Täiustatud ja usaldusväärse tehisintellekti kiirendatud arendamine ja kasutuselevõtt Euroopas on Euroopa tulevase konkurentsivõime ja jõukuse eeltingimus. Täna esitletud pakett on oluline teetähis selle eesmärgi saavutamisel, sest võimendab tehisintellekti pakutavaid võimalusi ja tegeleb samal ajal kaasnevate riskidega. Eesmärkideni jõudmine eeldab Euroopa Liidu, Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide kiiret ja otsustavat tegutsemist.

Tuginedes ELi majanduslikule ja regulatiivsele pädevusele, on ühismeetmetel, koordineerimisel ja investeeringutel tohutu potentsiaal anda Euroopa tööstusele konkurentsieelis ja edendada siseturgu. Lisaks võib ELi tegevus hõlbustada usaldusväärse tehisintellekti alaste ELi nõuete vastuvõtmist kogu maailmas ning tagada, et tehisintellekti arendamine, kasutuselevõtt ja levitamine on jätkusuutlik ning põhineb väärtustel, põhimõtetel ja õigustel, mida kaitstakse ELis kõigi inimeste ja meie keskkonna hüvanguks.

Kolmandaks tuleb tagada, et tehisintellekt toimib inimeste hüvanguks ja on ühiskonna heaolu mootor. Komisjon jätkab meetmete võtmist tagamaks, et ELis arendatav ja turule lastav tehisintellekt on inimkeskne, kestlik, turvaline, kaasav, kättesaadav ja usaldusväärne. Nende eesmärkide saavutamiseks on määrava tähtsusega õigusraamistik, millega tagatakse usaldus tehisintellektisüsteemide vastu, edendades samal ajal ELi väärtuspõhist lähenemisviisi tehisintellektile ülemaailmsel tasandil. Liikmesriikidel soovitatakse tungivalt ka toetada talente ja parandada usaldusväärse tehisintellekti arendamiseks vajalike oskuste pakkumist.

Teiseks tuleb EL muuta kohaks, kus tipptase valitseb kõikjal laborist turuni. Seega keskendub komisjon tehisintellekti tippkeskuste võrgustike rahastamisele ja loob programmi „Euroopa horisont“ raames Euroopa tehisintellekti, andmete ja robootika valdkonna partnerluse, et edendada tipptasemel teadusuuringuid. Selleks et tagada katsetamise ja eksperimenteerimise kättesaadavus innovatsiooni ja kiire kasutuselevõtu jaoks, kaasrahastavad liikmesriigid koostöös komisjoniga programmi „Digitaalne Euroopa“ kaudu uuenduslikke tehisintellekti katse- ja eksperimendirajatisi ning Euroopa digitaalse innovatsiooni keskuste võrgustikku, mis aitab VKEdel ja haldusasutustel tehisintellekti kasutusele võtta.

Esiteks tuleb luua soodsad tingimused tehisintellekti arendamiseks ja kasutuselevõtuks ELis, keskendudes koostööraamistikule ning andmetaristule ja andmetöötlustaristule. Soodsad tingimused tuleb kujundada VKE-sõbralikuks, et väikeettevõtjad saaksid täita oma rolli tehisintellekti arendamisel ja kasutuselevõtmisel kogu ELis. Liikmesriike innustatakse koostöös ELiga kiirendama riiklikes tehisintellektistrateegiates kavandatud meetmeid, kasutades vajaduse korral taaste- ja vastupidavusrahastu ja Ühtekuuluvusfondi vahendeid. See hõlmab investeerimist võimaldavasse taristusse, näiteks andmeruumidesse ja andmetöötlusressurssidesse.

Seepärast kohustusid Euroopa Komisjon ja liikmesriigid 2018. aastal tegema koostööd ning võtsid esimese sammuna vastu tehisintellekti käsitleva kooskõlastatud kava. Kooskõlastatud kavaga pandi alus tehisintellektipoliitika koordineerimisele ja innustati liikmesriike töötama välja riiklikud strateegiad. Pärast koordineeritud kava vastuvõtmist 2018. aasta lõpus on tehisintellektiga seotud tehnoloogiline, majanduslik ja poliitiline taust siiski märkimisväärselt muutunud. Seega, et jääda paindlikuks ja saavutada seatud eesmärk, esitab komisjon kooskõlastatud kava 2021. aasta läbivaatamisaruande .

Tehisintellekt on strateegilise tähtsusega tehnoloogiate kogum ja Euroopa Liit peab kasutama ära tehisintellekti eeliseid. Edu saavutamiseks on oluline koordineerida tehisintellektipoliitikat ja investeeringuid Euroopa tasandil. See võimaldab uusimaid tehnoloogiaid arendada ja kasutusele võtta Euroopa ülemaailmse konkurentsivõime ja juhtpositsiooni kaudu. Selline kooskõlastamine võimaldab Euroopal kasutada tehisintellekti eeliseid majanduse, ühiskonna ja keskkonna heaks ning edendada Euroopa väärtusi kogu maailmas.

Konkreetselt seoses biomeetrilise kaugtuvastuse süsteemidega (nt näotuvastusvahendid läbipääsulubade kontrollimiseks avalikes kohtades) kehtestatakse kavandatava määrusega rangem lähenemisviis. Reaalajas kasutamine õiguskaitse eesmärkidel oleks põhimõtteliselt avalikes kohtades keelatud, välja arvatud juhul, kui see on seadusega erandkorras lubatud. Iga loa andmise tingimuseks on erikaitsemeetmete kohaldamine. Lisaks peavad kõik tehisintellektisüsteemid, mis on ette nähtud füüsiliste isikute biomeetriliseks kaugtuvastuseks, läbima teavitatud asutuse eelneva vastavushindamismenetluse, et kontrollida suure riskiga tehisintellektisüsteemide nõuetele vastavust, ning nende suhtes kohaldatakse rangemaid logimise ja inimjärelevalve nõudeid.

Kavandatavas määruse eelnõus keelatakse mõned tehisintellekti kasutusviisid, mis on vastuolus Euroopa Liidu väärtustega või rikuvad põhiõigusi. Keeld hõlmab tehisintellektisüsteeme, mis moonutavad inimese käitumist alalävisele tajule suunatud võtete abil või kasutades inimese konkreetseid nõrkusi ära viisil, mis põhjustab või võib põhjustada füüsilist või psühholoogilist kahju. See hõlmab ka tehisintellektisüsteemide abil teostatavat üldotstarbelist sotsiaalset hindamist avaliku sektori asutuste poolt.

Teiseks, et vältida liigset regulatiivset mõju, keskendutakse ettepanekus nn suure riskiga tehisintellekti kasutusjuhtudele, st juhtudele, kus tehisintellektisüsteemidest tulenev risk on eriti suur. See, kas tehisintellektisüsteem liigitatakse suure riskiga süsteemiks, oleneb süsteemi sihtotstarbest, võimaliku kahju tõsidusest ja selle esinemise tõenäosusest. Suure riskiga süsteemide hulka kuuluvad näiteks tehisintellektisüsteemid, mis on mõeldud inimeste värbamiseks või nende krediidivõimelisuse hindamiseks või kohtuotsuste tegemiseks. Tagamaks, et õigusnormid on tulevikukindlad ja neid saab kohandada suure riskiga tehisintellektisüsteemide uutele kasutusviisidele ja rakendustele, on võimalik liigitada uued tehisintellektisüsteemid suure riskiga süsteemideks teatavates eelnevalt kindlaks määratud kasutusvaldkondades.

Inimeste usalduse väljateenimisega peaksid kavandatud riskipõhised õigusaktid soodustama tehisintellekti kasutuselevõttu kogu Euroopas ja suurendama Euroopa konkurentsivõimet. Seetõttu on komisjoni ettepanekus seatud kaks eesmärki: käsitleda konkreetsete tehisintellektirakendustega seotud riske proportsionaalsel viisil ja soodustada tehisintellekti kasutuselevõttu. Selleks et kavandatud õigusraamistik oleks tulevikukindel ja innovatsiooni toetav, on see ette nähtud sekkumiseks üksnes juhul, kui see on rangelt vajalik, ja viisil, mis vähendab ettevõtjate koormust, ning selle juhtimisstruktuur on lihtne.

Tehisintellekti käsitlevas valges raamatus on märgitud, et tehisintellekti kasutamisega kaasneb hulk konkreetseid suuri riske, mille ohjamiseks ei ole kehtivad õigusaktid piisavad, ning seda on suures osas kinnitanud ka järgnenud avalik konsultatsioon. Kuigi ELi ja liikmesriikide tasandil on juba olemas tugev õigusraamistik, et kaitsta põhiõigusi ning tagada ohutus ja tarbijaõigused, sealhulgas eelkõige isikuandmete kaitse üldmäärus ja õiguskaitsedirektiiv, võivad tehisintellektitehnoloogia teatavad iseärasused (nt läbipaistmatus) muuta selliste õigusaktide kohaldamise ja täitmise tagamise keerulisemaks ning tekitada suuri ohte, mille puhul on vaja kohandatud regulatiivset reageerimist. Seetõttu kehtestatakse ettepanekuga ühtlustatud õigusnormid, mida kohaldatakse teatavate suure riskiga tehisintellektisüsteemide kavandamise, arendamise ja kasutamise suhtes, ning piirangud biomeetriliste kaugtuvastussüsteemide teatavatele kasutusviisidele.

Kahte töösuunda kombineerides avaldati komisjoni valge raamat tehisintellekti kohta koos aruandega tehisintellekti, asjade interneti ja robootika ohutuse ja vastutuse aspektide kohta . Valges raamatus pakutakse välja hulk meetmeid tipptaseme ökosüsteemi edendamiseks, mille tulemuseks on kooskõlastatud kava praegune läbivaatamine. Valges raamatus on ka esitatud poliitikavalikud tulevase ELi õigusraamistiku jaoks, et kaitsta Euroopas usaldusväärset ökosüsteemi, pannes aluse tänasele tehisintellekti õigusraamistiku ettepanekule. 2020. aasta veebruarist juunini toimunud tehisintellekti käsitleva valge raamatu teemalisel avalikul konsultatsioonil osaleti laialdaselt, mis võimaldas Euroopa kodanikel, liikmesriikidel ja sidusrühmadel anda oma panus ja aidata kujundada ELi käsitust ja poliitikavalikuid tehisintellekti valdkonnas.

Täna avaldatud pakett on Euroopa tasandil tehisintellekti valdkonnas kolm aastat kestnud intensiivse poliitikakujundamise tulemus. Pärast seda, kui Euroopa Komisjon oli 2018. aasta aprillis avaldanud Euroopa tehisintellektistrateegia ja pidanud ulatuslikke konsultatsioone sidusrühmadega, töötas kõrgetasemeline tehisintellekti eksperdirühm 2019. aasta aprillis välja usaldusväärse tehisintellekti suunised ja 2020. aasta juulis usaldusväärse tehisintellekti kontrollnimekirja (ALTAI). Lisaks loodi tehisintellekti liit, mis on ligikaudu 4 000 sidusrühma platvorm tehisintellekti tehnoloogiliste ja ühiskondlike mõjude arutamiseks ning mille kulminatsiooniks on iga-aastane tehisintellekti assamblee. Samal ajal kujutab 2018. aasta detsembris avaldatud esimene tehisintellekti käsitlev kooskõlastatud kava endast liikmesriikide ühist kohustust edendada tehisintellekti arendamist ja kasutamist Euroopas ning kooskõlastada Euroopa ja liikmesriikide jõupingutusi tehisintellekti valdkonnas.

Kooskõlastatud kava ja õigusraamistiku ettepanek on osa Euroopa Liidu jõupingutustest olla aktiivne osaline rahvusvahelistel ja mitmepoolsetel digitaaltehnoloogia foorumitel ning üleilmne liider usaldusväärse tehisintellekti edendamisel ning tagada kooskõla ELi välistegevuse ja sisepoliitika vahel. Maailma tasandil on tehisintellekt muutunud strateegilise tähtsusega valdkonnaks geopoliitika, ärihuvide ja julgeolekuküsimuste ristumiskohas. Maailma eri riigid on otsustanud kasutada tehisintellekti selle kasulikkuse ja potentsiaali pärast tehnilise arengu vahendina. Tehisintellekti valdkonna reguleerimine on alles lapsekingades ja kaalul on ELi juhtpositsioon uute kaugeleulatuvate ülemaailmsete normide, tehisintellektiga seotud rahvusvaheliste standardimisalgatuste ja koostööraamistike väljatöötamisel kooskõlas reeglitel põhineva mitmepoolse süsteemiga ja väärtustega, mida EL toetab. Kooskõlas ühisteatisega ELi suuremast panusest reeglitepõhisesse mitmepoolsusesse kavatseb EL süvendada partnerlusi, koalitsioone ja liite kolmandate riikidega, eelkõige sarnaseid seisukohti jagavate partneritega, samuti mitmepoolsete ja piirkondlike organisatsioonidega.EL kavatseb ka teha probleemipõhist koostööd teiste riikidega ja jääda endale kindlaks, kui need väärtused ohtu satuvad.

Neile tehisintellektiga seotud probleemidele reageerides on Euroopa Parlament ja Euroopa Ülemkogu korduvalt kutsunud üles võtma seadusandlikke meetmeid, et tagada tehisintellektisüsteemide hästitoimiv siseturg, kus tehisintellekti eeliseid kasutatakse ära ja sellega kaasnevaid ohte maandatakse asjakohasel ja ajaproovile vastupidaval viisil. Komisjoni ettepanek tehisintellekti käsitleva õigusraamistiku kohta kujutab endast olulist pöördepunkti teel ohutuse tagamise ja põhiõiguste kaitsmise poole ning seeläbi tehisintellekti arendamise ja kasutuselevõtu usaldusväärsuse tagamise suunas.

Samas kaasnevad tehisintellekti kasutamisega ka riskid, millega tuleb tegeleda. Tehisintellekti teatavad omadused, näiteks paljude algoritmide läbipaistmatus, mis muudab põhjuslike seoste uurimise keeruliseks, kujutavad endast konkreetseid ja potentsiaalselt suuri riske ohutusele ja põhiõigustele, mida kehtivate õigusaktidega ei ole võimalik maandada või millega seoses on kehtivate õigusaktide täitmise tagamine keeruline. Näiteks ei ole sageli võimalik kindlaks teha, miks tehisintellektisüsteem on jõudnud konkreetse tulemuseni. Selle tagajärjel võib olla keeruline hinnata ja tõendada, kas keegi on tehisintellektisüsteemide kasutamise tõttu ebaõiglaselt ebasoodsas olukorras, näiteks töölevõtmise või edutamise otsuse tegemisel või riiklike hüvitiste taotlemisel. Tehisintellektisüsteemide kasutamise tõttu võib mõjutatud inimestel olla suuri raskusi ekslike otsuste parandamisel. Näotuvastus avalikus ruumis võib eraelu puutumatust väga häirivalt mõjutada, kui seda nõuetekohaselt ei reguleerita. Lisaks võib tehisintellektisüsteemide kehv treenimine ja ülesehitus põhjustada märkimisväärseid vigu, mis võivad kahjustada eraelu puutumatust ja rikkuda diskrimineerimiskeeldu. Tehisintellektil põhinevad robotid ja intelligentsed süsteemid peavad olema ehitatud ja projekteeritud nii, et need vastaksid sama rangetele ohutus- ja põhiõiguste kaitse standarditele nagu Euroopa õiguses on sätestatud traditsiooniliste tehnoloogiate jaoks.

