Majanduslik olukord ja rahutused on mõjutanud Euroopa ärikogukonda Hongkongis erineval määral. Euroopa ettevõtjad on peamiselt äraootaval seisukohal, kuigi nad tunnevad suurt muret poliitilise ummikseisu, vägivalla ja ettevõtjatele avaldatava enneolematu surve pärast. Euroopa ärikogukond hindab kõrgelt Hongkongi kindlat õigussüsteemi, kohtute sõltumatust, põhiõigusi ja -vabadusi ning poliitilise sekkumiseta ettevõtluskeskkonda kui erihalduspiirkonna konkurentsivõime põhitegureid. Nende väärtuste mis tahes nõrgenemine vähendaks Hongkongi atraktiivsust ja konkurentsieelist muude ärikeskuste eest.

Majanduslikus plaanis oli 2019. aasta Hongkongi jaoks raske: SKP kahanes 1,2 % ja silmitsi tuli seista viimase viieteistkümne aasta esimese eelarvepuudujäägiga. See oli suuresti põhjustatud välistest teguritest, nagu Hiina majanduskasvu aeglustumine ning USA ja Hiina kaubandusvaidlus, mille mõju oli tunda juba 2018. aasta lõpu poole, ent väga suur mõju, eriti turismiga seotud sektoritele, oli ka 2019. aasta teises pooles toimunud rahutustel. Hongkongil on siiski suur eelarvereserv ja välisvaluutareserv, mis võimaldab tal keerulises keskkonnas hakkama saada, tagada valuuta stabiilsuse ja toetada ettevõtlust. Hongkongi finants- ja pangandussektor on jätkuvalt vastupidavad ja väga konkurentsivõimelised, mis võimaldab Hongkongil olla edasi maailma esimene esmaste avalike pakkumiste keskus ja vältida paanikast tingitud kapitali väljavoolu.

Suurenenud on mure põhimõtte „üks riik, kaks süsteemi“ ja Hongkongi autonoomsuse nõrgenemise pärast. Üldjuhul austatakse Hongkongis jätkuvalt põhivabadusi ning õigusriigi põhimõte ja kohtusüsteemi sõltumatus on endiselt olulised kaitsemeetmed. Sõnavabaduse puhul on ilmnenud siiski mõni muret tekitav suundumus, eriti toimuvate meeleavalduste käigus. Kõrge kohtu 18. novembri otsuse peale, millega nn maskivastane seadus kuulutati põhiseaduse vastaseks, märkis Peking, et Hongkongi kohtud ei saa teha otsuseid selle kohta, kas Hongkongi õigusaktid on kooskõlas põhiseadusega. Mis tahes samm, millega kärbitakse selles valdkonnas kohtute volitusi, vähendaks Hongkongi autonoomiat, sealhulgas kohtusüsteemi sõltumatust, ja kahjustaks õigusriigi põhimõtet. Korruptsioonivastane süsteem oli jätkuvalt jõuline ja vastupidav.

EL innustab jätkuvalt Hongkongi erihalduspiirkonna ja keskvalitsuse ametiasutusi jätkama põhiseaduse kohaselt valimisreformi ning jõudma kokkuleppele demokraatlikus, õiglases, avatud ja läbipaistvas valimissüsteemis. Üldised valimised tagaksid Hongkongi valitsusele suurema üldsuse toetuse ja legitiimsuse, mis aitaks saavutada Hongkongi majanduslikke eesmärke ja lahendada sotsiaal-majanduslikke probleeme. Et tagada Hongkongi pikemaajaline stabiilsus, on vaja veenvat vastust muredele, mida väljendatakse toimuvate meeleavalduste kaudu.

2019. aasta oli Hongkongi jaoks erakordselt keeruline. Toimusid pidevad rahutused, mis olid algselt põhjustatud ettepanekutest muuta väljaandmist reguleerivat seadust, mille esimene lugemine toimus seadusandlikus kogus 3. aprillil 2019. Aasta teist poolt iseloomustasid ulatuslikud meeleavaldused kaasneva vägivallaga, ülikoolide piiramine, vandalism ning transpordivõrkude, lennujaama ja muu igapäevase tegevuse häirimine. Meeleavaldajad esitasid Hongkongi valitsusele viis nõudmist. Rahutuste põhjusteks olid nii poliitilised kui ka sotsiaal-majanduslikud mured. Valitsus võttis selle peale tagasi väljaandmiseelnõu, rakendas esimest korda pärast 1967. aastat erakorralisi volitusi, et kehtestada nn maskivastane seadus, ning suhtles kogukonnaga peetud dialoogi kaudu vähesele määral protestiliikumise esindajatega. Tuginedes väidetele politseivägivalla kohta, nõudsid meeleavaldajad ulatusliku uurimiskomisjoni moodustamist. Hongkongi valitsus siiski keeldus mis tahes sõltumatu komisjoni loomisest. Politsei kohta esitatud kaebustega tegeleval sõltumatul nõukogul (IPCC) on käsil mitme väidetava politseivägivalla juhtumi läbivaatamine. Nõukogu pidi avaldama oma esialgse aruande 2020. aasta alguses. Paraku on seatud kahtluse alla selle nõukogu volituste piisavus.

