[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 23.1.2008

KOM(2008) 10 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Sooline võrdõiguslikkus aastal 2008

SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. Peamised arengujooned 3

2.1. Naiste ja meeste ebavõrdsus 3

2.2. Poliitiline ja õigusloomega seotud areng 5

3. Strateegilised väljakutsed ja suunised 6

3.1. Kvaliteetsed töökohad võrdse majandusliku sõltumatuse soodustamiseks 6

3.2. Kvaliteetsed teenused, mis toetavad töö ja isikliku elu ühitamist 7

3.3. Võitlus stereotüüpidega ja isiklike valikute toetamine 8

3.4. Institutsioonilised mehhanismid, mis toetavad võetud poliitiliste kohustuste täitmist ja õigusaktide rakendamist 9

4. Järeldused 9

ANNEX 10

Sissejuhatus

Sooline võrdõiguslikkus on üks Euroopa Liidu põhiväärtusi. Ühenduse ja liikmesriikide ühise tegevuse tulemusena on meeste ja naiste olukord Euroopas paljudes valdkondades oluliselt muutunud. Näiteks jätkub naiste osaluse kasv tööelus ja naiste haridustase on tänapäeval meeste omast kõrgem. Samas ootavad lahendamist veel mitmed olulised küsimused. Eriti tuleb silmas pidada asjaolu, et kuigi kvantitatiivne edu on vaieldamatu, tuleb teha täiendavaid pingutusi võrdsuse kvalitatiivse külje tagamiseks. See on käesoleva aruande peamine sõnum.

2007. aastal viidi ellu mitmed 2006. aastal Euroopa Komisjoni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhistes ja Euroopa Ülemkogu soolise võrdõiguslikkuse paktis teatavaks tehtud meetmed. Kõikide asjaomaste meetmete eesmärk on saavutada nii kvalitatiivses kui ka kvantitatiivses plaanis naiste ja meeste vaheline tõeline võrdõiguslikkus. Lisaks sellele on komisjon andnud oma panuse paindlikkuse ja turvalisuse ühiste põhimõtete[1] väljatöötamisse, mille eesmärk on eeskätt luua rohkem ja paremaid töökohti. Aasta jooksul toimus mitmeid soolise võrdõiguslikkuse poliitika jaoks olulisi sündmusi ja tähistati mitmeid tähtpäevi – möödus 50 aastat Euroopa soolise võrdõiguslikkuse poliitika väljatöötamisest, 2007. aasta oli Euroopa võrdsete võimaluste aasta ning möödus kümme aastat Amsterdami lepingu allkirjastamisest, millega rajati Euroopa strateegia tööhõiveks ja võrdõiguslikkuse integreeritud käsitlemiseks ühenduse eri poliitikavaldkondades.

Käesolev viies soolise võrdõiguslikkuse aruanne on valminud koostöös liikmesriikidega Euroopa riigipeade- ja valitsusjuhtide ülemkogu ülesandel ning see katab esmakordselt laienenud Euroopa Liidu 27 liikmesriiki. Euroopa Liidu nüüdsest veelgi suurem mitmekesisus võib tuua võrdõiguslikkuse poliitikale uusi väljakutseid. Samas annab uute liikmesriikide ühinemine tunnistust sellest, et need riigid tunnustavad Euroopa Liidu põhiväärtusi ja on võtnud kohuse täita liidu põhieesmärke, sealhulgas seoses naiste ja meeste võrdõiguslikkusega.

Peamised arengujooned

Naiste ja meeste ebavõrdsus

Tööhõive kvantitatiivne ja kvalitatiivne parandamine on Lissaboni majanduskasvu ja tööhõivestrateegia oluline strateegiline eesmärk. Kuigi kümne aasta jooksul on naiste tööhõive valdkonnas tehtud vaieldamatuid kvantitatiivseid edusamme, tuleb kvalitatiivse külje parandamiseks teha veel täiendavaid pingutusi.

Naiste tööhõive suurenemine on olnud viimastel aastatel peamine Euroopa Liidu tööhõive pideva kasvu mõjutaja. Ajavahemikul 2000–2006 suurenes tööhõives osalevate isikute arv EL 27-s ligi 12 miljoni inimese võrra, millest enam kui 7,5 miljonit moodustasid naised. Naiste tööhõive tase on kasvanud igal aastal, tõustes 2006. aastal 57,2 protsendile, mis on 3,5 protsendipunkti võrra enam kui 2000. aastal – seega on 2010. aasta eesmärgiks seatud 60 % juba käeulatuses. Samal ajavahemikul on meeste tööhõive tase tõusnud vähem kui ühe protsendi võrra. Üle 55 aasta vanuste töötajate hulgas on naiste tööhõive taseme tõus olnud samuti meeste omast kõrgem. Vastav protsendimäär oli 34,8 %, mis on 7,4 % enam kui 2000. aastal. Samaaegselt oli naiste töötuse tase 9 %, mis on viimase kümne aasta kõige madalam tase.

Selline positiivne areng on võimaldanud vähendada oluliselt naiste ja meeste tööhõive taseme erinevust – 2000. aasta 17,1 protsendipunktilt 14,4 protsendipunktile 2006. aastal. Samas ei ole arusaadav tööhõive erinevuse säilimine iseenesest, sealhulgas noorte puhul (15–24 aasta vanuste noorte puhul 6 protsendipunkti), võttes arvesse, et neidude õppeedukus on nii kesk- kui ka kõrghariduse omandamisel parem kui noormeestel. Liiatigi tundub erinevus vanuse kasvades veelgi süvenevat, jõudes üle 55 aasta vanuste isikute puhul 17,8 protsendipunktini.

Mitmed probleemid on endiselt seotud naiste töökohtade kvaliteediga. Soolise võrdõiguslikkuse saavutamine on üks töökoha kvaliteedi mõõtmeid, mille komisjon on kindlaks määranud[2]. Sellised näitajad nagu töötasu, sooline vahetegemine tööturul ja naiste esindatus juhtivatel ametikohtadel ei peegelda aga viimastel aastatel erilist arengut. Nii on palgaerinevus püsinud juba 2003. aastast 15 % juures ning on võrreldes 2000. aastaga vähenenud vaid ühe protsendipunkti võrra. Sooline vahetegemine majandusharude ja ametikohtade lõikes ei ole vähenenud, pigem on see teatavates riikides isegi suurenenud, mis näitab, et tööturule lisandunud naised on asunud tööle peamiselt niigi valdavalt naiste hõivatud majandusharudesse ja ametikohtadele. Juhtivatel kohtadel olevate naiste osakaal on jäänud pidama 33 % juurde ning on vaid pisut tõusnud poliitiliste ametite puhul, kus üksnes 23 % riigi ja 33 % Euroopa tasandi parlamendisaadikutest on naised.

Lisaks sellele on oht, et sooline ebavõrdsus säilib ka muudes töökoha kvaliteediga seotud aspektides, näiteks seoses töö ja isikliku elu ühitamisega või seoses töötingimustega, mis ei võimalda täiel määral väärtustada töötajate pädevust, või siis seoses töötervishoiu ja -ohutusega. Sellest annab tunnistust väikelaste emade oluline tööhõive langus (keskmiselt –13,6 %), samas kui väikelaste isade tööhõive osakaal kasvab. Nii on väikelaste emade tööhõive tase vaid 62,4 %, kuid väikelaste isade vastav protsendimäär 91,4 %, seega on erinevus 29 protsendipunkti. Enam kui kolmveerand osalise tööajaga töötajatest on naised (76,5 %), see tähendab, et osalise tööajaga töötab üks naine kolmest, samas kui meeste puhul on näitaja vähem kui üks mees kümnest. Ka tähtajaliste töölepingute alusel töötavate naiste osakaal on suurem kui meeste puhul (15,1 %, s.o ühe protsendi võrra).

Teisisõnu näib, et Euroopa majanduskasvu ja tööhõivestrateegia valdkonnas tehtud olulised pingutused naiste tööhõive kvantitatiivseks ja kvalitatiivseks parandamiseks („more and better jobs”), on valdavalt kandnud vilja pigem kvantitatiivselt kui kvalitatiivselt.

