[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 1.8.2005

KOM(2005)354 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

E-TEN programmi vahekokkuvõte

1. SISSEJUHATUS

Euroopa Parlamendi ja nõukogu e-TENi käsitleva otsuse (millega kehtestatakse üleeuroopalisi telekommunikatsioonivõrke käsitlevad suunised) artikli 14 kohaselt “komisjon esitab ajavahemikul 2000. aasta juulist kuni 2004. aasta juunini Euroopa Parlamendile, nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele aruande käesoleva otsuse rakendamise kohta”.

Komisjoni nimetatud juhtkomitee juhtimisel telliti Rambøll Management’ist ja IDATEst koosnevalt konsortsiumilt e-TEN programmi kohta hinnang. Hindamine toimus 2004. aasta jaanuarist kuni detsembrini ja sellel oli kaks eesmärki:

- anda järelhinnang programmi rakendamisele ja tulemustele ajavahemikul 2000. aasta juulist kuni 2004. aasta juunini, sealhulgas programmi pikemaajalistele sotsiaal-majanduslikele mõjudele,

- anda eelhinnang programmi võimalikele rõhuasetuse muutustele lähitulevikus (kuni 2006. aasta lõpuni) ja programmi uue etapi võimalikele poliitilistele valikutele pärast 2006. aastat.

Nimetatud hindamise lõpparuande eelnõu “Järeldused ja soovitused” tehti e-TENi korralduskomiteele kättesaadavaks 14. detsembril 2004.

2. E-TEN PROGRAMMI PEAMISED OMADUSED

E-TEN on osa ELi üleeuroopaliste võrkude poliitikast.[1] Abi andmise rahaline alus on kindlaks määratud üleeuroopaliste võrkude ühises määruses,[2] mida kohaldatakse ka transpordi TENi ja energeetika TENi suhtes. E-TENi tehniline alus on kindlaks määratud eraldi otsuses suuniste kohta.[3]

Pärast telekommunikatsiooni TEN programmi eelmist läbivaatamist[4] ning kontrollikoja eriaruannet[5] muudeti suuniseid käsitleva otsuse 1. lisa, määratledes uuesti “ühist huvi pakkuvad teenused”, ja programm sai tuntuks e-TENi nime all. See rõhuasetuse muutus viis e-TENi kooskõlla Lissaboni tegevuskavas kindlaks määratud uute poliitiliste eesmärkidega, kiirete arengutega telekommunikatsioonisektoris (eriti uute teenuste kättesaadavuse ja uue reguleeriva raamistikuga) ning Interneti kiirest arengust tulenevate uute sotsiaalsete ja majanduslike nõudmistega. E-TEN tegeleb nüüd ELis ühist huvi pakkuvate üleeuroopaliste e-teenuste kasutuselevõtu kiirendamisega ja on e-Euroopa tegevuskavas 2005 kindlaks määratud eesmärkide saavutamise toetusprogramm.

Kooskõlas lähimuspõhimõttega keskendub e-TEN üleeuroopaliste e-teenuste osutamise toetamisele, nagu on kindlaks määratud suuniseid käsitlevas otsuses, jättes riiklikul tasandil vajalike teenuste osutamise liikmesriikide hooleks. Mõiste “üleeuroopalised” hõlmab üldeuroopalist, piiriülest ja mitme liikmesriigi vajaduste rahuldamist.

Aastatel 2003 ja 2004 oli e-TENi aastaeelarve umbes 45 miljonit eurot ja kõnealune programm tegeles peamiselt toetuste maksmisega pärast iga-aastasi projektikonkursse. 2005. ja 2006. aastal on oodata sama rahastamistaseme jätkumist.

E-TEN toetab kahte liiki projekte, nn esialgse kasutuselevõtu projekte ja turukontrolliprojekte. Esialgse kasutuselevõtu projektid on tootmisahelas tagapool ja nendega toetatakse e-teenuse käikulaskmisetappi. Neid rahastatakse kuni 10% ulatuses projekti kuludest ja need moodustavad rahastatud projektidest väikese murdosa. Turuuuringuprojektid asuvad tootmisahelas eespool ja nendega hinnatakse e-teenuse tasuvust. Neid rahastatakse kuni 50% ulatuses projekti kuludest ja need moodustavad suurema osa rahastatud projektidest ja esitatud ettepanekutest.

3. KOMISJONI ÜLDINE ARVAMUS HINNANGU KOHTA

Komisjoni arvamuse kohaselt antakse hindamisaruandes õiglane hinnang e-TEN programmi tegevusele ajavahemikus 2000. aasta juulist kuni 2004. aasta juunini.

