[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 21.9.2006

KOM(2006) 501 lõplik

2005/0017 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu alusel nõukogu ühise seisukoha kohta,

nõukogu ühise seisukoha kohta, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse vastuvõtmist seoses Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi loomisega

2005/0017 (COD)

KOMISJONI TEATISEUROOPA PARLAMENDILEEÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu aluselnõukogu ühise seisukoha kohta,

nõukogu ühise seisukoha kohta, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse vastuvõtmist seoses Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi loomisega (EMPs kohaldatav tekst)

1. TAUST

Ettepaneku edastamine Euroopa Parlamendile ja nõukogule: dokument KOM (2005) 81 (lõplik) – 2005/0017 (COD): | 8.3.2005 |

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse vastuvõtmise kuupäev: | 27.9.2005 |

Euroopa Parlamendi seisukoht, esimene lugemine: | 14.3.2006 |

Muudetud ettepaneku edastamine Euroopa Parlamendile ja nõukogule: | 8.5.2006 |

Poliitiline kokkulepe nõukogus ühise seisukoha vastuvõtmise kohta: | 1.6.2006 |

Nõukogu ühise seisukoha ametliku vastuvõtmise kuupäev: | 21.9.2006 |

2. KOMISJONI ETTEPANEKU EESMÄRK

Kavandatav instituut peab pakkuma tehnilist tuge liikmesriikidele ja ühenduse institutsioonidele, eelkõige komisjonile, et paremini edendada ja kindlustada ühenduse soolise võrdõiguslikkuse poliitika rakendamist Euroopa Liidus. Sellega seoses peab instituut tagama objektiivsete, usaldusväärsete ja võrreldavate andmete kogumise ja analüüsi ühenduse tasemel ning soolise võrdõiguslikkuse temaatika ühenduse poliitika lõimimiseks sobiva metoodika väljatöötamise; instituut peab soodustama heade tavade vahetamist, dialoogi asjaosaliste vahel ja teadmiste arendamist ning lisaks tõstma ühenduse sellealase poliitika tähtsust Euroopa kodanike silmis.

Ettepanek on kooskõlas 2002. aasta teatisega reguleerimisametite tegevusraamistiku kohta ja reguleerimisameteid käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõuga (esitatud 2005. aasta veebruaris ja praegu arutamisel) eelkõige järgmistes punktides:

- vähendatud koosseisuga haldusnõukogu, kuhu kuulub kuus nõukogu esindajat (ja mitte üks esindaja igast liikmesriigist) ja kuus komisjoni esindajat ning kolm Euroopa tasandi tööandjate, töövõtjate ja valitsusväliste organisatsioonide esindajat, kellel puudub hääleõigus;

- nõukogu ja komisjoni esindajate võrdne arv: instituut peab pakkuma tehnilist tuge ühenduse institutsioonidele, eelkõige komisjonile ja liikmesriikidele, ning võrdse esindatusega haldusnõukogus püütakse tagada õige tasakaal ühenduse eesmärkide ja siseriiklike huvide vahel;

- kõikidest liikmesriikidest pärit ekspertidest (ja veel kolmest liikmest, kes esindavad tööandjaid, töötajaid, valitsusväliseid organisatsioone Euroopa tasemel) koosnev nõuandev kogu, mille ülesanne on lihtsustada instituudi ning liikmesriikide pädevate institutsioonide ja organite vahelist koostööd ja teabevahetust;

- direktori valimise ja tema töölepingu pikendamise korda käsitlevad sätted.

3. KOMMENTAARID ÜHISE SEISUKOHA KOHTA

3.1. Üldised märkused

Komisjon leiab, et nõukogu ühehäälselt vastuvõetud ühine seisukoht vastab üldjoontes komisjoni esialgsele ettepanekule ning ka muudetud ettepanekule, välja arvatud ühes olulises punktis, mis puudutab instituudi haldusnõukogu koosseisu.

