Kommenteeritud kokkuvõte

Mõjuhinnang soovitusele nõukogu otsuse kohta, millega antakse luba alustada läbirääkimisi ELi-Tšiili assotsieerimislepingu ajakohastamiseks

A. Vajadus meetmete järele

Miks? Mis on lahendamist vajav probleem?

Komisjoni teatises „Kaubandus kõigile“ kirjeldati ELi kaubanduspoliitika uut lähenemisviisi. Eesmärk on muuta ELi kaubanduspoliitika majandustulemuste poolest tulemuslikumaks, läbipaistvamaks ja mitte ainult majandushuvide põhiseks, vaid ka väärtuspõhiseks. Üldeesmärkide seas on kaubandus ja säästev areng, millega tehakse kauplemine ja investeerimine VKEde jaoks lihtsamaks ning lisatakse kahepoolsetesse kokkulepetesse investeeringute kaitse ajakohastatud sätted. Need elemendid on ELi-Tšiili kehtiva assotsieerimislepingu (edaspidi „ELi-Tšiili leping“) kaubandust käsitlevast osast puudu ning see tingis algatuse ELi-Tšiili lepingu ajakohastamiseks, mida nimetati komisjoni teatises „Kaubandus kõigile“ esitatud algatuste seas. Lisaks on ELi ettevõtjatel tulnud Tšiilis tegutsedes ette spetsiifilisi probleeme. 14 aastat tagasi jõustunud ELi-Tšiili leping ei käsitle teatavaid olulisi kaubandus- ja investeerimisküsimusi otstarbekalt. Puudulik turulepääs põllumajanduse, teenuste ja riigihangete valdkonnas ning aegunud õigusnormid (näiteks vananenud päritolureeglid, lahendamata küsimused seoses mittetariifsete tõketega ja piiratud sätted intellektuaalomandi õiguste kohta) ei võimalda kahepoolsetel kaubandus- ja investeerimissuhetel saavutada täit potentsiaali. Peale selle pakuvad ELi ja Tšiili kahepoolsetele kaubandussuhetele ja investeeringutelekasvavat konkurentsi kolmandad riigid, eelkõige Hiina, kuna Hiina on viimastel aastatel sõlminud rohkesti vabakaubanduslepinguid teiste kaubanduspartneritega.

Mida selle algatusega loodetakse saavutada?

Algatusega loodetakse järgmist: i) kaupade, teenuste ja investeeringute turulepääsu parandamine (sealhulgas juurdepääsu kaudu riigihangetele); ii) ühtse ja tulemusliku investeeringute kaitse raamistiku loomine kõigile ELi investeeringutele ning selle jõustamine investeerimiskohtu süsteemi kaudu; iii) intellektuaalomandi õiguste kõrgetasemelise kaitse tagamine ja geograafilise tähise kaitse laiendamine toiduainetele; iv) põhjalikum dialoog ja koostöö seoses reguleerivate raamistike ja haldustavadega õigusliku sidususe suurendamiseks ning v) säästva arengu edendamise ühisesse eesmärki panustamine tööjõudu ja keskkonda käsitlevate kaubandusalaste sätete lisamisega lepingusse. See soodustab arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu ning aitab kaasa töökohtade loomisele ja heaolu suurenemisele.

Milline on ELi tasandi meetmete lisaväärtus?

Poliitilise sekkumise peaeesmärk koosneb kahest osast: tingimuste parandamine ELi ja Tšiili vahelise kaubanduse ja investeerimise edendamiseks olemasoleva vabakaubanduslepingu puuduste kõrvaldamise teel ning vabakaubanduslepingu ulatuse suurendamine, et võtta arvesse teatises „Kaubandus kõigile“ esitatud ELi üldisi kaubanduspoliitilisi eesmärke. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 alusel koostoimes artikliga 207 võib üksnes Euroopa Liit pidada läbirääkimisi kaubanduslepingute üle. Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõike 3 kohaselt ei kohaldata subsidiaarsuse põhimõtet valdkondades, mis kuuluvad ELi ainupädevusse.





B. Lahendused

Milliseid seadusandlikke ja mitteseadusandlikke poliitikavariante on kaalutud? Kas on olemas eelistatud variant? Miks?

