(10)Valitsemissektori koguvõlg suurenes 42,7 %-lt SKPst eelarveaastal 2007/2008 88,4 %-le eelarveaastal 2014/2015, ületades alates eelarveaastast 2009/2010 pidevalt aluslepingus sätestatud kontrollväärtust. Esmase puudujäägi dünaamika ja sekkumised finantssektoris, millega sisuliselt riigistati kaks panka, on võla kasvule kaasa aidanud. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi põhjal suureneb valitsemissektori võla suhe SKPsse ka edaspidi mõnevõrra. Samal ajal võivad bilansivälised kirjed, mis on seotud sekkumistega finantssektoris, võla arengut tulevikus positiivselt mõjutada.

(9)Valitsemissektori eelarvepuudujääk on pärast haripunkti eelarveaastal 2009/2010 (10,9 % SKPst) langenud 5,2 %ni SKPst eelarveaastal 2014/2015. Samal ajavahemikul vähendati struktuurset eelarvepositsiooni 8,0 %lt 4,7 %ni SKPst. Struktuurne eelarvepositsioon paranes eelarveaastatel 2010/2011 kuni 2014/2015 keskmiselt 0,7% aastas. Kui võtta arvesse potentsiaalse majanduskasvu korrigeerimiste mõju praeguse prognoosi ja nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovituste aluseks oleva prognoosi vahel, samuti tuludünaamika mõju standardelastsusel põhinevale SKP kasvule, on aasta keskmine kohandatud struktuurne konsolideerimine hinnanguliselt 1,1 % SKPst. Suurem osa eelarve konsolideerimise kava meetmetest määrati kindlaks 2010. aasta juuni lisaeelarves ja eelarveaastatel 2010/2011 kuni 2014/2015 moodustasid need 2,5 % SKPst. Pisut üle veerandi neist olid maksustamisega seotud meetmed ja ülejäänud kulude kärpimise meetmed. Ülejäänud eelarve konsolideerimine, mis moodustas ligikaudu 1 % SKPst, rakendati 2010. aasta juuni eelarvele eelnenud kahe eelarveteatise, sellele järgnenud eelarvete ja sügisaruannete (Autumn Statement) kaudu ja kestis kuni 2014. aasta novembrini. Toimusid mõningad ümberpaigutused jooksvate ja kapitalikulutuste vahel ning eelarve konsolideerimise perioodi pikendati kuni eelarveaastani 2018/2019.

(8)Komisjoni 2015. aasta ajakohastatud kevadprognoosis prognoositakse SKP reaalkasvuks eelarveaastal 2015/2016 2,4 % ja eelarveaastal 2016/2017 2,1 %, seda pärast 2,8 % suurust kasvu eelarveaastal 2014/2015. SKP kasvule aitas mõlemal aastal kaasa peamiselt sisenõudlus. Erasektori tarbimine peaks järk-järgult suurenema kogu prognoosiperioodi jooksul, kuna nominaalpalkade tõus kiireneb ja inflatsioon püsib madal. Inflatsioon on pärast haripunkti 2011. aasta septembris (5,2 %) kiiresti vähenenud, jõudes 2015. aasta esimeses kvartalis 0,1 %ni. Prognoositakse, et 2015. aasta viimases kvartalis suureneb inflatsioon 1,1 %ni, kusjuures aastane inflatsioon on hinnanguliselt 0,4 %, ning aastal 2016 suureneb inflatsioon veelgi 1,6 %ni. Investeeringud peaksid võrreldes 2014. aastaga mõnevõrra vähenema, kuid püsima tänu soodsatele laenutingimustele, ettevõtete korralikule kasumile ja suurele nõudlusele suhteliselt heal tasemel. Prognoositakse, et välissektor mõjutab majanduskasvu jätkuvalt negatiivselt, kuid vähemal määral, kuna euroala (Ühendkuningriigi suurim kaubanduspartner) väljavaated paranevad. Tööhõive määr on kõrge ning töötuse määr langeb 2015. aastal eeldatavasti 5,4 %ni ja 2016. aastal 5,3 %ni.