2019. aastal andsid tooni arutelu õigusemõistmisest kõrvale hoidvaid kurjategijaid ja kriminaalasjades osutatavat vastastikust õigusabi käsitleva seaduse eelnõu („väljaandmiseelnõu“) üle ning kavandatud meetmete põhjustatud massimeeleavaldused. Hongkongi julgeolekubüroo esitas selle ettepaneku 2019. aasta veebruaris, et hõlbustada kurjategijate väljaandmist Hiinale, Taiwanile ja teistele. Reformi ühe põhjusena nimetati asjaolu, et puudub alus mõrvasüüdistusega Hongkongi kodaniku väljaandmiseks Taiwanile.

Väljaandmiseelnõu sai õigusala töötajate, ettevõtjate ja kodanikuühiskonna karmi kriitika osaliseks. Kriitika oli põhjustatud eeskätt sellest, et esialgne eelnõu hõlmas väga erinevaid kuritegusid, eelnõus ei olnud ette nähtud kavandatud väljaandmisjuhtude piisavat kontrolli ning Mandri-Hiina õigussüsteem ei taganud piisavat inimõiguste kaitset ja asjakohaseid protsesse. Hongkongi valitsus tegi selle peale ettepanekusse muudatused, vähendades nende kuritegude arvu, mille eest võidakse välja anda, 46-lt 37-le ning täpsustades, et väljaandmist kohaldatakse üksnes kuritegude puhul, mille eest karistatakse enam kui kolme aasta pikkuse vangistusega. Avalikkuse vastuseis ettepanekule kasvas, toimusid suured kogunemised ja seadusandlikus kogus peeti ägedaid arutelusid.

Et vastasseis selles küsimuses suurenes, vähendas administratsioon seaduseelnõu analüüsimist seadusandliku kogu komitees. Lisatagatiste lisamine eelnõusse ei nõrgendanud avalikkuse vastuseisu. Inim- ja kodanikuõiguste eest seisva liikumise (CHRF) sõnul osales 9. juunil toimunud eelnõu vastasel marsil miljon inimest. Erihalduspiirkonna juht Carrie Lam teatas 15. juunil väljaandmiseelnõu menetlemise peatamisest, kuid mitte sellest loobumisest. Uus marss, mis toimus 16. juunil, meelitas väidetavalt ligi kaks miljonit osalejat, mis teeb sellest suurima taolise kogunemise Hongkongi ajaloos. Mõlemad marsid olid rahumeelsed. Järgmisena võtsid meeleavaldajad sihikule seadusandliku kogu hoone ja muud valitsushooned. Mõned meeleavaldajad rüüstasid 1. juulil seadusandliku kogu hoonet, tekitades sellele suurt kahju, mille järel hoone suleti kolmeks kuuks. Rühma maskides meeste vägivaldsele rünnakule, mis oli suunatud transiitraudtee Yuen Longi jaamas viibinud reisijate pihta, järgnes avalik pahameeletorm. Rünnak leidis aset pärast väljaandmiseelnõu vastast marssi, järgnedes hoiatustele, et meeleavaldajaid ootab kättemaks, kui nad lähevad Yuen Longi. Politseid kritiseeriti teravalt selle pärast, et ta ei sekkunud, et vägivald õigel ajal maha suruda. Seda vahejuhtumit uurib praegu politsei kohta esitatud kaebustega tegelev sõltumatu nõukogu.

Eelnõu võeti täielikult ja ametlikult tagasi alles 23. oktoobril. Juunis tehtud osaline mööndus ei vaigistanud meeleavaldajaid, kes esitasid nüüd viis nõudmist:

1.võtta eelnõu ametlikult tagasi;

2.luua sõltumatu uurimiskomisjon, et uurida muu hulgas väidetavat politseivägivalda rahutuste ajal;

3.ametiasutused peavad lõpetama sõna „mäss“ kasutamise meeleavalduste puhul, kuna selle kuriteo eest on ette nähtud kuni kümneaastane vanglakaristus;

4.anda vahistatutele amnestia ning

5.korraldada erihalduspiirkonna juhi ja seadusandliku kogu liikmete valimiseks üldised valimised kooskõlas põhiseadusega.

