[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 16.10.2009

KOM(2009)526 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE,

mis on koostatud EÜ asutamislepingu artikli 276 lõikele 3, Euratomi asutamislepingu artikli 180b, finantsmääruse artikli 147 ja EAFi finantsmääruse artikli 119 lõike 5 kohaselt 2007. aasta eelarve täitmist kinnitava otsuse järelmeetmete kohta (kokkuvõte) - Euroopa Parlamendi resolutsioonid{SEK(2009)1427}

SISUKORD

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, mis on koostatud EÜ asutamislepingu artikli 276 lõikele 3, Euratomi asutamislepingu artikli 180b, finantsmääruse artikli 147 ja EAFi finantsmääruse artikli 119 lõike 5 kohaselt 2007. aasta eelarve täitmist kinnitava otsuse järelmeetmete kohta (kokkuvõte) - Euroopa Parlamendi resolutsioonid {SEK(2009) xxx} 1

PREAMBUL 3

I – KOMISJONI VASTUSED ETTEPANEKUTELE, MILLE EUROOPA PARLAMENT ON ESITANUD ÜLDEELARVE TÄITMISE ARUANDE KINNITAMISE RESOLUTSIOONIS 4

a) Valdkonnaülesed küsimused 4

b) Valdkondlikud küsimused 7

c) Kontrollikoja eriaruanded 10

II – Euroopa Arengufondid 10

III – Ettepanekud ameteid käsitlevates resolutsioonides 10

PREAMBUL

Järgnev on komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile (EP) on koostatud vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 276 lõikele 3, Euratomi asutamislepingu artiklile 180b, finantsmääruse artiklile 147 ja EAFi finantsmääruse artikli 119 lõikele 5 ja käsitleb 2007. aasta[1] eelarve täitmist kinnitava otsuse järelmeetmeid. Tõlkimise ja ajapiirangute tõttu avaldatakse käesolev aruanne kõigis ELi ametlikes keeltes käesoleval kokkuvõtlikul kujul. Komisjoni täielikud vastused parlamendi igale konkreetsele ettepanekule on kättesaadavad komisjoni talituste töödokumendis,[2] mis on avaldatud inglise, prantsuse ja saksa keeles. Mõlemad järelmeetmete aruanded on seotud Euroopa Parlamendi 23. aprillil 2009 vastuvõetud resolutsioonidega.

Käesoleva kokkuvõtliku aruande iga peatükk[3] sisaldab viiteid eespool nimetatud komisjoni talituste täieliku töödokumendi punktidele. Need viited aitavad lugejatel leida talituste töödokumendis kõik vastava peatükiga seotud või neile erilist huvi pakkuvad ettepanekud (ja komisjoni kavandatud või juba võetud meetmed).

Üldeelarve, EAFi ja ametite eelarve täitmist kinnitavates otsustes on komisjon tuvastanud kokku 203 Euroopa Parlamendi ettepanekut. Neist 99 ettepaneku puhul nõustub komisjon võtma parlamendi soovitatud meetmeid. Komisjon leiab, et 96 ettepaneku puhul on nõutud meetmeid juba rakendatud või rakendamisel, kuigi mõnel juhul tuleb meetmete tulemusi veel hinnata. Olemasoleva õigusliku raamistiku või oma institutsiooniliste õiguste tõttu ei saa komisjon nõustuda 8 ettepanekuga[4].

