[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 12.11.2008

KOM(2008) 722 lõplik

KOMISJONI ARUANNE

Euroopa Liidu Solidaarsusfond 2007. aasta aruanne

SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. 2007. aastal esitatud uued taotlused 3

3. Rahastamine 8

4. Järelevalve 9

5. Abiandmise lõpetamised 9

6. Järeldused 10

Lisa 1: European Union Solidarity Fund applications received in 2007 11

Lisa 2: Criteria to mobilise the EU Solidarity Fund 12

Lisa 3: Determination of the amount of aid 13

Lisa 4: Thresholds for major disasters applicable in 2007 14

1. Sissejuhatus

Euroopa Liidu Solidaarsusfond loodi 15. novembril 2002[1]. Solidaarsusfondi määruse artiklis 12 on sätestatud, et fondi eelmise aasta tegevuse kohta esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanne. Käesolev aruanne käsitleb fondi 2007. aasta tegevust ja teeb seda nagu eelmisedki aruanded kolmes valdkonnas: 2007. aasta jooksul esitatud uute taotluste menetlemine, abi rakendamise järelevalve ning abi rakendamise aruannete hindamine, et valmistada need ette menetlemise lõpetamiseks.

2. 2007. aastal esitatud uued taotlused

2007. aastal sai komisjon 19 uut taotlust solidaarsusfondist abi saamiseks. 1. lisas esitatakse üksikasjalik ülevaade kõigist taotlustest. Neid hinnati määrusega kehtestatud kriteeriumide ning teabe järgi, mida taotlevad riigid esitasid.

Saksamaa

2007. aasta jaanuaris tabas Saksamaad tugev torm (Kyrill), mis põhjustas mitmes piirkonnas ulatuslikku kahju. Saksamaa ametiasutused taotlesid solidaarsusfondist rahalist abi 29. märtsil 2007. Lisateave esitati 12. juulil 2007.

Torm kvalifitseeriti katastroofiks, kuna otsene kahju 4 687 miljonit eurot ületas kohaldatavat künnist 3 267 miljonit eurot (st 3 miljardit eurot 2002. aasta hindades). Torm põhjustas olulist kahju infrastruktuurile, metsadele, ettevõtetele ja kodumajapidamistele. Kõige enam kannatanud piirkondades kuulutati välja erakorraline seisukord. Tormi otsese tagajärjena hukkus üksteist inimest. Maantee- ja raudteevõrgu tööd takistasid mahalangenud puud ja elektriliinid, mille tulemusena rongiliiklus seiskus täielikult kogu Saksamaal ja oli vaja ulatuslikke korrastustöid.

Komisjon otsustas 11. septembril 2007 teha eelarvepädevale asutusele ettepaneku solidaarsusfond kasutusele võtta ja eraldada 166,9 miljonit eurot rahalist abi. Eelarvemenetluse lõppedes maksti Saksamaale abi 27. detsembril 2007.

Hispaania (El Hierro)

Ajavahemikus 26–28 jaanuar 2007 tabas Kanaari saarestiku seitsmest saarest väikseimat, El Hierrot, ränk torm, millega kaasnes tugev vihmasadu, mis kahjustas avalikku infrastruktuuri. 29. märtsil 2007 esitas Hispaania taotluse rahalise abi saamiseks.

Tormi põhjustatud kahjud ulatusid umbes 17,858 miljoni euroni, mis moodustab 0,55 % tavalisest solidaarsusfondi kasutuselevõtu künnisest (3 267 miljonit eurot). Seetõttu uuriti taotlust erakorralise piirkondliku katastroofi kriteeriumide järgi. Määruses pööratakse erilist tähelepanu kõrvalistele ja isoleeritud piirkondadele, mille hulka El Hierro kuulub.