Ilma juhita, kuid hästi korraldatud protestiliikumise taktika on meeleavalduste käigus arenenud. Lisaks korrapärastele lubatud ja ilma loata kogunemistele ja marssidele on korduvalt tõkestatud Hongkongi transpordisüsteemi toimimist. Juulist septembrini rahvusvahelises lennujaamas toimunud osalejaterohked istumisstreigid ja meeleavaldused häirisid tugevalt teenuste pakkumist ja tõid kaasa terminalidesse sisenemise piirangud. Eriline häiringute ja vandalismiaktide sihtmärk on olnud transiitraudteesüsteem, kuna selle süsteemi käitamise eest vastutav äriühing on meeleavaldajate väitel tegutsenud koos valitsusega meeleavalduste takistamise nimel, muu hulgas sulgedes meeleavalduste toimumise paikades jaamu. Vandalismiaktide sihtmärgiks said ka äriahelad, mille omanikke või juhte peeti Pekingi-meelseks.

Pidev ja raske vägivald – süütepommide heitmine ja muude esemete loopimine – on jätnud meeleavaldustele oma jälje. Tuntakse muret mõne protestiliikumise liikme radikaliseerumise pärast. Politsei on sageli kasutanud pisargaasi ning laskemoonana kummikuule ja oakotte. Tulistatud on ka lahingkuulidega. Aasta jooksul avastati mitmeid isetehtud lõheseadmeid. Novembris sai üks meeleavaldaja raskeid vigastusi, kui politsei talle kõhtu tulistas, üks meeleavaldaja hukkus pärast autoparklast alla kukkumist ja üks mees sai raskelt vigastada, kui ta süüdati pärast meeleavaldajatega toimunud vaidlust põlema.

On olnud arvukalt väiteid õiguskaitseasutuste poolse pädevuse ületamise ja võimu kuritarvitamise kohta. Mõni selline kuritarvitamisjuhtum on jäädvustatud kaameraga. Neid väiteid uurib praegu politsei kohta esitatud kaebustega tegelev sõltumatu nõukogu, kellele on antud ülesanne koostada 2020. aasta alguseks avalik aruanne selle kohta, kuidas politseijõud on meeleavalduste ajal käitunud. Paljudel protestiliikumise liikmetel puudub usk sellesse nõukogusse, kelle usaldusväärsus kahanes, kui viiest rahvusvahelisest eksperdist koosnev organ, mille valitsus nõukogu abistamiseks 2019. aasta septembris moodustas, tagasi astus. Eksperdid väitsid avalikult, et nõukogul puudusid piisavad uurimisvolitused ja piisav uurimisalane suutlikkus. Nõukogu vahearuande avaldamine on edasi lükatud seni, kuni on selgunud kohtuliku läbivaatamise tulemused, veendumaks, et nõukogul on rahvarahutustega seotud uurimiste läbiviimiseks vajalikud volitused.

Novembris hõivasid meeleavaldajad ülikoolilinnakud. Hiina Ülikool ja Polütehniline Ülikool olid tunnistajateks vägivaldsetele kokkupõrgetele politseiga ja mitmepäevastele piiramistele. Paljud said vigastada ja paljud vahistati. Mitu silmapaistvat kodanikuühiskonna esindajat, kellest mõni oli lähedastes suhetes Pekingiga, tegi jõupingutusi politsei ja meeleavaldajate vahendajana, kindlustades sellega mõne meeleavaldaja ohutu lahkumise. Suurt muret tunti Polütehnilises Ülikoolis erakorralist arstiabi andnud meditsiinitöötajate vahistamise ja väärkohtlemise pärast. Märgiti, et see takistas vigastatud meeleavaldajatel saada arstiabi ja et sellega rikuti humanitaarnorme. Hoonetele tekitatud kahju ja palavikulise õhkkonna tõttu on ülikoolides semestreid lühendatud ja kasutatud kaugõpet. Novembris toimunud ringkonnanõukogude valimised juhatasid sisse detsembris alanud rahulikuma perioodi, märtsis pöörduti tagasi enamasti vägivallavabade rahvarohkete kogunemiste ja marsside juurde. Politsei näitas üles suuremat valmisolekut lubada kogunemisi – inim- ja kodanikuõiguste eest seisval liikumisel lubati esimest korda pärast augustit korraldada marss. Protestiliikumist toetatakse endiselt laialdaselt: loa saanud marssidel osalenute arv on olnud jätkuvalt suur – inim- ja kodanikuõiguste eest seisva liikumise hinnangul osales 8. detsembril ÜRO inimõiguste päeva tähistamiseks korraldatud marsil 800 000 inimest.

