Eriaruanne ELi järelevalve 
reitinguagentuuride üle on  
tugeval alusel, kuid mitte 
veel täiesti mõjus ET 2015  nr 22
EUROOPA
KONTROLLIKODA

EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2015
Trükis ISBN 978-92-872-3605-0 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/2975 QJ-AB-15-022-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-3640-1 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/183813 QJ-AB-15-022-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-3618-0 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/618401 QJ-AB-15-022-ET-E
© Euroopa Liit, 2015
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Luxembourg
ELi järelevalve 
reitinguagentuuride üle on 
tugeval alusel, kuid mitte 
veel täiesti mõjus
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)EriaruanneET 2015  nr 22
02
 Auditirühm
Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tule -
mus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida nende 
mõju, võttes arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulude ja kulude suurust, tulevasi arengu -
suundi ning poliitilist ja avalikku huvi.
Kõnealuse tulemusauditi viis läbi tulude, teadusuuringute ja sisepoliitika, finants- ja majandusjuhtimise ning Euroopa Lii -
du institutsioonide ja asutuste auditeerimise eest vastutav IV auditikoda, mille eesistuja on kontrollikoja liige Milan Martin 
Cvikl. Auditit juhtis kontrollikoja liige Baudilio Tomé Muguruza; teda toetasid kabinetiülem Daniel Costa de Magalhães ja 
kabineti atašee Ignacio García de Parada, inimressursside direktoraadi direktor Zacharias Kolias, auditirühma juht Daniela 
Hristova, auditirühma juht Irene Madsen ning audiitorid Christian Detry, Adrian Savin ja Matthias Blaas.
Vasakult paremale:  D. Costa de Magalhães, C. Detry, I. Madsen, M. Blaas, B. Tomé Muguruza, Z. Kolias,  
D. Hristova, A. Savin.
03
 Sisukord
Punkt
 Lühendid
I–XI Kokkuvõte
1–14 Sissejuhatus
2–8 Regulatiivsed reformid
9–13 Reitinguagentuuride määruse põhijooned
14 ESMA ülesanded
15–19 Auditi lähenemisviis
20–40 I osa. Registreerimine ja reitinguagentuuride kontroll
20-21 Sissejuhatus
22–34 ESMA lühendas registreerimisprotsessi, kuid mõningate kriteeriumide hindamine on endiselt 
problemaatiline
22–24 ESMA-l on reitinguagentuuride jaoks hästi välja töötatud registreerimiskord
25–29 ESMA lühendas registreerimisprotsessi, kuid see on regulatiivsete nõuete tõttu endiselt keerukas
30 Reitinguagentuuride poolt meetodite kohta esitatud teabe üksikasjalikkus
31–34 ESMA-l puudus reitinguagentuuride kontrollimisel struktureeritud lähenemisviis
35–40 Eurosüsteemi kehtivad eeskirjad ei taga, et kõik ESMA poolt registreeritud reitinguagentuurid 
oleksid võrdsel alusel
41–55 II osa. Kavandamine ja riskijuhtimine
41–55 Riskipõhine kavandamisprotsess ei anna täit kindlust selle kohta, et ESMA kasutab oma ressursse 
parimal viisil
42–50 Riskide kindlakstegemine on põhjalik, kuid seda on keeruline kontrollida
51–54 Suure riskiga valdkondi ei käsitletud alati piisavalt
55 ESMA ressurssidega on keeruline kõiki rangeid regulatiivseid nõudeid täita
04 Sisukord
56–89 III osa. Järelevalve
56–59 ESMA pidev järelevalve ja uurimine
60–75 Järelevalveprotsess on välja töötatud ja rakendamisel, kuid see vajab sissetöötamiseks aega
61-62  ESMA rajas reitinguagentuuride mõjusaks järelevalveks tugeva aluse
63–68 Sisesuuniseid ja järelevalvevahendeid võiks pideva järelevalvetöö toetamiseks edasi arendada
69–72 ESMA haldab väga suurtes kogustes järelevalveteavet, kuid tal puudub spetsiaalne IT-vahend selliste 
andmete registreerimiseks ja töötlemiseks
73–75 Tehtud järelevalvetoimingute kirjelduste hankimine on keeruline
76–89 Reaalsed edusammud, kuid analüüsitud temaatilisi valdkondi ei käsitleta veel piisavalt
78–86 Meetodite üle tehti järelevalvet, kuid kõiki valdkondi ei käsitletud ja nõuded ei ole alati selged
87–89 ESMA ei ole veel uurinud teatud tüüpi huvide konflikte
90–108 IV osa. Avalikustamine
90–108 ESMA järelevalve reitinguagentuuride üldise avalikustamise üle
92–94 ESMA kontrollis regulaarselt teabe üldist avalikustamist individuaalsete reitinguagentuuride poolt, kuid eri 
reitinguagentuuride üldise avalikustamise põhjalik hindamine toimus esimest korda alles 2014. aasta lõpus
95–99 Turu läbipaistvust takistasid piirangud ja reitinguagentuuride erinevad teabe avalikustamise viisid
100 –104 CEREP ei sisalda piisavalt teavet reitinguagentuuride reitingute tulemuslikkuse kohta
105–108 ESMA ei avalda oma veebisaidil reitingute kasutajate jaoks piisavalt teavet
109–120 Järeldused ja soovitused
110 -111  Registreerimine
112 Riskijuhtimine ja kavandamine
113-114  ESMA pidev järelevalve ja uurimised
115 Meetodid
116 Huvide konfliktid
117-118  Üldine avalikustamine
119 Teabe avaldamine CEREPis
120 ESMA veebisaidil avalikustatav teave
05 Sisukord
 I lisa.  ESMA juhtimisstruktuur
 II lisa.  Auditi lähenemisviis
 III lisa.  ESMA uurimiste peamised leiud ja soovitused
 IV lisa. ELi ja USA järelevalveasutuste veebisaitide võrdlus
 ESMA, EKP ja komisjoni vastused
06
 Lühendid
CEREP : keskne teabehoidla
CESR : Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee
EKP : Euroopa Keskpank
ESAM : Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve
IOSCO : Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon
SEC : USA väärtpaberituru järelevalvekomisjon ( Securities and Exchange Commission )
SOCRAT : reitinguagentuuride järelevalve vahend ( Supervision of Credit Rating Agencies Tool )
07
 Kokkuvõte
I
2008. aasta ülemaailmne finantskriis juhtis tähelepanu 
reitinguagentuuride rollile ja mõjule, mida nende rei -
tingud finantsturgudele avaldavad. ELi õigusloomeka -
vasse jõudis reitinguagentuuride tegevus, mis oli tollal 
Euroopas sisuliselt reguleerimata.
II
1. jaanuaril 2011 asutati Euroopa Väärtpaberiturujärele -
valve (ESMA). Üks selle peamisi ülesandeid on ELis 
registreeritud reitinguagentuuride reguleerimine. Sel -
leks on ESMA-le antud ainupädevus reitinguagentuure 
registreerida, nende tegevuse üle järelevalvet teha ja 
võtta vastu sellekohaseid otsuseid. Praegu teeb ESMA 
järelevalvet 23 ELis registreeritud reitinguagentuuri 
üle.
III
Kas ESMA on suutnud end ELi reitinguagentuuride 
järelevalveasutusena kehtestada? Kontrollikoja üldise 
järelduse kohaselt on ESMA lühikese aja jooksul loo -
nud tugeva aluse reitinguagentuuride üle järelevalve 
tegemiseks ELis. Samas on veel parandamist vajavaid 
valdkondi.
IV
ESMA võttis riikide pädevatelt asutustelt üle reitingu -
agentuuride registreerimise ja suutis registreerimisele 
keskmiselt kuluvat aega lühendada. Protsess on keh -
tiva õigusraamistiku tõttu aga endiselt keerukas. Ehkki 
reitingumeetodid peaksid olema ranged, süstemaati -
lised, pidevad ja rajanema valideerimisprotseduuril, 
keskendus ESMA auditeeritud dokumentatsioon, mis 
puudutas registreerimisprotsessi, peamiselt meetodite 
rangusele. Samuti on reitinguagentuuride määrus 
metodoloogiliste kriteeriumide suhtes ebaselge, mis 
tekitab ESMA-le lisaprobleeme kriteeriumide tõlgen -
damisel ja reitinguagentuuridega ühisele arusaamale 
jõudmisel.V
Eurosüsteemi kehtivad eeskirjad ei taga, et kõik ESMA 
poolt registreeritud reitinguagentuurid oleksid võrdsel 
alusel. Eurosüsteem aktsepteerib ainult selliseid reitin -
guid, mille on andnud neli ESMA poolt eurosüsteemi 
krediidihindamisraamistiku raames krediidikvaliteeti 
hindavate asutustena registreeritud reitinguagentuuri, 
mis loob kahetasemelise turustruktuuri ja paneb väi -
kesed reitinguagentuurid ebasoodsamasse olukorda.
VI
ESMA-l on riskide kindlakstegemiseks hästi välja tööta -
tud menetlus. Dokumentide lünklikkuse tõttu oli aga 
keeruline mõista, miks teatud riskide prioriteetsus 
ümber hinnati. Samuti puudus dokumenteeritud põh -
jendus selle kohta, miks tegi ESMA mõningates suure 
riskiga valdkondades uurimist piiratult.
VII
Ehkki ESMA rajas järelevalve tugevale alusele, ei ole 
selle eeskirjad ja suunised veel valmis. Dokumentee -
rimis- ja sisejärelevalve vahendid on üsna algelised, 
mistõttu ei olnud alati võimalik tehtud järelevalvest 
ega selle põhjal koostatud analüüsist ning järeldus -
test ülevaadet saada. Uurimiste teatud vaheetappide 
dokumenteerimine oli samuti puudulik.
VIII
Kontrollikoda kontrollis ESMA järelevalvetegevust 
kahes valdkonnas: meetodite hindamine ja võimalikud 
huvide konfliktid. ESMA hindas pideva järelevalvetöö 
ja uurimiste käigus regulatiivsete kriteeriumide põhjal 
mainitud valdkondi puudutavaid aspekte. ESMA järele -
valvetegevus ei ole aga veel piisava ulatusega ja mitut 
valdkonda tuleks edaspidi põhjalikumalt uurida.
Kokkuvõte 08
IX
Erilise tähtsusega on teabe avalikustamine, sest see 
võimaldab potentsiaalsetel investoritel enne krediidi -
reitingute usaldamise üle otsustamist ise olukorda 
analüüsida. ESMA kontrollis pideva järelevalve käi -
gus reitinguagentuuride üldisi avalikustamistavasid. 
Reitinguagentuuride põhjalikku hindamist alustati 
2014. aasta lõpus.
X
ESMA kesksel teabehoidlal (CEREP) puudub teistes 
õiguskordades vaste. Selle andmebaasi kaudu annab 
ESMA ühtlustatud ja kergelt kättesaadavat teavet kõigi 
registreeritud ja sertifitseeritud reitinguagentuuride 
reitingute tulemuslikkuse kohta. Kontrollikoda on siiski 
mures avaldatud kokkuvõtlike statistiliste andmete 
ja ESMA tehtud kontrollide asjakohasuse pärast, mis 
puudutab CEREPile edastatud andmeid.
Kontrollikoja soovitused
XI
ESMA peaks:
a) registreerimisprotsessi käigus asjakohaselt do-
kumenteerima  kõigi krediidireitingu meetodeid 
puudutavate regulatiivsete nõuete hindamist;
b) parandama  riskide kindlakstegemise protsessi 
jälgitavust, registreerima  riskitasemes tehtavad 
muudatused ja dokumenteerima  riskide järjekor -
da seadmise koos põhjendustega. Samuti peaks 
ESMA tegema järelkontrolli  kõigi suure riskide 
valdkondade suhtes, millele tuleks kasuks täiendav 
järelevalve;
c) pidevalt ajakohastama  oma järelevalvejuhendit 
ja järelevalvekäsiraamatut, et neisse koondada 
omandatud teadmised ja kogemused.
 ESMA peaks kehtestama  sisesuunised uurimiste 
mõjusa dokumenteerimise jaoks, tõestamaks  ja 
tagamaks , et kõigi järelduste aluseks on tõendite 
piisav analüüs.
 Spetsiaalse IT-põhise järelevalvevahendi kasuta -
mine parandaks teabeedastust, aitaks toimingute 
läbiviijaid eristada, lihtsustaks tehtud töö ülevaa -
tamist ja parandaks järelevalverühmade vahelist 
suhtlust;d) läbi vaatama  kõik reitinguagentuuride meetodite 
ülesehituse ja rakendamise olulised aspektid, mida 
ei ole veel hõlmatud;
e) struktureeritud viisil uurima  süsteeme, mis on 
reitinguagentuurides huvide konfliktide lahen -
damiseks kehtestatud, eriti mis puudutab kre -
diidireitingu analüütikute kauplemistegevust ja 
finantstehinguid. Lisaks peaks ESMA kontrollima  
reitinguagentuuridelt huvide konfliktide kohta 
laekunud teabe õigsust;
f) kaaluma  avalikustamisnõudeid käsitlevate täien -
davate suuniste väljatöötamist , et parandada  
reitinguagentuuride üldist teabe avalikustamist;
g) kontrollima  ja täiustama  CEREPis avalikustatud 
teabe sisu, tuginedes reitingute tulemuslikkuse 
kajastamise parimatele tavadele;
h) avaldama  kõik kohaldatavad õigusaktid ja asja -
omased dokumendid ning muutma  veebisaidi 
kasutajasõbralikumaks.
09
 Sissejuhatus
01 
Reitinguagentuurid esitavad arvamusi, 
mis aitavad vähendada laenuvõtjate, 
laenuandjate ja teiste turuosaliste 
vahelist teabe asümmeetriat. Krediidi -
reitingud on oluline vahend aktsia- ja 
võlakirjaturgudel, sisaldades investo -
rite ja turuosaliste jaoks teavet ning 
asendades mõnel juhul isegi inves  to-
rite hoolsusmeetmeid.
Regulatiivsed reformid
02 
Ehkki reguleerivad asutused toetusid 
paljudel juhtudel krediidireitingutele, 
olid reitinguagentuurid ise palju aas -
taid sisuliselt reguleerimata. Peamine 
lähenemisviis oli eneseregulatsioon, 
mis põhines Rahvusvahelise Väärt -
paberijärelevalve Organisatsiooni 
(IOSCO) kui väärtpaberisektori ülemaa -
ilmse standardite kehtestaja arendatud 
üldtunnustatud parimatel tavadel.
03 
2006. aastal esitas komisjon oma 
teatises reitinguagentuuride kohta 
järelduse, et eneseregulatsioon koos 
reitinguagentuuride poolt IOSCO 
standardite alusel tehtava vähese 
regulatsiooniga on piisav, et käsitleda 
peamisi reitinguagentuuridega seotud 
probleeme1. Reitinguagentuure regu -
leeriti ainult mõnes valdkonnas, nagu 
siseteabe alusel kauplemine ja turuga 
manipuleerimine, krediidiasutuste te -
gevus ja kapitali adekvaatsus. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komiteele 
(CESR)2 tehti ülesandeks kontrollida 
reitinguagentuuride vastavust IOSCO 
standarditele, komisjonilt oodati aga 
pideva seire tegemist valdkonna aren -
gusuundade üle. 2008. aastal puhke -
nud finantskriisist tingituna tekkis 
aga aktiivne mõttevahetus reitingu -
agentuuride tegevuse üle, mille põhjal 
algatas komisjon 2008. aasta novemb -
ris ettepaneku reitinguagentuuride 
reguleerimiseks.
04 
Reitinguagentuuride määrus võeti 
vastu 2009. aasta septembris3 ja selle 
kohaselt pidid reitinguagentuurid:
– ELis tegutsemise korral registree -
ruma riikliku järelevalveasutuse 
juures;
– avalikustama teabe mudelite, mee -
todite ja põhiliste eelduste kohta, 
millel nende reiting põhineb;
– alluma riiklike väärtpaberiturgude 
reguleerijate järelevalvele, mis põ -
hineb päritoluriigi-vastuvõtjariigi 
mudelil4.
05 
De Larosière’i aruandes5 julgustati ELi 
reitinguagentuuride reguleerimist 
ja järelevalvet tõhustama. Aruandes 
soovitati reitinguagentuuride regist -
reerimine ja järelevalve riiklike päde -
vate asutuste asemel üle anda kesksele 
Euroopa asutusele.1 Komisjoni teatis 
reitinguagentuuride kohta 
(ELT C 59, 11.3.2006, lk 2).
2 ESMA eelkäija (asutatud 2001).
3 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 16. septembri   
2009. aasta määrus (EÜ) 
nr 1060/2009 
reitinguagentuuride kohta, 
edaspidi reitinguagentuuride 
määrus (ELT L 302, 17.11.2009, 
lk 1).
4 Mudel hõlmab 
järelevalvenõukogu, kuhu 
kuuluvad kõik riiklikud 
järelevalveasutused riikidest, 
kus reitinguagentuur 
tegutseb. Mudelit kasutati ka 
pangandusjärelevalve 
tegemiseks ELis.
5 2008. aasta novembris tegi 
komisjon Jacques de 
Larosière’i poolt juhitud 
kõrgetasemelisele töörühmale 
ülesandeks sõnastada 
soovitused Euroopa 
järelevalvekorra 
tugevdamiseks, et kaitsta 
paremini liidu kodanikke ning 
taastada usaldus 
finantssüsteemi vastu. 
2009. aasta veebruaris avaldas 
de Larosière’i töörühm oma 
lõpparuande.
10 Sissejuhatus
06 
ESMA asutati 1. jaanuaril 20116 Euroo -
pa Finantsjärelevalve Süsteemi (ESFS) 
osana. ESFSi kuuluvad ESMA, Euroopa 
Pangandusjärelevalve (EBA)7 ning 
Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapen -
sionide Järelevalve (EIOPA), mis koos 
riiklike järelevalveasutuste, Euroopa 
Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRB) 
ja Euroopa järelevalveasutuste ühis -
komiteega moodustavad Euroopa 
praeguse järelevalvesüsteemi. ESMA 
peamine eesmärk on kaitsta avalikku 
huvi, tagades väärtpaberiturgude 
terviklikkus, läbipaistvus, tõhusus ja 
nõuetekohane toimimine.
07 
2011. aasta juulis anti ESMA-le ainu -
pädevus teha järelevalvet ELis regist -
reeritud reitinguagentuuride üle8.
08 
Hiljuti (2013. aasta mais) kiideti heaks 
õigusakti muutmise kolmas etapp, 
eesmärgiga vähendada investorite 
liigset usaldust krediidireitingute 
vastu ja parandada ELi liikmesriikide 
riigireitingut9.Reitinguagentuuride 
määruse põhijooned
09 
Reitinguagentuuride määruse pea -
mine eesmärk on kaitsta investoreid 
ja tagada finantsturgude stabiilsus 
ELis. Määrust kohaldatakse kõigi ELis 
tegutse  vate reitinguagentuuride suh -
tes, mis annavad krediidireitinguid, mis 
on avalikustatud või mida levitatakse 
ainult tellijatele10.
10 
Määrus sisaldab üksikasjalikke ette -
kirjutusi selle kohta, kuidas peaksid 
reitinguagentuurid huvide konflikte 
käsitlema.
11 
Määrus reguleerib krediidireitingute 
koostamise ettevalmistusprotsessi 
ja metoodikat. Reitinguagentuurid 
peavad kasutama krediidireitingu 
andmise meetodeid, mis on „ranged, 
süsteemsed, järjepidevad ja rajane -
vad ajaloolisel kogemusel põhineval 
valideerimisprotseduuril, sealhulgas 
järeltestimisel”.11 Määrus ei sekku aga 
krediidireitingute sisusse.12
12 
Reitinguagentuuride määrusega 
püütakse suurendada läbipaistvust, 
nõudes reitinguagentuuridelt nende   
reitingu koostamise meetodite ja 
kasutatud põhieelduste avalikustamist. 
Läbipaistvuse eesmärk on võimalda -
da turuosalistel hinnata täpsemalt 
seda, kas reitingud kajastavad riske 
adekvaatselt.6 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 24. novembri  
2010. aasta määrus (EL) 
nr 1095/2010, millega 
asutatakse Euroopa 
Järelevalveasutus (Euroopa 
Väärtpaberiturujärelevalve), 
muudetakse otsust 
nr 716/2009/EÜ ning 
tunnistatakse kehtetuks 
komisjoni otsus 2009/77/EÜ 
(ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).
7 2014. aasta juulis avaldas 
Euroopa Kontrollikoda 
eriaruande nr 5/2014: 
„Euroopa pangandusjärele -
valve areng – Euroopa 
Pangandusjärelevalve ja selle 
muutuv kontekst” ( http://eca.
europa.eu ), mis on kontrolli -
koja esimene eriaruanne, kus 
käsitletakse finantssektori 
õigus- ja järelevalveraamistiku 
reforme ELis.
8 Seda reitinguagentuuride 
määruse muudatust 
nimetatakse ka kui CRA II.
9 Seda reitinguagentuuride 
määruse muudatust 
nimetatakse ka kui CRA III.
10 Reitinguagentuuride määruse 
artikli 2 lõige 1.
11 Reitinguagentuuride määruse 
artikli 8 lõige 3.
12 Määruses sätestatakse, et 
„Käesolevast määrusest 
tulenevate kohustuste 
täitmisel ei mõjuta Euroopa 
Väärtpaberiturujärelevalve, 
komisjon ega liikmesriigi mis 
tahes ametiasutused 
krediidireitingute sisu ega 
metoodikat.”
11 Sissejuhatus
13 
Reitinguagentuuride määrusega 
antakse ka ESMA-le uued ülesanded ja 
volitused:
– reitinguagentuurid peavad ELi 
finantstoodete hindamisel regist -
reerima end ESMA juures;
– ESMA teeb reitinguagentuuride üle 
pidevat järelevalvet;
– Kui reitinguagentuurid määrust 
ei täida, kohaldab ESMA nende 
suhtes sanktsioone.ESMA ülesanded
14 
Tabelis 1  antakse ülevaade ESMA põhi -
ülesannetest seoses reitinguagentuuri -
de registreerimise ja järelevalvega.Tabel 1Ülevaade ESMA ülesannetest
Registreerimine ja registree -
rimata reitinguagentuuride 
kindlakstegemine1Järelevalveraamistik
Avalikustamine Riskihindamine ja 
kavandamineJärelevalve
• Kõik ELis tegutsevad reitinguagen -
tuurid peavad taotlema ESMA-lt 
registreerimist.
• Kolmandates riikides tegutsevad 
reitinguagentuurid, kelle krediidi -
reitinguid kasutatakse ELis, tuleb 
ESMA poolt sertifitseerida.
• Registreerimine koosneb kahest 
etapist: i) täielikkus;  
ii) vastavus
• ESMA peaks välja töötama regist -
reerimisprotsessi regulatiivsete 
tehniliste standardite projekti.
• ESMA peaks tagama selle, et 
ELis ei anna krediidireitinguid 
registreerimata/sertifitseerimata 
reitinguagentuurid.• ESMA kogub turuteavet ja teeb 
uuringuid, et kindlaks teha 
reitinguagentuuride valdkonna 
suundumused ja riskid.
• ESMA teeb riskihindamise, mis 
põhineb turuteabel ja reitingu -
agentuuride järelevalve käigus 
saadud teadmistel.
• Iga reitinguagentuuri 
riskihindamistabeli ja üldise 
riskinäidiku arendamine.
• Töökava koostamine• ESMA vastutab reitinguagen -
tuuride pideva järelevalve eest.
• ESMA teeb reitinguagentuuride 
perioodilise aruandluse üle 
seiret.
• Seire reitinguagentuuridepoolse 
esialgsete registreerimistingi -
muste muutmisest teavitamise 
üle.
• Mittevastavuse riski ilmsiks -
tulekul võib ESMA läbi viia 
individuaalse, temaatilise või 
juhtumipõhise uurimise.
• Eelnevate uurimiste ja temaati -
liste ülevaadete järelkontroll.• ESMA peab tagama, et reitingua -
gentuurid avalikustavad oma 
hindamismeetodid ja hindamisel 
kasutatud põhieeldused.
• ESMA haldab CEREPit (avalik 
andmebaas reitingute tulemus -
likkuse kohta).
• ESMA haldab SOCRAT-it (sise -
andmebaas), kuhu reitinguagen -
tuurid kannavad igakuiselt kõik 
reitinguandmise toimingud.
1 Selle käigus teeb ESMA kindlaks need üksused, mis tegutsevad ELis reitinguagentuurina, kuid ei ole registreeritud.
Allikas : Euroopa Kontrollikoda reitinguagentuuride määruse sätete ja ESMA esitatud teabe põhjal.
12
 Auditi lähenemisviis
15 
Auditiga uuriti, kas ESMA-poolne 
reitinguagentuuride registreerimi -
ne ja järelevalve oli mõjus. Täpse -
malt analüüsiti, kas:  
– kõigi potentsiaalsete reitinguagen -
tuuride registreerimine oli toimu -
nud nõuetekohaselt ja tõhusalt;
– ESMA-s oli välja töötatud ja raken -
damisel järelevalvetegevuse üksik -
asjalik kava ning riskihindamine;
– järelevalveraamistiku rakendami -
sel käsitleti reitinguagentuuride 
tegevuses ilmnenud probleeme13, 
sealhulgas neid, mis on seotud hin -
damisnõukogude sõltumatuse ja 
huvide konfliktide ärahoidmisega;
– ESMA ja reitinguagentuurid aval -
davad sidusrühmade jaoks piisavat 
ja lisaväärtust andvat teavet.
16 
Auditikriteeriumid koostati järgmiste 
allikate põhjal:
i) reitinguagentuuride määruse 
õiguslikud nõuded ja eesmärgid, 
samuti täiendavad delegeeritud 
määrused (tehnilised standardid);
ii) ESMA järelevalvejuhend ja 
järelevalvekäsiraamat;
iii) ESMA reitinguagentuuride regist -
reerimise käsiraamat;
iv) asjakohased IOSCO suunised ja 
põhimõtted;
v) USA vastava järelevalveasutuse 
SEC dokumendid, et võrrelda kahe 
asutuse tegevusvolitusi.17 
Kontrollikoda kogus auditi tõendus -
materjali registreerimis- ja järelevalve -
toimikute valimi ülevaatamise põhjal. 
Samuti vesteldi ESMA peamiste järele -
valve ja riskijuhtimise eest vastutavate 
töötajatega. Kogutud tõendite põhjal 
analüüsiti registreerimisprotsessi, 
riskihindamist ja ressursside planeeri -
mist, järelevalvetegevuse korraldamist 
ja reitinguagentuuride avalikustatud 
teabe asjakohasust.
18 
Lisaks ESMA-s tehtud tööle külastati 
info kogumise eesmärgil kolme rei -
tinguagentuuri ning küsitleti kümmet 
riiklikku pädevat asutust14, et saada 
teavet nende järelevalvealase lähene -
misviisi ja metoodika kohta.
19 
Samuti hindasid väliseksperdid teabe 
avalikustamise nõudeid seoses viie 
reitinguagentuuri meetodite, mude -
lite ja peamiste hindamiseeldustega, 
ning vaatasid üle ESMA poolt CEREPi 
andmebaasis avaldatud hindamise 
tulemuslikkuse näitajad. Auditi lähene -
misviisi kirjeldatakse üksikasjalikumalt 
II lisas .13 Näiteks võimalikud huvide 
konfliktid ja vähene 
läbipaistvus.
