[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 10.12.2008

KOM(2008) 859 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) muutmise kohta

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

millega muudetakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta seoses mitmeaastase finantsraamistikuga

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) muutmise kohta

Üleeuroopaliste energiavõrkude sidumise ja lairiba-infrastruktuuri projektide rahastamine Euroopa majanduse taastamise kava raames

Käesolev teatis sisaldab ettepanekut muuta mitmeaastast finantsraamistikku (edaspidi „finantsraamistik”) 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktide 21–23 kohaselt.

Institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 21 on ette nähtud, et ettenägematutel asjaoludel võib komisjon teha ettepaneku finantsraamistiku muutmiseks, pidades seejuures kinni omavahendite ülemmäärast.

Vastavalt punktile 22 peavad finantsraamistiku muutmise kuni 0,03 % ulatuses Euroopa Liidu rahvamajanduse kogutulust otsustama mõlemad eelarvepädevad institutsioonid ühiselt vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 272 lõike 9 viiendas lõigus sätestatud hääletuskorrale. Finantsraamistiku muutmise üle 0,03 % ulatuses Euroopa Liidu rahvamajanduse kogutulust otsustavad mõlemad eelarvepädevad institutsioonid ühiselt, kusjuures nõukogu otsus peab olema ühehäälne.

Institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 23 on ette nähtud mitmed eritingimused, mida institutsioonid peavad järgima:

1. institutsioonid uurivad võimalusi muudetava rubriigiga hõlmatud programmide vahel kulud ümber jaotada, pidades eeskätt silmas assigneeringute eeldatavat alakasutamist. Eesmärgiks on, et oluline osa nii absoluutsuurusena kui ka protsendimäärana uutest kavandatud kuludest saavutataks rubriigi kehtiva ülemmäära piires;

2. institutsioonid uurivad ka võimalusi tasaarvestada ühe rubriigi ülemmäära mistahes suurendamine mõne teise rubriigi ülemmäära vähendamise abil;

3. finantsraamistikus esitatud kohustuslike kulude muutmine ei tohi põhjustada mittekohustuslikeks kuludeks ettenähtud summa vähenemist[1];

4. iga muudatuse puhul peab säilima asjakohane suhe kulukohustuste ja maksete vahel.

1. Ettenägematutel asjaoludel tekkinud täiendava rahastamise vajadus

26. novembril 2008 tegi komisjon üksikasjaliku ettepaneku koostada Euroopa majanduse taastamise kava, mille eesmärk on kasutada ja kooskõlastada kõiki liidu ja selle liikmesriikide käsutuses olevaid vahendeid, reageerimaks Euroopa majandust finantskriisi tõttu ähvardavale langusele[2]. Ülemaailmsete rahaturgude ja majanduse sellise ulatusega kriis kujutab endast ettenägematut asjaolu 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe[3] punkti 21 tähenduses. See nõuab kiiret, ambitsioonikat ja hästi suunatud tegutsemist, nagu on sätestatud ka Euroopa majanduse taastamise kavas.

Kava näeb ette umbes 200 miljardi euro (ehk 1,5 % SKPst) suurust kooskõlastatud fiskaalstiimulit, millest umbes 170 miljardit eurot rahastatakse liikmesriikide eelarveliste meetmetena ja umbes 30 miljardit eurot tuleb ELi tasandi meetmetena ELi eelarve ja Euroopa Investeerimispanga kaudu.

Ühe ELi panusena kõnealusesse stiimulisse nähakse kavaga ette energiavõrkude sidumise ja lairiba-infrastruktuuri parandamine, võttes selleks aastateks 2009 ja 2010 kasutusele täiendavad 5 miljardit eurot. Arvatakse, et investeeringute intensiivistamisest neis valdkondades osana suuremast struktuurilisest nihkest vähese süsihappegaasi heitega majanduse suunas on liidule nii vahetut kui ka pikaajalist kasu.

Komisjon jääb täielikult pühendunuks eelarvedistsipliinile, nagu on sätestatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes. Enneolematu ulatusega majanduskriisi tingimustes teeb ta aga ettepaneku kasutada ära finantsraamistiku ülemmäärade raames olemasolevad summad, mis jääksid vastasel juhul kulutamata.

