SELETUSKIRI

1.Kavandatav reguleerimisese

Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu IX lisa „Finantsteenused“ muutmist käsitleva ühiskomitee otsuse vastuvõtmise küsimuses.

2.Ettepaneku taust

2.1.EMP leping

Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (edaspidi „EMP leping“) on EMP kodanikele ja ettevõtjatele tagatud võrdsed õigused ja kohustused siseturul. Sellega on ette nähtud nelja vabadust käsitlevate ELi õigusaktide kohaldamine kõigis 30 EMP riigis: ELi liikmesriikides, Norras, Islandil ja Liechtensteinis. Lisaks hõlmab EMP leping koostööd muudes olulistes valdkondades, nagu teadus- ja arendustegevus, haridus, sotsiaalpoliitika, keskkond, tarbijakaitse, turism ja kultuur, mis on koondatud ühisnimetuse „kõrvalmeetmed ja horisontaalpoliitika“ alla. EMP leping jõustus 1. jaanuaril 1994. Liit koos liikmesriikidega on EMP lepingu osaline.

2.2.EMP ühiskomitee

EMP ühiskomitee vastutab EMP lepingu rakendamise eest. Ühiskomitee on foorum, kus vahetatakse arvamusi EMP lepingu toimimise kohta. Ühiskomitee otsused võetakse vastu konsensuse alusel ja need on lepinguosalistele siduvad. ELi poolel vastutab EMP küsimuste koordineerimise eest Euroopa Komisjoni peasekretariaat.

2.3.EMP ühiskomitee kavandatav õigusakt

EMP ühiskomiteel on kavas vastu võtta EMP ühiskomitee otsus (edaspidi „kavandatav õigusakt“), millega muudetakse EMP lepingu IX lisa „Finantsteenused“.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012, inkorporeeriti EMP lepingusse EMP ühiskomitee 8. veebruari 2019. aasta otsusega nr 18/2019 ja sellele on osutatud EMP lepingu IX lisa punktis 31bf.

EMP lepingu IX lisa punkti 31bf kohandusega c on Liechtensteinile ette nähtud erand, et võimaldada kolmandate riikide väärtpaberite keskdepositooriumidel, kes juba osutavad Liechtensteinis finantsvahendajatele määruse (EL) nr 909/2014 artikli 25 lõikes 2 osutatud teenuseid või juba on asutanud Liechtensteinis filiaali, jätkata selliste teenuste osutamist kuni viis aastat pärast EMP ühiskomitee 8. veebruari 2019. aasta otsuse nr 18/2019 jõustumise kuupäeva.

Kavandatava õigusaktiga on Liechtensteini taotlusel kavas pikendada EMP lepingu IX lisa punkti 31bf alapunktis c sätestatud erandit 8. veebruari 2024. aasta järgsesse aega, kuid mitte kauem kui seitsmeks aastaks pärast EMP ühiskomitee otsuse jõustumise kuupäeva [kava kohaselt 2023. aasta veebruaris]. Seega võimaldaks kavandatud õigusakt kolmandate riikide keskdepositooriumidel, kes juba osutavad Liechtensteinis finantsvahendajatele määruse (EL) nr 909/2014 artikli 25 lõikes 2 osutatud teenuseid või juba on asutanud Liechtensteinis filiaali, jätkata selliste teenuste osutamist kuni seitse aastat pärast kavandatava akti jõustumise kuupäeva. Ettepaneku eelnõus on täpsustatud, et EMP lepingu IX lisa punkti 31bf kohandus c vaadatakse läbi, kui selle ajavahemiku jooksul muudetakse määruse (EL) nr 909/2014 artiklit 25 või 69.

EMP lepingu artiklite 103 ja 104 kohaselt muutub kavandatav õigusakt osaliste jaoks siduvaks.

2.4.Muud elemendid

Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus

Liechtensteini olukord (kohandus 3(c))

Liechtenstein ja Šveits on omavahel seotud paljude lepingutega, eelkõige 1923. aasta tollilepinguga ja 1980. aasta valuutalepinguga, mille kohaselt kuulub Liechtenstein (kelle ametlik vääring on alates 1921. aastast olnud Šveitsi frank) Šveitsi valuutapiirkonda. Valuutalepinguga on finantsteenuste sektoris ette nähtud teatavate Šveitsi õigus- ja haldusnormide otsekohaldatavus. Selle tulemusel peavad teatavad finantsvahendajad (nt pangad, investeerimisettevõtjad) täitma Šveitsi keskpanga aruandlusnõudeid, et keskpank saaks viia ellu rahapoliitikat. Tänu ühisele majandus- ja valuutapiirkonnale on neil kahel riigil läbi aja olnud tugevad majandussidemed, mis jäid püsima ka pärast seda, kui Liechtenstein ühines EMP lepinguga.

Nendel põhjustel on Liechtensteini finantsturg Šveitsi finantsturutaristuga täielikult integreeritud ja sõltub sellest suurel määral. Mistahes suurem muutus praeguses korras võib põhjustada Liechtensteini finantsturu osalistele raskusi. Seepärast on kohandusega 3(c) ette nähtud, et kolmandate riikide väärtpaberite keskdepositooriumidele, kes juba osutavad Liechtensteinis finantsvahendajatele väärtpaberiarvelduse ja väärtpaberite keskdepositooriumide määruse artikli 25 lõikes 2 osutatud teenuseid või juba on asutanud Liechtensteinis filiaali, võib anda loa jätkata artikli 25 lõikes 2 osutatud teenuste osutamist kuni seitse aastat pärast lisas sisalduva EMP ühiskomitee otsuse eelnõu jõustumise kuupäeva. Ettepaneku eelnõus on täpsustatud, et EMP lepingu IX lisa punkti 31bf kohandus c vaadatakse läbi, kui selle ajavahemiku jooksul muudetakse määruse (EL) nr 909/2014 artiklit 25 või 69.