Tehisintellekti eeliste ärakasutamiseks saab Euroopa tugineda oma olemasolevatele tugevatele külgedele. Euroopa on maailmas juhtpositsioonil robootika ja konkurentsivõimeliste tööstuslike ökosüsteemide valdkonnas. Need varad koos üha paremini toimiva andmetöötlustaristuga (nt kõrgjõudlusega arvutid) ning rohkete avalike ja tööstuslike andmetega annavad Euroopale võimaluse saavutada maailmas juhtiv tehisintellektialane suutlikkus tänu oma tipptasemel teaduskeskustele ja üha suuremale arvule uuendusmeelsetele idufirmadele. Nende tugevate külgede võimendamiseks olemasolevate rahaliste vahenditega koondavad ELi liikmesriigid ja komisjon eksperditeadmisi, koordineerivad meetmeid ja kaasavad ühiselt lisavahendeid. Selleks esitab komisjon täna tehisintellekti käsitleva läbivaadatud kooskõlastatud kava, tuginedes koostööle, mida ta on teinud liikmesriikidega alates 2018. aastast.

Tehisintellektialase suutlikkuse suurendamine aitab suurendada vastupidavust tulevastele kriisidele, kuna Euroopa ettevõtjatel on siis piisavalt eksperditeadmisi tehisintellekti kiireks rakendamiseks uute probleemide korral. Lisaks võib tehisintellekt aidata märkimisväärselt kaasa Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisele, aidates tööstussektoril, ettevõtjatel, avaliku sektori asutustel ja kodanikel teha säästvamaid valikuid, et integreerida taastuvenergia energiasüsteemi arukama võrguhalduse kaudu või vähendada kasvuhoonegaaside heidet muu hulgas aruka liikuvuse, ressursside optimaalse kasutamise ja täppispõllumajanduse kaudu.

Tehisintellekt ja muud digitehnoloogiad võivad kaasa aidata COVID-19 järgsele kestlikule taastumisele tänu oma potentsiaalile suurendada tootlikkust kõigis majandussektorites, luua uusi turge ja pakkuda tohutuid võimalusi Euroopa majanduskasvuks. Tehisintellektitehnoloogiad aitavad optimeerida tööstusprotsesse, muuta need vastupidavamaks, tõhusamaks ja keskkonnahoidlikumaks ning võimaldavad uuenduslikke iseõppimise ja reaalajas kasutatavaid lahendusi, alates ennustavast hooldusest kuni koostöövõimeliste robotiteni, digiteisikutest kuni liitreaalsuseni. Eeldatakse, et uued ärivõimalused ja dünaamilisem majandus loovad uusi töövõimalusi, mis kaaluvad üles võimaliku töökohtade kaotuse. Tehisintellekt võib aidata suurendada puuetega inimeste ja eakate võimalust elada iseseisvalt, pakkudes abistavaid ja toetavaid lahendusi. Lisaks võib tehisintellektil olla oluline osa kodanike teavitamisel ja kodanike kaasamise algatuste edendamisel.

Taaste- ja vastupidavusrahastut saab kasutada selleks, et suurendada liikmesriikide investeeringuid tehisintellekti valdkonda ning toetada juhtivat teadusuuringute, innovatsiooni- ja testimissuutlikkust, et tehisintellekti kiirendatud arendamine ja kasutamine saaks aidata kaasa majanduslikule ja sotsiaalsele taastumisele ning tugevdada pikemas perspektiivis konkurentsivõimet. Seda võimalust suurendab ka see, et taaste- ja vastupidavusrahastu vahendeid saab kasutada lisaks programmide „Digitaalne Euroopa“ ja „Euroopa horisont“ vahenditele ning märkimisväärsele summale, millega rahastatakse innovatsiooni ühtekuuluvuspoliitika programmide raames.

Euroopa tehisintellektialase suutlikkuse suurendamine on oluline osa laiemast strateegiast, mille eesmärk on valmistada Euroopa ette digiajastu jaoks ja muuta järgmised 10 aastat digikümnendiks, nagu on sätestatud digikompassis . Eelkõige on tehisintellektil põhineva innovatsiooni edendamine tihedalt seotud Euroopa andmestrateegia rakendamisega, sealhulgas hiljutise andmehaldust käsitleva õigusakti ettepanekuga, sest tehisintellekt saab jõudsalt areneda vaid siis, kui on tagatud sujuv juurdepääs andmetele. Selleks, et tehisintellekti kasutuselevõtt ELi majanduses oleks laialdane, vajavad õiglast juurdepääsu andmetele eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad. Tehisintellekti kavandatud õigusraamistik toimib ka koos kohaldatavate tooteohutusalaste õigusaktidega ja eelkõige masinadirektiivi läbivaatamisega, mille käigus käsitletakse muu hulgas uute tehnoloogiatega seotud ohutusriske, sealhulgas riske, mis tulenevad inimeste ja robotite koostööst, ohutust mõjutavatest küberriskidest ja autonoomsetest masinatest. Raamistik täiendab ka ELi julgeolekuliidu strateegiat, uut küberturvalisuse strateegiat, digiõppe tegevuskava aastateks 2021–2027, hiljuti esitatud digiteenuste õigusakti ja digiturgude õigusakti ning Euroopa demokraatia tegevuskava. Lisaks täiendavad kavandatavat raamistikku õigusaktid, millega kohandatakse ELi vastutusraamistikku, näiteks vaadatakse läbi tootevastutuse direktiiv, et leida lahendused uute tehnoloogiate, sealhulgas tehisintellektiga seotud vastutuse küsimustele, ning vaadatakse läbi üldise tooteohutuse direktiiv.

Praegune tehisintellektipakett on oluline teetähis mõlema poliitilise mõõtme jaoks. Selleks et toetada tehisintellekti arengut ja tegeleda suurte riskidega, mida see võib kaasa tuua ohutusele ja põhiõigustele, esitab komisjon nii tehisintellekti käsitleva õigusraamistiku ettepaneku kui ka tehisintellekti käsitleva läbivaadatud kooskõlastatud kava.

Arvestades tehisintellekti kiiret tehnoloogilist arengut ja poliitilist olukorda maailmas, kus üha rohkem riike investeerib märkimisväärselt tehisintellekti, peab EL ühtselt tegutsema, et kasutada ära tehisintellekti paljud võimalused ja lahendada sellega seotud probleemid tulevikukindlal viisil. Alates Euroopa tehisintellektistrateegia algatamisest 2018. aasta aprillis on komisjoni kahesuunalise poliitika eesmärk olnud teha EList maailmatasemel tehisintellektikeskus, tagades samas, et tehisintellekt on inimkeskne ja usaldusväärne. 2020. aasta veebruaris avaldatud komisjoni valges raamatus tehisintellekti kohta on esitatud Euroopa tehisintellekti selge visioon, mis seisneb tipptasemel ja usaldusväärses tehisintellekti ökosüsteemis.

Tehisintellektil on lähikümnenditel tohutu mõju inimeste elule ja tööle. See tõdemus on aluseks 2018. aasta aprillis algatatud ja hiljem kinnitatud Euroopa tehisintellektistrateegiale. Tehisintellekt võib tuua meie ühiskonnale mitmesugust kasu, alates väiksemast saastest kuni liiklussurmade arvu vähenemiseni, paremast arstiabist ning puuetega ja eakate inimeste parematest võimalustest kuni parema hariduseni ja rohkemate võimalusteni kaasata kodanikke demokraatlikesse protsessidesse, kiiremast õigusemõistmisest kuni tõhusama terrorismi- ja kuritegevusvastase võitluseni internetis ja väljaspool seda ning küberturvalisuse suurendamiseni. Tehisintellekt on näidanud oma potentsiaali võitluses COVID-19ga ning aidanud prognoosida haiguse geograafilist levikut, diagnoosida nakkust kompuutertomograafiauuringute abil ning töötada välja esimesed viirusevastased vaktsiinid ja ravimid. Eelkõige on tehisintellekt näidanud mitmekülgsust, millega suudavad võistelda vähesed teised tehnoloogiad. Samal ajal kaasnevad tehisintellekti kasutamisega ka teatavad ohud, näiteks oht, et inimesi, sealhulgas lapsi mõjutavad suured eksimused, millega võidakse rikkuda põhiõigusi ja vähendada ohutust, samuti kahjustada meie demokraatlikke protsesse.

EUROOPA KOMISJON Brüssel,21.4.2021 COM(2021) 205 final LISA

järgmise dokumendi juurde: Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Tehisintellektialase Euroopa lähenemisviisi edendamine



































Sisukord Tehisintellekti käsitleva kooskõlastatud kava 2021. aasta läbivaatamisaruanne Sissejuhatus: koostöös liikmesriikidega ELi ülemaailmse juhtpositsiooni saavutamine inimkeskse tehisintellekti valdkonnas I.Luua soodsad tingimused tehisintellekti arendamiseks ja kasutuselevõtuks ELis 1.Koguda, koondada ja jagada poliitilisi arusaamu 2.Kasutada ära andmete potentsiaali 3.Toetada kriitilise tähtsusega andmetöötlusvõimsust14 II.Muuta EL kohaks, kus tipptase valitseb kõikjal laborist turuni16 4.Teha koostööd sidusrühmadega näiteks Euroopa tehisintellekti, andmete ja robootika valdkonna partnerluse ja eksperdirühmade kaudu16 5.Arendada ja mobiliseerida teadusuuringutealast suutlikkust19 6.Tagada tehisintellekti nõudeteenuste platvormi kaudu töövahendid ja keskkond arendajatele katsetamiseks ja eksperimenteerimiseks (katse- ja eksperimendirajatised) ning VKEdele ja haldusasutustele tehisintellekti kasutuselevõtuks (Euroopa digitaalse innovatsiooni keskus)21 7.Rahastada ja levitada tehisintellekti puudutavaid uuenduslikke ideid ja lahendusi24 III.tagada, et tehisintellekt toimib inimeste hüvanguks ja on ühiskonnas positiivne jõud27 8.Toetada talente ja parandada eduka tehisintellekti ökosüsteemi arendamiseks vajalike oskuste pakkumist28 9.Töötada välja poliitikaraamistik, et tagada usaldus tehisintellektisüsteemide vastu33 10.Toetada liidu visiooni kestlikust ja usaldusväärsest tehisintellektist kogu maailmas36 IV.Saavutada strateegiline juhtpositsioon suure mõjuga sektorites38

11.Kasutada tehisintellekti kliima ja keskkonna valdkonnas39 12.Kasutada järgmise põlvkonna tehisintellekti tervise parandamiseks42 13.Säilitada Euroopa juhtpositsioon: robootikastrateegia tehisintellekti maailmas46 14.Muuta avalik sektor tehisintellekti kasutamisel teerajajaks48 15.Kasutada tehisintellekti õiguskaitse, rände ja varjupaiga valdkonnas51 16.Muuta liikuvus tehisintellekti abil arukamaks, turvalisemaks ja kestlikumaks54 17.Toetada tehisintellekti kasutamist kestlikus põllumajanduses56 Järeldused58 1. liide60 Ajakava – põhimeetmed60 2. liide Riiklike strateegiate analüüs ja investeeringud tehisintellekti62 1.Riiklike strateegiate ülevaade62 2.Tulevikuväljavaated – tulevased riiklikud meetmed63 3.Liikmesriikide investeeringud tehisintellekti67



Tehisintellekti käsitleva kooskõlastatud kava 2021. aasta läbivaatamisaruanne Sissejuhatus: koostöös liikmesriikidega ELi ülemaailmse juhtpositsiooni saavutamine inimkeskse tehisintellekti valdkonnas Euroopa juhtpositsioon maailmas uusimate tehnoloogiate kasutuselevõtul, inimkeskse, kestliku, turvalise, kaasava ja usaldusväärse tehisintellekti eeliste ärakasutamisel ja selle arendamise soodustamisel sõltub Euroopa Liidu (EL) suutlikkusest kiirendada, viia ellu ja ühtlustada tehisintellektialaseid poliitilisi prioriteete ja investeeringuid. See on kooskõlastatud kava käesoleva, 2021. aasta läbivaatamisaruande peamine sõnum ja visioon.

