KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE Euroopa Teadusnõukogu tegevuse ja eriprogrammis „Ideed” püstitatud eesmärkide saavutamise kohta 2013. aastal /* COM/2014/0531 final */





KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE Euroopa Teadusnõukogu tegevuse ja eriprogrammis „Ideed” püstitatud eesmärkide saavutamise kohta 2013. aastal 1. Sissejuhatus ja õiguslik alus Komisjoni otsusega 2007/134/EÜ[1] asutatud Euroopa Teadusnõukogu (edaspidi „ERC”) oluline ülesanne on rakendada eriprogrammi „Ideed”, mille kogueelarve on 7,51 miljardit eurot. ERC koosseisus on sõltumatu teadusnõukogu ja seda toetav spetsiaalne rakendusstruktuur – rakendusametite loomise üldise korra alusel loodud Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (ERCEA, edaspidi „rakendusamet”)[2]. Komisjon andis 2008. aastal rakendusametile ülesande rakendada programmi „Ideed” ja toetada sõltumatu teadusnõukogu tegevust; rakendusamet sai haldusautonoomia 2009. aasta juulis. Käesolevas aastaaruandes, mille on koostanud komisjon koos ERC sõltumatu teadusnõukogu ja ERC rakendusametiga, esitatakse kooskõlas eriprogrammi „Ideed” käsitleva nõukogu otsuse artikli 4 lõikega 4 ja I lisaga komisjoni hinnang ERC tegevusele ja eesmärkide saavutamisele 2013. aastal. Aruannet täiendab sõltumatu teadusnõukogu aruanne programmi teadustöös rakendamise ja tulemuste kohta 2013. aastal[3]. 2 Strateegilised küsimused Sõltumatu teadusnõukogu töötab välja ERC teadusstrateegia ja koostab sealhulgas ERC kõige tähtsama strateegiadokumendi – eriprogrammi „Ideed” iga-aastase tööprogrammi. 2.1 Tegevuse liigid Tööprogrammi „Ideed” tuuma moodustavad kahte tüüpi toetused: noorteadlase toetused, millega toetatakse teadlasi nende teadlaskarjääri alguses, et luua neile töötingimusi, mis aitaksid saada sõltumatuks teadusuuringute juhiks; kogenud teadlase toetused, mis on kavandatud väljapaistvate ja väljakujunenud teadusuuringute juhtide toetamiseks, et pakkuda ressursse, mis võimaldaksid neil jätkata tööd oma meeskonnaga ja saavutada edu oma uurimisvaldkonnas. 2012. aastal võttis sõltumatu teadusnõukogu kaheaastase katseprojektina kasutusele sünergiatoetused, mis on mõeldud väikestele vastutavate teadlaste rühmadele ja nende meeskondadele. Sünergiatoetused on konsortsiumide asemel suunatud üksikteadlastele, kelle üksteist vastastikku täiendavad oskused, teadmised ja vahendid võimaldavad neil ühiselt tegelda teadusprobleemidega, mis asuvad teaduse eesliinil ja on ulatuslikumad nendest, mida suudaks saavutada üks teadlane. Sünergiatoetuste aluseks on ERC range lähenemisviis, mille kohaselt toetatakse üksnes tippteadust, ning seda võib taotleda kõigis teadusvaldkondades ja kõikide stipendiumide puhul. ERC-lt toetuse saajatele pakutakse lisaks idee tõendamise toetust, et nad saaksid kasutada oma ERC rahastatud projektide innovatsioonipotentsiaali. Selle toetuse eesmärk on tagada puuduolev raha innovatsiooni kõige varasemas etapis. 2.2 Eriprogrammi „Ideed” 2013. aasta tööprogramm Sõltumatu teadusnõukogu koostas eriprogrammi „Ideed” 2013. aasta tööprogrammi 12. märtsil 2012 ja komisjon võttis selle vastu 9. juulil 2012[4]. Toetuse taotluste arvu kiirele kasvule reageerimiseks jagati noorteadlase toetus kaheks eraldi konkursiks – alustav teadlane ja sõltumatu teadlane. Sõltumatu teadlase toetusega toetatakse oma karjääri alguses olevaid teadlasi (7–12 aastat doktorikraadi saamisest), kes tihti juba töötavad oma uurimisrühmaga, samal ajal kui alustavad teadlased (2–7 aastat doktorikraadi saamisest) on sõltumatut uurimistööd alles alustamas. Lisaks muudab sõltumatu teadusnõukogu ametlikuks lähenemise teadustöös esineva väärkäitumise suhtes. 