Euroopa Parlamendi resolutsioon,

5. mai 2010,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2008. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevate otsuste lahutamatu osa, III jagu – Komisjon ja rakendusametid

EUROOPA PARLAMENT,

võttes arvesse Euroopa Liidu 2008. aasta üldeelarvet [1];

võttes arvesse Euroopa ühenduste eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruannet – I köide (SEK(2009) 1089 – C7-0172/2009) [2],

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile 2007. aasta eelarve täitmist kinnitava otsuse järelmeetmete kohta (KOM(2009) 526) ning sellele aruandele lisatud komisjoni töödokumenti (SEK(2009) 1427);

võttes arvesse komisjoni teatist "Komisjoni 2008. aasta haldustegevuse koondaruanne" (KOM(2009) 256);

võttes arvesse komisjoni aastaaruannet eelarve täitmist kinnitavale asutusele 2008. aastal tehtud siseauditite kohta (KOM(2009) 419) ja sellele aruandele lisatud komisjoni töödokumenti (SEK(2009) 1102);

võttes arvesse komisjoni aruannet "Liikmesriikide vastused kontrollikoja 2008. aasta aruandele" (SEK(2010) 178 ja SEK(2010) 196);

võttes arvesse komisjoni poolt 3. mail 2006. aastal vastu võetud rohelist raamatut Euroopa läbipaistvuse algatuse kohta (KOM(2006) 194);

võttes arvesse kontrollikoja arvamust nr 2/2004 "ühtse auditi" mudeli kohta (ning ettepanekut ühenduse sisekontrolliraamistiku kohta) [3];

võttes arvesse komisjoni teatist ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks vajaliku tegevuskava kohta (KOM(2005) 252);

võttes arvesse komisjoni tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks (KOM(2006) 0009), aruannet komisjoni tegevuskava kohta ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks (KOM(2008) 110) ning ja aruandele lisatud komisjoni töödokumenti (SEK(2008) 259);

võttes arvesse mõju hindamise aruannet komisjoni tegevuskava kohta ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks (KOM(2009) 43);

võttes arvesse kontrollikoja arvamust nr 6/2007 liikmesriikide iga-aastaste kokkuvõtete, "riiklike avalduste" ja riiklike kontrolliasutuste ELi vahendite auditeerimise kohta [4];

võttes arvesse komisjoni tegevuskava komisjoni järelevalverolli tugevdamiseks struktuurimeetmete ühisel juhtimisel (KOM(2008) 97) ning vahearuannet selle tegevuskava järelmeetmete kohta (SEK(2009) 1463);

võttes arvesse komisjoni aruannet, milles käsitletakse Bulgaarias koostöö- ja jälgimiskorra raames saavutatud edusamme (KOM(2009) 402) ning sellele aruandele lisatud tõendavat dokumenti (SEK(2009) 1074);

võttes arvesse komisjoni aruannet, milles käsitletakse Rumeenias koostöö- ja jälgimiskorra raames saavutatud edusamme (KOM(2009) 401) ning sellele aruandele lisatud tõendavat dokumenti (SEK(2009) 1073);

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet 2008. aasta eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega [5] ja kontrollikoja eriaruandeid;

võttes arvesse vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 tehtud kontrollikoja avaldust, mis kinnitab raamatupidamisaruannete usaldatavust ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust [6];

võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2008. aasta teatist "Ühisseisukoha väljatöötamine aktsepteeritava vigade esinemise riski küsimuses" (KOM(2008) 866) ja teatisele lisatud komisjoni töödokumenti (SEK(2008) 3054);

võttes arvesse nõukogu 16. veebruari 2010. aasta soovitust komisjoni tegevuse heakskiitmise kohta 2008. aasta eelarve täitmisel (5826/2010 – C7-0054/2010);

võttes arvesse nõukogu 16. veebruari 2010. aasta soovitust rakendusametite tegevuse heakskiitmise kohta 2008. aasta eelarve täitmisel (5828/2010 – C7-0055/2010);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 274, 275 ja 276, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 317, 318 ja 319 ning Euratomi asutamislepingu artikleid 179a ja 180b;

võttes arvesse rahvusvahelisi auditi- ning raamatupidamisstandardeid, eriti avaliku sektori suhtes kohaldatavaid standardeid;

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, [7] eriti selle artikleid 55, 145, 146 ja 147;

võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, [8] eriti selle artikli 14 lõikeid 2 ja 3;

võttes arvesse kodukorra artiklit 76 ja VI lisa;

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja muude asjaomaste komisjonide arvamusi (A7-0099/2010),

A. arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 317 on sätestatud, et liidu eelarve täitmise eest vastutab komisjon koostöös liikmesriikidega, kes teevad komisjoniga koostööd, et tagada assigneeringute kasutamine usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt;

B. arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 1 teine lõik paneb kontrollikojale kohustuse esitada parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, lisades, et avaldusele võib lisada konkreetseid hinnanguid iga liidu tegevuse peavaldkonna kohta;

C. arvestades, et ELi peamiste poliitikate rakendamist iseloomustab ühenduse eelarve "ühine haldamine" komisjoni ja liikmesriikide poolt, mis tähendab, et 80 % ühenduse kulutustest haldavad liikmesriigid,

D. arvestades, et liidu finantshalduse parandamist peab toetama range järelevalve komisjoni ja liikmesriikide edusammude üle, ning arvestades, et liikmesriigid peaksid võtma vastutuse ELi rahaliste vahendite haldamise eest, tagades ELi ühtse sisekontrolli raamistiku loomise lõpuleviimise eesmärgiga saada positiivne kinnitav avaldus;

E. arvestades, et parlament juhtis viimases viies resolutsioonis üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta tähelepanu vajadusele juurutada kiiresti asjakohasel poliitilisel tasandil riiklikud deklaratsioonid, mis hõlmaksid kõiki ühiselt hallatavaid ELi vahendeid, et iga liikmesriik võtaks vastutuse saadud ELi rahaliste vahendite haldamise eest;

F. arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise 17. mail 2006 sõlmitud eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe [9] punkti 44 ja finantsmääruse artikli 53b lõike 3 (mis käsitleb olemasolevate auditite ja deklaratsioonide iga-aastaseid kokkuvõtteid) rakendamine peaks aitama oluliselt parandada ELi eelarve haldamist;

G. arvestades, et kontrollikoda rõhutab oma eespool nimetatud arvamuses nr 6/2007 samuti, et riiklikke avaldusi võib lugeda ELi vahendite kasutamise sisekontrolli uueks elemendiks ning need võiksid edendada ELi vahendite kontrolli täiustamist valdkondades, mida hallatakse ühiselt;

H. arvestades, et parlamendi eelarvekontrollikomisjoni töö üldiselt ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus konkreetselt on osa protsessist, mille eesmärk on muuta komisjon tervikuna ja üksikud volinikud eraldi ning kõik teised osalised, kellest kõige olulisemad on liikmesriigid, vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule ELi finantsjuhtimise eest täielikult vastutavaks ning luua seeläbi otsuste tegemiseks kindlam alus;

I. arvestades, et parlamendi eelarvekomisjon peaks arvestama järgmise eelarvemenetluse juures 2008. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise tulemusi ja soovitusi;

J. arvestades, et heakskiidu andmist puudutav nõukogu soovitus peaks konstruktiivsuse tagamiseks aitama tugevdada reformialaseid pingutusi ning liikmesriikide vastutust kontrollikoja poolt tuvastatud probleemide lahendamise ja parema finantsjuhtimise tagamise eest Euroopa Liidus,

K. arvestades, et praegu kehtiv eelarve täitmisele heakskiidu andmise ajakava on liiga pikaajaline, arvestades vajadust kehtestada võimalikult kiiresti võtta korrigeerivad meetmed ja reformid, mida parlament oma kontrollivolituste rakendamisel on nõudnud; arvestades, et iga-aastased raamatupidamisaruanded peavad olema koostatud vaadeldavale rahandusaastale järgneva aasta esimese kvartali lõpuks, et kontrollikoda saaks esitada oma aruande enne vaadeldavale rahandusaastale järgneva aasta teise kvartali lõppu;

L. arvestades, et Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi kehtestava nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 [10] artikkel 83 sätestab, et pensionid kirjendatakse eelarvesse ja et liikmesriigid tagavad ühiselt selliste hüvitiste väljamaksmise vastavalt selliste kulutuste rahastamise kehtestatud ulatusele; arvestades ka, et personal maksab osa oma töötasust pensioniskeemide sissemaksete näol üldeelarvesse tagasi;

M. arvestades, et määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 artikkel 83 kehtestab liikmesriikide ühistagatise, mis tähendab, et tagatist kohaldatakse ühe või mitme liikmesriigi maksehäire korral, mis ühtlasi võimaldab arvestada sellega, et liidul on selle kohustuse võtnud liikmesriikide suhtes nõudeõigus;

HORISONTAALKÜSIMUSED

Probleemide lahendamine ja eesmärgid, mis tuleb saavutada

1. on jätkuvalt mures, et uue komisjoni ametiaja algusesse on kogunenud eelmise komisjoni tegevusest tulenevad probleemid, eelkõige:

- maksete jätkuvalt suured veamäärad,

- põhjendamatute maksete tagasinõudmise aeglus ja

- enneolematult suured ülekandmised;

2. väljendab heameelt uue komisjoni kollegiaalsuse esimeste märkide üle, mida näitab volinike László Andori, Johannes Hahni ja Algirdas Šemeta kaasamine parlamendi eelarvekontrollikomisjoni aruteludesse, ning ootab volinikelt Janusz Lewandowski ja Algirdas Šemeta tugevat avaldust, milles lubatakse meetmete võtmist järgmistes valdkondades: liikmesriigi kinnitavad avaldused, ettepanekud aktsepteeritava vigade esinemise riski kohta, lihtsustamine ja läbipaistvus ning välistegevust katvad sihtfondid, ning usub jätkuvalt, et see peab hõlmama tulevasi korrektsioone ja tagasinõudeid puudutavaid meetmeid ning sisekontrollisüsteeme;

3. on veendunud, et vead kulutustes takistavad ELi poliitikaeesmärkide efektiivset saavutamist, ning kordab, et poliitikavaldkonnad veamääraga kuni 2 % moodustavad endiselt vaid 47 % ELi eelarvest, seega on olukord 20 08. aastal 2005. aastaga võrreldes paranenud vaid 9 %; on seisukohal, et see on aastate võrdluses ikka veel ebapiisav edenemise määr, ning juhib tähelepanu sellele, et mõnedest edusammudest hoolimata on poliitikavaldkondades, mis hõlmavad 31 % eelarvevahenditest, veamäär üle 5 %, ning valdkondades, mis moodustavad ülejäänud 22 % eelarvest, on veamäär 2–5 %;

4. palub komisjonil valmistada ette ja parlamendile esitada uue tegevuskava 2010. aastale järgneva aja kohta, milles tuleks ette näha veamäärade kiirendatud vähendamine nii, et Euroopa Kontrollikoda saaks 2014. aastaks veel 20 % eelarvest liigitada nn roheliseks, viies sisse kontrollikoja nõutud vahepealsed muudatused, kasutades uut metoodikat, mis toob välja konkreetsed veamäärad ühtekuuluvuspoliitika peatükis ja kus on eristatud maksed, mis tehti vastavalt aastatel 2000–2006 ja 2007–2013 kehtinud õigusaktidele; on seisukohal, et nende eesmärkide saavutamine on oluline tulevikus ELi kulutustest täieliku kasu saamiseks ja samm positiivse kinnitava avalduse poole;

5. palub komisjoni presidendil teavitada parlamenti sellest, kuidas komisjon suurendab oma tegevuse koordineeritust, et tegeleda puudustega finantssüsteemides ja vähendada olulisel määral eespool osutatud veamäärasid;

Raamatupidamisaruannete usaldusväärsus ning nende aluseks olevate tehingute seaduslikkus

6. märgib rahuloluga, et kontrollikoda andis positiivse arvamuse lõpliku raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta ning tegi avalduse, et raamatupidamise aastaaruanne annab kõikides olulistes küsimustes tõepärase pildi ühenduste finantsolukorrast ning tehingutest ja rahavoogudest 2008. aasta 31. detsembri seisuga;

7. peab seda ebanormaalseks, et raamatupidamise aastaaruandes näidatakse 51400000000 euro suurust negatiivset omakapitali ning küsib, kas liikmesriikidelt sissenõutavaid summasid ei peaks näitama varadena, sest see on seotud teatava kohustusega maksta töötajatele pensione, mille suuruseks on hinnatud 37000000000 eurot; võtab teadmiseks komisjoni raamatupidaja selgitused selle kohta, et avaliku sektori suhtes kohaldatavaid rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid rakendati nõuetekohaselt; teeb ettepaneku kaaluda ühenduse pensionifondi loomist, et kasutada töötajatega seotud selliste finantskohustuste täitmiseks allhanget;

8. väljendab siiski muret kontrollikoja tähelepanekute pärast seoses auditi käigus leitud puudustega komisjoni teatavate asutuste ja peadirektoraatide arvete/kuluaruannete ja eelmaksete raamatupidamissüsteemis, mis ohustavad finantsteabe kvaliteeti;

9. tervitab kontrollikoja märkusteta järeldusotsust tulu, kõikide poliitikavaldkondade kulukohustuste ning hariduse ja kodakondsuse ja haldus- ja muude kulude poliitikavaldkondade rühmade aruande aluseks olevate maksete kohta, mis on kõikides olulistest küsimustes seaduslikud ja korrektsed;

10. palub kontrollikojal esitada järgmisel eelarve täitmisele heakskiidu andmisel kinnitava avalduse aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, mida nõutakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 1 teises lõigus, nii nagu kontrollikoda toimib aruande usaldatavuse osas;

11. väljendab heameelt komisjoni püüdluste üle edendada ja kohandada parandatud kontrolli- ja haldusmenetlusi, mis toovad kaasa arengu võrreldes varasemate aastatega ning vähendavad aruannete aluseks olevates tehingutes kontrollikoja poolt leitavate vigade arvu teatavates kuluvaldkondades (poliitikavaldkonnad "Põllumajandus ja loodusvarad", "Teadusuuringud, energeetika ja transport" ning "Haridus ja kodakondsus");

