ET   ET 
 
 
 EUROOPA  
KOMISJON   
Strasbourg, 15.2.2022  
COM(2022) 61 final  
 
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA 
MAJANDUS - JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE  
Julgeoleku ja kaitse jaoks elutähtsa tehnoloogia tegevuskava   
 
1 1. Sissejuhatus  
Tehnoloogiaarenduse esirinnas püsimine on Euroopa jõukuse, julgeoleku ja eluviisi tagamiseks 
äärmiselt oluline. Uus tehnoloogia muudab julgeoleku - ja kaitsesektorit kiiremini kui kunagi 
varem ning hägustab piiri tsiviil - ja militaarvaldkonna vahel. Eelkõige digitehnoloogia mõjutab 
üleilmsel julgeolekumaastikul valitsevat jõudude tasakaalu. Seepärast on oluline tagada, et 
Euroopa ju lgeoleku - ja kaitsesektor püsiks tehnoloogia seisukohast oma ülesannete kõrgusel.  
Paljud julgeoleku ja kaitse jaoks elutähtsad tehnoloogiad pärinevad üha enam tsiviilvaldkonnast 
ja nende puhul kasutatakse kahesuguse kasutusega elutähtsaid komponente. Innov atsiooni 
kiirendamiseks kõigis valdkondades ning tehnoloogilise suveräänsuse edendamiseks julgeoleku - 
ja kaitsesektoris on vaja paremat teabevahetust tsiviil - ja kaitsesektori teadus - ja 
innovatsioonikogukondade vahel. Võttes arvesse ELi pikaajalisi eksper diteadmisi 
tsiviiltehnoloogia arengu vallas ja uusi kaitsekoostöö vahendeid,1 on tal head võimalused võtta 
juhtroll. See nõuab aga ressursside tõhusamat kasutamist ja valmisolekut uurida kahesuguse 
kasutuse võimalusi, kaitstes samal ajal ELi põhiväärtusi. See tähendab ka nende tehnoloogiatega 
seotud väärtus - ja tarneahelate strateegilise sõltuvuse ja haavatavuse vähendamist.  
Euroopa julgeoleku - ja kaitsevõime killustatus on toonud kaasa majandusliku ebatõhususe, 
vähendanud tegevussuutlikkust ja suurendanud strateegilist sõltuvust. Käimasolev revolutsioon 
julgeoleku - ja kaitsetehnoloogia vallas ning uued ELi kaitsekoostöö vahen did annavad ELile 
võimaluse vältida minevikus tehtud vigu, tugineda tal olemas olevale suutlikkusele ning säilitada 
oma majanduslik jõukus ja julgeolek. Tulevane Euroopa julgeoleku - ja kaitsealane 
tehnoloogiline ja innovatsioonimaastik tuleks kujundada ELi  koostööraamistike osana 
algusest peale.  
President von der Leyen tunnistas oma 2021. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus,2 et kuigi töö 
Euroopa kaitseökosüsteemi väljaarendamiseks on alanud, on vaja Euroopa kaitsekoostöö liitu. 
ELi julgeoleku ja kaitse s trateegilises kompassis („strateegiline kompass“), mille liikmesriigid 
peaksid vastu võtma 2022. aasta märtsis, esitatakse ühine strateegiline visioon järgmiseks 
aastakümneks ning kirjeldatakse, kuidas EL kavatseb suurendada oma tegutsemissuutlikkust 
ning reageerida mitmesugustele kriisidele ja probleemidele, kindlustada oma huvisid ja kaitsta 
oma kodanikke, investeerida ja teha uuendusi, et ühiselt arendada vajalikke võimeid ja 
tehnoloogiaid, ning tihendada ELi väärtustel ja huvidel põhinevaid partnerlussu hteid.  
Käesolev julgeoleku ja kaitse jaoks elutähtsa tehnoloogia tegevuskava on vastus Euroopa 
Ülemkogu 25. –26. veebruari 2021. aasta soovile3 visandada tee teadusuuringute, 
tehnoloogiaarenduse ja innovatsiooni edendamiseks ning vähendada ELi strateegilis t sõltuvust 
elutähtsast tehnoloogiast ning julgeoleku - ja kaitsevaldkonna väärtusahelatest.  Tegevuskava 
esitatakse 10. –11. märtsil 2022 Pariisis toimuval mitteametlikul tippkohtumisel ja seda 
kasutatakse strateegilises kompassis. Tegevuskavas pakutakse ELi le ja liikmesriikidele välja 
                                                           
1  Euroopa Kaitsefond (EDF), kaitseküsimu ste iga -aastane kooskõlastatud läbivaatamine (CARD) ja alaline 
struktureeritud kaitsekoostöö (PESCO).  
2  President von der Leyeni 2021. aasta kõne olukorrast Euroopa Liidu s 
3  Euroopa Ülemkogu liikmete 26. veebruari 2021. aasta avaldus   
 
2 edasised sammud eespool nimetatud eesmärgi ühiseks saavutamiseks. Eelkõige kavatsetakse teha 
järgmist:  
 teha kindlaks ELi julgeoleku ja kaitse jaoks elutähtsad tehnoloogiad ning edendada neid 
Euroopa teadusuuringute, tehnoloogia arenduse ja innovatsiooni programmide kaudu;  
 tagada, et Euroopa tsiviilsektori teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja innovatsiooni 
programmides ning tööstus - ja kaubanduspoliitikas võetakse asjakohasel juhul paremini 
arvesse kaitsekaalutlusi, samal ajal kui kaitsesektori teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja 
innovatsiooni programmides võetakse paremini arvesse tehnoloogia võimalikku kasutust 
tsiviilotstarbel;  
 edendada algusest peale kogu ELi hõlmavat strateegilist ja kooskõlastatud lähenemisviisi 
julge oleku ja kaitse jaoks elutähtsatele tehnoloogiatele, et kasutada võimalikult hästi ära ELi 
ja liikmesriikide teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja innovatsiooni programme, 
saavutada sünergia tsiviil - ja kaitsesektori teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja 
innovatsiooni kogukondade vahel ning leevendada strateegilist sõltuvust välistest allikatest, 
ning 
 koordineerida tegevust võimalikult palju ja vastastikku kasulikel tingimustel teiste sarnaselt 
meelestatud partneritega, nagu Ameerika Ühendriigid ja Põhj a-Atlandi Lepingu 
Organisatsioon (NATO).  
2. Julgeoleku ja kaitse jaoks elutähtsad tehnoloogiad ja strateegiline sõltuvus  
2021. aasta mai teatises „2020. aasta uue tööstusstrateegia ajakohastamine: ehitame üles 
tugevama ühtse turu, et Euroopa saaks taastuda“ (edaspidi „ajakohastatud tööstusstrateegia“)4 
kinnitatakse, et tehnoloogiline juhtpositsioon jääb ELi konkurentsivõime ja innovatsiooni 
peamiseks mootoriks, eelkõige nn elutähtsa tehnoloogia puhul5. Samuti rõhutatakse, kui oluline 
on teha kindlak s strateegilised sõltuvused nn tundlikes ökosüsteemides ja neid leevendada, 
sealhulgas sellistes ökosüsteemides nagu lokaal - ja sotsiaalmajandus ning tsiviiljulgeolek ning 
kosmose - ja kaitsetööstus, et tagada ELi kerksus.  
Komisjoni 2021. aasta veebruari te gevuskavas sünergia kohta tsiviil -, kaitse - ja kosmosetööstuse 
vahel (edaspidi „sünergia tegevuskava“)6 tunnistatakse tsiviilvaldkonnast pärit murrangulise ja 
progressi võimaldava tehnoloogia kasvavat tähtsust Euroopa tulevase julgeoleku ja kaitse jaoks 
ning vajadust edendada tsiviil - ja kaitsetehnoloogia vastastikust täiendavust ja sünergiat. Selles 
on esitatud mitu põhimeedet, et soodustada teabevahetust ja koostööd tsiviil - ja 
kaitsekogukondade vahel, võttes lähtepunktiks ELi teadusuuringute, tehnoloogia arenduse ja 
innovatsiooni programmid ja vahendid.  
2.1. Julgeoleku - ja kaitsesektori eripära  
                                                           
