Nõukogu peasekretariaat annab lepingule allakirjutamise täielikud volitused isiku(te)le, kelle on määranud komisjon, tingimusel et leping sõlmitakse.

(5)Seetõttu tuleks lepingule Euroopa Liidu nimel alla kirjutada, tingimusel et see hiljem sõlmitakse,

Lepingu sõlmimine on kooskõlas ELi FLEGT-tegevuskavaga ega lähe kaugemale sellest, mis on vajalik selle eesmärkide saavutamiseks.

Kuna lepinguga nähakse ette õigusraamistik, mille eesmärk on tagada, et kogu Guyanast ELi imporditav puit ja kõik puittooted on seaduslikult toodetud, on ELil ainupädevus sõlmida leping vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 3 esimesele lõigule ja artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule. ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktis v on sätestatud, et sellised lepingud sõlmib nõukogu. ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 7 kohaselt võib nõukogu volitada läbirääkijat kiitma ELi nimel heaks lepingu muudatusi, kui leping näeb ette, et muudatused tuleb vastu võtta lihtsustatud korras või et seda peab tegema lepingus sätestatud organ.

Lepingu sõlmimine on ELi arengukoostööpoliitika seisukohast oluline, sest sellega edendatakse seaduslikult ülestöötatud puiduga kauplemist ja tugevdatakse metsahaldust Guyanas, parandades läbipaistvust, aruandekohustust ja sidusrühmade osalemist. Lepinguga tugevdatakse metsa säästvat majandamist ning see aitab raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tuleneva heite vähendamise kaudu kaasa kliimamuutuste vastu võitlemisele.

Ettepanek on kooskõlas määrusega (EL) nr 995/2010, sest puittooted, millel on lepingu kohaselt Guyanas väljastatud FLEGT-litsents, loetakse seaduslikult ülestöötatuks vastavalt kõnealuse määruse artiklile 3.

Lepingu aluseks on diskrimineerimiskeelu põhimõte, mis tähendab, et kaasatakse nii metsandussektori kui ka muud sidusrühmad. Nende hulka kuuluvad erasektori, kodanikuühiskonna, kohalike ja põliskogukondade esindajad ning muud metsast sõltuvad inimesed.

Lisaks võtab Guyana kohustuse vaadata läbi oma metsandusalased õigusaktid ja neid vajaduse korral rangemaks muuta. Guyana on kehtestanud ka nõuetele vastavuse järelevalve ja süsteemi sõltumatu hindamise raamistiku. Nende meetmete rakendamiseks on lepinguosalised kokku leppinud ambitsioonikas 6-aastases ajakavas (alates jõustumisest). Need elemendid on esitatud lepingu lisades, milles kirjeldatakse üksikasjalikult struktuure, mis toetavad Guyana puidu seaduslikkuse tagamise süsteemi (Guyana Timber Legality Assurance System (GTLAS)) arendamist, ning kriteeriume, mille alusel võetakse vastu otsus FLEGT-litsentsimissüsteemi käivitamise kohta.

ELi ja Guyana vahelises vabatahtlikus partnerluslepingus käsitletakse kõiki nõukogu läbirääkimisjuhiste elemente. Eelkõige kehtestatakse sellega litsentsisüsteem, mille abil kontrollitakse ja tõendatakse ELi ja kolmandatesse riikidesse eksporditavate puittoodete, aga ka siseturul müüdava puidu seaduslikkust. Guyana kohustub imporditud puidu puhul tagama, et tegemist on vastavalt päritoluriigi õigusaktidele ülestöötatud puiduga. Selleks jõustab Guyana nõuetekohase hoolsuse põhimõtetele tuginevad eriõigusaktid. Seaduslikkuse määratlus põhineb riiklike ja rahvusvaheliste õigusaktide terviklikul kogumil, mille Guyana on ratifitseerinud ja mis kajastab metsade säästva majandamise kolme tegevussuunda.

Komisjon alustas läbirääkimisi Guyana Kooperatiivvabariigiga 2013. aastal. Komisjon on nõukogu korrapäraselt edusammudega kursis hoidnud, esitades aruandeid metsanduse töörühmale ning metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse ja ELi puidumääruse (FLEGT/EUTR) komiteele. Komisjon on läbirääkimiste käigust teavitanud ka Euroopa Parlamenti ja sidusrühmi.

Metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse tegevuskavas (FLEGT-tegevuskava), mille nõukogu kiitis heaks 2003. aastal, tehakse ettepanek mitme meetme kohta ebaseadusliku metsaraie peatamiseks. Need meetmed hõlmavad muu hulgas toetust puitu tootvatele riikidele, mitmepoolset koostööd ebaseadusliku puiduga kauplemise takistamiseks, erasektori algatuste toetamist ning tegevusi, millega hoida ära ebaseaduslikku metsaraiet soodustavaid investeeringuid. Tegevuskava tugineb ELi ja puitu tootvate riikide vahel sõlmitud FLEGT-partnerluslepingutele. Nõukogu võttis 2005. aastal vastu määruse (EÜ) nr 2173/2005 FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse, mis võimaldab kontrollida, kas FLEGT-partnerluslepingute alusel ELi imporditav puit on seaduslik.

EUROOPA KOMISJON Brüssel,10.5.2022 COM(2022) 199 final LISA

järgmise dokumendi juurde: Ettepanek:



NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu ja Guyana Kooperatiivvabariigi vahelise metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu liidu nimel allkirjastamise kohta



EUROOPA LIIDU JA GUYANA KOOPERATIIVVABARIIGI VAHELINE

VABATAHTLIK PARTNERLUSLEPING,

MIS KÄSITLEB

METSAÕIGUSNORMIDE TÄITMISE JÄRELEVALVET,

METSAHALDUST JA PUITTOODETE MÜÜKI EUROOPA LIITU EUROOPA LIIT, edaspidi „liit“, ja GUYANA KOOPERATIIVVABARIIK, edaspidi „Guyana“, edaspidi koos „lepinguosalised“, ARVESTADES liidu ja Guyana vahelisi tihedaid koostöösuhteid, eelkõige partnerluslepingu raames, mis allkirjastati 23. juunil 2000 Cotonous ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel ning mis vaadati läbi 25. juunil 2005 Luxembourgis ja 22. juunil 2010 Ouagadougous (edaspidi „Cotonou leping“), ARVESTADES Kariibi piirkonna ja ELi ühist partnerlusstrateegiat, mis töötati välja Madridis peetud ELi ja Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide Kariibi mere piirkonna foorumi (CARIFORUM) 2010. aasta mai otsuse alusel ning mille on ühiselt koostanud liit ja CARIFORUMi riigid, ARVESTADES 4. märtsil 2018 Costa Ricas Escazús vastu võetud piirkondlikku lepingut keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise kohta Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikides,

ARVESTADES ühelt poolt CARIFORUMi riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelist majanduspartnerluslepingut, ARVESTADES, et komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) ELi tegevuskava ettepaneku kohta on esimene samm ebaseadusliku metsaraie ja sellega seotud kaubanduse kiireloomuliste küsimuste lahendamisel,

KINNITADES VEEL KORD lepinguosaliste tahet järgida Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja ning võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsioonis ja ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsioonis sõnastatud põhimõtteid, KINNITADES VEEL KORD lepinguosaliste tahet järgida kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, rassilise diskrimineerimise kõigi vormide kõrvaldamise rahvusvahelist konventsiooni ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, KINNITADES VEEL KORD 2015. aasta deklaratsioonis kestliku arengu tegevuskava 2030 kohta esitatud põhimõtete ja kohustuste olulisust, eelkõige võetud kohustust saavutada kestlik areng selle kolmes mõõtmes – majanduslikus, sotsiaalses ja keskkonnaalases – tasakaalustatult ja integreeritud viisil,

MEENUTADES sellega seoses kestliku arengu eesmärke ja vahe-eesmärke, eelkõige vahe-eesmärki 15.2 edendada 2020. aastaks igat liiki metsade säästvat majandamist, peatada metsade raadamine, taastada halvenenud seisundis metsad ning suurendada oluliselt metsastamist ja taasmetsastamist kogu maailmas, OLLES TEADLIKUD 1992. aasta Rio keskkonna- ja arengudeklaratsioonis sätestatud metsade säästva majandamise põhimõtete tähtsusest ning eelkõige üldsuse teadlikkuse ja keskkonnaküsimustesse kaasamise ja nendes osalemise olulisust käsitleva 10. põhimõtte, naiste rolli keskkonnajuhtimises ja -arengus käsitleva 20. põhimõtte ning põlisrahvaste ja nende kogukondade ning muude kohalike kogukondade olulist osa keskkonnahalduses ja -arengus käsitleva 22. põhimõtte tähtsusest, TUNNISTADES metsade rolli kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise peamise lahendusena ning TULETADES sellega seoses MEELDE kliimamuutusi käsitlevat Pariisi kokkulepet, eelkõige selle artiklit 5, milles nõutakse raadamisest ja metsa seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamist, metsade kaitse ja säästva majandamise edendamist, VÕTTES ARVESSE ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES), eelkõige selle nõuet, et CITESi osalised väljastaksid konventsiooni I, II või III lisas loetletud liikidesse kuuluvate isendite eksportimiseks lube üksnes teatavatel tingimustel, eelkõige tingimusel, et kõnealuste isendite omandamisel ei oleks rikutud asjaomaseid loomastiku ja taimestiku kaitse seadusi,

KINNITADES VEEL KORD, kui oluliseks lepinguosalised peavad põhimõtteid ja eeskirju, millega reguleeritakse mitmepoolset kauplemist, eelkõige 1994. aasta üldises tolli- ja kaubanduskokkuleppes (GATT) ning 15. aprillil 1994. aastal allkirjastatud Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu (Marrakechi leping) IA lisas loetletud muudes mitmepoolsetes lepingutes sätestatud õigusi ja kohustusi, ning vajadust kohaldada neid läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt, VÕTTES ARVESSE nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2173/2005 FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse, TUNNUSTADES Guyana pühendumust hea valitsemistava, metsade säästva majandamise, õiguskaitse ja seadusliku puidukaubanduse jätkuvale edendamisele,

OLLES TEADLIKUD, et FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu rakendamine toetab metsa säästvat majandamist ja aitab kaasa kliimamuutuste vastu võitlemisele, mis toimub raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamise ning metsa kaitsmise ja säästva majandamise ning metsa süsinikuvarude talletamise võime suurendamise kaudu arengumaades (REDD+), TUNNISTADES, et Guyana puidu seaduslikkuse tagamise süsteem on loodud kõigi käesoleva lepinguga hõlmatud puittoodete seaduslikkuse tagamiseks, olenemata nende sihtkohast,

TUNNISTADES, kui oluline on kaasata käesoleva lepingu rakendamisse kõik asjaomased sidusrühmad nende esindusasutuste kaudu nii metsandussektoris kui ka väljaspool, olenemata soost, vanusest, asukohast, usust või veendumustest, etnilisest päritolust, nahavärvist, keelest, puudest või mis tahes muust staatusest, sealhulgas erasektori, kodanikuühiskonna ning kohalike ja põliskogukondade esindajad, aga ka muud metsast sõltuvad inimesed, KINNITADES VEEL KORD oma põhiseadusest, siseriiklikest õigusaktidest ja rahvusvahelistest õigusaktidest tulenevaid kohustusi, loob Guyana tõhusad mehhanismid, mis võimaldavad kõigil asjaomastel sidusrühmadel käesoleva lepingu rakendamisele kaasa aidata, TUNNISTADES, et mittekonfidentsiaalse teabe avaldamine on väga oluline, et hõlbustada metsandussektoris ja väljaspool seda kõigi asjakohaste ja huvitatud sidusrühmade täielikku ja tõhusat osalemist, olenemata soost, vanusest, asukohast, usust või veendumustest, etnilisest päritolust, nahavärvist, keelest, puudest või mis tahes muust staatusest, ning et seetõttu on teabe esitamine käesoleva lepingu rakendamisel keskse tähtsusega, OLLES OTSUSTANUD vähendada käesoleva lepingu rakendamise tagajärjel tekkida võivat mis tahes kahjulikku mõju asjaomastele sidusrühmadele metsasektoris ja väljaspool seda, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

ARTIKKEL 1 Eesmärk

Kooskõlas lepinguosaliste ühise kohustusega tagada igat liiki metsade säästev majandamine on käesoleva lepingu eesmärk sätestada õigusraamistik, mille siht on tagada, et kõik käesoleva lepinguga hõlmatud puittooted, mis imporditakse Guyanast liitu, on toodetud seaduslikult, ning edendada sellega puittoodetega kauplemist. Lisaks on käesolev leping aluseks lepinguosaliste vahelisele dialoogile ja koostööle, et lihtsustada ja edendada selle terviklikku rakendamist ning tugevdada metsaõigusnormide täitmise järelevalvet ja metsahaldust. ARTIKKEL 2 Mõisted Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „pädev asutus“ või „pädevad asutused“ – asutus või asutused, mille liidu liikmesriigid on määranud FLEGT-litsentse vastu võtma, kontrollima ja heaks kiitma;

b) „eksport“ – puittoodete füüsiline lahkumine või väljaviimine Guyana geograafilise territooriumi mis tahes osast, välja arvatud läbi Guyana veetavad puittooted; c) „FLEGT-litsents“ – IV lisa 1. liites sätestatud dokument, mis kinnitab, et saadetis on seaduslikku päritolu ja käesolevas lepingus sätestatud kriteeriumide alusel kontrollitud; d) „HSi kood“ – nelja- või kuuekohaline kood vastavalt kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi nomenklatuurile, mille on kehtestanud Maailma Tolliorganisatsioon rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooniga; e) „import liitu“ – selliste puittoodete liidus vabasse ringlusse lubamine Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 201 tähenduses, mida ei saa käsitada mittekaubanduslikku laadi kaubana vastavalt komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega) artikli 1 punkti 21 määratlusele;

f) „sõltumatu audiitor“ – isik või üksus, kes hindab teatava aja tagant Guyana puidu seaduslikkuse tagamise süsteemi toimimist, usaldusväärsust ja tõhusust;

g) „ühine järelevalve- ja läbivaatamiskomitee“ – komitee, mille lepinguosalised loovad käesoleva lepingu haldamise, järelevalve ja läbivaatamise, sealhulgas sõltumatu auditi juhtimise hõlbustamiseks, ning komitee hõlbustab ka lepinguosalistevahelist dialoogi ja teabevahetust; h) „seaduslikult toodetud puit“ (edaspidi ka „seaduslik puit“) – käesoleva lepingu II lisas ja muudes lepingu asjakohastes sätetes märgitud Guyana õigusaktide kohaselt omandatud, üles töötatud, toodetud, töödeldud, transporditud ja kaubeldud puittooted; imporditud puidu puhul tähendab see puittooteid, mis on üles töötatud, toodetud, töödeldud, transporditud ja eksporditud ülestöötamisriigi asjakohaste õigusaktide ja V lisas kirjeldatud korra kohaselt; i) „litsentse väljastav asutus“ – Guyana määratud asutus FLEGT-litsentside väljastamiseks ja kinnitamiseks; j) „vabasse ringlusse lubamine“ − liidu tolliprotseduur, mis annab väljastpoolt liitu pärinevale kaubale liidu kauba tollistaatuse vastavalt määrusele (EL) nr 952/2013 ning mis hõlmab kõigi tasumisele kuuluvate imporditollimaksude sissenõudmist, vajaduse korral muude maksude sissenõudmist, kaubanduspoliitika meetmete, keeldude ja piirangute kohaldamist ning muude kauba impordi suhtes ette nähtud tolliformaalsuste täitmist;

k) „saadetis“ – FLEGT-litsentsiga puittoodete kogus, mille saadab kaubasaatja või vedaja Guyanast ja mis esitatakse tolliasutusele toodete vabasse ringlusse lubamiseks liidus; l) „läbiveetavad puittooted“ – kolmandast riigist pärinevad puittooted, mis sisenevad Guyana territooriumile tolli järelevalve all ja lahkuvad sealt muutmata kujul, kusjuures päritoluriik jääb samaks; m) „puittooted“ – I lisas loetletud tooted. ARTIKKEL 3

FLEGT-litsentsimissüsteem 1. Lepinguosaliste vahel luuakse litsentsimissüsteem, mis hõlmab metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust (FLEGT). FLEGT-litsentsimissüsteemiga luuakse menetluste ja nõuete kogum, mis võimaldab kontrollida ja tõendada FLEGT-litsentside abil, et Guyanast liitu saadetavad puit ja puittooted on toodetud seaduslikult. Kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 2173/2005 ja käesoleva lepinguga aktsepteerib liit Guyanast saabuvaid ja liitu imporditavaid puittoodete saadetisi üksnes juhul, kui need on varustatud FLEGT-litsentsidega.

