MÕISTED

11. artikli kontrollid : liikmesriigid kontrollivad enne KPN- või KGT-toote turule toomist toote vastavust spetsifikaadile. Kontrollid on sätestatud 20. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artiklis 11.

EAFRDi meede nr 132 : rahaline toetus põllumajandusettevõtjatele toidukvaliteedikavades (sh geograafiliste tähiste kavas) osalemisest tulenevate kulude katmiseks.

EAFRDi meede nr 133 : rahaline toetus tootjarühmadele tarbijate teavitamiseks ja toidukvaliteedikavadesse (sh geograafiliste tähiste kava) kuuluvate toodete reklaamimiseks.

ELi põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika : ELi kavad, mille eesmärk on tuua esile konkreetse toote päritolust ja/või tootmisviisist tulenevad eriomadused.

Geograafiliste tähiste kava : kava eesmärk on kaitsta nimetusi, mis tähistavad tooteid, mille kvaliteet, maine või muud omadused tulenevad nende geograafilisest päritolust. Kava hõlmab kaht liiki kaitstud nimetusi – kaitstud päritolunimetus (KPN) ja kaitstud geograafiline tähis (KGT) – ning nende kasutus sõltub sellest, mil määral ja mis viisil on toode seotud konkreetse piirkonnaga.

Kaitstud geograafiline tähis (KGT) : kaitstud geograafilise tähisena registreeritud nimetused on toodetel, millel on eriomadused või maine, mis seob neid kindla geograafilise piirkonnaga, kus toimub vähemalt üks tootmisetappidest. Kui tooteid töödeldakse, võivad toorained pärineda teisest geograafilisest piirkonnast.

Kaitstud päritolunimetus (KPN) : kaitstud päritolunimetusena registreeritud nimetused on toodetel, mille omadused tulenevad põhiliselt geograafilisest piirkonnast ning tootmispiirkonna tootjate võimalustest. Kõik tootmisetapid toimuvad asjaomases geograafilises piirkonnas. Toote omadused ja geograafiline päritolu peavad olema tihedalt seotud.

Keelatud tegevus : kaitstud nimetuse lubamatu kasutamine, väärkasutus, jäljendamine või seoste tekitamine või muu teguviis, mis annab tarbijale vale ettekujutuse toote tegelikust päritolust.

Koonddokument : dokument, mis on osa nimetuse registreerimistaotlusest KPNi või KGTna ning mida kontrollib komisjon. Dokumendis on esitatud tootespetsifikaadi peamised omadused ning kirjeldatud seost toote ja konkreetse geograafilise piirkonna vahel.

Maaelu arengukava : liikmesriigi koostatud ja komisjoni heakskiidetud peamine programmdokument ELi maaelu arengupoliitika kavandamiseks ja elluviimiseks. Praegused maaelu arengukavad hõlmavad ajavahemikku 2007–2013.

Pädev asutus : liikmesriigi keskne ametiasutus, mis vastutab / on pädev korraldama ametlikke kontrolle KPN- või KGT-toote spetsifikaadile vastavuse kontrollimiseks ning tegema nimetuse turul kasutamise järelevalvet.

Spetsifikaat : dokument, mis on osa taotlusest nimetuse registreerimiseks kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisena. Dokumendis on esitatud toote peamised omadused, nagu kaitstud nimetus, tootekirjeldus, geograafilise piirkonna määratlus, toote saamismeetod ning üksikasjad, mis tõendavad seost toote ja geograafilise piirkonna vahel. Kaitstud nimetuse all turustatud toode peab vastama toote spetsifikaadile.

Taotlejate rühm : igasugune ühe ja sama põllumajandustoote või toiduga tegelev tootjate ja/või töötlejate ühendus, sõltumata selle õiguslikust vormist või koosseisust. Rühm esitab kontrolli eest vastutavale riigi ametiasutusele taotluse tootenimetuse registreerimiseks kaitstud päritolunimetusena või kaitstud geograafilise tähisena.

Ühine põllumajanduspoliitika : ELi põllumajandustoetuste ja -kavade süsteem.

KOKKUVÕTE

I. Euroopa geograafiliste tähiste kava eesmärk on kaitsta tootenimesid, mille omadusi seostatakse selle geograafilise piirkonnaga, kus neid toodetakse. Eristatakse kahte liiki kaitstud nimetusi, sõltuvalt sellest, millises ulatuses ja millisel viisil need on seotud teatud geograafilise piirkonnaga: kaitstud päritolunimetus (KPN) ja kaitstud geograafiline tähis (KGT).

II. Geograafiliste tähiste kava annab põllumajandus- ja toiduainetetootjatele potentsiaalsed majanduslikud võimalused ning võib mõjutada positiivselt maapiirkondade majandust. Selle eesmärgi saavutamiseks ning kavandatud kaitse võimaldamiseks tuleb luua asjakohane ELi raamistik. Kontrollikoda uuris, kas geograafiliste tähiste kava kontrollisüsteem on sisuliselt põhjalik, kas kasutatavad menetlused ja meetmed muudavad selle võimalikele osalejatele atraktiivseks ning kas olemasolevad meetmed ja komisjoni tegevus aitavad kaasa tarbijate teadlikkuse tõstmisele.

III. Geograafiliste tähiste süsteemi kontrollide eesmärk on kinnitada kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote vastavust spetsifikaadile ning avastada kaitstud nime loata kasutamise juhtumeid. Audit näitas, et nende kontrollide jaoks vajalike järelevalvesüsteemide kavandamine vajab selgitamist. ELi õigusaktide sätetes toodete sööda- ja toidualastele õigusnormidele ning loomatervishoidu ja loomade heaolu reguleerivatele eeskirjadele vastavuse kontrollimise kohta ei määratleta miinimumnõudeid geograafiliste tähiste kavaga seotud liikmesriikide kontrollidele.

IV. Komisjon teeb järelevalvet nende kontrollide üle, mida liikmesriigid teostavad seoses geograafiliste tähiste kavaga, kuid ükski komisjoni talitus ei vastuta ainuisikuliselt kava auditeerimise eest ning siiani ei ole sellekohaseid auditeid läbi viidud. Alles hiljuti alustati süstemaatilist dokumentide hindamist, mille käigus selgus, et liikmesriikide aruandlus on puudulik.

V. Geograafiliste tähiste kava tõhusust mõjutab see, millises ulatuses tootjad seda kasutavad ja kui teadlikud on sellest tarbijad. Kavaga on võimalik rohkemgi tootjaid liituma meelitada, eriti seal, kus selle juurutamine on aeglane olnud, kuid taotluste läbivaatamise menetlus on pikk ning see takistab neid. Lisaks ei ole tootjad sageli kava olemasolust teadlikud. Komisjoni nimel tehtud uurimus näitab, et tarbijad sageli ei tunne kava sümboleid ega tähendust. Olukorra parandamiseks tuleks tõsta tarbijate teadlikkust geograafiliste tähiste kavast, kuid selleks puudub ELil terviklik strateegia. Olemas on küll mitmeid meetmeid, kuid need ei ole ühtlustatud.

VI. Kontrollikoda esitab järgmised soovitused:

- geograafiliste tähiste kava õigusnormides tuleb näha ette miinimumnõuded tootespetsifikaatide kontrollimiseks;

- tuleb selgitada põhjalikumalt keelatud tegevuse avastamiseks tehtavate regulaarsete kontrollide ulatust. Vastastikuse abi eeskirju tuleb kohandada vastavalt riiklike ametiasutuste vajadustele;

- komisjon peaks liikmesriikides tehtavate regulaarsete auditite kavasse lisama ka liikmesriikide läbiviidud geograafiliste tähiste kava kontrollide auditid;

- tuleb töötada välja selge strateegia, mille abil tõsta tarbijate teadlikkust geograafiliste tähiste kavast. Komisjon peaks kasutama tõhusamaid vahendeid kava tutvustamiseks, näiteks viima läbi omaalgatusliku kampaania.

