piirkonna strateegilistes 
mõttevahetustes.  
Kõrge esinda ja ja komisjon kutsuvad nõukogu ja Euroopa Parlamenti üles kinnitama käesolevas 
ühisteatises esitatud mõtteid ning tegema koostööd modernse ja strateegilist eesmärki kandva 
ELi-ASEANi partnerluse loomiseks.  
                                                            
16 http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef= -//EP//TEXT+TA+P7 -TA-2014 -
0022+0+DOC+XML+V0//ET