14 Riikide pädevad asutused on 
riigiasutused, mis vastutavad 
riiklike õigusaktide alusel 
finantssektori (ühe osa) 
järelevalve ja reguleerimise 
eest.
13
 I osa. Registreerimine ja  
registreerimata reitingu -
agentuuride kindlakstegemine
Sissejuhatus
20 
Et ELis asutatud reitinguagentuurid 
saaksid tegutseda, tuleb neil end 
ESMA juures registreerida. Enne ESMA 
asutamist oli registreerimine riikide pä -
devate asutuste ülesanne. Joonisel 1  
on toodud 23 2015. aasta juuni seisuga 
registreeritud reitinguagentuuri15.21 
Lisaks registreerimisprotsessi juhtimi -
sele peab ESMA tagama, et krediidirei -
tinguid ei annaks ettevõtted, kes ei ole 
reitinguagentuurina registreeritud.Joonis 1ELis registreeritud reitinguagentuurid
Allikas : Euroopa Kontrollikoda ESMA esitatud teabe põhjal. Euler Hermes Rating GmbH
 BCRA-Credit Rating Agency AD
 Feri EuroRating Services AG
 Creditreform Rating AG
 Scope Ratings GmbH
 ICAP Group SA
 GBB-Rating Gesellschaft für 
  Bonitätsbeurteilung GmbH
 ASSEKURATA
 ARC Ratings, S.A.  AM Best Europe-Rating Services Ltd. 
 DBRS Ratings Limited
 Fitch Group.
 Moody’s Group
 Standard & Poor’s Group
 CRIF S.p.A.
 Capital Intelligence (Cyprus) Ltd
 European Rating Agency, a.s.
 Cerved Rating Agency S.p.A.  Asexor
 The Economist Intelligence Unit Ltd
 Dagong Europe
 Spread Research
 EuroRatin Sp. Z o.o
 Moody’s Investor Services EMEA Ltd.
… kelle üle teeb järelevalvet ESMA.ESMA poolt, 2012–2015 Riikide pädevate asutuste poolt, 2010–2012Euroopa Liidus registreeritud reitinguagentuurid …15 Moody’s esineb tabelis kaks 
korda, sest pärast mitme 
Moody’s grupi registreerimist 
riikide pädevate asutuste 
tasemel registreeriti ESMA-s 
Moody’s Investor Services 
EMEA Ltd.
14
I osa. Registreerimine ja registreerimata 
reitinguagentuuride kindlakstegemine
ESMA lühendas registree -
rimisprotsessi, kuid 
mõningate kriteeriumide 
hindamine on endiselt 
problemaatiline
ESMA-l on reitinguagentuu -
ride jaoks hästi välja tööta -
tud registreerimiskord
22 
Kui ELis asutatud ettevõte alustab 
krediidireitingualast tegevust, peab 
ta taotlema ESMA-lt registreerimist. 
Registreerimisprotsess koosneb kahest 
osast: i) täielikkuse kontrollimine; 
ii) nõuetele vastavuse kontrollimine 
(neist kahest etapist ülevaate saami -
seks vt joonist 2 ).Joonis 2Reitinguagentuuride registreerimise protsess
Allikas : Euroopa Kontrollikoda ESMA esitatud teabe põhjal.+45p* x +1p +20p +5p
+20p
p: tööpäev
* Kinnitamise, tegevuse edasiandmise või erandi taotlemise korral võidakse seda pikendada 60 tööpäevani.Reitinguagen-
tuur saadab täiendavat teavetVastavuskontrolli etappTäielikkuse kontrolli 
etapp
ESMA kontrollib taotluse vastavust reitinguagentuuride määrusele
Otsusest teavitatakse: reitingu-
agentuuri
 Euroopa 
Komisjoni
 Euroopa 
järele-valveasutusi
 tehnilise 
komitee liikmeid
Otsus avalda-takse ESMA veebisaidil.ESMA järeleval-venõukogu teeb otsuse selle kohta, kas taotlus heaks kiita või mitteReitinguagen-tuurilt võidakse küsida täiendavat teavetKui taotlus on täielik, saadab ESMA reitinguagen-tuurile kirja ja alustab vastavuskont-rolli etappiKui taotlus ei ole täielik, saadab ESMA kirja, kus küsib täiendavat teavetESMA teatab e-posti teel taotluse kättesaamisestReitinguagen-tuur saadab ESMA-le registreerimis-taotluse
15
I osa. Registreerimine ja registreerimata 
reitinguagentuuride kindlakstegemine
23 
ESMA on koostanud registreerimis-
etapi kohta eraldi käsiraamatu. Selles 
kirjeldatakse protseduure, mida tuleb 
järgida alates ESMA ja reitinguagen -
tuuri esimesest kontaktist kuni re -
gistreerimisprotsessi lõpuni. Samuti 
on ESMA välja töötanud e-kirjade 
kavandid ja standardvormid eeltaot -
luste, täielikkusest teavitamise, teabe -
päringute, järelevalvenõukogu lõplike 
otsuste, tasude jm jaoks, mis muudab 
protsessi tõhusamaks.
24 
Teabe analüüsimise ja reitinguagentuu -
rilt täiendava teabe taotlemise protses -
si võib korrata nii mitu korda, kui ESMA 
peab vajalikuks. Pärast taotlustoimi -
ku koostamist võib ESMA nõuetele 
vastavuse kontrolli etapis täiendavaid 
selgitusi küsida ja/või reitinguagentuu -
ride juurde kontrollkäike teha.ESMA lühendas 
registreerimisprotsessi, kuid 
see on regulatiivsete nõuete 
tõttu endiselt keerukas
25 
Ehkki määruses on ette nähtud kahe -
etapiline protsess (vt joonis 2 ), õnnes -
tus ESMA-l registreerimise keskmist 
kestust märkimisväärselt vähendada – 
373 kalendripäevalt 227-le. Tabelis 2  
antakse ülevaade 2014. aasta detsemb -
ri seisuga riikide pädevate asutuste ja 
ESMA poolt menetletud taotlustest.Tabel 2Registreerimistaotluste hindamiseks kulunud keskmine kalendripäevade arv ja 
täiendava teabe päringute keskmine arv
KÕIK TAOTLUSED HEAKSKIIDETUD TAOTLUSED TAGASILÜKATUD TAOTLUSED
Taotluse hinda -
mise keskmine 
päevade arvTäiendava teabe 
päringute keskmine 
arvTaotluse hinda -
mise keskmine 
päevade arvTäiendava teabe 
päringute keskmine 
arvTaotluse hindamise 
keskmine päevade 
arvTäiendava teabe  
päringute keskmine  
arv
Riikide 
pädevad 
asutused373 1,8 375 1,8 342 1,0
(19 taotlust) (18 heakskiidetud taotlust) (1 tagasilükatud taotlus)
ESMA227 2,1 209 2,0 254 2,3
(10 taotlust) (6 heakskiidetud taotlust) (4 tagasilükatud taotlust)
Allikas : Euroopa Kontrollikoda ESMA esitatud teabe põhjal.
16
I osa. Registreerimine ja registreerimata 
reitinguagentuuride kindlakstegemine
26 
Kui ESMA leiab täielikkuse kontrollimi -
se etapis, et reitinguagentuuri poolt 
saadetud dokumendid ei ole piisa -
vad, võib ta täiendavat teavet küsida. 
Iga kord pärast reitinguagentuurilt 
lisateabe saamist on ESMA-l 20 töö -
päeva aega, et dokumente hinnata ja 
reitinguagentuuri taotluse täielikku -
sest või mittetäielikkusest teavitada. Registreerimisprotsessi kaheks jaga -
mine muudab protsessi üsna tülikaks 
ja pikaks, sest täielikkuse hindamise 
raames hinnatakse ka reitinguagen -
tuuri saadetud dokumentide sisu. See 
tähendab ESMA jaoks topelttööd, kuna 
ta peab täielikkuse hindamise etapis 
tegema ka lühikese nõuetele vastavuse 
hindamise. Joonisel 3  on näha täie -
likkuse hindamise etapi tavaline kulg.Joonis 3Täielikkuse kontrollimise etapi keskmine tööpäevade arv
Allikas : Euroopa Kontrollikoda ESMA esitatud teabe põhjal. Käivitub täielikkuse kontrolli etapp
 ESMA alustab vastavuskontrolli etappi Reitinguagentuur saadab uued dokumendid
 ESMA hindab taotluse täielikkust
 Teine teabepäring ESMA hindab taotluse täielikkust
 Esimene teabepäring
 Reitinguagentuur saadab uued dokumendid
 ESMA hindab taotluse täielikkust20 
tööpäeva
20 
tööpäeva
20 
tööpäevaKuni 20 
tööpäeva
Kuni 20 
tööpäeva
Kuni 45 
tööpäeva
17
I osa. Registreerimine ja registreerimata 
reitinguagentuuride kindlakstegemine
27 
ESMA reitinguagentuuride registree -
rimise käsiraamatu kohaselt tuleb iga 
reitinguagentuuri taotlus üle vaadata 
nelja silma põhimõttel16. Dokumentide 
põhjal ei olnud aga võimalik kindlaks 
teha, kas seda rakendati kõigi läbivaa -
datud registreerimistoimikute puhul.
28 
ESMA ei dokumenteeri registreerimis -
protsessi käigus piisavalt meetodite 
hindamist. Krediidireitingu andmise 
meetodid peavad olema ranged, 
süsteemsed, järjepidevad ja rajane -
ma ajaloolisel kogemusel põhineval 
valideerimisprotseduuril, sealhulgas 
järeltestimisel. Kõiki neid nõudeid on 
üksikasjalikumalt käsitletud täiendavas 
meetodeid käsitlevas delegeeritud 
määruses (ülevaate saamiseks vt joo -
nis 4 ). Teisest küljest on reitinguagen -
tuuride määruses ette nähtud, et ESMA 
ei tohi sekkuda reitingu sisusse ega 
meetoditesse.
29 
ESMA peab registreerimisprotsessi 
käigus hindama reitinguagentuuri -
de meetodite vastavust eeltoodud 
nõuetele. Kontrollikoda täheldas, et 
läbivaadatud registreerimistoimikud 
sisaldasid teavet peamiselt selle kohta, 
et ESMA kontrollis krediidireitingute 
andmise meetodite rangust (vt rohelist 
osa joonisel 4 ).16 Nõue, mille kohaselt peab 
tehingu heaks kiitma 
vähemalt kaks isikut. Näiteks 
erinevate ülesannete 
lahushoidmine, ristkontroll, 
varade kahekordne kontroll, 
kahe allkirja nõue jne.
18
I osa. Registreerimine ja registreerimata 
reitinguagentuuride kindlakstegemineJoonis 4Krediidireitingu meetodid vastavalt reitinguagentuuride määrusele
Allikas : Euroopa Kontrollikoda reitinguagentuuride määruse sätete põhjal. Selle uurimine, kui tundlikud on 
krediidireitingute andmise meetodid 
muutuste suhtes nende algeeldustes.
    Meetoditega saadud varasemate krediidi-
reitingute hindamine.
 Usaldusväärseid sisendite, sealhulgas andmevalimite 
sobiva suuruse kasutamine.
 Kõigi krediidireitingu kategooriate osas nende üksuste, 
millele reitinguid antakse, peamiste geograafiliste 
piirkondade arvessevõtmine.
 Järeltestimise käigus esile tõstetud süsteemsete 
krediidireitingute anomaaliate tuvastamine ning parandamine.
 Regulaarsed krediidireitingute ja tulemuslikkuse 
ülevaated.
 Valimisisene ja -väline testimine. Varasemad valideerimise või järeltestimise andmed.Artikkel 7:  
VALIDEERI-
MISPROTSESS,
sealhulgasJÄRELTES-TIMINE Meetodite jätkuv kasutatavus, välja 
arvatud juhul, kui on olemas objektiivne põhjus, miks meetodeid muuta või nende kasutamine lõpetada.
 Võimaldab kohe arvesse võtta iga käimasoleva 
seire või kontrolli tulemusi, eriti juhul, kui muutused struktuursetes makromajanduslikes või finantsturu tingimustes võivad nende meetoditega saadud krediidireitinguid mõjutada. 
 Krediidireitingute võrdlemine eri varaklasside 
lõikes. Meetodite, analüütiliste mudelite, peamiste 
krediidireitingu määramise eelduste ja kriteeriumide süsteemne rakendamine kõigi antud varaklassi või turusegmendi krediidireitingute kujundamisel.
 Meetodite asjakohasuse läbivaatamise tulemusi on 
võimalik kohe arvesse võtta.
Artikkel 6:  
JÄRJEPIDEVADArtikkel 5:  SÜSTEEMSEDArtikkel 4:  
RANGED
Meetodeid 
käsitlevad 
delegeeritud 
määrusedKrediidireitingu andmise meetodid peavad olema ranged, süsteemsed, järjepidevad ja rajanema 
ajaloolisel kogemusel põhineval valideerimisprotseduuril, sealhulgas järeltestimisel.
 Selged ja töökindlad kontrollimehhanismid ja protsessid. Asjakohased põhitegurid. Reitingu saanud üksuste ja tegurite vaheline
modelleeritud seos.
 Usaldusväärsed, asjakohased ja kvaliteediga seotud 
analüütilised mudelid, peamised krediidireitingute määramise eeldused ja kriteeriumid.
 Kvalitatiivsete tegurite selgitus: hinnangu ulatus, 
teguritele omistatud suhteline kaal.
 Kvantitatiivsete tegurite selgitus: peamised muutujad, 
teabeallikad, põhieeldused, modelleerimis- ja kvantitatiivsed tehnikad, suhteline kaal.
 sisekontrolli käigus kogutud andmete ja 
tulemuste kohene arvessevõtmine.
19
I osa. Registreerimine ja registreerimata 
reitinguagentuuride kindlakstegemine
Reitinguagentuuride poolt 
meetodite kohta esitatud 
teabe üksikasjalikkus
30 
ESMA ei ole välja töötanud üksikasja -
likku nimekirja dokumentidest, mida 
on vaja registreerimisprotsessi käigus 
krediidireitingu andmise meetodite 
hindamiseks, ega kindlaks määranud, 
milline on üksikasjalikkuse vastu -
võetav miinimumtase. Läbivaadatud 
registreerimistoimikutest nähtus, et 
meetodite dokumenteerimise üksikas -
jalikkuses esinesid suured erinevused. 
Ühe läbivaadatud registreerimistoimi -
ku puhul puudus näiteks teave mude -
lite koostamise või kvantitatiivsete 
tehnikate kohta, nagu on ette nähtud 
meetodeid käsitlevas delegeeritud 
määruses, samuti puudus kinnitus iga 
kasutatud kvalitatiivse või kvantitatiiv -
se teguri tähtsuse kohta, mis sisaldaks 
ka teguritele omistatud kaalu kirjeldust 
ja põhjendust.ESMA-l puudus reitingu -
agentuuride kontrolli -
misel struktureeritud 
lähenemisviis
31 
Ettevõtted, mis annavad üksnes 
erakrediidireitinguid, samuti kesk -
pankade hinnatud krediidikvaliteedi 
astmed või krediidireitingud jäävad 
väljapoole reitinguagentuuride mää -
ruse reguleerimisala. 1. selgituses  kir-
jeldatakse krediidireitingu ja krediidi -
kvaliteedi astmete vahelist erinevust.
32 
Paljud ettevõtted hindavad krediidi -
kvaliteedi astmeid, annavad ekspordi -
krediidi hinnanguid või tegutsevad 
laiemalt investeerimisnõustajatena. 
Finantsteenuseid pakkuvad ettevõt -
ted on registreeritud vastavate riikide 
pädevate asutuste poolt, kes teevad 
nende üle ka järelevalvet.
Krediidireiting ja krediidihindamine
„Krediidireiting”  – arvamus ettevõtte krediidivõime, võla- või finantskohustuse, võlakirjade, eelisaktsiate või 
muude finantsinstrumentide kohta või sellise võla- või finantskohustuse, võlakirjade, eelisaktsiate või muude 
finantsinstrumentide emitendi kohta, mis on esitatud kindlaksmääratud reitingukategooriate järjestamise 
süsteemi abil.
„Krediidikvaliteedi astmed”  – krediidivõimelisuse näitaja, mis on saadud, võttes kokku ja väljendades and -
meid üksnes eelnevalt kindlaks määratud statistilise süsteemi või mudeli alusel ilma täiendava olulise reitingu -
spetsiifilise analüütilise sisendita krediidireitingu analüütikult.1. selgitus
20
I osa. Registreerimine ja registreerimata 
reitinguagentuuride kindlakstegemine
33 
ESMA on moodustanud tehnilise 
komitee17, mis käib koos ühe või 
kahe kuu tagant. Koosolekute alaline 
päevakorra punkt on registreerima -
ta reitinguagentuuride kindlaks -
tegemine. Komitee on ESMA jaoks 
oluline võrgustik, aidates kindlaks 
teha ettevõtteid, mis peaksid olema 
reitingu  agentuurina registreeritud. 
Osa kontrollitud ettevõtetest tege -
les tõepoolest reitinguagentuuride 
määruse reguleerimisalasse kuuluvate 
toimingutega ja registreeriti hiljem 
reitinguagentuurina. Ehkki reitingute 
andmine ettevõtte poolt, kes ei ole 
registreeritud, tähendab reitinguagen -
tuuride määruse rikkumist, mille eest 
on ESMA-l õigus määrata trahv, ei ole 
ta seda õigust veel kasutanud.
34 
ESMA tegevus registreerimata 
reitingu  agentuuride kindlakstegemisel 
ei olnud struktureeritud ja seda tehti 
enamasti juhtumipõhiselt. 2015. aasta 
märtsis võttis ESMA vastu registree -
rimata reitinguagentuuride kindlaks -
tegemise strateegia ja töökava18.Eurosüsteemi kehtivad 
eeskirjad ei taga, et kõik 
ESMA poolt registreeritud 
reitinguagentuurid 
oleksid võrdsel alusel
35 
Reitinguagentuurid on eraettevõtted, 
kelle roll finantsturgudel on märkimis -
väärne. Mitmesugused tegurid muuda -
vad krediidireitinguturule sisenemise 
keeruliseks. Pikaajaline hea maine on 
konkurentsieeliseks. Investorid kaldu -
vad eelistama tuntud reitinguagentuu -
ride krediidireitinguid, kuna reitingute 
koostamise meetoditest arusaamine 
nõuab ressursse. Samamoodi eelista -
vad emitendid küsida krediidireitin -
guid ainult reitinguagentuuridelt, mida 
investorid kasutavad ja usaldavad 
kõige rohkem.
36 
Üks krediidireitinguturu järelevalve 
plusse on see, et see annab krediidirei -
tingute kasutajatele teatava kindluse 
reitinguagentuuri töö kvaliteedi kohta. 
Konkurentsi puudumine krediidirei -
tinguturul on olnud probleemiks19 
ning ESMA asutamise üks peamisi 
ajendeid oli luua kõigile krediidireitin -
guturu osalejatele tõeliselt võrdsed 
tingimused.17 Tehniline komitee koosneb 
riikide pädevate asutuste 
esindajatest ja selle ülesanne 
on aidata ESMA-l ette 
valmistada 
reitinguagentuuride 
järelevalvet puudutavaid 
poliitilisi otsuseid. Komitee 
pakub tehnilist nõustamist, 
osaledes tehniliste 
standardite, suuniste ja 
soovituste koostamises.
18 ESMA küsib näiteks 
registreeritud 
reitinguagentuuridelt ja 
teistelt sidusrühmadelt 
regulaarselt teavet võimalike 
reitinguid andvate ettevõtete 
kohta ELis ja teeb iga poole 
aasta tagant internetis 
lauskontrolli.
19 EL on võtnud meetmeid 
krediidireitinguturu 
konkurentsi suurendamiseks 
Euroopas. 
Reitinguagentuuride 
määruses käsitletakse 
konkurentsi suurendamist 
mitmes punktis. Euroopa 
Parlament on mitmel korral 
palunud komisjonil uurida 
Euroopa reitinguagentuuride 
võrgustiku loomise võimalust. 
5. mail 2014 kiitis komisjon 
heaks Euroopa Parlamendile ja 
nõukogule adresseeritud 
aruande väiksemate 
reitinguagentuuride 
võrgustiku teostatavusest ELis 
(COM(2014) 248 (final)).
21
I osa. Registreerimine ja registreerimata 
reitinguagentuuride kindlakstegemine
37 
Eurosüsteem20 on finantsturgude 
oluline osaline, tõstes oma rahapoliiti -
ka operatsioonidega finantssüsteemi 
likviidsust. Eurosüsteem annab võrd -
setele vastaspooltele21 laenu üksnes 
tagatise22 vastu, mis peab vastama 
kõrgetele krediidistandarditele. 
Krediidihinnangu23 tegemiseks võtab 
eurosüsteem arvesse mitmest allikast 
pärit teavet:
 ο krediidikvaliteeti hindavate asutus -
te antud krediidireitingud24;
 ο riikide keskpankade krediidihinda -
mise sisesüsteemid;
 ο reitingupõhised sisesüsteemid;
 ο kolmandate isikute 
hindamisvahendid.
38 
Praegu aktsepteerib eurosüsteem 
ainult nelja krediidikvaliteeti hindava 
asutuse reitinguid. Et eurosüsteem 
reitingu aktsepteeriks, peab reitingu -
agentuur olema ESMA poolt registree -
ritud või sertifitseeritud ning täitma 
teatud tegevuskriteeriume ja tagama 
asjakohase hõlmavuse. Lisaks akt -
septeerib eurosüsteem praegu kaht 
väiksemat reitinguagentuuri hindamis -
vahendi pakkujana. Need vahendid on 
kõnealuste reitinguagentuuride jaoks 
aga piiratud väärtusega, võrreldes 
krediidikvaliteeti hindava asutusena 
tunnustamisega.39 
Kontrollikoja vestlustest 
krediidireitingu  turu osalejatega selgus, 
et väiksemate Euroopa reitinguagen -
tuuride hinnangul on nende edasise 
tegevuse arendamise seisukohalt 
väga oluline, et eurosüsteem regist -
reeriks nad krediidikvaliteeti hindava 
asutusena, eriti seoses sisenemisega 
struktureeritud finantseerimise25 
krediidireitinguturule, mis on reitingu -
agentuuride tulude ja kasumi jaoks 
ülekaalukalt tähtsaim turuosa. Euro -
süsteem toetab aga kahetasemelist 
turustruktuuri, kus väikesed reitingu -
agentuurid ei saa suurtega võrdsetel 
alustel konkureerida. Eelkõige takistab 
sisenemist asjakohase hõlmavuse 
kriteerium.26
40 
Eurosüsteemi praegune reitinguagen -
tuuride tunnustamise kord sarnaneb 
pigem reitinguagentuuride järeleval -
vele – ülesanne, mille on ELi seadus -
andja usaldanud üksnes ESMA-le – kui 
lihtsalt haldusprotseduurile krediidi -
reitingute esitajate aktsepteerimiseks. 
Erinevalt eurosüsteemist aktsepteerib 
USA Föderaalreserv enamikul juhtudel 
kõigi kümne SECi poolt registreeritud 
reitinguagentuuri reitinguid.20 Eurosüsteem on euroala 
rahapoliitiline organ. Sellesse 
kuuluvad Euroopa Keskpank ja 
liikmesriikide keskpangad. 
Eurosüsteemi esmane 
eesmärk on hinnastabiilsuse 
säilitamine. Samuti on selle 
ülesanne tagada 
finantsstabiilsus ja edendada 
Euroopa finantsintegratsiooni.
21 Võrdsed vastaspooled peavad 
vastama teatavatele nõuetele, 
mis on sätestatud suunise 
EKP/2014/60 artiklites 55–57.
22 Eurosüsteemile keskpanga 
laenutehingute tagatisena 
antud varad peavad täitma 
teatud kriteeriumid.
23 Eurosüsteemi 
krediidihindamise raamistikus 
on kindlaks määratud 
protseduurid, eeskirjad ja 
tehnikad, millega tagada kõigi 
aktsepteeritavate varade 
suhtes kõrged 
krediidistandardid.
24 Krediidikvaliteeti hindavad 
asutused on 
reitinguagentuurid, mis 
annavad regulatiivsetel 
eesmärkidel reitinguid ja 
vastavaid makseviivituse 
tõenäosuse hinnanguid.
25 Struktureeritud 
finantsinstrumendid 
kasutavad riskide 
ülekandmiseks keerulisi 
õiguslikke ja äriüksusi. Nende 
aluseks võib olla näiteks 
väärtpaberistamise tehing, 
milles kasutatakse varade 
kogumit uue erijoontega 
finantsinstrumendi loomiseks.
26 Kriteeriumi täitmine eeldab 
suure hulga emitentide, eriti 
struktureeritud rahastamise 
turuosas tegutsevate 
emitentide nõudlust 
krediidireitingute järele. Ei ole 
aga tõenäoline, et sellised 
emitendid tunneksid 
kirjeldatud teenuse vastu huvi, 
kui reitinguagentuur ei ole 
veel eurosüsteemi poolt 
aktsepteeritud.
22
 II osa. Kavandamine 
ja riskijuhtimine
Riskipõhine 
kavandamisprotsess ei 
anna täit kindlust selle 
kohta, et ESMA kasutab 
oma ressursse parimal 
viisil
41 
Üksuseid, kelle üle järelevalvet tehak -
se, ei saa kogu aeg uurida; seepärast 
on väga oluline kehtestada ratsionaal -
ne süsteem, otsustamaks, milliseid 
probleeme käsitleda ja millal. ESMA 
kasutab järelevalvetegevuse kavanda -
miseks riskipõhist protsessi, et tagada 
piiratud ressursside võimalikult tõhus 
kasutamine. Protsessi võib jagada kol -
meks osaks (vt joonis 5 ):
i) riskianalüüs, mille käigus tehakse 
kindlaks valdkonnad, kus võib 
esineda nõuetele mittevastavust;ii) riskide järjestamine, mille käigus 
tehakse kindlaks suure riskiga 
valdkonnad, millele järelevalvete -
gevus suunata;
iii) järelevalvetegevuse tööplaani 
koostamine, et eraldada res -
sursid vastavalt järgmise aasta 
prioriteetidele.Joonis 5ESMA iga-aastane riskihindamisprotsess
Allikas : Euroopa Kontrollikoda ESMA esitatud teabe põhjal.