2018. aastal vastu võetud tehisintellekti käsitlev kooskõlastatud kava kujutab endast Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide ühist lubadust teha koostööd, et Euroopa suudaks globaalsel tasandil kõige edukamalt konkureerida . Kavaga pandi alus koostööle, määrati kindlaks investeeringuvaldkonnad ja innustati liikmesriike töötama välja tehisintellekti käsitlevad riiklikud strateegilised visioonid. 2018. aasta kooskõlastatud kavaga algatatud protsessid ja avalikud arutelud liikmesriikides, liidus ja kogu maailmas näitavad, et see oli esimene oluline samm Euroopa tehisintellektipoliitika ühise suuna ja ühiste eesmärkide kindlaksmääramisel. 2018. aasta kooskõlastatud kavas kokku lepitud ja kava raames toetatavate meetmete tulemusel on enamik liikmesriike vastu võtnud riikliku tehisintellektistrateegia ja asunud seda rakendama; suurenenud on investeeringud tehisintellekti valdkonda ja liit suutis koondada hädavajalikud vahendid nende protsesside toetuseks . Kooskõlastatud kava 2021. aasta läbivaatamine on järgmine samm – selle tulemusel esitatakse Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide konkreetsed ühismeetmed, mille eesmärk on saavutada ELi ülemaailmne juhtpositsioon usaldusväärse tehisintellekti valdkonnas. Olulisimad kavandatud meetmed lähtuvad põhimõttest, et edu saavutamiseks peab Euroopa Komisjon koos liikmesriikide ja erasektoriga tegema järgmist: -kiirendama investeeringuid tehisintellektitehnoloogiasse, et toetada paindlikku majanduslikku ja sotsiaalset taastumist, mida hõlbustab uute digilahenduste kasutuselevõtt; -tegutsema, et rakendada tehisintellekti käsitlevad strateegiad ja kavad täielikult ja õigel ajal, tagamaks, et liit kasutab täielikult ära esimese kasutuselevõtja eelised, ning -ühtlustama tehisintellektipoliitikat, et kõrvaldada killustatus ja lahendada üleilmsed probleemid. Kiirendada era- ja avaliku sektori investeeringuid, võimendades neid olemasolevate liidu toetustega, näiteks programmide „Digitaalne Euroopa“ ja „Euroopa horisont“ ning taaste- ja vastupidavusrahastu kaudu. Komisjon on teinud ettepaneku, et liit investeeriks programmitöö perioodil 2021–2027 tehisintellekti valdkonda programmide „Euroopa horisont“ ja „Digitaalne Euroopa“ raames vähemalt üks miljard eurot aastas. Selline liidu tasandi rahastus peaks ligi meelitama ja koondama investeeringuid, et jõudusid ühendades soodustada liikmesriikidevahelist koostööd ja suurendada mõju, saavutades koos palju rohkem kui kooskõlastamata ja eraldi tegutsedes. Eesmärk on käesoleva kümnendi jooksul suurendada avaliku ja erasektori investeeringuid tehisintellekti valdkonnas järk-järgult kuni 20 miljardi euroni aastas. Lisaks pakub taaste- ja vastupidavusrahastu enneolematut võimalust kaasajastamiseks ja tehisintellekti investeerimiseks, et olla inimkesksete, usaldusväärsete, turvaliste ja kestlike tehisintellektitehnoloogiate arendamisel ja kasutuselevõtul maailmas juhtpositsioonil . Liit ei tohiks seda võimalust käest lasta. Kooskõlastatud kavas on sätestatud, kuidas liidu vahenditega, sealhulgas programmidega „Digitaalne Euroopa“ ja „Euroopa horisont“ ning taaste- ja vastupidavusrahastuga saab toetada liikmesriikide ühismeetmeid. Tegutseda tehisintellektistrateegiate ja -programmide rakendamise nimel, võttes rahastuse toel õigeaegseid ja konkreetseid meetmeid: kavatsusest tegudeni. 2018. aasta kooskõlastatud kava näitas, et liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni tegevuse kooskõlastamine ja ühised jõupingutused ning tööstussektori ja üldsuse kaasamine tehisintellektitehnoloogiate arendamisse ja kasutuselevõtmisse võivad anda märkimisväärset lisaväärtust liidu majandusele, keskkonnale ja ühiskondadele. See tähendab, et strateegiad, algatused ja programmid toovad suurimat kasu, kui koostööideed on hästi kavandatud, suunatud ja rahastatud. Üheks näiteks sellest on liidu kogemus digitaalse innovatsiooni keskustega. Nii tehisintellektitehnoloogia kui ka riiklik tehisintellektipoliitika on saavutanud küpsuse ja valmis ulatuslikuks kasutuselevõtuks . Viimase aasta jooksul on tehisintellektitehnoloogiaid kasutavate ettevõtete arv maailmas kolmekordistunud . Seotud valdkondade, näiteks robootika ja asjade interneti (IoT) areng pakub uusi tehnoloogilisi võimalusi tehisintellektisüsteemide kasutamiseks. Tegevusetusel oleks märkimisväärne hind . Selleks et jõuda kavatsusest tegudeni, on 2021. aasta läbivaatamisaruandes seepärast esitatud hulk konkreetseid meetmeid koos selge ajakava ning võimalike koostöö- ja rahastusmehhanismidega. Ühtlustada tehisintellektipoliitikat, et lahendada üleilmsed probleemid ja kõrvaldada killustatus. Mitmesuguste liidu meetmete killustatus ning ka riiklike ja liidu meetmete omavaheline killustatus võib aeglustada tehisintellekti kasutuselevõttu ja takistada sellest kasu saamist. Seetõttu ning et ühtlustada tehisintellekti valdkonna ühismeetmed paremini 2020. aasta valge raamatuga tehisintellekti kohta, Euroopa rohelise kokkuleppega ja COVID-19 pandeemia tõkestamiseks võetud liidu meetmetega, tugevdatakse läbivaatamisaruandes kavandatud keskkonna- ja tervisemeetmeid. Riiklikes strateegiates rõhutati muu hulgas, kui tähtis on tugineda inimkesksele, usaldusväärsele, turvalisele, kestlikule ja kaasavale tehisintellektikäsitusele ning seda edendada. Samuti rõhutati riiklikes strateegiates vajadust töötada välja valdkonnapõhised ühismeetmed . Seetõttu võetakse 2021. aasta läbivaatamise käigus arvesse muutuvat tehnilist ja poliitilist keskkonda ning kasutatakse kogemusi, mis on saadud kahe aasta jooksul kooskõlastatud kava ja liikmesriikide vastu võetud strateegiate rakendamisel. Selline ühtlustamine kajastub kooskõlastatud kava kavandatud uues ülesehituses . Eelkirjeldatud kiirendamiseks, tegutsemiseks ja ühtlustamiseks, et kasutada ära tehisintellektitehnoloogiate pakutavaid võimalusi ja toetada Euroopa käsitust tehisintellektist kui inimkesksest, usaldusväärsest, turvalisest, kestlikust ja kaasavast tehisintellektist, austades seejuures täielikult Euroopa põhiväärtusi, tehakse käesolevas kooskõlastatud kava läbivaatamisaruandes Euroopa Liidule ja liikmesriikidele neli ettepanekut: Luua soodsad tingimused tehisintellekti arendamiseks ja kasutuselevõtuks ELis -Koguda, koondada ja jagada poliitilisi arusaamu (1. peatükk) -Kasutada ära andmete potentsiaali (2. peatükk) -Toetada kriitilise tähtsusega andmetöötlusvõimsust (3. peatükk) Muuta EL kohaks, mis on tipptasemel laborist turuni -Teha koostööd sidusrühmadega näiteks Euroopa tehisintellekti, andmete ja robootika partnerluse ja eksperdirühmade kaudu (4. peatükk) -Arendada ja rakendada teadusuuringutealast suutlikkust (5. peatükk) -Luua keskkonnad arendajatele katsetamiseks ja eksperimenteerimiseks (katse- ja eksperimendirajatised) ning VKEdele ja haldusasutustele tehisintellekti kasutuselevõtmiseks (Euroopa digitaalse innovatsiooni keskus) (6. peatükk) -Toetada uuenduslike tehisintellektiideede ja -lahenduste rahastamist ja ulatuslikku kasutuselevõttu (7. peatükk) Tagada, et tehisintellekt toimib inimeste hüvanguks ja on ühiskonna heaolu mootor

-Toetada talente ja parandada eduka tehisintellekti ökosüsteemi arendamiseks vajalike oskuste pakkumist (8. peatükk) -Töötada välja poliitikaraamistik, et tagada usaldus tehisintellektisüsteemide vastu (9. peatükk) -Toetada liidu visiooni kestlikust ja usaldusväärsest tehisintellektist kogu maailmas (7. peatükk) Saavutada strateegiline juhtpositsioon suure mõjuga sektorites -Kasutada tehisintellekti kliima ja keskkonna valdkonnas (11. peatükk) -Kasutada järgmise põlvkonna tehisintellekti tervise parandamiseks (12. peatükk) -Säilitada Euroopa juhtpositsioon: robootikastrateegia tehisintellekti maailmas (13. peatükk) -Muuta avalik sektor tehisintellekti kasutamisel teerajajaks (14. peatükk) -Kasutada tehisintellekti õiguskaitse, rände ja varjupaiga valdkonnas (15. peatükk) -Muuta liikuvus tehisintellekti abil ohutumaks ja vähem saastavaks (16. peatükk) -Toetada tehisintellekti kasutamist kestlikus põllumajanduses (17. peatükk) Eeltooduga kooskõlas antakse kooskõlastatud kava 2021. aasta läbivaatamisaruandes ülevaade meetmetest, mida on rakendatud alates 2018. aasta kooskõlastatud kava vastuvõtmisest, ning esitatakse tulevikuväljavaated koos konkreetsete ettepanekute ja soovitustega edasiseks tegevuseks, määratakse kindlaks valdkonnad, kus ELi ja liikmesriikide partnerlus on eriti tõhus, et muuta Euroopa tipptasemel inimkeskse tehisintellekti arendamise ja kasutamise keskuseks. 2021. aasta läbivaatamisaruande eesmärk on saavutada eelnimetatud eesmärgid ja selles pakutakse välja 14 omavahel seotud valdkonda, kus tuleks võtta ühismeetmeid Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide vahelises koostöös (seitse horisontaalset ja seitse valdkondlikku). Samamoodi nagu 2020. aasta valge raamat ja 2018. aasta kooskõlastatud kava ei käsitle kooskõlastatud kava 2021. aasta läbivaatamisaruanne tehisintellekti arendamist ja kasutamist sõjalistel eemärkidel. I.Luua soodsad tingimused tehisintellekti arendamiseks ja kasutuselevõtuks ELis Selleks et toetada tehisintellekti arendamist ja kasutuselevõttu ning saavutada kooskõlastatud kava eesmärgid, on vaja mitut soodsat tingimust. Esimene tingimus on asjakohane juhtimis- ja kooskõlastusraamistik. Tõhus ja toimiv juhtimis- ja kooskõlastusraamistik võib aidata saavutada mastaabisäästu, vähendada teabe- ja tehingukulusid ja soodustada liikmesriikidevahelist sünergiat. Teiseks soodsaks tingimuseks on andmed. Tehisintellektitehnoloogia arendamiseks on sageli tarvis suuri, kvaliteetseid, turvalisi ja kindlaid andmestikke. Seetõttu on oluline tagada andmete liikumine Euroopa Liidus, nii andmevahetus meie kaubanduspartneritega kui ka kõikides sektorites, kooskõlas liidu acquis’ga, sealhulgas isikuandmete kaitse üldmääruse ja liidu rahvusvaheliste kohustustega. Kolmas tingimus on andmetöötlustaristu. See taristu on vajalik üha suurema hulga andmete säilitamiseks, analüüsimiseks ja töötlemiseks. Selleks on omakorda vaja muutusi ja uusi lähenemisviise, et suurendada andmetöötlussuutlikkust, näiteks pooljuhte, mis võimaldavad tehisintellekti algoritmidel andmeid säilitada, kasutada ja katsetada. Need kolm tegurit tagavad üheskoos soodsad tingimused tehisintellektitehnoloogia eduks ELis. Selleks et luua soodsad tingimused tehisintellekti arendamiseks ja kasutuselevõtuks ning tõhustada koostööd liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni vahel, tehakse läbivaatamisaruandes ettepanek keskenduda kolmele peamisele meetmele: luua juhtimisraamistik, et tõhusalt omandada, koguda ja jagada poliitilisi arusaamu tehisintellektist; kasutada täielikult ära andmete potentsiaal; soodustada esmatähtsa andmetöötlustaristu loomist, et toetada suutlikkuse suurendamist ja kiirendada tehisintellekti arendamist. 1.Koguda, koondada ja jagada poliitilisi arusaamu Teadmised on kõige tähtsamad. Teadmiste ja poliitiliste arusaamade jagamine ning poliitikameetmete ja investeeringute kooskõlastamine nii kiiresti arenevas valdkonnas nagu seda on tehisintellekt, võib anda olulise konkurentsieelise. Seetõttu leppisid liikmesriigid ja komisjon 2018. aasta kooskõlastatud kavas kokku ühistöö juhtimise mehhanismis ning kavandasid kaks meetmepaketti poliitiliste arusaamade kujundamiseks ja sünergia arendamiseks. Liikmesriike kutsuti üles kehtestama riiklikud tehisintellektistrateegiad või -kavad (või lisama tehisintellekti mõõde teistesse asjakohastesse riiklikesse strateegiatesse ja kavadesse) ning jagama neid omavahel ja komisjoniga; komisjon kohustus jälgima arengut ja pakkuma teadmisi. 1.1. Riiklike strateegiate eeliste maksimaalne ärakasutamine ja kavandatud meetmete kiirendamine

Ülevaade võetud meetmetest Kõik liikmesriigid tegid märkimisväärseid jõupingutusi riiklike tehisintellektistrateegiate väljatöötamiseks või tehisintellekti mõõtme lisamiseks olemasolevatesse strateegiatesse ja kavadesse . Riiklike strateegiate vastuvõtmine aitas struktureeritult mõelda tehisintellekti arendamise ja kasutuselevõtu prioriteetide ja eesmärkide üle ning vallandas paljudes liikmesriikides laiema arutelu. Riiklikke strateegiaid käsitleva teabe vahetamine pani ka aluse struktureeritud dialoogile liikmesriikide ja komisjoni vahel. Nagu riiklike strateegiate analüüs näitas, oli riiklike strateegiate vastuvõtmine tähtis samm, et hõlbustada ja ühtlustada Euroopa jõupingutusi tehisintellekti valdkonnas. See protsess aitas kindlaks määrata ühismeetmete jaoks prioriteetsed valdkonnad, andis põhjaliku ülevaate liikmesriikide kavandatud peamistest investeerimisprioriteetidest ning näitas, millised on võimalikud sammud mitut riiki hõlmavate ühisprojektide ja -tegevuse edendamiseks. Tulevikuväljavaated Järgmisena tuleb tagada, et liikmesriikide jõupingutustel riiklike strateegiate väljatöötamisel oleks konkreetsed tulemused ja need viiksid sünergia tekkimiseni liidu tasandil. Toetamaks liikmesriike riiklike tehisintellektistrateegiate väljatöötamisel ja rakendamisel jätkab komisjon järgmisi tegevusi: -soodustab riiklikes tehisintellektistrateegiates kindlaksmääratud riiklike meetmete ja kooskõlastatud kava raames võetavate ühismeetmete rakendamist ja nendevahelist sünergiat. See võib hõlmata meetmeid, mis on võetud kooskõlastusmehhanismide tugevdamiseks ning analüüside ja uuringute tegemiseks näiteks talituse AI Watch kaudu; -tõhustab liikmesriikide teavitamist praktilistest vahenditest, sealhulgas rahastamisest, et toetada tehisintellekti arendamist ja kasutuselevõttu. Näiteks 2021. aastal jätkab komisjon liikmesriikide teavitamist tehisintellekti arendamiseks mõeldud liidu rahalistest vahenditest. Liikmesriikidel soovitatakse tungivalt: -kasutada parimal viisil ära asjaomaseid liidu rahastamisvõimalusi, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastut, et toetada ja tugevdada tehisintellektitehnoloogia arendamist ja kasutuselevõttu nii riiklikul kui ka kohalikul tasandil, tuginedes riiklikele strateegiatele, sealhulgas kaasates erainvesteeringuid; -vaadata läbi riiklikud tehisintellektistrateegiad ja neid vajaduse korral ajakohastada, et tagada kindlaksmääratud meetmete ja investeeringute täielik rakendamine praktikas, ning teavitada komisjoni edusammudest. -töötada välja vahendid, mis võimaldavad regulaarset järelevalvet, kooskõlastamist, hindamist ning kogemuste ja parimate tavade vahetamist paljude sidusrühmade vahel, ning edendada neid; -tugevdada toetust kooskõlastatud kavas kindlaksmääratud ühismeetmetele ja suurendada neisse investeerimist ning -jagada, töötada välja ja rakendada riikliku/kohaliku tasandi meetmeid, mis on osutunud edukaks teistes liikmesriikides, näiteks edukad riiklikud algatused virtuaalse andmeaida arendamiseks ja edendamiseks. 1.2.Euroopa Komisjoni toetatud tehisintellekti eksperdirühmade tehniliste teadmiste täielik ärakasutamine Tehisintellektiga seotud tehnoloogilised ja sotsiaalmajanduslikud arengusuundumused on väga dünaamilised ja nõuavad sageli eriteadmisi. Sellest tulenevalt on komisjon tehisintellektitehnoloogia arengu ja kasutuselevõtu jälgimiseks ning tõenduspõhise tehisintellektipoliitika toetamiseks teinud märkimisväärseid jõupingutusi, et koondada eksperditeadmisi, koguda andmeid, jälgida arengut ning koguda ja analüüsida sidusrühmade arvamusi seoses tehisintellektiga. Ülevaade võetud meetmetest Tehisintellektitehnoloogiaalaste eksperditeadmiste koondamiseks lõi komisjon kolm horisontaalset eksperdirühma: -kõrgetasemeline tehisintellekti eksperdirühm – see rühm analüüsis põhjalikult tehisintellekti eetilist mõju poliitikakujundamisele ning koostas oma ametiaja jooksul kolm dokumenti: -eetikasuunised usaldusväärse tehisintellekti arendamiseks ; -poliitilised ja investeerimissoovitused seoses usaldusväärse tehisintellektiga ning