2. FLEGT-litsentsimissüsteemi kohaldatakse I lisas loetletud puittoodete suhtes. 3. Lepinguosalised lepivad kokku, et nad võtavad kõik vajalikud meetmed FLEGT-litsentsimissüsteemi rakendamiseks. ARTIKKEL 4 Litsentse väljastav asutus 1. Guyana määrab FLEGT-litsentse väljastava asutuse ja teatab Euroopa Komisjonile kirjalikult selle kontaktandmed. Lepinguosalised avalikustavad selle teabe. 2. Litsentse väljastav asutus kontrollib, et puittooted on toodetud seaduslikult kooskõlas II lisas loetletud õigusaktidega. Litsentse väljastav asutus väljastab FLEGT-litsentsi igale liitu eksportimiseks mõeldud puittoodete saadetisele, mis on toodetud seaduslikult Guyanas. 3. Imporditud puidu puhul ei väljasta litsentse väljastav asutus FLEGT-litsentse toodetele, mis ei ole üles töötatud, toodetud või eksporditud vastavalt ülestöötamisriigi ja tootmisriigi õigusaktidele.

4. Litsentse väljastav asutus kehtestab ja avalikustab oma FLEGT-litsentside väljastamise menetlused.

5. Litsentse väljastav asutus peab arvestust kõigi saadetiste üle, millel on FLEGT-litsents ja mis on kooskõlas mitmesuguste andmekaitset ja teabe konfidentsiaalsust käsitlevate riiklike õigusaktide ja tegevuspõhimõtetega, ning edastab need andmed artiklis 11 nimetatud sõltumatu auditi tegemiseks, tagades eksportijate omandit käsitleva teabe konfidentsiaalsuse. ARTIKKEL 5 Liidu pädevad asutused 1. Euroopa Komisjon edastab Guyanale kirjalikult liidu liikmesriikide määratud pädevate asutuste kontaktandmed. Lepinguosalised avalikustavad selle teabe. 2. Pädevad asutused kontrollivad enne saadetise liidus vabasse ringlusse lubamist, et sellel saadetisel oleks olemas kehtiv FLEGT-litsents. Vabasse ringlusse lubamise võib peatada ja saadetise kinni pidada, kui tekib kahtlusi FLEGT-litsentsi kehtivuses vastavalt III lisale.

3. Pädevad asutused koostavad ja avaldavad igal aastal ülevaate saadud FLEGT-litsentsidest. 4. Kooskõlas riiklike andmekaitset käsitlevate õigusaktidega võimaldavad pädevad asutused isikule ja organitele, kelle Guyana on määranud sõltumatuks audiitoriks, juurdepääsu asjaomastele dokumentidele ja andmetele. 5. Artikli 5 lõiget 2 ei kohaldata loodusliku loomastiku ja taimestiku ohustatud liikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) liidetes loetletud liikidest valmistatud puittoodete suhtes, tingimusel et kõnealused tooted on hõlmatud nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määruses (EÜ) nr 338/97 (looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel) ette nähtud järelevalvet käsitlevate sätetega. Siiski tuleb nende järelevalvet käsitlevate sätetega hõlmatud puittoodete seaduslikkust kontrollida artiklis 8 nimetatud Guyana puidu seaduslikkuse tagamise süsteemi alusel. ARTIKKEL 6

FLEGT-litsentsid 1. FLEGT-litsentse väljastab litsentse väljastav asutus tõendina selle kohta, et puittooted on toodetud seaduslikult.

2. FLEGT-litsentsid koostatakse ja täidetakse inglise keeles, kasutades IV lisas esitatud vormi. 3. Kokkuleppe korral võivad lepinguosalised luua FLEGT-litsentside väljastamise, edastamise ja kättesaamise elektroonilisi süsteeme. 4. FLEGT-litsentside tehnilised kirjeldused, vorm ja väljastamise kord on sätestatud IV lisas. ARTIKKEL 7 Seaduslikult toodetud puidu määratlus 1. Käesoleva lepingu kohaldamiseks on artikli 2 punktis h esitatud seaduslikult toodetud puidu määratlus, mida on täpsustatud II lisas, kus on esitatud Guyana riiklik õigusraamistik, samuti põhimõtted, kriteeriumid, näitajad ja tõendavad dokumendid, mis peavad olema olemas ja täidetud, et puittoodetele kehtiks FLEGT-litsents. 2. Guyana vaatab II lisas esitatud ja metsandussektori suhtes kohaldatava riikliku õigusraamistiku läbi, et vajaduse korral tugevdada ja rakendada kõiki asjakohaseid põhimõtteid, seadusi, eeskirju, statuute, strateegiaid, suuniseid, vabatahtlikke meetmeid ja tegevusjuhiseid.



ARTIKKEL 8 Guyana puidu seaduslikkuse tagamise süsteem (GTLAS) 1. Guyana kasutab ja vajaduse korral täiustab olemasolevat süsteemi, mille abil kontrollitakse, kas puittooted on toodetud seaduslikult ja kas liitu eksporditakse ainult selliselt kontrollitud saadetisi, ning loob selleks Guyana puidu seaduslikkuse tagamise süsteemi (Guyana Timber Legality Assurance System, GTLAS), nagu on sätestatud V lisas. 2. Guyana puidu seaduslikkuse tagamise süsteem sisaldab vastavuskontrolle, mis võimaldavad tagada, et puittooted on toodetud seaduslikult, olenemata nende sihtturust, ning et FLEGT-litsentse ei väljastata puittoodete saadetistele, mis ei ole seaduslikult üles töötatud või mille päritolu ei ole teada. ARTIKKEL 9 Guyana puidu seaduslikkuse tagamise süsteemi (GTLAS) kohaldamine

käesoleva lepinguga hõlmatud puittoodete suhtes 1. Kasutades Guyana puidu seaduslikkuse tagamise süsteemi (GTLAS), kontrollib Guyana mujale kui liitu eksporditavate puittoodete ja siseturul müüdavate puittoodete seaduslikkust; samuti kontrollib Guyana imporditud puittoodete seaduslikkust, kasutades käesoleva lepingu rakendamiseks välja töötatud süsteemi.

2. GTLASi rakendamise toetamiseks julgustab liit selle süsteemi kasutamist muudel rahvusvahelistel turgudel ja kolmandate riikidega toimuva kaubavahetuse puhul. 3. Liit rakendab kooskõlas oma kohaldatavate õigusaktidega meetmeid ebaseaduslikult ülestöötatud puidu ja puittoodete turulelaskmise vältimiseks liidus.

ARTIKKEL 10 FLEGT-litsentsiga saadetiste ringlusse lubamine 1. FLEGT-litsentsiga varustatud saadetiste liidus vabasse ringlusse lubamist reguleerivaid menetlusi on kirjeldatud III lisas. 2. Kui pädeval asutusel on põhjust kahtlustada, et litsents ei kehti või ei ole autentne või ei vasta saadetisele, mille kohta see on väidetavalt väljastatud, võib ta kohaldada III lisas kirjeldatud menetlusi. 3. Kui litsentse väljastava asutuse ja pädevate asutuste vahel tekivad seoses FLEGT-litsentsidega püsivad erimeelsused või raskused, edastatakse küsimus artiklis 20 osutatud ühisele järelevalve- ja läbivaatamiskomiteele.

ARTIKKEL 11 Sõltumatu audiitor 1. Lepinguosalised lepivad kokku vajaduses kasutada kokkulepitud ajavahemike järel sõltumatu audiitori teenuseid, et veenduda Guyana puidu seaduslikkuse tagamise süsteemi toimimises ja tõhususes, nagu on sätestatud V lisas. 2. VI lisas loetletud ülesannete täitmiseks kasutab Guyana sõltumatu audiitori teenuseid, konsulteerides seejuures liiduga.

3. Sõltumatu audiitor on füüsiline või juriidiline isik või selliste isikute rühm, kellel ei ole huvide konflikti, sealhulgas ka konfliktid, mis tulenevad organisatsioonilistest või ärilistest suhetest liiduga või Guyana metsandussektori reguleerivate asutustega, litsentse väljastava asutusega või muu puidutootmise seaduslikkuse kontrollimise eest vastutava asutusega, või ettevõtjaga, kes tegeleb äritegevusega Guyana metsandussektoris. 4. Sõltumatu audiitor tegutseb dokumenteeritud juhtimisstruktuuri ning avalikustatud põhimõtete, meetodite ja menetluste kohaselt, mis on kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud heade tavadega. 5. Sõltumatu audiitor edastab tema tööst tulenevad kaebused artiklis 20 osutatud ühisele järelevalve- ja läbivaatamiskomiteele.

6. Sõltumatu audiitor esitab lepinguosalistele oma tähelepanekud aruannetes, mille ta koostab vastavalt VI lisas kirjeldatud menetluskäsiraamatule. Sõltumatu audiitori aruanded avaldatakse vastavalt IX lisas sätestatud korrale. 7. Lepinguosalised hõlbustavad sõltumatu audiitori tööd kooskõlas oma andmekaitset ja teabe konfidentsiaalsust käsitlevate mitmesuguste riiklike õigusaktide ja tegevuspõhimõtetega, tagades eelkõige, et − audiitoril on juurdepääs dokumentidele, teabele ja muudele tema ülesannete täitmiseks vajalikele materjalidele; − tal on võimalik salvestada ja kopeerida dokumente, teavet ja muid vajalikke materjale. ARTIKKEL 12 Eeskirjade eiramised Lepinguosalised teavitavad teineteist kirjalikult vastavalt artiklile 22, kui neil on mõistlikud kahtlused või tõendid FLEGT-litsentsimissüsteemist kõrvalehoidmise kohta, muu hulgas ka seoses järgmisega:

a) kaubanduseeskirjadest kõrvalehoidmine, sealhulgas kaubatehingute ümbersuunamine Guyanast liitu kolmanda riigi kaudu, juhul kui on põhjust arvata, et seda on tehtud litsentsimise vältimiseks,

b) FLEGT-litsentsid puittoodetele, mis sisaldavad kolmandatest riikidest pärit puitu, mille puhul kahtlustatakse, et see on ebaseaduslikult toodetud, c) pettus FLEGT-litsentsi saamisel või kasutamisel. ARTIKKEL 13 FLEGT-litsentsimissüsteemi kasutuselevõtu alguskuupäev 1. Lepinguosalised teavitavad teineteist artiklis 20 nimetatud ühise järelevalve- ja läbivaatamiskomitee kaudu, kui nad leiavad, et on lõpetanud FLEGT-litsentsimissüsteemi täielikuks toimimiseks vajalikud ettevalmistused. 2. Lepinguosalised tellivad ühise järelevalve- ja läbivaatamiskomitee kaudu FLEGT-litsentsimise sõltumatu hindamise. Hindamisel tehakse VIII lisas sätestatud kriteeriumide alusel kindlaks, kas GTLAS täidab oma funktsioone ja kas liidus on FLEGT-litsentside vastuvõtmise, kontrollimise ja heakskiitmise süsteemid paigas. 3. Ühine järelevalve- ja läbivaatamiskomitee annab lõikes 2 osutatud hinnangu põhjal soovituse FLEGT-litsentsimissüsteem kasutusele võtta või seda mitte teha.

4. Tuginedes ühise järelevalve- ja läbivaatamiskomitee soovitusele FLEGT-litsentsimissüsteem kasutusele võtta, teatavad lepinguosalised teineteisele kirjalikult kuupäeva, millal FLEGT-litsentsimissüsteem tööle rakendatakse.

5. Tuginedes ühise järelevalve- ja läbivaatamiskomitee soovitusele FLEGT-litsentsimissüsteemi mitte kasutusele võtta, lepivad lepinguosalised ühise järelevalve- ja läbivaatamiskomitee kaudu kokku meetmed, mis tuleb litsentsimissüsteemi kasutuselevõtu võimaldamiseks võtta. ARTIKKEL 14 Lepingu rakendamise ajakava Artiklis 20 osutatud ühine järelevalve- ja läbivaatamiskomitee töötab välja käesoleva lepingu rakendamise ajakava ning hindab rakendamise edenemist selle ajakava põhjal. ARTIKKEL 15 Toetusmeetmed 1. Lepinguosalised on kindlaks määranud valdkonnad, mis on loetletud VII lisas ning kus on käesoleva lepingu rakendamiseks vaja tehnilisi ja rahalisi lisavahendeid.

2. Lõikes 1 osutatud lisavahendite eraldamine toimub liidu ja selle liikmesriikide poolt Guyanale antava abi planeerimise tavamenetluste ning Guyana enda eelarvemenetluste alusel. 3. Guyana tagab, et tema suutlikkuse suurendamine käesoleva lepingu rakendamiseks kajastub riiklikus planeerimises, näiteks vaesuse vähendamise strateegiates ja eelarvetes.

