Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa Sotsiaalfond Pluss“

(2019/C 86/07)

Raportöör: Susana DÍAZ PACHECO (ES/PES), Andaluusia autonoomse piirkonna juht Viitedokument: „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) kohta“ COM(2018) 382 final

I. MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Preambul, esimene volitus

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 46 punkti d, artiklit 149, artikli 153 lõike 2 punkti a, artiklit 164, artikli 168 lõiget 5, artikli 175 lõiget 3 ja artiklit 349, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 9, artikli 46 punkti d, artiklit 149, artikli 153 lõike 2 punkti a, artiklit 164, artikli 168 lõiget 5, artiklit 174, artikli 175 lõiget 3 ja artiklit 349,

Motivatsioon

Arvestades ESF+ kohaldamisala, on asjakohane lisada ELi toimimise lepingu artikkel 9. Samuti tuleb rõhutada regionaalpoliitika eesmärki kooskõlas ühissätete määruse ettepaneku artikli 4 lõikega 2, milles on öeldud, et ESF+-ist toetatakse liidu majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust tugevdavat tegevust.

Muudatusettepanek 2

Preambul – lisada viienda volituse järele uus volitus:

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek võttes arvesse institutsioonide ühist teadaannet Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta (2017/C 428/09),

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 1

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (1) 17. novembril 2017 kuulutasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon ühiselt välja Euroopa sotsiaalõiguste samba vastusena Euroopas esinevatele sotsiaalsetele probleemidele. Samba kakskümmend keskset põhimõtet on jaotatud kolme kategooriasse: võrdsed võimalused ja juurdepääs tööturule, õiglased töötingimused, sotsiaalkaitse ja sotsiaalne kaasatus. Euroopa Sotsiaalfond+ (edaspidi „ESF+“) meetmetes tuleks juhinduda Euroopa sotsiaalõiguste samba kahekümnest põhimõttest. Et aidata rakendada Euroopa sotsiaalõiguste sammast, peaks ESF+ toetama investeerimist inimestesse ja süsteemidesse tööhõive, hariduse ja sotsiaalse kaasavuse poliitikavaldkonnas ning seega toetama majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 174 . (1) 17. novembril 2017 kuulutasid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon ühiselt välja Euroopa sotsiaalõiguste samba vastusena Euroopas esinevatele sotsiaalsetele probleemidele. Samba kakskümmend keskset põhimõtet on jaotatud kolme kategooriasse: võrdsed võimalused ja juurdepääs tööturule, õiglased töötingimused, sotsiaalkaitse ja sotsiaalne kaasatus. Euroopa Sotsiaalfond+ (edaspidi „ESF+“) meetmetes tuleks juhinduda Euroopa sotsiaalõiguste samba kahekümnest põhimõttest. Et aidata soodustada ja toetada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 174 ning rakendada Euroopa sotsiaalõiguste sammast, peaks ESF+ toetama investeerimist inimestesse ja süsteemidesse tööhõive, hariduse ja sotsiaalse kaasavuse poliitikavaldkonnas.

Motivatsioon

Rohkem tuleb pöörata tähelepanu regionaalpoliitika eesmärkidele, vähendamata seejuures Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamiseks antavat panust.

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 2

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (2) Liidu tasandil moodustab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta raamistiku, milles tehakse kindlaks riikide reformiprioriteedid ja jälgitakse nende rakendamist. Liikmesriigid töötavad nende reformiprioriteetide toetuseks välja oma riiklikud mitmeaastased investeerimisstrateegiad. Investeerimisstrateegiad tuleks esitada koos iga-aastaste riiklike reformikavadega, et saada ülevaade prioriteetsetest investeerimisprojektidest, mida toetatakse liikmesriikide ja/või liidu vahenditest, ning neid projekte koordineerida. Samuti peaksid nad olema suunatud sellele, et liidu rahastust kasutataks järjekindlusega ning et maksimeeritaks lisaväärtust, mis saadakse eeskätt programmidest, mida liit toetab (kui see on asjakohane) Euroopa Regionaalarengu Fondist, Ühtekuuluvusfondist, Euroopa Sotsiaalfond+-ist, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist, Euroopa investeeringute stabiliseerimise vahendist ja InvestEU fondist. (2) Liidu tasandil moodustavad strateegia „Euroopa 2020“ järel koostatav pikaajaline arengustrateegia ja kestliku arengu eesmärkide rakendamine 2021. aastal algava uue programmitöö perioodi strateegilise raamistiku. Majanduspoliitika moodustab koordineerimise Euroopa poolaasta raamistiku, milles tehakse kindlaks riikide reformiprioriteedid ja jälgitakse nende rakendamist. Liikmesriigid töötavad nende reformiprioriteetide toetuseks välja oma riiklikud mitmeaastased investeerimisstrateegiad. Investeerimisstrateegiad tuleks töötada välja koostöös riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutustega ja esitada koos iga-aastaste riiklike reformikavadega, et saada ülevaade prioriteetsetest investeerimisprojektidest, mida toetatakse liikmesriikide ja/või liidu vahenditest, ning neid projekte koordineerida. Samuti peaksid nad olema suunatud sellele, et liidu rahastust kasutataks järjekindlusega ning et maksimeeritaks lisaväärtust, mis saadakse eeskätt programmidest, mida liit toetab (kui see on asjakohane) Euroopa Regionaalarengu Fondist, Ühtekuuluvusfondist, Euroopa Sotsiaalfond+-ist, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist, Euroopa investeeringute stabiliseerimise vahendist ja InvestEU fondist.

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 5

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (5) Liidu ees seisavad struktuursed probleemid, mis tulenevad majanduse üleilmastumisest, rändevoogude haldamisest ja suurenevast julgeolekuohust, puhtale energiale üleminekust, tehnoloogia muutumisest ja tööjõu vananemisest ning eelkõige VKE hulgas tunda andvast suurenevast oskuste ja tööjõu puudusest teatavates sektorites ja piirkondades. Võttes arvesse töömaailma muutuvat tegelikkust, peaks liit olema valmis tegelema praeguste ja tulevaste probleemidega, investeerides asjakohastesse oskustesse, muutes kasvu kaasavamaks ning edendades tööhõivet ja sotsiaalpoliitikat, sh tööjõu liikuvust silmas pidades. (5) Liidu ees seisavad struktuursed probleemid, mis tulenevad majanduse üleilmastumisest, rändevoogude haldamisest ja suurenevast julgeolekuohust, puhtale ja õiglasele energiale üleminekust, tehnoloogia muutumisest , sealhulgas digiüleminek, Euroopa rahvastiku kiirenevast vananemisest ning eelkõige VKE hulgas tunda andvast suurenevast oskuste ja tööjõu puudusest teatavates sektorites ja piirkondades. Võttes arvesse töömaailma muutuvat tegelikkust, peaks liit olema valmis tegelema praeguste ja tulevaste probleemidega, investeerides asjakohastesse oskustesse, muutes kasvu kaasavamaks , ennekõike piirkondlikul ja kohalikul tasandil, ning edendades haridus- ja koolituspoliitikat ning tööhõivet ja sotsiaalpoliitikat, sh tööjõu liikuvust silmas pidades.

Motivatsioon

Kasutada tuleks tehnoloogianeutraalset ja juba kasutusel olevat terminoloogiat.

Muudatusettepanek 6

Põhjendus 6

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (6) Määrusega (EL) nr […] kehtestatakse Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERDF), Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+), Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF), Varjupaiga- ja Rändefondi (Asylum and Migration Fund – AMIF), Sisejulgeolekufondi (Internal Security Fund – ISF) ning integreeritud piirihalduse fondi (Integrated Border Management Fund – IBMF) osana loodud piirihalduse ja viisade rahastamisvahendi (Border Management and Visa Instrument – BMVI) tegevuse raamistik ning sätestatakse eelkõige poliitikaeesmärgid ja eeskirjad, mis on seotud eelarve jagatud täitmise raames rakendatavate fondide programmitöö, seire ja hindamise ning juhtimise ja kontrollimisega. Seepärast on vaja kindlaks määrata ESF+ üldeesmärgid ja kehtestada konkreetsed sätted selle kohta, millist liiki tegevust võib ESF+-ist rahastada. (6) Määrusega (EL) nr […] kehtestatakse Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERDF), Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+), Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF), Varjupaiga- ja Rändefondi (Asylum and Migration Fund – AMIF), Sisejulgeolekufondi (Internal Security Fund – ISF) ning integreeritud piirihalduse fondi (Integrated Border Management Fund – IBMF) osana loodud piirihalduse ja viisade rahastamisvahendi (Border Management and Visa Instrument – BMVI) tegevuse raamistik ning sätestatakse eelkõige poliitikaeesmärgid ja eeskirjad, mis on seotud eelarve jagatud täitmise raames rakendatavate fondide programmitöö, seire ja hindamise ning juhtimise ja kontrollimisega. Seepärast on vaja kindlaks määrata ESF+ üldeesmärgid ja seosed teiste fondidega ning kehtestada konkreetsed sätted selle kohta, millist liiki tegevust võib ESF+-ist rahastada.

Muudatusettepanek 7

Põhjendus 8

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (8) Käesoleva määrusega ette nähtud rahastamisliikide ja eelarve täitmise viiside valikul tuleks lähtuda nende suutest saavutada meetmete erieesmärke ja tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollidega seotud kulusid, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmisega seotud riski. Toetuste puhul peaks see hõlmama kindlasummaliste maksete, kindlamääraliste maksete ja ühikuhindade kasutamise kaalumist ning finantsmääruse artikli 125 lõike 1 kohaste kuludega mitteseotud rahastamisvahendite kasutamist. Kolmanda riigi kodanike sotsiaal-majandusliku lõimimisega seotud meetmete rakendamiseks ja kooskõlas ühissätete määruse artikliga 88 võib komisjon maksta liikmesriikidele hüvitisi, kasutades lihtsustatud kuluvõimalusi, sh ühekordseid makseid. (8) Käesoleva määrusega ette nähtud rahastamisliikide ja eelarve täitmise viiside valikul tuleks lähtuda nende suutest saavutada meetmete erieesmärke ja tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollidega seotud kulusid, halduskoormust, meetmete iseärasusi ja eeldatavat nõuete täitmata jätmisega seotud riski. Toetuste puhul peaks see hõlmama kindlasummaliste maksete, kindlamääraliste maksete ja ühikuhindade kasutamise kaalumist ning finantsmääruse artikli 125 lõike 1 kohaste kuludega mitteseotud rahastamisvahendite kasutamist. Kolmanda riigi kodanike sotsiaal-majandusliku lõimimisega seotud meetmete rakendamiseks ja kooskõlas ühissätete määruse artikliga 88 võib komisjon maksta liikmesriikidele hüvitisi, kasutades lihtsustatud kuluvõimalusi, sh ühekordseid makseid. Eespool nimetatut arvesse võttes on tähtis lihtsustamisega jätkata, et vähendada fondide halduskoormust ja suurendada seeläbi nende lisaväärtust, nähtavust ja tõhusust. Selleks tuleb suunata jõupingutused ja inimressursid poliitikaeesmärkide saavutamisse.

Motivatsioon

Lisati täpsustus meetmete iseärasuste kohta, et karmistada lihtsustamise nõudeid enim puudust kannatavaid isikuid mõjutavatele meetmetele. Kulude ja menetluste lihtsustamine tugevdab poliitiliste eesmärkide elluviimist, sest selle abil suunatakse jõupingutused meetmete tõhustamisele ja hõlbustatakse seega väiksemate toetusesaajate juurdepääsu neile fondidele.

Muudatusettepanek 8

Põhjenduse 8 järele uus põhjendus

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (8a) Investeerimisprioriteedi „kogukonna juhitud kohalik areng“ raames antav toetus võib aidata kaasa kõigile käesolevas määruses seatud temaatiliste eesmärkide saavutamisele. ESF+-ist toetatavatesse kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegiatesse tuleb kaasata piirkonnas elavad puudust kannatavad inimesed nii seoses kohaliku arengu rühmade juhtimise kui ka strateegiate sisuga.

