SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Kodanike ja ettevõtjate jaoks õiguskaitse tõhusa kättesaadavuse tagamine ning liikmesriikidevahelise õigusalase koostöö edendamine kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala peamiste eesmärkide hulka.

Viimasel aastakümnel on liit teinud märkimisväärseid jõupingutusi piiriüleste kohtumenetluste koordineerimiseks ja ühtlustamiseks, et saavutada tihedam õigusalane koostöö tsiviil- ja kriminaalasjades. Vastu on võetud suur hulk liidu õigusakte, et aidata kaasa i) rahvusvahelist kohtualluvust, ii) kohtuotsuste ja -määruste tunnustamist ja täitmist, iii) kohtudokumentide piiriülest kättetoimetamist ja iv) tõendite kogumist käsitlevate siseriiklike õigusnormide koordineerimisele. Samuti on vastu võetud suur hulk liidu õigusakte, et võtta kasutusele sellised liiduülesed kohtumenetlused nagu Euroopa maksekäsumenetlus, Euroopa väiksemate nõuete menetlus, pangakontode Euroopa arestimismäärus jne. Kõnealuste meetmete tulemuslik rakendamine on liidu prioriteet. Seda silmas pidades on e-õiguskeskkonna arendamine vajalik, et tagada piiriüleste kohtumenetluste edukas rakendamine, mille eesmärk on täiustada liikmesriikide kohtusüsteemide toimimist ning aidata lihtsustada menetlusi, vähendada kulusid ja suurendada ligipääsetavust.

Infotehnoloogiavahendid on hädavajalikud, et tagada osaliste ja kohtute ning eri liikmesriikide ametiasutuste vahelise suhtluse jaoks tõhusad vahendid. Komisjon on seepärast pidevalt tegutsenud selle nimel, et parandada veebipõhist juurdepääsu menetlusteabele, ning on edendanud Euroopa e-õiguskeskkonna portaali kaudu esitatavate dünaamiliste vormide kasutamist.

e-CODEX (online andmevahetus e-õiguskeskkonnas) loodi Euroopa e-õiguskeskkonna mitmeaastase tegevuskava (2009–2013) raames eelkõige selleks, et aidata kaasa piiriüleste kohtumenetluste digiüleminekule ja hõlbustada liikmesriikide õigusasutuste vahelist teabevahetust.

e-CODEX lihtsustab tsiviil- ja kriminaalmenetlustega seotud turvalist andmevahetust lahendusega, mis on loodud spetsiaalselt piiriüleseks elektrooniliseks sõnumivahetuseks õiguskoostöö valdkonnas. e-CODEXi süsteem koosneb tarkvaratoodete paketist, mida saab kasutada turvalise side pääsupunkti loomiseks. e-CODEXit kasutavad pääsupunktid saavad interneti kaudu suhelda teiste pääsupunktidega ühiste protokollide abil ilma kesksüsteemita. Iga pääsupunkti saab siduda näiteks riikliku kohtuasjade haldamise süsteemiga, et võimaldada sellel muude sarnaste süsteemidega turvaliselt dokumente vahetada. Konkreetsete menetlustega seotud dokumendivahetuse hõlbustamiseks on e-CODEXi süsteemis tehtud kättesaadavaks standardsed digivormid (need ei ole seotud edastatava sisuga, vaid võimaldavad lihtsalt teabevahetust), mille abil saavad riiklikud süsteemid teavet vahetada.

e-CODEXi arendasid ajavahemikul 2010–2016 välja 21 liikmesriiki ning protsessis osales ka kolmandaid riike/territooriume ja organisatsioone. Süsteemi väljaarendamise kogukulu oli ligikaudu 24 miljonit eurot, millest 50 % eraldas EL toetustena ja 50 % tasusid osalenud liikmesriigid.

Praegu haldab e-CODEXi süsteemi liikmesriikide ja muude organisatsioonide konsortsium ning seda rahastatakse ELi toetusest. Praeguse konsortsiumi tegevuse lõppemisest kuni ajani, mil süsteemi võtab üle ELi asutus, peab süsteemi jätkusuutlikkuse tagama mõni muu üksus.

Praegu hõlbustab e-CODEX kodanike ja kohtute ning liikmesriikide ametiasutuste vahelist elektroonilist suhtlust teatavates piiriülestes tsiviil- ja kriminaalmenetlustes. Siiani on 10 liikmesriiki osalenud katseprojektides, mille käigus on e-CODEXit kasutatud mitmesugustes õiguslikes menetlustes.

Euroopa e-õiguskeskkonna portaal hakkab tulevikus e-CODEXit kasutama, et kodanikud saaksid Euroopa maksekäskude ja väiksemate nõuete taotlusi elektrooniliselt allkirjastada ja liikmesriikide pädevatele kohtutele saata. Lisaks tegi komisjon 2018. aastal ettepaneku võtta vastu õigusakt, millega nähakse ette kohustus luua digitaalne kanal dokumentide kättetoimetamiseks ja tõendite kogumiseks detsentraliseeritud IT-süsteemi kaudu, mille digitaalne andmeedastus võiks põhineda sellisel koostalitlusvõimelisel lahendusel nagu e-CODEX. Need kaks määrust võeti vastu 25. novembril 2020.

