ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
46.

rõhutab, et silmas pidades mitmeaastase finantsraamistiku tagasihoidlikku kogumahtu, mis piirab veelgi tegevusruumi selles ELi poliitilise ja sotsiaalse stabiilsuse ja julgeoleku jaoks väga olulises valdkonnas, on see eriti oluline kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks, kes vastutavad paljude nende meetmete eest. Samuti juhib komitee seejuures tähelepanu asjaolule, et Euroopa Sotsiaalfond Plussi rahastamisvahendeid, millest tuleks katta rändajate pikaajalise integratsiooni meetmete kulud, tuleb seega selle uue ülesande täitmiseks suurendada;
Teatises „Ühenduvus konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu jaoks – Euroopa gigabitiühiskonna poole“ (1) (gigabitiühiskonna strateegia) on seatud 2025. aasta strateegilised eesmärgid digitaalse ühenduvuse taristusse tehtavate investeeringute optimeerimist silmas pidades. Direktiivis (EL) 2018/XXX (Euroopa elektroonilise side seadustiku direktiivi kohta) on muu hulgas seatud eesmärgiks luua õiguskeskkond, mis stimuleeriks erainvesteeringuid digitaalse ühenduvuse võrkudesse. Sellegipoolest on selge, et paljudes liidu piirkondades ei ole majanduslikult otstarbekas võrke välja arendada – seda mitmesuguste selliste tegurite tõttu nagu kauge asukoht ning territoriaalne ja geograafiline eripära, väike rahvastikutihedus ning mitmesugused sotsiaalmajanduslikud tegurid. Seetõttu tuleks programmi kohandada nii, et see aitaks kaasa nende gigabitiühiskonna strateegias esitatud strateegiliste eesmärkide saavutamisele ning täiendaks toetust, mis ülisuure läbilaskevõimega võrkudele on ette nähtud muude programmidega, eelkõige ERFist, Ühtekuuluvusfondist ja InvestEU fondist.

Teatises „Ühenduvus konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu jaoks – Euroopa gigabitiühiskonna poole“ (1) (gigabitiühiskonna strateegia) on seatud 2025. aasta strateegilised eesmärgid digitaalse ühenduvuse taristusse tehtavate investeeringute optimeerimist silmas pidades. Direktiivis (EL) 2018/XXX (Euroopa elektroonilise side seadustiku direktiivi kohta) on muu hulgas seatud eesmärgiks luua õiguskeskkond, mis stimuleeriks erainvesteeringuid digitaalse ühenduvuse võrkudesse. Sellegipoolest on selge, et paljudes liidu piirkondades ei ole majanduslikult otstarbekas võrke välja arendada – seda mitmesuguste selliste tegurite tõttu nagu kauge asukoht ning territoriaalne ja geograafiline eripära, nagu äärepoolseimate piirkondade puhul, väike rahvastikutihedus ning mitmesugused sotsiaalmajanduslikud tegurid. Seetõttu tuleks programmi kohandada nii, et see aitaks kaasa nende gigabitiühiskonna strateegias esitatud strateegiliste eesmärkide saavutamisele ning täiendaks toetust, mis ülisuure läbilaskevõimega võrkudele on ette nähtud muude programmidega, eelkõige ERFist, Ühtekuuluvusfondist ja InvestEU fondist.
55.

tuletab meelde, et siiani subsideeritakse fossiilkütuseid, mistõttu neist valmistatud plasti hind on väiksem kui ringlussevõetud või bioressursipõhise plasti oma, mis on peamine majanduslik takistus plasti ringmajanduse arendamisel; nõuab seetõttu tungivalt selliste väärade stiimulite kaotamist. Lisaks sellele võiks fossiilpäritolu plasti ja plasttoodete tootjatele ja importijatele panna rahalise vastutuse CO 2 -heite vähendamise eest nende plastijäätmete lõppkäitlemisel;
kinnitab, et kalandus on nii mereprügi allikas kui ka selle ohver. Passiivselt püütava prügi probleemi lahendamiseks on loodud sellised kohalikud algatused nagu „Mereprügi püüdmine“, kus passiivselt püütud prügi on võimalik kõrvaldada tasuta, isegi kui sadam kohaldab jäätmete üleandmise eest otsetasusid. Ehkki komitee tunneb heameelt põhimõtte üle, et eritasu ei nõuta, rõhutab ta, et jätkuvalt peab saama tasuta üle anda passiivselt püütud prügi, mis on ringlussevõtul sadama vastuvõtuseadmete ja -rajatiste jaoks potentsiaalne tuluallikas, tagamaks, et prügi kogumise ja ringlussevõtukohta vedamise protsess kulgeks sujuvalt. See tähendab, et kui kalalaeval on anda üle ainult passiivselt püütud prügi, ei peaks ta olema kohustatud tasu maksma;
9.