12. peab kahetsusväärseks, et kinnitav avaldus on 2008. aasta eelarve väga olulistes ühenduse kuluvaldkondades (maaelu areng, struktuurimeetmed, teadusuuringud, energeetika ja transport, välistegevus rakendusorganisatsioonide tasandil ja laienemine) endiselt märkustega (negatiivne), sest maksetes esineb ikka veel väga olulisi vigu;

13. tunnistab, et komisjon osutab oma teatises mõjude kohta, mida komisjoni tegevuskava oma järelevalverolli tugevdamiseks struktuurimeetmete ühisel haldamisel avaldab, sellele, et tegevuskavas esitatud meetmed on täidetud; märgib, et esialgsete tulemuste kohaselt oli ajavahemikus 2007–2013 kulutuste veamäär umbes 5 %; ootab siiski suuremat kasu ühtekuuluvuspoliitika seisukohalt, kus on ikka veel väga suured probleemid, hoolimata sellest, et komisjon on teinud edusamme ELi vahendite tõhusamal kasutamisel ja üldise kontrollikeskkonna osas;

14. on samuti seisukohal, et teadusuuringute, energeetika ja transpordi ning välisabi, arengukoostöö ja laienemise puhul peaks komisjoni tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks juba kasu tooma, ning et komisjon peaks esitama tegevuskava mõju mõõtmiseks ja hindamiseks mitmeid näitajaid ja kirjeldusi;

15. võtab siiski teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et veel ei ole võimalik otsustada, kas tegevuskaval oli mõõdetav mõju järelevalve- ja kontrollisüsteemidele ja lõpuks tehingute korrektsusele (2008. aastat käsitleva aruande punkt 2.28), ning ergutab komisjoni võtma asjakohaseid meetmeid tagamaks, et 2009. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise ajaks oleksid kehtestatud tegevuskava mõju mõõtmise näitajad;

16. palub komisjonil esitada ettepanekud eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tähtaegade lühendamiseks, nii et hääletus täiskogul saaks toimuda käsitletavale eelarveaastale järgneval aastal;

Teave ja kinnitava avalduse raamistik

17. tervitab kontrollikoja tehtud tööd kinnitava avalduse selguse edasisel parandamisel tegurite osas, mis aitavad kaasa kontrollisüsteemide aasta-aastalt tulemuslikumaks ja tõhusamaks muutmisele igas sektoris, ning kontrollikoja aastaaruande teatud osade (nt struktuurimeetmeid käsitleva osa) kvaliteeti, ning kutsub kontrollikoda üles Euroopa Parlamenti ka edaspidi regulaarselt teavitama;

18. on seisukohal, et kontrollikoja hinnang selle kohta, kuidas komisjon haldab ELi vahendeid, mille kontrollikoda on esitanud igal aastal alates Maastrichti lepingu jõustumisest, on aidanud vahendite haldamist parandada, ning tunnistab, et komisjon on teinud väga suuri jõupingutusi halduse parandamiseks; palub samas liikmesriikidel ilmutada tõsisemat suhtumist vahendite kasutamise parandamisse;

19. juhib tähelepanu pärast Nice’i lepingu jõustumist tehtud edusammudele, kuivõrd kontrollikoja kinnitavat avaldust raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta võivad täiendada konkreetsed hinnangud liidu iga suurema tegevusvaldkonna kohta (nüüd Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõige 1);

20. on samas seisukohal, et ainult üks üldine ja iga-aastane hinnang ei peegelda Euroopa ühenduste finantsasjade keerulist struktuuri ning on ühtlasi seisukohal, et jätkuvad negatiivsed iga-aastased hinnangud pärast 15 järjestikust aastat saavad negatiivse vastukaja kodanike hulgas, kes ei mõista, miks kontrollikoja järeldused on alati negatiivsed;

Aluslepingute muutmine: kinnitava avalduse reform

21. märgib, et Lissaboni lepinguga muudetud ELi lepingu artikli 48 lõike 2 kohaselt on Euroopa Parlamendil suurem roll aluslepingute muutmise menetluses ning et tal on algatusõigus, mille kohaselt ta võib esitada nõukogule kinnitava avaldusega seotud ettepanekuid aluslepingute muutmiseks;

22. palub kaaluda võimalust esitada tulevikus eraldi kinnitav avaldus iga sektori/poliitikavaldkonna ja iga mitmeaastase programmi kohta, et kontrollikoja metoodika vastaks paremini Euroopa ühenduste finantsasjade mitmeaastasele ja valdkondlikule olemusele;

23. märgib, et komisjon on järjekindlalt väitnud, et kuna asjaomased kulutused on mitmeaastased, siis see tähendab, et enamik vigu on võimalik avastada ja parandada enne asjakohaste programmide lõpuleviimist; märgib veel, et kontrollikoja arvamuse kohaselt ei ole selle väite kinnituseks praegu piisavalt teavet;

Eelarve haldamine

24. väljendab muret, et täitmata eelarvelised kulukohustused (kasutamata kulukohustused, mis kantakse üle, et kasutada neid tulevatel aastatel) suurenesid peamiselt mitmeaastaste programmide raames 2008. aastal 16,4 miljardi euro (11,8 %) võrra 155,0 miljardi euroni (2008. aastat käsitleva aruande punkt 3.9), mõistes, et see on teatavatel juhtudel seotud uute programmide käivitusetapi viivitustega, kuid peegeldab muudel juhtudel siiski halba eelarve kavandamist; on mures, et kasutamata vahendid osutavad igal aastal käestlastud võimalustele rakendada ELi poliitikameetmeid ja programme;

25. märgib siiski, et ehkki täitmata eelarvelised kulukohustused, mis on seotud liigendatud kulutustega, püsivad jätkuvalt väga kõrgel tasemel, ületades 2008. aasta eelarveliste kulukohustuste assigneeringute kogusummat, juhtis kontrollikoda samuti tähelepanu asjaolule, et suurem osa täitmata eelarvelisi kulukohustusi pärineb aastatest 2007 ja 2008 ning on seetõttu seotud praeguse finantsraamistikuga (2008. aastat käsitleva aruande punkt 3.15);

26. väljendab heameelt asjaolu üle, et automaatne kulukohustustest vabastamine peaks ära hoidma probleemid käesoleval rahastamisperioodil, kuid on siiski mures, et kõige suurem osa täitmata eelarvelisi kulukohustusi on seotud ühtekuuluvuse valdkonnaga, sest perioodil 2004–2006 puudus kulukohustustest vabastamise menetlus;

27. palub liikmesriikidel edastada juhtimis- ja kontrollisüsteemi ülejäänud vastavushinnangu dokumendid võimalikult kiiresti ja piisavas kvaliteedis, et vältida edasisi vahemaksetega seotud viivitusi ning täitmata kulukohustuste edasist kasvu;

28. palub komisjonil esitada parlamendile ülevaate aastatel 2005–2009 antud eelarvetoetuse kohta riikide ja vahendite kaupa;

Maksete tagasinõudmine

29. võtab teadmiseks mõningad edusammud, kuid on siiski mures jätkuvate probleemide pärast eeskirjavastaselt välja makstud ühenduse vahendite tagasinõudmisel ja liikmesriikide tasandil kohaldatavate parandusmehhanismide kohta esitatava teabe halva kvaliteedi pärast; juhib tähelepanu pakilisele vajadusele võtta eesmärgiks saada valesti välja makstud vahendid 100 protsendiliselt tagasi;

30. avaldab heameelt komisjoni antud teabe üle liikmesriikide finantskorrektsioonide kohta enne 2009. aasta septembrit, kuid on mures, et asjaolu, et kontrollikoda esitab aruande igal aastal, põhjustab mittevastavust, sest komisjon esitab summeeritud andmed, mis teeb kõnealuse ühe aasta (2008) tulemuste täieliku hindamise võimatuks;

31. nõuab komisjonilt mitmeaastaste tagasinõudmissüsteemide tõhususe ja tulemuslikkuse parandamist, sealhulgas liikmesriikide tasandil, ning tagasinõudmisi ja finantskorrektsioone käsitlevate andmete konsolideerimist, et pakkuda usaldusväärseid arvandmeid, mida on võimalik võrrelda erinevate poliitikavaldkondade ja vahendite haldamise menetluste lõikes; nõuab, et komisjon annaks ülevaate saamiseks Euroopa Parlamendile sellest aru raamatupidamise aastaaruannetele lisatud teatistes;

32. palub komisjonil esitada täielikud ja usaldusväärsed andmed finantskorrektsioonide, kuid eelkõige tagasinõudmiste kohta, näidates ära asjaomase liikmesriigi, täpse eelarverea ning aasta, millega konkreetsed tagasinõudmised on seotud (nagu on juba täpsustatud 2006. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise raportis), [11] sest andmete esitamine mis tahes muul kujul muudab tõsise kontrolli võimatuks;

33. tuletab meelde oma nõuet, et komisjon koostaks igal aastal liikmesriikide lõikes iga fondi puudutava hinnangu, täpsustades välja selgitatud veamäära nii koos kui ka ilma parandusmehhanismide mõjuta ja edastaks selle Euroopa Parlamendile aktiivsel, läbipaistval ja kergesti kättesaadaval viisil;

34. palub kontrollikojal esitada selle nimekirja kohta oma kontrollimise tulemustel põhinevad märkused;

Maksete peatamine

35. juhib tähelepanu lõplike otsuste ja parandusmeetmete tähtsusele, mille eesmärk on välistada selliste kulude ELi poolne rahastamine, mis ei ole kooskõlas ELi õigusaktidega, ning kordab oma nõuet täpsustada konkreetne eelarverida ja aasta, mida iga üksik tagasinõutud summa puudutab;

36. toetab täielikult komisjoni väljamaksete peatamist käsitlevate õigusaktide jõulisel kohaldamisel ja tervitab juba võetud meetmeid, et mitte kanda üle vahendeid, kui komisjonil puudub absoluutne tagatis abi saava liikmesriigi haldus- ja kontrollisüsteemide usaldusväärsuse kohta;

37. juhib tähelepanu Kreeka näitele, kus komisjoni otsusele järgnenud märkimisväärsed finantskorrektsioonid paistavad olevat kaasa toonud paremad tulemused mõnes valdkonnas; kutsub komisjoni üles need valdkonnad välja selgitama ja tuletab meelde, et selle kohta, mis puudutab ühtset haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS), ei ole esitatud ühtegi tõendit, et Kreeka ametivõimude kehtestatud tegevuskava ja selle rakendamine oli mõjus (2008. aastat käsitleva aruande punkt 2.5);

38. on seisukohal, et konkreetse liikmesriigi kuluprogramme puudutavate korduvate reservide korral aitab väljamaksete peatamine survevahendina suurendada liikmesriigi huvi saadud ELi vahendite korrektse kasutamise vastu;

39. kutsub komisjoni üles lihtsustama eeskirju ja rakendama vajaduse korral olemasolevaid väljamaksete peatamist käsitlevaid õigusakte ning teavitama Euroopa Parlamenti, nõukogu ja kontrollikoda aegsasti väljamaksete peatamistest ja selle tulemustest;

Iga-aastane kokkuvõte

40. on seisukohal, et iga-aastased kokkuvõtted olemasolevatest audititest ja kinnitustest, mis liikmesriigid peavad esitama vastavalt institutsioonidevahelisele kokkuleppele ja finantsmääruse artikli 53b lõikele 3, peaks olema esimene samm riiklike haldusdeklaratsioonide kasutuselevõtmise suunas kõigis liikmesriikides;

41. väljendab heameelt, et 28.– 29. jaanuaril 2010. aastal Haagis toimunud parlamentidevahelisel konverentsil ELi vahendite riikliku aruandekohustuse parandamise kohta tehtud avalduses soovitati rakendada või tugevdada riiklikke poliitikainstrumente, mille abil parandada ELi kulutuste kontrollimist ja haldamist liikmesriikides, ning seda, et instrumendid, mida kasutatakse ELi vahendite haldamiseks ja aruandekohustuse täitmiseks, nagu näiteks aastaaruanded, peaksid sisaldama võrdluste tegemiseks ja parimate tavade väljaselgitamiseks ühise ELi raamistiku elemente, samuti tuleks liikuda edasi riiklike haldusdeklaratsioonide koostamise suunas;

42. rõhutab vajadust suurendada tulevase finantsmääruse läbivaatamise käigus iga-aastaste kokkuvõtete rolli, samuti suurendada liikmesriikide esitatavate andmete kvaliteeti, ühtsust ja võrreldavust, et tagada nende lisandväärtus ELi vahendite kontrolli valdkonnas;

43. väljendab heameelt teabe üle, mis komisjon parlamendile 2009. aastal saadud iga-aastaste kokkuvõtete kohta andis, ning palub komisjonil läbipaistvuse ja avaliku aruandekohustuse parandamiseks teha kõigi liikmesriikide kõik iga-aastased kokkuvõtted avalikuks; kutsub komisjoni üles analüüsima saadud iga-aastaste kokkuvõtete põhjal ELi vahendite haldamise ja kontrolli riikliku süsteemi nõrkusi ja tugevusi igas liikmesriigis;

44. peab äärmiselt tähtsaks, et komisjon annaks aru iga-aastaste kokkuvõtete kvaliteedi kohta ning lisaks protsessile väärtust, tuvastades ühised probleemid, võimalikud lahendused ja parimad tavad ning kasutades seda teavet oma järelevalverollis;

45. on seisukohal, et võrdlusanalüüs tuleks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale esitada 2010. aasta lõpuks ning varsti seejärel avalikustada;

46. palub komisjonil tagada, et üldistes suunistes iga-aastaste kokkuvõtete kohta nõutaks kõikidelt liikmesriikidelt ühesugust metoodikat ja analüüsi mahtu; võtab teadmiseks komisjon kava vaadata suunised läbi, et lihtsustada aruandlusnõudeid ning anda rohkem juhiseid heade tavade kohta; nõuab, et komisjon kasutaks seda võimalust, et lisada suunistesse raamistik riiklike haldusdeklaratsioonide jaoks nendele liikmesriikidele, kes otsustavad need kasutusele võtta, ning arendada stiimulitel põhinevat lähenemisviisi;