SISSEJUHATUS

GEOGRAAFILISTE TÄHISTE KAVA PÕHIMÕTTED

1. ELi põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika eesmärk on tuua esile toote need omadused, mis tulenevad erilisest päritolust ja/või tootmisviisist. Aruandes käsitletakse põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste kava, mis on selle poliitika osa.

2. Geograafiliste tähiste kava abil kaitstakse nimetusi, mis tähistavaid neid tooteid, mille kvaliteet, maine või muud omadused on tingitud nende geograafilisest päritolust. Nendele nimetustele kehtib intellektuaalomandi kaitse. Kava puhul lähtuti riiklikest kavadest, nagu näiteks Prantsusmaa Appellation d’Origine Contrôlée (AOC) või Itaalia Denominazione di Origine Controllata (DOC), mis tagavad kaitse riigi tasandil.

3. Geograafiliste tähiste kava kasutuselevõtuga 1992. aastal püüti luua ühenduse eeskirjade raamistik, mis võimaldaks kasutada ühtlustatud lähenemisviisi registreeritud tootenimetuste kaitseks ELis [1]. Praegu reguleerib tootenimetuste kaitset nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (edaspidi "määrus") [2].

4. Geograafiliste tähiste kava teeb vahet kaht liiki kaitstud nimetustel, sõltuvalt konkreetse geograafilise piirkonnaga seotuse määrast ja viisist:

a) kaitstud päritolunimetusena (KPN) registreeritud nimetused kirjeldavad tooteid, mille omadused tulenevad geograafilisest piirkonnast ja tootmispiirkonna tootjate oskusteabest [3]. Kõik tootmisetapid toimuvad määratletud geograafilises piirkonnas. Toote eriomaduste ja toote geograafilise päritolu vahel peab olema tihe seos. Tuntud KPN-tooted on näiteks "Queso Manchego", "Prosciutto di Parma", "Grana Padano", "Comté";

b) kaitstud geograafilise tähisena (KGT) registreeritud nimetused kirjeldavad tooteid, mille eriomadused või maine seob need konkreetse geograafilise piirkonnaga, kus toimub vähemalt üks tootmisetapp. Kui toodet töödeldakse, võib tooraine pärineda teistest geograafilistest piirkondadest [4]. Tuntud KGT-tooted on näiteks "Bayerisches Bier", "Scotch Beef", "Pruneaux d’Agen".

5. Tootenime registreerimine geograafiliste tähiste emma-kumma kategooria alla on võimalik toodete puhul, mis on seotud ELi-sisese geograafilise piirkonnaga ja ka geograafilise piirkonnaga kolmandates riikides, kus tootenimetused on kaitstud (näiteks Hiina ja Colombia).

6. 2010. aasta lõpu seisuga oli määruse alusel registreeritud 964 tootenimetust, 502 neist KPN-tootena ja 462 KGT-tootena. Kava kasutuselevõtust alates on registreeritud tootenimetuste arv pidevalt kasvanud. Komisjon on seadnud eesmärgiks registreerida 2012. aasta lõpuks 1100 tootenimetust [5].

7. KPN- ja KGT-tooted on äratuntavad konkreetsete ELi sümbolite abil, mille eesmärk on tagada, et asjaomased tooted on seotud konkreetse geograafilise piirkonnaga. Logo (või tähis "kaitstud päritolunimetus" või "kaitstud geograafiline tähis") peab olema kõikide geograafiliste tähiste kavaga hõlmatud toodete siltidel.

KPN- ja KGT-logod

+++++ TIFF +++++

Allikas: komisjoni määruse (EÜ) nr 1898/2006 V lisa (ELT L 369, 23.12.2006, lk 1), muudetud määrusega (EÜ) nr 628/2008 (ELT L 173, 3.7.2008, lk 3).

MAJANDUSLIK POTENTSIAAL

8. Määruse alusel registreeritud KPN- ja KGT-toodete kogumaht hulgihindades on hinnanguliselt umbes 15 miljardit eurot, mis moodustab ligikaudu 2,5% ELi kulutustest toiduainete tarbimisele [6] ning on samal tasemel kui mahetoodete müügimaht hulgihindades. Diagrammil on esitatud kõige suuremate KPN- ja KGT-toodete rühmade osakaal kogu hulgimüügiväärtusest [7].

9. Uuringud näitavad, et KPN- ja KGT-toodetel on üldiselt kõrgem tootjahind kui sama kategooria nendel toodetel, millel puudub kaitstud geograafiline tähis. Hinnaerinevus ulatus viiest protsendist 300 protsendini. Peamise hinnaerinevuse põhjusena toodi uuringutes välja kvaliteedi kontroll, mis saavutati geograafiliste tähiste kaitse kaudu [8].

DIAGRAMM 1

ERINEVATE KPN- JA KGT-TOODETE OSAKAAL HULGIHINDADES

+++++ TIFF +++++

Allikas: Euroopa Komisjon, põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat.

10. Määruses tunnustatakse geograafiliste tähiste kava majanduslikku potentsiaali ning leitakse, et see võib tuua märkimisväärset kasu maapiirkondadele, suurendades põllumajandustootjate sissetulekuid ja säilitades elanikkonda maapiirkondades [9]. Oma teatises ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) tuleviku kohta rõhutas komisjon, et põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika (sh ka geograafiliste tähiste kava) on osa ÜPPst [10]. Kvaliteedipoliitika aitab säilitada põllumajanduse mitmekesisust maapiirkondades ning parandab konkurentsivõimet.

11. On olemas geograafiliste tähiste kavaga seotud finantsmeetmed, millega ei kaasne ELi eelarvele märkimisväärseid lisakulusid. Meetmete eesmärk on edendada toiduainete kvaliteedikavasid, sh ka geograafiliste tähiste kava, ning toetada nendes osalevaid põllumajandusettevõtjaid.

AUDITI EESMÄRK, ULATUS JA LÄHENEMISVIIS

12. Määruses on öeldud, et teatavate omadustega toodete müügiedu võib tuua märkimisväärset kasu maapiirkondade majandusele. Selle eesmärgi saavutamiseks ning kavandatud kaitse võimaldamiseks tuleb luua asjakohane ELi raamistik. Seega oli auditi eesmärgiks vastata küsimusele, kas geograafiliste tähiste kava ülesehitus ja juhtimine võimaldavad sel mõjusalt toimida.

13. Küsimusele vastamiseks kasutati järgnevaid kriteeriume:

a) geograafiliste tähiste kava kontrollimiseks mõeldud süsteemi usaldusväärsus: geograafiliste tähiste kavaga liituv tootja eeldab, et tema tootenimetus on asjakohaselt kaitstud loata või vääriti kasutamise eest, mis võib juhtuda registreeritud toodete kõrgema hinna tõttu. Tarbija, kes ostab KPN- või KGT-toote, eeldab, et see on pärit teatud geograafilisest piirkonnast ning vastab toote spetsifikaadile [11]. Seega tuleb mõlema poole ootuste täitmiseks luua usaldusväärne geograafiliste tähiste kavaga seotud kontrollide süsteem;

b) geograafiliste tähiste kava atraktiivsus: geograafiliste tähiste kava edukus sõltub selle suutlikkusest tootjaid osalema meelitada. Kui tootjate huvi kava vastu on väike või puudub üldse, ei ole kaval oodatud mõju;

c) tarbijate teadlikkus geograafiliste tähiste kavast: selleks, et tarbijad eelistaksid KPN- või KGT-tooteid, on vaja, et tarbijad oleksid teadlikud geograafiliste tähiste kava olemasolust ja põhimõtetest, millega tagatakse, et toode on pärit teatud geograafilisest piirkonnast ning valmistatud vastavalt spetsifikaadile.