 Järelevalvetoimingute valimine
 Ülesannete jaotamine Riskihindamistabelid
Aasta töökavaJärelevalvenõukogule 
esitatav riskiaruanne
JuhtumianalüüsidRiskinäidikudRiskide kindlakstegemine Kavandamine Riskide järjestamine
23 II osa. Kavandamine ja riskijuhtimine
Riskide kindlakstegemine 
on põhjalik, kuid seda on 
keeruline kontrollida
ESMA-l on riskide kindlaks -
tegemiseks põhjalik lähenemis -
viis …
42 
ESMA riskihindamismaatriks hõlmab 
13 riskivaldkonda, mis on jagatud nelja riskikategooriasse (vt joonis 6 ). Riski -
valdkonnad sisaldavad laiu teemasid, 
mis jagunevad omakorda kitsamateks 
teemadeks. Näiteks huvide konflikti -
de haldamise riskivaldkond koosneb 
rohkem kui üheksast üksikasjalikust 
teemast, nagu sidusrühmade või nõu -
kogu liikmete mõju ja avalikustatud 
teabe asjakohasus.Joonis 6Riskikategooriatest riskivaldkondade ja teemadeni
Allikas : Euroopa Kontrollikoda ESMA esitatud teabe põhjal.RISKIKATEGOORIAD /uniF6AE4/uniF6AF
Riskijuhtimise kvaliteedi riskHindamisprotsessi riskSiseriskiraamistiku 
metodoloogiline risk Juhtimise kvaliteedi risk
Iga riskivaldkond hõlmab mitut teemat
 Sisekontrollifunktsioonid 
 Tegevjuhtkonda mittekuuluvad sõltumatud juhtorgani liikmed  Äritegevuse ja analüüsifunktsiooni lahushoidmine Aktsionäride mõju  Juhatuse liikmete mõju  Kõrvalteenuste mõju  Teabe avalikustamise asjakohasus  Huvide konfliktide käsitlemispõhimõtete asjakohasus  Sisearutelud tuvastatud huvide konfliktide üle  Muud teemadStruktuuri- ja menetlusrisk
Tegevuse edasiandmise riskPersonaliriskInfotehnoloogiarisk Portfellirisk
KontsentratsiooniriskStrateegiline risk
Auditi- ja vastavusriskTEGEVUSRISKID KESKKONNARISKID ÄRIMUDELIRISKID JUHTIMISRISKID
Huvide konﬂiktide haldamise 
risk Riskikategooriad (13)
24 II osa. Kavandamine ja riskijuhtimine
43 
Iga-aastane riskihindamine on riskide 
kindlakstegemise peamine vahend. 
Selles kasutatakse aasta jooksul 
reitinguagentuuride kohta saadud 
teadmisi ning nende poolt esitatud do -
kumentide analüüsi. Selle teabe põhjal 
koostavad riskianalüüsi tegijad koos 
järelevalvet teostavate töötajatega iga 
kontrollitud reitinguagentuuri riski -
hindamistabeli. Riskihindamistabelites 
esitatakse kõik teadaolevad riskid ja 
järjestatakse nad tähtsuse alusel.
44 
Riskihindamistabelid koondatakse 
iga-aastasesse riskinäidikusse, mis 
näitab iga kontrollitud reitingu -
agentuuri riskitaset riskivaldkondade 
kaupa. Eraldi riskinäidikud koostatakse 
suuremate reitinguagentuuride ja kõigi 
väiksemate reitinguagentuuride kohta, 
et arvesse võtta erinevat turumõju. 
Riskinäidikuid kasutatakse reitingu -
agentuuride turu süstemaatiliste 
riskide kindlakstegemiseks.
45 
Lisaks iga-aastasele riskihindamisele 
teeb ESMA juhtumipõhist riskianalüü -
si. Analüüsi ajendiks võib olla mõni 
asjakohane uudis reitinguagentuuride 
turul, hindamisandmete või krediidi -
turu andmete analüüs. Selle eesmärk 
on õigeaegselt kindlaks teha üksikute 
reitinguagentuuride või sama reitingu -
tootega tegelevate reitinguagentuuri -
de rühmade probleemsed valdkonnad 
või mis tahes turusuundumused, mis 
võib põhjustada järelevalvetegevuse 
prioriteetide muutmist.46 
ESMA on hakanud juhtumipõhist 
riskianalüüsi järjest rohkem kasutama. 
Hiljuti on sellise analüüsi tegemine 
ESMA leidude tulemusel sagenenud. 
Kõik analüüsid aitasid ESMA-l kindlaks 
teha suure riskiga valdkonnad ja selli -
sed valdkonnad, kus järelevalverühm 
peaks oma teadmisi teatud teemade 
kohta täiendama.
… kuid dokumenteerimine on 
mitmes aspektis puudulik
47 
Riskijuhtimise valdkonnas tuleks 
olemasolevad teadmised arusaadaval 
viisil nõuetekohaselt dokumenteerida. 
Lisaks tuleks korralikult dokumenteeri -
da üksikasjalikud probleemid ja leiud, 
samuti muutuvate riskitasemete põh -
jendus. Mõjusa järelevalve tagamiseks 
peaks raamistik andma järelevalveper -
sonalile võimaluse riskide arenemine ja 
nende käsitlemine üle vaadata27.
48 
Riskihindamistabelid sisaldavad iga 
riski valdkonna koondhinnangut. 
Koondhinnangu tulemus salvestatakse, 
kuid iga riskivaldkonna raames tehta -
vaid üksikasjalike teemade hindamisi 
ei dokumenteerita. See võib põhjusta -
da teadmiste kadu ja raskusi selle kind -
lakstegemisel, kuidas on väiksemad 
riskid suuremasse üle kantud.27 Rahvusvaheline standard IEC 
31 010:2009, osa 5.5.
25 II osa. Kavandamine ja riskijuhtimine
49 
Riskihindamissuunistes on ette nähtud 
dokumendid, mis tuleb riskihindamis -
tabelite koostamisel läbi vaadata. Selle 
aluseks olevat tööd aga ei dokumen -
teerita nõuetekohaselt ja puuduvad 
tõendid selle kohta, et keegi kontrol -
liks seda.
50 
Kui riskitase riskihindamistabelis muu -
tub, ei dokumenteeri ESMA muutuse 
põhjuseid. Otsused selliste muutuste 
kohta tehakse suuliselt järelevalveper -
sonali ja riskianalüüsi rühma mitte -
ametlikel kohtumistel.
Suure riskiga valdkondi ei 
käsitletud alati piisavalt
51 
ESMA koostab riskihindamistabelite,  
riskinäidikute ja juhtumipõhisest 
riskianalüüsist saadud teabe põhjal 
järelevalvenõukogu jaoks riskiaruande. 
Selles tuuakse välja suure riskiga vald -
konnad, st keskse tähtsusega küsimu -
sed, millega tuleb järelevalvetöös  
esmajärjekorras tegelda. Aasta töö -
kavas määratakse kindlaks valdkonnad, 
millele ESMA järelevalves keskendub.
52 
ESMA riskipõhine lähenemisviis võeti 
kasutusele aasta pärast seda, kui ESMA 
alustas järelevalve tegemist. Alguses 
ei rakendatud seda aga alati järjepide -
valt. Mõningate riskihindamistabelites 
ja järelevalvenõukogu jaoks koostatud 
riskiaruannetes mainitud suure riskiga 
valdkondade suhtes oleks tulnud ko -
haldada täiendavat järelevalvet.53 
Mõningate suurte riskide piiratud 
käsitlemine oleks põhjendatud, kui 
ESMA järelevalveressursid oleksid 
olnud suunatud muudele suure riskiga 
valdkondadele või kui viivitamatu te -
gutsemine oleks olnud ebamõistlikult 
ressursimahukas. Kohati käsitleti aga 
uurimistes väiksema riskiga valdkondi, 
samas kui suure riskiga valdkonnad 
oleksid vajanud täiendavat hindamist.
54 
Lisaks ei hõlmanud uurimine täiel mää -
ral aasta riskihindamises esmatähtsana 
määratletud riske, kuna riskivaldkon -
dade ja uurimiste läbiviimise viisi vahel 
valitses ebakõla. Riskihindamistabe -
lites, riskinäidikutes ja riskiaruandes 
käsitletakse riske teemade kaupa, nagu 
strateegilised või tegevuse edasiand -
misega seotud riskid. Uurimised on 
aga üles ehitatud vastavalt varaklassi -
dele, nagu riigi- või pangavõlg. Seega 
ei vasta uurimiste eesmärgid täielikult 
kindlakstehtud riskidele.
ESMA ressurssidega on 
keeruline kõiki rangeid 
regulatiivseid nõudeid täita
55 
2014. aastal töötas reitinguagentuuride 
üksuses 26 töötajat, kellest 15 tegele -
sid järelevalve ja neli riskianalüüsiga. 
Ülejäänud personal tegeles peamiselt 
poliitikaalase tööga. Töötajate arvust, 
samuti regulatiivsete nõuete järjest 
suurenevast mahust tingituna oli 
ESMA-l väga keeruline tagada määruse 
täitmise kontrollide nõuetekohane 
hõlmavus28.28 Näiteks sellistes valdkondades 
nagu IT, sisekontroll, 
metoodika, huvide konfliktid.
26
 III osa. Järelevalve
58 
ESMA pidev järelevalvetegevus 
hõlmab kontrollitavatelt üksustelt 
perioodiliselt laekuva teabe analüüsi, 
välis  allikatest (ametiasutused, kon -
kurendid, kaebused, ajakirjandus jne) 
saadud teabe analüüsi, reitinguagen -
tuuridelt laekunud küsimuste järelkä -
sitlust ja suhtlust reitinguagentuuride 
juhtidega kogu järelevalvetsükli vältel. 
Tabelis 3  on toodud ESMA pideva jä -
relevalveprotsessi raames läbiviidavad 
järelevalveülesanded.ESMA pidev järelevalve ja 
uurimine
56 
Kõikide reitinguagentuuride suhtes 
tuleb pärast nende registreerimist teha 
pidevat järelevalvet. Pideva järelevalve  
eesmärk on selliste üksuste kiire 
tuvastamine, mis ei pruugi kehtivatele 
nõuetele vastata.57 
ESMA rakendab järelevalves riskipõhist 
lähenemisviisi. Järelevalvetegevuse 
intensiivsus, ulatus ja liik sõltuvad 
erinevate turuosalistega kaasnevatest 
riskidest (vt joonis 7 ). Analüüsitakse 
dokumendipõhise pideva järelevalve 
käigus tuvastatud võimalikke prob -
leeme ja vajaduse korral viiakse läbi 
täiendav uurimine.Joonis 7Järelevalvetegevus
Allikas : Euroopa Kontrollikoda reitinguagentuuride määruse sätete põhjal.Täiendav 
uurimistegevusRiskianalüüs 
Kohapealne kontrollÜldine uurimineTeabepäring
Dokumendipõhine 
pidev järelevalve
27 III osa. Järelevalve
59 
Lisaks pidevale järelevalvele valib 
ESMA enda riskihinnangule tugine -
des regulaarselt reitinguagentuuride 
nõuete mittejärgimisest tuleneva riski 
valdkondade hulgast valdkondi täien -
davaks (peamiselt üldiseks) uurimi -
seks. Üldine uurimine eeldab üldjuhul 
kohapealset kontrolli. Ülevaade ESMA 
kohapealsetest kontrollidest on too -
dud III lisas . Need võib laias laastus 
jagada kahte rühma:
– temaatilised uurimised, mille 
keskmes on teatud probleemid, 
mis puudutavad mitut suurt 
reitinguagentuuri;
– uurimised teatud reitinguagentuu -
rides spetsiifilistes küsimustes.Tabel 3ESMA ülesanded pideva järelevalve raames
Teabe analüüsReitinguagentuuride poolt perioodiliselt (kord kvartalis, kaks korda aastas) saadetava teabe ülevaatamine
Reitinguagentuuride poolt perioodiliselt avalikustatud teabe ülevaatamine
Reitinguagentuuridelt vastavalt reitinguagentuuride määrusele saadud teadete (nt esmase registreerimise tingimuste 
olulistest muudatustest teavitamine) ülevaatamine
Reitinguagentuuride veebisaitidel avaldatud teabe regulaarne seire
ESMA riskianalüüsi rühmalt saadud aruanded/hoiatused
Regulaarsed ülesandedRegulaarsed kõnelused reitinguagentuuridega (pärast poolaasta andmete laekumist)
Reitinguagentuuridega peetavate kõneluste tsükkel (perioodilised kõnelused ja kohtumised reitinguagentuuride võtme -
töötajatega: vastavuskontrolli juht, sisekontrolli üksus, siseaudit, riskijuhtimine, tegevjuht ja tegevjuhtkonda mittekuulu -
vad sõltumatud juhtorgani liikmed). Kõneluste sagedus oleneb reitinguagentuuri suurusest)
Muud ülesandedDeep Dives  analüüs (teabe analüüsi ja regulaarse suhtluse käigus tuvastatud võimalike riskivaldkondade käsitlemine)
Kolmandate isikute kaebuste käsitlemine
Uurimise põhjal koostatud parandusmeetmete kavade järelkontroll
Teabevahetus reitinguagentuuridega  – viimastelt laekunud päringutele tagasiside andmine juhtumipõhiselt
Allikas : Euroopa Kontrollikoda ESMA esitatud teabe põhjal.
28 III osa. Järelevalve
Järelevalveprotsess on 
välja töötatud ja 
rakendamisel, kuid see 
vajab sissetöötamiseks 
aega
60 
Mõjusa järelevalve eelduseks on:
i) terviklik järelevalvepoliitika, kus 
määratletakse järelevalveprot -
sessi üldpõhimõtted, ühendades 
kohapealse ja kaudse järelevalve 
meetodid;
ii) terviklikud sisesuunised ja meeto -
did igapäevaülesannete täitmise 
kohta;
iii) teabe kogumine ja analüüs;
iv) tehtud töö ja reitinguagentuuri -
de poolt leidude põhjal võetud 
parandusmeetmete põhjalik 
ülevaatamine.ESMA rajas 
reitinguagentuuride 
mõjusaks järelevalveks 
tugeva aluse
61 
Hea tava kohaselt peaks järelevalve 
teostajatel olema metoodika, mille 
alusel määratleda ja hinnata kont -
rollitavaid üksusi ohustavate riskide 
iseloomu, mõju ja ulatust, sealhul -
gas tegevuse fookust, riskiprofiili ja 
sisekontrollikeskkonda. Hindamise 
tulemuste põhjal seatakse kaudne ja 
kohapealne järelevalvetegevus täht -
suse järjekorda29.
62 
ESMA üldpõhimõtted on esitatud 
järelevalvejuhendis ja järelevalvekäsi -
raamatus. Need dokumendid on ESMA 
järelevalvepersonali jaoks kasulikud 
abivahendid ja annavad praktilisi 
juhendeid selle kohta, kuidas reitingu -
agentuuride määruse raames tõhusat 
ja mõjusat järelevalvet teha. ESMA 
järelevalvejuhendis kirjeldatakse põh -
jalikult uurimist kui järelevalvemeeto -
dit. Selles käsitletakse üksikasjalikult 
eri etappe ja kirjeldatakse miinimum -
teavet, mida on vaja projekti kavanda -
miseks ning kõigi muude kohapealse 
kontrolli ja aruandlusetapi raames 
läbiviidavate ülesannete täitmiseks (vt 
joonis 8 ).29 Analoogia alusel võib 
Rahvusvaheliste Arvelduste 
Panga välja antud mõjusa 
pangandusjärelevalve 
aluspõhimõtteid kohaldada ka 
reitinguagentuuride 
järelevalve suhtes.
29 III osa. Järelevalve
Sisesuuniseid ja 
järelevalvevahendeid võiks 
pideva järelevalvetöö 
toetamiseks edasi arendada
63 
Sisesuunistes tuleks täpselt kindlaks 
määrata uurimiste sagedus ja ulatus. 
Lisaks tuleks välja töötada uurimis -
põhimõtted ja -menetlused, tagamaks, 
et uurimised viiakse läbi põhjalikul ja 
järjepideval viisil ning neile on seatud 
selged eesmärgid.
64 
Järelevalvejuhendis ja järelevalve -
käsiraamatus kirjeldatakse pidevat 
järelevalveprotsessi üksnes üldiselt 
ega täpsustata, millist tüüpi järele -
valveülesandeid peab ESMA läbi viima; 
samuti ei anta neis mingit teavet 
toimingute sageduse kohta.65 
ESMA koostab järelevalvekavad järgmi -
seks perioodiks aastapõhiselt. ESMA-l 
puudusid aga iga reitinguagentuuri 
individuaalsed järelevalvekavad, 
mis sisaldaksid teavet aastapõhiselt 
tehtavate järelevalvetoimingute kohta. 
Samuti ei leidnud kontrollikoda asja -
kohaseid kindlaksmääratud ajakavu, 
kust nähtuks iga reitinguagentuuri 
suhtes tehtava regulaarse järelevalve 
minimaalne sagedus.
66 
Reitinguagentuuride määruses on 
ette nähtud selged eeskirjad, mille üle 
ESMA peab järelevalvet tegema, kuid 
ESMA ei kasuta järelevalvevahendina 
süstemaatiliselt kontrollnimekirju. 
Ometi kasutavad ka paljud riikide 
pädevad asutused oma järelevalvetöös 
küsimustikke ja kontrollnimekirju.Joonis 8Uurimise põhietapid
Allikas : Euroopa Kontrollikoda ESMA järelevalvejuhendi ja järelevalvekäsiraamatu põhjal.Lõplik kiri
(parandusmeetmete kava) Projekti kava Sanktsioonid ja järelkontroll Esialgne kiri Kohapealne etapp Teabepäringud Reitinguagentuuri vastus
Ajakava
30 III osa. Järelevalve
67 
Lisaks ei dokumenteeri järelevalverüh -
mad oma töötulemusi ühtlustatud for -
maadis ning on keeruline kontrollida 
tehtud järelevalvetööd, selle analüüsi 
ja selle põhjal tehtud järeldusi.
68 
ESMA on loonud ka kriteeriumide 
kausta. Selle otstarve on tagada 
järjepidevus, võimaldades hindajatel 
registreerimisprotsessi ja hilisema 
pideva järelevalvetöö käigus tutvuda 
ESMA poolt varem tehtud otsustega. 
Kriteeriumide kaust sisaldab muu 
hulgas e-kirju õigusteenistuselt, ESMA 
varasemaid otsuseid ja asutusesisest 
kirjavahetust registreerimise ja järele -
valve käigus üleskerkinud küsimuste 
üle. Tegemist on hea algatusega, kuid 
kriteeriumide kausta ülesehitus ei taga 
selle kasutamist järelevalve teostajate 
igapäevatöö põhjaliku juhendina.
ESMA haldab väga suurtes 
kogustes järelevalveteavet, 
kuid tal puudub spetsiaalne 
IT-vahend selliste andmete 
registreerimiseks ja 
töötlemiseks
69 
ESMA haldab kaht tüüpi teavet:
– juhtumipõhine teave (olulised 
muudatused esialgsetes regist -
reerimistingimustes, kolmandate 
isikute kaebused, reitinguagentuu -
ride küsimused jne);– ESMA-le kord kvartalis ja poole 
aasta tagant esitatav perioodi -
line teave (reitinguagentuuride 
kulu- ja tuluteave, muudatused 
reitingu  agentuuri võtmepersona -
lis, nõu  kogu istungite protokollid, 
siseauditi aruanded, sisekontrolli 
aruanded jne).
70 
ESMA võttis kasutusele toimiku, milles -
se salvestada kõigilt kontrollitud reitin -
guagentuuridelt perioodiliselt laekuva 
teabe analüüs (vt 2. selgitus ).
71 
Toimik on hea algatus, et dokumentee -
rida suurtes kogustes laekuvat järele -
valveteavet, kuid selle kasutamine on 
tülikas ja seda on keeruline jälgida. 
Lisaks puudub toimikul omanik ja kõik 
järelevalverühma liikmed võivad selle 
sisu toimetada, muuta või kustutada, 
säilitamata andmeid muudatuste ning 
nende tegijate kohta.
72 
Et ESMA-l puudub spetsiaalne IT-va -
hend laekunud teabe registreerimiseks 
ning järelevalvetöö dokumenteerimi -
seks ja analüüsimiseks, on ta loonud 
struktuuri, mida näikse kasutatavat 
peamiselt reitinguagentuuridelt laeku -
nud teabe säilitamiseks. Kontrollikoda 
ei leidnud aga kõigil juhtudel tõendeid 
selle kohta, et laekunud teavet oleks 
üksikasjalikult analüüsitud. Riikide 
pädevate asutuste kinnitusel on neil 
kõigil olemas järelevalvealane IT-süs -
teem, mille abil järelevalvetööd doku -
menteerida ja teadmiste säilitamist 
lihtsustada.
31 III osa. Järelevalve
Tehtud järelevalvetoimin -
gute kirjelduste hankimine 
on keeruline
73 
ESMA uurimiste dokumentatsioon ei 
tõenda piisavalt kõigi vaheetappide 
läbiviimist. Seetõttu on ESMA-l kee -
ruline teha järelevalvet ja tõestada, et 
kõik toimingud on kooskõlas uurimise 
eesmärkidega nõuetekohaselt ellu 
viidud. Täpsemalt ei selgunud töö -
dokumentidest, kuidas kogu vajalikku 
tõendusmaterjali hinnati.
74 
Pärast uurimist saadab ESMA reitingu -
agentuuridele kirjad esialgsete ja/või 
lõplike tähelepanekutega. Järelevalve -
juhendi kohaselt tuleks kirjades viidata 
asjakohastele õigusaktidele. Iga leiu 
õiguslikule alusele viitamine aitaks 
reitinguagentuuridel kirjades osutatud 
vastavusriske paremini mõista. ESMA 
edastas aga üldjuhul oma leiud ilma 
määruste konkreetsetele artiklitele 
viitamata.75 
ESMA kontrollib, kuidas reitinguagen -
tuurid parandusmeetmete kavu täida -
vad. Tulemused kantakse iga uurimise 
ja reitinguagentuuri kohta peetavasse 
kontrollitabelisse. ESMA-l puudub töö -
tajate analüüside ja kommentaaride 
tabelitesse kandmiseks ühtlustatud lä -
henemisviis (näiteks tõendusmaterjali 
esitamine selle kohta, et reitinguagen -
tuur oli nõutava tegevuse rahuldavalt 
ellu viinud).Kogutavate andmete näited
 οreitinguagentuuridega peetavad konverentskõned ja kohtumised;
 οteated;
 οreitinguagentuuride töötajatelt ja veebisaitidelt pärinevad uudised muudatuste kohta metoodikas, reitin -
guskaalades ja ettevõtte struktuuris;
 οreitinguagentuuride tulud, kulud, personali voolavus ja muud personali puudutavad andmed;
 οvastavusaruanded, siseauditi aruanded, auditeeritud finantsaruanded, nõukogu istungite protokollid;
 οreitinguagentuuride läbipaistvusaruanded.
Allikas : Euroopa Kontrollikoda ESMA esitatud teabe põhjal.2. selgitus
32 III osa. Järelevalve
Reaalsed edusammud, 
kuid analüüsitud 
temaatilisi valdkondi ei 
käsitleta veel piisavalt
76 
Riskipõhine järelevalve eeldab, et 
ESMA järelevalvetegevus saab hõl -
mata ainult osa riske. Järelevalvetoi -
mingud on seega olenevalt teemast 
erinevad. Kontrollikoda valis ESMA 
järelevalve  protsessi hindamise raa -
mes põhjalikuks ülevaatamiseks kaks 
teemavaldkonda:
i) reitinguagentuuride meetodid,  
mudelid ja põhilised 
hindamis   eeldused;
ii) huvide konflikt reitinguagentuuri -
de turul.
77 
Valik tehti lähtuvalt nende teemade 
tähtsusest reitinguagentuuride turu 
toimimise seisukohast. Metoodika on 
reitinguagentuuride poolt antavate 
reitingute ja reitingu väljavaadete 
alustala. Suurtest riskidest tingitud 
kriisi eelse krediidireitinguturu üheks 
peamiseks puuduseks loeti huvide 
konflikti. Analüüs võimaldas kontrolli -
kojal kasutada ka ESMA poolt selle 
nelja tegevusaasta jooksul tehtud töö 
tulemusi.Meetodite üle tehti 
järelevalvet, kuid kõiki 
valdkondi ei käsitletud ja 
nõuded ei ole alati selged
78 
Reitinguagentuur peab oma regist -
reerimistaotluses täpsustama, mis 
tüüpi krediidireitinguid ta annab30. 
Samuti peab taotleja esitama vajalikud 
dokumendid meetodite ja mudelite 
kohta. Selle põhjal hindab ESMA, kas 
reitinguagentuuri meetodid ja mudelid 
vastavad registreerimise ajal reitingu -
agentuuride määrusele ja seda täien -
davale delegeeritud määrusele.
79 
Reitinguagentuurid peavad kasutama 
meetodeid, mis on ranged, süsteem -
sed, järjepidevad ja rajanevad ajalooli -
sel kogemusel põhineval valideerimis -
protseduuril, sealhulgas järeltestimisel. 
ESMA peab regulaarselt kontrollima 
iga reitinguagentuuri vastavust nime -
tatud regulatiivsetele nõuetele.30 Registreerimist käsitleva 
delegeeritud määruse II lisa 
punkt 8.
33 III osa. Järelevalve
Meetodeid käsitlevad 
regulatiivsed nõuded ei ole 
alati kindlaks määratud
80 
Reitinguagentuuride määruses ei ole 
meetodite regulatiivseid nõudeid 
määratletud ega sellekohaseid kritee -
riume esitatud. Komisjoni delegeeritud 
määruses31 sätestatakse regulatiivsed 
tehnilised standardid meetodeid 
käsitlevate regulatiivsete nõuete ESMA 
poolseks hindamiseks. Avaldatud 
aruannetes, kus on esitatud meetodite 
valdkonnas tehtud uurimiste järeldu -
sed, on ESMA toonud näiteid meetodi -
te sisu kohta, et selgitada asjaosalistele 
oma ootusi selles valdkonnas. Mõnin -
gad standardites kasutatud terminid 
vajaksid aga täiendavat selgitamist, et 
ESMA ja reitinguagentuurid jõuaksid 
meetodeid käsitlevatest regulatiivse -
test nõuetest ühisele arusaamale.
ESMA järelevalvemeetodite 
üle ei hõlmanud kõiki 
reitinguagentuuride meetodite 
aspekte
81 
ESMA kontrollib pideva järelevalve ja 
põhjalike uurimiste käigus, kuidas rei -
tinguagentuurid meetodeid käsitlevaid 
regulatiivseid nõudeid täidavad.82 
ESMA pidev järelevalvetöö on üles 
ehitatud nii, et selle hindamisel, kas 
reitinguagentuurid täidavad meeto -
deid käsitlevaid regulatiivseid nõu -
deid, keskendutakse küsimusele, kas 
reitinguagentuurid on kehtestanud 
asjakohased sisekontrollimehhanismid, 
nagu:
– sõltumatu sisefunktsioon, mille 
ülesanne on meetodid, mudelid 
ja peamised hindamiseeldused 
perioodiliselt üle vaadata;
– reitinguagentuuride haldus- või 
järelevalvenõukogude sõltumatud 
liikmed, kelle ülesanne on teha sei -
ret reitinguagentuuri sisekontrolli -
süsteemide mõjususe (sealhulgas 
sisekontrolli funktsiooni tõhususe) 
üle;
– perioodiliste metoodikaülevaadete 
ja nende aluseks olevate menetlus -
te dokumenteerimine.
83 
Seetõttu peab ESMA metodoloogiliste 
nõuete hindamist põhjalike uurimis -
tega täiendama. Arvestades ESMA 
ressursse ja kontrollitavate meetodite 
suurt arvu32, kasutab ESMA riskihinnan -
guid, et valida välja metodoloogilisi 
nõudeid käsitlevate uurimiste teemad. 