Riiklikud haldusdeklaratsioonid

47. tervitab Taani, Hollandi, Rootsi ja Ühendkuningriigi vabatahtlikke algatusi koostada riiklikud haldusdeklaratsioonid; märgib samas suurt erinevust nende nelja riigi algatuste vahel; tervitab soojalt Hollandi ja Rootsi valitsuste saadetud kirja, millega komisjoni kutsutakse üles andma välja suunised riiklike deklaratsioonide olulisimate aspektide määratlemiseks, mis võiksid olla ka teistele liikmesriikidele väärtuslik teabeallikas; peab kahetsusväärseks asjaolu, et nendest algatusest hoolimata ei ole enamik ülejäänud liikmesriike neid kasutusele võtnud;

48. tuletab meelde oma nõudmist võtta kasutusele riiklikud haldusdeklaratsioonid (ELi 2007. aasta üldeelarve täitmise heakskiitmise otsusele lisatud 23. aprilli 2009. aasta resolutsiooni lõige 32) [12];

49. juhib tähelepanu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 317 (endine EÜ asutamislepingu artikkel 274) esimesele lõigule, kus praegu on sätestatud, et komisjon "täidab eelarvet koostöös liikmesriikidega", ning on jätkuvalt veendunud, et edusammude tegemiseks on vaja riiklikke haldusdeklaratsioone, mis hõlmaksid kõiki ühiselt hallatavaid ELi vahendeid, nagu parlament on viies viimases eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsioonis nõudnud;

50. juhib tähelepanu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 317 teisele lõigule, kus kehtestatakse liikmesriikidele teatavad veel määratlemata kontrolli- ja auditeerimiskohustused ning sellest tulenev vastutus; kutsub komisjoni üles kasutama artikli 317 uut sõnastust kohustuslike riiklike haldusdeklaratsioonide kasutuselevõtmiseks nii kiiresti kui võimalik; osutab samuti Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 291, mis annab komisjonile uued vahendid liidu õiguslikult siduvate aktide ühtse rakendamise tagamiseks;

51. palub komisjonil teha finantsmääruse läbivaatamise raames ettepanek kehtestada liikmesriikidele kohustus väljastada riiklikud haldusdeklaratsioonid, mis on allkirjastatud sobival poliitilisel tasandil ning mille on kinnitanud riiklik kõrgem auditeerimisasutus, sest see vähendaks halduskoormust ja aitaks parandada ühiselt hallatavate vahendite haldamist;

52. palub vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõikele 3, et ühise halduse kontrolli puhul tugevdataks riikide auditeerimisasutuste ja kontrollikoja koostööd;

53. teeb ettepaneku, et riikide auditeerimisasutused võiksid sõltumatute välisaudiitoritena ja rahvusvahelisi auditistandardeid nõuetekohaselt järgides väljastada ELi vahendite haldamise kohta riiklikke audititõendeid; palub komisjonil uurida võimalust muuta ja kohandada eelarve täitmisele heakskiidu andmise ajakava, et (riikide) välisaudiitorid saaksid riiklikke haldusdeklaratsioone ettenähtud tähtajaks auditeerida;

54. on sügavalt mures finantsstatistika tõendatud manipuleerimise ja maksude tasumisest kõrvalehoidumise pärast Kreekas; võtab teadmiseks üldise avaliku sektori korruptsiooni kogu haldussüsteemis, sealhulgas riigihangete vallas, mida tunnistas Kreeka peaminister; juhib tähelepanu, kui suuresti see mõjutab Kreeka eelarvekulusid; palub komisjonil uurida esmajärjekorras asjaolusid, mis võimaldasid komisjonile nii pikka aega valesid makromajandusandmeid esitada ja komisjonil neid tõhusalt kinnitada;

Komisjoni sisekontrollisüsteem

Ühtse sisekontrolli raamistiku loomise tegevuskava

55. väljendab muret kontrollikoja korduva kriitika pärast, et liikmesriikides läbiviidavate kontrollide kvaliteet on ebapiisav, ning arvab, et ELi mainele on kahjulik, kui üksikud liikmesriigid võivad kohaldada erinevaid kontrollistandardeid;

56. hoolimata sellest, et kinnitav avaldus on muutunud 2003. aastaga võrreldes paremaks (2008. aastal sai 56 % kulutustest kontrollikojalt positiivse hinnangu, 2003. aastal ainult 6 %), on jätkuvalt mures kontrollikoja hinnangu pärast, et veel ei ole võimalik otsustada, kas tegevuskaval oli mõõdetav mõju järelevalve- ja kontrollisüsteemidele, ning et komisjon ei suuda näidata, et järelevalve- ja kontrollisüsteemide parandamiseks ette nähtud meetmed on olnud mõjusad veaohu vähendamisel mõnes eelarvevaldkonnas (2008. aastat käsitleva aruande punktid 2.28 ja 2.33);

57. palub, et komisjon esitaks ka edaspidi regulaarselt hinnangu ühtse sisekontrolli süsteemi kohta, ning et iga-aastastes tegevusaruannetes ja koondaruandes käsitletaks paremini ja täpsemalt komisjoni talituste ja liikmesriikide ühise halduse all olevate süsteemide funktsioneerimist, nagu komisjoni regionaalpoliitika peadirektoraat on juba oma iga-aastases tegevusaruandes teinud;

Tegevuskulude ja ELi vahendite kontrollisüsteemi maksumuse vahelise tasakaalu analüüs

58. juhib sellega seoses tähelepanu ka eespool nimetatud tegevuskava meetmele 10, mille eesmärk on "kontrollikulude analüüsimine", et "saavutada sobiv tasakaal kontrolli kulude ja tulude vahel";

59. palub komisjonil viia 2010. aastal läbi kontrollisüsteemidele eraldatavate vahendite täielikum ja põhjalikum hindamine sellistes valdkondades nagu teadusuuringud, energeetika ja transport, maaelu areng, välisabi ja halduskulud, nagu Euroopa Parlament on nõudnud varasemates eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsioonides;

60. on veendunud, et see on hädavajalik vahend, et hinnata, mida saab edaspidi paremaks muuta ja millise hinnaga, nagu kontrollikoda oma 2008. aastat käsitlevas aruandes (punkt 2.35 a) soovitas, ning teha edusamme aktsepteeritava vigade esinemise riski küsimuses;

Aktsepteeritav vigade esinemise risk

61. võtab teadmiseks komisjoni ülalnimetatud 16. detsembri 2008. aasta teatise ühise seisukoha väljatöötamise kohta aktsepteeritava vigade esinemise riski küsimuses kui tugeva metodoloogilise aluse aktsepteeritava riskitaseme majandusanalüüsiks; tuletab meelde oma kahtlusi seoses liikmesriikide esitatud kontrollikulude suurusega ning palub komisjonil uuendada ja täiendada teatises kasutatud arve; palub komisjonil parandada kõiki kontrollikoja välja selgitatud nõrkusi ja puudusi ning rõhutab järgmist:

- võimaliku aktsepteeritava vigade esinemise riski määratlemine on ainult üks mitmest elemendist, mida tuleb uurida Euroopa Liidu finantsjuhtimise parandamist silmas pidades; muud elemendid on 1) olemasolevate kontrollisüsteemide parem kasutamine, 2) tavaliselt väga väheste kontrollikulude suurenemine, 3) lihtsustamine ja 4) kontsentreerimine;

- liikmesriikidest saadava teabe kvaliteet ei ole praegu piisav alus aktsepteeritava vigade esinemise riski näitaja kehtestamiseks ja heakskiitmiseks;

- nõukogu seisukoht selles küsimuses ei ole teada;

62. palub komisjonil esitada üksikasjalik analüüs kontrollikoja välja selgitatud puuduste ja nõrkuste, [13] eelkõige liikmesriikidest saadavate andmete kvaliteedi kohta;

63. tuletab meelde eespool viidatud tegevuskava meedet 4, mis kooskõlas Euroopa Parlamendi soovitustega sisaldab ettepanekut "institutsioonidevahelise dialoogi algatamiseks ohtude teemal, mida raamatupidamiskirjete aluseks olevates tehingutes tuleb aktsepteerida"; märgib samas, et selle meetme rakendamine on alles alanud;

64. leiab seega, et proportsionaalsuse ja kontrollisüsteemi kuluefektiivsuse põhimõtet järgides peab komisjon hindama ühelt poolt iga poliitikavaldkonna jaoks kasutada olevate vahendite ja teiselt poolt kululiikide kaupa välja toodud kontrollisüsteemidele eraldatud vahendite suhet;

65. palub komisjonil kindlaks määrata poliitiliselt väga tundlikud (suure "mainelanguse ohuga") valdkonnad, kus tuleks rakendada kvalitatiivset (mitte majanduslikku) lähenemisviisi veamäärale;

66. on seisukohal, et aktsepteeritava riskitaseme kindlaksmääramisel tuleks arvestada ka vigade tõttu ohtu sattunud liidu vahendeid;

67. usub samuti, et tulude/kulude vahekord kontrollitegevuses kasutatud vahendite ja kontrolli tulemuste vahel peab olema peamine asjaolu, mida kontrollikoda peab kinnitava avalduse koostamisel arvestama;

68. peab kahetsusväärseks, et komisjon teeb rohkem jõupingutusi, et veenda parlamenti "aktsepteeritava vigade esinemise riski" näitaja kehtestamise vajaduses, kui et veenda liikmesriike kohustuslike riiklike haldusdeklaratsioonide vajaduses;

Lihtsustamine

69. rõhutab, et kontrollisüsteemides peegeldub mõnikord omavahel kattuvate eri tasandi määruste ja eeskirjade keerukus; nõuab seepärast tungivalt, et komisjon kiirendaks lihtsustamist ja kaasaks sellesse täiel määral Euroopa Parlamendi, ning palub liikmesriikidel ja piirkondadel samuti sel eesmärgil jõupingutusi teha;

Institutsioonidevaheline arutelu eelarve täitmisele heakskiidu andmise praeguse menetluse üle

70. palub komisjonil korraldada institutsioonidevaheline foorum, mis hõlmaks esimeses etapis kõige kõrgemal tasemel nõukogu, komisjoni, kontrollikoja ja Euroopa Parlamendi esindajaid ning teises etapis liikmesriikide parlamentide ja kõrgemate auditeerimisasutuste esindajaid, et alustada laiaulatuslikku arutelu eelarve täitmisele heakskiidu andmise praeguse menetluse üle;

71. teeb ettepaneku anda eelseisva eelarvemenetluse käigus komisjonile vajalikud rahalised vahendid sellise arutelu korraldamiseks;

Poliitiline vastutus ja komisjoni haldusvastutus

Iga-aastased tegevusaruanded

72. peab kahetsusväärseks, et kontrollikoda rõhutab oma 2008. aastat käsitlevas aruandes taas, et mõned aasta tegevusaruanded ei sisalda endiselt kinnitavaks avalduseks piisavat tõendusmaterjali; palub kontrollikojal lisada aastaaruande eri peatükkidesse üksikasjalik analüüs vastavate iga-aastaste tegevusaruannete kohta;

73. väljendab muret asjaolu pärast, et kontrollikoda leiab jätkuvalt puudusi järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimises ning komisjoni peadirektoraatide avaldustega antud kinnituse osas tehtud asjakohastes reservatsioonides, täpsemalt mis puudutab nende mõju kinnitusele raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, ning tuletab liikmesriikidele ja komisjonile meelde nende vastavaid kohustusi selles valdkonnas;

Läbipaistvus ja eetika

74. rõhutab, et avalikkusel peab olema juurdepääs teabele komisjoniga koostööd tegevate ekspert- ja töörühmade iga liikme kohta, ning nõuab ELi vahendite saajate täielikku avalikustamist;

75. rõhutab, et komisjon on kohustatud tagama ELi vahendite saajate kohta esitatud andmete terviklikkuse, otsitavuse ja võrreldavuse, sh üksikasjad abisaajate ja nende projektide kohta;

76. väljendab heameelt asjaolu üle, et teavet ELi vahendite saajate kohta hakatakse avaldama laiemalt ning kättesaadavamal ja kasutajasõbralikumal veebilehel, ning nõuab, et keskportaalist ligipääsetavate riiklike, piirkondlike ja rahvusvaheliste veebisaitide ülesehitus ja esitusviis oleksid standardsed;

77. rõhutab taas kord vajadust vaadata läbi praegune volinike käitumisjuhend, et kõrvaldada sealt järgmised puudused: a) puudub "huvide konflikti" mõiste määratlus, b) pole määratud meetmeid, mida võetakse huvide konflikti korral, c) ebaselgus kingituste ja hüvede vastuvõtmise osas ning d) puudub organ, kes peaks tegelema kaebustega ja vabastaks presidendi (võimalikust) enesehindamise kohustusest;

78. eeldab, et komisjon alustab parlamendiga konsulteerimist praeguse volinike käitumisjuhendi läbivaatamise üle vastavalt ühisseisukohale, millele komisjoni president José Manuel Barroso ning parlamendi töörühm jõudsid 27. jaanuaril 2010 parlamendi ja komisjoni vahelise raamlepingu läbivaatamisel, ning et komisjon võtab vastu volinike käitumisjuhendi uue versiooni hiljemalt 2010. aasta augustiks, märkides samas, et selline läbivaatamine oleks tulnud korraldada enne uue komisjoni nimetamist;

79. tuletab meelde täieliku läbipaistvuse ja avalikustamise tähtsust seoses komisjoni liikmete kabinettide nende töötajatega, keda ei ole võetud tööle vastavalt personalieeskirjadele;

80. tuletab samuti meelde, et volinike käitumisjuhendisse tuleks lisada vajalikud eetikanormid ja peamised juhtmõtted, mida volinikud peavad oma talituse töö korraldamisel, eelkõige kaastöötajate nimetamisel järgima, eriti oma kabineti raames;

81. kutsub komisjoni üles tagama seda, et kõik töötajad oleksid hästi koolitatud ja personalieeskirjade artiklite 22a ja 22b kohastest õigustest ning kohustustest nõuetekohaselt teavitatud;

Juhtimine ja haldusreform

82. märgib, et haldustoe ja koordineerimisega (mis moodustab ainult osa kõikidest üldkuludest) hõivatud töötajate hulk on pisut vähenenud (31,8 protsendilt 2007. aastal 30,9 protsendini 2009. aastal); tuletab meelde oma varasemaid nõudmisi võtta meetmeid, et selle valdkonna töötajate osakaal oleks 20 % (eespool nimetatud 23. aprilli 2009. aasta resolutsiooni lõige 217);

