Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte kohta /* COM/2013/0506 final - 2013/0245 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. Ettepaneku taust 1.1. Üldine taust Ajavahemikul 2014–2020 rakendatava teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi Horisont 2020 üheks peamiseks eesmärgiks on Euroopa tööstuse tugevdamine erinevate tööstussektorite teadusuuringuid ja innovatsiooni toetavate meetmete kaudu. Eelkõige toetatakse avaliku ja erasektori partnerluse loomist, mis aitab lahendada mõningaid peamisi Euroopa ees seisvaid probleeme. Käesolev ettepanek näeb ette seitsmenda raamprogrammi raames käivitatud kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtte (FCH JU, edaspidi „ühisettevõte”) pikendamist kooskõlas komisjoni teatistega „Avaliku ja erasektori partnerlus Horisont 2020 raames: võimas vahend Euroopa innovatsiooni ja majanduskasvu saavutamiseks”,[1] „Energia 2020: Säästva, konkurentsivõimelise ja kindla energia strateegia”[2] ja „Puhas energia ja transport: alternatiivkütuste Euroopa strateegia”[3]. 1.2. Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtte loomise põhjendused ja eesmärgid Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtte ülesanne on · tegelda kahe ELi peamise ülesandega – tagada energia varustuskindlus ning parandada ja säilitada ELi konkurentsivõimet; · toetada „Euroopa 2020” kasvustrateegia kohast Euroopa säästva energia ja transpordi, kliimamuutuse, keskkonna ja tööstuse konkurentsivõime poliitikat ning aidata saavutada ELi üldeesmärgiks olevat arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu; · lahendada mitmeid selle valdkonna teadusuuringute ja innovatsiooni tõhustamise ees seisvaid takistusi: suur risk, teadus- ja arendustegevuse kõrged kulud, teabe killustatus, turutõrked. Selliste takistuste tõttu ei ole tööstusel üksi võimalik valdkonna arengusse investeerida ning seetõttu on avaliku sektori toetus vajalik; · ületada liikmesriikide programmide killustatus ja teha kooskõlastatud, pikaajalisi, ulatuslikke, riigi- ja valdkonnaüleseid jõupingutusi; · aidata tööstusel koostada pikaajaline teadusuuringute ja arendustegevuse tegevuskava, luua vajalik kriitiline kogum, tugevdada erainvesteeringuid, tagada stabiilsed rahalised vahendid, soodustada teadmiste edastamist, vähendada riske, vähendada kulusid ja vähendada uute toodete turuleviimise aega. Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte (FCH 2 JU, edaspidi „teine ühisettevõte”, „FCH 2 ühisettevõte”) üldeesmärk ajavahemikul 2014–2024 on arendada välja Euroopa Liidu tugeva, jätkusuutliku ja globaalselt konkurentsivõimelise kütuseelementide ja vesiniku sektor, eelkõige – vähendada transpordirakendustes kasutatavate kütuseelemendisüsteemide tootmiskulusid, suurendades samal ajal nende kasutuskestust tavatehnoloogiaga võrreldavale konkurentsivõimelisele tasemele; – suurendada energia tootmiseks kasutatavate erinevate kütuseelementide elektrilist tõhusust ja vastupidavust, vähendades samal ajal kulusid, et saavutada tavatehnoloogiaga võrreldes konkurentsivõimeline tase; – suurendada veest elektrolüüsi teel vesiniku tootmise energiatõhusust, vähendades kapitalikulusid, et vesiniku ja kütuseelementide süsteem oleks turul leiduvate alternatiividega võrreldes konkurentsivõimeline ning – näidata laiaulatuslikult, et vesinikku kasutades saab edendada taastuvate energiaallikate ühendamist energiasüsteemidesse, sealhulgas kasutades vesinikku taastuvatest energiaallikatest toodetava energia konkurentsivõimelise energiasalvestina. 1.3. Tuginemine varasematele kogemustele Kavandatav teine ühisettevõte põhineb eelmise, seitsmenda raamprogrammi raames tegutsenud ühisettevõtte saavutustel. Praeguse kütuseelementide ja vesiniku valdkonna esimese ühisettevõtte (FCHJU, edaspidi „esimene ühisettevõte”) peamisteks saavutusteks on seni olnud tugeva partnerluse ülesehitamine, mis on võimendanud avaliku ja erasektori rahastamist, ja tööstuse ulatuslik kaasamine (eelkõige VKEd). Praegune kütuseelementide ja vesiniku valdkonna esimene ühisettevõte on loonud märkimisväärse strateegilise tähtsusega projektivaramu. Oluline areng on toimunud nii energia- kui ka transpordialaste rakenduste väljatöötamisel. Esimesed rakendused on jõudnud juba turule, näiteks laadurid ja väikesed varujõuallikad. See on andnud tööstusele, liikmesriikidele ja teadusringkondadele suurema kindlustunde mahukamate ressursside eraldamiseks. Tööstuse ja VKEde laialdane osalemine on olnud stabiilne ja tunduvalt suurem kui seitsmendas raamprogrammis. Sõltumatute ekspertide abiga 2011. aastal valminud vahehindamisel jõuti järeldusele, et ühisettevõtte meetodil õnnestub suurendada avaliku ja erasektori aktiivset osalust tehnika arendamisel ja tutvustamisel ning tagada teadus- ja arendustegevusega seotud kogukonna stabiilsus. Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna esimese ühisettevõtte tehnilisi eesmärke hinnati edukateks ja konkurentsivõimelisteks. Kuigi kütuseelementide ja vesiniku sektor on jõudnud arendustegevuse edasijõudnud etappi, on see ikka veel ebaküps ja ebakindel. Kütuseelementide ja vesiniku tehnoloogiate jõudmine joonestuslaualt üldkasutusse globaalse konkurentsi tingimustes eeldab oluliselt suuremaid avaliku ja erasektori teadus- ja arendustegevuse investeeringuid nii liikmesriikides kui ka assotsieerunud riikides. Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teadustegevusele ELi avaliku sektori (nii liikmesriikide kui ka raamprogrammi) poolt eraldatavatest vahenditest ei piisa eeldatavate vajalike rahaliste kulutuste katteks nimetatud valdkonna tehnoloogiat käsitlevate tegevuskavade elluviimiseks aastatel 2014–2020[4]. Ent ambitsioonikas poliitika võib anda vajaliku positiivse keskkonna, mis suurendab erainvesteeringuid, mida vajatakse avaliku sektori toetuse täiendamiseks ning teadus- ja arendustegevuse vajadusteks. Ühisettevõtte jätkamise ettepanek sisaldab sätteid, mille eesmärk on tegevust lihtsustada ja paindlikumaks muuta. 2. Konsultatsioonid sidusrühmadega ja mõju hindamine Konsultatsioonide tulemused · Tööstust ja teadusringkondi, liikmesriike ja üldsust esindavate huvigruppidega on peetud nõu ühisettevõtte jätkamise üle Horisont 2020 raames. 2012. aasta jooksul korraldati mitmeid kohtumisi ja koosolekuid, mille käigus peeti aru kütuseelementide ja vesiniku teadusuuringute prioriteetide ja teadus- ja uuendustegevuse programmi parima rakendusmehhanismi üle Euroopa tasandil. 2012. aasta teisel poolel saadeti kõigile esimese ühisettevõtte asjaomastele osalejatele sidusrühmade uuring ja saadi 154 vastust, sealhulgas 46 vastust tööstusrühmitustelt. 93 % asjaomastest osalejatest soovib esimese ühisettevõtte jätkamist. Lisaks on 70 % tööstusrühmituse liikmetest alates 2007. aastast suurendanud oma FCH-ga seotud käivet ja 70 % on suurendanud oma kulutusi teadus- ja arendustegevusele. Umbes pooled vastanud liikmest teatasid suurenenud teadus- ja arendustegevusele suunatud kulutustest, mis on otseselt seotud ühisettevõtte loomisega. · Avalik arutelu toimus 2012. aasta juulist oktoobrini, selle abil saadi 127 vastust. Enamik vastanutest on nõus sellega, et kütuseelementide ja vesiniku tehnoloogial on edaspidi märkimisväärne roll ELi tulevases vähese süsihappegaasiheitega energia- ja transpordisektoris (98 % vastanutest), ELi energia varustuskindluses (94 %) ja Euroopa Liidu tööstuse konkurentsivõimes (95 %). Avaliku arutelu tulemused avaliku ja erasektori partnerluse kohta kütuseelementide ja vesiniku valdkonnas Horisont 2020 raames leiate aadressil http://ec.europa.eu/research/consultations/fch_h2020/fch-f2020-consultation-results.pdf Mõju hindamine Kavandatav määrus on läbinud komisjoni mõju hindamise, mis on lisatud ettepanekule. 3. Ettepaneku õiguslik külg · Kavandatud tegevuse kokkuvõte Ettepanek sisaldab nõukogu määrust kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte loomise kohta. Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna esimene ühisettevõte loodi algselt nõukogu 30. mai 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 521/2008, mis tuleb kehtetuks tunnistada 1. jaanuarist 2014. · Õiguslik alus Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 187. Kohaldatakse raamprogrammi Horisont 2020 osalemis- ja levitamiseeskirju. · Subsidiaarsus ja proportsionaalsus Ettepaneku eesmärke ei suuda liikmesriigid üksinda piisaval tasemel saavutada, sest ülesande maht ületab ühe liikmesriigi suutlikkuse. Olulised erinevused riikides kehtivate programmide vahel, programmide killustatus ja mõningane kattumine nõuavad tõhusamat sekkumist Euroopa Liidu tasandil. Teadus- ja arendustegevuse ühendamine ja koordineerimine ELi tasandil on edu saavutamiseks vajalik, arvestades arendatavate tehnoloogiate ja taristu riigiülest iseloomu ning vajadust saavutada piisav kriitiline kogum. Euroopa Liidu sekkumine aitab teadusprogramme ratsionaliseerida ja tagada väljaarendatud süsteemide koostalitusvõime mitte ainult ühiste prenormatiivsete teadusuuringute elluviimiseks standardite koostamiseks, vaid ka de facto standardimisel, mis on vajalik tihedas teaduskoostöös ja riigiüleste näidisprojektide elluviimiseks. Standardimine avab suurema turu ning edendab konkurentsi. Ettepaneku reguleerimisala peaks julgustama liikmesriike jätkama täiendavate algatustega riiklikul tasandil Euroopa teadusruumi tugevdamise vaimus – ühisettevõtte tegelikuks põhjuseks ongi vajadus võimendada selliseid riiklikke ja piirkondlikke programme, et ühiseid jõupingutusi kõige paremini kasutada. Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesoleva määruse sätted kaugemale sellest, mis on vajalik määruse eesmärkide saavutamiseks. · Õigusakti valik Kavandatud õigusakt: määrus. Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel: Liidu osalusega ettevõtte loomine eeldab nõukogu määruse kehtestamist. 4. Mõju eelarvele ELi eelarve, kokku kuni 700 miljonit eurot[5] (sh EFTA), koosneb Horisont 2020 ühiskondlikke probleeme käsitlevate teemade „Turvaline, puhas ja tõhus energia” ja „Arukas, keskkonnahoidlik ja integreeritud transport” eelarvest. Teise ühisettevõtte halduskulud ei ületa 40 miljonit eurot ja kaetakse rahas, kord aastas, mis jaotatakse võrdselt Euroopa Liidu ja muude liikmete vahel, kes ei kuulu ELi. Liit katab 50 %, tööstusrühmitus 43 % ja teadusrühmitus 7 % kuludest. Teadusuuringuid rahastavad EL ja kaudsetes meetmetes osalevad koosseisulised üksused, kes ei kuulu ELi, kusjuures ELi panus on rahaline ja teiste liikmete koosseisuliste üksuste panus kaudsetes meetmetes on mitterahaline. 5. Täiendav teave · Üleminekuperiood Pärast kütuseelementide ja vesiniku määruse eelnõu vastuvõtmist kaotab kehtivuse määrus (EÜ) nr 521/2008, kuid määruses (EÜ) nr 521/2008 sätestatud algatuste ja tegevusega seotud rahaliste kohustuste suhtes kohaldatakse jätkuvalt kõnealust määrust kuni asjaomase tegevuse lõpetamiseni. · Ülevaatamine Euroopa Komisjon esitab igal aastal teise ühisettevõtte tulemuste aruande. Euroopa Komisjon teeb ka vahehindamise ja ühisettevõtte lõpetamisel lõpliku ülevaatuse. Euroopa Liidu toetuse andmise aluseks on heakskiit, mille annab Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal komisjonile vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 319 sätestatud korrale. · Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklausel Ettepanek sisaldab ülevaatamisklauslit. Ettepanek sisaldab aegumisklauslit. 