Püsib sotsiaalne ebavõrdsus, mis võib peegelduda ebavõrduses tööjõuturul. Pikaajalist tööpuudust esineb naiste hulgas märkimisväärselt sagedamini (4,5 %) kui meeste hulgas (3,5 %). Naiste erialane karjäär on lühem, aeglasem ja madalamalt tasustatud kui meestel ning see suurendab vaesumise ohtu, eriti üle 65 aasta vanuste isikute seas (21 %, mis on 5 protsendipunkti võrra suurem kui meeste puhul).

Poliitiline ja õigusloomega seotud areng

Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised[3] andsid uue hoo ühenduse poliitikale selles valdkonnas. Komisjon tagab juhistes ette nähtud toimingute ja tegevuskavade elluviimise järelevalve iga-aastase üksikasjaliku töökava[4] abil. Kavast ilmnevad eeskätt märkimisväärsed edusammud võrdõiguslikkuse põhimõtte juurutamisel Euroopa Liidu poliitikavaldkondades, eeskätt juhistes kindlaksmääratud esmatähtsates tegevusvaldkondades.

Töö, isikliku elu ja pereelu ühitamine on soolise võrdõiguslikkuse keskseid teemavaldkondi ning kuulub ka juhistes nimetatud esmatähtsate tegevusvaldkondade hulka. Ühtlasi on tegemist töökoha kvaliteedi ühe põhiteguriga. 2006. aasta lõpus käivitas komisjon üleeuroopalise ametliku konsultatsiooni sotsiaalpartneritega ,[5] et selgitada välja võimalikud ühenduse tasandi tegevussuunad selles valdkonnas olemasoleva raamistiku parandamiseks või täiendamiseks. Konsultatsiooni tulemusena ilmnes, et sotsiaalpartnerid on üksmeelel, et on vaja võtta meetmeid, eeskätt julgustamaks mehi senisest aktiivsemalt pereelus osalema. Seoses sellega käivitas komisjon 30. mail 2007 konsultatsiooni teise etapi[6] asjaomases valdkonnas võimalike ettepanekute käsitlemiseks. Ettepanekud hõlmasid peamiselt ema- ja vanemapuhkust reguleerivate õigusaktide täiustamist, teatavate uute puhkuseliikide loomist (isapuhkus, lapsendamispuhkus ja puhkus tegelemiseks ülalpeetavate pereliikmetega) ning muid mitteseadusandlikke meetmeid. Saadud vastuste analüüsi põhjal võib komisjon teha vajaduse korral ettepanekuid olemasoleva õigusliku raamistiku täiustamiseks, võttes seejuures arvesse võimalike läbirääkimiste alustamist sotsiaalpartneritega ning vajalike mõju-uuringute tulemusi.

Lisaks sellele avaldas komisjon toetust[7] kevadisel Euroopa Ülemkogul väljapakutud Euroopa Pereliidu loomise algatusele, mis põhineks liikmesriikide selliste peresid toetavate strateegiate ja tavadega seotud kogemuste ja teadmiste vahetamisel, mille eesmärk on astuda vastu demograafiliste muutustega seotud väljakutsetele.

Soolise võrdõiguslikkuse alal tehtud edusammude puhul on õigusloomel olnud alati esmatähtis roll. Võrdse kohtlemise valdkonnas kohaldatavate õigusaktide osas on viidud lõpule menetlused direktiivi 2002/73[8] riiklikku õigusse ülevõtmata jätmise kohta, välja arvatud juhtum, kus ülevõtmine toimus osaliselt. Käimas on riiklike ülevõtmismeetmete ühenduse õigusele vastavuse analüüs. 2007. aastal käivitati EÜ asutamislepingu artiklis 226 sätestatud menetluse esimene etapp. Riikide õigusaktide vastavuse kontrollimine jätkub 2008. aastal.

Vaatamata teatavatele edusammudele toimub endiselt naiste ja meeste ebavõrdne kohtlemine tööturul, mis takistab ühtlasi võrdse majandusliku sõltumatusega seotud eesmärgi saavutamist. 18. juulil 2007. aastal vastu võetud teatises[9] on komisjon väljendanud kindlat kavatsust võtta kõik vajalikud meetmed naiste ja meeste palgaerinevuse likvideerimiseks. Eeskätt tuleb leida võimalused selle keerulise ja raskesti mõistetava nähtuse analüüsimiseks, et töötada seejärel välja eesmärgistatud tegevussuunad ja määrata kindlaks võimalused olukorra parandamiseks olemasoleva õigusliku raamistiku piires. Lisaks sellele on kõikide tööturu ebavõrdsete aspektide kaotamiseks oluline tegevus kooskõlastada, eeskätt Euroopa majanduskasvu ja tööhõivestrateegia ning paindlikkuse ja turvalisuse ühiste põhimõtete uue tegevustsükli raames[10].

Euroopa soolise võrdõiguslikkuse instituudi rajamine on toimunud komisjoni aktiivsel toetusel. Haldusnõukogu liikmete ametissenimetamisega[11] moodustati instituudi juhtorgan. Instituudi ülesandeks on pakkuda olulist tehnilist tuge soolise võrdõiguslikkuse strateegiatele.

Strateegilised väljakutsed ja suunised

Euroopa majanduskasvu ja tööhõivestrateegia kohaselt on tööhõive kvaliteedi parandamisel määrav tähtsus nii töötajate heaolu saavutamiseks kui ka tootlikkuse ja tööhõive suurendamiseks. Lõppevat tsüklit iseloomustab naiste tööhõive taseme jätkuv tõus, kuid kvalitatiivses plaanis on edusammud tagasihoidlikumad. Sooline ebavõrdsus on endiselt märgatav, eriti seoses erinevustega naiste ja meeste töökorralduses (eeskätt seoses osalise tööajaga või tähtajalise töölepingu alusel töötamisega ning madalama kvaliteediga ja madalamalt tasustatud ametikohtadega), tööturul on säilinud horisontaalne ja vertikaalne vahetegemine, mis teatavates riikides on isegi suurenenud, seejuures ei ole palgaerinevused vähenenud.

Suuremaid pingutusi tuleb teha põhimõtte „rohkem paremaid töökohti” elluviimiseks, võttes seejuures arvesse, et oluline on rakendada paindlikkuse ja turvalisuse põhimõtteid ja pidada silmas tööhõivepoliitika diferentseeritud mõju naistele ja meestele eri elutsüklite kestel. Selline lähenemisviis peab hõlmama nii töö tegelikku kvaliteeti kui ka kõiki teisi seda mõjutavaid asjaolusid, nagu selliste infrastruktuuride väljatöötamist, mis võimaldavad kõigile juurdepääsu ja püsimise tööturul või mis annavad võimalusi oma erialaste eesmärkide elluviimiseks ning personaalsete valikute tegemiseks väljaspool igasuguseid stereotüüpe. Samuti on oluline luua institutsioonilised vahendid, mis on vajalikud hea valitsemistava tagamiseks ning võetud poliitiliste kohustuste tõhusaks rakendamiseks.

Kvaliteetsed töökohad võrdse majandusliku sõltumatuse soodustamiseks

Tööhõive kvantiteedi paranemine peab toimuma käsikäes kvaliteedi paranemisega [12] . Kvaliteetsed töökohad on töötajatele ligitõmbavad ja võimaldavad neil kasutada maksimaalselt oma tootmispotentsiaali, samuti soodustavad sellised töökohad ühiskonna üldise elukvaliteedi parandamist. Naiste ja meeste võrdõiguslikkus on töökoha kvaliteedi juures oluline tegur. Oluline on kõrvaldada nii siiani säilinud ebavõrdsus tööturul kui ka käsitleda kõiki kvaliteedi tahke, sealhulgas töötervishoiu ja tööheaolu küsimusi soolise võrdõiguslikkuse valguses.

- Euroopa majanduskasvu- ja tööhõivestrateegia uue tegevustsükli raames tuleb jätkata ja tõhustada püüdlusi kõrvaldada naiste ja meeste ebavõrdsus, et vähendada märkimisväärselt erinevusi tööhõive, töötuse ja töötasu valdkonnas, samuti soolist vahetegemist tööturul.

