Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise lepingu, milles käsitletakse Seišellide lipu all sõitvate kalalaevade juurdepääsu Euroopa Liidu jurisdiktsiooni allakuuluvatele Mayotte’i vetele ja mere bioloogilistele ressurssidele, allkirjastamise kohta Euroopa Liidu nimel ja lepingu ajutise kohaldamise kohta. /* COM/2014/0138 final - 2014/0078 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST 2013. aasta mais toimunud läbirääkimistel ELi ja Seišelli Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu uue protokolli üle osutasid Seišellid vajadusele pidada läbirääkimisi, et arutada Seišellide lipu all sõitvate laevade juurdepääsu Mayotte’i vetele, mis kuuluvad alates 1. jaanuarist 2014 ELi jurisdiktsiooni alla. See tagaks Seišellide lipu all sõitvatele laevadele jätkuvalt juurdepääsu Mayotte vetele ka pärast 1. jaanuari 2014. Seišellide lipu all sõitvad laevad võivad praegu Mayotte'i vetes kalastada toetudes Mayotte'i prefekti ja Seišellide lipu all sõitvate laevade omanike vahelisele kokkuleppele. Siiani on keskmiselt kaheksa Seišellide seinnoodalaeva tegutsenud Mayotte'i vetes eralepingu alusel, millega nähakse ette laevade litsentsitasu maksmine otse Mayotte'ile. 2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE Võttes arvesse tuunivarude rände laadi, on käesolev leping Seišellide laevastiku jaoks strateegilise tähtsusega. Samuti tunnustaks ja tugevdaks leping ELi suhteid Seišellidega. Kõnealune leping täiendaks ja oleks vastavuses olemasoleva lepinguga, mis võimaldab ELi laevadele juurdepääsu Seišellide vete kalavarudele, andes seega Seišellidele selge poliitilise signaali, et ta on asjaomases piirkonnas ELi kõige olulisem partner. Seepärast on ELi huvides kõnealusele lepingule Seišellidega alla kirjutada, seda ajutiselt kohaldada ja leping sõlmida. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG 11. juulil 2012 toimunud Euroopa Ülemkogul võeti vastu otsus, millega muudeti Mayotte’i staatust nii, et 1. jaanuaril 2014 saab Mayotte'ist praeguse ülemeremaa ja -territooriumi asemel äärepoolseim piirkond (ELT L 204, 31.7.2012). Seetõttu saab Mayotte’i praegune majandusvöönd alates 1. jaanuarist 2014 ELi veteks. Mandaadi andmine komisjonile läbirääkimiste pidamiseks otsustati 14. oktoobril, läbirääkimisi Seišellidega alustati peatselt pärast seda ja läbirääkimised lõpetati 15. novembril 2013. 4. MÕJU EELARVELE Kuna leping on seotud Seišellide lipu all sõitvate kalalaevade juurdepääsuga ELi jurisdiktsiooni alla kuuluvatele vetele, ei kaasne sellega kulusid ja seega puudub finantsmõju ELi eelarvele. 5. TÄIENDAV TEAVE Lepinguga nähakse ette, et kuue aasta jooksul võib teatav arv laevu kalastada Mayotte'i vetes, mis kuuluvad alates 1. jaanuarist 2014 ELi jurisdiktsiooni alla. Seega võetakse arvesse olemasolevaid võimalusi, mida pakub Mayotte'i ja laevaomanike praegune kokkulepe. Kõnealuste võimaluste puhul järgitakse India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) teaduslikke suuniseid kalavarude mahu ja kaitse osas. Juurdepääsu saamiseks maksavad Seišellide laevaomanikud kalapüügiloa eest. Kalapüügiloa tasu on kooskõlas Euroopa Liidu ja Seišellide vahel hiljuti kokku lepitud kalandusalase partnerluslepingu uues protokollis sätestatud määraga. Kalapüügiloa tasu oleks ainus rahaline hüvitis, mis uue lepinguga ette nähakse ja see makstakse otse Mayotte'ile, et edendada selle haldus- ja kontrollisuutlikkust ning arendada kalanduse juhtimist ja suutlikkuse suurendamist. Lepingul puudub rahaline mõju Seišellide valitsusele. 2014/0078 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise lepingu, milles käsitletakse Seišellide lipu all sõitvate kalalaevade juurdepääsu Euroopa Liidu jurisdiktsiooni allakuuluvatele Mayotte’i vetele ja mere bioloogilistele ressurssidele, allkirjastamise kohta Euroopa Liidu nimel ja lepingu ajutise kohaldamise kohta. EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõikega 5, võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1] ning arvestades järgmist: (1) 11. juulil 2012 võeti Euroopa Ülemkogul vastu otsus (2012/419/EL), millega muudetakse alates 1. jaanuarist 2014 Mayotte’i staatust Euroopa Liidu suhtes[2]. (2) Ülemkogul volitati komisjoni pidama Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi lepingu üle, milles käsitletakse Seišellide lipu all sõitvate kalalaevade juurdepääsu Euroopa Liidu vetele ja mere bioloogilistele ressurssidele Mayotte'i ranniku lähedases majandusvööndis. (3) Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti uus leping 15. novembril 2013. (4) Liidu huvides on rakendada Seišelli Vabariigiga sõlmitud kalandusalast lepingut, millega määratakse kindlaks Seišellide kalapüügivõimalused ja tingimused, et edendada vastutustundlikku ja jätkusuutlikku kalapüüki Mayotte’i vetes, mis kuuluvad Euroopa Liidu jurisdiktsiooni alla. Seepärast on asjakohane kiita leping liidu nimel heaks. (5) Lepingu artikliga 8 on ette nähtud luua ühiskomitee, mis vastutab lepingu kohaldamise jälgimise eest. Lepingu kohaselt võib ühiskomitee lisaks kiita heaks teatavaid lepingu muudatusi. Kõnealuste muudatuste heakskiitmise hõlbustamiseks tuleks anda Euroopa Komisjonile volitused need muudatused teatavatel tingimustel lihtsustatud korras heaks kiita. (6) Selleks et Mayotte’i ametiasutused saaksid rakendada ühise kalanduspoliitika eeskirju alates kuupäevast, mil Mayotte'ist saab äärepoolseim piirkond, on vaja kehtestada asjakohane haldusraamistik, kontrollitegevus, füüsiline infrastruktuur ja tagada vajalik suutlikkuse kasv. See on ka kooskõlas nõudega järgida Euroopa Liidu rahvusvaheliste kohustuste täitmist. Seega tuleks Mayotte'i kalandusasutustele anda vajalikud rahalised vahendid tasude kaudu, mida laevaomanikud maksavad otse Mayotte'ile. (7) Seišellide lipu all sõitev kalalaevastik on tegutsenud Mayotte'i vetes mitme aasta jooksul lähtudes Mayotte'i ja laevaomanike vahelisest kokkuleppest, mille kohaselt maksid laevaomanikud Mayotte'ile litsentsitasu õiguse eest püüda kala Mayotte'i vetes. Selle tulemusena on välja kujunenud tihe seos Seišellide laevastiku ja Prantsuse äärepoolseima piirkonna Mayotte'i kohaliku kogukonna vahel. Selleks, et säilitada kalapüügi järjepidevus ja sellest tulenev kasu Mayotte'ile, on asjakohane, et Mayotte'i kohalik kogukond saaks otsest kasu kõigist maksetest, mis on seotud käesoleva lepingu kohaste lubadega ja saagiga. (8) Seepärast tuleks uus leping liidu nimel alla kirjutada, eeldusel et see sõlmitakse. (9) Selleks et tagada Euroopa Liidu laevade kalastustegevuse jätkumine, tuleks uut lepingut kohaldada ajutiselt alates kuupäevast, kui mõlemad osalised on lepingule alla kirjutanud, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Liidu nimel kiidetakse heaks Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise lepingu allkirjastamine, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ja rahaline toetus, tingimusel et kõnealune leping sõlmitakse. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele. Artikkel 2 1. Prantsusmaal on õigus koguda oma äärepoolseima piirkonna Mayotte'i nimel makseid, mis on seotud Seišellide laevaomanike püügilubade ja saagiga ning muude tasudega juurdepääsu eest kalavarudele ELi vetes Mayotte'i ümbruses vastavalt lepingu lisa III peatüki 1. jao punktidele 8 ja 9 ning 2. jaole. Prantsusmaa kasutab neid tulusid, et kehtestada asjakohane haldusraamistik, kontrollitegevus ja füüsiline infrastruktuur ning tagada vajalik suutlikkuse kasv, et Mayotte'i haldusasutused saaksid täita ühise kalanduspoliitika nõudeid. 2. Prantsusmaa esitab komisjonile andmed kõnealuse pangakonto kohta. 