2013/0245 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte kohta (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 187 ja artikli 188 esimest lõiget, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[6], võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[7] ning arvestades järgmist: (1) Avaliku ja erasektori partnerlus ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis algatati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsuses 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013)[8]. (2) Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsuses 2006/971/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö”,[9] on määratletud konkreetsed toetatavad avaliku ja erasektori partnerlused, sealhulgas kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühise tehnoloogiaalgatuse avaliku ja erasektori partnerlus. (3) Euroopa 2020. aasta strateegias[10] rõhutatakse vajadust luua ühenduses soodsad tingimused investeeringuteks teadmistesse ja innovatsiooni, et Euroopa Liidus toimuks arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv. Nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on selle strateegia heaks kiitnud. (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... 2013. aasta määruse (EL) nr .../2013 (millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm Horisont 2020 aastateks 2014–2020)[11] eesmärk on saavutada teadusuuringute ja arendustegevuse suurem mõju, ühendades raamprogrammi Horisont 2020 ja erasektori vahendid avaliku ja erasektori partnerluses peamistes teadusuuringute ja arendustegevuse valdkondades, millega saab kaasa aidata Euroopa Liidu laiemate konkurentsivõime eesmärkide saavutamisele ja ühiskonnaprobleemide lahendamisele. Euroopa Liit võib sellises koostöös vastavalt otsusele 1982/2006/EÜ osaleda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 kohaselt asutatud ühisettevõtete rahaliste osamaksete kaudu. (5) Vastavalt nõukogu ... 2013. aasta otsusele .../2013/EL, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise eriprogramm,[12] tuleks täiendavat toetust anda otsuse 1982/2006/EÜ alusel asutatud ühisettevõtetele otsuses .../2013/EL määratletud tingimustel. (6) Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte, mis on loodud nõukogu 30. mai 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 521/2008 (millega luuakse kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte)[13] on näidanud vesiniku potentsiaali energiakandjana ja kütuseelementide potentsiaali energia muundajatena, mis on aluseks puhaste energiasüsteemide väljaarendamiseks, mis vähendavad heidet, parandavad energiajulgeolekut ja ergutavad majandust. Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna esimese ühisettevõtte (edaspidi „esimene ühisettevõte”) vahehindamine[14] on näidanud, et ühisettevõte on olnud platvormiks tugevale partnerlusele, avaliku ja erasektori rahastamise võimendamisele ja tööstuse, eelkõige VKEde, ulatuslikule kaasamisele. Uutes eesmärkides soovitatakse ka laiendada vesiniku tootmise, säilitamise ja jaotusvõrgu väljaarendamisega seotud tegevust. Seetõttu peaks ühisettevõtte uurimistöö valdkondi jätkuvalt toetama eesmärgiga arendada puhaste, tõhusate ja taskukohaste lahendustega projekte kuni uute toodete turuleviimiseni. (7) Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teadusprogrammide toetamise jätkamisel tuleks arvestada ka kütuseelementide ja vesiniku esimese ühisettevõtte tegevusest saadud kogemusi, sealhulgas esimese vahehindamise ja sidusrühmadelt[15] ettevõtte struktuuride ja korra täiustamiseks ning tõhususe suurendamise ja lihtsustamise tagamiseks saadud soovituste rakendamise tulemusi. Selleks peab kütuseelementide ja vesiniku teine ühisettevõte kohaldama oma spetsiifilistele vajadustele vastavaid finantseeskirju vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju)[16] artiklile 209. (8) Ühisettevõtte nõukogu liikmed, välja arvatud Euroopa Liit, on väljendanud kirjalikult oma nõusolekut tegeleda teadusliku uurimistööga esimese ühisettevõtte avaliku ja erasektori partnerlusele paremini kohandatud struktuuris. On asjakohane, et kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte muud liikmed kui liit võtavad vastu käesoleva määruse lisas sätestatud põhikirja, esitades sellekohase kinnituskirja. (9) Selleks, et saavutada oma eesmärke, peaks kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teine ühisettevõte (edaspidi „teine ühisettevõte”) andma rahalist toetust peamiselt toetusena avatud projektikonkursside kaudu valitud edukatele osalejatele. (10) Liikmete ja nende koosseisuliste üksuste, välja arvatud liidu, osamaksed ei tohiks olla piiratud ainult kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte halduskuludega ning kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte poolt ellu viidavate teadusuuringute ja arendustegevuse kaasrahastamise kohustusega. (11) Nende panus peaks olema seotud ka liikmete või nende koosseisuliste üksuste, välja arvatud liidu, täiendava tegevusega, mida täpsustatakse täiendavas tegevuskavas. Et saada tugevdavast mõjust asjakohane ülevaade, tuleb kõnealuseid täiendavaid meetmeid käsitleda kui panust kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisesse laiemasse tehnoloogiaalgatusse. (12) Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna eripära tõttu ja eriti seetõttu, et sellel alal ei ole veel tehnilist küpsust saavutatud, ei tooda investeeringud veel tulu ning kuna tähtsaim eelis on sellest ühiskonnale saadav kasu, on põhjendatud, et liidu panus on suurem kui muude liikmete panus. Et kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte liikmed oleksid laiemas ulatuses esindatud ja et toetada uute koosseisuliste liikmete osalemist tehnikaala ühisettevõttes, tuleks liidu panus jagada kahte osasse, millest teine oleks seotud täiendavate kohustuste võtmise tingimusega, et eelkõige uued koosseisulised liikmed võtaksid täiendavaid kohustusi. (13) Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtte üldises mõjuhinnangus võetakse arvesse kõiki liitu mitte kuuluvate juriidiliste üksuste investeeringuid, millega edendatakse kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtte eesmärke. Selliste kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühiste investeeringute kogusummat arvatakse ulatuvat vähemalt 700 miljoni euroni. (14) Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte rahastatud kaudsetes meetmetes osalemisele tuleb kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... 2013. aasta määrust (EL) nr .../2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm Horisont 2020 aastateks 2014–2020[17]. (15) Liidu rahalist toetust tuleks hallata kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega ja asjakohaste eelarve kaudse täitmise eeskirjadega, mis on sätestatud määruses (EL, Euratom) nr 966/2012 ja komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määruses (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 kohaldamise eeskirju[18]. (16) Euroopa Liidu vahendite saajate auditeerimiseks käesoleva määruse alusel tuleb vähendada halduskoormust vastavalt määrusele (EL) nr .../2013 (raamprogramm Horisont 2020). (17) Liidu ja kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte muude liikmete finantshuvid peavad olema kogu kulutuste tegemise tsükli jooksul kaitstud proportsionaalsete meetmete abil, kaasa arvatud ennetamine, avastamine ja uurimine, kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmine ja vajaduse korral haldus- ja rahaliste karistuste määramine kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012. (18) Komisjoni siseaudiitoril peaksid teise ühisettevõtte suhtes olema samasugused volitused, nagu tal on komisjoni suhtes. (19) Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõikele 1 võidakse liidu moodustatud üksuste, asutuse või ametite asutamisaktides välistada kontrollikoja õigust kontrollida nende üksuste, asutuste või ametite raamatupidamisaruannete kõiki tulusid ja kulusid. Vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 966/2012 artikkel 60 lõikele 5 peab määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 209 viidatud asutuste raamatupidamist kontrollima sõltumatu auditeerimisasutus, mis peab esitama muu hulgas oma arvamuse raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse ja seaduslikkuse ja selle aluseks olevate tehingute kohta. Vajadus vältida arvete kahekordset läbivaatamist on põhjus, miks kontrollikoda ei peaks kontrollima kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte raamatupidamist. (20) Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele ei ole liikmesriikidel võimalik kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte eesmärke tööstuslike teadusuuringute ja arendustegevuse tugevdamiseks kogu Euroopa Liidus piisaval määral saavutada ning seetõttu piirdutakse käesolevas määruses dubleerimise vältimise, kriitilise kogumi säilitamise ning avaliku sektori rahastamise optimaalse kasutamise tagamiseks, mida on parem saavutada Euroopa Liidu tasandil, minimaalsete nõuetega, mis on eesmärkide saavutamiseks vajalikud, ning sätestatud nõuded ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik ettepaneku eesmärgi saavutamiseks. (21) Esimene ühisettevõte loodi ajavahemikuks, mis kestab 31. detsembrini 2017. aastal. Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teine ühisettevõte peaks jätkuvalt toetama kütuseelementide ja vesiniku uurimisprogrammi, laiendades oma tegevust muudetud reeglistiku alusel. Esimese ühisettevõtte reorganiseerimist kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teiseks ühisettevõtteks tuleks ühtlustada ja ajastada üleminekuga seitsmendalt raamprogrammilt raamprogrammile Horisont 2020, et tagada olemasolevate teadusuuringute rahaliste vahendite optimaalne kasutamine. Seetõttu tuleks õiguskindluse ja selguse huvides tunnistada kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 521/2008 ja sätestada asjakohased üleminekusätted, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Asutamine 1. Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks asutatakse ühisettevõte Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses (edaspidi „teine ühisettevõte”) ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2024. 2. Teine ühisettevõte asub esimese ühisettevõtte asemele, mis on loodud nõukogu määrusega (EÜ) nr 521/2008, ja jätkab selle tegevust. 3. Teine ühisettevõte on asutus, kelle kätte on usaldatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012[19] artiklis 209 nimetatud avaliku ja erasektori partnerluse elluviimine. 