-usaldusväärse tehisintellekti kontrollnimekiri (ALTAI) ; -kõrgetasemeline eksperdirühm, kes uurib digitehnoloogiale ülemineku mõju ELi tööturgudele – 2019. aastal andis see rühm välja aruande, mis sisaldas soovitusi, sealhulgas lühiajalisi, keskmise pikkusega perioodi ja pikaajalisi poliitikameetmeid, liidule, liikmesriikidele, ettevõtjatele ja muudele sidusrühmadele digiüleminekuks töömaailmas ja selle tagamiseks, et see toimub sujuvalt, kaasavalt ja inimkeskselt ; -vastutuse ja uute tehnoloogiate eksperdirühm – 2019. aastal avaldas rühm aruande, mis käsitleb vastutust tehisintellekti ja muude kujunemisjärgus digitehnoloogiate eest. Lisaks horisontaalsetele rühmadele keskendusid valdkondlikud eksperdirühmad konkreetsetele valdkondadele, mida mõjutab tehisintellektitehnoloogia rakendamine, sealhulgas isejuhtivad sõidukid, lennundus, liikuvus ja transport, siseasjad ja uued turvariskid . See töö andis väärtuslikke eksperditeadmisi ja aitas kaasa käimasolevatele ELi tasandi poliitilistele aruteludele tehisintellekti teemadel, sealhulgas tehisintellektitehnoloogiatega kaasnevate probleemide ja võimaluste ning vajalike riiklike poliitikameetmete üle. 2018. aastal asutas komisjon (koostöös liikmesriikidega) talituse AI Watch, et jälgida tehisintellektitehnoloogiate arengut. AI Watch jälgib tööstuslikku, tehnoloogilist ja teadusuuringualast suutlikkust, liikmesriikide tehisintellektipoliitika algatusi, investeeringuid, tehisintellektiga seotud oskusi, tehisintellekti arengut ja kasutuselevõttu ning nende mõju majandusele, ühiskonnale ja avalikele teenustele. Esimese kahe aasta jooksul avaldas talitus AI Watch uuringuid, et toetada tõenduspõhist poliitikakujundamist ja aidata kaasa tehisintellektiteemalisele avalikule arutelule . 2018. aastal lõi komisjon ka uuenduslike avalike teenuste platvormi The Innovative Public Sevices Observatory (IPSO), et jälgida kujunemisjärgus ja murranguliste tehnoloogiate, sh tehisintellektitehnoloogia kasutamist avalike teenuste osutamisel kogu Euroopas. Samuti algatas ta 2020. aastal tööstuse arengus esilekerkivate digitaalsete ja peamiste progressi võimaldavate tehnoloogiate (sealhulgas tehisintellekti) kasutuselevõtu jälgimiseks kõrgetasemeliste tööstustehnoloogiate (ATI) projekti. Komisjon tellis ka uuringu liidu ettevõtete tehisintellektipõhiste tehnoloogiate kasutamise kohta . 2020. aastal alustas Eurostat andmete kogumist tehisintellekti kasutuselevõtu kohta Euroopa Liidus. Esimesed andmed koguti tehisintellekti nelja asendusnäitaja abil, keskendudes juturobotitele, suurandmete analüüsile masinõppe abil, suurandmete analüüsile loomuliku keele töötluse abil ja teenindusrobotitele. Tähtis algatus sidusrühmade arvamuste kogumiseks ELi tehisintellektistrateegia kohta oli avatud avalik arutelu, mis järgnes 2020. aasta tehisintellekti valge raamatu avaldamisele ja mille käigus koguti arvamusi kolmes laias valdkonnas: meetmed tipptaseme ökosüsteemi arendamiseks; võimalused tehisintellekti reguleeriva raamistiku loomiseks ning tehisintellekti ohutus- ja vastutusaspektidega seotud meetmed . Lisaks avaliku konsultatsiooni käigus avaldatud arvamustele andsid liikmesriigid tagasisidet kooskõlastatud kava ja ühismeetmete võimalike muudatuste kohta tehisintellekti ja Euroopa tööstuse digiteerimise töörühmas peetud arutelude ning komisjoniga toimunud kahepoolsete konsultatsioonide käigus. Selleks et sidusrühmadega tehisintellekti käsitlevatel teemadel rohkem suhelda, lõi komisjon internetifoorumi AI Alliance, mis on umbes 4 000 sidusrühmale üle kogu maailma teabe vahetamise ning tehisintellekti tehniliste ja sotsiaalsete mõjude arutamise platvormiks . Komisjon korraldas 2019. aasta juunis ja 2020. aasta oktoobris internetifoorumi AI Alliance assambleed . Tulevikuväljavaated Teadmiste koondamiseks, toimuva arengu jälgimiseks ja tehisintellekti kohta andmete kogumiseks jätkab komisjon järgmist tegevust: -tõhustab andmete kogumist tehisintellekti kasutuselevõtu kohta – 2021. aastal rakendab Eurostat tervikliku tehisintellektimooduli, mis hõlmab seitsme tehisintellektitehnoloogia kasutuselevõttu, tehisintellektitehnoloogiate kasutamist, hankimist ja kasutamise takistusi. Talitus AI Watch jätkab tehisintellektitehnoloogiate kasutuselevõtu jälgimist ja selle kohta andmete kogumist, sealhulgas avalikus sektoris; -toetab AI Alliance’i tööd, käitades Alliance’i platvormi ja korraldades iga-aastaseid tehisintellektiteemalisi assambleesid paljude eri sidusrühmadega, et tagada raamistik teadmiste kasutamiseks liidu tehisintellektipoliitika kujundamisel, ning -hindab edusamme ja kogub vajalikke teadmisi tehisintellektitehnoloogiate kohta. See võib vajaduse korral hõlmata näiteks uusi eksperdirühmi või tehisintellektialaseid valdkondlikke algatusi, mis annavad teavet liidu tehisintellektipoliitika kujundamiseks või aitavad komisjonil hinnata meetmeid, mis on vajalikud, et toetada liikmesriike tehisintellektitehnoloogiaid käsitlevate liidu tegevuspõhimõtete ja kavandatud õigusaktide rakendamisel. Konsulteerides liikmesriikidega teeb komisjon järgmist: -analüüsib, kuidas paremini jälgida tehisintellektitehnoloogiate arendamist, kasutuselevõttu ja mõju ELis era- ja avalikus sektoris, ning teeb 2022. aastaks vastava ettepaneku. Seejuures tuginetakse talituse AI Watch tegevusest ja riiklike tehisintellekti jälgimiskeskuste algatustest saadud kogemustele. Analüüsi käigus uuritakse ka seda, kuidas veelgi tugevdada ja luua sünergiat ja seoseid olemasolevate järelevalvemehhanismidega või ELi tulevaste juhtimisstruktuuridega tehisintellekti valdkonnas või rahvusvaheliste järelevalvetegevustega, ning -jälgib regulaarselt kooskõlastatud kava rakendamist, et tagada kava ajakohasus. Liikmesriikidelt 2021. aasta läbivaatamise kohta saadud tagasiside alusel ning konsulteerides teiste liidu institutsioonide ja organitega, teeb komisjon 2022. aastal ettepaneku kooskõlastatud kava järgmise läbivaatamise ajakava, ülesehituse ja metoodika kohta. 1.3.Teabevahetuse ja koostöö tihendamine liikmesriikide tehisintellekti ja Euroopa tööstuse digiteerimise töörühma kaudu Liikmesriikidevahelise ning liikmesriikide ja komisjoni vahelise koostöö hõlbustamiseks võetavaid meetmeid toetavad ka juhtimismehhanismid, mis hõlbustavad teabevahetust ja aitavad määrata tehisintellektipoliitika alase koostöö strateegilise suuna. Ülevaade võetud meetmetest

Liikmesriikide tehisintellekti ja Euroopa tööstuse digiteerimise töörühm, keda tehnilistes küsimustes abistab tugigrupp, juhtis liikmesriikide ja komisjoni vahelisi arutelusid. Tal oli keskne roll kooskõlastatud kava väljatöötamisel ja läbivaatamisel. Töörühm kohtus regulaarselt ja tagas riikide ministrite ja muude sidusrühmade, nt tööstus- ja akadeemiliste ringkondade ning kodanikuühiskonna tegevuse kooskõlastatuse. Pärast 2018. aasta kooskõlastatud kava vastuvõtmist on töörühm käsitlenud kõiki oma pädevusse kuuluvaid peamisi valdkondi, sealhulgas tehisintellekti tippkeskused, katse- ja eksperimenteerimistaristu (TEF), õigusraamistik, reguleeritud testimiskeskkonnad, andmed, oskused, tehisintellekt rohelise kokkuleppe jaoks, tehisintellekt tervishoiu jaoks, digitaalse innovatsiooni keskused ja tehisintellekt julgeolekus. Tulevikuväljavaated Selleks et toetada koostöö juhtimise mehhanisme: jätkab liikmesriikide tehisintellekti ja Euroopa tööstuse digiteerimise töörühm komisjoni toel: -liikmesriikide ja komisjoni vaheliste arutelude juhtimist – töörühm tegeleb temaatiliste või valdkondlike süvauuringutega teemadel, mis hõlmavad näiteks standardimistegevust, tehisintellekti sotsiaalmajanduslikku mõju, rahastamisvõimalusi, meetmeid idufirmade toetamiseks, toetust tehisintellekti kasutuselevõtuks ja asjaomaste hangete korraldamiseks avalikus sektoris, tehisintellekti ja küberturvalisust ning tehisintellekti ja mobiilsidevõimalusi. Komisjon kavatseb liikmesriikide toel teha järgmist: -hinnata koostöö ja võrgustike vajadust ELi tasandil, et arendada liidu suutlikkust, ning -koostöös tulevase ühiselt kavandatud tehisintellekti, andmete ja robootika valdkonna partnerlusega vahetada liikmesriikide parimaid tavasid tehisintellektisüsteemide arendamise ja kasutuselevõtmise kohta. Liikmesriike innustatakse: -soodustama koostööd ja looma piirkondlike tehisintellektivõrgustike süsteemi ning -soodustama arutelusid riiklike koalitsioonide loomise üle ning hõlbustama liikmesriikide ja sidusrühmade vahelist parimate tavade vahetamist olemasolevate riiklike tehisintellekti koalitsioonide kohta, tuues kokku avaliku ja erasektori sidusrühmad, nt ühist huvi pakkuvaid teemavaldkondi käsitlevate ühiste õpikodade raames. Koostöös ühiselt kavandatud tehisintellekti, andmete ja robootika valdkonna partnerlusega aitab see meede kaasa piirülesele koostööle ja kaasab rohkem sidusrühmi. 2.Kasutada ära andmete potentsiaali Teatavate tehisintellektisüsteemide arendamise ja kasutuselevõtu oluline eeldus ja eeltingimus on kvaliteetsete andmete, sealhulgas mitmekesisust ja diskrimineerimise vältimist käsitlevate andmete kättesaadavus, ning võimalus kasutada, kombineerida ja taaskasutada eri allikatest pärinevaid andmeid kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega. Andmete jagamine, eriti ettevõtete vahel, ei ole siiski käivitunud piisavas mahus, sest puuduvad majanduslikud stiimulid, usaldus ja õigusselgus. Seetõttu soovitati 2018. aasta kooskõlastatud kavas luua ühised Euroopa andmeruumid andmete takistusteta piiriüleseks jagamiseks. Samuti rõhutati üleeuroopalise andmetöötluse taristu ja pilveteenuste arendamise tähtsust, pidades eelkõige silmas rahvusvahelist konkurentsi andmetele juurdepääsu pärast. Ülevaade võetud meetmetest 19. veebruaril 2020 võttis komisjon vastu Euroopa andmestrateegia, mille eesmärk on luua andmete ühtne turg, et tagada Euroopa konkurentsivõime maailmas. Selleks luuakse õiged andmete jagamise stiimulid, kehtestades praktilised, õiglased, mittediskrimineerivad ja selged andmete kasutamise normid, mis on kooskõlas Euroopa väärtuste ja õigustega (näiteks isikuandmete kaitse, tarbijakaitse- ja konkurentsinormid). See tähendab ka avaliku sektori andmete laialdasemalt kättesaadavaks tegemist, avades väärtuslikud andmestikud ja lubades taaskasutada neid innovatsiooni eesmärgil. 2020. aasta juunis avaldas komisjon kõrgetasemelise eksperdirühma aruande andmete jagamise kohta ettevõtetelt riigile, mis sisaldas mitut poliitilist, õiguslikku ja rahastamist käsitlevat soovitust, et muuta andmete avalikes huvides ettevõtetelt riigile jagamine liidus laiendatavaks, vastutustundlikuks ja kestlikuks tavaks. Euroopa andmestrateegia toetab samuti andmete jagamist, näiteks ettevõtetevahelist andmete jagamist. Pärast andmestrateegia vastuvõtmist tegi komisjon 25. novembril 2020. aastal uue andmehaldust käsitleva õigusakti ettepaneku. Määruse ettepanek sisaldab mitut meedet, et suurendada usaldust andmete jagamise, sealhulgas ettevõtetevahelise andmete jagamise vastu, ning seega on määruse eesmärk teha rohkem kvaliteetseid andmeid kättesaadavaks tehisintellektirakenduste jaoks. Sellega luuakse uued neutraalsust käsitlevad ELi normid, et võimaldada uutel andmevahendajatel toimida andmete jagamise usaldusväärsete korraldajatena. See hõlmab meetmeid teatavate avaliku sektori valduses olevate andmete taaskasutamise hõlbustamiseks. Määruses nähakse ette vahendid, et muuta ettevõtete ja üksikisikute jaoks lihtsamaks ja turvalisemaks oma andmete vabatahtlik kättesaadavaks tegemine laiema üldsuse hüvanguks selgetel tingimustel. Selles kutsutakse üles looma Euroopa Andmeinnovatsiooni Nõukogu, et toetada ja nõustada komisjoni seoses valdkondadevahelise standardimise ja koostalitlusvõimega, mis on esmatähtsad, et tagada kvaliteetsete andmete kättesaadavus. Andmehaldust käsitlevat õigusakti võidakse vajaduse korral täiendada valdkondlike õigusaktidega. Tulevikuväljavaated Andmetega seotud meetmete toetamiseks teeb komisjon järgmist: -võtab vastu andmeid käsitleva õigusakti ettepaneku, et stimuleerida eravalduses olevate andmete kasutamist riigi poolt (andmete jagamine ettevõtetelt riigile), lahendada ettevõtetevahelise andmetele juurdepääsu ja nende kasutamisega seotud probleemid, eelkõige seoses isikustamata andmetega, mida kogutakse asjade internetiga seotud objektidelt (2021. aasta kolmas kvartal) , ning -teeb ettepaneku võtta vastu rakendusakt, mis käsitleb avaliku sektori väärtuslike andmestike masinloetavas vormingus vabalt kättesaadavaks tegemist taaskasutamiseks (2021. aasta teine kvartal) .