3. Lepingu iga rakendusaasta lõpus esitab Prantsusmaa komisjonile üksikasjaliku aruande püügiloaga laevade tehtud maksete ja nende maksete kasutamise kohta. Artikkel 3 Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule liidu nimel alla kirjutama. Artikkel 4 Lepingut kohaldatakse ajutiselt alates kuupäevast, kui mõlemad pooled on lepingule alla kirjutanud, kuni selle jõustumiseni. Artikkel 5 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja [1] ELT C , , lk . [2] ELT L 204, 31.7.2012. LISA Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vaheline leping, milles käsitletakse Seišellide lipu all sõitvate kalalaevade juurdepääsu Euroopa Liidu jurisdiktsiooni alla kuuluvatele Mayotte’i vetele ja mere bioloogilistele ressurssidele EUROOPA LIIT (edaspidi „EL”) ning SEIŠELLI VABARIIK, edaspidi „Seišellid”, edaspidi „lepinguosalised”, ARVESTADES tihedaid koostöösuhteid ELi ja Seišellide vahel, eelkõige ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel allkirjastatud partnerluslepingu raames (edaspidi „Cotonou leping”), ning mõlemapoolset soovi koostööd tõhustada, MÄRKIDES, et pärast Euroopa Majandusühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelise Seišellide rannikuvetes kalastamise kokkuleppe sõlmimist 1987. aastal, on ELi ja Seišellide vahel toimunud tihe kalandusalane koostöö. Lepinguosalised tugevdasid kõnealust kokkulepet 2006. aastal vastu võetud kalandusalase partnerluslepinguga, mis on endiselt jõus ja mida rakendatakse lepingu asjakohase protokolli kaudu, ARVESTADES Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguste konventsiooni, OLLES TEADLIKUD 1995. aasta FAO konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis sätestatud põhimõtete tähtsusest, VÕTTES SAMUTI ARVESSE, et Euroopa Liit ja Seišellid on mõlemad osalised India Ookeani Tuunikomisjonis (IOTC) – valitsustevahelises organisatsioonis, mille ülesanne on hallata tuuni ja selle lähiliikide püüki India ookeanis ja sellega seotud meredes, OLLES OTSUSTANUD teha vastustundliku kalapüügi edendamiseks vastastikku kasulikku koostööd, et tagada mere elusressursside pikaajaline kaitse ja jätkusuutlik kasutamine, OLLES VEENDUNUD, et koostöö peab toimuma üksteist täiendavate ühiste või ühepoolsete algatuste ja meetmete kaudu, mis on kooskõlas poliitiliste otsustega ja tagavad jõupingutuste koostoime, SOOVIDES määrata kindlaks eeskirjad ja tingimused, mis reguleerivad Seišellide laevade kalapüüki ELi vetes ning samuti need, mis käsitlevad Seišellide antavat toetust vastutustundliku kalapüügi kehtestamiseks nimetatud vetes, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 Kohaldamisala Käesoleva lepinguga kehtestatakse põhimõtted, eeskirjad ja menetlused, mis reguleerivad: – majandus-, finants-, tehnilist ja teaduskoostööd kalandussektoris, et ELi vetes toimuks vastutustundlik kalapüük, mis tagaks kalavarude kaitse ja säästva kasutamise; – Seišellide kalalaevade juurdepääsu tingimusi ELi vetele, vastavalt lisas esitatud määratlusele; – järelevalve teostamist ELi majandusvööndis toimuva kalapüügi üle, eesmärgiga tagada eespool nimetatud eeskirjade ja tingimuste täitmine; kalavarude tulemuslikuks kaitseks ja majandamiseks võetavaid meetmeid ning võitlust ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: (a) „Seišellide ametiasutused” – Seišellide kalandusamet; (b) „Seišellide laevad” – Seišellide lipu all sõitvad ja Seišellidel registreeritud laevad; (c) „ELi ametiasutused” – Euroopa Komisjon; (d) „ELi veed” – Mayotte’i veed, mis kuuluvad ELi jurisdiktsiooni alla; (e) „ühiskomitee” – Euroopa Liidu ja Seišellide esindajatest koosnev komitee, kelle ülesandeid kirjeldatakse käesoleva lepingu artiklis 8. Artikkel 3 Käesoleva lepingu täitmisega seonduvad põhimõtted ja eesmärgid 1. Käesolevaga kohustuvad lepinguosalised edendama ELi vetes vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes nendes vetes kalastavate eri riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttest, ilma et see piiraks samas geograafilises piirkonnas paiknevate arengumaade vahel sõlmitud kokkulepete, sealhulgas vastastikuste kalastuskokkulepete kohaldamist. 2. Käesoleva lepingu kohane kalastustegevuse eeskiri peab olema kooskõlas India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) resolutsioonidega. 3. Lepinguosalised kohustuvad tagama, et käesolevat lepingut kohaldatakse kooskõlas ELi ühise kalanduspoliitika põhimõtetega ning majandus- ja sotsiaalvaldkonna hea valitsemistavaga. Artikkel 4 Statistika- ja teadusalane koostöö vastutustundliku kalapüügi valdkonnas 1. Käesoleva lepinguga hõlmatud ajavahemiku jooksul jälgivad Euroopa Liit ja Seišellid kalavarude arengut ELi vetes; vajaduse korral korraldatakse ühe lepinguosalise taotlusel ühine teaduskohtumine. 2. Lepinguosalised vahetavad ka asjakohast statistilist, bioloogilist, säilitamis- ja keskkonnaalast teavet ning teevad koostööd asjakohaste teaduskohtumiste raames, mis võivad osutuda vajalikuks elusressursside majandamise ja säilitamise eesmärgil. 3. Tuginedes India Ookeani Tuunikomisjoni parimatele kättesaadavatele teaduslikele nõuannetele, konsulteerivad lepinguosalised teineteisega käesoleva lepingu artikli 8 kohaselt loodud ühiskomitee raames ja lepivad vajaduse korral kokku, et võtavad meetmeid ELi mere bioloogiliste ressursside säästva majandamise tagamiseks. Artikkel 5 Seišellide laevade juurdepääs ELi vete kalavarudele 1. Kooskõlas käesoleva lepinguga ja selle lisaga kohustub EL lubama Seišellide laevadel tegeleda kalapüügiga ELi vetes. 2. Seišellid tagavad, et tema laevad järgivad käesoleva lepingu sätteid ning õigusakte, millega reguleeritakse kalapüüki ELis. Artikkel 6 Kalapüügiload 1. Seišellide kalalaevad võivad kalastada ELi vetes üksnes juhul, kui neil on pardal käesoleva lepingu alusel välja antud kalapüügiluba või selle koopia. 2. Laevale kalapüügiloa saamise kord, kohaldatavad tasud ja laevaomanike kasutatavad makseviisid on sätestatud lisas. Artikkel 7 Hõlmatud liigid Kalapüügiluba antakse ainult siirdekalade (ÜRO mereõiguse 1982. aasta konventsiooni 1. lisas loetletud liigid) püügiks, v.a perekondadesse Alopiidae ja Sphyrnidae kuuluvad liigid ning järgmised liigid: Cetorhinus maximus, Rhincodon typus, Carcharodon carcharias, Carcharhinus falciformis, Carcharhinus longimanus. Artikkel 8 Ühiskomitee 1. Käesoleva lepingu kohaldamise jälgimiseks moodustatakse ühiskomitee. Ühiskomitee täidab järgmisi ülesandeid: (a) jälgib lepingu täitmist, tõlgendamist ja kohaldamist; (b) tegutseb vahendajana kalanduse valdkonnas vastastikust huvi pakkuvates küsimustes; (c) toimib lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidluste rahumeelse lahendamise foorumina; (d) vaatab vajaduse korral läbi kalapüügivõimalused, tuginedes teaduslikele nõuannetele, ning hindab sellest tulenevalt ümber rahalise toetuse; (e) teeb vajaduse korral otsuse vaadata läbi käesoleva lepingu ja lisa tehnilised sätted; (f) muud ülesanded, mille kohta võivad lepinguosalised otsuseid teha. 2. Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas vaheldumisi ELis ja Seišellidel ning kohtumise eesistujaks on kohtumist korraldav lepinguosaline. Kummagi lepinguosalise taotlusel peab komitee erikoosolekuid. Artikkel 9 Kalapüügivõimaluste kohandamine ühiskomitee otsusega Kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 8 võib ühiskomitee hinnata lisa II peatükis osutatud kalapüügivõimalusi uuesti ning kohandada neid ühiskomitee otsusega, tingimusel et see on kooskõlas India Ookeani Tuunikomisjoni soovituste ja resolutsioonidega, mis käsitlevad tuuni ja selle lähiliikide jätkusuutlikku majandamist India ookeanis. Artikkel 10 Lepingu kohaldamise peatamine 1. Käesoleva lepingu kohaldamine peatatakse ühe lepinguosalise algatusel ning lepinguosalised arutavad peatamist ning kokkuleppe saavutamist lepingu artiklis 8 sätestatud ühiskomitees järgmistel juhtudel: (a) kui kalapüüki ELi püügipiirkonnas takistavad erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega; (b) kui lepinguosalistel tekib seoses käesoleva lepingu ja selle lisa tõlgendamise ja kohaldamisega erimeelsusi, mida ei suudeta kõrvaldada; (c) kui üks lepinguosalistest ei järgi käesoleva lepingu ja selle lisa sätteid; (d) pärast ühe või teise lepinguosalise poolt oluliste muudatuste tegemist poliitilistes suunistes, mis mõjutavad käesoleva lepingu asjaomaseid sätteid; (e) lisas sätestatud üldiste kohustuste täitmata jätmise korral; (f) kui üks lepinguosalistest tuvastab Cotonou lepingu artiklis 9 sätestatud inimõigusi käsitlevate oluliste osade ja põhiosa rikkumise ning vastavalt Cotonou lepingu artiklites 8 ja 96 sätestatud menetlusele; (g) kui ei ole täidetud lepingu artiklis 3 ja lepingu lisa I peatüki punktis 3 sätestatud kohustust järgida Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooni. 2. Käesoleva lepingu kohaldamise peatamiseks peab asjaomane lepinguosaline teatama oma kavatsusest kirjalikult vähemalt kolm kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva. 3. Kui lepingu kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised konsulteerimist, et lahendada erimeelsused kokkuleppemenetluse teel. Lahenduse leidmisel jätkatakse käesoleva lepingu kohaldamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt ajavahemikule, mil käesoleva lepingu kohaldamine oli peatatud. Artikkel 11 Lepingu lõpetamine 1. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada tõsiste asjaolude ilmnemisel, nagu asjaomaste varude vähenemine või lepinguosalise suutmatus täita võetud kohustusi seoses ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi tõkestamisega. 2. Lepingu lõpetamise korral teatab asjaomane lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest leping lõpetada vähemalt kuus kuud enne asjaomase lõpetamise kavandatavat jõustumist. 3. Eelmises lõikes osutatud teatise üleandmisega alustatakse lepinguosaliste vahelisi konsultatsioone. Juhul, kui pärast konsultatsioone võetakse vastu otsus lepingu lõpetamise taotlus tagasi võtta, jätkatakse lepingu täieulatuslikku kohaldamist. Artikkel 12 Kohaldatav õigus 1. Seišellide kalalaevade tegevuse suhtes ELi vetes kohaldatakse ELi õigusnorme, kui käesolevas lepingus ja selle lisas ei ole sätestatud teisiti. 2. EL teavitab Seišelle viivitamata ühises kalanduspoliitikas või kalandusalastes õigusaktides tehtud mis tahes muudatustest. Artikkel 13 Konfidentsiaalsus Mõlemad lepinguosalised tagavad, et kooskõlas India Ookeani Tuunikomisjoni asjakohase resolutsiooniga tehakse üldsusele kättesaadavaks üksnes koondandmed, mis on seotud püügitegevusega ELi vetes. Muul juhul konfidentsiaalsetena käsitatavaid andmeid kasutatakse vaid lepingu kohaldamiseks ja asjaomaste pädevate ametiasutuste poolt kalavarude majandamiseks, seireks, kontrolliks ja järelevalveks. Artikkel 14 Elektrooniline teabevahetus 1. Lepingu ja selle lisa kohaldamisega seotud dokumentide ja teabe puhul kohustuvad Seišellid ja Euroopa Liit võtma kasutusele vajalikud elektroonilise teabevahetuse süsteemid. 2. Mõlemad lepinguosalised teavitavad viivitamata selliseid edastusi takistavatest arvutisüsteemi mis tahes tõrgetest. Sellise olukorra puhul asendatakse lepingu ja lisa kohaldamisega seotud teave ja dokumendid lisas kehtestatud korra kohaselt automaatselt paberkandjal dokumentidega. 3. Elektroonilised ja paberkandjal dokumendid on samaväärsed. Artikkel 15 Vahekokkuvõte Lepinguosalised lepivad kokku, et kolm aastat pärast lepingu ajutise kohaldamise alguskuupäeva tehakse vahehindamine, et hinnata lepingu toimimist ja tõhusust. Artikkel 16 Kohustus seoses lepingu kehtivuse lõppemise või lõpetamisega Lepingu kehtivusaja lõppemisel või selle lõpetamisel vastavalt artiklile 11 vastutavad Seišellide laevaomanikud jätkuvalt lepingu sätete või ELi õigusaktide mis tahes rikkumise eest, mis toimus enne lepingu lõpetamist; samuti tuleb neil tasuda lepingu kehtivusaja lõppemisel või lõpetamisel kõik maksmata loatasud või tasumata maksed. Artikkel 17 Kestus Käesolevat lepingut kohaldatakse kuue aasta jooksul alates selle jõustumiskuupäevast; seejärel saab seda täiendavalt pikendada kuue aasta kaupa, kui ei esitata kirjalikku lepingu lõpetamise teatist kooskõlas artikliga 11. Artikkel 18 Ajutine kohaldamine Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt kuupäevast, millal lepinguosalised teatavad teineteisele lepingu ajutiseks kohaldamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Artikkel 19 Jõustumine Käesolev leping jõustub kuupäeval, millal lepinguosalised teatavad teineteisele lepingu jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Lisa Seišellide laevade kalapüügitingimused I peatükk – Üldsätted 1. Üldised kohustused Seišellide laevad, millele on käesoleva lepingu kohaselt antud kalapüügiluba, täidavad kalastusvööndis kalastades ELi ühise kalanduspoliitika sätetes määratletud kaitse- ja kontrollimeetmeid ning muid selles püügipiirkonnas ELi laevade kalastustegevust reguleerivaid sätteid ning käesoleva lepingu sätteid. 2. Püügipiirkonnad (a) EL edastab Seišellidele selle piirkonna geograafilised koordinaadid, kus Seišellide laevad võivad kalastada enne lepingu ajutist kohaldamist. (b) Seišellide laevadel on keelatud tuuni ja selle lähiliikide püük seinnootadega piirkonnas, mis ulatub territoriaalvete lähtejoontest mõõdetult 24 miili kaugusele Mayotte'i saare rannikust. (c) Kõigist püügipiirkondadega seotud muudatustest teatatakse Seišellide ametiasutustele 4 nädalat enne muudatuse jõustumist. 3. Töötingimused Meremeeste palkamist laevadele käesoleva lepingu raames reguleerib Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsioon. II peatükk Kohaldamisaeg ja kalapüügivõimalused 1. Käesoleva lepingu artikliga 5 kehtestatud kalapüügivõimalused kuueks aastaks on järgmised: 8 tuunipüügiseinerit ja 2 abilaeva. 2. Seišellide laevad tohivad tegeleda ELi vetes kalapüügiga üksnes juhul, kui nad on India Ookeani Tuunikomisjoni koostatud kalapüügiloaga kalalaevade nimekirjas ja neil on olemas vastavalt käesoleva lepingu artiklile 6 ja lepingus sätestatud tingimustele ning kooskõlas lepingu lisaga väljastatud kalapüügiluba. III peatükk Kalapüügiload 1. jagu Kalapüügilubade taotlemine ja väljaandmine 1. Kalapüügiluba on kehtiv õigus või luba püüda kala vastavalt lepingu kohaselt välja antud asjaomase kalapüügiloa tingimustele. 2. Seišellide laev saab taotleda käesoleva lepingu alusel kalapüügiluba, kui (a) ta on kantud nende laevade loetelusse, mille kohta on Seišellid teatanud, et need teostavad püügitegevust käesoleva lepingu alusel; (b) ta on kantud India Ookeani Tuunikomisjoni koostatud kalapüügiloaga kalalaevade nimekirja; (c) ta on viimase 12 kuu jooksul, mil kalapüük toimus laevaomanike ja Mayotte'i eraviisilise kokkuleppe alusel, pidanud kinni kõnealuse kokkuleppe kohastest tingimustest ja täitnud oma kohustused Mayotte'i ees; (d) ta ei ole kantud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimistusse; (e) tal on olemas ja ta esitab käesoleva lepingu kohaselt nõutavad andmed ning (f) ta tagab, et kalapüügiloa taotlus on kooskõlas lepingu ja käesoleva lisaga. 3. Lisaks peavad kalapüügiluba taotlevad Seišellide laevad vastama nõukogu määruse nr 1006/2008 (kalapüügilubade kohta) asjakohastele sätetele. 4. Kõikidel kalapüügiluba taotlevatel Seišellide laevadel peab olema Mayotte'il asuv volitatud esindaja, sellise esindaja puudumisel peab laevadel olema Seišellidel asuv volitatud esindaja. Esindaja nimi ja aadress peavad olema märgitud kalapüügiloa taotluses. 5. Seišellide asjaomased ametiasutused esitavad lepingu artiklis 2 kindlaksmääratud ELi pädevale ametiasutusele kalapüügiloa taotluse iga käesoleva lepingu alusel kalastada sooviva Seišellide laeva nimel vähemalt 20 päeva enne kalapüügiloa kehtivusaja algust. 6. Kui kalapüügiloa taotlust ei ole esitatud enne kehtivusaja algust punktis 5 sätestatud tähtaja jooksul, võib laevaomanik või tema volitatud esindaja seda teha kehtivusaja jooksul hiljemalt 20 päeva enne kalapüügi algust. Sellisel juhul tasub laevaomanik või tema volitatud esindaja kõik kalapüügiloaga seotud ettemaksed kogu kalapüügiloa kehtivusaja eest. 7. Kalapüügiloa taotlused esitatakse ELi pädevale asutusele Mauritiusel asuva delegatsiooni kaudu vormil, mis on koostatud vastavalt 1. liites esitatud näidisele ja millele on lisatud järgmised dokumendid: (a) tõend, et kalapüügiloa kehtivusaja eest on tasutud ettemakse; (b) mis tahes muu dokument või tõend, mida nõutakse käesoleva lepingu kohaselt asjaomase laevaliigi suhtes kohaldatavates eeskirjades. 8. Kõik maksed, mis on seotud kalapüügilubade ja saagiga, makstakse pangakontole ELis, mille andmed esitab EL enne lepingu ajutist kohaldamist. Pangaülekannetega seotud kulud kannab laevaomanik või tema esindaja. 9. Loatasud hõlmavad kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamamaksud ja teenustasud. 10. Kõikide Seišellide laevade kalapüügiload antakse laevaomanikele või nende esindajatele välja 15 päeva jooksul pärast kõikide punktis 7 nimetatud dokumentide esitamist Euroopa Liidule. Kalapüügiloa koopia saadetakse Seišellide eest vastutavale Euroopa Liidu delegatsioonile. 11. Kalapüügiluba antakse välja konkreetsele Seišellide laevale ja seda ei saa edasi anda, välja arvatud vääramatu jõu korral vastavalt punktile 13. 12. ELi vetes Seišellide lipu all sõitvad abilaevad peavad samuti taotlema luba ning täitma samu, lisas määratletud kohustusi. Kõnealustel laevadel on keelatud kala püüda. 13. Tõendatud vääramatu jõu korral ja Seišellide taotlusel võib Seišellide laeva kalapüügiloa edasi anda loa kehtivusaja lõpuni mõnele teisele samasuguste omadustega nõuetekohasele Seišellide laevale täiendava loatasuta. 14. Esimese laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud kalapüügiloa Euroopa Liidule Seišellide eest vastutava ELi delegatsiooni kaudu. 