[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 24.6.2010

KOM(2010)337 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Saksamaa alkoholimonopoli kohta

KOMISJONI ARUANNEEUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Saksamaa alkoholimonopoli kohta

SISSEJUHATUS

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)) artikli 184 lõikes 3 on nõutud, et komisjon peab esitama 31. detsembriks 2009 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande Saksamaa alkoholimonopoli suhtes sätestatud erandi kohaldamise kohta. Aruanne peab sisaldama „hinnangut Saksamaa alkoholimonopoli raames antud abi kohta ning asjakohaseid ettepanekuid”.

Aruande koostamisel on komisjon lähtunud teabest, mida Saksamaa ametiasutused talle igal aastal monopolikorralduse toimimise kohta on andnud, ning muudest allikatest saadud teabest.

Etüülalkohol

On olemas peamiselt kahte tüüpi etüülalkoholi ehk etanooli:

- põllumajanduslikku päritolu alkohol – seda saadakse põllumajandussaaduste, nagu teravilja, suhkrupeedi, kartuli ja puuviljade kääritamise ja destilleerimise teel. Seda kasutatakse inimtarbimiseks (joogid ja äädikas), biokütuse valmistamiseks (sellisel juhul nimetatakse seda bioetanooliks või etanoolkütuseks) ning mujal tööstuses;

- sünteetiline alkohol – seda valmistatakse naftakeemia tööstuse toorainest (nafta derivaadid) ning seda kastutakse ainult tööstuses (ravimid, kosmeetikatooted, tindid, värvid, pesupulbrid, puhastusvahendid, pinne jne).

Kuna etüülalkoholi alkoholisisaldus on vahemikus 80–99,9 mahuprotsenti, ei ole sellel mingeid iseloomulikke organoleptilisi omadusi, eriti üle 96-mahuprotsendise alkoholisisaldusega toodetel. Sellel ei ole maitset ega värvust ning seetõttu nimetatakse seda teinekord neutraalseks alkoholiks.

Viimastel aastatel on alkoholi kasutamine biokütusena üle maailma seninägematult kasvanud (peamiselt USAs). 2003. aastal võttis Euroopa Liit vastu direktiivi, millega edendatakse biokütuste ja muude taastuvkütuste kasutamist transpordisektoris,[1] ning 2009. aastal direktiivi taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta[2]. Nõukogu määruses (EÜ) nr 670/2003 on sätestatud põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi turgu käsitlevad erimeetmed[3], mis kujutavad ühise turukorralduse lihtsustatud vormi. Sellega muudeti võimalikuks korraldada järelevalve põllumajanduslikku päritolu alkoholi kaubanduse üle litsentside abil ning allutati alkoholisektor veinituru korralduskomiteele. Lisaks koostab komisjon liikmesriikidelt saadud andmete põhjal põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi turu ühenduse bilansi ja avaldab selle. Määrusega võimaldati Saksamaa alkoholimonopolil teha riigiabi eeskirjadest erand. Kõnealune määrus lisati hiljem nõukogu määrusesse (EÜ) nr 1234/2007 (ühise turukorralduse ühtne määrus).

ELi põllumajanduslikku päritolu etüülalkoholi turg

EL 27s toodeti 2008. aastal ligikaudu 40,5 miljonit hektoliitrit põllumajanduslikku päritolu etüülalkoholi. Enamik toodangust oli valmistatud teraviljast (22,3 miljonit hl) ja suhkrupeedist/melassist (15,9 miljonit hl), lisaks kasutati toorainena veini (2,4 miljonit hl), kartulit (250 000 hl), puuvilju (200 000 hl) ja muud toorainet (1,3 miljonit hl).

2008. aastal olid ELis põllumajandusliku päritolu alkoholi peamised tootjad: Prantsusmaa (15,4 miljonit hl), Saksamaa (5,9 miljonit hl), Hispaania (5,4 miljonit hl) ja Poola (1,9 miljonit hl).