4. Lepinguosalised tagavad, et käesoleva lepingu rakendamisega seotud meetmed oleksid kooskõlas asjakohaste olemasolevate ja tulevaste arengualgatustega, näiteks raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamiseks mõeldud toetusmeetmetega ning arengumaades metsade säilitamise, metsa säästva majandamise ja metsa süsinikuvarude parandamise rolli toetava tegevusega. ARTIKKEL 16 Sidusrühmade kaasamine lepingu rakendamisse 1. Guyana tagab, et käesolevat lepingut rakendatakse ja selle üle tehakse järelevalvet läbipaistvalt ja kaasavalt koos kõigi asjaomaste sidusrühmadega nende endi institutsioonide kaudu, olenemata soost, vanusest, asukohast, usust või veendumustest, etnilisest päritolust, nahavärvist, keelest, puudest või mis tahes muust staatusest, sealhulgas erasektori, kodanikuühiskonna ning kohalike ja põliskogukondade esindajad, aga ka muud metsast sõltuvad inimesed.

2. Guyana tagab, et käesoleva lepingu rakendamise jälgimiseks on olemas riiklik rakendamise töörühm, mis koosneb asjaomaste valitsusasutuste esindajatest ja kõigi asjaomaste sidusrühmade esindajatest. 3. Guyana peab käesoleva lepingu rakendamise üle korrapäraseid konsultatsioone kõikide asjaomaste sidusrühmadega, olenemata soost, vanusest, asukohast, usust või veendumustest, etnilisest päritolust, nahavärvist, keelest, puudest või mis tahes muust staatusest, sealhulgas erasektori, kodanikuühiskonna ning kohalike ja põliskogukondade esindajatega, aga ka muude metsast sõltuvate inimestega. Sellega seoses töötab Guyana välja sidusrühmadega sisuka konsulteerimise strateegiad, vormid ja programmid ning kasutab neid. 4. Liit konsulteerib korrapäraselt sidusrühmadega seoses käesoleva lepingu rakendamisega, võttes arvesse oma kohustusi kooskõlas 1998. aasta konventsiooniga, mis käsitleb keskkonnainfo kättesaadavust ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemist ning neis asjus kohtu poole pöördumist (Århusi konventsioon). ARTIKKEL 17 Sotsiaalkaitse

1. Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu sätete mõju hinnatakse korrapäraselt, et vähendada võimalikku kahjulikku mõju metsandussektorisse kuuluvatele ja muudele sidusrühmadele, olenemata soost, vanusest, asukohast, usust või veendumustest, etnilisest päritolust, nahavärvist, keelest, puudest või mis tahes muust staatusest.

2. Lepinguosalised jälgivad käesoleva lepingu mõju sidusrühmadele ning võtavad mõistlikke ja asjakohaseid meetmeid kahjuliku mõju vähendamiseks ja lepivad vajaduse korral sellise kahjuliku mõju ohjamiseks kokku lisameetmed. ARTIKKEL 18 Muude lepingute rakendamiseks või ratifitseerimiseks tehtavad jõupingutused Lepinguosalised kinnitavad võetud kohustust rakendada tõhusalt rahvusvahelisi ja piirkondlikke kokkuleppeid, lepinguid ja konventsioone, mille osalised nad on, sealhulgas mitmepoolseid keskkonnakokkuleppeid ja kliimameetmeid käsitlevaid lepinguid, inim- ja põliselanike õigusi käsitlevaid lepinguid ning töö- ja kaubanduslepinguid. Lepinguosalised teevad jätkuvaid ja püsivaid jõupingutusi rahvusvaheliste ja piirkondlike kokkulepete, lepingute ja konventsioonide ratifitseerimiseks ja edasiseks rakendamiseks. ARTIKKEL 19 Turustiimulid Võttes arvesse käesolevat lepingut ja muid asjakohaseid rahvusvahelisi kohustusi, püüab liit hõlbustada selle lepinguga reguleeritavate puittoodete pääsu oma turule. Need jõupingutused hõlmavad järgmist: a) toetatakse sellist riigi- ja erahangete poliitikat, milles tunnustatakse pingutusi seaduslikult toodetud puittoodete tarne tagamiseks, ning



b) FLEGT-litsentsiga toodete soodsamat kuvandit liidu turul. ARTIKKEL 20 Ühine järelevalve- ja läbivaatamiskomitee 1. Lepinguosalised loovad kolme kuu jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest käesoleva lepingu järelevalve ja läbivaatamise lihtsustamiseks ühise järelevalve- ja läbivaatamiskomitee (edaspidi „ühiskomitee“). Ühiskomitee hõlbustab ka lepinguosaliste vahelist dialoogi ja teabevahetust. 2. Kumbki lepinguosaline nimetab ühiskomiteesse oma esindajad ning komitee teeb otsuseid konsensuse alusel. Ühiskomiteed juhatavad ühiselt kaks liiget – ühe määrab Guyana ja teise liit. 3. Ühiskomitee kehtestab oma töökorra. 4. Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kaks korda aastas lepinguosaliste vahel kokkulepitud kuupäevadel ja kohtades.

5. Ühiskomitee tagab, et tema töö oleks läbipaistev ning tema töö ja otsustega seotud asjakohane teave oleks üldsusele kättesaadav. 6. Ühiskomitee avaldab aastaaruande kooskõlas X lisas sätestatud kriteeriumidega. 7. Ühiskomitee eriülesandeid on kirjeldatud IX lisas.

ARTIKKEL 21 Aruandlus ja teabe avalikustamine 1. Avalikkuse juurdepääs teabele on juhtimise parandamiseks hädavajalik ja seetõttu on asjakohase teabe esitamine sidusrühmadele käesoleva lepingu keskne osa. Teave tehakse üldsusele kättesaadavaks süsteemide rakendamise ja järelevalve hõlbustamiseks ning seega sidusrühmade ja tarbijate usalduse suurendamiseks ning lepinguosaliste vastutuse tagamiseks. Avalikustatava teabe üksikasjad on esitatud IX lisas. 2. Kumbki lepinguosaline kasutab lõikes 1 nimetatud teabe üldsusele levitamisel kõige asjakohasemaid mehhanisme, muu hulgas meediat, dokumente, internetti, seminare, aastaaruandeid. Eelkõige püüavad lepinguosalised varustada metsandussektoriga seotud eri sidusrühmi usaldusväärse, asjakohase ja ajakohastatud teabega, kasutades IX lisas sätestatud rakendamise meetodeid.

ARTIKKEL 22 Lepingu rakendamist käsitlevad teatised 1. Käesoleva lepingu rakendamisega seotud ametlike teatiste eest vastutavad lepinguosaliste esindajad on: − a) Guyana nimel: rahanduse eest vastutav minister; − b) liidu nimel: liidu delegatsiooni juht Guyanas.

2. Lepinguosalised edastavad teineteisele õigeaegselt käesoleva lepingu rakendamiseks vajaliku teabe, sealhulgas lõikes 1 nimetatud esindajaid puudutavate muutuste kohta. ARTIKKEL 23 Konfidentsiaalne teave Kumbki lepinguosaline kohustub oma seadustega ettenähtud piirides mitte avalikustama käesoleva lepingu raames vahetatud konfidentsiaalset teavet. Lepinguosalised ei avalikusta käesoleva lepingu raames vahetatud teavet, mis sisaldab ärisaladusi või konfidentsiaalset äriteavet.

ARTIKKEL 24 Territoriaalne kohaldamine Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt territooriumidel, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingut selles sätestatud tingimustel, ning teiselt poolt Guyana territooriumil. ARTIKKEL 25

Konsulteerimine ja vahendamine 1. Lepinguosalised püüavad alati käesoleva lepingu tõlgendamises ja kohaldamises kokku leppida ning lahendada kõik käesoleva lepingu tõlgendamise ja kohaldamisega seotud vaidlused kõigepealt omavahel heas usus konsulteerides ja vahendusmenetlust kasutades, et jõuda mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni. 2. Lepinguosaline, kes soovib alustada konsultatsioone, teatab sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele ja ühiskomiteele, märkides teema ja esitades taotlust toetavate argumentide kokkuvõtte.

3. Konsultatsioone alustatakse 40 päeva jooksul ja need loetakse lõppenuks 90 päeva pärast taotluse esitamise kuupäeva, välja arvatud juhul, kui mõlemad lepinguosalised lepivad kokku teisiti. Olenemata eespool nimetatud konsultatsioonidest võib kumbki lepinguosaline alustada konsultatsioone kiireloomulistes küsimustes 15 päeva jooksul. Sellised konsultatsioonid lõpetatakse 30 päeva pärast taotluse esitamist, välja arvatud juhul, kui mõlemad lepinguosalised lepivad kokku teisiti. 4. Kui konsultatsioonide teel ei õnnestu jõuda mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni, võivad lepinguosalised leppida kokku vahendaja kasutamises. Sellegipoolest võib kumbki lepinguosaline anda vaidluse vahekohtusse ilma vahendusmenetlust kasutamata. 5. Lepinguosalised valivad vahendaja ühiselt 15 päeva jooksul alates vahendusmenetluse taotlemises kokku leppimise kuupäevast. Vahendajale esitatakse mõlema lepinguosalise ettepanekud ja vahendaja kutsub kokku vahenduskohtumise. Kui mõlemad lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, teatab vahendaja hiljemalt 60 päeva jooksul pärast väljavalimist oma arvamuse selle kohta, kuidas lahendada vaidlus kooskõlas käesoleva lepingu sätetega. 6. Vahendaja arvamus ei ole siduv.

ARTIKKEL 26 Vahekohus 1. Kui lepinguosalised ei ole suutnud vaidlust lahendada artiklis 25 sätestatud konsultatsioonide ja vahendusmenetluse teel, taotleb emb-kumb lepinguosaline vahekohtu moodustamist, teavitades kirjalikult teist lepinguosalist ja Alalise Vahekohtu rahvusvahelist bürood (PCA). Taotluses tuleb ära märkida konkreetsed kõne all olevad meetmed ning selgitada, mil viisil need meetmed rikuvad käesoleva lepingu sätteid.

2. Vahekohus koosneb kolmest vahekohtunikust, kes nimetatakse ametisse Alalise Vahekohtu rahvusvahelise büroo 2012. aasta vahekohtu eeskirjade kohaselt. 3. Vahekohtu otsus on lepinguosalistele siduv ja nad võtavad kõik vajalikud meetmed, et vahekohtu otsust heas usus täita. 4. Lepinguosalised teavitavad teineteist ja ühiskomiteed meetmetest, mille nad on võtnud vahekohtu otsuse täitmiseks. Ühiskomitee vaatab läbi meetmed, mille lepinguosalised on otsuse täitmiseks võtnud, ja soovitab vajaduse korral täiendavaid või parandusmeetmeid, et tagada vahekohtu otsuse täielik järgimine. Kumbki lepinguosaline võib taotleda, et vahekohus teeks otsuse algse otsuse järgimise kohta. 5. Ühiskomitee kehtestab vahekohtumenetluse töökorralduse.

ARTIKKEL 27 Muudatused 1. Käesolevat lepingut muuta sooviv lepinguosaline esitab teisele lepinguosalisele ettepaneku vähemalt üks (1) kuu enne ühiskomitee järgmist koosolekut. Ühiskomitee arutab ettepanekut ning esitab konsensuse saavutamise korral soovituse kavandatud muudatuse kohta. Kumbki lepinguosaline vaatab soovituse läbi ja kui on sellega nõus, kiidab soovituse heaks vastavalt oma õiguslikule menetluskorrale. 2. Kõik muudatused, mille mõlemad lepinguosalised lõike 1 kohaselt heaks kiidavad, jõustuvad alates sellele kuupäevale järgneva kuu esimesest päevast, mil lepinguosalised on teatanud teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest. 3. Ühiskomitee võib muuta käesoleva lepingu lisasid.

4. Muutmise teatis saadetakse käesoleva lepingu ühistele hoiulevõtjatele.

ARTIKKEL 28 Peatamine 1. Kui lepinguosaline soovib käesoleva lepingu peatada, peab ta teist lepinguosalist sellest soovist kirjalikult teavitama ja seejärel arutavad lepinguosalised küsimust ühe (1) kuu jooksul alates sellise teate saamisest. 2. Kumbki lepinguosaline võib peatada käesoleva lepingu kohaldamise juhul, kui teine lepinguosaline on lepingut oluliselt rikkunud. 3. Peatamise otsuse ja selle põhjuste kohta esitatakse teisele lepinguosalisele kirjalik teade. 4. Käesoleva lepingu tingimuste kohaldamine lõpeb kolmkümmend (30) kalendripäeva pärast lõikes 3 nimetatud teate esitamist. 5. Käesoleva lepingu kohaldamine jätkub 30 kalendripäeva pärast seda, kui kohaldamise peatanud lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele, et peatamise põhjused ei kehti enam.

ARTIKKEL 29

Lepingu lõpetamine Kumbki lepinguosaline võib teist lepinguosalist oma kavatsusest kirjalikult teavitada ja seejärel arutab küsimust ühiskomitee. Käesoleva lepingu kohaldamine lõpetatakse kaksteist (12) kuud pärast sellise teate esitamist. ARTIKKEL 30 Kehtivus 1. Käesolev leping kehtib kümme (10) aastat, välja arvatud juhul, kui lepinguosalised peatavad või lõpetavad selle kooskõlas artikliga 28 või artikliga 29. 2. Lepingut pikendatakse automaatselt järjestikuste (5-) viieaastaste ajavahemike kaupa, välja arvatud juhul, kui üks lepinguosaline loobub pikendamisest, teavitades sellest teist lepinguosalist kirjalikult ette vähemalt kaksteist (12) kuud enne käesoleva lepingu kehtivusaja lõppemist.

ARTIKKEL 31 Lisad

Käesoleva lepingu lisad on lepingu lahutamatu osa. ARTIKKEL 32 Autentsed tekstid Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik need tekstid on võrdselt autentsed. Tõlke lahknevuse korral kehtib ingliskeelne tekst. ARTIKKEL 33 Jõustumine 1. Käesolev leping jõustub alates sellele kuupäevale järgneva kuu esimesest päevast, mil lepinguosalised on teatanud teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

2. Lõikes 1 osutatud teade saadetakse Guyana rahanduse eest vastutavale ministrile ja Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile, kes on käesoleva lepingu ühised hoiulevõtjad. SELLE TÕENDUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.