Analüüsiti ja võrreldi kolme poliitikavariandi mõju: 1.Poliitikat ei muudeta (lähtestsenaarium). See võib kaasa tuua kahepoolsete kaubandussuhete suhtelise halvenemise ega aita saavutada eesmärke. 2.Vabakaubanduslepingu osaline läbivaatamine olemasolevas lepingus sisalduvate ning põllumajandust ja teenuseid käsitlevate läbivaatamisklauslile abil. Aastatel 2006–2010 Tšiiliga peetud kõnelused näitasid, et see lähenemisviis ei toimi. Pealegi ei vastaks see Euroopa Liidu laiematele kaubanduspoliitilistele eesmärkidele. Seepärast jäeti see mõjuhinnangu analüüsis edasi arendamata. 3.Vabakaubanduslepingu põhjalik ajakohastamine, mis nõuab läbirääkimisi arvukates küsimustes, mida mõlemad lepinguosalised soovivad lahendada (ja mis selgusid 2017. aasta jaanuaris koos Tšiiliga lõpule viidud analüüsi tulemustest): turulepääs põllumajanduses, teenustekaubandus, investeerimine, tehnilised kaubandustõkked, intellektuaalomandi õigused, riigihanked, kaubanduse lihtsustamine, konkurents, erisätted VKEde kohta ning kaubandus ja säästev areng. See variant sisaldas kaht võimalikku alamstsenaariumi, millest üks oli konservatiivne ja teine ambitsioonikam. Euroopa Liidu eelistatud variant oleks ELi-Tšiili lepingu põhjalik ajakohastamine vastavalt mõjuhinnangu analüüsile.





Kes millist varianti toetab?

Komisjon ja Tšiili toetavad vabakaubanduslepingu põhjalikku ajakohastamist. See on kooskõlas analüüsi tulemustega, millest selgus, et kummalgi poolel on põhjaliku ja ambitsioonika ajakohastamise vastu suur huvi. Seejuures oli vaid üks avalikus konsultatsioonis osalenutest (toiduainetööstuse ettevõte) selle variandi vastu ning peaaegu kõik arvamusavaldused olid pooldavad. Lisaks on see variant kooskõlas nii ELi kui ka Tšiili põhimõtetega ajakohase ja põhjaliku vabakaubanduslepingu sõlmimise küsimuses.

C. Eelistatud poliitikavariandi mõju

Millised on eelistatud poliitikavariandi (kui see on olemas, vastasel korral peamiste poliitikavariantide) eelised?

Eelistatud poliitikavariandil on üldine positiivne majanduslik mõju ELile ja Tšiilile. See variant annab pikas perspektiivis SKP eeldatavaks reaalkasvuks ligi 0,002 % ELi puhul ja 0,175 % Tšiili puhul. Heaolu kasv pikas perspektiivis oleks ELi puhul 718 miljonit eurot ja Tšiili puhul 534 miljonit eurot. Sotsiaalne mõju (eelkõige palkadele ja tööhõivele) oleks ELis ja Tšiilis tõenäoliselt pigem positiivne. Üldine mõju majanduslikele ja sotsiaalsetele inimõigustele (piisav elatustase, õigus tööle, tööalased õigused ja lapstööjõu keelustamine) oleks positiivne.

Millised on eelistatud poliitikavariandi (kui see on olemas, vastasel korral peamiste poliitikavariantide) kulud?

Põhjalikult ajakohastatud ELi-Tšiili lepingu sõlmimisel võib potentsiaalselt olla piiratud negatiivne mõju keskkonnale Tšiilis ja peaaegu tähtsusetu mõju ELis. Seoses sellega tuleks märkida, et ajakohastatud vabakaubandusleping peaks sisaldama peatükki kaubanduse ja säästva arengu kohta koos sätetega, mis võivad seda potentsiaalset negatiivset mõju leevendada. Kaubanduse edasine liberaliseerimine võib tuua kaasa teatava ajutise töötuse Tšiili teatavates majandusharudes (ressursside ümberjaotamine kahanevate ja kasvavate majandusharude vahel).

Milline on mõju ettevõtjatele, VKEdele ja mikroettevõtjatele?

VKEd lõikaksid ELi-Tšiili lepingu põhjalikust ajakohastamisest kasu mitmel tasandil: mittetariifsete kaubandustõketega seotud kulude vähenemine, tolliprotseduuride ja päritolureeglite lihtsustumine, regulatiivse koostöö tugevnemine ning rahvusvahelistele normidele lähenemine. Peale selle sisaldaks leping sätteid, mis soodustaksid VKEde juurdepääsu teabele ja suurendaksid läbipaistvust.

Kas on ette näha märkimisväärset mõju riigieelarvetele ja ametiasutustele?

Ajakohastatud vabakaubanduslepingul ei tohiks olla märkimisväärset mõju riigieelarvetele ega ametiasutustele. Mõju ELi eelarvele oleks tollimaksutulu vähenemisest tingituna ligikaudu 3,87 miljonit eurot, võttes aluseks tollimaksudest saadava tulu prognoositava väärtuse 2025. aastal.

Kas on oodata muud olulist mõju?

Ei.

D. Järelmeetmed

Millal poliitika läbi vaadatakse?