ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
7.1.

Peale inimeste ja ettevõtete liikuvuse vajaduste täitmise tuleb transpordivaldkonnas täita ka kliima- ja keskkonnanõudeid. Eesmärgis nr 13 rõhutatakse vajadust kiireloomuliste meetmete järele, et võidelda kliimamuutuste ja nende mõju vastu. Kuna transport on maailmas suur kasvuhoonegaaside heitkoguste allikas ja heitkogused selles sektoris on jätkuvalt suurenemas, on selle eesmärgi saavutamine transpordivaldkonnas väga raske. ELi poliitikameetmetes määratud eesmärkide saavutamiseks on vaja suuremaid jõupingutusi ning üleilmset koostööd rahvusvahelise õhu- ja meretranspordi valdkonnas.
6.3.

Viimastel aastatel on seda tööd tunnustama hakatud ning Euroopa läbirääkijad on laialdaselt nõustunud vajadusega lisada igasse lepingusse kodanikuühiskonna osalemist käsitlevad sätted, sidudes selle kestliku arengu edendamisega ( 10 ) . Komitee tunneb selle arengu üle heameelt, kuid väljendab kahetsust, et praegustes lepingutes on kodanikuühiskonna osatähtsus piiratud. Tegelikkuses on loodud kodanikuühiskonna sisenõuanderühmad mõlema poole riikides (ning igas Euroopa-välises osalisriigis, kui tegu on piirkonnaga), ilma et lepingutes oleks ametlikult nähtud ette nende sisenõuanderühmade koostöö võimalus. Veelgi suurem probleem on see, et kodanikuühiskonna sisenõuanderühmade loomine vastaspoolte riikides sõltub üksnes sealsete valitsuste tahtest. See on tekitanud olukorra, kus sektorite vahel valitseb ebavõrdsus, puudub esindatus ja sõltumatus valitsustest, kusjuures viimased, kes peavad neid rühmi looma, ei tunne selle vastu huvi või keelduvad sellest avalikult.
Komitee on juba tõdenud, et hästi kavandatud, tõhusatel ja tulemuslikel tulevikule orienteeritud sotsiaalsetel investeeringutel on ulatuslik positiivne mõju ning et selliseid sotsiaalseid investeeringuid tuleks kooskõlas Euroopa Komisjoni sotsiaalsete investeeringute paketiga käsitada mitte kuludena, vaid investeeringutena Euroopa majanduskasvu ja tööhõivepotentsiaali. Komitee on pidanud kahetsusväärseks, et nende eesmärkide tõhusamaks rakendamiseks ei ole tehtud enamat. Sotsiaalsed investeeringud annavad aja jooksul majanduslikku ja sotsiaalset kasu suurenenud tööhõive või töötamisest saadava sissetuleku, parema tervise, väheneva tööpuuduse, parema hariduse, väheneva vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse jne näol. Need suurendavad ka üksikisikute jõukust ja heaolu, edendades samal ajal majandust kvalifitseerituma tööjõu ning suurema tööviljakuse ja tööhõive kaudu. Sellised investeeringud, eriti kui need soodustavad majanduskasvu, aitaksid samuti kaasa inimeste oskuste ja kvalifikatsioonide parandamisele, edendaksid nende võimalusi ühiskonnas ja tööturul ning stimuleeriksid majandust, aidates ELil kriisist tugevamana välja tulla. Lisaks tagaksid need investeeringud avaliku sektori vahendite tõhusama ja tulemuslikuma kasutamise, mis viiks keskpikas kuni pikas perspektiivis säästudeni avaliku sektori eelarves ( 16 ) . Komitee on ka juhtinud tähelepanu sellele, et sotsiaalvaldkonda investeerimata jätmisega kaasnevad pikaajalised kulud. Sellega seoses on komitee rõhutanud, kui oluline on investeerida tugevatesse sotsiaalkindlustussüsteemidesse, sest need toimivad automaatsete stabilisaatoritena ( 17 )
3.5.

