KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi rakendamise kohta Teine aruanne - aastate 2010 ja 2011 tegevuskavad /* COM/2012/0771 final */





SISUKORD 1........... Sissejuhatus.................................................................................................................... 4 2........... INSC PROGRAMMI RAKENDAMINE: ABISAAJA TEGEVUS............................... 6 3........... IGA-AASTASTE TEGEVUSKAVADE RAKENDAMINE ARVUDES....................... 8 4........... JÄRELDUSED............................................................................................................ 11 KOKKUVÕTE Käesolevas aruandes ja sellele lisatud dokumendis käsitletakse kõiki iga-aastaseid tegevuskavasid, mis on seotud tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendiga (INSC) alates 2007. aastast ja mis jätkusid aastatel 2010 ja 2011. Samuti kirjeldatakse selles kõnealuste tegevuskavadega seotud 2010. ja 2011. aastate arengusuundasid. Tuumaohutusealase koostöö rahastamisvahend (INSC 2007−2013) jõustus 1. jaanuaril 2007. Selle peamised eesmärgid on edendada tuumaohutuse kõrget taset, kiirguskaitset ning tuumamaterjali tõhusate ja tulemuslike kaitsemeetmete rakendamist kolmandates riikides kogu maailmas. Aastatel 2010 ja 2011 jätkati INSC programmiga endise Nõukogude Liidu riikidega TACIS programmi (Tehnilise abi andmise programm Sõltumatute Riikide Ühendusse kuuluvatele riikidele) raames (vt aruanne 2007−2009 artikkel 18)[1] alustatud tuumaohutusalast koostööd, kuid selle geograafilist ulatust laiendati ülemaailmsele tasandile. Komisjon võttis aastaid 2010−2011 hõlmava sihtprogrammi ja vastavad iga-aastased tegevuskavad vastu INSC komitee arvamust arvestades. INSC peamised eesmärgid ajavahemikul 2010−2011 olid järgmised: reguleerivate asutuste toetamine abisaajates riikides, tuumaohutuskultuuri edendamine kõigil tasanditel ning kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete ohutu ja vastutustundlik haldamine. Tuumaohutusalases koostöös keskenduti aja jooksul üha rohkem koostööle kolmandate riikide tuumavaldkonda reguleerivate asutustega, radioaktiivsete jäätmete käitlemisele ja tuumaobjektide keskkonnaohutuks muutmisele. Sellega seoses tuleks esile tõsta pidevad jõupingutused Kesk-Aasias asuvate uraani kaevandamise ja töötlemise vanade objektide keskkonnaohutuks muutmisel. Pärast Fukushima-Daiichi õnnetust kutsus komisjon ELi naabruspoliitikaga hõlmatud riike võtma osa aruteludest, et käsitleda töötavate tuumaelektrijaamade riskide ja ohutuse ulatusliku hindamise (vastupidavustestid) laiendamist, sealhulgas riiklike aruannete vastastikune hindamine. Kutse esitati, kuna komisjon arvas, et mõned neist riikidest võiksid vastupidavustestide läbiviimisel komisjoniga INSC raames koostööd teha. Ukraina otsustas järgida Euroopa Liidus elluviidavate vastupidavustestide ajakava, ilma et oleks INSC programmist abi taotlenud. Armeenia taotles vastupidavustestide läbiviimiseks tehnilist abi, mida anti INSC programmi 2011. aasta tegevuskava II osa raames. INCS programmi alusel ajavahemikul 2010 ja 2011 tehtud tuumaohutusalase koostöö ja selle raames antud abi peamised suundumused on esitatud alljärgnevas aruandes. Üksikasjalikum teave aastate 2007−2011 tegevuskavade projektide kohta on kättesaadaval käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis. 1. SISSEJUHATUS Käesolev aruanne esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning adresseeritakse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele vastavalt nõukogu 19. veebruari 2007. aasta