Tabelis 4  antakse ülevaade ESMA 
poolt temaatiliste uurimiste käigus 
tehtud hindamistest selle kohta, kas 
meetodeid puudutavaid regulatiivseid 
tehnilisi standardeid on järgitud. Tabel 
põhineb ESMA dokumentidel.31 Komisjoni 21. märtsi 2012. 
aasta delegeeritud määrus (EL) 
nr 447/2012, millega 
täiendatakse Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 
määrust (EÜ) nr 1060/2009 
reitinguagentuuride kohta, 
sätestades regulatiivsed 
tehnilised standardid 
krediidireitingute andmise 
meetodite nõuetele vastavuse 
hindamiseks (ELT L 140, 
30.5.2012, lk 14).
32 Kolme suurima 
reitinguagentuuri puhul on 
ESMA kokku lugenud üle 800 
meetodi erinevate 
varaklasside ja 
turusegmentide kohta.
34 III osa. Järelevalve
84 
Mõningaid meetodeid käsitlevaid olu -
lisi regulatiivseid nõudeid ei ole seega 
ESMA temaatiliste uurimiste käigus 
veel käsitletud. Näiteks:
– 2014. aastal alustas ESMA põhja -
likku analüüsi reitinguagentuuride 
meetodite valideerimise tavade 
kohta;
– ESMA ei kontrollinud regulatiiv -
seid nõudeid, mis käsitlevad eri 
varaklasside vahelist reitingute 
järjepidevust.ESMA-l puudus ametlik menet -
lus, uurimaks reitinguagen -
tuuride meetodite muutmist 
või selliseid juhtumeid, kus 
reitingu  agentuur annab uut 
tüüpi reitingu
85 
Kui reitinguagentuur teeb pärast 
registreerimist oma meetodites olulisi 
muudatusi või laiendab oma tegevust 
ja hakkab andma uut tüüpi reitinguid, 
peab ta ESMA-t sellest teavitama. 
Reitinguagentuuride määruses ei 
määratleta aga „olulist muudatust”. 
2010. aastal andis CESR välja suunise33, 
milles määratleti oluline muudatus. 
2014. aastal avaldas ESMA enda olulise 
muudatuse määratluse reitinguagen -
tuuride määruse rakendamise küsi -
muste ja vastuste rubriigis. 2015. aasta 
märtsis uuendas ESMA määratlust34, 
täpsustades muudatused esialgsetes 
registreerimistingimustes seoses „hin -
damismeetodite, mudelite või põhiliste 
hindamiseeldustega”.33 CESRi suunis, mis käsitleb 
registreerimisprotsessi, 
kolleegiumide toimimist, 
vahendamise protokolli, II lisas 
toodud teavet, 
sertifitseerimise taotlemise ja 
reitinguagentuuride 
süsteemse tähtsuse 
hindamiseks vajaminevat 
teavet, lk 16, viide 
CESR /10 –347.
34 Suunis reitinguagentuuride 
poolt ESMA-le edastatava 
perioodilise teabe kohta, 
19. märts 2015.Tabel 4Ülevaade ESMA poolt temaatiliste uurimiste käigus tehtud hindamistest meetodeid 
käsitlevate nõuete valdkonnas
Regulatiivsed  
nõudedHindamisprotsessi 
läbivaatamine 
(2012)1Pangareitingute 
uurimine (2013)Riigireitingute 
uurimine (2013)Väikeste ja keskmise 
suurusega reitinguagen -
tuuride uurimine (2014)Struktureeritud fi -
nantsinstrumentide 
reitingute uurimine 
(2014)
Ranged E/K Osaliselt Ei Osaliselt Osaliselt
Süstemaatilised ja pidevad E/K Osaliselt Ei Ei Jah
Eri varaklasside suhtes 
ühetaolisedE/K Ei Ei Ei Ei
Rajanevad ajaloolisel 
kogemusel põhineval 
valideerimisprotseduurilE/K Osaliselt Ei Osaliselt Osaliselt
1 Uurimine viidi lõpule enne regulatiivsete tehniliste standardite vastuvõtmist.
Allikas : Euroopa Kontrollikoda ESMA esitatud teabe põhjal.
35 III osa. Järelevalve
86 
Ehkki ESMA täpsustas seda, millal 
peavad reitinguagentuurid olulisest 
muudatusest teavitama, puudus tal 
auditeeritud perioodil uutest meetodi -
test teavitamise või olemasolevatesse  
meetoditesse tehtud oluliste muuda -
tuste uurimiseks ametlik menetlus. 
2015. aasta juunis kinnitas ESMA me -
netluse, milles kirjeldatakse reitingu -
agentuurilt meetodite kohta teate 
saamise korral võetavaid samme.
ESMA ei ole veel uurinud 
teatud tüüpi huvide konflikte
87 
OECD määratleb huvide konfliktina 
olukorra, kus üksikisiku või (erasektori 
või riikliku) organisatsiooni positsioon 
võimaldab tal kasutada oma tööalaseid 
või ametlikke volitusi isiklikuks või 
organisatsiooni hüvanguks.
88 
Krediidireitinguturul seonduvad 
huvide konfliktid peamiselt asjaosa -
liste võimaliku mõjuga reitingule. Nii 
finantskriisi uurimise komisjon35 kui 
ka Rahvusvaheline Väärtpaberijärele -
valve Organisatsioon36 hindasid seda 
suurtest riskidest tingitud kriisi eelse 
krediidireitinguturu üheks peamiseks 
puuduseks.89 
Selles kontekstis hindas ESMA meet -
meid, mis reitinguagentuurid on 
huvide konflikti ärahoidmiseks keh -
testanud, hinnates muu hulgas mitme 
sisekontrolli funktsiooni asjakohasust, 
mõjusust ja sõltumatust. Mitut vald -
konda võiks aga tulevikus põhjaliku -
malt uurida:
i) ESMA ei uurinud piisavalt, kas 
reitinguagentuuri kõrvalteenused 
võisid reitingut mõjutada. ESMA 
tegi selles valdkonnas üksnes piira -
tud järelevalvet37.
ii) Leiti vähe tõendeid selle kohta, et 
ESMA uuris samale valdusettevõt -
jale kuuluvate reitinguagentuuride 
ja konsultatsioonifirmade vahelisi 
võimalikke huvide konflikte.
iii) ESMA ei uurinud struktureeritud 
viisil huvide konflikte, mis on 
seotud krediidireitingu analüüti -
kute kauplemistegevuse ja finants -
tehingutega. Reitinguandmise 
toimingutes osalevatel reitingu -
agentuuride töötajatel on enne rei -
tinguandmise toimingu avaldamist 
teabele eelisjuurdepääs. Seetõttu 
peaksid reitinguagentuurid kehtes -
tama menetlused krediidireitingu 
analüütikute kauplemistegevuse ja 
väärtpaberiosaluse järelevalveks,   
et maandada siseteabe alusel 
kauplemise riski. ESMA saab järele -
valve tulemuste kohta teavet, kuid  
ta ei kontrollinud reitinguagen -
tuuride kasutatavaid menetlusi, 
et veenduda laekunud teabe 
õigsuses.35 Finantskriisi uurimise komisjon 
uuris finantskriisi põhjuseid 
USA õigusakti „ Fraud 
Enforcement and Recovery 
Act”  raames. Aruanne avaldati 
2011. aasta jaanuaris.
36 IOSCO tehniline komitee, 
suurtest riskidest tingitud kriisi 
aruanne, mai 2008.
37 Näiteks leidis ESMA, et 
reitinguagentuuride 
uuringute avaldamise tava 
võib piirata krediidireitingu 
analüütikute sõltumatust. Kui 
hindamiskomitee peab 
reitingu heaks kiitma kohe 
pärast uuringu avaldamist, on 
tal keeruline teha otsus, mis ei 
oleks uuringu järeldustega 
kooskõlas.
36
 IV osa. Avalikustamine
ESMA järelevalve 
reitinguagentuuride 
üldise avalikustamise üle
90 
Reitinguagentuuride III määruse üks 
eesmärke on suurendada reitingu -
agentuuride ja krediidireitinguturu 
läbipaistvust, eriti mis puudutab 
reitinguagentuuride hinnapoliitikat, 
saadavaid tasusid, hindamisprotses -
si läbiviimist ja järelduste tegemist. 
Läbipaistvuse tagab täielik ja vabalt 
juurdepääsetav avalik teave.
91 
Reitinguagentuuride määruse ko -
haselt peavad reitinguagentuurid 
teavet avaldama kahel viisil: üldiselt ja 
perioodiliselt. Üldine avalikustamine 
hõlmab andmeid, mida reitinguagen -
tuurid peavad üldsusele (tavaliselt oma 
veebisaidil) avaldama. Perioodiline 
avalikustamine hõlmab regulaarset 
järelevalveteavet, mida reitingu -
agentuurid peavad ESMA-le saatma. 
Veel üks oluline teabeallikas on ESMA 
poolt oma sidusrühmadele avaldata -
vad andmed, mis käsitlevad tehtud 
järelevalvetööd.ESMA kontrollis regulaarselt 
teabe üldist avalikustamist 
individuaalsete reitingu -
agentuuride poolt, kuid eri 
reitinguagentuuride üldise 
avalikustamise põhjalik hin -
damine toimus esimest korda 
alles 2014. aasta lõpus
92 
Reitinguagentuuride määruse kohaselt 
peavad reitinguagentuurid avalikusta -
ma mitut liiki üldteavet (vt joonis 9 ).
93 
Üldine teabe avalikustamine on oluline 
vahend reitinguagentuuride ja kre -
diidireitingute kasutajate vaheliseks 
suhtlemiseks. Kasutajad peaksid saama 
teha endapoolse andmete ja hoolsus -
kohustuse analüüsi, otsustades, kas 
teatud krediidireitingut usaldada 
või mitte. Neil peaks olema võimalik 
hinnata reitinguagentuure ohustavaid 
riske, nagu huvide konflikti risk, reitin -
gute nõrga kvaliteediga sisendite risk, 
meetoditega kaasnevad riskid jne.
94 
ESMA vaatas reitinguagentuuride 
üldise teabe avalikustamise üle pideva 
järelevalvetöö ja uurimiste käigus. 
Reitinguagentuuride üldise teabe ava -
likustamise viiside põhjalikku analüüsi 
alustati aga 2014. aasta detsembris.
37 IV osa. Avalikustamine
Turu läbipaistvust takistasid 
piirangud ja reitinguagen -
tuuride erinevad teabe avali -
kustamise viisid
95 
Kontrollikoda tuvastas üldise avalikus -
tamise viisides puudusi.
96 
Reitinguagentuurid peavad üldsusele 
avalikustama teatud liiki teavet (vt 
joonis 9 ). Seda teevad nad peamiselt 
veebisaitide kaudu. Kontrollikoda lei -
dis, et mõningate veebisaitide külasta -
miseks on nõutav konto loomine koos 
isikuandmete sisestamisega. Nende 
reitinguagentuuride isikuandmete 
kaitse poliitika kohaselt võib kasuta -
jatelt kogutud isikuandmeid edasta -
da kolmandatele isikutele, mis võib 
võimalikke kasutajaid konto loomisest 
loobuma panna.97 
Reitinguagentuuride määrus ei ko -
husta reitinguagentuure avalikustama 
ärisaladusena käsitletavat teavet. Tege -
likkuses tähendab see, et metoodika 
teatud osi ei pea avalikustama. See 
tekitab paradoksi, sest reitinguagen -
tuur võib otsustada oma metoodikat 
täiel määral mitte avalikustada, kui osa 
teabest on käsitletav ärisaladusena 
ja mõjutab kasutajate võimalusi teha 
hoolsuskohustuse analüüsi.Joonis 9Üldise avalikustamise nõuded
Allikas : Euroopa Kontrollikoda reitinguagentuuride määruse sätete põhjal.Süsteemide muudatusedRessursid ja 
menetlused
Meetodid ning mudelite ja põhiliste 
hindamiseelduste kirjeldusKompensatsioonilepin-
gute üldiseloomKrediidireitingute ja 
väljavaadete avaldamise 
põhimõttedKõrvalteenused
Tegevusjuhendid ja 
iga-aastane 
läbipaistvusaruanne
Reitinguagen-
tuuride üldise 
teabe
avalikustamine
38 IV osa. Avalikustamine
98 
Reitinguagentuurid peavad avalikusta -
ma teabe „oma krediidireitingualases 
tegevuses kasutatavate meetodite, 
mudelite ja põhiliste hindamiseel -
duste kohta”. Kontrollikoda hindas 
reitingu  agentuuride üldise teabe 
avalikustamist metoodika valdkonnas, 
keskendudes nelja liiki krediidirei -
tingutele: finantsasutused (pangad), 
riigireitingud, struktureeritud finant -
seerimine (põhimetoodika, varaga 
tagatud väärtpaberite tarbimislaenud 
ja eluasemehüpoteekväärtpaberid) 
ning pandikirjad.
99 
Üldiselt järgisid reitinguagentuurid 
metoodika avalikustamisel määrust. 
Reitinguagentuuride teabe avaldamise 
vormid olid väga erinevad, mis rasken -
das võrreldavust. Seda oleks saanud 
osaliselt vältida, kui reitinguagentuu -
ridele oleks antud metoodika avalda -
miseks standardne aruandlusformaat. 
Dokumentide leidmise lihtsus sõltus 
reitinguagentuurist ja reitingu liigist. 
Paljude struktureeritud finantseerimise 
kategooria alamklasside kohta esitasid 
reitinguagentuurid üksnes ülevaate 
reitingu koostamise protsessist ning 
puudus oluline teave metoodika kohta. 
Seetõttu polnud võimalik reitingu 
koostamise protsessi korrata.CEREP ei sisalda piisavalt 
teavet reitinguagentuuride 
reitingute tulemuslikkuse 
kohta
Poolaasta andmete edastamine
100  
ESMA kesksel teabehoidlal (CEREP) 
puudub teistes õiguskordades vaste. 
Selle andmebaasi kaudu annab ESMA 
ühtlustatud ja kergelt kättesaadavat 
teavet kõigi registreeritud ja sertifit -
seeritud reitinguagentuuride reitin -
gute tulemuslikkuse kohta. CEREPis 
avalikustavad reitinguagentuurid 
teabe oma varasemate reitingute koh -
ta. ESMA avaldab reitinguagentuuride 
esitatud andmete põhjal reitingute 
tulemuslikkuse poolaasta koondsta -
tistika. See hõlmab teatud perioodide 
ja varaklasside puhul reitingualast 
tegevust, makseviivituse määra 
ja krediidikvaliteedi hinnangute 
muutmise maatrikseid . CEREP annab 
investoritele ja teadlastele kasulikku 
koondstatistikat mitme filtriga pärin -
gute põhjal, mida nad saavad vastavalt 
vajadusele muuta. CEREP ei:
– avalda muid kasutajatele huvipak -
kuvaid statistilisi andmeid, nagu 
keskmised makseviivituse määrad 
ja keskmised krediidikvaliteedi 
hinnangute muutmise maatriksid;
– sisalda filtreerimise võimalusi, mis 
võimaldavad kasutajal korraga 
alla laadida mitme päringu põhjal 
saadud koondstatistika.
39 IV osa. Avalikustamine
101  
Reitinguagentuuride määruses on sä -
testatud, et ESMA peab reitinguagen -
tuuride poolt CEREPis esitatud teabe 
avalikustama38. CEREPis avaldatakse 
küll reitinguagentuuride poolt edasta -
tud kvalitatiivne teave, kuid mitte selle 
aluseks olevad andmed, nagu reitingu -
agentuurid on need edastanud. Avalik 
juurdepääs sellisele teabele oleks  
CEREPi kasutajatele mitmel moel 
kasuks. Näiteks aitaks see neil pa -
remini mõista koondstatistika 
prognoosivõimet.
102  
Reitinguagentuuride määruse kohaselt 
ei pea reitinguagentuurid emitentide/
finantsinstrumentide üle pärast nende 
reitingu tagasivõtmist järelevalvet te -
gema. Seega ei arvesta CEREPi koond -
statistika makseviivituse juhtusid, mis 
leidsid aset pärast reitingu tagasivõt -
mist. Sellise teabelünga kompenseeri -
miseks avaldatakse CEREPis statistika  
tagasivõtmise põhjuste kaupa39. Osa 
reitingualase tegevuse statistikast 
näitab aga põhjendamatute reitingu 
tagasivõtmiste suurt osakaalu. See  
õõnestab vastava koondstatistika 
prognoosivõime usaldusväärsust.103  
ESMA teeb CEREPisse sisestatud uue 
teabe suhtes mõningast automaat -
kontrolli, et veenduda enne avaldamist 
teabe usaldusväärsuses. ESMA ei tee 
aga enne avaldamist mingeid täpsuse 
kontrolle (nagu andmete võrdlemi -
ne teiste avalike andmebaasidega, 
reitingu  agentuuride siseandmebaa -
sidega jne). Sellised kontrollid oleksid 
kasulikud, sest:
– CEREPis on esinenud andmevigu ja 
andmete muutmist;
– nende suhtes puudub avalik kont -
roll. CEREP ei avalda, kas reitingu -
agentuuride edastatud varasemate 
perioodide andmetes on tehtud 
vigade parandusi või muul viisil 
muutmist.
Edastatud kvalitatiivne teave
104  
Andmete ülesehitus ei võimalda neid 
reitinguagentuuride vahel võrrelda ja 
kasutajatel pole võimalik näha, millal 
metoodikasse muudatused tehti ning 
millal need reitinguid ja nende tule -
muslikkust mõjutasid. See on oluline, 
sest CEREPi koondstatistika hõlmab 
varasemaid reitinguid, mis võidi anda 
teise metoodika alusel kui CEREPis 
hetkel esitatud.38 Reitinguagentuuride määruse 
artikli 11 lõige 2.
39 Näiteks ebatäpne või 
ebapiisav teave, 
võlakohustuse tähtaja 
kättejõudmine, pankrot, 
reitingu saanud üksuse 
ümberkorraldamine, muud 
põhjused (selgituseta) jne.
40 IV osa. Avalikustamine
ESMA ei avalda oma 
veebisaidil reitingute 
kasutajate jaoks piisavalt 
teavet
105  
ESMA peaks regulaarselt avaldama 
teavet oma tegevusvaldkondade kohta 
ja tagama, et kogu teave oleks kergesti 
kättesaadav. Kontrollikoda võrdles 
ESMA ja SECi krediidireitingute büroo 
(mis teeb järelevalvet USAs registreeri -
tud reitinguagentuuride üle) veebisai -
tidel avaldatud teavet.
106  
Näiteks ei avalda ESMA oma veebisaidil 
kõiki asjassepuutuvaid õigusakte (kuus 
delegeeritud määrust ei ole kättesaa -
davad), SECi krediidireitingute büroo 
veebisaidil on aga eraldi osa, kus on 
toodud lingid kõikidele USAs registree -
ritud reitinguagentuure puudutavatele 
määrustele (vt üksikasju IV lisast ).107  
ESMA reitinguagentuure käsitlevate 
dokumentidega saab tutvuda kahel 
viisil: tavalise nimekirjana, mis sisal -
dab umbes kahtsadat dokumenti ilma 
mingi selekteerimisvõimaluseta, ja 
kahe filtriga nimekirjana, mis lihtsus -
tab juurdepääsu vaid vähesel määral. 
SECi veebisaidil on aga eri teabeliikide 
jaoks eraldi osad, mis muudab selle 
kasutajasõbralikumaks.
108  
ESMA veebisaidi analüüs näitab, et osa 
kohaldatavatest õigusaktidest ei ole 
sellel kättesaadav. Samuti ei sisalda see 
mõningaid kasulikke dokumente, nagu 
registreerimisvorm ja juhendid rikku -
misest teatajatele (vt IV lisa ).
41
 Järeldused  
ja soovitused
109  
Kontrollikoja üldise järelduse kohaselt 
lõi ESMA lühikese aja jooksul tugeva 
aluse reitinguagentuuride üle mõjusa 
järelevalve tegemiseks ELis. Siiski on 
veel parandamist vajavaid valdkondi.
Registreerimine
110  
ESMA registreerimiskord on hästi 
välja töötatud. Ometi on see tülikas, 
mis tuleneb selle jagamiseks kaheks 
osaks – täielikkuse ja vastavuskontrolli 
etapiks –, nagu on määruses ette näh -
tud. Reitingumeetodid peaksid olema 
ranged, süstemaatilised, pidevad ja 
rajanema valideerimisprotseduuril.  
Auditeeritud tõendusmaterjal toetas 
aga peamiselt meetodite ranguse 
kontrollimist (punktid 20–30).
1. soovitus
Registreerimisprotsessi käigus peaks 
ESMA asjakohaselt dokumenteerima 
oma hindamist kõiki krediidireitingu 
meetodeid käsitlevate regulatiivsete 
nõuete kohta.111 
Eurosüsteemi kehtivad eeskirjad ei 
taga, et kõik ESMA poolt registreeritud 
reitinguagentuurid oleksid võrdsel 
alusel. Eurosüsteem aktsepteerib 
praegu selliseid reitinguid, mille on 
andnud neli ESMA poolt eurosüsteemi 
krediidihindamisraamistiku raames 
krediidikvaliteeti hindavate asutustena 
registreeritud reitinguagentuuri. Et 
eurosüsteem reitinguagentuuri reitin -
gu aktsepteeriks, peab ta lisaks ESMA 
poolt registreerimise nõudele täitma 
ka täiendavaid tegevuskriteeriume. 
Selline lähenemisviis loob kahetase -
melise turustruktuuri, kus väikesed 
reitinguagentuurid ei saa suurtega 
võrdsetel alustel konkureerida (punk -
tid 35–40).
Riskijuhtimine ja 
kavandamine
112  
ESMA-l on riskide kindlakstegemiseks 
hästi välja töötatud menetlus. Doku -
mentide lünklikkuse tõttu on aga 
keeruline mõista, miks teatud riskide 
prioriteetsus ümber hinnati. ESMA ei 
uurinud kõiki suure riskiga valdkondi 
piisavalt ja järjepidevalt. Kontrolli -
koda leidis, et järelevalveks eraldatud 
ressursid ei vastanud piisavalt järjest 
suurenevatele regulatiivsetele nõuete -
le (punktid 41–55).
42 Järeldused ja soovitused 
2. soovitus
ESMA peaks parandama riskide kind -
lakstegemise protsessi jälgitavust. 
ESMA peaks registreerima riskitasemes 
tehtavad muudatused ja dokumentee -
rima riskide järjekorda seadmise koos 
põhjendustega.
Samuti peaks ESMA tegema järelkont -
rolli kõigi suure riskide valdkondade 
suhtes, millele tuleks kasuks täiendav 
järelevalve;
ESMA pidev järelevalve ja 
uurimised
113  
ESMA rajas järelevalveks tugeva aluse. 
ESMA järelevalvesuunistes ei täpsus -
tata aga, millist tüüpi järelevalvetoi -
minguid peab ESMA läbi viima; samuti 
ei anta neis mingit teavet toimingute 
sageduse kohta. ESMA koostab tuleva 
perioodi järelevalvekava aastapõhiselt. 
Üksikasjalikud kavad pideva järeleval -
ve toimingute kohta reitinguagentuu -
ride kaupa ei olnud aga kättesaadavad. 
ESMA-l puuduvad järelevalvetöö 
dokumenteerimiseks asjakohased 
sisestandardid ning tehtud järelevalve -
tööd, selle analüüsi ja selle põhjal teh -
tud järeldusi on keeruline kontrollida 
(punktid 56–77).
114  
Uurimiste teatud vaheetappide doku -
menteerimine on samuti puudulik. 
ESMA dokumentidest auditeeritud 
uurimiste kohta ei selgunud, kuidas 
kogu vajalikku tõendusmaterjali hinna -
ti (punktid 56–77).3. soovitus
ESMA järelevalvejuhendit ja 
järelevalve  käsiraamatut tuleks pide -
valt ajakohastada, et neisse koondada 
omandatud teadmised ja kogemused.
ESMA peaks koostama sisesuunised 
uurimiste mõjusa dokumenteerimise 
jaoks, tõestamaks ja tagamaks, et kõigi 
järelduste aluseks on tõendite piisav 
analüüs.
Spetsiaalse IT-põhise järelevalve -
vahendi kasutamine parandaks 
teabeedastust, aitaks toimingute 
läbiviijaid eristada, lihtsustaks tehtud 
töö ülevaatamist ja parandaks järele -
valverühmadevahelist suhtlust.
Meetodid
115  
ESMA hindas reitinguagentuuride 
meetodeid regulatiivsete kriteeriu -
mide põhjal pideva järelevalvetöö ja 
uurimiste käigus. ESMA-l puudub aga 
menetlus reitinguagentuuride teata -
tud uute meetodite või olemasole -
vatesse meetoditesse tehtud oluliste 
muudatuste uurimiseks. ESMA-l on 
probleeme metodoloogiliste kriteeriu -
mide tõlgendamisel ja nende järgimise 
suhtes reitinguagentuuridega ühisele 
arusaamale jõudmisel. Mõningaid 
kriteeriume tuleb põhjalikult uurida 
(punktid 78–86).
43 Järeldused ja soovitused 
4. soovitus
ESMA peaks kontrollima kõiki reitingu -
agentuuride meetodite ülesehituse ja 
rakendamise olulisi aspekte, mida ei 
ole veel hõlmatud.
Huvide konfliktid
116  
ESMA ei uurinud piisavalt mõningaid 
võimalikke huvide konflikte. Ehkki 
ESMA saab reitinguagentuuridelt palju 
teavet nende töötajate kauplemistege -
vuse ja väärtpaberiosaluse kohta, ei 
uurinud ta seda teavet struktureeritud 
viisil. Ka temaatiliste ja individuaalsete 
kontrollide käigus käsitleti seda küsi -
must vaid pisteliselt (punktid 87–89).
5. soovitus
ESMA peaks struktureeritud viisil 
uurima süsteeme, mis on reitinguagen -
tuurides huvide konfliktide lahenda -
miseks kehtestatud, eriti mis puudutab 
krediidireitingu analüütikute kauple -
mistegevust ja finantstehinguid.
Lisaks peaks ESMA kontrollima 
reitingu  agentuuridelt huvide konflikti -
de kohta laekunud teabe õigsust.Üldine avalikustamine
117  
ESMA kontrollis regulaarselt reitingu -
agentuuride üldise teabe avalikusta -
mist pideva järelevalve ja uurimiste 
käigus, kuid reitinguagentuuride 
esimest põhjalikku hindamist alustati 
2014. aasta lõpus (punktid 90–94).
118  
Kontrollikoda leidis, et reitinguagen -
tuuride üldise teabe avalikustamine 
ei ole alati parimal tasemel ning eriti 
meetodite, mudelite kirjelduste ja 
põhiliste hindamiseelduste kohta aval -
datav teave ei võimalda alati potent -
siaalsetel krediidireitingute kasutajatel 
rakendada piisavaid hoolsusmeetmeid 
(punktid 95–99).
6. soovitus
ESMA peaks võtma meetmeid reitingu -
agentuuride teabe avalikustamise 
viiside edasiseks ühtlustamiseks. ESMA 
peaks kaaluma avalikustamisnõudeid  
käsitlevate täiendavate suuniste 
välja  töötamist kooskõlas määruse 
nr 1095/2010 artikliga 16, et paranda -
da reitinguagentuuride üldist teabe 
avalikustamist.
