ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 29.7.2004 
KOM(2004) 527 lõplik 
  
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PA RLAMENDILE JA NÕUKOGULE 
ühenduse raamistiku toimimisest ja perspekt iividest bussidega toimuva reisijateveo 
osas: juurdepääs rahvusvahelistele transp ordi- ja kabotaažiturgudele, reisijate 
turvalisus ja õigused 
 
{SEC(2004) 1020} 
 
ET 2   ET KOMISJONI TEATIS EUROOPA PA RLAMENDILE JA NÕUKOGULE 
ühenduse raamistiku toimimisest ja perspekt iividest bussidega toimuva reisijateveo 
osas: juurdepääs rahvusvahelistele transp ordi- ja kabotaažiturgudele, reisijate 
turvalisus ja õigused 
 
(EMPs kohaldatav tekst) 
A. SISSEJUHATUS 
Teatises analüüsitakse ühenduse määruste toimimist, mis käsitlevad juurdepääsu 
rahvusvahelistele turgudele ja reisijate kabotaažveoturgudele. S ee on vastavuses määrusega nr 
684/92,1 muudetud rahvusvahelist reisijat evedu käsitleva määrusega nr 11/98,2 ja reisijate 
kabotaažvedusid käsitleva määrusega nr 12/983. Nimetatud dokumendid sätestavad, et 
komisjon esitab aruandeid reisij ateveoturgudele juur depääsu käsitlevate ja kabotaažvedude 
mõju siseriiklikele transporditurgudele käsi tlevate ühenduse eeskirjade rakendamise kohta. 
Teatise lõppu on lisatud komisjoni talitu ste töödokument. Lisaks teatise Euroopa 
Parlamendile ja nõukogule mõeldud osadele esitatakse käesolevas  dokumendis kokkuvõte 
viimaste aastate jooksul liikmesriikide, veoettev õtjate või vedajaid esindavate ühenduste poolt 
komisjonile esitatud ühenduse õigusaktide tõlgendamisega seotud küsimustest või 
rakendusjuhtudest. Samuti tuuakse välja mõni ngad reisijate maant eeveoteenuste turu 
majanduslikud aspektid. Käesolev komisjoni ta lituste poolt koostatud dokument on mõeldud 
eelkõige asjaomastele ettevõtjate le ja riikide ametiasutustel e. See aitab tagada ühenduse 
turulepääsu eeskirjade ühtse rakendamise.  
Komisjoni talituste töödokument katab ka kaht teist olulist reisijate maanteeveo arengut 
käsitlevat valdkonda: sõidukite oh utus ja reisijate õigused, kuigi  need ei kuulu määruste nr 
684/92 ja nr 12/98 reguleerimisalasse. Kuigi ühendus e turulepääsu eeskirjad on väga tähtsad, 
sõltub reisijate maanteeveosektori areng sama võrra ka klientidele pakutava turvalisuse 
tasemest. Seetõttu juhib dokument tähelepa nu ka turvalisemate sõidukiteni viinud 
tehnoloogilisele arengule, kuid ka  puudujääkidele selles vallas, mis peaksid vajadusel kaasa 
tooma komisjoni uusi algatusi . Mis puutub reisijate õigus tesse, siis on tõhusa ja 
kõrgekvaliteedilise transporditeenuse tagamine esmatähtis, et lihtsustada Euroopa kodanike 
integratsiooni ja parandada nende heaolu ning  aidata neil oma õigusi tegelikult kasutada. 
Seega vajavad need küsimused sügavamat anal üüsi. Reisijate õigused on kindlasti ühenduse 
üks prioriteete järgmiste aastate tegevusprogrammis.  
                                                 