juhib tähelepanu asjaolule, et eespool nimetatu tulemusena on riskihindamisel kasutatud uuringute ja nende sisu intellektuaalomandi õigused tööstusel, mis tähendab, et sõltumatu teaduslik analüüs ei pruugi olla võimalik, arvestades määruse üldisi toidualaseid õigusnorme käsitleva määruse artikli 38 uut lõiget 1a, milles sedastatakse, et „[l]õike 1 punktis c märgitud teabe avalikustamist ei käsitata otsese ega kaudse loana ega litsentsina asjaomaste andmete ja teabe ning nende sisu kasutamiseks, reprodutseerimiseks või muul moel kasutamiseks“;
Internetipõhised kauplemiskohad tuleks direktiivi 2011/83/EL kohaldamisel määratleda samamoodi nagu seda on tehtud määruses (EL) nr 524/2013 (1) ja direktiivis (EL) 2016/1148 (2). Seda määratlust tuleks siiski ajakohastada ja muuta see tehnoloogiliselt neutraalseks, et hõlmata ka uuem tehnoloogia. Seetõttu on asjakohane viidata „veebisaidi“ asemel „internetipõhisele kasutajaliidesele“, nagu see on määratletud määruses (EL) 2018/302 (3).

Internetipõhised kauplemiskohad tuleks direktiivi 2011/83/EL kohaldamisel määratleda samamoodi, nagu seda on tehtud määruses (EL) nr 524/2013 (1). Seda määratlust tuleks siiski ajakohastada ja muuta see tehnoloogiliselt neutraalseks, et hõlmata ka uuem tehnoloogia. Seetõttu on asjakohane viidata „veebisaidi“ asemel „internetipõhisele kasutajaliidesele“, nagu see on määratletud määruses (EL) 2018/302 (2) . Internetipõhise kauplemiskoha pakutavad IT-teenused võivad hõlmata tehingute töötlemist, andmete koondamist või kasutajaprofiilide loomist. Internetipõhiseid rakenduste poode, mis võimaldavad kolmandate tootjate rakenduste või tarkvaraprogrammide digitaalset turustamist, tuleb käsitada teatud liiki internetipõhise kauplemiskohana .
(5) Et tugevdada õiglust ja usaldust ühtse turu vastu, tuleks luua Euroopa Tööjõuamet (edaspidi „amet“). Selleks peaks amet aitama liikmesriikidel ja komisjonil tõhustada sellise teabe ja teenuste kättesaadavust, mis on mõeldud üksikisikutele ja tööandjatele ning milles käsitletakse nende õigusi ja kohustusi tööjõu piiriülese liikuvuse valdkonnas, toetama nõuetele vastavust ja koordineerimist liikmesriikide vahel, et tagada liidu õiguse tõhus kohaldamine kõnealustes valdkondades, ning vahendama ja hõlbustama lahendusi piiriüleste vaidluste või tööturu häirete korral.