Nõukogu tegi nimelt esialgsesse teksti täiendusi, mis ei muuda komisjoni seisukohta sisuliselt. Samuti järgis ta suures osas komisjoni muudetud ettepanekut ja võttis ühisesse seisukohta üle enamuse Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuid, nagu komisjon oli need oma muudetud ettepanekusse vastu võtnud. Nõukogu ei nõustunud teatavate muudatustega, mille lükkas tagasi ka komisjon, ning mis puudutavad üldküsimusi ühtse lähenemisviisi säilitamiseks kõikides ühenduse asutustes.

Haldusnõukogu koosseisu küsimuses otsustas Euroopa Parlament komisjoni ettepanekust veelgi piiratuma haldusnõukogu kasuks, mis koosneb 13 liikmest (üheksa nõukogu esindajat, üks komisjoni esindaja ja kolm sotsiaalpartnerite ja valitsusväliste organisatsioonide esindajat, kellel puudub hääleõigus). Komisjon nõustus selle ettepanekuga tingimusel, et väga piiratud juhtudel, kus vastutus langeb komisjonile, loetakse komisjoni ühe esindaja häält kaalukamaks, et säiliks tasakaal kahe institutsiooni vahel. Komisjoni muudetud ettepanekus oli veel haldusnõukogu liikmete rotatsiooni põhimõte liikmesriikidevahelise geograafilise tasakaalu tagamiseks.

Komisjon kahetseb, et nõukogu pooldas suurt 31-liikmelist haldusnõukogu, kuhu kuulub üks esindaja igast liikmesriigist. Ta leiab, et instituudi suurust ja piiratud eelarvet ning tehnilist iseloomu arvestades, suudab selle tõhususe paremini tagada vähendatud haldusnõukogu. Komisjon jäi oma seisukohale kindlaks ja tegi selle kohta avalduse nõukogu 1. juuni 2006. aasta protokolli.

Komisjon kahetseb samuti, et nõukogu lükkas tagasi ettepaneku soolise esindatuse miinimumtaseme (vähemalt 40% mehi ja naisi) kehtestamise kohta haldusnõukogus, mida nõudis Euroopa Parlament ja mis kajastuvad muudetud ettepanekus (vt punkt 3.2.2).

3.2. Euroopa Parlamendi tehtud muudatusettepanekute arvessevõtmine

Euroopa Parlament võttis vastu 50 muudatusettepanekut selleks, et:

a) muuta tekst selgemaks;

b) laiendada/täpsustada instituudi ülesandeid ja töömeetodeid;

c) käsitleda horisontaalseid küsimusi;

d) teha täpsustusi, mis hoolimata nende konstruktiivsest iseloomust, ei kajastu määruses.

Komisjon nõustus nendest muudatusettepanekutest neljakümnega, millest 28 võttis vastu tervikuna ja 12 veidi ümbersõnastatult. Ta lükkas tagasi kümme muudatusettepanekut, mis puudutavad kahte viimast kategooriat (c ja d).

Nõukogu järgis komisjoni eeskuju ja nõustus enamiku muudatusettepanekutega kas tervikuna, komisjoni ümbersõnastatuna või nõukogu enda tehtud väikeste muudatustega (kokku 35 muudatust). Nõukogu lükkas tagasi 15 muudatusettepanekut (viis muudatusettepanekut lisaks kümnele, millega komisjon ei nõustunud). Viie tagasilükatud muudatusettepaneku hulgas on haldusnõukogu koosseisu puudutav muudatus. Komisjon ei nõustu selle muudatusettepaneku tagasilükkamisega.

3.2.1. Parlamendi muudatusettepanekud, mida on komisjoni muudetud ettepanekus ja nõukogu ühises seisukohas arvesse võetud täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt

Ühine seisukoht sisaldab enamikku muudatusettepanekuid, millega komisjon nõustus ja mis muudavad teksti selgemaks või laiendavad/täpsustavad instituudi ülesandeid ja töömeetodeid nende esialgsel kujul (2, 6, 9, 59/74, 18, 64/80, 65/81, 29, 35, 36, 38, 41, 42, 45, 53 ja 55) või komisjonipoolsete kohandustega (3 – osaliselt, 4, 5, 7, 8, 10, 59/74, 13, 15 – osaliselt, 60/76 – osaliselt, 61 rev/77 – osaliselt, 17, 20, 24, 25, 28, 29, 62/78, 63/79, 40 ja 48 – osaliselt).