I – KOMISJONI VASTUSED ETTEPANEKUTELE, MILLE EUROOPA PARLAMENT ON ESITANUD ÜLDEELARVE TÄITMISE ARUANDE KINNITAMISE RESOLUTSIOONIS

Järgneb kokkuvõte komisjoni vastustest konkreetsetele ettepanekutele, mille Euroopa Parlament esitas oma 2007. aasta eelarve täitmise aruande kinnitamise resolutsioonis. Asepresident Kallas saatis esmase vastuse resolutsiooni igale punktile eelarvekontrolli komisjoni raportöörile ja eesistujale 15. mail 2009.

a) Valdkonnaülesed küsimused [5]

Kinnitav avaldus (komisjoni talituste töödokument, punktid 3-11)

Komisjon tervitab nagu Euroopa Parlamentki kontrollikoja märkusteta järeldusotsust 2007. aasta raamatupidamisarvestuse kohta. Komisjon jätkab oma raamatupidamisandmete ja raamatupidamisarvestuse kvaliteedi parandamist kontrollikoja soovituste kohaselt.

Komisjon nõustub, et tehingutes esinevate vigade suure arvu põhjuste hulka kuulub ka eeskirjade keerukus. Komisjon tunnistab, et lihtsustamine aitaks paremini rakendada ELi poliitikat ja vähendada vigu, kuid juhib tähelepanu sellele, et eeskirjade ja abikõlblikkuskriteeriumide teatav keerukus on vältimatu, sest need kehtestatakse sageli soovitavate poliitiliste eesmärkide saavutamiseks ning need on keeruka õigusloomemenetluse tulemus. Parandused on kaasatud 2007.–2013. aasta õiguslikesse alustesse. Mais 2009 tehti seoses finantskriisiga otsus täiendavate lihtsustusmeetmete kohta struktuurifondide jaoks, näiteks võimalus deklareerida kulusid kindlaksmääratud protsendimäärade, ühiku maksumuse ja ühekordsete summade alusel. Lihtsustamise mõju hakkab eeldatavasti avalduma keskpikas kuni pikas perspektiivis. Peale selle teeb komisjon tööd, et tuvastada võimalikke täiendavaid valdkondi lihtsustamiseks, eelkõige seoses ettevalmistustega finantsmääruse iga kolme aasta järel toimuvaks läbivaatamiseks. See võiks keskenduda eriti toetustele, eelkõige abikõlblikkuseeskirjadele; juhtimismeetoditele, mille sätted on muutunud järjest keerukamaks ja mis on üliolulised eelkõige välisabi tõhususe ja välisabi kättetoimetamise täiustamiseks; ning kontrollimeetmetele. Abikõlblikkuseeskirjade keerukus on otseselt seotud tehingute seaduslikkuses ja tavapärasuses piisava kindluse saavutamiseks vajalike kontrollide ulatuse ja maksumusega. Kui abikõlblikkuseeskirju otsustatakse lihtsustada ning need tulemuslikult rakendatakse (näiteks ühekordsete summade ja kindlate protsendimäärade suurem kasutamine, nõustumine riiklike abikõlblikkuseeskirjade kasutamisega liikmesriigi poolse kaasrahastuse puhul), saab tehingute käigus vähem vigu tekkida, mis võimaldaks vähendada kontrollimise ulatust (kontroll võib keskenduda rohkem väljundile kui sisendile) ja seega vähendada kontrollikulusid. Komisjon töötab välja aktsepteeritava veaohu mõistet, et teha kindlaks kontrolli kõige tasuvam ulatus, s.o leida sobiv tasakaal kulude ja kasu (vigade määra vähendamise) vahel. Samuti uurib komisjon valdkondlike õigusaktide täiendava lihtsustamise põhimõtteid järgmise vooru põhiõigusaktide jaoks, mis jõustuvad 2014. aastal.

Eelarve haldus – finantskorrektsioonid, sissenõutud summad ja maksete peatamine (komisjoni talituste töödokument, punktid 12-13)

2008. aastal tehti finantssüsteemis ABAC muudatusi, et võimaldada seostada tagasinõutud summad konkreetsete vigade või rikkumistega. See on võimaldanud komisjonil esitada 2008. aasta aruandluses täielikumaid ja usaldusväärsemaid andmeid tagasinõutud summade kohta. Komisjon tegeleb ka liikmesriikide finantskorrektsioonide kohta esitatavates aruannetes sisalduvate andmete usaldusväärsuse ja täielikkuse parandamisega.