Komisjon leidis, et piirkondlike loodusõnnetuste erikriteeriumide mõttekuse tagamiseks riigi tasandil tuleb teha vahet tõsiste piirkondlike ja kohaliku mõjuga sündmuste vahel. Subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt vastutavad viimaste eest riigi ametiasutused, samal ajal kui esimeste puhul võib kaaluda abi andmist solidaarsusfondist. Katastroofi, mille põhjustatud kahju oli 0,55 % solidaarsusfondi kasutuselevõtu tavalisest künnisest, ei peetud fondi kasutamise tingimustele vastavaks, isegi kui tegemist oli erakorraliste asjaoludega või kõrvalise ja isoleeritud piirkonnaga.

Hispaania asutused nimetasid kahjustatud piirkonnaks El Hierro saart, kus elab 10 500 inimest, mis moodustab 0,5 % Kanaari saarte elanikkonnast. Määruses 2012/2002 ei ole sätestatud kahjustatud piirkonna minimaalset suurust või rahvaarvu abi andmiseks, kuid komisjon leidis, et neid peaks võtma arvesse asjaomase riigi majanduse kontekstis. Käesoleval juhul põhjustas katastroof tõsist kohalikku kahju, kuid see piirnes väikese territooriumiga ja mõjutas väikest hulka inimesi.

Kuigi taotlusest selgus, et tugev vihmasadu põhjustas paiguti tõsist kahju, ei olnud siiski piisavaid tõendeid tõsiste ja kestvate kahjude kohta piirkonna (Kanaari saarte) elutingimustele ja majanduslikule stabiilsusele. Piirkonna majandusliku stabiilsuse põhimõtet ei saa kohaldada üksuste puhul, mis on liiga väikesed, et mõjutada tervet piirkonda. Mõju majandusele tuli hinnata laiemas piirkondliku kontekstis, st võttes arvesse kogu Kanaari saarte regiooni. Ei olnud tõendeid selle kohta, et torm oleks mõjutanud Kanaari saarte majanduslikku stabiilsust. Komisjon otsustas 2008. aasta alguses solidaarsusfondi mitte kasutada ning teatas sellest Hispaania ametiasutustele.

Prantsusmaa (Réunioni saar)

2007. aasta veebruaris tabas Prantsusmaale kuuluvat Réunioni saart troopiline tsüklon Gamède, mis põhjustas tõsist kahju infrastruktuurile ja erinevatele majandussektoritele. 4. mail 2007 esitas Prantsusmaa taotluse rahalise abi saamiseks. Täpsem teave kahju suuruse kohta esitati 29. juunil, 12. ja 17. juulil 2007. Kuna otsene kogukahju (211,6 miljonit eurot) oli väiksem, kui solidaarsusfondi kasutuselevõtu tavaline künnis, moodustades 6,5 % kohaldatavast künnisest (3 267 miljonit eurot), siis uuriti taotlust erakorralise piirkondliku katastroofi kriteeriumide alusel.

Prantsusmaa ametiasutused põhjendasid oma taotlust Réunioni saare erilise olukorraga, kuna see on liidu kaugeim, kuid samal ajal kõige tihedamini asustatud äärepoolseim piirkond. Esitati tõendeid selle kohta, et orkaani põhjustatud kahjustuste mõju on Réunioni saarel selle eraldatuse ja juba niigi kriitilise sotsiaalmajandusliku olukorra tõttu tavapärasest ulatuslikum ja püsivam. Katastroof põhjustas ulatuslikku kahju infrastruktuurile, eelkõige maanteedele, veevõrgule ja sidele ning samuti põllumajandusele ja kalandusele. Erineval määral mõjutas katastroof kogu Réunioni saare elanikkonda. Saare 24 haldusüksusest 21s tuli välja kuulutada erakorraline seisukord. Tõendamaks, et loodusõnnetus mõjutas ulatuslikult ja püsivalt piirkonna elutingimusi ja majanduslikku stabiilsust, osutati põhiliselt probleemidele, mis tulenesid suurematele maanteedele tekitatud kahjustustest, eelkõige saare põhja- ja lõunaosas asuvat kaht majanduskeskust ühendaval kõige tähtsamal maanteel paiknenud silla hävimisest. Prognoositi, et see mõjub negatiivselt tööhõivele ja majanduskasvule ning sunnib hulga VKEsid oma tegevuse lõpetama. Lisaks põhjustas torm olulist sissetulekute kaotust kalanduse, põllumajanduse ja turismi sektorites.