[KOHT] …, Guyana Kooperatiivvabariigi nimel Euroopa Liidu nimel LISAD 1. I lisa. Hõlmatud tooted: FLEGT-litsentsimissüsteemiga hõlmatud puidu ja puittoodete ühtlustatud kaubakoodid 2. II lisa. Seaduslikkuse määratlus 3. III lisa. Guyanast eksporditud FLEGT-litsentsiga puittoodete liidus vabasse ringlusse lubamise tingimused 4. IV lisa. FLEGT-litsentside nõuded ja tehnilised kirjeldused 5. V lisa. Guyana puidu seaduslikkuse tagamise süsteem (GTLAS) 6. VI lisa. GTLASi sõltumatu auditiga seotud õigused ja kohustused 7. VII lisa. Toetusmeetmed ja rahastamismehhanismid

8. VIII lisa. Guyana puidu seaduslikkuse tagamise süsteemi (GTLAS) toimivuse hindamise kriteeriumid 9. IX lisa. Üldsuse juurdepääs FLEGT-litsentsimissüsteemi käsitlevale teabele 10. X lisa. Ühine järelevalve- ja läbivaatamiskomitee



I LISA HÕLMATUD TOOTED:

FLEGT-LITSENTSIMISSÜSTEEMIGA HÕLMATUD

PUIDU JA PUITTOODETE ÜHTLUSTATUD KAUBAKOODID Käesolevas lisas esitatud loetelu alus on kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteem, mis on kehtestatud Maailma Tolliorganisatsiooni rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooniga. HSi koodid Kirjeldus 4403 Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud. 4404 Vitsapuit; lõhestatud teibad; pikuti saagimata vaiad, tulbad ja aiateibad, teritatud otstega; puittoorikud jalutuskeppide, vihmavarju- ja tööriistakäepidemete valmistamiseks, jämedalt tahutud, kuid treimata, painutamata ja muul viisil töötlemata; puitlaastud jms. 4406 Raudteede või trammiteede puitliiprid. 4407 Pikikiudu saetud või lõhestatud ja spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldatud, servjätkatud, lihvitud või pikijätkatud või mitte, paksusega üle 6 mm. 4408 Vineerimiseks (k.a spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal), vineeri vms kihtpuitmaterjali valmistamiseks mõeldud spoon ning muu pikuti saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega kuni 6 mm. 4409 Puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sealhulgas kokku ühendamata parketilipid ja -liistud) hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte. 4412 Vineer, spoonitud puitpaneelid jms kihtpuitmaterjal 4418 Puidust tisleri- ja puusepatooted, sh puidust kärgpaneelid, paneelid, koostepõrandaplaadid, katusesindlid ja katuselaastud. _______________



II LISA

SEADUSLIKKUSE MÄÄRATLUS 1. Akronüümide loetelu 2. Sissejuhatus 3. Mõistete määratlused 4. Vastavushindamise tabelid 4.1 Vastavushindamise tabel A (metsandussektori ettevõtjale seaduslike metsatööde tegemiseks) 4.2 Riikliku metsandusloa vastavushindamise tabel B (suur kontsessioon) 4.3 Riikliku metsandusloa vastavushindamise tabel C (väike kontsessioon) 4.4 Ameerika indiaaniküla vastavushindamise tabel D

4.5 Eramaa vastavushindamise tabel E

4.6 Ülemineku järgus riigimaalt raadamise tulemusena saadud puittoodete vastavushindamise tabel F 4.7 Arestitud puittoodete vastavushindamise tabel G 4.8 Puittoodete töötlemise ja müügi vastavushindamise tabel H 4.9 Puittoodete ekspordi ja impordi vastavushindamise tabel I 5. Sõnastik 6. Liide: kohaldatavad õiguslikud alused

1. Akronüümide loetelu AOP Iga-aastane tegevuskava EPA Keskkonnakaitseamet EL Euroopa Liit

FCA Metsa kontsessioonileping FD Finantsüksus FLEGT Metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahaldus ja puidukaubandus FMP Metsamajandamise kava FMD Metsaseire üksus FRMD Metsavarude majandamise üksus FSO Metsandussektori ettevõtja

GFC Guyana metsanduskomisjon GGMC Guyana geoloogia- ja kaevanduste komisjon GLSC Guyana maade ja uuringute komisjon

RA Maksuamet GTLAS Guyana puidu seaduslikkuse tagamise süsteem LD Seaduslikkuse määratlus MISD Juhtimisinfosüsteemide andmebaas MOL Sotsiaalkaitse eest vastutav ministeerium MAA Ameerika indiaanirahvaste asjade eest vastutav ministeerium MPW Riiklike ehitustööde eest vastutav ministeerium NAREI Riiklik põllumajandusuuringute ja täiendusinstituut

NIB Riiklik kindlustusamet NTWG Riiklik tehniline töörühm

PPE Isikukaitsevahendid SFA Riiklik metsandusluba VC Külanõukogu VPA Vabatahtlik partnerlusleping WTS Puiduseiresüsteem

2. Sissejuhatus Selles lisas on esitatud käesoleva lepingu suhtes kohaldatava mõiste „seaduslik puit“ seaduslikkuse määratlus. Seaduslikkuse määratlust võib vajaduse korral käesoleva lepingu rakendamise ajal lepingu artikli 27 sätete kohaselt ajakohastada. Seaduslikkuse määratlus on V lisas kirjeldatud Guyana puidu seaduslikkuse tagamise süsteemi (GTLAS) lahutamatu osa. Seaduslikkuse määratlus põhineb asjakohasel kehtival riiklikul õigus- ja regulatiivraamistikul, milles sätestatakse põhimõtted, kriteeriumid, näitajad ja tõendavad dokumendid, mille abil tõendatakse vastavust sellele raamistikule. Seaduslikkuse määratlus sisaldab ka täiendavaid viiteid õigusaktidele, mis on olulised käesoleva lepingu rakendamiseks ja GTLASi üldiseks toimimiseks. Need viited ning muud kohaldatavad seadused ja eeskirjad on esitatud käesoleva lisa liites. Seaduslikkuse määratlus kehtib kõigi metsandussektori ettevõtjate suhtes kogu riigis ja kõigi I lisas loetletud puittoodete kohta ning hõlmab sise- ja rahvusvahelist kaubandust.



Seaduslikkuse määratlus töötati välja protsessis, milles osalesid paljud sidusrühmad, seda koordineeris riiklik tehniline töörühm, kus olid esindatud enamik Guyana metsandussektori peamisi sidusrühmi ja muud huvirühmad. Seaduslikkuse määratluse väljatöötamine hõlmas mitut üleriigilist seminari, mille käigus anti peamistele sidusrühmadele teavet vabatahtliku partnerluslepingu protsessi kohta. Konsulteeriti ka sidusrühmadega ja taotleti nende heakskiitu seaduslikkuse määratluse eri elementide üksikasjadele. Sihtrühmade hulka kuulusid metsa ülestöötajad, saeveskite käitajad, tootjad, puidumüüjad, puidu eksportijad, puidu importijad, vedajad, tollimaaklerid, samuti raieliitude, Ameerika indiaanikülade ja kogukondade, valitsusväliste organisatsioonide, sealhulgas põliselanike, ning ministeeriumide ja/või valitsusasutuste esindajad.

Seaduslikkuse määratluse tabeli struktuur ja sisu Seaduslikkuse määratlus on jagatud üheksaks tabeliks, mis on seotud tegevuse eri liikidega. Iga tabel sisaldab põhimõtteid, mis määravad kindlaks peamised juriidilised kohustused koos vastavate kriteeriumidega, mis täpsustavad õiguslikke nõudeid, millega tagatakse kõigi põhimõtete järgimine. Iga kriteerium sisaldab näitajaid, mis vastavad kriteeriumiga kooskõlas olevatele meetmetele. Lisaks pakuvad tõendavad dokumendid tõendeid iga näitaja täitmise kohta; sellised dokumendid põhinevad riiklikul õigusraamistikul (õiguslikud alused), millega kehtestatakse õiguslikud ja menetlusnõuded, mida tõendavate dokumentide saamiseks tuleb järgida. Metsandussektori ettevõtja vastavus näitajatele tõendab tema vastavust seaduslikkuse määratlusele. Allpool esitatud tabelites nimetatud vastutavad asutused on ministeeriumid ja/või valitsusasutused, kes kontrollivad metsandussektori ettevõtja vastavust seaduslikkuse määratluse näitajatele. Tõendavad dokumendid on seotud iga näitajaga. Tõendavaid dokumente on kahte liiki: osa tõendavaid dokumente annavad välja ministeeriumid ja/või valitsusasutused oma sisemenetluste ja tõendavate dokumentide väljastamise sisekontrollide kohaselt. Sellisel juhul vastab metsandussektori ettevõtja näitajatele siis, kui tal on olemas nõutav kehtiv tõendav dokument.

Ka muid tõendavaid dokumente annavad välja ministeeriumid ja/või valitsusasutused oma volituste raames, kuid metsandussektori ettevõtja korrapäraste kontrollide kaudu. Kontrolli tulemusena väljastatud kontrolliaruanded on tõendavad dokumendid. Nendel juhtudel kirjeldavad näitajad nõudeid, mida metsandussektori ettevõtja peab täitma. Nõuetele vastavust hinnatakse kontrolli käigus ja kontrolliaruanne sisaldab hindamise tulemust. Selleks et veelgi hõlbustada GTLASi kontrollimenetluste juhendi rakendamist, mis töötatakse välja GTLASi arendusetapis, eristatakse staatilisi ja dünaamilisi tõendeid:

staatilised tõendavad dokumendid toetavad seaduslikkuse määratluse nende kriteeriumide õigusliku täitmise tõendamist, mis ei ole otseselt seotud puidu liikumisega tarneahela kaudu ja/või on seotud metsandussektori ettevõtja pikaajalise tegevusega. Need antakse välja kas üheks korraks või kindlaks perioodiks ja need kehtivad sellel perioodil. Staatilisi tõendeid kontrollitakse kogu perioodi jooksul (kontsessiooni kehtivusaeg või õiguslik kehtivusaeg); dünaamiliste tõendite hulka kuuluvad muu hulgas need, mis on otseselt seotud puittoodete liikumisega tarneahelat pidi Guyanas. Nende suhtes kehtivad tarneahela igas kriitilises kontrollpunktis kohaldatavad nõuded. Dünaamilised tõendavad dokumendid väljastatakse ühele saadetisele ja need kehtivad ühe saadetise kohta ning seetõttu jälgitakse ja kontrollitakse neid tarneahelas korrapäraselt.

Loetelu tabelitest, milles on üksikasjalikult esitatud nõuded, mida kohaldatakse iga metsandussektori ettevõtja suhtes, kes on seotud järgmise tegevusliigiga: Tegevuse liik Tabeli nr Pealkiri Kõik metsandussektori ettevõtjad A Vastavushindamise tabel metsandussektori ettevõtjale seaduslike metsatööde tegemiseks Suur kontsessioon B Riikliku metsandusloa vastavushindamise tabel (suur kontsessioon) Väike kontsessioon C Riikliku metsandusloa vastavushindamise tabel (väike kontsessioon) Ameerika indiaaniküla D Ameerika indiaaniküla vastavushindamise tabel Eramaa E Eramaa vastavushindamise tabel Ülemineku järgus riigimaalt raadamise tulemusena saadud puittooted F Ülemineku järgus riigimaalt raadamise tulemusena saadud puittoodete vastavushindamise tabel Metsandussektori ettevõtjad, kes rikuvad 2009. aasta metsaseadust nr 6 G Arestitud puittoodete vastavushindamise tabel Puittoodete töötlemine ja müük H Puittoodete töötlemise ja müügi vastavushindamise tabel Puidu eksport ja import I Puittoodete ekspordi ja impordi vastavushindamise tabel Kõik metsandussektori ettevõtjate kategooriad peavad vastama vastavushindamise tabelis (metsandussektori ettevõtja seaduslikud metsatööd) ja muudes nende tegevust hõlmavates tabelites esitatud asjakohastele nõuetele. 2009. aasta metsaseaduse nr 6 võimaliku rikkumise tõttu arestimise korral peab metsandussektori ettevõtja täitma arestitud puittoodete vastavushindamise tabelis G esitatud asjakohaseid nõudeid.

3. Mõistete määratlused Metsandussektori ettevõtja (forest sector operator, FSO) on füüsiline isik või juriidiline isik, kes on metsandustegevuse eesmärgil registreeritud Guyana metsanduskomisjonis (Guyana Forestry Commission, GFC) ja kelle metsanduskomisjon on heaks kiitnud. Füüsilist isikut või juriidilist isikut võib määratleda füüsilisest isikust ettevõtja(te)na ja/või ettevõtja(te)na, kes on registreeritud äriühingu nime (registreerimise) seaduse ptk 90:05, ühinguseaduse ptk 89:02, äriühingute seaduse ptk 89:01, vastastikuse abistamise ühingute seaduse ptk 36:04 või ühistute seaduse ptk 88:01 kohaselt. Metsandussektori ettevõtjad liigitatakse järgmise alusel. – Suured kontsessioonid – ala, mille pindala on suurem kui 8 097 hektarit, nagu on määratletud 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahvis 8.

Suurte kontsessioonidega metsandussektori ettevõtjatel peab olema Guyana metsanduskomisjoni antud riiklik metsandusluba. Need riiklikud metsandusload võivad olla kas metsa kontsessioonilepingud või uurimisload. Metsa kontsessioonilepingud võivad olla kas puidumüügilepingud või raielepingud, mis sõlmitakse kuni 40 aastaks või mida tingimuslikult uuendatakse. Metsa kontsessioonileping antakse välja alles pärast seda, kui metsandussektori ettevõtja on saanud uurimisloa.

– Väikesed kontsessioonid – ala, mille pindala on 8 097 hektarit või vähem, nagu on määratletud 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahvis 7. Väikeste kontsessioonidega metsandussektori ettevõtjatel peab olema riiklik metsandusluba, mis võib olla kas riiklik metsandusluba või kogukonna metsamajandamisleping. Guyana metsanduskomisjon väljastab riiklikke metsanduslube kuni kaheks aastaks ja neid pikendatakse tingimuslikult. – Ameerika indiaaniküla – Ameerika indiaanirahvaste seaduse ptk 29:01 paragrahvis 2 määratletakse „küla“ või „Ameerika indiaanlaste küla“ kui „rühm Ameerika indiaanlasi, kes hõivavad või kasutavad küla maid“ ja „küla maad“ kui „küla kogukondlikus omandis olevad maad, mis on antud külanõukogule, et hallata neid küla hüvanguks“. Maa omandiõiguse tõendamiseks antakse külanõukogule absoluutse õiguse või omandiõiguse tunnistus. Ameerika indiaanlaste külast saab metsandussektori ettevõtja, kui ta sõlmib Guyana metsanduskomisjoniga Ameerika indiaanlaste küla piirides kaubandusliku raie tegemise lepingu.