4  COM(2021) 350 final  
5  Komisjon teeb elutähtsa tehnoloogia vaatluskeskuse loomise raames tööd, et määratleda, mida tähendab mõiste 
„elutähtis“ kosmose -, kaitse - ja nendega seotud tsiviilsektorite (sealhulgas julgeolekusektor) seisukohast.  
6  COM(2021) 70 final  
 
3 ELi kaitsetööstusel on mitmekesine struktuur. Sinna kuuluvad nii suured rahvusvahelised 
ettevõtted kui ka väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted. Nõudlus tuleb p eaaegu eranditult 
riikide valitsustelt, kes kontrollivad ka kõigi kaitseotstarbeliste toodete ja tehnoloogiate ostmist 
ning nende eksporti. Erinevad riiklikud nõuded ning riikide avaliku sektori kulutused ja 
investeeringud mõjuvad ELi kaitseturule jätkuval t killustavalt, mis võib mõnikord pärssida 
liikmesriikide relvajõudude koostalitlusvõimet. Seepärast ei järgita kaitsesektoris tavapäraseid 
eeskirju ja ärimudeleid, mis reguleerivad traditsioonilisi turge, mistõttu on sektoril piiratud 
võimalused mõjutada asjaomaseid investeeringuid ja turuvalikuid. See raskendab sektoril oluliste 
iserahastatavate kaitsealaste teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja innovatsiooni projektide 
elluviimist.  
ELi julgeolekusektor seisab silmitsi sarnaste probleemidega, sest ka t urud on valdavalt riiklikud, 
kuid veelgi rohkem killustunud. Selle kliendid on mitmesugused (nt politsei, 
sisejulgeolekuasutused, tolliasutused, piirivalveasutused, eraturvateenistused), tegevus toimub eri 
tasanditel (kohalik, piirkondlik, riiklik) ja korr aldus on liikmesriigiti erinev. Komisjon esitab 
2022. aastal uuringu ELi julgeolekuturu kohta, analüüsides täiendavalt seda keerulist 
sektorit.  Lisaks teevad komisjoni talitused 2022. aasta esimesel poolel kokkuvõtte 
ettepanekutest, mille eesmärk on võtta kiiremas korras vastu suutlikkusest lähtuvad 
lähenemisviisid, mida tuleb kohaldada kõigis julgeolekusektorites. Nende ettepanekutega 
aidatakse kaasa julgeoleku ja õiguskaitsega seotud vajaduste ja lahenduste varajasele ja tulevikku 
suunatud kindlakstegemis ele.  
Kosmose - ja kübervaldkond on julgeoleku - ja kaitsesektori strateegilised nn võimaldajad. 
Kosmosesektoril on nendega palju ühiseid eripärasid, kuna selle turumaht on väike ja mõju 
komponentide eraturule piiratud. Kosmoseprogrammide ja kosmose väärtusa helate kerksus on 
ELi julgeoleku - ja kaitse -eesmärkide jaoks elutähtis. Kübervaldkonnal on kogu kaitsevõimes üha 
olulisem roll, mis nõuab tähelepanu ja investeeringuid. Kuna kiiresti suurenevad küberründed nii 
tsiviil - kui ka kaitsevarade ja -võrgustike va stu ning tsiviilsektoril on üha suurem roll 
küberinnovatsioonis ja -standardimises, on vaja tihedamaid seoseid küberturvalisuse ja 
küberkaitse vahel. Komisjoni panuses Euroopa kaitsesse strateegilise kompassi raames (edaspidi 
„kaitsealane teatis“), mis on osa käesolevast kaitsepaketist, on esitatud täiendavad meetmed 
nende kahe sektori jaoks.  
2.2. Julgeoleku ja kaitse jaoks elutähtsate tehnoloogiate ja strateegilise sõltuvuse 
kaardistamine  
Ajakohastatud tööstusstrateegias esitatakse ELi strateegiliste sõltuvuste ja võimete laiapõhjaline 
kaardistus ja analüüs, mis põhineb tundlike ökosüsteemide põhjaliku analüüsi esimesel voorul7. 
Kuigi see töö on olnud ELi kerksust edendavate poliitikameetmete alus, tunnistatakse ka, et tuleb 
teha rohkem tööd, et veelgi  parandada meie arusaamist ELi strateegilistest sõltuvustest ja sellest, 
kuidas need võivad areneda ja suurendada haavatavust. See töö hõlmab tundlike ökosüsteemide 
põhjalikku analüüsi teist vooru ja elutähtsae tehnoloogia vaatluskeskuse (edaspidi 
„vaatlus keskus“) raames toimivat seiresüsteemi, vt punkt 2.3.   
                                                           
7  SWD(2021) 352 final  
 
4 Komisjoni talitused on alustanud kaitse - ja julgeolekutehnoloogia valdkonna, sealhulgas 
küberturvalisuse valdkonna põhjalikku analüüsi, et toetada ajakohastatud tööstusstrateegiat ja 
vaatluskeskuse are ndamist. Seni on korraldatud kaks esialgset juhtumiuuringut autonoomsete 
süsteemide ja pooljuhtide kaitsetehnoloogia vallas, mida peeti representatiivseks valimiks, kuna 
need on olulised eri valdkondade sõjaliste võimete jaoks (vt tekstikast 1).  Eesmärk ol i teha 
kindlaks nende kaitsetehnoloogia valdkondade ühised mustrid, eelkõige seoses sõltuvuse 
põhjuste ja seonduvate riskidega, samuti esialgsed võimalused nende leevendamiseks.  
Juhtumiuuringud kinnitavad, et kaitsesektoril on üldjoontes samad strateegili sed sõltuvused ja 
nõrgad kohad nagu teistel tundlikel ökosüsteemidel, eelkõige mis puudutab tehnoloogialünki, 
(kriitilise tähtsusega) tooraineid, oskusi, väheseid investeeringuid teadusuuringutesse, 
tehnoloogiaarendusse ja innovatsiooni ning ELi -väliste ri ikide eksterritoriaalseid eeskirju. 
Samuti näitavad need, et sektori haavatavust süvendavad üldiselt sektori tegevuse strateegiline ja 
tundlik laad (nt rangemad infoturbe ja varustuskindluse standardid) ning suhteliselt väike 
turumaht.  
Juhtumiuuringud osutavad ka sellele, et mõned ELi üleilmsed konkurendid on võtnud EList 
rohkem ründe - ja kaitsemeetmeid elutähtsate tehnoloogiate arendamiseks ja strateegilise 
sõltuvuse vähendamiseks. Näiteks seovad nad riigi kaitsekaalutlused süstemaatilisemalt 
tsiviilte hnoloogia arenguga, investeerivad palju kohaliku tasandi teadusuuringutesse, 
tehnoloogiarendusse ja innovatsiooni ning tööstussuutlikkusse, meelitavad ligi välisinvestoreid ja 
rakendavad mõnikord agressiivseid ülevõtmisstrateegiaid kolmandates riikides. Sa muti kaitsevad 
nad oma tööstusalast oskusteavet ja mõju, võimendades vastastikust sõltuvust või kasutades 
rangeid eksterritoriaalseid eeskirju, et piirata kolmandate riikide juurdepääsu tehnoloogiale.  
Kuigi ELil on oma vahendid tööstussuutlikkuse suurendam iseks kooskõlas ELi eeskirjadega, 
takistab seda endiselt suuresti killustunud ELi kaitseturu nõudlus, tsiviil - ja kaitsevaldkonna 
teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja innovatsiooni traditsiooniliselt range eraldamine ELi 
tasandil ning liikmesriikide suh teliselt vähene investeerimine Euroopa kaitsesektori 
tehnoloogilisesse ja tööstuslikku baasi (EDTIB). Liikmesriikide ühised kulutused 
kaitseinnovatsioonile (2,5 miljardit eurot ehk 1,2  % kaitsekulutustest) jäävad endiselt alla 15 
aasta vanust Euroopa Kaits eagentuuri eesmärki 2  %. 
Kuigi turujõud on viinud olukorrani, kus ükski riik ei suuda saavutada tehnoloogiavaldkonnas 
täielikku tehnoloogilist suveräänsust, on maailmas alanud võidujooks tehnoloogilise 
juhtpositsiooni ning sellega seotud majanduslike ja sõ jaliste eeliste nimel. See võib süvendada 
ELi olemasolevaid strateegilisi sõltuvusi ja tekitada uusi, kui EL meetmeid ei võta. Selleks et EL 
püsiks elutähtsa tehnoloogia vallas esirinnas ning saaks teha kindlaks strateegilised sõltuvused 
julgeoleku - ja kai tsevaldkonnas ning neid leevendada, on vaja struktureeritud lähenemisviisi. 
Käesoleva tegevuskava eesmärk on luua selline lähenemisviis, mis integreeritakse ELi 
strateegilisse kompassi.  
Tekstikast 1. Juhtumiuuringud – autonoomsed süsteemid ja pooljuhid kai tse jaoks  
Pöörates erilist tähelepanu tehisintellektile ja masinõppele, tehti komisjoni analüüsis 
autonoomsete kaitsesüsteemide kohta kindlaks asjakohased elutähtsad tehnoloogiad ja neli 
peamist valdkonda, kus EL on maha jäänud, nimelt oskused, andmed, ri istvara ja katsetamine. 
 