14. Audit keskendus õiguslikule raamistikule ja komisjoni tegevusele. Kontrollikoda külastas komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi vastutavaid osakondi, kus korraldati intervjuud ja kontrolliti dokumente. Komisjoni tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadilt paluti teavet selle kohta, kuidas direktoraat osaleb komisjoni järelevalves liikmesriikide teostatavate geograafiliste tähiste kavaga seotud kontrollide üle.

15. Kõikide liikmesriikide vastutavate asutustega võeti ühendust, et saada täiendavat tõendusmaterjali komisjoni tasandil tehtud tähelepanekute kohta ning võimalusel ka lisateavet. Teavet koguti veebiküsitluse kaudu ning liikmesriikide ametiasutuste külastamise abil [12]. Veebiküsitlus viidi läbi kõikides liikmesriikides ning see koosnes kolmest küsimustikust [13]. Kõigi kolme küsitluse puhul oli vastamise protsent ligikaudu 90%.

16. Audit vaatles olukorda 2009. aasta lõpu seisuga. Kui see oli asjakohane, võeti arvesse ka edasisi arenguid. Seega võeti aruande järelduste ja soovituste osas arvesse ka uue põllumajandustoodete kvaliteedikavasid käsitleva määruse ettepanekut. Ettepanek puudutab geograafiliste tähiste kava ja teisi kvaliteedikavasid, mis lisatakse ühtsesse määrusesse [14].

TÄHELEPANEKUD

PUUDUSED ÕIGUSSÄTETES JA JÄRELEVALVES LIIKMESRIIKIDE TEHTUD KONTROLLIDE ÜLE

17. Geograafiliste tähiste kava eesmärk on kaitsta KPN- või KGT-toodeteks registreeritud tootenimetusi. Selle eesmärgi saavutamiseks on väga oluline, et geograafiliste tähiste kava jaoks oleks pandud paika usaldusväärne liikmesriikide kontrollisüsteem ning nende kontrollide üle tehakse asjakohast järelevalvet. Eristatakse kahte liiki kontrolle:

a) määruse artiklis 11 käsitletakse liikmesriikide kohustust enne toodete turule viimist kontrollida toodete vastavust nende spetsifikaatidele (nn 11. artikli kontrollid). Määrus sätestab, et liikmesriikides vastutab kontrollide eest pädev ametiasutus; kontrolle võib läbi viia ka Euroopa standardile 45011 vastavalt akrediteeritud sõltumatu kontrolliasutus [15]. Nende kontrollide kulud katab tavaliselt kontrollitav ettevõtja;

b) liikmesriikide pädevad ametiasutused vastutavad ka kontrollide eest, mille eesmärk on avastada ja takistada kaitstud nimetuse väärkasutust, jäljendamist, seoste tekitamist või muid tavasid, mis võivad tarbijat eksitada toote tegeliku päritolu osas (keelatud tegevus) [16].

KPN- JA KGT-TOODETE SPETSIFIKAADILE VASTAVUSE KONTROLLIMIST KÄSITLEVAD SÄTTED EI MÄÄRATLE MIINIMUMNÕUDEID

18. Määrus ei näe pädevatele ametiasutustele ja kontrolliasutustele ette miinimumnõudeid seoses näiteks 11. artikli kontrollide katvuse, sageduse, valikumeetodite ja eri tootmis- ja turustus etappidega seotud kontrollitavate osapooltega. Selle asemel, et esitada konkreetsed juhised kontrollisüsteemi loomiseks, viitab määruse artikkel 10 [17] kontrollidele, mis on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 882/2004, mis käsitleb sööda- ja toidualaseid õigusnorme ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise ametlikke kontrolle [18].

19. Määrus (EÜ) nr 882/2004 ei käsitle aga tootespetsifikaatide järgmisega (artikkel 11) seotud kontrolle. Määruse kontrollide kohta käivatest on suurem osa üldsõnalised ning seotud toiduohutuse, hügieeni ning loomade tervise ja heaoluga. Sätted käsitlevad selliseid teemasid nagu proovivõtu- ja analüüsimeetodid, referentslaborite määramine või ametlikud kontrollid seoses sööda ja toidu sisseveoga kolmandatest riikidest. Seega ei ole need 11. artikli kontrollide miinimumnõuete määramiseks asjakohased.

20. Konkreetselt 11. artikli kontrolle käsitleva teabe peaaegu täielik puudumine geograafiliste tähiste kavaga seotud õigusnormides on põhjustanud erinevusi liikmesriikide kehtestatud kontrollisüsteemide vahel. Külastatud liikmesriikides leitud eri tavade näited on toodud tabelis 1.

TABEL 1

KAHE 11. ARTIKLILE VASTAVA KONTROLLISÜSTEEMI VÕRDLUS

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

Kontrollisüsteemi omadused | Kontrolliasutus (liikmesriik 1) | Pädev ametiasutus (liikmesriik 2) |

Kontrollide tsükkel (ettevõtja) | Vahelduv: iga-aastane või mitme aasta tagant (sõltuvalt tootest) | Kõiki ettevõtjaid kontrollitakse igal aastal |

Kontrolli ulatus | Tootja | Tootja, pakendajad, ettevõtjad, kes toodavad erasektori märgisega tooteid |

Kavaga liitumisega seotud kontrollid [9999] | Ei ole kohustuslikud. Esimene kontroll võidakse teha mitu aastat pärast geograafiliste tähiste kavaga liitumist | Kohustuslikud, et tootja saaks kavaga liituda |

Teatud kaitstud nimetust kasutavate ettevõtjate register (kontrollitav üldkogum) | Registreerimine ei ole ettevõtjatele kohustuslik | Registreerimine on ettevõtjatele kohustuslik |

Valimi koostamine (kontrollitavate ettevõtjate valimine) | Riskipõhine | Kõiki ettevõtjaid kontrollitakse igal aastal |

Piirkondlike pädevate asutuste kontroll riigi ametiasutuste poolt | Piirkondlikul tasandil on küll olemas erinevad pädevad asutused, kuid järelevalvet ei tehta | Kõik kontrollid teeb ainus olemasolev pädev asutus |

21. Tabelis on esitatud kahe kontrollisüsteemi erinevused mitmes olulises küsimuses, nagu kontrollide tsükkel, nende ulatus ja kavaga liitumisega seotud kontrollide kohustus. Kontrollisüsteemide erinevusi leiti ka veebiküsitluse vastuste analüüsimisel. Sellised lahknevused kahjustavad määruses nõutud "ühtlustatud lähenemise" eesmärki, mis on vajalik, et "tagada selliseid märgiseid kandvate toodete tootjatele võrdsed konkurentsitingimused ja suurendada toodete usaldusväärsust tarbijate silmis" [19].

22. Liikmesriikide tehtud muude ELi kvaliteedikavadega seotud kontrollide kohta on aga saadaval rohkem teavet. Veinitoodete geograafiliste tähiste kava käsitlev määrus tegeleb selliste küsimustega nagu kontrollitavate tootjate valimine ning hõlmatavad tootmisetapid [20]. Rohkem teavet on saadaval ka liikmesriikide kontrollide kohta mahepõllumajanduse osas, mis on üks ELi kvaliteedikavasid. Mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise määruse sätted täiendavad määruses (EÜ) nr 882/2004 toodud tingimusi. Käsitletakse selliseid küsimusi nagu kontrollide sagedus, kaetavad tootmisetapid, kontrolliasutuste aruandluskohustused ning teabevahetus teiste liikmesriikide pädevate ametiasutustega [21].