– Eramaa – 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahvis 2 määratletakse eramaa kui „maa, mis ei ole riigimaa ega külamaa“. Eramaa kuulub seaduslikult kas üksikisikule või juriidilisele isikule kinnistusraamatus registreeritud omandi, transpordiõiguse või absoluutse õiguse alusel. Eramaa omanikust saab metsandussektori ettevõtja, kui ta sõlmib Guyana metsanduskomisjoniga eramaa piirides kaubandusliku raie tegemise lepingu. – Ülemineku järgus riigimaad – puittooteid võib saada seoses riigimaade raadamisega, mille on heaks kiitnud asjaomased ministeeriumid ja/või valitsusasutused, et muuta nende maade kasutusotstarve muuks kui metsamaaks järgmiste lubade alusel: a) kaevandamislitsents või -luba – Guyana geoloogia- ja kaevanduste komisjon annab välja kaevandamislitsentsi või -loa mineraalide otsimiseks, kaevandamiseks, omandamiseks ja valdusse võtmiseks riigimaade piirkonnas. Kaevandamislitsentsi või -loa omanikust saab metsandussektori ettevõtja, kui Guyana metsanduskomisjon on andnud talle loa puitmaterjali kogumiseks seoses raadamisega selles piirkonnas;

b) rendilepingud – Guyana maade ja uuringute komisjon sõlmib rendilepingu põllumajandus- või muuks tegevuseks riigimaadel asuval alal. Rendilepingu omanikust saab metsandussektori ettevõtja, kui Guyana metsanduskomisjon on andnud talle loa puitmaterjali kogumiseks seoses raadamisega selles piirkonnas;

c) taristu (teed, hüdroelektrijaam, tammid jne) – presidendi kantselei kiidab heaks hüdroelektrijaamade ehitamise, samas kui riiklike tööde ministeerium annab loa kõigi muude taristutööde tegemiseks, näiteks teede ja sildade ehitamiseks. Taristuloa omanikust saab metsandussektori ettevõtja, kui Guyana metsanduskomisjon on andnud talle loa puitmaterjali kogumiseks seoses raadamisega selles piirkonnas. – Kolmas isik on füüsiline isik või juriidiline isik, kellel on metsandussektori ettevõtjaga seaduslik leping kaubandusliku metsandustegevuse korraldamiseks heakskiidetud piirkonnas. Selle eest, et kolmas isik täidaks seaduslikkuse määratluse nõudeid, vastutab metsandussektori ettevõtja, kes on registreeritud Guyana metsanduskomisjonis. 4. Vastavushindamise tabelid 4.1 Vastavushindamise tabel A (metsandussektori ettevõtjale seaduslike metsatööde tegemiseks) 1. põhimõte Füüsiline isik või juriidiline isik on seaduslik Kriteerium 1.1 Füüsilisel isikul või juriidilisel isikul on seaduslik identiteet Näitaja number Näitaja Tõendavad dokumendid

(vastutav asutus) Õiguslikud/halduslikud alused Tõendava dokumendi liik A.1.1.1 (kohustuslik) Füüsilisel isikul või juriidilisel isikul on maksukohustuslasena registreerimise number. Kehtiv maksukohustuslasena registreerimise tõend (maksuamet) Tulumaksuseaduse ptk 81:01 paragrahv 60A Staatiline A.1.1.2 Vabatahtlik (lisaks näitajale A.1.1.1) Füüsilisel isikul või juriidilisel isikul on ärinimi, mis on registreeritud äriühingu nime (registreerimise) seaduse ptk 90:05 kohaselt. Registreerimistunnistus (dokumentide ja äriregistrite amet) Äriühingu (nime) registreerimise seaduse ptk 90:05 paragrahvid 5 ja 13 ning ühinguseaduse ptk 89:02 paragrahvid 3 ja 6 Staatiline A.1.1.3 Vabatahtlik (lisaks näitajale A.1.1.1) Kohaliku äriühingu puhul: juriidilisel isikul on asutamistunnistus Välisriigi äriühingu puhul: juriidilisel isikul on registreerimistunnistus i) asutamistunnistus (kohalik äriühing) (dokumentide ja äriregistrite amet) ii) registreerimistunnistus (välisriigi äriühing) (dokumentide ja äriregistrite amet) i) äriühingute seaduse ptk 89:01 paragrahv 8 ii) äriühingute seaduse ptk 89:01 paragrahv 321 Staatiline A.1.1.4 Vabatahtlik (lisaks näitajale A.1.1.1) Külanõukogu on määratud ametisse seaduslikult Ameerika indiaanirahvaste seaduse ptk 29:01 kohaselt. Valimistulemuste aruanne (põlisrahvaste asjade ministeerium) Ameerika indiaanirahvaste seaduse ptk 29:01 paragrahvi 72 lõige 13 Staatiline A.1.1.5 Vabatahtlik (lisaks näitajale A.1.1.1) Vastastikuse abistamise ühingul on registreerimistõend. Registreerimistõend (vastastikuse abistamise ühingute register) Vastastikuse abistamise ühingute seaduse ptk 36:04 paragrahv 15 Staatiline A.1.1.6 Vabatahtlik (lisaks näitajale A.1.1.1) Ühistul on registreerimistunnistus. Registreerimistunnistus (ühistute volinik) Ühistute seaduse ptk 88:01 paragrahvid 7 ja 9 Staatiline



4.2 Riikliku metsandusloa vastavushindamise tabel B (suur kontsessioon) 1. põhimõte FSO-l on seaduslik raieõigus ja ta austab teiste isikute seaduslikke kasutajaõigusi Kriteerium 1.1 FSO-l on seaduslik raieõigus Näitaja number Näitaja Tõendavad dokumendid

(vastutav asutus) Õiguslikud/halduslikud alused Tõendava dokumendi liik B.1.1.1 FSO-l on metsakontsessiooni saamiseks heakskiidukiri. Heakskiidukiri (Guyana metsanduskomisjon (GFC) / metsavarude majandamise üksus (FRMD)) 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahvid 6 ja 8, puiduseiresüsteemi suunised Staatiline B.1.1.2 FSO-l ettevõtjal on üks järgmisest: i) kehtiv uurimisluba ii) metsa kontsessioonileping FSO-l on üks järgmistest tõenditest: i) uurimisluba (GFC/FRMD) ii) metsa kontsessioonileping (GFC/FRMD) i) 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahv 9, 2018. aasta metsanduseeskirjade punktid 4 ja 5 ii) 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahvid 6 ja 8, 2018. aasta metsanduseeskirjade punktid 7, 8, 9 ja 11 Staatiline B.1.1.3 Vabatahtlik FSO-l on GFC heakskiidu saanud kolmanda isiku rendileping, mis võimaldab metsaraiet / metsa väljavedu FSO kontsessiooni raames. GFC heakskiidu saanud kolmanda isiku rendileping (GFC/FMD) 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahv 16 Staatiline Kriteerium 1.2 FSO austab teiste isikute seaduslikke kasutajaõigusi Näitaja number Näitaja Tõendavad dokumendid

(vastutav asutus) Õiguslikud/halduslikud alused Tõendava dokumendi liik B.1.2.1 FSO töötab puitu üles kontsessiooni piires. FMD inspekteerimisaruanne (GFC/FMD) 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahvi 6 lõige 2 Staatiline B.1.2.2 FSO ei takista Ameerika indiaanirahvaste traditsiooniliste õiguste teostamist. FMD inspekteerimisaruanne (GFC/FMD) 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahvi 5 lõike 2 punkt e, Ameerika indiaanirahvaste seaduse ptk 29:01 paragrahvid 55 ja 57, 2018. aasta metsanduseeskirjade punkti 8 esimese loendi vormi B punkt 4.3, 2018. aasta metsanduseeskirjade punkti 4 esimese loendi vormi A punkt 8 Staatiline B.1.2.3 FSO ei takista teiste isikute rühmade seaduslike õiguste teostamist. FMD inspekteerimisaruanne (GFC/FMD) 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahvi 5 lõige 2, 2018. aasta metsanduseeskirjade punkti 8 esimese loendi vormi B punkt 4.2 Staatiline 2. põhimõte Metsandussektori ettevõtja (FSO) täidab metsamajandustoimingutega seotud kohustusi Kriteerium 2.1 FSO täidab metsamajanduse, keskkonna- ja puiduseiresüsteemi nõudeid Näitaja number Näitaja Tõendavad dokumendid

(vastutav asutus) Õiguslikud/halduslikud alused Tõendava dokumendi liik B.2.1.1 FSO-l on keskkonnaluba. Üks järgmistest tõendavatest dokumentidest: i) keskkonnaluba (keskkonnakaitseamet) ii) tegevusluba (keskkonnakaitseamet) Mõlema tõendava dokumendi puhul: keskkonnakaitseseaduse ptk 20:05 paragrahvid 11, 12, 13, 15 ja paragrahvi 21 lõike 1 punkt b, keskkonnakaitse (lubade) eeskirjade punktid 18 ja 19 Staatiline B.2.1.2 FSO järgib heakskiidetud iga-aastast lubatud raiemahtu ja/või maksimaalselt lubatud raiemahtu. Märgistusaruanne (GFC/FMD) 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahvi 6 lõike 2 punkt b ja paragrahvi 9 lõike 2 punkt b, 2018. aasta tegevusjuhendi nr 1 punkt 2.2.2 Dünaamiline B.2.1.3 FSO täidab puiduseiresüsteemi nõudeid. Puiduseiresüsteemi kontrolliaruanne (GFC/FMD) 2018. aasta metsanduseeskirjade punktid 23, 24, 25, 26 ja 27, puiduseiresüsteemi suunised Dünaamiline B.2.1.4 FSO-l on lisaks kontsessiooniala iga-aastasele tegevuskavale olemas vähemalt viie aasta heakskiidetud metsamajandamiskava. Üks järgmistest tõendavatest dokumentidest: i) metsamajandamiskava (GFC/FRMD) ii) iga-aastane tegevuskava (GFC/FRMD) Mõlema tõendava dokumendi puhul: 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahvi 8 lõike 2 punkt a, 2018. aasta tegevusjuhendi nr 1 punktid 2.2 ja 2.3, metsamajanduse suunised (suured kontsessioonid) Staatiline B.2.1.5 FSO ei raiu Guyana metsanduskomisjoni loata ühtegi piirangu- ega kaitsealust liiki. Guyana metsanduskomisjoni heakskiidukiri (GFC/FMD) 2018. aasta metsanduseeskirjade punkt 15, 2018. aasta tegevusjuhendi nr 1 jaotis 4 (punktid 4.4.1 ja 4.4.2) Dünaamiline 3. põhimõte Metsandussektori ettevõtja (FSO) täidab oma maksu- ja sotsiaalseid kohustusi Kriteerium 3.1 FSO maksab nõutavaid tasusid ja lõive Näitaja number Näitaja Tõendavad dokumendid

(vastutav asutus) Õiguslikud/halduslikud alused Tõendava dokumendi liik B.3.1.1 FSO täidab haldustasude, tasude ja lõivude maksmise nõudeid. Üks järgmistest tõendavatest dokumentidest: i) kviitungid maksegraafikute alusel tehtud maksete kohta (GFC / finantsüksus) ii) kviitungid täielike maksete tegemise kohta (GFC / finantsüksus) Mõlema tõendava dokumendi puhul: 2018. aasta metsanduseeskirjade punktid 38, 40, 41 ja 53 Dünaamiline B.3.1.2 FSO vastab maksuameti avaldatud kohaldatava maksuplaani nõuetele. Üks järgmistest tõendavatest dokumentidest: i) kehtiv maksukohustuslasena registreerimise tõend (FSOde puhul, kelle tegevus on kestnud vähem kui üks aasta) (maksuamet) ii) tasumise tõend (FSOde puhul, kelle tegevus on kestnud rohkem kui üks aasta) (maksuamet) Mõlema tõendava dokumendi puhul: äriühingu tulumaksu seaduse ptk 81:03 paragrahv 4, tulumaksuseaduse ptk 81:01 paragrahv 60A Staatiline Kriteerium 3.2 FSO täidab oma kohustusi seoses tööõiguse ja sotsiaalkindlustusnõuetega Näitaja number Näitaja Tõendavad dokumendid

(vastutav asutus) Õiguslikud/halduslikud alused Tõendava dokumendi liik B.3.2.1 FSO-l on vastavustunnistus. Vastavustunnistus (riiklik kindlustusamet) Riikliku kindlustuse ja sotsiaalkindlustuse seaduse ptk 36:01 paragrahv 16, riikliku kindlustuse ja sotsiaalkindlustuse (sissemaksete kogumine) eeskirjade punktid 4, 5, 14, 15 ja 19 Staatiline B.3.2.2 FSO annab tööd asjaomasest seadusega kehtestatud vanusest vanematele isikutele vastavalt tehtavatele toimingutele. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ptk 99:10 paragrahv 41, noorte ja laste tööhõive seaduse ptk 99:01 paragrahvid 2 ja 3 Staatiline B.3.2.3 FSO maksab töötajatele seadusega kehtestatud miinimumpalka või sellest kõrgemat palka. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Tööseaduse ptk 98:01 paragrahvid 8 ja 11, 2016. aasta riikliku (miinimumpalga) korralduse nr 15 paragrahv 4 ja ajakava Staatiline B.3.2.4 FSO tagab, et esmaabivahendid on töökohal kättesaadavad või sinna tarnitavad. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahv 17 Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ptk 99:10 paragrahvi 47 lõike 1 punkt n Staatiline B.3.2.5 FSO tagab, et töötajatele antakse asjakohased isikukaitsevahendid. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ptk 99:10 paragrahv 46, 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahv 17 Staatiline B.3.2.6 FSO teatab kõikidest tööõnnetustest ja vigastustest ning registreerib need juhtumid. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ptk 99:10 paragrahv 69 Staatiline B.3.2.7 FSO järgib diskrimineerimiskeeldu käsitlevaid õigusakte. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Diskrimineerimise tõkestamise seaduse ptk 99:09 paragrahvi 4 lõige 2 ja paragrahv 5 Staatiline

4.3 Riikliku metsandusloa vastavushindamise tabel C (väike kontsessioon)

1. põhimõte FSO-l on seaduslik raieõigus ja ta austab teiste isikute seaduslikke kasutajaõigusi Kriteerium 1.1 FSO-l on seaduslik raieõigus Näitaja number Näitaja Tõendavad dokumendid

(vastutav asutus) Õiguslikud/halduslikud alused Tõendava dokumendi liik C.1.1.1 FSO-l on metsakontsessiooni saamiseks heakskiidukiri. Heakskiidukiri (GFC/FRMD) 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahvid 6 ja 7, puiduseiresüsteemi suunised Staatiline C.1.1.2 FSO-l on metsa kontsessioonileping. Metsa kontsessioonileping (GFC/FRMD) 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahvid 6 ja 7 ning paragrahvi 11 lõige 3, 2018. aasta metsanduseeskirjade punktid 7, 8, 9 ja 11 Staatiline C.1.1.3 Vabatahtlik FSO-l on GFC heakskiidu saanud kolmanda isiku rendileping, mis võimaldab metsaraiet / metsa väljavedu FSO kontsessiooni raames. GFC heakskiidu saanud kolmanda isiku rendileping (GFC/FMD) 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahv 16 Staatiline Kriteerium 1.2 FSO austab teiste isikute seaduslikke kasutajaõigusi Näitaja number Näitaja Tõendavad dokumendid