- Toetust töö ja isikliku elu ühitamisele tuleks tõhustada ja see peaks olema suunatud nii naistele kui ka meestele; eeskätt peaks see hõlmama töökorraldust ja uuenduslikke paindlikke puhkusi, mis toetavad ülalpeetavate isikute hoolduskohustusega meeste ja naiste osalemist ja püsimist tööhõives ja soodustavad paremat koduste ja perekondlike ülesannete jaotust, mis vastab vastutuse jagamise põhimõttele.

- Töötajate erialane enesetäiendamine peaks toimuma sellisel viisil, mis tagaks neile oma tööpotentsiaali maksimaalset ärakasutamist võimaldavad arenguperspektiivid kogu elutsükli jooksul ja mis on suunatud mõlema soo esindajate võrdse esindatuse saavutamisele juhtivatel ametikohtadel.

- Töötervishoiu ja -heaolu ning töökeskkonnaga seotud probleemide käsitlemisel tuleb võtta arvesse konkreetset olukorda ning naiste ja meeste eriomaseid probleeme.

- Tuleks veenduda, et täiel määral kasutatakse ära struktuurifondide pakutavaid võimalusi, et toetada strateegiaid, mille eesmärk on arendada rohkem ja paremaid töökohti.

Kvaliteetsed teenused, mis toetavad töö ja isikliku elu ühitamist

Töö ja isikliku elu ühitamise[13] võimalused sõltuvad samal ajal nii nüüdisaegsest töökorraldusest, mis hõlmab paindlikkuse ja turvalisuse põhimõtete järgimist sooküsimustes, kui ka hõlpsasti ligipääsetavate, asjakohaste ja kvaliteetsete teenuste kättesaadavusest. Palju tähelepanu on pööratud asjaomaste teenuste (eelkõige lastehoiu- ja muude ülalpeetavate eest hoolitsemise teenused) kättesaadavuse ja juurdepääsetavuse parandamisele. Nagu ilmneb komisjoni korraldatud aktiivse kaasamise alase konsultatsiooni [14] tulemustest, nõuavad kvaliteediaspektid samaväärset tähelepanu.

- Tuleb jätkata ja süvendada pingutusi, et parandada kooskõlas Barcelona eesmärkidega[15] lastehoiuteenuste ning ülalpeetavate hooldamisteenuste kättesaadavust ja nendele juurdepääsu, pöörates samaväärset tähelepanu teenuste kvaliteedile, sealhulgas seoses töögraafikuga.

- Teenuste kvaliteet tuleb toetada ka täiendõppe kaudu ning täiendõppega tegelevate töötajate kvalifikatsiooni parandamise kaudu, samuti vastavate ametikohtade väärtustamise kaudu.

- Tuleb tagada kvaliteetsed üldhuviteenused, eeskätt transpordi-, haldus- ja tööhõiveteenused. Erilist tähelepanu tuleb pöörata sellele, et juurdepääs nimetatud teenustele oleks ühilduv ülalpeetavate isikute eest hoolitsevate ning täiskohaga töötavate meeste ja naiste töögraafikuga.

- Tuleb veenduda struktuurifondide pakutavate võimaluste täielikus ärakasutamises töö ja isikliku elu paremat ühitamist soodustavate teenuste kättesaadavuse ja kvaliteedi parandamiseks.

Võitlus stereotüüpidega ja isiklike valikute toetamine

Stereotüübid on takistuseks isiklike valikute elluviimisel nii meeste kui ka naiste puhul. Need soodustavad ebavõrdsuse püsimist ja mõjutavad valikute tegemist hariduse, koolituse ja tööhõive valdkondades, osalemist koduses ja perekondlikus tööjaotuses ning esindatust juhtivatel ametikohtadel. Stereotüübid võivad samuti mõjutada igaühe töö väärtustamist. Nende kaotamine on üks naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste ja Euroopa sotsiaalpartnerite võrdõiguslikkuse tegevusraamistiku prioriteete.

- Võitlus sooliste stereotüüpidega peab algama võimalikult varajases eas ning peaks toetama käitumismudeleid, millega väärtustatakse isiklikke valikuid seoses haridustee valimisega ja toetatakse naiste ja meeste võrdõiguslikkust, muuhulgas ka koduses ja perekondlikus ülesannete jaotuses.

- Tuleb kaotada kultuurilised piirangud meeste ja naiste juurdepääsu lihtsustamiseks mittetraditsioonilistele ametitele, sealhulgas juhtivatele ametikohtadele, ning toetada täiel määral isiklike valikute tegemist.

- Elukestva õppe, erialase enesetäiendamise ning kutsesuunitluse käsitlemine peaks olema täiesti vaba stereotüüpidest. Koolituse ja kutsenõustamisega seotud spetsialistidel peaks olema sellealane ettevalmistus.

- Meeste ja naiste oskustest realistliku ettekujutuse andmiseks ja nende suhtes esinevate stereotüüpsete ettekujutuste vastasesse võitlusse tuleks kaasata kogu meedia.

Institutsioonilised mehhanismid, mis toetavad võetud poliitiliste kohustuste täitmist ja õigusaktide rakendamist

Komisjon, Euroopa Ülemkogu ja Euroopa sotsiaalpartnerid on kõige kõrgemal poliitilisel tasandil selgesõnaliselt välja öelnud nende poolt võetud kohustused seoses naiste ja meeste võrdõiguslikkuse toetamisega. Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhistes on pööratud suurt tähelepanu heale valitsemistavale, mis on vajalik asjaomaste kohustuste täitmiseks tõhusate vahendite tagamiseks.

- Oluline on arendada välja koolitus- ja rakendusmeetmed, mis võimaldavad kõigil asjaomastel huvirühmadel seostada oma tegevus oma pädevusala piires soolise võrdõiguslikkuse küsimusega, see hõlmab ka naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegiaga seotud mõju-uuringuid; samuti tuleb jälgida olemasolevate vahendite tõhusat kasutamist, nagu juhendid soolise võrdõiguslikkuse põhimõtte kaasamise kohta komisjoni tööhõivestrateegiatesse[16].

- Oluline on arendada naiste ja meeste võrdõiguslikkusega tegelevate peamiste isikute ja asutuste suutlikkust, et neil oleks oma poliitika elluviimiseks olemas pädevus, vahendid ja ressursid.

- Strateegiate elluviimine ja järelevalve peab tuginema nii kvantiteedi- kui ka kvaliteedinäitajatele ning soo põhjal liigendatud statistikale, mis on usaldusväärne, võrreldav ja mõistliku aja jooksul kättesaadav.

JÄRELDUSED

Et saavutada naiste ja meeste tõelist kvantitatiivset ja kvalitatiivset võrdõiguslikkust, tehakse Euroopa Ülemkogule ettepanek paluda liikmesriikidel tungivalt astuda koos sotsiaalpartnerite ja kodanikuühendustega vastu eespool nimetatud väljakutsetele. Käesoleva aruande kohaselt tuleks põhitähelepanu pöörata järgmistele küsimustele:

- naiste tööhõive kvantitatiivne ja kvalitatiivne parandamine Euroopa majanduskasvu- ja tööhõivestrateegia uue tegevustsükli raames;

- soolise võrdõiguslikkuse põhimõtte kaasamine kõikidesse töökoha kvaliteedi aspektidesse;

- nii meeste kui ka naiste jaoks töö ja isikliku elu ühitamist võimaldavate teenuste pakkumise ja kvaliteedi arendamine;

- stereotüüpidega võitlemine hariduses, tööhõives ja meedias ning meeste rolli rõhutamine võrdõiguslikkuse edendamisel;

- vahendite väljatöötamine selleks, et korraldada poliitikavaldkondade mõju-uuringuid soolise võrdõiguslikkuse seisukohast.

ANNEX

This statistical annex provides an overview of the situation of women and men in the EU, its evolution over time and remaining gender gaps in different fields such as the labour market, education, presence in decision making positions and social inclusion. Indicators have been chosen according to their relevance in covering aspects of the lives of women and men and the availability of comparable and reliable data. These indicators were already presented in the previous reports in order to facilitate the follow-up from one year to another.

