Aruandeperioodile vajutas oma pitseri ka 24. veebruaril 2022 alanud Venemaa sõjaline agressioon Ukraina vastu, mis tõi kaasa sõjapõgenike (90 % neist olid naised ja lapsed) massilise sissevoolu ELi. Inimkaubanduse riski peeti väga suureks algusest peale. Kuritegelikud organisatsioonid tegutsesid Ukraina ja ELi vahelisel piiril juba enne sõda. 2019.–2020. aastal kuulus Ukraina nende kümne kolmanda riigi hulka, kelle kodanikest ohvreid oli ELis kõige rohkem tuvastatud, peamiselt seoses seksuaalse ja tööalase ärakasutamisega. Sõda on veelgi suurendanud inimkaubitsejate võimalusi kasutada rahalise kasu saamiseks ära agressiooni eest põgenevate inimeste, peamiselt naiste ja laste haavatavust. On oht, et nõudlus teenuste järele, mille pakkumisel kasutatakse ära inimkaubanduse ohvreid, kasvab nii veebis, sealhulgas sotsiaalmeedias (nt Ukraina naiste pakutavate seksuaalteenuste reklaamimine), kui ka mujal (nt pahatahtlikud eramajutuse, transpordi- ja abipakkumised).

COVID-19 pandeemia on märkimisväärselt kiirendanud kuritegeliku tegevuse, eelkõige seksuaalse ärakasutamise eesmärgil toimuva inimkaubanduse, aga ka muus vormis inimkaubanduse liikumist digikeskkonda. Inimkaubitsejad kasutavad tehnoloogiat ja internetti (nii pinna- kui ka pimeveebi) igas süüteo toimepaneku etapis, sealhulgas ohvrite värbamiseks (sageli sotsiaalmeedia platvormide kaudu), inimkaubitsejate, ohvrite ja klientide vahelise suhtluse korraldamiseks, teenuste reklaamimiseks, ohvrite transpordi korraldamiseks ja maksete tegemiseks. Veebis toimuva värbamise ja peibutamise suhtes on muutunud haavatavamaks iseäranis lapsed. Tehnoloogia kasutamine inimkaubandusega seotud süütegude toimepanekul tekitas õiguskaitse- ja kohtuasutustele suuri probleeme, sest see võimaldas kurjategijatel jõuda suurema arvu võimalike ohvrite ja klientideni, viia ohvreid hõlpsamini ühest kohast teise ja juhtida tegevust eemalt. Samuti tuli inimkaubitsejatele kasuks suurem anonüümsus, mille tagavad eelkõige krüpteeritud sidelahendused.

Kolmandas aruandes inimkaubandusevastases võitluses tehtud edusammude kohta juba rõhutati COVID-19 pandeemia mõju inimkaubandusele. Europoli andmete kohaselt suurendavad pandeemia majanduslikud tagajärjed nõudlust tööalase ärakasutamise järele. Kodanikuühiskonna organisatsioonid juhtisid tähelepanu sellele, et COVID-19 pandeemiaga seotud meetmed, sealhulgas reisipiirangud, mõjutasid ebaproportsionaalselt teatavatesse kategooriatesse kuuluvaid inimesi, nagu dokumentideta rändajad, hooajatöötajad, ebakindlate töö- ja elamistingimustega isikud ning prostitutsiooniga tegelevad isikud. Seetõttu on need rühmad kaitsetumad inimkaubitsejate ohvriks langemise ohu vastu.

2021. aasta Euroopa Liidu raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude hinnangu (EU SOCTA 2021) kohaselt on inimkaubandus üks raske ja organiseeritud kuritegevuse põhiliike ja selle oht püsib ka lähitulevikus. ELi tasandil ja liikmesriikides on võetud meetmeid, et seda liiki kuritegusid ära hoida, vähendada inimkaubandust hoogustavat nõudlust, lõhkuda inimkaubitsejate ärimudel, kaitsta ja toetada ohvreid ning tegeleda inimkaubanduse rahvusvahelise mõõtmega.