5 Võimalikud meetmed nendega tegelemiseks põhineksid olemasoleval ELi tehisintellekti 
strateegial8 ja sellega seotud poliitikaalgatustel, samuti liikmesriikide riiklikel tehisintellekti 
strateegiatel. Need hõlmavad teadusuuringuid, te hnoloogiaarendust ja innovatsiooni (nt 
andmete parem kättesaadavus ja tehisintellektialane koolitus, seos Euroopa 
protsessorialgatusega), taristut (nt kaitseotstarbeline pilvandmetöötlusvõime, riigisisesed 
katsetamisrajatised) ja olemasolevate elutähtsate varade kaitset (nt välismaiste 
otseinvesteeringute taustauuring).  
Kaitseotstarbelisi pooljuhte käsitlevas analüütilises töös rõhutati pooljuhtide laialdast kasutust 
kaitsevarustuses ning olemasolevat ja tulevast sõltuvust, mis on tingitud eelkõige sellest,  et 
kõige arenenumate sõlmede jaoks puudub ELi kohalik suutlikkus (tootmisrajatised). Komisjon 
on ette näinud leevendusmeetmed 8. veebruaril 2022 vastu võetud Euroopa kiipide õigusakti 
ettepanekus,9 mille eesmärk on luua tipptasemel Euroopa kiipide ökosüsteem, et parandada 
ELi suutlikkust selles valdkonnas, käsitledes seeläbi ka kaitsevajadusi.  
 
2.3. Elutähtsa tehnoloogia vaatluskeskus  
See, et tehnoloogia tulevast tähtsust ei ole prognoositud, on osaliselt süüdi mõnes ELi 
olemasolevas strateegilises sõltuvuses kolmandatest riikidest (nt kaugjuhitavad süsteemid, 
pooljuhid). EL vajab julgeoleku ja kaitse jaoks elutähtsa tehnoloogia vallas struktureeritumaid 
prognoose ja strateegilist analüüsi, et teha kindlaks prioriteetsed valdkonnad teadusuuringute ja 
innovatsiooni edendamiseks, olemasolevate strateegiliste sõltuvuste vähendamiseks ja uute 
sõltuvuste ärahoidmiseks.  
Sellele analüüsile ait ab kaasa elutähtsa tehnoloogia vaatluskeskus, mida komisjon on praegu 
kooskõlas sünergia tegevuskavaga (4. meede) loomas. Vaatluskeskuse töömeetodites võetakse 
arvesse muid sarnaseid algatusi,10 et vältida dubleerimist. See võimaldab sünergia tegevuskavas 
esitatud elutähtsate tehnoloogiate loetelu viimistleda, et võtta arvesse arenevat 
tehnoloogiamaastikku ja suutlikkusega seotud vajadusi.  
Vaatluskeskus teeb kindlaks kosmose -, kaitse - ja nendega seotud tsiviilsektori jaoks elutähtsad 
tehnoloogiad, nende võim aliku rakendamise ning nendega seotud väärtus - ja tarneahelad, ning 
jälgib ja hindab neid. Samuti tehakse kindlaks olemasolevad ja prognoositavad 
tehnoloogialüngad, strateegilise sõltuvuse ja haavatavuse algpõhjuseid ning jälgitakse ja 
analüüsitakse neid.  
Esmatähtis on leppida liikmesriikidega kokku selles, kui üksikasjalikult on mõttekas neid 
küsimusi ELi tasandil arutada, ning vajaduses jagada asjakohaseid andmeid liikmesriikide ja 
komisjoniga. Vaatluskeskuse raames luuakse spetsiaalse eksperdirühma vormis mehhanism 
liikmesriikidega teabe vahetamiseks ja arutamiseks salastatud keskkonnas . See hõlmab 
                                                           
8  COM(2018) 237 final  
9  COM(2022) 45 final  
10  Näiteks tööstuse kõrgtehnoloogia (ATI) toetus ja vahendid, kosmose jaoks elutähtsa tehnoloogia seire, üldine 
strateegiline teadusuuringute kava (OSRA), tehnoloogia koostisosad (TBB) ja Euroopa Kaitseagentuuri (EDA) 
peamised strateegilised tegevused (KSA).  
 
6 arutelusid uute ja murranguliste tehnoloogiate esilekerkimise üle, et hoida ära uusi sõltuvusi 
julgeoleku -, kaitse - ja kosmosetööstuses. Sellesse protses si kaasatakse kõrge esindaja ja tema 
talitused.  
Komisjon esitab vaatluskeskuse andmetele tuginedes liikmesriikidele 2022. aasta lõpuks ning 
seejärel iga kahe aasta tagant salastatud aruande julgeoleku -, kosmose - ja kaitsesektorit 
mõjutavate strateegiliste sõltuvustega seotud elutähtsate tehnoloogiate ja riskide kohta. Komisjon 
koostab nende aruannete põhjal tehnoloogia tegevuskavad, millega nähakse ette 
leevendusmeetmed teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja innovatsiooni edendamiseks ning 
julgeolekut ja k aitset mõjutavate strateegiliste sõltuvuste vähendamiseks.  
Kui vaatluskeskus on nagu kord ja kohus toimima hakanud, võiks selle ulatust laiendada ka 
teistele tööstusharudele, nagu on märgitud ajakohastatud tööstusstrateegias.  
Edasised sammud  
 Komisjon loob 2022. aastal eksperdirühma, et hõlbustada teabevahetust liikmesriikidega 
elutähtsa tehnoloogia ning väärtus - ja tarneahelate teemal. See on osa kaitse -, kosmose - ja 
sellega seotud tsiviilsektori elutähtsa tehnoloogia vaatluskeskusest. Eesmärk oleks:  
 korral dada salastatud aruande koostamiseks korrapäraseid konsultatsioone liikmesriikide 
ametiasutustega;  
 tagada sellise tundliku ja salastatud teabe nõuetekohane käitlemine, mida võib vahetada 
elutähtsa tehnoloogia vaatluskeskuse ning asjaomaste aruannete ja tegevuskavade raames.  
 Komisjon esitab 2022. aasta keskpaigaks ELi julgeolekuturu uuringu, mille eesmä rk on 
paremini mõista tsiviiljulgeolekuturu eripärasid, hõlbustada elutähtsate tehnoloogiate ja 
strateegiliste sõltuvuste kindlakstegemist ning toetada uut suutlikkusest lähtuvat 
lähenemisviisi julgeolekule ning muule teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse j a 
innovatsiooniga seotud tegevusele.  
 Komisjoni talitused koostavad 2022. aasta keskpaigaks dokumendi, milles tehakse kokkuvõte 
ettepanekutest, mille eesmärk on edendada selliste suutlikkusest lähtuvate lähenemisviiside 
vastuvõtmist, mida tuleb kohaldada kõigis julgeolekusektorites.  
 
3. Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja innovatsiooni edendamine julgeoleku ja 
kaitse jaoks elutähtsate tehnoloogiate vallas  
Komisjoni koostatavad tehnoloogia tegevuskavad, mis põhinevad vaatluskeskuse hinnangutel, 
toetav ad tegevusi alates teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja innovatsiooni kavandamisest 
elutähtsa tehnoloogia valdkonnas kuni suuremate juhtalgatuste väljatöötamiseni, mis aitavad 
tugevdada ELi konkurentsivõimet ja kerksust julgeoleku - ja kaitsesektoris. Ne nde eesmärkide 
saavutamiseks tuleb olemasolevaid rahalisi vahendeid tõhusamalt kasutada, koordineerides 
paremini olemasolevaid ELi ja riiklikke teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja innovatsiooni 
programme ja vahendeid.  
3.1. ELi tsiviil - ja kaitsevaldkon na vahelisest teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja 
innovatsiooni eraldatusest ülesaamine  
 
7 Komisjon võttis sünergia tegevuskavas (2. meede) kohustuse tõhustada 2022. aastaks ELi 
programmide ja vahendite sisemist koordineerimist (vt tekstikast 2), et saada tsiviil - ja 
kaitsevaldkonna teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja innovatsiooni sünergias t suurt kasu 
majanduskasvu, ühtse turu ja Euroopa kodanike julgeoleku edendamiseks.  
Kuigi selle eesmärgi rakendamist saab jätkata ka 2023. aastal (nt parandades planeerimist ja 
sünkroniseerimist ning andes liikmesriikide korraldusasutustele suuniseid jne), on mõningaid 
takistusi lühiajalises ja keskpikas perspektiivis raskem kõrvaldada ning selleks võib olla vaja 
kaasata teisi sidusrühmi. See kehtib eelkõige juhul, kui ELi programmide ja vahendite 
alusaktides sisalduvatest õigusnormidest tulenevad prak tilised piirangud. Näiteks kui 
kaheotstarbelist tegevust saab rahastada Euroopa ühendamise rahastust ja Euroopa struktuuri - ja 
investeerimisfondidest, siis programmi „Euroopa horisont“11 raames toimuv tegevus keskendub 
tsiviilrakendustele. Puudub raamistik sellise tegevuse otseseks toetamiseks teadusuuringute, 
tehnoloogiaarenduse ja innovatsiooni edendamise programmide ja vahendite raames. 
Samamoodi on Euroopa Investeerimispanga laenupoliitikas endiselt piiranguid kaitsesektorile.  
Selleks et hõlbustada teabe vahetust tsiviil - ja kaitsekogukondade vahel, eelkõige elutähtsa 
tehnoloogia valdkonnas, valmistab komisjon 2023. aastal ette lähenemisviisi kahesuguse 
kasutusega teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja innovatsiooni edendamiseks ELi tasandil, 
mis tuleb ke skpikas ja pikas perspektiivis täielikult rakendada kõigis ELi programmides ja 
vahendites. Seda tööd kasutatakse ka asjaomaste valdkondlike programmide, näiteks ühissätete 
määruse kohaste fondide (sealhulgas tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku fon did) 
vahehindamisel.  
Tekstikast 2. ELi programmid ja vahendid, millega toetatakse teadusuuringuid, 
tehnoloogiaarendust ja innovatsiooni julgeoleku ja kaitse jaoks elutähtsa tehnoloogia 
valdkonnas ning sellise tehnoloogia taristu kasutuselevõttu mitmeaasta se 
finantsprogrammi (2021 –2027) raames  
- Euroopa Kaitsefondi raames on eraldatud kaitsealasele teadus - ja arendustegevusele 8 
miljardit eurot. Murrangulisele tehnoloogiale eraldatakse Euroopa Kaitsefondi teadus - ja 
arendustegevuse eelarvest 4 –8 %, st kuni 10 0 miljonit eurot aastas.  
- Programmi „Euroopa horisont“ II samba „Üleilmsed probleemid ja Euroopa tööstuse 
konkurentsivõime“ teemavaldkonna „Ühiskonna tsiviiljulgeolek“ raames eraldatakse 1,6 
miljardit eurot tsiviiljulgeolekualastele teadusuuringutele ja in novatsioonile, samas kui 
elutähtsaid tehnoloogiaid toetatakse teemavaldkondade „Digivaldkond, tööstus ja kosmos“, 
„Kliima, energeetika ja liikuvus“ ning „Toit, biomajandus, loodusvarad, põllumajandus ja 
keskkond“ raames. Täiendavaid tegevusi rahastatakse I  samba „Tipptasemel teadus“, III 
samba „Innovatiivne Euroopa“ Euroopa Innovatsiooninõukogu (EIC) ning Euroopa 
Innovatsiooni - ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) raames ning Euroopa partnerluste raames, mis 
koondavad ja kaasavad ressursse, et tagada ELi tehnoloo giline juhtpositsioon ja avatud 
strateegiline autonoomia elutähtsates valdkondades;  
                                                           
11  Käesolevas dokumendis kasutatud mõiste „Euroopa horisont“ osutab programmi „Euroopa horisont“ 
rakendamise eriprogrammile ning Euroopa Innovatsiooni - ja Tehnoloogiainstituudile, mille raames toimuv 
tegevus keskendub üksnes tsiviilrakendustele.  
 
8 - programmiga „Digitaalne Euroopa“ edendatakse elutähtsate tehnoloogiate kasutuselevõtuga 
seotud tegevusi küberturvalisuse, tehisintellekti ja superandmetöötluse prioriteetse tes 
valdkondades;  
- küberturvalisuse valdkonna tööstuse, tehnoloogia ja teadusuuringute pädevuskeskus ning 
koordineerimiskeskuste võrgustik võtavad 2022. aastal vastu strateegilise tegevuskava 
küberinvesteeringute kohta, mis laieneb ka programmidele „Euroopa  horisont“ ja „Digitaalne 
Euroopa“. Tsiviil - ja kaitsetehnoloogia ning kahesuguse kasutusega rakenduste vahelist 
sünergiat võib uurida Euroopa Kaitsefondi raames kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega.  
- Euroopa struktuuri - ja investeerimisfonde (eelkõige Euroopa Regionaalarengu Fondi ja 
Euroopa Sotsiaalfond+ puhul) saab kasutada Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja 
tööstusliku baasi toetamiseks;  
- muud asjakohased ELi programmid, fondid ja vahendid on k osmoseprogramm, Euroopa 
ühendamise rahastu, programm „InvestEU“, taaste - ja vastupidavusrahastu, programm LIFE, 
avaliku ja erasektori partnerlus ning segarahastamisvahendid.  
 