Aruande põhjal on selge, et e-TEN programmil on Euroopa infoühiskonna tulevases kontekstis oluline roll. Peale selle tervitab komisjon uuringu hinnangut, et programmi juhitakse nüüd hästi ning et pärast selle suunamuutust 2002. aasta juulis on e-TEN suurema strateegilise tähtsusega ja infoühiskonna poliitika oluline osa. Samas on selge ka see, et praegusel kujul ei kasuta e-TEN kogu oma potentsiaali ära ning nõudlusest lähtumise huvides tuleb tulevases jätkualgatuses seda oluliselt ümber kujundada. Komisjon tegeleb praegu uue asjaomase jätkuprogrammi piiritlemisega ning arvestab seejuures nii ex ante kui ex post järeldusi. Komisjon nõustub ka aruande soovitustega lühikeseks ja keskpikaks ajaks ning tegeleb käimasoleva programmi täiustamisega.

4. ( EX POST ) VAHEHINDAMISE ( EX POST ) JÄRELDUSED

4.1. 1. järeldus: Programmi õigusliku aluse muutmine 2002. aastal on avaldanud olulist positiivset mõju programmi rakendamisele.

On selge, et e-TEN programmi suunitlust peab asjaomase sektori kiire arengu tõttu pidevalt hindama. Programm, mis 1990ndate keskel keskendus telekommunikatsioonile ja seejärel Internetile, on nüüd lõimitud ühenduse infoühiskonna poliitikasse programmina, mis e-Euroopa raames on suunatud nüüdisaegse avalike teenuste vajaduse rahuldamisele. Komisjon tervitab aruande järeldust selle kohta, et alates 2002. aastast on projektid ja nende kasutuselevõtmise väljavaated paranenud. Samuti nõustub komisjon hinnanguaruande soovitusega, et programmi tuleks mõju parandamiseks veelgi ümber kujundada.

4.2. 2. järeldus: Programmi juhtimine ja haldamine on märkimisväärselt paranenud.

Komisjon tervitab tulemuste paranemise hinnangut ning järeldab, et e-TEN on nüüd hästi juhitud programm. Ettepanekute hindamise korda on pidevalt täiustatud ja komisjon usub, et nüüdseks on korra juurutamine tulemuslikult lõpule viidud. Samuti on e-TEN tugevdanud oma teavitamisstrateegiat ja saavutanud uute liikmesriikide rohke osaluse 2004. aasta konkursil. Komisjon nõustub, et finantsjuhtimine on liiga keeruline. Uue programmi üks eesmärk on tõhustada e-TENi finantsjuhtimist, säilitades samas kokkusobivuse komisjoni finantsmäärusega.

4.3. 3. järeldus: 2002. aastale eelnenud projektide mõju on seni olnud piiratud, kuid on olemas märkimisväärne potentsiaal mõju suurenemiseks.

Komisjon on nimetatud järelduse ning järeldusega seotud 6., 7. ja 8. järeldusega üldjoontes nõus. Põhiliselt osutab hindamine e-TENi olulisele rollile, kuid ka vajadusele kujundada mõju tugevdamiseks programmi ümber. 2002. aastale eelnenud projekte rakendati enne 2002. aasta juulit kehtinud suuniseid käsitleva otsuse kohaselt. Sellest olenemata mägitakse aruandes ka seda, et “enamik (2002. aastale eelnenud) projekte võeti mingis vormis kasutusele” ning et “paljudel juhtudel ei oleks ilma programmita selliseid tulemusi saavutatud või need oleks saavutatud hiljem või väiksemas ulatuses.” Suuniseid käsitlev otsus ajakohastati 2002. aasta juulis, viies sisse “palju tugevama rõhuasetuse avalikule sektorile.” Tänu sellele ja e-TEN programmi juhtimise paranemisele on 2002. aastale järgnenud projektid “kasutuselevõtuks sobivamad”. Lisaks “toetab kasutuselevõttu, sealhulgas investeeringute võimalust, paremini uus projektinõustamisalgatus, mille eesmärgiks on kõrvaldada turukontrolli tulemuste kasutuselevõtmise takistused.”

4.4. 4. järeldus: Edukate projektide taga on tugevad tegijad, nende hulgas sageli ka lõppkasutajad.

Komisjon võtab seda märkust arvesse. Komisjon usub aga, et projekti püsivaks tulemuslikkuseks on vaja liikmesriikide panust teenuse osutamisse.

4.5. 5. järeldus: Paljud B2C (ettevõtjalt kliendile suunatud) ja B2B (ettevõtjalt ettevõtjale suunatud) turgudele suunatud projektid ei ole olnud eriti edukad.