44 Järeldused ja soovitused 
Teabe avaldamine 
CEREPis
119  
ESMA poolt elektroonilises keskses 
teabehoidlas (CEREP) avaldatud teave 
annab ühtlustatud ja kergelt kätte -
saadavat teavet kõigi registreeritud ja 
sertifitseeritud reitinguagentuuride 
reitingute tulemuslikkuse kohta, millel 
puudub teistes õiguskordades vaste. 
Kontrollikoda väljendab aga muret 
avalikustatud teabe ebapiisavuse ja 
CEREPis sisalduva teabe ESMA-poolse -
te asjakohaste kontrollide puudumise 
pärast (punktid 100–104).
7 . soovitus
ESMA peaks kontrollima ja täiusta -
ma CEREPis avalikustatud teabe sisu, 
tuginedes reitingute tulemuslikkuse 
kajastamise parimatele tavadele.ESMA veebisaidil 
avalikustatav teave
120  
ESMA veebisaidil puudub teatav 
reitingu  agentuuride, võimalike uute 
turuosaliste ja krediidireitingute kasu -
tajate jaoks vajalik teave. Veebisait ei 
ole hea ülesehitusega ja olemasolevat 
teavet on keeruline leida (punktid 
105–108).
8. soovitus
ESMA peaks avaldama kõik kohal -
datavad õigusaktid ja asjaomased 
dokumendid ning muutma veebisaidi 
kasutajasõbralikumaks.
IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva 
aruande vastu 24. novembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

45
 Lisad
ESMA juhtimisstruktuur
ESMA järelevalve juhtimisstruktuur koosneb neljast tasandist. Järgnevas tabelis antakse ülevaade iga tasandi 
ülesannetest.
Järelevalvenõukogu Haldusnõukogu Tegevdirektor Üksuse/talituse juhataja
Koosseis: 
ELi 28 liikmesriigi pädevate asutuste 
juhid + ESMA eesistuja + EIOPA + 
EBA + ESBR + Euroopa Komisjon + 
EMP (Island, Liechtenstein ja Norra).
ESMA kõrgeim otsustusorgan.
Ülesanded
– Kiidab heaks aasta järelevalve -
kava, milles kirjeldatakse kõiki 
kavandatud uurimisi ja pidevat 
järelevalvetööd. Selleks esitab 
ESMA järelevalverühm nõuko -
gule riskiaruande, mis käsitleb 
anonüümselt iga reitinguagen -
tuuri spetsiifilisi riske.
– Kiidab heaks ESMA aasta -
aruande, milles kirjeldatakse 
järelevalverühmalt saadud 
aasta tegevusaruande põhjal 
ESMA järelevalvetegevust.
– Kiidab heaks muud avalikud 
aruanded (järelevalvenõuko -
gule edastatud teave sisaldab 
üksikasjalikumaid leide kui 
need, mis avaldatakse avalikus 
aruandes).Koosseis: 
kuus järelevalvenõukogu liikmete 
poolt valitud liiget + ESMA eesistuja.
Ülesanded
– Vaatab üle ESMA mitmeaas -
tase tööprogrammi, eelarve ja 
inimressursid.
– Kontrollib järelevalvealase 
töökava täitmist.
– Arutab tegevdirektori poolt 
kord kvartalis järelevalvetöö 
kohta edastatavat teavet: 
registreerimisi, pooleli -
olevaid uurimisi, leide ja 
parandusmeetmeid.Ülesanded
– Vastutab ESMA järelevalvetöö 
eest.
– Täidab aasta järelevalvekava.
– Tagab järelevalvetalituste/
üksuste toimimise.
– Allkirjastab uurimiste või 
kontrollide kirjalikud load või 
otsused.
– Allkirjastab teabe taotlemise 
otsused.
– Kiidab heaks parandusmeetme -
te kavad.
– Annab ESMA järelevalvetege -
vusest aru haldusnõukogule ja 
järelevalvenõukogule.Ülesanded
– Esitab aasta järelevalvekava 
heakskiitmiseks ja rakendab 
kava pärast selle heakskiitmist.
– Allkirjastab tavapärased 
teabenõuded.
– Koostab parandusmeetmete 
kavad, otsused ja avalikud 
aruanded, mis esitatakse tegev -
direktorile allkirjastamiseks või 
edasisuunamiseks.
– Tagab, et leidude arutamisel 
käsitletakse piisavalt ka järele -
valvealaseid otsuseid.
– Teeb koos asjaomase järele -
valverühmaga ettepanekuid 
parandusmeetmeteks.
– Määrab kindlaks suhtluskana -
lid, mis võimaldavad järelevalve 
teostajatel väljendada oma 
seisukohti ja/või muresid järele -
valveprotsessi kõigis etappides.
– Tagab, et kontrollitud reitingu -
agentuuridele on antud võima -
lus leide ja parandusmeetmeid 
enne lõpparuande valmimist 
kommenteerida.
Allikas : Euroopa Kontrollikoda ESMA esitatud teabe põhjal.I lisa
46 Lisad
Auditi lähenemisviis
Lisaks kontrollikoja tehtud tööle analüüsisid kaks eksperti kontrollikoja tellimusel auditeeritava valdkonna 
kitsamaid teemasid. Lisaks küsis kontrollikoda valikuliselt riikide pädevatelt asutustelt teavet, mis võimaldab eri 
järelevalvetavasid võrrelda.
Osa aruandes esitatud väidetest põhineb ekspertide aruannetel ja riikide pädevate asutuste küsitlemise 
tulemustel.
Ekspertide aruanded
Mõningad auditeeritava valdkonna aspektid on keeruka ja spetsiifilise iseloomuga, mistõttu palkas kontrolli -
koda kaks eksperti. Ekspertide panus väljendub:
 ο reitinguagentuuride meetodite, mudelite ja põhiliste hindamiseelduste avalikustamise nõuete analüüs;
 ο analüütiline kvantitatiivne töö seoses reitingute tulemuslikkusega, mis põhineb ESMA CEREPi andmebaasis oleval 
reitinguid puudutaval teabel.
Reitinguagentuuride meetodite, mudelite ja põhiliste hindamiseelduste avalikustamise 
nõuete analüüs
Eksperdid teostasid järgmisi ülesandeid:
 ο reitinguagentuuride meetodite, mudelite ja põhiliste hindamiseelduste avalikustamise nõuete analüüs ning selle 
kriitiline hindamine, kas ESMA eeskirjad ja suunised annavad avalikustamise kohta piisavaid ja selgeid juhtnööre;
 ο ELis kehtivate reitinguagentuuride meetodite, mudelite ja põhiliste hindamiseelduste avalikustamise nõuete võrd -
lemine SECi vastavate eeskirjadega (USA väärtpaberi- ja börsikomisjoni eeskirjad);
 ο Euroopa Kontrollikoja valitud viie reitinguagentuuri suhtes ja avalikult kättesaadava teabe põhjal:
 • analüüsi tegemine meetodite, mudelite ja põhiliste hindamiseelduste suhtes avalikustatud teabe  
kohta, et võrrelda seda reitinguagentuuride määruses sätestatud avalikustamisnõuetega ja teha 
järeldus selle kohta, kas määrust on järgitud, eriti seoses riigivõlakirjadega ja struktureeritud 
finantsinstrumentidega;
 • selle kriitiline hindamine, kas avalikustatud teave oli piisavalt üksikasjalik, võimaldamaks investoritel 
meetodeid, mudeleid ja põhilisi hindamiseeldusi hinnata, st kas investoril oli võimalik reiting uuesti 
arvutada, kasutades reitinguagentuuride meetodite, mudelite ja põhiliste hindamiseelduste kohta 
avalikustatud teavet, ning jõuda samale tulemusele;II lisa
47 Lisad
 • selle hindamine, kas avalikustatud teave andis investorile võimaluse konkreetse reitingu puhul reitin -
guagentuuride meetodeid, mudeleid ja põhilisi hindamiseeldusi võrrelda (reitingute valimi koostas 
Euroopa Kontrollikoda);
 • selliste heade avalikustamistavade kindlakstegemine, mida saab reitinguagentuuride vahel jagada.
Reitinguagentuuride antud krediidireitingute kvantitatiivne tulemuslikkuse mõõtmine
CEREPis avalikustatud tulemusnäitajate põhjal hindas ekspert:
 ο ESMA poolt CEREPis avaldatud krediidireitingute tulemusnäitajate asjakohasust, sidusust (nt andmete täielikkust, 
andmete kvaliteeti) ja võrreldavust;
 ο avalikustamise puudusi või raskusi ja soovitatud parandusi/alternatiive, mis võivad anda kasulikku teavet inves -
toritele ja/või teadlastele;
 ο reitingute tulemuslikkuse kvantitatiivsete näitajate võrreldavuse eri aspekte, nagu võrreldavus ajas, reitinguagen -
tuuride, varaklasside ja geograafiliste piirkondade kaupa, et uurida avalikustatud näitajate diskrimineerimis- ja 
prognoosivõimet.
 ο CEREPis avalikustatud kvantitatiivset teavet ja võrdles seda teiste investoritele/teadlastele kättesaadavate avali -
kustatud andmete/andmebaasidega.
Valitud riiklike pädevate asutuste küsitlemine
Auditirühm küsitles kümmet riikide pädevat asutust nende järelevalvetavade kohta. Küsimused puudutasid 
nende üldist lähenemisviisi seoses finantsasutuste järelevalvega ja nende ülesannetega reitinguagentuuride 
registreerimisel.
Küsimustiku põhiküsimused olid järgnevad:
 ο Palun märkige Teie asutuse tehtava järelevalvetegevuse liigid ja sagedus.
 ο Kuidas määratletakse Teie asutuses pidevat järelevalvetegevust?
 ο Kas Teie asutuses on spetsiaalselt järelevalvele keskenduv IT-süsteem, mida kasutatakse järelevalvetöö ja teadmiste 
säilitamise dokumenteerimiseks?
 ο Kuidas dokumenteeritakse Teie asutuses perioodilise avalikustamise analüüsi?
 ο Kas Teie asutus koostab kontrollitavate ettevõtete jaoks juhiseid ja suuniseid, ja kui jah, siis kuidas need edastatakse?II lisa
48 Lisad
 ο Kas Teie asutus külastas reitinguagentuuri registreerimisprotsessi käigus?
 ο Kuidas hindas Teie asutus seda, kas reitinguagentuuri meetodid vastasid reitinguagentuuride määruse nõuetele?
 ο Kuidas Te teete finantsjärelevalve asutusena kindlaks, kas reitinguagentuuri reiting on erakrediidi- või avalik reiting? 
Kuidas Te tagate selle, et erakrediidireitinguid ei kasutata regulatiivsetel eesmärkidel?
Auditi lähenemisviisi ülevaade
Auditi küsimused Auditi kriteeriumid Auditi tõendusmaterjal
i) Kas kõigi võimalike reitinguagen -
tuuride registreerimine toimus 
korrektselt ja nii tõhusalt kui 
võimalik?i) Reitinguagentuuride määruse ning 
seda täiendavate delegeeritud määrus -
te (tehniliste standardite) õiguslikud 
nõuded ja eesmärgid;
ii) ESMA reitinguagentuuride registreeri -
mise käsiraamat.i) Registreerimisprotsessi analüüs;
ii) valitud registreerimistoimikute analüüs;
iii) vestlused põhitöötajatega;
iv) valitud reitinguagentuuride külastamine teabe kogumise 
eesmärgil;
v) riikide pädevate asutuste küsitlemine nende tavade kohta;
vi) võrdlemine SECi (USA) tavadega.
ii) Kas ESMA töötas välja ja rakendas 
järelevalvetegevuse üksikasjalikku 
kava ning riskihindamist?i) ESMA asutusesisene järelevalvejuhend 
ja järelevalvekäsiraamat.i) ESMA tehtud riskihindamise analüüs;
ii) ESMA asutusesiseste kavandamisdokumentide analüüs;
iii) vestlused põhitöötajatega;
v) riikide pädevate asutuste küsitlemine nende tavade kohta.
iii) Kas järelevalveraamistiku 
rakendamisel käsitleti reitingua -
gentuuride tegevuses ilmnenud 
probleeme, sealhulgas neid, mis 
on seotud hindamisnõukogude 
sõltumatuse ja huvide konfliktide 
ärahoidmisega?i) Reitinguagentuuride määruse ning 
seda täiendavate delegeeritud määrus -
te (tehniliste standardite) õiguslikud 
nõuded ja eesmärgid;
ii) ESMA asutusesisene järelevalvejuhend 
ja järelevalvekäsiraamat;
iii) asjakohased IOSCO suunised ja 
põhimõtted.i) Pideva järelevalvetöö toimikute analüüs;
ii) järelevalvetoimikute ja asutusesiseste dokumentide, eriti 
temaatiliste ja individuaalsete kontrollide analüüs;
iii) vestlused põhitöötajatega;
iv) valitud reitinguagentuuride külastamine teabe kogumise 
eesmärgil;
v) riikide pädevate asutuste küsitlemine nende tavade kohta;
vi) võrdlemine SECi (USA) tavadega.
iv) Kas ESMA ja reitinguagentuurid 
avaldasid oma sidusrühmade 
(eriti Euroopa Parlamendi) jaoks 
piisavat ja lisaväärtust pakkuvat 
teavet oma järelevalvetegevuse 
kohta?i) Reitinguagentuuride määruse ning 
seda täiendavate delegeeritud määrus -
te (tehniliste standardite) õiguslikud 
nõuded ja eesmärgid;
ii) ESMA asutusesisene järelevalvejuhend 
ja järelevalvekäsiraamat.i) CEREPi andmebaasis oleva reitingutealase teabe kvantita -
tiivne analüüs;
ii) SOCRATi andmebaasi analüüs;
iii) meetodeid, mudeleid ja põhilisi hindamiseeldusi puuduta -
vate avalikustamisnõuete hindamine välisekspertide poolt;
iv) CEREPi andmebaasis olevate reitingute tulemusnäitajate 
ülevaatamine väliseksperdi poolt;
v) riikide pädevate asutuste küsitlemine nende tavade kohta.
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.II Lisa
49 Lisad
ESMA uurimiste peamised leiud ja soovitused
2012 2013
Temaatiline uurimine:  
riigi-, panga- ja pandikir -
ja reitingute koostamise 
protsess agentuurides 
S&P , Moody’s ja FitchIndividuaalne uurimine:  
reitinguagentuuri üld -
juhtimine ja sisekontrollTemaatiline uurimine:  
pangareitingute 
koostamise meetodite 
ülevaatamise, rakenda -
mise ja avalikustamise 
protsess agentuurides 
S&P , Moody’s ja FitchIndividuaalne uurimine:  
reitingute aval -
damise kontroll 
reitinguagentuurisTemaatiline uurimine:  
riigireitingute koostami -
se protsess agentuurides 
S&P , Moody’s ja Fitch
– Reitinguagentuuri 
sisemenetlused 
ei olnud piisavalt 
dokumenteeritud.
– Suur personali voolavus 
ja personali ebapiisa -
vus teatud äriliinides.
– Sisekontrolli funktsioo -
ne tuleks parandada.
– Nõukogu sõltumatute 
liikmete rolle ja ülesan -
deid tuleks parandada.
– Metoodikat käsitlevad 
materjalid olid jagatud 
paljudeks erinevateks 
dokumentideks ja neid 
oli reitinguagentuuride 
veebisaitidelt keeruline 
üles leida.
– IT-süsteeme tuleks 
asjakohaselt rakendada 
ja kontrollida.– Juhtorgani mõningate 
liikmete sõltumatus ei 
olnud tagatud.
– Juhatus peaks sise -
kontrollisüsteeme jär -
jepidevalt hindama ja 
tihendama suhtlemist 
kontrolliüksustega.
– Sisekontrolliüksuste 
ressursside üle tuleks 
seiret teha, lähtudes 
nende asjakohasusest.
– Sisekontrolliüksuse 
volitusi ja töökorraldust 
tuleks täpsustada.
– Hindamiskomiteedele 
saadetavaid dokumen -
te tuleks täpsustada.– Metoodika ei hõlma -
nud kõiki elemente, 
mis mõjutasid 
reitinguid.
– Teabe avalikustamine 
ei olnud piisav; ei 
avalikustatud mõnin -
gaid uusi vahendeid, 
kriteeriume ja vanu 
meetodeid.
– Kvalitatiivseid ja kvan -
titatiivseid tegureid, 
mudeleid ja varasema -
te perioodide andmeid 
ei dokumenteeritud 
asjakohaselt.
– Meetodite iga-aastane 
ülevaatamine ei olnud 
piisav.
– Pärast reitingu 
metoodika muutmist 
ei tehtud reitingute üle 
seiret.
– Osa krediidireitingute 
toetamiseks kasutatud 
teabest oli vananenud.– Reitingute muutmise 
avalikustamine peaks 
olema läbipaistev ja 
õigeaegne.
– IT-süsteem ja kontrolli -
mehhanism peaksid 
reitingute avalikusta -
mise järjepidevust ja 
regulaarsust nõuete -
kohaselt toetama.
– Reitingute levitamise 
protsessi üle tuleks 
teha järelevalvet.
– Reitingute avaldamise -
ga seotud kohustu -
sed tuleks täpselt 
kindlaks määrata ja 
dokumenteerida.– Juhatus ja ülevaatami -
se eest vastutav üksus 
osalesid reitingualases 
tegevuses.
– Teadustegevuses osa -
levate riigireitingute 
analüütikute puhul 
ei hallatud piisavalt 
huvide konflikte.
– Reitingu saanud 
üksustel ei olnud 
alati võimalust reiting 
enne selle avaldamist 
vaidlustada.
– Volitamata kolman -
datel isikutel oli 
juurdepääs eelseisva -
tele reitinguandmise 
toimingutele.
– IT-süsteemide 
autoriseerimises ja 
juurdepääsu kontrollis 
leiti puudusi.
– Reitinguotsuste 
tegemise ja avalda -
mise vaheline aeg oli 
märkimisväärselt pikk.
– Vähese kogemusega ja 
uutel töötajatel olid  
suured 
analüüsi  kohustused.
Allikas : Euroopa Kontrollikoda ESMA esitatud teabe põhjal.III lisa
50 Lisad
2014
Temaatiline uurimine:  
struktureeritud finantsinstrumentide reitingute 
koostamine agentuurides Fitch, Moody’s, S&P ja DBRSKaks temaatilist uurimist: üldjuhtimine ja kont -
rollifunktsioonid 14-s ja 4-s väikeses ja keskmise 
suurusega reitinguagentuuris
– Kasutatud ja andmepakkujatelt saadud teabe kvalitee -
dikontrolli puudumine.
– Metoodika puudulik rakendamine reitingute järelevalve 
käigus.
– Kasutatud analüütiliste raamistike ebapiisav 
avalikustamine.
– Viivitused reitingute iga-aastase ülevaatamise 
lõpuleviimisel.
– Sisekontrolli funktsiooni, sealhulgas meetodite, mude -
lite ja põhiliste hindamiseelduste ülevaatamist, tuleks 
sõltumatuse tagamiseks tugevdada.– Juhatuse liikmete teadmised õiguslikest kohustus -
test on piiratud, koosolekuid toimub liiga vähe ja 
kontrolliüksusega ei suhelda piisavalt.
– Järelevalvenõukogu sõltumatute liikmete järele -
valvetegevust tuleks tõhustada.
– Haldus- ja järelevalvenõukogud peaksid vastama 
reitinguagentuuride määrusele.
– Vastavuskontrolli ja sisekontrolli funktsioonid 
peaksid olema üksteisest sõltumatud. Reitinguana -
lüütikud, aktsionärid ja äritegevuse arendamisega 
tegelevad töötajad ei tohiks meetodite heakskiitmi -
ses osaleda.
– Vastavuskontrolli tegemiseks tuleks eraldada 
piisavalt ressursse ning vastavad ülesanded ja 
kohustused peaksid olema selgelt jagatud.
– Meetodite sisemised valideerimis- ja järel -
testimismenetlused peaksid olema selgemad ja 
üksikasjalikumad.
– Reitingu saanud üksuse reitinguandmise toimingu -
test teavitamine ei vastanud mõningate reitingu -
agentuuride puhul määrusele ning suurendas 
konfidentsiaalse teabe lekkimise ja emitendi poolt 
reitinguagentuuri otsusele mõju avaldamise riski.
Allikas : Euroopa Kontrollikoda ESMA esitatud teabe põhjal.III lisa
51 Lisad
ELi ja USA järelevalveasutuste veebisaitide võrdlus
ESMA  
(reitinguagentuuride osa)SECi veebisait  
(krediidireitingute büroo osa)
1.  Asjaomaste määruste olemasolu ja 
juurdepääsetavus
  IMFi raha- ja finantspoliitika läbipaistvuse hea 
tava juhend soovitab määruste ja mis tahes muu -
de finantsasutuste1 poolt väljastatud üldraken -
datavate direktiivide ja suuniste tekstid avalikult 
kättesaadavaks teha.– Kättesaadav on üksnes reitinguagentuu -
ride määrus (ELi määrus nr 1060/2009) ja 
üks kolmest muudatusest.
– Kuus reitinguagentuuride määrust 
täiendavat delegeeritud määrust ei ole 
kättesaadavad.
– Määruseid ei ole lihtne leida, sest nende 
jaoks ei ole eraldi osa. On kaks võimalust:
• lehitseda reitinguagentuuride  
jaotises 180 dokumendist 
koosnevat nimekirja ilma mingi 
selekteerimisvõimaluseta;
• minna reitinguagentuuride jaotisest 
üldjaotisesse Dokumendid, kus saab 
kasutada kaht filtrit (millest üks ei 
ole tähestikulises järjekorras).– Krediidireitingute büroo veebisaidil on 
väärtpaberialaste õigusaktide jaotis, mis 
sisaldab otselinke kõikidele USAs regist -
reeritud reitinguagentuure puudutavatele 
määrustele.
2.  Reitinguagentuuride aruannete olemasolu ja 
juurdepääsetavus
  „Finantsasutused peaksid avaldama perioodilisi 
avalikke aruandeid selle kohta, kuidas nende üldi -
si poliitikaeesmärke täidetakse”2, ning „finants -
asutused peaksid avaldama perioodilise avaliku 
aruande, mis käsitleb selle finantssüsteemi, 
mille raames nad määratud ülesannet täidavad, 
sektori(te) olulisemaid suundumusi.”3– Aruandeid on kahte liiki:
• ESMA järelevalve reitinguagentuuri -
de üle, aastaaruanne;
• juhtumipõhised aruanded.– 
Nende aruannete jaoks eraldi jaotis 
puudub. Siingi on kaks juba mainitud 
võimalust:
• lehitseda reitinguagentuuride 
dokumentide jaotist;
• minna reitinguagentuuride jaotisest 
üldjaotisesse Dokumendid ning 
kasutada filtreid.– Krediidireitingute büroo veebisaidil on 
spetsiaalne avalike aruannete jaotis ja 
aruanded on rühmitatud vastavalt liigile:
• personaliaruanded ja uuringud
• personalijuhised
• kongressile esitatavad 
aastaaruanded
• iga-aastased ülevaatearuanded
3.  Registreeritud reitinguagentuuride teabe 
avalikustamine
  ELis näeb reitinguagentuuride määrus ette, et 
„ESMA oma veebisaidil käesoleva määruse koha -
selt registreeritud reitinguagentuuride loetelu.”4– Veebisaidil on eraldi jaotises toodud 
registreeritud ja sertifitseeritud reitingu -
agentuuride nimekiri, kust on leitav 
reitinguagentuuri nimi, asukohariik, 
staatus (registreeritud, sertifitseeritud) ja 
jõusolev registreerimiskuupäev.– Veebisaidil on eraldi jaotis osakonna 
ressursside kohta, kus kasutajad näevad 
USAs registreeritud reitinguagentuure ja 
registreerimise kuupäeva.
1  Finantsasutuste all mõistetakse institutsioonilisi korraldusi finants- ja maksesüsteemide (sealhulgas turgude ja institutsioonide) reguleerimi -
seks, järelevalveks ja kontrollimiseks, et edendada finantsstabiilsust, turu tõhusust ning kliendivarade ja tarbijakaitset – lisa: teatud mõistete 
määratlused, raha- ja finantspoliitika läbipaistvuse hea tava juhend: põhimõtete deklaratsioon, Rahvusvaheline Valuutafond, 1999.
2 IMFi raha- ja finantspoliitika läbipaistvuse hea tava juhend: põhimõtete deklaratsioon, põhimõte 6.3, Rahvusvaheline Valuutafond, 1999.
3 IMFi raha- ja finantspoliitika läbipaistvuse hea tava juhend: põhimõtete deklaratsioon, põhimõte 7.1, Rahvusvaheline Valuutafond, 1999.
4 Artikli 18 lõige 3.IV lisa
52 Lisad
ESMA  
(reitinguagentuuride osa)SECi veebisait  
(krediidireitingute büroo osa)
4.  Iga reitinguagentuuri antud reitingute liikide 
avalikustamine
  ELi reitinguagentuuride määruse kohaselt on 
selle eesmärk „edendada krediidireitingualase 
tegevuse terviklikkust, läbipaistvust […], andes 
seeläbi panuse siseturu sujuvale toimimisele ning 
saavutades ühtlasi tarbijate ja investorite kõrge -
tasemelise kaitse.”5 Reitinguliikide avalikustamine 
aitab parandada krediidireitingute läbipaistvust.– Teave selle kohta, millist liiki reitinguid 
reitinguagentuurid annavad, ei ole 
kättesaadav.
– ESMA avaldab aga aastaaruande reitingu -
agentuuride määruse artikli 8d eesmärgil 
arvutatavate turuosade kohta, kust võib 
sellekohase teabe leida. Kui reitinguid ei 
ole tellitud või reitinguagentuuril puudu -
vad jooksval aastal sellist liiki reitinguga 
seotud sissetulekud, ei kajastata neid 
aruandes.– USAs registreeritud reitinguagentuuride 
jaotises on ära toodud iga reitinguagen -
tuuri registreerimisorder, kus täpsustatak -
se registreerimise ajal reitinguagentuuri 
antud reitingute liigid ning võimalikud 
hilisemad tagasivõtmised.
5. Registreerimisvormi avalikustamine
  Otsene juurdepääs registreerimisvormile võib 
aidata uutel reitinguagentuuridel registreerimis -
protsessi paremini mõista ja julgustada neid 
taotlust esitama.– Registreerimisvorm ei ole veebisaidil 
avalikult kättesaadav.
– Reitinguagentuuri rühm saadab vormi, kui 
taotleja on ESMAga ühendust võtnud.– Reitinguagentuuride registreerimisvorm 
on veebisaidil avalikult kättesaadav ja 
kontrolliressursside jaotise all kergesti 
leitav.
6.  Juurdepääs reitinguagentuuride määruse­
kohaselt avalikustatud avalikule teabele
  Reitinguagentuurid peavad avalikustama mitut 
liiki teavet. Näiteks tuleb reitinguagentuuridel 
ELis reitinguagentuuride määruse kohaselt 
avaldada iga-aastane läbipaistvusaruanne, 
mis sisaldab teavet muu hulgas reitingua -
gentuuri õigusliku struktuuri, omanike ja 
sisekontrollimehha nismide kohta ning statistilisi 
andmeid tööülesannete jaotuse kohta tema tööta -
jate vahel. Et aruanne annaks kasulikku teavet 
ja julgustaks krediidireitingute kasutajaid mitte 
„krediidireitinguid usaldama pimesi, vaid […] 
tegema […] iseseisvaid analüüse ja rakendama 
alati asjakohast hoolikust”, peaksid investorid 
avalikustatud teabest teadlikud olema.– ESMA veebisait ei sisalda mingeid viiteid 
reitinguagentuuride veebisaitidel määru -
sekohaselt avalikustatud teabele.– USAs registreeritud reitinguagentuurid 
peavad avalikult kättesaadavaks tegema 
osa registreerimisvormist ja aasta serti -
fitseerimisvormi. Krediidireitingute büroo 
reitinguagentuuride vormide jaotises on 
toodud lingid reitinguagentuuride veebi -
saitidele, kust on võimalik kõnealused 
vormid leida.