4. Teine ühisettevõte on juriidiline isik. Igas liikmesriigis on teisel ühisettevõttel kõige ulatuslikum õigus- ja teovõime, mis juriidilistele isikutele antakse vastavalt asjaomase liikmesriigi seadustele. Ta võib eelkõige omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtumenetluse osaline. 5. Teise ühisettevõtte asukoht on Belgias Brüsselis. 6. Teise ühisettevõtte põhikiri on esitatud lisas. Artikkel 2 Eesmärgid 1. Teise ühisettevõtte eesmärgid on järgmised: (a) aidata kaasa Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... 2013. aasta määruse (EL) nr .../2013 (millega kehtestatakse raamprogramm Horisont 2020) rakendamisele ja eelkõige nõukogu ... 2013. aasta ... otsuse ... /2013/EL … (millega kehtestatakse eriprogramm Horisont 2020 ) … osa rakendamisele; (b) aidata kaasa kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärkide saavutamisele, arendades liidus välja tugeva, jätkusuutliku ja globaalselt konkurentsivõimelise kütuseelementide ja vesiniku sektori. 2. Eelkõige tuleb: – vähendada transpordirakendustes kasutatavate kütuseelemendisüsteemide tootmiskulusid, suurendades samal ajal nende tööiga tavatehnoloogiaga võrreldavale konkurentsivõimelisele tasemele, – suurendada energia tootmiseks kasutatavate mitmesuguste kütuseelementide elektrilist tõhusust ja vastupidavust, vähendades samal ajal kulusid, et saavutada tavatehnoloogiaga võrreldav konkurentsivõimeline tase, – suurendada veest elektrolüüsi teel vesiniku tootmise energiatõhusust, vähendades kapitalikulusid, et vesiniku ja kütuseelementide süsteem oleks turul saadaolevate teiste lahendustega võrreldes konkurentsivõimeline ning – näidata laiaulatuslikult, et vesinikku kasutades saab edendada taastuvate energiaallikate ühendamist energiasüsteemidesse, sealhulgas kasutades vesinikku taastuvenergia konkurentsivõimelise energiasalvestina. Artikkel 3 Liidu rahaline toetus 1. Liidu maksimaalne panus, sealhulgas EFTA assigneeringud, teise ühisettevõtte halduskulude katteks ja tegevuskuludeks on 700 miljonit eurot, mis koosneb järgmisest: (a) kuni 600 miljonit eurot vastavalt artikli 4 lõikes 1 sätestatud toetusele, (b) kuni 100 miljonit eurot vastavalt artikli 4 lõikes 1 sätestatud miinimumsummat ületavatele täiendavatele rahastamiskohustustele. Toetus makstakse Euroopa Liidu üldeelarve Horisont 2020 raamprogrammi rakendamiseks Horisont 2020 eriprogrammile eraldatud assigneeringutest kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58 lõike 1 punkti c alapunkti iv ning artiklite 60 ja 61 asjakohaste sätetega kõnealuse määruse artiklis 209 viidatud asutuste kohta. 2. Liidu rahalise toetuse eraldamise kord sätestatakse delegeerimislepingus ja iga-aastastes vahendite ülekandmise lepingutes, mille sõlmivad liidu poolt toimiv komisjon ja teine ühisettevõte. 3. Lõikes 2 viidatud delegeerimislepingus käsitletakse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58 lõikes 3 ja artiklites 60 ja 61 ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artiklis 40 sätestatud tahke, ning muu hulgas samuti järgmist: (a) nõuded teise ühisettevõtte toetuse suuruse sõltuvuse kohta nõukogu otsuse .../EL (raamprogrammi Horisont 2020 eriprogramm) II lisas viidatud asjakohastest tulemusnäitajatest; (b) nõuded teise ühisettevõtte toetusele seoses otsuse .../EL (raamprogrammi Horisont 2020 eriprogramm) III lisas viidatud järelevalve hinnangutega; (c) teise ühisettevõtte toimimisega seotud konkreetsed tulemusnäitajad; (d) vajalike andmete esitamise kord, et tagada komisjoni suutlikkus täita talle antud levitamis- ja aruandekohustusi; (e) inimressursside kasutamine ja muudatused, eelkõige tegevusüksuse, palgaastme ja kategooria järgi värbamine, ümberklassifitseerimine ja töötajate arvu muutmine. Artikkel 4 Muude liikmete kui liidu toetused 1. Teise ühisettevõtte muud liikmed peale liidu annavad toetust või kohustavad oma koosseisu kuuluvaid üksusi andma artiklis 1 määratletud ajavahemikul toetust kogusummas vähemalt 400 miljonit eurot. 2. Lõikes 1 viidatud toetussumma koosneb järgmisest: (a) toetus teisele ühisettevõttele, mis on sätestatud lisas esitatud põhikirja paragrahvi 13 lõikes 2 ja paragrahvi 13 lõike 3 punktis b; (b) artiklis 1 sätestatud ajavahemikul sooritatavad muude liikmete, välja arvatud liidu või nende koosseisu kuuluvate üksuste antavad mitterahalised toetused vähemalt 300 miljonit eurot, mis vastavad nende kuludele väljaspool teise ühisettevõtte tööplaani korraldatud täiendavale tegevusele, mis aitab kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärke saavutada. Selliste kulude katteks võidakse anda toetust teistest liidu rahastamisprogrammidest vastavalt kohaldatavatele eeskirjadele ja menetlustele. Sellisel juhul ei tohi liidu panusega asendada muude liikmete, välja arvatud liidu või nende koosseisu kuuluvate üksuste tehtavaid mitterahalisi osamakseid. Punktis b viidatud kulude katteks ei anta teise ühisettevõtte rahalist toetust. Vastav tegevus peab olema sätestatud iga-aastases täiendavas tegevuskavas, milles näidatakse selliste toetuste hinnanguline väärtus. 3. Teise ühisettevõtte liikmed, välja arvatud liit, esitavad iga aasta 31. jaanuariks teise ühisettevõtte juhatusele aru eelmisel majandusaastal tehtud lõikes 2 viidatud toetuste suurusest. 4. Lõike 2 punktis b ja lisas esitatud põhikirja paragrahvi 13 lõike 3 punktis b viidatud toetuste hindamiseks kasutatakse osalevate üksuste tavapärast kuluarvestuse tava, mis vastab selles riigis kehtivatele raamatupidamisstandarditele, kus ettevõte on asutatud, ning kohaldatavaid rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid / rahvusvahelise finantsaruandluse standardeid. Kulud kinnitab asjaomase üksuse määratud sõltumatu välisaudiitor. Toetuste hindamise kinnitab teine ühisettevõte. Ebaselguse korral võib teine ühisettevõte hindamist auditeerida. 5. Komisjon võib lõpetada, proportsionaalselt vähendada või peatada liidu rahalise toetuse teisele ühisettevõttele või algatada lisas esitatud põhikirja paragrahvi 21 lõikes 2 viidatud likvideerimismenetluse, kui selle liikmed või nende koosseisulised üksused ei ole andnud lõikes 2 viidatud toetusi, on teinud seda vaid osaliselt või hilinemisega. Artikkel 5 Finantseeskirjad Teine ühisettevõte võtab vastu oma eriotstarbelised finantseeskirjad vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklile 209 ja määrusele (EL) nr ... (delegeeritud määrus, milles käsitletakse näidisfinantsmäärust asutustele, mis põhinevad avaliku ja erasektori partnerlusel). Artikkel 6 Töötajad 1. Teise ühisettevõtte töötajatele kohaldatakse nõukogu määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68[20] sätestatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ning Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi ning kõnealuste personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste jõustamiseks liidu institutsioonide ühiselt vastuvõetud eeskirju. 2. Juhatus rakendab teise ühisettevõtte töötajate suhtes personalieeskirjades ametisse nimetavale asutusele antud ning muude teenistujate teenistustingimustes teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutusele antud volitusi (edaspidi „ametisse nimetava asutuse volitused”). Juhatus võtab vastavalt personalieeskirjade artiklile 110 vastu personalieeskirjade artikli 2 lõikel 1 ja muude teenistujate teenistustingimuste artiklil 6 põhineva otsuse, millega delegeeritakse ametisse nimetava asutuse volitused tegevdirektorile ja määratletakse tingimused, mille alusel need volitused saab peatada. Tegevdirektoril on õigus neid volitusi delegeerida. Kui erakorralised asjaolud seda nõuavad, võib juhatus oma otsusega ametisse nimetava asutuse tegevdirektorile delegeeritud volitused ja tegevdirektori poolt edasi delegeeritud volitused ajutiselt peatada ja kasutada neid ise või delegeerida need ühele oma liikmetest või mõnele ühisettevõtte töötajale peale tegevdirektori. 3. Juhatus võtab kooskõlas personalieeskirjade artikliga 110 vastu personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste rakenduseeskirjad. 4. Töötajate koosseis määratakse kooskõlas aastaeelarvega kindlaks teise ühisettevõtte ametikohtade loeteluga, milles on näidatud ajutiste ametikohtade arv tegevusüksuste ja palgaastmete kaupa ning lepinguliste töötajate arv, taandatuna täistööajale. 5. Teise ühisettevõtte töötajaskond koosneb ajutistest ja lepingulistest töötajatest. 6. Kõik töötajatega seotud kulud kannab teine ühisettevõte. Artikkel 7 Riikide lähetatud eksperdid ja praktikandid 1. Teine ühisettevõte võib kasutada riikide lähetatud eksperte ja praktikante, kes ei tööta ühisettevõttes. Riikide lähetatud ekspertide arv, taandatult täistööajale, lisatakse käesoleva määruse artikli 6 lõikes 4 viidatud personaliandmetele kooskõlas ettevõtte aastaeelarvega. 2. Juhatus võtab vastu otsuse, millega kehtestatakse eeskirjad riikide ekspertide lähetamise kohta teises ühisettevõttesse ja praktikantide kasutamise kohta. Artikkel 8 Privileegid ja immuniteedid Teisele ühisettevõttele ja selle töötajatele kohaldatakse liidu privileege ja immuniteete käsitlevat protokolli. Artikkel 9 Teise ühisettevõtte vastutus 1. Teise ühisettevõtte lepingulist vastutust reguleeritakse asjakohaste lepingusätetega ning lepingu, otsuse või kokkuleppe suhtes kohaldatavate õigusaktidega. 2. Lepinguvälise vastutuse korral heastab teine ühisettevõte vastavalt liikmesriikide seaduste ühistele põhimõtetele kõik oma töötajate poolt nende ülesannete täitmisel tekitatud kahjud. 3. Teise ühisettevõtte kõiki makseid, mis on seotud lõigetes 1 ja 2 viidatud vastutusega ning sellega seonduvalt tekkivaid kulusid loetakse teise ühisettevõtte kuludeks ja kaetakse teise ühisettevõtte varadest. 4. Teine ühisettevõte vastutab ainuisikuliselt oma kohustuste täitmise eest. Artikkel 10 Euroopa Kohtu pädevus ja kohaldatav õigus 1. Euroopa Kohtul on pädevus vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud tingimustele ning samuti järgmistel juhtudel: (a) liikmete vaheliste lahkarvamuste korral, mis on seotud käesoleva määruse reguleerimisesemega; (b) vastavalt teise ühisettevõtte poolt sõlmitud mis tahes kokkuleppe, otsuse või lepingu vahekohtuklauslile; (c) vaidluste korral, mis on seotud teise ühisettevõtte töötajate poolt oma kohustuste täitmisel tekitatud kahju heastamisega; (d) teise ühisettevõtte ja tema töötajate vaheliste lahkarvamuste korral neis piirides ja tingimustel, mis on sätestatud ametnike personalieeskirjades ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustes. 2. Käesoleva määruse või liidu õigusega reguleerimata küsimuste puhul kohaldatakse teise ühisettevõtte asukohariigi õigust. Artikkel 11 Hindamine 1. Hiljemalt 31. detsembriks 2017 teeb komisjon teise ühisettevõtte vahehindamise, mille käigus hinnatakse eelkõige järgmist: liikmete, välja arvatud liidu, koosseisu kuuluvate üksuste, samuti muude juriidiliste isikute osalemise ulatus ja panus kaudsesse tegevusse. Komisjon edastab hindamise lõppjäreldused koos oma märkustega Euroopa Parlamendile ja nõukogule 30. juuniks 2018. 