Inimkaubandus on raske kuritegu ja ränk põhiõiguste rikkumine. Selle vastu võitlemine on üks Euroopa Liidu prioriteete . Direktiivi 2011/36/EL artikli 20 kohaselt tuleb iga kahe aasta tagant esitada aruanne inimkaubandusevastases võitluses tehtud edusammude kohta. Hoolimata viimastel aastatel tehtud edusammudest on oht endiselt suur. Hiljutised rasked kriisid, eelkõige COVID-19 pandeemia ja Venemaa Ukraina-vastane agressioon, on inimeste haavatavuse ärakasutamist veelgi süvendanud.

Aruandeperioodil 2019–2020 registreeriti ELis 14 311 inimkaubanduse ohvrit. See arv on pisut suurem kui eelmisel kaheaastasel perioodil ELis registreeritud ohvrite arv (14 145). 2021. aastal oli ohvreid hinnanguliselt 7 109. Registreeritud ohvrite arv kahanes 2020. aastal (6 534) võrreldes 2019. aastaga (7 777) tõenäoliselt seetõttu, et COVID-19 pandeemia raskendas inimkaubanduse ohvrite tuvastamist. Tuleks märkida, et arvatavasti on ohvrite tegelik arv teatatust märksa suurem, kuna statistika kajastab vaid registreerivatele asutustele teada olevaid ohvreid ja paljud teised jäävad avastamata.

Inimkaubandus on endiselt kuritegu, millel on märkimisväärne sooline mõõde. Kõigist ELis registreeritud ohvritest 63 % olid naised ja tüdrukud. Suurenes siiski ka meessoost ohvrite osakaal (33 %), kui võrrelda aastatega 2017–2018 (23 %).

53 % ohvritest olid ELi ja 43 % kolmandate riikide kodanikud.

Need viis ELi riiki, mille kodanikke leidus inimkaubanduse ohvrite seas kõige rohkem, olid Rumeenia, Prantsusmaa, Itaalia, Bulgaaria ja Poola. Need viis kolmandat riiki, mille kodanikke oli ELis toimunud inimkaubanduse ohvrite hulgas kõige enam, olid Nigeeria, Hiina, Moldova, Pakistan ja Maroko. 37 % kõigist registreeritud ohvritest olid selle riigi kodanikud, kus nad registreeriti (riigisisene inimkaubandus). Kõik või peaaegu kõik Eestis, Ungaris, Bulgaarias, Rumeenias ja Slovakkias registreeritud ohvrid olid asjaomase riigi kodanikud.

2.2.2. Inimkaubandus seksuaalse ärakasutamise eesmärgil

Inimkaubandus seksuaalse ärakasutamise eesmärgil oli aastatel 2019–2020 endiselt kõige enam levinud inimkaubanduse vorm ELis (51 %). Enamik ohvritest (87 %) olid naissoost, neist 73 % naised ja 27 % tüdrukud.

Suure seksuaalse ärakasutamise riskiga sektorid olid samad kui varasematel aastatel, st prostitutsioon, eskortteenused, pornograafiatööstus, massaažiteenused ning baarid ja ööklubid. Liikmesriigid täheldasid, et pandeemia ajal suurenes naiste ja tüdrukute vastane vägivald. Europol juhtis tähelepanu sellele, et ärakasutamise ohvrite osutatavaid seksuaalteenuseid reklaamitakse eskortteenuste pakkujate veebisaitidel ja kohtingusaitidel ning sotsiaalmeedia platvormidel. Üha enam teatati seksireisidest, kus ohvrid sõitsid eri linnadesse, et kohtuda klientidega rendikorterites ja hotellitubades. Nagu eespool märgitud, kinnitasid liikmesriigid ka asjaolu, et ohvrite värbamiseks, reklaamimiseks ja seksuaalseks ärakasutamiseks kasutatakse laialdaselt tehnoloogiat. Lisaks andis Europol teada, et inimkaubitsejad peibutavad ohvreid sõlmima vabatahtlikke ärikokkuleppeid, mille raames ohver nõustub tegelema prostitutsiooniga ja andma ära osa oma sissetulekust vahetuseks kaitse ja praktilise toe eest. Sellise kokkuleppe sõlminud isikud ei pruugi pidada end ohvriks, mistõttu inimkaubitsejatel on kergem neid ära kasutada.