Peale selle viib komisjon vajadusel läbi finantskorrektsioone. Komisjon on 19. veebruari 2008. aasta tegevuskava raames, mis käsitleb komisjoni järelevalverolli tugevdamist struktuurimeetmete ühisel juhtimisel, astunud samme tagamaks, et struktuurifondide töös avastatud rikkumistega tegeletaks kohe nende tuvastamisel ning finantskorrektsioonid tehtaks kiiresti.

Ühise juhtimise valdkonnas kättesaadavad auditite ja deklaratsioonide iga-aastased kokkuvõtted ja riiklikud haldusdeklaratsioonid (komisjoni talituste töödokument, punktid 14-18)

Asjaomaste peadirektoraatide aasta tegevusaruannetes on esitatud hinnang iga-aastastele kokkuvõtetele ja nende panusele liikmesriikide kontrollisüsteemide toimimisse. Iga-aastased kokkuvõtted võivad pakkuda lisaväärtust, eriti juhul, kui need sisaldavad probleemide analüüsi või kinnitavat avaldust, toovad esile häid tavasid ja pakuvad välja lahendusi. Komisjon teeb liikmesriikidega jätkuvalt koostööd iga-aastaste kokkuvõtete täiustamiseks. Võrreldes 2007. aastaga täitsid liikmesriigid 2008. aastal finantsmääruse artikli 53b lõikes 3 sätestatud kohustust esitada iga-aastane kokkuvõte ning täitsid täielikult või suurel määral miinimumnõuded. 2008. aasta jaoks andis komisjon välja uued ja paremad suunised iga-aastaste kokkuvõtete koostamiseks struktuurifondide kohta. Samuti tervitab komisjon seitsme liikmesriigi algatust lisada oma 2008. aasta kokkuvõtetele kinnitav avaldus, nagu soovitatakse täiendatud suunistes.

Koos 2008. aastal saadud nelja riikliku haldusdeklaratsiooniga on nüüdseks teatava riikliku kinnituse esitanud liikmesriike 11. Komisjon toetab jätkuvalt liikmesriike, kes esitavad vabatahtlikke riiklikke deklaratsioone ELi fondide kasutamise kohta. Selleks analüüsib komisjon esitatud deklaratsioone, et määrata kindlaks vormi ja käsitlusalaga seotud aspektid, mis annavad lisaväärtust.

Kontrollisüsteemid (komisjoni talituste töödokument, punktid 19-33)

Viimastel aastatel on komisjon teinud märkimisväärseid pingutusi oma kontrollisüsteemide täiustamiseks vastavalt kontrollikoja soovitustele ja eelarve täitmist kinnitava asutuse ettepanekutele. Siseauditi või välise audiitori avastatud puuduste kõrvaldamiseks on komisjon koostanud tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks (2006. aastal) ja tegevuskava komisjoni järelevalverolli tugevdamiseks struktuurimeetmete puhul (2008. aastal). 2009. aasta alguses võttis komisjon vastu ühtse sisekontrolli raamistiku loomise tegevuskava mõjuaruande (KOM(2009 43), milles antakse aru meetmete lõpuleviimisest. Samal ajal võeti vastu ka aruanne tegevuskava kohta komisjoni järelevalverolli tugevdamiseks struktuurimeetmete puhul (KOM(2009) 42). Puuduste tuvastamisel tegeleb komisjon jätkuvalt oma ja partnerite kontrollisüsteemide täiustamisega.

Iga-aastastes tegevusaruannetes antud kinnituste ja tehtud reservatsioonide alusel koostatud koondaruandes hinnatakse komisjoni haldusalaseid saavutusi asjaomasel aastal. Selles antakse komisjoni talitustele soovitusi meetmete võtmiseks nende iga-aastastes tegevusaruannetes tehtud reservatsioonide põhjuste kõrvaldamiseks ja edusammude pidevaks jälgimiseks.