Tuginedes liikmesriikide toetusele ja nende kogemustele süsteemi kasutamisel mitmesugustes tsiviil- ja kriminaalmenetlustes, võib e-CODEX kujuneda liidus peamiseks digitaalseks lahenduseks, mille abil edastatakse turvaliselt piiriüleste tsiviil- ja kriminaalmenetlustega seotud elektroonilisi andmeid. Komisjon järeldas e-CODEXile antud projektitoetuse hinnangus, et e-õiguskeskkonna katseprojektiga on täidetud eeltingimused turvalise ja usaldusväärse teabevahetuse saavutamiseks õiguskoostöö valdkonnas. Lisaks leiab komisjon teatises „Õigusemõistmise digipööre Euroopa Liidus. Võimalusterohked töövahendid“, mis võeti vastu koos käesoleva ettepanekuga, et e-CODEX on peamine vahend ja kuldstandard koostalitlusvõimelise, turvalise ja detsentraliseeritud sidevõrgu loomiseks riikide IT-süsteemide vahel piiriüleste tsiviil- ja kriminaalmenetluste jaoks.

Liidu prioriteet on e-CODEXi pikaajaline jätkusuutlikkus, laialdasem kasutamine ja operatiivjuhtimine. e-CODEXit saaks kasutada õigusasutustevahelise õiguskoostöö tõhustamiseks kriminaalasjades, et anda hoogu piiriülese kuritegevuse, terrorismi ja küberkuritegevuse vastasele võitlusele. See hõlmab mitmesugustel õigusaktidel põhinevaid vastastikuse tunnustamise menetlusi ja muid õiguskoostöö menetlusi, mis põhinevad näiteks konventsioonil Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades; konventsiooni asjaomased sätted on nüüdseks asendatud Euroopa uurimismäärusega.

Vahendeid e-CODEXi süsteemi käitamise ajutiseks rahastamiseks võiks leida Euroopa ühendamise rahastust, õigusprogrammist või nende jätkuprogrammidest järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames. Liikmesriikidest ja organisatsioonidest koosnev konsortsium, mis praegu tagab e-CODEXi tarkvara infotehnoloogilise arendamise ja hoolduse, ei tegele siiski süsteemi pikaajalise operatiivjuhtimisega. Süsteemi haldamise rahastamine ajutistest meetmetoetustest ei ole jätkusuutlik lahendus ning see ei võimalda e-CODEXil tulevikus kujuneda piiriüleste tsiviil- ja kriminaalmenetluste standardsüsteemiks. Viimati kutsus nõukogu 13. oktoobril 2020 komisjoni üles esitama seadusandliku ettepaneku, millega tagataks e-CODEXi jätkusuutlikkus eu-LISA-ga ühilduva asjakohase juhtimis- ja haldusstruktuuri abil, mis austaks kohtuvõimu sõltumatust ja liikmesriikide põhiseadusest tulenevaid nõuded ning tagaks samas ELi ja liikmesriikide õigusasutuste ning peamiste sidusrühmade piisava esindatuse. e-CODEXi süsteemi jätkusuutliku pikaajalise operatiivjuhtimise kindlustamiseks on käesoleva ettepaneku eesmärk luua süsteemi jaoks stabiilne juhtimislahendus koos läbipaistva otsustusprotsessiga, mis tagab liikmesriikide ja muude asjaomaste sidusrühmade kaasamise.

Lisaks tuleb e-CODEXi süsteemi juhtida viisil, mis ei sea kahtluse alla riiklike kohtusüsteemide sõltumatust. Selleks saab ette näha juhtimismudeli, millega tagatakse liikmesriikide kohtusüsteemide piisav esindatus ja eraldi eelarve eraldamine süsteemi haldavale üksusele.

Mõju hindamine on näidanud, et parim lahendus e-CODEXi stabiilse tuleviku tagamiseks on anda see üle Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ametile (eu-LISA) ning volitada ametit hoolitsema süsteemi operatiivjuhtimise eest. e-CODEXi süsteemi stabiilne juhtimine võimaldab teha sellest standardsüsteemi elektrooniliste sõnumite vahetamiseks õigusalases koostöös ELi tasandil.

eu-LISA ei võtaks e-CODEXi süsteemi üle enne 2023. aasta juulit. Üleandmine ei saa toimuda varem eu-LISA-le usaldatud oluliste ülesannete tõttu, mis on eelkõige seotud mitme suuremahulise keskse julgeoleku, piiride ja rände haldamise ELi infosüsteemi väljatöötamise ja tulevase juhtimisega; selliste süsteemide hulka kuuluvad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem (EES), Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) ja kolmandate riikide kodanike suhtes kohaldatav Euroopa karistusregistrite infosüsteem (ECRIS-TCN-süsteem). Lisaks vastutab amet ka Schengeni infosüsteemi (SIS) ja viisainfosüsteemi (VIS) ajakohastamise eest. Samuti anti eu-LISA-le määrustega (EL) 2019/817 ja (EL) 2019/818, mis käsitlevad ELi infosüsteemide koostalitlusvõime raamistiku loomist, ülesanne tagada kõnealuste süsteemide tehniline koostalitlusvõime.

Käesoleva ettepaneku keskne element on e-CODEXi süsteemi eu-LISA poolse ülevõtmise ajastamine sellisel viisil, et oleks võimalik tulemuslikult tagada e-CODEXi alaline juhtimine. Süsteemi ülevõtmine ei oleks teostatav enne 2023. aasta juulit.