Neid teenuseliike muudetud otsuses suunitluste kohta enam sihiks ei võeta.

4.6. 6. järeldus: Avaliku sektori partnerite vähene projektides osalemine takistab kasutuselevõtmist ja ulatuslike mõjude saavutamist.

Komisjon on selle järeldusega nõus. Komisjoni vastus on esitatud allpool jagudes 5.1 ja 5.6.

4.7. 7. järeldus: Kasutuselevõtt on sageli piiratud ulatusega:

Komisjon on selle järeldusega nõus. Sellele järeldusele jõuti aga nende projektide tulemuste põhjal, mis eelnesid 2002. aastal toimunud e-TENi rõhuasetuse muutusele. Komisjon kavatseb hilisemate projektide mõju samuti hinnata, kui need on lõppenud. Kasutuselevõtu parandamiseks võetud meetmeid kirjeldatakse allpool jagudes 5.1 ja 5.6.

4.8. 8. järeldus: Piiratud ja/või viibinud kasutuselevõtt ja seni saavutatud mõju piiratud ulatus.

Komisjon on selle järeldusega nõus. Sellele järeldusele jõuti aga nende projektide tulemuste põhjal, mis eelnesid 2002. aastal toimunud e-TENi rõhuasetuse muutusele. Komisjon kavatseb hilisemate projektide mõju samuti hinnata, kui need on lõppenud. Kasutuselevõtu parandamiseks võetud meetmeid kirjeldatakse allpool jagudes 5.1 ja 5.6.

4.9. 9. järeldus: E-TEN mängib uurimistegevusest kasutuselevõtmiseni ulatuvas väärtusahelas olulist rolli. Aruandes e-TENi ja selle sünergismide jätkuvale olulisusele jagatud tunnustus on tervitatav.

Komisjon on infoühiskonna vallas pühendunud tasakaalustatud ja terviklikule lähenemisele uurimistegevusele, kasutuselevõtmisele ja reguleerimisele. Infoühiskonna peadirektoraadi eesmärgiks on selliseid seoseid tugevdada, jätkates ühtse ja järjekindla juhtimise eest peavastutuse kandmist neis kõigis kolmes valdkonnas.

5. LÜHIAJALISED EX POST SOOVITUSED PROGRAMMI KÄESOLEVA ETAPI KOHTA

5.1. 1. soovitus: Tugevdada veelgi hindamiskriteeriume

Olulisimateks sidusrühmadeks, kellelt on oodata jätkusuutlikku kasutuselevõttu, on kahtlemata avalik-õiguslikud asutused. Komisjon tunnistab, et nii avalike teenuste kui erasektori puhul on oluline vastava valdkonna väljakujunenud tava ja see küsimus jääb hindamiskriteeriumide oluliseks osaks.

Komisjon on 2005. aasta töökava jaoks hindamiskriteeriume oluliselt muutnud, pöörates suuremat tähelepanu kasutuselevõtupotentsiaalile. Tarvitusele on võetud uus lepingu sõlmimise kriteerium, mis lisab sellele küsimusele veelgi rohkem tähelepanu ja kaalu. Avalik-õiguslike asutuste pühendunud osalemist juba soodustatakse intensiivselt nii infokampaania kui ka lepingu sõlmimise kaalukamate kriteeriumidega. 2005. aastal astutakse koos korralduskomiteega täiendavaid samme, et kaasata programmi avalik-õiguslikke asutusi.

5.2. 2. soovitus: Riikides jätkusuutlikuks ja kasulikuks osutunud teenuste jäljendamise kõige olulisemaks pidamine.

E-TENi infokampaanias juba pööratakse suurt tähelepanu heale tavale ja selle taaskasutamisele e-TENi ettepanekute alusena. Hea tava kindlakstegemine uutes liikmesriikides on üks toimuva uuringu eesmärke ja selle tulemusi tutvustatakse jäljendamise soodustamiseks kogu ühenduses laialdaselt.

Senini on hea tava kindlakstegemine jäetud ettepanekute esitajatele, aga komisjon hakkab liikmesriikidega koostööd tehes selle küsimusega järjest rohkem tegelema nn ülevalt allapoole suunatud lähenemise kontekstis.

5.3. 3. soovitus: Lõimida turukontroll ja kasutuselevõtmine mitmeetapilistes projektides

Komisjon nõustub ideega lõimida turukontroll ja esialgne kasutuselevõtmine mitmeetapilistes projektides. See nõuab muutusi finantsmääruses, mida praegu kohaldatakse ka transpordi TENi ja energeetika TENi suhtes. Seda küsimust kaalutakse igakülgselt e-TENi edasist arengut käsitlevates aruteludes seoses kavandatud jätkuprogrammiga pärast 2007. aastat, mis vajab uut õiguslikku alust.