Koostöös liikmesriikidega teeb komisjon järgmist: -asutab Euroopa tööstusandmete, servtöötluse ja pilvandmetöötluse liidu, et innustada era- ja avalikku sektorit ühendama jõud ning tugevdada Euroopa tööstuse positsiooni ülemaailmsel pilvandme- ja servtöötluse turul. Selle esmane ülesanne on stimuleerida järgmise põlvkonna pilvandmesuutlikkuse uurimiseks, arendamiseks ja kasutuselevõtmiseks tehtavate avaliku ja erasektori investeeringute kooskõlastamist kohalikul, riiklikul ja liidu tasandil. Liit on seotud Euroopa andmeruumidega ja seega soodustab uuenduslikke andmete jagamise keskkondi, mis põhinevad avatud, koostalitlevatel, turvalistel ja ressursitõhusatel pilvandmetöötluse ja servtöötluse lahendustel. Liit soodustab ka Euroopa pilveteenuste liidu töö ja liikmesriikide algatuste vahelist sünergiat ; -investeerib programmi „Digitaalne Euroopa“, Euroopa ühendamise rahastu rahastamisinstrumentide ja muude instrumentide, nagu tervishoiu Euroopa andmeruumi programmi „EL tervise heaks“ kaudu Euroopa andmeruumidesse ja Euroopa pilveteenuste liitu. Programmi „Digitaalne Euroopa“ ja Euroopa ühendamise rahastu raames 2021. aasta teises kvartalis korraldatavate esimeste projektikonkurssidega teeb komisjon konkreetselt järgmist: -algatab valdkonnapõhised meetmed, mis on välja kuulutatud Euroopa andmestrateegias, et luua tööstusliku tootmise, rohelise kokkuleppe, liikuvuse, tervise, rahanduse, energia, põllumajanduse, avaliku halduse ja oskuste Euroopa andmeruumid; -kaasinvesteerib meetmetesse, mis keskenduvad uuenduslike ja energiatõhusate servtöötlusteenuste ja -taristute ning vahevaraplatvormide arendamisele ja liikmesriikide olemasoleva andmetöötlussuutlikkuse vastastikusele sidumisele; -jätkab programmi „Euroopa horisont“ 4. teemavaldkonna „Digivaldkond, tööstus ja kosmos“ raames järgmise põlvkonna andmetöötlus- ja andmetehnoloogiate ning -taristute uurimise, arendamise ja kasutuselevõtmise toetamist, et võimaldada luua ühtne Euroopa andmeturg koos vastavate andmeruumide ning usaldusväärse ja turvalise tehisintellekti ökosüsteemiga. Esimesed projektikonkursid toimuvad 2021. aasta aprillis; ning -abistab kõiki huvitatud liikmesriike võimalike üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide ettevalmistamisel, mis keskenduvad järgmise põlvkonna pilvandmetöötlustaristule ja sellega seotud teenustele. Liikmesriike innustatakse: -investeerima Euroopa positsiooni tugevdamisse seoses järgmise põlvkonna pilvandmetöötlus- ja servtöötlustehnoloogiatega ning toetama pilvandmetöötlustehnoloogia kasutuselevõttu oma riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastu juhtalgatuse „Laiendamine“ näidiskomponendiga, sealhulgas mitut riiki hõlmavate projektide raames. 3.Toetada kriitilise tähtsusega andmetöötlusvõimsust Ilma andmetöötlustaristuta andmete kättesaadavus lisaväärtust ei loo . Seetõttu võtab komisjon meetmeid, et toetada tehnoloogiliste süsteemide ja järgmise põlvkonna andmetöötlustaristute arendamist, mis on hädavajalikud, et võimaldada andmete kasutamist tehisintellekti jaoks . Ülevaade võetud meetmetest Selleks et toetada kõrgjõudlusega andmetöötluse (HPC) suutlikkuse arendamist Euroopas, koordineerib ühisettevõte EuroHPC 32 osaleva riigi jõupingutusi ja koondab ressursse, et töötada välja ja võtta kasutusele maailmatasemel superandmetöötlustaristu, millele on lihtne ja turvaline juurdepääs kõikjal Euroopas. Tehisintellekti riistvara peamised suundumused võib kokku võtta järgmiselt: 1) järgmise põlvkonna tehisintellektilahendused peavad olema võimsamad ja energiatõhusamad, et rahuldada üha keerukamate treeningmudelite vajadusi, ja 2) andmetöötlus liigub üha enam n-ö servale, seadmetesse, mis on kasutajatele lähemal ja suudavad kasutada reaalajas tehisintellektirakendusi. Need suundumused nõuavad taristu kohandamist ja komisjon võtab järgmise põlvkonna andmetöötlustaristute võimaldamiseks allpool kirjeldatud meetmeid. Sellest tulenevalt keskendub EL meetmetele, millega toetatakse tehisintellekti riistvara arendamist. Tehisintellekti mudelid on andmetöötlusvõimsuse suhtes üha nõudlikumad, seega on tehisintellekti taristu jaoks ülimalt oluline kiire juurdepääs mälus olevatele andmetele, see tähendab suure jõudlusega ja tõhusaid protsessoreid. Lisaks on tehisintellekti mudelid väga energiamahukad ja kuna tehisintellektitehnoloogiad tungivad üha enam meie igapäevaellu, ei ole selline energianõudlus jätkusuutlik. Seetõttu nõuab tehisintellekti kasutuselevõtt spetsiaalsete vähese energiatarbimisega tehisintellektile mõeldud protsessorite olemasolu, mis pakuvad vajalikku töötlemisvõimsust ja on mitme suurusjärgu võrra tõhusamad kui üldotstarbelised protsessorid. Selles teadusuuringute valdkonnas on näiteks uutel ajust inspireeritud tehnoloogiatel, nagu neuromorfsel andmetöötlusel potentsiaali saavutada murranguline energiatõhusus. Sellega seoses on komisjon programmi „Horisont 2020“ raames toetanud teedrajavat tööd vähese energiatarbimisega tehisintellektitehnoloogiate vallas ning toetab algatusi sellise pädevuse edasiarendamiseks ja kasutamiseks programmi „Euroopa horisont“ raames teadusuuringutega, mis käsitlevad üliväikese energiatarbimisega protsessorite uudseid arhitektuure, ning Euroopa peamiste digitehnoloogiate institutsionaliseeritud partnerluse kaudu, keskendudes eelkõige servtehisintellekti (i.k. edge AI) rakendustele. 2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegia laiendamise juhtalgatus on suunatud muu hulgas investeeringutele tipptasemel mikroelektroonikasse, keskendudes eelkõige protsessoritele, näiteks tehisintellektipõhistele kiipidele. Selleks et tugevdada ELi positsiooni kõrgtehnoloogiliste kiipide projekteerimis- ja tootmissuutlikkuses, allkirjastasid 18 liikmesriiki 2020. aasta detsembris deklaratsiooni protsessorite ja pooljuhttehnoloogiate kohta. Ka ühisettevõtte „Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja -süsteemide toel“ (ühisettevõte ECSEL) aastatel 2019–2020 ellu viidud projektid AI4DI, TEMPO ja ANDANTE käsitlesid tehisintellekti taristut. Veel üks komisjoni toetatav arengu- ja rahastamisvaldkond on fotoonika. Elektroonika ja optiliste elementide kombineerimisega saab lõimida tehisintellekti pildituvastusse ning vähendada energiatarbimist ja neurovõrkude latentsust. Tulevikuväljavaated Selleks et tugevdada Euroopa protsessorite ja pooljuhtide projekteerimis- ja tootmissüsteemi ning laiendada tööstuslikku kohalolekut kogu tarneahelas, teeb komisjon liikmesriikide toel järgmist: -asutab mikroelektroonika tööstusliidu, et kehtestada strateegilised tegevuskavad, teadusuuringute ja investeerimiskavad tehisintellekti, andmetöötluse ja sidesüsteemide protsessorite projekteerimiseks, kasutuselevõtuks ja tootmiseks, võttes arvesse kogu pooljuhtide ökosüsteemi ja sellega seotud komponente. See aitab tugevdada elektroonika projekteerimise ökosüsteemi ja luua tootmisvõimsus väga kõrgetasemelistes sõlmedes; -abistab 2021. aastal kõiki huvitatud liikmesriike võimalike üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide ettevalmistamisel, mis keskenduvad järgmise põlvkonna kõrgtehnoloogilistele tehisintellekti protsessoritele, andmetöötlusele ja sidetehnoloogiale;

-loob programmi „Digitaalne Euroopa“ toel servtehisintellekti komponentide ja süsteemide katse- ja eksperimenteerimistaristu, et luua tipptasemel keskkond tehisintellekti keerukate andmetöötlustehnoloogiate katsetamiseks ja valideerimiseks mitmesugustes rakendustes (konkursikutse avaldatakse 2021. aasta teises kvartalis); -investeerib programmi „Euroopa horisont“ raames Euroopa peamiste digitehnoloogiate institutsionaliseeritud partnerluse kaudu vähese energiatarbimisega servtehisintellekti andmetöötlusvajaduste alastesse teadusuuringutesse ja uuendustegevustesse (2021. aasta kolmas kvartal). See partnerlus, mis tugineb praegusele ühisettevõttele ECSEL, suurendab Euroopa uuenduspotentsiaali elektroonikakomponentide ja -süsteemide ning nendega seotud tarkvaratehnoloogiate valdkonnas. Üks peamisi strateegilisi eesmärke on arendada tehisintellektipõhiseid andmetöötluslahendusi, eelkõige servtöötluse ja manussüsteemi rakenduste jaoks. Euroopa peamiste digitehnoloogiate partnerlus pakub ühismeetmete kaudu usaldusväärseid, turvalisi ja vähese energiatarbimisega lahendusi, et võimaldada luua tipptasemel ja usaldusväärne andmetöötluse ökosüsteem. Liikmesriike innustatakse: -jätkama riiklike integreeritud suuremahuliste andmehaldus- ja kõrgjõudlusega andmetöötlustaristute arendamist, et toetada teadusuuringuid, innovatsiooni ja oskuste arendamist tehisintellekti valdkonnas piirkondlike, riiklike ja Euroopa digitaalse innovatsiooni keskuste kaudu; -tagama, et akadeemilised ning tööstus- ja avaliku sektori organisatsioonid saaksid kasutada riiklikku kõrgjõudlusega andmetöötluse ja andmehalduse taristut ning teadmisi, et optimeerida ja laiendada oma tehisintellektialast innovatsiooni ja tehisintellektirakendusi, ning -investeerima Euroopa positsiooni tugevdamisse seoses tehisintellekti protsessorite ja pooljuhttehnoloogiatega riiklike taaste- ja vastupidavuskavade kaudu kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastu juhtalgatuse „Laiendamine“ näidiskomponendiga, sealhulgas mitut riiki hõlmavate projektide abil. II.Muuta EL kohaks, kus tipptase valitseb kõikjal laborist turuni Lisaks andmetaristule ja andmetöötlustaristule on tehisintellektitehnoloogia arendamiseks ja kasutuselevõtuks vaja ka sihipäraseid meetmeid ja piisavaid ressursse, mis keskenduvad tipptasemel teadusuuringutele ja innovatsioonile, vajalike talentide ja oskuste olemasolule, toetavale poliitilisele raamistikule ja rahvusvahelisele kooskõlastamisele. Need meetmed on horisontaalsed, st kõiki poliitikavaldkondi läbivad, ning need aitavad muuta Euroopa Liidu kohaks, mis on laborist turuni tipptasemel. Kavandatud horisontaalsed ühismeetmed hõlmavad tehisintellekti kogu olelusringi. See hõlmab meetmeid tipptaseme ökosüsteemi loomise hõlbustamiseks, sealhulgas maailmatasemel alusuuringuid ja rakendustele suunatud teadusuuringuid, arendustegevust, tehisintellekti kasutuselevõttu/turuleviimist, samuti meetmeid, mille eesmärk on suurendada usaldust tehisintellektitehnoloogiate vastu, arendada andeid ja oskusi ning laiendada ELi ülemaailmset haaret. 4.Teha koostööd sidusrühmadega näiteks Euroopa tehisintellekti, andmete ja robootika valdkonna partnerluse ja eksperdirühmade kaudu See peatükk keskendub meetmetele, mis on olulised tipptaseme saavutamise ja tehisintellekti laiema levitamise tegevuskava koostamiseks ja selle ühiseks toetamiseks. Ülevaade võetud meetmetest Euroopa partnerlused ühendavad komisjoni, liikmesriike ning era- ja/või avaliku sektori partnereid, et käsitleda mõnda Euroopa kõige pakilisemat probleemi ja pakkuda sellele lahendusi ning moderniseerida tööstust kooskõlastatud teadusuuringute ja innovatsioonialgatuste kaudu. Partnerlused tagavad muu hulgas õigusliku struktuuri ressursside koondamiseks ja kriitilise massi kogumiseks ning teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise tõhustamiseks kogu ELis, jagades rahalisi, inim- ja taristuressursse. Partnerlused hõlbustavad ka uuenduslike toodete ja teenuste siseturu loomist, soodustavad uuenduslike tehnoloogiate kiiret turulejõudmist ning hõlbustavad teadusuuringuid ja uuendustegevust mahus, mis on vajalik kriitiliste ühiskondlike probleemide lahendamiseks ja ELi peamiste poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. Mitu programmi „Horisont 2020“ partnerlust olid eriti olulised tehisintellekti tehnoloogiate jaoks. Euroopa Komisjoni ja suurandmete väärtuse ühenduse (Big Data Value Association (BDVA)) vaheline suurandmete väärtuse alane avaliku ja erasektori partnerlus (Big Data Value Public Private Partnership), mille eesmärk on teha koostööd andmetega seotud teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, edendada andmetele tugineva kogukonna arengut ning luua alus edukale andmepõhisele majandusele Euroopas. Robootikaalane avaliku ja erasektori partnerlus (SPARC) ühendab Euroopa robootikatööstust, akadeemilisi ringkondi ja Euroopa Komisjoni, et tugevdada Euroopa robootikatööstuse konkurentsivõimet ja toetada selle teadusbaasi tipptaseme saavutamist. Kõrgjõudlusega andmetöötluse alane lepinguline avaliku ja erasektori partnerlus loodi 2014. aastal, et arendada järgmise põlvkonna kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogiaid, rakendusi ja süsteeme eksatasandi suunas ning saavutada tipptase kõrgjõudlusega andmetöötluse rakenduste pakkumisel ja kasutamisel . Alates 2018. aasta detsembrist, kui loodi Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte (ühisettevõte EuroHPC), lõpetas see partnerlus tegevuse ning selle eraõiguslik pool liitus ühisettevõttega EuroHPC. Ühisettevõte EuroHPC võimaldab ELil ja ühisettevõttes EuroHPCs osalevatel riikidel kooskõlastada oma jõupingutused ja ühendada oma ressursid, et võtta kasutusele maailmatasemel eksatasandi superarvutid ja viia Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse valdkonnas maailmas juhtpositsioonile, pakkudes andmetöötluslahendusi ja parandades koostööd tipptasemel teadusuuringute valdkonnas. Ühisettevõte „Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja -süsteemide toel“ (ühisettevõte ECSEL) on esimene ühisettevõte, mille juhtimine põhineb kolmepoolsel mudelil (komisjon, osalevad riigid ja tööstussektor). Selle eesmärk on tagada maailmatasemel eksperditeadmised peamiste progressi võimaldavate tehnoloogiate valdkonnas ning Euroopa konkurentsivõimeline juhtpositsioon riistvara ja sisseehitatud tarkvara valdkonnas, mis on esmatähtsad tehisintellektipõhiste digisüsteemide arendamiseks ja kasutuselevõtuks. Fotoonika avaliku ja erasektori partnerluse (Fotoonika 21) eesmärk on saavutada Euroopa juhtpositsioon fotoonikatehnoloogiate arendamisel ja kasutuselevõtmisel eri kasutusaladel, nagu info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, valgustus, tööstuslik tootmine, bioteadused ja ohutus. Kõrgtehnoloogilist tootmist toetava avaliku ja erasektori partnerluse „Tuleviku tehased“, eesmärk on viia ellu järgmine tööstusrevolutsioon (Tehased 4.0).

