EUROOPA KOMISJON Brüssel,13.5.2015 COM(2015) 250 final KOMISJONI TEATIS 2015. aasta Euroopa poolaasta: riigipõhised soovitused



1.Sissejuhatus ELi majanduskasv on taastumas, sest mitu tegurit mõjutavad praegu soodsalt liikmesriikide majandust. Naftahinnad on suhteliselt madalad, ülemaailme majanduskasv püsib stabiilsel tasemel, euro kurss langeb jätkuvalt ja ELi poliitika toetab samuti majanduskasvu. Komisjoni värskeima majandusprognoosi kohaselt, mis avaldati 5. mail 2015, kujuneb 2015. aastal ELi SKP kasvuks 1,8 % (euroalal 1,5 %) ja 2016. aastal peaks kasv suurenema 2,1 %-ni (euroalal 1,9 %-ni). Need suundumused on siiski suures osas lühiajalised. ELi kimbutavad endiselt kriisist tulenevad puudused ja pikaajalise majanduskasvu madal tase, millega seotud suundumusi täheldati juba enne kriisi. Tööturu olukord paraneb järk-järgult, eriti tänu viimastel aastatel mitmes liikmesriigis tehtud reformidele, kuid tööpuuduse määr on endiselt liiga kõrge (9,6 %). Suurenenud on vaesus ja sotsiaalne tõrjutus. Kuna nii majanduskasv kui ka inflatsioon püsivad madalal, pidurdab avaliku ja erasektori kõrge võlatase endiselt investeerimist ja majanduskasvu. Viivislaenude osakaal on mõnes liikmesriigis suur ja kasvab veelgi. Viimase kuue aastaga on jäänud tegemata suur hulk investeeringuid (hinnanguliselt üle 300 miljardi euro), mis kahjustab lühemas perspektiivis sisenõudlust ning keskmises ja pikemas perspektiivis potentsiaalset majanduskasvu. Tootlikkuse langussuundumust ei ole veel suudetud ümber pöörata ja elanikkonna vananemine mõjutab tulevikus oluliselt tööjõuküsimusi. Tuleb teha täiendavaid pingutusi, et saada üle kirjeldatud puudustest ning kindlustada ja tasakaalustada majanduse taastumist, et see ei oleks ainult lühiajaline, vaid püsiv. Praegune komisjoni koosseis on ametisse asumise järel töötanud välja sihipärase ja ulatusliku majandus- ja sotsiaalmeetmete kava ning täiustanud Euroopa poolaasta protsessi, et keskenduda kõige pakilisematele prioriteetidele. 2015. aasta majanduskasvu analüüsis esitas komisjon ELi tasandi majanduspoliitika jaoks kolm omavahel seotud prioriteeti: investeeringute koordineeritud suurendamine, uuendatud lubadus viia ellu struktuurireforme ja eelarvepoliitiliste kohustuste täitmine. Sellest on lähtutud ka 2015. aasta riigipõhiste soovituste ja euroalale esitatava uue soovituse väljatöötamisel, eesmärgiga keskenduda majanduskasvu toetavatele teguritele, mis aitavad tagada majanduse püsiva taastumise ja hoida ära majanduskasvu aeglustumise pärast seda, kui ajutiste soodsate üldtingimuste mõju on lakanud. Soovitustes keskendutakse järgmisele: edasise majanduskasvu jätkusuutlikkust toetavad investeeringud. Selleks on vaja kõrvaldada rahastamist ja investeerimisprojektide algatamist takistavad tegurid ning viia kiiresti ellu Euroopa investeerimiskava; ulatuslikud struktuurireformid toote-, teenuste- ja tööturul, et aidata suurendada tootlikkust, konkurentsivõimet ja investeeringuid. Need reformid toetavad töökohtade loomist ja majanduskasvu ning aitavad sel viisil heaolu laiendada. Finantsturgude reformimine aitab kaasa majanduse püsivale tasakaalustumisele, lihtsustab juurdepääsu investeeringuteks vajatavale rahastamisele ning leevendab pangandus-, avaliku ja erasektori finantsvõimenduse vähendamisest tingitud negatiivset mõju; tasakaalu leidmine lühiajalise stabiliseerumise ja pikaajalise jätkusuutlikkuse vahel.