Komisjon usub, et aktsepteeritava veamäära meetod võib anda selgema ettekujutuse sobivast tasakaalust vigade määra ja kontrollikulude vahel, edendades seeläbi ELi rahaliste vahendite mõistlikku ja tõhusat haldamist. Ta esitas 2008. aasta detsembris selleteemalise teatise (KOM(2008) 866), kasutades näidetena struktuurifonde ja maaelu arengut. Komisjon teeb konkreetseid ettepanekuid aktsepteeritava riski kohta teadusuuringute, energeetika ja transpordi ning maaelu arendamise valdkonnas 2010. aasta esimesel poolel ja välisabi, arenguabi ja laienemispoliitika ning halduskulude valdkonnas 2010. aasta teisel poolel.

Läbipaistvus (komisjoni talituste töödokument, punktid 34-40)

Komisjon on loonud finantsläbipaistvuse süsteemi, mis pakub täielikke, otsingu teel leitavaid ja võrreldavaid andmeid tsentraalselt hallatavatest vahenditest abi saajate kohta. Ühisjuhtimise jaoks on Europa-veebisaidil olevas portaalis lingid liikmesriikide veebisaitidele, kus pakutakse teavet kooskõlas vastuvõetud rakenduseeskirjade ja suunistega.

Peale selle nõustus kõrgetasemeline Euroopa parlamendi ja komisjoni töörühm 22. aprillil huvide esindajate ühise registri loomisega.

Komisjon on seisukohal, et olemasolev komisjoni liikmete käitumiskoodeks juba sisaldab põhjalikke ja asjakohaseid reegleid vastutuse ja eetilisuse kohta. Sellegipoolest jätkuvad arutelud olemasoleva raamistiku võimaliku täiustamise üle.

Finantsmäärus (komisjoni talituste töödokument, punkt 41)

Komisjon esitab oma ettepaneku finantsmääruse tuleviku kohta vastavalt kehtivatele tingimustele mais 2010. Nagu seda varemgi on tehtud, arutatakse tulevast finantsmäärust ning peetakse sellealaseid läbirääkimisi tihedas koostöös parlamendi ja nõukoguga. Juhul kui Lissaboni leping on jõustunud, kuulub finantsmäärus kaasotsustamisele Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt.

Pettustevastane Amet (OLAF) (komisjoni talituste töödokument, punktid 42-46)

Vastavalt kehtivatele eeskirjadele on OLAFil vahetu juurdepääs kogu komisjoni käsutuses olevale teabele, mida on vaja uurimistegevuseks, kaasa arvatud andmebaasides sisalduv teave.

Finantshuvide kaitse konventsiooni teine protokoll jõustus 19. mail 2009. Enamik liikmesriike on selle ratifitseerinud ning see võimaldab konkreetselt otsest koostööd Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide õigusasutuste vahel ühenduse finantshuvide kaitsel.

Kolmandate riikide abisaajate kohta lisatakse kõigisse tulevastesse lepingutesse säte, mille kohaselt nende riikide ametiasutused peavad tegema OLAFiga täielikult koostööd.

Komisjon vaatab läbi oma distsiplinaarpraktika eesmärgiga kiirendada menetlust, näiteks tihedama koostöö kaudu OLAFi ja komisjoni juurdlus- ja distsiplinaarametiga (IDOC).

b) Valdkondlikud küsimused

Omavahendid (komisjoni talituste töödokument, punkt 47)

Komisjon on võtnud soovitatud meetmeid seoses kaudselt mõõdetavaid finantsvahendusteenuseid hõlmavate rahvakogutulu andmete kasutamisega ühenduse omavahendite arvutamiseks. Komisjoni „otsuses kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste (FISIM) jaotamise kohta Euroopa Ühenduse eelarve ja omavahendite eesmärgil kasutatava rahvakogutulu kindlaksmääramiseks” (KOM(2009) 238 (lõplik), võetud vastu 26. mail 2009) sätestatakse FISIMi jaotamine omavahendite eesmärgil kasutatava rahvakogutulu kindlaksmääramiseks tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2005.