Komisjon otsustas 11. septembril 2007 solidaarsusfondi kasutusele võtta ja tegi ettepaneku anda 5,29 miljonit eurot rahalist abi. Eelarvemenetluse lõppedes maksti Prantsusmaale abi 28. detsembril 2007.

Hispaania (Castilla-La Mancha)

22. ja 23. mail 2007 tabasid Castilla-La Mancha piirkonna teatavaid osi tõsised üleujutused, mis kahjustasid avalikku infrastruktuuri, kodumajapidamisi, ettevõtteid ja põllumajandust. 18. juulil 2007 esitas Hispaania taotluse rahalise abi saamiseks. Hispaania ametiasutuste hinnangul oli otsene kahju 66,172 miljonit eurot, mis moodustab ainult 2 % solidaarsusfondi kasutuselevõtu tavalisest künnisest katastroofide puhul (3 267 miljonit eurot). Kuna kogukahju oli tavalisest solidaarsusfondi kasutuselevõtu künnisest väiksem, uuriti taotlust erakorralise piirkondliku katastroofi kriteeriumide alusel.

Komisjon leidis, et piirkondlike loodusõnnetuste erikriteeriumide mõttekuse tagamiseks riigi tasandil tuleb teha vahet tõsiste piirkondlike ja kohaliku mõjuga sündmuste vahel. Katastroofi, mille põhjustatud kahju oli 2 % solidaarsusfondi kasutuselevõtu tavalisest künnisest, ei peetud fondi kasutamise tingimustele vastavaks.

Fondi erakorralise kasutamise üks tingimus on, et katastroof peab olema mõjutanud suurt osa katastroofipiirkonna elanikkonnast. Taotlus oli seotud üleujutustega Ciudad Reali provintsis (489 200 elanikku) ja Toledo provintsis (576 200 elanikku). Need kaks provintsi kuuluvad Castilla-La Mancha autonoomsesse piirkonda, mille rahvaarv on 1 839 900 (2004. aasta andmetel). Üleujutused nende provintsides mõjutasid mitut haldusüksust, mille elanikkond on kokku 71 397 inimest. Nende haldusüksuste elanikkond moodustab vaid väga väikese osa nimetatud provintside elanikkonnast. Määruses 2012/2002 ei ole sätestatud kahjustatud piirkonna minimaalset suurust või rahvaarvu abi andmiseks, kuid komisjon leidis, et neid peaks võtma arvesse asjaomase riigi majanduse kontekstis. Käesoleval juhul põhjustas katastroof tõsist kohalikku kahju, kuid see piirnes väikese territooriumiga ja mõjutas suhteliselt väikest hulka inimesi.

Üleujutused kahjustasid maanteid ja veevõrku, samuti munitsipaalrajatisi, haridus-, tervishoiu- ja spordirajatisi, tänavavalgustust, paljusid kodumajapidamisi, põllumajandust ning teatavat osa tööstus- ja teenindusettevõtetest. Kuigi taotlusest selgus, et üleujutused ja tugev vihmasadu põhjustasid paiguti tõsist kahju infrastruktuurile ja põllumajandusele, ei olnud siiski piisavaid tõendeid tõsiste ja kestvate kahjude kohta piirkonna elutingimustele ja majanduslikule stabiilsusele. Kuigi taotluses käsitleti enim kannatada saanud piirkondi, esitati ainult 1989 taotlust kodumajapidamiste kahjude korvamiseks (mõjutatud piirkonnas on 71 397 elanikku). Lisaks leidis komisjon, et piirkonna majandusliku stabiilsuse põhimõtet on vaja hinnata laiemas piirkondlikus kontekstis. Selle alusel otsustas komisjon, et taotlus ei vasta „piirkonna elutingimuste ja majandusliku stabiilsuse tõsiste ja püsivate kahjustuste” tingimustele. Komisjon otsustas 23 jaanuaril 2008 solidaarsusfondi mitte kasutada ning teatas sellest Hispaania ametiasutustele.