hõlmavusmääraga . Hõlmavusmäära väljendatakse töötuse teatava kestuse suhtes (nt nende töötute osakaal, kes pärast üheaastast töötust saavad hüvitisi). Ka siin on liikmesriikide vahel suuri lahknevusi . Lühiajaliste töötute (isikud, kes on olnud töötud vähem kui aasta) osakaal on keskmiselt vaid üks kolmandik kõigist töötutest. Kõige suurem hõlmavusmäär on Saksamaal (ligikaudu 63 %). Seevastu Maltal, Horvaatias, Poolas, Rumeenias ja Bulgaarias on kõnealune määr oluliselt alla 15 % Töötuskindlustushüvitisi saavate töötute arvu töötute koguarvus väljendatakse. Hõlmavusmäära väljendatakse töötuse teatava kestuse suhtes (nt nende töötute osakaal, kes pärast üheaastast töötust saavad hüvitisi). Ka siin on liikmesriikide vahel. Lühiajaliste töötute (isikud, kes on olnud töötud vähem kui aasta) osakaal on keskmiselt vaid üks kolmandik kõigist töötutest. Kõige suurem hõlmavusmäär on Saksamaal (ligikaudu 63 %). Seevastu Maltal, Horvaatias, Poolas, Rumeenias ja Bulgaarias on kõnealune määr oluliselt alla 15 % ( 20 )
7.5.

Komitee kiidab heaks komisjoni presidendi Jean-Claude Junckeri seatud eesmärgi tagada, et praeguse ametiaja lõpuks oleksid komisjoni keskastme ja kõrgema astme juhtidest vähemalt 40 % naised, ning sellega seoses kinnitab – arvestades, et komitee on ELi kodanikuühiskonda esindav ELi asutus ja toimib ühenduslülina ühiskonna ja ELi institutsioonide vahel –, et ei ole vastuvõetav, et ainult 30 % komitee liikmetest on naised. Seepärast kutsub komitee nõukogu üles vaatama läbi Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete ametisse nimetamise suunised, et võtta arvesse liidu majanduslikku, sotsiaalset ja demograafilist arengut, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 300 lõikes 5. Komitee püüab tagada soolise võrdõiguslikkuse oma tegevuses.
3.3.

Liikmesriikides kehtivad asbesti ja teiste kahjulike ainete registreerimise mudelid ei ole kaugeltki otstarbekohased. Kuigi liikmesriikides või piirkondades on olemas kahjulike ainete registrid, ei ole need sageli täielikud, avalikkusele kättesaamatud ning enamik neist on ajakohastamata. Mõnes riigis ei ole neid üldse. Poola on märkimisväärne erand: riigil on ambitsioonikas asbesti kõrvaldamise programm, millel on riiklik toetus ning mida hõlbustab avalikult juurdepääsetava asbestiregistri olemasolu.
2.7.

„Populism“on pealiskaudne ideoloogia, milles väidetakse, et olemas on homogeenne rahvas, kellel on ühtne tahe. Populistid väidavad, et nad on selle tahte ainsad ja tõelised esindajad. Kuigi populismis ei ole rahvas selgelt määratletud, konstrueerib ta rahva vaenlasi ja oponente, näiteks eliit, ning väidab, et need takistavad rahva tõelist tahet. Populistid muudavad poliitilised arutelud emotsionaalseks, et tekitada hirmu.
5.2.

Strateegia ei tohi tuua kasu ainult neile, kellel on juba töökoht. Erilist tähelepanu tuleks pöörata mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele ning kõigile teistele, kes on majanduslikult mitteaktiivsed, kuna need kujutavad endast kahekordset ohtu, st nii sotsiaalset probleemi kui ka olukorda, mis suurendab kvalifitseeritud töötajate puudust. See on tingitud sellest, et kuna nad ei tööta, puudub neil võimalus omandada praktilisi kogemusi, ning kuna nad ei õpi, puudub neil võimalus omandada asjakohasemaid akadeemilisi kvalifikatsioone, mistõttu on oht, et nad saavad tööturult täiesti kõrvale jääda. On paradoksaalne, et kõige paremini kvalifitseeritud põlvkonnad ei ole tingimata need, kes on oma ajastu tööturu vajadustega kõige paremas kooskõlas. Euroopa Liit ja liikmesriigid ei tohi lubada, et kõige paremini kvalifitseeritud põlvkond jääks kunagi kõrvale.
3.1.2.

