ET Euroopa Liidu Teataja C 124/20

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2011/C 124/13

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„SALVA CREMASCO”

EÜ nr: IT-PDO-0005-0639-30.07.2007

KGT ( ) KPN ( X )

1. Nimetus:

„Salva Cremasco”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Itaalia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 1.3. Juust

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Kaitstud päritolunimetusega juust „Salva Cremasco” on üksnes lehmapiimast valmistatud kuumutamata juustumassil põhinev pehme lauajuust, mis kuulub limajuustude liiki ja mille laagerdumisaeg on vähemalt 75 päeva. Tarbimisse laskmisel on juust „Salva Cremasco” järgmiste keemiliste, füüsikaliste ja organoleptiliste omadustega: kujult on juust risttahukas, mille ülemise ja alumise külje pikkus on 11–13 cm või 17–19 cm ja sirge serv on 9–15 cm; juustu kaal jääb vahemikku 1,3–1,9 kg või 3–5 kg kõikumisega kuni 10 %; juustul on õhuke sile koorik, mis on vahel kaetud loomuliku bakterhallitusega, konsistents on keskmine, väga iseloomuliku mikroflooraga; ebaühtlaselt esinevate silmakestega juustumass on üldjuhul tihe ja mure, kooriku all veidi pehmem, kuna juust valmib keskelt väljapoole; juustu värvus on valge, millele lisandub laagerdumisastmest ja koorikualuses kihis toimuvatest proteolüüsiprotsessidest olenevalt õlgkollast alatooni. Juustumass on tugeva lõhna ja maitsega, mis muutub valmimise käigus üha intensiivsemaks. Juustu „Salva Cremasco” KPN maitse oleneb väga valmimisastmest, tunda ei ole niivõrd soolasust, kui eelkõige kooriku läheduses rohelist rohtu meenutavat kergelt mõru maitset. Turustamise hetkel peab juust „Salva Cremasco” KPN olema järgmiste keemiliste omadustega:

— rasvasisaldus kuivaines vähemalt 48 %;

— kuivainesisaldus vähemalt 53 %;

— furosiinisisaldus kuni 14 mg/100 g valkude kohta.

Intensiivne ja tugev lõhn on samas peen ja meenutab peamiselt tsitrusvilju või küpsetatud võid, millele lisandub väike hapupiimanoot. Juustu aroom on lõhnast veelgi intensiivsem. Kõrge happesuse tõttu ei ole juustu „Salva Cremasco” struktuur näpuga vajutamisel elastne, vaid mure ja isegi veidi jahune.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

Juustu „Salva Cremasco” KPN valmistamiseks kasutatakse toortäispiima, mida saadakse asjaomases geograafilises piirkonnas kasvatatavatelt Frisona italiana ja Bruna alpina tõugu lehmadelt.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Lehmade söödaks kasutatakse vähemalt 50 % ulatuses asjaomases põllumajandusettevõttes või juustu „Salva Cremasco” tootmispiirkonnas kasvatatud kultuuridel põhinevat sööta.