15. Uus kalapüügiluba hakkab kehtima päevast, mil laevaomanik tagastab tühistatud kalapüügiloa Euroopa Liidule. Seišellide eest vastutavat Euroopa Liidu delegatsiooni tuleb kalapüügiloa edasiandmisest teavitada. 16. Kalapüügiluba peab alati olema laeva pardal, olenemata käesoleva lisa VI peatüki („Kontroll”) punkti 2 sätetest. 2. jagu Laevaomanike tasu, ettemaksed ja loatasude aruanne 1. Laevaomanike makstavad tasud arvutatakse püütud tonni eest kehtestatud maksumäära alusel järgmiselt: lepingu esimesel kohaldamisaastal 110 eurot tonni kohta; lepingu teisel ja kolmandal kohaldamisaastal 115 eurot tonni kohta; lepingu neljandal ja viiendal kohaldamisaastal 120 eurot tonni kohta; lepingu kuuendal kohaldamisaastal 125 eurot tonni kohta. 2. Iga-aastase ettemakse Euroopa Liidule tasuvad Seišellide laevaomanikud ELi ametiasutuste poolt väljaantava kalapüügiloa taotlemise ajal järgmiselt: Tuunipüügiseinerid Lepingu esimesel kohaldamisaastal on ettemakse 11 000 eurot ehk 110 eurot tonni kohta 100 tonni tuuni ja selle lähiliikide püügi eest Mayotte'i vetes. Lepingu teisel ja kolmandal kohaldamisaastal on ettemakse 11 500 eurot ehk 115 eurot tonni kohta 100 tonni tuuni ja selle lähiliikide püügi eest Mayotte'i vetes. Lepingu neljandal ja viiendal kohaldamisaastal on ettemakse 12 000 eurot ehk 120 eurot tonni kohta 100 tonni tuuni ja selle lähiliikide püügi eest Mayotte'i vetes. Lepingu kuuendal kohaldamisaastal on ettemakse 12 500 eurot ehk 125 eurot tonni kohta 100 tonni tuuni ja selle lähiliikide püügi eest Mayotte'i vetes. 3. Püügi suhtes, mis ületab 100 tonni, kohaldatakse punktiga 1 ette nähtud aastast määra püügitonni kohta. 4. ELi ametiasutused koostavad eelmise kalendriaasta eest makstavate loatasude aruande Seišellide laevade esitatud püügiaruannete ja ELi ametiasutuste käsutuses oleva muu teabe alusel. Koopia esitatakse kontrollimiseks Seišellide ametiasutustele. 5. Aruanne saadetakse Seišellide ametiasutustele enne jooksva aasta 31. märtsi. Seišellide ametiasutused edastavad selle laevaomanikele enne 15. aprilli. 6. Kui laevaomanik ei nõustu ELi ametiasutuste esitatud aruandega, võib ta püügiandmete kontrollimiseks konsulteerida Seišellide pädevate teadusinstituutidega ja arutada seejärel küsimust Seišellide ametiasutustega, kes teavitavad sellest komisjoni, et lõpparuande saaks kinnitada enne jooksva aasta 31. maid. Kui laevaomanikel selleks kuupäevaks märkusi ei ole, loetakse ELi ametiasutuste esitatud aruanne lõplikuks. Kui lõpparuande summa on punktis 2 nimetatud ettemaksest väiksem, ei hüvitata vahet laevaomanikele. Abilaevad 7. Abilaevale antakse luba samasuguse menetluse korras nagu kalalaevade puhul ning ettemakse loa andmise eest on 3 000 eurot. Juhul kui sätteid, tasusid ja tingimusi muudetakse, teavitab EL Seišelle kõnealusest muudatusest enne selle jõustumist. IV PEATÜKK – Järelevalve 1. jagu Püügiaruanded 1. Kuni mõlemad lepinguosalised kasutavad elektrooniliste püügiaruannete edastamise süsteemi punkti 5 kohaselt, esitavad kõik Seišellide laevad, kellel on käesoleva lepingu alusel lubatud kalastada ELi vetes ELi pädevale asutusele oma püügiaruande järgmisel viisil: (a) Euroopa Liidu vetesse kala püüdma lubatud Seišellide laevad täidavad iga ELi vetes tehtud reisi iga päeva kohta 2. liites sätestatud püügiaruande vormi. Vorm tuleb täita ka juhul, kui kala ei püütud. Vorm tuleb täita loetavalt ja selle peab allkirjastama laeva kapten või tema esindaja. (b) ELi vetes viibimise aja jooksul esitavad Seišellide laevad ELi ja Seišellide pädevale asutusele nõutud teabe iga kolme (3) päeva järel 2. liitega ettenähtud vormis. (c) Punktides a ja c osutatud püügiaruande vormi esitamisel peavad Seišellide laevad: – Seišellide sadama külastamise korral esitama täidetud vormid Seišellide ametiasutustele viie (5) päeva jooksul pärast saabumist või igal juhul enne sadamast lahkumist, olenevalt sellest, kumb on varasem; – kõigil muudel juhtudel saatma täidetud vormid Seišellide ametiasutustele neljateistkümne (14) päeva jooksul pärast saabumist mis tahes muusse sadamasse kui Victoria. (d) Püügiaruannete koopiad tuleb samal ajal saata ka ELi delegatsioonile Mauritiusel punkti 1 alapunktis b sätestatud tähtajaks. 2. jagu Väljapüütud kogustest teatamine: ELi vetesse sisenemine ja sealt lahkumine 1. Käesolevas lisas mõistetakse Seišellide laeva püügireisi kestuse all järgmist: – ajavahemik ELi vetesse sisenemise ja sealt lahkumise vahel; – ajavahemik ELi vetesse sisenemise ja ümberlaadimise vahel; – ajavahemik laeva ELi vetesse sisenemise ja ELis lossimise vahel. 2. Seišellide laevad teatavad Euroopa Liidu ametiasutustele vähemalt kuus (6) tundi ette oma kavatsusest ELi vetesse siseneda või sealt lahkuda ja iga kolme päeva järel oma sel ajavahemikul ELi vetest püütud kalakoguse. 3. Sisenemisest/lahkumisest teatamisel teatavad Seišellide laevad ka oma asukoha teabevahetuse ajal ning pardal oleva saagi mahu ja liigid. Need teabevahetused tehakse 4. liites sätestatud vormis e-posti või faksi teel seal nimetatud aadressidel. 4. Seišellide laeva, mis tegeleb püügiga, ilma et oleks sellest eelnevalt asjaomaseid ELi ametiasutusi teavitanud, käsitletakse püügiluba mitteomava laevana. Sellistel juhtudel kohaldatakse VII peatükis nimetatud sanktsioone. 3. jagu Ümberlaadimine ja lossimine 1. Lossimine 1. Lossimistegevuseks määratud sadam Seišellidel on Victoria, Mahé. 2. Kõik oma saaki Seišellide määratud sadamates lossida soovivad Seišellide laevad edastavad Seišellide pädevale asutusele vähemalt 24 tundi ette järgmise teabe: (a) lossimissadam; (b) kalapüügilaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung; (c) lossimise kuupäev ja kellaaeg; (d) lossitav kogus kilogrammides, ümardatuna lähima 100 kilogrammini, liikide kaupa; (e) toote esitusviis. 3. Käesoleva peatüki 2. jao punkti 1 kohaselt käsitatakse lossimist lahkumisena ELi vetest. Seega peavad Seišellide laevad esitama Seišellide pädevatele asutustele lossimisdeklaratsiooni. 2. Ümberlaadimine 1. Ümberlaadimine merel on keelatud ja iga käesolevat sätet rikkuva isiku suhtes rakendatakse ELi õigusaktidega ettenähtud täitemeetmeid. Ümberlaadimist võib teha Mayotte'i määratud sadamas. 2. Kui ümberlaadimine toimub Mayotte'i määratud sadamas, peab Seišellide laevaomanik või tema esindaja esitama korraga ELi pädevatele asutustele ja Mayotte’i sadama käitajale vähemalt 72 tundi ette järgmise teabe: (a) ümberlaadimissadam või ala, kus seda tehakse; (b) mahalaadiva Seišellide laeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung; (c) vastuvõtva kalalaeva ja/või külmutuslaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung; (d) ümberlaadimise kuupäev ja kellaaeg; (e) ümberlaaditav kogus kilogrammides, ümardatuna lähima 100 kilogrammini, liikide kaupa; (f) toote esitusviis. 3. 2. jao punkti 1 kohaselt käsitatakse ümberlaadimist lahkumisena ELi vetest. Seišellide laevad peavad esitama oma püügiaruanded ELi pädevatele asutustele ja püügiaruannete koopiad sadamakäitajale hiljemalt kahekümne nelja (24) tunni jooksul pärast ümberlaadimise lõpuleviimist või igal juhul enne seda, kui mahalaadiv laev sadamast lahkub, olenevalt sellest, kumb on varasem. 4. jagu Laevaseiresüsteem (VMS) Kõik Seišellide laevad, mis püüavad kala käesoleva lepingu alusel ELi vete püügipiirkonnas või kavandavad seda, peavad vastama kõigile 6. liite sätetele. V peatükk Vaatlejad 1. Mõlemad lepinguosalised rõhutavad, kui oluline on järgida teadusvaatlejate programmi käsitlevas India Ookeani Tuunikomisjoni resolutsioonis 11/04 sätestatud kohustusi. 2. Seišellide laevad, millel on käesoleva lepingu alusel lubatud kalastada ELi vetes, võtavad pardale ELi ametiasutuste poolt määratud vaatlejad, välja arvatud turvanõuetest tulenevate ruumipiirangute korral. Vaatlejate pardale võtmise kord on järgmine: (a) Seišellide laevad võtavad võimaluse korral piirkondliku vaatluskava raames pardale ühe vaatleja. (b) ELi ametiasutused koostavad nimekirja Seišellide laevadest, mis peavad vaatleja pardale võtma, ning pardale võetavate vaatlejate nimekirja. Nimekirju ajakohastatakse pidevalt. Need edastatakse Seišellide ametiasutustele kohe pärast koostamist ja edaspidi nende ajakohastamisel üks kord kolme kuu jooksul. (c) ELi ametiasutused teatavad asjaomastele Seišellide laevaomanikele või nende esindajatele nende laeva pardale määratud vaatleja nime hiljemalt 15 päeva enne vaatleja pardalemineku kavandatavat kuupäeva. 