2.3 Vastastikuse eksperdihinnangu andmise meetodid ERC hinnangu aluseks on kõrgetasemeliste vastastikuse eksperdihinnangu andmise komisjonide struktuur; komisjonide liikmed valib sõltumatu teadusnõukogu. Komisjonidesse kuuluvad teadlased ja insenerid nii EList kui ka väljastpoolt. Kõnealused komisjonid hõlmavad kõiki teadusharusid ja need jagunevad kolme peamise teadusvaldkonna vahel: füüsika- ja inseneriteadused, bioteadused ning sotsiaal- ja humanitaarteadused. Sarnaselt eelmistele projektikonkurssidele tegutses alustavate teadlaste, sõltumatute teadlaste ja kogenud teadlaste toetuste alal kokku 25 komisjoni. Idee tõendamise projekte hindas eraldi vastastikuse eksperdihinnanguandjate kogu kaugtöömeetodil. Need eksperdid valiti selle alusel, kui hästi nad tunnevad protsessi, millega aidata projektidel turule lähemale saada või täita ühiskonna vajadusi. Sünergiatoetusi hindas viis eri komisjoni selleks väljatöötatud kaheetapilise hindamisemenetluse alusel. 3. Programmi rakendamine 2013. aasta tegevuseelarve oli ERC rakendusametile haldamiseks senistest suurim. Kulukohustusi oli 1,8 miljardi euro väärtuses ja maksete assigneeringuid 1,1 miljardi euro väärtuses. Nii kulukohustused kui ka maksete assigneeringud täideti 2013. aasta lõpuks täielikult. 3.1 Toetused Alates 2008. aasta tööprogrammist esitatakse ERC projektikonkursside raames taotlusi ühes etapis (taotlejad peavad esitama täieliku ettepaneku) ja neid hinnatakse kahes etapis. Toetusi antakse parimatele projektidele, sõltuvalt eelarvest. Toetust antakse projekti enese alusel, võttes arvesse vastastikuses eksperdihinnangus soovitatud rahastamismäära. 3.1.1 ERC alustava teadlase toetused 2013 ERC alustava teadlase toetuste 2013. aasta konkursikutse avaldati juulis 2012 ja selle ligikaudne eelarve oli 398 miljonit eurot. Kokku esitati 3329 projekti, mis jagunesid valdkonniti järgmiselt: füüsika- ja inseneriteadused – 1486 projekti (45 %), bioteadused – 1 073 projekti (32 %) ning sotsiaal- ja humanitaarteadused – 770 projekti (23 %). Kokku valiti rahastamiseks välja 300 projekti (andmed 2013. aasta detsembri seisuga). Toetust anti rohkem kui 430 miljonit eurot ning keskmine toetus oli ligikaudu 1,5 miljonit eurot. 3.1.2 ERC sõltumatu teadlase toetused 2013 ERC sõltumatu teadlase toetuste 2013. aasta konkursikutse avaldati novembris 2012 ja selle ligikaudne eelarve oli 523 miljonit eurot. Kokku esitati 3673 projekti, mis jagunesid valdkonniti järgmiselt: füüsika- ja inseneriteadused – 1668 projekti (45 %), bioteadused – 1 203 projekti (33 %) ning sotsiaal- ja humanitaarteadused – 802 projekti (22 %). Kokku valiti rahastamiseks välja 312 projekti (andmed 2013. aasta detsembri seisuga). Toetust anti rohkem kui 590 miljonit eurot ning keskmine toetus oli ligikaudu 1,9 miljonit eurot. 3.1.3 ERC kogenud teadlase toetused 2013 ERC kogenud teadlase toetuste 2013. aasta konkursikutse avaldati juulis 2012 ja selle ligikaudne eelarve oli 662 miljonit eurot. Kokku esitati 2408 projekti, mis jagunesid valdkonniti järgmiselt: füüsika- ja inseneriteaduste valdkonnas 1053 projekti (44 %), bioteaduste valdkonnas 788 projekti (33 %) ning sotsiaal- ja humanitaarteaduste valdkonnas 567 projekti (23 %). Hindamise tulemusel otsustati rahastada 289 projekti (andmed 2013. aasta detsembri seisuga) kokku 670 miljoni euroga ning keskmine toetus oli ligikaudu 2,4 miljonit eurot. 