2. Tuginedes lõikes 1 viidatud vahehindamise järeldustele, võib komisjon võtta artikli 4 lõikes 5 sätestatud meetmeid või muid asjakohaseid meetmeid. 3. Kuue kuu jooksul pärast teise ühisettevõtte likvideerimisest, kuid mitte hiljem kui kaks aastat pärast lisas esitatud põhikirja paragrahvis 21 viidatud tegevuse lõpetamise menetluse algust teeb komisjon teise ühisettevõtte lõpphindamise. Lõpphindamise tulemused esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Artikkel 12 Eelarve täitmise heakskiitmine 1. Eelarve täitmise heakskiitmine seoses liidu toetusega teisele ühisettevõttele sisaldub heakskiidus, mille annab Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal komisjonile eelarve täimise kohta Euroopa Liidu asutamislepingu artiklis 319 sätestatud menetlust järgides. 2. Teine ühisettevõte teeb täielikku koostööd institutsioonidega heakskiidu andmise menetluses ja annab vajaduse korral vajalikku lisateavet. Sellega seoses võidakse paluda, et ühisettevõtte oleks esindatud kohtumistel asjaomaste institutsioonide ja asutustega ning et ta abistaks komisjoni volitatud eelarvevahendite käsutajat. Artikkel 13 Järelauditid 1. Teine ühisettevõte teeb kaudsete meetmetega seotud kulutuste järelauditid vastavalt määruse (EL) nr ... (raamprogramm Horisont 2020) artiklile 23 raamprogrammi Horisont 2020 kaudsete meetmete osana. 2. Ühtsuse tagamiseks võib komisjon ise teha lõikes 1 viidatud auditeid. Artikkel 14 Liikmete finantshuvide kaitsmine 1. Ilma et sellega piirataks lisas esitatud põhikirja paragrahvi 17 lõike 4 toimet, võimaldab teine ühisettevõte komisjoni töötajatele ja muudele selleks volitatud isikutele, samuti kontrollikojale, juurdepääsu oma tegevuskohale, ruumidele ja kogu teabele, sealhulgas elektroonilisel kujul, mis on vajalik auditi tegemiseks. 2. Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib teostada uurimisi, sealhulgas kohapealseid kontrollkäike ja inspekteerimist, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta[21] ja nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest,[22] mille eesmärk on teha kindlaks, kas on esinenud pettust, korruptsiooni või muud ebaseaduslikku tegevust, mis mõjutab liidu finantshuve seoses käesoleva määruse alusel rahastatavate otsuste või lepingutega. 3. Ilma et sellega piirataks lõigete 1 ja 2 toimet, peavad lepingud, kokkulepped ja otsused, mis tulenevad käesoleva määruse rakendamisest, sisaldama sätteid, millega antakse komisjonile, teisele ühisettevõttele, kontrollikojale ja OLAFile sõnaselgelt õigus sellisteks auditeerimisteks ja uurimisteks vastavalt oma pädevusele. 4. Teine ühisettevõte tagab oma liikmete majanduslike huvide piisava kaitse, tehes või tellides asjakohast sise- ja väliskontrolli. 5. Teine ühisettevõte ühineb Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega OLAFi sisejuurdluse kohta[23]. Teine ühisettevõte võtab vastu vajalikud meetmed, et hõlbustada OLAFi sisejuurdluste tegemist. Artikkel 15 Konfidentsiaalsus Ilma et sellega piirataks artikli 16 kohaldamist, tagab teine ühisettevõte sellise tundliku teabe kaitse, mille avalikustamine võiks kahjustada tema liikmete või teise ühisettevõtte tegevustes osalejate huve. Artikkel 16 Läbipaistvus 1. Teise ühisettevõtte dokumentidele kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele [24]. 2. Teise ühisettevõtte juhatus võib võtta määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamiseks praktilisi meetmeid. 3. Ilma et sellega piirataks artikli 10 kohaldamist, võib vastavalt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklile 8 teise ühisettevõtte otsuste peale esitada kaebuse ombudsmanile Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 228 alusel ja tingimustel. Artikkel 17 Osalemis- ja levitamiseeskirjad Teise ühisettevõtte rahastatavatele meetmetele kohaldatakse määrust (EL) nr ... (teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi Horisont 2020 (2014–2020) osalemis- ja levitamiseeskirjad). Vastavalt kõnealusele määrusele loetakse teist ühisettevõtet rahastamisasutuseks, mistõttu ta on kohustatud andma lisas esitatud põhikirja paragrahvis 1 viidatud kaudsete meetmete elluviimiseks rahalist toetust. Artikkel 18 Asukohariigi toetus Teise ühisettevõtte ja asukohariigi vahel võib sõlmida halduslepingu riigi poolt teisele ühisettevõttele antavate privileegide ja immuniteetide ning muu toetuse kohta. Artikkel 19 Kehtetuks tunnistamine ja üleminekusätted 1. Määrus (EÜ) nr 521/2008, millega luuakse ühisettevõte, tunnistatakse kehtetuks 1. jaanuarist 2014. 2. Ilma et sellega piirataks lõike 1 toimimist, jätkatakse määruse (EÜ) nr 521/2008 alusel algatatud meetmeid ja nende meetmetega seotud rahalisi kohustusi vastavalt kõnealusele määrusele kuni meetmete lõpetamiseni. Artikli 11 lõikes 1 viidatud vahehindamine sisaldab esimese ühisettevõtte tegevuste lõpphinnangut vastavalt määrusele (EÜ) nr 521/2008. 3. Käesolev määrus ei mõjuta nende töötajate õigusi ja kohustusi, kes on tööle võetud vastavalt määrusele (EÜ) nr 521/2008. Esimeses lõigus viidatud töötajate töölepinguid võib pikendada käesoleva määruse alusel kooskõlas personalieeskirjadega. Määruse (EÜ) nr 521/2008 kohaselt ametisse määratud tegevdirektor määratakse täitma ülejäänud ametiajaks tegevdirektori ülesandeid, nagu on sätestatud käesolevas määruses, mis jõustub alates 1. jaanuarist 2014. Muid lepingutingimusi ei muudeta. 4. Kui liikmed ei ole määruse (EÜ) nr 521/2008 alusel teisiti kokku leppinud, kantakse kõik liikmete õigused ja kohustused, sealhulgas vara, võlad või kohustused kõnealuse määruse kohaselt liikmetele üle vastavalt käesolevale määrusele. 5. Määruses (EÜ) nr 521/2008 viidatud kasutamata assigneeringud kantakse üle teisele ühisettevõttele. Artikkel 20 Jõustumine Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja LISA EUROOPA KÜTUSEELEMENTIDE JA VESINIKU VALDKONNA TEISE ÜHISETTEVÕTTE PÕHIKIRI 1. Ülesanded Teine ühisettevõte peab täitma järgmisi ülesandeid: (a) toetama rahaliselt teadusuuringute ja innovatsiooni kaudseid meetmeid, peamiselt toetuste/stipendiumitega; (b) saavutama teadustöö kriitilise määra, et pakkuda tööstusele ning avaliku ja erasektori investoritele, otsustajatele ja teistele aktsionäridele kindlustunnet osalemiseks pikaajalistes programmides; (c) ühendama teadusuuringuid ja tehnilist arengut ning keskenduma pikaajalisele jätkusuutlikkusele ja tööstusliku konkurentsivõime saavutamisele kulude, tootlikkuse ja kestvuse osas ning ületama kriitilised tehnilised kitsaskohad; (d) edendama innovatsiooni ja uute väärtusahelate teket; (e) soodustama suhtlust tööstusettevõtete, ülikoolide ja teaduslike uurimiskeskuste vahel; (f) edendama VKEde kaasamist oma tegevusse, kooskõlas raamprogrammi Horisont 2020 eesmärkidega; (g) viima ellu laiapõhjalisi sotsiaalseid, tehnilisi ja majanduslikke teadusuuringuid, et hinnata ja jälgida tehnika arengut ja mittetehnilisi takistusi turule sisenemiseks; (h) soodustama uute normide ja standardite arengut ja muutma olemasolevaid, et kaotada turule sisenemise kunstlikud tõkked ning toetama toodete vahetatavust, koostoimimist, piiriülest kaubandust ja eksporditurge; (i) tagama kütuseelementide ja vesiniku (FCH) ühisettevõtte tõhusa haldamise; (j) kasutades Euroopa Liidu vahendeid, mobiliseerima erasektori ja muude avaliku sektorite vahendeid, mida on vaja kütuseelementide ja vesiniku valdkonnas tehtavateks teadusuuringuteks ja arendustööks; (k) edendama ja hõlbustama tööstuse kaasamist täiendavate meetmetega, mida võetakse väljaspool kaudseid meetmeid; (l) tegelema teabe, teavitamise, rakendamise ja levitamisega, kohaldades mutatis mutandis määruse (EL) nr .../2013 (raamprogramm Horisont 2020) artikli 22 sätteid; (m) täitma muid vajalikke ülesandeid käesoleva määruse artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks. 2. Liikmed Teise ühisettevõtte liikmeteks on (a) Euroopa Liit, keda esindab Euroopa Komisjon, (b) pärast käesoleva põhikirja vastuvõtmist kinnituskirja alusel mittetulundusühing New Energy World Industry AISBL, asutatud vastavalt Belgia õigusele (registreerimisnumber 890025478, alalise asukohaga Brüsselis, Belgias) (edaspidi „tööstusrühmitus”), ja (c) pärast käesoleva põhikirja vastuvõtmist kinnituskirja alusel mittetulundusühing New European Research Grouping on Fuel Cells and Hydrogen AISBL, asutatud vastavalt Belgia õigusele (registreerimisnumber: 0897.679.372, alalise asukohaga Brüsselis, Belgias) (edaspidi „teadusrühmitus”). 3. Liikmelisusega seotud muudatused 1. Iga liige võib lõpetada oma liikmelisuse teises ühisettevõttes. Liikmelisuse lõpetamine jõustub pöördumatult kuus kuud pärast sellest teatamist muudele liikmetele. Sellest ajast alates vabastatakse endine liige kõikidest kohustustest, välja arvatud nendest, mis on juba eelnevalt kinnitatud või tekkinud teises ühisettevõttes enne liikmelisusest loobumist. 2. Teise ühisettevõtte liikmelisust ei tohi üle anda kolmandatele isikutele juhatuse eelneva nõusolekuta. 3. Teine ühisettevõte peab oma veebilehel viivitamatult teatama oma liikmete koosseisus toimunud igast muudatusest vastavalt käesolevale paragrahvile ja avaldama liikmete uuendatud nimekirja koos kuupäevaga, millal nimetatud muudatus jõustub. 4. Teise ühisettevõtte struktuur 1. Teise ühisettevõtte struktuur on järgmine: (a) juhatus; (b) tegevdirektor; (c) teaduskomitee; (d) riikide esindajate grupp; (e) sidusrühmade foorum. 2. Teaduskomitee, riikide esindajate grupp ja sidusrühmade foorum on teises ühisettevõttes nõuandva funktsiooniga struktuurid. 5. Juhatuse koosseis Juhatuse koosseisu kuuluvad (a) kolm Euroopa Komisjoni esindajat; (b) kuus tööstusrühmituse esindajat, neist vähemalt üks peab esindama VKEsid; (c) üks teadusrühmituse esindaja. 6. Juhatuse tegevus 1. Komisjonil on 50 % hääleõigusest. Komisjoni hääled on jagamatud. Tööstusrühmitusel peab olema 43 % hääleõigusest ja teadusrühmitusel 7 % hääleõigusest. Liikmed peavad andma endast parima, et saavutada konsensust. Konsensuse puudumisel teeb juhatus otsused kolme neljandikulise häälteenamusega, arvestades sealhulgas ka nende hääli, keda polnud kohal. 2. Juhatuse eesistuja valitakse kaheks aastaks. 3. Juhatuse korralised koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas. Juhatus võib komisjoni nõudmisel või tööstus- ja teadusrühmituse esindajate häälteenamuse nõudmisel või juhatuse eesistuja nõudmisel kokku kutsuda erakorralise koosoleku. Juhatuse koosolekud kutsub kokku juhatuse eesistuja ja need toimuvad tavaliselt teise ühisettevõtte esinduse asukohas. Tegevdirektoril on õigus osaleda aruteludes, kuid tal puudub hääleõigus. Riikide esindajate grupi eesistujal on õigus osaleda juhatuse koosolekutel vaatlejana. Juhatus võib vajaduse korral kutsuda oma koosolekutele osalema muid isikuid vaatlejatena, eriti Euroopa Liidu kohalike asutuste esindajaid. Liikmete esindajad ei ole isiklikult vastutavad meetmete eest, mida nad on võtnud oma kohustuseks juhatuse esindajatena. Juhatus võtab ise vastu oma töökorra eeskirjad. 