(vastutav asutus) Õiguslikud/halduslikud alused Tõendava dokumendi liik C.1.2.1 FSO töötab puitu üles kontsessiooni piires. FMD inspekteerimisaruanne (GFC/FMD) 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahvi 6 lõige 2 Staatiline C.1.2.2 FSO ei takista Ameerika indiaanirahvaste traditsiooniliste õiguste teostamist. FMD inspekteerimisaruanne (GFC/FMD) 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahvi 5 lõike 2 punkt e, 2018. aasta metsanduseeskirjade punkti 8 esimese loendi vormi C punkt 4.3, Ameerika indiaanirahvaste seaduse ptk 29:01 paragrahvid 55 ja 57 Staatiline C.1.2.3 FSO ei takista teiste isikute rühmade seaduslike õiguste teostamist. FMD inspekteerimisaruanne (GFC/FMD) 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahvi 5 lõige 2, 2018. aasta metsanduseeskirjade punkti 8 esimese loendi vormi C punkt 4.3 Staatiline 2. põhimõte Metsandussektori ettevõtja (FSO) täidab metsamajandustoimingutega seotud kohustusi Kriteerium 2.1 FSO täidab metsamajanduse, keskkonna- ja puiduseiresüsteemi nõudeid. Näitaja number Näitaja Tõendavad dokumendid

(vastutav asutus) Õiguslikud/halduslikud alused Tõendava dokumendi liik C.2.1.1 FSO-l on keskkonnaluba. Tegevusluba (keskkonnakaitseamet) Keskkonnakaitseseaduse ptk 20:05 paragrahvi 21 lõike 1 punkt b, keskkonnakaitse (lubade) eeskirjade punktid 18 ja 19 Staatiline C.2.1.2 FSO järgib kinnitatud kvooti. Märgistusaruanne (GFC/FMD) 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahvi 6 lõike 2 punkt b ja paragrahvi 9 lõike 2 punkt b, 2018. aasta tegevusjuhendi nr 1 punkt 2.4 Dünaamiline C.2.1.3 FSO täidab puiduseiresüsteemi nõudeid. Puiduseiresüsteemi kontrolliaruanne (GFC/FMD) 2018. aasta metsanduseeskirjade punktid 23, 24, 25, 26 ja 27, puiduseiresüsteemi suunised Dünaamiline C.2.1.4 FSO ei raiu Guyana metsanduskomisjoni loata ühtegi piirangu- ega kaitsealust liiki. Guyana metsanduskomisjoni heakskiidukiri (GFC/FMD) 2018. aasta metsanduseeskirjade punkt 15, 2018. aasta tegevusjuhendi nr 1 jaotis 4 (punktid 4.4.1 ja 4.4.2) Dünaamiline 3. põhimõte Metsandussektori ettevõtja (FSO) täidab oma maksu- ja sotsiaalseid kohustusi Kriteerium 3.1 FSO maksab nõutavaid tasusid ja lõive Näitaja number Näitaja Tõendavad dokumendid

(vastutav asutus) Õiguslikud/halduslikud alused Tõendava dokumendi liik C.3.1.1 FSO täidab haldustasude, tasude ja lõivude maksmise nõudeid. Üks järgmistest tõendavatest dokumentidest: i) kviitungid maksegraafikute alusel tehtud maksete kohta (GFC / finantsüksus) ii) kviitungid täielike maksete tegemise kohta (GFC / finantsüksus) Mõlema tõendava dokumendi puhul: 2018. aasta metsanduseeskirjade punktid 38, 40, 41 ja 53 Dünaamiline C.3.1.2 FSO vastab maksuameti avaldatud kohaldatava maksuplaani nõuetele. Üks järgmistest tõendavatest dokumentidest: i) kehtiv maksukohustuslasena registreerimise tõend (FSOde puhul, kelle tegevus on kestnud vähem kui üks aasta) (maksuamet) ii) tasumise tõend (FSOde puhul, kelle tegevus on kestnud rohkem kui üks aasta) (maksuamet) Mõlema tõendava dokumendi puhul: äriühingu tulumaksu seaduse ptk 81:03 paragrahv 4, tulumaksuseaduse ptk 81:01 paragrahv 60A Staatiline Kriteerium 3.2 FSO täidab oma kohustusi seoses tööõiguse ja sotsiaalkindlustusnõuetega Näitaja number Näitaja Tõendavad dokumendid

(vastutav asutus) Õiguslikud/halduslikud alused Tõendava dokumendi liik C.3.2.1 FSO-l on vastavustunnistus. Vastavustunnistus (riiklik kindlustusamet) Riikliku kindlustuse ja sotsiaalkindlustuse seaduse ptk 36:01 paragrahv 16, riikliku kindlustuse ja sotsiaalkindlustuse (sissemaksete kogumine) eeskirjade punktid 4, 5, 14, 15 ja 19 Staatiline C.3.2.2 FSO annab tööd asjaomasest seadusega kehtestatud vanusest vanematele isikutele vastavalt tehtavatele toimingutele. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ptk 99:10 paragrahv 41, noorte ja laste tööhõive seaduse ptk 99:01 paragrahvid 2 ja 3 Staatiline C.3.2.3 FSO maksab töötajatele seadusega kehtestatud miinimumpalka või sellest kõrgemat palka. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Tööseaduse ptk 98:01 paragrahvid 8 ja 11 2016. aasta riikliku (miinimumpalga) korralduse nr 15 paragrahv 4 ja ajakava Staatiline C.3.2.4 FSO tagab, et esmaabivahendid on töökohal kättesaadavad või sinna tarnitavad. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahv 17, töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ptk 99:10 paragrahvi 47 lõike 1 punkt n Staatiline C.3.2.5 FSO tagab, et töötajatele antakse asjakohased isikukaitsevahendid. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ptk 99:10 paragrahv 46, 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahv 17 Staatiline C.3.2.6 FSO teatab kõikidest tööõnnetustest ja vigastustest ning registreerib need juhtumid. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ptk 99:10 paragrahv 69 Staatiline C.3.2.7 FSO järgib diskrimineerimiskeeldu käsitlevaid õigusakte. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Diskrimineerimise tõkestamise seaduse ptk 99:09 paragrahvi 4 lõige 2 ja paragrahv 5 Staatiline



4.4 Ameerika indiaaniküla vastavushindamise tabel D 1. põhimõte FSO-l on seaduslik raieõigus ja ta austab teiste isikute seaduslikke kasutajaõigusi Kriteerium 1.1 FSO-l on seaduslik raieõigus Näitaja number Näitaja Tõendavad dokumendid

(vastutav asutus) Õiguslikud/halduslikud alused Tõendava dokumendi liik D.1.1.1 FSO-l on seaduslik õigus metsamaale, kus toimub äritegevus. Üks järgmistest tõendavatest dokumentidest: i) omandiõigust tõendav dokument (kinnistusamet) ii) absoluutse omandiõiguse tõend (Guyana maade ja uuringute komisjon) i) kinnistusameti seaduse ptk 5:02 paragrahv 71 ii) Ameerika indiaanirahvaste seaduse ptk 29:01 paragrahv 63, riigimaade seaduse ptk 62:01 paragrahv 3 Staatiline D.1.1.2 Vabatahtlik Ameerika indiaaniküla elanik on andnud FSO-le kirjaliku loa tegeleda külamaadel metsa ülestöötamise või väljaveoga seotud äritegevusega. Külanõukogu ja FSO (elaniku) vaheline kirjalik luba (GFC) Ameerika indiaanirahvaste seaduse ptk 29:01 paragrahv 54 Staatiline D.1.1.3 Vabatahtlik Mitteresident on andnud FSO-le kirjaliku nõusoleku tegeleda külamaadel metsa ülestöötamise või väljaveoga seotud äritegevusega. Külanõukogu ja FSO (mitteresident) vaheline kirjalik nõusolek (GFC) Ameerika indiaanirahvaste seaduse ptk 29:01 paragrahv 55 Staatiline Kriteerium 1.2 FSO austab teiste isikute seaduslikke kasutajaõigusi Näitaja number Näitaja Tõendavad dokumendid

(vastutav asutus) Õiguslikud/halduslikud alused Tõendava dokumendi liik D.1.2.1 FSO töötab puitu üles külamaade piires. Inspekteerimisaruanne (GFC/FMD) Ameerika indiaanirahvaste seaduse ptk 29:01 paragrahv 55 Staatiline D.1.2.2 FSO ei takista Ameerika indiaanirahvaste traditsiooniliste õiguste teostamist. Inspekteerimisaruanne (GFC/FMD) 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahvi 5 lõike 2 punkt e, Ameerika indiaanirahvaste seaduse ptk 29:01 paragrahvid 55 ja 57 Staatiline 2. põhimõte Metsandussektori ettevõtja (FSO) täidab metsamajandustoimingutega seotud kohustusi Kriteerium 2.1 FSO metsamajanduse, keskkonna- ja puiduseiresüsteemi nõudeid. Näitaja number Näitaja Tõendavad dokumendid

(vastutav asutus) Õiguslikud/halduslikud alused Tõendava dokumendi liik D.2.1.1 FSO täidab puiduseiresüsteemi nõudeid. Puiduseiresüsteemi kontrolliaruanne (GFC/FMD) 2018. aasta metsanduseeskirjade punktid 23, 24, 25, 26 ja 27, puiduseiresüsteemi suunised Dünaamiline 3. põhimõte Metsandussektori ettevõtja (FSO) täidab oma maksu- ja sotsiaalseid kohustusi Kriteerium 3.1 FSO täidab kohaldatavaid maksunõudeid. Näitaja number Näitaja Tõendavad dokumendid

(vastutav asutus) Õiguslikud/halduslikud alused Tõendava dokumendi liik D.3.1.1 FSO vastab maksuameti avaldatud kohaldatava maksuplaani nõuetele. Üks järgmistest tõendavatest dokumentidest: i) kehtiv maksukohustuslasena registreerimise tõend (FSOde puhul, kelle tegevus on kestnud vähem kui üks aasta) (maksuamet) ii) tasumise tõend (FSOde puhul, kelle tegevus on kestnud rohkem kui üks aasta) (maksuamet) Mõlema tõendava dokumendi puhul: äriühingu tulumaksu seaduse ptk 81:03 paragrahv 4, tulumaksuseaduse ptk 81:01 paragrahv 60A Staatiline Kriteerium 3.2 FSO täidab oma kohustusi seoses tööõiguse ja sotsiaalkindlustusnõuetega Näitaja number Näitaja Tõendavad dokumendid

(vastutav asutus) Õiguslikud/halduslikud alused Tõendava dokumendi liik D.3.2.1 FSO-l on vastavustunnistus. Vastavustunnistus (riiklik kindlustusamet) Riikliku kindlustuse ja sotsiaalkindlustuse seaduse ptk 36:01 paragrahv 16, riikliku kindlustuse ja sotsiaalkindlustuse (sissemaksete kogumine) eeskirjad 4, 5, 14, 15 ja 19 Staatiline D.3.2.2 FSO annab tööd asjaomasest seadusega kehtestatud vanusest vanematele isikutele vastavalt tehtavatele toimingutele. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ptk 99:10 paragrahv 41, noorte ja laste tööhõive seaduse ptk 99:01 paragrahvid 2 ja 3 Staatiline D.3.2.3 FSO maksab töötajatele seadusega kehtestatud miinimumpalka või sellest kõrgemat palka. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Tööseaduse ptk 98:01 paragrahvid 8 ja 11, 2016. aasta riikliku (miinimumpalga) korralduse nr 15 paragrahv 4 ja ajakava Staatiline D.3.2.4 FSO tagab, et esmaabivahendid on töökohal kättesaadavad või sinna tarnitavad. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ptk 99:10 paragrahvi 47 lõike 1 punkt n Staatiline D.3.2.5 FSO tagab, et töötajatele antakse asjakohased isikukaitsevahendid. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ptk 99:10 paragrahv 46, 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahv 17 Staatiline D.3.2.6 FSO teatab kõikidest tööõnnetustest ja vigastustest ning registreerib need juhtumid. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ptk 99:10 paragrahv 69 Staatiline D.3.2.7 FSO järgib diskrimineerimiskeeldu käsitlevaid õigusakte. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Diskrimineerimise tõkestamise seaduse ptk 99:09 paragrahvi 4 lõige 2 ja paragrahv 5 Staatiline

4.5 Eramaa vastavushindamise tabel E 1. põhimõte FSO-l on seaduslik raieõigus Kriteerium 1.1 FSO-l on seaduslik raieõigus Näitaja number Näitaja Tõendavad dokumendid

(vastutav asutus) Õiguslikud/halduslikud alused Tõendava dokumendi liik E.1.1.1 FSO-l on seaduslik õigus metsamaale, kus toimub äritegevus. Üks järgmistest tõendavatest dokumentidest: i) absoluutset omandiõigust tõendav dokument (kinnistusamet) ii) transport (dokumendiregister) iii) absoluutse omandiõiguse tõend (Guyana maade ja uuringute komisjon) i) kinnistusameti seaduse ptk 5:02 paragrahvid 65 ja 66 ii) dokumendiregistri seaduse ptk 5:01 paragrahvi 22 lõige 1 iii) riigimaade seaduse ptk 62:01 paragrahvi 3 lõike 1 punkt a Staatiline E.1.1.2 Vabatahtlik FSO-l on kolmanda isikuga õiguslik kokkulepe metsa ülestöötamiseks ja/või väljaveoks eramaal. Kokkulepe FSO ja kolmanda isiku vahel (GFC/FMD) Metsaseaduse paragrahv 16 Puiduseiresüsteemi suunised Staatiline 2. põhimõte Metsandussektori ettevõtja (FSO) täidab metsamajandustoimingutega seotud kohustusi Kriteerium 2.1 Metsandussektori ettevõtja täidab puiduseiresüsteemi nõudeid Näitaja number Näitaja Tõendavad dokumendid

(vastutav asutus) Õiguslikud/halduslikud alused Tõendava dokumendi liik E.2.1.1 FSO täidab puiduseiresüsteemi nõudeid. Puiduseiresüsteemi kontrolliaruanne (GFC/FMD) 2018. aasta metsanduseeskirjade punktid 23, 24, 25, 26 ja 27, puiduseiresüsteemi suunised Dünaamiline E.2.1.2 FSO töötab puitu üles eramaade piires. FMD inspekteerimisaruanne (GFC/FMD) Riigimaade seaduse ptk 62:01 paragrahv 21, puiduseiresüsteemi suunised Staatiline 3. põhimõte Metsandussektori ettevõtja (FSO) täidab oma maksu- ja sotsiaalseid kohustusi Kriteerium 3.1 FSO täidab kohaldatavaid maksunõudeid. Näitaja number Näitaja Tõendavad dokumendid