Employment rates

The European Strategy for Jobs and Growth set the target of reaching an employment rate for women of 60% by 2010. In the past years, female employment has witnessed continuous growth, at a rate that was consistently higher for women than for men. The employment rate of women rose by almost 3 percentage points (p.p.) between 2001 and 2006, from 54.3% to 57.2%, whereas over the same period the employment rate of men increased by only 0.7 p.p., from 70.9% to 71.6%. As a result, the gap between women's and men's employment rates decreased from 16.6 p.p. in 2001 to 14.4 p.p. in 2006. At national level, significant differences exist across the EU, as the employment rate of women in Malta (34.9%) was less than half that reported in Denmark (73.4%) or Sweden (70.7%). The employment rate gap between women and men ranged from less than 5 p.p. in Finland and Sweden to more than 25 p.p. in Greece and Malta. In general, the employment rate gap increases with age and is the highest amongst older workers (55 to 64 years). In 2006, it was on average 17.8, down from 19.5 p.p. in 2001 thanks to the strong increase of the employment rate of women above 55 years, from 28.2% in 2001 to 34.8% in 2006.

Unemployment rates

A similar trends could be evidenced in the evolution of unemployment rates, that dropped by 0.6 p.p. to 9.0% between 2001 and 2006 for women, whilst the decrease was limited to 0.1 p.p. for men to 7.6%. As a result, the gap between women's and men's unemployment rates narrowed from 1.9 p.p. in 2001 to 1.4 p.p. in 2006. This decrease occurred notably in countries where the gap was the highest in 2001 (Spain, Italy, Cyprus, Germany, France and Poland).

Part-time work

Women's participation in the labour market is still largely characterised by a high and increasing share of part-time work. In 2007, the share of women employees working part-time was 31.4% in the EU-27 while the corresponding figure for men was 7.8%. The share of female part-timers exceeded 30% in France, Ireland, Denmark and Luxembourg, 40% in Sweden, Austria, Belgium, United Kingdom and Germany and even reached 74.9% in the Netherlands. Conversely, the share of part-timers among female workers was very low in Bulgaria, Slovakia, Hungary, the Czech Republic and Latvia.

Reconciliation of professional, private and family life

Parenthood has a significant long-term effect on women's participation to the labour market. This reflects women's predominant role in the care of children, elderly or disabled persons. In 2006, the employment rate for women aged 20-49 was 62.4% when they had children under 12, compared with 76% when they did not, a negative difference of 13.6 p.p. Interestingly, men with children under 12 had a significantly higher employment rate than those without, 91.4% vs. 80.8%, a positive difference of 10.6 p.p. Participation in employment and the amount of time worked by women between 20 and 49 years are closely linked to the number and age of their children, which is less the case for men.

Education

Women record a higher educational attainment than men in all Member States. On average, 80.7% of young women (20-24) reached at least upper secondary school in the EU in 2006, against only 74.8% on young men. Furthermore, women represent as much as 59% of university graduates. However, study fields continue to be greatly segmented with a low presence of women in engineering or science and technology and a high one in health, education or the humanities.

Segregation

The choice of study fields certainly impacts on the gender segregation of the labour markets evidenced both for occupations and economic sectors. Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Slovakia, and Finland face high segregation in occupations whilst sectoral segregation is the highest in Estonia, Slovakia, Lithuania, Ireland, Finland and Sweden. In consequence of segregated labour markets there is an under-representation of women in sectors crucial for economic development and usually well remunerated. For example, only 29% of scientists and engineers in the EU are women.

Decision-making

The average number of women member of national parliaments (single/lower houses) was 23% in 2007, unchanged since 2004 level. This share exceeds 35% Belgium, Spain, Denmark and the Netherlands and 40% in Finland and Sweden. However, it was below 15% in Greece, Cyprus, France, Slovenia, Ireland, Romania and Hungary and did not exceed 10% in Malta. Regarding decision-making in the economic sphere, women's share among managers in enterprises and administrations was 32.6% in 2006, up from 30.1% in 2001. This share exceeded 35% in Hungary, France, Latvia and Lithuania, but was lower than 20% in Malta and Cyprus.

At risk of poverty rate for older people

The disadvantaged position of women on the labour market has consequences on the higher exposure risk of women to poverty. This was particularly true for persons above 65 years, amongst which the share of people living in households at risk of poverty (having an income below the threshold set at 60% of the national median income) was significantly higher for women than for men in the EU-25 in 2005 (21% vs. 16%). This was a pattern in almost all Member States. The gap exceeds 10 p.p. in six countries: Bulgaria, Estonia, Latvia, Lithuanian, Slovenia and Finland.

[pic]

[pic]

[pic][pic]

[pic]

[pic]

[pic] [pic]

[pic][pic]

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]

Employment rates (women and men aged 15-64) in EU Member States – 2001 and 2006

Women | Men | Gender gap |

2001 | 2006 | 2001 | 2006 | 2001 | 2006 |

EU-27 | 54.3 | 57.2 | 70.9 | 71.6 | 16.6 | 14.4 |

Belgium | 51.0 | 54.0 | 68.8 | 67.9 | 17.8 | 13.9 |

Bulgaria | 46.8 | 54.6 | 52.7 | 62.8 | 5.9 | 8.2 |

Czech Republic | 56.9 | 56.8 | 73.2 | 73.7 | 16.3 | 16.9 |

Denmark | 72.0 | 73.4 | 80.2 | 81.2 | 8.2 | 7.8 |

Germany | 58.7 | 62.2 | 72.8 | 72.8 | 14.1 | 10.6 |

Estonia | 57.4 | 65.3 | 65.0 | 71.0 | 7.6 | 5.7 |

Ireland | 54.9 | 59.3 | 76.6 | 77.7 | 21.7 | 18.4 |

Greece | 41.5 | 47.4 | 71.4 | 74.6 | 29.9 | 27.2 |

Spain | 43.1 | 53.2 | 72.5 | 76.1 | 29.4 | 22.9 |

France | 56.0 | 57.7 | 69.7 | 68.5 | 13.7 | 10.8 |

Italy | 41.1 | 46.3 | 68.5 | 70.5 | 27.4 | 24.2 |

Cyprus | 57.2 | 60.3 | 79.3 | 79.4 | 22.1 | 19.1 |

Latvia | 55.7 | 62.4 | 61.9 | 70.4 | 6.2 | 8.0 |

Lithuania | 56.2 | 61.0 | 58.9 | 66.3 | 2.7 | 5.3 |

Luxembourg | 50.9 | 54.6 | 75.0 | 72.6 | 24.1 | 18.0 |

Hungary | 49.8 | 51.1 | 62.9 | 63.8 | 13.1 | 12.7 |

Malta | 32.1 | 34.9 | 76.2 | 74.5 | 44.1 | 39.6 |

Netherlands | 65.2 | 67.7 | 82.8 | 80.9 | 17.6 | 13.2 |

Austria | 60.7 | 63.5 | 76.4 | 76.9 | 15.7 | 13.4 |

Poland | 47.7 | 48.2 | 59.2 | 60.9 | 11.5 | 12.7 |

Portugal | 61.3 | 62.0 | 77.0 | 73.9 | 15.7 | 11.9 |

Romania | 57.1 | 53.0 | 67.8 | 64.6 | 10.7 | 11.6 |

Slovenia | 58.8 | 61.8 | 68.6 | 71.1 | 9.8 | 9.3 |

Slovakia | 51.8 | 51.9 | 62.0 | 67.0 | 10.2 | 15.1 |

Finland | 65.4 | 67.3 | 70.8 | 71.4 | 5.4 | 4.1 |

Sweden | 72.3 | 70.7 | 75.7 | 75.5 | 3.4 | 4.8 |

United Kingdom | 65.0 | 65.8 | 78.0 | 77.3 | 13.0 | 11.5 |

Eurostat, Labour Force Survey (LFS), annual averages

Provisional value: EU-27, DE and FR.