7. Juhatuse ülesanded 1. Juhatus kannab üldist vastutust teise ühisettevõtte strateegiliste suundade ja tegevuse eest ja jälgib teise ühisettevõtte tegevuse elluviimist. 2. Juhatus peab täitma eelkõige järgmisi ülesandeid: (a) langetama otsuse teise ühisettevõtte liikme liikmelisuse lõpetamise kohta nimetatud ühisettevõttes, kui liige ei täida oma kohustusi; (b) võtma vastu teise ühisettevõtte käesoleva määruse artikli 5 kohased finantseeskirjad; (c) võtma vastu teise ühisettevõtte aastaeelarve, sealhulgas ametikohtade loetelu, milles on näidatud ajutiste ametikohtade arv tegevusüksuste ja tasemete järgi, samuti lepinguliste töötajate arv ja riikide lähetatud ekspertide arv, väljendatuna täistööajas; (d) määrama töötajaid ametisse vastavalt talle käesoleva määruse artikli 6 lõikes 2 antud volitustele; (e) määrama ametisse tegevdirektori, jätma pikendamata või pikendama tema ametiaega, juhendama ja jälgima tema töö tulemuslikkust; (f) kinnitama tegevdirektori ettepanekul programmiameti struktuuri vastavalt paragrahvi 9 lõikele 5; (g) võtma vastu iga-aastase tööplaani ja vastava kulueelarve, mille on esitanud tegevdirektor pärast konsulteerimist teaduskomitee ja riikide esindajate grupiga; (h) kinnitama iga-aastase täiendava tegevuse tööplaani, millele viidatakse käesoleva määruse artikli 4 lõike 2 punktis b, mis põhineb liikmete ettepanekutel, kes ei esinda liitu ning kus vajadusel konsulteeritakse eelnevalt nõuanderühmaga; (i) kinnitama raamatupidamise aastaaruande; (j) kinnitama majandusaasta tegevusaruande ja vastavad kulud; (k) korraldama vastavalt vajadusele teises ühisettevõttes siseauditi tegemist; (l) kinnitama konkursikutsed ning vastavalt vajadusele asjaomased dokumentide esitamise, hindamise, valiku tegemise, lepingu sõlmimise ja läbivaatamise eeskirjad; (m) kinnitama rahastamiseks valitud meetmete nimekirja; (n) kehtestama tegevdirektori ettepanekul teise ühisettevõtte avalike suhete poliitika; (o) vajaduse korral kehtestama rakenduseeskirjad kooskõlas käesoleva määruse artikli 6 lõikega 3; (p) vajaduse korral kehtestama eeskirjad teises ühisettevõttes lähetuses viibivate riiklike ekspertide ja praktikantide kohta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 7; (q) vajaduse korral moodustama nõuanderühmad lisaks teise ühisettevõtte struktuuriüksustele; (r) vajaduse korral esitama teise ühisettevõtte liikme ettepanekul komisjonile taotluse käesoleva määruse muutmiseks; (s) vastutama mistahes ülesande eest, mida pole otseselt antud ühelegi teise ühisettevõtte struktuuriüksusele, kuid mida ettevõte ise võib määrata ühele oma struktuuriüksustest. 8. Tegevdirektori ametisse nimetamine, ametist vabastamine ja ametiaja pikendamine 1. Tegevdirektori nimetab ametisse juhatus, valides kandidaate Euroopa Komisjoni esitatud nimekirjast, järgides avalikku ja läbipaistvat valimisprotseduuri. Komisjon kaasab teise ühisettevõtte valimismenetlusse vastavalt vajadusele teisi liikmeid. Eriti tuleb tagada, et valimismenetluse eeljärgus oleks asjakohaselt kaasatud teise ühisettevõtte teisi liikmeid. Sel eesmärgil nimetavad teise ühisettevõtte teised liikmed ühiselt juhatuse nimel esindaja ja vaatleja. 2. Tegevdirektor kuulub personali hulka ja võetakse tööle teise ühisettevõtte ajutise töötajana vastavalt Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 lõike 2 punktile a. Töölepingu sõlmimisel tegevdirektoriga peab teise ühisettevõtte juhatust esindama juhatuse eesistuja. 3. Tegevdirektori ametiaeg on kolm aastat. Ametiaja lõpul peab komisjon, kaasates asjakohaselt teise ühisettevõtte teisi liikmeid, koostama hinnangu tegevdirektori tööalaste saavutuste ja teise ühisettevõtte ees seisvate ülesannete ja probleemide kohta. 4. Juhatus võib komisjoni ettepanekul, võttes arvesse punktis 3 osutatud hinnangut, pikendada tegevdirektori ametiaega üks kord kuni neljaks aastaks. 5. Tegevdirektor, kelle ametiaega on juba pikendatud, ei saa oma viimase ametiolekuaja lõpus osaleda sama ametikoha valimismenetluses. 6. Tegevdirektorit saab ametist vabastada üksnes juhatuse otsusega, mis on tehtud komisjoni ettepanekul asjakohaselt koos teise ühisettevõtte muude liikmetega. 9. Tegevdirektori ülesanded 1. Tegevdirektor on tegevjuht, kes peab vastutama päevast päeva teise ühisettevõtte juhtimise eest, kooskõlas juhatuse otsustega. 2. Tegevdirektor on teise ühisettevõtte juriidiline esindaja. Ta allub juhatusele. 3. Tegevdirektor peab rakendama teise ühisettevõtte eelarvet. 4. Tegevdirektor peab iseseisvalt täitma eelkõige järgnevaid otsuseid: (a) koostama ja esitama juhatusele vastuvõtmiseks ettevõtte aasta eelarve eelnõu koos vastavate ametikohtade loeteluga, kus näidatakse ajutiste ametikohtade arvu iga tegevusüksuse ja palgataseme järgi, lepinguliste töötajate arvu ja riikide poolt lähetatud ekspertide arvu, taandatuna täistööajale; (b) koostama ja esitama juhatusele vastuvõtmiseks aasta tööplaani ja vastavate kulude eelarve; (c) esitama juhatusele kinnitamiseks raamatupidamise aastaaruande; (d) koostama ja esitama juhatusele kinnitamiseks aasta tegevusaruande koos vastavate kulutustega; (e) esitama juhatusele aruande lisas esitatud põhikirja paragrahvi 13 lõike 3 punktis b sätestatud kaudsete meetmete mitterahaliste osamaksete kohta; (f) esitama juhatusele kinnitamiseks rahastamiseks valitud ettepanekute nimekirja; (g) allkirjastama individuaalsed toetuslepingud või otsused; (h) allkirjastama riigihankelepingud; (i) kohaldama teise ühisettevõtte avalike suhete poliitikat; (j) organiseerima, juhtima ja kontrollima teise ühisettevõtte tegevust ja personali juhatuse poolt delegeeritud piirides, nagu on sätestatud käesoleva määruse artikli 6 lõikes 2; (k) kehtestama ja tagama mõjusalt ja tõhusalt toimiva sisekontrollisüsteemi ning teavitama juhatust selle mistahes märkimisväärsest muudatusest; (l) tagama riskianalüüsi ja riskijuhtimise rakendamise; (m) võtma kasutusele muid vajalikke meetmeid, et hinnata teise ühisettevõtte edusamme eesmärkide saavutamisel; (n) täitma muid ülesandeid, mille juhatus on tegevdirektorile usaldanud või delegeerinud. 5. Tegevdirektor loob programmiameti, mis täidab tema vastutusel kõiki käesolevast määrusest tulenevaid toetusega seotud ülesandeid. Programmiamet koosneb teise ühisettevõtte töötajatest ja täidab eelkõige järgmisi ülesandeid: (o) toetab asjakohase raamatupidamissüsteemi loomist ja haldust kooskõlas teise ühisettevõtte finantseeskirjadega; (p) tegeleb tööplaanis ettenähtud pakkumiskutsetega ning haldab lepinguid ja otsuseid ja sealhulgas nende kooskõlastamist; (q) andma juhatuse liikmetele ja teistele teise ühisettevõtte struktuuriüksustele täielikku asjakohast teavet ja toetust, mis on vajalik neile antud ülesannete täitmiseks, samuti nende konkreetsete nõudmiste rahuldamiseks; (r) toimima teise ühisettevõtte struktuuriüksuste sekretariaadina ning olema abiks nõuandvatele rühmadele, kui juhatus selliseid rühmi moodustab. 10. Teaduskomitee 1. Teaduskomiteesse kuulub kuni üheksa liiget; eesistuja valitakse selle liikmete hulgast. 2. Liikmed esindavad tasakaalustatult ülemaailmselt tunnustatud eksperte teaduse ja tööstuse alalt ja reguleerivatest asutustest. Teaduskomitee liikmetel peab olema kollektiivselt vajalik teaduslik pädevus ja teadmised, mis hõlmavad tehnilist valdkonda ja mida on vaja teaduspõhiste soovituste tegemiseks teisele ühisettevõttele. 3. Juhatus kehtestab konkreetsed kriteeriumid ja valimismenetluse teaduskomitee koosseisu valimiseks ja nimetab selle liikmed. Juhatus kaalub teises ühisettevõttes osalevate riikide esindajate rühma esitatud võimalikke kandidaate. 4. Teaduskomitee peab täitma järgmisi ülesandeid: (a) nõustama teaduslike prioriteetide valikut, mida tuleb käsitleda iga-aastases tööplaanis; (b) nõustama teaduslike saavutuste kohta, mida kirjeldatakse iga-aastases tegevusaruandes. 5. Teaduskomitee tuleb kokku vähemalt üks kord aastas. Koosolekud kutsub kokku teaduskomitee eesistuja. 6. Teaduskomitee võib kokkuleppel eesistujaga kutsuda teisi isikuid osalema oma koosolekutel. 7. Teaduskomitee võtab vastu oma töökorra. 11. Riikide esindajate rühm 1. Teise ühisettevõtte riikide esindajate rühma kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ja üks esindaja igast riigist, kes on ühinenud raamprogrammiga Horisont 2020. Rühma liikmete hulgast valitakse rühma eesistuja. 2. Riikide esindajate rühma koosolekud toimuvad vähemalt üks kord aastas. Koosolekud kutsub kokku rühma eesistuja. Koosolekutel osalevad tegevdirektor, juhatuse eesistuja või nende esindajad. Riikide esindajate rühma eesistuja võib kutsuda teisi inimesi osalema vaatlejatena rühma koosolekutel, eriti Euroopa Liidu piirkondlike omavalitsuste esindajaid. 3. Riikide esindajate rühm vaatab eelkõige läbi esitatud teabe ja avaldab arvamust järgmistes küsimustes: (a) olukord teise ühisettevõtte programmide elluviimisel ja eesmärkide saavutamisel; (b) strateegilise suunitluse ajakohastamine; (c) seosed raamprogrammiga Horisont 2020; (d) iga-aastased tööplaanid; (e) VKEde kaasamine. 4. Riikide esindajate rühm peab samuti andma teavet teisele ühisettevõttele ja tegutsema ettevõtte kontaktrühmana järgmistes küsimustes: (a) asjakohaste riiklike ja piirkondlike teadusuuringute ja arendusprogrammide olukord ja võimalike koostöövaldkondade täpsustamine, sealhulgas kütuseelementide ja vesiniku tehniliste lahenduste kasutamine; (b) konkreetsed meetmed riiklikul või piirkondlikul tasemel seoses teavitusüritustega, suunitletud tehnikaõppustega ja teavitustegevusega. 5. Riikide esindajate rühm võib oma algatusel avaldada soovitusi teise ühisettevõtte tehnilistes, juhtimis- ja finantsküsimustes, eriti juhul, kui need küsimused mõjutavad riiklikke või piirkondlikke huve. Teine ühisettevõte peab teavitama riikide esindajate rühma sellistele soovitustele järgnenud tegevusest. 6. Teises ühisettevõttes osalevate riikide esindajate rühm võtab vastu oma töökorra. 12. Sidusrühmade foorum 1. Sidusrühmade foorum on avatud kõikidele avaliku ja erasektori sidusrühmadele, liikmesriikide, assotsieerunud riikide ning ka teiste riikide rahvusvahelistele huvirühmadele, 2. Sidusrühmade foorumit teavitatakse teise ühisettevõtte tegevustest ning palutakse neil esitada oma märkused. 3. Sidusrühmade foorumi koosolekud kutsub kokku tegevdirektor. 13. Rahastamisallikad 1. Teise ühisettevõtte rahastamine toimub Euroopa Liidu ja muude liikmete kui liidu või nende koosseisuliste üksuste rahaliste osamaksetena, mis tasutakse sissemaksetena ja kuluhüvitistena, millega hüvitatakse sellised kaudsest tegevusest tulenevad kulud, mida teine ühisettevõte ei hüvita. 2. Teise ühisettevõtte halduskulud ei või ületada 40 miljonit eurot ja need kulud kaetakse osamaksudest, mis jagatakse liidu ja muude liikmete vahel, kelleks ei ole Euroopa Liit. Liit katab 50 %, tööstusrühmitus 43 % ja teadusrühmitus 7 % kuludest. Kui osa halduskulude toetusest ei kasutata, võib sellest katta teise ühisettevõtte tegevuskulusid. 