Põllumajandus ja loodusvarad (komisjoni talituste töödokument, punktid 48-53)

Ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamise kokkulepe toob kaasa ühtse otsemaksete kava täiendava lihtsustamise (näiteks nõuete liikide arvu vähendamine, nõuete võimalik ühendamine) ja toetuste täiendava lahutamise toodangust (näiteks põllukultuuride, seemnete, humala, loomade eest makstavad lisatasud). Halduse mõttes tähendab toetuste toodangust lahutamine paremat kontrollitavust ja vajadust kontrollida konkreetsete valdkondlike tingimuste täitmise asemel vaid üldiste ühtse otsemaksete kava eeskirjade täitmist (s.o ei ole vaja veenduda, et saak oleks tõepoolest toodetud).

Ühendus jätkab ühtse haldus- ja kontrollsüsteemi menetluse tähelepanelikku jälgimist Kreekas. Kreeka on täitnud oma tegevuskava ja loonud uue toimiva maatükkide identifitseerimissüsteemi. Kreeka ametiasutused hakkavad uut süsteemi esmakordselt kasutama 2009. aasta toetuste taotluste menetluse ajal.

Maaelu arendamiskulude puhul, millega seondub enamik vigu, on vastloodud Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi haldus- ja kontrollisüsteem 2007. aastast vastavalt nõukogu määrusele nr 1290/2005 ühtlustatud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi tagatiste süsteemiga. Seega laienevad Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi süsteemi laialdaselt tunnustatud eelised tulevikus ka maaelu arendamiskuludele. Peale selle on liikmesriigid kohustatud tagama, et kõik maaelu arendamise meetmed oleks tõendatavad ja kontrollitavad, ja tagama kehtivate eeskirjade järgimise. Komisjon on andnud liikmesriikidele ka täiendavaid juhiseid, kuidas rakendada põllumajanduse keskkonnameetmeid.

Kalandustoetused (komisjoni talituste töödokument, punktid 54-57)

Ühise kalanduspoliitika 2002. aasta reformiga juba saavutati suurt edu jätkusuutlikkuse alal, eelkõige keskkonnaküsimuste paremal integreerimisel kalanduse juhtimisse ning osade otseselt ületootmist põhjustanud finantstoetuste kõrvaldamisel. 2009. aasta aprillis ilmunud roheline raamat ühise kalanduspoliitika reformi kohta käivitas praegugi kestva avaliku konsultatsiooni, milles tegeletakse eriti kalandusele antava ja ühise kalanduspoliitika eesmärkidega vastuolus oleva riikliku finantstoe küsimusega.

Ühtekuuluvus (komisjoni talituste töödokument, punktid 58-70)

Komisjon on kaasanud oma 2009.–2011. aasta auditistrateegiasse kõik käimasolevad meetmed, mida ta võtab tegevuskava raames, et tugevdada oma järelevalverolli struktuurimeetmetes (näiteks riiklike heastavate meetmete tegevuskavade lõpuleviimine, maksete peatamise ja finantskorrektsioonide menetlused). Komisjon näitas rakendusaruandes (KOM(2009) 42), et tegevuskava on andnud tulemusi, ja kohustus esitama 2010. aasta alguses aruande tegevuskava algse mõju kohta.

Komisjoni audititegevus põhineb riskide igakülgsel hindamisel, mida regulaarselt ajakohastatakse. Selles võetakse arvesse mitmeid tegureid, sealhulgas varasemate auditite tulemused ja finantskorrektsioonide tase, ning selle tulemuseks on audititegevuse hoogustamine riskantsemate valdkondade ja programmide puhul. Seda teavet tuleks siiski tõlgendada ettevaatlikult. Eriti liikmesriikide suhtes tehtud finantskorrektsioonide tase ei peegelda niivõrd asjaomast riskitaset.