2. Kulude ümberjaotamine alamrubriigi 1a ülemmäära piires

Vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 23 on komisjon uurinud võimalusi Institutsioonidevaheline kokkulepe, — Euroopa Parlamendi, Nõukogu ja Komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta jaotada kulud muutmisettepanekuga seotud rubriigiga hõlmatud programmide vahel ümber, pidades eeskätt silmas assigneeringute eeldatavat alakasutamist. Selgub, et kõik programmid on vastu võetud koos vastavate rahastamispakettidega, mida ei ole praeguses etapis iga-aastaste ülemmäärade piires võimalik märkimisväärselt ümber paigutada ega ümber kujundada. Lisaks on muutmisettepaneku eesmärk pidada kinni Euroopa majanduse taastamise kavas sätestatud lähenemisviisist ja võimaldada täiendavaid vahendeid nihkeks vähese süsihappegaasi heitega majanduse suunas, ilma et see toimuks muude alamrubriigist 1a rahastatavate prioriteetsete kavade ja meetmete arvel.

Institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 13 nähakse ette, et institutsioonid peavad tagama piisava varu ülemmäärade piires. Vastavalt viimasele finantsplaneeringule[4] moodustavad alamrubriigi 1a ülemmäärade raames kasutatavad varud aastatel 2009–2013 kokku 684 miljonit eurot. Pidades silmas institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 13, järeldab komisjon, et alamrubriigi 1a varu ei saa kasutada Euroopa majanduse taastamise kavaga ettenähtud täiendavate meetmete rahastamiseks.

3. Ühe ülemmäära suurendamise tasaarvestamine teise ülemmäära alandamise abil

Komisjon on seisukohal, et alamrubriigile 1a „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive nimel” on võimalik eraldada 5 miljardit eurot, kasutades rubriigi 2 „Loodusvarade kaitse ja majandamine” varu.

Rubriigi 2 olemasolevad või kavandatavad varud moodustavad 3,6 miljardit eurot 2008. aastal ja 3,85 miljardit eurot 2009. aastal.

2009. aastaks kavandatav märkimisväärne varu on põhjustatud peamiselt selleks aastaks prognoositavast sihtotstarbelisest tulust (1,05 miljardit eurot) ja suurest 2008. aastast ülekantavast sihtotstarbelise tulu summast (1,34 miljardit eurot). Seda seletab ka turukulude väga madal tase.

Sellest tulenevalt teeb komisjon ettepaneku suurendada alamrubriigi 1a kulukohustuste assigneeringute aastast ülemmäära 2009. aastal 3 miljardi euro ja 2010. aastal 2 miljardi euro võrra. Seda suurenemist tasakaalustab rubriigi 2 aasta kulukohustuste assigneeringute ülemmäärade vähenemine 3,5 miljardi euro võrra 2008. aastal ja 1,5 miljardi euro võrra 2009. aastal.

See otsus ei piira nõutavate ühise põllumajanduspoliitika kulude rahastamist. Komisjon võtab rubriigi 2 vähenemise puhul kõik asjakohased meetmed, et tagada kõigi ühise põllumajanduspoliitika ja selle rahastamise kohta vastu võetud otsuste, sealhulgas ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamise suhtes saavutatud kokkuleppe täitmine.

4. Asjakohase suhte säilitamine kulukohustuste ja maksete vahel

Institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 23 nõutakse, et mis tahes muutmise korral peab säilima asjakohane suhe kulukohustuste ja maksete vahel.

Tuginedes alamrubriigi 1a täiendavate kulukohustuste assigneeringute jaoks ettenähtud maksetele ja rubriigi 2 maksete assigneeringute vastavale vähendamisele, tuleks maksete assigneeringute aasta ülemmäärasid muuta järgmiselt:

Maksete assigneeringud kokku

(miljonit eurot, jooksevhindades) |2007 |2008 |2009 |2010 |2011 |2012 |2013 | 2007-2013 | | - praegu kehtiv institutsioonidevahelise kokkuleppe kohane ülemmäär[5]

|122 190 |129 681 |123 858 |133 505 |133 452 |140 200 |142 408 | 925 294 | | - vajalik muudatus |0 |-3 500 |-1 110 |1 070 |1 590 |1 450 |500 | 0 | | Kokkuvõttes on kõnealune muudatus eelarve seisukohast neutraalne.

5. ÜLEVAADE FINANTSRAAMISTIKU KAVANDATAVAST MUUTMISEST

Järgnevas tabelis on esitatud kokkuvõte finantsraamistiku ülemmäärades kavandatavatest muudatustest. Kõnealused summad on väljendatud jooksevhindades.