3.2. Selliste ELi ja riiklike programmide ja vahendite ühendamine, millega toeta takse 
teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja innovatsiooni julgeoleku ja kaitse jaoks 
elutähtsa tehnoloogia valdkonnas  
Kuigi ELi programmidest ja vahenditest rahastatakse märkimisväärselt ELi teadusuuringuid, 
tehnoloogiaarendust ja innovatsiooni julgeoleku - ja kaitsevaldkonnas, tuleb suurem osa sellise 
tegevuse rahastusest endiselt liikmesriikidelt ning julgeoleku - ja kait seturgude killustatus on 
jätkuvalt tõsine probleem. Seepärast on tehnoloogilise suveräänsuse saavutamiseks mõnes 
elutähtsas tehnoloogiavaldkonnas ja strateegiliste sõltuvuste leevendamiseks teistes 
valdkondades vaja ELi -ülest koordineerimist.  
Liikmesriike  kutsutakse üles võtma strateegilises kompassis kohustus töötada koos 
komisjoniga algusest peale välja kogu ELi hõlmav strateegiline koordineeritud 
lähenemisviis julgeoleku ja kaitse jaoks elutähtsale tehnoloogiale , võttes täielikult arvesse 
ELi ja riiklik e programmide ja vahendite juhtimise mitmekesisust ja keerukust. Selle 
lähenemisviisi puhul võetaks arvesse ka muid koordineerimisstruktuure, nagu uus ELi 
sisejulgeoleku innovatsioonikeskus, mida juhib sisejulgeolekualase operatiivkoostöö alaline 
komitee ( COSI), ja uus ELi kaitsevaldkonna innovatsioonikeskus, mille loob Euroopa 
Kaitseagentuur.  
Selle lähenemisviisi puhul kasutataks liikmesriikide ametiasutuste ja komisjoni vaheliste 
arutelude lähtepunktina elutähtsaid tehnoloogiaid käsitlevaid salastatud aruandeid ja komisjoni 
koostatud tehnoloogia tegevuskavasid. Eesmärk oleks teha tehnoloogia t egevuskavade alusel 
kindlaks valdkonnad, kus tuleb kõige kiiremini tegutseda, ning mobiliseerida ELi ja 
liikmesriikide programmid, vahendid ja poliitikameetmed, et tegeleda nende valdkondadega 
koordineeritult kooskõlas ELi riigiabi eeskirjadega. See tagaks , et investeeringud suunatakse 
valdkondadesse, mis on ELi kodanike julgeoleku seisukohast kõige olulisemad. Prioriteete 
ajakohastatakse korrapäraselt, et tagada nende asjakohasus ja kulutõhusus.  
Komisjon teeb koostööd liikmesriikidega, et teha kindlaks pa rim mehhanism koordineerimise 
hõlbustamiseks (nt vaatluskeskuse eksperdirühm).  
 
9 3.3. Julgeoleku - ja kaitsealase innovatsiooni ja ettevõtluse toetamine – ELi 
kaitseinnovatsiooni kava loomine  
EL peab paremini ära kasutama oma innovatsioonikogukonna kogu pote ntsiaali julgeoleku ja 
kaitse edendamisel. Selleks tuleb aidata neis kahes sektoris tegutsevatel mittetraditsioonilistel 
turuosalistel ja olemasolevatel uuenduslikel idufirmadel ning väikestel ja keskmise suurusega 
ettevõtjatel (VKEd) ületada kõrged tehnol oogilised, halduslikud, regulatiivsed ja turule 
sisenemise tõkked, järgida rangeid turvastandardeid ja pääseda ligi rahastamisele. Kaitseturg on 
sageli üles ehitatud vähestele suurtele turuosalistele, keda toetavad spetsialiseerunud VKEd, 
kellel on piiratu d otsene juurdepääs sellele turule. Selle tulemusel võib uuenduslikel 
kaitsevaldkonna VKEdel olla raskusi rahastusele ligipääsul, mistõttu võivad nad tõenäolisemalt 
pöörduda välisinvestorite poole või sattuda välisinvestorite huviorbiiti. Olukord on sarnan e 
uuenduslike julgeolekuvaldkonna VKEde puhul, kes seisavad silmitsi sarnaste probleemidega 
võimalike klientide poole pöördumisel või kohandatud rahastusele juurdepääsul12. 
Komisjon on toetanud uuenduslikke julgeolekuvaldkonna idufirmasid ja VKEsid programm i 
„Horisont 2020“ raames, kus ühiskondliku väljakutse 7 „Ühiskonna tsiviiljulgeolek“ raames 
eraldatud rahalised vahendid ja üldine edukuse määr on olnud väikeste novaatorite puhul 
keskmisest suuremad. Kuigi see toetus jätkub programmi „Euroopa horisont“ ra ames, vajavad 
julgeolekuvaldkonna idufirmad ja VKEd siiski täiendavat kohandatud toetust, et kiirendada 
nende sisenemist turule. Kahese kasutusega innovatsiooni uute vahendite uurimine võiks 
suurendada nende tootmisvõimsust, konkurentsivõimet ja kestlikkus t. 
Komisjon on alustanud sarnaseid tegevusi Euroopa Kaitsefondi raames, et töötada välja 
kaitseinnovatsiooni ja kahesuguse kasutusega innovatsiooni vahendid, mis hõlmavad 
tehnoloogilise valmiduse tasemeid13 1–9. Käimas on töö järgmiste vahenditega, mis hõlmavad 
kaitset, uusi tehnoloogiaid ja kahesugust kasutust.  
a) Kaitseinnovatsioon Euroopa Kaitsefondi raames . Uuritakse konkreetseid meetmeid 
murranguliste tehnoloogiate ning uuenduslike ja tulevikku suunatud kaitselahenduste 
projektide paremaks toetamiseks,  julgustades eelkõige osalema uuenduslikke VKEsid ja 
laboreid ning teadus - ja tehnoloogiaorganisatsioone. Need meetmed võivad olla erineval 
kujul, näiteks ettevõtlusalane nõustamine (tööprogramm 2021), tehnoloogiaga seotud 
väljakutsed (tööprogramm 2022), h äkatonid või auhinnad (tööprogramm 2023 või hiljem). 
Samuti tuginevad need Euroopa Innovatsiooninõukogu asjakohastele kogemustele ja võivad 
olla seotud uue kaitseotstarbelise algatusega CASSINI.  
                                                           
12 VKEde ja idufirmade probleemid ja võimalused ELi julgeoleku alases teadustegevuses ja innovatsioonis , CERISi 
SSRI virtuaalüritus, 30. aprill 2021.  
13  EL on alates 2014. aastast oma teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja innovatsiooni programmide ja vahendite 
raames laialdaselt kasutusele võtnud tehnoloogilise valm iduse taseme. Skaalal eristatakse üheksat tehnoloogilise 
küpsuse taset, alates alusuuringutest (tase 1) kuni  turule sisenemiseks valmis lõpptooteni (tase 9). Kuna 
tehnoloogia rakendamise ja seega ka kahesuguse kasutuse potentsiaal ilmneb tavaliselt tehnol oogia valmiduse 
tasemetel 5 –6, võib järeldada, et tehnoloogilise valmiduse tasemetel 1 –4 on tehnoloogia neutraalne.  
 