Employment rates of older workers (women and men aged 55-64) in EU Member States – 2001 and 2006

Women | Men | Gender gap |

2001 | 2006 | 2001 | 2006 | 2001 | 2006 |

EU-27 | 28.2 | 34.8 | 47.7 | 52.6 | 19.5 | 17.8 |

Belgium | 15.5 | 23.2 | 35.1 | 40.9 | 19.6 | 17.7 |

Bulgaria | 14.7 | 31.1 | 34.2 | 49.5 | 19.5 | 18.4 |

Czech Republic | 23.1 | 32.1 | 52.6 | 59.5 | 29.5 | 27.4 |

Denmark | 49.7 | 54.3 | 65.5 | 67.1 | 15.8 | 12.8 |

Germany | 29.4 | 40.6 | 46.5 | 56.4 | 17.1 | 15.8 |

Estonia | 42.1 | 59.2 | 56.7 | 57.5 | 14.6 | -1.7 |

Ireland | 28.7 | 39.1 | 64.6 | 67.0 | 35.9 | 27.9 |

Greece | 22.9 | 26.6 | 55.3 | 59.2 | 32.4 | 32.6 |

Spain | 21.7 | 28.7 | 57.7 | 60.4 | 36.0 | 31.7 |

France | 27.8 | 35.2 | 36.2 | 40.1 | 8.4 | 4.9 |

Italy | 16.2 | 21.9 | 40.4 | 43.7 | 24.2 | 21.8 |

Cyprus | 32.2 | 36.6 | 66.9 | 71.6 | 34.7 | 35.0 |

Latvia | 30.0 | 48.7 | 46.2 | 59.5 | 16.2 | 10.8 |

Lithuania | 31.1 | 45.1 | 49.2 | 55.7 | 18.1 | 10.6 |

Luxembourg | 15.2 | 27.8 | 35.9 | 38.7 | 20.7 | 10.9 |

Hungary | 14.9 | 27.1 | 34.1 | 41.4 | 19.2 | 14.3 |

Malta | 10.2 | 11.2 | 50.4 | 50.4 | 40.2 | 39.2 |

Netherlands | 28.0 | 37.2 | 51.1 | 58.0 | 23.1 | 20.8 |

Austria | 18.4 | 26.3 | 40.1 | 45.3 | 21.7 | 19.0 |

Poland | 20.4 | 19.0 | 35.6 | 38.4 | 15.2 | 19.4 |

Portugal | 40.3 | 42.8 | 61.6 | 58.2 | 21.3 | 15.4 |

Romania | 42.9 | 34.5 | 54.3 | 50.0 | 11.4 | 15.5 |

Slovenia | 15.8 | 21.0 | 35.9 | 44.5 | 20.1 | 23.5 |

Slovakia | 9.8 | 18.9 | 37.7 | 49.8 | 27.9 | 30.9 |

Finland | 45.0 | 54.3 | 46.6 | 54.8 | 1.6 | 0.5 |

Sweden | 64.0 | 66.9 | 69.4 | 72.3 | 5.4 | 5.4 |

United Kingdom | 43.0 | 49.1 | 61.7 | 66.0 | 18.7 | 16.9 |

Eurostat, Labour Force Survey (LFS), annual averages

Provisional value: EU-27, DE and FR.

Unemployment rates (women and men aged 15 and over) in EU Member States – 2001 and 2006

In this table, the gender gap is calculated as women's unemployment rate minus men's unemployment rate

Women | Men | Gender gap |

2001 | 2006 | 2001 | 2006 | 2001 | 2006 |

EU-27 | 9.6 | 9.0 | 7.7 | 7.6 | 1.9 | 1.4 |

Belgium | 6.9 | 9.3 | 5.6 | 7.4 | 1.3 | 1.9 |

Bulgaria | 18.9 | 9.3 | 20.9 | 8.6 | -2.0 | 0.7 |

Czech Republic | 9.6 | 8.8 | 6.7 | 5.8 | 2.9 | 3.0 |

Denmark | 4.8 | 4.5 | 3.6 | 3.3 | 1.2 | 1.2 |

Germany | 7.8 | 10.1 | 7.8 | 10.3 | 0 | -0.2 |

Estonia | 13.1 | 5.6 | 11.8 | 6.2 | 1.3 | -0.6 |

Ireland | 3.5 | 4.1 | 3.8 | 4.6 | -0.3 | -0.5 |

Greece | 15.9 | 13.6 | 6.9 | 5.6 | 9.0 | 8.0 |

Spain | 15.0 | 11.6 | 7.3 | 6.3 | 7.7 | 5.3 |

France | 10.5 | 9.9 | 7.0 | 8.4 | 3.5 | 1.5 |

Italy | 13.0 | 8.8 | 7.4 | 5.4 | 5.6 | 3.4 |

Cyprus | 5.7 | 5.4 | 2.6 | 3.9 | 3.1 | 1.5 |

Latvia | 11.5 | 6.2 | 14.6 | 7.4 | -3.1 | -1.2 |

Lithuania | 14.1 | 5.4 | 19.5 | 5.8 | -5.4 | -0.4 |

Luxembourg | 2.2 | 6.2 | 1.6 | 3.5 | 0.6 | 2.7 |

Hungary | 4.9 | 7.8 | 6.3 | 7.2 | -1.4 | 0.6 |

Malta | 8.1 | 8.9 | 6.7 | 6.5 | 1.4 | 2.4 |

Netherlands | 2.5 | 5.0 | 1.8 | 4.1 | 0.7 | 0.9 |

Austria | 4.1 | 5.2 | 3.9 | 4.3 | 0.2 | 0.9 |

Poland | 20.0 | 14.9 | 17.0 | 13.0 | 3.0 | 1.9 |

Portugal | 4.9 | 9.0 | 2.9 | 6.5 | 2.0 | 2.5 |

Romania | 6.0 | 6.1 | 7.0 | 8.2 | -1.0 | -2.1 |

Slovenia | 6.0 | 7.2 | 5.4 | 4.9 | 0.6 | 2.3 |

Slovakia | 18.6 | 14.7 | 20.1 | 12.3 | -1.5 | 2.4 |

Finland | 10.8 | 8.1 | 9.9 | 7.4 | 0.9 | 0.7 |

Sweden | 4.4 | 7.3 | 5.0 | 6.9 | -0.6 | 0.4 |

United Kingdom | 4.1 | 4.9 | 5.2 | 5.7 | -1.1 | -0.8 |

Eurostat, Labour Force Survey (LFS), annual averages

Provisional value: EU-27, DE and FR.

Share of part-time workers in total employment, in EU Member States - 2002 and 2007

Women | Men |

2002 | 2007 | 2002 | 2007 |

EU-27 | 28.5 | 31.4 | 6.6 | 7.8 |

Belgium | 37.7 | 41.9 | 5.9 | 7.5 |

Bulgaria | 3.7 | 2.3 | 2.4 | 1.5 |

Czech Republic | 8.3 | 8.7 | 2.1 | 2.3 |

Denmark | 31.4 | 36.5 | 11.0 | 13.6 |

Germany | 39.5 | 46.2 | 5.8 | 9.5 |

Estonia | 9.6 | 11.6 | 3.9 | 4.3 |

Ireland | 30.7 | 32.7 | 6.5 | 7.1 |

Greece | 8.0 | 10.5 | 2.3 | 2.8 |

Spain | 17.1 | 23.0 | 2.6 | 4.3 |

France | : | 31.0 | : | 5.6 |

Italy | 16.7 | 26.6 | 3.7 | 4.9 |

Cyprus | 11.3 | 10.4 | 4.0 | 4.2 |

Latvia | 11.2 | 9.2 | 7.3 | 5.4 |

Lithuania | 11.0 | 10.3 | 8.6 | 6.5 |

Luxembourg | 26.4 | 39.7 | 1.8 | 2.2 |

Hungary | 5.1 | 5.7 | 2.3 | 2.7 |

Malta | 18.9 | 25.3 | 4.3 | 4.1 |

Netherlands | 72.8 | 74.9 | 21.5 | 23.7 |

Austria | : | 41.5 | : | 7.4 |

Poland | 13.4 | 12.4 | 8.3 | 6.8 |

Portugal | 16.5 | 16.9 | 7.2 | 8.2 |

Romania | 12.8 | 10.3 | 10.2 | 9.0 |

Slovenia | 8.3 | 12.1 | 5.2 | 8.2 |

Slovakia | 2.7 | 4.7 | 1.2 | 1.1 |

Finland | 17.1 | 18.7 | 8.0 | 8.9 |

Sweden | 32.9 | 40.3 | 11.2 | 11.7 |

United Kingdom | 43.9 | 42.5 | 9.6 | 10.8 |

Eurostat, Labour Force Survey (LFS) - Spring results

Share of employees with temporary contracts (women and men aged 15 - 64) in EU Member States- 2001 and 2006

