SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. Fondi rahaline seis 31. detsembril 2010 4

2.1. Fondi rahavood 4

2.2. Raamatupidamisaruandlus 5

2.3. Tagatisfondi eelkonsolideeritud finantsaruanne 31. detsembri 2010. aasta seisuga 5

2.3.1. Tagatisfondi eelkonsolideeritud bilanss 7

2.3.2. Tagatisfondi eelkonsolideeritud majandustulemuste aruanne 10

3. Maksed fondi või fondist 13

3.1. Üldeelarvest tagatisfondi tehtavate maksete õiguslik alus 13

3.2. Eelarveaasta jooksul üldeelarvesse või üldeelarvest tehtavad maksed 13

3.2.1. Maksed fondi 13

3.2.2. Intressid fondi likviidsete varade investeeringutelt 13

3.2.2.1. Investeerimispoliitika 13

3.2.2.2. Tootlus 14

3.2.2.3. Intressitulu 14

3.3. Laenu tagasisaamine kohustusi mittetäitvatelt võlgnikelt 15

4. Fondi kohustused 15

4.1. Maksekohustuste täitmatajätmisest tulenevad maksed 15

4.2. EIP tasu 15

Sissejuhatus

Välistegevuse tagatisfond (edaspidi „fond”) moodustati nõukogu 25. mai 2009. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (kodifitseeritud versioon),[1] et tasuda liidu võlausaldajaile juhul, kui laenu saaja ei maksa tagasi Euroopa Liidu antud või tagatud laenu. Vastavalt kõnealuse määruse artiklile 7 usaldas komisjon ühenduse ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) vahel 23. novembril 1994. aastal Brüsselis ja 25. novembril 1994. aastal Luxembourgis sõlmitud lepinguga (edaspidi „leping”) fondi finantsjuhtimise EIP-le.

Lepingu artikli 8 lõike 2 kohaselt peab EIP iga aasta 1. märtsiks esitama komisjonile fondi tegevuse ja juhtimise aruande („Finantstulemuste selgitus”) ning fondi eelmise aasta finantsaruande („Fondi rahalise seisu aruanne”). Täpsem teave 2010. aastat käsitleva aruande kohta on esitatud komisjoni talituste töödokumendis.

Lisaks peab komisjon määruse artikli 8 kohaselt saatma iga aasta 31. maiks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale fondi eelmise finantsaasta finants- ja juhtimisaruande.

FONDI RAHALINE SEIS 31. DETSEMBRIL 2010

Fondi rahaline seis on kõigi nende rahavoogude summa, mis on toimunud alates fondi moodustamisest 1994. aastal.

Fondi rahavood

Fondi rahaline seis esitatakse 2010. aruandeaasta lõpus vastavalt rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele (IFRS).

Fondis oli vahendeid kokku 1 347 330 925,77 euro väärtuses (vt komisjoni personali töödokumendi jaotis 3: Fondi rahalise seisu aruanne 31. detsembril 2010, esitanud EIP). See summa sisaldab alates fondi moodustamisest toimunud rahavoogusid:

Tagatisfond | Summa |

Eelarvemaksed fondi | + 2 985 684 500,00 eurot |

Kumuleeruv iga-aastane puhastulu | + 760 201 245,08 eurot |

Fondist tehtud selliste maksete hüvitamine, mis tulenevad maksekohustuste täitmatajätmisest | + 576 705 008,19 eurot |

Kogunenud[2] EIP haldus- ja auditeerimistasud 2010. aastal, mis vastavad 2011. aastal tehtavatele maksetele | + 747 058,18 eurot |

Hilinenud tagasimaksetelt 2002. aastal võetud komisjonitasu | + 5 090 662,91 eurot |

IFRSi kasutuselevõtuga seoses tehtud parandus fondi portfelli hinnangus (vt töödokumendi jaotise 3 „Tagatisfondi bilansi kohustused” kirje „Reservid”) | – 1 845 165,61 eurot |

Mahaarvatud nõuded fondi vahenditele | – 477 860 856,19 eurot |

Mahaarvatud järjestikused fondi ülejäägi tagasimaksed Euroopa Liidu üldeelarvesse ja pärast kandidaatriikide ELiga ühinemist tehtavad tagasimaksed | – 2 501 391 526,79 eurot |

Fondi raamatupidamislik väärtus 31. detsembril 2010 | 1 347 330 925,77 eurot |

Määruse artikli 5 kohaselt arvutatakse summa, mis kantakse eelarvest üle fondile aastal „n+1”, aasta „n–1” lõpus sihtsumma ja fondi netovara väärtuse vahel ilmneva erinevuse alusel, mis on arvutatud aasta „n” alguses.