Motivatsioon

Võttes arvesse suurendada teadlikkust EFS+-i üha ulatuslikumast kohalikust ja piirkondlikust suunitlusest/lähenemisviisist pärast 2020. aastat, tuleb lisada selge viide kogukonna juhitud kohalikule arengule.

Muudatusettepanek 9

Põhjendus 14

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (14) ESF+ peaks andma toetust, et muuta haridus- ja koolitussüsteemid kvaliteetsemaks, tulemuslikumaks ja tööturule vastavamaks, et oleks hõlpsam omandada võtmepädevusi, sh digioskusi, mis on kõigile vajalikud, et tagada eneseteostus ja -areng, tööhõive, sotsiaalne kaasatus ja kodanikuaktiivsus. ESF+ peaks soodustama edasiminekut hariduses ja koolituses ning tööle üleminekus, toetama elukestvat õpet ja tööalast konkurentsivõimet ning aitama kaasa konkurentsivõimele ja ühiskondlikule ja majanduslikule innovatsioonile, toetades neis valdkondades ulatuslikumat kasutuselevõttu võimaldavaid ja kestlikke algatusi. Seda võivad aidata saavutada näiteks töölõppimine ja õpipoisiõpe, elukestev nõustamine, oskuste prognoosimine koostöös tööstusharuga, ajakohased koolitusmaterjalid, prognoosimine ja hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimine, haridustöötajate koolitamine, õpiväljundite valideerimine ning kvalifikatsioonide tunnustamine. (14) ELi põhilise inimkapitali ja oskustesse investeerimise vahendina on ESF+-il tähtis osa sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamisel. ESF+ peaks andma toetust, et muuta haridus- ja koolitussüsteemid kvaliteetsemaks, tulemuslikumaks ja tööturule vastavamaks, et oleks hõlpsam omandada võtmepädevusi, sh digioskusi, mis on kõigile vajalikud, et tagada eneseteostus ja -areng, tööhõive, sotsiaalne kaasatus ja kodanikuaktiivsus. ESF+ peaks soodustama edasiminekut hariduses ja koolituses ning tööle üleminekus, toetama elukestvat õpet ja tööalast konkurentsivõimet ning aitama kaasa konkurentsivõimele ja ühiskondlikule ja majanduslikule innovatsioonile, toetades neis valdkondades ulatuslikumat kasutuselevõttu võimaldavaid ja kestlikke algatusi. Seda võivad aidata saavutada näiteks töölõppimine ja õpipoisiõpe, elukestev nõustamine, oskuste prognoosimine koostöös tööstusharuga, ajakohased koolitusmaterjalid, prognoosimine ja hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimine, haridustöötajate koolitamine, õpiväljundite valideerimine ning kvalifikatsioonide tunnustamine.

Motivatsioon

Tuleb kaitsta ESF-i territoriaalset mõõdet.

Muudatusettepanek 10

Põhjendus 15

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (15) ESF+ kaudu antavat toetust tuleks kasutada, et edendada kõigi, eelkõige ebasoodsas olukorras olevate rühmade võrdset juurdepääsu kvaliteetsele, segregeerimata ja kaasavale haridusele ja koolitusele alates alusharidusest ja lapsehoiust kuni üld- ja kutsehariduse ja -õppe ning kolmanda taseme hariduseni, samuti täiskasvanuharidusele ja -koolitusele, ning seega soodustada üleminekuid haridus- ja koolitussektorite vahel, hoida ära haridussüsteemist varakult lahkumist, suurendada tervisealast teadlikkust, tugevdada seoseid mitteformaalse ja informaalse õppega ja hõlbustada kõigile võimalikku õpirännet. Siinkohal tuleks toetada sünergiat Erasmuse programmiga, et eelkõige hõlbustada ebasoodsas olukorras olevate õppijate osalemist õpirändes. (15) ESF+ kaudu antavat toetust tuleks kasutada, et edendada kõigi võrdset juurdepääsu kvaliteetsele ja segregeerimata haridusele ja koolitusele , mis edendab muu hulgas sotsiaalset kaasatust ja võtab arvesse ebasoodsas olukorras olevaid rühmi alates alusharidusest ja lapsehoiust – pöörates eritähelepanu ebasoodsa sotsiaalse taustaga lastele, näiteks hoolekandeasutustes olevad lapsed ja kodutust kogevad lapsed – kuni üld- ja kutsehariduse ja -õppe ning kolmanda taseme hariduseni ning ka haridussüsteemi taasintegreerimisele, samuti täiskasvanuharidusele ja -koolitusele, ning seega hoida ära vaesuse pärandamise põlvest põlve, soodustada üleminekuid haridus- ja koolitussektorite vahel, hoida ära haridussüsteemist varakult lahkumist ja sotsiaalset tõrjutust , suurendada tervisealast teadlikkust, tugevdada seoseid mitteformaalse ja informaalse õppega ja hõlbustada kõigile võimalikku õpirännet. Siinkohal tuleks luua sünergiat Erasmuse programmiga, et asjakohaselt ja aktiivselt haarata kaasa ebasoodsas olukorras olevad õppijad ja valmistada neid ette välismaal viibimise kogemuseks ja suurendada nende osalemist piiriüleses õpirändes.

Motivatsioon

Kooskõlas põhjendusega 1 peaks ESF+ toetama investeerimist inimestesse ja süsteemidesse tööhõive, hariduse ja sotsiaalse kaasatuse poliitikavaldkonnas. Ei ole vaja muuta haridusvaldkonna toetus sõltuvaks sotsiaalse kaasatuse küsimusest.

Muudatusettepanek 11

Põhjendus 18

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (18) ESF+ peaks toetama liikmesriikide püüdeid võitluses vaesuse vastu, et põlvkondadeüleselt murda ebasoodsate olude ring, ja edendama sotsiaalset kaasatust, tagades kõigile võrdsed võimalused ning võideldes diskrimineerimise ja tervisealase ebavõrdsuse vastu. Selleks on tarvis kasutusele võtta mitmesuguseid poliitikameetmeid, mis on suunatud kõige ebasoodsamas olukorras olevatele inimestele olenemata nende vanusest, sh lapsed, marginaliseerunud kogukonnad (nt romad) ja palgavaesed. ESF+ peaks edendama tööturult eemale jäänute aktiivset kaasamist, et tagada nende sotsiaal-majanduslik lõimimine. ESF+ tuleks kasutada ka selleks, et parandada võrdset ja õigeaegset juurdepääsu kvaliteetsetele, kestlikele ja taskukohastele teenustele, nagu tervishoid ja pikaajaline hooldus, eelkõige pere- ja kogukonnapõhised hooldusteenused. ESF+ peaks aitama nüüdisajastada sotsiaalkaitsesüsteeme, et eelkõige muuta need juurdepääsetavamaks. (18) ESF+ peaks toetama liikmesriikide püüdeid kõigil valitsustasanditel, sh kohalikul ja piirkondlikul tasandil, võitluses vaesuse , sh energiaostuvõimetuse vastu kooskõlas hiljuti kokkulepitud eeskirjadega energialiidu juhtimise kohta , et põlvkondadeüleselt murda ebasoodsate olude ring, ja edendama sotsiaalset kaasatust, tagades kõigile võrdsed võimalused ning võideldes diskrimineerimise ning sotsiaalse ja tervisealase ebavõrdsuse vastu. Selleks on tarvis kasutusele võtta mitmesuguseid ennetavaid ja reageerivaid poliitikameetmeid, mis on suunatud kõige ebasoodsamas olukorras olevatele inimestele olenemata nende vanusest, sh lapsed, kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõttega 11, marginaliseerunud kogukonnad (nt romad , puuetega inimesed, kodutud, kolmanda riigi kodanikud) ja palgavaesed. ESF+ peaks edendama tööturult eemale jäänute aktiivset kaasamist, et tagada nende sotsiaalne ja majanduslik lõimimine , sh sihtotstarbelise toetuse kaudu sotsiaalsele ja solidaarsusel põhinevale majandusele . ESF+ tuleks kasutada ka selleks, et parandada võrdset ja õigeaegset juurdepääsu kvaliteetsetele, kestlikele ja tasuta või taskukohastele teenustele, nagu tervishoid ja pikaajaline hooldus, eelkõige pere- ja kogukonnapõhised hooldusteenused ning teenused, mis aitavad pääseda juurde sobivale sotsiaaleluasemele või taskukohasele eluasemele . ESF+ peaks aitama nüüdisajastada sotsiaalkaitsesüsteeme, et eelkõige muuta need juurdepääsetavamaks.

Motivatsioon

Vaja on rõhutada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osatähtsust majanduslikku, sotsiaalsesse ja territoriaalsesse ühtekuuluvusse panustamisel.

Muudatusettepanek 12

Põhjendus 19

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (19) ESF+ peaks aitama leevendada vaesust, toetades riiklikke kavasid, mille eesmärk on vähendada toidu- ja materiaalset puudust, ning edendama vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate inimeste, sh enim puudust kannatavate isikute ja laste sotsiaalset lõimimist. Arvestades, et liidu tasandil kasutatakse vähemalt 4 % eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru vahenditest enim puudust kannatavate isikute toetamiseks, peaksid liikmesriigid eraldama vähemalt 2 % oma vahenditest, mis on eraldatud eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru raames, selleks, et võidelda sotsiaalse tõrjutuse seisukohast kõige tõsisemate äärmise vaesuse vormidega, nagu kodutus, laste vaesus ja toidupuudus. Arvestades tegevuse laadi ja lõppsaajate liiki, on vaja, et enim puudust kannatavate isikute materiaalset puudust käsitleva toetuse suhtes kohaldatakse lihtsamaid eeskirju. (19) ESF+ peaks aitama leevendada vaesust, toetades riiklikke ja piirkondlikke kavasid, mille eesmärk on vähendada toidu- ja materiaalset puudust, ning edendama vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate inimeste, sh enim puudust kannatavate isikute ja laste sotsiaalset lõimimist. Arvestades, et liidu tasandil kasutatakse vähemalt 4 % eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru vahenditest enim puudust kannatavate isikute toetamiseks, peaksid liikmesriigid eraldama vähemalt 2 % oma vahenditest, mis on eraldatud eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru raames, selleks, et võidelda sotsiaalse tõrjutuse seisukohast kõige tõsisemate äärmise vaesuse vormidega, nagu kodutus, laste vaesus ja toidupuudus. Arvestades tegevuse laadi ja lõppsaajate liiki, on vaja, et enim puudust kannatavate isikute materiaalset puudust käsitleva toetuse suhtes kohaldatakse lihtsamaid eeskirju.

Motivatsioon

Vaja on rõhutada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osatähtsust majanduslikku, sotsiaalsesse ja territoriaalsesse ühtekuuluvusse panustamisel.

Muudatusettepanek 13

Põhjendus 20

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (20) Kuna on pidevalt vaja suurendada jõupingutusi rändevoogude haldamise käsitlemiseks liidus tervikuna ning selleks, et tagada solidaarsus- ja vastutuse jagamise tegevuse sidus, tugev ja järjepidev toetamine, peaks ESF+ täiendusena Varjupaiga- ja Rändefondist toetatavatele meetmetele andma toetust, et edendada kolmanda riigi kodanike sotsiaal-majanduslikku lõimimist. (20) Kuna on pidevalt vaja suurendada jõupingutusi rändevoogude haldamise käsitlemiseks liidus tervikuna ning selleks, et tagada solidaarsus- ja õiglase vastutuse jagamise tegevuse sidus, tugev ja järjepidev toetamine, peaks ESF+ täiendusena Varjupaiga- ja Rändefondist , Euroopa Regionaalarengu Fondist ja neist fondidest, millel võib olla positiivne mõju kolmandate riikide kodanike kaasamisele, toetatavatele meetmetele andma toetust kooskõlastatud viisil , et edendada kolmanda riigi kodanike sotsiaalset ja majanduslikku lõimimist. Liikmesriigid peaksid eraldama kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ESF+ vahenditest asjakohased summad, mida on vaja kolmanda riigi kodanike lõimimiseks kohalikul tasandil .