Ühendkuningriik

2007. aasta juunis ja juulis tabasid pärast mitut üksteisele järgnenud erakordselt tugevat vihmasadude lainet Ühendkuningriigi erinevaid piirkondi suured üleujutused, mis tekitasid tõsist kahju. 20. augustil 2007 esitas Ühendkuningriik taotluse rahalise abi saamiseks solidaarsusfondist. Komisjoni talituste küsitud ja hindamise lõpuleviimiseks vajalik lisateave saadi 26. oktoobril 2007.

Üleujutuste põhjustatud otsene kahju oli kokku üle 4,6 miljardi euro. Kuna see summa on solidaarsusfondi kasutuselevõtu lävest (Ühendkuningriigi puhul 3,267 miljardit eurot, s.t 3 miljardit eurot 2002. aasta hindades) kõrgem, võib õnnetust lugeda suureks looduskatastroofiks ning see kuulub solidaarsusfondi põhilisse kohaldamisalasse.

Komisjon otsustas 10. detsembril 2007 teha eelarvepädevale asutusele ettepaneku solidaarsusfond kasutusele võtta ja eraldada 162,388 miljonit eurot rahalist abi.

Küpros

29. juunil 2007 Küprosel toimunud metsatulekahjude tõttu esitasid Küprose ametiasutused 4. septembril 2007 taotluse abi saamiseks. Küprose ametiasutused hindasid kahju suuruseks 38,2 miljonit eurot, mis moodustab 48 % Küprose puhul kohaldatavast tavalisest solidaarsusfondi kasutuselevõtu künnisest (79,895 miljonit eurot). Seetõttu uuriti taotlust erakorralise piirkondliku katastroofi kriteeriumide järgi.

Põlenud oli peamiselt rahvuspargi metsaga kaetud ala, mis väidetavalt osutus suuremaks kui kogu tulekahjude hävitatud ala Küprosel viimase seitsme aasta jooksul. Mõju elanikkonnale oli siiski väga väike. Küprose ametiasutuste väitel sai kahjustada kolm naaberküla, mille elanikkond on kokku 1 703 inimest (st 0,2 % Küprose elanikkonnast). Nendes külades kannatas kahju 58 % kodumajapidamistest. Komisjon leidis, et kahjustatud piirkonna suurust ja elanike arvu peaks võtma arvesse asjaomase riigi majanduse kontekstis. Katastroofi, mis mõjutas ainult väga väheseid inimesi (u 988 elanikku), ei peetud solidaarsusfondi kasutamise tingimustele vastavaks.

Lisaks ei esitatud kindlaid tõendeid tõsiste ja kestvate kahjude kohta piirkonna elutingimustele ja majanduslikule stabiilsusele. Küprose ametiasutuste väitel kahjustas tulekahju mõnevõrra põhilist infrastruktuuri (transport, vesi, elekter), mis taastati järgnenud nädalate jooksul. Kodumajapidamistele tekkinud kahju oli 601 920 eurot (keskmiselt 353 eurot kahju kannatanud külade elaniku kohta), mis moodustas 1,5 % kogukahjudest. Sellest tulenevalt leidis komisjon, et taotlus ei vasta erakorralise piirkondliku katastroofi kõigile tingimustele. Komisjon otsustas 23 jaanuaril 2008 solidaarsusfondi mitte kasutada ning teatas sellest Küprose ametiasutustele.