Fondi netovara (fondi sularaha netovaru) oli 31. detsembri 2010. aasta seisuga 1 485 463 867,59 eurot. See summa koosneb fondi raamatupidamislikust väärtusest 1 347 330 925,77 eurot miinus kogunenud EIP haldus- ja auditeerimistasud 747 058,18 eurot, millest haldustasud moodustavad 715 037,50 eurot (EIP 2010. aasta tasu), ning eelarvest tehtud 138 880 000,00 euro suurusest maksest, nagu 2010. aastal nähti ette 2011. aasta eelarve jaoks[3].

Määruse artiklis 3[4] on fondi sihtsummana sätestatud 9 % iga toiminguga seotud kohustuste kogusummast põhikapitali osas, millele lisandub tasumisele kuuluv maksmata intress.

31. detsembri 2010. aasta seisuga oli kolmandate riikide tagastamata laenu- ja tagatistehingute ning kogunenud intressi kogusumma 19 395 882 340,31 eurot, millest kogunenud intress moodustas 137 336 644,89 eurot. Fondi netovara (1 485 463 867,59 eurot) ja määruses osutatud kapitalikohustuste suhe oli 7,7 %. Kuna see on põhikapitaliga seotud kohustuste kogusumma osas kehtestatud 9 %-lisest sihtsummast väiksem (ümardatud summa 1 745,63 miljonit eurot), tuleb vastavalt määruse artiklile 5 teha Euroopa Liidu üldeelarvest ülekanne fondi. Aastal 2011 tuleb 2012. aasta eelarveprojekti kanda 260 170 000,00 eurot.

Raamatupidamisaruandlus

Komisjon on otsustanud esitada oma raamatupidamisaruanded rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamise standardite (IPSAS[5]) ja rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) põhimõtetel põhinevate uute raamatupidamiseeskirjade kohaselt ja seepärast on ka fondi eelkonsolideeritud finantsaruanded koostatud nende põhimõtete kohaselt, nii nagu töödokumendis on selgitatud.

Tagatisfondi eelkonsolideeritud finantsaruanne 31. detsembri 2010. aasta seisuga

Fondi eelkonsolideeritud finantsaruanne koostatakse selleks, et lisada raamatupidamistoiminguid, mida EIP poolt fondi kohta koostatud finantsaruanne ei hõlma (vt töödokument). Sellised toimingud on vaja lisada fondi olemasolu ajal esinenud makseviivituste tõttu. Kui laenusaaja ei maksa tagasi fondi tagatud laenu, peaks eelkonsolideeritud bilanss hõlmama kõiki võlgnetavaid summasid ja intressilaekumisi hilinenud maksetelt ning muid laekumisi,[6] kuni kõik fondile tasumisele kuuluvad summad on täielikult tagasi makstud. Seega koostatakse fondile aasta lõpus kõik raamatupidamisaruanded, mis konsolideeritakse ELi konsolideeritud bilansiga. 31. detsembri 2010. aasta seisuga makseviivitusi ei olnud. Seega on eelnevalt konsolideeritud bilansi kogusumma 1 347 330 925,77 eurot.

Olulisemaid muudatusi raamatupidamisaruannete esitamises selgitatakse märkustes, et võrrelda näitajaid töödokumendis esitatud EIP finantsaruandega.

Tagatisfondi eelkonsolideeritud bilanss

Eelkonsolideeritud bilanss koostatakse bilansi konsolideerimiseks ELi konsolideeritud aastaaruannetega. Peamisi muudatusi on selgitatud märkustes bilansi kohta.

Bilanss: vara (eurodes) | 2010 | 2009 |

Käibevara |

Lühiajalised nõuded |

Muu | 3 626,09 |

Lühiajalised investeeringud | 1 153 319 651,66 | 1 049 413 310,19 |

Likviidsed (AFS[7]) varad – kulud | 1,134,968,726.10 | 1,004,786,115.50 |

Likviidsed varad – kindlustusmatemaatilised erinevused | –1 355 359,96 | –3 096 484,22 |

Likviidsed varad – õiglase väärtuse korrigeerimine | –1 888 129,14 | 27 525 747,60 |