Tulevikuväljavaated Komisjon jätkab Euroopa partnerluste toetamist programmi „Euroopa horisont“ raames ning tõhustab strateegilist lähenemist teadusuuringutele ja innovatsioonile tehisintellektitehnoloogiate valdkonnas. Komisjon teeb 2021. aastal järgmist: -loob muu hulgas järgmised tehisintellekti seisukohast olulised Euroopa partnerlused, sealhulgas: -ühiselt kavandatud Euroopa tehisintellekti, andmete ja robootika valdkonna partnerlus – peamine eesmärk on toetada innovatsiooni, tehisintellekti kasutuselevõttu ja aktsepteerimist, andme- ja robootikatehnoloogiaid. Partnerlus ühendab sidusrühmad, võimaldades levida Euroopa visioonil inimkesksest ja usaldusväärsest tehisintellektist . Partnerlus aitab luua sidemeid liikmesriikidega ning anda ülevaate tähtsamatest riiklikest poliitikavaldkondadest ja algatustest, selleks nimetatakse asjaomased riiklikud ja/või piirkondlikud esindajad; -võtab järelmeetmeid seoses oma 2020. aasta septembri ettepanekuga uue määruse kohta, millega asendatakse 2018. aasta nõukogu määrus, millega luuakse ühisettevõte EuroHPC – selles sätestatakse ambitsioonikas ülesanne ja oluliselt suurem eelarve aastateks 2021–2033, et luua Euroopas maailma juhtiv hüperühendusega superarvutite ja kvantarvutite taristu; -teeb ühtse põhiõigusakti kaudu ettepaneku Euroopa peamiste digitehnoloogiate institutsionaliseeritud partnerluse loomiseks. Ühisettevõtte ECSEL saavutustele tuginedes on selle peamine eesmärk toetada Euroopa protsessorite ja pooljuhttehnoloogiate ökosüsteemi tugevdamist, lahendades peamised tehnoloogilised, julgeoleku-, ühiskondlikud ja keskkonnaprobleemid; -ühiselt kavandatud Euroopa fotoonikaalane partnerlus tagab fotoonikaalase innovatsiooni ja selle rakendamise kaudu Euroopa tehnoloogilise suveräänsuse, parandades Euroopa konkurentsivõimet ning tagades pikaks ajaks töökohad ja heaolu; ning -ühiselt kavandatud Euroopa partnerlusest „Made in Europe“ saab jätkusuutliku tootmise liikumapanev jõud Euroopas, sealhulgas tehisintellekti abil, aidates kaasa konkurentsivõimelise ja vastupidava töötleva tööstuse loomisele Euroopas ning tugevdades lisaväärtust kõikide sektorite tarneahelates; ning -toetab ja soodustab sünergiat Euroopa (ühiselt kavandatud ja institutsionaliseeritud) partnerluste vahel (sealhulgas ühiste projektikonkursside korraldamist), nagu tehisintellekti, andmete ja robootika valdkonna partnerlus, fotoonikapartnerlus, partnerlus „Made in Europe“, EuroHPC ja peamiste digitehnoloogiate partnerlus, seoses tehisintellektitehnoloogiatega. 5.Arendada ja mobiliseerida teadusuuringutealast suutlikkust Selles peatükis käsitletakse meetmeid, mille eesmärk on edendada tehisintellektialaseid tipptasemel teadusuuringuid ja innovatsiooni ning parandada Euroopa konkurentsivõimet. Ülevaade võetud meetmetest Lisaks avaliku ja erasektori partnerluste strateegilistele teadusuuringute tegevuskavadele võtab EL meetmeid ka tipptasemel alusuuringute ja rakendusuuringute tegemise soodustamiseks ning talentide toetamiseks Euroopas. Komisjon investeeris programmi „Horisont 2020“ kaudu nelja aasta jooksul 50 miljonit eurot, et luua tihedalt võrgustunud tehisintellekti tippkeskuste teadusuuringute kogukond. Eesmärk on suurendada koostööd Euroopa parimate uurimisrühmade vahel, et nad saaksid ühendada jõud, et lahendada peamised teaduslikud ja tehnoloogilised probleemid tehisintellekti valdkonnas, ning hõlbustada tihedamat koostööd, integratsiooni ja sünergiat teadusmeeskondade ja tööstuse vahel. Võrgustikku on valitud viis projekti, et tuua kokku maailmatasemel teadlased ning luua Euroopa tehisintellektisüsteemi ühine käsitus, visioon ja identiteet; nende hulka kuuluvad neli tehisintellekti tippkeskuste võrgustikku ja üks koordineerimis- ja toetusmeede. Selleks et tagada, et ELi toetus teadusuuringutele peab sammu tehisintellektitehnoloogia arenguga, on komisjon hinnanud programmi „Horisont 2020“ raames tehtavate valdkondadevaheliste investeeringute vastavust praegustele teadusuuringute suundumustele ja vajadustele ning määranud kindlaks tulevased investeerimisvõimalused tehisintellekti valdkonnas, eelkõige programmi „Euroopa horisont“ raames. Ta on ka kasutanud tehisintellekti käsitleva valge raamatu teemalisel avalikul arutelul avaldatud seisukohti ja tehisintellekti kogukonnaga, eelkõige tehisintellekti, andmete ja robootika valdkonna partnerlusega peetud sihipärase konsulteerimise tulemusi, et kavandada tehisintellektialaste teadusuuringute uusi teemasid ja täiendavate tippkeskuste võrgustike loomist. Tulevikuväljavaated Tipptasemel teadusuuringute tegemise edendamiseks teeb komisjon järgmist: -alustab 2021. aastal tihedas dialoogis liikmesriikide ja laiema tehisintellekti kogukonnaga Euroopa tehisintellektikeskuse loomist, nagu on välja kuulutatud valges raamatus. Tehisintellektikeskus tugineb olemasolevatele ja tulevastele tehisintellekti tippkeskuste võrgustikele, eesmärgiga luua tugevate Euroopa teadusorganisatsioonide liit, millel on ühine tegevuskava, et toetada tipptaset alusuuringute ja rakendusuuringute valdkonnas, ühtlustada riiklikke tehisintellektialaseid jõupingutusi, soodustada innovatsiooni ja investeeringuid, meelitada Euroopasse tehisintellekti valdkonna talente ja hoida neid seal ning luua sünergiat ja mastaabisäästu. See algatus toob kokku Euroopa juhtivad teadlased, ülikoolide ja tööstussektori esindajad, et lahendada ühiselt kokkulepitud ambitsioonikaid ülesandeid, mille üldine eesmärk on saada maailma tippkeskuseks tehisintellekti valdkonnas. Selle tulemusena soodustab Euroopa mitmekesisus pigem tervislikku konkurentsi kui tehisintellektikogukonna killustumist; -rahastab programmi „Euroopa horisont“ raames 2021. ja 2022. aastal täiendavaid tehisintellekti tippkeskuste võrgustikke, mis tegelevad täiendavate uurimisvaldkondadega, millega olemasolevad tehisintellekti tippkeskuste võrgustikud veel ei tegele, ning tõhustab teadustööd tehisintellektialaste teadusuuringute olulistel teemadel. Sellega kiirendatakse ohutuma, turvalisema ja usaldusväärsema tehisintellekti arendamist, toetatakse järgmise põlvkonna tehisintellekti käsitlevaid alus- ja rakendusuuringuid, et hoida Euroopa tehisintellekti valdkonnas esirinnas; -edendab alates 2021. aastast programmi „Euroopa horisont“ raames tipptasemel tehisintellektialaseid teadusuuringuid eri valdkondades, sealhulgas teadusuuringud, mis käsitlevad tehisintellektil põhinevate süsteemide järgmise taseme intellekti ja autonoomiat, tehisintellekti läbipaistvust, keskkonnahoidlikumat tehisintellekti, keerukates süsteemides kasutatavat tehisintellekti, servtehisintellekti võrkude arengut, erapooletuid tehisintellektisüsteeme, inimeste võimestamist arenenud tehisintellekti toel;