Eurostati andmed kaubavahetuse kohta näitavad, et 2008. aastal importis EU 27 kolmandatest riikidest kokku 13 miljonit hl etüülalkoholi (see on üle kahe korra enam kui 2006. aastal, kui imporditi 5,6 miljonit hl). Peamine päritoluriik on endiselt Brasiilia, kust tarniti 7,3 miljonit hl, mis moodustas impordist 56 %.

2008. aastal oli etüülalkoholi sisetarbimine 52,6 miljonit hl, mis on 9 % rohkem kui 2007. aastal. Selle peamiseks põhjuseks on suurenenud kasutus kütusesektoris: 28,7 miljonit hl 2008 aastal, mis on 38 % rohkem kui 2007. aastal.

SAKSAMAA ALKOHOLIMONOPOLI KORRALDUS

Monopoli areng

Monopolikorraldus loodi Saksamaal ametlikult 1918. aastal, kui kehtestati finantsmonopol ja asutati etüülalkoholi tootmist reguleeriv riiklik organisatsioon. Selle õiguslikuks aluseks on 8. aprilli 1922. aasta alkoholimonopoli seadus, mida on viimati muudetud 15. juulil 2006[4].

Saksamaa alkoholimonopoli iseloomustab kaheetapiline tootmisprotsess: esmalt valmistab piiritusetehas kartulitest, viljast või puuviljast toorpiirituse. Seejärel antakse enamik monopoli raames toodetud põllumajanduslikku päritolu alkoholi üle föderaalsele alkoholimonopoli ametile (edaspidi „monopoliametile”),[5] kes vastutab Saksamaa alkoholituru korralduse eest. Monopoliamet kasutab alkoholitootmise reguleerimiseks piiritusetehastele väljastatavaid nominaalseid destilleerimisõigusi (jagu 2.4) ja määrab kindlaks kokkuostuhinna, mis peab igal juhul katma tootja kulud (jagu 2.5). Destilleerimisõigused määratakse (protsendina kogu destilleeritavast alkoholist) igal aastal vastavalt põllumajanduslikku päritolu alkoholi järele valitsevale nõudlusele eraldi. Monopoliametil on seaduslik kohustus nominaalse destilleerimisõiguse alusel toodetud põllumajanduslikku päritolu alkohol kindlaks määratud hinnaga ära osta. Ülemäärase toodangu suhtes kohaldatakse hinda, mis on ebaproportsionaalselt madal. Seega annab monopol alkoholitootjatele hinna ja tulude suhtes küllaltki suure kindlustunde.

Monopoli osa Saksamaa turul

2007. aastal oli Saksamaal põllumajanduslikku päritolu etüülalkoholi toodang 5 miljonit hektoliitrit. Monopoli raames tegutsevates piiritusetehastes toodetud kogus oli ligikaudu 590 000 hl, mis moodustab kogu põllumajanduslikku päritolu alkoholist 12 % (vt. alltoodud joonist). Monopoli raames valmistati alkoholi peamiselt teraviljast (59 %) ja kartulitest (peaaegu 34 %) ning ainult 7 % ulatuses puuviljadest, kuna monopoliväliselt toodeti alkoholi peamiselt teraviljast (57 %), aga ka melassist ja suhkrupeedist (37 %).

Joonis 1: Põllumajanduslikku päritolu alkoholi toodang Saksamaal 2007. aastal (hl)

[pic]

Monopoli raames tegutsevate piiritusetehaste liigitus

Pärast alkoholimonopoli reformimist Saksamaal 1991. aastal hõlmab monopolikorraldus ainult põllumajanduslikke piiritusetehaseid, puuviljaühistute piiritusetehaseid (plommitud seadmetega tehased), põllumajanduslikke ja kaubanduslike väikepiiritusetehaseid ning saagidestilleerijaid. Peamiselt tuleb tootmise ja maksustamise süsteemi puhul teha vahet plommitud seadmetega piiritusetehaste ja kindlakoguselise toodanguga piiritusetehaste vahel:

- Plommitud seadmetega piiritusetehased (Verschlussbrennereien) – piiritusetehased, milles kogu aurustamisel saadav alkohol kondenseeritakse ametliku plommitud sulguriga destilleerimis- ja rafineerimisseadmetes ning kogu toodetav piiritus voolab torude kaudu tsisterni või vaati (mõlemad peavad olema ühtviisi plommitud) või läbi ametlike mõõteriistade. Plommitud seadmetega piiritusetehased võib jagada kaheks:

- Põllumajanduslikud piiritusetehased (Landwirtschaftliche Brennereien) – piiritusetehased, mis on alati seotud põllumajandusettevõttega. Neis võib käidelda põhimõtteliselt üksnes kartulit ja teravilja (nisu, tritik, mais ja rukis). Saksamaal on 677 seda tüüpi väikest ja keskmise suurusega piiritusetehast.

- Puuviljaühistute piiritusetehased ( Obstgemeinschaftsbrennereien ) – piiritusetehased, milles võib käidelda üksnes puuvilju, marju, veini, veinisetet, viinamarjavirret, juurvilju ning nende jäänuseid. Piiritusetehase seadmed on plommitud ning neid haldab ühing, ühisus või ühistu, mis toodab alkoholi üksnes oma liikmete puuviljatoodangust. Monopoli alusel on igale liikmele eraldatud kvoot 300 liitrit alkoholi.

- Kindlakoguselise toodanguga väikepiiritusetehased (Abfindungsbrennereien) – piiritusetehased, mille seadmed ei ole plommitud ega muul viisil suletud ning mille toodangut arvestatakse tooraine (peamiselt puuviljad) koguse ja liigi järgi, kusjuures puuviljadele on seatud liigiti tulemimäärad. Väikepiiritusetehaseks kvalifitseerumiseks peab piiritusetehase toodangu kogus jääma monopoliseaduse kohaselt alla teatavat kindlaksmääratud taset (50 või 300 liitrit alkoholi aastas). Kindlakoguselise toodanguga väikepiiritusetehased võivad tarnida toodetud alkoholi monopoliametile või turustada selle ise destillaadi või piiritusjoogina. Viimasel juhul on neil võimalus tasuda tavaaktsiisi 13,03 eurot liitri kohta asemel alandatud aktsiisi 10,22 eurot liitri kohta. See korraldus on kooskõlas ELi õigusnormidega[6].

- Plommitud seadmetega piiritusetehaste ja väikepiiritusetehaste kõrval on olemas eraldi kategooriana saagidestilleerijad ( Stoffbesitzer ) . Need on eraisikud, kellel ei ole endal destilleerimisseadmeid ning kes kasutavad oma puuviljasaagi käitlemiseks väikepiiritusetehaste varustust, kusjuures nende toodang ei tohi ületada 50 l ühe tootmisaasta kohta. Selline destilleerimisvorm on lubatud ajaloolistel põhjustel üksnes mõnes üksikus Lõuna-Saksamaa piirkonnas. Kui saagidestilleerija turustab oma toodangu ise, kohaldatakse tema suhtes alandatud aktsiisimäära. Samamoodi nagu kindlakoguselise toodanguga väikepiiritusetehased võivad saagidestilleerijad tarnida oma toodangu monopoliametile.

2007./2008. tootmisaastal tootsid väikesed piiritusetehased, saagidestilleerijad ja puuviljaühistute piiritusetehased ligikaudu 75 000 hl alkoholi, millest ligikaudu 50 000 hl tarniti monopoliametile.

Destilleerimisõigused

Destilleerimisõigus on ühele kindlale piiritusetehasele antud õigus müüa monopoliametile monopoliametis kindlaks määratud hinnaga teatud kogus alkoholi (nominaalne destilleerimisõigus). See võimaldab piiritusetehasel toota alkoholi kindla tasu eest. Lisaks on see aluseks alkoholitootmise reguleerimisele. Alkoholimonopoli seadus lubab monopoliametil laoseisust, eeldatavast nõudlusest ja olemasolevatest finantsvahenditest lähtuvalt vähendada piiritusetehaste destilleerimisõigusi ning määrata igal tootmisaastal erinevad destilleerimisõigused (protsendina nominaalsest destilleerimisõigustest).