1. SELGITUS

NÄITED PUUDUSTEST TOOTESPETSIFIKAATIDE JÄRGIMISE KONTROLLIMISEL

Kahes külastatud liikmesriigis leiti puudusi KPN-toote tooraine päritolu kontrollimisel.

KPN-tootena registreeritud oliiviõli tootespetsifikaadi kontrollimine ei sisaldanud analüüsi selle kohta, kui suur on oliivikasvatajate maatükkide keskmine tõenäoline oliivisaak. Selline analüüs on oluline, et määrata kindlaks, kas pressimisettevõttesse tarnitud oliivide hulk ja töödeldud oliiviõli võivad ka tegelikkuses pärineda asjaomasest geograafilisest piirkonnast.

KPN-tootena registreeritud juustu tootespetsifikaati kontrollinud kontrolliasutuse töös leiti puudusi seoses juustu tootmiseks kasutatud piima päritolu tõendamisega. Kontrolliasutus ei võtnud kontrollimisel arvesse ohtu, et juustu tootmiseks kasutatud piim võib pärineda põllumajandusettevõtetelt ja lehmadelt, mis asuvad väljaspool tootespetsifikaadis määratletud geograafilist piirkonda.

KEELATUD TEGEVUSE AVASTAMISEKS JA TAKISTAMISEKS MÕELDUD KONTROLLIDE KOHTA EI OLE KOOSTATUD SELGET ÕIGUSLIKKU MÄÄRATLUST

23. Määruse artikkel 13 käsitleb kohustust kaitsta registreeritud nimetusi mitmesuguse keelatud tegevuse eest. Euroopa Parlament nõuab selles kontekstis, et liikmesriikide ametivõimud on ametiseisundi tõttu kohustatud geograafilised tähised ulatusliku kaitse alla võtma [22].

24. Kuigi registreeritud nimetuste kaitsmine keelatud tegevuse eest on oluline, puuduvad määruses sätted selle kohta, milliseid kontrolle (kui üldse) liikmesriikidelt sellise kaitse tagamiseks nõutakse. Ainuke komisjoni antud teave kontrollide kohta keelatud tegevuse avastamiseks ja takistamiseks on see, et geograafiliste tähistega toodete kontrollimine toimub vastavalt määrusele (EÜ) nr 882/2004, ja seetõttu peavad liikmesriigid arvestama sellega oma mitmeaastases riiklikus kontrollikavas, mida määruses mainitakse [23]. Siiski on endiselt ebaselge, millises ulatuses on liikmesriigid kohustatud tegema regulaarseid kontrolle keelatud tegevuse avastamiseks ja takistamiseks. Puuduvad suunised, kuidas (ja kas üldse) selliseid kontrolle teha.

25. Mitu külastatud liikmesriiki rõhutas, et määruses peaks sisalduma vastastikuse abi menetlus, mis aitaks reageerida kaebustele, mis käsitlevad kaitstud nimetuse kasutamist muus liikmesriigis kui see, kus toode on toodetud. See küsimus seab kahtluse alla määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklite 35 ja 36 asjakohasuse. Nimetatud artiklid käsitlevad kontaktasutusi ja abistamist taotluste korral.

26. Suurem osa liikmesriike ei tee regulaarseid kontrolle keelatud tegevuse avastamiseks ja takistamiseks. Tavaliselt teevad nad kontrolle KPN- ja KGT-toodetega seotud keelatud tegevuse avastamiseks ja takistamiseks ainult selleks, et tegeleda kaebustega, või siis toiduainetega seotud hügieeni ja ohutuse kontrollide teisese osana. Liikmesriikide külastustest ja veebiküsitlustest selgus, et kui selliseid kontrolle ka tehti, ei olnud need mujalt pärit KPN- ja KGT-toodete puhul sama suure katvusega. Mitmes liikmesriigis ei hõlma kontrollid selliseid tooteid ning kontrollitakse vaid oma riigi tooteid.

27. Järgnevas selgituses on toodud näited keelatud tegevusest, mille liikmesriigid avastasid toiduohutusega seotud kontrollide käigus või uurides kahtlaseid juhtumeid ja kaebusi. Tuuakse välja ka oht, et kontrollide puudumise tõttu jäävad keelatud tegevused avastamata.

2. SELGITUS

NÄITED RIIGI AMETIASUTUSTE AVASTATUD KEELATUD TEGEVUSEST

Prantsusmaa ametiasutused leidsid, et lihunik oli müünud restoranidele talleliha ja märkinud arvetele oma tootenimetuse kaitstud geograafilise tähisena, kuigi tarnitud liha puhul ei tohtinud seda nimetust kasutada. Seetõttu viitasid restoranid oma menüüdes alusetult kaitstud nimetusele.

Baieri ametivõimude võetud näidistest spetsiaalset kaitstud päritolunimetusega juustu müüvates poodides selgus, et mitmel juhul kasutati nimetust lubamatult. Suurem osa kõnealustest juustudest ei olnud pärit kindlaksmääratud geograafilisest piirkonnast ning ühel juhul kasutati tootespetsifikaadis ette nähtud kitsepiima asemel lehmapiima.

Lauaoliive turustas töötlus- ja pakendamisettevõte, mis kasutas ebaseaduslikult kaitstud päritolunimetust. Itaalia ametvõimude kontrollitud dokumentidest selgus, et ettevõtte pakendatud oliivid ei olnud sellest sordist, mis oli nõutav tootespetsifikaadis.

Kreeka ametivõimud kontrollisid supermarketit ja leidsid külmleti sildil kaitstud päritolunimetusega juustu nime. Sama nimetus oli ka kaalumissildil ja ostutšekil. Supermarket ei oleks tohtinud kasutada sildil kaitstud päritolunimetust, sest tootja ei olnud akrediteeritud ning seega ei olnud tema puhul tootespetsifikaatide kontroll ette nähtud.

KOMISJONI JÄRELEVALVE LIIKMESRIIKIDE TEHTAVATE GEOGRAAFILISTE TÄHISTE KAVAGA SEOTUD KONTROLLIDE ÜLE ON PUUDULIK

28. Asjakohane järelevalve liikmesriikide kontrollisüsteemide üle peaks hõlmama liikmesriikide tehtud kontrollide auditeerimist ja kontrollitegevuse aruandluse regulaarset läbivaatamist.

KOMISJON EI AUDITEERI LIIKMESRIIKIDE TEHTAVATE GEOGRAAFILISTE TÄHISTE KAVAGA SEOTUD KONTROLLE

29. Määruses puuduvad erisätted komisjoni järelevalve kohta geograafiliste tähiste kavaga seotud kontrollide üle. Järelevalvele viidatakse aga määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 45, mille kohaselt peavad komisjoni eksperdid tegema liikmesriikides üldisi ja spetsiifilisi auditeid, et kontrollida liikmesriikide tehtavat ametlikku järelevalvet. Tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi toidu- ja veterinaaramet teeb küll tavaliselt liikmesriikide tehtud ametlike kontrollide auditeid, kuid ei võta ainuisikulist vastutust geograafiliste tähiste kavaga seotud auditite eest. Amet on arvamusel, et õigusaktis nimetatakse komisjoni eksperte ning seega ei viidata millegagi sellele, et ühenduse kontrollide tegemine on ainult toidu- ja veterinaarameti ülesanne, ega ka sellele, et amet on ainuisikuliselt vastutav selle valdkonna auditite eest.

30. Kontrollikoda märgib, et siiani ei ole auditeid läbi viidud. Toidu- ja Veterinaaramet selgitas, et auditeid ei ole tehtud piiratud ressursside tõttu ja kuna prioriteediks on toiduohutusega ning loomade ja taimede tervishoiu ja heaoluga seotud riskid. Seega ei tee komisjon põhjalikku järelevalvet geograafiliste tähiste kava rakendamise üle liikmesriikides.