3. Vaatleja pardaloleku aeg ei ole pikem kui tema kohustuste täitmiseks vajalik aeg, välja arvatud juhul kui vaatleja on määratud piirkondliku vaatluskava raames ning ta võib programmi raames jääda pardale oma ülesannete täitmise ajaks. ELi ametiasutused teatavad sellest Seišellide laevaomanikele või nende esindajatele samaaegselt asjaomase Seišellide laeva pardale määratud vaatleja nimega. 4. Vaatlejate pardalevõtmise tingimused lepitakse kokku laevaomanike või nende esindajate ja ELi ametiasutuste vahel pärast määratud Seišellide laevade nimekirja edastamist. 5. Asjaomased Seišellide laevaomanikud teatavad kahe nädala jooksul ja kümnepäevase etteteatamisega, millises ELi sadamas ja mis kuupäeval nad kavatsevad vaatlejad pardale võtta. 6. Kui vaatleja võetakse pardale välisriigi sadamas, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud. Kui Seišellide laev, mille pardal on ELi vaatleja, lahkub ELi vetest, tuleb võtta kõik meetmed, et tagada vaatleja võimalikult kiire naasmine Euroopa Liitu laevaomaniku kulul, välja arvatud juhul kui vaatleja jääb Seišellide laeva pardale oma ülesannete täitmiseks mõne muu lepingu või vaatlusprogrammi raames. 7. Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kohale kaheteistkümne (12) tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, vabastatakse Seišellide laevaomanik automaatselt vaatleja pardalevõtmise kohustusest. 8. Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Vaatleja täidab järgmisi ülesandeid: (a) jälgib Seišellide laevade püügitegevust; (b) kontrollib kalapüügiga tegelevate Seišellide laevade asukohta; (c) märgib üles kasutatavad püügivahendid; (d) kontrollib ELi vetes püügipäevikusse kantud püügiandmeid; (e) kontrollib kaaspüügiprotsente ja hindab vette tagasi laskmise kogust; (f) edastab kord nädalas e-postiga, faksiga või muul viisil püügiandmed, sealhulgas pardal oleva ELi vetest püütud saagi ja kaaspüügi koguseid. 9. Seišellide laeva kapten teeb kõik võimaliku, et tagada vaatlejate ohutus ja heaolu nende pardal viibimise jooksul. 10. Samuti antakse neile võimaluse korral kõik kohustuste täitmiseks vajalikud vahendid. Kapten võimaldab neile juurdepääsu kõigile vaatleja kohustuste täitmiseks vajalikele sidevahenditele, kalapüügiga otseselt seotud dokumentidele, eelkõige püügipäevikule ja logiraamatule, ning nendele laevaosadele, millele juurdepääs hõlbustab vaatlejatel täita nende ülesandeid. 11. Pardal olles peavad vaatlejad: (a) võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema pardaletulek ja laeval viibimine ei katkestaks ega takistaks kalapüüki, (b) suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnustama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust. (c) Vaatlejad koostavad ja allkirjastavad vaatlusperioodi lõpul ja enne Seišellide laevast lahkumist tegevusaruande, edastavad selle ELi pädevatele asutustele ning saadavad koopia Seišellidele. Aruande ühe koopia esitavad vaatlejad enne Seišellide laevalt lahkumist kaptenile. 12. Seišellide laevaomanikud kannavad vaatlejate majutuskulud samadel tingimustel kui laeva juhtkonna liikmete omad. 13. Vaatlejate palga ja sotsiaalmaksu tasuvad ELi pädevad asutused. VI peatükk Kontroll 1. Seišellide laevad peavad kalapüügivahendite, nende tehniliste spetsifikatsioonide ja mis tahes muude kalapüügil kohaldatavate tehniliste meetmete osas järgima ELi kehtivaid õigusakte ning India Ookeani Tuunikomisjoni poolt vastuvõetud kaitse-, majandamis- ja muid meetmeid. 2. Seišellid peavad ajakohastatud nimekirja Seišellide laevadest, millele on käesoleva lepingu kohaselt antud kalapüügiluba. Kõnealune nimekiri edastatakse kalandusjärelevalve eest vastutavatele ELi ametiasutustele kohe pärast koostamist ja iga kord pärast ajakohastamist. 3. ELi vetes kala püüdvate Seišellide kalalaevade kaptenid teevad koostööd volitatud ja nõuetekohaselt identifitseeritud ELi ametiisikutega, kes kontrollivad ja inspekteerivad kalapüüki. 4. Kontrollimenetluse ohutumaks muutmiseks peaks pardaleminek toimuma nii, et inspekteerimisaluse ja inspektorite puhul oleks võimalik tuvastada, et tegemist on ELi poolt asjaomaste ülesannete täitmiseks volitatud ametiisikutega, ilma et see piiraks ELi õigusaktide sätete kohaldamist. 5. EL teeb Seišellidele kättesaadavaks nimekirja kõigist inspekteerimislaevadest, mida kasutatakse merel tehtavate kontrollide raames kooskõlas FAO ÜRO kalavarude kokkuleppe soovitustega. Nimekiri peab muu hulgas sisaldama järgmist: · patrull-laeva nimi; · patrull-laeva andmed; · patrull-laeva foto. 6. EL võib Seišellide taotlusel või selle määratud organil lubada Seišellide inspektoritel jälgida maismaal toimuvate kontrollide käigus Seišellide laevade tegevust, sealhulgas ümberlaadimist. 7. Kui kontroll on lõpule viidud ja inspektor kontrolliaruandele alla kirjutanud, esitatakse aruanne kaptenile allkirjastamiseks ja vajaduse korral märkuste tegemiseks. Antud allkiri ei piira lepinguosaliste õigusi väidetavate rikkumiste suhtes algatatud menetluste raames. Kontrolliaruande üks koopia antakse Seišellide laeva kaptenile enne inspektorite laevalt lahkumist. 8. Volitatud ametiisikud ei või pardal viibida kauem, kui on vaja nende ülesannete täitmiseks. 9. ELi sadamas lossivate või ümberlaadivate Seišellide laevade kaptenid võimaldavad ja hõlbustavad kõnealuste tegevuste kontrollimist ELi ja/või Seišellide volitatud ametiisikute poolt. 10. Kui käesoleva peatüki sätteid ei täideta, jätab EL endale õiguse peatada nõudeid rikkuva Seišellide laeva kalapüügiluba kuni vorminõuete täitmiseni ning kohaldada ELi õigusaktides sätestatud karistusi. Sellest teavitatakse Seišelle. VII peatükk Jõustamine 1. Sanktsioonid 1. Eespool esitatud peatükkide mis tahes sätete, mere elusressursside kaitse ja majandamise meetmete või ELi õigusaktide rikkumise puhul kohaldatakse Seišellide laevade suhtes ELi õigusaktides sätestatud sanktsioone. 2. Seišellidele teatatakse viivitamata igast sanktsioonist ja sellega seotud asjakohastest faktidest. 3. Kui sanktsiooniks on kalapüügiloa peatamine või tühistamine, võivad Seišellid peatatud või tühistatud kalapüügiloa järelejäänud kehtivusajal taotleda teist kalapüügiluba, mida oleks muidu kohaldatud teise Seišellide laevaomaniku laeva suhtes. 2. Kalalaevade arestimine ja kinnipidamine 1. ELi ametiasutused teatavad Seišellidele viivitamata igast lepingu alusel kala püüdva Seišellide laeva arestimisest ja/või kinnipidamisest ning edastavad 48 tunni jooksul kontrolliaruande koopia, mis sisaldab sellise arestimise ja/või kinnipidamise asjaolude ning põhjuste üksikasjalikku kirjeldust. 2. Arestimise ja/või kinnipidamise korral kohaldatav teabevahetusmenetlus (a) Arestimise ja/või kinnipidamise korral järgitakse ELi õigusaktide alusel kohaldatavate kohtumenetluste tähtaegu ja menetluskorda ning pärast eespool nimetatud teabe kättesaamist korraldatakse Euroopa Komisjoni ja Seišellide pädevate asutuste nõupidamine. (b) Nõupidamisel vahetavad lepinguosalised asjakohaseid dokumente ja teavet, mis võimaldavad tuvastatud asjaolusid selgitada. Laevaomanikku või tema esindajat teavitatakse nõupidamise tulemustest ja kõigist laeva arestimise ja/ või kinnipidamisega kaasnevatest meetmetest. 3. Arestimise ja/või kinnipidamisega seotud küsimuste lahendamine. (a) Eeldatav rikkumine püütakse lahendada kokkuleppemenetluse teel. Menetlus tuleb lõpetada hiljemalt kolme tööpäeva jooksul pärast laeva arestimist ja/või kinnipidamist, kooskõlas ELi õigusaktidega. (b) Kui rikkumine lahendatakse kokkuleppemenetluse teel, määratakse sanktsioonid kindlaks vastavalt ELi õigusaktides sätestatud menetlustele. Kui kokkuleppemenetlust ei ole võimalik kohaldada, algatatakse kohtumenetlus. (c) Seišellide laev ja selle kapten vabastatakse kohe pärast kokkuleppemenetlusest tulenevate kohustuste täitmist ja kohtumenetluse lõppemist. 4. Seišelle teavitatakse kõigist algatatud menetlustest ja kehtestatud sanktsioonidest. Liited 1. Kalapüügiloa taotlus 2. Tuunipüügiseineri püügiaruanne 3. Teabevahetuse aruandevorm 4. Elektrooniliste püügiaruannete edastamise süsteemi haldamise ja kasutamise suunised 5. Laevaseiresüsteemi sõnumite edastamine –Asukohateade 6. Laevaseiresüsteemi raamistiku suunised 1. liide Kalapüügiloa taotlemine I – TAOTLEJA 1. Taotleja nimi 2. Tootjaorganisatsiooni või laevaomaniku esindaja aadress: 3. Tootjaorganisatsiooni või laevaomaniku esindaja aadress: 4. Tel nr: Faks: e-post: 5. Kapteni nimi: Kodakondsus: e-post: 6. Laevaomanik või prahtija, kui need erinevad eespool nimetatutest: II – LAEVA TUNNUSANDMED 1. Laeva nimi:: 2. Lipuriik: Registreerimissadam: 3. Pardatähis: MMSI (mere-mobiilside identifikaator) number: IMO nr: Piirkondliku kalandusorganisatsiooni nr: 5. Mis ajast sõidab praeguse lipu all (PP/KK/AAAA): ......./......./......... Varasem lipuriik (vajaduse korral):.