ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 28.10.2010 
SEK(2010) 1263 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
  
Lisatud dokumendile – Ettepanek: Euroop a Parlamendi ja nõukogu määrus (EL), 
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa 
Meresõiduohutuse Amet 
COM(2010) 611 
 SEC(2010) 1264 
 
ET 2   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Määruse (EÜ) nr 1406/2002 (millega luua kse Euroopa Meresõiduohutuse Amet) 
muutmise ettepaneku mõju hindamise aruande kokkuvõte  
Juhtiv peadirektoraat : MOVE 
1. M ENETLUS  
Käesolev ettepanek oli komisjoni 2008. aas ta õigusloome- ja töökava osa (viide 
2008/TREN/047, nüüd 2008/MOVE/047). 
Ettevalmistused mõju analüüsimiseks algasi d 2007. aastal. Asutati talitustevaheline 
juhtrühm. 
Kasutati kaht erinevat sõltumatut eksper tteadmiste allikat. Kõigepealt, nagu on ette 
nähtud Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (EMS A) asutamise määruse artikliga 22, 
tellis EMSA haldusnõukogu välishindamise. Haldusnõukogu võttis hindamise lõpparuande põhjal 2008. aasta juunis vastu soovitused. Teiseks tellisid komisjoni 
talitused mõju hindamistel abi osutamise raamlepingu alusel uuringu. Ühtlasi võeti arvesse ka EMSA haldusnõukogu poolt 2010. aasta märtsis heaks kiidetud EMSA viie aasta strateegiat. 
2. P
ROBLEEM  
EMSA loodi 2002. aastal meresõiduohutuse kindlustamise teise meetmepaketi osana 
eesmärgiga parandada meresõiduohutust Euroopa vetes pärast mitmeid laevaõnnetusi, millest mõned põhjustasi d Euroopas keskkonnakatastroofe. Amet 
alustas tegevust 2003. aasta algul. Esimene täielik tegevusaasta oli 2004. 
Välishindamine kinnitab, et EMSA on täitnud lünga meresõiduohutuse valdkonnas 
Euroopa Liidus. Lisaks peavad sidusrühmad  EMSA määrust ja ametit ennast väga 
oluliseks. Välishinnangus rõhutatakse siis ki, et EMSA tulemuslikkust ja tõhusust 
saab veel parandada reas valdkondades ja mõned selgitused on soovitavad. Seetõttu 
on vaja tegeleda kahe erineva probleemistikuga: 
1) mil määral on EMSA määrus asjakoha ne õiguslik alus EMSA ülesannete 
täitmiseks tema peamiste sidusrühmade ootustele vastavalt ja 
2) kuidas lahendada rida juhtimisprobleeme, mida kogeti EMSA esimestel 
tegevusaastatel. 
Kui midagi ei tehta, põhjustavad vast uolud EMSA asutamismääruse ja uute 
meresõiduohutuse alaste ELi õigusaktide vahe l ebakindlust EMSA ülesannete suhtes 
ja kaob selge ülevaade sellest , kes millega tegeleb. Seetõttu  on vaja EMSA ülesanded 
paremini kindlaks määrata ja täpselt määratleda EMSA abi komisjonile ja liikmesriikidele, pidades silmas mitmesuguseid uusi arengutendentse (meresõiduohutuse kindlustamise kolmas meetmepakett, ELi integreeritud merenduspoliitika, eriti mereseire, arut elud Euroopa rannava lvetalituse üle, 
merendusuuringud, ELi roll meretranspordi  jaoks olulistes rahvusvahelistes 
 