Paljude liikmesriikide haridus- ja koolitussüsteemid on keskendunud pikaajalisele formaalõppele, millele järgneb töökarjäär. Õppimise ja raha teenimise vaheline suhe on olnud lihtne: mida rohkem formaalõpet, seda suurem palk. Majandusuuringud näitavad, et iga koolitusele kulutatud täiendav aasta toob endaga kaasa keskmiselt 8–13 % suurema tasu. Samuti on tõsi, et ülikoolidiplomit ei saa enam pidada tagatiseks, et lõpetamise järel leitakse tööd. Tööandjad ei arvesta praegu mitte ainult inimese kvalifikatsioonitaset, vaid ka oskusi ja pädevusi, mis keegi on omandanud hariduse käigus, ja seda, kuivõrd asjakohased on need tööturul. Uusi väljakutseid arvestades ei saa see aga enam olla soovitatav mudel. Tulevased haridussüsteemid peavad haridust ja tööhõivet siduma uutel viisidel, lihtsustades nii sisenemist tööturule kui ka võimaldades inimestel kogu nende karjääri jooksul paindlikult uusi oskusi omandada.
4.7.2.

Automatiseerimine ja robotid mõjutavad märkimisväärselt seda, milline on töö tulevikus. Näiteks on ladudes juba tavaline juhita transpordisüsteemide (DTS) kasutamine materjalide transportimiseks. Robotitega võidakse asendada ka monotoonset, rasket või ohtlikku tööd ning uus põlvkond nn koostööl põhinevaid roboteid võivad saada töötajate füüsilisteks partneriteks ning eeskätt aidata füüsilise puudega inimesi. Tänapäeva robotid asendavad peamiselt füüsilist tööd, kuid tehisintellekti kasutavad robotid teevad ka intellektuaalset tööd. See puudutab märkimisväärset hulka kutsealasid, kus robotid võtavad üle teatud ülesandeid või asendavad inimtöötajaid isegi täielikult, nagu oleme viimaste aastakümnete jooksul näinud. Hinnanguliselt jääb tööhõive kõigis tööstussektorites stabiilseks kuni 2022. aastani. Suurettevõtete näitel on näha, et tööjaotuse muutus inimese ja masina vahel on loonud juurde ligi kaks korda rohkem uusi töökohti ja funktsionaalseid rolle, kui see on neid ära võtnud. Komitee on neid küsimusi arutanud mitmetes arvamustes mõjutavad märkimisväärselt seda, milline on töö tulevikus. Näiteks on ladudes juba tavaline juhita transpordisüsteemide (DTS) kasutamine materjalide transportimiseks. Robotitega võidakse asendada ka monotoonset, rasket või ohtlikku tööd ning uus põlvkond nn koostööl põhinevaid roboteid võivad saada töötajate füüsilisteks partneriteks ning eeskätt aidata füüsilise puudega inimesi. Tänapäeva robotid asendavad peamiselt füüsilist tööd, kuid tehisintellekti kasutavad robotid teevad ka intellektuaalset tööd. See puudutab märkimisväärset hulka kutsealasid, kus robotid võtavad üle teatud ülesandeid või asendavad inimtöötajaid isegi täielikult, nagu oleme viimaste aastakümnete jooksul näinud. Hinnanguliselt jääb tööhõive kõigis tööstussektorites stabiilseks kuni 2022. aastani. Suurettevõtete näitel on näha, et tööjaotuse muutus inimese ja masina vahel on loonud juurde ligi kaks korda rohkem uusi töökohti ja funktsionaalseid rolle, kui see on neid ära võtnud. Komitee on neid küsimusi arutanud mitmetes arvamustes ( 7 )
5.3.1.

WTO eeskirjade kohandamine kliimamuutustega võitlemise vajadusega on üks WTO reformi peamistest prioriteetidest ning selle eesmärk on tagada, et tööstus- ja põllumajanduskaupade rahvusvaheline kaubandus jõuaks rohkem positiivsesse mõjuringi. Komitee innustab ettevõtjaid, kes investeerivad kestlikumasse tootmisse, ja usub, et ebaausat konkurentsi tuleks ära hoida. Need jõupingutused on hädavajalikud seoses investeeringutega, mis on kestliku arengu eesmärkide saavutamisel üliolulised: ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi hinnangul on vaja aastaeelarvet summas 2 500 miljardit USA dollarit ja WTO-l on oluline roll ka transpordi-, vee- ja energiataristu vastutustundlike investeeringute edendamisel.
4.13.