3.2.2. Parlamendi muudatusettepanekud, mida on komisjoni muudetud ettepanekus täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt arvesse võetud, kuid mis ei sisaldu nõukogu ühises seisukohas

Need on järgmised muudatusettepanekud:

Muudatusettepanek nr 66/82 (haldusnõukogu koosseis): selle muudatusettepanekuga artikli 10 lõikes 1 nähakse ette 13-liikmeline vähendatud haldusnõukogu (üheksa liiget nõukogust – valitud komisjoni koostatud nimekirja põhjal pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist üksainus komisjoni esindaja ning kolm sotsiaalpartnerite ja valitsusväliste organisatsioonide esindajat, kellel puudub hääleõigus). [1] See Euroopa Parlamendi seisukoht on kooskõlas tema 1. detsembri 2005. aasta resolutsiooniga tulevaste reguleerimisametite tegevusraamistikku käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõu kohta.

Komisjon nõustus Euroopa Parlamendi selle seisukohaga tingimusel, et säilitatakse nende kahe institutsiooni vaheline tasakaal juhtudel, kus vastutus langeb komisjonile (töökava ja eelarve vastuvõtmine). Selleks tegi komisjon ettepaneku lisada artikli 10 lõikesse 7 (haldusnõukogu otsuste tegemise kord) järgmine säte:

„Kui on tegemist artikli 10 lõike 5 punktides a ja d nimetatud otsustega, loetakse komisjoni esindaja antud hääl võrdväärseks kõigi nõukogu poolt nimetatud esindajate antud häälte koguarvuga”.

Ta tegi ettepaneku lisada muudatusele järgmine põhjendus:

„Et tagada instituudi tegevuse tõhusus tema suurust ja tehnilist iseloomu arvestades, juhib instituuti vähendatud koosseisuga haldusnõukogu, mis koosneb üheksast nõukogu esindajast, ühestainsast komisjoni esindajast ja kolmest huvirühmade esindajast, kellel ei ole hääleõigust. Kahe institutsiooni, nõukogu ja komisjoni vahel peab säilima tasakaal juhtudel, kui vastutus langeb komisjonile (eelkõige töökava ja eelarve vastuvõtmine)”.

Arvestades liikmesriikide nõuet, kes võiksid jagada komisjoni seisukohta ja pooldada vähendatud haldusnõukogu, kui tagatud on geograafiline tasakaal, ja asjaolu, et Euroopa Parlamendi soovitatud haldusnõukogu koosseis võimaldab rotatsioonipõhimõtte rakendamise korral kõikide liikmesriikide esindajatel olla kolme ametiaja pikkuse ajavahemiku jooksul (9 × 3 = 27) haldusnõukogu liige, tegi komisjon ettepaneku lisada muudatusse 66/82 see rotatsiooni põhimõte:

„1. Nõukogu … komisjoni poolt liikmesriikide ettepanekute põhjal ja eesistumise järjekorras toimiva rotatsioonisüsteemi kohaselt koostatud nimekiri esitatakse …”.

Ning ta lisas sellele sättele vajaliku põhjenduse:

„Et tagada vajalik geograafiline tasakaal liikmesriikide vahel, nimetatakse nõukogu liikmed igaks ametiajaks ametisse rotatsioonipõhimõttel nõukogu eesistumise järjekorras”.

Komisjon tegi lisaks ettepaneku vähendada haldusnõukogu liikmete ametiaega viielt aastalt kolmele, et liikmesriikide rotatsioon toimuks mõistliku aja jooksul. Artikli 10 lõike 2 neljandat lõiku muudetakse seetõttu järgmiselt:

„Ametiaeg kestab kolm aastat ja seda ei saa pikendada”.