(5) Et tugevdada õiglust ja usaldust ühtse turu vastu, tuleks luua Euroopa Tööjõuamet (edaspidi „amet“). Selleks peaks amet aitama liikmesriikidel ja komisjonil tõhustada sellise teabe ja teenuste kättesaadavust, mis on mõeldud üksikisikutele ja tööandjatele ning milles käsitletakse nende õigusi ja kohustusi tööjõu piiriülese liikuvuse valdkonnas, toetama nõuetele vastavust ja koordineerimist liikmesriikide vahel, et tagada liidu õiguse tõhus kohaldamine kõnealustes valdkondades, ning vahendama ja hõlbustama lahendusi piiriüleste vaidluste või tööturu häirete korral. See hõlmab ka järjepidevat ja tõhusat jõustamisraamistikku.
17.

rõhutab vajadust teha tööd alushariduse ja lapsehoiu mõiste „hoiu“ komponendi pideva täiendamise nimel, et alushariduse õpetajate roll sisaldaks ka positiivsete suhete soodustamist laste, vanemate ja üksteise vahel, oleks tagatud alushariduse taskukohasus madala sissetulekuga perede jaoks kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba 11. põhimõttega, tunnistataks lapse õiguste konventsiooni põhimõtet, milles sätestatakse, et kõigi lastele suunatud meetmete puhul on esmatähtis see, mis on lapse huvides parim;
Avatud innovatsiooni sammas peaks looma mitmeid meetmeid, et toetada ühendatult ettevõtjate ja ettevõtluse vajadusi, mille eesmärk on kiire turukasvu saavutamiseks viia ellu ja kiirendada läbimurdelist innovatsiooni. See peaks ligi tõmbama innovatsiooniga tegelevaid äriühinguid, kellel on potentsiaali kasvada rahvusvahelisel ja liidu tasandil, ning pakkuda paindlikke toetusi ja kaasinvesteeringuid, sealhulgas koos erainvestoritega . Nende eesmärkide saavutamiseks moodustatakse Euroopa innovatsiooninõukogu (European Innovation Council, edaspidi „EIC“). See sammas peaks toetama ka Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituuti (European Institute of Innovation and Technology, edaspidi „EIT“) ning suures osas Euroopa innovatsiooni ökosüsteemi, eelkõige partnerluste kaasrahastamise teel koos riiklike ja piirkondlike innovatsiooni toetajatega.

Avatud innovatsiooni sammas peaks looma mitmeid meetmeid, et toetada ühendatult novaatorite, ettevõtjate ja ettevõtluse vajadusi, mille eesmärk on kiire turukasvu saavutamiseks viia ellu ja kiirendada läbimurdelist innovatsiooni. See peaks ligi tõmbama innovatsiooniga tegelevaid äriühinguid, kellel on potentsiaali kasvada rahvusvahelisel ja liidu tasandil, ning pakkuda paindlikke toetusi ja kaasinvesteeringuid, sealhulgas koos era- ja avaliku sektori investoritega . Nende eesmärkide saavutamiseks moodustatakse Euroopa innovatsiooninõukogu (European Innovation Council, edaspidi „EIC“). See sammas peaks toetama ka Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituuti (European Institute of Innovation and Technology, edaspidi „EIT“) ning kohalikku, piirkondlikku, riiklikku ja Euroopa innovatsiooni ökosüsteemi, eelkõige partnerluste kaasrahastamise teel koos riiklike ja piirkondlike innovatsiooni toetajatega.
Iga liikmesriik tagab, et tema programmis käsitletavad prioriteedid on tihedalt seotud liidu rändehalduse valdkonna prioriteetide ja probleemidega ning vastavad neile ning et need on täielikus kooskõlas asjaomase liidu acquis’ ja kokkulepitud liidu prioriteetidega. Oma programmide prioriteete kindlaks määrates tagavad liikmesriigid, et nende programmis käsitletakse piisavalt II lisas sätestatud rakendusmeetmeid.