Euroala liikmesriikide praegune neutraalne eelarvepoliitika on üldiselt sobiv, kuid suure eelarvepuudujäägi või kõrge võlatasemega liikmesriigid peavad tegema täiendavaid jõupingutusi eelarve jätkusuutlikkuse saavutamiseks, samal ajal kui liikmesriigid, kelle eelarves on manööverdamisruumi, peaksid võtma meetmeid tootlike investeeringute toetamiseks. Riigi rahanduse struktuuris tehtavad muudatused peaksid soodustama majanduskasvu; tööhõive ja sotsiaalkaitse parandamine, et suurendada inimeste osalemist tööhõives, toetada ja kaitsta neid ning tagada suurem sotsiaalne sidusus, kuna nimetatud tegurid on jätkusuutliku majanduskasvu aluseks. 2.Uus lähenemisviis: täiustatud Euroopa poolaasta Euroopa Komisjon on teinud 2015. aasta Euroopa poolaasta korralduses mitu muudatust. Seejuures on eesmärk pöörata iga liikmesriigi puhul põhitähelepanu kõige olulisemates valdkondades võetavatele meetmetele, edendada soovituste põhjalikumat täitmist ning suurendada liikmesriikide ning sotsiaalpartnerite ja sidusrühmade isevastutust. Muudatused hõlmavad järgmist: iga-aastases majanduskasvu analüüsis põhitähelepanu pööramine olulisematele prioriteetide; komisjoni riigipõhise ja euroala analüüsi avaldamine kolm kuud varem kui eelmistel aastatel, et analüüsis tõstatatud põhiküsimusi oleks võimalik arutada enne järelduste tegemist. Nende liikmesriikide puhul, kelle kohta tuleb seoses makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlusega koostada põhjalik analüüs, koondatakse kogu teave ühtsesse aruandesse, aktiivsema toetuse pakkumine poliitilisel tasandil ning komisjoni liikmete, liikmesriikide ametiasutuste ja sotsiaalpartnerite sügavam arutelu varasemate soovituste täitmise ja tulevikus tähelepanu vajada võivate valdkondade üle. Sidusrühmad on suhtunud muudatustesse üldiselt positiivselt. Liikmesriigid on eriti toetanud seda, et poolaasta raames keskendutakse väiksemale arvule prioriteetidele ja eesmärkidele. Neid rõõmustab ka ühtse aruande varasem esitamine iga riigi kohta ja võimalus komisjoniga tema järelduste üle põhjalikumalt dialoogi pidada. Aprillis vaeti eurorühmas euroala probleeme ja nõustuti üldiselt komisjoni aruandega. Euroopa Parlament on võtnud Euroopa poolaasta teemal vastu kolm omavahel seotud algatusraportit: raporti 2015. aasta majanduskasvu analüüsi kohta, raporti 2015. aasta majanduskasvu analüüsi tööhõive- ja sotsiaalaspektide kohta ning raporti ühtse turu juhtimise kohta 2015. aasta Euroopa poolaasta raames. Lisaks korraldas Euroopa Parlament Brüsselis Euroopa parlamentaarse nädala, mille käigus Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide liikmed arutasid üheskoos majandus-, sotsiaal- ja eelarveküsimusi. Sotsiaalpartnerid on vahetanud eri liikmesriike käsitlevates aruannetes esitatud majandusolukorra analüüsi üle mõtteid nii ELi kui ka riiklikul tasandil, sealhulgas 9. märtsi 2015. aasta sotsiaaltippkohtumisel, kus keskenduti ELi tööhõivele, majanduskasvule ja investeeringutele. Komisjon jätkab menetluse täiustamist 2015. aasta riigipõhiste soovituste esitamise raames. Soovituste arvu on märkimisväärselt kärbitud, et keskenduda makromajanduslikele ja ühiskondlikele prioriteetidele, mille suhtes liikmesriikidel tuleb võtta meetmeid lähiajal.

