Pagulaskriisi lahendamine Euroopas: ELi välistegevuse roll

I.Praegune pagulaskriis ja selle rahvusvaheline kontekst

Euroopa Liit (EL) seisab silmitsi suurima pagulaskriisiga alates teise maailmasõja lõpust. Praegust olukorda tuleb vaadelda laiemas kontekstis, kuna see on seotud vägivaldsete konfliktide ja ebastabiilsusega mujal maailmas. Tegemist on enneolematu ulatusega kriisiga, mis on suuresti tingitud konfliktidest ja tagakiusamistest Euroopa laiemas naabruses. Süüria ja Iraagi vägivaldsete konfliktide või osas Aafrikas valitseva ebastabiilsuse ja vaesuse tõttu on miljonid naised, mehed ja lapsed olnud sunnitud jätma oma kodumaa, et otsida kaitset ja inimväärset elu. Sealhulgas tullakse ka Euroopasse.

Euroopa Liit suurendab jõupingutusi, et vastata praegusele kriisile. Seda tehakse tuginedes solidaarsuse ja vastutuse põhimõttele ja järgides täielikult liidu väärtusi ja rahvusvahelisi kohustusi. Alates 2015. aasta algusest on EL pagulaskriisile vastamiseks suunanud ümber ja mobiliseerinud kõik välistegevuse rahastamisvahendid. Lähtutud on kolmest eesmärgist: inimelude päästmine, kaitset vajavate inimeste eest hoolitsemine ning piiride ja liikuvuse haldamine.

Rändevood suurenesid oluliselt 2014. aastal, eelkõige Vahemere keskosa liikumistee kaudu. 2015. aastal on olukord veelgi dramaatilisem. Euroopa Liitu nn Vahemere idaosa liikumistee kaudu saabuvate inimeste arv (182 740 ) on võrreldes 2014. aastaga tohutult kasvanud. Rändajad saabuvad endisesse Jugoslaavia Makedoonia vabariiki ja Serbiasse ja liiguvad seejärel edasi Ungarisse ja teistesse Euroopa Liidu liikmesriikidesse nn Lääne-Balkani liikumistee kaudu. 2015. aasta augustiks oli Ungari registreerinud 142 649 ebaseaduslikku sisenemist riiki kõnealuse liikumistee kaudu.

Ehkki rändevood on eri lähteriikidest, on eelkõige Süüriast, Iraagist ja Afganistanist saabuvate rahvusvahelist kaitset otsivate isikute arv hüppeliselt suurenenud. 90 % Vahemere idaosa liikumistee kaudu saabuvatest isikutest on nende kolme riigi kodanikud. Vahemere keskosa läbivat liikumisteed kasutavad ebaseaduslikud rändajad tulevad peamiselt Sahara-tagusest Aafrikast ja sageli ka konfliktipiirkondadest: ligikaudu 20 % on pärit Eritreast, 12 % Somaaliast ja veel 10 % Süüriast. Kõnealust teed kasutavate rühmade struktuur on muutunud võrreldes 2014. aastaga, mil selle kaudu tulid peamiselt Süüria pagulased. Selle kaudu saabub aga endiselt sama palju inimesi (2015. aasta augusti seisuga 106 290). Kiired muutused rändevoogude struktuuris ja kasutatavates liikumisteedes osutavad sellele, et rändajaid ebaseaduslikult üle piiri toimetajad suudavad kohaneda uute oludega.

Ehkki praegune rändesurve võib ELi kodanikele tunduda dramaatiline, ei ole Euroopa Liit sugugi enim mõjutatud piirkond maailmas. ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti (UNHCR) andmete kohaselt oli maailmas 2014. aastal kõige rohkem pagulasi ja ümberasustatud isikuid pärast teist maailmasõda: 59,5 miljonit. Üle 85 % neist inimestest elab arengumaades. Väga suur hulk inimesi on riigisiseselt ümber asunud ja sageli otsivad pagulased esimest varjupaika naaberriikides. Näiteks viibib suurim osa Süüria pagulastest Liibanonis, Jordaanias ja Türgis. Enamik Aafrika rändest toimub Aafrika siseselt: üksnes Lääne-Aafrikas on rohkem kui 8,4 miljonit sisepagulast. See näitab, et praegune rände- ja pagulaskriis ei ole ei ainult ega peamiselt Euroopa probleem. See on rahvusvaheline probleem. Euroopa Liidul on juhtroll rahvusvaheliste jõupingutustes, mille eesmärk on reageerida konfliktidele ja ebastabiilsusele ja toetada nende tõttu kannatavat elanikkonda.

II.Euroopa Liidu poliitikaraamistik ja tegevus

Viimaste kuude jooksul on ELi institutsioonid koondanud kõik jõupingutused, et reageerida kõnealusele üleilmsele kriisile. Euroopa Ülemkogu ja komisjon on eelkõige Euroopa rände tegevuskavas esitanud Euroopa tegevuse põhipunktid, et vastata rändega seotud probleemidele nii ELis kui ka rahvusvahelisel tasandil.

Esimene eesmärk on jätkuvalt päästa inimesed, kes püüavad ületada Vahemerd teel Euroopasse. Sama oluline on kaitsta abi vajavaid inimesi, anda kiireloomulist humanitaarabi, kindlustada juurdepääs varjupaigale ja otsida lahendusi kriiside algpõhjustele, eelkõige konfliktidele, poliitilisele vägivallale, inimõiguste kuritarvitamisele ja vaesusele. Need eemärgid peavad olema Euroopa Liidu tegevuse keskmes.

Praeguse kriisi lahendamisel eelistatakse meetmeid, millel on rändevoogudele suurem vahetu mõju. Samal ajal tuleb nende küsimustega tegeleda pikas perspektiivis, kui soovitakse leida lahendusi kriisi algpõhjustele. Euroopa Liidu eesmärk on tõhustada poliitilist dialoogi, koostööd, teadmiste ja kogemuste vahetamist partnerriikide, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike ametiasutustega, et toetada inimeste liikuvust kui inimarengu olulist osa. Koostöö, mille aluseks on õigustel, sealhulgas inimõigustel põhinev lähenemisviis, aitab tegeleda ka selliste probleemidega nagu lõuna-lõuna suunaline ränne ja haavatavate rändajate olukord.

Käesolev teatis on osa laiemast Euroopa Komisjoni poolt vastu võetud ettepanekute paketist ja selles kirjeldatakse Euroopa Liidu välistegevust pagulaskriisi lahendamisel. Selle aluseks on kindel struktuur, mis moodustub kõnealuses valdkonnas kahepoolsel, piirkondlikul ja mitmepoolsel tasandil võetud rahvusvahelistest kohustustest, põhinedes eelkõige 2011. aastal rände ja liikuvuse suhtes võetud üldisel lähenemisviisil .

Kasutusele võetakse kesksed rahastamisvahendid. ELi väliskoostööl, sealhulgas arengukoostööl, mille eelarve aastatel 2014–2020 on 96,8 miljardit eurot, on tähtis roll selliste probleemide nagu vaesus, ebakindlus, ebavõrdsus, töötus lahendamisel. See hõlmab Euroopa Liidu toetust majanduskasvu ja töökohtade loomiseks, rahu ja julgeoleku, inimõiguste ja hea valitsemistava edendamiseks piirkondades ja riikides, kust pagulasvood saabuvad.

Praeguse kriisi kontekstis teeb Euroopa Komisjon ELi liikmesriikidele ettepaneku, et lisaks Süüria sihtfondile loodaks uus Euroopa hädaolukorra usaldusfond, mille eesmärk on toetada stabiilsust ja tegeleda ebaseadusliku rände ja elanikkonna ümberasumise algpõhjustega Aafrikas. Usaldusfondid võimaldavad ELil, tema liikmesriikidel ja rahastajatel võtta meetmeid hädaolukorra eri aspektidest lähtudes ja tegutseda koos, paindlikult ja kiiresti vastavalt muutuvatele vajadustele. Kavandatud usaldusfondi vahenditega toetatakse stabiilsust, parandatakse vastupanuvõimet, majandusarengut, julgeolekut ja rände haldamist. Sellega antakse ELile ja tema liikmesriikidele kiire ja paindlik vahend, mille abil saada kiiremaid tulemusi. See aitab saada ELi toetusele finantsvõimendust. Samal ajal tagab see tugevama poliitilise nähtavuse ja edendab integreeritumat ja ühtsemat lähenemisviisi. Usaldusfond peaks olema üks 2015. aasta novembris Valletta tippkohtumisel saavutatavatest konkreetsetest tulemustest. Euroopa Komisjon ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja loodavad, et liikmesriigid osalevad selles järjekindlalt ja heldelt.

III.Kesksed küsimused ja Euroopa Liidu tegevus

Euroopa Liit tegutseb aktiivselt kogu maailmas. Praeguse kriisi seisukohast on kõige olulisemad järgmised riigid ja piirkonnad.

Süüria ja Iraak

Alates Süüria ja Iraagi konfliktide puhkemisest on EL toetanud diplomaatilisi algatusi poliitiliste lahenduste leidmiseks. Sellega seoses võtsid komisjon ja kõrge esindaja käesoleva aasta alguses vastu teatise, milles määrati kindlaks piirkondliku strateegia poliitikaraamistik (sealhulgas võitlemiseks Da'eshiga). Strateegiaga ette nähtud finantskohustused ulatuvad 1 miljardi euroni. Üle 4 miljoni süürlase on oma kodumaalt põgenenud. Lisaks neile on 7,6 miljonit riigisisest põgenikku ja üle 230 000 inimese on tapetud. Suur osa Süüria pagulastest viibib Liibanonis, Jordaanias ja Türgis. Nende arv üha kasvab ja see tekitab nimetatud riikidele tohutut poliitilist, majanduslikku ja sotsiaalset survet. Kuna naaberriikide suutlikkus uute pagulaste vastuvõtmisel on saavutanud oma lae ja piiripoliitika on muutunud piiravamaks, on alates 2015. aasta algusest järsult suurenenud nii inimeste riigisisene ümberasumine kui ka otse Euroopasse, eelkõige Kreekasse suunduvad pagulasvood.