Monopoliseaduse kohaselt ei kehtestata kindlakoguselise toodanguga väikepiiritusetehastele, saagidestilleerijatele, puuviljaühistute piiritusetehaste ja väikestele plommitud seadmetega piiritustetehastele seaduslikke toodangukvoote ( Brennrechte ), vaid õigus toota igal aastal teatud kogus alkoholi; erinevalt destilleerimisõigustest ei muutu need määrad igal aastal. Sellistel piiritusetehastel on võimalik tarnida toodetud toorpiiritus monopoliametile, kuid nad ei ole kohustatud seda tegema.

Kokkuostuhind

Monopolikorralduse raames antakse toorpiirituse tootjatele tegutsemise jätkamise võimaldamiseks toetust, mis seisneb selles, et nad saavad müüa oma toodangu monopoliametile turuhinnast kõrgema hinnaga. Monopoliamet müüb kogutud ja rafineeritud alkoholi edasi ettevõtetele.

Monopoliamet võtab igal aastal kokkuostu baashinna kindlaksmääramisel aluseks hästi juhitud kuni 600 hl aastase alkoholitoodanguga kartulipiiritusetehaste keskmise tootmiskulu.

Kõigi suuremate piiritusetehaste puhul alandatakse baashinda vastavalt toodangu kogusele teatava tootmiskulude protsendi võrra (mida suurem piiritusetehas, seda madalam hind).

Monopoliseaduses sätestatakse puuviljaühistute piiritusetehastele, väikepiiritusetehastele ja saagidestilleerijatele spetsiaalne kokkuostuhind, mis määratakse alkoholi baashinna alusel, kuid sellele lisanduvad mitmed lisasummad.

Tabel 1: 2007./2008. turustusaastal monopoliameti poolt ostetud alkoholikogused[7]:

Toorpiirituse valmistamiseks kasutatud tooraine | Alkoholi kogus hl | Kokkuostuhind eurodes 1 hl alkoholi kohta* | Monopoliameti kulutused eurodes* |

Kartul | 204 974 | 126,66 | 25 962 000 |

Teravili | 340 279 | 141,58 | 48 178 000 |

Puuviljapulp | 51 514 | 354,31 | 18 252 000 |

Vahekogus | 596 767 | 154,82 | 92 392 000 |

Täiendav toorpiirituse kogus, mille monopoliamet ostis | 22 811 | 58,09 | 1 325 000 |

Kokku | 619 578 | 151,26 | 93 717 000 |

* sealhulgas kogumiskulud; monopoliameti kogukulu ulatub ligikaudu 120 miljoni euroni.

Hind arvutatakse viisil, mis on kasulik enamikule toormaterjali tarnivatele põllumajandustootjatele.

Destilleerimisprotsessile on iseloomulik, et toodetud alkoholi esimesed ja viimased 10 % (mida nimetatakse „peaks ja sabaks”) on madala kvaliteediga ning selles on suurem puskariõli- ja alkoholikontsentratsioon, mistõttu on seda võimalik kasutada üksnes pärast täiendavat töötlemist või ümberdestilleerimist. Tuleb märkida, et hoolimata osutatud 20 % madalast kvaliteedist ostab monopoliamet selle samasuguse ahvatleva hinnaga kui kõrgema kvaliteediga koguse. Sel viisil saavad põllupidajate kõrval monopolikorraldusest kasu peamiselt piiritusetehased.

Alkoholi töötlemine monopoliametis ja selle müük

Töötlemine

Monopoliamet töötleb kogutud toorpiirituse kolmes rafineerimistehases Münchenis, Wittenbergis ja Nürnbergis, mille rektifikatsioonivõimsus kokku on 600 000 hl.

Monopoliamet annab kokku tööd ligikaudu 90 inimesele.

Toorpiiritus, mille alkoholisisaldus tootjate poolt tarnituna on 85 %, töödeldakse 96 % ja 99 % puhtaks alkoholiks. 2007./2008. turustusaastal saadi töötlemise tulemusel 546 000 hl alkoholi.