(vastutav asutus) Õiguslikud/halduslikud alused Tõendava dokumendi liik E.3.1.1 FSO vastab maksuameti avaldatud kohaldatava maksuplaani nõuetele. Üks järgmistest tõendavatest dokumentidest: i) kehtiv maksukohustuslasena registreerimise tõend (FSOde puhul, kelle tegevus on kestnud vähem kui üks aasta) (maksuamet) ii) tasumise tõend (FSOde puhul, kelle tegevus on kestnud rohkem kui üks aasta) (maksuamet) Mõlema tõendava dokumendi puhul: äriühingu tulumaksu seaduse ptk 81:03 paragrahv 4, tulumaksuseaduse ptk 81:01 paragrahv 60A Staatiline Kriteerium 3.2 FSO täidab oma kohustusi seoses tööõiguse ja sotsiaalkindlustusnõuetega Näitaja number Näitaja Tõendavad dokumendid

(vastutav asutus) Õiguslikud/halduslikud alused Tõendava dokumendi liik E.3.2.1 FSO-l on vastavustunnistus. Vastavustunnistus (riiklik kindlustusamet) Riikliku kindlustuse ja sotsiaalkindlustuse seaduse ptk 36:01 paragrahv 16, riikliku kindlustuse ja sotsiaalkindlustuse (sissemaksete kogumine) eeskirjad 4, 5, 14, 15 ja 19 Staatiline E.3.2.2 FSO annab tööd asjaomasest seadusega kehtestatud vanusest vanematele isikutele vastavalt tehtavatele toimingutele. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ptk 99:10 paragrahv 41, noorte ja laste tööhõive seaduse ptk 99:01 paragrahvid 2 ja 3 Staatiline E.3.2.3 FSO maksab töötajatele seadusega kehtestatud miinimumpalka või sellest kõrgemat palka. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Tööseaduse ptk 98:01 paragrahvid 8 ja 11 2016. aasta riikliku (miinimumpalga) korralduse nr 15 paragrahv 4 ja ajakava Staatiline E.3.2.4 FSO tagab, et esmaabivahendid on töökohal kättesaadavad või sinna tarnitavad. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ptk 99:10 paragrahvi 47 lõike 1 punkt n Staatiline E.3.2.5 FSO tagab, et töötajatele antakse asjakohased isikukaitsevahendid. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ptk 99:10 paragrahv 46, 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahv 17 Staatiline E.3.2.6 FSO teatab kõikidest tööõnnetustest ja vigastustest ning registreerib need juhtumid. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ptk 99:10 paragrahv 69 Staatiline E.3.2.7 FSO järgib diskrimineerimiskeeldu käsitlevaid õigusakte. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Diskrimineerimise tõkestamise seaduse ptk 99:09 paragrahvi 4 lõige 2 ja paragrahv 5 Staatiline



4.6 Ülemineku järgus riigimaalt raadamise tulemusena saadud puittoodete vastavushindamise tabel F 1. põhimõte FSO-l on seaduslikud raieõigused ja ta austab teiste isikute seaduslikke kasutusõigusi Kriteerium 1.1 FSO-l on seaduslik raieõigus Näitaja number Näitaja Tõendavad dokumendid

(vastutav asutus) Õiguslikud/halduslikud alused Tõendava dokumendi liik F.1.1.1 FSO-l on i) rendileping ii) kaevandamisluba või -litsents iii) luba maale siseneda ning teid ehitada ja nende hooldustöid teha; sealhulgas puitu raiuda ja välja viia, või muul eesmärgil iv) hüdroelektrijaama ehitamise ja käitamise litsents. Üks järgmistest tõendavatest dokumentidest: i) rendileping (Guyana maade ja uuringute komisjon (GLSC)) ii) kaevandamisluba või -litsents (Guyana geoloogia- ja kaevanduste komisjon (GGMC)) iii) riiklike ehitustööde eest vastutava ministeeriumi kirjalik luba iv) hüdroenergia tootmise litsents (presidendi kantselei) i) riigimaade seaduse ptk 62:01 paragrahvi 3 lõike 1 punkt b ii) kaevandamisseaduse ptk 65:01 paragrahv 7 iii) üldkasutatavate maade (erateede) seaduse ptk 62:03 paragrahvid 3 ja 4, üldkasutatavatel maadel asuvate erateede (raie)eeskirjade punkt 2 iv) hüdroelektrienergia seaduse ptk 56:03 paragrahvid 5, 6 ja 7 Staatiline F.1.1.2 Vabatahtlik FSO-l on kolmanda isikuga õiguslik kokkulepe metsa ülestöötamiseks ja/või väljaveoks FSO-le kuuluval maal. Kokkulepe FSO ja kolmanda isiku vahel (GFC/FMD) Metsaseaduse paragrahv 16 Puiduseiresüsteemi suunised Staatiline Kriteerium 1.2 FSO austab teiste isikute seaduslikke kasutajaõigusi Näitaja number Näitaja Tõendavad dokumendid

(vastutav asutus) Õiguslikud/halduslikud alused Tõendava dokumendi liik F.1.2.1 FSO tegeleb metsa ülestöötamisega kooskõlas ühega järgmistest: i) rendileping ii) kaevandamisluba või -litsents iii) piirkonnas, kus riiklike ehitustööde eest vastutaval ministeeriumil ja/või Guyana energiaagentuuril on projektide elluviimiseks nõuetekohane luba. FMD inspekteerimisaruanne (GFC/FMD) i) riigimaade seaduse ptk 62:01 paragrahv 3 ii) kaevandamisseaduse ptk 65:01 paragrahv 7 ja paragrahvi 135 lõike 2 punkt zc iii) üldkasutatavate maade (erateede) seaduse ptk 62:03 paragrahvid 3 ja 4, hüdroelektrienergia seaduse ptk 56:03 paragrahvi 6 lõige 2 Staatiline F.1.2.2 FSO ei takista Ameerika indiaanirahvaste traditsiooniliste õiguste teostamist. FMD inspekteerimisaruanne (GFC/FMD) 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahvi 5 lõike 2 punkt e, Ameerika indiaanirahvaste seaduse ptk 29:01 paragrahvid 55 ja 57 Staatiline F.1.2.3 FSO ei takista teiste isikute rühmade seaduslike õiguste teostamist. FMD inspekteerimisaruanne (GFC/FMD) 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahvi 5 lõige 2 Staatiline 2. põhimõte Metsandussektori ettevõtja (FSO) täidab metsamajandustoimingutega seotud kohustusi Kriteerium 2.1 FSO metsamajanduse, keskkonna- ja puiduseiresüsteemi nõudeid. Näitaja number Näitaja Tõendavad dokumendid

(vastutav asutus) Õiguslikud/halduslikud alused Tõendava dokumendi liik F.2.1.1 FSO täidab puiduseiresüsteemi nõudeid. Puiduseiresüsteemi kontrolliaruanne (GFC/FMD) 2018. aasta metsanduseeskirjade punktid 23, 24, 25, 26 ja 27, puiduseiresüsteemi suunised Dünaamiline F.2.1.2 (kohaldatakse FSO suhtes, kes peab vastama näitaja F.1.1.1 punktile IV) FSO-l on hüdroelektrijaama ehitamiseks ja hooldamiseks keskkonnaluba. Ehitusluba (keskkonnakaitseamet) Keskkonnakaitseseaduse ptk 20:05 paragrahvi 21 lõike 1 punkt a, keskkonnakaitse (lubade) eeskirjade punktid 18 ja 19 Staatiline 3. põhimõte Metsandussektori ettevõtja (FSO) täidab oma maksu- ja sotsiaalseid kohustusi Kriteerium 3.1 FSO maksab nõutavaid tasusid ja lõive Näitaja number Näitaja Tõendavad dokumendid

(vastutav asutus) Õiguslikud/halduslikud alused Tõendava dokumendi liik F.3.1.1 FSO täidab haldustasude, tasude ja lõivude maksmise nõudeid. Emb-kumb järgmisest kahest tõendavast dokumendist: i) kviitungid maksegraafikute alusel tehtud maksete kohta (GFC / finantsüksus) ii) kviitungid täielike maksete tegemise kohta (GFC / finantsüksus) Mõlema tõendava dokumendi puhul: Puiduseiresüsteemi suunised Dünaamiline F.3.1.2 FSO vastab maksuameti avaldatud kohaldatava maksuplaani nõuetele. Üks järgmistest tõendavatest dokumentidest: i) kehtiv maksukohustuslasena registreerimise tõend (FSOde puhul, kelle tegevus on kestnud vähem kui üks aasta) (maksuamet) ii) tasumise tõend (FSOde puhul, kelle tegevus on kestnud rohkem kui üks aasta) (maksuamet) Mõlema tõendava dokumendi puhul: äriühingu tulumaksu seaduse ptk 81:03 paragrahv 4, tulumaksuseaduse ptk 81:01 paragrahv 60A Staatiline Kriteerium 3.2 FSO täidab oma kohustusi seoses tööõiguse ja sotsiaalkindlustusnõuetega Näitaja number Näitaja Tõendavad dokumendid

(vastutav asutus) Õiguslikud/halduslikud alused Tõendava dokumendi liik F.3.2.1 FSO-l on vastavustunnistus. Vastavustunnistus (riiklik kindlustusamet) Riikliku kindlustuse ja sotsiaalkindlustuse seaduse ptk 36:01 paragrahv 16, riikliku kindlustuse ja sotsiaalkindlustuse (sissemaksete kogumine) eeskirjad 4, 5, 14, 15 ja 19 Staatiline F.3.2.2 FSO annab tööd asjaomasest seadusega kehtestatud vanusest vanematele isikutele vastavalt tehtavatele toimingutele. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ptk 99:10 paragrahv 41, noorte ja laste tööhõive seaduse ptk 99:01 paragrahvid 2 ja 3 Staatiline F.3.2.3 FSO maksab töötajatele seadusega kehtestatud miinimumpalka või sellest kõrgemat palka. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Tööseaduse ptk 98:01 paragrahvid 8 ja 11, 2016. aasta riikliku (miinimumpalga) korralduse nr 15 paragrahv 4 ja ajakava Staatiline F.3.2.4 FSO tagab, et esmaabivahendid on töökohal kättesaadavad või sinna tarnitavad. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ptk 99:10 paragrahvi 47 lõike 1 punkt n Staatiline F.3.2.5 FSO tagab, et töötajatele antakse asjakohased isikukaitsevahendid. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ptk 99:10 paragrahv 46, 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahv 17 Staatiline F.3.2.6 FSO teatab kõikidest tööõnnetustest ja vigastustest ning registreerib need juhtumid. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ptk 99:10 paragrahv 69 Staatiline F.3.2.7 FSO järgib diskrimineerimiskeeldu käsitlevaid õigusakte. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Diskrimineerimise tõkestamise seaduse ptk 99:09 paragrahvi 4 lõige 2 ja paragrahv 5 Staatiline

4.7 Arestitud puittoodete vastavushindamise tabel G

1. põhimõte arestitud puittooteid hallatakse kooskõlas õigusnõuetega Kriteerium 1.1 Metsandussektori ettevõtja (FSO) järgib arestitud puittoodete kasutamise eeskirju. Näitaja number Näitaja Tõendavad dokumendid

(vastutav asutus) Õiguslikud/halduslikud alused Tõendava dokumendi liik G.1.1.1 FSO-l on arestitud puittoodete kohta üks järgmistest tõenditest: i) arestimistõend ii) hoiustamistõend Üks järgmistest tõendavatest dokumentidest: i) arestimistõend (GFC/FMD) ii) hoiustamistõend (GFC/FMD) 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahv 58, puiduseiresüsteemi suunised Dünaamiline G.1.1.2 FSO täidab kõiki arestitud puittoodete uuesti tarneahelasse sisenemisega seotud juriidilisi kohustusi. GFC tollivormistustõend (GFC/FMD) 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahvi 58 lõige 5, paragrahvi 58 lõige 7, paragrahv 60, paragrahvi 70 lõige 5 ja paragrahv 71, puiduseiresüsteemi suunised Dünaamiline

4.8 Puittoodete töötlemise ja müügi vastavushindamise tabel H 1. põhimõte Metsandussektori ettevõtja (FSO) täidab puidu töötlemise ja müügi nõudeid Kriteerium 1.1 Metsandussektori ettevõtja täidab kohaldatavaid litsentsimisnõudeid Näitaja number Näitaja Tõendavad dokumendid

(vastutav asutus) Õiguslikud/halduslikud alused Tõendava dokumendi liik H.1.1.1 FSO-l on aastane tegevusluba. Aastane tegevusluba (GFC/FMD) 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahv 39, 2018. aasta metsanduseeskirjade punktid 29, 30 ja 31, puiduseiresüsteemi suunised Staatiline H.1.1.2 Vabatahtlik FSO-l on kehtiv metsasaaduste müüja litsents. Metsasaaduste müüja litsents (GFC/FMD) 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahv 41, 2018. aasta metsanduseeskirjade punktid 32, 33 ja 34, puiduseiresüsteemi suunised Staatiline H.1.1.3 Vabatahtlik FSO-l on kehtiv puidulao litsents. Puidulao litsents (GFC/FMD) 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahv 40, puiduseiresüsteemi suunised Staatiline 2. põhimõte Metsandussektori ettevõtja (FSO) täidab metsamajandustoimingutega seotud kohustusi Kriteerium 2.1 Metsandussektori ettevõtja täidab metsamajanduse, keskkonna- ja puiduseiresüsteemi nõudeid Näitaja number Näitaja Tõendavad dokumendid

(vastutav asutus) Õiguslikud/halduslikud alused Tõendava dokumendi liik H.2.1.1 FSO-l on keskkonnaluba. Üks järgmistest tõendavatest dokumentidest: i) keskkonnaluba (keskkonnakaitseamet) ii) tegevusluba (keskkonnakaitseamet) Mõlema tõendava dokumendi puhul: keskkonnakaitseseaduse ptk 20:05 paragrahvid 11, 12, 13, 15 ja paragrahvi 21 lõike 1 punkt b, keskkonnakaitse (lubade) eeskirjade punktid 18 ja 19 Staatiline H.2.1.2 FSO täidab puiduseiresüsteemi nõudeid. Puiduseiresüsteemi kontrolliaruanne (GFC/FMD) Puiduseiresüsteemi suunised Dünaamiline 3. põhimõte Metsandussektori ettevõtja (FSO) täidab oma maksu- ja sotsiaalseid kohustusi Kriteerium 3 1 FSO maksab nõutavaid tasusid ja lõive Näitaja number Näitaja Tõendavad dokumendid