3.1.4 ERC idee tõendamise” toetused 2013 ERC idee tõendamise toetuste konkursikutse avaldati jaanuaris 2013; projektide esitamise esimene tähtaeg oli 24. aprillil ja teine tähtaeg 3. oktoobril ja selle ligikaudne eelarve oli 10 miljonit eurot, st ligikaudu pool kummagi tähtaja kohta. Kokku esitati esimeseks tähtajaks 145 projekti ja teiseks tähtajaks 147 projekti. Hindamise tulemusel otsustati rahastada 33 esimeseks tähtajaks esitatud projekti ja 34 teiseks tähtajaks esitatud projekti. 3.1.5 ERC sünergiatoetused 2013 ERC sõltumatu teadusnõukogu lisas 2012. ja 2013. aasta tööprogrammidesse katseprojektina uue toetuse – ERC sünergiatoetus. Teisele sünergiatoetuse projektikonkursile (2013) esitati 449 taotlust, mis oli vähem kui 2012. aasta konkursile esitatud 700 taotlust. 2013. aastal valiti toetamiseks 13 sünergiaprojekti. Igas sünergiatoetust saanud projektis osaleb kaks kuni neli vastutavat teadlast; nende 13 toetuse raames toetatakse 45 väljapaistvat teadlast. 13st toetatud projektist 9 olid esitatud ka 2012. aasta sünergiatoetuse projektikonkursile. Sünergiaprojektide 2013. aasta projektikonkursi kogueelarve oli 150 miljonit eurot. 3.2 ERC ja USA riikliku teadusfondi vaheline koostöö 13. juulil 2012 allkirjastasid Euroopa Komisjon ja USA riiklik teadusfond (NSF) ERC ja NSFi vahelise rakenduskokkuleppe ning seejärel võeti täiendavaid meetmeid, et võimaldada USAs elavatel andekatel noortel, kelle NSF on välja valinud, viibida mõnda aega (6–12 kuud) ERC toetuse saanud töörühma liikmena Euroopas. Algatuse eesmärk on viia kokku ühiste huvidega ja üksteist vastastikku täiendavaid teadlasi, et toetada nende püüdlusi avardada teaduspiire ning edendada kahe maailmajao vahelist teadus- ja tehnoloogiakoostööd. Esimese osalemiskutse tulemusel saavad 12 USA-s elavat teadlast osaleda 12-s ERC toetuse saanud töörühmas; teist osalemiskutset valmistatakse parajasti ette. Korea teaduse, IKT ja tulevase tegevuse kavandamise ministeerium ja Euroopa Komisjon allkirjastasid 8. novembril 2013 sarnase kokkuleppe, mille eesmärk on pakkuda alustavatele Korea teadlastele rohkem võimalusi tulla Euroopasse ja töötada ERC toetuse saanud töörühma liikmena. 3.3 Programmikomitee Eriprogrammi „Ideed” programmikomitee toimib lisaks ametlike ülesannete täitmisele ka olulise teabevahetusvõrguna, mis hõlmab liikmesriike ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riike, sõltumatut teadusnõukogu, ERC peasekretäri ning komisjoni. 2013. aastal toimusid programmikomitee kohtumised 16. aprillil ja 15. oktoobril. 3.4 Eetikakontroll 2013. aastal sai pärast eetikakontrolli ja regulatiivkomitee menetluse alusel kinnituse neli inimembrüo tüvirakkude uurimist käsitlevat projekti. Veel kaks projekti on läbinud eetikakontrolli. Toetuse saanud projektide eetilisuse jälgimiseks on sisekontrollisüsteem rakendanud eetilisuse jälgimise ja kinnitamise menetlust, millega tagatakse, et kavandatav teadustöö vastab taotluste esitamise eeskirjades osutatud eetikapõhimõtetele. 2013. aastal avaldati eetilisuse jälgimise ja kinnitamise kohta 270 märkust. 3.5 Õiguskaitsevahendid Esitati 261 kaebust ning see arv on väljendatuna protsendina 2013. aastal esitatud projektidest stabiilne võrreldes 2012. aastaga (ligikaudu 2,5%). Kuigi kaks kaebust hinnati 2013. aastal edukalt ümber, ei paljastanud need ühtegi hindamisprotsessi süsteemset puudust. 