3.Uus rõhuasetus 2015. aasta Euroopa poolaasta puhul on komisjon hinnanud liikmesriikide tulemusi eelmise aasta riigipõhiste soovituste elluviimisel ja keskendunud 2015. aasta soovitustes valdkondadele, mis on majanduse püsivaks taastumiseks kõige olulisemad. Liikmesriike käsitlevatest aruannetest ilmneb, et üldiselt on kõik liikmesriigid teinud 2014. ja 2015. aasta riigipõhistes soovitustes osutatud valdkondades teatavaid edusamme (vt lisatud tabel). Riiklikud reformikavad ning lähenemis- ja stabiilsusprogrammid näitavad, et liikmesriigid on võtnud kohustuse reforme jätkata, kuigi erineval määral. Kuigi mõnes valdkonnas tehtud edusammud sisendavad optimismi, valmistab muret nende piiratud ulatus või puudumine teistes valdkondades, mis põhjustavad kitsaskohti investeerimisel, näiteks toote- ja teenusteturu avamine konkurentsile ning õigusraamistikud. Struktuurireformid aitavad kõrvaldada struktuurseid kitsaskohti. Seepärast suurendavad nad potentsiaalset majanduskasvu, eelkõige keskmises ja pikemas perspektiivis. Nad võivad aga ühtlasi suurendada lühemas perspektiivis usaldust ja usaldusväärsust, mis on eriti tähtis investeerimisotsuste tegemisel. Seega võivad struktuurireformid juba enne oma pikaajalise mõju avaldumist lühiajaliselt toetada nõudlust. Keskendumine prioriteetidele 2015. aasta majanduskasvu analüüs, häiremehhanismi analüüs, eri liikmesriike käsitlevad aruanded ja neile järgnenud majandusprognoosid annavad mitmel juhul tunnistust makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimisest, kuid mõnes liikmesriigis esineb endiselt suuri ohte. Ohud on muu hulgas seotud avaliku ja erasektori suure välisvõlaga, isegi kui jooksevkonto saldo on paranenud. Mitme liikmesriigi jaoks on jätkuvalt prioriteet suurendada kiiresti oma ekspordipotentsiaali. Samal ajal on liikmesriike, kus eelarves on manööverdamisruumi, kuid investeeritakse ebapiisavalt. Samuti on veel probleeme valitsemissektori suure võlaga. Tööhõive on ootustega võrreldes kasvanud suhteliselt kiiresti ja ulatuslikult. Seda on arvatavasti toetanud mõõdukas palgakujundus ja hiljutised tööturu reformid. Algatatud reformide täielik mõju tööhõivele avaldub siiski teatava hilinemisega. See aitab mõista, miks tööpuuduse määr on endiselt kõrge, eriti noorte ja pikaajaliste töötute hulgas. Sellises olukorras jätkuvad negatiivsed ühiskondlikud suundumused ning suureneb sageli vaesus ja sotsiaalne tõrjutus. Nii EL kui ka liikmesriigid on tõdenud, et tuleb toetada investeeringuid. Komisjoni algatus Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi loomiseks on pälvinud heakskiitu ja mitu liikmesriiki (Saksamaa, Prantsusmaa, Hispaania, Itaalia, Luksemburg ja Poola) on teatanud kavatsusest seda märkimisväärselt toetada. Samal ajal on Euroopa Investeerimisfond juba teinud kindlaks esimesed projektid, mida uue investeerimiskava raames võiks toetada. Komisjon tegeleb ka üldisemalt investeeringute, struktuurireformide ja eelarvealaste kohustuste vaheliste seoste tugevdamisega ning on selle raames selgitanud, kuidas tuleks tõlgendada stabiilsuse ja kasvu pakti kehtivate nõuete paindlikumat kasutamist. Komisjoni selgitused käsitlevad kolme konkreetset poliitilist aspekti: i) investeeringud, eriti seoses Euroopa investeerimiskava raames uue Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi asutamisega, ii) struktuurireformid ja iii) tsüklilised tingimused. Nimetatud suuniseid kasutatakse 2015. aastal esimest korda selleks, et hinnata stabiilsuse ja kasvu pakti täitmist liikmesriikides. Eri liikmesriikide ettepanekud näitavad, kuidas pakti nõudeid on eri juhtudel tõlgendatud. Makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimine Riigipõhised soovitused kajastavad 2015. aasta majanduskasvu analüüsis nimetatud prioriteetseid tegevusvaldkondi. Samuti peegeldavad soovitused võtta korrigeerivaid meetmeid nendes 16 liikmesriigis, kus komisjon on teinud kindlaks tasakaalustamatuse. Ülemäärase eelarvepuudujäägiga liikmesriikidele esitatud soovitustes käsitletakse laiemat küsimuste ringi, et jõuda tasakaalustamatuse algpõhjusteni. Horvaatia ja Prantsusmaa puhul on ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks vaja suuri reforme, kuid komisjon on nende riiklikes reformikavades võetud poliitiliste kohustuste analüüsimise tulemusena järeldanud, et praegu ei ole makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames vaja rangemaid meetmeid võtta. Kõigi viie liikmesriigi suhtes, kus on ülemäärane tasakaalustamatus, kohaldatakse reformide rakendamisel erijälgimist.