Motivatsioon

Vaja on vältida mis tahes kattuvusi ESF+-i ning Varjupaiga- ja Rändefondi vahel, et nendest rahastatavad meetmed mitte ainult ei täienda üksteist, vaid on ka kooskõlastatud.

Muudatusettepanek 14

Põhjendus 21

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (21) ESF+ peaks toetama poliitika ja süsteemi reforme tööhõive, sotsiaalse kaasamise, tervishoiu ja pikaajalise hoolduse ning hariduse ja koolituse valdkonnas. Et suurendada kooskõla Euroopa poolaastaga, peaksid liikmesriigid eraldama asjakohase summa oma vahenditest, mis on eraldatud eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru raames, selleks, et rakendada asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi, mis on seotud struktuursete probleemidega, mida on asjakohane käsitleda ESF+ rakendusalasse kuuluvate mitmeaastaste investeeringute kaudu . Komisjon ja liikmesriigid peaksid tagama ESF+ koostöös liikmesriikidega täidetava eelarvega haru ja terviseharu ning reformide tugiprogrammi, sh reformitoetusvahendi ja tehnilise toetuse vahendi omavahelise sidususe, koordineerimise ja vastastikuse täiendavuse. Eelkõige peaksid komisjon ja liikmesriik kindlustama menetluse kõigis etappides tulemusliku koordineerimise, et tagada rahastamisallikate (sh tehnilise toetuse) vahel järjepidevus, sidusus, vastastikune täiendavus ja sünergia. (21) ESF+ peaks toetama poliitika ja süsteemi reforme tööhõive, sotsiaalse kaasamise, tervishoiu ja pikaajalise hoolduse ning hariduse ja koolituse valdkonnas , mis on seotud kestliku arengu eesmärkide rakendamisega ning sotsiaalse tulemustabeli abil Euroopa poolaastas ja riiklikes aruannetes kindlaks tehtud probleemidega . Need aruanded koostatakse tihedas koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega. Iga piirkonna iseärasuste alusel eraldavad liikmesriigid asjakohase summa oma vahenditest, mis on eraldatud eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru raames, selleks, et rakendada riigipõhiseid soovitusi, mis on koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ESF+ ulatust ja eesmärki silmas pidades asjakohased, võttes arvesse oskuste juhtimist eri poliitikavaldkondades ja selleks vajalikku rahastust . Komisjon, liikmesriigid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid tagama ESF+ koostöös liikmesriikidega täidetava eelarvega haru ja terviseharu ning reformide tugiprogrammi omavahelise sidususe, koordineerimise ja vastastikuse täiendavuse, säilitades samal ajal ka EFS+ autonoomia . ESF+ saab Euroopa poolaastas kindlaks tehtud probleemide lahendamist rahastada ainult siis, kui mõlema eesmärgid on samad, vältides nii ESF+-i vääriti kasutamist mitte ettenähtud eesmärkidel . Eelkõige peaksid komisjon ja liikmesriik kindlustama menetluse kõigis etappides tulemusliku koordineerimise, et tagada rahastamisallikate (sh tehnilise toetuse) vahel järjepidevus, sidusus, vastastikune täiendavus ja sünergia.

Motivatsioon

EFS+ ja Euroopa poolaasta rahastuse seostamisel tuleb võtta lisaks sotsiaalsele tulemustabelile arvesse ka riiklikke aruandeid, mis koostatakse tihedas koostöös komisjoni ja liikmesriikidega ning pärast konsulteerimist kohalike ja piirkondlike omavalitsustega. Arvestades ESF+ tihedat seost Euroopa poolaastas sisalduvate tööhõivemustritega, võib EFS+ olla Euroopa poolaasta raames nende meetmete rahastamisvahend, mis käib mõne ESF+ eesmärgi alla.

Muudatusettepanek 15

Uus põhjendus pärast põhjendust 22

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (22a) Arvestades laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse püsivalt kõrget taset ELis (26,4 % 2017. aastal) ning võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, milles sätestatakse, et lastel on õigus kaitsele vaesuse vastu ja ebasoodsa taustaga lastel on õigus erimeetmetele võrdsete võimaluste edendamiseks, peaksid liikmesriigid eraldama eelarve jagatud täitmise raames piisava summa ESF+ vahenditest Euroopa lastegarantii kavasse laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kaotamise jaoks. Varajane investeerimine lastesse toob lastele ja kogu ühiskonnale märkimisväärset kasu. Laste toetamine oskuste ja võimete arendamisel võimaldab neil arendada välja oma täispotentsiaali, saada ühiskonna aktiivseteks liikmeteks ja suurendada nende kui noorte võimalusi tööturul.

Muudatusettepanek 16

Põhjendus 23

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (23) Arvestades noorte püsivalt suurt töötust ja tööturult eemalejäämist mitmes liikmesriigis ja piirkonnas –probleem, mis puudutab eelkõige mittetöötavaid ja mitteõppivaid noori – on vaja, et asjaomased liikmesriigid investeerivad jätkuvalt piisava hulga eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru vahenditest meetmetesse, millega edendatakse noorte tööhõivet, sh noortegarantii kavade rakendamise kaudu. Lähtudes üksikisikutele suunatud meetmetest, mida programmitöö perioodil 2014–2020 toetati noorte tööhõive algatuse raames, peaksid liikmesriigid veelgi edendama noortele mõeldud tööhõivesse ja haridusellu naasmise viise ja kaasamismeetmeid, seades vajaduse korral esikohale pikaajaliselt töötud, tööturult eemalejäänud ja ebasoodsas olukorras olevad noored ning kasutades muu hulgas noorsootööd . Liikmesriigid peaksid samuti investeerima meetmetesse, mille eesmärk on hõlbustada koolist tööellu üleminekut ning kujundada ümber ja kohandada tööturuasutusi, et pakkuda noortele vajadusekohast toetust. Seepärast peaksid asjaomased liikmesriigid eraldama vähemalt 10 % oma vahenditest, mis on eraldatud eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru raames, noorte tööalase konkurentsivõime toetamiseks. (23) Arvestades noorte püsivalt suurt töötust ja tööturult eemalejäämist mitmes liikmesriigis ja piirkonnas –probleem, mis puudutab eelkõige mittetöötavaid ja mitteõppivaid noori – on vaja, et asjaomased liikmesriigid ja piirkonnad investeerivad jätkuvalt piisava hulga eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru vahenditest meetmetesse, millega edendatakse noorte tööhõivet, sh noortegarantii kavade rakendamise kaudu. Lähtudes üksikisikutele suunatud meetmetest, mida programmitöö perioodil 2014–2020 toetati noorte tööhõive algatuse raames, peaksid liikmesriigid ja piirkonnad veelgi edendama noortele mõeldud tööhõivesse ja haridusellu naasmise viise ja kaasamismeetmeid, seades vajaduse korral esikohale pikaajaliselt töötud, tööturult eemalejäänud ja ebasoodsas olukorras olevad noored ning kasutades muu hulgas noorte tööhõivet . Liikmesriigid ja piirkonnad peaksid samuti investeerima meetmetesse, mille eesmärk on hõlbustada koolist tööellu üleminekut ning kujundada ümber ja kohandada tööturuasutusi, et pakkuda noortele vajadusekohast toetust. Seepärast peaksid liikmesriigid , mille piirkondades on noorte töötus ja tööturult eemalejäämine ulatuslik , eraldama vähemalt 15 % oma vahenditest, mis on eraldatud eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru raames, noorte tööalase konkurentsivõime toetamiseks neis piirkondades .

Motivatsioon

Vaja on rõhutada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osatähtsust majanduslikku, sotsiaalsesse ja territoriaalsesse ühtekuuluvusse panustamisel. Kuigi noorte töötus ja tööturult eemalejäämine mõjutab eri liikmesriike, võivad piirkondlikud näitajad olla ühe liikmesriigi sees väga erinevad. Seega tuleb eri piirkondade olukordade põhjal teha arvutusi ning eraldada ja kasutada vahendeid kindlaks tehtud tundlikes piirkondades.

Muudatusettepanek 17

Põhjendus 24

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (24) Liikmesriigid peaksid tagama kõnealuste fondide toetatavate meetmete koordineerimise ja vastastikuse täiendavuse. (24) Järgides täielikult partnerluse, subsidiaarsuse ja mitmetasandilise juhtimise põhimõtteid kooskõlas [uue ühissätete määruse] artikliga 6, peaksid liikmesriigid tagama kõnealuste fondide toetatavate meetmete koordineerimise ja vastastikuse täiendavuse.

Motivatsioon

ESF+ aluseks olevas territoriaalses lähenemisviis tuleb nõuda ka kõigi valitsustasandite ja teiste tasandite tihedat koostööd, nagu on nähtud ette ühissätete määruse artiklis 6, et tagada koordineerimine ja vastastikune täiendavus.

Muudatusettepanek 18

Uus põhjendus põhjenduse 25 järele

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (25a) Arvesse tuleb võtta ka ELi toimimise lepingu artikli 174 kolmandat lõiku, milles on sätestatud, et iseäranis pööratakse tähelepanu piirkondadele, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused, näiteks saared, piiriülesed ja mäestikualad.

Muudatusettepanek 19

Põhjendus 26

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (26) ESF+ toetatavate meetmete tõhus ja tulemuslik rakendamine tugineb heale valitsemistavale ning kõigi asjakohaste territoriaalsete tasandite osalejate ja sotsiaal-majanduslike osalejate, eriti sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna partnerlusele. Seepärast on väga tähtis, et liikmesriigid kannustavad sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonda osalema eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ rakendamises. (26) ESF+ toetatavate meetmete tõhus ja tulemuslik rakendamine tugineb heale valitsemistavale ning kõigi asjakohaste territoriaalsete tasandite , ennekõike kohaliku ja piirkondliku tasandi ning sotsiaal-majanduslike osalejate, eriti sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna ja valitsusväliste organisatsioonide partnerlusele. Seepärast on väga tähtis, et liikmesriigid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kannustavad sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonda osalema eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ rakendamises.

Motivatsioon

Vaja on rõhutada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osatähtsust majanduslikku, sotsiaalsesse ja territoriaalsesse ühtekuuluvusse panustamisel.

Muudatusettepanek 20

Põhjendus 28

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (28) Liikmesriigid ja komisjon peaksid tagama, et ESF+ aitab edendada naiste ja meeste võrdõiguslikkust vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 8, et soodustada naiste ja meeste võrdset kohtlemist ja võimalusi kõigis valdkondades, sh tööturul osalemise ning töötingimuste ja karjääri arengu osas. Samuti peaksid nad tagama, et ESF+ edendab kõigi võrdseid võimalusi ja hoiab ära diskrimineerimist kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 10 ning edendab puuetega inimeste kaasamist ühiskonda teistega võrdsetel tingimustel ja aitab rakendada puuetega inimeste õiguste konventsiooni. Neid põhimõtteid tuleks õigel ajal ja järjepidevalt arvesse võtta programmide kõigi mõõtmete juures ning nende ettevalmistamise, seire, rakendamise ja hindamise kõigis etappides, tagades ühtlasi, et võetakse konkreetseid meetmeid soolise võrdõiguslikkuse ja võrdsete võimaluste edendamiseks. ESF+ peaks samuti edendama üleminekut hoolekandeasutuste kasutamiselt pere- ja kogukonnapõhisele hoolekandele, eelkõige nende puhul, keda diskrimineeritakse mitmekordselt. ESF+-ist ei tuleks toetada ühtegi tegevust, mis aitab kaasa segregatsioonile ja sotsiaalsele tõrjutusele. Määruses (EL) nr [uus ühissätete määrus] on sätestatud, et kulude rahastamiskõlblikkuse eeskirjad tuleb kehtestada riigi tasandil teatavate eranditega, mille jaoks on vaja kehtestada eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru käsitlevad erisätted. (28) Liikmesriikide riiklikud ja piirkondlikud korraldusasutused ja komisjon peaksid tagama, et ESF+ aitab edendada naiste ja meeste võrdõiguslikkust vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 8, et soodustada naiste ja meeste võrdset kohtlemist ja võimalusi kõigis valdkondades, sh tööturul osalemise ning töötingimuste ja karjääri arengu osas. Samuti peaksid nad tagama, et ESF+ edendab kõigi võrdseid võimalusi ja hoiab ära diskrimineerimist kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 10 ning edendab puuetega inimeste kaasamist ühiskonda teistega võrdsetel tingimustel ja aitab rakendada puuetega inimeste õiguste konventsiooni. Neid põhimõtteid tuleks õigel ajal ja järjepidevalt arvesse võtta programmide kõigi mõõtmete juures ning nende ettevalmistamise, seire, rakendamise ja hindamise kõigis etappides, tagades ühtlasi, et võetakse konkreetseid meetmeid soolise võrdõiguslikkuse ja võrdsete võimaluste edendamiseks. ESF+ peaks samuti edendama üleminekut hoolekandeasutuste kasutamiselt pere- ja kogukonnapõhisele hoolekandele, eelkõige nende puhul, keda diskrimineeritakse mitmekordselt. ESF+-ist ei tuleks toetada ühtegi tegevust, mis aitab kaasa segregatsioonile ja sotsiaalsele tõrjutusele. Määruses (EL) nr [uus ühissätete määrus] on sätestatud, et kulude rahastamiskõlblikkuse eeskirjad tuleb kehtestada riigi tasandil teatavate eranditega, mille jaoks on vaja kehtestada eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru käsitlevad erisätted.

