1.Sissejuhatus

Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi „EMP leping”) protokollis nr 15 isikute vaba liikumisega seotud üleminekuperioodide kohta on öeldud, et Liechtenstein võib jätta EÜ liikmesriikidest ja muudest EFTA riikidest pärit uute residentide kvantitatiivsed piirangud jõusse 1. jaanuarini 1998. EMP nõukogu 10. märtsi 1995. aasta otsus nr 1/95 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu jõustumise kohta Liechtensteini Vürstiriigi suhtes sisaldab ka EMP nõukogu spetsiaalset deklaratsiooni isikute vaba liikumise kohta. Selles ühisdeklaratsioonis on öeldud, et lepingu protokolliga nr 15 ettenähtud üleminekuaja lõpul tuleb teha läbivaatamine, võttes arvesse Liechtensteini konkreetset geograafilist olukorda. Samas deklaratsioonis on esitatud mõningast teavet selle kohta, mida see konkreetne olukord tähendab: „EMP Nõukogu teadvustab, et Liechtensteini asustatav maa-ala on väga väike ning välismaa residentide ja töötajate osakaal seal on väga suur. Lisaks sellele tunnustab EMP Nõukogu Liechtensteini elulist huvi säilitada oma rahvuslik identiteet.”

Pärast EMP lepingu isikute vaba liikumist käsitleva protokolli nr 15 aegumist sõlmisid Liechtenstein ja Euroopa Liit 1999. aastal erikokkuleppe. Sellele kokkuleppele viidatakse kui valdkonna kohandustele ning see sätestati algselt EMP Ühiskomitee otsuses nr 191/1999 ja inkorporeeriti seejärel EMP lepingu V ja VIII lisasse („Tööjõu vaba liikumine” ja „Asutamisõigus”). Valdkonna kohanduste kohaselt kohaldatakse Liechtensteinis isikute vaba liikumise põhimõtet. Siiski peavad EMP kodanikud, kes soovivad Liechtensteini elama asuda, saama elamisloa. Valdkonna kohandustega on kehtestatud EMP kodanikele igal aastal väljastatavate elamislubade miinimumarv, mis kujutab endast Liechtensteinis elavate EMP kodanike arvu aastast netokasvu võrreldes 1998. aastaga, milleks majanduslikult aktiivsete inimeste puhul on 1,75 % ja majanduslikult mitteaktiivsete inimeste puhul 0,5 %. Elamisloa saamine ei ole aga eeltingimus Liechtensteinis töötamiseks.

2004. aasta laienemise käigus pikendati kõnealuseid esialgu viieks aastaks sõlmitud kokkuleppeid tingimusel, et need tuleb iga viie aasta tagant läbi vaadata. Esimene läbivaatamine toimus 2009. aastal ja teine algatati 2014. aastal.

Käesolev teatis on osa teisest läbivaatamisest. Selle keskmes on küsimus, kas Liechtensteinil peaks olema lubatud jätkata kõnealuste piirangute kohaldamist väljastatavate elamislubade arvu suhtes.

2. Valdkonna kohandused praktikas

Liechtenstein avaldab kord aastas aruande kõnealuste kohanduste rakendamise kohta. Seejärel jagatakse neid aruandeid ELi partnerite ja Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) järelevalveametiga. Allpool esitatud andmed põhinevad aruandel, mille Liechtensteini esitas 2014. aastal.

Liechtensteini ametiasutused võivad väljastada Liechtensteinis majandustegevusega tegelevatele EMP kodanikele aastas minimaalselt 56 uut elamisluba ja ligikaudu 300 uut lühiajalist elamisluba (kuni 12 kuuks). Liechtenstein täidab igal aastal oma uute elamislubade kvoodiga seotud kohustused. Lühiajaliste elamislubade arv on tavaliselt väiksem kui 300. Olemas on lisakvoot selliste inimeste jaoks, kes ei tegele majandustegevusega, kuid soovivad saada Liechtensteini residentideks. Kõnealune kvoot on ligikaudu 20 elamisluba aastas. Ei ole piiranguid, mis takistaksid elamisloa omaniku perekonna liikmetel oma abikaasaga/perega ühineda ja asuda Liechtensteini elama. Lisaks on neil õigus hakata tegelema majandustegevusega.