Tuleb välja töötada kliimahoidlikkuse tagamise vahend, et olla kindel, et ükski avaliku sektori kulutus ei toeta kliimakriisi süvendavat tegevust. Seda vahendit tuleks kohaldada ka erasektori rahastamisprogrammide suhtes. Konkreetsete rahaliste vahendite ettenägemine kliimamuutustega seotud rahastamise jaoks ei tohi tähendada seda, et eelarve või vahendite muu osa eraldatakse meetmetele, mis töötavad kliimaga seotud eesmärkidele vastu. Tuleb täita Pariisi kliimakokkuleppe artikli 2 lõike 1 punktis c kehtestatud eesmärki.
3.10.

Seetõttu on väga oluline edastada üldsusele selgeid ja täpseid sõnumeid. Kuna biomajandus pakub mitmeid võimalusi ühiskondlike probleemide lahendamiseks, siis tuleb sealjuures arvesse võtta põhjalikku majanduslikku hindamist. See annab teavet biomajanduse suurusest eri sektorite lõikes, samuti selle panusest majanduskasvu ja selle mõjust tööturule. Sellega seoses on keskne roll teadusringkondadel. See on ka põhjus, miks on oluline säilitada investeeringud valdkondadevahelistesse ja alusuuringutesse, et EL täidaks oma potentsiaali, aidates kaasa ülemaailmsele teadustööle ja innovatsioonile toidu ja toitumisalase kindlustatuse, konkurentsivõime ja teadmistepõhise biomajanduse alal. On eluliselt tähtis, et EL seadusandjad oleksid täielikult kursis kõige värskemate teadusandmete ja kogemustega kogu maailmast ning et regulatiivse järelevalve üle otsustamise protsessid oleksid läbipaistvad.
5.2.4.

Tihti on kuulda muret seoses agroökoloogia ja lühikeste tarneahelate suutlikkusega toita ära maailm ja 2050. aastaks eeldatavasti 10 miljardi inimese suurune elanikkond. Paljude uurimisasutuste tööd on selles küsimuses selgel seisukohal: rahvusvahelisel tasandil on agroökoloogia arendamine ning ressursside koondamine nii põllumajanduses kui väljaspool seda ühtaegu hädavajalik kui ka võimalik, võttes arvesse majanduslikke, keskkonnaalaseid ja sotsiaalseid vajadusi. Euroopas osutavad kestliku arengu ja rahvusvaheliste suhete uurimise instituudi IDDRI (Institut du développement durable et des relations internationales) hiljutised tööd, et aastaks 2050 on võimalik kogu Euroopa elanikkond ära toita tänu järkjärgulisele agroökoloogilisele üleminekule, mis hõlmab loomakasvatust, põllukultuure ja puid, eesmärgiga saavutada CO 2 -heite nulltase.
4.3.6.

Euroopas on energiamahukates tööstusharudes otseseid töökohti üle 6 miljoni ja need tööstusharud on mitme väärtusahela, sealhulgas puhta energia süsteemide alus. Energiamahukate tööstusharude tekitatavad heitkogused moodustavad 60–80 % tööstusheitest. Energiamahukate sektorite CO 2 -heite vähendamisega kaasnevad ülesanded on tohutud ja eeldavad nii tehnoloogilisi kui ka muid uuendusi (näiteks uusi ärimudeleid).
2.6.