Itaalia

27. septembril 2007 esitasid Itaalia ametiasutused solidaarsusfondile mitu taotlust, mis olid seotud üheksa Itaalia piirkonnaga. Solidaarsusfondile esitatavate taotluste tähtaeg on kümme nädalat alates esimeste kahjude tekkimisest. Kuna üheksast taotlusest ühegi puhul polnud sellest tähtajast kinni peetud, siis teatati Itaalia ametiasutustele 29. oktoobril 2007 saadetud kirjas, et nende taotlusi ei saa vastu võtta.

Hispaania (Kanaari saarte tulekahjud)

2007. aasta juulis ja augustis tabasid Gran Canaria, Tenerife ja La Gomera saart metsatulekahjud. 3. oktoobril 2007 esitasid Hispaania ametiasutused taotluse rahalise abi saamiseks. Otsene kahju oli hinnanguliselt 144,2 miljonit eurot. Kuna kahju moodustas 4,4 % tavalisest solidaarsusfondi kasutuselevõtu künnisest, uuriti taotlust erakorralise piirkondliku katastroofi kriteeriumide alusel.

Kahjustatud piirkond koosnes kolmest saarest: Gran Canaria, Tenerife ja La Gomera, kus elab kokku 1 681 946 inimest. Tulekahjudes sai kannatada 35 000 hektarit maapinda ning evakueerida tuli 12 000 inimest (0,7 % piirkonna elanikest). Katastroof kahjustas tõsiselt maanteid ja veevõrku, elamuid, põllumajandust, karjakasvatust, ettevõtteid ja loodust. Kuigi komisjon leidis, et tulekahjude vahetus läheduses elanud inimesed kannatasid ühel või teisel viisil kahju, ei esitatud tõendeid, et suurem osa Gran Canaria, Tenerife ja La Gomera saare elanikkonnast oleks kannatanud kahju.

Seoses nõudega tõsiste ja kestvate kahjude kohta piirkonna elutingimustele ja majanduslikule stabiilsusele väideti taotluses üldiselt, et kestvat kahju on põhjustatud looduskeskkonnale, infrastruktuurile ja ressurssidele, mis mõjutavad inimeste elutingimusi kahjustatud piirkonnas. Selle väite tõestamiseks ei esitatud siiski piisavaid tõendeid. Piirkonna majanduslikule stabiilsusele põhjustatud tõsiste ja kestvate kahjude osas väitsid Hispaania ametiasutused taotluses, et kahjusid ei saa hinnata lühikese aja jooksul ning täiendavaid tõendeid ei esitatud.

Sellest tulenevalt leidis komisjon, et taotlus ei vasta määruses esitatud erakorralise piirkondliku katastroofi kõigile tingimustele. Komisjon otsustas 2008. aasta alguses solidaarsusfondi mitte kasutada ning teatas sellest Hispaania ametivõimudele.

Prantsusmaa (Martinique)

2007. aasta augustis tabas Prantsuse Antillide kaht saart, Prantsusmaa ülemeredepartemange Martinique'i ja Guadeloupe'i orkaan Dean, mis põhjustas tõsist kahju infrastruktuurile ja erinevatele majandussektoritele. Prantsusmaa esitas taotluse ELi solidaarsusfondist abi saamiseks 26. oktoobril 2007. Komisjon sai täiendavat teavet Prantsusmaa ametiasutustelt 8. jaanuaril 2008. 2007. aasta lõpus oli taotlus alles hindamisel ning komisjon ei olnud veel teinud otsust solidaarsusfondi kasutamise kohta.

Kreeka

2007. aasta augustis mõjutasid küllaltki suurt osa Kreekast metsatulekahjud. Kõige tugevamad ja laiaulatuslikumad olid tulekahjud Lääne-Kreekas: Peloponnesose, Kesk-Kreeka ja Atika piirkonnas. Katastroof põhjustas suurt kahju erinevatele majandusharudele, eelkõige põllumajandusele, ning kahjustas transpordi, side-, energiajaotus-, vee- ja reovee- ning loodukatastroofi ennetamise valdkonna infrastruktuuri. Katastroof põhjustas märkimisväärset kahju ka looduskeskkonnale, kultuurimälestistele, koolidele, haiglatele ja tuletõrjele. Kanti olulisi kulusid ajutise majutuse pakkumiseks ning päästeteenistuste rahastamiseks, et rahuldada õnnetusest mõjutatud elanikkonna esmavajadusi. Tulekahjude tõttu hukkus Peloponnesoses, Lääne-Kreekas ja Euboias 65 inimest.