10 b) InvestEU kaitseinvesteeringute segarahastu . Sellise rahastu l oomine võimaldaks komisjonil 
käendada kogu ELis finantsvahendajate investeeringuid uuenduslikesse või strateegilistesse 
kaitsevaldkonna VKEdesse. See leevendaks probleeme, mis on seotud Euroopa 
kaitsevaldkonna jaoks paljutõotavaid tehnoloogiaid arendavate VKEde piiratud 
juurdepääsuga rahastusele, pakkudes samal ajal usaldusväärset kapitali ja hoides ära 
vaenulikke ülevõtmisi kolmandate riikide üksuste poolt. Uuenduslikele kaitsevaldkonna 
VKEdele ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtetele parema juurde pääsu võimaldamine 
omakapitali kaudu rahastamisele toetaks nende kasvu ja edendaks kokkuvõttes Euroopa 
kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi uuenduslikkust. Komisjon uurib ka vajadust 
täiendavate vahendite järele, millega toetatakse väärtusahel a peamisi turuosalisi.  
c) Kaitseotstarbeline algatus CASSINI . See algatus võtaks malli olemasolevast 
kosmosetööstuse VKEsid ja idufirmasid toetavast algatusest CASSINI.  See pakuks neile 
selliseid teenuseid nagu ettevõtluse arendamine ja võrgustikud (nt kontak tide loomine, 
äritegevuse hoogustamine) ning auhinnad ja konkursid (sh häkatonid, mentorlus jne), mis 
täiendavad eespool nimetatud kaitseinvesteeringute segarahastut.  
d) Innovatsiooniinkubaator . Komisjon loob 2022. aastal innovatsiooniinkubaatori, et toetada 
uute tehnoloogiate arendamist ja kujundada kahesuguse kasutusega innovatsiooni kooskõlas 
sünergia tegevuskavaga (6. meede). Inkubaatoril võib olla oluline roll tsiviil - ja 
kaitsevaldkonnale suunatud teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja innovatsiooni 
programmide vahelise lõhe ületamisel. Pärast varajases järgus tehnoloogiaarenduse tulemuste 
süstemaatilist analüüsi annaks inkubaator komisjoni ja liikmesriikide asjaomastele talitustele 
märku projektidest ja/või tehnoloogiatest, mida saaks potentsiaalselt ka sutada julgeoleku -, 
kosmose - või kaitserakendustes. Komisjon hindaks, kuidas saaks neile esile tõstetud 
projektidele pakkuda täiendavaid rahastamisvõimalusi, näiteks Euroopa 
Innovatsiooninõukogu rahastamisekava „Transition“ või Euroopa Kaitsefondi kaudu.  
e) Toetus innovatsioonivõrgustikele . Piiriülesed kaitseinnovatsiooni võrgustikud võiksid 
tegutseda innovatsioonivahendajatena ja julgustada koostööprojekte kaasama uuenduslikke 
lahendusi. Tehnoloogia esmane taustauuring aitaks avastada ja teha kindlaks uusi 
uuenduslikke lahendusi ja tehnoloogiaid, mis võivad kasu tuua kaitserakendustes. 
Uurimiskeskused ja tehnilise katsetamise rajatised hindaksid seejärel selliste tsiviilvaldkonna 
tehnoloogiate asjakohasust ja vahetaksid parimaid tavasid. Euroopa Kaitseagentuu r oleks 
komisjoni peamine partner 6. meetme teise osa rakendamisel sünergia tegevuskava raames.  
Komisjon teeb kindlaks, kuidas siduda meetmepakett vahenditega, millega toetatakse 
innovatsiooni julgeoleku (nt programm „Euroopa horisont“) või küberturvalisuse valdkonnas (nt 
riiklike küberturvalisuse koordineerimiskeskuste võrgustik koostöös Euroopa digitaalse 
innovatsiooni keskustega).  
Komisjoni ja Euroopa Kaitseagentuuri vastastikku täiendavad tugevad küljed tuleks koondada 
ELi kaitseinnovatsi ooni kava  alla. Tuginedes oma kogemustele ELi eelarve täitmisel kaitse -, 
tsiviil - ja kahesuguse kasutusega teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja innovatsiooni 
toetamisel on komisjonil kava raames keskne roll innovatsiooni stimuleerimisel Euroopa 
kaitsese ktori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi edendamiseks. Võttes arvesse Euroopa 
 
11 Kaitseagentuuri kaitsealaseid eksperditeadmisi, sealhulgas uute ja murranguliste tehnoloogiate 
ning sõjaliste võimevajaduste sobitamisel, ühendab ja toetab ta veelgi liikmesriik ide jõupingutusi 
kaitsevaldkonna innovatsioonikeskuse kaudu. Tihedas koostöös hoogustavad komisjon ja 
Euroopa Kaitseagentuur ELi ja selle liikmesriikide julgeoleku - ja kaitsealast innovatsiooni.  
3.4. Oskused  
Oskuste ja tööjõu, eelkõige loodusteaduste, teh noloogia, inseneriteaduste ja matemaatika 
valdkonna oskustööliste nappus on kaitse - ja julgeolekutööstuses –mis neist sarnaselt paljude 
teiste kõrgtehnoloogiliste tööstusharudega suuresti sõltuvad – tõsine probleem. Kuna tehnoloogia 
ja ohud arenevad kiires ti, on oluline, et tööstusharu tõmbaks ligi rohkem uusi ja noori teadlasi ja 
ettevõtjaid, sealhulgas naisi, üritades kaasata andekaid inimesi, oskusi ja olemasolevat tööjõudu.  
2020. aasta novembris käivitas komisjon oskuste pakti koos esimese oskuspartner luste lainega 
kolmes peamises tööstusökosüsteemis, milleks on mikroelektroonika, autotööstus ning kosmose - 
ja kaitsetööstus. Pakti liikmed (tööstus, ülikoolid ja koolitusorganisatsioonid, sotsiaalpartnerid) 
võtsid kohustuse tagada pidev ja kestlik oskuste pakkumine kõige vajalikumates valdkondades 
200 000 töötaja täiendõppe ja 300  000 inimese ümberõppe kaudu, kusjuures avaliku ja erasektori 
investeeringuid on 2030. aastaks ette nähtud 1 miljard eurot.  
Edasised sammud  
 Komisjon kutsub liikmesriike üles võtma strateegilises kompassis kohustus töötada algusest 
peale välja kogu ELi hõlmav strateegiline koordineeritud lähenemisviis julgeoleku ja kaitse 
jaoks elutähtsa tehnoloogia vallas.  
 2023. aastal vaatab komisjon läbi ELi olemasolevad vahendid ja pakub välja tä iendavad 
viisid kahesuguse kasutusega teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja innovatsiooni 
edendamiseks ELi tasandil.  
 Komisjon toetab innovatsiooni ja ettevõtlust julgeoleku ja kaitse jaoks elutähtsa tehnoloogia 
vallas, tuginedes järgmistele vahenditele: a) Euroopa Kaitsefondi sihtotstarbelised meetmed; 
b) uus kaitseinvesteeringute segarahastu InvestEU raames; c) uus kaitseotstarbeline algatus 
CASSINI; d) uus innovatsiooniinkubaator uute tehnoloogiate ja kahesuguse kasutusega 
innovatsiooni valdkonnas 2022.  aastal ning e) suurem toetus innovatsioonivõrgustikele.  
 Komisjon koos Euroopa Kaitseagentuuri ja selle kaitsevaldkonna innovatsioonikeskusega 
koostab ELi kaitseinnovatsiooni kava, et hoogustada ELi ja selle liikmesriikide julgeoleku - ja 
kaitsealast innova tsiooni.  
 
4. Strateegilise sõltuvuse vähendamine julgeoleku ja kaitse jaoks elutähtsa tehnoloogia 
ja väärtusahelate vallas  
ELil on lisaks teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja innovatsiooni programmidele ja 
vahenditele mitu poliitikavahendit, mis võivad aidata vähendada strateegilist sõltuvust julgeoleku 
ja kaitse jaoks elutähtsa tehnoloogia ja väärtusahelate vallas. Need ai tavad suurendada ELi 
tööstussuutlikkust, konkurentsivõimet, tehnoloogilist suveräänsust ja kerksust, kuid ka kaitsta 
praegust ja tulevast tehnoloogilist arengut ja suutlikkust.  
 