Aasta Majanduslikult aktiivsete inimeste esitatud taotluste arv Majanduslikult mitteaktiivsete inimeste esitatud taotluste arv 2001 502 53 2002 516 45 2003 467 31 2004 500 24 2005 436 16 2006 555 26 2007 615 33 2008 801 44 2009 657 33 2010 587 25 2011 598 41 2012 483 27 2013 464 16

Pärast 2009. aasta läbivaatamist erikokkuleppeid ei muudetud.

3. 2014. aasta läbivaatamine

Jooksev läbivaatamine algas 2014. aastal.

Värskeimatest Liechtensteini esitatud andmetest (vt tabel) nähtub, et majanduslikult aktiivsete ja mitteaktiivsete inimeste esitatud taotluste arv on pärast 2008. aasta tipptaset märkimisväärselt kahanenud. Taotluste arv püsib aga siiski 16–23 korda suurem kui eraldatav miinimumkvoot, seda eriti majanduslikult aktiivsete inimeste puhul.

Euroopa Komisjoni, Euroopa välisteenistuse ja Liechtensteini vahelistes konsultatsioonides, milles käsitleti kehtivate reeglite võimalikku muutmist, väitis Liechtenstein, et tema vastuvõtuvõime on endiselt üpris piiratud ja et see ei ole läbivaatamisperioodil muutunud. Lisaks väidetakse, et 2014. aastal sõlmitud Horvaatia Vabariigi Euroopa Majanduspiirkonnas osalemise lepingule lisatud ühisdeklaratsiooniga, mis käsitleb Liechtensteini valdkondlikku kohandust, kinnitati põhimõtteliselt uuesti, et Liechtensteini vastuvõtuvõime ei ole muutunud. Seepärast tegi Liechtenstein ettepaneku Liechtensteini käsitlevaid erikokkuleppeid mitte muuta ja korraldada järgmine läbivaatamine enne 2019. aasta maid.

Komisjon hindas läbivaatamise raames, kas on toimunud muutusi seoses Liechtensteini konkreetse geograafilise olukorraga ja EMP nõukogu otsuses nr 1/95 kirjeldatud asjaoludega, eelkõige seoses sellega, et a) Liechtensteini asustatav maa-ala on väga väike ning b) Liechtensteinis on välismaa residentide ja töötajate osakaal väga suur ja tal on eluline huvi säilitada oma rahvuslikku identiteeti.

Hindamise tulemused on järgmised:

a) Liechtensteini pindala on endiselt 160 ruutkilomeetrit;

b) Liechtensteini rahvaarv on 36 925. Alates 1998. aastast (32 227 elanikku), mis on kohanduste puhul võrdlusaasta, on rahvaarv suurenenud rohkem kui 4 000 inimese võrra ja alates 2009. aastast (35 851 elanikku), mil toimus eelmine läbivaatamine, ligikaudu 1 300 inimese võrra. Reaalnäitajad ei pruugi tunduda suured, kuid kasv on vastavalt 14 % ja ligikaudu 3 %. Välismaalaste osakaal on samuti suurenenud: 2012. aastal oli näitaja 33,5 %, aasta varem 33,3 %; pooled välismaalastest on EMP kodanikud. Töötajate arv on peaaegu võrdväärne residentide arvuga (üle 35 800 inimese), 52 % neist on pendelrändajad naaberriikidest.

Tundub, et need näitajad kinnitavad, et Liechtensteini geograafiline olukord on eriline ja vastuvõtuvõime väike.