Välja pakutud rotatsioonipõhimõttele vaatamata lükkas nõukogu selle muudatuse tagasi ja säilitas 2005. aasta juunis kinnitatud üldsuuniste sõnastuse, järgides oma üldist seisukohta ühenduse asutuste haldusnõukogude suhtes (suur haldusnõukogu, millesse kuulub üks esindaja igast liikmesriigist, kolm komisjoni esindajat ja kolm sotsiaalpartnerite ja valitsusväliste organisatsioonide esindajat, kellel ei ole hääleõigust, koos 6-liikmelise juhatusega, arvestades haldusnõukogu suurust).

Muudatusettepanekud 67/83 ja 68/84 nõuandva kogu kohta: muudatusettepanekuga 67/83 artikli 12 lõikes 1 piiratakse haldusnõukogu liikmete arvu üksnes liikmesriikide esindajatega ja jäetakse välja kolm Euroopa sotsiaalpartnerite ja valitsusväliste organisatsioonide esindajat, kuna nad on haldusnõukogu hääleõiguseta liikmed. Kooskõlas muudatusega 66/82, milles nähakse ette haldusnõukogu piiratud koosseis, nõustus komisjon väiksema nõuandva koguga, mis koosneb üksnes liikmesriikide esindajatest, ning pidas piisavaks üksnes kolme huvirühmade esindaja kuulumist haldusnõukogusse. Muudatusega 68/84 artikli 12 lõikes 4 lisatakse, et nõuandev kogu aitab direktoril ette valmistada instituudi iga-aastasi ja keskmise tähtajaga tegevuskavasid. Kui tegemist on vähendatud haldusnõukoguga, kus ei ole esindatud kõik liikmesriigid, on oluline suurendada kõikide liikmesriikide esindajatest koosneva nõuandva kogu rolli. Nõukogu, kes pooldab kõikide liikmesriikide esindatust haldusnõukogus, jättis nõuandva kogu välja, lisades instituudi ülesannetesse naiste ja meeste vahelise võrdõiguslikkuse valdkonna liikmesriikide ekspertide aastakoosoleku korraldamise, vt art 3.1 punkti e.

Muudatusettepanek 39 : selle muudatusega artikli 10 lõike 2 teises lõigus nähakse ette, et kolm institutsiooni hoolitsevad naiste ja meeste võrdse esindatuse eest ning kindlustavad, et nii mehi kui ka naisi oleks haldusnõukogu liikmete hulgas vähemalt 40%. Komisjon nõustus selle muudatusettepanekuga, kuna haldusnõukogus võetud otsused peavad peegeldama kogu ühiskonna vajadusi. Nõukogu lükkas selle muudatusettepaneku tagasi, rõhutades, kui raske on liikmesriikidel sellist künnist rakendada. Komisjon peab seda kahetsusväärseks, nagu ta märgib ka nõukogu 1. juuni 2006. aasta protokollile lisatud avalduses.

Muudatusettepanek nr 26 : selle muudatusettepanekuga artikli 3 lõikes 1 lisatakse uus punkt c dialoogi kohta, mida instituut peaks rahvusvahelisel tasandil arendama meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamise eest vastutavate organisatsioonidega. Selline koostöö on juba ette nähtud artikli 8 lõikes 1, kuid Euroopa Parlament soovib seda enam esile tõsta, lisades selle ka ülesannete hulka. Rahvusvahelise tasandi koostöö organisatsioonidega on oluline, kuid see ei peaks olema liiga ulatuslik, arvestades instituudi suurust ja eelarvet tema töö käivitamise esimeses järgus.