Liikmesriigid teatasid sageli Nigeeriast kui ühest peamisest seksuaalse ärakasutamise eesmärgil toimunud inimkaubanduse ohvrite päritoluriigist. Peale selle märkis mitu liikmesriiki, aga ka Europol, et suurenenud on seksuaalse ärakasutamise eesmärgil toimuv kaubitsemine Lõuna-Ameerika naiste ja transsooliste inimestega.

2.2.3. Inimkaubandus tööalase ärakasutamise eesmärgil

Inimkaubandus tööalase ärakasutamise eesmärgil on teine kõige enam levinud inimkaubanduse vorm ELis (28 %). Võrreldes aastatega 2017–2018 (15 %) on see märkimisväärselt suurenenud. Enamik tööalase ärakasutamise eesmärgil kaubitsetud ohvritest olid mehed (66 %), naissoost ohvrite osakaal oli 34 %. Seitsmes liikmesriigis on inimkaubandus tööalase ärakasutamise eesmärgil peamine inimkaubanduse vorm. Europol rõhutas, et ehkki tööalase ärakasutamise eesmärgil toimuvast inimkaubandusest teatatakse ELis varasemast sagedamini, jäävad paljud juhtumid avastamata.

Kuritegelikud võrgustikud, kes tegelevad inimkaubandusega tööalase ärakasutamise eesmärgil, tegutsevad peamiselt valdkondades, kus liigub palju sularaha, kus paljudele töötajatele makstakse väikest palka ja kus kasutatakse hooajatöötajaid. Suure riskiga sektorite hulka kuuluvad põllumajandus, ehitus, metsandus, toiduainetööstus, liinitöö, majutus, jaemüük, autopesu, ilu- ja puhastusteenused, transport ning majapidamis- ja koduabilise teenused. Inimkaubitsejad värbavad tööalase ärakasutamise ohvreid üha enam veebis, luues värbamisagentuure või tehes nende agentuuride ja alltöövõtjatega koostööd, et peita oma tegevus seadusliku fassaadi taha.

Kuigi tööalase ärakasutamise ohvrid on valdavalt mehed (66 %), teatas mitu liikmesriiki, et ohvrite seas on üha enam naisi (34 %), eriti majapidamis- ja puhastusteenuste sektoris. Ohvrid jäävad sageli nähtamatuks, sest tavaliselt kasutatakse neid ära erasfääris ja paljud neist on pärit kolmandatest riikidest.

Aastatel 2019–2020 registreeritud tööalase ärakasutamise eesmärgil toimunud inimkaubanduse ohvrite seas oli peaaegu võrdselt EList pärit ohvreid (45 %) ja kolmandatest riikidest pärit ohvreid (50 %). Liikmesriigid juhtisid siiski tähelepanu rändajate erilisele haavatavusele sellises vormis ärakasutamise suhtes. Sageli värbab sellised isikud nende päritoluriigis nende endi rahvuskaaslane, kes meelitab nad kõrgema palga lubadusega ELi.

Liikmesriigid teatasid, et kolmandatest riikidest pärit ohvrid saabuvad ELi tihti viisaga, ent inimkaubitsejad kasutavad mõnikord võltsitud dokumente (nt identiteedipettus, võltsitud tööleping või seaduslik tööluba, mis on hangitud varifirma kaudu või seaduslikke võimalusi kuritarvitades). Mõni liikmesriik märkis, et kolmandatest riikidest, eelkõige Aasiast (nt Vietnamist) pärit ohvrid peavad sageli töötama näiteks küünesalongides või kanepikasvandustes, et tasuda oma reisikuludest tekkinud võlg.