määruse (EURATOM) nr 300/2007 (millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend, edaspidi „INSC määrus”) artikliga 18[2] ette nähtud aruandluskohustusele. Komisjon käivitas 1991. aastal TACIS programmi tuumaohutusalase osa, et käsitleda Tšernobõli katastroofi tagajärjel liikmesriikide tõstatatud ohutusprobleeme. Ajavahemikul 1991–2006 eraldati tuumaohutusalastele projektidele üle 1,3 miljardi euro. Alates 2007. aastast jätkatakse ELi tuumaohutusalast koostööd ja abi andmist tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi (INSC)[3] raames. Võrreldes TACIS tuumaohutusprogrammiga on INSC programmi raames tehtud mitu muudatust. Geograafiline ulatus ei piirdu enam ainult endise Nõukogude Liidu riikidega. Rahastamisvahendit kohaldatakse kolmandate riikide suhtes üle kogu maailma. See võimaldab komisjoni TACIS programmi[4] raames saadud kogemusi kasutada mujal, et abistada tärkava turumajandusega riike ning tuumaenergiaprogrammi rakendavaid riike (eelkõige neid, kes oma programmi kiiresti laiendavad) tuumaohutuse tõhustamisel. Komisjon esitas 2008. aastal nõukogule ja parlamendile teatise laiapõhjalise strateegia kohta[5]. Pidades silmas võimalikku vajadust ülemaailmse tuumaohutusalase koostöö järele, esitas ELi nõukogu kriteeriumid, mida tuleb järgida uute riikidega projektide alustamise kaalumisel[6]. Komisjon võttis kõnealuseid kriteeriume arvesse INSC 2010.–2013. aasta[7] läbivaadatud strateegias, mis hõlmas ka geograafilisi prioriteete. Kui TACIS programmi puhul keskenduti tuumaohutusalasele abile, sealhulgas paljudel juhtudel seadmete tarnimisele (nn tehniline abi), on INSC programmi eesmärk teha laiemat koostööd, et parandada tuumaohutust ilma seadmete tarnimiseta (nn mittetehniline abi), kuigi seadmete tarnimist võib erijuhtudel kaaluda. Partnereid kutsutakse üles võtma suuremat rolli kõnealuse programmi ja selle projektide kindlaksmääramisel, juhtimisel ja rakendamisel. Komisjon kavatseb jätkuvalt edendada kaasrahastamise korda, mille raames partnerorganisatsioonid annavad mitterahalise panuse (töötajad) või toetavad tarnete või teatavate töödega (täiendavad uuringud, ehitustööd) vastavalt eelnevalt üksikasjalikult kindlaksmääratud rahastamiskavale. Kuna INSC programmi geograafiline ulatus võrreldes TACIS programmiga on oluliselt suurem, tuleb teha tihedamat rahvusvahelist koostööd ning koordineerida meetmeid teiste rahastajate ja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga. Käesolevas aruandes esitatakse teave 2010. ja 2011. aasta tegevuskavade kohta. Samuti käsitletakse aruandes 2011. aasta lõpu seisuga heakskiidetud projekte ja nende rakendamise olukorda 2012. aasta keskel. Selles ei mainita kõnealuste iga-aastaste tegevuskavade raames ettenähtud projekte, mille hankemenetlus ei ole veel alanud. TACIS programmilt INSC programmile üleminekul kogetud algsed raskused, mis tulenesid peamiselt asjaolust, et partnerriigid viivitasid uut tüüpi rahastamiskokkulepete allkirjastamisega, on suures osas ületatud (välja arvatud Vene Föderatsiooni ja Brasiilia puhul). 