Motivatsioon

Vaja on rõhutada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osatähtsust majanduslikku, sotsiaalsesse ja territoriaalsesse ühtekuuluvusse panustamisel.

Muudatusettepanek 21

Põhjendus 30

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (30) Kui käesoleva määruse raames töödeldakse isikuandmeid, peaksid vastutavad töötlejad täitma käesoleva määruse kohaldamiseks vajalikke ülesandeid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679. (30) Kui käesoleva määruse raames töödeldakse isikuandmeid, peaksid riiklikud ja piirkondlikud vastutavad töötlejad täitma käesoleva määruse kohaldamiseks vajalikke ülesandeid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679. Lisaks peavad liikmesriigid ja piirkonnad tagama neile andmetele juurdepääsu, kasutades vahendeid, mis võimaldavad pidada kinni kehtestatud näitajate edastamise tähtaegadest.

Muudatusettepanek 22

Põhjendus 31

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (31) Sotsiaalne eksperimenteerimine on väiksemahuline projektide katsetamine, mis võimaldab koguda tõendeid sotsiaalse innovatsiooni teostatavuse kohta. Teostatavaid ideid peaks olema võimalik arendada laiemas ulatuses või muudes kontekstides, kasutades ESF+-ist, aga ka muudest allikatest pärit rahalist toetust. (31) Sotsiaalne eksperimenteerimine on väiksemahuline projektide katsetamine, mis võimaldab koguda tõendeid sotsiaalse innovatsiooni teostatavuse kohta. Peaks olema võimalik hinnata teostatavaid ideid ja tagada nende kvaliteet laiemas ulatuses või muudes kontekstides eri piirkondades või liikmesriikides , kasutades ESF+-ist, aga ka muudest allikatest pärit rahalist toetust.

Motivatsioon

Eesmärk on aidata levitada teostatavaid ideid ning piiriülene koostöö ei peaks piirnema liikmesriikides edendatud uuendustega. Selle asemel peaks seda laiendama järeleproovitud uuenduste katsetamisele eri linnades.

Muudatusettepanek 23

Lisada põhjenduse 31 järele uus põhjendus

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (31a) ESF+ hõlmab piirkondlike, avalike tööturuasutuste ja sotsiaalpartnerite piiriüleseid partnerlusi ning nende tegevusi vabatahtliku ja ausa liikuvuse ning ka piiriüleste tööturgude läbipaistvuse ja lõimimise edendamiseks teavitamise, nõustamise ja suunamise kaudu. Paljudel piirialadel täidavad nad tõelise Euroopa tööturu arendamisel tähtsat osa.

Muudatusettepanek 24

Põhjendus 32

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (32) ESF+ määrusega kehtestatakse sätted, mille eesmärk on saavutada töötajate mittediskrimineeriv vaba liikumine, tagades liikmesriikide kesksete tööturuasutuste omavahelise tiheda koostöö ja nende tiheda koostöö komisjoniga. Euroopa tööturuasutuste võrgustik peaks edendama tööturgude paremat toimimist, hõlbustades töötajate piiriülest liikuvust ja tööturge käsitleva teabe suuremat läbipaistvust. ESF+ rakendusalasse kuulub ka sihipäraste liikuvuskavade väljatöötamine ja toetamine, et täita vabad kohad seal, kus tööturul on kindlaks tehtud puudujääke. (32) ESF+ määrusega kehtestatakse sätted, mille eesmärk on saavutada töötajate mittediskrimineeriv vaba liikumine, tagades liikmesriikide kesksete ja piirkondlike tööturuasutuste omavahelise tiheda koostöö ja nende tiheda koostöö komisjoniga. Euroopa tööturuasutuste võrgustik peaks edendama tööturgude paremat toimimist, hõlbustades töötajate piiriülest liikuvust ja tööturge käsitleva teabe suuremat läbipaistvust. ESF+ rakendusalasse kuulub ka sihipäraste liikuvuskavade väljatöötamine ja toetamine, et täita vabad kohad seal, kus tööturul on kindlaks tehtud puudujääke.

Motivatsioon

Vaja on rõhutada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osatähtsust majanduslikku, sotsiaalsesse ja territoriaalsesse ühtekuuluvusse panustamisel.

Muudatusettepanek 25

Põhjendus 36

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (36) Kui aidata inimestel säilitada kauem tervisliku ja aktiivse eluviisi ja avardada nende võimalusi aktiivselt oma tervise eest hoolitseda, mõjub see positiivselt tervisele, tervisealase ebavõrdsuse vähendamisele, elukvaliteedile, jõudlusele, konkurentsivõimele ja kaasavusele ning vähendab ühtlasi survet riigieelarvetele. Komisjonile on olnud oluline aidata liikmesriikidel saavutada nende kestliku arengu eesmärke, eelkõige eesmärki 3 tagada kõikidele vanuserühmadele hea tervis ja heaolu. (36) Kui aidata inimestel säilitada kauem tervisliku ja aktiivse eluviisi ja avardada nende võimalusi aktiivselt oma tervise eest hoolitseda, mõjub see positiivselt tervisele tänu tervisealase ebavõrdsuse vähendamisele seoses tervishoiule, sealhulgas ennetavatele teenustele juurdepääsuga , elukvaliteedile, jõudlusele, konkurentsivõimele ja kaasavusele ning vähendab ühtlasi survet riigieelarvetele. Komisjonile on olnud oluline aidata liikmesriikidel ja piirkondadel saavutada nende kestliku arengu eesmärke, eelkõige eesmärki 3 tagada kõikidele vanuserühmadele hea tervis ja heaolu.

Muudatusettepanek 26

Põhjendus 46

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (46) Kajastades kliimamuutusega toimetuleku olulisust kooskõlas liidu kohustustega Pariisi kliimaleppe rakendamisel ja ÜRO säästva arengu eesmärkide täitmisel, aidatakse käesoleva määrusega kliimameetmeid liidu poliitikas laiemalt kajastada ja saavutada üldeesmärki, et ELi eelarvekulutustest 25 % eraldatakse kliimaeesmärkide saavutamise toetamiseks. Asjakohased meetmed määratakse kindlaks ettevalmistamise ja rakendamise käigus ning neid hinnatakse uuesti vahehindamise ajal. (46) Kajastades kliimamuutusega toimetuleku olulisust kooskõlas liidu kohustustega Pariisi kliimaleppe rakendamisel ja ÜRO säästva arengu eesmärkide täitmisel, aidatakse käesoleva määrusega kliimameetmeid liidu poliitikas laiemalt kajastada , tagamaks sotsiaalselt vastuvõetav ja õiglane üleminek vähese CO2-heitega majandusele, ja saavutada üldeesmärki, et ELi eelarvekulutustest üle 30 % eraldatakse kliimaeesmärkide saavutamise toetamiseks. Asjakohased meetmed määratakse kindlaks ettevalmistamise ja rakendamise käigus ning neid hinnatakse uuesti vahehindamise ajal.

Motivatsioon

Kooskõla arvamusega 2389/2018 „Mitmeaastase finantsraamistiku pakett aastateks 2021–2027“.

Muudatusettepanek 27

Artikli 2 lõike 1 punkt 3

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek (3) „esmane materiaalne abi“ – kaubad, millega täidetakse inimeste vajadused väärika elu elamiseks, nt riided, hügieenitarbed ja koolimaterjalid; (3) „esmane materiaalne abi“ – kaubad, millega täidetakse inimeste vajadused väärika elu elamiseks, nt riided, hügieenitarbed ja koolimaterjalid , piisav toit, inimväärne eluase ja tervishoid ;

Muudatusettepanek 28

Artikli 2 punkt 1

Lisada punkti 7 järele uus punkt

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek „piiriülene partnerlus“ – alalised koostööstruktuurid, mis on loodud tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni harus avalike tööturuasutuste ja sotsiaalpartnerite vahel vähemalt kahe riigi piirialadel;

Muudatusettepanek 29

Artikli 2 lõike 1 punkt 10

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 10) „õigussubjekt“ – füüsiline või juriidiline isik, kes on asutatud ja sellisena tunnustatud siseriikliku õiguse, liidu õiguse või rahvusvahelise õiguse alusel ja kellel on iseseisev õigusvõime ning õigus enda nimel toimides teostada õigusi ja kanda kohustusi; 10) „õigussubjekt“ – füüsiline või juriidiline isik, kes on asutatud ja sellisena tunnustatud siseriikliku õiguse, liidu õiguse või rahvusvahelise õiguse alusel ja kellel on iseseisev õigusvõime ning õigus enda nimel toimides teostada õigusi ja kanda kohustusi;

Motivatsioon

Ei puuduta eestikeelset versiooni.

Muudatusettepanek 30

Artikli 2 lõike 1 punkt 16

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 16) „sotsiaalsed uuendused“ – tegevus, mis on sotsiaalne nii oma tulemuste kui ka vahendite poolest, eelkõige tegevus, mis on seotud selliste uute (toodete, teenuste ja mudelitega seotud ) ideede arendamise ja elluviimisega , mis ühtaegu vastavad sotsiaalsetele vajadustele ja loovad uusi sotsiaalseid suhteid või koostööd, ning on seega ühiskonnale kasulik ja suurendab selle tegutsemissuutlikkust; 16) „sotsiaalsed uuendused“ – ühine tegevus, mis on sotsiaalne nii oma tulemuste kui ka vahendite poolest, eelkõige tegevus, mis on seotud selliste uute toodete, teenuste, mudelite või praktikate ( või nende kombinatsioonide ) arendamise, katsetamise, valideerimise, elluviimise ja laiendamisega , mis vastavad sotsiaalsetele vajadustele ja aitavad lahendada sotsiaalseid probleeme ning ühtaegu loovad uusi sotsiaalseid suhteid või koostööd avaliku sektori, erasektori ja kolmanda sektori organisatsioonide vahel , ning annab seega kodanikuühiskonna osalejatele mõjuvõimu ja suurendab nende tegutsemissuutlikkust;

Muudatusettepanek 31

Artikli 2 lõike 1 punkt 17

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 17) „sotsiaalne eksperimenteerimine“ – poliitikavaldkonna sekkumised, millega pakutakse sotsiaalsetele vajadustele uuenduslikke lahendusi, ning mida tehakse väikeses ulatuses ja tingimustel, mis võimaldavad nende mõju mõõta, enne kui neid rakendatakse muus olukorras või laiemas mastaabis, juhul kui tulemused osutuvad veenvateks ; 17) „sotsiaalne eksperimenteerimine“ – sotsiaalsete vajaduste lahendamiseks pakutavate hästi koostatud uuenduslike lahenduste katsetamine ja võrdlev hindamine, mida tehakse väikeses ulatuses ja tingimustel, mis võimaldavad nende mõju mõõta, enne kui neid rakendatakse muus geograafilises või valdkondlikus olukorras või laiemas mastaabis, juhul kui tulemused osutuvad praeguste tavadega võrreldes kasulikumaks ;

Muudatusettepanek 32

Artikli 3 esimene lõik

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek ESF+ eesmärk on toetada liikmesriike, et saavutada suur tööhõive, õiglane sotsiaalkaitse ning oskustega ja vastupanuvõimeline tööjõud, kes on tulevases töömaailmas toimetulekuks valmis, kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sambas sisalduvate põhimõtetega. ESF+ eesmärk on toetada liikmesriike kesk-, piirkondlikul ja kohalikul tasandil , et saavutada suur tööhõive, õiglane sotsiaalkaitse ning oskustega ja vastupanuvõimeline tööjõud, kes on tulevases töömaailmas toimetulekuks valmis, kooskõlas majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse põhimõtetega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 174, Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. novembril 2017 välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sambas sisalduvate põhimõtetega ning kestliku arengu eesmärkide rakendamisega. Seejuures tuleb võtta arvesse vajadust töötada välja lõimitud meetmed, mis kajastavad konkreetseid piirkondliku ja kohaliku tasandi olukordi .