Töödeldud alkoholi müük

Monopoliamet müüb alkoholi eranditult Saksamaa ettevõtetele. See toimub monopoliameti seitsme müügipunkti kaudu. Puhas alkohol müüakse peamiselt piiritusjookide, toidu-, ravimi- ja kosmeetikasektorile ehk nn esmasektoritele. Lisaks denatureeritakse tertsiaalne alkohol, et kasutada seda antifriisi, aknapuhastusvedelike ja metüülpiirituse valmistamiseks.

2008. aastal müüs monopol ligikaudu 555 000 hl alkoholi, millest:

- 53 % läks tööstusele , sh kosmeetika- (30 % müüdud kogusest) ja ravimisektorile (8 %);

- 47 % läks toiduainetööstusele , sealhulgas jookide (33 % müügikogusest) ja toiduainete (13 %) valmistamiseks.

Tabel 2: 2004–2008 monopoliameti poolt esmasektoritele müüdud alkoholikogused hektoliitrites

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Toiduainesektor: | 333 278 | 339 264 | 292 555 | 232 200 | 259 014 |

- Alkohoolsed joogid | 265 675 | 274 034 | 213 998 | 151 004 | 185 387 |

- Toiduained | 67 603 | 65 230 | 78 557 | 81 196 | 73 627 |

Tööstussektor: | 298 865 | 292 376 | 295 002 | 294 356 | 295 602 |

- Ravimid | 44 658 | 38 464 | 37 393 | 42 467 | 43 191 |

- Kosmeetikatooted | 157 134 | 164 890 | 154 917 | 175 461 | 168 161 |

- Muu tööstuses kasutatav alkohol | 97 073 | 89 022 | 102 692 | 76 428 | 84 250 |

Kütus | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Muu kasutus | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Kokku | 632 143 | 631 640 | 587 557 | 526 556 | 554 616 |

Paljud turuosalised on väitnud, et hind, millega monopoliamet oma toodangu müüb, jääb allapoole turuhinda. 2007./2008. turustusaastal olid monopoliameti keskmised müügihinnad sektoriti järgmised:

- piiritusjookide ja toiduainete valmistamine – 70 eurot / hl,

- ravimite ja kosmeetikatoodete valmistamine – 73 eurot / hl,

- muu tööstuslik kasutus – 59 eurot / hl.

Tuleb rõhutada, et ravimite ja kosmeetikatoodete valmistamiseks müüdava alkoholi suhtes on alkoholimonopoli seaduses sätestatud, et kosmeetikatööstus ei tohi sünteetilist alkoholi osta enne, kui on ostnud ühel aastal vähemalt 200 000 hl põllumajanduslikku päritolu alkoholi, mis hoiab sünteetilise alkoholi tootjad sellest turust tõhusalt eemal.

Monopoliamet ei müü alkoholi biokütuse tootmiseks.

Saksamaa valitsuse poolt monopoli kaudu antav riigiabi

Monopoli kaudu antav riigiabi väljendub toorpiirituse kõrge hinnaga ostmisel monopoliameti poolt kantud kulu ja selle turuhinnaga müügist saadud tulu vahes, kusjuures arvesse võetakse ka kulusid, mida monopoliametil tuleb kanda alkoholi kogumisel ja töötlemisel, ning ameti tegevuskulusid.

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1234/2007 on sätestatud, et Saksa valitsuse poolt monopoli kaudu antava riigiabi kogusumma ei tohi ületada 110 miljonit eurot aastas. Sellest piirmäärast on kinni peetud ning toetussumma on vähenenud 110 miljonilt eurolt 2003. aastal peaaegu 80 miljonile eurole 2008. aastal. Samavõrra on vähenenud ka alkoholikogus, mille monopoliamet on müünud (640 000 hektoliitrilt 2003. aastal 555 000 hektoliitrini 2008. aastal.