Kulukohustuste assigneeringud (miljonites eurodes) |2007 |2008 |2009 |2010 |2011 |2012 |2013 | 2007-2013 | | Alamrubriik 1a – Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 0 |0 |3 000 |2 000 |0 |0 |0 | 5 000 | | Rubriik 2 – Loodusvarade kaitse ja majandamine | 0 |-3 500 |-1 500 |0 |0 |0 |0 | -5 000 | | Kulukohustuste assigneeringute muutused kokku |0 |-3 500 |1 500 |2 000 |0 |0 |0 |0 | | Maksete assigneeringute muutused kokku |0 |-3 500 |-1 110 |1 070 |1 590 |1 450 |500 |0 | |Allpool tabelis esitatud finantsraamistikus on võetud arvesse kõnealuseid muudatusi.

Ametlikus otsuses finantsraamistiku läbivaatamise kohta tuleb viidata institutsioonidevahelise kokkuleppe raames kokku lepitud põhitabelile, mis on väljendatud 2004. aasta püsihindades. Seega arvutatakse jooksvas väärtuses summad vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 16 2 % suuruse aastadeflaatori abil ümber 2004. aasta hindadesse.

EUROOPA MAJANDUSE TAASTAMISE KAVA ARVESSE VÕTTES MUUDETUD FINANTSRAAMISTIK AASTATEKS 2007–2013

(miljonit eurot, jooksevhindades)

[pic]

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

millega muudetakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta seoses mitmeaastase finantsraamistikuga

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[6] eriti selle punkti 21, punkti 22 esimest ja teist lõiku ning punkti 23,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[7],

ning arvestades järgmist:

(1) 26. novembril 2008 võttis komisjon vastu teatise Euroopa Ülemkogule „Euroopa majanduse taastamise kava”,[8] mille eesmärk on kasutada ja kooskõlastada kõiki Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide käsutuses olevaid vahendeid reageerimaks Euroopa majandust finantskriisi tõttu ähvardavale langusele. Ülemaailmsete rahaturgude ja majanduse sellise ulatusega kriis kujutab endast ettenägematut asjaolu 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 21 tähenduses.

(2) Kava näeb ette umbes 200 miljardi euro (ehk 1,5 % SKPst) suurust kooskõlastatud finantsstiimulit, millest umbes 170 miljardit eurot rahastatakse liikmesriikide eelarveliste meetmetena ja umbes 30 miljardit eurot ELi tasandi meetmetena ELi eelarve raames ja Euroopa Investeerimispanga kaudu.

(3) Ühe Euroopa Liidu panusena kõnealusesse stiimulisse nähakse kavaga ette energiavõrkude sidumise ja lairiba-infrastruktuuri parandamine, võttes selleks aastateks 2009 ja 2010 kasutusele täiendavad 5 miljardit eurot. Arvatakse, et investeeringute intensiivistamisest neis valdkondades osana suuremast struktuurilisest nihkest vähese süsihappegaasi heitega majanduse suunas on Euroopa Liidule nii vahetut kui ka pikaajalist kasu.

(4) Alamrubriigi 1a üldise ülemmäära vajaliku suurendamise saab tasaarvestada rubriigi 2 „Loodusvarade kaitse ja majandamine” 2008. ja 2009. aasta ülemmäära vähendamisega.

(5) Selleks et säilitada kohustuste ja maksete suhte tasakaal, peaks kohandama igaaastast maksete assigneeringute ülemmäära.

(6) Seepärast tuleks eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe I lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

17. mai 2006. aasta eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe I lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president president

LISA

FINANTSRAAMISTIK AASTATEKS 2007–2013 (muudetud)

[pic]

[1] Käesoleva ettepaneku puhul ei ole see tingimus kohaldatav.

[2] KOM(2008) 800 (lõplik).

[3] Institutsioonidevaheline kokkulepe, — Euroopa Parlamendi, Nõukogu ja Komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (ELT C 139, 14.6.2006, lk 1).

[4] SEK(2008) 514, mai 2008.

[5] ELT L 128, 16.5.2008, lk 8–9.

[6] ELT C 128, 14.6.2006, lk 1.

[7] KOM(2008) …

[8] KOM(2008) 800 (lõplik).