Vähemalt 60 % päevaratsioonis oleva sööda kuivmassist peab koosnema söödast, mis on toodetud määratletud geograafilises piirkonnas. Lubatud sööt sisaldab haljassööta ja/või looduslike või haritavate rohumaade haljassööta, söödataimi, heina, põhku ja silo. Söödataimedena kasutatakse järgmisi taimi: püsirohumaa mitmeliigiline taimestik, lutsern, ristik; üheliigiline või segataimestik, mille koostiseks on raihein, rukis, kaer, oder, söödamais, nisu, sorgotõusmed, mais, vitshirss, kerahein, aruhein, timut, espersett, hernes, vikk ja põlduba. Heina saamiseks kuivatatakse rohi rohumaal ventileerimisel põhinevate tehnikate abil või toorsöödana kasutatavate taimede veetustamisel. Söödaks lubatavad õled peavad olema toodetud nisust, odrast, kaerast, rukkist ja tritikalest. Koresöödale tohib lisaks anda järgmisi teravilju ja neist valmistatud tooteid: mais, oder, nisu, sorgo, kaer, rukis, tritikale, maisist valmistatud õlikook; järgmised õliseemned ja nendest valmistatud tooted: soja, puuvill, päevalill, lina; mugulad ja juurköögiviljad ning nendest valmistatud tooted, näiteks kartul ja sellest valmistatud tooted; veetustatud toorsööt; suhkrutööstusest järgi jääv selline kuivsööt nagu suhkrupeedi kuivatatud pressimisjäägid, suhkrupeedi kuivatatud osalise suhkrusisaldusega pressimisjäägid, suhkrupeedi kuivatatud pressimisjäägid melassiga ja melass ja/või neist valmistatud tooted, milles igapäevase ratsiooni maksimaalne kuivainesisaldus oleks 2,5 %; sellised kaunviljaseemned nagu põldhernes, põlduba, söödauba teradena, jahuna või neist valmistatud toodetena; kuivatatud jaanikaunad ja neist valmistatud tooted. Taimset päritolu rasvad, mille joodinäitaja ei ole üle 70, taimset päritolu rasvhapped vabade või seotud rasvhapetena. Täiendusena lisaainetele ja eelsegudele on lubatud kasutada kalaõli. Lisada võib ka kehtivate õigusaktidega lubatud mineraalsooli ja kehtivate õigusaktidega lubatud selliseid täiendavaid aineid nagu vitamiinid, mikroelemendid, aminohapped, lõhnaained, antioksüdandid (lubatud on üksnes looduslike ja looduslikele vastavate antioksüdantide ja lõhnaainete kasutamine).

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Tootmise etapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas on järgmised: piima tootmine, piima töötlemine, laagerdumine.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Et tarbija jaoks oleksid tagatud toote kvaliteet ja ehedus, peab „Salva Cremasco” tükeldamine portsjoniteks ja nende pakendamine toimuma määratletud geograafilises piirkonnas. On oluline, et „Salva Cremasco” tükeldatakse portsjoniteks ja pakendatakse selleks sobivates tingimustes, mis on samalaadsed laagerdumiskeskkonnaga ja asuvad selle lähedal, pakendamiseks tuleb kasutada toiduainete jaoks lubatud paberit, pöörates tähelepanu sellele, et lõikejäljega juustutükk jääks tihedasti vastu paberit, mis aitab säilitada juustu esialgset niiskust ja kaitsta õrna koorikut, hoides ära võõraste mikroorganismide arengu. Peale selle on vaja pakendamise puhul näha ette teatavad piirangud, sest eristav tähis on pressitud üksnes toote ühele küljele, ja kui juust on portsjoniteks lõigatud, võib toodet mis tahes samalaadsega segi ajada. Seega on portsjoniteks lõigatud juustu raske identifitseerida, kuna juustutükkide peal ei ole ühtegi märki, mis võimaldaks teha kindlaks päritolu, ning toote jälgitavust oleks sel juhul võimatu kindlalt tagada.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

Juustu „Salva Cremasco” KPN võib müüa lahtilõikamata kujul või portsjonitena.

Tarbimisse andmisel peab kõikidel pakenditel olema peal märgis, millel on kirjas nimetus „Salva Cremasco” DOP, selle juures ELi logo ja neljakandiline nimetuse logo, mille siseosas on kujutatud järgmise asetusega tähed:

Nimetus „Salva Cremasco” KPN peab olema kirjutatud märkimisväärselt suuremate tähtedega, kui muud märgisel olevad tähistused.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Kaitstud geograafilise tähisega juustu „Salva Cremasco” tootmispiirkond hõlmab järgmiste kommuunide kogu haldusterritooriumit: Bergamo, Brescia, Cremona, Lecco, Lodi, Milano.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Üksikasjad, mis kinnitavad geograafilise päritolupiirkonna eripära, on peamiselt seotud juustukodade töötajate oskusteabe ja ajaloolise töökultuuriga, kasutatava soolamismeetodi eritingimustega, jätmata kõrvale piirkonna geograafilisi tingimusi, mis on olnud alati soodsad karjakasvatuseks ja piimatootmiseks. Juustu „Salva Cremasco” KPN tootmisega tegelev piirkond hõlmab üht osa Po jõe tasandikust, kuhu on juba keskajast alates koondunud Itaalia piima- ja juustutootmine ja mida kasutati talviti rändkarjakasvatuse keskusena. Tänu ajaloolisele maaparandusele ja kanalite rajamisele saab piirkonna muldasid kasutada põllumajanduspinnasena, seal kasvatatakse teravilju, intensiivseid erikultuure ja toodetakse rohkelt juustu. Looduslikud tingimused on seega alati võimaldanud kasvatada kohalikke veisetõuge (Frisona italiana ja Bruna alpina), kellele antakse koresööta ja spetsiaalset veisesööta ning kes annavad seetõttu juustu valmistamiseks väga sobivat piima.

Teine oluline keskkonnaga seotud asjaolu on laagerdumiskeskkond. Juust laagerdub keskkonnas, kus on palju hästilevivaid hallitusseeni, mis moodustavad juustu „Salva Cremasco” mikrobioloogilise fooni lahutamatu osa. Selline eriline keskkond tekib olukorras, kus juuste toodetakse järk-järgult, jättes nad seejärel laagerduma. Sellisel viisil nakatavad juba laagerdunud juustud värskeid juuste, andes neile laagerdumise ajal loomulikul teel tekkinud hallitust edasi ja osaledes seeläbi ka ise laagerdumiskeskkonna kujundamisel. Ökosüsteem, mis määrab kindlaks laagerdumiskoha iseloomuliku keskkonna, ei ole ülevõetav ja hallitused on selle oluline osa, sest just hallitus aitab anda lõpptootele selle erilised omadused.

Suur tähtsus on ka selle sektori juustumeistrite oskusteabel, sest sajandite jooksul ja põlvest põlve on juustutootjad oma valmistustehnikaid arendanud ja täiustanud, osates täpselt jälgida valmistusprotsessi olulisi etappe ja kasutades selliseid traditsioonilisi materjale, nagu puu, mida kasutatakse laagerdumisetapis veel praegugi. Puu laseb juustul „Salva Cremasco” hingata ja võimaldab liigsel vadakul välja imbuda, tagades nii juustu korrapärase laagerdumise ja aeglase valmimise.

Lisaks sellele on oluline koht tootjate kogemusel ja osavusel, kui on vaja kontrollida ja hinnata, kas laagerdumine toimub nõuetekohaselt ning tagada, et juustule tekiks iseloomulik koorik. Laagerdumisetapis peavad tootjad teostama kindla operatsiooni, mis seisneb iga juustu „Salva Cremasco” kooriku pesemises ja harjamises. Kõnealune pesemine on väga oluline ja seda tuleb suure hoolega teha, kasutades vett ja soola või toiduõli, viinamarjade pressimisjääke ja maitsetaimi. Need põlvest põlve edasiantavad erilised kogemused väljenduvad tootjate käsitööoskustes, mis on juustu „Salva Cremasco” iidseid tootmistraditsioone arvestades väga kõrgel tasemel. Selles kontekstis tasuks meenutada, et väikesi juuste „Salva Cremasco” on kujutatud juba XVII ja XVIII sajandi freskodel („Crema a tavola ieri e oggi”, Gruppo Antropologico Cremasco, 2001).