12 Uusi ELi tööstus - ja kaubandusvahendeid rakendades, läbi vaadates või kavandades hindab 
komisjon nende otstarbekohasuse tagamiseks elutähtsa tehnoloogia vaatluskeskuse töö põhjal ja 
ajakohastatud tööstusstrateegia alusel süstemaatiliselt julgeoleku - ja kaitsekaalutlusi.  
 Tööstusliidud . Tööstusliidud kaasavad mitmesuguseid par tnereid (nt avaliku ja erasektori 
osalejad, kodanikuühiskond) ühismeetmetesse ELi peamiste poliitiliste eesmärkide 
saavutamiseks konkreetsetes tööstusharudes või väärtusahelates. Need põhinevad avatuse, 
läbipaistvuse, mitmekesisuse ja kaasamise põhimõtetel  ning tegutsevad täielikus kooskõlas 
konkurentsieeskirjadega. Tööstusliidud võivad vajaduse korral hõlmata konkreetseid 
töösuundi, et vähendada julgeoleku - ja kaitsesektori strateegilist sõltuvust. Seda küsimust 
uuritakse Euroopa tööstusandmete ning serva - ja pilvetehnoloogia liidus ning protsessori - ja 
pooljuhttehnoloogiate tööstusliidus.  
 Üleeuroopalist huvi pakkuvad tähtsad projektid . Selliseid projekte algatavad liikmesriigid ja 
nende suhtes kohaldatakse ELi riigiabi eeskirju. Nende eesmärk on koondada teadmisi, 
oskusteavet, rahalisi vahendeid ja majandustegevuses osalejaid kogu ELis, et ületada turu - 
või süsteemsed tõrked ja ühiskondlikud probleemid, mida erasektori osalejad üksi ei suuda 
lahendada, eelkõige murrangulise innovatsiooni ja elutähtsa taris tu vallas. Üleeuroopalist 
huvi pakkuvate tähtsate projektide puhul saab arvesse võtta julgeoleku - ja kaitseaspekte. Nii 
võib see olla tulevase teise üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti puhul 
mikroelektroonika vallas, mis tehti teatavaks kiipide õig usaktis.  
 ELi rahastamisprogrammid . ELil on alati olnud avatud teadus - ja innovatsioonipoliitika. 
Selles juhindutakse avatud strateegilise autonoomia põhimõttest ja selle eesmärk on tagada 
võrdsed võimalused ja vastastikkus. ELi üldine lähenemisviis teadus uuringutele ja 
innovatsioonile soodustab strateegilist partnerlust sarnaselt meelestatud partneritega 
kooskõlas ELi rahvusvaheliste kohustustega (nt NATO, Ameerika Ühendriigid, Kanada, 
Jaapan, Lõuna -Korea jne)14. 
Samal ajal tuleb tagada, et võetakse arvesse  Euroopa strateegilisi huve. Komisjon täpsustas ja 
ühtlustas aastatel 2021 –2027 ELi -väliste riikide osalemiseeskirju ja üksuste 
rahastamiskõlblikkust kõigis ELi programmides ja vahendites. Teatavate programmide 
(„Euroopa horisont“, „Digitaalne Euroopa“, Eu roopa Kaitsefond, kosmoseprogramm, 
Euroopa ühendamise rahastu) jaoks on kehtestatud konkreetsed kõlblikkustingimused 
julgeoleku seisukohast tundlike tegevuste puhul ning neid on täpsustatud asjaomastes 
tööprogrammides, et kaitsta ELi olulisi julgeolekuhuve . Ka komisjoni finantsmääruse 
käimasolev läbivaatamine annab suurema selguse selle kohta, kuidas säilitada ELi avatud 
strateegiline autonoomia, st täielikult säilitada ELi olulised julgeolekuhuvid, järgides samal 
ajal oma rahvusvahelisi kohustusi.  
 Standar did. Sünergia tegevuskava raames edendab komisjon olemasolevate tsiviil - ja 
kaitsevaldkonna hübriidstandardite kasutamist ja uute standardite väljatöötamist 2022. aasta 
lõpuks (5. meede) ning kaitseküsimuste arvessevõtmist komisjoni standardimispoliitikas ja -
                                                           
14  Tuleb siiski märkida, et enamiku meie partnerite kaitsealased teadus - ja arendusprogrammid ei ole ELi 
ettevõtetele avatud.  
 
13 meetmetes. Kuigi ELi standardimisstrateegia15 eesmärk on tagada ELi juhtroll 
tsiviilstandardite kehtestamisel, on see kaitsesektori jaoks väga oluline, kuna peaaegu 80  % 
kaitsevaldkonnas kasutatavatest standarditest pärineb tsiviilsektorist. Komisjon uu rib koos 
sidusrühmadega (nt Euroopa Kaitseagentuur) võimalust kaasata kaitsenõuded tulevastesse 
standardimispüüdlustesse, et parandada nende vastavust kaitsevajadustele.  
 Välismaiste otseinvesteeringute taustauuring . EL on välisinvesteeringute jaoks üks maailma 
kõige avatumaid keskkondi ja üks peamisi välismaiste otseinvesteeringute sihtkohti 
maailmas. Siiski võivad teatavad investeeringud ka kahjustada ELi olulisi julgeolekuhuve. 
Selliste riskide vältimiseks on EL k ehtestanud välismaiste otseinvesteeringute 
taustauuringute raamistiku, mis on toiminud alates 2020. aasta oktoobrist. Esimene 
aastaaruanne välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute kohta kinnitab, kui oluline on 
välismaiste otseinvesteeringute tausta  tõhus uurimine liikmesriikide tasandil ja tihe koostöö 
ELi tasandil, keskendudes võimalikele julgeoleku - ja avaliku korra ohtude. Liikmesriike 
kutsutakse üles looma riiklikke välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute mehhanisme. 
18 liikmesriiki on m ehhanismi juba kehtestanud ja veel kuus mehhanismi on 
ettevalmistamisel. Komisjon hindab määrust ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule 
2023. aasta oktoobriks aruande.  
 Elutähtis taristu . Uute ja murranguliste tehnoloogiate üha kiirem esilekerkimine  on oluliselt 
mõjutanud strateegiliste sektorite, sealhulgas julgeoleku - ja kaitsesektori seadmete, taristu, 
teenuste ning väärtus - ja tarneahelate turvalisust. EL ja liikmesriigid peavad selliseid nõrku 
kohti põhjalikumalt arvesse võtma asjakohastes riski hindamistes ja -seires ning 
julgeolekuohtudele (nt hübriid - või küberohud) vastupanuvõime suurendamise meetmete 
rakendamisel. Vaja on ELi tasandil koordineerimist, tagamaks, et liikmesriigid säilitavad ELi 
tasandil tulevikukindla kerksustaseme ja ühtsed tu rvastandardid, et vältida haavatavust.  
 Materjalide arukas ja ringkasutus . 2020. aasta märtsis vastu võetud uus ringmajanduse 
tegevuskava on Euroopa roheline kokkuleppe – Euroopa uue kestliku majanduskasvu 
tegevuskava – üks peamisi põhikomponente. Innovats ioon ja uued ärimudelid, mis põhinevad 
suuremal ressursitõhususel, uute materjalide väljatöötamisel, teisese tooraine edendamisel ja 
kestlikematel riigihangetel, ei kaitse mitte ainult keskkonda, vaid tagavad ka tööstusele 
juurdepääsu materjalidele. ELi ju lgeoleku - ja kaitsetööstuse konkurentsivõime ning ELi 
kerksuse suurendamisele võivad samuti kaasa aidata lisandtootmistehnikad, 
keskkonnahoidlikud hanked ja materjalide ringlussevõtt, kui neid õigesti rakendatakse.  
 Andmeturve . Euroopa andmestrateegias on e sitatud meetmed, millega tagatakse, et 
üksikisikutele ja ettevõtetele jääb oma andmete üle kontroll. Seda käsitletakse andmealases 
õigusaktis, mille komisjon võtab vastu 2022. aasta alguses.  
Osana mitut riiki hõlmavast ühiste andmetaristute ja -teenuste p rojektist (mis ühendab 
Euroopa pilvandmetöötluse liidu ja ühised Euroopa andmeruumid) hõlbustab komisjon 
investeerimist (nt programmi „Digitaalne Euroopa“, Euroopa ühendamise rahastu, 
taasterahastu „NextGenerationEU“ kaudu) pilv - ja servtöötlusse, mis on t urvaline, kerkne, 
                                                           