7 . Juhised rikkumisest teatajatele
  Rikkumisest teatajate jaoks mõeldud konkreetne 
teave ja juhised madaldavad barjääri, teavitamaks 
reguleerimisasutust võimalikust üleastumisest ja/
või määruste rikkumisest.– Konkreetsed juhendid puuduvad. 
Reitinguagentuuride jaotise all on toodud 
e-posti aadress päringute jaoks: CRA-in -
fo@esma.europa.eu.  Sellele aadressile 
võib saata ka kaebused.– Veebisaidil on link rikkumistest teatami -
sega tegeleva asutuse veebisaidile, mis 
sisaldab rohkelt teavet.
5 Põhjendus 1.
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.IV lisa
53
Uurimise liik (individuaalne või temaatiline) sõltub 
muu hulgas tuvastatud riski keerukusest ja oma -
pärast. Uurimise keskendumisel suure riskiga vald -
kondadele võib riskide omavahelise seotuse tõttu 
kaasata ka väiksema riskiga valdkondi.
Lisaks iga-aastasele strateegilisele hindamisele jäl -
gib ja hindab ESMA riske pidevalt. Kui strateegilise 
hindamise väliselt tuvastatakse pideva järelevalve 
(korrapärase teabe analüüs, kaebuste analüüs, esi -
algsete registreerimistingimuste muutmise teated, 
korrapärased küsitlused jmt) või turuseire käigus 
uued riskid, hinnatakse riskide tähtsuse järjekord 
ümber, eesmärgiga tagada ressurside eraldamine 
riskivaldkondadele, mis võivad kõige rohkem kah -
justada investoreid ja finantsstabiilsust üldisemalt.
ESMA tunnistab, et riskide aastaringse tähtsuse 
järjekorda seadmise toetamine eeldab põhjalikumat 
dokumentatsiooni.
VII
ESMA järelevalve juhendi ja käsiraamatu eesmärk 
on kehtestada ESMA järelevalveraamistik ning 
kirjeldada järelevalveprotsesse ja nende protsesside 
käigus järgitavaid ühiseid samme ja põhimõtteid.
Nendes dokumentides nähakse ette aasta jooksul 
täidetavad minimaalsed järelevalveülesanded, mida 
on võimalik planeerida. Paraku ei saa järelevalve -
ülesannete täpset liiki ja sagedust eelnevalt kind -
laks määrata, sest teatavaid järelevalvemeetmeid 
võetakse olenevalt iga reitinguagentuuri riskiprofiili 
arengust ja neid ei saa seega prognoosida.Kokkuvõte
VI
ESMA tegi teadliku otsuse tegutseda riskipõhise 
järelevalveasutusena, eeldades, et kõiki riske ei saa 
kõrvaldada, kuid järelevalvemeetmete eesmärk 
peab olema tuvastada ja maandada selliseid riske, 
mis võivad kõige rohkem kahjustada investoreid ja 
finantsstabiilsust üldisemalt.
ESMA riskipõhise lähenemisviisi eesmärk on suu -
nata ressursid tähtsaimatesse valdkondadesse ja 
see võeti kasutusele pärast esimese järelevalveaasta 
möödumist.
Sellest alates on kõikide suure mõjuga 
reitinguagen  tuuride puhul tuvastatud riskivaldkon -
dade suhtes kohaldatud kas uurimist või pidevat 
järelevalvet.
ESMA riskipõhine raamistik koosneb kolmest oma -
vahel seotud etapist:
i) riskide tuvastamine ja hindamine,
ii) riskide seadmine tähtsuse järjekorda ja
iii) järelevalvemeetmete määratlemine prioriteetsete 
riskide maandamiseks.
See raamistik tugineb 13 riskinäitajale. ESMA 
koostab kord aastas strateegilise hindamise põh -
jal iga-aastase järelevalvealase töökava, milles 
määratakse kindlaks järgmise aasta prioriteedid ja 
meetmed. Alates 2012. aastast tuvastati 39 juhul 
riskinäitaja, mille risk oli suure mõjuga reitingu -
agentuuridele väga suur.
Tuvastatud riskidest nelja suhtes kohaldati pidevat 
järelevalvet. Ülejäänud 35 riskivaldkonna suhtes 
korraldati riski tuvastamisele järgnenud aastal indi -
viduaalne või temaatiline uurimine.ESMA vastus
ESMA vastus 54
VIII
ESMA on võtnud kasutusele riskipõhise lähenemis -
viisi, mille eesmärk on seada järelevalvemeetmed 
tähtsuse järjekorda vastavalt tuvastatud riskidele, et 
tagada tõhus ja tulemuslik ressursside eraldamine.
ESMA riskiraamistiku alusel hinnatakse muu hulgas 
selliseid riskinäitajaid nagu huvide konfliktid ja 
meetodid.
ESMA hindab pideva järelevalve raames meetodi -
test tulenevat riski. Ta saab ja analüüsib korrapära -
selt mitmesugust meetoditega seotud teavet. Kui 
need riskinäitajad on reitinguagentuurides tuvasta -
tud suurtena, on ESMA rakendanud neile süstemaa -
tiliselt oma järelevalvemeetmeid, sealhulgas näiteks 
pangas kasutatavate meetodite temaatiline uuri -
mine, mille käigus ESMA hindas vastavust nõudele 
kasutada meetodeid, mis on ranged, süsteemsed, 
järjepidevad ja vajavad kinnitamist.
Peale selle on ESMA hinnanud meetodite vastavust 
reitinguagentuuride määruse nõuetele ka muude 
uurimiste raames, kuigi meetoditest tulenev risk ei 
olnud sel juhul põhiobjekt ja analüüsi tase olenes 
uurimise ulatusest. ESMA uuris 2015. aastal ka mee -
todite kinnitamist. Seda käsitletakse põhjalikumalt 
ESMA vastuses punktidele 81–84.
Mis puutub huvide konflikti, siis kogu reitinguagen -
tuuride määruse eesmärk on kõrvaldada huvide 
konfliktid ja enamik selle määruse sätteid on 
seotud reitinguagentuuri kohustusega tagada 
oma krediidi  reitingualase tegevuse sõltumatus 
(konfliktide vältimine, tuvastamine, lahendamine ja 
avalikustamine). ESMA on oma järelevalvetegevuse 
algusest saadik teinud märkimisväärseid jõupingu -
tusi reitinguagentuuride poolt huvide konfliktide 
vältimiseks kehtestatud meetmete hindamiseks. 
Seepärast on enamik kontaktidest reitinguagentuu -
ridega ja ESMA uurimiste järeldustest seotud rei -
tinguagentuuride määruse sätetega, mis käsitlevad 
sõltumatust ja huvide konflikti vältimist. See nähtub 
selgelt ka ESMA avalikest aastaaruannetest ja töö -
kavadest, milles ESMA määrab kindlaks peamised 
järelevalvealased riskid, millele ta järgmistel aastatel 
keskendub, ning esitab teavet varasemate uurimiste Järelevalvetegevus on oma olemuselt dünaamiline 
ning ESMA peab kooskõlas oma riskipõhise raamis -
tikuga kohandama järelevalvetegevuse keskpunkti 
vastavalt asjaomase sektori arengule ja tuvastatud 
riskidele. Seetõttu täiendavad järelevalve juhendit 
ja käsiraamatut nüüdsest alati järgmised dokumen -
did: riskantsemate reitinguagentuuride jaoks koos -
tatud iga-aastased strateegiad ja töökavad, milles 
täpsustatakse konkreetsed meetmed ja nende 
rakendamise tähtajad, korrapärased kohtumised 
kord aastas kindlaksmääratud ja reitinguagentuuri -
dele teatatud tegevustsükli raames ning iga uuri -
mise jaoks koostatavad projektikavad.
ESMA leiab, et need dokumendid moodustavad ees -
kirjade ja suuniste täieliku kogu, mis tagab vajaliku 
paindlikkuse ESMA järelevalvemeetodi kohanda -
miseks ja järelevalvevahendite kõige tõhusamaks 
kasutamiseks.
ESMA tunnistab, et reitinguagentuuridelt saadud 
korrapärase teabe analüüsi üle peetavat arvestust 
võiks parandada. Seoses sellega on reitinguagen -
tuuride üksusel praegu käsil teabe pideva seire ja 
riskihindamise uue töövahendi väljatöötamine. See 
võimaldab struktureeritud tüüpvormide rakenda -
mise kaudu säilitada järelevalvealased andmed ja 
analüüsid spetsiaalsetes dokumentides, parandades 
seega nii tehtud analüüsi kui ka tuvastatud riske 
hõlmavaid arvestustavasid.
ESMA märgib siiski, et viimastel aastatel kehtesta -
tud arvestustavad on toetanud tema regulatiivseid 
kohustusi ja kajastanud organisatsiooni sisemisi 
vajadusi. Näiteks ei pruugi ESMA küll dokumentee -
rida asutusesiseselt kõiki uurimise raames tehtud   
analüüsi vaheetappe, kuid kõik järeldused ja 
tõendusmaterjalid dokumenteeritakse põhjalikult 
reitinguagentuuridele saadetavates kirjades.
Kuigi ESMA tunnistab, et tema dokumenteerimis- 
ja seirevahendeid võiks veelgi parandada, leiab 
ta, et need on seni olnud tõhusad ja võimalda -
nud ESMA-l saada olulist teavet, mis toetab tema 
otsustusprotsessi.
ESMA vastus 55
Kui andmed läbivad need esialgsed kontrollid ja sal -
vestatakse andmebaasi, korraldatakse pidevalt siht -
kontrolle, mis kindlustavad veelgi andmete järje -
pidevuse ja kvaliteedi. Neid andmeid ei võrrelda 
süstemaatiliselt muude andmebaaside andmetega. 
See piirang tuleneb otseselt asjaolust, et keskse 
teabehoidla andmetel puuduvad ühised tunnused. 
See probleem lahendatakse Euroopa reitinguand -
mebaasi ellurakendamisega, kuna asjaomane regu -
latiivne tehniline standard sisaldab nõuet pidada 
vajaduse korral arvestust ülemaailmsete tunnuste 
alusel (nt juriidilise isiku tunnus, BIC, ISIN-kood jms).
Peale selle tuleb märkida, et ESMA võrdleb aeg-ajalt 
ja võimalust mööda oma andmeid muude andme -
baaside andmetega.
XI a)
ESMA nõustub selle soovitusega.
ESMA tunnistab, et tema hindamiste dokumen -
teerimist võiks parandada, nii et tehtud hindamise 
töödokumendid sisaldaksid täielikke tõendus -
materjale ja hõlbustaksid analüüsi kontrolljälje 
kindlustamist.
XI b)
ESMA nõustub selle soovitusega.
XI c)
ESMA nõustub osaliselt selle soovitusega.
ESMA ajakohastab vajaduse korral oma järelevalve 
juhendit ja käsiraamatut, et lisada neisse saadud 
teadmised ja kogemused.
ESMA on kindel, et kõik tema uurimistega seoses 
reitinguagentuuridele edastatud järeldused ja 
otsused ning tõendusmaterjalid on põhjalikult 
dokumenteeritud.käigus tuvastatud põhiprobleemide kohta. Kahes 
avalikus teadaandes, mille ESMA avaldas vasta -
valt 2014. aasta juunis ja 2015. aasta juunis, viidati 
samuti nende reitinguagentuuride määruse sätete 
rikkumisele, mis käsitlevad sõltumatuse tagamise 
ja võimaliku huvide konflikti vältimise meetmeid. 
Seda käsitletakse põhjalikumalt ESMA vastuses 
punktidele 87–89.
Eeltoodut arvesse võttes on ESMA veendunud, 
et on eraldanud vajalikud ressursid meetodite ja 
huvide konfliktiga seoses tuvastatud riskide maan -
damiseks. ESMA jätkab nende valdkondade jälgi -
mist ja võtab asjakohaseid meetmeid valdkondades, 
kus ilmnevad olulised riskid.
X
ESMA on reitinguagentuuride määruse kohaselt 
keskse teabehoidlana volitatud koguma igalt üksi -
kult reitinguagentuurilt varasemaid tegevusand -
meid ja tegema need kasutajatele keskse veebisaidi 
kaudu kättesaadavaks.
Kuigi kesksel teabehoidlal puudub võimalike statis -
tiliste andmete ammendav loetelu, võivad kasutajad 
eri päringute abil saada tegelikult mitmesugust 
täiendavat statistikat, mida selles sektoris tavaliselt 
kasutatakse. See lähenemisviis valiti põhjusel, et 
statistika kasulikkus on väga subjektiivne küsi -
mus, mis sõltub suuresti kasutaja lõppeesmärgist, 
kusjuures need eesmärgid võivad märkimisväärselt 
erineda.
ESMA soovib juhtida tähelepanu sellele, et andme -
baasis hoitakse üksnes andmeid, mis läbivad ulatus -
likud andmekogumisvahendi kontrollid (esimesel 
tasandil 50 kontrolli ja teisel tasandil 50 kontrolli) ja 
süstemaatilised täielikkuse kontrollid. Ainult need 
andmed tehakse keskse teabehoidla kaudu lõpuks 
kättesaadavaks. Lisaks andmete kvaliteedi tagami -
sele kindlustavad need meetmed esitatud andmete 
standardsuse, võrreldavuse ja ajalise järjepidevuse.
ESMA vastus 56
XI g)
ESMA nõustub selle soovitusega.
ESMA jätkab pidevat dialoogi sidusrühmadega, 
et teha kindlaks võimalused keskse teabehoidla 
edasiarendamiseks, nii et see toetaks veelgi rohkem 
selle kasutajate vajadusi.
XI h)
ESMA nõustub selle soovitusega.
ESMA tegeleb praegu oma veebisaidi ümberkujun -
damisega. Tulevases versioonis võetakse arvesse 
selles soovituses tehtud parandusettepanekuid.
I osa. Registreerimine ja tegevus -ulatuse kindlaksmääramine
27
ESMA määrab järjekindlalt vähemalt kaks isikut 
hindama iga registreerimistaotlust, et tagada nn 
topeltkontrolli põhimõtte järgimine. Lisaks hinna -
takse iga mittetäielikkuse, täielikkuse ja vastavuse 
otsust (registreerimine või keeldumine) heakskiit -
misprotsessis, milles osalevad registreerimistaot -
luste koordineerija, meeskonna juht, reitinguagen -
tuuride üksuse juht ja ESMA tegevdirektor.
ESMA asutusesisene kirjavahetus ja kogu ametlik 
kirjavahetus taotlejatega tõendavad, et iga regist -
reerimistoimikuga on tegelnud vähemalt kaks 
hindajat.
ESMA heakskiitmisprotsessi tõendavad materjalid 
on kättesaadavad asutusesisesest kirjavahetusest. 
Mittetäielikkuse ja täielikkuse otsustele kirjutab alla 
ESMA tegevdirektor. Registreerimise ja keeldumise 
otsused kiidab ametlikult heaks ESMA järelevalve -
nõukogu ning neile kirjutab alla ESMA eesistuja.
ESMA tunnistab siiski, et tema asutusesiseste tavade 
dokumenteerimist võiks parandada.ESMA tunnistab, et reitinguagentuuridelt saadud 
korrapärase teabe analüüsi arvestust võiks paran -
dada, ning tegeleb praegu nii tehtud analüüsi kui 
ka tuvastatud riskide arvestustavade täiustamisega. 
Võttes arvesse, et registreeritud reitinguagentuu -
ride arv on endiselt piiratud, ei pea ESMA spetsiaal -
set IT-vahendit selles etapis vajalikuks.
XI d)
ESMA nõustub osaliselt selle soovitusega.
ESMA jätkab pideva järelevalve raames mee -
toditest tuleneva riski korrapärast hindamist ja 
rakendab riskide tuvastamise korral spetsiaalseid 
järelevalvemeetmeid kooskõlas ESMA riskipõhise 
lähenemisviisiga.
XI e)
ESMA nõustub osaliselt selle soovitusega.
ESMA jätkab pideva järelevalve raames võimaliku 
huvide konfliktiga seotud riskide, sealhulgas reitin -
guagentuuride poolt krediidireitingu analüütikute 
kauplemistegevuse ja finantstehingute seireks 
kehtestatud meetmete ja kontrollide korrapärast 
hindamist ning rakendab riskide tuvastamise korral 
spetsiaalseid järelevalvemeetmeid kooskõlas ESMA 
riskipõhise lähenemisviisiga.
XI f)
ESMA nõustub osaliselt selle soovitusega.
ESMA tegeleb konkreetsete reitinguagentuuride 
puhul tuvastatud puudustega oma järelevalvevoli -
tuste ulatuses. Vajaduse korral ja kooskõlas reitin -
guagentuuride määrusega kaalutakse kõikidele 
reitinguagentuuridele avalikustamisnõuete kohta 
lisajuhiste andmist.
ESMA vastus 57
Mis puudutab ESMA tehtud analüüsi dokumen -
teerimist, siis ESMA kohaldas reitinguagentuuride 
määruse sätteid. Reitinguagentuuride määruse 
artiklis 18 on sätestatud, et kui ESMA keeldub 
reitinguagentuuri registreerimisest, esitab ta oma 
otsuses registreerimisest keeldumise põhjendused 
täies ulatuses; seoses sellega dokumenteeris ESMA 
järelevalvenõukogu keeldumisotsustes põhjalikult 
oma hindamise.
ESMA tunnistab siiski, et tema hindamiste doku -
menteerimist võiks parandada (isegi kui reitingu -
agentuuride määrusega seda ei nõuta), nii et tehtud 
hindamise töödokumendid sisaldaksid täielikke 
tõendusmaterjale ja hõlbustaksid analüüsi kontroll -
jälje kindlustamist.
30
Vastavalt reitinguagentuuride määrusele ei tohi 
ESMA kehtestada registreerimise suhtes nõudeid, 
mida ei ole selle määrusega ette nähtud. Seepärast 
ei saa ESMA nõuda eelnevalt määratletud andme -
kogumi esitamist või määratleda minimaalset 
vastuvõetavat üksikasjalikkust. ESMA soovib siiski 
märkida, et kui ta pidas vastavusanalüüsi jaoks 
vajalikuks saada lisateavet, küsiti seda registreeri -
misprotsessi raames.
Seoses erinevusega meetodeid käsitlevate doku -
mentide üksikasjalikkuses soovib ESMA juhtida 
tähelepanu sellele, et hinnatud registreerimistoi -
mikud puudutasid eri sektorites tegutsevaid eri 
reitinguagentuure. Meetodid on oma sisult erine -
vad olenevalt konkreetsest reitinguagentuurist 
ja – sama reitinguagentuuri raames – varaklassist. 
Ükski reitinguagentuuride määruse säte ei näe ette, 
et reitinguagentuuride meetodid peavad järgima 
eelnevalt määratletud vormi.Ühine vastus punktidele 28 ja 29
ESMA on ajavahemikul alates 2011. aasta juulist, kui 
ta alustas järelevalvet reitinguagentuuride üle, kuni 
2015. aasta septembrini hinnanud 17 registreerimis -
taotlust. Neli taotlejat võtsid oma taotluse tagasi, 
kuus taotlust jäeti rahuldamata ja seitse reitingu -
agentuuri registreeriti.
ESMA hindab vastavushindamise etapis vastavust 
kõigile reitinguagentuuride määruse asjakohastele 
sätetele, sealhulgas vastavust nõudele kasutada 
meetodeid, mis on ranged, süsteemsed, järjepide -
vad ja vajavad kinnitamist. Neile nõuetele vastavuse 
hindamise raamistik on ESMA jaoks sätestatud 
komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 447/2012 
(regulatiivsed tehnilised standardid meetodite hin -
damise kohta).
Vastavust hinnatakse iga nõude puhul eraldi ning 
ESMA võtab arvesse nii konkreetseid hinnatavaid 
meetodeid kui ka kõiki muid taotleja esitatud doku -
mente, nagu reitinguprotsessi reguleerivad põhi -
mõtted ja menetlused ning taotleja poolt tehtud 
meetodite kinnitamise tulemused. Kui ESMA leiab, 
et selle analüüsi jaoks on vaja saada lisateavet, küsi -
takse seda vastavushindamise käigus.
ESMA on seisukohal, et registreerimisprotsessi 
käigus saadud dokumendid võimaldasid tal täieli -
kult hinnata vastavust kõigile reitinguagentuuride 
määruses ja meetodeid käsitlevates regulatiivsetes 
tehnilistes standardites sätestatud nõuetele.
ESMA ei keskendunud sellega seoses mitte ainult 
meetodite ranguse hindamisele registreerimisprot -
sessi ajal, vaid hindas vastavust kõigile asjakohas -
tele sätetele.
ESMA jättis näiteks osa registreerimistaotlusi rahul -
damata, sest need ei vastanud järgmistele nõuetele: 
rangus (3 juhtumit), süsteemsus (2 juhtumit), kinni -
tatus (4 juhtumit).
Need arvud näitavad, et registreerimistaotluse 
rahuldamata jätmise sagedasim põhjus meetodeid 
käsitlevate regulatiivsete tehniliste standardite 
nõuetele mittevastavuse alusel oli mittevastavus 
sättele, mille kohaselt peavad meetodid olema 
kinnitatud.
ESMA vastus 58
Osa tuvastatud üksusi tegeles tõepoolest reitingu -
agentuuride määruse kohaldamisalasse kuuluva 
tegevusega ja registreeriti seepärast reitinguagen -
tuurina. Kõik need üksused tuvastati enne reitin -
guagentuuride määruse kohaldamisala käsitlevate 
ESMA suuniste avaldamist 30. juulil 2013. ESMA sel -
gitas nendes suunistes üldsusele, et krediidireitin -
gute andmine end registreerimata on reitinguagen -
tuuride määruse rikkumine, mille eest ESMA-l on 
õigus määrata trahv. ESMA ei ole seda õigust seni 
kasutanud, sest ei ole pärast suuniste avaldamist 
tuvastanud ühtegi krediidireitingualast tegevust 
teostavat ettevõtet.
Ühine vastus punktidele 35–40
ESMA märgib, et vastutab üksnes reitinguagentuu -
ride registreerimise ja nende üle tehtava järelevalve 
eest ELis ning eurosüsteemi toimimine ei kuulu 
ESMA volituste hulka.
ESMA registreerimisprotsessi tulemus ei avalda 
mõju eurosüsteemis krediidireitingute heakskiitmist 
reguleerivatele eeskirjadele.
II osa. Kavandamine ja riskijuhtimine
48
ESMA raamistik on üles ehitatud selliselt, et iga 
riskikategooria all on loetletud kindlakstehtud 
põhiprobleemid. Tavaliselt lähtutakse konk -
reetse riskivaldkonna üldisel hindamisel kõige 
aktuaalsemast probleemist. Kõik tuvastatud riskid 
dokumenteeritakse.
49
Seda, kas analüüs hõlmas kõiki vajalikke dokumente 
ja millised olid tulemused, kontrollitakse süstemaa -
tiliselt riski- ja järelevalvetöötajate omavaheliste 
arutelude käigus. ESMA tunnistab siiski sellise suht -
luse ametliku dokumenteerimise puudumist.Mis puudutab teatava regulatiivsetes tehnilistes 
standardites sisalduva teabe võimalikku puudumist 
meetodites (nt modelleerimis- ja kvantitatiivsed 
tehnikad, iga kvalitatiivse või kvantitatiivse teguri 
olulisuse kirjeldus jmt), siis regulatiivsetes tehnilis -
tes standardites ei ole sätestatud mitte regulatiiv -
sed avalikustamisnõuded, vaid pigem eeskirjad, 
mida ESMA peab kasutama, hinnates krediidi -
reitingu andmise meetodite vastavust reitingu -
agentuuride määruse artikli 8 lõikes 3 sätestatud 
nõuetele. Võttes arvesse neid nõudeid ja üldsusele 
kättesaadavat teavet, sai ESMA enda käsutusse kõik 
reitinguagentuuri sisedokumendid, mis võimalda -
sid tal hinnata meetodite vastavust regulatiivsetes 
tehnilistes standardites sätestatud nõuetele.
Mis puudutab konkreetset registreerimistoimikut, 
siis ESMA sai modelleerimis- ja kvantitatiivseid 
tehnikaid käsitleva teabe registreerimiseelses 
etapis, kuid seda ei kantud tõepoolest kontrollitud 
registreerimistoimikusse.
Ühine vastus punktidele 31–34
ESMA on asutamisest saadik tegelnud tegevusula -
tuse kindlaksmääramisega ning on kõrvuti riiklikelt 
pädevatelt asutustelt saadud teadetega teinud 
korrapäraselt ka sõltumatut analüüsi.
ESMA on suhelnud mitme võimaliku krediidireitin -
gute andjaga ja tuvastanud otseselt enamiku neist 
üksustest. See võimaldas ESMA-l teha õigel ajal 
kindlaks ettevõtted, kes peaksid olema registreeri -
tud reitinguagentuurina.
ESMA arvates on mõlemad tegevusvaldkonnad – 
ESMA-sisene hindamine ja riiklike pädevate asutuste 
panus – võrdselt tähtsad.
ESMA vastus 59
Uurimise liik (individuaalne või temaatiline) sõltub 
muu hulgas tuvastatud riski keerukusest ja omapä -
rast. Uurimine keskendub küll vaadeldavatele suure 
riskiga valdkondadele, kuid riskivaldkondade oma -
vahelise seotuse tõttu võidakse uurimisse kaasata 
valdkonnad, mis leitakse olevat väiksema riskiga.
ESMA algatas näiteks portfelliriskiga seotud riski -
kategoorias tuvastatud suure riski põhjal struk -
tureeritud finantskrediidireitingute uurimise. 
Tervikliku ülevaate saamiseks sellest varaklassist 
ja reitinguagentuuride asjaomastest tavadest pidi 
ESMA võtma siiski arvesse kõiki reitinguprotsessi 
aluseks olevaid aspekte, sealhulgas ilmselgelt ka 
muude riskinäitajatega hõlmatud aspekte (nt res -
sursside eraldamine reitingute seirele, reitinguprot -
sessis kasutatud teave ning asjaomaste meetodite 
kohaldamine ja läbivaatamine).
Lisaks iga-aastasele strateegilisele hindamisele jäl -
gib ja hindab ESMA pidevalt riske. Kui strateegilise 
hindamise väliselt tuvastatakse pideva järelevalve 
(korrapärase teabe analüüs, kaebuste analüüs, esi -
algsete registreerimistingimuste muutmise teated, 
korrapärased küsitlused jmt) või turuseire käigus 
uued riskid, hinnatakse riskide tähtsuse järjekord 
ümber, eesmärgiga tagada, et ressursid eraldatakse 
riskivaldkondadele, mis võivad kõige rohkem kah -
justada investoreid ja üldisemalt finantsstabiilsust.