Motivatsioon

Vaja on rõhutada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osatähtsust majanduslikku, sotsiaalsesse ja territoriaalsesse ühtekuuluvusse panustamisel.

Muudatusettepanek 33

Artikli 3 teine lõik

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek ESF+ toetab ja täiendab liikmesriikide poliitikat, mille eesmärk on tagada võrdsed võimalused, tööturule juurdepääs, õiglased töötingimused, sotsiaalkaitse ja kaasamine ja inimeste tervise väga hea kaitse, ning lisab sellele poliitikale väärtust. ESF+ toetab ja täiendab liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste poliitikat, mille eesmärk on tagada võrdsed võimalused, tööturule juurdepääs, õiglased töötingimused, sotsiaalkaitse ja kaasamine ja inimeste tervise väga hea kaitse, ning lisab sellele poliitikale väärtust.

Motivatsioon

Vaja on rõhutada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osatähtsust majanduslikku, sotsiaalsesse ja territoriaalsesse ühtekuuluvusse panustamisel.

Muudatusettepanek 34

Artikli 4 lõike 1 punkt i

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek i) parandada kõigi tööotsijate, eelkõige noorte ja pikaajaliste töötute ning tööturult eemalejäänud isikute töösaamisvõimalusi ning edendada füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist ja sotsiaalmajandust ; i) parandada kõigi tööotsijate, eelkõige noorte ja pikaajaliste töötute ning tööturult eemale jäänud isikute ja puuetega inimeste töösaamisvõimalusi, edendada füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist , suurendada tööhõivet ettevõtluses ja sotsiaalmajanduse üksustes ning toetada piirülest tööjõu liikuvust ;

Motivatsioon

Eraldi märgitakse puuetega inimesi ning piiriülese tööjõu liikuvuse toetamist, võttes arvesse nende aspektide olulisust, et suurendada Euroopas majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust. Tööhõive suurendamine peaks kehtima kõigi majandusvaldkonna tegutsejate suhtes.

Muudatusettepanek 35

Artikli 4 lõike 1 punkt ii

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek ii) nüüdisajastada tööturuasutusi ja -teenuseid, et hinnata ja prognoosida vajalikke oskusi ning tagada õigeaegne ja vajadusekohane abi ja tugi tööturu ja oskuste sobitamiseks, tööturustaatuste vaheliseks liikumiseks ning liikuvuseks tööturul; ii) nüüdisajastada tööturuasutusi ja -teenuseid, et hinnata ja prognoosida vajalikke oskusi ning tagada õigeaegne ja vajadusekohane abi ja tugi tööturu ja oskuste sobitamiseks, tööturustaatuste vaheliseks liikumiseks, liikuvuseks tööturul ja töö kvaliteedi parandamiseks kõigis selle vormides ;

Motivatsioon

Eraldi märgitakse töö kvaliteedi parandamist kõigis selle vormides, arvestades selle tähtsust kaasavuse ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse suurendamiseks Euroopas.

Muudatusettepanek 36

Artikli 4 lõike 1 punkt iv

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek iv) muuta haridus- ja koolitussüsteemid kvaliteetsemaks, tulemuslikumaks ja tööturule vastavamaks, et toetada võtmepädevuste, sh digioskuste omandamist; iv) muuta haridus- ja koolitussüsteemid, sh kõrgharidussüsteemid kvaliteetsemaks, tulemuslikumaks ja tööturule vastavamaks, et toetada võtmepädevuste, sh digioskuste omandamist;

Motivatsioon

Ka edaspidi peab olema võimalik toetada haridus- ja koolitusvõimalusi, et suurendada piirkondade uuendusvõimet ja parandada kvalifikatsiooni abil töövõimalusi teaduses ja majanduses. Selle saavutamiseks on iseäranis tähtis toetada kõrgharidust.

Muudatusettepanek 37

Artikli 4 lõike 1 punkt v

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek v) edendada eelkõige ebasoodsas olukorras olevate rühmade võrdset juurdepääsu kvaliteetsele ja kaasavale haridusele ja koolitusele alates alusharidusest ja lapsehoiust kuni üld- ja kutsehariduse ja -õppe ning kolmanda taseme hariduseni, samuti täiskasvanuharidusele ja -koolitusele, ning sellise hariduse ja koolituse läbimist, sh hõlbustada kõigile võimalikku õpirännet; v) edendada eelkõige ebasoodsas olukorras olevate rühmade võrdset juurdepääsu kvaliteetsele ja kaasavale haridusele ja koolitusele alates alusharidusest ja lapsehoiust kuni üld- ja kutsehariduse ja -õppe ning kolmanda taseme hariduseni, samuti täiskasvanuharidusele ja -koolitusele ja kõrgharidusele , ning sellise hariduse ja koolituse läbimist, sh hõlbustada kõigile võimalikku õpirännet;

Motivatsioon

Ka edaspidi peab olema võimalik toetada haridus- ja koolitusvõimalusi, et suurendada piirkondade uuendusvõimet ja parandada kvalifikatsiooni abil töövõimalusi teaduses ja majanduses. Selle saavutamiseks on iseäranis tähtis toetada kõrgharidust.

Muudatusettepanek 38

Lisada artikli 4 lõike 1 punkti xi järele uus punkt

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek xii) tugevdada ametiasutuste ja sidusrühmade institutsioonilist suutlikkust ning aidata muuta avalik haldus tõhusamaks.

Motivatsioon

Arvestades et institutsioonilise suutlikkuse ja kohalike omavalitsuste tugevamine viibib, on eesmärk säilitada 2020. aasta järgseks programmitöö perioodiks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide praeguse programmitöö perioodiks seatud valdkondlik eesmärk nr 11.

Muudatusettepanek 39

Artikli 4 lõike 2 punkt 1

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 1. arukam Euroopa, mida aitab saavutada aruka spetsialiseerumisega ja peamise progressi võimaldava tehnoloogiaga seotud oskuste arendamine, tööstusüleminekuga seotud valdkondlik koostöö oskuste ja ettevõtluse alal, teadlaste koolitamine, kõrgharidusasutuste, kutseharidus- ja -õppeasutuste, uurimis- ja tehnoloogiakeskuste ning ettevõtete ja klastrite vaheliste võrgustike ja partnerlussuhete loomine, samuti mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ja sotsiaalmajanduse toetamine; 1. arukam Euroopa, mida aitab saavutada aruka spetsialiseerumisega ja peamise progressi võimaldava tehnoloogiaga seotud oskuste arendamine, tööstusüleminekuga seotud valdkondlik koostöö oskuste ja ettevõtluse alal, teadlaste ja koolitajate koolitamine, kõrgharidusasutuste, kutseharidus- ja -õppeasutuste, uurimis- ja tehnoloogiakeskuste ning ettevõtete ja klastrite vaheliste võrgustike ja partnerlussuhete loomine, samuti mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ja sotsiaalmajanduse toetamine;

Motivatsioon

Töötute koolitamine on töö leidmisel keskse tähtsusega ja edu saavutamiseks on vaja spetsialiseerunud koolitajaid.

Muudatusettepanek 40

Artikli 5 lõige 2

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 2. Rahastamispaketi see osa, mis on ette nähtud eelarve jagatud täitmise alla kuuluvale ESF+ harule tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi all, on jooksevhindades 100 000 000 000 eurot või 2018. aasta hindades 88 646 194 590 eurot, millest jooksevhindades 200 000 000 eurot või 2018. aasta hindades 175 000 000 eurot eraldatakse uuenduslikke lahendusi toetavaks riikidevaheliseks koostööks, millele on osutatud artikli 23 punktis i , ning jooksevhindades 400 000 000 eurot või 2018. aasta hindades 376 928 934 eurot lisavahenditeks ELi toimimise lepingu artiklis 349 kindlaks määratud äärepoolseimatele piirkondadele ja NUTS 2. tasandi piirkondadele, mis vastavad 1994. aasta ühinemisakti protokolli nr 6 artiklis 2 sätestatud kriteeriumidele. 2. Rahastamispaketi see osa, mis on ette nähtud eelarve jagatud täitmise alla kuuluvale ESF+ harule tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi all, on jooksevhindades 100 000 000 000 eurot või 2018. aasta hindades 88 646 194 590 eurot, millest jooksevhindades 200 000 000 eurot või 2018. aasta hindades 175 000 000 eurot eraldatakse uuenduslikke lahendusi toetavaks riikidevaheliseks koostööks, millele on osutatud artikli 23 punktis i . Rahastamispaketi jaotamisel tuleb pöörata eritähelepanu vähem arenenud piirkondadele ning ELi toimimise lepingu artikli 174 kolmandas lõigus nimetatud piirkondadele, et aidata kaasa majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele. Lisaks eraldatakse jooksevhindades 400 000 000 eurot või 2018. aasta hindades 376 928 934 eurot lisavahenditeks ELi toimimise lepingu artiklis 349 kindlaks määratud äärepoolseimatele piirkondadele ja NUTS 2. tasandi piirkondadele, mis vastavad 1994. aasta ühinemisakti protokolli nr 6 artiklis 2 sätestatud kriteeriumidele.

Motivatsioon

Selleks et ESF+ saaks aidata viia ellu liidu meetmeid, mille eesmärk on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 174 tugevdada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, on rahastamispaketi jaotamisel vaja pöörata eritähelepanu vähem arenenud piirkondadele, samuti teistele ELi toimimise lepingu artikli 174 kolmandas lõigus nimetatud piirkondadele, et aidata kaasa majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele.

Muudatusettepanek 41

Artikli 5 lõige 5

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 5. Lõigetes 3 ja 4 nimetatud summasid võib kasutada ka programmide rakendamiseks antava tehnilise ja haldusabi jaoks, näiteks ettevalmistus-, seire-, kontrolli-, auditi- ja hindamistegevuseks, sealhulgas ettevõtte infotehnoloogiasüsteemide jaoks. 5. Lõigetes 2, 3 ja 4 nimetatud summasid võib kasutada ka programmide rakendamiseks antava tehnilise ja haldusabi jaoks, näiteks ettevalmistus-, seire-, kontrolli-, auditi- ja hindamistegevuseks, sealhulgas infotehnoloogiasüsteemide jaoks.

Motivatsioon

Peetakse vajalikuks, et lõikes 2 nimetatud summasid (eelarve jagatud täitmine) eraldatakse ka tehnilise abi andmiseks.