Kreeka ametiasutused palusid solidaarsusfondi abi 30. oktoobril 2007 ning lõplik taotlus esitati 24. jaanuaril 2008. 2007. aasta lõpus oli taotlus alles hindamisel ning komisjon ei olnud veel teinud otsust solidaarsusfondi kasutamise kohta.

Sloveenia

2007. aasta septembris mõjutasid suurt osa Sloveeniast tugevad vihmasajud ja torm, mis tõid kaasa tõsiseid üleujutusi ja maalihkeid. Sloveenia ametiasutused esitasid taotluse solidaarsusfondist abi saamiseks 19. novembril 2007.

Katastroof põhjustas märkimisväärset kahju infrastruktuurile (transport, elektriga varustamine, vesi). Katastroof kahjustas üle 350 km riigimaanteid ning üle 1 600 km kohalikke maanteid ja metsateid, üle 17 km veeinfrastruktuuri, üle 10 km elektrijaotusvõrku, 48 veehoidlat ja 147 silda. Lisaks kahjustas õnnetus oluliselt avalikke ja eravalduse olevaid hooneid, ettevõtlust, põllumajandust ja kultuurimälestisi.

2007. aasta lõpus oli taotlus alles hindamisel ning komisjon ei olnud veel teinud otsust solidaarsusfondi kasutamise kohta.

3. Rahastamine

Kahe 2006. aasta juhtumiga, mille menetlemine ei olnud aasta lõpuks lõpetatud (Ungari ja Kreeka üleujutused), tegeleti ühes paranduseelarves. Esialgse paranduseelarve projekti nr 2/2007[2] kiitsid eelarvepädevad institutsioonid heaks 7. juunil 2007. Makseid sai teha pärast abi andmise otsuse vastuvõtmist ja rakenduslepingu allkirjastamist.

2007. aastal kasutati fondi kahe uue juhtumi puhul (torm Kyrill Saksamaal ja tsüklon Gamède Prantsusmaal Réunioni saarel). Abi suurus määrati iga juhtumi puhul kindlaks vastavalt komisjoni poolt varem välja töötatud standardmeetodile, mida on üksikasjalikult kirjeldatud 2002–2003 aastaaruandes (vt ka käesoleva aruande 3. lisa). Paranduseelarve nr 6/2007[3] kiitsid eelarvepädevad institutsioonid heaks 24. oktoobril 2007. Makseid sai teha pärast abi andmise otsuse vastuvõtmist ja rakenduslepingu allkirjastamist. 2007. aasta abisummad olid järgmised:

Abisaaja | Katastroof | Kategooria | Summa suurus (eurodes) |

Ungari | üleujutused | katastroof | 15°063°587 |

Kreeka | üleujutused | piirkondlik | 9°306°527 |

Saksamaa | torm | katastroof | 166°905°985 |

Prantsusmaa (Réunioni saar) | troopiline tsüklon | piirkondlik/äärepoolseima piirkonna katastroof | 5°290°000 |

Kokku | 196°566°099 |

2007. aastal esitatud Ühendkuningriigi (üleujutused), Kreeka (metsatulekahjud), Sloveenia (üleujutused) ja Prantsusmaa/Martinique (orkaan Dean) taotluste menetlemisega ei jõutud lõpule enne aasta lõppu. Nende taotluste osas esitati esialgsed paranduseelarve projektid nr 1/2008[4] ja nr 3/2008[5], mille eelarvepädev asutus kinnitas vastavalt 9. aprillil 2008 ja 5. juunil 2008, ning esialgne paranduseelarve projekt nr 7/2008[6], mille kohta esitatakse andmed järgmise aasta aruandes.