ET 3   ET organisatsioonides, suhted naaberriikidega). Tuleb tagada, et EMSA suudab ka 
tulevikus täita oma sidusrühmade õiguspäraseid nõudeid kooskõlas 
meresõiduohutuse valdkonnas toimuva arenguga. 
Teine selles läbivaatamises käsi tlemist vajav probleemistik puudutab 
juhtimisküsimusi. Viimaste aastate kogemus on näidanud, et teatav ad juhtimisalased 
sätted vajavad täiendavalt selgitamist,  et paremini kindlaks määrata ameti, 
haldusnõukogu, liikmesriikide ja komisjoni roll ja vastutusala. EMSA täidab praegu kahekordset rolli, teostades liikmesriikid e üle järelevalvet kontrollide ja visiitide 
kaudu ning osutades liikmesriikidele tehnilist abi, väljaõpet ja merenduse 
tugiteenuseid. Peale selle võib liikmesr iikide esindajatest haldusnõukogu liikmetel 
tekkida huvide konflikt. Üh elt poolt otsustavad na d haldusnõukogu liikmetena 
EMSA tegevuse ja vahendite üle, teiselt pool t esindavad nad siseriiklikke asutusi, kes 
kuuluvad EMSA teostatavate kontrollide ja visiitide kohaldamisalasse, et kontrollida 
siseriiklike eeskirjade ja  töövõtete vastavust koha ldatavale ELi õigusele. 
Probleemseid sätteid on vaja parandada. 
3. E
ESMÄRGID  
Poliitika üldeesmärk  on parandada meresõiduohutust, meresõiduturvalisust, laevade 
põhjustatud reostuse vältimist ja reostustõr jet, et parandada Euroopa kodanike, vete 
ja rannajoone ohutust. 
Esimene poliitika erieesmärk  on tagada EMSA asutamismääruses sätestatud ameti 
ülesannete parem ühtivus ELi meresõi duohutuse õigusaktide eri elementidega. See 
võib hõlmata EMSA ülesannete laiendamist  uutele valdkondadele meresõiduohutuse, 
meresõiduturvalisuse ning reostuse vältimis e ja reostustõrje alal. Teine poliitika 
erieesmärk  on selgitada juhtimisküsimusi, mis esinesid EMSA esimestel 
tegevusaastatel, et eri os alejate (amet, haldusnõukogu, komisjon ja liikmesriigid) 
vastutusalad paremini kindlaks määrata. Lõpuks peab kolmas poliitika erieesmärk  
aitama parandada ELi nähtavust rahvusva helisel areenil li ikmesriikidele ja 
komisjonile tasemel tehnilise abi andmisega kõikides ameti pädevusvaldkondades. 
4. M ÕJU HINDAMINE  
Kaaluti kaht eraldi valikuvõimaluste kogumit, millest esimene on seotud EMSA 
ülesannetega ja teine EMSA juhtimisega. 
Seoses EMSA ülesannetega uuri ti järgmisi poliitikavalikuid: 
– 1. valikuvõimalus – „ei tehta midagi” (st jätta määrus 1406/2002 muutmata); 
– 2. valikuvõimalus – „minimaalne” lä bivaatamine, mis piirdub ELi 
meresõiduohutuse kindlustamise kolmanda meetmepaketti rakendamisest tulenevate ülesannete rakendamisega; 
– 3. valikuvõimalus – „keskmine” läbivaatamine, mis hõlmab 2. valikuvõimalust ja 
mille puhul lisaks sellele võetakse üle suur osa sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandum iga ettenähtud tegevusest (Pariisi MoU); 
 
ET 4   ET – 4. valikuvõimalus – „suur” läbivaatamin e, mis hõlmab 3. valikuvõimalust ning uusi 
ülesandeid turvalisuse, teadustegevuse ja üldise merenduspoliitika valdkonnas.  
Algusest peale leiti, et 2.–4. valikuvõim alus ei ole vastanduvad, vaid on 
kumuleeruvad valikuvõimalused ja et ne ndest tuleb iga valikuvõimaluse raames 
eraldi välja arendada ja hinnata rida eriülesandeid, mille tagajärjel võib osutuda vajalikuks valikuvõimalused osaliselt uuesti määratleda. 
Ameti ülesannete osas on poliitikavalikut e tõenäoline majanduslik, sotsiaalne ja 
keskkonnamõju kavandatavate muudatuste piir atud ulatuse tõttu piiratud. Lisaks ei 
ole võimalik vaatlusaluste valikuvõimaluste mõju täpselt kvantif itseerida. Nimelt on 
kõik EMSA ülesanded piiritletud tehnilise abina komisjonile ja liikmesriikidele. 
Tehnilise abi panust poliitika eesmärkidesse ei ole hetkel olemasolevate vahenditega võimalik mõõta. 
Ühegi valikuvõimaluse puhul ei saanud kindlaks määrata mõõdetavat mõju 
laevandussektori konkurentsivõimelisusele kulu või kasumi osas. Eeldatakse siiski, 
et EMSA abi liikmesriikidele ja komisjonile tuleb kaudselt laevandussektorile kasuks, sest liikmesriikidel ja komisjonil on paremad võimalused teostada oma reguleerimistegevust. EMSA tehniline abi ei tohiks põhimõtteliselt tekitada liikmesriikidele halduskoormust ega kulusid. Kuigi liikmesriikide puhul oodatavat võimalikku kokkuhoidu on raske koguseliselt mõõta, avaldasid väga paljud liikmesriikide esindajad sidusrühmade konsu ltatsioonidel lootust saavutada tänu 
EMSA suuremale tehnilisele abile kokkuhoi du siseriiklikul tasandil. Kindlaks 
määratud peamine majanduslik mõju seondub EMSA eelarve suurendamisega ameti lisaülesannete täitmiseks vajalike ha ldus- ja tegevusassigneeringute abil. 
Kõikide valikuvõimaluste sotsiaalne mõju  on kaduvväike. Eeldada võib teatavat 
kaudset positiivset mõju meremeeste ja reisijate ohutusele ning töö- ja 
elamistingimustele laevade pardal. 
Keskkonnamõju osas oodatakse, et 2.–4. valikuvõimalusel on positiivne 
keskkonnamõju, sest kavandatavad meetmed aitavad muuta laevad ja meresõidu ohutumaks. 
EMSA praeguse kogemuse põhjal samalaadses tegevuses järeldati, et EMSA peaks 
olema tõhus või koguni väga tõhus suure enamiku võimalike ülesannete täitmisel. See kehtib kõikide ülesannete kohta 2. ja 3. valikuvõimaluse raames, samas kui 
4. valikuvõimaluse all hinnati kahte teadus tegevusega ja kahte naabruses asuvate 
kolmandate riikidega koostöö tegemisega se otud ülesannet „üpris tõhusaks”, sest 
need mõlemad on ameti jaoks pigem uued tegevusalad. Peaaegu kõik võimalikud uued ülesanded 2.–4. valikuvõimaluse all kujutavad endast ELi jaoks suurt 
lisandväärtust. 
Komisjoni talitused pidid vaatlusaluste er i valikuvõimaluste teostatavuse hindamisel 
arvesse võtma ka eelarvevahe ndite kättesaadavust. Finant sperspektiivid kuni aastani 
2013 ei võimalda EMSA-le kõikide võimalike ja soovitavate uute ülesannete täitmiseks vajalikke eelarvevahendeid a nda. Seetõttu pidid komisjoni talitused 
mõjuhinnangus kindlaksmääratud ülesanne te hulgast välja valima ülesanded 
vastavalt nende tähtsusele ja lisandväärtu sele ELi jaoks. Samal ajal on EMSA mõnda 
 