5.4. 4. soovitus: Jätkata projektide rahastamise osakaalu suurendamise taotlemist.

Võttes arvesse, et on laekunud vähe häid esialgse kasutuselevõtu ettepanekuid, paistab, et e-TENi osalejaskond on kindlalt tagasi lükanud praeguse 10%-se rahastamislae. On tõestatud, et see rahastamistase ei kata üld- ja lisakulusid ning üleeuroopalise teenuse rakendamise riski. Kõik komisjonile kättesaadavad andmed toetavad seda, et rahastamist on vaja suurendada 30%-ni ja kutsuvad üles tegema vastavasisulist otsust õigel ajal 2005. aasta lepingutes kasutamiseks.

5.5. 5. soovitus: Määrata projekti eesmärgid ja verstapostid kindlaks konkreetsete tulemustena, mitte väljunditena.

Komisjon tunnistab, et on oluline pöörata suuremat tähelepanu pigem verstapostidele ja tulemustele kui väljundite loomisele. Komisjon vajab teatavaid väljundeid, et hinnata konsortsiumide tõhusust ja projekti eesmärkide suunas tehtud edusamme. Mõned väljundid, eriti haldusega seotud, on lepingu kohustuslik osa. Sellest olenemata hõlmavad lepingud veel paljusid dokumentväljundeid, mille kohta on otsuse teinud konsortsium. Läbirääkimiste viimases ringis on komisjon hakanud pidama küsitavaks, kas kõiki konsortsiumide poolt kavandatud väljundeid on vaja, seades eesmärgiks nende hoidmise vajaliku miinimumi piires.

5.6. 6. soovitus: Jätkata töökava täiustamist

2005. aasta töökavas arvestatakse eelmisest projektikonkursist saadud kogemusi ja hindamisaruandes antud soovitusi. Õiguslik alus nõuab temaatilist lähenemist, aga uuritavas programmis on võetud kasutusele valdkondadevaheline lähenemine, mille järgi peavad kõik ettepanekud käsitlema asjaomaseid e-kaasamise ning usalduse ja turvalisuse küsimusi. Projekti kasutuselevõtmisele kui lepingu sõlmimise kriteeriumile pööratakse nüüdsest suuremat tähelepanu ning avalik-õiguslikel asutustel on seejuures oluline roll. Samuti on vähendatud halduskoormust, lihtsustades ettepaneku struktuuri malli ning lubades esmakordselt esitada ettepanekuid nii elektrooniliselt kui paberkujul.

2006. aastal jätkab komisjon seda täiustamisprotsessi õiguslikus aluses ettenähtud piires. 2005. aasta jooksul hindab komisjon eelkõige, milline potentsiaal on nõudlusest lähtuva lähenemise rakendamisel koostoimes praegusel projektikonkursil põhineva ülaltpoolt alla suunatud lähenemisega.

6. HINNANG TULEVASE PROGRAMMI POTENTSIAALSETELE VÕIMALUSTELE

Aruandes käsitletakse viit tulevikuvõimalust. Neist esimesed kolm esitatakse teoreetiliste võimalustena ja nende analüüsimisel juhitakse tähelepanu programmi olulisele rollile uurimistegevuse ja turulelaskmise vahel laiuva tühiku täitmisel, mida teised ühenduse algatused ei tee. Komisjon nõustub, et “altpoolt üles suunatud lähenemisviisi täielik hülgamine oleks liiga riskantne.”

Aruandes osundatakse programmi praeguse vormi olulise muutmise vajadusele, ja pakutakse välja lähenemiste optimaalne kombinatsioon, sealhulgas kooskõlastatum strateegia, mis lähtub nõudlusest. Selle lähenemise järgi määraks nõuded kindlaks komitee ja projekte rakendataks avaliku hanke teel. Komisjon uurib poliitika omaksvõtu, heade tavade vahetamise, võrdlusuuringute ning kohalike, piirkondlike ja riiklike tegevuste strateegiate parema kooskõlastamise toetamise eesmärgil, millised on avatud kooskõlastusmeetodi kohaldamise väljavaated.