54
Osa ESMA varasemaid uurimisi olid struktureeritud 
vastavalt konkreetsete varaklasside reitingutele, 
kuid see ei tähenda, et sellise uurimise käigus ei 
keskendutud riskihindamise raames tuvastatud 
äririski aspektidele. Vastupidi, konkreetseid vara -
klasse (mida peetakse keskkonnariski/portfelliriski 
hinnangus oluliseks) kasutatakse järjekindla ja 
tähendusliku valimi koostamiseks, mille alusel saab 
uurimise käigus hinnata asjaomas(t)e reitinguagen -
tuuri(de) puhul tuvastatud peamisi riske. Peale selle 
tuleb märkida, et ESMA võib küll hinnata teatava 
varaklassi puhul põhjalikult konkreetset riski, kuid 50
Vähemalt kord aastas tehtava põhilise strateegilise 
analüüsi jaoks kasutatav teave dokumenteeritakse 
tulemuskaartidel. Muudatusi riskihinnangus, mis 
võidakse teha pärast riski- ja järelevalvetöötajate 
vahelist vastavuskontrolliteemalist kohtumist, ei 
dokumenteerita seetõttu, et need kohtumised toi -
muvad riskinäidikute koostamise lõppetapis.
ESMA tunnistab, et riskide aastaringse tähtsuse 
järjekorda seadmise toetamine eeldab põhjalikumat 
dokumentatsiooni. ESMA on seoses sellega välja 
töötamas uut teabehoidlat, kus kavatsetakse salves -
tada pidevalt kõik riskihinnangute muudatused.
Ühine vastus punktidele 52 ja 53
ESMA riskipõhine lähenemisviis võeti kasutusele 
pärast esimese järelevalveaasta möödumist. Sellest 
alates on kõikide suure mõjuga reitinguagentuuride 
puhul tuvastatud riskivaldkondade suhtes kohalda -
tud kas uurimist või pidevat järelevalvet.
ESMA riskipõhine raamistik koosneb kolmest 
omavahel seotud etapist: i) riskide tuvastamine ja 
hindamine, ii) riskide seadmine tähtsuse järjekorda 
ja iii) järelevalvemeetmete määratlemine prioriteet -
sete riskide maandamiseks. See raamistik tugineb 
13 riskinäitajale. ESMA korraldab vähemalt kord 
aastas strateegilise hindamise, et koostada iga-aas -
tane järelevalvealane töökava, milles sätestatakse 
järgmise aasta prioriteedid ja meetmed. 
Alates 2012. aastast tuvastati 39 juhul riskinäitaja, 
mille risk oli neljale suure mõjuga reitinguagentuu -
rile väga suur.
Tuvastatud riskidest nelja suhtes kohaldati pidevat 
järelevalvet. Ülejäänud 35 riskivaldkonna suhtes 
korraldati riski tuvastamisele järgnenud aastal indi -
viduaalne või temaatiline uurimine.
ESMA vastus 60
ESMA arvates võib kaugemaleulatuvate kavade 
tegemine ning ülemäärane toetumine järelevalve -
ülesannetele ja nende ajakavale – lisades need 
ESMA juhenditesse ja käsiraamatutesse – järelevalve 
tõhusust soovimatult piirata.
65
ESMA märgib, et on hiljuti kehtestanud riskant -
semate reitinguagentuuride jaoks individuaalsed 
järelevalvekavad.
ESMA on siiski ka enne individuaalsete järelevalve -
kavade kehtestamist koostanud alati kord aastas 
korrapäraste järelevalvekontrollide ajakava. Näiteks 
määrati kindlaks ja teatati asjaomasele reitingu -
agentuurile igal aastal tegevustsükli raames korral -
datavate kohtumiste sagedus. Samuti plaaniti teha 
reitinguagentuuridelt saadud korrapärase teabe 
analüüs vastavalt teabe esitamise tähtaegadele 
ning analüüsi tulemused salvestati spetsiaalses 
toimikus.
Paraku toimub osa kontaktidest reitinguagentuuri -
dega ainult siis, kui ESMA vajab lisaselgitusi või kui 
toimub konkreetne sündmus – nt reitinguagentuu -
ridelt saadud teated, kaebused, korrapärase teabe 
analüüsile järgnevad arutelud – ning seepärast ei 
saa seda ette kavandada.
ESMA arvates peaks tema järelevalvemeetod jääma 
piisavalt paindlikuks, et reitinguagentuuridega toi -
muvate kontaktide sagedust ja põhjalikkust saaks 
muuta vastavalt toimunud sündmustele või tähel -
datud riskidele.
66
ESMA arvates peaks ta valima järelevalvevahendi, 
mida peab oma järelevalvetegevuse eesmärkide 
saavutamiseks kõige tõhusamaks.
Varem on ESMA kasutanud oma kontrolli tegemi -
seks vajaduse korral kontrollnimekirju ja küsimus -
tikke. ESMA peab kontrollnimekirju siiski vahendiks, 
mis on tõhus vaid teatavate järelevalvemeetmete 
puhul.vastavalt parandusmeetmete kavale tuleb paran -
dusmeetmeid asjaomase probleemi kõrvaldamiseks 
tavaliselt rakendada kõikides varaklassides, mitte 
ainult uurimisega hõlmatud varaklassis.
55
ESMA tegi teadliku otsuse tegutseda riskipõhise 
järelevalveasutusena, eeldades, et kõiki riske ei saa 
kõrvaldada, kuid järelevalvemeetmete eesmärk 
peab olema tuvastada ja maandada selliseid riske, 
mis võivad kõige rohkem kahjustada investoreid ja 
finantsstabiilsust.
III osa. Järelevalve
Ühine vastus punktidele 63 ja 64
ESMA märgib, et järelevalve juhendi ja käsiraamatu 
eesmärk on kehtestada ESMA järelevalveraamistik, 
kirjeldada järelevalveprotsesse ning määratleda 
nende protsesside käigus järgitavad ühised sam -
mud ja põhimõtted. Nendes dokumentides nähakse 
ette aasta jooksul täidetavad minimaalsed järele -
valveülesanded, mida saab a priori  kavandada.
ESMA arvates ei saa järelevalveülesannete täpset 
liiki ja sagedust nendes dokumentide eelnevalt 
kindlaks määrata, sest teatavaid järelevalvemeet -
meid võetakse olenevalt iga reitinguagentuuri 
riskiprofiilist ja neid ei saa seega prognoosida. See -
tõttu täiendavad järelevalve juhendit ja käsiraama -
tut nüüdsest alati järgmised dokumendid: riskant -
semaid reitinguagentuure puudutavad iga-aastased 
strateegiad ja töökavad, milles täpsustatakse konk -
reetsed meetmed ja nende rakendamise tähtajad, 
kohtumised kord aastas kindlaksmääratud ja rei -
tinguagentuuridele teatatud tegevustsükli raames 
ning iga uurimise jaoks koostatavad projektikavad.
ESMA vastus 61
Kuigi kogu tegevust ei ole täielikult dokumenteeri -
tud, sisaldavad ESMA töödokumendid siiski tõen -
deid tehtud analüüsi kohta. ESMA märgib seoses 
sellega, et tema vahendid on piiratud ja dokumen -
teerimisele kuluv aeg peab olema proportsionaalne.
ESMA on hinnanud spetsiaalsest IT-süsteemist 
saadavat kasu ning võrrelnud seda paigaldamis- ja 
hoolduskuludega. Võttes arvesse, et registreeritud 
reitinguagentuuride arv on endiselt piiratud, ei pea 
ESMA spetsiaalset IT-vahendit selles etapis vajali -
kuks ja leiab, et võrdlus riiklike pädevate asutustega 
ei ole proportsionaalne, võttes arvesse registreeri -
tud reitinguagentuuride arvu ja ESMA järelevalve -
töötajate hulka ning enamiku riiklike pädevate 
asutuste vastavaid näitajaid.
73
ESMA analüüsib ja kontrollib süstemaatiliselt uuri -
miste käigus küsitud teavet. Tema töödokumenti -
dest selgub, et nii uurimiste käigus kui ka parandus -
meetmete kavade raames on süstemaatiliselt kokku 
kogutud kõik asjakohased andmed.
ESMA ei dokumenteeri oma analüüsi kõiki vahe -
etap  pe teadlikult, sest ESMA ressursid on piiratud ja 
ta peab neid kasutama võimalikult tõhusalt. Uuri -
mistulemused ja tõendusmaterjalid dokumenteeri -
takse põhjalikult siiski reitingu agen  tuuridele saade -
tavates kirjades. ESMA kogub piisavalt andmeid, mis 
tõendavad ja tagavad, et uurimiste järeldusi toetab 
kogutud tõendite põhjalik analüüs.
74
ESMA kirjad reitinguagentuuridele koostatakse 
kooskõlas tema järelevalve käsiraamatuga, mis ei 
nõua viidete lisamist reitinguagentuuride määruse 
artiklitele ja lõigetele, millel mingi järeldus põhineb.ESMA püüab jätkuvalt täiustada oma järelevalve -
tavasid ning uurib selleks ka teiste järelevalveasu -
tuste tavasid. Riiklike pädevate asutuste järelevalve -
vahenditega võrdlemisel tuleks siiski arvesse võtta 
volituste, järelevalvetegevuse eesmärkide, järele -
valve alla kuuluva sektori olemuse ja järelevalve alla 
kuuluvate üksuste arvu erinevusi.
67
ESMA tunnistab, et reitinguagentuuridelt saadud 
korrapärase teabe analüüsi arvestust võiks täius -
tada. ESMA-l on seoses sellega käsil teabe pideva 
seire ja riskihindamise uue töövahendi väljatööta -
mine. See võimaldab struktureeritud tüüpvormide 
rakendamise kaudu säilitada järelevalvealased 
andmed ja analüüsid spetsiaalsetes dokumentides, 
parandades seega nii tehtud analüüsi kui ka tuvas -
tatud riske hõlmavaid arvestustavasid.
68
ESMA on seisukohal, et n-ö kriteeriumide kaust 
on seni olnud piisav tema otsuste järjekindluse 
tagamiseks. Kuigi ESMA nõustub, et dokumen -
teerimist võiks parandada, tuleb siiski märkida, et 
ESMA alustas järelevalvet reitinguagentuuride üle 
2011. aasta lõpus ja tundis alles pärast piisava arvu 
otsuste tegemist vajadust alustada struktureeri -
tuma andmebaasi väljatöötamist. Nelja-aastase 
järelevalvetegevuse järel kausta kogunenud teave 
on saavutanud piisava kriitilise massi ning ESMA on 
hiljuti kasutusele võtnud vikipõhise töövahendi, mis 
hõlbustab selle teabe tõhusat kasutamist.
Ühine vastus punktidele 69–72
ESMA tunnistab, et reitinguagentuuridelt saadud 
korrapärase teabe analüüsi arvestust võiks paran -
dada, ning tegeleb – nagu eespool selgitatud – 
praegu teabe pideva seire ja riskihindamise uue 
töövahendi väljatöötamisega.
ESMA vastus 62
Kui on tuvastatud, et meetoditest tulenev risk on 
reitinguagentuuride puhul väga suur, on ESMA 
rakendanud selle suhtes süstemaatiliselt oma 
järelevalvemeetmeid, sealhulgas korraldanud 
näiteks pangas kasutatavate meetodite temaatilise 
uurimise.
Peale selle on ESMA hinnanud meetodite vastavust 
reitinguagentuuride määruse nõuetele ka muude 
uurimiste raames, kuigi meetoditest tulenev risk ei 
olnud sel juhul põhiobjekt ja analüüsi tase olenes 
uurimise ulatusest.
ESMA märgib seoses sellega, et tabel 4, mis kajas -
tab ESMA tegevust teatavate varasemate uurimiste 
raames, ei kajasta ESMA kogu tegevust meetodite 
valdkonnas.
Üldiselt soovib ESMA märkida, et kõikide selles 
tabelis osutatud uurimiste käigus analüüsis ta põh -
jalikult sisekontrollifunktsiooni toimimist, mis on 
väga tähtis tagamaks, et reitinguagentuur kasutab 
meetodeid, mis on ranged, süsteemsed, järjepide -
vad ja vajavad kinnitamist. ESMA taotles ja hindas 
seoses sellega teavet, korraldas küsitlusi ja esitas 
soovitusi kõnealuse funktsiooni toimimise kohta. 
Kõikide nende uurimiste käigus kontrollis ESMA ka, 
kas reitinguagentuur kasutab ainulaadset reitin -
guskaalat, mis võimaldab võrrelda reitinguid eri 
varaklasside kaupa, ning kas sisekontroll rakendas 
kõikide läbivaadatud varaklasside suhtes sarnaseid 
menetlusi (tabelis „varaklassiti järjepidev”).
Kui pankade reitingute uurimisel keskenduti just 
meetoditele, siis muude varasemate uurimiste 
põhieesmärk ei hõlmanud meetoditest tulenevaid 
riske. Hoolimata sellest hindas ESMA nende uuri -
miste käigus valimite alusel meetodite väljatööta -
mist, heakskiitmist, läbivaatamist ja/või kohaldamist 
eri varaklasside kaupa ning mitmesuguste reitingu 
andmisega seotud tegevuste kaudu. Nende uuri -
miste järel esitas ESMA reitinguagentuuridele ka 
konkreetsed soovitused meetodite valdkonnas.ESMA arvates tuvastatakse tema kirjades ja paran -
dusmeetmete kavades selgelt asjaomased mittevas -
tavused. Reitinguagentuuride määruse kohaldatava 
artikli sõnaselge mainimine iga järelduse puhul ei 
anna tema arvates lisaväärtust.
75
Järelmeetmete tabelid on ESMA-sisesed töödoku -
mendid; need koostatakse kõikide uurimiste puhul 
tüüpvormi järgi ja tõendusmaterjalid salvestatakse 
süstemaatiliselt spetsiaalsetes kaustades. Standar -
dimine tuleb kõne alla siiski üksnes vormi puhul, 
sest tabelites esitatud analüüsi ja märkuste sisu on 
erinev olenevalt analüüsitud teemast.
80
ESMA tunnistab, et reitinguagentuuride määruses 
kasutatakse teatavaid mõisteid, mida ei ole mää -
ratletud. Paraku saab ESMA töötada konkreetsed 
juhised välja üksnes reitinguagentuuride määruse 
kohaldamisalasse kuuluvates küsimustes. ESMA on 
seda varem teinud, et tagada läbipaistvus ja täp -
sustada oma järelevalvealaseid seisukohti, näiteks 
suuniste, soovituste, küsimuste ja vastuste ning 
avalike aruannete kaudu.
Ühine vastus punktidele 81–84
Selleks et tagada reitinguagentuuride vastavus 
regulatiivsele nõudele kasutada rangeid, süsteem -
seid ja järjepidevaid meetodeid, mis tuleb kinnitada 
ja järeltestida, kasutab ESMA riskipõhist lähenemis -
viisi, mis võimaldab suunata ressursid tähtsaima -
tesse valdkondadesse. ESMA riskiraamistiku alusel 
hinnatakse muu hulgas selliseid riskinäitajaid nagu 
meetodid.
ESMA hindab pideva järelevalve raames meetodi -
test tulenevat riski. Ta saab ja analüüsib korrapära -
selt mitmesugust meetoditega seotud teavet. See 
annab tervikliku ülevaate iga reitinguagentuuri 
meetodite arengust.
ESMA vastus 63
See nähtub selgelt ka ESMA avalikest aastaaruanne -
test ja töökavadest, milles ESMA määrab kindlaks 
peamised järelevalvealased riskid, millele ta kesken -
dub järgmistel aastatel, ning esitab teavet varase -
mate uurimiste käigus tuvastatud põhiprobleemide 
kohta. Kahes avalikus teadaandes, mille ESMA 
avaldas vastavalt 2014. aasta juunis ja 2015. aasta 
juunis, viidati samuti nende reitinguagentuuride 
määruse sätete rikkumisele, mis käsitlevad sõltuma -
tuse tagamise ja võimaliku huvide konflikti vältimise 
meetmeid.
Nagu eespool selgitatud, on ESMA kasutusele 
võtnud riskipõhise lähenemisviisi, mille eesmärk 
on tuvastada riskid ja seada järelevalvemeetmed 
neile vastavalt tähtsuse järjekorda. Huvide konflikt 
kuulub ESMA riskiraamistiku alusel hinnatavate 
riskinäitajate hulka. Kui on tuvastatud, et see risk 
on reitinguagentuuride puhul väga suur, on ESMA 
rakendanud selle suhtes süstemaatiliselt oma 
järelevalvemeetmeid.
Kõrvalteenuste osutamisest, teenuste osutamisest 
sõsarettevõtja poolt ja analüütikute omanduses ole -
vatest väärtpaberitest tulenevad võimalikud konf -
liktid kujutavad endast reitinguagentuuris esineva 
võimaliku huvide konflikti üht aspekti. Kuna ESMA 
ei pidanud nende võimalike konfliktidega seotud 
nõuetele mittevastavust suureks riskiks, ei raken -
danud ta asjaomastes konkreetsetes valdkondades 
spetsiaalseid järelevalvemeetmeid. Sellest hooli -
mata on neid valdkondi jälgitud pideva järelevalve 
raames ja analüüsitud mõne varasema uurimise 
käigus. Eelkõige on tehtud järgmist:
– ESMA suhtles pideva järelevalve raames mit -
mel korral reitinguagentuuridega muude kui 
krediidireitingu andmise teenuste osutamise ja 
asjaomase võimaliku huvide konflikti teemal. 
Neid valdkondi analüüsiti ka kahe varasema 
ESMA korraldatud uurimise raames.Eelöeldut arvesse võttes leiab ESMA, et tabel 4 ei 
kajasta piisavalt temaatiliste uurimiste käigus teh -
tud järelevalvet meetodite üle.
Seetõttu on ESMA seisukohal, et tema järelevalve 
meetodite üle on seni olnud piisav ja tõhus. ESMA 
jätkab pideva järelevalve raames meetoditest tule -
neva riski korrapärast hindamist ja rakendab riskide 
tuvastamise korral spetsiaalseid järelevalvemeet -
meid kooskõlas ESMA riskipõhise lähenemisviisiga.
Ühine vastus punktidele 85 ja 86
Kuigi ESMA tunnistab, et veel hiljaaegu ei olnud 
tal ametlikku menetlust olemasolevatesse mee -
toditesse oluliste muudatuste tegemise teadete 
läbivaatamiseks, oli siiski olemas sellise arvestus- ja 
seire tegevuse üksikasjaliku kirjeldamise menetlus,   
mida reitinguagentuuride üksus peab järgima 
teadete suhtes, mis käsitlevad esialgsetesse regist -
reerimistingimustesse oluliste muudatuste tege -
mist, sealhulgas krediidireitingute uue liigi/klassi 
väljaandmist.
Ühine vastus punktidele 87–89
ESMA soovib juhtida tähelepanu sellele, et kogu 
reitinguagentuuride määruse eesmärk on kõrval -
dada huvide konfliktid ja seepärast on ESMA teinud 
alates oma järelevalvetegevuse algusest märkimis -
väärseid jõupingutusi reitinguagentuuride poolt 
huvide konfliktide vältimiseks kehtestatud meet -
mete hindamiseks.
Reitinguagentuuride määruse I lisa pealkiri on „Sõl -
tumatus ja huvide konflikti vältimine”. ESMA lähtus 
analüüse tehes kõikidest selle lisa jagudest. Sellised 
kontrollid tehti kõigepealt registreerimisprotsessi 
käigus ja hiljem pidevalt reitinguagentuuridelt 
saadud korrapärase teabe alusel ning temaatiliste 
ja individuaalsete sihtuurimiste raames. Seepärast 
on enamik kontaktidest reitinguagentuuridega ja 
ESMA uurimiste järeldustest seotud reitinguagen -
tuuride määruse sätetega, mis käsitlevad sõltuma -
tust ja huvide konflikti vältimist.
ESMA vastus 64
2014. aastal tegi ESMA analüüsi eesmärgiga kontrol -
lida reitinguagentuuride ühtlust teatavate reitingu -
agentuuride määruse avalikustamisnõuete täitmi -
sel. Selle analüüsi eesmärk oli tagada järjepidevus 
kõikides reitinguagentuurides.
Tegelikult hindab ESMA korrapäraselt kõiki reitingu -
agentuure, et kontrollida ühtlust reitinguagen -
tuuride määruse teatavate nõuete rakendamisel; 
ESMA kontrollis näiteks, kas riigireitinguid andvad 
reitinguagentuurid täidavad uusi avalikustamisnõu -
deid, mis kehtestati reitinguagentuuride määruse 
2013. aasta muudatustega (vt ESMA aastaaruanne ja 
töökava, 16. veebruar 2015).
Ühine vastus punktidele 95–99
ESMA märgib, et nende punktide sisu ei ole seotud 
ESMA järelevalvetegevusega. ESMA ülesanne on 
tagada, et reitinguagentuurid järgivad reitingu -
agentuuride määruse nõudeid, ta ei saa minna 
kaugemale kõnealuse määruse sätetest.
ESMA ülesanne ei ole hinnata, kas reitinguagen -
tuuride määruse kehtivad avalikustamisnõuded 
võimaldavad krediidireitingute kasutajatel täita 
konkreetseid ülesandeid, nimelt oma hoolsuskohus -
tust. Näiteks.
Reitinguagentuuride määrus ei sisalda sätet, mis 
nõuab reitinguagentuuridelt meetodite väljatöö -
tamist vastavalt eelnevalt määratletud vormile; 
seepärast ei saa ESMA kehtestada selles valdkonnas 
standardset avalikustamisvormi.
ESMA soovib ühtlasi märkida, et reitinguagentuur 
võib eelkõige struktureeritud finantsreitingute 
kategoorias avalikustada meetodid, mis sisaldavad 
eri varaklasside suhtes kohaldatavaid üldpõhimõt -
teid (üldmeetodid). Need sektoriülesed meetodid 
hõlmavad ainult üldpõhimõtteid ja neid tuleb 
kasutada koostoimes konkreetse varaklassi suh -
tes kohaldatava asjakohase meetodiga. Hinnates 
vastavust reitinguagentuuride määruses sätestatud 
avalikustamisnõuetele, kontrollib ESMA kõiki asja -
kohaseid vaatlusaluse varaklassi suhtes kohaldata -
vaid meetodeid.– Mis puutub reitinguagentuuride kehtestatud 
meetmetesse ja kontrollidesse, mis takistavad 
konfidentsiaalse teabe avalikustamist kolman -
datele isikutele või sõsarettevõtjatele, siis nõuti 
reitinguagentuuridelt juba registreerimisprot -
sessi käigus tõhusate kaitsemeetmete võtmist, 
et tagada reitinguagentuuri äritegevuse ja 
sõsarettevõtjate muu tegevuse range eraldatus. 
ESMA jälgib pideva järelevalve raames korrapä -
raselt asjaomaste kontrollide tegemist ja konfi -
dentsiaalsusmeetmete rakendamist. Peale selle 
analüüsiti mitme ESMA korraldatud uurimise 
käigus meetmeid, mis tagavad, et konfident -
siaalset teavet ei jagata kolmandate isikutega.
– Mis puutub reitinguagentuuride kehtestatud 
meetmetesse, mis takistavad huvide konflikti 
tekkimist seoses krediidireitingu analüütikute 
kauplemistegevuse ja finantstehingutega, siis 
ESMA hindas asjaomaseid tegevuspõhimõtteid 
ja menetlusi registreerimisprotsessi käigus ning 
analüüsis hiljem esitatud muudatusi vajaduse 
korral pideva järelevalve raames. ESMA-le edas -
tatakse korrapäraselt reitinguagentuuride kont -
rollide tulemused selles valdkonnas ja ta võtab 
vajaduse korral järelmeetmeid. ESMA tugineb 
seoses sellega ärelevalve alla kuuluvate üksuste 
sisekontrollisüsteemile ja võtab meetmeid, kui 
sellist kontrolli ei teostata tema arvates nõuete -
kohaselt või kui asjaomases valdkonnas on 
tuvastatud konkreetsed riskid.
IV osa. Avalikustamine
Ühine vastus punktidele 92–94
Reitinguagentuuride määrus sisaldab peale üldiste 
avalikustamisnõuete ka muid tähtsaid avalikusta -
misnõudeid, eelkõige krediidireitingute ja reitingu -
väljavaadete esitamise eeskirjade avalikustamise 
nõue, mille täitmist ESMA kontrollib korrapäraselt 
oma pideva järelevalve ja uurimiste raames ning 
mis on krediidireitingute kasutajatele olulised enda 
analüüsi tegemiseks.
ESMA vastus 65
Reitinguagentuuride määruse artikli 11 lõikes 2 on 
sätestatud, et reitinguagentuur teeb ESMA loodud 
keskses teabehoidlas kättesaadavaks oma varase -
mad tegevusandmed, sealhulgas krediidireitingute 
muutumise sageduse, ning teabe varem antud 
krediidireitingute ja nende muutuste kohta. Rei -
tinguagentuur annab kõnealusesse andmekogusse 
teavet ESMA sätestatud standardvormis. ESMA teeb 
kõnealuse teabe üldsusele kättesaadavaks ning 
avaldab kord aastas kokkuvõtte peamiste muutuste 
kohta.
Seoses sellega avaldab ESMA teabe varem antud 
krediidireitingute ja nende muutuste kohta stan -
dardse tegevustabeli vormis. See teave hõlmab 
muu hulgas järgmist: uute antud krediidireitingute 
arv, krediidireitingute tühistamiste arv (tühistamise 
põhjuste kaupa), krediidireitingute tõstmiste ja 
alandamiste arv, kohustuste täitmatajätmise juh -
tumite arv, krediidireitingute tõstmise/alandamise 
suhtarv ning krediidireitingute tõstmise/alandamise 
astmete keskmine arv.
Peale selle avaldab ESMA reitinguagentuuride 
varasemad tegevusandmed, sealhulgas muutuste 
maatriksid. Selleks et tagada avaldatud statistika 
piisav standardimine ja võrreldavus, otsustas keskse 
teabehoidla ellurakendamise ajal moodustatud 
ESMA tehniline töörühm koguda algandmeid ja 
teha statistikat kesksel tasandil, mitte koguda 
eelnevalt arvutatud statistilisi andmeid. Paraku ei 
ole ESMA vastavalt reitinguagentuuride määrusele 
volitatud avaldama alusandmeid. Seda kinnitati ka 
mitmesugustes nõuannetes, mida ESMA sai keskse 
teabehoidla ellurakendamise ettevalmistamisel. 
Kuigi ESMA nõustub, et selline avaldamine tooks 
investoritele kasu, ei kuulu see siiski reitinguagen -
tuuride määruse kohaldamisalasse ning ESMA-l 
oleksid tekkinud märkimisväärsed õigusriskid seo -
ses autoriõiguse sätete ja teabe kuritarvitamisega.
Sellele osutab asjaolu, et reitinguagentuuride 
määruse 2013. aasta muudatustega loodi Euroopa 
reitinguandmebaas, mis näeb ette, et ESMA peab 
avaldama talle edastatud krediidireitingud.100
Kesksesse teabehoidlasse on koondatud standar -
ditud varasemad tegevusandmed, mis kehtivad 
kõikide reitinguliikide ja reitinguagentuuride 
kohta. See tagab kasutajatele täieliku paindlikkuse 
aruannete koostamisel mis tahes andmekombinat -
siooni põhjal olenevalt kasutaja huvidest. Vastavalt 
seaduslikele volitustele ei pea reitinguagentuurid 
tegema kättesaadavaks varasemaid krediidireitin -
guid, vaid on pigem kohustatud avaldama „varase -
mad tegevusandmed”. ESMA ei ole sellest tulene -
valt volitatud avaldama keskse teabehoidla kaudu 
teavet üksikute krediidireitingute kohta.