… 6. Ehitamise koht: Kuupäev (PP/KK/AAAA): …...../…..../…….….. Rahvusvaheline raadiokutsung: 7. Raadiokutsungi sagedus: HF: ……………………………… VHF: …………………............ Laeva satelliittelefoni nr: III – LAEVA TEHNILISED ANDMED 1. Laeva üldpikkus (meetrites): .................................... Laeva üldlaius (meetrites): ................................... Brutotonnaaž (GT): …………………….……….…… Netotonnaaž: ................................................ 2. Kere materjal: Teras ¨ Puit ¨ Polüester¨ Muu ¨…............................. 3. Mootori tüüp Mootori võimsus (HJ): Mootori tootja: 4. Maksimaalne meeskonnaliikmete arv: 5. Säilitamismeetod laeva pardal: Jää ¨ Külmutusseadmed ¨ Segameetod ¨ Sügavkülmutusseadmed¨ 6. Töötlemisvõimsus päevas (24 h) tonnides: Kalatrümmide arv: Kalatrümmide mahutavus (m3): 7. Laeva tüüp: ¨ Seiner ¨ Õngejadalaev ¨ Abilaev (*) 8. Laevaseiresüsteem Automaatse asukohamääramisseadme andmed: Tootja: Mudel: Seerianumber: Tarkvara versioon: Satelliidioperaator (MCSP): IV – PÜÜGITEGEVUS 1. Lubatud püügivahendid: 2. Lubatud püügipiirkond: 3. Sihtliigid: ______________________________________________________________________________________ 4. Kalapüügiluba taotletakse ajavahemikuks alates (PP/KK/AAAA): ……..… / ………. / ………..……. kuni …….…./ …….. / ……..…… 5. Nõuded kaaspüügi äraandmise kohta: vastavalt ELi õigusaktidele 6. Aruandlusnõue: vastavalt ELi õigusaktidele Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesolevas taotluses esitatud andmed on tõesed ja korrektsed ning antud heauskselt. Välja antud _________________________________(koht), _____ _______________________ 20__ ___(kuupäev) Taotleja allkiri: _______________________________________________________________ AINULT AMETLIKUKS KASUTAMISEKS Kalapüügiloa tasu (eurodes): _________________________________________ Menetlustasu (eurodes): __________________________________ ¨ Tšeki nr: _________________________ ¨Pangaülekande viitenumber: __________________________ Kviitungi nr: _______ Kassapidaja allkiri: _____________________________________________________Kuupäev (PP/KK/AAAA): ____ / _____ / _____ (*) Võimaluse korral tuleks lisada nimekiri kalalaevadest, mida käesolev abilaev toetab. Nimekirjas tuleks esitada nimi ja piirkondliku kalandusorganisatsiooni number (India Ookeani Tuunikomisjon). 2. liide Statement of catch form for tuna seiners / Fiche de déclaration de captures pour thoniers senneurs DEPART / SALIDA / DEPARTURE || ARRIVEE / LLEGADA / ARRIVAL || NAVIRE / BARCO / VESSEL || PATRON / PATRON / MASTER || FEUILLE PORT / PUERTO / PORT DATE / FECHA / DATE HEURE / HORA / HOUR LOCH / CORREDERA / LOCH || PORT / PUERTO / PORT DATE / FECHA / DATE HEURE / HORA / HOUR LOCH / CORREDERA / LOCH || || || HOJA / SHEET N° DATE FECHA DATE || POSITION (chaque calée ou midi) POSICION (cada lance o mediadia) POSITION (each set or midday) || CALEE LANCE SET || CAPTURE ESTIMEE ESTIMACION DE LA CAPTURA ESTIMATED CATCH || ASSOCIATION ASSOCIACION ASSOCIATION || COMMENTAIRES OBSERVATIONES COMMENTS || || COURANT CORRIENTE CURRENT || || || || || || 1 ALBACORE RABIL YELLOWFIN || 2 LISTAO LISTADO SKIPJACK || 3 PATUDO PATUDO BIGEYE || AUTRE ESPECE préciser le/les nom(s) OTRA ESPECIE dar el/los nombre(s) OTHER SPECIES give name(s) || REJETS préciser le/les nom(s) DESCARTES dar el/los nombre(s) DISCARDS give name(s) || || || || || || || Route/Recherche, problèmes divers, type d'épave (naturelle/artificielle, balisée, bateau), prise accessoire, taille du banc, autres associations, … Ruta/Busca, problemas varios, tipo de objeto (natural/artificial, con baliza, barco), captura accesoria, talla del banco, otras asociaciones, … Steaming/Searching, miscellaneous problems, log type (natural/artificial, with radio beacon, vessel), by catch, school size, other associations, … || || || || || || || || || Taille Talla Size || Capture Captura Catch || Taille Talla Size || Capture Captura Catch || Taille Talla Size || Capture Captura Catch || Nom Nombre Name || Taille Talla Size || Capture Captura Catch || Nom Nombre Name || Taille Talla Size || Capture Captura Catch || || || || || || || || || || Une calée par ligne / Uno lance cada línea / One set by line || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || SIGNATURE DATE 3. liide Elektrooniliste püügiaruannete edastamise süsteemi haldamise ja kasutamise suunised 1. jagu Üldsätted 1. Kõik Seišellide laevad, millel on lubatud kalastada ELi vetes I peatüki punkti 2 alapunktis a määratletud püügipiirkonnas (edaspidi „püügipiirkond”), peavad olema varustatud elektroonilise süsteemiga (edaspidi „ERS”), mis võimaldab registreerida ja edastada laeva kalastustegevusega seotud andmeid (edaspidi „ERSi andmed”) 2. Seišellide laevadel, millel ei ole ERSi või mille ERS ei ole töökorras, ei ole lubatud siseneda ELi püügipiirkonda kalastustegevuse eesmärgil. 3. ELi ametiasutused esitavad Seišellidele käesoleva lepinguga ette nähtud seiretegevuse eest vastutava ELi kalapüügiseirekeskuse andmed (edaspidi ELi kalapüügiseirekeskus). 4. Seišellide kalapüügiseirekeskus edastab Seišellide laevadelt saadud kiireloomulised ERSi sõnumid (COE, COX, PNO) automaatselt ja viivitamata ELi kalapüügiseirekeskusele. Püügipäevikud tehakse automaatselt ja viivitamata kättesaadavaks Seišellide kalapüügiseirekeskusele. 5. Seišellid tagavad, et riigi kalapüügiseirekeskus on varustatud arvutite ja tarkvaraga, mis on vajalikud ERSi andmete automaatseks edastuseks XML-vormingus, mis on kättesaadav veebisaidil [http://ec.europa.eu/cfp/control/codes/index_en.htm], ning et neil on andmete säilitamise kord, mis võimaldab registreerida ja säilitada ERSi andmeid arvutis loetavas vormingus vähemalt kolme (3) aasta jooksul. 6. Punktis 5 osutatud vormingu mis tahes muutmine või ajakohastamine peab olema identifitseeritud ja dateeritud ning seda peab saama kasutada kuue kuu möödumisel pärast vormingu kasutuselevõtmist. 7. ERSi andmete edastamiseks kasutatakse elektroonilist sidepidamisviisi – nn kiiredastuskanaleid (DEH – Data Exchange Highway), mida haldavad ELi ametiasutused. 8. ELi ja Seišellid määravad kumbki ühe ERSi korrespondendi, kelle ülesanne on olla kontaktisikuks. (a) ERSi korrespondent määratakse vähemalt kuueks kuuks. (b) ELi kalapüügiseirekeskus ja Seišellide kalapüügiseirekeskus edastavad teineteisele oma ERSi korrespondendi nime, aadressi, telefoni, teleksi ja e-posti aadressi. (c) Kõikidest ERSi korrespondendi andmetega seotud muutustest teavitatakse viivitamata. 2. jagu Aruandlus ja ERSi andmete edastamine 1. Seišellide laevad (a) edastavad iga päev ERSi andmed iga ELi püügipiirkonnas viibitud päeva kohta; (b) registreerivad iga noodaloomuse puhul püütud ja pardal olevad püügikogused liikide kaupa, tuues välja nii sihtliigi, kaaspüügi kui ka vette tagasi lastud kogused; (c) deklareerivad ELi väljaantud püügiloal märgitud liikide puhul ka vette tagasi lastud või riknenud saak; (d) identifitseerivad iga liigi FAO kolmetähelise koodi järgi; (e) esitavad kogused eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna; (f) registreerivad ERSi andmetesse iga ELi väljaantud kalapüügiloal märgitud liigi puhul lossitavad ja/või ümberlaaditavad kogused; (g) registreerivad iga ELi püügipiirkonda sisenemise (sõnum „COE”) ja vetest lahkumise (sõnum „COX”) korral ERSi andmetesse erisõnumi, milles on esitatud iga ELi väljaantud kalapüügiloal märgitud liigi kogus pardal püügipiirkonda sisenemise või sealt lahkumise hetkel; (h) edastavad ERSi andmed Seišellide kalapüügiseirekeskusele iga päev hiljemalt kell 23.59 (UTC) kasutades 1. jao punktis 5 osutatud vormingut. 2. Registreeritud ja edastatud ERSi andmete täpsuse eest vastutab kapten. 3. Seišellide kalapüügiseirekeskus saadab ERSi andmed automaatselt ja koheselt ELi kalapüügiseirekeskusele. 4. ELi kalapüügiseirekeskus kinnitab ERSi andmete kättesaamist tagasisidesõnumiga ja käsitleb kõiki ERSi andmeid konfidentsiaalselt. 