3. Teise ühisettevõtte tegevuskulud kaetakse järgmistest vahenditest: (a) Euroopa Liidu rahaline toetus; (b) kaudsetes meetmetes osalevate muude kui liitu kuuluvate liikmete mitterahalised sissemaksed, mis koosnevad nende kuludest kaudsete meetmete kohaldamisel, millest on maha arvatud teise ühisettevõtte panus ja liidu muud panused asjaomaste kulude katteks. 4. Teise ühisettevõtte eelarvesse kantud rahastamisvahendid koosnevad järgmistest toetustest: (a) liikmete rahalised osamaksed halduskulude katteks; (b) liidu rahaline toetus tegevuskulude katteks; (c) teise ühisettevõtte tulu; (d) muu rahaline toetus, muud vahendid ja tulud. Liikmete makstud vahenditega sooritatud rahastamisest saadud intresse loetakse teise ühisettevõtte tuluks. 5. Kõiki teise ühisettevõtte ja tema tegevuseks vajalikke vahendeid kasutatakse käesoleva määruse artiklis 2 sätestatud eesmärkide täitmiseks. 6. Teine ühisettevõte on kõigi varade omanik, mida ta on loonud ise või mis on talle käesoleva määruse artiklis 2 sätestatud eesmärkide täitmiseks üle kantud. 7. Kulude katmisest ülejäävaid tulusid ei maksta teise ühisettevõtte liikmetele välja, välja arvatud teise ühisettevõtte likvideerimine vastavalt paragrahvile 21. 14. Rahalised kohustused Teise ühisettevõtte rahalised kohustused ei tohi olla suuremad ühisettevõtte kasutuses olevatest rahalistest vahenditest või selle liikmete eelarvelistest kohustustest. 15. Eelarveaasta Eelarveaasta kestab 1. jaanuarist 31. detsembrini. 16. Tegevuse ja finantsplaneerimine 1. Tegevdirektor esitab juhatusele kinnitamiseks aasta tööplaani eelnõu, mis sisaldab järgmise aasta teadusuuringute ja arendustegevuse üksikasjalikku töökava, haldustoiminguid ja vastavat kulueelarvet. Eelnõu töökava peab sisaldama ka osamaksete hinnangut kooskõlas paragrahvi 13 lõike 3 punktiga b. 2. Aasta tööplaan tuleb vastu võtta eelneva aasta lõpuks. Aasta tööplaan tehakse avalikkusele kättesaadavaks. 3. Tegevdirektor koostab iga-aastase eelarveprojekti järgmiseks aastaks ning esitab selle juhatusele vastuvõtmiseks. 4. Aastaeelarve võtab juhatus vastu eelneva aasta lõpuks. 5. Aastaeelarve kohandamisel võetakse arvesse liidu panust, mis on sätestatud Euroopa Liidu eelarves. 17. Tegevus- ja finantsaruandlus 1. Tegevdirektor esitab igal aastal juhatusele aruande oma ülesannete täitmise kohta vastavalt teise ühisettevõtte finantseeskirjadele. Iga aasta 15. veebruariks esitab tegevdirektor juhatusele kinnitamiseks iga-aastase tegevusaruande teise ühisettevõtte edusammudest eelmisel kalendriaastal, eelkõige seoses iga-aastase tööplaani täitmisega. Aruanne sisaldab muu hulgas järgmist teavet: (a) tehtud teadus-, arendus- ja muu tegevus ja vastavad kulud; (b) kavandatud tegevus, kaasa arvatud jaotus osalejate, sealhulgas VKEde, liikide kaupa ja riikide kaupa; (c) rahastamiseks valitud tegevus, sealhulgas osalejate, sealhulgas VKEde, liikide kaupa ja riikide kaupa, näidates teise ühisettevõtte toetust osalejate ja tegevuse lõikes. 2. Pärast juhatuselt saadud kinnitust tehakse aasta tegevusaruanne avalikkusele kättesaadavaks. 3. Teine ühisettevõte esitab igal aastal komisjonile aruande vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõikele 5. 4. Teise ühisettevõtte raamatupidamist kontrollib sõltumatu auditeerimisasutus, nagu on sätestatud määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõikes 5. Teise ühisettevõtte raamatupidamist ei kontrollita Kontrollikoja poolt. 18. Siseaudit Komisjoni siseaudiitoril on teise ühisettevõtte suhtes samasugused volitused, nagu tal on komisjoni suhtes. 19. Liikmete vastutus ja kindlustus 1. Liikmete rahaline vastutus teise ühisettevõtte võlgade eest piirdub nende poolt jooksvate kulude katmiseks juba tehtud toetusega. 2. Teine ühisettevõte sõlmib asjakohase kindlustuslepingu ja haldab seda. 20. Huvide konflikt 1. Teine ühisettevõte ja selle organid väldivad oma tegevuses igasuguseid huvide konflikte. 2. Teise ühisettevõtte juhatus võib võtta vastu eeskirjad, et ennetada ja juhtida oma liikmete, organite ja personali huvide konflikte. Eeskirjades sätestatakse huvide konfliktide ärahoidmine juhatusse kuuluvate esindajate puhul. 21. Tegevuse lõpetamine 1. Teise ühisettevõtte tegevus lõpetatakse käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud perioodi lõppemisel. 2. Lõpetamismenetlus algab automaatselt, kui komisjon või kõik liikmed, välja arvatud Euroopa Liit, lõpetavad oma liikmestaatuse teises ühisettevõttes. 3. Teise ühisettevõtte lõpetamismenetluse tegemiseks määrab juhatus ühe või mitu likvideerijat, kes järgivad juhatuse otsuseid. 4. Kui teise ühisettevõtte tegevus lõpetatakse, kasutatakse kõiki varasid ühisettevõtte kohustuste ja selle tegevuse lõpetamise kulude katmiseks. Ülejääk jagatakse võrdeliselt nende liikmete vahel, kes on tegevuse lõpetamise ajal veel olemas, arvestades nende tegelikku toetust teisele ühisettevõttele. Ühendusele antud ülejääk kantakse komisjoni eelarvesse. 5. Kui mõne teise ühisettevõtte poolt sõlmitud toetuslepingu või teenus- ja tarnelepingu kestus on pikem teise ühisettevõtte tegutsemisajast, kehtestatakse selliste lepingute asjakohase haldamise tagamiseks ajutine menetlus. FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus Ettepanek: nõukogu määrus kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teise ühisettevõtte kohta 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB)[25] struktuurile Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm Horisont 2020. Ühiskonnaprobleemid „Turvaline, puhas ja tõhus energia” ja „Arukas, keskkonnahoidlik ja integreeritud transport”. 1.3. Ettepaneku/algatuse liik ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[26] x Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna (FCH) ühisettevõtte kavandatud jätkamise üldeesmärk raamprogrammi Horisont 2020 raames on aidata kaasa optimaalse teadusuuringute ja arendustegevuse programmi rakendamisele Euroopa tasandil ja arendada välja tugev, jätkusuutlik ja globaalselt konkurentsivõimeline kütuseelementide ja vesiniku valdkond Euroopa Liidus, mille eesmärgiks on eelkõige: - vähendada transpordirakendustes kasutatavate kütuseelemendisüsteemide tootmiskulusid, suurendades samal ajal nende kasutuskestust tavatehnoloogiaga konkurentsivõimelisele tasemele; - suurendada energia tootmiseks kasutatavate erinevate kütuseelementide elektrilist tõhusust ja vastupidavust, vähendades samal ajal kulusid, et saavutada tavatehnoloogiaga konkurentsivõimeline tase; - suurendada veest elektrolüüsi teel vesiniku tootmise energiatõhusust, vähendades kapitalikulusid, et vesiniku ja kütuseelementide süsteem oleks alternatiivel turul konkurentsivõimeline; - näidata üldsusele vesiniku kasutatavust taastuvatest energiaallikatest toodetava energia konkurentsivõimelise energiasalvestina. 1.4.2. Oodatavad tulemused ja mõju Ühisettevõtte FCH 2 potentsiaal Euroopa Liidu majanduskasvu, tööhõive ja konkurentsivõime suurendamiseks, mida on kirjeldatud punktis 2.2 „Mõju hindamine”. 1.4.3 Tulemus- ja mõjunäitajad Määratud tulemuslikkuse põhinäitajad (KPId) FCH 2 ühisettevõtte tegevuse jälgimiseks ajavahemikul 2014–2020, mis on kooskõlas konkreetsete programmi eesmärkidega Valdkond || KPI kirjeldus || Eesmärk || Millal? Tegevuseesmärk 1 || Era-ja avaliku sektori kulutused teadus-ja arendustegevusse, innovatsioon ja varajase kasutuselevõtu meetmed Euroopas (algatas ühisettevõte) || > €1,4 miljardit ajavahemikul 2014–2020 || 2020. aastaks Tegevuseesmärk 2 || VKEde osalemine ühisettevõtte programmides || ≥25% || Igas kinnitatud finantsaruandes Tegevuseesmärk 3 || FCH 2 ühisettevõtte näidisprojektid, mida haldavad liikmesriigid ja piirkonnad, mis saavad Euroopa Liidu struktuurifondide toetust || 7 projekti || 2020. aastaks Tegevuseesmärk 4 || Toetuse kättesaamise aeg (hankepakkumise lõppemisest toetuslepingu allkirjastamiseni) Maksetähtaeg || < 180 päeva < 90 päeva || Igas kinnitatud finantsaruandes 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad ülesanded Raamprogrammi Horisont 2020 kaudu toetatav FCH 2 ühisettevõte aitab kaasa ELi aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu üldeesmärgi saavutamisele järgmiselt: - tõsta kütuseelementide ja vesiniku tehnoloogiate kasutamise osakaalu säästva, vähese süsihappegaasiheitega energia-ja transpordisüsteemides; - tagades maailmatasemel juhtiva, konkureeriva Euroopa kütuseelementide ja vesiniku tööstuse väljaarendamise; - tagades Euroopa kütuseelementide ja vesiniku tööstuse kaasava majanduskasvu, mis suurendab ja säilitab töökohtade arvu 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisandväärtus Sekkumine ELi tasandil vähendab erinevusi riiklike programmide vahel, nende killustatust ja võimalikku kattuvust. Teadus- ja arendustegevuse ühendamine ja koordineerimine ELi tasandil on edu saavutamiseks tähtsaim, arvestades arendatavate tehniliste lahenduste ja taristu riigiülest iseloomu, ning samuti vajadust saavutada piisav kriitiline mass. Euroopa Liidu sekkumine aitab teadusprogramme ratsionaliseerida ja tagada väljaarendatud süsteemide koostalitusvõime. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid FCH ühisettevõtte esimesel vahehindamisel, mis algas 2008. aastal ja lõppes 2011. aastal, jõuti järeldusele, et ühisettevõtte käsitlus oli avaliku ja erasektori tegevuse edendamisel üldiselt edukas, mis on seotud tehnoloogia arendamise ja tutvustamisega, ning tagab teadus- ja arendustegevuse stabiilsuse. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega: lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad ülesanded Seda küsimust käsitletakse käesolevale ettepanekule lisatud mõjuhinnangu dokumendis punktides 2.6, 3.2 ja 5.9. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju x Piiratud kestusega ettepanek/algatus x Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 01/01/2014–31/12/2024 x Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2014–2020 kulukohustuste assigneeringute osas ja 2014–2024 maksete assigneeringute osas ¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus – rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, – millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Kavandatud eelarve täitmise viisid[27] ¨ Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt ¨ rakendusametite kaudu; ¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega x Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud ¨ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustada); ¨Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile; x finantsmääruse artiklis 209 nimetatud asutustele; ¨ avalik-õiguslikele asutustele; ¨ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised; ¨ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised; ¨ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis. 