Toetussumma vähenemine on seotud 1999. aastal tehtud reformiga. Reformi tulemusel lõpetasid monopoli raames tegutsemise plommitud seadmetega kaubanduslikud piiritusetehased, saades vastutasuks vastavalt piiritusetehase tüübile ja monopoli raames tegutsemise lõpetamise kuupäevale hüvitist kuni 257,50 eurot nominaalse destilleerimisõiguse hektoliitri kohta. Nimetatud toetust anti riigiabina viie turustusaasta vältel, et aidata piiritusetehastel vabal turul ellu jääda. Ajavahemikus 2001–2008 lõpetas sellise hüvitise vastu monopoli raames tegutsemise 70 piiritusetehast. 1999. aasta reformiga vähendati ka alkoholimonopoli raames tegutsemist jätkanud põllumajanduslikele piiritusetehastele pakutavat kokkuostuhinda.

Lisaks vähendati Saksamaa valitsuse poolt monopoli kaudu antava üldise riigiabi kogusumma vähendamise raames tootjatele makstavat aastast abisummat, millega kaasnes põllumajanduslike piiritusetehaste toodangu piirmäära vähendamine kuni 50 % võrra nende nominaalsest destilleerimisõigusest.

ABI HINDAMINE

Mõju põllumajandustootjatele ja piiritusetehastele

Saksamaal on 677 väikest ja keskmise suurusega põllumajanduslikku piiritusetehast. Nende tehastega teevad koostööd ligikaudu 7000 perekondlikku põllumajandusettevõtet, mis kasvatavad alkoholi valmistamise jaoks kartulit ja/või teravilja ning annavad täiskohaga tööd umbes 4000 inimesele. Need põllumajandusettevõtted kasutavad vaid osa tootmismaast alkoholitootmiseks kasutatavate saaduste kasvatamiseks, mis tähendab, et põllumajandustootjate jaoks on monopol üksnes lisasissetulekuallikaks. Lisaks on ligikaudu 28 000 väikepiiritusetehast (millest tegutseb igal aastal ligikaudu 20 000), 8 puuviljaühistute piiritusetehast ja ligikaudu 425 000 saagidestilleerijat (kellest tegutseb igal aastal keskmiselt 100 000).

Põllumajanduslikud piiritusetehased (674) müüsid monopoliametile 2007. aastal kokku 538 921 hl kartulist ja/või teraviljast valmistatud alkoholi ning nende keskmine toodang tehase kohta oli 800 hl alkoholi ja neil võimaldati müüa oma toodangut keskmiselt kokku 107 000 euro eest aastas. Ühistute piiritustehaste puhul – võttes arvesse, et piiritusetehast pidavasse keskmisesse kartuliühistusse kuulub 15 põllumajandusettevõtet ja see toodab aastas 2500 hl alkoholi – võimaldati igal põllumajandustootjal müüa oma toodangut aastas kokku 15 000 euro eest. Kokkuostu koguhinna sisse kuuluvad piiritusetehase tootmiskulud (tooraine, energia, hooldus jne)[8].

Kindlakoguselised väikepiiritusetehased, millel on lubatud toota aastas kuni 300 liitrit alkoholi, saavad müüa oma toodangut aastas kuni 1000 euro eest[9]. Abi moodustab iga piiritusetehase sissetulekust väikese osa, kuid võib aidata otsustavalt kaasa tehase tegevuse jätkamisele. Tuleb märkida, et toodangu piirmäära on võimalik kumuleerida (kuni kümne aasta jooksul ehk 3000 liitrini). Monopolikorraldus aitab tegelikult hoida puuviljadest valmistatud alkoholi hinda kõrgel.

Põllumajanduslike piiritusetehaste regionaalne tähtsus

Mõnel pool Saksamaal on alkoholimonopolil kohaliku majanduse jaoks oluline roll, eelkõige rohkete piiritusetehastega piirkondades. 2009. aastal asus 87 % monopoli raames tegutsevaid põllumajanduslikke piiritusetehaseid viiel liidumaal: Baieri (157), Rheinland-Pfalz (115), Nordrhein-Westfalen (118), Alam-Saksi ja Bremen (93) ning Baden-Württemberg (79).