83. nõuab tungivalt, et komisjon esitaks koos 2011. aasta eelarve ettevalmistavate dokumentidega (varem esialgse eelarveprojektiga seotud töödokumendid) ametikohtade loetelu, milles on rakendatud 3 % vähendamist selles valdkonnas esimese sammuna 20 % eesmärgini jõudmiseks Barroso teise komisjoni ametiaja lõpuks;

84. kutsub komisjoni üles koostama ja esitama enne Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste läbivaatamist alternatiivsed meetodid ametnike ja muude teenistujate töötasu korrigeerimiseks nõuetekohasel õiguslikul ja statistilisel alusel; on seisukohal, et see peaks tulemuseks andma iga-aastase kohanduse laiemapõhjalise arvutamise ja töötasude operatiivsema reguleerimise, mis peegeldaks adekvaatsemalt üldisi majandusarenguid liikmesriikides;

85. nõuab komisjonilt hinnangut selle kohta, kui õigustatud on kandidaatide paigutamine vaid kõige madalamale palgaastmele nende sobivust arvesse võttes, ning ettepanekute esitamist kvalifitseeritud töötajate paigutamise kohta kõrgematele palgaastmetele; ootab ühtlasi hindamise osana raportit kabinetiliikmete praktilise kasulikkuse kohta pärast teenistusest lahkumist ja seoses kandideerimistingimustega, millele vastamist neilt eeldati;

86. nõuab komisjonilt seisukohavõttu selle kohta, mil määral on 2004. aasta personalieeskirjade reformis ettenähtud kokkuhoid tegelikult saavutatud, eriti ametnike ja muude teenistujate ravikindlustus- ja pensionialaste sissemaksete suurenemise osas;

87. teeb ettepaneku, et komisjon jagaks hierarhilised volitused, tehes vahet töötajatel, kes vastutavad raamatupidamise eest, ja nendel, kes vastutavad vahendite ülekandmise eest, järgides sularahahalduse sisekontrolli tavapäraseid turvaeeskirju;

Ametite juhtimine

88. tuletab meelde oma nõudmist (ülalnimetatud 23. aprilli 2009. aasta resolutsiooni lõiked 254 ja 255), et komisjon töötaks välja ja rakendaks ELi nn reguleerivate asutuste üldist juhtimissüsteemi, samuti kehtestaks ELi asutuste toimiva kontrollisüsteemi;

89. rõhutab sellega seoses, et teatud ametite õiguslikult sõltumatule saatusele vaatamata vastutab komisjon eelarve täitmise eest (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 317 lõikele 1, määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklitele 54, 55 ja 185 ning määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklile 37 ja artikli 41 lõikele 2;

Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF)

90. on mures, et paljud uurimised kestavad kauem kui üheksa kuud ja riiklikud õigusasutused võtavad vähe järelmeetmeid OLAFi uuritud juhtumite põhjal, ning usub, et OLAFi inimressurssi tuleks hinnata, et näha, kas töötajate arvu suurendamine võiks neis kahes valdkonnas edusamme tuua;

91. tervitab uue komisjoni püüdlusi jätkata nõukogus ummikusse jooksnud arutelu OLAFi reformi üle 15. jaanuaril 2010 ja esitada hiljemalt 2010. aasta juuliks lubatud ja esialgse tähtaja kaugelt ületanud komisjoni "aruteludokument", mis oleks nõukogus peetavate läbirääkimiste aluseks;

92. rõhutab, et tähtis on arvesse võtta parlamendi 20. novembri 2008. aasta esimese lugemise seisukohta, mis käsitleb ettepanekut võtt vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta, [14] ning soovib taas rõhutada, et OLAFi tulevase tugevuse huvides peaks see jääma komisjoni osaks, säilitades samas sõltumatuse; tuletab meelde, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 317 paneb liikmesriikidele suurema vastutuse, toetades seeläbi parlamendi jätkuvad nõudmist parandada koostööd liikmesriikide ja OLAFi vahel;

93. soovib näha varakult ettepanekut Euroopa Prokuratuuri (EPPO) asutamiseks, nagu on ette nähtud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 86; soovib olla kaasatud EPPO asutamise aruteludesse;

94. nõuab, et komisjon esitaks kiiremas korras oma lubatud ja kauaoodatud "aruteludokumendi" ja rõhutab taas parlamendi eespool nimetatud 20. novembri 2008. aasta esimese lugemise seisukoha olulisust selles küsimuses; soovib taas rõhutada, et OLAFi tulevase tugevuse huvides peaks see jääma komisjoni osaks, säilitades samas sõltumatuse; toonitab parlamendi seisukohas sisalduvaid ettepanekuid OLAFi peadirektori kohta ja nõuab sobivaima kandidaadi ametisse nimetamist lähemas tulevikus; on seisukohal, et valikumenetlus peab toimuma institutsioonidevahelises raamistikus, võttes täielikult arvesse parlamendi õigusi;

95. kinnitab taas oma seisukohta, et OLAFi ajutise peadirektori ametisse määramise menetluses tuleb mutatis mutandis järgida eeskirju, mis on kehtestatud OLAFi õiguslikku alust sätestavas aktis, nimelt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluse kohta [15] artiklis 12; taunib seda, kuidas komisjon on üldiselt personalieeskirju kohaldanud ning väljendab muret, et komisjoni seisukoht võib mõjutada OLAFi tegevuse tulemuslikkust;

VALDKONDLIKUD KÜSIMUSED

Tulud

96. väljendab heameelt asjaolu üle, et kontrollikoja hinnangul on liikmesriikide poolt komisjonile saadetud avaldused traditsiooniliste omavahendite kohta üldiselt usaldusväärsed ega sisalda olulisi vigu ning ka käibemaksul ja RKT-l põhinevad omavahendid on õigesti arvutatud ning komisjoni poolt õigesti kogutud ja ühenduse raamatupidamisaruannetesse kirjendatud;

97. võtab väga murelikult teadmiseks komisjoni aruande Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja riigivõla statistika kohta (KOM(2010) 0001), mis annab alust tõsisteks kahtlusteks Kreeka ametkondade esitatud andmete usaldusväärsuse suhtes; nõuab, et komisjon korraldaks omapoolse uurimise, kontrollimaks 2008. aastal esitatud andmete õigsust ning kinnitamaks kasutatud omavahendite ja nende arvutamise korrektsust ja seaduslikkust;

98. palub komisjonil esitada oma plaanid Kreeka valitsusega tulevikus tehtava töö kohta; rõhutab, et Euroopa rahaliste vahendite haldamisega tegelevad töötajad tuleb jätta kulude kärpimise meetmetest kõrvale, et tagada haldusstruktuuride säilimine ja terviklikkus;

99. märgib käibemaksul põhinevate omavahenditega seoses siiski, et endiselt on koguni 1989. aastast pärinevaid reservatsioone, ja kutsub komisjoni üles jätkama koostöös liikmesriikidega jõupingutusi, et tagada reservatsioonide kaotamine mõistliku aja jooksul;

100. palub komisjonil järgida RKT-põhiste omavahendite puhul kontrollikoja 2008. aastat käsitleva aruande punkti 4.36 soovitust ning esitada parlamendile üksikasjalikud andmed liikmesriikide riiklike statistikaametitele edusammude kohta otsese kontrolli kohaldamisel ja järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamisel;

Ühine põllumajanduspoliitika

101. väljendab heameelt kontrollikoja audititöö tulemustele tugineva positiivse hinnangu üle, milles öeldakse, et kui maaelu areng välja arvata, ei esinenud põllumajanduse ja loodusvarade poliitikavaldkondades 31. detsembril 2008 lõppenud eelarveaasta maksetes olulisi vigu; avaldab heameelt, et 27 ELi liikmesriigi keskmine veamäär jääb alla 2 %, mida kontrollikoda peab aktsepteeritavaks;

102. võtab murelikult teadmiseks valdkonna abikavade rakendamise veamäärade äärmiselt suure kõikumise liikmesriigiti (Prantsusmaa 0,20 %, Ühendkuningriik 0,24 %, Saksamaa 0,3 %, Kreeka 3,70 %, Rumeenia 12,57 %, Bulgaaria umbes 6 %) ja nõuab, et süsteemi üldist usaldusväärsust ei tohi ohtu seada; nõuab täpselt suunatud, koheseid meetmeid, mis toovad kaasa halduskoormuse vähendamise edukatele liikmesriikidele ning tõhusad vastumeetmed;

103. peab kahetsusväärseks kontrollikoja järeldust, et maaelu arengu kulutustes esineb ikka veel palju vigu, kuigi hinnanguline veamäär on võrreldes eelmiste aastatega madalam;

104. väljendab heameelt komisjoni hinnangu üle liikmesriikide poolt põllumajanduse kulutuste kohta esitatud avalduste ja iga-aastaste kokkuvõtete kvaliteedi kohta, milles järeldatakse, et 2008. aastal oli suurem osa neist kooskõlas seaduslike kohustuste ja komisjoni suunistega;

105. rõhutab, nagu ka varasematel aastatel, et ühtne haldus- ja kontrollisüsteem on üldiselt mõjus vigade ja põhjendamatute kulutuste riski piiramiseks, kuid peab siiski kahetsusväärseks, et kontrollikoda leidis tõsiseid puudusi kolme liikmesriigi – Bulgaaria, Rumeenia ja Ühendkuningriigi (Šotimaa) – valitud makseasutuste puhul (2008. aastat käsitleva aruande punkt 5.32); möönab siiski, et nende kitsaskohtade kõrvaldamiseks on võetud meetmeid;

106. nõuab keerukate eeskirjade lihtsustamist ja toetuse andmise kriteeriumide täpsemat kindlaksmääramist, eriti põllumajanduse keskkonnatoetuse kavade puhul, eelkõige komisjoni, aga ka riiklikul tasandil, maaelu arengu kavade raames, ning nõuab samuti, et kõik sidusrühmad saaksid terviklikumad ja selgemad juhised ja suunised ning korraldataks vastavaid koolitusi;

107. peab kahetsusväärseks asjaolu, et riiklike ametiasutuste poolt kohaldatav maatükkide identifitseerimise süsteem (LPIS) ei ole mõnedes liikmesriikides ikka veel nõuetekohane ja kontrollikoda tuvastas tõsiseid puudusi (Bulgaarias, Hispaanias, Poolas ja Ühendkuningriigis); võtab teadmiseks, et riiklikul tasandil on võetud eri meetmeid nende puuduste kõrvaldamiseks;

108. väljendab samuti muret Bulgaarias ja Rumeenias SAPARDi programmi raames tehtud kulutustega seotud vigade pärast, mis sundisid põllumajanduse peadirektoraati tegema aasta tegevusaruandes reservatsiooni; võtab teadmiseks juba olemasolevad tegevuskavad vastuseks komisjoni soovitustele;

109. rõhutab kiire ja põhjaliku järelkontrolli tähtsust, et tuvastada abikõlbmatud kulud ja/või ebapiisavad tõendavad dokumendid ning teha vajalikud korrektsioonid;

110. väljendab muret puuduste pärast, mille kontrollikoda leidis seoses liikmesriikide määratlusega selle kohta, mida on vaja maa säilitamiseks heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes, nii et osa abisaajaid saab toetusi ühtse otsemaksete kava (SPS) või ühtse pindalatoetuse kava (SAPS) kohaselt ilma, et nad asjaomase maaga midagi teeksid (2008. aastat käsitleva aruande punkt 5.49);

111. on seisukohal, et komisjon peaks kõrvaldama kontrollikoja 2008. aastat käsitlevas aruandes välja toodud puudused, sh "põllumajandustootja" määratluse alla mitte kuuluvate abisaajate probleemi, et tõsta sertifitseerimisasutuste töö kindlusastet;

112. võtab teadmiseks kontrollikoja järeldused ning nõuab seepärast tungivalt, et komisjon parandaks kontrolli nendes liikmesriikides, kes ei järginud ühenduse õigust ning väljusid toetuste maksmisel eeskirjade piiridest;

113. märgib, et komisjon tõstis esile igas neljandas makseasutuses esinevad võlgnike registriga seotud puudused ning tegi ettepaneku teha finantskorrektsioone ligikaudu 25,3 miljoni euro suuruses summas; märgib samuti, et nimetatud korrektsioonid moodustavad umbes 1,95 % eelarveaasta 2008 lõpuks tagasinõutavast summast (1295 miljardit eurot); rõhutab, et ehkki see jääb alla 2 protsendilist olulisuse läve, viitab see sellele, et võlgnike registri üldisel tasemel eksisteerib oluliste vigade oht;

114. palub komisjonil teostada põhjaliku järelkontrolli tagamaks, et võlgnevused on õiged ning need kantakse ühenduse eelarvesse nõuetekohaselt;

Ühtekuuluvus

115. märgib, et 2008. aastal tehtud vahemaksed perioodiks 2007–2013 moodustavad vaid 32 % kuludest ning et kontrollikoja märkustes viidatakse eelkõige programmiperioodi 2000–2006 kuludele, mis moodustasid 68 % ühtekuuluvusmaksetest aastal 2008; märgib seetõttu, et perioodi 2007–2013 õigusraamistiku tugevdamise ning aastatel 2008 ja 2009 võetud lihtsustamismeetmete mõju pole veel nähtav;

116. rõhutab, et esmatähtis on vähendada üldist veamäära, mis oli 2008. aastal selles kulutuste valdkonnas jätkuvalt kõrge, ning parandada komisjoni järelevalvet ja tagasinõudmissüsteemi;

117. väljendab muret ühtekuuluvuse rahastamise valdkonna vigade pärast, mis näitavad, et vähemalt 11 % kõigist hüvitatud summadest ei oleks tohtinud välja maksta ja et 2007. aastaga võrreldes pole edusamme tehtud; peab kahetsusväärseks, et finantskorrektsioonid ja tagasinõudmised toimivad ainult osaliselt; märgib, et programmiperioodiks 2000–2006 on tehtud järgmised finantskorrektsioonid: Hispaania 1535,07 miljonit eurot; Kreeka 881,24 miljonit eurot; Itaalia 693,90 miljonit eurot; Prantsusmaa 248,48 miljonit eurot; Ühendkuningriik 155,94 miljonit eurot; Portugal 128,24 miljonit eurot; Poola 88,99 miljonit eurot; Ungari 40,62 miljonit eurot; Slovaki Vabariik 39,16 miljonit eurot; Iirimaa 25,55 miljonit eurot; Saksamaa 19,33 miljonit eurot; Rootsi 11,30 miljonit eurot;