Pidevatele rahutustele reageerimisel on Hongkongi valitsus muu hulgas rakendanud koloniaalajastul kehtestatud laiaulatuslikke erakorralisi volitusi. Oktoobris tugines erihalduspiirkonna juht seadusandlikus kogus 1922. aasta erakorralise seisukorra eeskirjade määrusele, et kehtestada määrus, mille alusel näomaski kandmine avalikel kogunemistel on alates 5. oktoobrist ebaseaduslik (nn näo katmise keelu seadus). See oli esmakordne selliste volituste kasutamine pärast 1967. aastat. Ehkki paljud valitsusmeelsest poliitilisest tiivast toetasid seda sammu, tehti ka teravat kriitikat seoses keeluga kaasneva isikuvabaduse piiramisega, keelu jõustamatusega ja seadusandjatele antud puuduliku kontrollimisvõimalusega.

Õiguslik vaidlustamine tõi kaasa kõrge kohtu 18. novembri otsuse, et määrus ei olnud kooskõlas põhiseadusega ning et määrusega kaasnevad õiguste piirangud olid valitsuse õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks ebaproportsionaalsed. Praegu oodatakse kõrgeima apellatsioonikohtu otsust selles küsimuses.

26. septembril tuli Carrie Lamil vastata seni ainsa kodanikuühiskonnaga peetud avaliku dialoogi raames 150 avalikkuse esindaja esitatud keerulistele küsimustele. Administratsiooni poliitilise innovatsiooni ja koordineerimise ameti juurde on loodud dialoogiamet, et suunata dialoogiga seotud algatusi. Rahvusvahelised partnerid, sealhulgas EL, on toetanud püüdlusi tõhustada dialoogi, et olukorda rahustada. Dialoogi on püüdnud edendada ka kodanikuühiskond.

21. novembril jõustas USA Kongress USA ja Hongkongi inimõiguste ja demokraatia seaduse ning Hongkongi kaitsmise seaduse. Hiina Rahvavabariigi valitsus ja Hongkongi administratsioon kritiseerisid seda sammu teravalt. Samas paljud protestiliikumises osalejad võtsid selle hästi vastu. Neist seadustest esimesega on ette nähtud, et seoses USA poolt Hongkongile antud erilise kaubandusliku staatusega tuleb hinnata korrapäraselt seda, mil määral toetatakse Hongkongi autonoomsust, ning selle seadusega on loodud alus võimalike sanktsioonide rakendamiseks isikute suhtes, kes rikuvad Hongkongis inimõigusi. Hongkongi kaitsmise seadusega on keelatud teatavate õiguskaitse otstarbel kasutatavate kaupade eksport Hongkongi.

24. novembril toimusid ringkonnanõukogude valimised, hoolimata mõne protestiliikumises osaleja kartusest, et valimised võidakse seoses rahutustega ära jätta. Kampaaniaperioodi tumestas vägivald – pandi toime mõni füüsiline rünnak kandidaatide pihta ja esines vandalismi parteide ruumides. Valimised ise toimusid siiski rahumeelses õhkkonnas ja osalemisaktiivsus oli enneolematult suur – 71,2 %. Demokraatliku leeri esindajad said 452 kohast 395 ja saavutasid kontrolli 18 nõukogust 17s. Ringkonnanõukogudel on vaid piiratud nõuandvad ja poliitilised volitused. Nad haldavad märkimisväärse suurusega eelarveid. Samas määravad erihalduspiirkonna juhi valimiseks moodustatava valmiskomisjoni 1 200 liikmest 117 liiget kindlaks ringkonnanõunikud. Valimiskomisjoni demokraatlik leer on nüüd enne erihalduspiirkonna juhi järgmist kavandatud ametissenimetamist 2022. aastal tugevnenud.

Kestvad rahutused ja valitsuse reageerimine neile on vähendanud üldsuse toetust administratsioonile. Oktoobris avaldatud avaliku arvamuse uuringu tulemustest on näha, et erihalduspiirkonna juhi toetusreiting oli langenud rekordiliselt madalale, 20,2 %-le. Muud aasta lõpu poole tehtud uuringud näitasid, et meeleavaldused olid vähendanud üldsuse usaldust ametiasutuste vastu.

EL tegi seoses Hongkongis toimunud arenguga aasta jooksul mitu avaldust. Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tegi ELi nimel avalduse 18. novembril, 2. oktoobril ja 17. augustil. Samuti tehti 17. augustil ühisavaldus koos Kanada välisministriga. Kõrge esindaja pressiesindaja tegi avalduse 13. augustil, 1. juulil ja 12. juunil. Euroopa Parlamendis toimus 18. juulil Hongkongis valitseva olukorra teemal erakorraline arutelu ja võeti vastu sealset olukorda käsitlev resolutsioon. Olukorrale Hongkongis osutati ELi avaldustes ÜRO Peaassamblee kolmandale komiteele ja ÜRO Inimõiguste Nõukogule.