4. Järelevalve

23. jaanuaril 2007 teostas komisjon kontrollkäigu Austriasse. Eesmärk oli saada teavet Austria ametiasutuste loodud süsteemi kohta, millega rakendati solidaarsusfondi abi, mida saadi Vorarlbergis ja Tiroolis 2005. aastal toimunud üleujutuste tõttu, tutvuda edusammudega abi rakendamisel ning arutleda Austria ametiasutuste esitatud spetsiifiliste küsimuste üle.

Nagu eelmistelgi kordadel võtsid asjaomased asutused kõnealuse kontrollkäigu hästi vastu. Komisjoni seisukohalt võimaldas käik saada kindlust, et rakendamissüsteem toimib ning saavutatud on edu. Saadud teabe põhjal võis järeldada, et rakendamine edeneb jõudsalt ning astutud on vajalikke samme järelevalve- ja kontrollikohustuste täitmise tagamiseks.

5. Abiandmise lõpetamised

Määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 8 lõikes 2 on sätestatud, et hiljemalt kuus kuud pärast ühe aasta möödumist abi väljamaksmise kuupäevast esitab abisaajariik abi kasutamise aruande (edaspidi: „rakendamise aruanne”) koos selgitusega kulutuste õigustatuse kohta (edaspidi: „õigustatuse tõend”). Menetluse lõppedes lõpetab komisjon fondi abi.

Maltale abi andmise kohta (2003. aasta üleujutused) esitati rakendusaruanne 10. mail 2006 ja seda täiendati 28. juunil 2007. Komisjon leidis, et Malta ametiasutused on kogu solidaarsusfondist saadud abi (961 220 eurot) ära kasutanud. Komisjon lõpetas abi andmise 3. juulil 2007.

Abi kohta, mida anti 2005. ja 2006. aastal, sai komisjon 2007. aastal lõplikud rakendamisaruanded Slovakkialt (2004. aasta torm) ning Rootsilt, Eestil, Lätilt ja Leedult (kõigi puhul 2005. aasta torm). Käesoleva aastaaruandega hõlmatud perioodi lõpul oli kõnealuste rakendamise aruannete hindamine veel käimas.

6. Järeldused

Komisjon sai 2007. aastal 19 uut taotlust, mis on suurim arv alates fondi loomisest. Ainult neli taotlust käsitles suurt katastroofi. Ülejäänud 15 taotlust esitati piirkondliku katastroofi kriteeriumide alusel, kusjuures üheksat neist ei võetud vastu, sest need esitati hiljem kui määruses sätestatud kümnenädalane taotluste esitamise tähtaeg.

2007. aastal laekunud taotlused kinnitasid taaskord üldist arengutendentsi, et enamikku solidaarsusfondi abitaotlustest ei esitata mitte fondi peamise rakendusala ehk suurte katastroofide puhul, vaid erakorralise piirkondliku katastroofi kriteeriumide alusel. Kõnealuseid kriteeriume, mida tuleb määruse kohaselt kontrollida „suurima rangusega”, on jätkuvalt suhteliselt keeruline täita. Piirkondliku katastroofi (erakorraliste) kriteeriumide alusel esitatud taotluste hulgas on edutute osakaal endiselt suur, peaaegu kaks kolmandikku. Katastroofide puhul, mille suhtes kohaldatakse vaid üht kvantitatiivset kriteeriumi, on positiivsete hinnangute osa senini 100 %.