Muudatusettepanek 42

Artikli 7 lõike 1 esimene lõik

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 1. Liikmesriigid keskendavad eelarve jagatud täitmise raames eraldatud ESF+ vahendid sekkumistele, milles käsitletakse nende riiklikes reformikavades, Euroopa poolaasta raames ning ELi toimimise lepingu artikli 121 lõike 2 ja artikli 148 lõike 4 kohaselt vastu võetud asjaomastes riigipõhistes soovitustes kindlaks tehtud probleeme, ning võtavad arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sambas sisalduvaid põhimõtteid ja õigusi . 1. Liikmesriikide riiklikud ja piirkondlikud korraldusasutused eraldavad iga piirkonna iseärasusi arvesse võttes eelarve jagatud täitmise raames piisava summa ESF+ vahenditest sekkumistele , mis edendavad majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ja Euroopa sotsiaalõiguste sambas sisalduvaid õigusi ning milles käsitletakse nende riiklikes reformikavades, Euroopa poolaasta raames ning ELi toimimise lepingu artikli 121 lõike 2 ja artikli 148 lõike 4 kohaselt ning kooskõlas Pariisi kliimakokkuleppe ja ÜRO kestliku arengu eesmärkidega vastu võetud riikide aruannetes ja riigipõhistes sotsiaalsetes soovitustes kindlaks tehtud probleeme. Liikmesriigid võivad luua toetusesaajatele lisakohustusi üksnes juhul, kui need on õigustatud ESF+ eesmärkide saavutamise ja nende rakendamise huvides.

Motivatsioon

Vaja on rõhutada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osatähtsust majanduslikku, sotsiaalsesse ja territoriaalsesse ühtekuuluvusse panustamisel.

Muudatusettepanek 43

Artikli 7 lõike 1 teine lõik

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Liikmesriigid ja vajaduse korral komisjon soodustavad nii kavandamisetapis kui ka rakendamise ajal sünergiat ning tagavad koordineerimise, vastastikuse täiendavuse ja sidususe ESF+ ja muude liidu fondide, programmide ja vahendite, nagu Erasmuse programmi, Varjupaiga- ja Rändefondi ning reformide tugiprogrammi, sh reformitoetusvahendi ja tehnilise toetuse vahendi vahel. Liikmesriigid ja vajaduse korral komisjon optimeerivad koordineerimismehhanisme, et vältida topelttööd ning tagada tihe koostöö sidusate ja ühtlustatud toetusmeetmete rakendamise eest vastutavate osaliste vahel. Liikmesriikide riiklikud ja piirkondlikud korraldusasutused vajaduse korral komisjon soodustavad nii kavandamisetapis kui ka rakendamise ajal sünergiat ning tagavad koordineerimise, vastastikuse täiendavuse ja sidususe ESF+ ja muude liidu fondide , ennekõike Euroopa Regionaalarengu Fondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning programmide ja vahendite, nagu Erasmuse programmi, Varjupaiga- ja Rändefondi ning reformide tugiprogrammi vahel , ilma et see piiraks kestliku arengu strateegia artiklites 3 ja 4 ettenähtud eesmärke . Liikmesriigid ja vajaduse korral komisjon optimeerivad koordineerimismehhanisme, et vältida topelttööd ning tagada tihe koostöö sidusate ja ühtlustatud toetusmeetmete rakendamise eest vastutavate osaliste vahel.

Motivatsioon

Vaja on rõhutada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osatähtsust majanduslikku, sotsiaalsesse ja territoriaalsesse ühtekuuluvusse panustamisel. Samal ajal ei peeta vajalikuks lisada kahe uue vahendi – reformitoetusvahendi ja tehnilise toetuse vahendi – koordineerimist Selle asemel on vaja tagada kooskõla Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ja artiklis nimetatud fondidega, võttes arvesse ESF+ põhieesmärki. Lisaks on vaja märkida selgelt ära kestliku arengu strateegia.

Muudatusettepanek 44

Artikli 7 lõige 2

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 2. Liikmesriigid eraldavad oma ESF+ vahenditest, mis on eraldatud eelarve jagatud täitmise raames, asjakohase summa, et käsitleda ELi toimimise lepingu artikli 121 lõike 2 ja artikli 148 lõike 4 kohaselt vastu võetud asjaomastes riigipõhistes soovitustes ja Euroopa poolaasta raames kindlaks tehtud probleeme, mis kuuluvad ESF+ rakendusalasse, nagu on sätestatud artiklis 4. 2. Koostöös piirkondadega ja võttes arvesse oskuste juhtimist eri poliitikavaldkondades ja selleks vajalikku rahastust ning piirkondade iseärasusi , eraldavad liikmesriigid oma ESF+ vahenditest, mis on eraldatud eelarve jagatud täitmise raames, asjakohase summa, et käsitleda ELi toimimise lepingu artikli 121 lõike 2 ja artikli 148 lõike 4 kohaselt vastu võetud asjaomastes riigipõhistes soovitustes ja Euroopa poolaasta raames kindlaks tehtud probleeme, mis kuuluvad ESF+ rakendusalasse, nagu on sätestatud artiklis 4. Samuti tuleb pidada silmas Euroopa sotsiaalõiguste sambas sisalduvaid põhimõtteid ja õigusi ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamise eesmärki.

Motivatsioon

Nende nõuete täitmine sõltub üksnes suuremast sotsiaalsest ja majanduslikust ühtekuuluvusest Euroopa Liidus, sest summade jaotamisel tuleb arvestada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste haldussuutlikkuse ja pädevusvaldkondadega ning neis sisalduvate probleemidega.

Muudatusettepanek 45

Artikli 7 lõige 5

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 5. Liikmesriigid, kus Eurostati andmete põhjal ületab 2019. aastal mittetöötavate ja mitteõppivate 15–29aastaste noorte määr liidu keskmist, eraldavad vähemalt 10 % oma ESF+ vahenditest, mis on eraldatud eelarve jagatud täitmise raames ja mis on ette nähtud 2021.–2025. aastaks, sihipäraste meetmete ja struktuurireformide jaoks, millega toetatakse noorte tööhõivet ja koolist tööellu üleminekut, haridus- ja koolitussüsteemi naasmise viise ning teise võimaluse haridust eelkõige noortegarantii kavade rakendamise raames. 5. Liikmesriigid, mille piirkondades ületab Eurostati andmete põhjal 2019. aastal mittetöötavate ja mitteõppivate 15–29aastaste noorte määr liidu keskmist, eraldavad vähemalt 15 % oma ESF+ vahenditest, mis on eraldatud eelarve jagatud täitmise raames ja mis on ette nähtud 2021.–2025. aastaks, sihipäraste meetmete ja struktuurireformide jaoks, millega toetatakse noorte tööhõivet ja koolist tööellu üleminekut, haridus- ja koolitussüsteemi naasmise viise ning teise võimaluse haridust eelkõige noortegarantii kavade rakendamise raames kohalikul ja piirkondlikul tasandil . Liikmesriigid, kes vahehindamise ajal kavandavad eelarve jagatud täitmise raames eraldatud ESF+ vahendeid 2026. ja 2027. aastaks kooskõlas [tulevase ühissätete määruse] artikliga [14], eraldavad juhul, kui neis ületab Eurostati andmete põhjal 2024. aastal mittetöötavate ja mitteõppivate 15–29aastaste noorte määr liidu keskmist, vähemalt 10 % oma ESF+ vahenditest, mis kuuluvad eelarve jagatud täitmise alla ja mis on ette nähtud 2026. ja 2027. aastaks, kõnealuste meetmete jaoks. Liikmesriigid, kes vahehindamise ajal kavandavad eelarve jagatud täitmise raames eraldatud ESF+ vahendeid 2026. ja 2027. aastaks kooskõlas [tulevase ühissätete määruse] artikliga [14], eraldavad juhul, kui neis ületab Eurostati andmete põhjal 2024. aastal mittetöötavate ja mitteõppivate 15–29aastaste noorte määr liidu keskmist, vähemalt 10 % oma ESF+ vahenditest, mis kuuluvad eelarve jagatud täitmise alla ja mis on ette nähtud 2026. ja 2027. aastaks, kõnealuste meetmete jaoks. Esimeses ja teises lõigus sätestatud tingimustele vastavad äärepoolseimad piirkonnad eraldavad oma programmides vähemalt 15 % eelarve jagatud täitmise raames eraldatud ESF+ vahenditest esimeses lõigus sätestatud meetmete jaoks. Seda eraldist võetakse arvesse, kui kontrollitakse esimese ja teise lõigu kohasest riigi tasandi miinimumprotsendist kinni pidamist. Esimeses ja teises lõigus sätestatud tingimustele vastavad äärepoolseimad piirkonnad eraldavad oma programmides vähemalt 15 % eelarve jagatud täitmise raames eraldatud ESF+ vahenditest esimeses lõigus sätestatud meetmete jaoks. Seda eraldist võetakse arvesse, kui kontrollitakse esimese ja teise lõigu kohasest riigi tasandi miinimumprotsendist kinni pidamist. Kõnealuste meetmete rakendamisel seavad liikmesriigid esikohale tööturult eemalejäänud ja pikaajaliselt töötud noored ning näevad ette sihipärased kaasamismeetmeid. Kõnealuste meetmete rakendamisel seavad liikmesriigid esikohale tööturult eemalejäänud ja pikaajaliselt töötud noored ning näevad ette sihipärased kaasamismeetmeid. Liikmesriigid eraldavad piisava summa oma ESF+ vahenditest, mis on eraldatud eelarve jagatud täitmise raames, Euroopa lastegarantii rakendamiseks, et tagada laste võrdne juurdepääs tasuta tervishoiule, tasuta haridusele, tasuta lapsehoiule, inimväärsele eluasemele ja piisavale toitumisele.

Motivatsioon

Kuigi noorte töötus ja tööturult eemalejäämine mõjutab eri liikmesriike, võivad piirkondlikud näitajad olla ühe liikmesriigi sees väga erinevad. Seega tuleb eri piirkondade olukordade põhjal teha arvutusi ning eraldada ja kasutada vahendeid kindlaks tehtud tundlikes piirkondades. Noorte tööhõive toetamine ESF+-ist peab olema üks põhiülesandeid eriti neis liikmesriikides, mille piirkondades on määrad keskmisest kõrgemad, ning toetuse piisavuse tagamiseks tuleb eraldada vähemalt 15 %.

Muudatusettepanek 46

Artikli 8 lõige 1

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 1. Kõik liikmesriigid tagavad, et sotsiaalpartnerid ning kodanikuühiskonna organisatsioonid osalevad piisavalt sellise tööhõive-, haridus- ja sotsiaalse kaasamise poliitika rakendamises, mida toetatakse eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru raames. 1. Liikmesriikide kohalikud ja piirkondlikud korraldusasutused tagavad, et sotsiaalpartnerid ning kodanikuühiskonna organisatsioonid osalevad piisavalt sellise tööhõive-, haridus- ja sotsiaalse kaasamise poliitika rakendamises, mida toetatakse eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru raames kooskõlas partnerluse ja mitmetasandilise juhtimise tegevusjuhendiga .

Motivatsioon

Vaja on rõhutada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osatähtsust majanduslikku, sotsiaalsesse ja territoriaalsesse ühtekuuluvusse panustamisel.

Muudatusettepanek 47

Artikkel 11

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Meetmed, millega käsitletakse asjaomastes riigipõhistes soovitustes ja Euroopa poolaasta raames kindlaks tehtud probleeme, nagu on osutatud artikli 7 lõikes 2, kavandatakse ühe või mitme spetsiaalse prioriteedi raames. Meetmed, millega käsitletakse asjaomastes riigipõhistes soovitustes ja Euroopa poolaasta raames kindlaks tehtud probleeme, nagu on osutatud artikli 7 lõikes 2, kavandatakse ühe või mitme prioriteedi raames. Tagatakse piisav paindlikkus korraldusasutuste tasandil, et teha kindlaks ESF+ investeeringute prioriteedid ja valdkonnad, võttes arvesse konkreetseid kohalikke ja piirkondlikke probleeme.