Tekstikast 1. Liikmesriikide olukord makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse seisukohast Makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse liik Liikmesriigid (2015. aasta seisuga*) Tasakaalustamatus puudub Austria, Tšehhi Vabariik, Taani, Eesti, Leedu, Luksemburg, Läti, Malta, Poola ja Slovakkia Tasakaalustamatus, millega seoses tuleb võtta poliitikameetmeid ja mida tuleb jälgida Belgia, Madalmaad, Rumeenia**, Soome, Rootsi, Ühendkuningriik Tasakaalustamatus, millega seoses tuleb võtta otsustavaid poliitikameetmeid ja mida tuleb jälgida Ungari ja Saksamaa Tasakaalustamatus, millega seoses tuleb võtta otsustavaid poliitikameetmeid ja mis eeldab erijälgimist Iirimaa, Hispaania ja Sloveenia Ülemäärane tasakaalustamatus, millega seoses tuleb võtta otsustavaid poliitikameetmeid ja mis eeldab erijälgimist Bulgaaria, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia ja Portugal Ülemäärane tasakaalustamatus, millega seoses tuleb võtta otsustavaid poliitikameetmeid ja algatada ülemäärase tasakaalustamatuse menetlus - * Küprose ja Kreeka suhtes kohaldatakse makromajanduslikku kohandamisprogrammi. ** Rumeenia suhtes kohaldatakse ennetavat finantsabiprogrammi. 4. 2015. aasta soovituste põhieesmärgid Rahastamistõkete kõrvaldamine ja investeeringute toetamine Euroopa Keskpanga värskeima pankade laenutegevuse uuringu põhjal muutus laenusaamine 2015. aasta esimeses kvartalis ettevõtete jaoks veelgi lihtsamaks ning see toetas laenukasvu taastumist. Pankade teadete kohaselt laenuandmistingimuste leevenemine ettevõtetele jätkus, seejuures nii suurettevõtetele kui ka väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. Sellest hoolimata jäid tingimused võrreldes kriisieelse tasemega kokkuvõttes rangeks. Laenuandmistingimused ettevõtetele leevenesid eriti Itaalias, samuti aga Madalmaades, kus tingimusi oli varem karmistatud. 2014. aasta soovituste tulemusena võtsid paljud liikmesriigid meetmeid oma finantssektori haavatavuse vähendamiseks ja tavapärase majandusele laenuandmise taastamiseks. Edusammud on siiski seni ebaühtlased. Finantssektori ümberkorraldamist ja tavapärase majandusele, sealhulgas VKEdele, laenuandmise taastamist on jätkanud mitu liikmesriiki (eelkõige Iirimaa, Portugal, Hispaania, Sloveenia ja Ühendkuningriik).

Täna esitatud soovitustes käsitleb komisjon mitut olulist küsimust, mis on veel lahendamata. Bulgaaria peaks viima lõpule pangandussektori üldise ja sõltumatu varade kvaliteedi analüüsi ja alt-üles stressitestimise ning veelgi tugevdama pangandussektori ja muu finantssektori järelevalvet. Hispaania peaks viima lõpule hoiupangandussektori reformi ning riigi osalusega hoiupankade restruktureerimise ja erastamise. Horvaatia peaks suurendama finantssektori suutlikkust tegeleda suurte ettevõtetele antud viivislaenudega ja välisvaluutas hüpoteeklaenudega ning mõnes asutuses levinud nõrkade juhtimistavadega, et sektor saaks aidata majandusel taastuda. Ungari peaks oluliselt vähendama tingimuslike kohustuste riski, mis tuleneb riigi suurest osalusest pangandussektoris, ning lisaks võtma meetmeid tavapärase reaalmajandusele laenuandmise taastamiseks ja turupõhist portfelli korrastamist takistavate tegurite kõrvaldamiseks. Iirimaa peaks 2015. aasta lõpuks töötama välja lõplikud lahendused valdava osa tasumata hüpoteeklaenude restruktureerimiseks ja tugevdama Iirimaa Keskpanga rakendatavat järelevalvekorda. Selleks et leida raskustes olevatele VKEdele antud laenude ja tasumata ärikinnisvaralaenude restruktureerimiseks jätkusuulikud lahendused, tuleks pankade tulemusi täiendavalt hinnata nende võetud eesmärkide alusel. Itaalia peaks kehtestama 2015. aasta lõpuks siduvad meetmed, et kõrvaldada allesjäänud puudused pankade üldjuhtimises, pidades silmas eelkõige sihtasutuste rolli, ning võtma meetmeid, et kiirendada viivislaenude ulatuslikku vähendamist. Malta peaks parandama väike- ja mikroettevõtete juurdepääsu rahastamisele. Portugal peaks võtma meetmeid ettevõtete ülemäärase võlakoormuse kärpimiseks, et vähendada viivislaenude osakaalu pankades ja maksusätteid, mis soodustavad ettevõtete võlgnevust. Sloveenia peaks pankadele konkreetsete eesmärkide kehtestamise teel vähendama nende viivislaenude taset, samuti suurendama pankade suutlikkust kontrollida krediidiriski ning võtma meetmeid, et parandada VKEde ja mikroettevõtete juurdepääsu rahastamisele. Ettevõtluskeskkonna parandamine ja tootlikkuse suurendamine Kriis on ELi potentsiaalset majanduskasvu tugevasti kahjustanud, kui see näitaja oli languses juba kaua aega enne kriisi. Pärast kriisi algust toimunud