1.Ühendame jõud: digiüleminek Euroopa vastupanuvõime heaks

Kõigest ühe aastaga on COVID-19 pandeemia radikaalselt muutnud seda, milline on digitaliseerimise koht meie ühiskonnas ja majanduses ning kuidas seda tajutakse, ning kiirendanud selle tempot. Digitehnoloogia on nüüd hädavajalik töötamiseks, õppimiseks, meelelahutuseks, suhtlemiseks, ostlemiseks ja juurdepääsuks kõigele alates tervishoiuteenustest kuni kultuurini. Samuti on see näidanud, kui otsustav võib olla murrangulise innovatsiooni roll. Pandeemia on toonud esile ka meie digiruumi nõrgad kohad, selle sõltuvuse Euroopa-välistest tehnoloogiatest ja desinformatsiooni mõju meie demokraatlikele ühiskondadele.

Nende probleemide valguses on siht, mille oleme endale seadnud, asjakohasem kui kunagi varem: viia ellu digipoliitikat, mis annab inimestele ja ettevõtetele võimaluse liikuda inimkeskse, kestliku ja jõukama digitaalse tuleviku poole. Euroopa peab arendama edasi oma tugevaid külgi: avatud ja konkurentsivõimelist ühtset turgu ja Euroopa väärtustest välja kasvanud rangeid reegleid, jõulist kaasarääkimist õiglases ja reeglitel põhinevas rahvusvahelises kaubanduses, siinset tugevat tööstusbaasi, kõrge kvalifikatsiooniga kodanikke ja tugevat kodanikuühiskonda. Samal ajal peab ta hoolikalt hindama kõiki strateegilisi nõrkusi, haavatavaid kohti ja kõrge riskiga sõltuvusi, mis ohustavad tema eesmärkide saavutamist, ning nendega tegelema ja kiirendama ka nendega seotud investeeringuid.

Sel viisil saaks Euroopa olla omavahel ühendatud maailmas digitaalselt suveräänne, arendades ja rakendades tehnoloogilist võimekust viisil, mis võimaldab inimestel ja ettevõtetel haarata kinni digipöörde pakutavatest võimalustest ning ehitada tervemat ja rohelisemat ühiskonda.

Oma 2020. aasta septembris peetud kõnes olukorrast Euroopa Liidus teatas president von der Leyen, et Euroopa peaks oma digitaalse suveräänsuse kindlustamiseks võtma vastu ELi ühise visiooni aastaks 2030, lähtudes selgeteste eesmärkidest ja põhimõtetest. President pani erilist rõhku Euroopa pilvandmetöötlusele, juhtpositsioonile eetilise tehisintellekti valdkonnas, turvalisele digitaalsele identiteedile kõigi jaoks ning oluliselt täiustatud andme-, superarvuti- ja ühenduvustaristutele. Vastuseks kutsus Euroopa Ülemkogu komisjoni üles esitama 2021. aasta märtsiks tervikliku nn digikompassi, milles esitatakse digitaalsed eesmärgid aastaks 2030, luuakse seiresüsteem ning visandatakse olulisemad vahe-eesmärgid ja vahendid nende eesmärkide saavutamiseks.

Selle poliitilise hoo saavutamiseks tuleb intensiivistada tööd, mida on viimasel kümnendil alustatud, selleks et kiirendada Euroopa digipööret – liikuda edasi senistest edusammudest lähtudes, et jõuda täielikult toimiva ühtse digituruni, ja viia jõulisemalt ellu tegevusi, mis on kindlaks määratud strateegias „Euroopa digituleviku kujundamine“. Strateegias esitati poliitikareformi programm, mida on andmehalduse õigusakti, digiteenuste õigusakti, digiturgude õigusakti ja küberturvalisuse strateegia näol juba hakatud ellu viima. Digipöördeks vajalikke investeeringuid toetatakse mitmest liidu eelarvelisest toetusvahendist, sealhulgas ühtekuuluvusprogrammidest, tehnilise toe instrumendist ja digitaalse Euroopa programmist. Seda reformikava aitab toetada kaasseadusandjate kokkulepe, et vähemalt 20 % taaste- ja vastupidavusrahastu vahenditest peaks toetama digipööret, pakkudes rahastust, mis võimaldab panna Euroopa digikümnendile kindla aluse.