2. INSC PROGRAMMI RAKENDAMINE: ABISAAJA TEGEVUS Ukrainas jätkati INSC programmi abil sihipärase toetuse andmist tuumavaldkonda reguleerivale asutusele ja tuumajaama käitajale tuumaohutuse parandamise eesmärgil. Samuti jätkati abi andmist radioaktiivsete jäätmete käitlemiseks ja tuumaenergiaalastele kaitsemeetmeks üldiselt. Ukraina oli endiselt INSC programmi peamine abisaaja. Tšernobõli Fondile anti 2010. ja 2011. aastal täiendavaid vahendeid uue reaktorikatte lõpetamiseks 2015. aastal. Venemaal jätkati INSC programmiga TACIS programmi raames alustatud projekte, kuid uusi projekte ei algatatud, kuna kokku ei suudetud leppida sobivat koostööraamistikku. Jätkusid arutelud koostöö jätkamiseks väiksemas ulatuses, aga edu ei saavutatud. Armeenias käivitati olulised projektid seoses Medzamori tuumaelektrijaamaga, et lahendada kiireloomulisi ohutusküsimusi jaama tööd katkestamata. Siiski on komisjon jätkuvalt seisukohal, et tuumajaama ei ole võimalik viia vastavusse tänapäevaste tuumaohutusstandarditega, mistõttu tuleks see sulgeda ja dekomisjoneerida nii kiiresti kui võimalik. Projektide raames koolitati töötajaid, abistati tuumaohutuse eest vastutavaid reguleerivaid asutusi ja töötati tuumajaama tulevase dekomisjoneerimise tarbeks välja radioaktiivsete jäätmete käitlemise strateegia. Valgevenes ja Gruusias jätkati koostööd suhteliselt väikeste projektide raames, toetades mõlema riigi tuumaohutuse eest vastutavaid reguleerivaid asutusi. Gruusias toetati radioaktiivsete jäätmete käitlemise projekte. Valgevenega peeti läbirääkimisi koostöö tõhustamiseks reguleeriva asutusega, et parandada asutuse suutlikkust enne tuumajaama ehitust riigis. Lepiti kokku piirkondlikus projektis, eesmärgiga luua õigusraamistik Kesk-Aasia vanade uraanikaevanduste keskkonnaohutuks muutmiseks. Kõrgõzstani, Tadžikistani ja Usbekistaniga tehtavate koostööprojektide eesmärk on muuta mitu vana uraanitehast keskkonnaohutuks. Mongooliaga tehakse koostööd uraanikaevanduste, kaevandustegevuse ja sellealase koolituse suhtes kohaldatava õigusraamistiku kehtestamiseks. Programmi laiendati uutesse riikidesse kolmes piirkonnas: Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riigid: INSC koostööprojektide raames toetati reguleerivaid asutusi; Egiptuses, Jordaanias ja Marokos alustati suutlikkuse suurendamise projektidega. Poliitilised sündmused (araabia kevad) on muude tegurite hulgas protsessi takistanud. Iraagis alustati suutlikkuse arendamise projektiga, mis käsitlevad dekomisjoneerimist, tuumarajatiste ja radioaktiivsete jäätmete käitlemist (stabiliseerimisvahendi raames). Selle tööga jätkatakse vastavalt 2011. aasta tegevuskavas sätestatule projekti raames, mille abil soovitakse tagada erinevatest suletud tuumarajatistest pärit radioaktiivsete jäätmete ohutu lõppladustamine. Kagu-Aasia: Reguleerivaid asutusi toetavad projektid kiideti heaks Filipiinide (projekt ei ole veel alanud) ja Vietnami (projekt käivitus 2012. aasta keskel) puhul. Malaisiat käsitlev projekt lükati 2012. aasta tegevuskavasse. Ladina-Ameerika: Brasiilias alustati projekte tuumavaldkonda reguleeriva asutuse ja käitajaga 2009. ja 2010. aasta tegevuskava raames (kuna Brasiilia ametiasutused ei olnud 2011. aasta lõpuks allkirjastanud 2010. aasta II osaga seotud tuumajaama käitajat hõlmavat vajalikku rahastamiskokkulepet, tuli projekt tühistada). Kontaktid loodi ka Mehhiko ja Argentinaga ja esimesed külastused toimusid 2010. aastal. Mehhiko puhul kiideti 2010. aasta tegevuskava raames heaks projekt Mehhiko tuumaohutuse eest vastutava reguleeriva asutuse toetamiseks ning kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemist käsitleva poliitika ja strateegia arendamiseks. Projektid algasid 2012. aastal. Praeguseni ei ole saavutatud kokkulepet tuumaohutusalaseks koostööks Argentinaga. Hiina: 2011. aasta tegevuskava raames kiideti heaks koostööprojekt Hiina tuumavaldkonda reguleeriva riikliku asutusega ja selle tehnilise järelevalve asutusega. Selle eesmärk on suurendada Hiina tuumaohutusalast reguleerivat raamistikku kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud standarditega ja parimate tavadega, tugevdada Hiina valmisolekut tõsisteks õnnetusteks ning abistada radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse käitlemise strateegia koostamisel. Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga tehtavat koostööd laiendati nii, et toetada valdkondlikke tehnilisi meetmeid riigi või piirkondlikul tasandil. Koostöö eesmärk on liikuda edasi ohutuskultuuri edendamise, reguleerivate asutuste suutlikkuse suurendamise, jäätmekäitluse, uurimisreaktorite ohutuse ja seismilise ohutusega. Märkimisväärset rahalist abi anti Tšernobõli fondile ja tuumaohutuse fondile, mida haldab rahastajariikide nimel EBRD. Lõpetati Tšernobõli neljanda reaktori olemasoleva reaktorikatte stabiliseerimine. Uue reaktorikatte kavandamine ja ehitustööde ettevalmistamine oli aruandlusperioodil peaaegu lõppenud. Kiievis 2011. aasta aprillis toimunud rahastajate konverentsil, mis langes ajaliselt kokku Tšernobõli õnnetuse 25. aastapäevaga, lepiti kokku projekti lõpetamiseks vajaminev summa suuruses 740 miljonit eurot. Jätkati suurte projektidega vastavalt 2010. aastal kokkulepitud kuludele ja ajakavale ning nende lõpuleviimine on kavas 2015. aasta oktoobris[8]. 3. IGA-AASTASTE TEGEVUSKAVADE RAKENDAMINE ARVUDES INSC määrus võeti vastu 19. veebruaril 2007. Komisjon võttis 2007.–2013. aasta strateegia ja aastaid 2007–2009 hõlmava esimese sihtprogrammi[9] vastu 8. augustil 2007. 2010.−2011. aasta sihtprogramm kiideti heaks ja võeti vastu 2009. aastal[10]. Tegevuskavade vastuvõtmiseks vajamineva aja (iga aasta kohta eraldi) ja partnerriikide pikaajalise heakskiidumenetluse tõttu hakati suurt osa INSC programmi projektidest rakendama alles 2009. aastal ning enamiku 2010. ja 2011. aasta tegevuskava raamesse kuuluvate projektide rakendamine pidi algama 2012. aastal. 2010. aasta tegevuskava Assigneeringud 2010. aasta tegevuskava esitati kahes osas: – I osa – 7,7 miljonit eurot[11] – II osa – 61,627 miljonit eurot[12] Rakendamise olukord 2012. aasta keskel 2010. aasta tegevuskava II osa projektide rahastamiskokkulepped kirjutati kõik alla, välja arvatud Brasiilia ühte käitajat hõlmav kokkulepe (Brasiilia ei sõlminud 2011. aasta lõpuks rahastamiskokkulepet, mistõttu vastav projekt tühistati). 2010. aasta tegevuskava I osa projektid rahastamiskokkuleppeid ei eeldanud[13]. 2010. aasta tegevuskava raames on lepingud praeguseks sõlmitud Jordaaniaga (1,2 miljoni euro suurune projekt, et abistada Jordaania tuumavaldkonda reguleeriva asutuse suutlikkuse arendamist ja suurendamist) ja Mehhikoga (2 ligikaudu 3 miljoni euro suurust projekti koostööks Mehhiko reguleeriva asutusega ning koostööks kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemist käsitleva poliitika ja strateegia arendamiseks. Samuti allkirjastati lepingud mitut riiki hõlmavate projektide (kolm 3,475 miljoni euro suurust projekti, mille abil luuakse ühendavad võrgustikud, et parandada radioaktiivsete jäätmete käitlemisega seotud kommunikatsiooni- ja koolitussüsteeme, samuti hulka reguleerivale asutusele ja selle tehnilise järelevalve asutusele suunatud koolitus- ja juhendamismeetmeid) ning IAEA-projektide kohta (4 miljonit eurot, et toetada tehnilise koostöö ja tuumarajatiste ohutuse eest vastutavate osakondade hallatavaid IAEA projekte). 2010. aasta detsembris tehti Tšernobõli fondile ELi neljanda kohustuse katteks 17 miljoni euro suurune osamakse, mille komisjon pidi tegema 2011. aastal. 