(7)Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 7 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artiklile 3 on nõukogu kohustatud andma asjaomasele liikmesriigile soovitusi ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks teatava tähtaja jooksul. Soovituses tuleb asjaomasele liikmesriigile kehtestada maksimaalselt kuue kuu pikkune tähtaeg, et võtta tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks. Lisaks sellele peaks nõukogu ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise soovituses nõudma, et saavutataks aastased eelarve-eesmärgid, mis soovituse aluseks oleva prognoosi kohaselt tagaksid struktuurse eelarvepositsiooni (tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) paranemise vähemalt 0,5 % SKPst aastas.

(5)Nõukogu otsustas 27. aprillil 2009 kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 8 sätetega, et Ühendkuningriik ei ole võtnud meetmeid nõukogu 8. juuli 2008. aasta soovituse järgimiseks. 2. detsembril 2009 esitas nõukogu muudetud soovitused ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel, soovitades Ühendkuningriigil kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk eelarveaastaks 2014/2015. 6. juulil 2010 jõudis komisjon järeldusele, et komisjoni 2010. aasta kevadprognoosi andmeil on Ühendkuningriik nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovituse kohaselt võtnud tõhusaid meetmeid, ning leidis, et seega ei olnud sel ajal vaja võtta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames täiendavaid meetmeid.

(4)Nõukogu otsustas 8. juulil 2008 kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi „EÜ asutamisleping”) artikli 104 lõikega 6, et Ühendkuningriigil on ülemäärane eelarvepuudujääk, ja esitas vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) artiklile 3 soovituse kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt eelarveaastaks 2009/2010.

(2)Vastavalt teatavaid Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga seotud sätteid käsitleva protokolli (nr 15) punktile 4 ei kohaldata Ühendkuningriigi suhtes ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikes 1 kehtestatud kohustust vältida ülemäärast valitsemissektori eelarve puudujääki, välja arvatud juhul, kui riik võtab kasutusele euro. Protokolli punktis 5 on sätestatud, et Ühendkuningriik peab üritama vältida ülemäärast valitsemissektori eelarve puudujääki.

(11)Kuna valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk ulatus eelarveaastal 2014–2015 5,2 %-ni SKPst, ei korrigeerinud Ühendkuningriik ülemäärast eelarvepuudujääki nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovituses määratud tähtaja jooksul. Selle põhjuseks oli piisavate meetmete puudumine koos majanduskasvu palju ebasoodsama lähtepositsiooniga, sest SKP kasvu korrigeeriti eelarveaastal 2008/2009 1 protsendipunkti võrra allapoole -2.3 %-ni. Vastavalt stabiilsuse ja kasvu pakti normidele on põhjendatud artikli 126 lõike 7 kohaselt Ühendkuningriigile muudetud soovituse esitamine, milles sätestatakse uus tähtaeg ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks.

(12)Arvestades, et majanduse ja eelarve areng on ebakindel, tuleks korrigeerimise lõpuaastaks soovitatav eelarve-eesmärk kehtestada tasemel, mis jääb mõnevõrra alla aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse, et tagada eelarvepuudujäägi tõhus ja kestva mõjuga korrigeerimine nõutud tähtpäevaks.

(13)Ühendkuningriigile võimaldatava lisaaja piiramine ühe aastaga, mis on nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 kohaselt üldreegel, oleks liiga koormav, kuna see tähendaks valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi kohandamist 2,2 % võrra SKPst. Selline kohandamine eelarveaastal 2015/2016 võiks märkimisväärselt mõjutada viimasel ajal aset leidnud reaalpalga kasvu elavnemist ja seega avaldada negatiivset mõju majanduskasvule. See nõuaks ka täiendavate meetmete rakendamist väga lühikese asja jooksul. Komisjoni ajakohastatud 2015. aasta kevadprognoosi kohaselt oleks sellisel kohandamisel märkimisväärselt negatiivne mõju majanduskasvule. Seetõttu näib olevat asjakohane pikendada kahe aasta võrra tähtaega, mis on seatud Ühendkuningriigile ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks.