Liikmesriigid ei esitanud andmeid juriidiliste isikute kohta, kes olid aastatel 2019–2020 uurimise all, kelle vastu oli esitatud süüdistus või kelle kohta oli tehtud süüdimõistev kohtuotsus seoses inimkaubandusega.

2.2.4. Inimkaubandus muus vormis ärakasutamise eesmärgil

11 % kõigist aruandeperioodi juhtumitest kujutasid endast inimkaubandust muus vormis ärakasutamise eesmärgil kui seksuaalne või tööalane ärakasutamine. Selliste ärakasutamise vormide hulka kuuluvad sunniviisiline kuritegevus, sunniviisiline kerjamine, ebaseaduslik elundite eemaldamine ja muud ärakasutamise vormid, mida direktiivi 2011/36/EL artikli 2 lõikes 3 esitatud määratlus ei hõlma, nagu ebaseaduslik lapsendamine, sund- ja näilikud abielud, ebaseaduslik asendusemadus ja hüvitistega seotud pettus.

Ehkki sunniviisilise kuritegevuse või sunniviisilise kerjamise eesmärgil kasutati ära vaid 3 % kõigist aastatel 2019–2020 ELis registreeritud ohvritest, teatas mitu liikmesriiki sellises vormis ärakasutamise sagenemisest. Sunniviisilist kuritegevust seostatakse sageli varguse, pisikuritegevuse, näppamise, poevarguse ja uimastite müügiga. Sunniviisiline kerjamine oli Eestis teine peamine ärakasutamise vorm (20 %) ja sunniviisiline kuritegevus oli Kreekas sageduselt teine ärakasutamise vorm (42 %).

Liikmesriigid teatasid, et eriti haavatavad on neil eesmärkidel toimuva inimkaubanduse suhtes naised, lapsed ja ebaseaduslikud rändajad. Ohvrid on sageli ebasoodsa taustaga, nad on kodutud või kannatavad alkoholi- või muu sõltuvuse all. Mõni liikmesriik rõhutas, et sunniviisilise kerjamise eesmärgil toimuva inimkaubanduse ohvrid on enamasti pärit roma kogukondadest ja neil on sageli puue. Andmetest sunniviisilise kerjamise eesmärgil toimunud inimkaubanduse ohvrite arvu kohta aastatel 2019–2020 on näha, et 47 % ohvritest olid lapsed.

Mitu liikmesriiki teatas sund- ja näilike abielude sõlmimise eesmärgil toimunud inimkaubandusest, mis puudutas enamasti haavatavaid rändajatest naisi ja etnilisi vähemusi, nagu romad. Liikmesriigid toonitasid, et sellises vormis ärakasutamise ohvritega kaubeldakse sageli ka selleks, et kasutada neid ära seksuaalsel, tööalasel või sunniviisilise kerjamise eesmärgil. Eurojusti andmete kohaselt esineb iseäranis liikmesriikide roma kogukondade naiste seas oht sattuda inimkaubanduse ohvriks ja saada ära kasutatud näilike abielude jaoks, mis sõlmitakse eesmärgiga võimaldada kolmandate riikide kodanikel vabalt ELi siseneda ja vabalt ELis liikuda . Peale selle andis Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut teada, et sageli varjatakse sundabielu ohvriks langenud naisi ja tüdrukuid eramajapidamistes ja prostitutsioonisektoris ning see raskendab nende avastamist ja tuvastamist.

Europol, Eurojust ja mõned liikmesriigid teatasid inimkaubandusest ebaseadusliku asendusemaduse ja sunniviisilise raseduse eesmärgil, kus naisi värvatakse selleks, et nad loobuksid hüvitise saamise lubaduse eest oma vastsündinust või osaleksid ebaseaduslikes asendusemaduse programmides.