Sellega seoses nõustus komisjon muudatusega pärast ümbersõnastamist, millega selle ülesande osatähtsust vähendatakse ja kooskõlastatakse muude asutuste ülesannetega: seetõttu tuleks tekst asendada järgmise sõnastusega, mis järgib Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri ülesannete eeskuju: „kogub kolmandatest riikidest ja rahvusvahelistelt organisatsioonidelt teavet soolise temaatikaga seotud küsimuste kohta ja teeb selle neile kättesaadavaks”. Nõukogu jättis selle muudatuse välja isegi komisjoni poolt kohandatud kujul, leides, et artikli 4 lõige 3 ja artikkel 8 käsitlevad seda aspekti piisavalt.

Lisaks lükkas nõukogu tagasi järgmiste muudatusettepanekute mõned elemendid:

Muudatusettepanekud 3 ja 60/76 (instituudi ülesanded): muudatusettepanekuga 3 lisatakse põhjendusse 10 kaks elementi, mis muudavad teksti selgemaks, ja sõna „kogumine” asendatakse sõnaga teabe ja andmete „dokumenteerimine”, et oleks selge, et instituut asetab rõhku eelkõige teiste liikmesriikide instituutide ja teaduskeskuste ning EUROSTATi kogutud teabe ja andmete analüüsimisele, mis annab talle ilmse lisandväärtuse; samas mõttes jäetakse muudatusettepanekuga 60/76 artikli 3 lõike 1 punktist a välja sõnad „kogub, talletab”, et asetada rõhku eelkõige analüüsile ja mitte kogumisele. Komisjon nõustus nende kohandustega, pidades silmas, et teabe analüüsimiseks tuleb seda kõigepealt koguda, isegi kui sõna „kogub” jäetakse välja, et analüüsi enam esile tõsta; teabe dokumenteerimist on lisaks selgesõnaliselt mainitud muudatusettepanekuga 3 põhjenduses 10. Nõukogu ei olnud komisjoniga sama meelt ega nõustunud sõna „kogub” väljajätmisega põhjenduses 10 ja artiklis 3, rõhutades, et andmekogumine on oluline ja juba teiste samalaadsete asutuste ülesannetesse kuuluv etapp.

Muudatusettepanek 15 : selle muudatusettepanekuga artikli 3 lõike 1 punktis b tahetakse süvendada koostööd EUROSTATiga ja riikide statistikaametitega. Nõukogu lükkas tagasi osa, mis käsitles instituudi koostööd riikide statistikaametitega, eelistades, et sidepidamine toimub üksnes EUROSTATi kaudu.

Muudatusettepanek 48 : Selle muudatusettepanekuga artikli 11 lõikes 4 nähakse ette, et nõukogu ja Euroopa Parlament võivad direktori igal ajal kutsuda selgitusi andma instituudi tegevusega seotud küsimustes. Nõukogu lükkas tagasi selle osa, mis viitab nõukogule, väites, et kui haldusnõukogus on esindatud kõik liikmesriigid, ei ole nõukogu teavitamine vajalik.

Muudatusettepanek 61rev/77 : selle muudatusettepanekuga artikli 3 lõike 1 punktis c tehakse kolm lisandust: metoodikavahendite tutvustamine ja nende kasutamise edendamine; metoodikavahendite kasutamine mitte üksnes ühenduse poliitika, vaid ka sellest lähtuva riikide poliitika toetamiseks ning soolise mõõtme kõikidesse ühenduse institutsioonidesse ja organitesse toomise toetamine. Nõukogu ei nõustunud metoodikavahendite kasutamise edendamisega, leides, et see kuulub poliitiliste asutuste pädevusse.

3.3. Nõukogu lisatud uued sätted, mis vastavad komisjoni seisukohtadele

Nõukogu pooldas selgelt komisjoni ettepanekut, välja arvatud haldusnõukogu koosseisu küsimust ja nõuandva koguga seonduvat küsimust.

Lisaks tegi ta teksti selgemaks muutmise huvides mõned väikesed muudatused, nimelt artiklis 2 (eesmärgid), artiklis 5 (instituudi sõltumatuse määratlus) jm.