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad FCH 2 ühisettevõtte (teise ühisettevõtte) järelevalve toimub vahendajate kontaktide kaudu, nagu sätestatud FCH 2 ühisettevõtte määruse lisas esitatud põhikirja paragrahvis 17 ning vahe- ja lõpphindamise teel, nagu on sätestatud kõnealuse määruse artiklis 11. FCH 2 ühisettevõtte tegevuse järelevalvet teostab ka ühisettevõtte juhatus. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.2.1. Väljaselgitatud ohud. Komisjon tagab volitatud eelarvevahendite käsutaja vahendusel teise ühisettevõtte kohaldatavate eeskirjade ning finantsmääruse artiklite 60 ja 61 täieliku vastavuse. Järelevalve korraga, sealhulgas juhatuse liikmete, FCH 2 ühisettevõtte ja aruannete järelevalve korraga tuleb tagada, et komisjoni talitused saavad oma aruandlusnõuded täita nii kolleegiumi kui ka eelarvepädeva asutuse ees. Teise ühisettevõtte sisekontrolli raamistiku aluseks on: – sisekontrollinormide rakendamine, mis tagavad vähemalt samaväärseid garantiisid kui komisjoni eeskirjad; – menetlused parimate projektide väljavalimiseks läbi sõltumatu hindamise ja nende viimiseks õigusaktide kujule; – projektide ja lepingute haldamine iga projekti kestuse jooksul; – eelkontrollimine 100%-le nõuetest, sealhulgas auditeerimistõendite esitamisel ja kulumetoodika eelneval sertifitseerimisel; – taotluste valimil põhinevad järelauditid osana Horisont 2020 järelauditeerimisest – ja projekti tulemuste teaduslik hindamine. Mitu meedet on kehtestatud, et leevendada FCH 2 ühisettevõttes huvide konflikti ohtu, eelkõige komisjoni ja tööstuspartnerite võrdne hääleõigus juhatuses, tegevdirektori valimine juhatuses komisjoni ettepaneku põhjal, töötajate sõltumatus, sõltumatute eksperthinnangud, mis põhinevad avalikustatud valikukriteeriumidel koos vastuväidete esitamise mehhanismide ja kõigi huvide täieliku avaldamisega. Eetiliste ja organisatsiooni väärtuste kehtestamine on üks teise ühisettevõtte olulisemaid ülesandeid ja selle järelevalvet teeb komisjon. 2.2.2. Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta. Komisjoni siseaudiitoril on teise ühisettevõtte suhtes samasugused volitused, nagu tal on komisjoni suhtes. Lisaks sellele võib juhatus vastavalt vajadusele luua ühisettevõtte siseauditi funktsiooni. Teise ühisettevõtte tegevdirektori kui eelarvevahendite käsutaja ülesandeks on kehtestada kulutõhus sisekontrollisüsteem ja seda juhtida. Ta on kohustatud kohaldatud sisekontrolli raamistikust komisjoni teavitama. Komisjon jälgib mittevastavuse riski ja arengut aruandesüsteemi kaudu ning jälgib teises ühisettevõttes ELi vahendite saajate tulemuste järelkontrolli osana kogu raamprogrammi Horisont 2020 hõlmavast järelkontrollist. Euroopa Ülemkogu jõudis 4. veebruaril 2011. aastal järeldusele, et „on ülimalt oluline lihtsustada teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni edendamisele suunatud ELi vahendeid, et hõlbustada nende kasutuselevõtmist parimate teadlaste ja kõige innovaatilisemate ettevõtete poolt – selleks on eelkõige vaja, et asjaomased institutsioonid jõuaksid kokkuleppele uue tasakaalu leidmises usalduse ja kontrollimise vahel ning riskide võtmise ja riskide vältimise vahel”. Lisaks sellele väljendab Euroopa Parlament oma 11. novembri 2010. a. resolutsioonis (P7_TA (2010) 0401) teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamise kohta selgelt muret teadusuuringute rahastamisega seotud vigade suure ohu üle ning „väljendab muret, et praeguses süsteemis ja FP7 juhtimistavas on liiga palju tähelepanu pööratud kontrollimisele.” Seetõttu on nii sidusrühmad kui ka institutsioonid samal arvamusel, et veamäära kõrval tuleks arvestada tervet rida eesmärke ja huvisid, eriti edu teaduspoliitikas, rahvusvahelist konkurentsivõimet ja teaduse tipptaset. Samal ajal on kindlasti vaja hallata eelarvet tulemusrikkalt ja tõhusalt ning vältida pettust ja raiskamist. Nagu eespool öeldud, jälgib komisjon nõuetele mittevastavuse ohtu läbi aruandlussüsteemi, mille ta kehtestab, samuti jälgides teises ühisettevõttes ELi vahendite saajate tulemuste järelkontrolli osana kogu raamprogrammi Horisont 2020 järelkontrollist. 2.2.3. Eeskirjade täitmata jätmise ohu eeldatav tase Nagu komisjon teatas Horisont 2020 finantsselgituses, on jätkuvalt lõppeesmärgiks saavutada jääkviga alla 2 % kogukuludest programmi kestuse ajal, ning selleks on komisjon kehtestanud mitmed lihtsustamise meetmed. Ent tuleb arvestada ka eespool toodud muid eesmärke, samuti kontrollimise kulusid. Kuna teises ühisettevõttes osalemise reeglid on põhimõtteliselt samad, mida kasutab komisjon, ja toetusesaajate riskiprofiil on sarnane komisjoni profiiliga, võib eeldada, et viga on sarnane komisjoni kehtestatud Horisont 2020 veaga. Horisont 2020 finantsselgituses on teave osalejatega seotud eeldatava vea üksikasjalike andmete kohta. 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Komisjon tagab, et teine ühisettevõte võtab asjakohaseid meetmeid võitlemiseks pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevusega juhtimistoimingute kõikides järkudes. Horisont 2020 raames esitatud projektitaotlustes on käsitletud pettuste vastu kindlustamist ja hinnatud mõju. Üldiselt peaks kavandatavatel meetmetel, eriti suuremal rõhuasetusel riskipõhisele auditile ning tugevdatud hindamisel ja kontrollimisel olema soodne mõju pettustevastasele võitlusele. Praegune FCH ühisettevõte teeb juba koostööd komisjoni talitustega pettuse ja rikkumiste küsimustes, ning komisjon tagab selle jätkumise ja tugevnemise. Kontrollikojal on õigus auditeerida dokumente kohapeal, sealhulgas kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, kes on saanud liidu rahalisi vahendeid programmi raames. Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib teha kohapealseid kontrollkäike ja kõnealuse rahastamisega otseselt seotud ettevõtjate inspekteerimisi määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud korras, eesmärgiga teha kindlaks, kas on esinenud pettust, korruptsiooni või muud ebaseaduslikku tegevust, mis puudutab liidu finantshuve seoses toetuslepinguga või toetuse andmise otsusega või Euroopa Liidu poolset rahastamist käsitleva lepinguga. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Nr 1A [Rubriik: Konkurentsivõime, majanduskasv ja tööhõive] || Liigendatud/ liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses [1A] || 08.020733 Ühiskonnaprobleemid – FCH 2 JU || Liigendatud || JAH || JAH || JAH || JAH *eesmärk esitatakse ühel eelarvereal. Selle eelarverea eeldatav toetus: || Kulukohustuste assigneeringuid (miljonit eurot) Eelarverida || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Kokku 06.030301 Ressursitõhusa, keskkonnasõbraliku, ohutu ja ühtse Euroopa transpordisüsteemi väljaarendamine || 10 050 || 11 741 || 11 742 || 10 634 || 10 479 || 9980 || 10 374 || 75 000 08.020303 Üleminek usaldusväärsele, säästvale ja konkurentsivõimelisele energiasüsteemile || 36 177 || 42 267 || 42 271 || 38 283 || 37 726 || 35 929 || 37 347 || 270 000 08.020304 Ressursitõhusa, keskkonnasõbraliku, ohutu ja tõrgeteta Euroopa transpordisüsteemi väljaarendamine || 23 448 || 27 395 || 27 398 || 24 813 || 24 452 || 23 287 || 24 207 || 175 000 32.040301 Üleminek usaldusväärsele, säästvale ja konkurentsivõimelisele energiasüsteemile || 24 118 || 28 178 || 28 181 || 25 522 || 25 151 || 23 952 || 24 898 || 180 000 || 93 793 || 109 581 || 109 592 || 99 252 || 97 808 || 93 148 || 96 826 || 700 000 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 1A || Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta 2021–2024 || KOKKU Jaotis 1 || Kulukohustused || (1) || 0,324 || 0,330 || 0,337 || 0,344 || 1,454 || 1,483 || 7285 || || 11 557 Maksed || (2) || 0,324 || 0,330 || 0,337 || 0,344 || 1,454 || 1,483 || 1,512 || 5772 || 11 557 Jaotis 2 || Kulukohustused || (1a) || 0,115 || 0,257 || 0,261 || 0,454 || 1,640 || 1,711 || 4005 || || 8443 Maksed || (2a) || 0,115 || 0,257 || 0,261 || 0,454 || 1640 || 1711 || 1746 || 2260 || 8443 Jaotis 3 || Kulukohustused || (3a) || 93 354 || 108 994 || 108 994 || 98 454 || 94 714 || 89 954 || 85 536 || 0 || 680 000 || Maksed || (3b) || || 56 012 || 65 396 || 84 067 || 80 871 || 97 298 || 95 462 || 200 893 || 680 000 ühisettevõtte FCH assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3a || 93 793 || 109 581 || 109 592 || 99 252 || 97 808 || 93 148 || 96 826 || 0 || 700 000 Maksed || =2+2a +3b || 0,439 || 56 599 || 65 994 || 84 865 || 83 965 || 100 492 || 98 720 || 208 925 || 700 000 Halduskulud jagatakse Liidu ja teiste FCH 2 ühisettevõtte liikmete vahel. Liit annab 50% vahenditest. Tööstusrühmitus ja teadusrühmitus toetavad kokku ülejäänud 50% osas, vastavalt 43% ja 7%. Liidu kogutoetus FCH 2 ühisettevõtte halduskulude katteks ei tohi ületada 20 miljonit eurot. Kui osa liidu toetusest jäetakse kasutamata, võib selle suunata FCH 2 ühisettevõtte tegevustele. FCH 2 ühisettevõtte tegevuskulusid kaetakse liidu rahaline toetuse kaudu ning teise ühisettevõtte tegevuses osalevate koosseisuliste liikmete, kes ei kuulu liitu, mitterahalise panuse kaudu. Halduskulud on hinnanguliselt vastavalt jooksvate kulude katteks. Maksete assigneeringute hindamiseks võttes arvesse kohustuslikke ettemakseid ja assigneeringutega seotud vahemaksed. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 1A || Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks “Halduskulud” miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta 2021-2024* || Kokku Peadirektoraat: RTD ||  Personalikulud || 0,393 || 0,401 || 0,409 || 0,417 || 0,425 || 0,434 || 0,443 || p.m. || 2922  Muud halduskulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 KOKKU || || 0,393 || 0,401 || 0,409 || 0,417 || 0,425 || 0,434 || 0,443 || p.m. || 2922 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1A assigneeringud KOKKU || || 0,393 || 0,401 || 0,409 || 0,417 || 0,425 || 0,434 || 0,443 || p.m. || 2922 || || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta 2020-2024 || Kokku Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 94 186 || 109 982 || 110 001 || 99 669 || 98 233 || 93 582 || 97 269 || 0 || 702 922 Maksed || 0,832 || 57 000 || 66 403 || 85 282 || 84 391 || 100 926 || 99 163 || 210 783 || 702 922 *Töötajate arv pärast 2020. aastat otsustatakse hiljem. 