[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 25.5.2005

KOM(2005) 218 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Deklaratsioon i eelnõu säästva arengu juhtpõhimõtete kohta

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Deklaratsiooni eelnõu säästva arengu juhtpõhimõtete kohta

Maailma keskkonna- ja arengukomisjon on määratlenud säästvat arengut kui arengut, mis vastab oleviku vajadustele, seadmata seejuures ohtu tulevaste põlvkondade võimet oma vajadusi rahuldada. Euroopa Liit avaldas 1992. aastal ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsil Rio de Janeiros deklaratsioonile tugevat toetust. „Rio + 5“ jätkukonverentsil võtsid Euroopa Liit ja selle liikmesriigid endale kohustuse võtta vastu säästva arengu strateegiad. Amsterdami leping, mis allkirjastati aastal 1997, tõstis säästva arengu Euroopa Liidu keskseks eesmärgiks, mis on sätestatud EÜ asutamislepingu artiklites 2, 3 ja 6. 2001. aastal võttis Euroopa Liit Göteborgis vastu säästva arengu strateegia. 2002. aastal lisas Euroopa Ülemkogu Barcelonas sellele strateegiale välise mõõtme ning Euroopa Liit toetas aktiivselt Johannesburgis toimunud ülemaailmse säästva arengu tippkohtumise otsuseid.

Euroopa Liit on kindlalt pühendunud säästva arengu eesmärgi saavutamisele. See on kogu ELi poliitika ja tegevuse keskne põhimõte. Euroopa Liit on seadnud eesmärgiks luua ühiskond, mis põhineb vabadusel, demokraatial ja põhiõiguste austamisel, võrdsete võimaluste edendamisel ning põlvkonnasisesel ja põlvkondadevahelisel solidaarsusel. Liit taotleb Euroopa säästvat arengut, mis põhineb tasakaalustatud majanduskasvul, hindade stabiilsusel ja kõrge konkurentsivõimega sotsiaalsel turumajandusel, ning mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive, hariduse ja sotsiaalse progressi kõrge tase ning kõrgetasemeline keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamine. Ennetava lähenemisviisiga võib Euroopa Liit muuta vajaduse keskkonnakaitse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse järele innovatsiooni, majanduskasvu ja töökohtade loomise võimaluseks. Uuendatud Lissaboni tegevuskava on säästva arengu üldeesmärgi hädavajalik komponent, mis võimaldab meil kasutada dünaamilisemat majandust mootorina laiaulatuslikumate sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkide saavutamisel. Kahe strateegia koostoime võimaldab meil liikuda dünaamilisema ja jätkusuutlikuma ühiskonna poole.

Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on samuti võtnud endale juhtrolli säästva arengu rahvusvahelisel propageerimisel ning julgustavad pidama teiste riikidega jätkuvat dialoogi säästva arengu eesmärgi saavutamiseks vajaliku tulemusliku ülemaailmse tegevuse teemal. Euroopa Liit on veendunud, et oma sisemisi prioriteete võib ta täies ulatuses teostada üksnes juhul, kui tal õnnestub samal ajal teostada need eesmärgid maailmaareenil. Käesolevale teatisele lisatud deklaratsiooni eelnõu säästva arengu juhtpõhimõtete kohta peab aitama suunata tegevust säästva arengu strateegia uuendamise alal. Deklaratsioonis korratakse veelkord ulatuslikku ja pikaajalist nägemust jätkusuutlikkusest, nimetatakse liidu poliitikasuundade ja tegevuse peamised eesmärgid ja kirjeldatakse, millisel viisil liit soovib neid eesmärke saavutada. Juhtpõhimõtted on kooskõlas nende aluseks olevate dünaamilise Euroopa ühiskonnamudeli väärtushinnangutega. Need toetavad meie ambitsioonikat tegevuskava ja aitavad meil luua kõigi jaoks parema elukvaliteedi nii praegu kui ka tulevikus.

Nende põhimõtete järgi joondudes ning Euroopa Ülemkogu kevadistungjärgu esitatud taotluse põhjal esitab komisjon veel selle aasta jooksul ettepaneku uue, ulatuslikuma ja veel ambitsioonikama säästva arengu strateegia kohta. See sisaldab pikaajalisi tegevussuundi, selgeid eesmärke, tegevussihte ja tõhusaid järelevalvemehhanisme ning kasutab paremini ära üksteist täiendavate meetmete ja poliitikavaldkondade koostoimet. Uude strateegiasse integreeritakse täies ulatuses säästva arengu sise- ja välismõõde.

Deklaratsiooni eelnõu säästva arengu juhtpõhimõtete kohta

Säästev areng on kõikide Euroopa Ühenduse poliitikavaldkondade keskne eesmärk, mis on sätestatud ka asutamislepingus. Selle eesmärgiks on parandada nii praeguse kui ka tulevaste põlvkondade elukvaliteeti maailmas. Küsimuse all on vajadus kaitsta elu jätkumist Maal kogu selle mitmekesisuses. See rajaneb demokraatia ja õigusriigi ning põhiõiguste austamise, sealhulgas vabaduse ja kõigile võrdsete võimaluste põhimõtetel. See toob kaasa solidaarsuse nii ühe põlvkonna piires kui ka põlvkondade vahel. Sellega püütakse edendada dünaamilist majandust kõrgetasemelise tööhõive ja hariduse, tervisekaitse, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse ning keskkonnakaitsega rahulikus ja turvalises maailmas, kus austatakse kultuurilist mitmekesisust.