3.6 Teavitamine 2013. aastal töötati tulevase programmi „Horisont 2020” raames välja mitu märkimisväärset algatust, mille eesmärk oli suurendada ERC nähtavust Euroopas ja mujal maailmas. ERC avaldas mitu pressiteadet oma projektikonkursside kohta, aga ka mitu artiklit ERC toetatava teadustöö kohta ning neid jagati aktiivselt sotsiaalvõrgustikes. Teatavad sündmused olid meedia jaoks eriti huvitavad: 3000nda ERC toetuse andmise tähistamine, Davosis toimunud maailma majandusfoorum, suvine Davosi foorum Hiinas ning ERC ja Euroopa töösturite ümarlaua ühine kiri Euroopa teadustöö eelarve toetamiseks. Septembris korraldas eesistujariik Leedu konverentsi, millel arutati koos ERCga Euroopas sotsiaal- ja humanitaarteadustesse investeerimisest saadavat kasu. Rahvusvaheline teadlikkuse tõstmise kampaania „ERC ülemaailmsed püüdlused” (ERC goes Global), mida juhib ERC peasekretär, laienes Argentinasse, Tšiilisse, Mehhikosse, Indiasse, Hiinasse ning Austraaliasse ja Uus-Meremaale, et jagada teadlastele infot ERC toetuste kohta ning et luua tihedamaid sidemeid nende riikide tippülikoolide peamiste esindajate ja teadlastega. Lisaks oli ERC kohal ka sellistel suurematel rahvusvahelistel teaduskonverentsidel, üritustel ja näitustel ning karjäärimessidel ja seminaridel nagu aju uurimise Euroopa kuu, Nobeli preemia laureaatide 63. kohtumine Lindaus, kognitiivpsühholoogia Euroopa ühenduse (European Sociological Association) konverents, Euroopa Majandusassotsiatsiooni kongress, Euroopa sotsioloogiaühenduse koosolek, Euroopa tehnoloogiafoorum Alpbachis, EMBO kohtumine, noorte teadlaste ühenduse (Young Academy) aastakoosolek ja Ameerika teaduse edendamise assotsiatsiooni (AAAS) aastakoosolek Bostonis 2013. aasta veebruaris. Üle Euroopa asuvaid riiklikke kontaktpunkte, mille ülesanne on võimalikele taotlejatele teavet anda, teavitati pidevalt ERC projektikonkurssidest ja üritustest, sealhulgas Brüsselis kaks korda aastas toimuvatel kohtumistel (2013 juuni ja november). Tänu teadusnõukogu kampaaniale „ERC ülemaailmsed püüdlused” laiendatakse järk-järgult riiklike kontaktpunktide võrku, et kaasata huvitatud kolmandatest riikidest pärit delegaate . Esimest korda korraldati Brüsselis väljaspool Euroopa teadusruumi asuvate riiklike kontaktpunktide erikoosolek. 3.7 Eriprogrammi „Ideed” järelevalve ja hindamine 15. jaanuaril 2013 tähistas ERC oma 3000. toetuse andmist. Eriprogrammi „Ideed” pidev jälgimine on andnud aasta 2013 kohta järgmise teabe. · ERC toetusesaajate seas on kaheksa Nobeli preemia laureaati ja kolm teadusharu medali saajat. Kokku on 134 ERC toetusesaajat saanud muid mainekaid rahvusvahelisi teadusauhindu ja -preemiaid. · Aastatel 2008–2013 on mõjukates eelretsenseeritud teadusajakirjades avaldatud üle 20 000 artikli, milles on ära märgitud ERC toetuse saamine. · Iga ERC toetusesaaja heaks töötab keskmiselt kuus teadlast, aidates sellega koolitada uut põlvkonda tippteadasi. · Projektide usaldusväärse valimi analüüs näitab, et ligikaudu pool kõikidest ERC meeskonna liikmetest on muust rahvusest kui nende projekti vastutav teadlane. Peale selle on ERC meeskonna hulgas liikmeid peaaegu kõigist Euroopa teadusruumi kuuluvatest riikidest ja 55st Euroopa teadusruumi mittekuuluvast riigist. See on kindel tõend ERC rahvusvahelise ulatuse kohta. Sama analüüsi tulemused soolise tasakaalu