Women | Men | Gender gap |

2001 | 2006 | 2001 | 2006 | 2001 | 2006 |

EU-27 | 13.3 | 14.9 | 11.7 | 13.9 | 1.6 | 1.0 |

Belgium | 12.0 | 10.9 | 6.3 | 6.9 | 5.7 | 4.0 |

Bulgaria | 5.9 | 6.1 | 6.6 | 6.3 | -0.7 | -0.2 |

Czech Republic | 8.9 | 10.1 | 7.2 | 7.5 | 1.7 | 2.6 |

Denmark | 10.7 | 10.0 | 7.7 | 8.0 | 3.0 | 2.0 |

Germany | 12.7 | 14.1 | 12.2 | 14.7 | 0.5 | -0.6 |

Estonia | 1.8 | 2.2 | 3.3 | 3.3 | -1.5 | -1.1 |

Ireland | 6.2 | 3.9 | 4.4 | 2.9 | 1.8 | 1.0 |

Greece | 15.7 | 13.0 | 11.6 | 9.1 | 4.1 | 3.9 |

Spain | 34.7 | 36.7 | 30.6 | 32.0 | 4.1 | 4.7 |

France | 16.2 | 14.0 | 13.2 | 13.0 | 3.0 | 1.0 |

Italy | 11.9 | 15.8 | 8.3 | 11.2 | 3.6 | 4.6 |

Cyprus | 14.8 | 19.0 | 7.1 | 7.9 | 7.7 | 11.1 |

Latvia | 5.0 | 5.4 | 8.5 | 8.8 | -3.5 | -3.4 |

Lithuania | 4.2 | 2.7 | 7.6 | 6.4 | -3.4 | -3.7 |

Luxembourg | 6.4 | 6.6 | 5.2 | 5.7 | 1.2 | 0.9 |

Hungary | 6.8 | 6.0 | 8.1 | 7.4 | -1.3 | -1.4 |

Malta | 6.4 | 6.0 | 2.8 | 2.7 | 3.6 | 3.3 |

Netherlands | 17.4 | 18.0 | 11.9 | 15.4 | 5.5 | 2.6 |

Austria | 8.7 | 8.9 | 7.2 | 9.1 | 1.5 | -0.2 |

Poland | 10.9 | 26.0 | 12.4 | 28.5 | -1.5 | -2.5 |

Portugal | 22.5 | 21.7 | 18.4 | 19.5 | 4.1 | 2.2 |

Romania | 2.8 | 1.6 | 3.2 | 2.0 | -0.4 | -0.4 |

Slovenia | 14.0 | 19.3 | 12.1 | 15.5 | 1.9 | 3.8 |

Slovakia | 4.7 | 5.2 | 5.1 | 5.0 | -0.4 | 0.2 |

Finland | 19.9 | 20.0 | 12.9 | 12.6 | 7.0 | 7.4 |

Sweden | 17.6 | 19.1 | 12.9 | 15.4 | 4.7 | 3.7 |

United Kingdom | 7.5 | 6.4 | 6.0 | 5.1 | 1.5 | 1.3 |

Source: Eurostat, Labour Force Survey (LFS), annual averages. EU-27, DE and FR : Provisional value

Pay gap between women and men in unadjusted form in EU Member States - 2006 (Difference between men’s and women’s average gross hourly earnings as a percentage of men’s average gross hourly earnings)

2006 (1) |

EU (27 countries) | 15 |

Belgium | 7 |

Bulgaria | 14 |

Czech Republic | 18 |

Denmark | 18 |

Germany | 22 |

Estonia | 25 |

Ireland | 9 |

Greece | 10 |

Spain | 13 |

France | 11 |

Italy | 9 |

Cyprus | 24 |

Latvia | 16 |

Lithuania | 15 |

Luxembourg | 14 |

Hungary | 11 |

Malta | 3 |

Netherlands | 18 |

Austria | 20 |

Poland | 12 |

Portugal | 9 |

Romania | 10 |

Slovenia | 8 |

Slovakia | 22 |

Finland | 20 |

Sweden | 16 |

United Kingdom | 20 |

Source: Eurostat. Administrative data are used for LU, Labour Force Survey for FR and MT. Provisional results of EU-SILC (Statistics on Income and Living Conditions) are used for BE, IE, EL, ES, IT, AT, PT, and UK. All other sources are national surveys. EU27, BE, IE, EL, ES, FR, CY and SI: Provisional results.

Exception to the reference year: (1) 2005: DK, DE, EE, IT, LT, NL, PT and UK

NB: EU27 estimates are population weighted-averages of the latest available values. CZ: calculations based on the median earnings.

Life-long learning - Percentage of the population aged 25-64 participating in education and training over the four weeks prior to the survey, 2006

Women | Men |

EU-27 | 10.4 | 8.8 |

Belgium | 7.6 | 7.4 |

Bulgaria | 1.3 | 1.3 |

Czech Republic | 5.9 | 5.4 |

Denmark | 33.8 | 24.6 |

Germany | 7.3 | 7.8 |

Estonia | 8.6 | 4.2 |

Ireland | 8.9 | 6.1 |

Greece | 1.8 | 2.0 |

Spain | 11.5 | 9.3 |

France | 7.8 | 7.2 |

Italy | 6.5 | 5.7 |

Cyprus | 7.8 | 6.5 |

Latvia | 9.3 | 4.1 |

Lithuania | 6.6 | 2.9 |

Luxembourg | 8.7 | 7.6 |

Hungary | 4.4 | 3.1 |

Malta | 5.6 | 5.5 |

Netherlands | 15.9 | 15.3 |

Austria | 14.0 | 12.2 |

Poland | 5.1 | 4.3 |

Portugal | 4.0 | 3.7 |

Romania | 1.3 | 1.3 |

Slovenia | 16.3 | 13.8 |

Slovakia | 4.6 | 4.0 |

Finland | 27.0 | 19.3 |

Sweden | 36.5 | 27.9 |

United Kingdom | 31.2 | 22.0 |

Source: Eurostat, Labour force Survey. NB: BE, LT, LV, PT and UK : Provisional value. EE and LT : values for men : Unreliable or uncertain data. Exception to the reference year: SE: 2005

Educational attainment (at least upper secondary school) of women and men aged 20 - 24, in EU Member States – 2006

Women | Men |

EU-27 | 80.7 | 74.8 |

Belgium | 85.6 | 79.1 |

Bulgaria | 81.1 | 80.0 |

Czech Republic | 92.4 | 91.1 |

Denmark | 81.5 | 73.4 |

Germany | 73.5 | 69.8 |

Estonia | 89.8 | 74.1 |

Ireland | 89.1 | 81.8 |

Greece | 86.6 | 75.5 |

Spain | 69.0 | 54.6 |

France | 84.3 | 80.0 |

Italy | 79.4 | 71.7 |

Cyprus | 90.7 | 76.1 |

Latvia | 86.2 | 75.9 |

Lithuania | 91.2 | 85.3 |

Luxembourg | 74.5 | 64.0 |

Hungary | 84.7 | 81.2 |

Malta | 52.8 | 48.1 |

Netherlands | 79.6 | 69.9 |

Austria | 86.7 | 84.9 |

Poland | 93.8 | 89.6 |

Portugal | 58.6 | 40.8 |

Romania | 77.8 | 76.6 |

Slovenia | 91.4 | 87.7 |

Slovakia | 91.7 | 91.2 |

Finland | 87.0 | 82.3 |

Sweden | 88.6 | 84.5 |

United Kingdom | 80.3 | 77.3 |

Source: Eurostat, Labour Force Survey (LFS), annual averages.

NB: BG, CY, EL, FI, IT, MT, RO: Provisional value. Students living abroad for one year or more and conscripts on compulsory military service are not covered by the EU Labour Force Survey, which may imply lower rates than those available at national level. This is especially relevant for CY.