Komisjon on jätkanud tööd 2007.–2013. aasta eeskirjade lihtsustamiseks, eelkõige rikkumistest teatamise süsteemi alal ja selleks, et anda võimalus deklareerida kulusid kindlaksmääratud protsendimäärade, ühiku maksumuse või ühekordsete summade alusel.

Sisepoliitika, sealhulgas teadusuuringud (komisjoni talituste töödokument, punktid 1 ja 71 -91)

Teadusuuringute valdkonnas on komisjon koostanud 6. raamprogrammi mitmeaastase kontrollistrateegia. See põhineb nende vigade tuvastamisel ja parandamisel, mida ei suudetud enne makse tegemist dokumendipõhise kontrolli käigus tuvastada. Eesmärk saavutatakse järelauditite arvu märkimisväärse suurendamise ja ülemakstud summade tagasinõudmise teel. Viimastel aastatel on see juba aidanud vähendada vigade määra.

7. raamprogramm on toonud kaasa olukorra edasise paranemise ja hulga olulisi lihtsustusi. Osalejate tagatisfondi kasutuselevõtmine on aidanud hoomatavalt vähendada eelfinantskontrollide arvu ja kaitsemeetmete kasutamist. Tagatisfond vahetab välja 6. raamprogrammis sätestatud alltöövõtjate kollektiivse finantsvastutuse. 7. raamprogrammis osalemise eeskirjades (artikkel 31) on sätestatud, et sisse võib nõuda keskmise kulu, kui see ei hälbi oluliselt tegelikest kuludest.

Peale selle välditakse osalejate ühtse registreerimissüsteemi abil korduvate taotluste esitamist abisaajatele ning paraneb andmete kvaliteet ja ühtsus kõigis toetuste haldamise süsteemides. e-FP7 algatuse raames saavutatakse täiendavaid edusamme täielikult elektrooniliste teabevahetussüsteemide järkjärgulise kasutuselevõtmisega kogu ettepanekute ja toetuste haldusahelas.

Komisjoni üksikasjalikud vastused ettepanekutele, mille Euroopa Parlament andis sisepoliitika konkreetsete poliitikavaldkondade kohta, leiab lisatud talituste töödokumendist.

Välistegevus, valitsusvälised organisatsioonid ja arengukoostöö (komisjoni talituste töödokument, punktid 92 -111)

Komisjon on võtnud meetmed kontrolli tugevdamiseks rakendusorganisatsioonide tasandil, eelkõige uued auditi standardsuunised ja auditisüsteemi CRIS arendamine järelmeetmete võtmiseks. Kuna nimetatud meetmed on võetud kasutusele alles hiljuti, eeldab komisjon, et nende eelised selguvad täielikult hiljem. Seni jätkab komisjon jõupingutusi oma süsteemide edasiseks täiustamiseks kontrollikoja soovituste kohaselt. Komisjon kavatseb võtta selliseid meetmeid nagu erisuuniste väljatöötamine, mis aitaksid rakendusorganisatsioonidel paremini hallata EÜ rahalisi vahendeid ja järgida EÜ eeskirju, tugevdades sellega ennetavaid meetmeid.