(vastutav asutus) Õiguslikud/halduslikud alused Tõendava dokumendi liik H.3.1.1 FSO täidab haldustasude maksmise nõudeid. Emb-kumb järgmisest kahest tõendavast dokumendist: i) kviitungid maksegraafikute alusel tehtud maksete kohta (GFC / finantsüksus) ii) kviitungid täielike maksete tegemise kohta (GFC / finantsüksus) Mõlema tõendava dokumendi puhul: 2018. aasta metsanduseeskirjade punkt 53, puiduseiresüsteemi suunised Dünaamiline H.3.1.2 FSO vastab maksuameti avaldatud kohaldatava maksuplaani nõuetele. Üks järgmistest tõendavatest dokumentidest: i) kehtiv maksukohustuslasena registreerimise tõend (FSOde puhul, kelle tegevus on kestnud vähem kui üks aasta) (maksuamet) ii) tasumise tõend (FSOde puhul, kelle tegevus on kestnud rohkem kui üks aasta) (maksuamet) Mõlema tõendava dokumendi puhul: äriühingu tulumaksu seaduse ptk 81:03 paragrahv 4, tulumaksuseaduse ptk 81:01 paragrahv 60A Staatiline Kriteerium 3.2 FSO täidab oma kohustusi seoses tööõiguse ja sotsiaalkindlustusnõuetega Näitaja number Näitaja Tõendavad dokumendid

(vastutav asutus) Õiguslikud/halduslikud alused Tõendava dokumendi liik H.3.2.1 FSO-l on vastavustunnistus. Vastavustunnistus (riiklik kindlustusamet) Riikliku kindlustuse ja sotsiaalkindlustuse seaduse ptk 36:01 paragrahv 16, riikliku kindlustuse ja sotsiaalkindlustuse (sissemaksete kogumine) eeskirjade punktid 4, 5, 14, 15 ja 19 Staatiline H.3.2.2 FSO annab tööd asjaomasest seadusega kehtestatud vanusest vanematele isikutele vastavalt tehtavatele toimingutele. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ptk 99:10 paragrahv 41, noorte ja laste tööhõive seaduse ptk 99:01 paragrahvid 2 ja 3 Staatiline H.3.2.3 FSO maksab töötajatele seadusega kehtestatud miinimumpalka või sellest kõrgemat palka. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Tööseaduse ptk 98:01 paragrahvid 8 ja 11, 2016. aasta riikliku (miinimumpalga) korralduse nr 15 paragrahv 4 ja ajakava Staatiline H.3.2.4 FSO tagab, et esmaabivahendid on töökohal kättesaadavad või sinna tarnitavad. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ptk 99:10 paragrahvi 47 lõike 1 punkt n Staatiline H.3.2.5 FSO tagab, et töötajatele antakse asjakohased isikukaitsevahendid. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ptk 99:10 paragrahv 46, 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahv 17 Staatiline H.3.2.6 FSO teatab kõikidest tööõnnetustest ja vigastustest ning registreerib need juhtumid. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ptk 99:10 paragrahv 69 Staatiline H.3.2.7 FSO järgib diskrimineerimiskeeldu käsitlevaid õigusakte. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Diskrimineerimise tõkestamise seaduse ptk 99:09 paragrahvi 4 lõige 2 ja paragrahv 5 Staatiline

4.9 Puittoodete ekspordi ja impordi vastavushindamise tabel I 1. põhimõte FSO täidab puittoodete ekspordi ja impordi nõudeid Kriteerium 1.1 FSO järgib ekspordinõudeid ja puiduseiresüsteemi Näitaja number Näitaja Tõendavad dokumendid

(vastutav asutus) Õiguslikud/halduslikud alused Tõendava dokumendi liik I.1.1.1 FSO-l on kehtiv puittoodete ekspordi litsents. Üks järgmistest tõendavatest dokumentidest: i) metsasaaduste müüja litsents (GFC/FMD) ii) aastane tegevusluba (GFC/FMD) iii) puidulao litsents (GFC/FMD) i) 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahv 41, 2018. aasta metsanduseeskirjade punktid 32, 33 ja 34 ii) 2018. aasta metsanduseeskirjade punkti 31 alapunkti a alapunkt iii, 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahv 39 iii) 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahvi 40 lõige 2 Staatiline I.1.1.2 FSO-l on ekspordiluba. i) ekspordisertifikaat (GFC/FMD) ii) CITESi luba (vajaduse korral) (eluslooduse kaitse ja majandamise komisjon, GFC/FMD) i) 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahv 44 Puiduseiresüsteemi suunised ii) 2016. aasta eluslooduse kaitse ja majandamise seaduse paragrahvi 29 lõige 1 Dünaamiline I.1.1.3 FSO täidab puiduseiresüsteemi nõudeid. Puiduseiresüsteemi kontrolliaruanne (GFC/FMD) 2018. aasta metsanduseeskirjade punktid 23, 24, 25, 26 ja 27, puiduseiresüsteemi suunised Dünaamiline I.1.1.4 FSO täidab ekspordimaksude maksmise nõudeid. Maksekinnitused (GFC / finantsüksus) 2018. aasta metsanduseeskirjade punkt 41, puiduseiresüsteemi suunised Dünaamiline Kriteerium 1.2 FSO järgib impordinõudeid ja puiduseiresüsteemi Näitaja number Näitaja Tõendavad dokumendid

(vastutav asutus) Õiguslikud/halduslikud alused Tõendava dokumendi liik I.1.2.1 FSO-l on impordilitsents. Impordilitsents (GFC/FMD) 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahv 37, 2018. aasta metsanduseeskirjade punkt 36 Staatiline I.1.2.2 FSO-l on impordiluba. Impordiluba (riiklik taimekaitseorganisatsioon (NPPO)) 2011. aasta taimekaitseseaduse nr 9 paragrahv 8 Dünaamiline I.1.2.3 FSO rakendab nõuetekohast hoolsust, et vähendada ebaseadusliku päritoluga puittoodete importimise riski. i) nõuetekohase hoolsuse hindamise aruanne (NPPO) ii) CITESi luba, kui see on vajalik, (eluslooduse kaitse ja majandamise komisjon) i) 2018. aasta metsanduseeskirjade punkti 36 lõige 3 ii) 2016. aasta eluslooduse kaitse ja majandamise seaduse nr 22 paragrahvi 29 lõige 1 Dünaamiline I.1.2.4 FSO täidab puiduseiresüsteemi nõudeid. Puiduseiresüsteemi kontrolliaruanne (GFC/FMD) 2018. aasta metsanduseeskirjade punktid 23, 24, 25, 26 ja 27, puiduseiresüsteemi suunised Dünaamiline 2. põhimõte FSO täidab oma maksu- ja sotsiaalseid kohustusi (kohaldatakse ainult nende FSOde suhtes, kes ekspordivad ja/või impordivad ega ole hõlmatud muude tabelitega) Kriteerium 2.1 FSO täidab ettenähtud maksukohustusi Näitaja number Näitaja Tõendavad dokumendid

(vastutav asutus) Õiguslikud/halduslikud alused Tõendava dokumendi liik I.2.1.1 FSO vastab maksuameti avaldatud kohaldatava maksuplaani nõuetele. Üks järgmistest tõendavatest dokumentidest: i) kehtiv maksukohustuslasena registreerimise tõend (FSOde puhul, kelle tegevus on kestnud vähem kui üks aasta) (maksuamet) ii) tasumise tõend (FSOde puhul, kelle tegevus on kestnud rohkem kui üks aasta) (maksuamet) Mõlema tõendava dokumendi puhul: äriühingu tulumaksu seaduse ptk 81:03 paragrahv 4, tulumaksuseaduse ptk 81:01 paragrahv 60A Staatiline Kriteerium 2.2 FSO täidab oma kohustusi seoses tööõiguse ja sotsiaalkindlustusnõuetega Näitaja number Näitaja Tõendavad dokumendid

(vastutav asutus) Õiguslikud/halduslikud alused Tõendava dokumendi liik I.2.2.1 FSO-l on vastavustunnistus. Vastavustunnistus (riiklik kindlustusamet) Riikliku kindlustuse ja sotsiaalkindlustuse seaduse ptk 36:01 paragrahv 16, riikliku kindlustuse ja sotsiaalkindlustuse (sissemaksete kogumine) eeskirjade punktid 4, 5, 14, 15 ja 19 Staatiline I.2.2.2 FSO annab tööd asjaomasest seadusega kehtestatud vanusest vanematele isikutele vastavalt tehtavatele toimingutele. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ptk 99:10 paragrahv 41, noorte ja laste tööhõive seaduse ptk 99:01 paragrahvid 2 ja 3 Staatiline I.2.2.3 FSO maksab töötajatele seadusega kehtestatud miinimumpalka või sellest kõrgemat palka. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Tööseaduse ptk 98:01 paragrahvid 8 ja 11, 2016. aasta riikliku (miinimumpalga) korralduse nr 15 paragrahv 4 ja ajakava Staatiline I.2.2.4 FSO tagab, et esmaabivahendid on töökohal kättesaadavad või sinna tarnitavad. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ptk 99:10 paragrahvi 47 lõike 1 punkt n Staatiline I.2.2.5 FSO tagab, et töötajatele antakse asjakohased isikukaitsevahendid. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ptk 99:10 paragrahv 46, 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahv 17 Staatiline I.2.2.6 FSO teatab kõikidest tööõnnetustest ja vigastustest ning registreerib need juhtumid. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ptk 99:10 paragrahv 69 Staatiline I.2.2.7 FSO järgib diskrimineerimiskeeldu käsitlevaid õigusakte. Inspekteerimisaruanne (tööministeerium) (MOL) Diskrimineerimise tõkestamise seaduse ptk 99:09 paragrahvi 4 lõige 2 ja paragrahv 5 Staatiline 5. Sõnastik Ameerika indiaanlane Mõiste „Ameerika indiaanlane“ on määratletud Ameerika indiaanirahvaste seaduse ptk 29:01 paragrahvis 2 kui Guyana kodanik, kes kuulub mõne Guyana põlisrahva või hõimu hulka või on mõne Guyana põlisrahva või hõimu järeltulija. Ameerika indiaaniküla nõukogu Mõiste „külanõukogu“ on määratletud Ameerika indiaanirahvaste seaduse ptk 29:01 paragrahvis 2 kui Ameerika indiaanirahvaste seaduse kohaselt loodud asutus, Annai ringkonnakogu, Konasheni külanõukogu, Baramita külanõukogu ja kõik külanõukogud, mis on asutatud indiaanirahvaste asjade eest vastutava ministri määrusega. Aastane tegevusluba Aastane tegevusluba, mis on loetletud 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahvis 39 ja mille Guyana metsanduskomisjon annab saeveskile, mida kasutatakse palkide ja tahutud palkide laudadeks, plankudeks, prussideks või edasiseks töötlemiseks sobivateks puittoodeteks lõikamiseks ja ümbertöötamiseks.

Iga-aastane tegevuskava Dokumendis, milles on esitatud peamised ja üksikasjalikult lahtikirjutatud tegevusliigid, mida litsentsiomanik hakkab tegema järgmisel kalendriaastal (jaanuarist detsembrini). See sisaldab ülevaadet eelmise aasta tegevusest ja jooksva aasta paikapandud tegevusplaane.

CITES Ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioon (CITES) (Guyana ratifitseeris selle 1973. aastal) on 1973. aastal kokku lepitud konventsioon, mis reguleerib rahvusvahelist kauplemist taime- ja loomaliikidega, mille kohta arvatakse, et rahvusvaheline kauplemine kahjustab või võib neid kahjustada, või millega keelustatakse selline kauplemine. Hoolsuskohustus Käesoleva lepingu kontekstis viitab mõiste „hoolsuskohustus“ mõistlikele meetmetele, mida ettevõtjad on võtnud ebaseaduslikult ülestöötatud või ebaseadusliku puidu Guyanasse importimise riski vähendamiseks. Eksport Tolliseaduse ptk 82:01 paragrahvis 2 määratletakse mõiste „eksport“ kui Guyanast väljaviimine või väljaviimise põhjustamine. Eksportija Tolliseaduse ptk 82:01 paragrahvis 2 määratletakse mõiste „eksportija“ kui isik, kes ekspordib kauba (sealhulgas importivast õhusõidukist või importivalt laevalt üle viidud kaup) Guyanast või tarnib selle õhusõiduki või laeva varuna, ja samuti omanik või isik, kes tegutseb tema nimel, ja isik, kes allkirjastab tolli jaoks kõik dokumendid, mis on seotud eksporditud või õhusõiduki või laeva varudeks ette nähtud kaubaga, nagu eespool öeldud.

Mets 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahvis 2 määratletakse mõiste „mets“ kui a) ökosüsteem, kus domineerivad puittaimed, ja mis koosneb järgmisest: i) kõrgmetsa kooslused, kus erineva vanuse ja järelkasvuga puud katavad suure osa maapinnast, või ii) ühtse taimestikuga avatud metsa kooslused, kus puuvõrade liitus ületab 10 protsenti, ning b) sealhulgas:

i) mangroovimetsad ja kõik metsas asuvad märgalad ja lagendikud, mis moodustavad ökosüsteemi lahutamatu osa; ii) metsasaadused ökosüsteemis ning iii) ökosüsteemi bioloogilised, pinnase- ja veevarud;

Metsa kontsessioonileping 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahvis 2 määratletakse mõiste „metsa kontsessioonileping“ kui sellele määratlusele vastav leping, millega komisjon annab 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahvi 6 alusel kontsessiooni. Metsamajandamise kava 2018. aasta metsamajandamise kava juhistes on märgitud, et metsamajandamise kava põhineb üksikasjalikul sotsiaalsel, majanduslikul ja keskkonnaalasel hinnangul, milles määratakse kindlaks kõigi kontsessiooni raames tehtavate tegevuste kord ja ulatus. Metsatööd 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahvis 2 on need tööd määratletud järgmiselt: metsamaterjali lõikamine või kogumine; metsamaterjali väljavedu või edasitoimetamine mis tahes piirkonnast; puidu esmase töötlemise rajatises teostatavad toimingud; mis tahes raja, sõidutee, konstruktsiooni või paigaldise ehitamine või hooldamine ning mis tahes muu tegevus, mida tehakse eespool nimetatud tegevuse hõlbustamiseks. Metsasaaduste müüja litsents 2009. aasta metsaseaduse nr 6 paragrahvis 41 on nõutud, et kõigil isikutel, kes tegelevad puittoodete ostmisega edasimüügi eesmärgil, peab olema Guyana metsanduskomisjoni antud litsents.

Import Tolliseaduse ptk 82:01 paragrahvis 2 määratletakse import kui Guyanasse sissetoomine või sissetoomise korralduse andmine. Importija Tolliseaduse ptk 82:01 paragrahvis 2 määratletakse mõiste „ importija“ kui omanik või mis tahes muu isik, kelle valduses on kaubad või ke