Members of single/lower houses of national parliaments in EU Member States - Distribution by sex 2004 and 2007 (1)

2004 | 2007 |

Women | Men | Women | Men |

EU 27 | 23 | 77 | 23 | 77 |

Belgium | 33 | 67 | 35 | 65 |

Bulgaria | : | : | 22 | 78 |

Czech Republic | 15 | 85 | 15 | 85 |

Denmark | 38 | 62 | 37 | 63 |

Germany | 32 | 68 | 31 | 69 |

Estonia | 15 | 85 | 22 | 78 |

Ireland | 12 | 88 | 13 | 87 |

Greece | 13 | 87 | 14 | 86 |

Spain | 35 | 65 | 37 | 63 |

France | 13 | 87 | 13 | 87 |

Italy | 12 | 88 | 17 | 83 |

Cyprus | 9 | 91 | 14 | 86 |

Latvia | 17 | 83 | 19 | 81 |

Lithuania | 22 | 78 | 24 | 76 |

Luxembourg | 24 | 76 | 25 | 75 |

Hungary | 9 | 91 | 11 | 89 |

Malta | 9 | 91 | 9 | 91 |

Netherlands | 38 | 62 | 39 | 61 |

Austria | 36 | 64 | 32 | 68 |

Poland | 21 | 79 | 20 | 80 |

Portugal | 20 | 80 | 26 | 74 |

Romania | : | : | 11 | 89 |

Slovenia | 13 | 87 | 13 | 87 |

Slovakia | 17 | 83 | 19 | 81 |

Finland | 40 | 60 | 42 | 58 |

Sweden | 48 | 52 | 48 | 52 |

United Kingdom | 18 | 82 | 20 | 80 |

Source: European Commission, Employment, Social affairs and Equal opportunities DG, Database on Women and Men in Decision making. NB: (1) Data for 2007 have been collected in June 2007. The indicator has been developed within the framework of the follow-up of the Beijing Platform for Action in the EU Council of Ministers. Data for 2004 are not available for BG and RO. EU aggregate : for 2004, the value is for EU-25 and not EU-27.

Distribution of managers by sex in EU Member States – 2001 and 2006

2001 | 2006 |

Women | Men | Women | Men |

EU-27 (1) | 30.1 | 69.9 | 32.6 | 67.4 |

Belgium | 33.3 | 66.7 | 31.3 | 68.7 |

Bulgaria | 32.4 | 67.6 | 30.5 | 69.5 |

Czech Republic | 26.5 | 73.5 | 29.2 | 70.8 |

Denmark | 20.8 | 79.2 | 24.3 | 75.7 |

Germany | 27.0 | 73.0 | 27.4 | 72.6 |

Estonia | 34.2 | 65.8 | 33.4 | 66.6 |

Ireland | 27.3 | 72.7 | 30.2 | 69.8 |

Greece | 24.7 | 75.3 | 26.8 | 73.2 |

Spain | 32.3 | 67.7 | 31.8 | 68.2 |

France | 35.6 | 64.4 | 38.5 | 61.5 |

Italy | 17.8 | 82.2 | 32.9 | 67.1 |

Cyprus | 19.4 | 80.6 | 16.1 | 83.9 |

Latvia | 37.7 | 62.3 | 40.6 | 59.4 |

Lithuania | 46.7 | 53.3 | 40.7 | 59.3 |

Luxembourg | 30.5 | 69.5 | 25.9 | 74.1 |

Hungary | 35.2 | 64.8 | 37.1 | 62.9 |

Malta | 15.8 | 84.2 | 18.6 | 81.4 |

Netherlands | 26.0 | 74.0 | 27.0 | 73.0 |

Austria | 30.3 | 69.7 | 28.7 | 71.3 |

Poland | 32.1 | 67.9 | 35.2 | 64.8 |

Portugal | 30.8 | 69.2 | 33.1 | 66.9 |

Romania | - | - | 31.1 | 68.9 |

Slovenia | 31.8 | 68.2 | 33.4 | 66.6 |

Slovakia | 31.2 | 68.8 | 27.7 | 72.3 |

Finland | 27.7 | 72.3 | 29.5 | 70.5 |

Sweden | 30.3 | 69.7 | 31.8 | 68.2 |

United Kingdom | 31.0 | 69.0 | 34.8 | 65.2 |

Source: Eurostat, Labour Force Survey (LFS). (1) EU aggregate for 2001 is the value for EU-25 and not EU-27.

NB: Managers are persons classified in ISCO 12 and 13.

For MT and CY: data lack reliability due to small sample size

For IT: Change of data collection method. No data for RO in 2001.

Gender segregation in occupations and in economic sectors in EU Member States, in 2001 and 2006

Gender segregation in occupations | Gender segregation in economic sectors |

2001 | 2006 | 2001 | 2006 |

Belgium | 26.1 | 26.1 | 18.1 | 18.3 |

Bulgaria | 27.0 | 28.7 | 17.5 | 19.6 |

Czech Republic | 29.2 | 28.1 | 18.9 | 19.1 |

Denmark | 28.1 | 27.8 | 19.0 | 19.4 |

Germany | 27.0 | 26.5 | 18.2 | 18.2 |

Estonia | 32.4 | 31.6 | 24.4 | 24.3 |

Ireland | 26.7 | 26.8 | 20.7 | 22.7 |

Greece | 21.5 | 22.4 | 15.4 | 15.9 |

Spain | 24.9 | 27.1 | 19.3 | 20.4 |

France | 26.6 | 26.6 | 17.4 | 18.1 |

Italy | 21.9 | 23.7 | 15.2 | 17.8 |

Cyprus | 29.5 | 29.3 | 17.5 | 19.6 |

Latvia | 29.7 | 29.4 | 21.0 | 23.8 |

Lithuania | 28.4 | 29.4 | 20.8 | 23.1 |

Luxembourg | 26.8 | 26.4 | 19.6 | 18.3 |

Hungary | 28.3 | 28.8 | 19.3 | 19.9 |

Malta | 17.2 | 24.7 | 15.2 | 16.5 |

Netherlands | 25.0 | 25.6 | 18.1 | 18.0 |

Austria | 27.2 | 25.9 | 20.3 | 19.3 |

Poland | 25.6 | 25.5 | 13.9 | 19.4 |

Portugal | 26.3 | 26.5 | 21.2 | 20.4 |

Romania | 11.8 | 22.8 | 13.8 | 15.5 |

Slovenia | 26.8 | 26.8 | 17.4 | 17.8 |

Slovakia | 31.2 | 29.9 | 22.8 | 22.8 |

Finland | 29.6 | 29.0 | 21.9 | 22.7 |

Sweden | 28.0 | 26.8 | 21.2 | 21.6 |

United Kingdom | 26.8 | 25.6 | 18.8 | 18.6 |

Eurostat, Labour Force Survey (LFS) – Spring data. FR : Provisional value. Exception to the reference year for occupations: LU: 2005 (annual average)

Gender segregation in occupations is calculated as the average national share of employment for women and men applied to each occupation; differences are added up to produce the total amount of gender imbalance expressed as a proportion of total employment (ISCO classification). Gender segregation in sectors is calculated as the average national share of employment for women and men applied to each sector; differences are added up to produce the total amount of gender imbalance expressed as a proportion of total employment (NACE classification).

Employment rates of women and men (aged 25-49), depending on whether they have children (under 12) – 2006

Without children | With children | Difference |

Women | Men | Women | Men | Women | Men |

EU-27 | 76.0 | 80.8 | 62.4 | 91.4 | -13.6 | 10.6 |

Belgium | 75.5 | 81.7 | 69.3 | 92.2 | -6.2 | 10.5 |

Bulgaria | 74.7 | 76.6 | 61.5 | 81.2 | -13.2 | 4.7 |

Czech Republic | 83.2 | 87.1 | 53.4 | 93.9 | -29.8 | 6.8 |

Germany | 80.3 | 80.6 | 62.7 | 91.4 | -17.6 | 10.8 |

Estonia | 82.7 | 86.9 | 66.7 | 92.4 | -16.0 | 5.5 |

Greece | 64.1 | 82.5 | 57.0 | 96.8 | -7.0 | 14.3 |

Spain | 75.5 | 84.3 | 58.8 | 93.2 | -16.7 | 8.8 |

France | 73.7 | 76.6 | 65.9 | 91.1 | -7.7 | 14.4 |

Italy | 66.7 | 80.7 | 54.6 | 93.8 | -12.1 | 13.1 |

Cyprus | 82.1 | 87.8 | 70.8 | 95.7 | -11.3 | 7.8 |

Latvia | 82.1 | 80.9 | 68.4 | 91.2 | -13.7 | 10.3 |

Lithuania | 81.5 | 78.9 | 77.2 | 89.7 | -4.3 | 10.7 |

Luxembourg | 80.2 | 90.3 | 65.0 | 95.7 | -15.3 | 5.5 |

Hungary | 76.1 | 79.1 | 49.8 | 86.1 | -26.3 | 7.0 |

Malta | 68.7 | 88.6 | 32.6 | 94.0 | -36.1 | 5.3 |

Netherlands | 83.8 | 87.9 | 72.7 | 94.5 | -11.2 | 6.6 |

Austria | 83.6 | 87.7 | 68.5 | 92.9 | -15.1 | 5.3 |

Poland | 69.9 | 71.5 | 60.8 | 88.0 | -9.2 | 16.5 |

Portugal | 77.3 | 82.7 | 76.4 | 94.2 | -0.9 | 11.5 |

Romania | 70.7 | 76.9 | 66.3 | 85.4 | -4.3 | 8.6 |

Slovenia | 77.1 | 82.7 | 84.8 | 95.3 | 7.8 | 12.6 |

Slovakia | 79.0 | 79.5 | 54.2 | 88.2 | -24.8 | 8.7 |

Finland | 78.9 | 79.5 | 70.6 | 92.7 | -8.3 | 13.2 |

United Kingdom | 82.9 | 84.1 | 63.1 | 91.0 | -19.8 | 6.8 |

Source : Eurostat, European Labour Force Survey, annual averages.

Notes: No data for DK, IE and SE.

At-risk-of-poverty rate after social transfers for older people (women and men aged 65 years and over) in EU Member States – 2004

Women | Men |

EU-27 | 21 | 16 |

Belgium | 22 | 20 |

Bulgaria | 23 | 5 |

Czech Republic | 7 | 2 |

Denmark | 18 | 17 |

Germany | 18 | 12 |

Estonia | 26 | 10 |

Ireland | 36 | 30 |

Greece | 30 | 25 |

Spain | 32 | 26 |

France | 18 | 15 |

Italy | 25 | 19 |

Cyprus | 53 | 47 |

Latvia | 26 | 12 |

Lithuania | 22 | 6 |

Luxembourg | 5 | 9 |

Hungary | 8 | 4 |

Malta | 17 | 16 |

Netherlands | 6 | 5 |

Austria | 17 | 10 |

Poland | 9 | 5 |

Portugal | 28 | 28 |

Romania | 21 | 12 |

Slovenia | 26 | 11 |

Slovakia | 10 | 3 |

Finland | 23 | 11 |

Sweden | 14 | 6 |

United Kingdom | 29 | 24 |

Source: Eurostat. SILC and national sources.

NB: 1) At risk of poverty rate for elderly persons: The share of persons aged 65+ with an income below the risk-of-poverty threshold, which is set at 60% of the national median income. Income must be understood as equivalised disposable income (sum from all sources, adjusted for household size and composition). It should be noted that the risk-of-poverty indicator is computed using an income definition which does not yet include imputed rent of owner-occupiers. Comparisons between genders are based on the assumption of equal sharing of resources within households. Source: EU-25 : SILC(2005) Income data 2004. BG: National HBS 2004, income data 2004 and RO National HBS 2005, income data 2005. Exception to the income reference period : UK: income year 2005 and IE: moving income reference period (2004-2005). EU aggregates are computed as population weighted averages of national values.

Indicators for the candidate countries in 2006

Turkey | Croatia | FYROM |

|Women |Men |Gap |Women |Men |Gap |Women |Men |Gap | |Activity rate (15-64) (1) |26.1 |74.4 |48.3 |56.9 |68.9 |12.0 |43.2 |64.9 |21.7 | |Employment rate (15-64) (2) |23.9 |68.1 |44.2 |49.4 |62.0 |12.6 |30.7 |48.3 |17.6 | |Employment rate (of people aged 20-49) with/without children <12 |22.3/40.8 |88/76.4 |- |65.8/68.9 |86/73.6 |- |: |: |: | |Employment rate of older workers (55-64) (3) |16.7 |44.1 |27.4 |25.7 |44.4 |18.7 |17 |36 |19 | |Unemployment rate (2) |8.4 |8.4 |0 |12.7 |9.8 |-2.9 |37.2 |35.3 |-1.9 | |Unemployment on population 15-24 (4) |3.9 |8 |4.1 |9.8 |10.9 |1.1 |20.2 |21.1 |0.9 | |Share of part-time workers |17.8 |4.4 |-13.4 |11.7 |7.5 |-4.2 |: |: |: | |Share of employees with temporary contracts |13.1 |13.3 |0.2 |12.6 |13.1 |0.5 |: |: |: | |Educational attainment (upper secondary school, 20-24) (5) |51.7 |38.9 |12.8 |94.9 |92.8 |2.1 |: |: |: | |Life long learning (5) |2.4 |1.6 |0.8 |2.1 |2.0 |0.1 |: |: |: | |Share of members of national parliaments (6) |3 |97 |- |22 |78 |- |27.5 |72.5 |- | |Share among managers |7.8 |92.2 |- |25.6 |74.4 |- |: |: |: | |Source: LFS 2006. For FYROM: other sources indicated below.

The gender gap is always calculated as the value for men minus the value for women.

(1) For FYROM, the reference year is 2004 and the source is Labour Force Survey 2005, Basic – Republic of Macedonia, State Statistical Office. It should be noted that the activity rate is calculated among all persons older than 15 (and not 15-64).

(2) For FYROM, the source is the FYROM 2007 Progress report (SEC(2007)1432).

(3) For FYROM, the reference year is 2004 and the source is DG EMPL's estimate based on Labour Force Survey 2005, Basic – Republic of Macedonia, State Statistical Office.

(4) For FYROM, the reference year is 2004 and the source is Labour Force Survey 2005, Basic – Republic of Macedonia, State Statistical Office.

(5) Exception to the reference year: Croatia: 2005

(6) Source: European Commission, Employment, Social affairs and Equal opportunities DG, Database on Women and Men in Decision making, except for FYROM where the source is the FYROM 2007 Progress report (SEC(2007)1432).

[1] KOM(2007)359

[2] KOM(2001)313

[3] KOM(2006)92

[4] SEK(2007)537

[5] SEK(2006)1245

[6] http://ec.europa.eu/employment_social/social_dialogue/consultations_en.htm

[7] KOM(2007)244

[8] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/73/EÜ, 23. september 2002, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega.

[9] KOM(2007)424

[10] KOM(2007)359

[11] Nõukogu 30. mai 2007. aasta otsus (2007/C 128/02) ja komisjoni 30. aprilli 2007. aasta otsus.

[12] Seda teemat rõhutati 2007. aasta oktoobris nõukogus Portugali eesistumise raames toimunud võrdõiguslikkuse küsimuste eest vastutavate ministrite mitteametlikul kohtumisel.

[13] Töö ja isikliku elu ühitamine on üks esmatähtsaid valdkondi, mis on toodud välja kolme eesistuja deklaratsioonis soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus, mis võeti vastu 2007. aasta mais nõukogu Saksamaa eesistumise raames toimunud võrdõiguslikkuse küsimuste eest vastutavate ministrite mitteametlikul kohtumisel.

[14] KOM(2007)620

[15] Katta 2010. aastaks teenusega 33 % lastest vanuses 0–3 aastat ja 90 % lastest vanuses 3 aastat kuni kooliealiseks saamiseni.

[16] http://ec.europa.eu/employment_social/gender_equality/docs/2007/manual_gend_mainstr_en.pdf