3.2.2. Hinnanguline mõju kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtte tegevusassigneeringutele ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist x Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Täpsustage eesmärgid ja väljundid ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU || VÄLJUNDID || Väljundi liik[28] || Väljundi keskmine kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku ERIEESMÄRK nr 1 Transpordirakendustes kasutatavate kütuseelemendisüsteemide tootmiskulude vähendamine, kasutades ära teaduse ja tehnoloogia edusamme ja seeriatootmisega kaasneva mahu mõjud, suurendades samal ajal nende kasutuskestust, et viia nendega seotud kulutused nende kasutusaja jooksul tavatehnoloogiaga konkurentsivõimelisele tasemele - Väljund || Allakirjutatud toetuslepingute arv || 3 589 || 10 || 36 500 || 12 || 40 300 || 12 || 40 300 || 10 || 38 000 || 10 || 36 900 || 10 || 35 500 || 9 || 34 500 || 73 || 262 000 Erieesmärk nr 1 kokku || 10 || 36 500 || 12 || 40 300 || 12 || 40 300 || 10 || 38 000 || 10 || 36 900 || 10 || 35 500 || 9 || 34 500 || 73 || 262 000 ERIEESMÄRK nr 2 Energia tootmiseks kasutatavate erinevate kütuseelementide elektrilise tõhususe ja vastupidavuse suurendamine samaaegse jooksevkulude vähendamisega, et saavutada tavatehnoloogiaga võrreldes konkurentsivõimeline tase - Väljund || Toetuste arv || 3755 || 5 || 18 254 || 6 || 22 600 || 6 || 22 600 || 5 || 20 500 || 5 || 18 214 || 5 || 17 000 || 4 || 16 000 || 36 || 135 168 Erieesmärk nr 2 kokku || 5 || 18 254 || 6 || 22 600 || 6 || 22 600 || 5 || 20 500 || 5 || 18 214 || 5 || 17 000 || 4 || 16 000 || 36 || 135 168 ERIEESMÄRK nr 3 Veest elektrolüüsi teel vesiniku tootmise energiatõhususe suurendamine samaaegse kapitalikulude vähendamisega, millega tagatakse vesiniku ja kütuseelementide süsteemi konkurentsivõime võrreldes alternatiividega turul. - Väljund || Toetuste arv || 3 988 || 5 || 19 000 || 5 || 22 000 || 5 || 22 000 || 5 || 19 900 || 5 || 20 000 || 5 || 18 854 || 5 || 17 836 || 35 || 139 590 Erieesmärk nr 3 kokku || 5 || 19 000 || 5 || 22 0000 || 5 || 22 000 || 5 || 19 900 || 5 || 20 000 || 5 || 18 854 || 5 || 17 836 || 35 || 139 590 ERIEESMÄRK nr 4 Üldsuse veenmine praktiliste rakenduste kaudu vesiniku kasutatavuses taastuvatest energiaallikatest toodetava energia konkurentsivõimelise energiasalvestina. - Väljund || Toetuste arv || 3871 || 5 || 19 600 || 6 || 24 094 || 6 || 24 094 || 6 || 20 054 || 5 || 19 600 || 5 || 18 600 || 4 || 17 200 || 37 || 143 242 Erieesmärk nr 4 kokku || 5 || 19 600 || 6 || 24 094 || 6 || 24 094 || 6 || 20 054 || 5 || 19 600 || 5 || 18 600 || 4 || 17 200 || 37 || 143 242 KULUD KOKKU || 20 || 93 354 || 29 || 108 994 || 29 || 108 994 || 29 || 98 454 || 25 || 94 714 || 25 || 89 954 || 22 || 85 536 || 181 || 680 000 3.2.3. Hinnanguline mõju personaliga seotud assigneeringutele 3.2.3.1. Ülevaade x Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist ¨ Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Töötajate arv (täistööajale taandatuna)[29] || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta 2021 || Aasta 2022 || Aasta 2023 || Aasta 2024 || KOKKU Ametnikud (palgaaste AD ) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Ametnikud (palgaaste AST) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Lepingulised töötajad || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 22 Ajutised töötajad AD || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 14 || 13 || 12 || 159 Ajutised töötajad AST || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 || 8 || 7 || 96 KOKKU || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 25 || 23 || 21 || 277 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta 2021 || Aasta 2022 || Aasta 2023 || Aasta 2024 || KOKKU Ametnikud (palgaaste AD ) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Ametnikud (palgaaste AST) || || || || || || || || || || || || 0 Lepingulised töötajad || 0,094 || 0,096 || 0,098 || 0,100 || 0,102 || 0,104 || 0,106 || 0,108 || 0,110 || 0,112 || 0,115 || 1144 Ajutised töötajad (palgaaste AD) || 1620 || 1652 || 1685 || 1719 || 1754 || 1789 || 1824 || 1861 || 1772 || 1678 || 1580 || 18 934 Ajutised töötajad AST || 0,972 || 0,991 || 1011 || 1031 || 1052 || 1073 || 1095 || 1117 || 1139 || 1033 || 0,922 || 11 436 KOKKU || 2686 || 2740 || 2795 || 2850 || 2907 || 2966 || 3025 || 3085 || 3021 || 2823 || 2616 || 31 513 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus osalevas peadirektoraadis ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist. x Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: Hinnanguline väärtus täistööajale taandatuna || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020* || || || || || || || Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || || || || || || || XX 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || || || || 08. 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || || || || || XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud) || || || || || || || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || || || || || || || XX 01 04 aa[30] || - peakorteris[31] || || || || || || || || - delegatsioonides || || || || || || || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || Muud eelarveread (täpsustage) || || || || || || || KOKKU || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 * See tabel ei hõlma komisjoni töötajate arvu pärast 2020. aastat. See otsustatakse hiljem. 08 oleneb poliitilisest lahendusest või eelarve peatükist. Personaliga seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud või ajutised töötajad || Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna 2 ühisettevõttega seotud töötajad Mittekoosseisulised töötajad || Tööjõukulu arvutamise kirjeldus täistööaja ekvivalendi alusel tuleks esitada lisa 3. jaos. 3.2.3.3. a. Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna 2. ühisettevõtte hinnanguline personalivajadus[32] ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist. x Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: b. Hinnanguline rahastatav personalivajadus 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku assigneeringute kaudu Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || 2024  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte || || || || || || || || || || || Ajutised töötajad (palgaaste AD) || 4 || 4 || 4 || 4 || 15 || 15 || 15 || 15 || 14 || 13 || 12 Ajutised töötajad (palgaaste AST) || 2 || 2 || 2 || 2 || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 || 8 || 7  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[33] (Avaliku ja erasektori partnerlus) || || || || || || || || || || || TA || || || || || || || || || || || lepingulised töötajad || 0 || 0 || 0 || 0 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 riikide lähetatud eksperdid || || || || || || || || || || || renditööjõud || || || || || || || || || || || KOKKU || 6 || 6 || 6 || 6 || 26 || 26 || 26 || 26 || 25 || 23 || 21 * Keskmine töötajate arv aasta jooksul Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad || Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtte ülesanded ja tegevus Mittekoosseisulised töötajad || Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtte ülesanded ja tegevus c. Personalikulud rahastatakse mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 assigneeringutest [34] Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || Kokku Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte || || || || || Ajutised töötajad (palgaaste AD)* || 11 || 11 || 11 || 11 || 44 Ajutised töötajad (palgaaste AST)* || 7 || 7 || 7 || 7 || 28 Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[35] Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte || || || || || TA || || || || || lepingulised töötajad || 2 || 2 || 2 || 2 || 8 riikide lähetatud eksperdid || || || || || renditööjõud || || || || || KOKKU || 20 || 20 || 20 || 20 || 80 d. Toetus avaliku ja erasektori partnerluse etapiviisiliste jooksvate kulude katmiseks mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 raames miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Kokku[36] ELi rahaline toetus || 1 345 || 1372 || 1399 || 1427 || 5543 Kolmandate isikute rahaline toetus || 1883 || 1920 || 1959 || 1999 || 7761 KOKKU || 3228 || 3292 || 3358 || 3426 || 13 304 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga x Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga. ¨ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine. Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele. ¨ Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist[37]. Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus – Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist. – Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020-2024 || Kokku Tööstusrühmitus ja teadusrühmitus – rahaline toetus halduskulude katteks || 0,439 || 0,587 || 0,598 || 0,798 || 3094 || 3194 || 11 290 || 20 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || 0,439 || 0,587 || 0,598 || 0,798 || 3094 || 3194 || 11 290 || 20 3.3. Hinnanguline mõju tuludele x Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. ¨ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: ¨ omavahenditele ¨ mitmesugustele tuludele [1] COM(2013) […]. [2] KOM(2010) 639 (lõplik), 10.11.2010. [3] COM(2013) 17 (final), 24.1.2013. [4] http://ec.europa.eu/research/consultations/fch_h2020/fch-f2020-consultation-results.pdf [5] Summa jooksevhindades. [6] ELT ... (EP arvamus). [7] ELT ... (Sotsiaalkomitee arvamus). [8] ELT L 412, 30.12.2006, lk 1. [9] ELT L 400, 30.12.2006, lk 86. [10] KOM(2010) 2020 (lõplik). [11] ELT ... (H2020 FP). [12] ELT ... (H2020 SP). [13] ELT L 153, 12.6.2008, lk 1–20, mida on muudetud nõukogu määrusega (EL) nr 1183/2011, 14.11.2011, ELT L 302, 19.11.2011, lk 3–4. [14] Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Partnerlus teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas”, KOM(2011) 572 (lõplik), 21.9.2011. [15] „Trendid investeeringute, töökohtade ja käive kütuseelementide ja vesiniku valdkonnas” – sidusrühmadega konsulteerimise tulemused http://www.fch-ju.eu/page/publications [16] ELT L 298, 26.10.2012, lk 84. [17] ELT ... (H2020 rfp) [18] ELT L 362, 31.12.2012, lk 1 [19] ELT L 298, 26.10.2012, lk 1. [20] EÜT 56, 4.3.1968, lk 1. [21] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1. [22] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2–5. [23] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 15. [24] EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43. [25] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine. [26] Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b. [27] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [28] Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud teenuseid (rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms). [29] Avaliku- ja erasektori partnerluse korral vastavalt finantsmääruse artiklile 209 on tabelis esitatud andmed ainult informatiivsel eesmärgil. [30] Koosseisuväliste töötajatega seotud assigneeringute ülempiir (endised BA read). [31] Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) ja Euroopa Kalandusfondi (EKF). [32] Avaliku- ja erasektori partnerluse korral vastavalt finantsmääruse artiklile 209 on tabelis esitatud andmed ainult informatiivsel eesmärgil. [33] Üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud. [34] Avaliku- ja erasektori partnerluse korral vastavalt finantsmääruse artiklile 209 on tabelis esitatud andmed ainult informatiivsel eesmärgil. [35] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud, noored eksperdid delegatsioonides. [36] Kogu ELi rahalise toetuse võrdub 2013. eelarves ettenähtud summaga asutuse 2007–2013 tegevuste lõpuleviimiseks. [37] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.