Liikmesriigid eraldavad vähemalt 20 % nende programmide vahenditest artikli 3 lõike 2 esimese lõigu punktis a osutatud erieesmärgi jaoks ja vähemalt 20 % artikli 3 lõike 2 esimese lõigu punktis b osutatud erieesmärgi jaoks. Liikmesriigid võivad nimetatud miinimummääradest kõrvale kalduda ainult juhul, kui riiklikule programmile on lisatud üksikasjalik selgitus selle kohta, miks vahendite eraldamine alla miinimummäära ei sea ohtu eesmärgi saavutamist. Artikli 3 lõike 2 esimese lõigu punktis a osutatud erieesmärgi jaoks ei või käesolevas määruses sätestatud miinimummäärast vähem vahendeid eraldada liikmesriigid, kellel esineb struktuurseid puudujääke majutuse, infrastruktuuri ja teenuste valdkonnas;
Kui ostja nõuab lõike 2 punktides b, c ja d kirjeldatud olukordades tasu maksmist, esitab ta tarnijale viimase nõudmisel hinnangulise maksesumma ühiku kohta või üldise maksesumma, olenevalt sellest, kumb on asjakohane, ning kui tegemist on lõike 2 punktides b ja d kirjeldatud olukordadega, esitab ostja ka hinnangulised kulud ja nende kulude põhjenduse.

Kui ostja nõuab lõike 2 punktides b, c ja d kirjeldatud olukordades rangelt osutatud teenusega seotud tasu maksmist, esitab ta tarnijale hinnangulise maksesumma ühiku kohta või üldise maksesumma, olenevalt sellest, kumb on asjakohane, ning kui tegemist on lõike 2 punktides b ja d kirjeldatud olukordadega, esitab ostja ka hinnangulised kulud ja nende kulude põhjenduse.
10.

rõhutab, et riskide hindamise ja riskijuhtimise kavandamise sätted, nagu need, mis on ette nähtud kodanikukaitse õigusaktide või ELi üleujutuste direktiivi raames, tuleb koostada koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega. Komitee märgib, et paljudel juhtudel on kohalikul ja piirkondlikul valitsuse tasandil rohkem teadmisi riskide kohta kui liikmesriigi valitsusel. Komitee nõuab tegevusjuhendit kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamiseks selliste kavade ettevalmistamisse. Samuti rõhutab komitee vajadust jagada parimaid tavasid kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul valitsuse tasandil;
16.

rõhutab, kui oluline on edendada CO 2 -heite vähendamist ja püüelda heitevabaduse eesmärgi saavutamise poole ning kutsuda liikmesriike üles koostama koostöös piirkondadega konkreetsed tegevuskavad fossiilkütuseid kasutavate rajatiste ja infrastruktuuride ning tuumaelektrijaamade ümberkujundamiseks, soodustades Euroopa gaasimajanduse dekarboniseerimise huvides taastuvate energiaallikate ja tehniliste lahenduste kasutamist (nagu nt vesinik) ning võttes aluseks PVT-viitedokumendid. Komitee märgib, et fossiilkütuste asjakohane hinnakujundus heitkogustega kauplemise süsteemi raames või sotsiaalseid aspekte arvestades kujundatud maksustamise abil on taastuvenergiale ülemineku nurgakivi. Komitee toetab seega Euroopa Komisjoni hiljutist teatist „ELi energia- ja kliimapoliitika tõhusam ja demokraatlikum otsustusprotsess“ ning leiab, et paljud selles dokumendis tehtud soovitused, eriti energia maksustamise olulisuse kohta, on hädavajalikud, et tagada kooskõlastatud, sidus ja õigeaegne vastus tohututele ELi ees seisvatele katsumustele;
(a)

partnerships for cooperation and exchanges of practices, including small-scale partnerships to foster a wider and more inclusive access to the Programme; to enable smaller local and regional operators to take part in this Programme as well, the minimum number of countries required to take part in a measure should be reduced to six ;
Vajadusest ja siduvast ajakavast hoolimata on kogemused näidanud, et paljud TEN-T lõplikuks väljaarendamiseks mõeldud investeeringud jäävad pidama keerukate loamenetluste, piiriüleste hankemenetluste ja muude menetluste taha. Selline olukord seab ohtu projektide õigeaegse ellurakendamise ja paljudel juhtudel on tulemuseks märkimisväärsed viivitused ja suuremad kulud. Nende küsimuste lahendamiseks ja TEN-T lõpliku koordineeritud väljaarendamise võimaldamiseks on vaja ELi tasandil ühtlustatud meetmeid.