LIIKMESRIIKIDE ARUANDLUS GEOGRAAFILISTE TÄHISTE KAVA KONTROLLIDE KOHTA EI OLE TÄIELIK

31. Liikmesriikide aruandlus geograafiliste tähiste kavaga seotud kontrollide kohta on osa määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklites 41 ja 44 nõutavast aruandlusest. Artiklites nõutakse mitmeaastast riiklikku kontrollikava ning iga-aastaseid aruandeid kava rakendamise kohta. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat viis 2009. aastal esmakordselt läbi mitmeaastaste riiklike kontrollikavade ja iga-aastaste aruannete analüüsi. Analüüs hõlmas nelja liikmesriiki ning käsitles KPN- või KGT-tootena registreeritud tootenimede kaitsmise ja kontrollimise kohta käiva teabe olemasolu ja ulatust. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi analüüsist selgus, et selliste kontrollide kohta on teavet ilmselgelt vähe: see kas puudub üldse või on ebatäielik.

32. Seega on komisjonil kasutada väga vähe teavet liikmesriikide kontrollisüsteemide kohta. Olemasoleva teabe alusel ei ole komisjonil võimalik saada selget ülevaadet sellest, millised ametiasutused igas liikmesriigis kontrolle teevad ning millised on nende kontrollide tulemused.

TOOTJAID ON VÕIMALIK KAVAGA LIITUMA MEELITADA, KUID TAKISTUSEKS ON PIKAD MENETLUSED NING TEADLIKKUSE PUUDUMINE

POTENTSIAAL TOOTJATE GEOGRAAFILISTE TÄHISTE KAVAGA LIITUMA MEELITAMISEKS ON OLEMAS

33. Geograafiliste tähiste kava edukus sõltub selle võimest tootjaid ligi meelitada. Veebiküsitluse vastustest selgub, et pooled küsitletud liikmesriikide ametiasutustest hindavad kava levikut oma riigis madalaks või väga madalaks, kui võtta arvesse seda, kui palju riigis on olemas potentsiaalseid registreeritavaid tooteid [24]. Peamised madala või väga madala leviku põhjused on järgmised:

a) "Ettevõtjad peavad taotlusmenetlust liiga aeganõudvaks";

b) "Liikmesriigis puudub geograafiliste tähiste kava kasutamise tava";

c) "Tarbijad ei ole geograafiliste tähiste kava olemasolust teadlikud";

d) "Ettevõtjad ei ole geograafiliste tähiste kava olemasolust teadlikud".

34. Diagrammil 2 esitatud registreeritud tootenimetuste levik liikmesriikides 2010. aasta lõpu seisuga kinnitab osade liikmesriikide hinnangut, et levik nende riikides on madal / väga madal.

35. Diagrammil on näidatud registreeritud tootenimetuste koondumist teatud liikmesriikidesse: 77% registreeritud tootenimetustest on pärit kõigest viiest liikmesriigist, samas kui 14 liikmesriigis oli 2010. aasta lõpu seisuga registreeritud vähem kui viis tootenimetust, sealhulgas kuues liikmesriigis ei registreeritud ühtegi tootenimetust [25]. Selline ebaühtlane jagunemine annab tunnistust sellest, et geograafiliste tähiste kava atraktiivsus on liikmesriikide tootjate jaoks väga erinev. Olukorda võib tõenäoliselt selgitada asjaoluga, et osas liikmesriikidest – Prantsusmaal, Itaalias ja Hispaanias – olid enne ELi kava kasutuselevõttu olemas sarnased riiklikud kavad ning seega on nende riikide tootjatel rohkem kogemusi ja teadmisi ning suurem huvi kava vastu.

DIAGRAMM 2

KPN- JA KGT-TOODETENA REGISTREERITUD TOOTENIMETUSED LIIKMESRIIGITI [26]

+++++ TIFF +++++

Allikas: Euroopa Komisjon, põllumajanduse peadirektoraat.

PIKK REGISTREERIMISMENETLUS VÄHENDAB VÕIMALIKE TAOTLEJATE HUVI

36. Üks peamisi madala / väga madala geograafiliste tähiste kava leviku põhjuseid on see, et ettevõtjad peavad taotlusmenetlusi liiga aeganõudvateks. Seetõttu kontrollis kontrollikoda menetlust ja selleks kuluvat aega. Diagrammil 3 on esitatud menetluse eri etapid.

DIAGRAMM 3

REGISTREERIMISMENETLUS

+++++ TIFF +++++

Allikas: Euroopa Komisjon, põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat.

37. Kontrollikoda leidis, et kontroll nii riiklikul kui komisjoni tasandil võttis kaua aega, komisjoni puhul keskmiselt neli aastat [27]. Kontrollikoda leidis, et menetlused on aeganõudvad peamiselt seetõttu, et riiklik kontroll on väga põhjalik, taotlejate rühmade esitatud taotlused on ebatäielikud ja riigi ametiasutused vajasid aega komisjoni soovitud lisateabe esitamiseks koonddokumendi kohta. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat püüdis lahendada viimati nimetatud küsimust, avaldades 2010. aastal kaks juhist: üks käsitles riiklike audiitorite kontrollitavaid peamisi elemente ning teine sisaldas juhiseid taotlejatele koonddokumendi täitmiseks. Juhiste mõju kontrollimise aja pikkusele saab aga hinnata alles edaspidi.

OLEMASOLEVAD MEETMED MÕJUTAVAD KAVA ATRAKTIIVSUST VAID KAUDSELT

38. Peamine viis geograafiliste tähiste kavas osalejatele rahalise toetuse eraldamiseks on Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) meede nr 132: põllumajandustootjate osalemine toidukvaliteedikavades. Meede käsitleb põllumajandusettevõtjatele ELi või riiklikes toidukvaliteedikavades osalemisest tekkinud kulusid [28]. Toetust on võimalik saada inimtarbimiseks mõeldud toodetele ning maksimummäär on 3000 eurot ettevõtja kohta (maksimaalselt viieks aastaks). Meedet kasutab aga vaid 16 liikmesriiki. Lisaks see ei tegele ettevõtjate puuduliku teadlikkusega geograafiliste tähiste kavast, mis on riiklike ametiasutuste arvates samuti üheks kava madala / väga madala leviku põhjuseks (vt punkti 33) [29]. Viimati nimetatud küsimust käsitletakse eriaruande järgmises osas, mis keskendub tarbijate teadlikkusele geograafiliste tähiste kavast.

TARBIJATE TEADLIKKUS GEOGRAAFILISTE TÄHISTE KAVAST ON MADAL NING KASUTATAVAD MEETMED SEDA TÕENÄOLISELT EI TÕSTA

GEOGRAAFILISTE TÄHISTE KAVA ON TARBIJATE SEAS VÄHETUNTUD

39. Hiljutises komisjoni tellimusel läbiviidud uuringus käsitleti tarbijate teadlikkust geograafiliste tähiste kavast [30]. Uuring sisaldas muu hulgas teadlikkust KPN- ja KGT-sümbolitest käsitleva küsitluse analüüsi. Osalevatele tarbijatele näidati lehekülge, millel olid kaks geograafiliste tähiste kava sümbolit ja kolm muud rahvusvahelist toiduainete sümbolit [31]. Vastuseid saadi 16718 ning neist tuli ilmsiks, et KPN- ja KGT-sümbolite tuntus on madal. Ära tundis ühe kahest sümbolist vaid 8% vastanutest. Keskmiselt oli ELi (võõrväärtus Kreeka välja arvatud) äratundmismäär ainult 5,6% [32]. Võrdluseks tuleb mainida, et samas uuringus leiti, et mahetoote logo äratundmismäär on 16 % ja õiglase kaubanduse logol 22%. Üksikasjad on esitatud diagrammil 4.