kohta on samuti positiivsed. Praegused hinnangud näitavad, et ligikaudu 38% meeskonnaliikmetest on naised, mis on suurem kui naissoost toetusesaajate osakaal (20%). Naissoost meeskonnaliikmete osakaal bio- ja sotsiaalteaduste valdkonnas läheneb juba praegu 50%-le kõikidest meeskonnaliikmetest (23% füüsika- ja inseneriteaduste valdkonnas). Enamik neist on oma teadustöö karjääri alustavad üliõpilased, kes kas taotlevad doktorikraadi või on selle juba kaitsnud . · 2012. aasta juulis täitus ERC rakendusametil kolm aastat iseseisvat tegutsemist ning amet läbis välishindamise, mis hõlmab ka kulude ja tulude analüüsi. Hindamisaruanne valmis 2013. aastal ja edastati eelarvepädevatele institutsioonidele (Euroopa Parlament ja nõukogu[5]) ning kontrollikojale[6] 27. jaanuaril 2014. 4 Euroopa Teadusnõukogu ülesehitus 4.1 Sõltumatu teadusnõukogu Sõltumatu teadusnõukogu liikmed vahetati välja 2013. aasta veebruaris ja aprillis ning uued liikmed tehti teatavaks eelmises komisjoni aastaaruandes nõukogule ja Euroopa Parlamendile[7]. Sõltumatu teadusnõukogu pidas 2013. aastal viis täiskoguistungit, millest kolm toimusid Brüsselis, üks Bratislavas (Slovakkia) ja üks Utrechtis (Madalmaad). Sõltumatu teadusnõukogu liikmed kohtusid ka töörühmades, milles käsitleti mitmeid eriküsimusi: innovatsioon ja suhted tööstussektoriga, avatud juurdepääs, rahvusvahelistumine ja sooline tasakaal. 2013. aastal alustas tegevust uus peamisi tulemusnäitajaid käsitlev töörühm ülesandega töötada välja ERC eesmärgi täitmise jälgimise ja hindamise tegevuskava niivõrd kui see on selliste vahenditega võimalik. Kooskõlas sõltumatu teadusnõukogu poolt 2012. aasta oktoobris vastu võetud ERC strateegiaga teadustöös esineva väärkäitumise suhtes analüüsisid Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet ja huvide konflikti, teadustöös esineva väärkäitumise ja eetikaküsimuste lahendamise alaline komitee 2013. aastal kümmet väärkäitumise juhtumit. Sõltumatu teadusnõukogu täiskoguistungeid ja kõnealuse nõukogu liikmete kohtumisi ERC sidusrühmadega aitab korralduslikult ja halduslikult ette valmistada rakendusamet. Peale selle annab rakendusamet nõu ja koostab analüüse sõltumatule teadusnõukogule, et aidata viimasel täita eriprogrammi „Ideed” 1. lisas kirjeldatud ülesandeid, ühtlasi toetab ta oma töörühmade ja alaliste komiteede tegevust. Sõltumatu teadusnõukogu ning Euroopa Komisjoni ja ERC Rakendusameti koostöö paremaks tagamiseks tuleb korrapäraselt kokku ERC juhatus, kuhu kuuluvad sõltumatu teadusnõukogu esimees ja aseesimehed, ERC peasekretär ning rakendusameti direktor. Neil koosolekutel osaleb ka rakendusameti juhtkond. Juhatusel oli 2013. aastal Brüsselis kümme koosolekut, mille eesmärk oli eelkõige valmistada ette sõltumatu teadusnõukogu istungeid või võtta nende järelmeetmeid. 4.2 Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet Alates 2009. aasta juulist vastutab ERC Rakendusamet kõigi tööprogrammis ettenähtud haldusülesannete ja programmi elluviimise eest. Ameti tegevust juhib juhtkomitee, mille liikmed on ametisse nimetanud komisjon. Komiteed juhib teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi peadirektor ning sõltumatu teadusnõukogu kaks liiget osalevad liikmetena. Juhtkomitee pidas 2013. aastal kolm koosolekut ning võttis vastu rakendusameti iga-aastase tööprogrammi, eelarve ja raamatupidamise ning ülesehitusega seotud otsused. 