118. võtab murega teadmiseks liikmesriikide ametkondade raskused nii perioodi 2007–2013. regulatiivsete nõuete ülevõtmisel (nt ühildamatuse küsimused ELi ja riiklikel tasanditel, viivitused eeskirjade kehtestamisel, ebaselged eeskirjad) kui ka uute juhtimis- ja kontrollisüsteemide kehtestamisel (ülesannete jagamine uute institutsioonide, st juhtimis-, sertifitseerimis- ja auditeerimisasutuste vahel);

119. taunib asjaolu, et kõrge veamääraga ja rahalistest vahenditest suure osa saanud liikmesriikide suhtes kohaldatav sanktsioonide süsteem ei ole tõhus, kuna need riigid maksavad sissenõudmise korras tagasi ainult 3–5 % assigneeringute kogusummast; väljendab muret selle üle, et nõutavate kontrollisüsteemide hoidmise maksumus ületab selle summa ilmselgelt, seega on tegemist negatiivse stiimuliga;

120. kordab nõudmist lihtsustada veelgi komisjoni kavandatud eeskirju ning samal ajal kehtestada tõhusam kontroll riigi ja ELi tasandil, et struktuurifonde ja Ühtekuuluvusfondi tõhusalt rakendada; on seisukohal, et aastatel 2008–2009 teostatud lihtsustamismeetmete mõju objektiivne hindamine on väga vajalik ning kutsub komisjoni üles tegema seda hinnangut enne 2010. aasta lõppu;

121. võtab teadmiseks kontrollikoja väljendatud mure seoses raskustega fikseerida pelgalt aastaaruandes otsustavalt ja muutumatult ühtekuuluvuspoliitika muutliku ja areneva eelarve tegelik hetkeseis, kuna eelarve suhtes kehtib mitmeaastane dünaamiline graafik, milles lõplike veaprotsentide ja eeskirjade eiramise (koos tagajärgedega), samuti reaalselt tagasinõudmisele kuuluvate summade kinnitamine on võimalik alles palju hilisemas etapis (hiljuti sulges komisjon perioodi 1994-1999 raamatupidamiskontod); seepärast palub komisjonil esitada lisaks kehtivale tegevuskavale koostöös kontrollikojaga ettepanek mitmeaastase eelarveraamistiku ja iga-aastase kontrollisüsteemi vaheliste ebakõlade lahendamiseks; selline ettepanek oleks ühtlasi kasulik suurte Euroopa projektide (näiteks Galileo) tõhusama kontrollimise tagamiseks;

122. märgib, et 2008. aastal esitatud tegevuskava komisjoni järelevalverolli tugevdamiseks struktuurimeetmete ühisel juhtimisel ei rakendatud 2008. aastal täielikult ning see poleks lahendanud põhiprobleemi, milleks on liiga keerulised eeskirjad koos liikmesriigiti ja kohati isegi piirkonniti erinevate rakendusnõuetega; palub, et komisjon annaks aegsasti liikmesriikide riiklikele ametkondadele suuniste tõlked; rõhutab samuti, et tegevuskava mõju ei ole võimalik hinnata, sest varasematel aastatel tehtud vead mõjutavad endiselt komisjoni hüvitatud kulutusi, nagu kontrollikoda on oma aastaaruandes õigustatult märkinud (punkt 6.34);

123. on seisukohal, et hoolimata 2008. aasta tegevuskavas kasutusele võetud märkimisväärselt paranenud juhtimis- ja kontrollisüsteemidest, mis tugevdasid komisjoni järelevalverolli struktuurimeetmete osas, on komisjoni tähelepanek, et vaid 31 % süsteemidest toimib hästi ja rohkem kui 60 % vajab parandamist, ebarahuldav; kutsub seetõttu vastutavaid liikmesriike, piirkondlikke omavalitsusi ja haldusasutusi üles komisjoniga tihedat koostööd tegema, et neid statistilisi näitajaid oluliselt parandada;

124. märgib, et auditi tulemused näitavad esialgset 5 protsendilist veamäära, mis kajastab programmiperioodil 2007–2013 kehtestatud lihtsustuste positiivset tulemust;

125. märgib, et komisjoni tegevuskava on võimaldanud komisjonil meetmeid võtta kõigis valdkondades, millele kontrollikoda tähelepanu juhtis; väljendab heameelt komisjoni meetmete üle seoses programme reguleerivate asutuste koolitamise ja neile suuniste andmisega, et parandada ühtekuuluvuspoliitika kulutuste puhul rakendatava jagatud haldusel põhineva süsteemi toimimist; julgustab komisjoni tegema veelgi suuremaid jõupingutusi ning andma liikmesriikidele suuniseid ja soodustama liikmesriikide tagasinõudmismenetluste ja aruandluse tõhustamist;

126. võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et vigu sisaldavate projektide osakaal esinduslikus statistilises valimis oli 43 % ning et suurele osale nendest projektidest olid makstud välja liiga suured summad; on siiski seisukohal, et nimetatud tähelepanekut tuleb vaadata komisjoni väite valguses, mille kohaselt komisjon oli puudustest teadlik viie asjaomase programmi puhul kuuest ning oli võtnud parandusmeetmeid; võtab teadmiseks komisjoni teise väite, mida toetas kontrollikoja aastaaruande punktis 6.20 sisaldunud tähelepanek, et 58 % vigadest olid vastavusvead ning ei oleks seega mõjutanud kulude hüvitamist;

127. märgib, et riigihangete eeskirjade rikkumine on kõige sagedasem eeskirjadest kõrvalekaldumise põhjus; kutsub komisjoni üles tegema kindlaks, millest on alguse saanud nimetatud eeskirjadele mittevastavus; toob sellega seoses positiivselt esile kontrollikoja tähelepanekud ja komisjoni algatused lihtsustada struktuurifondide juhtimist ning on arvamusel, et need algatused aitavad vähendada vigade esinemist;

128. ergutab komisjoni esitama hiljemalt 2011. aastaks ettepaneku aktsepteeritava vigade esinemise riski kohta ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas, mis on olnud kõige vigaderohkem valdkond;

129. palub komisjonil teha kiiresti esialgne analüüs regionaalpoliitika peadirektoraadis ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadis kontrollitegevuseks kasutatud vahendite ja kontrolli tulemuste tulude ja kulude vahekorra kohta;

130. märgib, et tugevdatud kontrolli- ja õigusraamistiku ning komisjoni tegevuskava positiivne mõju programmiperioodi 2007–2013 veamäärale hakkab avalduma tõenäoliselt alles 2010. aasta lõpus;

131. on mures, et programmiperioodi 2000–2006 lõppedes on liikmesriikide ametkondadel surve ELi rahastamise täielikuks ärakasutamiseks, mistõttu nad võivad olla esitanud suurema hulga ettenägematuid projekte; rõhutab vajadust tagada, et see olukord ei korduks praeguse programmiperioodi puhul, ning palub komisjonil vajaduse korral kohaldada liikmesriikide suhtes rangelt parandusmeetmeid ja hoiatavaid meetmeid (maksete peatamine ja finantskorrektsioonid);

132. taunib sellega seoses programmiperioodiga 2007–2013 seotud programmide aeglast käivitamist, mis on tingitud asjaolust, et liikmesriigid on vastavushindamise aruanded ja auditistrateegiad hilinenult esitanud; jagab kontrollikoja seisukohta, et see viivitus suurendab tõenäosust, et kontrollisüsteemid ei enneta ega avasta vigu algusfaasis; kutsub komisjoni taas üles täitma järelevalverolli väga rangelt;

133. palub komisjonil tuvastada ja liikmesriikide seas levitada parimaid tavasid, mis võimaldaksid vahendite täielikumat ärakasutamist ja parandaksid abisaajate rahavoogu, täiustades ja lihtsustades struktuurifondide rakendusmäärusi riiklikul tasandil;

134. võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, et programmiperioodi 2007–2013 puhul tugevdatakse kontrollisätteid ning selgitatakse komisjoni ja liikmesriikide kohustusi; hindab sellega seoses iga programmi jaoks loodud auditeerimisasutuse lisandväärtust ning jagab komisjoni ootusi, et auditeerimisasutuse esitatud iga-aastane kontrolliaruanne ja arvamus peaksid tõstma riiklike kontrollisüsteemide kinnituse usaldusväärsust;

135. palub, et komisjon esitaks oma tulevases koondaruandes ja peadirektoraatide aasta tegevusaruannetes selge teabe, millistes liikmesriikides on kõige ebatõhusamad kontrollisüsteemid, ning koostaks iga fondi kohta iga-aastase liikmesriikide pingerea; lisaks palub kontrollikojal oma auditite põhjal sama pingerea koostada;

136. juhib tähelepanu kontrollikoja tähelepanekule, et nagu 2007. aastalgi, ei rõhuta aasta tegevusaruannete reservatsioonide ulatus ega maht piisavalt eeskirjade eiramisest ja ebatõhusatest kontrollisüsteemidest tulenevate probleemide tõsidust; on seepärast seisukohal, et peadirektoraatide lähenemisviis peaks olema läbimõeldum ning reservatsioonide ulatus suurem;

137. juhib tähelepanu ühtekuuluvuspoliitika kulutuste mitmeaastasest haldussüsteemist tulenevale eripärale ning rõhutab, et finantskorrektsioone tehakse järgnevate aastate jooksul ja programmiperioodi lõppedes, kuna siis on komisjonil enamasti võimalik suur osa rikkumistest tuvastada ning need parandada;

138. väljendab heameelt kvartaliaruannete üle, mille komisjon esitab finantskorrektsioonide kohta, ning finantskorrektsioonide tugevdamise üle komisjoni poolt 20 08. ja 2009. aastal; peab siiski kahetsusväärseks, et finantskorrektsioonide süsteem ei avalda liikmesriikidele hoiatavat mõju, sest liikmesriigid saavad asendada kõik komisjoni või kontrollikoja poolt abikõlbmatutena määratletud kulud abikõlblike kuludega; on seisukohal, et komisjon peaks tagama, et tulevikus oleks võimalik kulusid teiste kuludega asendada asjaomase liikmesriigi vahendite mahu vähenemiseta üksnes juhul, kui rikkumised on tuvastanud kõnealune liikmesriik;

139. taunib mõnede liikmesriikide poolt komisjonile tagasinõudmiste ja finantskorrektsioonide kohta esitatavate aruannete viletsat kvaliteeti, mis piirab komisjoni poolt parlamendile esitatavate kvartaliaruannete kasulikkust ja terviklikkust; palub komisjonil astuda täiendavaid samme tagamaks, et liikmesriigid täidavad oma kohustusi, rangelt kontrollides ja hinnates esitatud andmete usaldusväärsust ja terviklikkust, ning ootab sertifitseerimisasutuste uusi suuniseid, sh komisjoni soovitusi aruandlusmenetluse parandamise kohta; palub, et komisjon nimetaks oma tulevases koondaruandes need liikmesriigid, kes ei täida aruandlusnõudeid täies ulatuses;

140. märgib, et 2008. aastal liikmesriikide poolt OLAFile teatatud eeskirjade eiramise juhtumite arv erineb liikmesriigiti oluliselt: Itaalias 802, Hispaanias 488, Ühendkuningriigis 483, Portugalis 403, Saksamaal 372, Poolas 329, Madalmaades 262, Rootsis 146, Prantsusmaal 98, Kreekas 96, Tšehhi Vabariigis 80, Slovaki Vabariigis 62, Ungaris 39, Austrias 37, Belgias 35, Eestis 28, Soomes 28, Leedus 26, Lätis 22, Sloveenias 13, Küprosel 4, Bulgaarias 4, Iirimaal 2, Maltal 1, Rumeenias 0; väljendab muret, et see ei viita sidusale aruandlussüsteemile;

141. märgib, et komisjonile ei teatatud ühestki pettuse juhtumist seoses auditeeritud projektidega, ja rõhutab, et kontrollikoja aruandes esitatud veamäär ei viita tingimata pettusele;

142. palub komisjonil esitatud arvandmete usutavust pidevalt jälgida ja kontrollida oma uuringute põhjal nende aruandlussüsteemide tõhusust, mille puhul eeskirjade eiramiste arv tundub olevat ebatavaliselt madal;

143. palub komisjoni esitada üksikasjalik teave Kreeka ametkondade poolt pärast laastavaid metsapõlenguid Euroopa Liidu Solidaarsusfondist tehtud maksete rakendamise arvandmete ja jaotusskeemide kohta; kutsub komisjoni üles andma teavet teostatud järelkontrollide ja nende tulemuste kohta;

144. väljendab heameelt kontrollikoja otsuse üle lisada 2010. aasta tööprogrammi Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) ja Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) audit turismi, naiste kutseõppe ja joogivee varustuse valdkonnas, mis on erilise tähtsusega kohalike kogukondade arengu seisukohalt;

145. palub kontrollikojal hinnata, kuidas korraldusasutused on teinud struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi välishindamist, ning pöörata erilist tähelepanu hindamise sõltumatusele, kui selle eest maksab hinnatav;

146. palub kontrollikojal hinnata inimressursside seisukohast liikmesriikide auditiasutuste suutlikkust teha auditeid, samuti nende sõltumatust, kui nad teostavad juhtimise kontrollisüsteemi vastavushinnangut;

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

147. väljendab heameelt asjaolu üle, et Euroopa Sotsiaalfondile (ESF) eraldatud rahaliste vahendite osas oli kulukohustuste kasutusmäär 100 % (10,6 miljardit eurot) ja maksete assigneeringute kasutusmäär 97,1 % (8,8 miljardit eurot); tunnustab komisjoni jõupingutusi finantsjuhtimise parandamisel;

148. omab tõendeid Euroopa Sotsiaalfondi puudutava madalama veamäära kohta kui struktuurifondide osas üldiselt esitatud 11 %; ergutab komisjoni esitama oma arvnäitajat Euroopa Sotsiaalfondi veamäära kohta ja kaaluma fondi suuremat autonoomsust järgmisel finantsperioodil;