ÜRO kaudu tehtava komisjoni ja partnerriikide koostöö ning EIP ja arengupankade kaudu antava abi hiljutised hindamised on näidanud, et need annavad lisaväärtust ja käegakatsutavaid tulemusi, eriti suuremate sihtfondide puhul. Lisaks on sellistes algatustes osalemine võimaldanud komisjonil sekkuda poliitiliselt tundlikes piirkondades, kus abi andmine ei oleks muidu võimalik olnud. Komisjon on suutnud rakendamisel ära kasutada oma mitmepoolsete partnerite kohaloleku ja oskusteabe. Komisjon jätkab tihedat koostööd ÜROga kontrollkäikude tulemuslikkuse parandamiseks ning ühenduse panuse läbipaistvuse ja nähtavuse suurendamiseks ÜROs. Selleks lepiti 2009. aasta aprillis toimunud finants- ja haldusraamistiku leping (FAFA) töörühma kuuendal iga-aastasel istungil kokku kontrollkäikude suunistes. Suuniseid on juba edukalt katsetatud eelmisel aastal.

Komisjon on alates 2008. aastast avaldanud kooskõlas finantsmääruse artikli 30 lõikega 3 välisest rahastamistegevusest abisaajate nimed. See nimekiri on ammendav ega piirdu seetõttu „valitsusväliste organisatsioonidega”, kuna sellel üldisel terminil puudub ühiselt kokkulepitud õiguslik määratlus. Rahastamislepingu puhul teeb komisjon kindlaks, kas valitsusvälised osalejad on kõlblikud saama EÜ abi nende oma riikliku õigusraamistiku alusel.

Komisjon vastused muudele välissuhete, humanitaarabi ja arengupoliitikaga seotud ettepanekutele leiab lisatud komisjoni talituste töödokumendis välistegevust ja Euroopa Arengufonde käsitlevate punktide alt.

Ühinemiseelne strateegia (komisjoni talituste töödokument, punktid 112-120)

Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisel Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007 kehtestati koostöö- ja jälgimiskord, et aidata kõrvaldada teatavaid puudujääke kohtureformis ja võitluses korruptsiooniga (Bulgaaria puhul ka organiseeritud kuritegevusega) ning jälgida perioodiliste aruannete kaudu edusamme kõnealustes valdkondades. Viimased aruanded võeti vastu 22. juulil 2009 ja saadeti Euroopa Parlamendile (KOM(2009 401 (lõplik) ja KOM(2009) 402 (lõplik)).

Kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide puhul on korruptsiooni- ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus kõigi ühinemis- ja/või Euroopa partnerluste peamine prioriteet. Komisjon on muutnud selle ka oma ühinemiseelse abi rahastamisvahendi rakendamisstrateegia lahutamatuks osaks. Kõik ühinemiseelse abi rahastamisvahendi mitmeaastased suunavad kavandamisdokumendid sisaldavad nüüd prioriteedina korruptsioonivastast võitlust. Koostöös OLAFiga on kavas välja pakkuda ja ette valmistada täiendavaid praktilisi algatusi.

Halduskulud (komisjoni talituste töödokument, punktid 121-126)

Komisjoni üksikasjalikud vastused Euroopa koolide, personaliküsimuste ja ühenduse hoonetega seotud ettepanekutele leiab lisatud talituste töödokumendist. Teave hoonete kavandamise kohta on kättesaadav 2008., 2009. ja 2010. aasta esialgses eelarveprojektis ning 2009. aasta ümberpaigutuste arutelus[6]. Teave sisaldab ka andmeid täiendava büroopinna vajaduse kohta lähiaastail.

Järelmeetmed seoses eelarve täitmise kinnitamise otsusega (komisjoni talituste töödokument, punkt 127)

Komisjon rakendab järelmeetmeid kõigi kinnitavates otsustes tehtud ettepanekute suhtes, v.a kui need ei ole kooskõlas olemasoleva õigusraamistiku või komisjoni institutsiooniliste õigustega. Komisjon annab vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 276 lõikele 3 ja finantsmääruse artiklile 147 igal aastal Euroopa Parlamendile aru parlamendi kinnitavatesse otsustesse lisatud tähelepanekute ja märkuste alusel võetud meetmetest.

c) Kontrollikoja eriaruanded

Euroopa Parlament lisas oma eelarve täitmise aruannet kinnitavasse resolutsiooni komisjonile suunatud ettepanekud, mis on seotud mitme 2007. ja 2008. aastal avaldatud kontrollikoja eriaruandega. Komisjoni vastused nendele ettepanekutele leiab komisjoni talituste töödokumendist (punktid 128-169).