Vajadusest ja siduvast ajakavast hoolimata on kogemused näidanud, et paljud TEN-T lõplikuks väljaarendamiseks mõeldud investeeringud jäävad pidama keerukate loamenetluste, piiriüleste hankemenetluste ja muude menetluste taha. Lisaks ei pöörata sageli piisavat tähelepanu varajasele kodanikuosalusele ja konsensuse saavutamisele, mille tulemuseks on läbipaistvuse puudumisest tingitud kodanike vähene toetus. Selline olukord seab ohtu projektide õigeaegse ellurakendamise ja paljudel juhtudel on tulemuseks märkimisväärsed viivitused ja suuremad kulud. Nende küsimuste lahendamiseks ja TEN-T lõpliku koordineeritud väljaarendamise võimaldamiseks on vaja ELi tasandil ühtlustatud, lihtsustatud ja õigeaegseid meetmeid.
14.

on veendunud, et ELi välispiiride kaitse on ühishuvi ning kavandatud õigusakti eesmärke ei saa piisaval määral saavutada liikmesriigid ja piirkondlikud omavalitsused üksi, mistõttu on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega.
33.

juhib tähelepanu asjaolule, et seoses väliste tegurite mõjuga (nt lumi, udu ja vihm) ei saa alati tagada, et nii inimestest juhid kui ka juhiabisüsteemidega varustatud või kõrgema automatiseerituse tasemega sõidukid tunneksid hõlpsasti ja usaldusväärselt ära teemärgised ja liiklusmärgid. Näiteks tugeva lumesaju korral ei saa isegi sellise tänavakoristuse puhul, mille eesmärk on teede peaaegu täielik vabastamine jääst ja/või lumest, vaatamata kõikide vahendite kasutamisele tagada, et teed oleksid ööpäevaringselt lumevabad. Kui eesmärk on osaline tänavakoristus, mille puhul lükatakse suurem osa värsket lund tee äärde ja ülejäänud lumi sõidetakse kõvaks, et tekiks kõva kate, ei ole maapinnal asuvate mis tahes tähiste nähtavus tagatud. Tuleb välistada teede hoolduse eest vastutavate organite vastutus õnnetuste korral, mille põhjus on juhiabisüsteemidega varustatud või kõrgema automatiseerituse tasemega sõidukite poolne väärtõlgendamine, sest niimoodi lükataks ebaõnnestumisrisk autotööstuse juhiabisüsteemidelt teede hoolduse eest vastutajatele;
43.

Eelarvelised assigneeringud on tervitatavad. Euroopa kosmoseprogramm toetab paljusid ELi poliitikavaldkondi, mis tähendab, et kulud ei lähe üksnes konkreetsele tegevusele, vaid tegemist on muudele ELi poliitikavaldkondadele olulise osa andmisega. Sellega seoses tuleb rõhutada, et tehnoloogiate kasutuselevõtuks ja edendamiseks ette nähtud rahalised vahendid peaksid kajastama kodanike ja ettevõtjate üha suuremat kaasatust. Seega ei tohiks vahendeid olla vähem kui praegusel perioodil, st Copernicuse jaoks mitte vähem kui 5 % programmi kogueelarvest. EGNOS/Galileo eelarve kasutamine ei tohiks hõlmata uute haldusstruktuuride loomise kulusid, vaid keskenduma üksnes edendamisele ja turu arendamisele. Juba alustatud tegevuste võivad juhul, kui neid piisavalt ei rahastata, ebaõnnestuda või lakata olemast asjakohased, mis ohustaks juba tehtud investeeringuid.
Nagu juba märgitud, tuleks selleks, et säilitada EGFi üleeuroopaline mõõde, esitada toetustaotlus juhul, kui suurel restruktureerimisel on oluline mõju piirkonna või kohalikule majandusele. Selline mõju tuleks kindlaks määrata minimaalse arvu koondatud töökohtadega konkreetse võrdlusperioodi jooksul. Võttes arvesse vahehindamise tulemusi, kehtestatakse künniseks 250 koondatud töökohta neljakuulise võrdlusperioodi jooksul (või valdkondlike juhtumite puhul kuue kuu jooksul) . Võttes arvesse, et koondamislainetel, mis toimuvad eri sektorites, kuid samas piirkonnas, on võrdselt oluline mõju kohalikule tööturule, on ka piirkondlikud taotlused võimalikud. Selliste väikeste tööturgude puhul nagu väikesed liikmesriigid või kauged piirkonnad, sealhulgas äärepoolseimad piirkonnad, millele on osutatud ELi toimimise lepingu artiklis 349, või erandlikel asjaoludel võib taotluse esitada väiksema koondamiste arvu puhul.