Likviidsed varad – viitlaekumised | 21 594 414,66 | 20 197 940,31 |

Likviidsed varad – väärtuse vähenemine |

Raha ja raha ekvivalendid | 194 011 274,11 | 191 080 815,35 |

Jooksevkontod | 1 426 322,04 | 1 078 498,12 |

Lühiajalised hoiused – nominaalne | 123 637 000,00 | 153 300 000,00 |

Lühiajalistelt hoiustelt kogunenud intressid | 155 055,48 | 113 282,91 |

Muud raha ekvivalendid – kulud | 68 708 475,06 | 36 554 203,91 |

Muudelt raha ekvivalentidelt kogunenud intressid | 84 421,53 | 34 830,41 |

Käibevara kokku | 1 347 330 925,77 | 1 240 497 760,63 |

KOKKU | 1 347 330 925,77 | 1 240 497 760,63 |

Bilanss: kohustused (eurodes) | 2010 | 2009 |

A. OMAKAPITAL |

Kapital (tagatisfond) | 484 292 973,21 | 390 482 973,21 |

Eelarvest sooritatud maksed | 484 292 973,21 | 390 482 973,21 |

(eelarvesse makstavad jäägid) |

Reservid | –1 845 165,61 | 27 678 560,35 |

Kohaldatakse esmakordselt – õiglase väärtuse reserv | 42 963,53 | 152 812,75 |

Likviidsete varade õiglase väärtuse muutumine | –1 888 129,14 | 27 525 747,60 |

Kumuleerunud ülejääk / puudujääk | 821 618 687,47 | 780 668 814,11 |

Eelnenud perioodide tulem | 821 618 687,47 | 780 668 814,11 |

Eelarveaasta tulem | 42 517 372,53 | 40 949 873,36 |

Omakapital kokku | 1 346 583 867,60 | 1 239 780 221,03 |

B. LÜHIAJALISED KOHUSTUSED |

Kreditoorne võlgnevus | 747 058,17 | 717 539,60 |

Muu | 747 058,17 | 717 539,60 |

Lühiajalised kohustused kokku | 747 058,17 | 717 539,60 |

KOKKU | 1 347 330 925,77 | 1 240 497 760,63 |

Märkused bilansi kohta

- Kirje „Lühiajalised nõuded / muu” tähistab maksmisele kuuluvaid nõudeid fondi vahenditele. See summa hõlmab kapitali, intresse ja trahve, mis makstakse Euroopa Liidu eelarvesse pärast seda, kui fond on tagatise vabastanud.

- Omakapitali kirje „Kumuleerunud ülejääk” ja töödokumendis esitatud fondi rahalise seisu aruande vaheline erinevus tuleneb nõuete ja trahvide järjestikustest tagasimaksetest fondi.

- Kirje „Kreditoorne võlgnevus / muu” hõlmab 2010. aastal EIP haldustasu, auditeerimistasusid ja fondile makstavate trahvide tasumisest tulenevalt EIP-le makstavaid tagastustasusid.

Tagatisfondi eelkonsolideeritud majandustulemuste aruanne

Sarnaselt bilansiga koostatakse ka eelkonsolideeritud majandustulemuste aruanne selle konsolideerimiseks ELi konsolideeritud aastaaruannetega. Peamisi parandusi on selgitatud märkuses eelkonsolideeritud majandustulemuste aruande kohta.

Tagatisfond – eelkonsolideeritud majandustulemuste aruanne (eurodes) | 2010 | 2009 |

Tulu finantstehingutest | 43 367 717,93 | 41 753 692,10 |

Intressitulu |

Intressitulu rahalt ja raha ekvivalentidelt | 1 359 361,52 | 3 496 637,06 |

Intressitulu likviidsetelt varadelt | 40 351 233,09 | 38 180 007,32 |

Muu intressitulu | 80 574,54 | 77 047,72 |

Kasum vahetuskursi muutustest |

Realiseeritud kasum likviidsete varade müügist | 1 576 548,78 |

Likviidsete varade väärtuse langusest tingitud kahjumi vähenemine |

Muu tulu finantstehingutest |

Finantstehingute kulud | –850 345,40 | –803 818,74 |

Intressikulu |

Intressikulu rahalt ja raha ekvivalentidelt |

Kahjum vahetuskursi muutustest |

Realiseeritud kahjum likviidsete varade müügist |

Likviidsete varade väärtuse langusest tingitud kahjum |

Muud finantskulud, | –850 345,40 | –803 818,74 |

millest haldustasud | –715 037,50 | –687 539,60 |

ÜLEJÄÄK MUUST TEGEVUSEST KUI PÕHITEGEVUS | 42 517 372,53 | 40 949 873,36 |

ÜLEJÄÄK PÕHITEGEVUSEST |

Erakorraline kasum |

Erakorraline kahjum |

ÜLEJÄÄK ERAKORRALISTEST KIRJETEST |

EELARVEAASTA TULEM | 42 517 372,53 | 40 949 873,36 |

Märkus eelkonsolideeritud majandustulemuste aruande kohta:

kirje „Kreditoorne võlgnevus / muu” hõlmab EIP haldustasu, auditeerimistasusid ja fondile makstavate trahvide tasumisest tulenevalt EIP-le makstavaid tagastustasusid.