5.2. Toote eripära:

„Salva Cremasco” KPN on juust, mille maitse, värvi, konsistentsi ja välimuse omadused on tihedalt seotud laagerdumisetapiga. Lühim laagerdumisperiood on 75 päeva, mille käigus juustu maitse ja värv järk-järgult muutuvad. Maitse muutub tugevamaks ja intensiivsemaks, värvus muutub järk-järgult valgest õlgkollaseks. Juustu „Salva Cremasco” välimuses on märgata õrn koorik, mille on tekitanud väliskihil olev mikrofloora, mille kaudu saavad laagerdumise käigus juustumassi juurde muud algsed mikroobivormid, mis tekitavad erilise lipolüüsi ja proteolüüsi. Lisaks sellele eristab juustu „Salva Cremasco” risttahukaline kuju teda muudest Itaalia ja Lombardia juustudest.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Juustu „Salva Cremasco” geograafilises tootmispiirkonnas asuvad juustukojad tegutsevad erilistes keskkonnatingimustes, kus on palju hästilevivaid hallitusseeni, mis moodustavad juustu „Salva Cremasco” mikrobioloogilise fooni lahutamatu osa. Keskkond, milles juust „Salva Cremasco” laagerdub, on üks vajalik tingimus, et maitse, värvi ja välimuse omadused saaksid välja areneda. Laagerdumiskeskkond on nakatatud loodusliku mikroflooraga, mis on seal esinenud juba aastaid ja mis aitab kaasa õhukese kooriku moodustumisele, millel omakorda hakkavad arenema algsed mikroobivormid, millest saab „Salva Cremasco” lahutamatu osa ja mis määravad ära laagerdumise sobiva kulgemise ning eespool kirjeldatud kvaliteediomaduste väljakujunemise.

Juustu suurus ja sellega seonduv kaal aitab seda muudest juustudest eristada, andes samas ka tunnistust vanadest „Salva Cremasco” tootmismeetoditest, mille puhul kasutati kalgendi vormimiseks ristkülikukujulisi vorme.

Teine oluline aspekt, mida tuleb „Salva Cremasco” tootmise puhul rõhutada, on inimeste panus ning seda eelkõige soolamise ja valmimise etapis. Soolamine on väga oluline tegevus, millest suuresti oleneb, kas juust „Salva Cremasco”, mille laagerdumine algab juustu keskelt ja on seotud õige tasakaaluga soola leviku ja pealispinna mikrofloora arengu vahel, õnnestub. See tegevus eeldab juustumeistrilt suurt täpsust ja teatavat kogemust, samuti eeldab seda juustu pesemine ja harjamine, sest arvestades et tegevus toimub laagerdumise ajal, saab selle käigus vaatamise ja katsumise teel kontrollida, kas juustu pealispind on ikka elastne ja sisaldab seeneniidistiku arengut, samas hoides ära selle liigset vohamist, mis võiks muuta kooriku omadusi ja kahjustada korrapärast laagerdumist.

Lõpetuseks tuleks meelde tuletada, et ka semantiliselt on nimetuse „Salva Cremasco” ja endisaegsete elanike eluviisi vahel tihe side. Nimetuse semantiline algupärand on seotud endistel aegadel tootmispiirkonnas levinud tavaga, mis seisnes selles, et piima ülejääke kasutati juustu „Salva Cremasco” valmistamiseks, piima seeläbi „ära päästes” (salvare it.k päästma).

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

Valitsus on algatanud määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõike 5 kohase menetluse, avaldades kaitstud päritolunimetuse „Salva Cremasco”27. juuni 2007. aasta Itaalia Vabariigi Ametlikus Teatajas nr 145.

Spetsifikaadi terviktekst on kättesaadav järgmisel veebisaidil:

http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg või

otse põllu-, toidu- ja metsamajandusministeeriumi veebisaidil (http://www.politicheagricole.it), klõpsates „Prodotti di Qualità” („Kvaliteettooted”; ekraanil vasakul) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid (määrus (EÜ) nr 510/2006)”).

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.