V jaotises esitatakse järeldused liikmesriikide esitatud andmete hindamise kohta. Erinevused lähenemisviisis ja metoodikas tunduvad olevat märkimisväärsed. Hindamine näitab, et selles osas on väga vähe sarnasusi. Isegi kui paljude liikmesriikide puhul (näiteks nii kriminaal- kui ka halduskaristusi kohaldavad liikmesriigid) on võimalik täheldada sarnasusi, on karistuste raskusaste, trahvisummad ja vangistuse pikkus siiski väga erinevad. Ühtse rikkumiste ja karistuste süsteemi puudumine võib põhjustada ettevõtjatele õiguskindlusetust ja võimalikke konkurentsimoonutusi siseturul, mille tagajärjeks on haavatavus tulude kogumisel ja puudulik poliitikameetmete täitmise tagamine. Selle aruande järelmeetmeid kavandatakse ELi tolliliidu eelseisvas reformis.

Aruande III jaotises käsitletakse üksikasjalikult andmeid, mille liikmesriigid on esitanud vastavalt projektirühma töö käigus kehtestatud kriteeriumidele ja mis on koostatud liidu tolliseadustiku asjakohaste sätete alusel.

Liikmesriikidel on liidu tolliseadustiku asjakohaste sätete alusel kohustus kohaldada karistusi. II jaotises käsitletakse nende karistuste nõuetele vastavuse küsimust, täpsemalt seda, kas kõik liikmesriigid on vastu võtnud uued siseriiklikud sätted või ajakohastanud karistusi käsitlevaid kehtivaid sätteid.

Sellest tulenevalt on liikmesriikidel võimalik määrata tollialaseid karistusi. Vahetult liikmesriikide siseriiklikest õigusaktidest tulenevad karistussüsteemid erinevad liikmesriikide lõikes ja neid muudetakse aja jooksul. Selle aruande eesmärk on anda laiaulatuslik ülevaade iga liikmesriigi individuaalsest karistussüsteemist kooskõlas liidu tolliseadustikuga. See on liikmesriikide õiguslikku olukorda käsitlev kava, mis põhineb andmetel, mille nad on esitanud komisjoni selleks otstarbeks loodud projektirühmale. Liikmesriigid esitasid üksikasjalikud riigipõhised aruanded ja kinnitasid oma õigussätete täpsust.

Euroopa Liidu tollialased õigusaktid on ühtlustatud liidu tolliseadustiku alusel . Liidu tolliseadustik sisaldab liikmesriikide kohustust sätestada karistused tollialaste õigusaktide täitmata jätmise korral ning selles on sätestatud, et sellised karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad komisjonile kehtivatest siseriiklikest tollialaseid karistusi käsitlevatest sätetest määratud ajavahemiku jooksul alates nende sätete kohaldamise kuupäevast ning viivitamata, kui neid sätteid mis tahes viisil muudetakse.

2008. aastal kehtestati ajakohastatud tolliseadustiku artiklis 21 liikmesriikide kohustus teavitada komisjoni oma karistussüsteemidest. Tolliküsimuste projektirühm korraldas hindamise rikkumiste ja tollialaste karistuste valdkonnas . Selle aruande avaldas komisjon 2010. aastal .

Alates 2016. aastast kehtiv liidu tolliseadustik muutis rangemaks liikmesriikide kohustuse teavitada komisjoni kehtivatest siseriiklikest sätetest ja nende sätete mis tahes edasistest muudatustest.

Oma 2020. aasta septembris vastu võetud teatises „Tegevuskava, et viia tolliliit järgmisele tasemele“ tõi komisjon esile probleemid, mis tulenevad tollieeskirjade ebaühtlasest täitmisest, ja tegi liikmesriikide toetusel projektirühmas ettepaneku koostada ajakohastatud põhjalik aruanne iga liikmesriigi individuaalsete tollialaste karistussüsteemide kohta.

Hiljuti tõi tolliliidu ees seisvate probleemidega tegelev kõrgetasemeline eksperdirühm 2022. aasta märtsis avaldatud aruandes esile lahknevused ja erinevused tollialaste karistuste valdkonnas, kuid eelkõige rõhutas ta tagajärgi, mida need võivad kaasa tuua, ja vajadust selles valdkonnas meetmeid võtta.