MAKSED FONDI VÕI FONDIST

Käesolevas jaos on selgitatud fondi saabuvaid või sellest väljuvaid rahavooge.

Üldeelarvest tagatisfondi tehtavate maksete õiguslik alus

Tagatisfondi määrust muudeti 2007. aastal,[8] et tagada eelarvevahendite tõhusam kasutamine nii, et fondi rahastatakse tagatisega laenude tagasimaksmata summadest.

Sihtsumma on 9 % laenudest ja tagatud tagasimaksmata laenudest, sealhulgas kõikidest tagatud tehingutest (EIP, makromajandusliku finantsabi ja Euratomi laenud) väljaspool ELi. Sihtsumma ja fondi netovara väärtuse vaheline erinevus kaetakse eelarverealt 01040114 „Maksed tagatisfondi” või ülejäägi korral tehakse makse fondist eelarvesse.

Fondi rahastamine toimub eelarverubriiki 4 („Välissuhted”) kuuluva eelarverea 01040114 „Maksed tagatisfondi” kaudu.

Eelarveaasta jooksul üldeelarvesse või üldeelarvest tehtavad maksed

Maksed fondi

31. detsembri 2009. aasta seisuga maksmisele kuuluvate tagatud tehingute (16 360,73 miljonit eurot) alusel lisati 2009. aasta jääk 138,88 miljonit eurot Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarve 2010. aasta kulude eelarvestuse eelarvereale 01040114 „Maksed tagatisfondi”. See summa kanti eelarvest ühe tehinguga fondi 28. veebruaril 2011.

Intressid fondi likviidsete varade investeeringutelt

Investeerimispoliitika

Fondi likviidsed varad investeeritakse vastavalt ühenduse/EIP 23.–25. novembri 1994. aasta lepingu lisas sätestatud juhtimispõhimõtetele. Lepingut on muudetud 17.–23. septembri 1996. aasta 1. täiendava lepinguga, 26. aprilli – 8. mai 2002. aasta 2. täiendava lepinguga, 25. veebruari 2008. aasta 3. täiendava lepinguga ning 9. novembri 2010. aasta 4. täiendava lepinguga. Sellele vastavalt peab 20 % fondi investeeringutest olema lühiajaline (kuni aasta). Selliste investeeringute hulka kuuluvad muutuva intressimääraga väärtpaberid sõltumata tähtajast ja püsiva intressimääraga väärtpaberid, mille tähtaja lõpuni on jäänud kuni aasta, sõltumata algsest tähtajast. Seda tehakse seetõttu, et püsiva intressimääraga väärtpaberite nominaalväärtusest makstakse tähtaja lõppedes välja 100 %, samas kui muutuva intressimääraga väärtpabereid saab tavaliselt müüa 100 %-le lähedase hinnaga igal ajal, sõltumata järelejäänud tähtajast. Selleks et hoida tasakaalu vajaliku likviidsusega erinevate vahendite vahel, hoitakse vähemalt 100 000 000,00 eurot rahaliste rahaturuinstrumentide, eriti pangahoiustena.

Komisjon ja EIP on kokku leppinud nende pankade suhtes, kellel on lubatud hoiuseid vastu võtta. Nimekirja on pankade reitingumuutusi arvestades korrapäraselt läbi vaadatud. Kõikidel pankadel on vähemalt kas reitinguagentuuri Moody’s lühiajaliste investeeringute reiting P1 või samaväärne Standard & Poor’si või Fitch’i reiting. Neisse pankadesse tehtud investeeringute kohta kehtivad eeskirjad, millega tagatakse konkurentsivõimeline tasuvus ning välditakse liigset riski koondumist.

Tootlus

Kirjeldatud tootlus saavutati finantskriisi tingimustes ja väga madala intressimääraga keskkonnas.

Üldiselt paranesid 2010. aastal turutingimused veidi võrreldes 2009. aastaga. Seda peamiselt tänu raskustes olevate euroala riikide päästemehhanismi loomisele ning sellega kaasnevatele Euroopa Keskpanga meetmetele, millega tagati madalad intressimäärad ja küllaldane likviidsus.