Nagu juba märgitud, tuleks selleks, et säilitada EGFi üleeuroopaline mõõde, esitada toetustaotlus juhul, kui suurel restruktureerimisel on oluline mõju piirkonna või kohalikule majandusele. Selline mõju tuleks kindlaks määrata minimaalse arvu koondatud töökohtadega konkreetse võrdlusperioodi jooksul. Võttes arvesse vahehindamise tulemusi, kehtestatakse künniseks 150 koondatud töökohta üheksakuulise võrdlusperioodi jooksul. Võttes arvesse, et koondamislainetel, mis toimuvad eri sektorites, kuid samas piirkonnas, on võrdselt oluline mõju kohalikule tööturule, on ka piirkondlikud taotlused võimalikud. Selliste väikeste tööturgude puhul nagu väikesed liikmesriigid või kauged piirkonnad, sealhulgas äärepoolseimad piirkonnad, millele on osutatud ELi toimimise lepingu artiklis 349, või erandlikel asjaoludel, nagu näiteks piirkondade puhul, mida suur töötuse määr on juba tõsiselt tabanud, võib taotluse esitada väiksema koondamiste arvu puhul.
18.

rõhutab, et Euroopa solidaarsuskorpuse ettepanekut tuleb rakendada kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamine ettepanekute rakendusetappi on äärmiselt oluline. Komitee kutsub komisjoni üles võtma arvesse kohalike kogukondade vajadusi ja ootusi, sest nemad on asjaomastele inimestele lähemal; toonitab, et haridus, erialased koolitused ja noorteküsimused on liikmesriikide pädevuses ning et kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 6 peab Euroopa Liit toetama, koordineerima ja täiendama riiklikke meetmeid, arvestades et tööhõive edendamine on ühine huvi. Seega sõltub asjaomaste, subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele vastavate ELi meetmete edu koostööst kohalike ja piirkondlike omavalitsustega;
„piiriülene õigussubjekt“ – õigussubjekt , sealhulgas euroregioon või muu erinevate kohalike ja piirkondlike omavalitsusüksuste rühmitus , mis on asutatud ühe Interregi programmis osaleva riigi õiguse alusel, tingimusel et selle on asutanud vähemalt kahe osaleva riigi territoriaalsed asutused või muud organid.

„piiriülene õigussubjekt“ – õigussubjekt, mis on asutatud ühe Interregi programmis osaleva riigi õiguse alusel, tingimusel et selle on asutanud vähemalt kahe osaleva riigi territoriaalsed asutused või muud organid.

2. Kui käesoleva määruse kohaldamisel osutatakse määruses (EL) [uus ühissätete määrus] „liikmesriigile“, käsitatakse seda kui „liikmesriiki, kus asub korraldusasutus“, ja kui määruses osutatakse „igale liikmesriigile“ või „liikmesriikidele“, käsitatakse seda kui „asjaomases Interregi programmis osalevaid liikmesriike ja, kui see on asjakohane, kolmandaid riike, partnerriike ning ÜMTsid“.

2. Kui käesoleva määruse kohaldamisel osutatakse määruses (EL) [uus ühissätete määrus] „liikmesriigile“, käsitatakse seda kui „liikmesriiki, kus asub korraldusasutus“, ja kui määruses osutatakse „igale liikmesriigile“ või „liikmesriikidele“, käsitatakse seda kui „asjaomases Interregi programmis osalevaid liikmesriike ja, kui see on asjakohane, kolmandaid riike, partnerriike ning ÜMTsid“.