-lisaks progressi võimaldavate tehnoloogiate arendamisele näitab programm „Euroopa horisont“ ka seda, kuidas tehisintellekt aitab muuta tootmist ja teenuseid peamistes majandussektorites, sealhulgas mõjutab tööjõudu, ning lahendada olulisi ühiskondlikke probleeme sellistes valdkondades nagu tervishoid, tsiviiljulgeolek, kliimamuutused, energia, liikuvus, meedia (nt võitlus desinformatsiooniga) ja põllumajandus- ja toiduainetetööstus; -kaasab Euroopa tehisintellekti, andmete ja robootika partnerluse raames sidusrühmi strateegilise teadusuuringute, innovatsiooni ja kasutuselevõtu tegevuskava kaudu, et töötada välja ja rakendada Euroopa teadusuuringute, innovatsiooni ja kasutuselevõtu strateegia, keskendudes tehisintellekti vastutustundlikule arendamisele ja kasutamisele; ning -seab eesmärgiks, et tehisintellektiga seotud projektid, mis saavad teadusuuringutele ja innovatsioonile mõeldud toetust programmi „Euroopa horisont“ raames, järgivad vajaduse korral sisseprojekteeritud eetilisuse põhimõtet, seda ka usaldusväärse tehisintellekti puhul. Lisaks sellele pooldab komisjon projektikonsortsiumides mitmekesisust ja kaasatust, et saavutada tehisintellektialaste teadusuuringutega tegelevate teadusringkondade mitmekesisus. Liikmesriike innustatakse: -looma piirkondlikke ja riiklikke tehisintellektialase teadustöö tippkeskusi, kasutades selleks näiteks riiklikke rahastamisvahendeid ja taaste- ja vastupidavusrahastu vahendeid, ning looma teadusuuringute ja tehnosiirde struktuuri, mis suudaks meelitada ligi ja hoida talente, püüdes samal ajal saada tehisintellektialase teadus- ja arendustegevuse riiklikuks tugipunktiks. Keskused tagaksid piirkondliku teavitustegevuse ja teabevahetuse, teeksid koostööd Euroopa tasandil ja looksid koos ELi rahastatud võrgustikega hajutatud Euroopa tehisintellektikeskuse; ning -suurendama investeeringuid tehisintellektialastesse teadusuuringutesse riiklikul tasandil, nt taaste- ja vastupidavusrahastu kaudu. 6.Tagada tehisintellekti nõudeteenuste platvormi kaudu töövahendid ja keskkond arendajatele katsetamiseks ja eksperimenteerimiseks (katse- ja eksperimendirajatised) ning VKEdele ja haldusasutustele tehisintellekti kasutuselevõtuks (Euroopa digitaalse innovatsiooni keskus) Selles peatükis käsitletakse meetmeid, mis aitavad viia innovatsiooni laborist turule, et tagada tehisintellektitehnoloogiate laialdane kasutuselevõtt. Ülevaade võetud meetmetest Uuenduslike tehisintellektisüsteemide katsetamise ja nendega eksperimenteerimise rajatised on olulised tehisintellektitehnoloogiate kasutuselevõtuks. See on eriti tähtis väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) jaoks, kellel on raskusi digitehnoloogia kiire arengu eeliste täieliku ärakasutamisega, et saada konkurentsivõimeliseks ja uuendusmeelseks. EL on koostöös liikmesriikidega teinud ettepaneku võtta vastu kaks meetmekogumit: -katse- ja eksperimenteerimistaristu – tehnoloogiataristu, kuhu on koondunud konkreetse sektori väljakujunenud tehnoloogia katsetamise alased spetsiifilised eksperditeadmised ja kogemused. Eesmärk on tagada arendajatele taristu tehisintellektitehnoloogia katsetamiseks enne selle turuletoomist; ning -digitaalse innovatsiooni keskused – ühtsed kontaktpunktid, mis aitavad tehisintellekti kasutamisest huvitatud ettevõtjatel muuta oma äritegevus/tootmisprotsessid, tooted ja teenused tehisintellektitehnoloogia abil konkurentsivõimelisemaks. Euroopa digitaalse innovatsiooni keskused annavad ettevõtjatele võimaluse katsetada tehisintellektitehnoloogiaid enne neisse investeerimist ning ka seotud teenuseid, näiteks rahastamisalast ning edukaks digipöördeks vajaliku koolituse ja oskuste arendamise alast nõustamist. Katse- ja eksperimenteerimistaristu 2018. aasta kooskõlastatud kavas on märgitud, et selleks et optimaalselt investeerida ning vältida dubleerimist ja konkureerimist, tuleks töötada välja piiratud arv tehisintellektile spetsialiseerunud suuri võrdlusrajatisi ja avada need kõigile Euroopa osalejatele. Pärast kooskõlastatud kava vastuvõtmist ja valmistudes programmi „Digitaalne Euroopa“ rakendamiseks tegi komisjon ettevalmistusi selle kontseptsiooni väljatöötamiseks ja tehisintellekti katse- ja eksperimenteerimistaristu loomiseks. Täpsemalt on komisjon alates 2019. aastast teinud liikmesriikidega intensiivset koostööd, et täpsustada katse- ja eksperimendirajatiste kontseptsiooni ja seada asjaomased sektorid prioriteediks. 2020. aasta jaanuaris korraldas komisjon viis õpikoda, kus osalesid tööstussektori, akadeemiliste ringkondade ja liikmesriikide sidusrühmad, et arutada katse- ja eksperimendirajatiste loomist konkreetsete sektorite (põllumajandus- ja toiduainetööstus, töötlev tööstus, tervishoid ja arukad linnad) ja tehnoloogiate (servtehisintellekt) jaoks. Ettevalmistava töö tulemused ja sidusrühmadega peetud mõttevahetus viitavad sellele, et tipptehnoloogiaga eksperimenteerimine ja selle katsetamine reaalsetes keskkondades on oluline element tehnoloogia turuleviimisel ning see on osa innovatsiooniahelast, kus Euroopa tehisintellektisüsteem vajab märkimisväärset toetust, et säilitada ülemaailmne konkurentsivõime. Tehisintellekti tipptaseme ökosüsteemis on servtehisintellekti katse- ja eksperimendirajatisel tähtis roll. Servtehisintellektil on riistvaratehnoloogiana selged eelised: see võimaldab reaalajas toiminguid, samuti pakub see eeliseid andmete turvalisuse ja privaatsuse ning energiatarbimise seisukohast. Euroopa platvormina on servtehisintellekti katse- ja eksperimendirajatise eesmärk võimaldada mis tahes suuruses ettevõtjatel katsetada uuenduslikke servtehisintellekti komponente, mis tuginevad täiustatud vähese energiatarbimisega andmetöötlustehnoloogiatele (näiteks neuromorfne andmetöötlus), ja nendega eksperimenteerida. Arvestades ELi praegust sõltuvust andmetöötlustehnoloogiast, vajalike pooljuhtseadmete kõrget hinda ja vajadust pikaajaliste investeeringute järele, on servtehisintellekti katse- ja eksperimendirajatis vajalik rahastamislünga täitmiseks, et Euroopa ettevõtjad saaksid juurdepääsu vähese energiatarbimisega tehisintellektil põhineva andmetöötluse riistvarale. Teisisõnu, servtehisintellekti katse- ja eksperimendirajatis annab Euroopa käsutusse tipptasemel ökosüsteemi, mis on oluline vahend tehnoloogilise juhtpositsiooni saavutamiseks tehisintellekti valdkonnas. Selleks et katse- ja eksperimendirajatistel oleks tehisintellektisüsteemis keskne roll, peaksid need olema hõlpsasti kasutatavad, töötama reaalsetes tingimustes, kaasama ulatuslikult lõppkasutajad ning neid peaksid kasutama nii era- kui ka avaliku sektori arendajad, eelkõige VKEd. Lisaks sellele on katse- ja eksperimendirajatiste ja andmeruumide tõhus koostoime võrdsete võimaluste loomisel ja mittediskrimineeriva turulepääsu tagamisel ülioluline. Seda saaks saavutada näiteks andmeruumide ning katse- ja eksperimendirajatiste ühendamisega vastastikust huvi pakkuvates valdkondades. Katse- ja eksperimendirajatistel on oluline roll tehisintellekti tehnoloogiate töökindluse, usaldusväärsuse ja turvalisuse katsetamisel, katsetades nende suutlikkust täita tehisintellektimääruses kindlaksmääratud kohustusi. Lõpuks peaksid katse- ja eksperimendirajatiste projektid käima käsikäes paralleelsete algatustega Euroopa tehisintellekti nõudeteenuste platvormil. Digitaalse innovatsiooni keskused

Selleks et aidata Euroopa ettevõtetel (eelkõige VKEdel) uusi tehnoloogiaid maksimaalselt ära kasutada, hakkas komisjon 2016. aastal ellu viima algatust „Euroopa tööstuse digiteerimine“. Selle algatuse üks eesmärk on luua ja toetada digitaalse innovatsiooni keskusi, mis pakuvad juurdepääsu tehnilistele eksperditeadmistele ja eksperimenteerimisvõimalustele, et ettevõtjad saaksid enne investeeringuid katsetada. Digitaalse innovatsiooni keskused pakuvad ka innovatsiooniteenuseid, näiteks rahastamisalast nõustamist ning edukaks digipöördeks vajalikku koolitust ja oskuste arendamist. Liikmesriigid ja piirkonnad on investeerinud digitaalse innovatsiooni keskustesse ning komisjon on (programmi „Horisont 2020“ 2019. ja 2020. aasta projektide kaudu) eraldanud üle 200 miljoni euro digitaalse innovatsiooni keskuste võrgustiku loomiseks. Umbes pool sellest toetusest oli seotud innovatsiooniga tehisintellekti seisukohast olulistes valdkondades, sealhulgas robootika ja suurandmete valdkonnas, ning piirkondade puhul, kus on vähe digitaalse innovatsiooni keskusi, rakendati erimeetmeid. Programmi „Horisont 2020“ projektide raames toimub rahastamine tavaliselt VKEdele suunatud avalike projektikonkursside kaudu, et võimaldada neil osaleda koos digitaalse innovatsiooni keskustega uuenduslikes piiriülestes eksperimentides. Euroopa Kontrollikoda hindas Euroopa tööstuse digiteerimise algatuse seda aspekti ja soovitas komisjonil koostöös liikmesriikidega võtta täiendavaid meetmeid seoses digitaalse innovatsiooni keskuste rahastamise ja järelevalvega. Programmi „Digitaalne Euroopa“ raames antav toetus on suunatud kontrollikoja tähelepanekutele. Võetakse kasutusele nimetus „Euroopa digitaalse innovatsiooni keskused“ (EDIH), et tähistada erinevust varasemast lähenemisviisist, mida rahastati programmi „Horisont 2020“ raames. Euroopa Liit ja liikmesriigid investeerivad 1,5 miljardit eurot, et luua umbes 200 keskusest koosnev üleeuroopaline võrgustik. Toetusi tuleks kasutada valitud Euroopa digitaalse innovatsiooni keskuste suutlikkuse suurendamiseks, et pakkuda teenuseid VKEdele ja avalikule sektorile. Need Euroopa digitaalse innovatsiooni keskused valivad välja ja neid rahastavad liikmesriigid ja komisjon koos. Euroopa digitaalse innovatsiooni keskused toetavad tehisintellekti, kõrgjõudlusega andmetöötluse, küberturvalisuse ja muude digitehnoloogiate laialdast kasutuselevõttu Euroopas tööstusettevõtete (eelkõige VKEde poolt) ning avaliku sektori organisatsioonide poolt. Nad toetavad neid ka digitehnoloogia kasutamisel, et suurendada protsesside ja toodete säästvust, eelkõige seoses energiatarbimise ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisega. Nad tagavad laia geograafilise hõlmatuse ning täidavad nii kohalikke kui ka üleeuroopalisi ülesandeid. Euroopa digitaalse innovatsiooni keskused kasutavad tehisintellekti nõudeteenuste platvormi vahendeid ja ressursse ning edendavad katse- ja eksperimendirajatisi: Euroopa digitaalse innovatsiooni keskus aitab ettevõtjatel, kes seda vajavad, kasutada vastavat katse- ja eksperimendirajatist, et uuendada nende uusi tooteid ja teenuseid ning saavutada nende turuküpsus. Tehisintellekti nõudeteenuste platvorm Euroopa tehisintellekti nõudeteenuste platvormi ja süsteemi algatust hakati ellu viima 2019. aastal ning seda rahastatakse programmist „Horisont 2020“. Platvorm toob kokku tehisintellekti valdkonna sidusrühmad ja ressursid, vähendades seeläbi killustatust ja kiirendades tehisintellektipõhist innovatsiooni (teadusuuringud, tooted, lahendused). Loodav platvorm hakkab toimima Euroopa tehisintellektituru edendajana, pakkudes kriitilist hulka ressursse, kogukonna võrgustiku mõju ning kiiret arengut ja kasvu. 2021. aasta jaanuaris alustati süsteemi konsolideerimisega, et kaasata rohkem kasutajaskondi, eelkõige muudest sektoritest kui tehnoloogiasektorist, ning hõlbustada platvormi ressursside kasutamist ja kasutuselevõttu. Tulevikuväljavaated Selleks et aidata viia innovatsioon n-ö laborist turule, st tagada tehisintellektitehnoloogia laialdane kasutuselevõtt ja juurutamine, teeb komisjon koos liikmesriikidega järgmist: -kaasrahastab programmi „Digitaalne Euroopa“ raames katse- ja eksperimenteerimistaristuid, et luua ühine, väga spetsialiseeritud ressurss, mida saab jagada Euroopa tasandil, et soodustada usaldusväärse tehisintellekti kiiret juurutamist ja laialdasemat kasutuselevõttu kogu Euroopas. Sellega seoses: -esimesed projektikonkursid (aastatel 2021–2022) keskenduvad järgmistele kindlaksmääratud sektoritele: tootmine, tervishoid, põllumajanduslik toidutööstus, arukad kogukonnad ja servtehisintellekt. Hinnanguline eelarve on umbes 20–75 miljonit eurot sektori kohta; -valib aastatel 2021–2022 kuni 210 Euroopa digitaalse innovatsiooni keskust võrgustikku, mis hõlmab kõiki Euroopa piirkondi. Seoses tehisintellektiga on ette nähtud järgmised konkreetsed tegevused: -vähemalt üks tehisintellektialaste eksperditeadmistega Euroopa digitaalse innovatsiooni keskus igas liikmesriigis. Euroopa digitaalse innovatsiooni keskuste võrgustik jagab parimaid tavasid ja selle liikmed teevad omavahel tõhusat koostööd (kasutades tehisintellekti digitaalse innovatsiooni keskuste võrgustiku soovitusi), et pakkuda parimat tuge VKEdele ja avaliku sektori organisatsioonidele kõikjal Euroopas; ning -Euroopa digitaalse innovatsiooni keskuste võrgustik teeb tihedat koostööd tehisintellekti nõudeteenuste platvormiga, katse- ja eksperimendirajatistega ja andmeruumidega ning soovitab nende taristute kasutamist VKEdele kogu Euroopas. See hoogustab ressursside levitamist ja võimaldab ettevõtetel eksperimenteerida tehisintellektiga; -konsolideerib 2021. aastal ja edaspidi tehisintellekti nõudeteenuste platvormi kui Euroopa tööstus- ja avaliku sektori jaoks vajalike tehisintellekti töövahendite keskse kogumi, et: -sellest saaks tehisintellekti ressursside peamine turg Euroopas; see võimaldaks hõlpsat ja lihtsat juurdepääsu tehisintellektipõhistele töövahenditele, mida seejärel levitavad kohapeal Euroopa digitaalse innovatsiooni keskused või kasutavad otse kasutajad (eelkõige VKEd) või avalik sektor; ning -teeb koostööd asjaomaste riiklike ja Euroopa algatustega, et saada Euroopa keskseks tehisintellekti töövahendite pakkujaks kõigile, kes otsivad tehisintellektialaseid teadmisi, tehnoloogiat, teenuseid ja tarkvara. Komisjon kutsub liikmesriike üles: -eraldama võrdse osa rahalistest vahenditest katse- ja eksperimendirajatiste projektidele, mille komisjon valib välja sõltumatute ekspertide abiga; -määrama kindlaks uued asjakohased prioriteedid täiendavate katse- ja eksperimendirajatiste jaoks lisaks olemasolevatele sektoritele, nagu põllumajanduslik toidutööstus, tootmine, tervishoid ja arukad kogukonnad. Võimalikud uued sektorid võiksid olla näiteks liikuvus, avalik haldus või rohepööre; -kasutama täiel määral ära nii taaste- ja vastupidavusrahastu kui ka ühtekuuluvuspoliitika programmide pakutavaid võimalusi, et rahastada rohkem (Euroopa) digitaalse innovatsiooni keskusi ning katse- ja eksperimendirajatisi, et tuua innovatsioon turule lähemale; ning -toetama kohalike, piirkondlike ja/või riiklike tehisintellekti turgude loomist omavaheliseks suhtlemiseks ja parimate tavade vahetamiseks; ning hõlbustama piiriülest laienemist Euroopa tehisintellekti nõudeteenuste platvormi (keskne tehisintellekti töövahendite kogum ja turg), Euroopa digitaalse innovatsiooni keskuste ja Startup Europe’i platvormi kaudu.