3. jagu Seišellide laeva pardal oleva ERSi rike ja/või häired ERSi andmete edastamisel laeva ja Seišellide kalapüügiseirekeskuse vahel 1. Seišellid teatavad viivitamata laeva kaptenile ja/või Seišellide laevaomanikule või tema esindajale, kõigist laeva pardal oleva ERSi tehnilistest riketest või mittetoimimisest, andmeedastus toimub laeva ja Seišellide kalapüügiseirekeskuse vahel. 2. Seišellid teavitavad ELi ametiasutusi mittetoimimisest ja võetud parandusmeetmetest. 3. Seišellide laeva pardal oleva ERSi rikke puhul tagab kapten ja/või laevaomanik rikkis seadme parandamise või väljavahetamise kümne päeva jooksul. Kui Seišellide laev külastab kõnealuse kümne päeva jooksul sadamat, võib ta juhul, kui ERS taas täielikult toimib, jätkata kalapüüki ELi püügipiirkonnas ilma ELi sellekohase loata. 4. Pärast ERSi riket võib Seišellide laev sadamast lahkuda üksnes juhul, kui (a) ERS on Seišellide ja ELi vajadusi rahuldavalt uuesti töökorras või (b) Seišellide laev saab Seišellide pädevalt asutuselt loa sadamast lahkuda, kuna laeval ei ole kavas alustada uuesti püügitegevust ELi vetes. (c) Viimati nimetatud juhul teavitavad Seišellid Euroopa Liitu oma otsusest enne, kui lubavad Seišellide laeval sadamast lahkuda. 5. Iga defektse ERSiga ELi püügipiirkonnas kala püüdev Seišellide laev edastab iga päev hiljemalt kell 23.59 (UTC) Seišellide kalapüügiseirekeskusele ja Euroopa Liidule kõik ERSi andmed mõne muu toimiva elektroonilise sidekanali abil, kuni ERS on punktis 3 osutatud tähtajaks parandatud. 6. ERSi andmed, mida ei ole võimalik ELi ametiasutustele ERSi abil edastada punktis 1 osutatud rikke tõttu, edastab Seišellide kalapüügiseirekeskus ELi kalapüügiseirekeskusele mõnel muul vastastikku sobival elektroonilisel viisil. Sellist alternatiivset edastamist loetakse prioriteediks, arvestades, et tavapäraselt kohaldatavatest edastamistähtaegadest ei ole võimalik kinni pidada. 7. Kui ELi kalapüügiseirekeskus ei ole saanud Seišellide laeva ERSi andmeid kolme üksteisele järgneva päeva jooksul, võib EL nõuda Seišellide laevalt, et see suunduks viivitamata ELi määratud sadamasse, kus algatatakse uurimine. 4. jagu Rike kalapüügiseirekeskuses – ERSi andmed ei jõua ELi kalapüügiseirekeskuseni 1. Kui ühe lepinguosalise kalapüügiseirekeskus ei saa ERSi andmeid, teavitab ta sellest viivitamata teise lepinguosalise kalapüügiseirekeskust ning osaleb vajaduse korral probleemi lahendamises. 2. Seišellide ja ELi kalapüügiseirekeskus lepivad vastastikku kokku alternatiivsed elektroonilised sidevahendid, mida tuleb kalapüügiseirekeskuste rikete puhul ERSi andmete edastamiseks kasutada, ning teavitavad teineteist viivitamata mis tahes sellekohastest muudatustest. 3. Kui EL kalapüügiseirekeskus annab teada, et ERSi andmed ei ole laekunud ja Seišellide kalapüügiseirekeskus tuvastab probleemi põhjused, võtavad Seišellid asjakohased meetmed probleemi lahendamiseks. Seišellide kalapüügiseirekeskus teavitab ELi kalapüügiseirekeskust probleemist ja võetud meetmete tulemustest 24 tunni jooksul pärast rikke tuvastamist. 4. Kui rikke kõrvaldamiseks kulub rohkem kui 24 tundi, esitab Seišellide kalapüügiseirekeskus puuduvad ERSi andmed viivitamata ELi kalapüügiseirekeskusele, kasutades 3. jao punktis 6 osutatud alternatiivseid elektroonilisi sidevahendeid. 5. EL teavitab oma pädevaid seire-, kontrolli- ja järelevalveteenistusi, et kuigi Seišellide kalapüügiseirekeskus ei edasta ERSi andmeid, ei pane Seišellide laevad toime rikkumist, vaid tegemist on rikkega kalapüügiseirekeskuse süsteemis. 5. jagu Kalapüügiseirekeskuse hooldus 1. Kalapüügiseirekeskuse korralistest hooldustöödest (hoolduskava), mis võivad mõjutada ERSi andmete vahetamist, tuleb teist kalapüügiseirekeskust teavitada vähemalt 72 tundi enne tegevust, teatades võimaluse korral hoolduse kuupäeva ja kestuse. Ettekavandamata katkestuste, rikete või hooldustööde puhul edastatakse vastav teave teisele kalapüügiseirekeskusele nii kiiresti kui võimalik. 2. Hoolduse kestel kuni süsteemi uuesti töökorda seadmiseni võib tekkida ERSi andmete kättesaadavaks tegemisel takistusi. Pärast katkestuse lõppu tehakse asjaomased ERSi andmed viivitamata kättesaadavaks. 3. Kui hooldustööd kestavad üle 24 tunni, edastatakse ERSi andmed teisele kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks 3. jao punktis 6 osutatud alternatiivseid elektroonilisi sidevahendeid. 4. Seišellid ja EL teavitavad oma pädevaid seire-, kontrolli- ja järelevalveteenistusi, et kuigi ERSi andmeid ei edastata, ei pane Seišellide laevad toime rikkumist, vaid tegemist on kalapüügiseirekeskuse hooldustöödega. 4. liide Teabevahetuse aruandevorm Sisenemisaruanne (COE)[1] Sisu || Andmete edastamine Sihtkoht || FRA Tegevuskood || COE Laeva nimi || Rahvusvaheline raadiokutsung || Sisenemise koht || LT/LG Sisenemise kuupäev ja kellaaeg (UTC) || PP/KK/AAAA – TT.MM Kalakogus pardal (tonnides) liikide kaupa: || Kulduim-tuun (YFT) || (t) Suursilm-tuun (BET) || (t) Vööttuun (SKJ) || (t) Muud (täpsustada) || (t) Lahkumisaruanne (COX)[2] Sisu || Andmete edastamine Sihtkoht || FRA Tegevuskood || COX Laeva nimi || Rahvusvaheline raadiokutsung || Sisenemise koht || LT/LG Lahkumise kuupäev ja kellaaeg (UTC) || PP/KK/AAAA – TT.MM Kalakogus pardal (tonnides) liikide kaupa: || Kulduim-tuun (YFT) || (t) Suursilm-tuun (BET) || (t) Vööttuun (SKJ) || (t) Muud (täpsustada) || (t) Püügiaruande vorm (CAT) ELi püügipiirkonnas viibimise ajal[3]. Sisu || Andmete edastamine Sihtkoht || FRA Tegevuskood || CAT Laeva nimi || Rahvusvaheline raadiokutsung || Aruande koostamise kuupäev ja kellaaeg (UTC) || PP/KK/AAAA – TT.MM Kalakogus pardal (tonnides) liikide kaupa: || Kulduim-tuun (YFT) || (t) Suursilm-tuun (BET) || (t) Sisu || (t) Muud (täpsustada) || (t) Püügikordade arv alates viimasest aruandest || Aruanded edastatakse pädevale asutusele järgmiste kontaktide kaudu: E-post: cnsp-france@developpement-durable.gouv.fr Faks: (+33) 2 97 55 23 75 Postiaadress: Avenue Louis Bougo, F-56410 Etel, FRANCE 5. liide Laevaseiresüsteemi sõnumite edastamine Asukohateade Määratud andmeelemendid || Kood || Kohustuslik/valikuline || Märkused Teate algus || SR || O || Süsteemiga seotud teave – märgib teate algust Vastuvõtja || AD || O || Teatega seotud teave – saaja riigi kolmetäheline (Alpha-3) ISO kood Saatja || FS || O || Teatega seotud teave – saatja riigi kolmetäheline (Alpha-3) ISO kood Sõnumi liik || TM || O || Teatega seotud teave – teate tüüp on „POS” Raadiokutsung || CR || O || Laevaga seotud teave – laeva rahvusvaheline raadiokutsung Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber || IR || F || Laevaga seotud teave – lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi ISO3-kood, millele järgneb number) Pardatähis || XR || F || Laevaga seotud teave – laeva küljele kantud number Lipuriik || FS || F || Lipuriigiga seotud andmed Laiuskraad || The || O || Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraadides ja minutites N/S KKMM (WGS–84) Pikkuskraad || Lo || O || Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraadides ja minutites E/W KKKMM (WGS 84) Kuupäev || DA || O || Laeva asukohaga seotud teave – (UTC) asukoha registreerimine (AAAAKKPP) Kellaaeg || TI || O || Laeva asukohaga seotud teave – (UTC) asukoha registreerimise kellaaeg (TTMM) Teate lõpp || ER || O || Süsteemiga seotud teave, mis märgib registreerimise lõppu Märgistik: ISO 8859.1 Iga andmeedastuse struktuur on järgmine: – topeltkaldjoon (//) ja väljakood SR tähistavad teate algust; – topeltkaldjoon (//) ja väljakood tähistavad andmeelemendi algust; – kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi; – andmepaare eraldab tühik; – väljakood ER ja topeltkaldjoon (//) lõpus tähistavad teate lõppu. – vabatahtlikud andmeelemendid tuleb esitada andmeelementide „teate algus” ja „teate lõpp” vahel. 6. liide Laevaseiresüsteem (VMS) Üldpõhimõtted 1. Seoses lepingu lisa IV peatüki 4. jaos osutatud laevaseiresüsteemiga peavad kõik Seišellide laevad, mis püüdvad kala või kavandavad püügitegevust lisa I peatüki punkti 2 alapunktis a määratletud ELi püügipiirkonnas (edaspidi „püügipiirkond”), vastama järgmistele sätetele. 2. Kui Seišellide laev ei ole VMSi laeva asukoha määramise seadmega varustatud või kui pardal olev laeva asukoha määramise seade ei tööta, ei ole laeval lubatud siseneda püügitegevuseks ELi püügipiirkonda. 3. Seišellide laevade asukohta ja liikumist jälgitakse muu hulgas laevaseiresüsteemiga, ilma diskrimineerimata ja vastavalt järgmistele sätetele. 4. ELi ametiasutused teatavad laevaseiresüsteemi rakendamiseks ELi kalapüügiseirekeskustele ELi püügipiirkonna koordinaadid (laius- ja pikkuskraadid). 