ET 5   ET uut ülesannet juba täitnud oma praegus e määruse põhjal ja ameti praeguste 
eelarvevahenditega. 
Seoses EMSA juhtimisega uuriti järgmisi poliitikavalikuid: - 1. valikuvõimalus – „ei tehta midagi ” (st jätta määrus 1406/2002 muutmata); 
- 2. valikuvõimalus – juhtimisküsimuste  läbivaatamine reguleeriva asutuse 
institutsioonilises raamistikus; 
- 3. valikuvõimalus – radikaal ne läbivaatamine EMSA prae gust tegevust piiritleva 
institutsioonilise raamistiku ümberkujundamisega. 
3. valikuvõimaluse radikaalne lahe ndus jäeti varakult kõrvale, sest 
ümberkujundamise halduskulus id peeti ebaproportsionaalseteks. Lisaks oleks ameti 
poolitamine kaheks eraldi allüksuseks põhjus tanud soovimatut ja eesmärkidele vastu 
töötavat ebaefektiivsust. Seega otsustati jätta EMSA olemuselt nn „regulatiivseks” asutuseks, mis on suurel määral sõltumatu  ühesainsas struktuuris. Kuna eeldati, et 
läbivaatamises käsitletavate juhtimis aspektidega ei kaasne negatiivset 
majanduslikku, sotsiaalset ega keskkonnamõju , otsustati järgida 2. valikuvõimalust. 
Nimelt ei oleks olnud otstarbekas jätt a EMSA ülesannete läbivaatamisel 
juhtimisküsimused käsitlemata, nagu oleks nõudnud 1. valikuvõimalus. 
Arvestades käimasolevaid institutsioonideva helisi arutelusid ELi ametite süsteemi 
teemal, otsustati ettepaneku koostamise varases järgus jätta kõrvale kõik horisontaalset laadi küsimused (näiteks haldusnõukogu struktuur ja hääleõigused) 
ning keskenduda vähestele EMSA-le iseloom ulikele juhtimisküsimustele (näiteks 
ELi liikmesriikide kontrollimise korraldamine) . Ettepanek sisaldab seega piiratud 
arvul täiendusi ja selgitusi seoses ameti juhtimisega. 
5. J
ÄRELDUS  
Komisjoni talitused järeldavad, et 4. va likuvõimalus, mis selgituste kohaselt hõlmab 
eespool kirjeldatud 2. ja 3. valikuvõimalust,  on EMSA ülesannete läbivaatamiseks 
eelistatuim valikuvõimalus, millega tagata kse, et amet annab komisjonile ja 
liikmesriikidele ka edaspidi väärtuslikku tehnilist abi kõikides tema vastutusalasse kuuluvates asjaomastes valdkondades. Eelm ises punktis selgitatud eelarveseisu 
arvestades otsustasid komisjoni talitu sed aga 4. valikuvõimaluse puhul rohkem 
piiratud lähenemisviisi kasuks. Võttes arve sse eespool nimetatud eelarveseisu ning 
aastatel 2008–2011 juba ette võetud arenduste gevust ja investee ringuid, piirduvad 
EMSA edasise laienemise kulud 18 uue ametikohaga, mis luuakse järk-järgult 
aastatel 2012–2014 ja millest kuus ametikohta peaks EMSA rahastama ametisisese vahendite ümberpaigutamise teel. Eela rvemõju on aastatel 2012–2015 hinnanguliselt 
ligikaudu 3,9 miljonit eurot.