Lissaboni eesmärkide saavutamiseks vajalik tootlikkuse kasv saavutatakse suures osas tõhusate e-teenuste kasutamise teel. Komisjon võtab hindamisaruandes arvesse tulevase programmi jaoks soovitatud eesmärki, milleks on “ toetada avaliku sektori peamisi vajadusi arvestavate e-teenuste (või e-lahenduste) kasutuselevõtmist ning teenuste ja süsteemide piiriülest koostalitlusvõimet , aidates nii vähendada kodanike ja äriühingute teel olevaid takistusi, et nad saaksid täielikult osaleda siseturul ning saada osa tõhusatest avalikest teenustest.”

6.1. Muutus pakkumisel põhinevalt lähenemisest nõudlusel põhinevale lähenemisele: peamiste küsimuste käsitlemine

Komisjon nõustub järeldusega (vt jagu 5), et üldsuse huvides tuleb võtta kasutusele strateegilisemalt ja kooskõlastatumalt kindlaks määratud teenused. Kogemused näitavad, et avalike projektikonkursside kasutamine ei too kaasa üleeuroopaliste avalike e-teenuste kooskõlastatud rakendamist. Jätkuprogrammi piiritlemisel tuleb kooskõlastatuma lähenemise huvides hinnata mitmesuguseid mehhanisme, sealhulgas eespool jaos 6 kirjeldatuid.

6.2. E-TENi rahade mõjujõu parandamine

Komisjon on nõus väitega: “Tõelise mõju saavutamiseks peaksid projektid vastama olulisele osale asjaomase valdkonna nõudlusest.” Nõudluse kindlakstegemisel on määrav roll jaos 6.1 käsitletud ülaltpoolt alla suunatud lähenemisel, mida rakendatakse liikmesriikide abil. Ulatuslikumate teenuste kasutuselevõtt üldsuse huvides vajab praegusest suuremat eelarvet ja sõltub sellest, kas osalemistingimused on ahvatlevamad, kui praegune 10% piir, mille sidusrühmad on selgelt tagasi lükanud kui liiga väikese.

7. JÄRELDUSED

Üldjoontes komisjon tervitab kõnealust aruannet ja seda, et aruanne annab õigel ajal võimaluse toetada poliitika kujundamisel uut mõtteviisi.

Komisjon jälgis uuringut läbi viinud lepingupartneri tööd ning on teinud täiendused varakult kindlaks. Selle tulemusel on enamikku eespool jaos 5 kirjeldatud soovitustest 2005. aasta töökavas juba arvesse võetud.

Pidades silmas hindamisaruande järeldust, mille kohaselt: „e-TENi üldeesmärgid on täielikult kooskõlas Lissaboni strateegiaga”, on pikemaks ajaks tehtud soovitusi eespool jaos 6 kirjeldatud viisil arvesse võetud programmi ümberkujundamisel, mille tulemusena saab programm tegevuskavale e-Euroopa 2005 järgneva uue algatuse keskseks osaks. Tegemist on nimelt algatusega i2010, mille Euroopa Komisjoni volinik Viviane Reding käivitas 1. juunil 2005. aastal. Lisaks sellele on komisjon vastu võtnud konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi,[6] mis sisaldab kavandatavat eTenile järgnevat programmi,[7] ja esitanud selle uute finantsperspektiivide raames Euroopa Parlamendile ja ministrite nõukogule.

[1] Üleeuroopalise võrgu (trans-European Network, TEN) algatus põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklitel 154, 155 ja 156, mis püstitavad eesmärgi rajada üleeuroopalised võrgud transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika valdkonnas.

[2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1655/1999, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2236/95, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas (EÜT L 197, 29.7.1999, lk 1).

[3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta otsus nr 1376/2002/EÜ, millega muudetakse otsust nr 1336/97/EÜ üleeuroopalisi telekommunikatsioonivõrke käsitlevate suuniste kohta,(EÜT L 200, 30.7.2002, lk 1)

[4] Komisjoni aruanne nõukogule, Euroopa Parlamendile, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele KOM(2001)742 lõplik ( “Aruanne otsuse nr 1336/97 (üleeuroopalisi telekommunikatsioonivõrke käsitlevate suuniste kohta) rakendamise kohta .”

[5] Eriaruanne nr 9/2000 üleeuroopaliste telekommunikatsioonivõrkude kohta koos komisjoni vastustega.

[6] Dokument KOM(2005)121, 6.4.2005. Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja Nõukogu otsus, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013)

[7] Pidades silmas seda üldist läbivaatamist, ei tee komisjon eraldi ettepanekut, et muuta praeguse suuniseid käsitleva otsuse I lisa, mis muutub järelikult kehtetuks 31. detsembril 2006, välja arvatud projektikonkursside suhtes, mille kutsed on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas enne nimetatud kuupäeva.