2.Visioon aastaks 2030: võimestatud kodanikud ja ettevõtted

Euroopa tee digimajanduse ja -ühiskonnani tähendab solidaarsust, jõukust ja kestlikkust, mis lähtub kodanike ja ettevõtete võimestamisest ja mille käigus tagatakse tema digikeskkonna ja tarneahelate turvalisus ja vastupidavus.

Üks pandeemia peamisi õppetunde on see, et digiüleminek võib tuua inimesi kokku sõltumata sellest, kus nad füüsiliselt asuvad. Digitaristu ja kiire ühenduvus annavad inimestele uusi võimalusi. Digiüleminek võib kujuneda otsustavaks õiguste ja vabaduste võimaldajaks, mis laseb inimestel luua sidemeid väljaspool konkreetseid territooriume, ühiskondlikke positsioone või kogukondlikke rühmi ning avab uusi võimalusi õppida, lõbusalt aega veeta, töötada, uurida ja viia ellu oma ambitsioone. See teeb võimalikuks ühiskonna, kus geograafiline kaugus polegi nii oluline, sest inimesed saavad töötada, õppida, suhelda haldusasutustega, hallata oma raha ja makseid, kasutada tervishoiusüsteeme ja automatiseeritud transpordisüsteeme, osaleda demokraatlikus elus, lahutada meelt või tulla kokku ja pidada arutelusid inimestega kõikjal ELis, sealhulgas maapiirkondades ja kõrvalisemates kohtades.

Ent kriis on toonud esile ka meie digiruumi nõrgad kohad, selle kasvanud sõltuvuse elutähtsatest ja sageli väljaspool ELi välja töötatud tehnoloogiatest, sõltuvuse üksikutest tehnoloogiahiidudest, näidanud meile üha kasvavat võltstoodete sissevoolu ja kübervarguste kasvu ning võimendanud desinformatsiooni mõju meie demokraatlikule ühiskonnale. Tekkinud on ka uus digilõhe, mis ei eralda mitte üksnes hästi ühendatud linnapiirkondi maapiirkondadest ja kõrvalistest piirkondadest, vaid ka inimesi, kes saavad täielikult kasutada rikkalikku, juurdepääsetavat ja turvalist digiruumi koos kõigi seal pakutavate teenustega, nendest, kes seda ei saa. Samasugune lõhe on tekkinud ka ettevõtete vahel: ühed suudavad juba praegu kasutada digikeskkonna kõiki võimalusi, teised aga ei ole veel täielikult digitaliseeritud. Selles mõttes on COVID-19 pandeemia paljastanud uue „digivaesuse“, mistõttu on hädavajalik tagada, et kõik Euroopa kodanikud ja ettevõtted saaksid kasutada digipööret, et saavutada parem ja jõukam elu. Euroopa visioon aastaks 2030 on digiühiskond, kus kedagi ei jäeta maha.

Digitaalsed tervishoiulahendused COVID-19 pandeemia on näidanud, milliseid võimalusi pakub uuenduslik telemeditsiin selleks, et kaitsta meditsiinitöötajaid ja aidata patsiente, kes saavad kaughooldust oma kodus, ning sillutanud teed kaughoolduse ja robootikalahenduste üldisele kasutamisele. Digitehnoloogia võib anda kodanikele võimaluse jälgida omaenda terviseseisundit, kohandada oma eluviisi, toetada iseseisvat elu, vältida mittenakkuslikke haigusi ning pakkuda tervishoiu- ja hooldusteenuste osutajatele ja tervishoiusüsteemidele tõhusust. Kui see ühendada piisavate digioskustega, saavad kodanikud kasutada vahendeid, mis aitavad neil jätkata aktiivset tööelu ka vanemas eas ning tervishoiutöötajad ja hooldajad saavad kasutada digitaalseid tervishoiulahendusi oma patsientide jälgimiseks ja ravimiseks.