Liikmesriigid ja komisjoni talitused kulutasid 2007. aastal taas märkimisväärselt aega ja tööjõudu, et vastavalt ette valmistada ja hinnata väiksemate piirkondlike katastroofidega seotud taotlusi, mis regulaarselt tagasi lükati. Üks peamisi muudatusi komisjoni 6. aprilli 2005. aasta solidaarsusfondi uue määruse ettepanekus on seega ainult kahjustuste kvantitatiivsete künniste kasutamine fondist abi saamiseks, sest see aitaks suurendada fondi läbipaistvust. See aitaks vähendada vaeva, mida nähakse valmistades ette taotlusi, mis siiski tagasi lükatakse, sest erakorralisi kriteeriume on väga raske täita. Solidaarsusfondi uus määrus annab riikide asutustele selgema ettekujutuse sellest, millistel juhtumitel on fondil võimalik katastroofiabi anda.

Komisjon tegi 2007. aastal mitu katset veenmaks liikmesriike ning eelkõige tulevasi nõukogu eesistujariike Saksamaad ja Portugali jätkama arutelu komisjoni solidaarsusfondi uue määruse üle, mis on Euroopa Parlamendis leidnud laialdast toetust. 2007. aasta lõpuks ei olnud nõukogus aga edu saavutatud.

LISA 1 European Union Solidarity Fund applications received in 2007

Country | GNI 2005 | 0.6% of GNI | Major disaster threshold 2007 |

AT | ÖSTERREICH | 242 610 | 1 455.660 | 1 455.660 |

BE | BELGIQUE-BELGIË | 301 089 | 1 806.535 | 1 806.535 |

BG | BALGARIJA | 21 700 | 130.200 | 130.200 |

CY | KYPROS | 13 316 | 79.895 | 79.895 |

CZ | ČESKA REPUBLIKA | 95 308 | 571.847 | 571.847 |

DE | DEUTSCHLAND | 2 248 160 | 13 488.960 | 3 266.629* |

DK | DANMARK | 208 981 | 1 253.883 | 1 253.883 |

EE | EESTI | 10 528 | 63.168 | 63.168 |

EL | ELLADA | 177 750 | 1 066.497 | 1 066.497 |

ES | ESPAÑA | 893 165 | 5 358.990 | 3 266.629* |

FI | SUOMI/FINLAND | 157 346 | 944.076 | 944.076 |

FR | FRANCE | 1 718 822 | 10 312.933 | 3 266.629* |

HR | HRVATSKA | 30 947** | 185.681 | 1.114 |

HU | MAGYARORSZÁG | 83 689 | 502.134 | 502.134 |

IE | IRELAND | 137 719 | 826.316 | 826.316 |

IT | ITALIA | 1 412 607 | 8 475.641 | 3 266.629 |

LT | LIETUVA | 20 296 | 121.774 | 121.774 |

LU | LUXEMBOURG (G-D) | 24 018 | 144.106 | 144.106 |

LV | LATVIJA | 12 655 | 75.932 | 75.932 |

MT | MALTA | 4 395 | 26.369 | 26.369 |

NL | NEDERLAND | 510 183 | 3 061.098 | 3 061.098* |

PL | POLSKA | 235 325 | 1 411.952 | 1 411.952 |

PT | PORTUGAL | 145 347 | 872.080 | 872.080 |

RO | ROMÂNIA | 77 011 | 462.068 | 462.068 |

SE | SVERIGE | 286 933 | 1 721.600 | 1 721.600 |

SI | SLOVENIJA | 27 379 | 164.272 | 164.272 |

SK | SLOVENSKÁ REPUBLIKA | 37 141 | 222.843 | 222.843 |

TR | TÜRKIYE | 290 025 | 1 740.151 | 10.441 |

UK | UNITED KINGDOM | 1 830 312 | 10 981.869 | 3 266.629* |

* ~ EUR 3 billion in 2002 prices

** GDP (GNI not available)

[1] Nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta, EÜT L 311/3, 14.11.2002, edaspidi „määrus”.

[2] KOM (2007) 148 (lõplik), 28.3.2007.

[3] KOM (2007) 527 (lõplik), 13.9.2007.

[4] KOM (2008) 15 (lõplik), 18.1.2008.

[5] KOM(2008) 201 (lõplik), 14.4.2008.

[6] KOM (2008) 556 (lõplik), 15.9.2008.