majanduskasvu langusel on suures osas struktuursed põhjused. Seepärast tuleb esmalt kõrvaldada struktuursed takistused, et ELi majandus saaks võtta suuna jätkusuutlikumale kasvule ja vältida pikka stagnatsiooni. Loodetakse, et investeerimiskava ja uus Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond koos Euroopa struktuuriinvesteeringute fondidega hoogustavad ELis investeeringuid. Selleks et need saavutaksid kogu oma mõju, tuleb aga investeerimistingimuste parandamise raames ajakohastada õigus- ja halduskeskkonda. Haldus- ja kohtuasutuste tõhususega on ikka veel probleeme, kuid see on väikeettevõtlust soodustavate olude tagamiseks võtmetähtsusega. Mitu liikmesriiki peavad kiiremas korras tõhustama oma haldusasutuste tegevust, lühendama kohtumenetluseks kuluvat aega, suurendama kohtusüsteemi sõltumatust, kvaliteeti ja tõhusust ning ümber korraldama riigihangete süsteemi. Bulgaaria peaks eelkõige maksejõuetuseelsete mehhanismide ja kohtuvälise restruktureerimise parandamiseks valmistama ette maksejõuetusraamistiku täieliku reformi, toetudes rahvusvahelistele ekspertidele ja heale tavale. Tšehhi Vabariik on viimastel aastatel teinud jõupingutusi korruptsiooniga võitlemiseks, kuid need on jäänud selgelt toppama ja riigihangete läbipaistvus valmistab endiselt muret. Horvaatia peaks tõhustama oma kohtusüsteemi ja parandama selle kvaliteeti, eriti kaubandusasjade käsitlemisel. Itaalia peaks võtma vastu ja rakendama menetluses olevad seadused institutsioonilise raamistiku parandamiseks ja avaliku halduse ajakohastamiseks ning tagama, et tsiviilkohtute tõhustamiseks võetud reformid aitavad lühendada menetluste pikkust. Läti peaks ettevõtluskeskkonna ja avalike teenuste kvaliteedi parandamiseks muu hulgas võtma tugevamaid meetmeid huvide konflikti ja korruptsiooni ärahoidmiseks. Slovakkia peaks toetama taristusse tehtavaid investeeringuid, täiustama ja lihtsustama maakasutus- ja ehituslubade saamise haldusmenetlusi ning suurendama riigihangetes konkurentsi. Sloveenia tõhustas 2014. aastal veelgi oma kohtute tegevust, kuigi aeglasemas tempos, kuid menetluste pikkus ja lahendamata kohtuasjade hulk on endiselt märkimisväärne. Paljudes liikmesriikides tuleb toote- ja teenusteturu paindlikumaks muutmiseks ja sellel konkurentsi suurendamiseks rakendada ulatuslikke struktuurireforme. 2015. aasta majanduskasvu analüüsis tõsteti esile järgmist kuut takistust, millel on oluline mõju ELi tasandil: i) ebaproportsionaalsed ja põhjendamatud nõuded loa saamiseks, eriti seoses õigusliku vormi ja osalusega seotud nõuded; ii) selguse puudumine riigisisestes õigusaktides piiriüleselt teenuseid pakkuvate äriühingute suhtes kohaldatavate normide suhtes; iii) vastastikuse tunnustamise puudumine; iv) koormavad haldusmenetlused; v) kutsealaste õigusnormide käimasoleva hindamise ja reguleeritud kutsealade reformide ebaühtlased tulemused; iv) allesjäänud takistused kaupade vabale liikumisele. Sellest lähtudes püütakse 2015. aasta riigipõhiste soovitustega veelgi vähendada konkurentsi pärssivaid õigusnorme, vähendada turule sisenemise tõkkeid ja suurendada nii riigisisest kui ka piiriülest konkurentsi. Saksamaa on üks ELi liikmesriikidest, kus õigusnormid raskendavad kõige enam konkurentsi kutseteenuste sektoris. Taani tootlikkuse kasvu on pärssinud turule sisenemise tõkked ja regulatiivne koormus kodumaisele turule orienteeritud teenuste sektoris, eriti ehituse ja jaemüügi valdkonnas. Hispaania ettevõtete kasvu takistavad endiselt mitmesugused tõkked, sealhulgas erinevate õigusnormide kohaldamine eri suurusega ettevõtete suhtes, ning ta peab veel võtma vastu kutseteenuste ja kutseühingute reformi. Prantsusmaa ei ole kasutanud ära kõiki võimalusi konkurentsi suurendamiseks teenustesektoris, eriti kutseteenuste, jaemüügi- ja võrgutööstuste sektoris, samuti takistavad tema kehtestatud õigusaktid ja tasud reguleeritud kutsealade valdkonnas sageli majandustegevust. Horvaatia ettevõtluskeskkond kannatab suurte institutsiooniliste puuduste, sealhulgas teenuseosutajatele seatud liigsete takistuste ja arvukate maksulaadsete lõivude tõttu. Ungari ei ole kaotanud viimastel aastatel teenustesektoris kehtestatud turule sisenemise tõkkeid ja suurendas 2014. aastal veelgi tõkete hulka, tsentraliseerides näiteks tegevuslubade väljastamise kõikidele jaemüügiettevõtetele. Itaalia toote- ja teenusteturgude nõuetekohast toimimist takistavad endiselt arvukad konkurentsipiirangud. Märkimisväärsed takistused püsivad kohaliku tasandi avalike teenuste, lennujaamade ja sadamate, õigusteenuste, panganduse, apteekide ja tervishoiu valdkonnas.