Kui käesoleva määruse kohaldamisel osutatakse määruses (EL) [uus ühissätete määrus] „fondidele“, nagu need on loetletud kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis a, või „ERFile“, käsitatakse seda nii, et see hõlmab ka liidu vastavaid välisrahastamisvahendeid.
Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek

Selleks et tõhusalt ja tulemuslikult reageerida turuhäirete ohule, mis on tingitud märkimisväärsest hinnatõusust või -langusest sise- või välisturul või muudest sündmustest või tingimustest, mis põhjustavad turuhäireid või turuhäirete ohtu, ja kui kõnealune olukord või selle mõju turule tõenäoliselt jätkub või halveneb, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte, et võtta vajalikke meetmeid turuolukorrale reageerimiseks, täites samal ajal kõiki kohustusi, mis tulenevad ELi toimimise lepingu kohaselt sõlmitud rahvusvahelistest kokkulepetest ja tingimusel, et muud käesolevas määruses ette nähtud meetmed osutuvad ebapiisavaks. Selleks et tõhusalt ja tulemuslikult reageerida turuhäirete ohule, mis on tingitud märkimisväärsest hinnatõusust või -langusest sise- või välisturul või muudest sündmustest või tingimustest, mis põhjustavad turuhäireid või turuhäirete ohtu, ja kui kõnealune olukord või selle mõju turule tõenäoliselt jätkub või halveneb, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte, et võtta vajalikke meetmeid turuolukorrale reageerimiseks, täites samal ajal kõiki kohustusi, mis tulenevad ELi toimimise lepingu kohaselt sõlmitud rahvusvahelistest kokkulepetest ja tingimusel, et muud käesolevas määruses ette nähtud meetmed osutuvad ebapiisavaks.

Kui käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud turuhäirete puhul on see nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulisuse tõttu vajalik, kohaldatakse artiklis 228 sätestatud menetlust delegeeritud õigusaktide suhtes, mis on võetud vastu käesoleva lõike esimese lõigu alusel. Kui käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud turuhäirete puhul on see nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulisuse tõttu vajalik, kohaldatakse artiklis 228 sätestatud menetlust delegeeritud õigusaktide suhtes, mis on võetud vastu käesoleva lõike esimese lõigu alusel.

Need kiireloomulised juhtumid võivad hõlmata vajadust võtta viivitamatult meetmeid turuhäirete kõrvaldamiseks või vältimiseks, kui turuhäire oht tekib nii kiiresti või ootamatult, et olukorraga konkreetseks ja tõhusaks tegelemiseks on vaja kohe tegutseda või kui see tegevus võib turuhäire tekkimist, arengut või raskemaks või pikaajalisemaks kriisiks muutumist ära hoida või kui kohese tegevuse edasilükkamine võib häiret põhjustada või süvendada või suurendada nende meetmete ulatust, mis on järgnevalt vajalikud ohu või häire vastu võitlemiseks või kahjustada tootmist või turu tingimusi. Need kiireloomulised juhtumid võivad hõlmata vajadust võtta viivitamatult meetmeid turuhäirete kõrvaldamiseks või vältimiseks, kui turuhäire oht tekib nii kiiresti või ootamatult, et olukorraga konkreetseks ja tõhusaks tegelemiseks on vaja kohe tegutseda või kui see tegevus võib turuhäire tekkimist, arengut või raskemaks või pikaajalisemaks kriisiks muutumist ära hoida või kui kohese tegevuse edasilükkamine võib häiret põhjustada või süvendada või suurendada nende meetmete ulatust, mis on järgnevalt vajalikud ohu või häire vastu võitlemiseks või kahjustada tootmist või turu tingimusi.
21.

tervitab komisjoni ettepanekut, et EISF täiendaks olemasolevaid instrumente, näiteks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondi (ESIF) ja et see ei kattuks Euroopa stabiilsusmehhanismiga (ESM), kuigi see on mõnevõrra sarnane; märgib siiski, et makromajanduslikku stabiliseerimist ei tunnustata praegu ELi eelarve selgesõnalise eesmärgina, mis seab piirid sellele, kui palju EISF võib saavutada;