2.Õiguslik raamistik

Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 on nõutud, et liikmesriigid võtaksid kõik vajalikud meetmed, et tagada aluslepingutest või liidu institutsioonide õigusaktidest tulenevate kohustuste täitmine. Kuigi tollialaste karistuste määramine jääb nende kaalutlusõiguse piiresse, peavad nad selleks eelkõige tagama, et liidu õiguse rikkumise eest karistatakse nii menetlus- kui ka materiaalõiguslikel tingimustel, mis tagab, et karistus on tõhus, proportsionaalne ja hoiatav.

Liidu tolliseadustiku artikli 42 lõikes 3 on sätestatud liikmesriikide kohustus edastada komisjonile selle artikli lõikes 1 ettenähtud kehtivad siseriiklikud sätted ja teatada viivitamatult kõigist järgnevatest neid sätteid puudutavatest muudatustest 180 päeva jooksul alates kõnealuse artikli kohaldamise kuupäevast, nagu see on määratud vastavalt artikli 288 lõikele 2.

Liidu tolliseadustiku artikli 42 lõige 1 paneb liikmesriikidele kohustuse näha ette karistused tollialaste õigusaktide täitmatajätmise eest. Kuna tollialaseid karistusi käsitlevaid ELi õigusakte ei ole ühtlustatud, on liikmesriikidel kaalutlusõigus asjakohaste karistuste määramisel, pidades silmas proportsionaalsuse, tõhususe ja hoiatavuse põhimõtet , .

ELi finantshuvide kaitse direktiivis on määratletud mitu liidu eelarve vastu suunatud süütegu, sealhulgas tollimaksudest kõrvalehoidmine. Kuigi tollialased rikkumised võivad teatud rangete asjaolude ilmnemise korral kuuluda finantshuvide kaitse direktiivi kohaldamisalasse, on see direktiiv suunatud üksnes tahtlikele süütegudele. Liidu tolliseadustiku nii tahtlikud kui ka hooletusest tingitud tollialased rikkumised, mille väärtus on väiksem kui 10 000 eurot, ei kuulu finantshuvide kaitse direktiivi kohaldamisalasse.

3.Aruande põhielemendid

Liidu tolliseadustiku rikkumiste kirjeldus ja metoodika

Liidu tolliseadustiku artiklid, milles on määratletud rikkumised, on kindlaks määratud ja loetletud aruandele lisatud üldises võrdlustabelis. Selliste karistuste analüüs, millest liikmesriikidel tuleb teavitada seoses liidu tolliseadustiku asjakohaste artiklite rikkumisega, on üles ehitatud 10 kriteeriumile, mis annab selge ülevaate liidu tolliseadustiku artikli 42 lõike 1 kohaldamisest.

Kvantitatiivne hindamine / nõuetele vastavus

Üldisesse võrdlustabelisse kogutud kvantitatiivsed andmed näitavad, et liikmesriigid näevad liidu tolliseadustiku rikkumiste korral ette karistused, ja seetõttu saab seda pidada nendepoolse karistuste kohaldamise kohustuse täitmiseks. Oluline on rõhutada, et need karistused tulenevad siseriiklikest õigusaktidest, mitte ühisest ühtlustatud lähenemisviisist ja metoodikast.

Kvalitatiivne hindamine / mitmekesisus ja lahknevused

Kvalitatiivse hindamise seisukohalt tundub olukord liikmesriikides olevat erinevam selles mõttes, et kuigi igal liikmesriigil on õigus määrata karistused, mida ta peab liidu tolliseadustiku konkreetse rikkumise puhul kõige sobivamaks, on karistuste määramise ja kohaldamise metoodika erinev nii karistuste laadi kui ka raskusastme poolest.

4.Metoodika

Komisjon lõi omaalgatuslikult projektirühma, et koguda liikmesriikidelt hindamise tarbeks asjakohaseid andmeid. See on programmi „Toll 2020“ raames loodud projektirühm.

Projektirühma töö oli üles ehitatud kahele eesmärgile: a) teabe kogumine: koguda liikmesriikidelt teavet põhjaliku aruande koostamiseks; b) suunised: püüda kogutud teabe põhjal ja koostöös liikmesriikidega hinnata, kuigi õiguslikult mittesiduval viisil, kuidas karistusi liikmesriikides kohaldatakse.

Projektirühmas osalemine oli vabatahtlik ja rühma kuulusid kõik 27 liikmesriiki. Projektirühmas kutsuti osalema kaks sõltumatut eksperti.