1  EÜT L 74, 20.3.1992, lk 1 
2  EÜT L 4, 8.1.1998, lk 1 
3  EÜT L 4, 8.1.1998, lk 10 
 
ET 3   ET B. ARUANNE ÜHENDUSE RAAM ISTIKU TOIMIMISE KOHTA 
1. Rahvusvaheline reisijatevedu  
Ühenduse veoluba Üldises plaanis ja vastavalt komisjoni käsutuse s olevale informatsioonile ei ole määrus nr 
684/92, muudetud määrusega nr 11/98, põhjustanud reisijateveoettevõtja tele ja riikide 
pädevatele asutustele mingeid suuremaid rakendus- või tõlgendusprobleeme. Määruse nr 
11/98 eesmärk oligi kohandada ja lihtsustada määrust nr 684/92, mis oli komisjoni esimene 
seadusandlik algatus rahvusvahelise reisijatev eoturu avamiseks. Viimaste aastate kogemus 
näitab, et määrust nr 11/98 võib luge da need eesmärgid saavutanuks.  
Iseäranis on ühenduse veoluba võimaldanud lihtsu stada väljaspool vedaja asukohaliikmesriiki 
läbi viidud kontrollimisi ja s eega parandanud rahvusvahelisele tr ansporditurule juurdepääsu 
tingimusi. Komisjonile on esitatud mitmeid kae busi seoses riikide järelevalveasutuste poolt 
sõidukidokumentide kontrollimisel rakendatud sanktsioonidega. Komisjoni talituste poolt 
sellistel puhkudel võetud seis ukohad, mis on esitatud lisatud doku mendis, peaksid aitama 
tagada asjaomaste õigusaktide nõuetekohase ra kendamise. Kuna nimetatud ühenduse veoloal 
on eluliselt tähtis osa reisijateveoturu toimimis el ja seetõttu on oluline kasutada nimetatud 
dokumenti vastavalt ühenduse õi gusaktidele, palub komisjon kõigil huvitatud osapooltel 
esitada oma kommentaarid järgmise küsimuse kohta:  
Küsimus nr 1 
Kas komisjoni poolt ( komisjoni talituste töödokumendis ) esitatud selgitused ühenduse veoluba 
käsitlevate sätete rakendamise ja tõlgenda mise kohta on piisavad? Kas need vastavad 
ühenduse veolubasid ja nende tõestatud koopiaid välja andvate ametiasutuste, 
kontrolliametnike ja ve oettevõtjate huvidele? 
Lubade andmine regulaarvedudeks 
Rahvusvaheliste regulaarvedude ja teatavate regul aarsete erivedude jaoks ette nähtud loanõue 
on üldise transporditurgude avamise põhimõtte puhul oluliseks erandiks . Euroopa ühendus on 
nii maantee-, raudtee-, mere- või õhutranspord i, kauba- kui reisijate veosektoris püüdnud luua 
üha liberaliseeritumat turgu, säilitades samas s iiski teenuste ja ohutuse kõrge taseme. Seega 
tuleks kavandada juba järgmist vahe- või lõppsammu rahvusvahelistele regulaarvedudele 
veelgi avatuma turu loomisel. K aaluda tuleb kolme stsenaariumi:  
– 1. stsenaarium: Loa andmisest keeldumise juhtude piiramine 
Määrusega nr 11/98 on rahvus vaheliste regulaarvedude jaoks  loa andmisest keeldumise 
võimalusi juba piiratud. Edaspidi peab loa andm a alati, kui ei saa to etuda ühelegi nimetatud 
määruses sätestatud põhjusele loa andmisest ke eldumiseks. Järgmise sammuna tuleks viia 
miinimumini keeldumised määruse nr 684/92 ar tikli 7 lõike 4 alusel . Komisjon tegi juba 
1996.4 aastal ettepaneku kaotad a võimalus keelduda juhul, kui regulaarvedu bussidega 
mõjutaks oluliselt võrreldava ra udteeveoteenuse elujõulisust. Kuigi see ettepanek ei jäänud 
sisse määruse nr 11/98 vastuvõtmisel,  on nimetatud põhjuse kõrvaldamine eri 
                                                 