Lisaks on veel olulisi puudusi riigihangete valdkonnas, kuigi levib tsentraliseeritud hankemenetluste kasutamine, samuti puudub konkurents kohaliku tasandi avalike teenuste alal. Riigi rahanduse kohandamine majanduskasvu toetamiseks Enamikul liikmesriikidel õnnestus viia eelarvepuudujääk 2014. aastal all 3 % SKPst. Eelarvepuudujääk langes euroalal 2,4 %-ni ja alates 2015. aastast oodatakse valitsemissektori võlamäära vähenemist. See annab mitmele liikmesriigile eelarvealase manööverdusruumi ja võimaluse saada struktuurireformidest kiiremini kasu. Samal ajal peavad suure võla ja eelarvepuudujäägiga liikmesriigid konsolideerimist jätkama, et täita stabiilsuse ja kasvu pakti tingimusi, ning muutma riigi rahanduse tõhusamaks, kvaliteetsemaks ja majanduskasvu toetavamaks. Lisaks vajavad tähelepanu mõned pikaajalised probleemid. Mitu liikmesriiki, sealhulgas Itaalia, Hispaania ja Ungari, on alustanud maksusüsteemi reformimist ja maksukuulekuse parandamist. Paljud liikmesriigid on tõdenud vajadust vähendada tööjõu maksukoormust ja kaotada maksusüsteemi moonutused, kuid edusammud selles valdkonnas on olnud kesised. Pikaajalisi probleeme esineb ka tervishoiu- ja pensionisüsteemi puhul, mis moodustavad märkimisväärse osa riigi rahanduse kuludest. Samal ajal on nimetatud süsteemidel keskne koht sotsiaalse õigluse tagamisel eri elanikkonnarühmade ja põlvkondade vahel. Paljud liikmesriigid on juba võtnud meetmeid tervishoiu- ja pensionisüsteemi reformimiseks. Komisjon soovitab neid valdkondi täiendavalt reformida näiteks Bulgaarial, Tšehhi Vabariigil, Soomel, Prantsusmaal, Horvaatial, Lätil, Luksemburgil, Maltal, Rumeenial, Sloveenial, Hispaanial ja Poolal. Malta ja Poola puhul soovitab komisjon ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohaldamise lõpetada. Sel juhul jääb pärast käesolevat Euroopa poolaastat ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus kehtima üheksa liikmesriigi suhtes. Seda on palju vähem kui 2011. aastal, mil selliseid riike oli 24. Soome kohta on komisjon vastavalt aluslepingu artikli 126 lõikele 3 koostanud aruande, milles analüüsitakse aluslepingu võla- ja eelarvepuudujäägi kriteeriumide rikkumist ning mille tulemusena võidakse algatada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus. Komisjon soovitab nõukogul võtta vastu otsuse, et Ühendkuningriik ei ole võtnud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames tõhusaid meetmeid, kuna riik ei ole täitnud oma eesmärki tähtaegselt eelarveaastaks 2014/2015 ega konsolideerinud igal aastal eelarvet soovitatud määral. Ühtlasi soovitab ta nõukogul esitada artikli 126 lõike 7 alusel uue soovituse, milles tähtaega pikendatakse eelarveaastani 2016/2017. Pärast 10. juunit hindab komisjon meetmeid, mida Prantsusmaa on võtnud nõukogu 10. märtsi 2015. aasta soovituse järgimiseks. Komisjon peab lisameetmete võtmist vajalikuks veel mõnes liikmesriigis, kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, kuid kus nimetatud puudujäägi õigeaegne ja püsiv kõrvaldamine on ohus. See puudutab eriti Horvaatiat ja Hispaaniat, kes peavad ülemäärase puudujäägi kõrvaldama 2016. aastal, kuid ka Portugali, kelle tähtaeg saabub 2015. aastal. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi kohaselt ähvardab Ungarit 2015. aastal märkimisväärne kõrvalekalle. Kui jätkatakse sama poliitikat, tekib ka 2016. aastal väiksem või suurem kõrvalekalle mitmes liikmesriigis. Komisjon leiab, et sellisel juhul tuleb liikmesriigil võtta lisameetmeid. 