4.2.1 ERC Rakendusameti töötajad 2013. aasta tegevuseelarvega olid ette nähtud ametikohad 100 ajutisele töötajale, 281 lepingulisele töötajale ja 8 riikide lähetatud eksperdile, seega kokku 389 töötajale. Ameti töötajate arv oli 2013. aasta detsembri lõpus 379: 99 ajutist töötajat, 270 lepingulist töötajat ja 10 riikide lähetatud eksperti. 2013. aasta detsembri statistiliste andmete kohaselt olid ameti töötajatest umbes 35 % mehed ja 65 % naised. Kõrgkvalifitseeritud töötajatest (IV tegevusüksuse ajutised ja lepingulised töötajad) olid 59 % naised. Rakendusametis töötasid 2013. aasta lõpus 25 ELi liikmesriigi kodanikud. 5 ERC kohta tehtud järeldused ja 2013. aasta väljavaated programmi „Horisont 2020” raames 2013. aastal haldas ERC esimest korda selle loomisest nelja suurt projektikonkurssi ühe aasta jooksul kogueelarvega 1,8 miljardit eurot ja kogu Euroopas anti 900 toetust. Seni on ERC-l üle 4000 toetusesaaja ja taotlejate arv suureneb üha. Tänu ERC-le tehakse juba praegu märkimisväärne arv uusi avastusi, jagatakse teadmisi ja genereeritakse ideid. Oma kuue tegutsemisaasta jooksul on ERC saanud maailmakuulsaks ja on kiiresti muutumas Euroopa tipptasemel eesliiniuuringute keskuseks. 2013. aastal konsolideeriti ka ELi järgmine mitmeaastane finantsraamistik ja viimistleti seda ning võeti vastu järgmine teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020”. ERC eelarve suurenemine on tõend selle kohta, et ERC on olnud Euroopa integreerimise edulugu, ja see kindlustab ERC positsiooni rahvusvahelisel teadustöömaastikul. Nagu teatati eelmises aastaaruandes ja kooskõlas ERC rakkerühma soovitustega, mis on lisatud raamprogrammi Horisont 2020 käsitlevale ettepanekule, lõi komisjon ERC järgmise presidendi otsimiseks kõrgetasemelise sõltumatu otsimiskomisjoni[8]. Raamprogrammi Horisont 2020 raames tagab ERC president ka ERC peasekretäri ülesanded, asub Brüsselis ning pühendab enamiku oma ajast ERC tegevusele. Turville’i lordi Sainsbury juhitud otsimiskomisjon andis komisjonile tulemustest teada 2013. aasta juulis ja seejärel nimetati ametisse Jean-Pierre Bourguignon esimese ERC presidendina pärast raamprogrammi Horisont 2020 jõustumist[9]. Raamprogrammi „Horisont 2020” raames kehtestati ERC õigusraamistik 2013. aasta detsembris komisjoni otsusega 2013/C 373/09,[10] millega uuendati ka sõltumatu teadusnõukogu liikmestaatust ja nimetati ametisse kolm uut liiget: professor Nils Christian Stenseth (Centre for Ecological and Evolutionary Synthesis, University of Oslo), professor Martin Stokhof (Department of Philosophy, Faculty of Humanities, University of Amsterdam) ja professor Michel Wieviorka (Fondation Maison des sciences de l’homme, École des hautes études en sciences sociales, Paris). Komisjon uuendas ka ERC rakendusameti mandaati otsusega 2013/779/EL[11]. [1] ELT L 57, 24.2.2007, lk 14. [2] Komisjoni otsus nr 2008/37/EÜ, 14. detsember 2007, millega luuakse Euroopa Teadusnõukogu rakendusamet ühenduse eriprogrammi „Ideed” haldamiseks eesliiniuuringute valdkonnas vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003 (ELT L 9, 12.1.2008, lk 15). [3] erc.europa.eu/sites/default/files/publication/files/erc_annual_report_2013.pdf [4] K(2012) 4562, 9.7.2012, avaldamata. [5] Ares(2014)181203. [6] Ares(2014)181052. [7] COM(2013) 318, 30.5.2013. [8] europa.eu/rapid/press-release_IP-12-1393_en.htm [9] europa.eu/rapid/press-release_IP-13-1260_en.htm [10] ELT C 373, 20.12.2013, lk 23. [11] ELT L 346, 20.12.2013, lk 58.