Digiüleminek annab inimestele uusi jõukuse allikaid, võimaldab ettevõtjatel teha uuendusi, asutada oma ettevõte või laiendada seda, olenemata sellest, kus nad elavad, avab turgusid ja võimaldab teha investeeringuid kõikjal Euroopas ja kogu maailmas ning loob uusi töökohti ajal, mil üha suurem hulk eurooplasi tunneb, et nende majanduslik julgeolek või keskkond on ohustatud.

Digitehnoloogia võib anda märkimisväärse panuse Euroopa roheleppe eesmärkide saavutamisse. Digilahenduste kasutuselevõtt ja andmete kasutamine aitab minna üle kliimaneutraalsele ja vastupanuvõimelisemale ringmajandusele. Ärireiside asendamine videokonverentsidega vähendab heidet, samas kui digitehnoloogia võimaldab põllumajanduses, energeetikas, hoonetes, tööstuses, linnaplaneerimises ja teenustes keskkonnahoidlikumaid protsesse, aidates seega saavutada Euroopa kavandatud eesmärki vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks vähemalt 55 % ja kaitsta paremini keskkonda. Ka digitaristud ja -tehnoloogiad ise peavad muutuma kestlikumaks ning energia- ja ressursitõhusamaks. Innovatsiooni ja rangete keskkonnastandarditega saavad ettevõtted oma digiülemineku käigus võtta kasutusele digitehnoloogia, millel on väiksem ökoloogiline jalajälg ning suurem energia- ja materjalitõhusus.

Digivõimelised keskkonnahoidlikud lahendused – digitaalne tootepass Üleminek kestlikule majandusele nõuab nutikamat tooteandmete haldamist toote kogu olelusringi jooksul. Suurem osa neist andmetest on küll olemas, aga ei ole kättesaadavad neile, kes oskaksid neid kõige paremini kasutada. Digitehnoloogia pakub võimalust tooteandmeid piki väärtusahelat märgistada, jälgida, lokaliseerida ja jagada kuni üksikute komponentide ja materjalide tasandini. Alates elektrisõidukite akudest ja tööstuslikest rakendustest parandab Euroopa digitaalne tootepass (osana kestlike toodete algatusest) ettevõtetele kättesaadavat teavet, suurendab ressursitõhusust ja annab tarbijatele võimaluse teha kestlikke valikuid.

Vastupidavad, turvalised ja usaldusväärsed taristud ja tehnoloogiad on hädavajalikud, et tagada Euroopa reeglite ja väärtuste austamine. Tugev ühtne turg, aus konkurents ja toimiv reeglipõhine kaubandus on ELi majandusliku edu ja vastupanuvõime jaoks otsustava tähtsusega.

Samas arendatakse digitehnoloogiat enamasti väljaspool ELi ja liikmesriikide omavaheline lähenemine on digiteerimise valdkonnas endiselt piiratud, mis takistab mastaabisäästu. Suurem sisemine tugevus ja suutlikkus teevad EList tugevama rahvusvahelise partneri. Selleks et ELil oleks võimalik arendada elutähtsaid tehnoloogiaid viisil, mis soodustab tootlikkuse kasvu ja majandusarengut täielikus kooskõlas tema ühiskondlike väärtuste ja eesmärkidega, on vaja oluliselt suurendada investeerimist kõigi asjakohaste ELi fondide ja riiklike kulutuste kaudu, sealhulgas kaasata ohtralt erainvesteeringuid.

3. Neli põhisuunda, millest lähtudes panna paika ELi kurss