Kuigi kesksel teabehoidlal puudub võimalike 
statistiliste andmete ammendav loetelu, võivad 
kasutajad eri päringute abil saada tegelikult täien -
davat statistikat, sealhulgas Euroopa Kontrollikoja 
aruandes nimetatud statistikat. See lähenemisviis 
valiti põhjusel, et statistika kasulikkus on väga 
subjektiivne küsimus, mis sõltub suuresti kasutaja 
lõppeesmärgist.
ESMA tunnistab, et keskse teabehoidla andme -
test väljavõtete tegemist võiks veelgi hõlbustada. 
ESMA peab siiski hindama paindlikumate allalaadi -
misfunktsioonide ja filtrite rakendatavust järgmiste 
kaalutluste alusel: ESMA seaduslike volituste pii -
rangud, võimalus arvutada neid statistilisi andmeid 
keskse teabehoidla praeguse andmete struktuuri 
ja mitmekesisuse alusel, säilitades vahendi paind -
likkuse otsingute tegemisel, koostoime uute avali -
kustamisnõuetega andmete avaldamiseks Euroopa 
reitinguandmebaasis ning eelarve- ja muude vahen -
dite piirangud.
101
ESMA on reitinguagentuuride määruse kohaselt 
volitatud koguma igalt reitinguagentuurilt varase -
maid tegevusandmeid ja tegema need kasutajatele 
keskse veebisaidi kaudu kättesaadavaks.
ESMA vastus 66
Lisaks tuleb märkida, et ESMA võrdleb aeg-ajalt ja 
võimalust mööda oma andmeid muude andme -
baaside andmetega.
Keskne teabehoidla võimaldab tehniliselt reitingua -
gentuuridel ajakohastada oma varem esitatud and -
meid. Andmebaasis säilitatakse nii vana kui ka uus 
teave. ESMA tunnistab paranduste ja muudatustega 
seotud teabe väärtust ning kaalub alternatiivseid 
võimalusi sellise teabe avalikustamiseks Euroopa 
reitinguandmebaasis.
104
Keskses teabehoidlas tehakse kvalitatiivsetest 
andmetest kättesaadavaks muu hulgas reitingu -
agentuuri reitinguskaalad, kohustuste täitmatajät -
mise määratlused ja meetodite ülevaade. Meeto -
dite ülevaade peaks olema täielik ja sisaldama ka 
muudatusi. Keskse teabehoidla puhul ei ole kunagi 
kavandatud, et see peab sisaldama täielikku teavet 
reitinguagentuuride meetodite kohta. Kasutajad 
peaksid täieliku teabe saamiseks tutvuma reitingu -
agentuuride veebisaitidega. Kuigi reitinguagentuu -
ridelt nõutakse samasuguse teabe esitamist, ei ole 
sisu ühtlustamine mõttekas, sest kahjustaks ees -
märki kajastada reitinguagentuuride konkreetseid 
määratlusi ja reitinguskaalasid.
Praegu avaldatakse keskses teabehoidlas ainult 
kõige ajakohasemad kvalitatiivsed andmed. ESMA 
kaalub Euroopa reitinguandmebaasi väljatöötamise 
käigus võimalust avaldada kvalitatiivsetesse andme -
tesse varem tehtud muudatused.
Ühine vastus punktidele 105–108
ESMA tegeleb praegu oma veebisaidi ümberkujun -
damisega. ESMA veebisaidi tulevane versioon peaks 
tagama, et see teabeallikas vastab ESMA sidusrüh -
made vajadustele nii esitatava teabe kui ka teabe 
esitusviisi poolest. Plaanitud on uuendada üldiselt 
veebisaidi sisu, ajakohastada väliste dokumentide 
loetelu ja muuta veebisait kasutusmugavamaks.102
Kuigi ESMA-lt ei nõuta krediidireitingu tühistamise 
järel toimuvate sündmuste jälgimist, uuris ESMA 
2014. aastal järelevalvealase töö raames reitingute 
tühistamise põhjuseid. Selle tulemusel muudeti 
Euroopa reitinguandmebaasi käsitleva regulatiivse 
tehnilise standardi eelnõus reitingute tühistamise 
põhjuste aruandlusnõudeid. Põhjuste valik on nüüd 
ulatuslikum ja standard sisaldab nõuet täpsustada 
põhjus, kui tühistamist ei saa liigitada ühegi loetle -
tud kategooria alla.
Pärast andmete esitamist vastavalt uutele nõuetele 
(st pärast 1. juulit 2015 tühistatud reitingute kohta) 
hindab ESMA esitatud põhjendusi ning küsib vaja -
duse korral reitinguagentuurilt selgitusi ja/või loob 
tühistamise põhjuste täiendavaid kategooriaid.
103
ESMA soovib juhtida tähelepanu sellele, et andme -
baasis hoitakse üksnes andmeid, mis läbivad ulatus -
likud andmekogumisvahendi kontrollid (esimesel 
tasandil 50 kontrolli ja teisel tasandil 50 kontrolli) ja 
süstemaatilised täielikkuse kontrollid. Ainult need 
andmed tehakse keskse teabehoidla kaudu lõpuks 
kättesaadavaks. Lisaks andmete kvaliteedi tagami -
sele kindlustavad need meetmed esitatud andmete 
standardsuse, võrreldavuse ja ajalise järjepidevuse.
Kui andmed läbivad need esialgsed kontrollid ja sal -
vestatakse andmebaasi, korraldatakse pidevalt siht -
kontrolle, mis kindlustavad veelgi andmete järje -
pidevuse ja kvaliteedi. Neid andmeid ei võrrelda 
süstemaatiliselt muude andmebaaside andmetega. 
See piirang tuleneb otseselt asjaolust, et keskse 
teabehoidla andmetel puuduvad ühised tunnu -
sed. Nimetatud probleem lahendatakse Euroopa 
reitinguandmebaasi ellurakendamisega, kuna 
asjaomane regulatiivne tehniline standard sisaldab 
nõuet pidada vajaduse korral arvestust ülemaailm -
sete tunnuste alusel (nt juriidilise isiku tunnus, BIC, 
ISIN-kood jmt).
ESMA vastus 67
3. soovitus
ESMA nõustub osaliselt selle soovitusega.
ESMA ajakohastab vajaduse korral oma järelevalve 
juhendit ja käsiraamatut, et lisada neisse saadud 
teadmised ja kogemused.
ESMA on endiselt veendunud, et kõik tema uuri -
mistega seoses reitinguagentuuridele edastatud 
järeldused ja otsused ning tõendusmaterjalid on 
põhjalikult dokumenteeritud.
ESMA tunnistab, et reitinguagentuuridelt saadud 
korrapärase teabe analüüsi arvestust võiks paran -
dada, ning tegeleb praegu nii tehtud analüüsi kui 
ka tuvastatud riskide arvestustavade täiustamisega. 
Võttes arvesse, et registreeritud reitinguagentuu -
ride arv on endiselt piiratud, ei pea ESMA spetsiaal -
set IT-vahendit selles etapis vajalikuks.
115
Vt ESMA vastus kokkuvõtte VIII punktile ja punkti -
dele 78–86.
4. soovitus
ESMA nõustub osaliselt selle soovitusega.
ESMA jätkab pideva järelevalve raames meeto -
ditest tuleneva riski korrapärast hindamist ja 
rakendab riskide tuvastamise korral spetsiaalseid 
järelevalvemeetmeid kooskõlas ESMA riskipõhise 
lähenemisviisiga.
116
Vt ESMA vastus kokkuvõtte VIII punktile ja punkti -
dele 87–89.Kuna ESMA püüab jätkuvalt suurendada avaldatava 
teabe mahtu ja parandada selle kvaliteeti, avaldab 
ta korrapäraselt oma tegevusvaldkondadega seotud 
teavet ning tema veebisaidil seni avaldatud teave 
on kooskõlas ESMA regulatiivsete kohustustega.
Järeldused ja soovitused
110
Vt ESMA vastus punktidele 20–30.
111
Vt ESMA vastus punktidele 35–40.
1. soovitus
ESMA nõustub selle soovitusega.
ESMA tunnistab, et tema hindamiste dokumen -
teerimist võiks parandada, nii et tehtud hindamise 
töödokumendid sisaldaksid täielikke tõendusmater -
jale. See kindlustaks analüüsi kontrolljälje.
112
Vt ESMA vastus kommenteeritud kokkuvõtte 
VI punktile ja punktidele 41–55.
2. soovitus
ESMA nõustub selle soovitusega.
Ühine vastus punktidele 113 ja 114
Vt ESMA vastus kokkuvõtte VII punktile ja punkti -
dele 56–77.
ESMA vastus 68
119
Vt ESMA vastus kokkuvõtte X punktile ja punk  ti  dele 
100–104.
7. soovitus
ESMA nõustub selle soovitusega.
ESMA jätkab pidevat dialoogi sidusrühmadega, 
et teha kindlaks võimalused keskse teabehoidla 
edasiarendamiseks, nii et see toetaks veelgi rohkem 
selle kasutajate vajadusi.
120
Vt ESMA vastus punktidele 105–108.
8. soovitus
ESMA nõustub selle soovitusega.
ESMA tegeleb praegu oma veebisaidi ümberkujun -
damisega. Tulevases versioonis võetakse arvesse 
selles soovituses tehtud parandusettepanekuid.5. soovitus
ESMA nõustub osaliselt selle soovitusega.
ESMA jätkab pideva järelevalve raames võimaliku 
huvide konfliktiga seotud riskide, sealhulgas reitin -
guagentuuride poolt krediidireitingu analüütikute 
kauplemistegevuse ja finantstehingute seireks 
kehtestatud meetmete ja kontrollide korrapärast 
hindamist ning rakendab riskide tuvastamise korral 
spetsiaalseid järelevalvemeetmeid kooskõlas ESMA 
riskipõhise lähenemisviisiga.
117
Vt ESMA vastus punktidele 92–94.
118
Vt ESMA vastus punktidele 95–99.
6. soovitus
ESMA nõustub osaliselt selle soovitusega.
ESMA tegeleb konkreetsete reitinguagentuuride 
puhul tuvastatud puudustega oma järelevalvevoli -
tuste ulatuses. Vajaduse korral ja kooskõlas reitingu -
agentuuride määrusega kaalutakse kõikidele 
reitinguagentuuridele avalikustamisnõuete kohta 
lisajuhendite andmist.
69
– Kolmandaks tuleb märkida, et eurosüsteemi 
krediidihindamisraamistik on avatud täiendavatele 
reitinguagentuuridele, kui nad taotlevad sellelt 
vastuvõetavaks tunnistamist ja vastavad vajalikele 
krediidikvaliteedi miinimumnõuetele. Eurosüs -
teemi krediidihindamisraamistiku vastuvõetavus -
kriteeriumide eesmärk on tagada, et uus süsteem 
sobiks eurosüsteemi rahapoliitiliste operatsiooni -
de teostamiseks. See kaitseb eurosüsteemi finants -
riskide eest ja loob võrdsed tingimused erineva -
tele süsteemidele, mille kaudu eurosüsteem saab 
teavet krediidikvaliteedi kohta. Siinkohal tegutseb 
eurosüsteem krediidireitingute kasutajana, mitte 
seadusandja või järelevalvajana.
 Vastuvõetavaks tunnistamise protsessi käigus 
kontrollitakse muu hulgas kvaliteeti ning seda, kas 
hõlmavus on piisav, et tagada eurosüsteemi kredii -
dihindamisraamistiku tõhus rakendamine. Lisaks 
võetakse arvesse vastavat õiguslikku olukorda. 
Näiteks kriteeriumid, mille alusel reitinguagen -
tuure tunnustatakse krediidikvaliteeti hindavate 
asutustena3, hõlmavad järgmisi nõudeid:
a) krediidikvaliteeti hindavad asutused peavad 
olema Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve 
poolt tunnustatud või seal registreeritud koos -
kõlas määrusega (EÜ) nr 1060/2009 ja
b) krediidikvaliteeti hindavad asutused peavad 
eurosüsteemi krediidihindamisraamistiku tõ -
husa rakendamise tagamiseks täitma teatavaid 
operatsioonilisi nõudeid ja tagama asjakohase 
hõlmavuse.
 Eelkõige sõltub krediidikvaliteeti hindava asutuse 
esitatud krediidikvaliteedi hinnangu kasutamine 
sellest, kas neid hinnanguid käsitlev teave on eu -
rosüsteemi jaoks kättesaadav. Lisaks on vaja teavet, 
mille abil võrrelda ja seostada krediidihinnanguid 
eurosüsteemi krediidikvaliteedi astmetega ning 
jälgida hindamissüsteemi toimivust. Seega täidab 
eurosüsteem krediidikvaliteeti hindavate asutuste 
suhtes hoolsuskohustust, tuginedes Euroopa Väärt -
paberiturujärelevalve tööle, kuid minnes mõnes 
valdkonnas veel kaugemale. Kuna siseressursid 
on piiratud, peab eurosüsteem tagama, et nende 
reitinguagentuuride kasutamine eurosüsteemi 
rahapoliitika raamistiku rakendamisel oleks tõhus.
3 Vt suunise EKP/2014/60 artikkel 120.Kokkuvõte
V
EKP on saanud Euroopa Kontrollikoja esialgsete 
tähelepanekute aruande kokkuvõtte punkti V, aru -
ande punktid 35–40 ja punkti 111 ning soovib lisada 
järgmised selgitused.
– Esiteks on eurosüsteemil aluslepingutest tulenev 
kohustus tagada, et eurosüsteemi laenuoperat -
sioonid tugineksid piisavale tagatisele.1 Seega on 
eurosüsteemi krediidihindamisraamistik oluline 
vahend eurosüsteemi finantsriskide maanda -
miseks ja selle määratlus on osa eurosüsteemi 
tegevuslikust sõltumatusest rahapoliitiliste ope -
ratsioonide teostamisel. Eurosüsteemi krediidi -
hindamisraamistikus määratletud menetlused, 
eeskirjad ja meetodid tagavad, et kõik eurosüs -
teemi rahapoliitilistes operatsioonides tagatise -
na aktsepteeritavad varad vastavad kõrgetele 
krediidistandarditele. Krediidihindamisraamistiku 
aluseks olevaid sätteid on selgitatud EKP suunises 
(EKP/2014/60) eurosüsteemi rahapoliitika raamisti -
ku rakendamise kohta (uuesti sõnastatud).2
– Teiseks ei tugine eurosüsteem tagatise hindamisel 
ainult Euroopa Väärtpaberiturujärelevalves regist -
reeritud neljale reitinguagentuurile. Nagu kontrol -
likoda on märkinud punktis 37, võtab eurosüsteem 
arvesse andmeid, mis on saadud erinevatest 
krediidihindamissüsteemidest, sh krediidikvali -
teeti hindavad asutused, reitinguvahendid, riikide 
keskpankade krediidihindamissüsteemid ja panka -
desisesed reitingupõhised süsteemid. Reitingu -
vahenditena aktsepteeritakse lisaks mõningaid 
väikeseid Euroopa reitinguagentuure, kes on re -
gistreeritud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalves.
1 Vt Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga 
põhikirja artikkel 18.1.
2 Kättesaadav aadressil https://www.ecb.europa.eu/ecb/legal/
pdf/oj_jol_2015_091_r_0002_et_txt.pdf . Täiendavat teavet 
eurosüsteemi krediidihindamisraamistiku kohta saab EKP hiljuti 
avaldatud trükisest „The financial risk management of the 
Eurosystem monetary policy operations” (inglise keeles) ja EKP 
veebilehelt aadressil http://www.ecb.europa.eu/mopo/assets/
risk/ecaf/html/index.en.html .EKP vastus
EKP vastus 70
 Euroopa Väärtpaberijärelevalves registreeritud 
või selle poolt tunnustatud reitinguagentuure 
kapitalinõuete eesmärgil, järgides standard -
meetodit. Samasugust lähenemist järgitakse 
kindlustusseltside puhul vastavalt Solventsus II  
direktiivile.9 EKP kaalub nende regulatiivsete 
muutuste mõju reitinguagentuuride turule, 
eelkõige seoses krediidireitingute kvantiteedi ja 
kvaliteediga.
I osa. Registreerimine ja reitingu -agentuuride kontroll
Järeldused
38
Eurosüsteem aktsepteerib mitut reitinguvahendit, 
sealhulgas mõningaid väikseid Euroopa reitingu -
agentuure, eeldusel et need vastavad kindlatele 
vastuvõetavuskriteeriumidele10. Tunnustatud rei -
tinguvahendite ärimudel on keskendunud mitte -
finantsettevõtetele antud hinnangutele. Seda 
aktsepteerib ka eurosüsteem.
40
Eurosüsteem aktsepteerib reitinguagentuure, keda 
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tunnustab või 
kes on seal registreeritud krediidikvaliteeti hin -
dava asutusena või reitinguvahendina, kui need 
agentuurid aitavad kaasa eurosüsteemi krediidi -
hindamisraamistiku tõhusale rakendamisele seo -
ses rahapoliitiliste operatsioonidega (vt eespool). 
Siinkohal ei tegutse eurosüsteem seadusandja või 
järelevalvajana.11
9 Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta 
direktiiv 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse 
alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II).
10 Vt suunise EKP/2014/60 artikkel 124 ja https://www.ecb.europa.
eu/pub/pdf/other/acceptancecriteriaratingtools201505.en.pdf .
11 Suunise EKP/2014/60 artikli 119 lõige 4 sätestab selgelt, 
et „Eurosüsteem avaldab teabe aktsepteeritavate 
krediidihindamissüsteemide kohta koos oma eurosüsteemi 
krediidioperatsioonidega, kuid ei vastuta aktsepteeritavate 
krediidihindamissüsteemide hinnangu eest.”. Samuti tuleb märkida, et nii eurosüsteemi krediidi -
hindamisraamistikku kui ka reitinguagentuuride 
esitatud teabega seotud hoolsuskohustust on 
viimastel aastatel täiendatud. See on kooskõlas 
EKP eesmärgiga rakendada finantsstabiilsuse 
nõukogu põhimõtteid, et vähendada tuginemist 
välisreitingutele.4
– Neljandaks mõjutab reitinguagentuuride juurde -
pääsu turule mitu tegurit, millest eurosüsteemi 
krediidihindamisraamistiku tunnustus on vaid väike 
osa. Seda on võtnud teadmiseks ka kontrollikoda, 
viidates erinevatele teguritele, mis muudavad 
krediidireitinguturule sisenemise keeruliseks (punkt 
35), ja Euroopa Parlamendi algatustele uurida või -
malust luua Euroopa reitinguagentuuride võrgustik 
(punkt 36). Euroopa Komisjoni aruandes sellise 
võrgustiku otstarbekuse kohta toodi välja mitu 
takistust ning asjaolu, et praeguseid tingimusi ar -
vesse võttes puudub tööstusharu esindajate toetus 
väiksemate reitinguagentuuride mistahes vormis 
võrgustiku loomisele.5
 Näiteks ei hõlma kontrollikoja kontrolliõiguse ulatus 
seda, kui pangad kasutavad krediidireitinguid 
kapitalinõuete eesmärgil. Praegu näib, et vastav 
Euroopa Liidu liikmesriik kasutab pankade kapitali -
nõuete eesmärgil piiratud arvu reitinguagentuure 
(sageli on neid kolm).6 Ainult siis, kui kapitalinõuete 
määruse (CRR) rakenduslikud tehnilised standardid7 
on vastu võetud,8 võib kasutada kõiki
4 Vt näiteks finantsstabiilsuse nõukogu, „Principles for Reducing 
Reliance on CRA Ratings”, oktoober 2010, kättesaadav aadressil 
http://www.financialstabilityboard.org/publications/r_101027.pdf .
5 Vt Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni 
aruanne väiksemate reitinguagentuuride võrgustiku 
otstarbekuse kohta ELis (COM(2014) 248 (final)), kättesaadav 
aadressil http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2014/
ET/1-2014-248-ET-F1-1.Pdf .
6 Vt liikmesriikide tunnustatud reitinguagentuuride loetelu 
aadressil www.eba.europa.eu/documents/10180/585167/ecai_
recognition.xls .
7 Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus 
(EL) nr 575/2013, krediidiasutuste ja investeerimisühingute 
suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta.
8 Vt rakenduslike tehniliste standardite eelnõu krediidikvaliteeti 
hindavate asutuste antud hinnangutele vastavate 
krediidikvaliteedi astmete määramise kohta kooskõlas määruse 
(EL) nr 575/2013 artikli 136 lõigetega 1 ja 3 (kapitalinõuete 
määrus, CRR). Väärtpaberistamise positsioonide kohta vt 
rakenduslike tehniliste standardite konsultatsioonidokument 
„Mapping of ECAIs Credit Assessments” (EBA/CP/2015/08). 
Vt lisaks rakenduslike tehniliste standardite eelnõu 
krediidikvaliteeti hindavate asutuste antud krediidihinnangute 
allutamisest krediidikvaliteedi astmete objektiivsele skaalale 
kooskõlas direktiivi 2009/138/EÜ (Solventsus II) artikliga 109a.
EKP vastus 71
Lisaks ei ühti väide, et „USA Föderaalreserv akt -
septeerib kõigi kümne SECi poolt registreeritud 
reitinguagentuuri reitinguid”, EKP-le teadaolevate 
andmetega. Siinkohal tuleb märkida, et Föde -
raalreservi Süsteem ei avalikusta, milliseid reitin -
guagentuure ta kasutab tagatiste kõlblikkuse ja 
käsitlemise määramisel. Erandiks oli tähtajaliste 
varaga tagatud väärtpaberite krediidikorraldus 
(Term Asset-Backed Securities Loan Facility , TALF), 
mille kohta Föderaalreserv avalikustas oma nõuded, 
mis muu hulgas hõlmasid varaga tagatud väärtpa -
berite reitingumeetodit ja piisavat kogemust (antud 
asjakohaste avalike reitingute miinimumarv). Lisaks 
pidi reitinguagentuur olema registreeritud väärtpa -
berijärelevalves kui riiklikult tunnustatud statistiliste 
reitingute organisatsioon (Nationally Recognized 
Statistical Rating Organization).12 Vaatamata erine -
vustele Ameerika Ühendriikide ja euroala rahapolii -
tika raamistike rakendamises ning reitinguagentuu -
ride õiguslikus  
ja turuolukorras, on neis nõuetes mõningaid 
eurosüsteemi nõuetega sarnaseid tegureid.
Kokkuvõte
Eespool toodud selgitusi arvestades leiab EKP , et 
oleks olnud kasulik, kui kontrollikoja audit oleks 
kajastanud erinevaid tegureid, mis mõjutavad 
väikeste reitinguagentuuride turgu, millest eurosüs -
teemi krediidihindamisraamistik on vaid üks aspekt.
Järeldused ja soovitused
111
Vt EKP märkused kokkuvõtte punkti V kohta.
12 Vt Föderaalreservi Süsteemi juhatuse määruse A artikli 201.3 
lõike e punkt 1, aadressil https://www.frbdiscountwindow.org/
en/Pages/General-Information/Regulation-A-Federal-Reserve-
Board-Governors.aspx .
72
99
Oluline on, et kooskõlas määruse 1060/2009 
artikliga 23 ei mõjuta liikmesriigi ametiasutused 
reitingute andmise metoodika sisu. Vajaduse korral 
võib määruse 1095/2010 artikli 16 kohaselt kaaluda 
varianti, mille kohaselt Euroopa Väärtpaberiturujä -
relevalve annab reitinguagentuuridele täiendavaid 
suuniseid, et parandada krediidireitingute andmise 
metoodika esitusviisi ja muuta eri reitinguagentuu -
ride metoodikate võrdlemine lihtsamaks.
Järeldused ja soovitused
118
Reitinguagentuuride määrus 1060/2009 on paran -
danud Euroopa turul tegutsevate reitinguagen -
tuuride tegevuse läbipaistvust. Nende üle teostab 
tõhusat järelevalvet Euroopa Väärtpaberiturujärele -
valve (ESMA). Kõnealused normid on parandanud 
krediidireitingute ja reitingu andmise metoodikate 
läbipaistvust ning tänu krediidireitingute varasemat 
dünaamikat käsitleva teabe avaldamisele ESMA hal -
latavas keskses teabehoidlas on kasutajad piisavate 
hoolsusmeetmete rakendamisel praegu palju pare -
mas olukorras. Lisaks soovitakse uute normide abil 
vähendada seda, et investorid tuginevad üksnes ja 
mehaaniliselt välistele krediidireitingutele.IV osa. Avalikustamine
Ühine vastus punktidele 95 ja 96
Vastuseks finantskriisile on reitinguagentuuride  
määruse 1060/2009 abil märksa parane  nud läbi -
paistvus vastavalt reitin gu  agen  tuuride tegutsemi -
sele Euroopa turul. Eelkõige on suurenenud 
krediidi reitingute, reitingu andmise metoodikate 
ning registreeritud ja tegevusloa saanud reitingu -
agentuuride varasemate tegevusandmete läbipaist -
vus. Ehkki viisid, kuidas reitinguagentuurid teavet 
avalikustavad, võivad erineda, täidavad reitingu -
agentuurid üldiselt määrusest 1060/2009 tulenevaid 
avalikustamiskohustusi. Vajaduse korral võib mää -
ruse 1095/2010 artikli 16 kohaselt kaaluda varianti, 
mille kohaselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve 
annab reitinguagentuuridele täiendavaid suuniseid 
avalikustamisnõuete kohta, et parandada reitingu -
agentuuride üldisi avalikustamistavasid.
97
Reitinguagentuuride määruse 1060/2009 eesmärk 
on saavutada tasakaal reitingu andmise metoodikat 
käsitleva vajaliku teabe avalikustamise ja reitingu -
agentuuride ärisaladusena käsitletava teabe kaits -
mise vahel.
Et kasutajad saaksid rakendada piisavaid hoolsus -
meetmeid, peab Euroopa Väärtpaberituru  jä rele -
val ve avaldama lisaks reitingute andmise metoodika 
teabele ka teabe reitinguagentuuride varasemate 
tegevusandmete kohta. See lihtsustab ka investori -
tel piisavate hoolsusmeetmete rakendamist.Komisjoni vastus
KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
EUROOPA
KONTROLLIKODA
2008. aasta finantskriis juhtis tähelepanu 
reitinguagentuuride rollile ja nende poolt 
finantsturgudele avaldatavale mõjule. Sel ajal oli 
reitinguagentuuride tegevust Euroopas väga vähe 
reguleeritud. 2011. aastal asutati Euroopa 
Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA), et reitinguagentuure 
registreerida ning nende üle seiret ja järelevalvet teha. 
Käesolevas aruandes uuritakse, kas ESMA on suutnud end 
edukalt ELi reitinguagentuuride järelevalveasutusena 
kehtestada. Kontrollikoja järelduse kohaselt on ESMA 
rajanud järelevalveks tugeva aluse, kuid selle eeskirjad ja 
suunised ei ole veel täielikud ning edaspidi vajavad 
käsitlemist mitu olulist riski.