4  KOM (96) 190 lõplik 
 
ET 4   ET transpordiliikide vaba konkuren tsi põhimõtte seisukohalt endiselt  täielikult õigustatud. Lisaks 
tuleb ka märkida, et komisjoni andmetel pole  sel põhjusel loa andmis est kordagi keeldutud.  
Samuti tuleb kaaluda artikli 7 lõ ike 4 punktides d ja e sätest atud eeskirjade paindlikumaks 
muutmist, et ergutada uute regulaarvedude teke t teatavatel rahvusvahe listel marsruutidel. 
Praegused eeskirjad võivad põhjustada teat avate turgude täieliku sulgumise, kuna uute 
transpordiettevõtjate tu rulepääs on takistatud.  
– 2. stsenaarium: loa andmisest keeldumise j uhtude piiramine ja nö vaikiv nõusolek 
Artikli 7 lõige 3 näeb ette, et luba andev asut us teeb loataotluse kohta otsuse nelja kuu jooksul 
alates loataotluse esitamisest vedaja poolt. Tegelikkuses venib tähtaeg sageli pikemaks ning 
see ei ole loataotluse esita nud veoettevõtjatele vastuvõetav. 
Seetõttu tuleks lisaks loataotluse tagasilükkamise juhtude piiramisele (vaata 1. stsenaariumi) 
sätestada menetlus ka nö vaikiva nõusoleku puhuks. S eega, kui luba andev asutus ei ole otsust 
vastu võtnud artikli 7 lõikes 3 sätestatud tähtaj a jooksul, loetakse luba  väljaantuks; ettevõtja 
võib seega alustada kavandatud teenuse osutamis t järgmisel päeval pärast eespool nimetatud 
tähtaja möödumist.  
– 3. stsenaarium: loaandmismenetluse kaotamine 
Selle stsenaariumi kohaselt liberaliseeritaks sarnasel t juhuvedudega täielikult ka 
rahvusvahelised regulaarveod. Mis tahes Euroopa Ühenduse liikme sriigis asuv ettevõtja võiks 
vabalt alustada rahvusvahelis e regulaarveoteenuse pakkumist hoolimata sellest, kas üks või 
mitu transpordiettevõtjat se da juba osutavad. Kehtiks vaba konkurentsi põhimõte.  
Rahvusvaheliste regulaarvedude täielik liberaliseeri mine ei välistaks menetlust, mille kohaselt 
teavitatakse asjassepuutuvaid siseriiklikke asut usi, kes võivad seejärel kontrollida, kas uut 
regulaarveoteenust kavandav ettevõt ja järgib reisijateveole juurdepääsu ja liiklusohutusalaste 
ühenduse eeskirjade sätteid. Uuel liberaliseeritud turul on eluliselt tähtis  järelvalvefunktsioon 
liikmesriigil, milles veoettevõtja on registreeritud. Ühenduse ve oloa tühistamist või selle 
pikendamisest keeldumist (või ühenduse veol oa tõestatud koopia tühistamist) tuleb 
sanktsioonidena hakata kasutama sagedamini  kui praegu, et ergu tada veoettevõtjaid 
eeskirjadest rangelt kinni pidama. Veoettevõ tjate kohustuste nõuetekoha ne järelevalve ja 
võimalikud sanktsioonid ühenduse veoloa suhtes as endavad kontrolli, mida praegu teostatakse 
regulaarveoteenustele loa andmise menetluse kaudu.  
Lisaks tuleb kehtestada kontrollidokument, mi s asendaks määruses nr 684/92 sätestatud luba. 
Samuti on vaja tagada, et nimetatud liberaliseerimi ne ei mõjutaks piiriüleste sidemete raames 
eksisteerivaid mis tahes avalikke  teenuseid ega kontsessioone.  
Komisjon palub kõigil asjaomastel pooltel (veoettevõtjatel, vedajate liitudel, siseriiklikel 
asutustel) esitada oma kommentaarid järgmise kolme stsenaariumi kohta:  
 