149. tuletab meelde, et pettuse ja korruptsiooni vastaste meetmete võtmine on rahalisi vahendeid haldava tööhõive peadirektoraadi ülesanne; väljendab heameelt tiheda koostöö üle OLAFiga; nõuab selle tagamist, et pettusejuhtumeid Euroopa Sotsiaalfondis uuriksid ja karistaksid ka riiklikud õigusasutused;

150. märgib, et vigade rohkus ei viita tingimata pettusele, ning nõuab seetõttu, et edaspidi tehtaks selget vahet pettuse ja vigade määra vahel;

151. hindab komisjoni püüdlusi saada kõigilt liikmesriikidelt põhjalik aruandlus auditeerimisasutuste iga-aastaste kontrolliaruannete ja ülevaatlike aastaaruannete kaudu; palub aruandluskohustuse ülevaatamist, et teavet topelt ei küsitaks; peab riiklike haldus- ja kontrolliasutuste suutmatust esitada aruandeid või puudulike aruannete esitamist ning finantseeskirjades kehtestatud miinimumnõuete eiramist vastuvõetamatuks ja karistust väärivaks; palub seepärast komisjonil töötada välja ettepanekud, kuidas kehtivat aruandluskohustust parandada ja sanktsioonimehhanismiga laiendada;

152. märgib, et vahendite eraldamisel võivad tekkida huvide konfliktid rahaliste vahendite haldajate ja toetuse saajate vahel; palub komisjonil rakendada meetmeid eeskirjade kehtestamiseks huvide konflikti vältimise eesmärgil vahendite eraldamisel, andes riiklikele ametiasutustele asjakohased vahendid;

153. rõhutab Euroopa Sotsiaalfondiga seoses sihtrühmade ja projektide elluviijate erivajadusi; teeb ettepaneku, et projektide kaasrahastamine peaks hõlmama ka vabatahtlikku tegevust mittetulunduslikes organisatsioonides ja seda tüüpi tegevust; palub projektide elluviijatelt ajakohastatud andmeid Euroopa Sotsiaalfondi halduskulude kohta riikide ja projektide kaupa;

154. tuletab meelde viimaseid muudatusi struktuurifonde käsitlevates määrustes (määrus (EÜ) nr 1341/2008, [16] määrus (EÜ) nr 284/2009, [17] määrus (EÜ) nr 396/2009, [18] määrus (EÜ) nr 397/2009 [19] ja määrus (EÜ) nr 846/2009) [20], mille eesmärk oli haldusmenetluste lihtsustamine; nõuab aruannet nende muudatuste mõju kohta;

155. märgib, et sellistel lihtsustamismenetlustel on oluline roll halduskoormuse vähendamisel riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, kuid rõhutab, et samas on oluline tagada, et nende menetlustega ei kaasneks tulevikus suurem vigade määr;

Sisepoliitika

Teadusuuringud, energeetika ja transport

156. väljendab heameelt, et selle poliitikavaldkondade rühma puhul on vigade arv varasemate aastatega võrreldes pisut vähenenud ning paranemine on toimunud ka hilinenud maksete osas, sest kontrollikoda leidis, et komisjon on 2008. aastal oma tulemuslikkust tunduvalt parandanud, tehes abisaajatele õigeaegseid makseid;

157. nõuab tungivalt, et komisjon teeks kõik võimaliku, et säilitada 2008. aasta positiivne suundumus selles valdkonnas, mis jääb komisjoni otsese finantshalduse alla;

158. märgib siiski murelikult, et teadusuuringute, energeetika ja transpordi valdkonnas ilmnes kontrollikoja auditis taas kord oluline vigade määr abisaajatele tehtud maksete osas ning komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemides, mis ei vähenda suuremana näidatud kulude hüvitamisega kaasnevat riski piisavalt;

159. on eriti mures reservatsiooni pärast, mille tegid neli teadusuuringute rühma teenistust, tingituna kuuenda raamprogrammi väljamaksetaotlustega seotud jääkvigade määrast;

160. võtab samuti teadmiseks süsteemse erinevuse ELi vahendite saajate kohtlemises eri sektorite, programmide ja haldusviiside puhul;

161. on mures, et ELi maine võib kannatada, kui sidusrühmad mõistavad, et põllumajanduse valdkonnas kohaldatakse rangemaid kontrollisüsteeme kui teadusuuringute puhul;

162. märgib, et mõnesid teadusuuringute rahastamisega seotud õigussätteid (nt sanktsioone käsitlevaid) varem ei kohaldatud, ning palub komisjonil see olukord lahendada ning tagada kehtivate õigussätete täielik ja ühtne kohaldamine;

163. tuletab samas meelde oma eespool nimetatud 23. aprilli 2009. aasta resolutsioonis (lõige 117 jt) esitatud nõudmisi, eriti nõuet hoiduda mis tahes tagasiulatuvatest muudatustest, samuti nõuet abisaajate õigustatud ootuste täitmise kohta, nõuet kiirendada keskmistele personalikuludele rakendatava metoodika sertifikaatide vastuvõtmist, milles pole saavutatud mingit märgatavat edu; palub komisjonil esitada hea õigusloome huvides tulevikus nii eesmärkide kui ka menetluste osas realistlikud ettepanekud;

164. märgib sellega seoses sügava murega, et kinnitatud on ainult üks sertifikaat keskmistele personalikuludele rakendatava metoodika kohta;

165. peab ühtlasi kahetsusväärseks, et puudub selge teave Galileo varade kohta; palub komisjonil hankida vajalik teave, et koostada varaloend, teha kindlaks kajastamise kriteeriumid ning hinnata Euroopa Kosmoseagentuuri valduses olevaid Galileo varasid; palub komisjonil see teave enne 2010. aasta lõppu parlamendile saata;

166. on mures, et kehtiva raamprogrammi praegune regulatsioon ei vasta nüüdisaja teaduskeskkonna vajadustele, ning on veendunud, et uut raamprogrammi tuleb veel rohkem ajakohastada ja lihtsustada;

167. on seisukohal, et väljamaksetoetuste arvutamiseeskirjade lihtsustamine on olukorra parandamiseks vajalik, ning kutsub komisjoni üles jätkama pingutusi töötamaks programmide kaudu toetuste saajate jaoks välja kõige lihtsamini rakendatavad eeskirjad; palub selgelt kindlaks määrata kriteeriumid, mille alusel hinnata, kas abisaajate kuluarvestuse metoodika vastab sätestatud nõuetele;

168. rõhutab, et komisjon peab tagama range kontrollide kohaldamise, eelkõige kontrollitõendite usaldusväärsuse parandamise ning mõjusa järelauditit käsitleva strateegia rakendamise abil, määrates vajadusel trahve ja tehes deklareeritud kulude põhjendamatu hüvitamise juhtudel õigeaegseid tagasinõudmisi või kohandusi, nagu kontrollikoda soovitas;

169. palub komisjonil samuti mõelda tegevuse jaotumise üle teadusuuringute peadirektoraatide vahel, mis koos ühtse haldusteabesüsteemi puudumisega raskendab kontrollikoja hinnangul koostöö tegemist, eelkõige audititulemuste järelkontrolli puhul;

Keskkond, rahvatervise ja toiduohutus

170. on seisukohal, et keskkonna, rahvatervise ja toiduohutusega seotud eelarveridade üldine täitmismäär on rahuldav;

171. rõhutab, et keskkonnaga seotud eelarveridadel oli eelarve üldine täitmismäär 95,15 %, rahvatervise peatükis täideti kulukohustuste assigneeringutest 99,75 % ning toiduohutuse ja loomade tervishoiu peatükis täideti eelarve 98 % ulatuses; on seisukohal, et sellised tulemused on rahuldavad;

172. märgib, et 2008. aasta eelarvest rahastati kuut katseprojekti ja nendega seotud ettevalmistavaid meetmeid;

173. tunneb heameelt LIFE + tegevuseelarve 99,26 % täitmise üle; märgib, et välja valiti 196 projekti; märgib, et 52 % vahenditest eraldati looduse ja bioloogilise mitmekesisusega seotud projektidele; on siiski seisukohal, et komisjoni tööd kaasrahastatavate projektide jätkusuutlikkuse tagamisel on võimalik veelgi tõhusamaks muuta;

174. märgib sellega seoses, et tööd saaks tõhustada, tagades, et konkursikutsete avaldamise ajaks oleksid toetusmeetmed juba kehtestatud, parandades LIFE'i projektide kaudu saadud teadmiste levitamist ning tugevdades projektide lõpetamisele järgnevaid süstemaatilisi järelmeetmeid;

175. kustub komisjoni üles pakkuma taotlejatele täiendavat abi ja konkreetset koolitust ning töötama välja kasutajasõbralikud suunised; rõhutab, et viivitamatut tähelepanu tuleks pöörata programmi nendele osadele, mille täitmise tase on muutunud madalaks, ja et on vaja vastavalt tegutseda;

176. rõhutab, kui tähtis on pakkuda täiendavat ja sihipärast abi rahvastervise programmi raames projekte elluviivatele taotlejatele, et vältida põhjendamatuid väljamaksetaotlusi ja puudulike finantsaruandeid, mille tagajärjel menetlused pikenevad; on samuti seisukohal, et pakkumiskutsed peavad olema selged ja kasutajasõbralikud, et vältida taotlusi, mis ei vasta nende suurusest ja nendega seotud suurtest kuludest tulenevalt selgelt tingimustele või on halva kvaliteediga;

177. märgib rahuloluga, et ühenduse tubakaalase uurimistöö ja teabelevi fondi eelarve täitmine on rahuldav, ja on veendunud selle instrumendi vajalikkuses;

178. tuletab komisjonile meelde kohustusi seoses Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusametiga; märgib, et Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet haldas 256 kaasrahastatavat projekti, mille kogukulu ELi eelarves on 119 miljonit eurot, ning korraldas ekspertide kohtumisi ja teabepäevi; on seisukohal, et Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusameti tegevust võib 2008. aastal pidada rahuldavaks;

Siseturg ja tarbijakaitse

179. peab kahetsusväärseks, et komisjoni peadirektoraatide ning teenistuste iga-aastased tegevusaruanded on Internetis kättesaadavad ainult ühes keeles; nõuab tungivalt, et komisjon parandaks olukorda tulevaste aastate aruandeid silmas pidades;

180. juhib tähelepanu sellele, et paljudes olukordades tekivad eelarve täitmisel vead kuludega seotud eeskirjade ja menetluste liigse keerukuse tagajärjel; innustab seetõttu komisjoni muutma õigusraamistikku veelgi lihtsamaks, et oleks eelkõige võimalik lahendada mõnedes kontrollisüsteemides endiselt püsivad probleemid;

181. taunib asjaolu, et vaatamata kontrollikoja arvukatele soovitustele ja asjaolule, et tollimaksud moodustavad 2008. aasta eelarve kogutuludest märkimisväärse osa, kontrollivad liikmesriigid importi füüsiliselt endiselt väga harva; kutsub seetõttu komisjoni üles paluma liikmesriikidel leida asjakohane tasakaal impordi füüsilise kontrollimise ja ettevõtjate suhtes kohaldatava tollivormistusjärgse kontrolli vahel;

182. tunneb heameelt edusammude üle, mida on tehtud, et saavutada siseturu rakendamise ja arendamisega (eelarverida 12 02 01) seotud maksete assigneeringute 92 % täitmismäär; võtab teadmiseks programmi SOLVIT (eelarverida 12 02 02) 48 % täitmismäära, mis on tingitud maksete assigneeringute kasutamisest ainult esimesel kõnealuse eelarverea loomise aastal; on seetõttu rahul, et kulukohustuste assigneeringutest täideti 97 %;

183. tunnistab, et tollipoliitika valdkonna (eelarveread 14 04 01 ja 14 04 02) maksete assigneeringute 97 % täitmismäär on tänu parandatud arvestusmeetodile oluliselt parem eelmise aasta määrast, ning innustab komisjoni samamoodi jätkama;

184. hindab edusamme, mida on tehtud, et saavutada tarbijapoliitikaga (eelarveread 17 02 01 ja 17 02 02) seotud maksete assigneeringute 97 % täitmismäär.

Transport ja turism

185. võtab teadmiseks, et lõplikult vastu võetud ja aasta jooksul muudetud 2008. aasta eelarves nähti konkreetselt transpordi- ja turismikomisjoni tegevusvaldkonna poliitiliste meetmete jaoks ette 2516000000 eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 1703000000 eurot maksete assigneeringutena; võtab ühtlasi teadmiseks, et nendest summadest nähti

- üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) jaoks ette 969425000 eurot kulukohustuste assigneeringutena ning 892308000 eurot maksete assigneeringutena;

- transpordiohutuse jaoks ette 13600000 eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 10000000 eurot maksete assigneeringutena;

- Marco Polo programmile ette 39080000 eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 37958000 eurot maksete assigneeringutena;

- transpordiametitele ja Galileo järelevalveasutusele ette 96160000 eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 98000000 eurot maksete assigneeringutena;

- teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi raames transpordi jaoks, sealhulgas esmatähtsa valdkonnana säästva linna liikumiskeskkonna jaoks ette 468472000 eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 345402000 eurot maksete assigneeringutena;

- transpordi turvalisuse jaoks, sealhulgas ettevalmistava meetme jaoks, mille eesmärk on soodustada piiriülest liiklust ELi kirdeosa välispiiridel asuvates piiripunktides, ette 5350000 eurot kulukohustuste assigneeringutena;

- turismi jaoks ette 2500000 eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 1500000 eurot maksete assigneeringutena;

186. võtab teadmiseks, et 2008. aasta eelarve täitmise kontrollimisel otsustas kontrollikoda keskenduda pigem teadus- ja energiapoliitikale kui transpordipoliitikale;

187. on rahul üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) projektidele ette nähtud kulukohustuste ja maksete assigneeringute jätkuvalt kõrge kasutusmääraga, mis mõlemad ulatuvad peaaegu 100 %, ja palub liikmesriikidel tagada piisav rahastamine riigieelarvest lisaks ELi võetud kohustustele; tuletab meelde, et Euroopa Parlament toetas suuremat ühenduse eelarvest rahastamist; märgib, et üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) prioriteetsete projektide läbivaatamine 2010. aastal annab võimaluse hinnata, kas kulutused olid piisavad ja tõhusad;