Tabel 3: Põllumajanduslike piiritusetehaste jagunemine ja tootmiskvoodid liidumaade kaupa (2009)

Liidumaa | Piiritusetehaste hulk | Nominaalseid tootmiskvoote alkoholi hektoliitrites |

Baden-Württemberg | 79 | 60 888 |

Baieri | 157 | 295 743 |

Brandenburg | 15 | 56 945 |

Bremen | 1 | 545 |

Hessen | 24 | 12 775 |

Mecklenburg-Vorpommern | 3 | 8490 |

Alam-Saksi | 92 | 211 950 |

Nordrhein-Westfalen | 118 | 136 879 |

Rheinland-Pfalz | 115 | 46 704 |

Saarimaa | 31 | 26 106 |

Saksimaa | 1 | 720 |

Saksi-Anhalt | 6 | 26 699 |

Schleswig-Holstein | 3 | 3560 |

Alkoholituru mõju Saksamaale ja ELile

Monopoli raames paisatakse Saksamaa turule (mille suuruseks on ilma biokütuseta hinnanguliselt 3,1 miljonit hl) suur alkoholikogus (0,5–0,6 miljonit hl), eelkõige läheb see joogitootmis- ja tööstussektorile.

Tabel 4: Monopoli raames turustatud alkoholi osa Saksamaa turust 2008. aastal 1000 hektoliitrites:

Monopol | Saksamaa turg | % |

Toiduainesektor | 259 | 1938 | 13% |

Joogid | 185 | 346 | 53% |

Toiduained | 74 | 1591 | 5% |

Tööstussektor | 296 | 1142 | 26% |

Kütus | 0 | 4740 | 0% |

Lisaks võib monopoli alusel subsideeritud alkoholi kogus mõjutada ka Euroopa turgu (mille suuruseks on ilma biokütuseta hinnanguliselt 23,9 miljonit hl). Turuosalised väidavad, et Saksamaa valitsuse makstavad toetused võivad mõjutada alkoholi hindu Euroopa turul.

Mõju keskkonnale

Saksamaa valitsuse sõnul aitab monopol hoida traditsioonilisi puuviljaistandusi, mis varustavad väikepiiritusetehaseid ja puuviljaühistute piiritusetehaseid toorainega. Sel viisil aitavad need säilitada kohalikku floorat ja faunat ning kindlustada haruldaste loomaliikide iseloomulike koosluste püsimise. Puuviljaistandused aitavad ühtlasi hoida ära pinnase erosiooni, koguda veevarusid ning tasakaalustada sel viisil õhuniiskust.

Väiketehaste puhul on monopoli kaudu makstav abi piiratud, kuid seda peetakse siiski põllumajandustootjate jaoks vajalikuks ning see aitab neil jätkata puuviljaistanduste harimist, sest istandused on maastiku oluline osa. Siiski tuleb tunnistada, et teiste ELi liikmesriikide Saksamaaga piirnevatel aladel, mille suhtes monopolikorraldus ei kehti, on maastik Saksamaa omaga võrreldav.

Olukord teistes liikmesriikides

Väärib märkimist, et ka teistes liikmesriikides, nagu Austrias ja Poolas, toimub alkoholitootmine väikestes põllumajanduslikes piiritusetehastes ning tootjad ei saa seal alkoholi ega destillaatide eest mingit toetust. Mitmes riigis kehtib siiski väikeste põllumajanduslike piiritusetehaste suhtes maksusoodustus.

Ka Prantsusmaal oli alkoholimonopol, mis kehtestati 1916. aastal ja tühistati 1991. aastal. Valitsus ostis kogu põllumajanduslikku päritolu alkoholi kindlaks määratud hinnaga ära. See süsteem viis alkoholitootmise pideva suurenemiseni, sest riik oli kohustatud kogu toodangu ära ostma. Praeguseks on vaid Alsace'is mõni üksik väike põllumajanduslik piiritusetehas alles jäänud.

KOKKUVÕTE

Saksamaa alkoholimonopoli süsteem põhineb riigiabi eeskirjade ajutisel erandil. Monopoli raames antakse tegevusabi, mida riigiabi eeskirjadega ei ole lubatud anda. Siiski on sellise riigiabi andmisest tekkiv moonutus piiratud, sest selle abil toodetav alkoholikogus on küllaltki väike, moodustades praegu hinnanguliselt vähem kui 10 % Saksamaal toodetavast põllumajanduslikku päritolu etüülalkoholist.