Motivatsioon

Riigipõhiste soovitustega seotud meetmeid (mis on seotud mitmesuguste temaatiliste valdkondadega ja mida hõlmavad paljud erieesmärgid) ei tohiks lisada ühe või mitme spetsiaalse prioriteedi alla. Riigipõhiste soovitustega seotud meetmed peaksid olema osa ühest või mitmest prioriteedist, võttes aluseks konkreetsed temaatilised valdkonnad.

Muudatusettepanek 48

Artikli 13 lõige 1

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 1. Liikmesriigid toetavad sotsiaalse innovatsiooni meetmeid ja sotsiaalset eksperimenteerimist või tugevdavad alt üles suunatud käsitlusi, mis põhinevad avaliku sektori asutuste, erasektori ja kodanikuühiskonnaga loodud partnerlusel, nt kohalikud tegevusrühmad, kes kavandavad ja rakendavad kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegiaid. 1. Liikmesriigid toetavad sotsiaalse innovatsiooni meetmeid ja sotsiaalset eksperimenteerimist ja/ või tugevdavad alt üles suunatud käsitlusi, mis põhinevad riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi avaliku sektori asutuste, erasektori, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonnaga loodud partnerlusel nt kohalikud tegevusrühmad, kes kavandavad ja rakendavad kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegiaid;

Motivatsioon

Maaelu arengu rühmi ja kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegiaid tuleb käsitleda ESF+ üldise vahendina, et tugevdada ESF+ territoriaalset lähenemisviisi. Selleks peab selle osatähtsus olema suurem, et seda saaks kasutada vahendina uuenduslike meetmete loomiseks.

Muudatusettepanek 49

Artikli 13 lõige 4

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 4. Kõik liikmesriigid määravad vähemalt ühe prioriteedi lõigete 1 või 2 või mõlema rakendamiseks. Maksimaalset kaasrahastamismäära võib nende prioriteetide puhul suurendada kuni 95 %ni, kui kuni 5 % riigi ESF+ eraldisest, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise raames, eraldatakse selliste prioriteetide jaoks. 4. Kõik liikmesriigid määravad vähemalt ühe prioriteedi lõigete 1 või 2 või mõlema rakendamiseks. Maksimaalset kaasrahastamismäära võib nende prioriteetide puhul suurendada kuni 95 %ni, kui kuni 5 % riigi ESF+ eraldisest, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise raames, eraldatakse selliste prioriteetide jaoks. Tuleb määrata miinimumeraldis jagatud täitmise raames eraldatud ESF+ vahenditest, et toetada sotsiaalse eksperimenteerimise ja sotsiaalse innovatsiooniga seotud meetmeid. Selliste meetmete puhul peavad auditeerimiseeskirjad olema piisavalt paindlikud, et võimaldada riskide võtmist ja loovust. Toetada tuleb riikidevahelist koostööd, et kanda üle katsetatud uuendusi teistesse kohaliku, piirkondliku või riikliku tasandi valdkondadesse.

Motivatsioon

2014.–2017. aasta põhjal võib järeldada, et ESF+ võib hoogustada sotsiaalset innovatsiooni kohalikul tasandil, kuid liiga range auditeerimiskord takistab selle potentsiaali ärakasutamist. Samuti on oluline, et eeskirjad oleksid piisavalt paindlikud, et võimaldada riskide võtmist ja kiiret mõtlemist. Et aidata kanda üle edukat sotsiaalset innovatsiooni, ei peaks piiriülene koostöö piirnema liikmesriikides edendatud uuendustega. Selle asemel peaks seda laiendama järeleproovitud uuenduste katsetamisele eri linnades.

Muudatusettepanek 50

Artikli 14 lõige 1

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 1. Lisaks [tulevase ühissätete määruse] artiklis [58] osutatud kuludele ei ole eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru raames antava üldise toetuse puhul rahastamiskõlblikud järgmised kulud: 1. Lisaks [tulevase ühissätete määruse] artiklis [58] osutatud kuludele ei ole eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru raames antava üldise toetuse puhul rahastamiskõlblikud järgmised kulud: a) maa ja kinnisvara ost ja taristu pakkumine ning a) maa ja kinnisvara ost ja taristu pakkumine. b) mööbli, varustuse ja sõidukite ost, v.a juhul, kui ost on vajalik tegevuse eesmärgi saavutamiseks, esemed on täiesti amortiseerunud või asjaomaste esemete ost on majanduslikult kõige soodsam toimimisviis.

Motivatsioon

Alapunktis b seatakse ebavajalik kulupiirang ja seega peetakse vajalikuks see välja jätta.

Muudatusettepanek 51

Artikli 15 lõige 5

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 5. Kui andmed on olemas registrites või võrdväärsetes allikates, võimaldavad liikmesriigid kooskõlas määruse (EL) 2016/679 artikli 6 lõike 1 punktidega c ja e korraldusasutustel ja muudel organitel, kelle ülesanne on koguda eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru raames antava üldise toetuse seiramiseks ja hindamiseks vajalikke andmeid, kasutada neid registrites või võrdväärsetes allikates olevaid andmeid. 5. Kui andmed on olemas registrites või võrdväärsetes allikates, võimaldavad liikmesriigid kooskõlas määruse (EL) 2016/679 artikli 6 lõike 1 punktidega c ja e korraldusasutustel ja muudel organitel, kelle ülesanne on koguda eelarve jagatud täitmise alla kuuluva ESF+ haru raames antava üldise toetuse seiramiseks ja hindamiseks vajalikke andmeid, kasutada neid registrites või võrdväärsetes allikates olevaid andmeid. Lisaks peavad liikmesriigid tagama neile andmetele juurdepääsu, kasutades vahendeid, mis võimaldavad pidada kinni kehtestatud näitajate edastamise tähtaegadest.

Motivatsioon

Haldusregistritest andmete saamise luba ei ole piisav, et tagada käesoleva lõike kooskõla artikli 15 eesmärkidega, milleks on koguda osalejate isikuandmed, ilma et seda peaks tegema otse, ja edastada nende andmete alusel arvutatud näitajate väärtused enne kehtestatud tähtaegu. Seega on vaja kestvaid ja paindlikke kanaleid teabe ristkontrollimiseks.

Muudatusettepanek 52

Artikli 21 lõige 4

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 4. Komisjon võtab kooskõlas artikli 39 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega vastu rakendusakti, milles sätestatakse lõppsaajate hulgas tehtava struktureeritud uuringu mudel, et tagada käesoleva artikli rakendamiseks ühetaolised tingimused. 4. Komisjon võtab kooskõlas artikli 39 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega vastu rakendusakti, milles sätestatakse lõppsaajate hulgas tehtava struktureeritud uuringu mudel, et tagada käesoleva artikli rakendamiseks ühetaolised tingimused. Uuringus nõutav teave piirdub näitajatega, mis on hädavajalikud, et hinnata ja jälgida ESF+-ist antavat toetust, mis on suunatud materiaalse puuduse kõrvaldamisele.

Motivatsioon

Leibkondadele mõeldud uuringute koostamine on kulukas ja sellega võib kaasneda kodanikele tülikas koormus, võttes arvesse Euroopa statistikat käsitlevas määruses (EÜ) nr 223/2009 määratletud kulutasuvuse mõistet. Uuringus nõutavat teavet tuleb piirata, et vältida seeläbi selliste näitajate lisamist, mida tegelikult vaja ei ole või mille saamise keerukus on võrreldes nende olemasolust tuleneva kasuga ebaproportsionaalne.

Muudatusettepanek 53

Artikli 23 punkt h

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek h) anda suuniseid Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamiseks vajaliku sotsiaaltaristu (sh eluasemed, lapsehoid ning haridus ja koolitus, tervishoiuteenused ja pikaajaline hooldus) arendamiseks; h) anda suuniseid Euroopa sotsiaalõiguste samba ja ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamiseks vajaliku sotsiaaltaristu (sh eluasemed, lapsehoid ning haridus ja koolitus, tervishoiuteenused ja pikaajaline hooldus ning kogukonna juhitud arengustrateegiad ) arendamiseks;

Muudatusettepanek 54

II lisa punkt 2 „Ühised pikemaajaliste tulemuste näitajad“

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Toiduabi lõppsaajate arv Toiduabi lõppsaajate arv — Alla 18aastaste laste arv; — Alla 18aastaste laste arv;

Motivatsioon

Ei puuduta eestikeelset versiooni.

II. POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Euroopa Sotsiaalfondi olulisus

1. märgib, et Euroopa Sotsiaalfond on muutunud peamiseks vahendiks inimestesse investeerimisel, meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamisel ning miljonite Euroopa kodanike elu parandamisel, ja hindab Euroopa Sotsiaalfondi head mõju perioodil 2007–2013;

2. kiidab heaks, et Euroopa Sotsiaalfondi traditsioonilisi eesmärke parandada tööturgude toimimise tõhusust, edendada juurdepääsu kvaliteetsetele töökohtadele ning parandada juurdepääsu haridusele ja koolitusele täiendavad uued eesmärgid, nagu noorte tööhõive, sotsiaalse kaasamise ja tervise ulatuslikum edendamine ja vaesuse vähendamine;

3. peab vajalikuks, et Euroopa Sotsiaalfond saaks muutuda vahendiks, mis võimaldab suurendada SKP-d ja tootlikkust ning lahendada inimväärse ja kvaliteetse tööhõivega seotud katsumusi, aidates kiirendada majandusliku ja sotsiaalse lähenemise protsessi ELis, mida on kahjustanud kriis ning nõrk majanduslik ja sotsiaalne taastumine. Seda tuleb teha nii, et see jääks ühtekuuluvuspoliitika ja pikaajalise majanduskasvu oluliseks sambaks, suunates jõupingutused ELi inimkapitali ja ühinemistingimuste parandamisse ja edusammudele rohkemate ja paremate töökohtade loomiseks ning aidates inimesi ja sektoreid, kes majanduskriisi tõttu kõige enam kannatasid ja kes ei ole veel suutnud täielikult taastuda;

4. väidab, et ESF+ hea kavandamine ja rakendamine võib aidata suurendada Euroopa Liidu positiivset tajumist kodanike seas, hõlbustades Euroopa Liidu jõupingutuste nähtavust kõige rohkem abi vajavate inimeste abistamisel;

Ühtekuuluvuspoliitika

5. peab kiiduväärseks sotsiaalsete õiguste seost Euroopa sambaga, mis tuleneb ESF+ määruse ettepanekust, kuigi sellel puudub selgem seos majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgiga, arvestades et mõlemad elemendid täiendavad teineteist ja on omavahel seotud;

6. peab vajalikuks tunnustada määruse ettepanekus ESF+-i ühtekuuluvuspoliitika põhikomponendina ja vältida selle muutmist Euroopa valdkondlikuks poliitikavahendiks;

7. peab vajalikuks tunnustada määruse ettepanekus ESF+-i ühtekuuluvuspoliitika põhikomponendina ja vältida selle muutmist Euroopa valdkondlikuks poliitikavahendiks; avaldab seetõttu kahetsust, et ESF+ on ERFist ja Ühtekuuluvusfondist eraldatud rahaliselt niivõrd, kuivõrd see võib viia ühtekuuluvuspoliitika eraldumisele mitmeaastasest finantsraamistikust pärast 2027. aastat, nagu juhtus hiljuti EAFRDiga;

Detsentraliseerimine, jagatud täitmine ja kaasrahastamine

8. detsentraliseerimine, jagatud täitmine ja kaasrahastamine taunib vähest nähtavust, millega arvestavad määruse eelnõus piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused, ja tuletab komisjonile meelde nende korraldusasutuste tähtsust ja ulatuslikke kogemusi fondi haldamisel;

9. taunib liikmesriikide riiklikele ametiasutustele antud ülekaalukat rolli, mis kahjustab piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi, sest arvatakse, et selline tsentraliseerimine võib tuleneda üksnes asjaomase liikmesriigi institutsioonilisest korraldusest;