188. väljendab muret selle pärast, et juba teist aastat järjest on olnud transpordiohutuse jaoks ette nähtud maksete assigneeringute kasutusmäär väike (79 %); märgib, et programmile Marco Polo II ette nähtud maksete assigneeringute kasutusmäär oli eriti väike (40 %) ja et transpordisüsteemide optimeerimiseks ette nähtud makseid kasutati ainult 67 % ulatuses; tuletab meelde, et kõikidel neil juhtudel oli 2008. aasta eelarve summa sama mis komisjoni esialgses eelarveprojektis soovitatud summa;

189. tunneb kahetsust reisijate õiguste toetuseks ette nähtud maksete assigneeringute erakordselt madala kasutusmäära üle (27 %); märgib, et tehtud maksed moodustavad vaid 55 % komisjoni esialgses eelarveprojektis soovitatud summast; rõhutab, et investeerimine muu hulgas reisijate teavitamisse nende õiguste kohta on äärmiselt oluline eeskirjade tõhusa kohaldamise seisukohast;

190. rõhutab Galileo programmi jaoks ette nähtud maksete assigneeringute kasutamise ebapiisavust (50 %), võttes arvesse programmi tähtsust säästvale logistika- ja transpordisektorile;

191. nõuab komisjonilt üksikasjalikku selgitust selle alakulutamise kohta ning aruannet komisjoni võetavate meetmete kohta, mille eesmärk on ära hoida ära selle probleemi kordumine tulevikus;

192. märgib, et tehingute pisteline kontroll tõi välja vea ülemmäära, mis on arvatavasti 2 % kuni 5 %; palub komisjonil teha suuremaid jõupingutusi, et veamäär oleks alla 2 %;

193. märgib rahulolevalt, et kontrollikoja hinnangul oli Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides seaduslik ja korrektne; väljendab muret viivituste pärast töölevõtmisel ja toetab ameti eesmärki täita praegu vabad olevad kohad;

194. avaldab kahetsust andmete puudumise üle turismivaldkonna meetmete kohta ning väljendab heameelt Lissaboni lepinguga kehtima hakanud uue õigus- ja majandusraamistiku üle, mis võimaldab töötada selles sektoris välja Euroopa Liidu tasandil meetmeid (sotsiaal- ja kultuuriturism, turismi tippsihtkohad jne) mitmeaastase eelarveraamistiku toel;

195. kordab oma nõudmist, et komisjon edastaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal üksikasjalikuma kirjelduse iga eelarverea kulude kohta, kõrvutades seda selle eelarverea kohta tehtud kommentaaride/märkustega;

Kultuur ja haridus

196. tunneb heameelt komisjoni jõupingutuste üle saavutada suurem läbipaistvus ja kliendisõbralikkus ning toetab edasisi sellesuunalisi samme; nõuab, et mitmeaastaste programmide eelseisva vahehindamise raames viidaks läbi rakendus- ja juhtimisstruktuuride põhjalik hindamine; soovitab hindamisel arvestada komponente, millega mõõdetakse, kuidas kliendid on riiklike ametitega rahul; tuletab sellega seoses meelde, et peaaegu 70 % mitmeaastaste programmide rahalistest vahenditest eraldatakse riiklike ametite kaudu;

197. toetab suuniseid, mille komisjon on riikide asutustele riiklike ametite tegevuse järelevalve kohta andnud ja mille eesmärk on muuta programmide haldamine liikmesriikidele lihtsamaks; innustab komisjoni pidama ka edaspidi aktiivselt järelevalvet riiklike asutuste elluviidavate programmide haldamise üle, et hoida ära mitmeaastaste programmiosade rakendamisel tekkida võivad katkestused; toetab komisjoni järgitavat ranget joont peatada maksed riiklike ametitele, kui halduses on tuvastatud puudusi; kutsub kõiki osapooli üles töötama selle nimel, et hoida ära tagajärjed, mida sellised tõrked abisaajatele kaasa toovad; kutsub komisjoni üles hoidma riiklike ametite korraldus- ja personalikulud läbipaistvuse ning kulude kontrollimise huvides toetusteks makstavatest vahenditest lahus;

198. juhib tähelepanu ohtudele seoses kontrollimeetmetega, mis ei vasta hallatavate eelarvete suurusele; on seisukohal, et kohaldatavad kontrollinõuded ei tohi mingil juhul avaldada survet mastaabi suurendamiseks, sest selle tagajärjel muutuks künnis osalejatele kõrgemaks;

199. kutsub komisjoni üles töötama finantsmääruse läbivaatamisega seoses välja uus kord, mille kohaselt oleks abisaajatel võimalik omavahendeid suurendada, kartmata et neile ELi kaasrahastamissüsteemi alusel eraldatud toetuse suurus selle tagajärjel väheneb;

200. kutsub komisjoni üles püüdma koos liikmesriikide ametitega leida mõistlik ja paindlik lahendus probleemile, mis on seotud kasutamata jäänud detsentraliseeritud eelarve intressidega, millelt peetakse maks kinni liikmesriikides, kuid mille riiklikud ametid peavad täies ulatuses tagasi maksma;

201. märgib, et maksetega seotud vigu on oluliselt vähem; on siiski seisukohal, et vahe- ja lõppmaksete osas on vaja veel parandusi teha; kutsub komisjoni üles elukestva õppe programmiga seotud järelkinnitamise menetluse üle kontrollkülastuste ja vahetu kontrollimise abil põhjalikumat järelevalvet pidama;

202. kutsub komisjoni üles analüüsima bürokraatlikke takistusi programmi "Noored liikvel" elluviimisel; nõuab, et eelkõige programmi tegevuste 1.1 ja 1.3 alla kuuluvad meetmed muudetaks kergesti rakendatavaks; rõhutab, et valikukriteeriumid peavad olema taotlejatele läbipaistvad ja mõistetavad; kutsub komisjoni üles kaaluma programmi "Noored liikvel" raames uue vahendite jagamise viisi kasutuselevõtmist, tänu millele oleks vahendeid võimalik saada ka väikestel ja noorteprojektidel, kel ei ole praegu võimalik omavahendeid kasutada;

Kodanikuõigused ning justiits- ja siseasjad

203. märgib vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala eelarve kulukohustuste kasutamise taseme suhtelist vähenemist 2008. aastal võrreldes 2007. aastaga (87,51 % 2008. aastal võrreldes 90, 29 protsendiga 2007. aastal); märgib, et 75000000 eurot kanti üle 2009. aastasse, kuid täheldab, et komisjoni teenistustelt laekunud teabe kohaselt võeti enne 31. märtsi 2009 selle summa ulatuses kulukohustusi; rõhutab, et maksete kasutamise tase suurenes võrreldes 2007. aastaga (80,88 % 2008. aastal võrreldes 60, 41 protsendiga 2007. aastal); kutsub õiglus-, vabadus-ja turvalisusküsimuste peadirektoraati üles proovima jätkata kulukohustuste ja maksete maksimaalset kasutamist ka 2009. aastal;

204. avaldab kahetsust, et välispiirifondi raames sai komisjon teha liikmesriikidele esimesed eelmaksed alles 2008. aasta viimastel kuudel, kuna rakenduseeskirjad võeti vastu alles 5. märtsil 2008 ning kuna osa liikmesriike esitas juhtimis- ja kontrollisüsteemide kirjelduse algversiooni ning programmi dokumendid suure hilinemisega või oli nende kvaliteet ebapiisav;

205. märgib, et ka eelseisvatel aastatel peaks ametite eelarve täitmisele heakskiidu andmine põhinema hinnangul, mille asjaomane komisjon on andnud ameti kogu aasta tegevusele.

Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem

206. peab suureks probleemiks teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi loomises esinevaid viivitusi, samuti nende viivituste mõjusid ELi eelarvele ja liikmesriikide eelarvetele; märgib, et 2010. aasta jaanuari lõpus läbi viidud SIS II projekti stabiilsuse, usaldusväärsuse ja toimivuse nn esmane test ei olnud edukas;

207. tuletab meelde 24. oktoobri 2008. aasta nõukogu määrusega (EÜ) nr 1104/2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) [21] ja 24. oktoobri 2008. aasta nõukogu otsusega 2008/839/JSK, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) [22] sätestatud komisjoni kohustust esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga kuue kuu tagant eduaruanne SIS II väljatöötamise kohta ja migratsiooni kohta süsteemist SIS I + süsteemi SIS II, kusjuures esimene aruanne tuli esitada 2009. aasta esimese kuue kuu möödumisel; märgib, et 2009. aasta jaanuari ja juuni vahelist perioodi hõlmanud esimene eduaruanne (KOM(2009) 555), mis avaldati 22. oktoobril 2009, on aegunud ja järgmist eduaruannet pole veel avaldatud;

208. rõhutab taas nõukogu ja parlamendi poolt komisjonile esitatud taotlust, mille nõukogu esitas oma 4.– 5. juuni 2009. aasta järeldustes SIS II edasise suuna kohta ja parlament oma 22. oktoobri 2009. aasta resolutsioonis teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi ja viisainfosüsteemi edenemise kohta [23] ja mille kohaselt peab komisjon tagama teise põlvkonna SISi väljatöötamise finantsalaste aspektide täieliku läbipaistvuse;

209. rõhutab, et komisjon peab täitma oma aruandekohustused õigeaegsemalt ja läbipaistvamal viisil;

210. palub kontrollikojal teostada põhjalik audit ja esitada eriaruanne, milles antaks hinnang SIS II projekti komisjonipoolsele juhtimisele alates projekti algusest (esimesest pakkumiskutsest);

211. jätab endale õiguse hoida reservis vahendeid, mis tuleb 2011. aasta eelarves eraldada SIS II väljatöötamisele, et tagada täielik parlamentaarne kontroll protsessi üle ja ülevaade sellest;

Naiste õigused ja sooline võrdõiguslikkus

212. tuletab komisjonile meelde, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 8 alusel on meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamine üks Euroopa Liidu aluspõhimõtteid, mida tuleks järgida kõigis Euroopa Liidu tegevusvaldkondades, ning seetõttu peaks see ka olema jälgitav Euroopa Liidu eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses;

213. peab kahetsusväärseks, et soolise võrdõiguslikkuse arvestamist eelarve koostamisel ei ole seni rakendatud; seetõttu kordab oma nõudmist komisjonile astuda täiendavaid samme selleks, et tagada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise tegelik arvessevõtmine eelarve planeerimisel;

214. väljendab heameelt komisjoni koostatud teostatavuse uuringu [24] üle, milles käsitletakse soolise võrdõiguslikkuse arvestamist eelarve koostamisel, ning palub kõigil Euroopa Liidu eelarvemenetluses osalejatel uuringut eelarve koostamisel, täitmisel ja auditeerimisel arvesse võtta;

215. palub komisjonil teha täiendavaid jõupingutusi soopõhiste andmete saamiseks, mida saaks lisada eelarve täitmisele heakskiidu andmise raportitele, kuna praegu kättesaadavad piiratud andmed ei anna olukorrast nõuetekohast ülevaadet;

216. palub kontrollikojal pühendada eelarve täitmisele heakskiidu andmise raportites eraldi osa soolise võrdõiguslikkuse aspektidele;

217. tunneb heameelt aastateks 2007–2013 ettenähtud rahastamismehhanismide lihtsustamise üle, kuid peab kahetsusväärseks, et sellele vaatamata leiti jälle vigu paljude 2008. aastal ühtekuuluvusprojektidele (kuhu all kuuluvad Euroopa Sotsiaalfond ja sooline võrdõiguslikkus) tehtud maksete osas; seetõttu palub komisjonil tagada rahastamismehhanismide tõhustamine;

Välismeetmed

218. märgib 2007. ja 2008. aasta kogemustele tuginedes, et selles poliitikavaldkonnas on jätkuvalt vaja parandada kulutuste läbipaistvust, eriti Euroopa välisteenistuse loomise valguses;

219. palub komisjonil esitada enne 2008. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse lõppu konkreetsed, üksikasjalikud ja kõikehõlmavad kavad Euroopa välisteenistuse personali ning organisatsioonilise ja kontrollistruktuuri kohta, näidates eelkõige ära töötajate arvu suurenemise ja töökohad, kavandatud eelarvelised mõjud ning põhikirja ja finantsmääruse muudatused, ning alustada esitatud ettepanekute alusel viivitamata eelarvepädeva institutsiooniga läbirääkimisi; välistab ähmastel raamlepingutel põhinevad läbirääkimised;

220. on veendunud, et parlamendi kontrollivolitused eelarve täitmisele heakskiitu andva asutusena ei tohiks välisteenistuse loomisega mingil juhul väheneda; palub komisjonil seda praeguse finantsmääruse läbivaatamise ettepaneku puhul silmas pidada; [25] rõhutab, et nimetatud läbivaatamine peaks olema osa iga kolme aasta järel toimuvast tavapärasest läbivaatamisest; lükkab tagasi komisjoni poolt kavandatud kiirmenetluse idee;

221. võtab väga murelikult teadmiseks kontrollikoja üldise hinnangu, et kõigi asjaomaste peadirektoraatide (AIDCO, RELEX, ELARG ja ECHO) järelevalve- ja kontrollisüsteemid on endiselt ainult osaliselt tõhusad, samuti kontrollikoja järelduse, et selle poliitikavaldkonna maksete puhul esines olulisi vigu; juhib tähelepanu asjaolule, et sarnaselt varasematele aastatele esinesid vead peamiselt delegatsiooni ja abisaaja tasandil;

222. väljendab heameelt, et koostöötalitus EuropAid on oma järelevalve- ja kontrollisüsteeme parandanud; innustab EuropAidi siiski tegema vajalikke täiustusi oma eelkontrollides, et oleks võimalik kasutada välisauditeid ning kõrvaldada ebakõlad ja puudused aasta auditikavas, CRIS auditimoodulis ning audititulemuste üldises järelevalves;

223. nõuab tungivalt, et välissuhete peadirektoraat tugevdaks järelkontrolle ning kõrvaldaks kontrollikoja poolt tuvastatud nõrkused projektide finantsjuhtimises ja järelevalves; väljendab heameelt, et välissuhete peadirektoraat on tunnistanud vajadust sellele probleemile rohkem tähelepanu pöörata;