2016. aastal saavad juba mitu liikmesriiki toetuda komisjoni teatisele stabiilsuse ja kasvu pakti kehtivate nõuete paindlikuma kasutamise kohta. Leedu saab kasutada pensionireformi klauslit, kui Eurostat kinnitab reformi süsteemsust. Itaalia puhul kehtib struktuurireformide klausel, kui riigi valitsus võtab 2015. aastal vajalikud meetmed (üksikasjad riigipõhistes soovitustes). 2015. aasta aprilli lõpus tegi Itaalia põhiseaduskohus otsuse pensionide kohta. See sunnib jälgima riigi valitsuse meetmeid, et teha kindlaks, kas tulevikus on vaja koostada artikli 126 lõike 3 kohane aruanne ja sellest tulenevalt muuta eelarve-eesmärke.

Suunised stabiilsuse ja kasvu pakti järgimiseks vajalike lisameetmete võtmiseks on esitatud komisjoni esitatud riigipõhistes soovitustes.



Tekstikast 2. Liikmesriikide olukord stabiilsuse ja kasvu pakti seisukohast

13. mai 2015. aasta seisuga Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust ei ole algatatud Austria, Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Eesti, Saksamaa, Ungari, Itaalia, Läti, Leedu, Luksemburg, Madalmaad, Rumeenia, Slovakkia ja Rootsi Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus on tühistatud Malta, Poola Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus on käimas Uus tähtaeg: 2016/17 Kaalutakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse algatamist Horvaatia, Küpros, Prantsusmaa, Kreeka, Iirimaa, Portugal, Sloveenia, Hispaania, Ühendkuningriik Soome Tööhõivepoliitika ja sotsiaalkaitse parandamine 2015. aasta majanduskasvu analüüsis osutas komisjon vajadusele muuta tööturg dünaamilisemaks ja võidelda suure tööpuudusega. See on otsustava tähtsusega töökohtade loomise soodustamiseks ja moonutuste, näiteks ulatusliku killustumise, noorte ja pikaajalise töötuse ning oskuste nõudlusele mittevastavuse kõrvaldamiseks. Jäik vallandamise kord ja pikalevenivad töövaidlused võivad takistada tähtajatute lepingute pakkumist uutele töötajatele, piirata tööalast liikuvust ning viia ajutiste lepingute ülemäärase kasutamiseni. Tööjõu, eriti aga madalapalgaliste töötajate kõrge maksustamine võib pidurdada töökohtade loomist ja vähendada motivatsiooni tööturul osalemiseks. Töökohtade loomise edendamiseks peavad ka reaalpalgad arenema vastavalt tootlikkusele ning tööstusharude ja ettevõtete vahelistele erinevustele. Kuna konkurentsitingimused ja tootlikkuse areng võivad nii sektorisiseselt kui ka -üleselt varieeruda, võib olla vaja teataval määral diferentseeritud palgakujundust. Sellesse protsessi tuleks kooskõlas liikmesriigi tavadega kaasata sotsiaalpartnerid. Kui palgakujundusmehhanism loob palgataseme, mis ei ole tootlikkuse taseme ja suundumustega kooskõlas, võib töökohtade arv väheneda ja tööturg killustuda, eriti juhul, kui tööandjad hakkavad kasutama muid töövorme, mis ei ole mehhanismiga hõlmatud. Tõhusatel ja mõjuvatel kutsehariduse ja -õppe programmidel, sealhulgas sihipärasel täiskasvanuõppel, on tähtis koht tööalase konkurentsivõime parandamisel. Mõnes liikmesriigis tuleb kohandada riiklike tööturuasutuste teenuseid, kusjuures aktiivsed tööturumeetmed võiks tõhususe huvides suunata tööturult enim tõrjutud inimeste kaasamisele. Pikaajalise töötusega võitlemiseks tuleb tõhus sotsiaalabi ühendada abisaaja konkurentsivõime suurendamisega. Komisjon tervitab teatavate liikmesriikide edusamme, kuid peab vajalikuks täiendavaid tööturureforme, sest paljudes liikmesriikides on tööturul teravaid probleeme. Prantsusmaal on miinimumpalgaga seotud tööjõukulud