2011. aasta tegevuskava Assigneeringud 2011. aasta tegevuskava esitati kahes osas: – I osa – 38,7 miljonit eurot[14] – II osa – 35,9 miljonit eurot[15] Rakendamise olukord 2012. aasta keskel 2011. aasta tegevuskava II osa projektidega seotud rahastamiskokkulepped olid ettevalmistamisel või partnerriikidele edastamisel. Need tuleb allkirjastada enne 2012. aasta lõppu. 2011. aasta tegevuskava I osa projektid rahastamiskokkuleppeid ei eeldanud. 2011. aasta tegevuskava raames sõlmiti leping, et abistada Armeenia tuumaelektrijaama käitajat vastupidavustestide rakendamisel. Teine leping sõlmiti, et toetada Armeenia tuumaohutuse eest vastutaval reguleerival asutusel vaadata läbi käitaja koostatud enesehindamisaruanne. Neid ligikaudu 1,8 miljoni euro suurusi tehnilise abi projekte valmistati rakendamiseks ette. On oluline märkida, et Armeenia valitsus nõustus osalema ELi algatatud tuumajaamade põhjalikul riski- ja ohuhindamisel (vastupidavustestid), millega ühinesid naaberriigid. Kiievis 2011. aasta aprillis toimunud rahastajate konverentsil lubas komisjon 122 miljonit eurot ELi abi kahele Tšernobõli fondile (Tšernobõli fond ja tuumaohutuse fond). Rahastajate konverentsil saadi kokku 740 miljonit eurot, mis vastab projektide lõpetamiseks vajaminevale summale vastavalt 2010. aastal heakskiidetud kuluprognoosidele ja ajakavale. Käesolevat aruannet hõlmaval perioodil jätkusid Tšernobõli projektid kokkulepitud kulude ja ajakava kohaselt. Projektid peaksid lõppema 2015. aasta oktoobris. Vastavalt 2011. võetud kohustusele tehti 2011. aasta tegevuskava raames Tšernobõli Fondile kolmas osamakse suuruses 34 miljonit eurot. Koondtabel INSC programmi vahendite kasutamine (miljonit eurot – olukord 2012. aasta keskel) Aasta || Kulukohustustega seotud vahendid[16] || Lepingutega kaetud || Makstud 2010 || 69,327 || 35,908 || 22,940 2011 || 74,608 || 37,002 || 34,423 4. JÄRELDUSED Käesolev aruanne jääb tulemuste ja mõju poolest kesiseks, kuna INSC programmide rakendamine on suhteliselt algusjärgus. Vaid üksikud projektid on aruandlusperioodil lõpule viidud. Suurt osa projektidest valmistatakse alles ette või neid praegu rakendatakse. 2012. aasta keskel on rakendamise erinevates etappides ajavahemiku 2007−2009 iga-aastaste tegevuskavade raames ligikaudu 50 projekti ja ajavahemiku 2010 ja 2011 iga-aastaste tegevuskavade raames 30 projekti. Mitu neist projektidest on jagatud erinevatesse allprojektidesse, mille kohta sõlmitakse eraldi lepingud. Ettevalmistamisel on suurema osa 2010. ja 2011. aasta tegevuskavade raames toimuvate projektide lepingudokumendid. Kõik projektid vastavad täielikult INSC määruse eesmärkidele. Tuumaohutuskultuuri edendamisel INSC programmi kaudu võetakse arvesse TACIS tuumaohutusprogrammi rakendamisel saadud kogemusi ning käsitletakse asjakohaselt uusi vajadusi selliste volituste raames, mis ei piirdu enam ainult endise Nõukogude Liidu riikidega. INSC programmiga jätkati TACIS programmi raames alustatud tegevust, peamiselt Ida-Euroopas, aga aja jooksul laiendati nii koostöö geograafilist ulatust kui ka selle sisu. Koostöö tuumaohutuse eest vastutavate reguleerivate asutustega suurenes, kuid käitajatega tehtav koostöö vähenes. Üha olulisemaks muutus kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundliku käitlemise arendamine, dekomisjoneerimine ning tuumaobjektide keskkonnaohutuks muutmine. Tšernobõli Fondi tehtavate toetuste osakaal moodustas endiselt märkimisväärse osa aastasest eelarvest, aga toetused peaksid lõppema 2013. aastal. Programmi geograafiline ulatus suurenes pidevalt: 2007. aastal oli hõlmatud neli riiki ja 2010. ja 2011. aastal ligikaudu 15 