224. juhib tähelepanu OLAFI uurimuse all olevate võimalike pettusjuhtumite suurele arvule (102 juhtumit) selles poliitikavaldkonnas – see on suuruselt teine näitaja sisejuurdluste järel; tunneb heameelt, et OLAF pöörab uurimis- ja ennetustegevuses ning tugevdatud koostöös peatähelepanu välisabile;

225. taunib asjaolu, et rahvusvaheliste organisatsioonide ja eelkõige ÜRO poolt (rahvusvaheliste organisatsioonidega ühiselt korraldatava halduse raames) hallatavate ELi vahendite üle läbipaistvuse saavutamine viibib; taunib raskusi, millega kontrollikojal on tulnud silmitsi seista (hoolimata komisjoni korduvatest nõudmistest järgida finants- ja haldusraamistiku lepingut), et saada ÜRO-lt auditiaruandeid ja asjakohaseid dokumente; tunnustab ja tervitab tehtud edusamme, eelkõige kontrollkülastuste juhendit käsitleva lepingu sõlmimise üle 2009. aasta aprillis ja ühiste aruandlussuuniste allkirjastamise üle;

226. möönab, et ÜRO organisatsioonidel on tihti erikogemusi ja -teadmisi, mida mujalt on raske leida; väljendab siiski muret, et komisjon ei suuda eelnevalt veenvalt tõestada, kas ÜRO organisatsiooni valimine on tegelikult tõhusam kui muud abi andmise vahendid; [26] palub komisjoni kasutada läbipaistvamat ja objektiivsemat abi rakendamise kanalite valiku protsessi;

227. võtab teadmiseks jätkuva suundumuse suurendada makseid mitme rahastajaga fondidesse (ja eelkõige ÜRO-le) rahastajate head koostööd käsitlevate põhimõtete kohaselt; väljendab siiski rahulolematust seoses pidevate probleemidega, millega kontrollikoda ÜRO agentuuride finantsdokumentide hindamisel kokku puutub; väljendab heameelt meetmete üle, mida komisjon on võtnud kontrollikoja auditiprotsesside hõlbustamiseks, ning nõuab täiendavaid meetmeid Euroopa Liidu finantshuvide igakülgseks kaitsmiseks ja protsessi läbipaistvuse suurendamiseks, vajaduse korral muu hulgas finants- ja haldusraamistiku lepingu muutmise teel;

228. rõhutab sellega seoses oma suurt pettumust ja rahulolematust asjaoluga, et komisjon ei ole siiani loonud kriisiohjamise rakendamiseks tõelist Euroopa vahendit, nagu seda nõuti varasemates eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevates resolutsioonides; rõhutab veelkord, et seda tuleb viivitamata teha, ja kutsub komisjoni uut koosseisu üles looma finantsmääruse eesseisva läbivaatamise käigus võimalust hallata ise mitut abiandjat hõlmavaid sihtfonde;

229. tervitab positiivset arengut läbipaistvuse, eesmärkide ja doonorriikide tegevuse rahvusvahelise kooskõlastamise valdkonnas, mis saavutati PEGASE mehhanismi [27] loomise kaudu, mis omakorda tugineb TIM [28]-ile, kuid mis on kohaldamisalalt laiem, hõlmates nii TIM-i kulusid kui ka majandustegevuse taaskäivitamisega seotud kulusid – eelarvetoetus, infrastruktuuri ja sotsiaalmeetmete rahastamine – vastavalt Palestiina reformi- ja arengukavale;

230. võtab teadmiseks kontrollikoja soovituse kehtestada Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi strateegia kavandamise dokumentides selged strateegilised eesmärgid ja mõõdetavad tulemuslikkuse näitajad; on seisukohal, et sarnaseid meetmeid tuleks võtta ka seoses muude välisvahenditega, mis on jätkuvalt väga üldise kohaldamisalaga;

231. teeb komisjonile ettepaneku viia läbi uuring, milles selgitatakse võimalusi, kuidas muuta välispoliitikavaldkonna eelarveid paindlikumaks; on seisukohal, et asjaomases poliitikavaldkonnas praeguseni tekkinud eelarveülejääke ja järjest suurenevaid vajadusi arvesse võttes tuleks aegsasti ette näha suurem paindlikkus, seadmata samas ohtu nõuetekohast eelarvestamist ja eelarvekontrolli;

Areng ja humanitaarabi

232. taunib asjaolu, et kontrollikoja audit näitas, et eelarvetoetuse kulukohustustes esines palju mittekvantifitseeritavaid vigu; nõuab, et komisjon hindaks kõnealuseid makseid veelgi rangemalt; võtab sellega seoses rahuloluga teadmiseks seda tüüpi maksete finantsmenetluste läbivaatamise, mis teostati 2009. aasta veebruaris;

233. märgib rahuloluga, et komisjoni hinnangud, mis käsitlevad vastavust arengukoostöö rahastamisvahendi lepingu tingimustele, on muutnud selgemaks ja saanud parema struktuuri; taunib siiski asjaolu, et kontrollikoda leidis hulgaliselt juhtumeid, mille puhul komisjon ei näidanud piisavalt struktureeritult ja ametlikult seda, et avaliku sektori rahanduse juhtimine oli piisavalt läbipaistev, vastutustundlik ja tõhus, või vähemalt seda, et paika oli pandud usaldusväärne ja asjakohane reformikava;

234. nõustub kontrollikojaga, et komisjon peaks jätkama pingutusi, et põhjendada oma otsuseid eelarvetoetuse abikõlblikkuse kohta, ja tagama, et kõik edaspidised rahastamislepingud annavad täieliku ja selge aluse maksetingimuste täitmise hindamiseks;

235. kutsub komisjoni eelarvetoetuse osas üles tugevdama maksete korrektsuse tagamiseks järelevalve- ja kontrollisüsteeme, jälgima tähelepanelikumalt ELi rahastatavaid projekte rakendavaid organisatsioone, korraldama tõhusamaid auditeid, millele järgneks range järelkontroll ning töötama välja rohkem tulemustele orienteeritud eelarvetoetuse suunised;

236. nõuab tungivalt, et komisjon aitaks partnerriikidel arendada parlamentaarset kontrolli ja auditialast suutlikkust, eriti juhul, kui abi antakse eelarvetoetuse kaudu, ning kutsub komisjoni üles koostama saavutatud edusammude kohta regulaarselt aruandeid;

237. juhib tähelepanu sellele, et eelarvetoetusega seoses on Euroopa Parlamendi ülesandeks küsida komisjonilt aru kulutustega seotud tulemuste kohta ja et eelarvetoetuse näol on tegemist abivahendiga, mis eeldab parlamentaarse järelevalve rolli nihkumist sisendite kontrollilt tulemuste ja näitajate kõrvutamisele;

238. kordab oma üleskutset, et arenguabi puhul üldiselt ja eriti eelarvetoetuse puhul tuleks järk-järgult nõuda, et abisaajariigi valitsus esitaks eelnevalt rahandusministri allkirjastatud avalikustava avalduse, milles käsitletakse teatavaid abisaajariigi juhtimis- ja aruandlusstruktuure mõjutavaid küsimusi;

239. kutsub komisjoni uut koosseisu üles võtma juhirolli ja esitama kõnealuse ettepaneku teistele rahvusvahelistele rahastajatele, eelkõige Maailmapangale, et sellist vahendit arendada ja rakendada koostöös teiste rahastajatega; ootab, et komisjon teavitaks parlamenti selliste läbirääkimiste võimalikust ajakavast;

240. nõuab tungivalt, et komisjon määratleks strateegilised eesmärgid ning asjakohased tulemusnäitajad, mis võimaldaksid tõhusalt hinnata ELi meetmete mõju;

241. kutsub komisjoni üles panema suuremat rõhku naiste tervishoiule arengumaades üldiselt ning eriti emade tervishoiu parandamisele, sest selles valdkonnas on aastatuhande arengueesmärke kõige nõrgemini täidetud;

242. tervitab edasiminekut nii doonorriikide vahelises tööjaotuses kui ka muudes abi tulemuslikkuse põhimõtetes; on siiski arvamusel, et komisjon peaks tugevdama jõupingutusi liikmesriikide tegevuse koordineerimiseks selles valdkonnas;

243. rõhutab vajadust suurendada abi tulemuslikkust ja vähendada abi killustatust; on seisukohal, et komisjoni ja liikmesriikide hallatavat projektide suurt hulka (ligikaudu 40000 projekti) tuleks vähendada, eelistades tulemuslikumaid programme ja paremat koordineerimist ELi rahastajatega selge keskendumisega väiksemale arvule iga abisaajariigi jaoks esmatähtsatele sekkumisvaldkondadele, jätmata samal ajal kõrvale asjaomases valdkonnas tegutsevaid väikeseid kuid tõhusaid VVOsid;

244. märgib, et 63 % siiani toiduainete rahastamisvahendi jaoks eraldatud rahalistest vahenditest on suunatud läbi rahvusvaheliste organisatsioonide, ning tuletab meelde, et määruses (EÜ) nr 1337/2008 [29] on rakendamise kohta sätestatud, et komisjon on kohustatud säilitama "sobiva tasakaalu" [30] rahvusvaheliste organisatsioonide ja "muude abikõlblike üksuste" vahel;

245. nõuab veel kord, et partnerriikide arengukoostöö rahastamisvahendi riiklike strateegiadokumentide koostamisse ja ülevaatamisse tuleks rohkem kaasata parlamente ning selles küsimuses konsulteerida kodanikuühiskonnaga [31];

246. nõuab tungivalt, et komisjon tagaks ELi poolt rahastatava rahvusvahelise tegevuse parema nähtavuse;

Valitsusvälised organisatsioonid (VVOd)

247. võtab teadmiseks volinike Maroš Šefčoviči ja Algirdas Šemeta 8. märtsi 2010. aasta kirjalikud kommentaarid, mis sisaldavad üksikasjalikku teavet VVO tüüpi organisatsioonide rahastamise kohta komisjoni ja rakendusametite poolt;

248. kutsub komisjoni üles looma komisjoni talituste rahastatavate VVO tüüpi organite avalikku registrit, et ühtlustada eri andmebaasid ELi eelarvest või Euroopa Arengufondist rahalisi vahendeid saavate abisaajate kohta, näitama oma raamatupidamissüsteemis ära abisaajate mittetulunduslik iseloom ja kaaluma võimalust laiendada huvide esindajate registrit, lisades sinna teabe nende ELi-poolse rahastamise kohta;

Rumeenia ja Bulgaaria

249. väljendab muret puuduste pärast ühinemiseelsete vahendite haldamises Bulgaaria ja Rumeenia ametiasutuste poolt ning tervitab komisjoni rakendatud meetmeid, sh maksete katkestamine, põhjalik järelevalve ja tihe koostöö kahe asjaomase liikmesriigiga, mis kõik on aidanud kaasa olukorra märkimisväärsele paranemisele; on siiski jätkuvalt mures oluliste puuduste pärast seoses võimalike eeskirjade eiramisega Phare fondide haldamisel kahe rakendusameti poolt Bulgaarias, kuigi Phare vahendeid hõlmavate lepingute sõlmimine on lõpetatud; võtab teadmiseks ametiasutuste võetud kohustuse uurida eeskirjade eiramist ja reformida EL-poolse rahastamise haldus;

250. märgib, et Kozloduy tuumaelektrijaama (Kozloduy blokid 1 kuni 4) dekomisjoneerimine peab olema lõpetatud 2035. aasta 19. oktoobriks; märgib ära läbipaistvuse puudumise komisjoni eri peadirektoraatidelt saadud vahendite päritolus; palub kontrollikojal kasutatavaid vahendeid kontrollida;

251. taunib märkimisväärsete edusammude puudumist leitud puuduste likvideerimiseks (eriti seoses riikliku teede infrastruktuuri fondiga (NRIF)); seetõttu toetab komisjoni kaalutletud lähenemist ja võetud kohustust olukorda hoolikalt jälgida ja järeldusi arvestada ning nõustada ja abistada Bulgaaria ametiasutusi, et leitud puudused likvideerida; nõuab tungivalt, et komisjon oleks Bulgaaria ametiasutuste kavandatud rakenduskavade kohta esitatud vastavushindamise aruannete kinnitamisel ja enne programmiperioodi 2007–2013 vahemaksete sooritamise alustamist äärmiselt tähelepanelik ja range; võtab teadmiseks Bulgaaria rakendatud meetmed; tervitab komisjoni kõigi rakenduskavade vastavushindamise menetluste positiivset tulemust, samas rõhutades, et komisjoni tõhusat kontrolli ja juhendamist tuleb kohaldada ka edaspidi;

252. võtab teadmiseks asjaolu, et komisjon peatas maksete tegemise Rumeenias programmi SAPARD raames 2008. aasta juulis seoses komisjoni teenistuste tuvastatud puuduste ja eeskirjade eiramistega, ning väljendab heameelt Rumeenia esitatud tegevuskava üle nende puuduste likvideerimiseks, mis võimaldas komisjonil tühistada maksete tegemise peatamise 2009. aasta juulis;

253. toetab asjaolu, et komisjon peatas maksete tegemise Bulgaarias kolme ühinemiseelse programmi (Phare/üleminekutoetus, ISPA ja SAPARD) raames 2008. aastal, et kaitsta ELi finantshuve, pidades silmas komisjoni teenistuste tuvastatud puudusi ja eeskirjade eiramisi kõnealuste vahendite haldamisel; väljendab heameelt asjaolu üle, et Bulgaaria reageeris positiivselt kõigile soovitustele, mis võimaldas komisjonil tühistada maksete tegemise peatamise 2009. aastal;

254. taunib siiski puudusi, eelkõige suutmatust tuvastada eeskirjadevastaseid toetustaotlusi ja võtta asjakohaseid järelmeetmeid eeskirjade eiramise kõrvaldamiseks, ning nõuab tungivalt, et Bulgaaria võtaks tihedas koostöös komisjoniga ja sõltumatu audiitori hoolsa järelevalve all vastu üksikasjaliku tegevuskava;

255. rõhutab, et selle tegevuskavaga tuleb saavutada konkreetsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajastatud eesmärgid, eelkõige – kui see on asjakohane – läbipaistvate hanke-eeskirjade kehtestamine, mis vastaksid rahvusvahelistele standarditele ega piiraks rahvusvaheliste pakkujate vahelist konkurentsi neile suure sisehalduskoormuse panemise ka