Saksamaa alkoholimonopolil on mitmekülgne positiivne mõju. Sellel on oluline roll piirkondades, kus väikesed ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtted sõltuvad endiselt alkoholi destilleerimise eest makstavast abist. Eelkõige võimaldab see väikestel puuviljaühistute piiritusetehastel, mis toodavad alkoholi kohaliku turu jaoks ja väga piiratud koguses, hoida alles traditsioonilisi puuviljaistandusi ja tasakaalustada tootjate tulusid.

Kuna nõukogu võimaldas Saksamaa alkoholimonopoli erandi ainult piiratud ajavahemikuks,[10] peavad selle raames tegutsevad piiritusetehased on tegevuse ümber korraldama ja olema valmis riigiabi kaotamiseks lähitulevikus. Mitmed piiritusetehased ongi juba asunud tegema ettevalmitusi vabal turul tegutsemiseks, luues ühistuid, tehes kulutuste piiramiseks investeeringuid vähem energiat tarbivatesse seadmetesse ja turustades oma alkoholitoodangut üha suuremal määral ise. Siiski on tootjate kohanemise hõlbustamiseks ja nende vabaturu tingimustes ellujäämise võimaldamiseks vaja rohkem aega.

Võttes arvesse kõike eespool öeldut ning asjaolu, et Saksamaa palus selgesõnaliselt erandit pikendada, pannakse ette lubada monopolikorraldusel piiratud aja jooksul jätkuda. Vabale turule ülemineku ja piiritusetehaste vajaliku ümberkorraldamise hõlbustamiseks võib üleminekuperioodi viimast korda pikendada. Siiski tuleb tagada, et turule juurdepääsu piirangud, mis on kehtestatud välisettevõtete ja sünteetilise alkoholi tootjate suhtes, kaotataks 1. jaanuariks 2011.

Tehakse ettepanek kaotada monopol paari aasta jooksul järgmisel viisil. Plommitud seadmetega põllumajanduslikele piiritusetehastele, milles käideldakse teravilja ja kartulit, võib jätkata monopoli raames järk-järgult kahaneva toetuse maksmist kuni 2013. aasta lõpuni. Üksnes kindlakoguselise toodanguga väikepiiritusetehastel, saagidestilleerijatel ja puuviljaühistute piiritustetehasel, mille alkoholitoodang on väike (aastas kuni 60 000 hl), võimaldatakse monopoli raames tegutsemist jätkata ja saada riigiabi kuni 2017. aasta lõpuni.

Monopol ei kesta üle selle tähtpäeva. Pärast üleminekuperioodi lõppu võib Saksamaa kasutada võimalust kanda vähemalt osa monopoli raames kasutatud vahendeid üle maaelu arengukavadesse ning rahastada nendest näiteks meetmeid, mida võetakse töötlemise ja turustamise parandamiseks, uute toodete arendamiseks, põllumajandustootjate ja piiritusetehaste vahelise koostöö tõhustamisteks ning selleks, et kaitsta traditsioonilisi puuviljaistandusi, mis on Saksamaa valitsusasutuste sõnul suure keskkonnatähtsusega.

[1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/30/EÜ, ELT L 123, 17.5.2003.

[2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/28/EÜ, ELT L 140, 4.6.2009.

[3] Nõukogu määrus (EÜ) nr 670/2003, ELT L 96, 15.4.2003, lk 6.

[4] Bundesgesetzblatt I, p. 1594.

[5] Bundesmonopolverwaltung für Branntwein.

[6] Nõukogu direktiiv 92/83/EÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimaksude struktuuri ühtlustamise kohta, EÜT L 31, 7.2.1992, lk 48.

[7] Turustussaasta vältab 1. oktoobrist 30. septembrini.

[8] Põhjus, miks piiritusetehastele makstud abisumma erines, on muu hulgas see, et kokkuostuhind varieerus vastavalt toodetud kogusele.

[9] 1000 eurot = 3 hl x 354,31 eurot/hl (vt tabel 1).

[10] Nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (ühine turukorraldus) põhjendus 91.