DIAGRAMM 4

KPN JA KGT LOGO TUNTUS LIIKMESRIIGITI [33]

+++++ TIFF +++++

Allikas: London Economics.

40. Uuringust ilmnes ka, et kava tähendus ei ole tarbijate jaoks teada. Logod ära tundnutest suutsid vaid pooled selgitada, et logo tähistab seda, et tähistatud toode on toodetud teatud geograafilises piirkonnas.

KASUTATAVAD MEETMED EI TÕSTA TÕENÄOLISELT TEADLIKKUST GEOGRAAFILISTE TÄHISTE KAVAST

41. Geograafiliste tähiste kava alast teadlikkust püütakse tõsta mitmel moel, näiteks rahalise toetuse eraldamisega selle küsimusega tegelevatele meetmetele või komisjoni enda algatuste abil.

42. Kontrollikoda uuris, kas järgmised rahalised meetmed aitavad tõenäoliselt kaasa geograafiliste tähiste kava tuntuse suurendamisele [34]:

a) Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) meede nr 133: teavitus- ja müügiedendustegevus;

b) meetmed, mis on sätestatud nõukogu 17. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 3/2008 põllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides [35].

MEEDET NR 133 KASUTAVAD TOOTJATE RÜHMAD PIIRATUD ULATUSES

43. EAFRDi meede nr 133 annab rahalist toetust tootjate rühmadele, et teavitada tarbijaid ning reklaamida ELi või riikliku toidukvaliteedikava alla kuuluvaid tooteid. Meetme nr 133 kohaselt abikõlblikud tegevused peavad olema kavandatud selleks, et innustada tarbijaid ostma neid põllumajandustooteid ja toiduaineid, mis kuuluvad toidukvaliteedikava alla. Tegevused peavad tõmbama tähelepanu asjaomase toote eriomadustele või eelistele, seega peavad õiguslikud sätted keskenduma enam tootele endale kui geograafiliste tähiste kavale. Selle meetme kaudu antakse toetust kuni 70% abikõlblike kulude ulatuses ning toetus on mõeldud vaid siseturule suunatud tegevusele.

44. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat ei suutnud esitada teavet, mis oleks võimaldanud teha selgeid järeldusi meetme nr 133 edu kohta seoses geograafiliste tähiste kavaga, eriti selle kohta, kas meede tõstis tarbijate teadlikkust kavast. Mitme seda teemat mõjutava välise teguri tõttu ei pruugi sellise analüüsi läbiviimine teostatav olla. Siiski näitab meetme populaarsus liikmesriikides ja olemasolevate vahendite ärakasutamise määr seda, et meede on tootjarühmadele atraktiivne ning seega tarbijate teadlikkuse tõstmiseks asjakohane.

45. 2010. aasta lõpu seisuga lisati meede nr 133 14 liikmesriigi perioodi 2007–2013 maaelu arengukavasse ja sellele eraldati kokku 206 miljonit eurot. Summa hõlmab mitmeid toidukvaliteedikavasid, sh geograafiliste tähiste kava, mahepõllumajanduse ja riiklikud toidukvaliteedikavad, ning moodustab 0,6% liikmesriikide rahastamiskavade 1. telje kogusummast (32362 miljonit eurot). Diagrammil 5 on esitatud üksikasjalikd andmed liikmesriikide kaupa.

46. 13 liikmesriigil (erandiks on Ühendkuningriik), mis ei lisanud meedet nr 133 oma maaelu arengukavasse, ei olnud üldse või oli väga vähe KPN- või KPG-tootena registreeritud tootenimetusi (vt diagrammi 2). Ilmne põhjus selleks on asjaolu, et nendes liikmesriikides ei ole üldse või on ainult üksikud KPN- ja KGT-toodetega tegelevad tootjarühmad, kes võivad taotleda kaasrahastamist meetme nr 133 alusel.

DIAGRAMM 5

MEETME NR 133 KULUKOHUSTUSED

+++++ TIFF +++++

Allikas: Euroopa Komisjon, põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat.

47. Deklareeritud kogukulud (tootjarühmadepoolne rahakasutus) kõikidele abikõlblikele kvaliteedikavadele 2010. aasta lõpu seisuga on 16,2 miljonit eurot ja moodustavad 7,8% liikmesriikide rahastamiskavade kogusummast programmitöö perioodiks 2007–2013. Eelmise programmitöö perioodi geograafiliste tähiste kava kulusid käsitlevast veebiküsitlusest saadud teabe alusel järeldab kontrollikoda, et käesoleval programmitöö perioodil ELi geograafiliste tähiste kavale kulutatav kogusumma on umbes kaks miljonit eurot (keskmiselt 0,3 miljonit eurot aasta kohta).

MÜÜGIEDENDUSPROGRAMMIDEL OLI TEADLIKKUSELE GEOGRAAFILISTE TÄHISTE KAVAST VAID VÄHENE MÕJU

48. Määrusel (EÜ) nr 3/2008 põhinevaid müügiedendusprogramme algatavad tavaliselt kutse- või kutsealadevahelised organisatsioonid, et koostada tootjatele ja töötlejatele suunatud teavituskampaaniad, ning põllumajanduse ja maaelu arengupeadirektoraat peab need heaks kiitma. Geograafiliste tähiste kava puhul peaksid programmid keskenduma kava omadustele ning teave peaks olema suunatud sihtrühmadele, sh tarbijatele ja tootjatele.

49. Sellega seoses ilmneb sama piirang nagu meetme nr 133 puhul: ei ole saadaval andmeid, mille alusel oleks võimalik teha selgeid järeldusi geograafiliste tähiste kavaga seotud müügiedendusprogrammidest ja eelkõige sellest, kas nende abil suudeti tõsta teadlikkust geograafiliste tähiste kavast (vt punkti 44). See, et kaubandusettevõtted kasutasid määruses (EÜ) nr 3/2008 kirjeldatud müügiedendusmeedet, näitab, et meede on asjakohane geograafiliste tähiste kava reklaamimiseks ning sellealase teadlikkuse suurendamiseks.

50. Ajavahemikul 2005–2009 kiitis põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat heaks 25 programmi, mis olid seotud KPN- või KGT-toodetega, deklareerides 2010. aasta septembri lõpu seisuga järgnevad kulukohustused ja kogukulu:

TABEL 2. MÜÜGIEDENDUSPROGRAMMIDE KULUKOHUSTUSED JA KOGUKULU

Allikas: Euroopa Komisjon, põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat.

Liikmesriik | Programmide arv | Eraldatud summad (miljonit eurot ) | Deklareeritud kulud (miljonit eurot ) |

Itaalia | 12 | 11,7 | 7,8 |

Kreeka | 5 | 6,2 | 3,3 |

Prantsusmaa | 2 | 4,8 | 4,2 |

Hispaania | 2 | 3,6 | 2,8 |

Itaalia-Portugal | 1 | 1,8 | 1,3 |

Poola | 1 | 0,8 | 0,7 |

Portugal | 1 | 0,5 | 0,0 |

Saksamaa | 1 | 0,4 | 0,4 |

KOKKU | 25 | 29,7 | 20,6 |

51. Tabelis 2 on näidatud, et programme kasutati kontrollitud perioodil suhteliselt vähe (25 programmi, keskmiselt viis aasta kohta) ning kulud kokku olid ligikaudu 21 miljonit eurot 2010. aasta septembri seisuga (keskmiselt umbes 4 miljoni euro väärtuses ELi kaasrahastamist aastas) [36].

52. Üks põhjus, mis nii vähe programme käivitati, on see, et madala hinnaga toodete müügiedendusprogrammid ei täida tavaliselt kulude ja tulude piisava suhte nõuet, millele viitab artikkel 8 komisjoni 5. juuni 2008. aasta määruses (EÜ) nr 501/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 3/2008 üksikasjalikud rakenduseeskirjad [37]. Seega on heaks kiidetud peamiselt need müügiedendusprogrammid, mille on esitanud kalleid tooteid esindavad organisatsioonid.

53. ELi siseturuga seotud 12 programmi olid suunatud vähestele liikmesriikidele, eelkõige Saksamaale, Prantsusmaale ja Itaaliale. Ilmne põhjus on see, et kaubandusorganisatsioonide kampaaniad on suunatud kõige suurematele turgudele. Seetõttu tegeldakse teadlikkuse tõstmisega ainult mõnes liikmesriigis.

54. Kontrollikoda täheldas, et taotluste puhul, mis on pärit kõige suurema KPN- ja KGT-toodete heakskiidetud müügiedendusprogrammide arvuga liikmesriikidest, on tugev rõhk kolmandates riikides tehtaval müügiedendusel [38]. Vastuseks küsimusele sellise meetme edu kohta esitas põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat mitu hindamisuuringut, mis olid seotud müügieduga kolmandates riikides [39]. Uuringud näitavad madalat teadlikkuse taset peaaegu kõikides kontrollitud riikides. Mõned uuringud toovad ka välja ELi kampaaniate väga piiratud mõju kolmandates riikides (vt 3. selgitust).

KOMISJON VÕTAB VÄHE OMAALGATUSLIKKE MEETMEID KONKREETSELT GEOGRAAFILISTE TÄHISTE KAVA REKLAAMIMISEKS

55. Komisjon võtab sageli meetmeid avalikkuse teavitamiseks ÜPP kohta, näiteks osaledes messidel või korraldades seminare. Geograafiliste tähiste kava on osa nendest algatustest, kuid sellele ei ole eraldi rõhku pandud ega ole ka viimase paari aasta jooksul korraldatud reklaami- ja teavituskampaaniaid konkreetselt selle kava tutvustamiseks [40]. Kui veebiküsitluses paluti lisakommentaare geograafiliste tähiste kava kohta, rõhutas viis liikmesriiki vajadust kava parema reklaamimise järele.

3. SELGITUS

TSITAADID MÜÜGIEDENDUSPROGRAMMIDE PIIRATUD MÕJU KOHTA

"... Euroopa müügiedenduskampaaniatel ei olnud peaaegu mingisugust mõju teadlikkusele Euroopa päritolunimedest ja logodest... Isegi asjatundjad ei tunne uuringu käigus tehtud intervjuudel sageli logosid ära... Suurem osa programme ei ole suutnud Šveitsis ja Norras …luua teadlikkust Euroopa päritolunimedest ja nendega seotud logodest." (Šveits ja Norra);

"Kampaaniad ei tekita piisavat kriitilist massi, et neil oleks pikaajaline mõju" (USA ja Kanada).

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

56. Geograafiliste tähiste kava eesmärk on kaitsta registreeritud tootenimetusi. Lisaks on selle eesmärk anda oma panus ELi põllumajanduse konkurentsivõime suurendamisse, et KPN- ja KGT-toodete majanduslik potentsiaal saaks tuua kasu maapiirkondade majandusele. Geograafiliste tähiste kava mõju tegelik suurus sõltub peamiselt kavandatud raamistikust, selle komisjonipoolsest juhtimisest ning liikmesriikidepoolsest rakendamisest.

57. Kontrollikoja üldine järeldus on, et mitu geograafiliste tähiste kava kontrollisüsteemiga seotud küsimust vajab selgitamist ning puudub selge strateegia nii tootjate kui tarbijate teadlikkuse suurendamise osas. Allpool on esitatud üksikasjalikumad järeldused ja soovitused, milles võetakse arvesse komisjoni esitatud uue määruse ettepanekut põllumajandustoodete kvaliteedikavade kohta ("kavandatav määrus").

58. Kehtivates õigusnormides ei ole pandud paika miinimumnõudeid pädevatele ametiasutustele ja kontrolliasutustele seoses tootespetsifikaatide kontrollimisega. Määruse ettepaneku preambulis märgib komisjon, et liikmesriikide abistamiseks määruse paremaks kohaldamiseks on lisatud viited määruse (EÜ) nr 882/2004 kõige asjakohasematele artiklitele. Viited aga ei anna selget ülevaadet sellest, kuidas tuleks üles ehitada 11. artikli kontrollide süsteem. Lisaks keskendub määrus (EÜ) 882/2004 sööda- ja toiduohutuse ning loomatervishoiu ja loomade heaoluga seotud kontrolliaspektidele, mis ei ole eriti seotud 11. artikli kontrollidega.

1. SOOVITUS

Geograafiliste tähiste kava õigusnormid peaksid sisaldama miinimumnõudeid 11. artikli kontrollide jaoks. Normides tuleks käsitleda selliseid küsimusi nagu kontrollide minimaal ne katvus, nende sagedus, valikumeetod ning tootmise ja levitamise eri etappidega seotud kontrollitavad osapooled. Sellega seoses tuleks kaaluda töörühmade loomise võimalust, et lihtsustada parimate tavade vahetamist.

59. Määrus ei käsitle seda, millised peaksid olema keelatud tegevuse takistamiseks ja avastamiseks tehtavate liikmesriikide-poolsete kontrollide omadused ja olemus. Selle tulemusena ei vii suurem osa riigi ametiasutusi läbi regulaarseid kontrolle keelatud tegevuse avastamiseks ja takistamiseks. Määruse ettepanekus sätestab komisjon, et liikmesriigid peavad võtma asjakohaseid haldus- ja õiguslikke meetmeid keelatud tegevuse ohjamiseks ning sellekohased kontrollid peavad olema osa liikmesriikide kvaliteedikavade ametlikest kontrollidest. Üksikasju nende kontrollide puhul kasutatavate kontrollisüsteemide kohta ära ei tooda, viidatakse vaid jälle määrusele (EÜ) nr 882/2004, mis on aga seotud samasuguste piirangutega nagu need, mida on kirjeldatud 11. artikli kontrollide puhul.

2. SOOVITUS

Geograafiliste tähiste kava õigusnormides tuleks sätestada selged eeskirjad kontrollisüsteemi kohta, mis näeb ette regulaarseid kontrolle keelatud tegevuse avastamiseks ja takistamiseks. Kontrolle peaks täiendama vastastikuse abistamise süsteem, mis vastab geograafiliste tähiste kavaga tegelevate riiklike ametiasutuste erinõuetele.

60. Komisjon ei tee järelevalvet geograafiliste tähiste kava rakendamise üle liikmesriikides. Siiani ei ole geograafiliste tähiste kava auditeeritud ning süstemaatiline dokumentide hindamine, mida alustati alles hiljuti, näitas, et liikmesriikide aruandlus ei ole täielik. Viimati nimetatud probleemi käsitletakse ka määruse ettepanekus, milles nähakse ette, et liikmesriik lisab vastavalt määrusele (EÜ) nr 882/2004 mitmeaastasesse riiklikusse kontrollikavva ja aastaaruandesse eraldi osa põllumajanduse kvaliteedikavadega seotud kontrollide kohta. See säte on küll positiivne samm, kuid veel ei ole teada, kas see võimaldab komisjonil saada täielikku teavet liikmesriikide kontrollisüsteemide ja tehtud kontrollide kohta.

3. SOOVITUS

Komisjon peaks lisama oma liikmesriikides tehtavate regulaarsete auditite kavale ka liikmesriikide läbi viidud geograafiliste tähiste kava kontrollide auditid.

61. Geograafiliste tähiste kava edukus sõltub muuhulgas sellest, kas tootjad seda kasutavad. Kaval on potentsiaali meelitada liituma veelgi tootjaid, eelkõige liikmesriikides, kus kava populaarsus on olnud madal. Olemasolevad meetmed ei ole aga piisavad, et tootjaid osalema julgustada. Lisaks takistavad tootjaid kavaga liitumast endiselt palju aega nõudvad menetlused. Komisjon avaldas seetõttu 2010. aastal kaks taotlemisprotseduuri käsitlevat juhist ning vähendas määruse ettepanekus taotluste kontrollimise soovituslikku tähtaega 12 kuult kuuele.

62. Tarbijate teadlikkus geograafiliste tähiste kavast ja selle sümbolitest on väga madal. Olemasolevad kava reklaamimise ja sellest teavitamise vahendid seda tõenäoliselt ei tõsta. Neid kasutatakse piiratud ulatuses ning need ei põhine selgel strateegial teadlikkuse tõstmiseks geograafiliste tähiste kava kohta. On mitmeid meetmeid, kuid nende edu on piiratud.

4. SOOVITUS

Kontrollikoda soovitab komisjonil töötada välja ühtlustatud strateegia, mis aitaks tõsta teadlikkust geograafiliste tähiste kavast. Tuleks leida tõhusamaid viise geograafiliste tähiste kava reklaamimiseks, näiteks viia läbi omaalgatuslik kampaania.

I auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Olavi ALA-NISSILÄ, võttis käesoleva aruande vastu 20. juuli 2011. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

+++++ TIFF +++++

president

Vítor Manuel da Silva Caldeira

[1] Geograafiliste tähiste kava loodi nõukogu 14. juuli 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 2081/92 põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (EÜT L 208, 24.7.1992, lk 1).

[2] ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

[3] Määruse artikli 2 lõike 1 punkt a.

[4] Määruse artikli 2 lõike 1 punkt b.

[5] Euroopa Komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat: iga-aastane tegevusaruanne 2010, tabel 1.2, lk 6.

[6] AND International: "Valeur de la production agricole sous AOP et IGP", lõpparuanne (august 2009).

[7] Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi uudiskiri KPN ja KGI põllumajandustoodete kohta (2010).

[8] London Economics: Evaluation of the CAP policy on the protected designations of origin (PDO) and protected geographical indications (PGI) (2008).

[9] Määruse preambuli põhjendus 2.

[10] Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele : "The CAP towards 2020: Meeting the food, natural resources and territorial challenges of the future", KOM(2010) 672 (lõplik), 18. november 2010.

[11] Toote spetsifikaat hõlmab olulisi aspekte – toote nimetust, selle kirjeldust, geograafilise piirkonna määratlust, toote saamismeetodit ja üksikasju –, mis tõendavad seost toote ja geograafilise piirkonna vahel.

[12] Saksamaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Poola ja Portugal.

[13] "Liikmesriikide kontrollimine ja hindamine", "Liikmesriikide tehtud kontrollid" ja "Rahaline toetus / edendamine".

[14] "Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus põllumajandustoodete kvaliteedikavade kohta", KOM(2010) 733 (lõplik), 10.12.2010.

[15] Euroopa standardis EN 45011 on esitatud üldnõuded, mida peab täitma toote sertifitseerimissüsteemi haldav kolmas osapool, et teda loetaks pädevaks ja usaldusväärseks.

[16] Mitmed keelatud tegevuse liigid on ära toodud määruse artikli 13 lõikes 1.

[17] Määruse artikli 10 lõige 1: "Liikmesriigid määravad pädeva ametiasutuse või ametiasutused, kes vastutavad kontrollide eest käesoleva määrusega ettenähtud kohustustega seoses kooskõlas määrusega (EÜ) nr 882/2004".

[18] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 191, 28.5.2004, lk 1).

[9999] Kavaga liitumisega seotud kontrollid on suunatud ettevõtjatele, kes hakkavad turustama KPN- või KGT-tooteid. Kontrollide eesmärk on selgitada, kas toode vastab oma spetsifikaadile.

[19] Määruse preambuli põhjendus 6.

[20] Komisjoni 14. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 607/2009, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2008 seoses teatavate veinitoodete kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste, traditsiooniliste nimetuste, märgistuse ja esitlusvälimusega (ELT L 193, 24.7.2009, lk 60).

[21] Nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta, V jaotis (ELT L 189, 20.7.2007, lk 1).

[22] Euroopa Parlament: " 25. märtsi 2010. aasta resolutsioon põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika kohta: millist strateegiat kasutada?" (ELT C 4 E, 7.1.2011, lk 25).

[23] Tõlgendav üldmärkus nr 2009-01.

[24] Belgia, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Läti, Leedu, Malta, Madalmaad, Austria, Slovakkia, Soome, Rootsi.

[25] Bulgaaria, Eesti, Läti, Leedu, Malta ja Rumeenia.

[26] Kaks kolmandat riiki (Colombia ja Hiina) olid kumbki 2010. aasta lõpu seisuga registreerinud ühe toote.

[27] Keskmiselt kulus taotluse saamisest tootenimetuse registreerimiseni 47 kuud 2008. aastal registreeritud nimetuste puhul ja 46 kuud 2009. aastal registreeritute puhul. Muudatustaotlused jäeti arvutustest välja.

[28] Nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi toetuse kohta maaelu arendamiseks, artikli 20 punkti c alapunkt ii (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1).

[29] 2010. aasta lõpu seisuga lisati meede nr 132 perioodi 2007–2013 maaelu arengukavadesse 16 liikmesriigis ja sellele eraldati kokku 294 miljonit eurot. Deklareeritud kogukulud (põllumajandustootjate-poolne rahakasutus) kõikide abikõlblike kvaliteedikavade kohta 2010. aasta lõpu seisuga olid 18,6 miljonit eurot.

[30] London Economics: "Evaluation of the CAP policy on the protected designations of origin (PDO) and protected geographical indications (PGI)" (2008).

[31] Küsitlus hõlmas esinduslikku valimit igast liikmesriigist ning oli suunatud intervjueeritava majapidamise peamisele sisseostude tegijale.

[32] London Economics selgitas Kreeka kõrget äratundmise määra sellega, et tootenime "Feta" KPN-kavasse registreerimist ja sellega seotud Euroopa Kohtu kohtuasju (liidetud kohtuasjad C-465/02 ja C-466/02 registreerimise tühistamise kohta) kajastati laialdaselt Kreeka ajakirjanduses.

[33] Ühendkuningriigis tehtud uuringusse ei kaasatud Põhja-Iirimaad.

[34] Nõukogu 17. aprilli 2000. aasta määruses (EÜ) nr 814/2000 ühise põllumajanduspoliitikaga seotud teavitamismeetmete kohta (EÜT L 100, 20.4.2000, lk 7) esitatud teavitusmeetmeid on vähese mõjuga, kuna geograafiliste tähiste kavaga on seotud vähe kulutusi.

[35] ELT L 3, 5.1.2008, lk 1

[36] Samal perioodil lükati tagasi veel 27 KPN- ja KGT-toodetega seotud programmi.

[37] ELT L 147, 6.6.2008, lk 3.

[38] Seitse kaheteistkümnest Itaalia programmist, neli viiest Kreeka programmist.

[39] Euréval viis läbi mitu müügiedendusmeetmete hindamisuuringut kolmandates riikides, nagu Šveits ja Norra, Hiina, India ja Kagu-Aasia, Venemaa, Jaapan ning USA ja Kanada.

[40] Varem oli vaid üks teavitus- ja müügiedendusprogramm, mille algatas ja rahastas tervikuna põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat. European Authentic Tastes ("EAT", Euroopa ehedad maitsed) oli kolmeaastane programm (2004–2007), mille eelarve oli 6 miljonit eurot. Selle eesmärgiks oli teavitada Põhja-Ameerika ja Aasia elanikke ELi kvaliteedikavadest (sh geograafiliste tähiste kavast).

--------------------------------------------------