3.4. Ühise seisukoha vastuvõtmisel esinenud probleemid

Nõukogu jõudis 1. juuni 2006. aasta koosolekul ühehäälselt poliitilisele kokkuleppele ühise seisukoha suhtes, sealhulgas haldusnõukogu koosseisu küsimuses. Komisjon jääb oma muudetud ettepanekus võetud seisukohale ja avaldab kahetsust, et komisjoni ja Euroopa Parlamendi seisukoht vähendatud haldusnõukogu kohta lükati tagasi. Komisjon kahetses samuti, et nõukogu ei nõustunud soolise esindatuse miinimumkünnisega (40%) haldusnõukogus. Komisjon tegi nende kahe punkti kohta avalduse, mis on lisatud nõukogu protokolli (vt lisa).

4. JÄRELDUS

ÜLDISELT LEIAB KOMISJON, ET NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT ON TEMA ETTEPANEKUGA KOOSKÕLAS NING ET SELLES VÕETAKSE ARVESSE EUROOPA PARLAMENDIS ESIMESEL LUGEMISEL TEHTUD MUUDATUSETTEPANEKUID NING KOMISJONI MUUDETUD ETTEPANEKUT.

Komisjon avaldab siiski kahetsust, et nõukogu toetas ühehäälselt suurt, 31-liikmelist haldusnõukoguga (millel on 6-liikmeline juhatus). Selline kohmakas struktuur ei ole õigustatud asutuse puhul, kus 2007. aastal töötab 15 inimest (2013. aastal 30 inimest) ning mille aastaeelarve on ligikaudu 7,5 miljonit eurot. Lisaks on komisjon seisukohal, et nõukogu poolt välja jäetud nõuandev kogu, kuhu kuuluvad kõigi liikmesriikide esindajad, võimaldaks igal liikmesriigil osaleda instituudi töökava koostamises ja rakendamises ning juhtida instituudi ja teiste liikmesriikide tähelepanu oma vajadustele.

Komisjon peab samuti kahetsusväärseks haldusnõukogu soolise esindatuse miinimumkünnise (40%) tagasilükkamist. Kirjeldatud asjaolud on märgitud nõukogu 1. juuni 2006. aasta protokollis sisalduvasse komisjoni deklaratsiooni.

LISA

Tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu

1.–2. juuni 2006

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut

Komisjoni avaldus

Komisjon kahetseb, et nõukogu pooldab suurendatud haldusnõukogu, mille koosseisu kuulub üks esindaja igast liikmesriigist, kolm komisjoni esindajat ja kolm hääleõiguseta liiget. Komisjon ei nõustu nõukoguga ja pooldab väiksemat haldusnõukogu.

Komisjon meenutab, et, vastavalt Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2006. aasta õigusloomega seotud resolutsioonile Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi loomist käsitleva ettepaneku kohta ning eelkõige haldusnõukogu koosseisu puudutavale muudatusettepanekutele 66/82, nähti tema muudetud ettepanekus [KOM(2006)209] ette kolmeteistkümneliikmeline haldusnõukogu: üheksa nõukogu nimetatud liiget, pluss üks komisjoni esindaja ja kolm hääleõiguseta liiget, kelle nimetab komisjon esindama asjaomaseid sidusrühmi.

Komisjon leiab kooskõlas Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2005. aasta resolutsiooniga Euroopa reguleerimisametite tegevusraamistikku käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõu kohta, et instituudi eesmärki ja suurust silmas pidades, tagaks vähendatud haldusnõukogu soolise võrdõiguslikkuse instituudi parema toimimise.

Komisjon kahetseb samuti, et nõukogu ei nõustunud ettepanekuga, et kolm institutsiooni peavad tagama, et haldusnõukogu liikmete hulgas on nii naisi kui ka mehi vähemalt 40%.

[1] Selline lahendus leiti 2002. aastal loodud Euroopa Toiduohutusameti eeskujul, mis on ainus asutus, millel on vähendatud koosseisuga haldusnõukogu; sellesse kuulub 18 liiget (14 nõukogu esindajat, üksainus komisjoni esindaja ning kolm hääleõiguseta huvigruppide esindajat).