7.Rahastada ja levitada tehisintellekti puudutavaid uuenduslikke ideid ja lahendusi Selles peatükis käsitletakse toetusmeetmeid, keskendudes eelkõige idufirmadele, kasvufirmadele ning muudele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kes tegelevad tehisintellektitehnoloogiate arendamisega. Programm „InvestEU“ ning taaste- ja vastupidavusrahastu pakuvad esmatähtsaid ressursse finantsinstrumentide kasutamise tugevdamiseks. Ülevaade võetud meetmetest Selleks et toetada idufirmasid ja VKEsid nii nende alg- kui ka laienemisetapis, on komisjon esitanud tehisintellekti/plokiahela investeeringute kava ja selle toetusprogrammi . Katsekava eesmärk on parandada uuenduslike ja suurema riskiga tehisintellekti ja plokiahela idufirmade ning VKEde juurdepääsu omakapitali rahastamisele, kusjuures kava on ELis suure geograafilise ulatusega, hõlmates sealhulgas vähem arenenud turge. See tagab ressursid investeeringuteks riskikapitalifondidele ja kaasinvesteeringuteks liikmesriikide riiklikele tugipankadele. Koos programmi „Horisont 2020“ esialgse 100 miljoni euro suuruse eraldisega ulatub fondi investeeringute kogumaht hinnangute kohaselt 700 miljoni euroni . Spetsiaalne toetusprogramm hõlmab ajavahemikku 2020–2022. 2020. aasta detsembris võttis Euroopa Investeerimispanga grupp (EIP grupp) kasutusele ka uue, kuni 150 miljoni euro suuruse kaasinvesteerimisvahendi, et investeerida koos Euroopa Investeerimisfondi (EIF) toetatavate fondidega ja toetada tehisintellekti valdkonna ettevõtete kasvu kogu Euroopas. Euroopa Innovatsiooninõukogu (EIC) toetab tehisintellekti valdkonna idufirmasid murranguliste tehisintellektitehnoloogiate ja läbimurdeliste uuenduste arendamisel ja laiendamisel. Alates katseetapi algatamisest on EIC toetanud arvukaid uuendusi tehisintellekti valdkonnas paljudes eri teadusvaldkondades, alates bioteadustest, toiduainetööstusest ja põllumajandusest kuni energia- ja keskkonnasõbralike tehnoloogiateni. Teadusuuringute projektidest lähtuva innovatsiooni arendamiseks pakutakse Euroopa Innovatsiooninõukogu rahastamisvahendi „Pathfinder“ katseprojekti raames toetusi, et edendada teadusest inspireeritud ja radikaalselt uute tulevikutehnoloogiate alast koostööd ja valdkondadevahelist innovatsiooni. Euroopa Innovatsiooninõukogu rahastamisvahendist „Accelerator“ toetatakse rahastamisvõimaluste ja kiirendusteenuste abil idufirmade laienemist ja turule sisenemist. EICi toetus on kättesaadav kõigile VKEdele, kellel on radikaalselt uued ideed, mida toetab äriplaan turustatavate innovatsioonilahenduste kasutuselevõtuks, ja kelle eesmärk on laiendada oma tegevust. Katseetapi jooksul (2018–2020) andis EIC 160 miljonit eurot toetustena ja 91 miljonit eurot otseste omakapitaliinvesteeringutena tehisintellektiga tegelevatele uuenduslikele idufirmadele ja projektidele, mis hõlmasid tehisintellektitehnoloogiaid käsitlevaid otseseid või kaasnevaid teadusuuringuid. 2021. aastal annab EIC üle 1 miljardi euro toetusi ja omakapitalivahendeid idufirmadele ja VKEdele, mis on keskendunud süvatehnoloogiale. Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT) toetab mitmeid algatusi, mille eesmärk on edendada tehisintellektialast innovatsiooni, valmistada meie ühiskonda ette tehisintellektist tulenevateks muutusteks ja koolitada uut põlvkonda tehisintellekti valdkonna novaatoreid. Aastatel 2019 ja 2020 eraldas ta tehisintellektiga seotud tegevustele üle 22 miljoni euro. Teadmis- ja innovaatikakogukonnad EIT Digital ja EIT Health viivad ellu valdava osa tehisintellektiga seotud projektidest. Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut toetab praegu 120 tehisintellekti valdkonnas tegutsevat Euroopa idufirmat ning on juba investeerinud neisse üle 3 miljoni euro. 2021. aasta jaanuaris ühendasid EIT ja EIC oma jõud, et anda kiiremini toetust eriti uuendusmeelsetele idufirmadele ning kooskõlastada jõupingutusi, et toetada naisnovaatoreid ja vähem esindatud piirkondade novaatoreid . Lisaks on EICi ja EITi eesmärk jagada andmeid ja teavet nende poolt toetatavate uuendusmeelsete idufirmade ja VKEde kohta, sealhulgas hinnata saavutatud mõju. Tulevikuväljavaated Komisjon teeb liikmesriikide toel järgmist: -suurendab tehisintellekti/plokiahela investeeringute katsekava ja toetusprogrammi toetamist ning rahastamist. Pärast katseprojekti edukaks ja huvipakkuvaks osutumist jätkatakse programmi „InvestEU“ raames aastatel 2021–2027 investeeringute toetamist tehisintellekti/plokiahela valdkonnas EIP grupi ja riiklike tugipankade kaudu, et kaasata erainvesteeringuid; -rakendab EICi täielikult programmi „Euroopa horisont“ raames ja toetab murrangulist innovatsiooni, keskendudes inimkeskse tehisintellekti arendamisele. Seda tehakse avatud ja probleemipõhiseid projektikonkursse kombineerides. Euroopa Innovatsiooninõukogu rahastamisvahendi „Pathfinder Challenge“ kaudu keskendutakse 2021. aastal teadusuuringutele, mis käsitlevad teadlikkust tehisintellektist, samal ajal kui rahastamisvahendist „Accelerator Challenge“ toetatakse strateegilisi digi- ja tervisetehnoloogiaid, sealhulgas meditsiinilist tehisintellekti. Lisaks hakatakse ellu viima algatust „Women TechEU“, et toetada naiste loodud ja juhitavaid süvatehnoloogia idufirmasid; -kaasab algatuste „Startup Europe“ ja „Innovatsiooniradar“ kaudu riiklike keskuste ja programmi „Euroopa horisont“ tehisintellektiga tegelevad idufirmad, kes soovivad laieneda, ning et rahuldada digipöördele asuvate VKEde nõudlust tehisintellektialaste teadmiste järele. Turu loomiseks ja tehnoloogia tarnijate ja partnerluste vahel kontaktide loomise ürituste korraldamiseks kasutatakse programmi „Digitaalne Euroopa“ raames rahastatavat Euroopa digitaalse innovatsiooni keskust; -soodustab teabe, teadmiste ja parimate tavade vahetamist kohalike, piirkondlike ja riiklike tehisintellekti valdkonna idufirmade vahel Euroopa tasandil (kaasates VKEsid ja idufirmasid ning teisi asjaomaseid sidusrühmi) tehisintellekti, andmete ja robootika avaliku ja erasektori partnerluse, Euroopa digitaalse innovatsiooni keskuste, tehisintellekti nõudeteenuste platvormi (kesksed tehisintellektiga seotud töövahendid ja turg) ja Startup Europe’i kaudu; ning -võtab meetmeid, et teha avaandmed kättesaadavamaks ja hõlbustada VKEde juurdepääsu andmetele. Liikmesriike innustatakse: -toetama tehisintellekti valdkonnas tegutsevaid idu- ja kasvufirmasid nende kasvuks vajaliku rahastuse saamisel ning toetama VKEde digipööret ja tehisintellektitehnoloogia kasutuselevõtmist. Eeldusel, et taaste- ja vastupidavusrahastu eesmärgid ja tingimused on täidetud, võivad liikmesriigid kasutada taaste- ja vastupidavusrahastu vahendeid investeeringute tegemiseks finantsinstrumentide kujul (nt tagatised, laenud, omakapitali- ja riskikapitaliinstrumendid ning spetsiaalsete investeerimisvahendite loomine). Liikmesriikidel on ka võimalus panustada kuni 4 % oma taaste- ja vastupidavuskavade kogumahust programmi „InvestEU“. III.tagada, et tehisintellekt toimib inimeste hüvanguks ja on ühiskonnas positiivne jõud

Tehisintellektisüsteemid, mida võetakse üha enam kasutusele tervishoiu, põllumajanduse, hariduse, tööhõive, taristuhalduse, energeetika, transpordi ja logistika, kosmose, avalike teenuste, julgeoleku, kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise valdkonnas, võivad aidata lahendada keerulisi probleeme üldsuse hüvanguks. Tehisintellekti edukas arendamine ja kasutuselevõtt aitab kaasa ELi majanduskasvule ja ülemaailmsele konkurentsivõimele ning toob tohutut kasu meie ühiskonnale ja keskkonnale. Mõni tehisintellekti kasutusviis võib siiski ka ohustada ELi õigusega kaitstud õigusi, tekitada uusi ohutus- ja julgeolekuprobleeme ning mõjutada tööturgu. 2020. aasta valges raamatus tehisintellekti kohta tutvustas komisjon Euroopa käsitust tehisintellektist, mis tugineb tipptaseme ökosüsteemile ja tehisintellekti seisukohast usaldusväärsele ökosüsteemile .



8.Toetada talente ja parandada eduka tehisintellekti ökosüsteemi arendamiseks vajalike oskuste pakkumist Ülevaade võetud meetmetest 2018. aasta kooskõlastatud kavas toodi välja märkimisväärne ja püsiv IKT-oskuste nappus kui peamine probleem, mis takistab tehisintellekti arendamist Euroopas. Seoses tehisintellektituru arengu ja tehisintellektitehnoloogiate kasutuselevõtuga on vaja tagada tehisintellekti toodete ja teenuste kättesaadavus ja kasutuselevõtt. Selleks peaks EL toetama laialdaste arvutialaste oskuste omandamist ja parandama kõigi kodanike teadmisi tehisintellektist. Selleks et säilitada ülemaailmne konkurentsivõime, vajab EL ka erineva taustaga spetsialiste, kellel on tehisintellektialased erioskused, nagu andmete modelleerimine, arhitektuur ja semantika, et säilitada tugev positsioon tehisintellektialastes teadusuuringutes ning aidata kaasa tehisintellektisüsteemide arendamisele ja kasutuselevõtule. Mitte-tehnilised tehisintellektialased oskused on sama olulised. Arvutioskuste ja tehisintellektialaste oskuste parandamine on vajalik ka selleks, et vältida tööturu polariseerumist ja võimalikku ebavõrdsuse suurenemist nii riikide sees kui ka riikide vahel. 2020. aasta Euroopa ettevõtete uuringu tulemused näitavad, et üks peamisi takistusi, millega Euroopa ettevõtted tehisintellektitehnoloogiate kasutuselevõtmisel silmitsi seisavad, on piisavate tehisintellektialaste oskustega töötajate puudumine. Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse analüüs näitab samuti, et digioskuste arendamine, teadlikkuse tõstmine tehisintellektitehnoloogiatest kõigil haridustasemetel, elukestva õppe programmid ja tehisintellektialased erioskused on vajalikud selleks, et tagada kõigile vajalikud vahendid tehisintellektist tingitud muutusteks, säilitada ELi tugev positsioon tehisintellektialaste teadusuuringute valdkonnas ning aidata kaasa tehisintellektisüsteemide arendamisele ja kasutuselevõtule. Kõik liikmesriigid, kes on vastu võtnud riiklikud tehisintellektistrateegiad, on lisanud oma strateegiatesse oskuste mõõtme, nagu on soovitatud 2018. aasta kooskõlastatud kavas. Riiklikes strateegiates kavandatud meetmed hõlmavad näiteks formaalharidussüsteemi reforme, et kehtestada või tugevdada arvutialase mõtlemise, informaatika ja tehisintellekti aluste õpetamist põhi või keskharidusasutuses, samuti algatusi elukestva õppe ja ümberõppepoliitika kohandamiseks . Sellega seoses pakub taaste- ja vastupidavusrahastu ka enneolematu võimaluse toetada digioskuste arendamist, sealhulgas tehisintellekti valdkonnas, kõigil haridustasemetel (formaalhariduses ja informaalses õppes) ja koolituses, kuna see on tähtis aspekt jõudmaks eesmärgile eraldada 20 % vahenditest digieesmärgi saavutamiseks. Ühe taaste- ja vastupidavusrahastu eesmärgina on digioskuste arendamine kõikidel tasanditel vajalik, tagamaks, et kõik eurooplased saavad osaleda ühiskonnas ja kasutada ära digipöörde eeliseid. Seepärast teeb komisjon iga-aastases kestliku majanduskasvu strateegias (2021) ettepaneku hakata ellu viima ümberõppe ja oskuste täiendamise juhtalgatust, et soodustada investeeringuid ja reforme, mida liikmesriigid saavad teha digioskuste, sealhulgas tehisintellektialaste oskuste ning hariduse ja kutseõppe parandamiseks kõikides vanuserühmades. 2020. aasta septembris võttis komisjon vastu uue digiõppe tegevuskava ajavahemikuks 2021–2027. Selles tegevuskavas integreeritakse tehisintellektialaste oskuste parandamiseks võetavad konkreetsed meetmed digioskuste arendamise laiemasse konteksti. Komisjon on toetanud ka ELi programmeerimisnädalat „Code Week“, mis on vabatahtlike juhitud liikumine, mille eesmärk on viia arvutusliku mõtlemise, kodeerimise, robootika, riistvaraga tegelemise, informaatika, tehisintellektialased ja digioskused võimalikult paljude inimesteni . Selleks et toetada liikmesriike nende püüdlustes suurendada tehisintellektialase erihariduse pakkumist, andis komisjon 2020. aasta lõpus kokku 6,5 miljoni euro suuruses summas toetusi neljale ülikoolivõrgustikule, VKEdele ja tehisintellekti tippkeskustele, et nad saaksid pakkuda tipptasemel magistriõppekavasid. Valitud võrgustikud peaksid ELi rahastamise toel ühiselt kavandama ja pakkuma eri liikmesriikides kvaliteetseid ja praktilisi magistriõppekavasid, keskendudes eelkõige inimkesksele tehisintellektile ning tehisintellekti rakendamisele avaliku halduse ja tervishoiu valdkonnas. Kõik õppekavad peaksid hõlmama ka tehisintellekti eetilist aspekti käsitlevaid kursusi ning osa nende sisust tuleks teha kättesaadavaks veebis digioskuste ja töökohtade platvormi kaudu, tõlgituna kõikidesse ELi keeltesse .



Tulevikuväljavaated Komisjon teeb järgmist. -Digiõppe tegevuskavas 2021–2027 kavandatud meetmete osana: -toetab praktikavõimalusi digivaldkondades, pakkudes võimalust osaleda mitte ainult üliõpilastele, vaid ka kutseharidusasutuste õpilastele ja õppejõududele, pöörates suuremat tähelepanu tehisintellektialastele oskustele ning erilist tähelepanu mittediskrimineerimise ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõttele; ning -töötab haridustöötajate jaoks välja eetilised suunised tehisintellekti ja andmete kasutamise kohta õpetamisel ja õppimisel ning toetab sellega seotud teadusuuringuid ja uuendustegevust programmi „Euroopa horisont“ kaudu. See meede tugineb kõrgetasemelise tehisintellekti eksperdirühma tööle eetiliste suuniste vallas. Suunistega kaasneb teadlastele ja üliõpilastele mõeldud koolitusprogramm tehisintellekti eetiliste aspektide kohta ning eesmärgiks on seatud, et koolitusel osalejate seas oleks 45 % naisi. -toetab uusi oskusi käsitleva teabe väljatöötamist 2020. aasta juuli oskuste tegevuskava raames, sealhulgas piirkondlikul ja valdkondlikul tasandil. Täpsemalt, tuginedes Cedefopi tööle (Skills-OVATE