15  COM(2022) 31 final  
 
14 energiatõhus ja reaalajas juurdepääsetav ning pakub kvaliteetset teenust kogu Euroopas. 
Tehnosiirde tagamine pilve - ja servatehnoloogia vallas tsiviil - (eelkõige julgeoleku -), kaitse - 
ja kosmosetööstuse vahel suurendaks tehnoloogilist suv eräänsust. Euroopa tööstusandmete 
ning serva - ja pilvetehnoloogia liit on võimalik platvorm sellise sünergia edendamiseks.  
 Kaubanduspoliitika . Üleilmsete tarneahelate keerukus ja haavatavus ei ole probleem mitte 
üksnes ELi jaoks. Teised riigid sõltuvad ELi st („pöördsõltuvus“) ja kaubandus („vastastikune 
sõltuvus“) võib aidata kaasa üleilmsete väärtusahelate stabiilsusele. Samuti on EL valmis 
tegutsema kindlalt ja kaitsma end selliste ebaausate kaubandustavade eest nagu välisriigi 
moonutavate subsiidiumide k asutamine, tegutsedes samal ajal kooskõlas oma rahvusvaheliste 
kohustustega. EL kasutab jätkuvalt maksimaalselt ära oma kaubandus - ja 
konkurentsivahendeid, tagades samal ajal, et ELi vahendid on tõhusad ja ajakohased. 
Seepärast on komisjon teinud ettepanek ud uute õigusaktide kohta, nt välisriigi subsiidiumide 
määrus,16 milles käsitletakse välisriigi subsiidiumide põhjustatud moonutusi siseturul.  
Täiendavad asjakohased poliitikameetmed (nt võimaliku käibemaksuvabastuse kehtestamine, 
ELi rahastatavate kaitseotstarbeliste toodete siirde hõlbustamine) on loetletud kaitsealases 
teatises.  
Edasised sammud  
 Komisjon uurib võimalust lisada kaitsealased töösuunad sellistesse algatustesse nagu 
Euroopa tööstusandmete ning serva - ja pilvetehnoloogia liit ning protsessori - ja 
pooljuhttehnoloogiate tööstusliit.  
 Komisjon teeb koos liikmesriikidega kindlaks ja esitab 2023. aastal aruande selle kohta, 
kas ELi julgeoleku - ja kaitsehuvide paremaks kaitsmiseks on vaja hinnata riske elutähtsa 
taristu tarneahelate puhul,  eelkõige digivaldkonnas.  
 Komisjon kutsub kõiki ülejäänud liikmesriike üles looma riiklikku välismaiste 
otseinvesteeringute taustauuringute mehhanismi.  
 
5. Välismõõde  
ELi kerksuse ja varustuskindluse edendamiseks on esmatähtis teha koostööd sarnaselt 
meelestatud partneritega kogu maailmas, vähendades samal ajal strateegilist sõltuvust ja 
suurendades vastastikust kasu. Selles kontekstis on oluline roll vastastikkuse põhi mõttel. ELi 
traditsioonilised partnerid tehnoloogia, julgeoleku ja kaitse valdkonnas on Euroopa 
Majanduspiirkonna liikmed (eelkõige Norra), kandidaatriigid, naaberriigid ja muud kolmandad 
riigid (nt Ameerika Ühendriigid, Kanada, Jaapan, Lõuna -Korea) ning r ahvusvahelised 
organisatsioonid (nt NATO). Hiljutised arutelud hõlmavad eelkõige järgmist.  
5.1. ELi-USA kaubandus - ja tehnoloogianõukogu  
ELi-USA kaubandus - ja tehnoloogianõukogu esimene kohtumine toimus 29. septembril 2021. 
Ühisavalduses kinnitasid EL ja USA oma kindlat tahet keskenduda tarneahelate vastupidavuse ja 
                                                           
16  COM(2021) 223 final  
 
15 varustuskindluse edendamisele rohe - ja digipöörde ning kodanike kaitse kindlustamise 
seisukohast olulistes valdkondades ning rõhutasid, et kaubandus - ja tehnoloogianõukogu 
eesmärk on „suurendad a pakkumise ja nõudluse läbipaistvust kaardistada asjaomastes 
valdkondades olemasolevad võimed, vahetada teavet poliitikameetmete ning teadus - ja 
arendustegevuse prioriteetide kohta ning teha koostööd tarneahelate vastupidavust ja 
mitmekesisust edendavate strateegiate vallas. Käesoleva tegevuskava seisukohast on kõige 
olulisem jätkata tööd töörühmades, mis käsitlevad turvalisi tarneahelaid (sealhulgas pooljuhte 
erisuuna alusel), info - ja kommunikatsioonitehnoloogia turvalisust, ekspordikontrolli ja 
investee ringute taustauuringuid. Hiljuti käivitatud ELi -USA julgeoleku - ja kaitsedialoog võiks 
olla ka foorumiks, kus arutatakse neid küsimusi.  
5.2. Partnerlus NATOga  
2021. aasta Brüsseli tippkohtumisel tegid NATO juhid teatavaks ambitsioonika tegevuskava 
tehnoloo gia, eelkõige kujunemisjärgus ja murrangulise tehnoloogia kohta17. Selles anti 
täiendavaid suuniseid tööks, mida tehti kooskõlas NATO kaitseministrite poolt 2021. aasta 
veebruaris heaks kiidetud NATO rakendusstrateegiaga kujunemisjärgus ja murrangulise 
tehnoloogia kohta.  
Komisjon ja kõrge esindaja jälgivad NATO esindajatega hoitavate korrapäraste töötasandi 
kontaktide kaudu NATO algatuste edenemist, et saavutada liikmesriikide jaoks täielikult 
läbipaistval viisil NATO ja ELi asjaomaste algatuste vastastikku rahuldav ja kasulik koostoime, 
vältides samal ajal uue tehnoloogilise või võimetega seotud sõltuvuse tekitamist või praeguse 
sõltuvuse suurendamist.  
Edasised sammud  
 Komisjon ja kõrge esindaja uurivad ELi -USA kaubandus - ja tehnoloogianõukogu ning 
hiljuti käivitatud ELi -USA julgeoleku - ja kaitsedialoogi raames, kuidas edendada 
tarneahelate vastupidavust ja tagada oma kodanike kaitse.  
 Komisjon ja kõrge esindaja uurivad koos NATOga ELi ja NATO koostöö 
ühisdeklaratsioonide raames ning liikmesriikide jaoks täie likult läbipaistval viisil, kuidas 
edendada oma vastavate algatuste vastastikku rahuldavat ja kasulikku koostoimet.  
 
6. Järeldused  
Kuna üleilmne geopoliitiline olukord on endiselt keeruline ning jätkub võidujooks uue 
julgeoleku ja kaitse seisukohast olulise tehnoloogia vallas, peavad EL ja selle liikmesriigid 
tugevdama koostööd Euroopa pikaajalise julgeoleku ja kaitse jaoks elutähtsa tehnoloogia vallas 
ning hoogustama jõupingutusi sellega seotud strateegiliste sõltuvuste vähendamiseks.  
Käesolevas tege vuskavas pannakse ette teha liikmesriikidega tihedat koostööd, et teha kindlaks 
julgeoleku ja kaitse jaoks elutähtsad tehnoloogiad ja väärtusahelad, samuti nendega seotud 
strateegilise sõltuvuse algpõhjused elutähtsa tehnoloogia vaatluskeskuse raames, et t oetada kogu 
                                                           
17  See hõlmas otsust käivitada Põhja -Atlandi kaitseinnovatsiooni kiirendi (DIANA) ja NATO innovatsioonifond.  
 
16 ELi hõlmavat strateegilist koordineeritud lähenemisviisi julgeoleku ja kaitse jaoks elutähtsatele 
tehnoloogiatele, mille puhul kasutatakse maksimaalselt ära ELi ja riiklikke teadusuuringute, 
tehnoloogiaarenduse ja innovatsiooni programme ja vah endeid.  
Julgeoleku - ja kaitsesektori konkurentsivõime ja kerksuse edendamiseks aitavad vaatluskeskuse 
järeldused ja ajakohastatud tööstusstrateegia raames tehtav töö tagada, et julgeoleku - ja 
kaitsekaalutlusi võetakse ELi tööstus - ja kaubanduspoliitikas pa remini arvesse, kui see on 
asjakohane ning kooskõlas ELi konkurentsieeskirjade ja ELi rahvusvaheliste kohustustega.  
Käesolevas tegevuskavas esitatud ettepanekute eesmärk on anda panus tulevase ELi strateegilise 
kompassi teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja innovatsiooni mõõtmesse, mille kaudu 
liikmesriigid seavad ambitsioonikad pikaajalised eesmärgid, et oluliselt edendada Euroopa 
julgeolekut ja kaitset.