Et saavutada neid eesmärke Euroopas ja kogu maailmas, on Euroopa Liit ja selle liikmesriigid võtnud endale kohustuse püüda teostada järgmisi eesmärke ja austada järgmisi põhimõtteid:

Peamised eesmärgid

Keskkonnakaitse

Kaitsta elu jätkumise võimalikkust Maal kogu selle mitmekesisuses, austada Maa loodusvarade piiratust ning tagada kõrgetasemeline keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamine. Hoida ära ja vähendada keskkonna saastamist ning propageerida säästvat tootmist ja tarbimist, et kaotada seos majanduskasvu ja keskkonnaseisundi halvenemise vahel.

Sotsiaalne õiglus ja ühtekuuluvus

Edendada demokraatlikku, kõrge sotsiaalse kaasatuse ja ühtekuuluvusega tervet, ohutut ja õiglast ühiskonda, kus austatakse põhiõigusi ja kultuurilist mitmekesisust ning mis loob kõigile võrdsed võimalused ja kus võideldakse diskrimineerimise vastu kõikides selle vormides.

Majanduslik jõukus

Edendada õitsvat, uuendusmeelset, teadmisterikast, konkurentsivõimelist ja ökotõhusat majandust, mis pakub kõrget elatustaset ning täieulatuslikku ja kõrgekvaliteedilist tööhõivet Euroopa Liidu kõikides osades.

Rahvusvaheliste kohustuste täitmine

Toetada rahul, turvalisusel ja vabadusel rajanevate demokraatlike institutsioonide loomist ja kaitsta nende stabiilsust kogu maailmas. Propageerida kogu maailmas aktiivselt säästvat arengut ja tagada, et Euroopa Liidu sise- ja välispoliitika on kooskõlas ülemaailmse säästva arengu ja liidu rahvusvaheliste kohustustega.

Poliitilised juhtpõhimõtted

Põhiõiguste propageerimine ja kaitse

Asetada inimesed Euroopa Liidu poliitika keskmesse, propageerides põhiõigusi, võideldes kõikide diskrimineerimisvormide vastu ja aidates kaasa vaesuse vähendamisele kogu maailmas.

PÕLVKONNASISENE JA PÕLVKONDADEVAHELINE ÕIGLUS

Rahuldada praeguste põlvkondade vajadused, seadmata ohtu tulevaste põlvkondade võimet rahuldada oma vajadusi ELi piires ja mujal.

Avatud ja demokraatlik ühiskond

Tagada kodanike õigus saada informatsiooni ja tagada õiguskaitse kättesaadavus. Arendada välja piisavad konsulteerimis- ja osaluskanalid kõikide huvitatud isikute ja ühenduste jaoks.

Kodanike kaasamine

Suurendada kodanike osalust otsuste tegemisel. Propageerida säästva arengu alast haridust ja tõsta üldsuse teadlikkust. Informeerida kodanikke nende mõjust keskkonnale ja nende võimalustest teha säästvamaid valikuid.

Äriühingute ja sotsiaalpartnerite kaasamine

Tugevdada sotsiaalset dialoogi, tõsta ettevõtjate sotsiaalset vastutustunnet ning tugevdada avaliku ja erasektori partnerlust koostöö edendamiseks ja ühiste ülesannete täitmiseks säästva tootmise ja tarbimise saavutamisel.

Poliitika ühtsus ja juhtimine

Edendada ühtsust kõikide Euroopa Liidu poliitikavaldkondade vahel ning samuti ühtsust kohaliku, piirkondliku, riikliku ja üleilmse tegevuse vahel, et suurendada oma panust säästvasse arengusse.

Poliitika integreerimine

Soodustada majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste kaalutluste integreerimist, nõnda et need oleksid omavahel seotud ja toetaksid üksteist vastastikku, kasutades täiel määral ära parema õigusliku reguleerimise vahendeid, nagu näiteks tasakaalustatud mõjuhindamine ja konsulteerimine huvigruppidega.

parimate kättesaadavate teadmiste kasutamine

Tagada, et poliitikat töötatakse välja, hinnatakse ja teostatakse parimate kättesaadavate teadmiste põhjal ning et see on majanduslikult põhjendatud ja tasuv.

Ettevaatuspõhimõte

Kui valitseb objektiivne teaduslik ebakindlus, siis valida ettevaatlik lähenemisviis, et hoida ära võimalikku kahju inimeste tervisele või keskkonnale, ning rakendada ennetusmeetmeid.

SAASTAJA PEAB MAKSMA

Tagada, et hinnad kajastaksid tegelikke tootmis- ja tarbimistegevusest tulenevaid kulusid ühiskonnale ning et saastajad maksaksid kahju eest, mida nad põhjustavad inimeste tervisele ja keskkonnale.