Portfell oli võrdlusnäitajast 13,26 baaspunkti madalam (üksikasjad töödokumendi jaotises 2.4 „Tootlus”). Fondi tootlus oli 2010. aasta esimesel poolel kokku 1,40 %, kuid aasta teisel poolel see halvenes, sest Kreekat tabanud probleemid mõjutasid negatiivselt fondis hoitavaid muude euroala riikide (peamiselt Iirimaa, Portugali, Hispaania, Itaalia ja Belgia) võlakirju. Nende riikide suurenev erinevus võrreldes euroala AAA-reitinguga liikmesriikidega mõjutas oluliselt fondi tootlust.

Intressitulu

2010. aastal moodustas intressitulu sularahalt ja sularahaekvivalentidelt, fondi jooksevkontodelt ja väärtpaberikontodelt 43 367 717,93 eurot, mis jaguneb järgmiselt.

- Hoiused ja jooksevkontod: 1 359 361,52 eurot; see kajastab 31. detsembri 2010. aasta seisu ning arvesse on võetud 2010. aasta pangahoiuste intressid (1 253 213,48 eurot) ja kogunenud intressi muutused (+91 363,69 eurot). Jooksevkontod tootsid 14 784,35 eurot intresse.

- Väärtpaberid : 40 351 233,09 eurot; See summa hõlmab 31. detsembriks 2010 kogunenud 39 633 686,93 euro suurust intressi väärtpaberitelt ning +1 396 474,35 euro väärtuses kogunenud intressi muutusi. Intress väärtpaberitelt on saadud väärtpaberi vormis investeeringutelt, mis on tehtud vastavalt põhimõtetele, mis on kehtestatud lepinguga, millega EIP on volitatud fondi likviidseid varasid juhtima. Sellest summast tuleb aga lahutada aasta jooksul raamatupidamisarvestusse kantud 678 928,19 eurot, mis on kirjendatud soetamishinna ja tagasiostmisväärtuse vahelise erinevusena, mis jagatakse pro rata temporis põhimõttel väärtpaberite tähtaja lõpuni jääva ajaga (vastab kasumiaruande kirjele „Ülekurss”).

Saadud intress on kantud eelarveaasta tulude hulka.

Laenu tagasisaamine kohustusi mittetäitvatelt võlgnikelt

Fondil ei ole tagasisaadavaid summasid.

FONDI KOHUSTUSED

Fondi kohustused võrduvad kõikide fondi finantskohustustega.

Maksekohustuste täitmatajätmisest tulenevad maksed

2010. aastal ei olnud fondil maksekohustuste täitmatajätmisest tulenevaid makseid.

EIP tasu

26. aprillil ja 8. mail 2002. aastal sõlmitud teises täiendavas lepingus on sätestatud, et panga tasu määramisel rakendatakse fondi varade vastavate osade suhtes järk-järgult vähenevaid aastaseid tasumäärasid. Tasu arvestatakse fondi varade aasta keskmiselt väärtuselt.

Panga 2010. aasta tasu suuruseks kinnitati 715 037,50 eurot, mis kanti ka kasumiaruandesse ja hilinenud laekumistena (kohustused) bilanssi.

[1] ELT L 145, 10.6.2009, lk 10 („määrus”).

[2] Kõnealune summa 747 058,18 eurot sisaldab EIP haldustasusid 715 037,50 euro ulatuses ja lisaks välisaudititega seotud tasusid 32 020,67 euro ulatuses 2010. aastal (vt töödokumendi jaotis „Lühiajalised kohustused”).

[3] 138 880 000,00 euro suurune summa maksti fondi 28. veebruaril 2011 Euroopa Liidu üldeelarvest.

[4] Määruses on sätestatud, et läbirääkijariikidega seotud tehingutel, millel on fondi tagatis, säilib ELi tagatis ka pärast ühinemiskuupäeva. Kuid pärast seda kuupäeva ei käsitata neid enam ELi välistegevusena, mistõttu need kaetakse otse Euroopa Liidu üldeelarvest, mitte enam tagatisfondist.

[5] International Public Sector Accounting Standards.

[6] Muud laekumised hõlmavad muu hulgas vahetuskursi erinevusi, mida makstakse muude kohustustena (peamiselt EIP-le makstavate tagastustasudena).

[7] Available for sale.

[8] Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 89/2007, 30. jaanuar 2007, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2728/94 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta, ELT L 22, 31.1.2007, lk 1.