5. ELi ametiasutused edastavad selle teabe Seišellide pädevatele asutustele elektrooniliselt WGS-84 andmesüsteemis väljendatuna kümnendkraadides. 6. ELi ametiasutused ja Seišellide kalapüügiseirekeskused vahetavad teavet vastavate kontaktandmete kohta, eelkõige elektroonilised aadressid https-vormingus või vajaduse korral muud turvalised teabevahetusprotokollid ja nende kalapüügiseirekeskuse kasutatavad spetsifikaadid, samuti rikete korral kasutatavad alternatiivsed elektroonilised sidevahendid. 7. Kõik kalapüügiluba omavad Seišellide laevad on varustatud laevale paigaldatud täielikult toimiva laeva asukoha määramise seadmega, mille abil edastatakse nende geograafilised koordinaadid automaatselt ja pidevalt Seišellide kalapüügiseirekeskusele. 8. Edastussagedus on kord tunnis. 9. Lepinguosalised lepivad kummagi lepinguosalise taotlusel kokku laevaseiresüsteemi seadmega seotud teabe vahetamises, et käesolevate sätete kohaldamisel vastaks asjaomane seade täielikult teise lepinguosalise nõuetele. 10. Lepinguosalised lepivad vastavalt vajadusele kokku käesolevate sätete läbivaatamises, sealhulgas konkreetsete Seišellide laevadega seotud rikke- või hälbejuhtumite asjakohases analüüsis. ELi ametiasutused teatavad sellistest juhtumitest Seišellide pädevatele asutustele vähemalt 15 päeva enne läbivaatamist, mis toimub ühiskomitee kohtumise raames. 11. Käesolevate sätete tõlgendamisel ja kohaldamisel tekkivate erimeelsuste korral alustavad lepinguosalised konsulteerimist käesoleva lepingu artiklis 8 sätestatud ühiskomitees. Laevaseiresüsteemi terviklikkus 12. Seišellide laeva kaptenil või tema volitatud isikul on keelatud ELi püügipiirkonnas viibimise ajal laeva asukoha määramise seadet välja lülitada, selle tegevust takistada või sekkuda mis tahes viisil Seišellide kalapüügiseirekeskuse edastatud andmetesse. 13. Kapten vastutab registreeritud ja edastatud VMSi andmete täpsuse eest. 14. Kapten tagab eelkõige, et: (a) andmeid ei muudeta; (b) satelliitseireseadmete antenni või antenne ei takistata; (c) satelliitseadmete energiavarustus ei katke; (d) Seišellide laeva asukoha määramise seadet ei eemaldata laevalt või kohast, kuhu see algselt paigaldati; (e) ELi pädevat asutust teavitatakse viivitamata Seišellide laeva seiresüsteemi asendamisest. (f) Eespool osutatud kohustuste rikkumise korral kohaldatakse kapteni suhtes ELi õigusaktidega ettenähtud sanktsioone. 15. Laevaseiresüsteemi tark- ja riistvaraelemendid peavad olema võltsimisekindlad, st mitte võimaldama valeandmete sisestamist või väljastamist ning neid ei tohi olla võimalik käsitsi välja lülitada. 16. Süsteem peab olema täisautomaatne ja toimima igal ajal, olenemata keskkonnatingimustest. Satelliitseadme hävitamine, kahjustamine, töökõlbmatuks tegemine või süsteemi sekkumine on keelatud. 17. Laevade asukoht määratakse kindlaks vea ülemmääraga alla 100meetri ning usaldusvahemikus 99 %. VMSi andmete edastamine 18. Kui käesoleva lepingu alusel kala püüdev Seišellide laev siseneb ELi püügipiirkonda, peab Seišellide kalapüügiseirekeskus edastama sisenemisele järgnevad asukohateated automaatselt, reaalajas, eespool punktis 8 sätestatud sagedusega ELi kalapüügiseirekeskusele. 19. Edastatud VMSi teated määratakse kindlaks järgmiste kolmetäheliste koodidega: (a) „ENT” – esimene VMSi andmete aruanne, mille laev edastab ELi püügipiirkonda sisenemisel; (b) „POS” – iga VMSi andmete aruanne, mille laev edastab ELi püügipiirkonnas viibimisel; (c) „EXI” – esimene VMSi andmete aruanne, mille laev edastab pärast ELi püügipiirkonnast lahkumist. 20. Teadete saatmise ajavahemikku võib vähendada kuni 30 minutini, kui on olemas veenvad tõendid selle kohta, et Seišellide laev on panemas toime rikkumist. (a) ELi kalapüügiseirekeskus esitab asjakohased tõendid koos sageduse muutmise taotlusega Seišellide kalapüügiseirekeskusele ja Euroopa Komisjonile. Seišellide kalapüügiseirekeskus saadab kõnealused andmed kohe pärast taotluse kättesaamist automaatselt reaalajas ELi kalapüügiseirekeskusele. (b) ELi kalapüügiseirekeskus teavitab viivitamata Seišellide kalapüügiseirekeskust ja Euroopa Komisjoni seiremenetluse lõppemisest. (c) Seišellide kalapüügiseirekeskust ja Euroopa Komisjoni teavitatakse käesolevas punktis osutatud eritaotluse põhjal alustatud mis tahes kontrollimenetluse järelmeetmetest. 21. Punktis 19 osutatud sõnumid edastatakse elektrooniliselt https-vormingus või muu asjaomaste kalapüügiseirekeskuste vahel eelnevalt kokku lepitud turvalise andmeedastusprotokolliga. Rike Seišellide laeva pardal olevas laevaseiresüsteemi seadmes 22. Kui Seišellide laeva pardale paigaldatud laevaseiresüsteemi seadmes tekib tehniline probleem või rike, edastab laeva kapten punktis 19 kindlaksmääratud teabe eespool punktis 6 kokkulepitud teabevahetuse vormi kasutades Seišellide kalapüügiseirekeskusele kohe pärast probleemist või rikkest teatamist ELi pädeva asutuse poolt. 23. Sel juhul tuleb saata vähemalt üks üldine asukohateade iga nelja tunni tagant, mil Seišellide laev viibib ELi püügipiirkonnas. Selline üldine asukohateade sisaldab kapteni registreeritud igatunniseid asukohti nende nelja tunni jooksul ja vastavalt 5. liites sätestatule. 24. Seišellide kalapüügiseirekeskus edastab need teated viivitamata ELi kalapüügiseirekeskusele. Vajaduse või kahtluste korral, võib ELi pädev asutus taotleda, et asjakohane Seišellide laev edastaks asukohateate iga tunni tagant. 25. Rikkis seadmed parandatakse või asendatakse niipea, kui Seišellide laev on püügireisi lõpetanud. Laev ei tohi alustada ühtegi uut püügireisi enne, kui seadmed on parandatud või asendatud ning Seišellide pädev asutus on andnud nõuetekohaselt vastava heakskiidu ja teavitanud oma otsusest ELi ametiasutusi. Kalapüügiseirekeskuse rike – ELi kalapüügiseirekeskus ei saa VMSi andmeid kätte 26. Kui üks kalapüügiseirekeskustest ei saa VMSi andmeid kätte, teavitab kõnealune kalapüügiseirekeskus teise kalapüügiseirekeskuse kontaktisikut, tehes vajaduse korral koostööd, et leida probleemile lahendus. 27. Seišellide kalapüügiseirekeskus ja ELi kalapüügiseirekeskus lepivad enne lepingu ajutist kohaldamist kokku alternatiivsed elektroonilised sidevahendid, mida tuleb kalapüügiseirekeskuste rikete puhul VMSi andmete edastamiseks kasutada, ning teavitavad teineteist viivitamata sidevahenditega seotud mis tahes muudatustest. 28. Kui ELi kalapüügiseirekeskus teatab, et ei ole VMSi andmeid kätte saanud, selgitab Seišellide kalapüügiseirekeskus välja probleemi põhjuse ja võtab asjakohased meetmed probleemi lahendamiseks. Seišellide kalapüügiseirekeskus teavitab ELi kalapüügiseirekeskust võetud meetmete tulemustest 24 tunni jooksul pärast rikke avastamist. 29. Kui probleemi lahendamine kestab üle 24 tunni, edastab Seišellide kalapüügiseirekeskus puuduolevad VMSi andmed ELi kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks eespool punktis 27 osutatud alternatiivseid elektroonilisi sidevahendeid. 30. EL teavitab oma pädevaid seire-, kontrolli- ja järelevalveteenistusi, et kuigi ELi kalapüügiseirekeskus ei ole saanud VMSi andmeid, ei pane Seišellide laevad toime rikkumist, vaid tegemist on rikkega kalapüügiseirekeskuse süsteemis. Kalapüügiseirekeskuse hooldus 31. Kalapüügiseirekeskuse korralistest hooldustöödest (hoolduskava), mis võivad mõjutada VMSi andmete vahetamist, tuleb teist kalapüügiseirekeskust teavitada vähemalt 72 tundi enne tegevust, teatades võimaluse korral hoolduse kuupäeva ja kestuse. Ettekavandamata hooldustööde puhul edastatakse vastav teave teisele kalapüügiseirekeskusele nii kiiresti kui võimalik. 32. Hoolduse kestel võib süsteemi uuesti töökorda seadmisel tekkida VMSi andmete kättesaadavaks tegemisel takistusi. Asjaomased VMSi andmed tehakse kättesaadavaks vahetult pärast hooldustööde lõppu. 33. Kui hooldustööd kestavad üle 24 tunni, edastatakse VMSi andmed teisele kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks eespool punktis 27 osutatud alternatiivseid elektroonilisi sidevahendeid. 34. ELi ametiasutused teavitavad oma pädevaid seire-, kontrolli- ja järelevalveteenistusi, et VMSi andmeid edastamata jättes ei pane Seišellide laevad toime rikkumist, vaid tegemist on kalapüügiseirekeskuse rikkega. [1] Saata kuus (6) tundi enne ELi püügipiirkonda sisenemist. [2] Saata kuus (6) tundi enne ELi püügipiirkonnast lahkumist. [3] Iga kolme (3) päeva järel pärast ELi püügipiirkonda sisenemist.