(14)Kahe täiendava aasta andmine ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks tähendaks, et valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi vähendamise vahe-eesmärgid oleksid 4,1 % SKPst eelarveaastal 2015/2016 ja 2,7 % SKPst eelarveaastal 2016/2017. Kõnealuseid eesmärke on võimalik saavutada, kui struktuurne eelarvepositsioon paraneks vastavalt 0,5 % SKPst ja 1,1 % SKPst. Lähtestsenaariumiks on komisjoni ajakohastatud 2015. aasta kevadprognoos, mis sisaldab varem teatavaks tehtud vabalt valitud meetmeid mahus 1,4 % SKPst eelarveaastatel 2015/2016 ja 2016/2017, millest umbes kolmveerandi moodustavad kulukärped. Selline kohandamiskava tagab piisava kindlusvaru võrreldes eelarvepuudujäägi kontrollväärtusega (3 % SKPst) ja seda peetakse majanduskasvu kõige vähem pärssivaks; samal ajal võimaldab see kinni pidada struktuurse eelarvepositsiooni parandamise miinimumnõudest (0,5 % SKPst aastas). Nende eesmärkide saavutamiseks peab Ühendkuningriik täielikult ja õigeaegselt rakendama meetmed, mis on teatavaks tehtud 2015. aasta eelarves ja sellele eelnenud ajal, pidades silmas, et mis tahes muudatused praegu kehtivates kavades mõjuksid eelarvele neutraalselt; sellisel juhul ei ole vaja võtta täiendavaid meetmeid lisaks juba teatavaks tehtud meetmetele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

(1)Ühendkuningriik peaks kõrvaldama praeguse ülemäärase eelarvepuudujäägi hiljemalt eelarveaastaks 2016/2017.

(2)Ühendkuningriik peaks saavutama valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi 4,1 % SKPst eelarveaastal 2015/2016 ja 2,7 % SKPst eelarveaastal 2016/2017, mis peaks vastama struktuurse eelarvepositsiooni parandamise eesmärkidele 0,5 % SKPst eelarveaastal 2015/2016 ja 1,1 % SKPst eelarveaastal 2016/2017, tuginedes komisjoni ajakohastatud 2015. aasta kevadprognoosile.

(3)Ühendkuningriik peaks täielikult rakendama eelarvetes ja sügisaruannetes esitatud konsolideerimismeetmed, mis on teatavaks tehtud 2015. aasta eelarves ja sellele eelnenud ajal, et saavutada struktuurse eelarvepositsiooni korrigeerimine soovitatud määral, tagades samal ajal, et mis tahes muudatused praegu kehtivates kavades mõjuvad eelarvele neutraalselt. Ühendkuningriik peaks järgmises kulukavade ülevaates kulukärpeid üksikasjalikumalt kirjeldama. Kulukärped on vajalikud, selleks et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine eelarveaastaks 2016/2017.

(4)Ühendkuningriik peaks kiirendama valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi vähendamist eelarveaastatel 2015/2016 ja 2016/2017, juhul kui majandus-, finants- või eelarvetingimused osutuvad paremaks, kui praegu eeldatakse. Eelarve konsolideerimise meetmed peaksid tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil. Eelkõige tuleks vältida kapitalikulutuste täiendavat kärpimist.

(5)Nõukogu kehtestab Ühendkuningriigile tähtpäeva [15. oktoober] 2015 tõhusate meetmete võtmiseks ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõike 4a kohase üksikasjaliku aruande esitamiseks konsolideerimisstrateegia kohta, mis eesmärkide saavutamiseks on kavandatud.

Lisaks sellele peaksid Ühendkuningriigi ametiasutused i) täitma kohustuse seada endale keskpika perioodi eesmärk, mis on sätestatud stabiilsuse ja kasvu paktis, ning ii) rakendama kavandatud riikliku pensioniea tõstmise reformid, et aidata kaasa riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tugevdamisele.

Samuti on eelarve konsolideerimise strateegia edu tagamiseks oluline toetada konsolideerimist ulatuslike struktuurireformidega kooskõlas nõukogu poolt Ühendkuningriigile Euroopa poolaasta raames antud soovitustega ning eelkõige makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse ennetava osaga seotud soovitustega,

Käesolev soovitus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel,