ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
7.

märgib kontrollikoja aruande põhjal, et seoses Sisejulgeolekufondiga (ISF) esineb topeltrahastamise risk, mida ei ole käsitletud; tuletab meelde, et Sisejulgeolekufondile, mis loodi ajavahemikuks 2014–2020 ning sisaldab eraldi rahastamisvahendeid välispiiride ja viisade küsimuste (ISF Borders and Visa) ning politseikoostöö (ISF Police) jaoks, on eraldatud tegevuste rahastamiseks 3 800 000 000 eurot; tuletab lisaks meelde, et komisjon hüvitab välispiiride ja viisade rahastamisvahendi raames liikmesriikidele transpordivahendite (sõidukid või laevad) ostu ning jooksvad kulud, nagu kütus ja hooldus; juhib tähelepanu sellele, et agentuur hüvitab nimetatud kulud ka ühisoperatsioonides osalejatele; võtab teadmiseks, et agentuur on koostöös komisjoni rände ja siseasjade peadirektoraadiga kehtestanud meetmed nimetatud riski leevendamiseks; märgib eelkõige, et need meetmed hõlmavad juurdepääsu Sisejulgeolekufondi andmebaasile, kus on avaldatud kõik toetusesaajate kavad ja aruanded, ühise fondihaldussüsteemi funktsioonide alast koolitust ning eel- ja järelkontrollide läbiviimist, kontrollides tõendavaid dokumente ja suurendades samaaegselt toetusesaajate teadlikkust selles küsimuses;
5.

märgib, et kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli II jaotises (halduskulud) 1 076 583 eurot ehk 36,9 % (võrdluseks 2014. aastal 635 492 eurot ehk 28,7 %); võtab teadmiseks, et see tulenes peamiselt 2015. aasta viimases kvartalis tellitud IKT arendusega seotud konsultatsiooniteenustest (400 000 eurot) ja investeeringutest IT-taristusse (300 000 eurot), võttes arvesse kavandatavat uute töötajate värbamist vastavalt eelarvepädevate institutsioonide 2015. aasta lõpus tehtud otsusele ametikohtade loetelu täiendada; märgib, et ülekandmised olid põhjendatud ja ette planeeritud ning need tulenesid ameti rollist migratsioonikriisis, mille tõttu eelarvepädevad institutsioonid suurendasid 2016. aastaks oluliselt ameti eelarvet ja personali; märgib, et assigneeringute ülekandmine võib sageli olla osaliselt või täielikult põhjendatud, sest ametite rakenduskavad on mitmeaastased, ning see ei pruugi viidata probleemidele eelarve planeerimisel ja täitmisel, samuti ei ole see tingimata vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega ja seda eriti juhul, kui assigneeringute ülekandmine on ette planeeritud ja sellest on antud kontrollikojale teada;
16.

märgib, et agentuur ei ole rakendanud rikkumisest teatajate suhtes erieeskirju lisaks neile, mis on ette nähtud personalieeskirjadega; palub agentuuril võtta vastu agentuurisisene rikkumisest teatamise poliitika, et soodustada agentuuri töökeskkonnas läbipaistvust ja vastutust, koolitada töötajaid korrapäraselt ja teavitada neid nende kohustustest ja õigustest, tagada rikkumisest teatajatele kaitse kättemaksu eest, luua anonüümse agentuurisisese teatamise jaoks vastav menetlus; palub agentuuril avaldada aastaaruanded rikkumisest teatamise juhtumite arvu ja võetud järelmeetmete kohta ja esitada need eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile; tõdeb, et agentuur on töötajaid oma rikkumisest teatamise eeskirjadest teavitanud; palub agentuuril anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru rikkumisest teatamist käsitlevate siseeeskirjade kehtestamisest ja rakendamisest;
5.

märgib, et keskuse haldusnõukogu võttis vastu huvide konfliktide ennetamise ja haldamise uue poliitika, mis puudutab haldusnõukogu ja teaduskomitee liikmeid; võtab teadmiseks, et sellest tulenevalt avaldati liikmete deklaratsioonid keskuse veebisaidil; märgib, et elulookirjeldused ja huvide deklaratsioonid on keskuse veebisaidil hästi korraldatud, nähtavad, kättesaadavad ja kasutajasõbralikus vormis; märgib, et keskuse haldusnõukogu võttis 2014. aasta detsembris vastu huvide konfliktide ennetamise ja haldamise poliitika; märgib, et see poliitika on kehtinud alates 2015. aasta septembrist ning see puudutab ka haldusnõukogu ja teaduskomitee liikmete huvide deklaratsioonide mudeleid;
B.

arvestades, et kontrollikoda märkis oma aruandes agentuuri eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta on saanud piisava kindluse selle kohta, et agentuuri 2015. aasta raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;
41.

on seisukohal, et Euroopa välisteenistuse ja selle delegatsioonide julgeolekut tuleb veelgi tugevdada, ning kutsub Euroopa välisteenistust üles seda oma delegatsioonide jaoks hoonete ja ruumide valimisel prioriteediks seadma; on seisukohal, et hoonete turvalisus peaks olema Euroopa välisteenistuse kinnisvarapoliitika lahutamatu osa ning Euroopa välisteenistuse evakueerimise kava ja evakueerimise otsuseid tuleks vajaduse korral kooskõlastada asjaomaste liikmesriikide esindustega;
23.

peab kahetsusväärseks, et Eurojust märkis oma 2015. aasta aruandes, et korruptsiooni vastane võitlus ei kuulu liidu prioriteetide hulka; märgib, et see avaldus on vastuolus 90 korruptsioonijuhtumiga, mille jaoks Eurojusti aastaaruande kohaselt 2015. aastal Eurojusti ekspertiisi taotleti (kaks korda rohkem juhtumeid kui 2014. aastal); märgib, et Kreeka, Rumeenia ja Horvaatia olid need riigid, mis korruptsioonijuhtumitega seoses kõige enam taotlusi esitasid;
2.

võtab teadmiseks analüüsi, milles komisjoni uuris alamrubriigi 1b alakasutamise põhjuseid: nt pööratakse põhitähelepanu sellele, et kasutada ära 2007.–2013. aastaks eraldatud rahasummasid, õiguslikud alused on vastu võetud liiga hilja, riiklike asutuste määramine võtab palju aega, uue õigusraamistikuga kaasnevad muudatused ja eeskirja tõttu, mille kohaselt toimub kulukohustuste vabastamine aastal N + 3, on motivatsioon väiksem; on mures selle pärast, et komisjoni viimaste makseprognooside kohaselt jätkub alakasutamine ka järgmistel aastatel, mistõttu tuleb järgmisse mitmeaastasesse finantsraamistikku üle kanda veel 31 miljardi euro eest makseid; võtab teadmiseks, et mitte kõigil liikmesriikidel ei ole vahendite kasutamisel ühesuguseid probleeme; nõuab, et eelkõige liikmesriigid, kus alakasutamise määr on väga kõrge, võtaksid vajalikke meetmeid, et viia ühiselt kokku lepitud liidu programmid komisjoni abiga korrektselt ellu;
3.

tuletab meelde, et majanduskriis on avaldanud turundusteenuste ning kaupade ja teenuste ostjatele pakutava toe hinnale suurt survet ning selle tagajärjel on teenuseosutajate käive ja rentaablus vähenenud; võttes arvesse, et kõnekeskuse teenuseid pakkuvas sektoris moodustavad tööjõukulud tootmiskuludest kaugelt kõige suurema osa, märgib, et tingimuste halvenemise tõttu on ettevõtted kas asunud ümber uude riiki, kärpinud tööjõukulusid või lõpetanud äritegevuse; peab kahetsusväärseks, et ajavahemikus 2009. aastast kuni 2014. aasta esimese kvartalini lõpetas kolmandik kõigist Itaalia ettevõtetest, kes selles sektoris tegutsevad, äritegevuse;
B.

arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku võtta kasutusele paindlikkusinstrument, et täiendada liidu 2018. aasta üldeelarves ette nähtud rahastamist üle rubriigi 3 ülemmäära 817,1 miljoni euroga, et rahastada meetmeid rände-, pagulas- ja julgeolekuprobleemide vallas;
2.

Kõigi Euroopa Parlamendi kavandatud uute katseprojekte ja ettevalmistavate meetmete maksete assigneeringud kinnitatakse summas, mis moodustab vastavate kulukohustuste assigneeringutest 50 %, või parlamendi kavandatud summas, kui see on väiksem. Käimasolevate katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete pikendamise korral vastab maksete assigneeringute summa eelarveprojektis kindlaks määratud summale, millele on lisatud summa, mis moodustab vastavate uute kulukohustuste assigneeringutest 50 %, või parlamendi kavandatud summale, kui see on väiksem. Kõige selle tulemusel suurendatakse maksete assigneeringuid 50,0 miljoni euro võrra.
D.

arvestades, et tõendamaks seost koondamiste ning ülemaailmse finants- ja majanduskriisi vahel, on Kreeka selgitanud, et riigi majandus on kuue järjestikuse aasta jooksul (2008–2013) olnud sügavas languses; arvestades, et 2008.–2016. aastal vähenes Kreeka SKP 26,2 % ja avaliku sektori tarbimine 22,8 % ning riigis jäi töötuks veel 700 000 inimest; arvestades, et välisvõla tagasimaksmiseks on Kreeka valitsused pidanud alates 2008. aastast maksumäärasid järsult tõstma, avaliku sektori kulusid kokku hoidma ja vähendama riigiametnike palkasid, eelkõige pensione, kuid kohaldatud meetmete koosmõjul on palgad vähenenud ka erasektoris; arvestades, et sissetulekute vähenemise tagajärjel on vähenenud ka tarbimine, mis on jaekaubanduse sektorit rängalt mõjutanud;
6.

on teadlik, et samal ajal on jaekaubanduse valdkonna töökohtade puhul aset leidnud suured muutused ning üha enam esineb osalise koormusega töökohti, mis nõuavad IT-, prognoosi-, andmeanalüüsi-, suhtlemis-, klienditundmis- ja logistikaoskuseid; peab kahetsusväärseks, et 43 %-l Soome jaekaubanduse valdkonna töötajatest, kes on vanemad kui 45 aastat, puuduvad asjaomased oskused; on seisukohal, et tegurid, mis takistavad üle 50-aastasi inimesi uuesti tööle saamast, on suur probleem, ja ootab huviga, milline hinnang antakse karjäärinõustamise katseprojektidele, mis võeti kasutusele just sellesse vanuserühma kuuluvate koondatud töötajate jaoks;
4.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et Euroopa Parlament ja nõukogu on pidanud poolitama asjaomase kompenseerimise rubriigi 5 raames aastate 2018 ja 2020 vahel, et anda ELi eelarvele 2018. aastal vajalik paindlikkus; väljendab muret, kuna selle tagajärjel väheneb rubriigi 5 varu 2020. aastal; osutab sellele, et niisugune normivastane lähenemisviis on selge signaal, et ELi eelarves ei ole piisavalt hädavajalikke ressursse Euroopa Liidu poliitikameetmete ja programmide elluviimiseks;
4.

peab kahetsusväärseks, et liikmesriigid on Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi assigneeringuid täitnud ettenähtust väiksemas summas; tuletab meelde, et eelarves tehtud ümberpaigutusega (DEC 18/2017) on rubriigis 3 („Julgeolek ja kodakondsus“) maksete assigneeringuid juba vähendatud 284 miljoni euro võrra, sest Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi arvelt suurendati ühe teise rubriigi assigneeringuid; palub liikmesriikidel poliitilistest kokkulepetest kinni pidada ja teha kõik mis nende võimuses, et kajastada liidu kõnealuse prioriteedi tähtsust;
A.

arvestades, et pärast mitmeaastase finantsraamistiku määruse muutmist on paindlikkusinstrumendi raames igal aastal kasutada jooksevhindades 676 miljoni euro suurune summa, millele lisanduvad Euroopa Liidu Solidaarsusfondi ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi tühistatud summad, mis 2016. aasta lõpu seisuga moodustasid 646 miljonit eurot; arvestades, et 2017. aasta eelarves on paindlikkusinstrumendi raames kasutusele võetud juba 530 miljonit eurot, mis võimaldab edaspidi kasutusele võtta veel 792 miljonit eurot;
58.

rõhutab, et komisjoni tava kasutada paralleelseid eelarvemehhanisme, nagu usaldusfondid ja muud sarnased instrumendid, ei ole alati tulemusi andnud; on mures selle pärast, et kui rahastamisvahendid luuakse väljaspool liidu eelarvet, võidakse kahjustada eelarve ühtsust ja vältida eelarvemenetlust ning see võib vähendada eelarve täitmise läbipaistvust ja takistada Euroopa Parlamenti kasutamast õigust kulusid tulemuslikult kontrollida; on seetõttu seisukohal, et viimastel aastatel loodud välisrahastamisvahendid tuleb kanda liidu eelarvesse ning Euroopa Parlamendil peab olema nende vahendite rakendamise üle täielik kontroll; märgib, et 2017. aasta septembri lõpu seisuga oli 2017. aasta eelarves ELi usaldusfondide jaoks kulukohustustega seotud 795,4 miljonit eurot; palub, et komisjon annaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule teada, millise summa ta kavatseb usaldusfondide jaoks kulukohustustega siduda 2018. aastal; kordab oma muret selle pärast, et summad, mida liikmesriigid on lubanud usaldusfondidesse kanda, kipuvad tegelikkuseks jääma väiksemaks; võtab teadmiseks kontrollikoja eriaruande nr 11/2017 Kesk-Aafrika Vabariigi jaoks ette nähtud ELi Bêkou usaldusfondi kohta; on mures puuduste pärast, mille kontrollikoda kindlaks tegi, näiteks ei ole hinnatud üldisi vajadusi ja mehhanismid, mida kasutatakse teiste rahastajatega koostöö tegemiseks, ei toimi; väljendab kavatsust hinnata, milline lisaväärtus on ELi usaldusfondidel liidu välispoliitika vahendina;
8.

märgib, et 92,5 % sihtrühma kuuluvatest toetusesaajatest on vanuses 30–54 aastat ja et paljud koondatud töötajatest on kõrgharidusega; märgib, et kõrgharidusega inimeste töötuse määr on kõigis kolmes piirkonnas märkimisväärselt kasvanud; on mures selle pärast, et kõrge kvalifikatsiooniga ja haritud inimesed, kelle töövõimalused oleksid tavaolukorras head, on juba niigi keerulises tööpuuduse olukorras;
F.

arvestades, et kuigi ELSFi kasutuselevõtmiseks eelarveaasta käesolevas etapis kättesaadav kogusumma on kavandatavast summast 293 971 080 eurot väiksem, teeb komisjon ettepaneku katta see vahe 2018. aastaks ette nähtud vahenditest vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 10 lõikele 2; arvestades, et seda võimalust ei ole kunagi varem kasutatud;
3.

juhib tähelepanu negatiivsele mõjule, mida avaldas naelsterlingu kursilangus euro suhtes, mis on peamine põhjus, miks omavahenditest saadavate tulude puudujääk oli 1,511 miljardit eurot; juhib tähelepanu asjaolule, et see puudujääk oleks võinud põhjustada liidu eelarve rahastamisel tõsiseid probleeme; märgib, et tulude puudujääk tulenes Ühendkuningriigi ühepoolsest otsusest liidust lahkuda, kuid korrigeerimisega kaasnevad kulud peab kandma liit tervikuna; rõhutab, et Ühendkuningriigi ja liidu vahelistel rahaliste kohustuste arveldamist käsitlevatel läbirääkimistel tuleb neid kulusid arvesse võtta;
54.

kordab, et on veendunud, et ELi ametitele, mis tegutsevad justiits- ja siseküsimuste valdkonnas, tuleb kiiresti ette näha vajalikud tegevuskulud ja vajaliku suurusega personal, et neil oleks võimalik edukalt täita lisaülesandeid ja -kohustusi, mis neile on viimastel aastatel antud; väljendab seoses sellega heameelt, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti (Frontex) ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO) personali plaanitakse suurendada kuni tasemeni, mida Euroopa Parlament peab miinimumiks, mida neil ametitel on oma töö tulemuslikuks tegemiseks vaja; rõhutab, et Europolile ette nähtud eelarvest ja personalist ei piisa, et amet saaks täita talle antud ülesandeid, sest komisjon ja liikmesriigid on varasematel aastatel otsustanud tugevdada liikmesriikide koostööd eelkõige terrorismi-, organiseeritud kuritegevuse, küberkuritegevuse- ja inimkaubandusevastase võitluse ning saatjata laste kaitse valdkonnas; juhib tähelepanu praeguses teabevahetussüsteemis kindlaks tehtud puudustele ja nõuab tungivalt, et komisjon eraldaks eu-LISA-le asjakohased inimressursid ja rahalised vahendid, et amet saaks täita talle hiljuti antud lisaülesandeid ja -kohustusi; rõhutab Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO) olulist rolli liikmesriikide toetamisel varjupaigataotluste haldamise valdkonnas, eriti olukorras, kus varjupaigataotlejate arv on kasvanud; peab kahetsusväärseks, et on vähendatud Eurojusti tegevuskulusid (mis on 23,6 % väiksemad kui 2017. aastal) ja personali (neli ametikohta vähem), sest Eurojusti töökoormus on viimasel ajal suurenenud;
3.

tuletab meelde, et viimase kümne aasta jooksul on söe tootmine liidus järsult vähenenud ja söe ülemaailmne hind järsult langenud ning see on toonud kaasa kivisöeimpordi suurenemise kolmandatest riikidest ja mitme liidu söekaevanduse muutumise kahjumlikuks, mistõttu need tuleb sulgeda; juhib tähelepanu, et need suundumused on veelgi märgatavamad Hispaanias ning on toonud kaasa söekaevandussektori reorganiseerimise ja ümberkujundamise; rõhutab, et tööhõivet Castilla-Leóni piirkonnas on tõsiselt mõjutanud kriis kaevandussektoris, ning juhib tähelepanu, et ainuüksi Castilla-Leóni piirkonnas tuli ajavahemikul 2010–2016 sulgeda kümme söekaevandusettevõtet;
8.

märgib, et ettevõttest Nokia Oy 2016. aastal koondatud töötajad on kõik kas kõrg- (40 %) või keskharidusega (60 %) ning olid töötanud programmeerimise ja disaini valdkonnas, kusjuures nende kutseoskused olid paljudel juhtudel vananenud; märgib, et sihtrühmas olevatest toetusesaajatest on 21 % vanemad kui 54 aastat ehk vanuses, kus tööturule tagasipöördumine on äärmiselt raske; märgib lisaks, et tööpuuduse määrad on olnud kolmest asjaomasest piirkonnas kahes pikka aega riigi keskmisest kõrgemad ja et kõrgharidusega inimeste töötus on nendes piirkondades üldiselt suur ning eriti keeruline on vanemate kui 50-aastaste töötajate olukord;
võtab kontrollikoja aruande alusel teadmiseks, et 2016. aasta novembris avaldatud auditiaruandes jõudis siseauditi talitus järeldusele, et IT projektijuhtimise kontrollimehhanismid on piisavad, ent viitas märkimisväärsetele puudustele IT valdkonna juhtimises; märgib, et siseauditi talitus soovitas ajakohastada ameti IT juhtimise põhimõtteid, võtta kasutusele kogu ametit hõlmav IT valdkonna riskijuhtimise raamistik ja register ning lahutada teabeturbe funktsioon IT üksusest; märgib rahuloluga, et amet leppis siseauditi talitusega kokku parandusmeetmete võtmise kavas; võtab ameti vastuse põhjal teadmiseks, et enamik IT valdkonna juhtimist käsitlevatest meetmetest on juba rakendatud ning ülejäänud meetmed on kavas rakendada 2017. aasta lõpuks; palub, et amet annaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle tegevuskava rakendamise kohta aru;
7.

rõhutab, et töö- ja eraelu tasakaal peaks olema fondi personalipoliitika osa; rõhutab, et heaolutegevustele kulutatav eelarve töötaja kohta on 883 eurot ja et 2016. aastal korraldati töötajatele kaks väljasõidupäeva; peab kahetsusväärseks, et keskmiselt on iga töötaja haiguspuhkuse pikkus 15 päeva (11,5 päeva meditsiiniliselt põhjendatud osalise tööajata), mis on liidu ametite üks kõrgemaid näitajaid; soovitab seda uurida, et leida põhjused, eelkõige selgitada välja, kas see võib olla seotud tööstressiga;
28.

rõhutab, et ametil on strateegiline osa selles, et parandada raudteetranspordi võimet konkureerida teiste transpordiliikidega ja aidata välja arendada hästi toimiv ühtne, piirideta Euroopa raudteepiirkond, milleks tuleb vähendada tehnilisi ja haldustõkkeid, ergutada turule sisenemist ja tagada mittediskrimineerimine, kulutada tõhusamalt avaliku sektori vahendeid riiklikele raudteeveoteenustele ning tagada taristute parem haldamine; tunneb heameelt siseriiklike eeskirjade ratsionaliseerimisele keskenduva programmi üle, mille eesmärk on vähendada liikmesriikidevaheliste tõkete mõju või need tõkked kaotada;
21.

märgib, et kõik juhatuse liikmed on kord aastas kohustatud kirjalikult esitama avaliku huvide aruande, mis avaldatakse ameti veebilehel; märgib, et tegevdirektori ja juhatuse esimehe elulookirjeldused on samuti avalikud ning neid ajakohastatakse pidevalt; märgib, et amet töötab praegu välja uusi eeskirju huvide konfliktide ennetamise ja lahendamise kohta; peab kahetsusväärseks, et haldusnõukogu ja nõuanderühma liikmed on avaldanud huvide konflikti puudumise deklaratsioonid, mitte huvide deklaratsioonid, sest liikmed ei tohiks ise deklareerida, et neil puudub huvide konflikt, vaid nende ülesanne on tagada, et kolmandad isikud saaksid huvide deklaratsioone sõltumatult kontrollida; palub haldusnõukogu ja nõuanderühma liikmetel avaldada huvide deklaratsioonid, kus on kirjas, millistesse organisatsioonidesse vastav liige veel kuulub; palub ametil anda sellest eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru 2018. aasta juuliks;
28.

nõuab tungivalt, et keskus jätkaks jõupingutusi uuenduslike keeletehnoloogiate uurimisel, mis võiksid tema põhitöös abiks olla; on seisukohal, et mitmekeelsete terminibaaside, näiteks IATE andmebaasi arendamisel aitab keskus tagada, et kõik liidu ametlikud keeled peavad uute mõistetega sammu.
10.

märgib, et 28 osalevat riiki on kohustatud toetama ühisettevõtte põhitegevust rahaliselt vähemalt 1 170 000 000 euro ulatuses; märgib, et 2016. aasta lõpus olid 2014., 2015. ja 2016. aasta projektikonkurssidel osalenud osalevad riigid (vastavalt 19, 21 ja 24 riiki) võtnud kulukohustusi summas 371 000 000 eurot ja teinud makseid summas 56 800 000 eurot (4,9 % nõutavate maksete kogusummast); tunnistab, et olenemata programmi „Horisont 2020“ projektide rakendamise algusjärgust, on osalevate riikide rahalise osaluse selgelt madal tase seotud asjaoluga, et mõned osalevad riigid kinnitavad ja deklareerivad kulud alles nendelt toetust saavate projektide lõppedes, ning möönab, et see paneb ühisettevõtte raskesse olukorda; palub, et osalevad riigid leiaksid viisi, kuidas projekti toetus rahastamistsüklis varem kätte saada;
1.

võtab kontrollikoja aruande põhjal teadmiseks, et märtsis 2016 käivitas büroo oma töötajate laste jaoks kooli leidmiseks hankemenetluse ühe raamlepingu sõlmimiseks kahe olemasoleva rahvusvahelise kooliga Riias; märgib, et kuigi hanke tehnilises kirjelduses märgiti, et büroo sõlmib kahe pakkujaga ühe raamlepingu, oli lepingu sõlmimise kriteeriumides aga öeldud, et kooli valiku üle otsustab lapsevanem; märgib, et sellest tulenevalt põhineb juulis 2016 allkirjastatud 400 000 euro suurune raamleping vastukäivatel kontseptsioonidel, mis tekitab õiguslikku ebakindlust büroole ja koolidele; märgib lisaks, et antud juhul ei olnud raamlepingu sõlmimine üldse vajalik; väljendab heameelt büroo vastuse üle, milles öeldakse, et tulevikus kasutab büroo otseseid teenuslepinguid koolidega, ilma hanketa;
43.

märgib, et ametid teavitavad oma tööst aktiivselt eri kanalite kaudu, kuid kordab oma üleskutset saavutada liikmesriikides suurem nähtavus, töötades selleks välja ulatusliku kava Euroopa kodanikeni jõudmiseks ning eelkõige ajakohastades regulaarselt oma veebisaite, et anda teavet ja tutvustada tehtud tööd; märgib lisaks, et sotsiaalmeediast on üha enam saamas ametite tavapärane suhtlusvahend; täheldab, et avatud uste päevad, suunatud kampaaniad ja videod, milles selgitatakse ametite põhitööd, on näited sellest, kuidas ametid kodanikke harivad ning neile ametite ja liidu institutsioonide töö kohta lisateavet annavad; märgib, et üldist või eriotstarbelist meediasuhtlust mõõdetakse regulaarselt eri näitajatega ja igal ametil on oma kommunikatsiooniplaan koos konkreetsete tegevustega, mis on kohandatud tema vajaduste jaoks;
26.

märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt rõhutas Euroopa Komisjoni siseauditi talitus 2016. aasta oktoobris avaldatud auditiaruandes, et kuigi ta tunnistab keskuse jätkuvaid pingutusi siseste hangete kontrolli parandamisel, on hankeprotsessis endiselt olulisi puudusi; märgib, et siseauditi talitus järeldas, et hangete kavandamine ja järelevalve on puudulik ning hanked ei ole alati seotud keskuse iga-aastase tööprogrammi või rahastamisotsusega; võtab teadmiseks, et viidatakse ka keskuse eelarveaasta 2015 raamatupidamise aastaaruannet käsitlevale kontrollikoja aruandele, milles toodi välja hankemenetluste läbipaistvust mõjutavad puudused; märgib, et keskus ja komisjoni siseauditi talitus koostasid parandusmeetmete võtmise kava;