10. tuletab meelde, et on tõestatud, et detsentraliseerimine on viinud piirkondliku lähenemisviisi parema rakendamiseni ja rahastuse parema jaotumiseni, mistõttu on kavandatavas määruses fondi juhtimisel ja selle jaotamisel pööratud sõnaselgelt rohkem tähelepanu piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele nendes liikmesriikides, kus on kõrge poliitilise ja haldusliku detsentraliseerimise tase, nii et fondi juhtimisstruktuuri kohandatakse riikide, iseäranis detsentraliseeritumate riikide organisatsioonilisele struktuurile;

11. on seisukohal, et kavandatud määrusega kaasnev risk võtta kasutusele otsese juhtimise mudel loob hoolimata selle tagasihoidlikkusest pretsedendi tulevaste raamistike jaoks, milles tuleb igal juhul piirduda üksnes nende meetmetega, mis on ESF+ kohaldamisala ja missiooni silmas pidades asjakohased;

12. peab äärmiselt negatiivseks, et ühissätete määruse ettepanekus nähakse ette n+2 süsteemi tagasitoomine ning kaasrahastamismäära ja eelmaksete summade vähendamine ning võimalik vahendite vähendamine vajaliku riikliku panuse tagamiseks eelarve konsolideerimise poliitikasuundade tõttu, kuna sellel on ebasoodne mõju fondide juhtimisele ja seatud eesmärkide saavutamisele. Seepärast nõuab, et programmiperioodide 2007–2013 ja 2014–2020 kaasrahastamismäärasid suurendataks või säilitataks vähemalt nii, et sotsiaalse kaasamise ja sotsiaalõiguste samba panust ei takistaks väiksem rahaline toetus Euroopa Liidult. Tuletab meelde, et on olemas teatavad tingimused, mille täitmine ei ole kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevuses, mistõttu tehakse ettepanek rakendada karistust ainult siis, kui piirkondlikud või kohalikud omavalitsused on osalenud läbirääkimistes ja seeläbi mõnevõrra vastutavad;

Eelarve

13. peab väga positiivseks läbipaistvust, mida Euroopa Komisjon esimest korda rakendas, määrates ESF+ jaoks rahastamispaketi perioodil 2021–2027, ja seda, et komisjoni ettepanekus on arvesse võetud komitee varasemaid arvamusi, ning soovitab vahendite jaotamisel liikmesriikide vahel kasutada ka muid sotsiaalseid näitajaid peale SKP, ning kutsub komisjoni üles lisama edaspidi kolmandate riikide kodanike lõimumise näitajad, minnes kaugemale olemasolevast rändesaldo näitajast;

14. peab kahetsusväärseks, et vähendatakse ühtekuuluvuspoliitika 23,1 % suurust miinimumkvooti, mis tuleks eraldada ESF+-le, ja samuti kärpeid, mis tulenevad ESFi käsitlevast komisjoni ettepanekust ühtekuuluvuspoliitika kohta. Selline vähendamine ei kahanda üksnes tööhõivele ja sotsiaalsele kaasatusele mõeldud koguvahendeid, vaid ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osatähtsust ESF+ programmitöös ja haldamises;

15. väljendab muret seoses rahastamispaketi vähendamisega ettepanekus, mis sisaldab uusi ESF+-i eesmärke, sest siis on vaja saavutada rohkem eesmärke vähemate vahenditega;

16. rõhutab, et ESFi konkreetne roll on toetada projekte, mille abil on lihtsam kohandada inimkapitalil põhinev piirkondlik potentsiaal tööturuvajadustega. See on ainus võimalus piirata inimkapitali rändega seotud kulusid ja seega selle väärtuse vähenemist (sealhulgas ajude äravoolu tulemusena). Seega on oluline toetada meetmeid, mis seovad hariduse pakkumise tööturusuundumustega nii, et piirkonda jääksid olemasolevad talendid ja sinna tuleks juurde uusi talente ning samal ajal loodaks uusi töökohti;

17. kutsub Euroopa Komisjoni üles liikmesriikidele vahendite eraldamisel kaaluma piirkondade ainulaadseid omadusi, eriti vähem arenenud piirkondades. Samuti võetakse arvesse selliste äärepoolseimate piirkondade ja NUTS 2 piirkondade iseärasusi, mis vastavad 1994. aasta ühinemisakti protokolli 6 artiklile 2, ning ka nende piirkondade iseärasusi, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklis 174 sõnaselgelt antud volitustega;

Lihtsustamine

18. pooldab ettepanekust tulenevat suuremat lihtsustamist ja innustab Euroopa Komisjoni võtma rohkem lihtsustamismeetmeid määruse väljatöötamisel vastuvõetavates õigusaktides nii korraldusasutuste kui ka toetusesaajatega seoses, sest koormavate nõuete ja haldustõkete kõrvaldamine on juba tegevuse valikuprotsessi alguses esmatähtis;

19. pooldab ühissätete määruses sätestatud põhimõtte „tasumine tulemuse eest“ vahendite laiendamist, samuti ühiseid tegevuskavasid ja lihtsustatud kulude valikuid, ja usub, et liikmesriigid ei lisa Euroopa Komisjoni sätestatule rohkem eeskirju;

20. tuletab meelde, et tulemusnäitajate väljatöötamine nõuab jõupingutusi ja aega ning selleks, et vältida liigset töökoormust ja näitajate süsteemi elujõulisuse ja kvaliteedi ohustamist, tuleks andmeid edastada kaks korda aastas, korraldusasustuste ja komisjoni iga-aastase kohtumise ettevalmistamine kaasa arvatud, ja mitte kord kahe kuu jooksul, nagu on ettepanekus ette nähtud;

Teiste strateegiatega kooskõlastamine

21. hindab kõrgelt kavandatava määruse sätteid, mis aitavad kaasa soolise võrdõiguslikkuse ja võrdsete võimaluste põhimõtete konsolideerimisele, tugevdades nende valdkonnaeülest olemust, mida tuleb programmide kõikides etappides arvesse võtta;

22. väljendab heameelt ESF+ sekkumiste põhieesmärkide jätkamise, ümberkorraldamise ja laiendamise üle, kuid juhib tähelepanu selle hädavajalikkusele, et sotsiaalse kaasamise võimaldamiseks ja kõige enam puudustkannatavate inimeste aitamiseks loodaks üldisemad, paindlikumad ja avatumad meetmed, mida saab viia ellu praegusel programmitöö perioodil;

23. hindab kõrgelt ESF+ avanemist sotsiaalse innovatsiooni valdkonnale, kuid peab vajalikuks luua vahendid ja mehhanismid, et tugevdada ettevõtjate suutlikkust seda tüüpi programmi kavandamisel, elluviimisel ja hindamisel. Komisjon peaks püüdma suunata osa oma jõupingutustest teadlikkuse suurendamise, koolituse ja abistamise võrgustiku tugevdamisele sotsiaalse innovatsiooni algatuste kavandamisel ja elluviimisel, kooskõlastades seda InvestEU algatusega;

24. juhib tähelepanu sellele, et ESF+ on võimeline saavutama kestva arengu eesmärke ja peab neile aktiivselt kaasa aitama, sest see mõjutab otseselt suurt hulka neist ja kaudselt peaaegu kõiki;

25. leiab, et ESF+ peaks parandama kooskõlastamist ja edendama koostoimet algatustega, mille abil kohandada ja parandada digirevolutsiooni katsumustega toimetulekut;

26. leiab, et ESF+-i abil tuleb parandada kooskõlastust ja koostoimet tervisealaste, nii ennetamise kui ka hooldamisega seotud algatustega;

27. on seisukohal, et ESF+ peaks aitama luua võrdsemat ühiskonda, pidades esmatähtsaks inimeste seadmist ESF+ keskmesse; pooldab seost ESF+ eesmärkide ning Euroopa sotsiaalõiguste samba vahel. Komitee jääb siiski ettevaatlikuks ESF+ ja Euroopa poolaasta kontekstis vastuvõetud riigipõhiste soovituste vahelise seose suhtes. Seda silmas pidades leiab, et ESF+-i peaks nõuetekohaselt kooskõlastama Euroopa majanduse juhtimise protsessiga, säilitades samal ajal oma autonoomsuse ja muutumata selle täienduseks. Teisest küljest rõhutab komitee vajadust integreerida ESF+-i investeerimisprioriteedid ELi uude pikaajalisse strateegiasse kestliku arengu eesmärkide rakendamiseks, tunnustades, et komisjoni ettepanek vastab subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele;

28. leiab, et ei ole sobiv lahendus lisada riigipõhiste soovituste elluviimisega seotud meetmed, mis puudutavad tavaliselt väga erinevad temaatilisi valdkondi (haridus, aktiivne kaasamine, lapsehoiu kohtade loomine jpt) ja mis on samal ajal lisatud mitmesuguste EFSi määruse erieesmärkide alla, kunstlikult ühe või mitme spetsiaalse prioriteedi hulka. Sobivam oleks tagada, et riigipõhiste soovituste elluviimisega seotud meetmed moodustaksid osa ühest või mitmest prioriteedist, võttes aluseks konkreetsed temaatilised valdkonnad (tööhõive, haridus, sotsiaalne kaasavus). Samuti tuleks tähelepanu pöörata asjaolule, et riigipõhised soovitused tuleks siduda pikaajalise finantsperspektiivi jaoks kavandatud prioriteetidega;

29. peab negatiivseks konkreetsete protsentide puudumist, mille liikmesriigid peavad oma vahenditest eraldama, et tulla toime Euroopa poolaastas määratletud majanduspoliitika, riiklike reformikavade ja riigipõhiste soovituste kooskõlastamise katsumustega, ning kutsub Euroopa institutsioone üles selgemalt määratlema sidemed Euroopa poolaastaga, ilma et see muudaks fondi valitsemis- ja juhtimismudelit. ning eelkõige vähendamata piirkondlike omavalitsuste hallatavaid ressursse väga detsentraliseeritud riikides;

30. pooldab sisserändajate sotsiaal-majandusliku lõimumise lisamist sotsiaalse kaasatuse strateegilisse valdkonda osana Euroopa vastusest sellega seotud küsimusele. Vastus peab seejuures olema korrektne, terviklik, vastutustundlik, austama inimeste väärikust ja olema paindumatu mis tahes diskrimineerimise suhtes;

31. tuletab meelde, et empiiriliste tõendite kohaselt võib sisserändajate tööjõu järkjärguline lõimumine olla oluline võimalus majanduse dünaamilisuse ja tööhõive suurendamiseks. Lisaks on see mõju maksimaalne siis, kui sisserändajatest tööjõud on kvalifitseeritud;

32. nõuab, et sisserändajate, ennekõike saatjate alaealiste ja noorte sotsiaal-majanduslikus lõimumises tunnustataks (eriti välispiiridel asuvate riikide) piirkondlike ja kohalike omavalitsuste olulist tööd. Komitee rõhutab vajadust suurendada vastastikust täiendavust Varjupaiga- ja Rändefondiga, et vältida nende kahe vahendi kattumist ning parandada sisserändajate abistamis- ja integratsioonipoliitika ning sotsiaal-majandusliku edendamis- ja kaasamispoliitika sidusust, aidates suurimate vajadustega piirkondasid spetsiaalse lisarahastamise kaudu;

33. taotleb vajalike mehhanismide kasutuselevõttu, tagamaks, et vähemalt 10 % ESF+ vahenditest eraldatakse noorte tööhõivemeetmete toetamiseks eesmärgiga tagada nende tulemuslikkus ja tõhusus ning vältida uues ESF+-is noorte tööhõive tagamise skeemide tähtsusetuks muutumist; nõuab, et neis meetmetes võetaks arvesse samas liikmesriigis esinevaid piirkondlikke ja kohalikke erinevusi. Peab seetõttu hädavajalikuks, et Eurostati andmetele tuginevad arvutused nende mittetöötavate ja mitteõppivate 15–29aastaste noorte kohta, kelle määr ületab 2019. aastal liidu keskmist, tuleb teha mitte riiklikul, vaid piirkondlikul tasandil.