riiki. Jätkuvalt uuriti koostöövõimalusi teiste riikidega. Abisaajate riikide arv pidi 2012. aasta tegevuskavaga ulatuma 17 riigini. Ollakse seisukohal, et INSC rakendamine on ajavahemikul 2010 ja 2011 olnud sihipärane, heakskiidetud projektid hästi koostatud ja projektid on pärast lepingute sõlmimist hästi edenenud. Hästi rakendatud projektid edendavad oluliselt tuumaohutust ja tuumaohutuskultuuri abisaajates riikides. INSC programmi raames Vene Föderatsiooniga tehtava koostöö katkemine tuumavaldkonna reguleerimise, kasutamisohutuse parandamise, radioaktiivsete jäätmete vastutustundliku käitlemise, dekomisjoneerimise ja objektide keskkonnaohutuks muutmise alal on suur pettumus. Komisjon jätkab tööd selle nimel, et leida võimalusi tõhusaks ja vastastikku rahuldavaks koostööks Vene Föderatsiooniga partnerluse alusel, võttes arvesse selle koostöö mõju ka naaberriikidele, kuna Venemaa on tuumatehnoloogia peamine eksportija ning seda, et edasine koostöö ELi ja Vene Föderatsiooni vahel on vastastikku kasulik. [1] Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi rakendamise kohta. Esimene aruanne – ajavahemiku 2007−2009 iga-aastased tegevuskavad. [2] Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendit käsitleva määruse artiklis 18 on sätestatud: „Komisjon tutvub käesoleva määruse kohaselt võetud meetmete rakendamise edusammudega ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande abi rakendamise kohta. Nimetatud aruanne esitatakse ka Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele. Aruanne sisaldab teavet eelneval aastal rahastatud meetmete, järelevalve- ja hindamistulemuste ning eelarveliste kulukohustuste täitmise ja maksete kohta, mis on esitatud riikide, piirkondade ja koostöövaldkondade kaupa. [3] Nõukogu määrus (Euratom) nr 300/2007, 19. veebruar 2007, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend (ELT L 81, 22.3.2007, lk 1). [4] TACIS (Tehnilise abi andmise programm Sõltumatute Riikide Ühendusse kuuluvatele riikidele) oli Euroopa Komisjoni programm abi andmiseks 12 Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia riigile (Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Kasahstan, Kõrgõzstan, Moldova, Venemaa, Tadžikistan, Türkmenistan, Ukraina ja Usbekistan) ning Mongooliale demokraatlikule turule orienteeritud majandusele üleminekuks. [5] Vt teatis „Rahvusvahelised väljakutsed seoses tuumaohutuse ja tuumaenergiaalaste kaitsemeetmetega”, KOM(2008) 312 (lõplik), 22.5.2008). [6] Nõukogu järeldused abi kohta kolmandatele riikidele tuumaohutuse ja tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete valdkonnas, 9. detsember 2008. http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/trans/104601.pdf [7] Ühenduse koostööprogrammide läbivaadatud strateegia tuumaohutuse valdkonnas ajavahemikuks 2010–2013 (K(2009)0922). [8] TACISe tuumaohutusalased radioaktiivsete jäätmete käitlemise projektid olid aruandlusperioodil käimas Tšernobõli tuumajaama territooriumil. [9] Komisjoni otsus C/2007/3758, 1.8.2007. [10] Komisjoni otsus C/2009/9820, 8.12.2009. [11] Komisjoni otsus K(2010)4283, 29.6.2010. [12] Komisjoni otsus K(2010)8265, 29.11.2010. [13] 2010. ja 2011. aasta tegevuskava I osa projektid ei vaja / ei vajanud rahastamiskokkulepet, kuna neid hallatakse otsetoetuste kaudu rahvusvahelistele organisatsioonidele. Seevastu tuleb nende maksete puhul sõlmida toetusleping. [14] Komisjoni otsus K(2011)5784, 17.8.2011. [15] Komisjoni otsus K(2011)9268, 16.12.2011. [16] Esmased kohustused = 2010. ja 2011. aasta tegevuskava lõplikud kohustused