II – Euroopa Arengufondid

Energilisi jõupingutusi on tehtud eelarvetoetuse programmide abikõlblikkuse analüüsi täiustamiseks ning rahastamislepingute ja makseotsuste selguse suurendamiseks. 2008. aastal heakskiidetud eelarvetoetuse programmide alane teave on esitatud kokkuvõtlikult 2008. aasta tegevuskavades[7].

Et rahuldada veelgi suurema läbipaistvuse nõuet eelarvetoetuse käsitlemisel, annab komisjon järgmistes aastaaruannetes Euroopa Ühenduse arengu- ja välisabipoliitika ning selle rakendamise kohta põhjalikuma ülevaate eelarvetoetusega seonduvates küsimustest.

Eelkontroll moodustav suure osa EuropeAidi praegusest kontrollistrateegiast, tänu millele kõik selliste kontrollide käigus tuvastatud vead saab parandada enne lõppmaksete heakskiitmist. Kui see on vajalik ja asjakohane, hõlmab selline kontroll, sõltuvalt lepingu/töövõtja liigist, auditeid ja spetsiaalset tehnilist sertifitseerimist, mida teostavad sõltumatud eksperdid ja mille tulemuseks on ulatuslikud kontrollid rakendusorganisatsioonide tasandil, eelkõige enne lõppmaksete tegemist.

Üksikasjalikumat teavet kõigi Euroopa Arengufondidega seotud ettepanekute kohta leiab komisjoni talituste töödokumendist (punktid 170-183).

III – Ettepanekud ameteid käsitlevates resolutsioonides

Nagu sätestatud 10. märtsi 2009. aasta ühisavalduses, kavatseb reguleerivate ametite alane institutsioonidevaheline töörühm lahendada selles osalevate institutsioonide tõstatatud küsimusi, mis hõlmavad muu hulgas ametite rolli ja positsiooni ELi institutsioonilises raamistikus, ametite loomist, struktuuri ning töökorda, samuti nende rahastamist, eelarvet, järelevalvet ja juhtimist. Tehnilisel tasandil on koostatud ja kooskõlastatud konkreetsete küsimuste nimekiri. Töörühm töötab ja komisjon võtab sõltuvalt nende arutelude tulemustest vajalikud meetmed.

Komisjoni vastused Euroopa Parlamendi ettepanekutele üldiste reguleerivate ametitega seotud küsimustes ja talle saadetud ettepanekutele konkreetsete ametite kohta leiab komisjoni talituste töödokumendist (punktid 184-203).

* * *

[1] 2007. aasta üldeelarve täitmise aruande kinnitamine, 2007. aasta EAFi eelarve täitmise aruande kinnitamine, 2007. aasta ametite eelarve täitmise aruande kinnitamine.

[2] Komisjoni talituste töödokument, mis on lisatud Euroopa Parlamendile esitatud komisjoni aruandele 2007. aasta eelarve täitmist kinnitava otsuse järelmeetmete kohta.

[3] Nii käesolevas kokkuvõtlikus aruandes kui ka talituste täielikus töödokumendis järgitakse võimalikult täpselt Euroopa Parlamendi ettepanekuid sisaldavate resolutsioonide ülesehitust.

[4] Vt ettepanekud 7, 73, 93, 126, 134, 135, 167 ja 182.

[5] Euroopa Parlamendi peamistes järeldustes tõstatatud küsimusi käsitletakse allpool vastavates punktides.

[6] Ümberpaigutused DEC5 ja DEC24.

[7] Vt http://ec.europa.eu/europeaid/work/ap/aap/2008_en.htm