endiselt suuremad kui teistes liikmesriikides ja nende kulude jätkuv areng ei toeta konkurentsivõimet ega töökohtade loomist. Lisaks võib kehtiv mehhanism, mille alusel miinimumpalk on automaatselt indekseeritud, tuua aeglase inflatsiooni tingimustes kaasa suurema palgakasvu kui ostujõu säilitamiseks vajalik. Poolas on ajutiste töölepingute osakaal ELi kõrgeim, samal ajal kui ajutiselt töölt alalisele ülemineku määr on madal ja palgaerinevused ühed suurimad ELis. Jäik vallandamise kord, pikad kohtumenetlused ja muud tööandjatele kehtestatud kohustused soodustavad tähtajaliste ja ebatüüpiliste töölepingute kasutamist. Lisaks peetakse tööseadustikuga hõlmatud lepinguid väga kulukateks, mis põhjustab tsiviilõiguslike lepingute ülemäärase kasutamise. Need lepingud on tööandjale kasulikud väiksemate sotsiaalkindlustusmaksete tõttu, kuid võivad halvendada tööhõive kvaliteeti, seda eriti noorte puhul. Muud Euroopa poolaastaga hõlmatud poliitikavaldkonnad Kuna 2015. aasta riigipõhistes soovitustes on lähtutud uuest rõhuasetusest ja keskendutud lähiajal makromajanduslikust ja ühiskondlikust seisukohast kõige olulisematele prioriteetidele, on esitatud oluliselt vähem soovitusi. See ei tähenda siiski, et eelmiste aastate ulatuslikumates riigipõhistes soovitustes käsitletud valdkonnad oleksid minetanud oma tähtsuse. Komisjon jälgib neid ka edaspidi iga liikmesriiki käsitlevas aruandes ja palub liikmesriikidel endiselt läheneda oma reformikavadele terviklikult. Paljudega nendest küsimustest tegeletakse muude poliitikavaldkondade (nt energialiidu, digitaalse ühtse turu, ühtse turuga seotud järelevalve- ja rakendamismehhanismide ning keskkonnaküsimuste, Euroopa teadusruumi ja algatuse „Innovaatiline Liit” järelevalve) raames ja/või need kaasatakse Euroopa Parlamendi komisjonide, nõukogu eri koosseisude ja asjaomaste sidusrühmadega poliitika rakendamise üle peetavatesse aruteludesse. Komisjon ei kasuta soovitusi selleks, et tagada ELi õiguse ebaõige kohaldamise korral nõuete täitmine – sel juhul algatab ta pigem rikkumismenetluse. Kui komisjonile on teada, et teatavas valdkonnas toimuvad juba reformid, kuid nende mõju ei saa veel hinnata, ei esita ta sel aastal valdkonna kohta soovitusi, vaid teatab, et jälgib tähelepanelikult, kas reformid kulgevad ja annavad tulemusi, nagu kavandatud. 5. Kokkuvõte Komisjon leiab, et parim viis Euroopa poolaasta tugevdamiseks ja täiustamiseks nii liikmesriikide kui ka ELi tasandil on keskenduda põhiküsimustele ning anda rohkem aega ja võimalusi faktidel põhinevaks ja Euroopa prioriteetidest lähtuvaks sisuliseks aruteluks. Euroopa poolaasta täiustamine eeldab teiselt poolt liikmesriikide suuremat poliitilist isevastutust ja aruandekohustust ning selle eesmärk on aidata parandada riigipõhiste soovituste rakendamist. Sellise uue lähenemisviisiga, mille aluseks on liikmesriikide arusaamad Euroopa Liidu valitsemistavast, soovitakse edendada reforme, mille positiivne mõju oleks tajutav nii ettevõtetele kui ka kodanikele. Komisjon palub nõukogul 2015.–2016. aasta riigipõhistes soovitustes kasutatud lähenemisviisi heaks kiita ja kutsub liikmesriike üles soovitusi täpselt täitma. Iga-aastaste prioriteetide seadmiseks on vaja uuendada pikaajalist majandusstrateegiat. Seoses sellega tegeleb komisjon praegu strateegia „Euroopa 2020” vahehindamisega, mille ta kavatseb avaldada selle aasta lõpuks. Komisjon jätkab samuti tööd raha- ja majandusliidu tihendamiseks, mis hõlmab majandusjuhtimisraamistiku läbivaatamist.