ET 5   ET Küsimus nr 2 
Kas määruses nr 684/92, muudetud määrusega nr 11/98, sätestatud menetlus rahvusvaheliste 
regulaarvedude ja teatud erivedude lubade ta otlemiseks ja väljastamiseks on õigustatud ja 
tasakaalustatud, pidades silmas üldist eesmär ki, milleks on veoteenuste liberaliseerimine 
siseturul?  
Mil määral peaksid need teenus ed liberaliseeritud olema? 
a. 1. stsenaarium: Piirata määruse nr 684/92, muudetud määrusega nr 11/98, artikli 7 
lõikes 4 sätestatud võimalusi loa väljastamisest keelduda. Missugused 
keeldumisjuhud tuleks muuta või isegi välja jätta? 
b. 2. stsenaarium: Piirata loa väljastamisest keeldumise juhtusid ja  sätestada nn vaikiv 
nõusolek, mille annab väljaandev asutus j uhul, kui nelja kuu jooksul vedaja poolt 
taotluse esitamise kuupäevast ei ole otsust vastu võetud. 
c. 3. stsenaarium: Sätestada hetkel veel l uba vajavate rahvusvahelis te regulaarvedude ja 
regulaarsete erivedude täie lik liberaliseerimine sarn aselt juhuvedudega. Missuguste 
formaalsuste ja dokumentidega tuleks sellisel juhul asendada praeguse 
loaandmismenetlusega kehtestatud formaalsused ja dokumendid? 
Komisjon kavatseb nimetatud küsimuses antud s oovituste ja tehtud mä rkuste alusel 2004. 
aasta lõpus või 2005. aasta alguses  vastu võtta ettepaneku, mille eesmärgiks on määrustes nr 
684/92 ja 11/98 sätestatud rahvusvaheliste re gulaarvedudega tegelemise tingimuste 
muutmine. 
2. Reisijate kabotaažveod  
Reisijate kabotaažvedu käsitlev määrus nr 12/ 98 ei ole põhjustanud mingeid tõlgendus- või 
rakendusprobleeme. Liikmesriigid ei ole teat anud rikkumistest, mis puudutaksid kabotaažveo 
põhiomadust (teenuseid võib vastuvõtvas liik mesriigis osutada ainult ajutiselt). 
Juhuveoteenuste keskmine kest us vastuvõtvas liikmesriigis on väga lühike: 1–5 päeva. 
Reisijate regulaarkabotaažveoteenuste arv on  eriti piiratud. Regulaarsete erivedudena 
kabotaažvedusid peaaegu ei toimugi. 
Analüüs, mis käsitleb kabotaažvedude mõju si seriiklikele transporditurgudele, näitab 
järgmist:  
– Kabotaaži mõju liikmesriikide siseturgudele on tühine ja kabotaaži praktiseeritakse 
minimaalselt. Seetõttu keskenduvad ettevõtja d oma tegevuses siseriiklikele turgudele. 
– Kabotaažveod toimuvad peamiselt kõrvutiasetsevate liikmesriikide vahel. 
– Üks peamistest põhjustest, miks on mitteresidend ist veoettevõtjate osa teiste liikmesriikide 
juhuveoteenuste turul niivõrd väike, on see, et kabotaaž peab olema ajutine teenus. Kui 
reisijateveoettevõte soovib tõ epoolest otsustavalt siseneda  teisele turule, peab ta 
ideaaljuhul olema võimeline osutama teenust järj epidevalt ja üpris püs ivalt. Seega parim 
võimalus seda teha on registreerida end kõneal uses liikmesriigis või osta ettevõte selles 
liikmesriigis.  
 
ET 6   ET Määruse nr 12/98 sätetete m uutmine pole seega vajalik. 
3. Liiklusohutus ja reisijate õigused  
Liiklusohutuse osas tuleb tunnistada, et tänu ühenduse eeskirjadele ja tehnoloogia arengule on 
sõidukid muutunud üha turvalisemaks. See aren g on eriti oluline bussiliikluse jaoks. Kuigi 
ühenduse turulepääsu käsitlevad eeskirjad on es matähtsad, sõltub maanteetranspordisektori 
areng ka klientidele kättesaadava teenuse kvaliteedist ning klien tide arvates on bussi 
turvalisus järjest olulisem tingimus. Sel eesmä rgil tuleb välja selgitada, kas on otstarbekas ja 
võimalik luua süsteem vedajate sertifitseerimiseks, kes lisaks ühenduse ja siseriiklike seadustega kehtestatud minimaalsetele turvameetmetele järgivad eriti rangeid liiklusohutusnõudeid. 
Bussiveosektor peab tagama tõhusad ja kõrge kvaliteedilised teenused: reisijate heaolu 
parandamine, õigus saada teavet piletihindade , lepingutingimuste, kaebuste lahendamise, 
vaidluste lahendamise mehhanismide, liikum ispuudega inimeste transpordiks paremini 
sobivate sõidukite kohta jne. Seega tuleb arvesse  võtta kõiki küsimusi, mis on seotud reisjate 
õigustega bussiveosektoris. Komisjon palub kõig il huvitatud isikutel, iseä ranis veoettevõtjatel 
ja tarbijate ühendustel edastada  talle kõnealuse teema kohta käivad mis tahes märkused või 
ettepanekud. 
********************** 
Huvitatud isikud võivad oma märkused või et tepanekud käesoleva aruande kohta saata enne 
15. oktoobrit 2004 järgmisel aadressil:  
Postiaadress  Euroopa Komisjon    Transpordi ja energeetika peadirektoraat    Lgp Isabelle Kardacz    B-1049 Brüssel Faks:   Lgp Isabelle Kardacz 
   + 32 (2) 295.21.65 
e-post:   isabelle.kardacz@cec.eu.int