Komitee on veendunud, et on mitmeid majanduse ökosüsteeme, mis vääriksid Euroopa seadusandjate tähelepanu, et toetada siseturu toimimist. ELi majandussüsteem on mitmetahuline ja hõlmab hargmaiseid ettevõtjaid, riikliku mõõtmega ettevõtjaid ja palju kohalikke ettevõtjaid. Sageli on need ettevõtted jaotatud piirkondlikeks tootmisahelateks: suurlinnapiirkondadeks, mis on suure asustustihedusega linnasüsteemid, ning maapiirkondadeks ja äärealadeks, kus ei ole alati lihtne tagada sotsiaalset heaolu ja ühtekuuluvust, kui ei pühendata tähelepanu kaugemates piirkondades tehnoloogiliste uuenduste kättesaadavaks tegemisele.
3.5

Sellepärast on plokkaheltehnoloogia toiminud eelkõige taristuna virtuaalvääringute haldamiseks, kuid samadel põhjustel võib see omandada ka väärtuse sotsiaalses, kultuurilises, poliitilises ja majanduslikus kontekstis. Kuid igasugune muu kasutamine füüsilises ja mitte-virtuaalses majanduses nõuab teadlikkust sellest, et hajusraamatu tehnoloogia ei taga seal viidatava sisu kvaliteeti. Teisisõnu on võimalik tõendada, et teatud toode on liikunud ahelas, mis on turvaliselt jälgitav hajusraamatu tehnoloogias, kuid ei ole võimalik öelda, et sellel tootel on olemuslikult head omadused.
7.4.3.

See on elulise tähtsusega praegu, mil digioskused muutuvad nüüdisaegse põllumajandusettevõtte juhtimise oluliseks koostisosaks. Digioskusi on vaja paljudes valdkondades ja põllumajandus ei ole erand. Põllumajanduses vajatakse üha rohkem inimesi, kellel on IKT- ja digioskused, kuid eelkõige maapiirkondade majandustegevuses on selgesti tuntav oskuste nappus.
6.1.5.

Ränne: tööturgude heades tulemustes on tähtis roll seaduslikul rändel. Komitee rõhutas oma arvamuses Paljude riikide avalikud tööturuasutused on juba käivitanud arvukalt algatusi, et nimetatule kaasa aidata. Komitee rõhutas oma arvamuses ( 6 ) sidusa rändepoliitika ja hästi kujundatud regulatiivse raamistiku tähtsust, märkides, et rändeta on Euroopa majandus- ja sotsiaalmudel ohus. Jätkuvalt on oluline Euroopas viibimise õigusega pagulaste tööturule integreerimine, kaasamine õpingutesse ja ühiskonda laiemalt.
2.2.5.

See kahte kategooriasse liigitamine saab alguse juba Rooma lepingust ja praegu on see sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 54, mis käsitleb asutamisvabadust. Selles on sõnastatud, et ELi õiguses tunnustatakse kaht liiki üksuseid: ühelt poolt mittetulundusühingud, kelle alla kuuluvad ainult need organisatsioonid, kelle majandustegevuse eesmärk ei ole kasu saada, ning teiselt poolt ettevõtted, kelle hulgas on peamiselt äri- ja tsiviilõiguse alusel tegutsevad ühingud, kelle hulka kuuluvad ka ühistud.
10.3.

Paljude üldhuviteenuste, nagu postiteenuste, elektroonilise side, veevarustuse, jäätmete kõrvaldamise, reisijateveo, üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste jne kvaliteedistandardid on kehtestatud liidu tasandil erinevas ulatuses ja on mõnikord väga tagasihoidlikud. Näiteks, kuigi enamikule eurooplastele on kvaliteetne joogivesi kättesaadav, eelistavad teatavates liikmesriikides paljud kodanikud tarbida pudelivett, sest kraaniveel on ebameeldiv maitse. Praeguste standardite korrapärane ajakohastamine on vajalik, et suurendada tarbijate usaldust ja parandada kraanivee kvaliteeti ning seega avaldada positiivset mõju keskkonnale, vähendades plastijäätmete kogust.
4.4.4.

Vajadus võrdse juurdepääsu järele internetile — Digimaailm on kättesaadav vaid neile, kellel on juurdepääs internetile. Kuidas saaks kaotada digilõhe Euroopas, mille piirkondades, saartel ja maapiirkondades ei ole internetile juurdepääsu, mistõttu edaspidi ei pääseta seal juurde ka digitervishoiule? Kui tahame neist arengusuundumustest kasu saada, peavad EL ja liikmesriigid tegema märkimisväärseid investeeringuid, et tagada internetiühendus kõigile. — Paljud avalikud teenused on veebipõhised ning nende kasutamiseks on tarvis erioskusi ja ressursse. Digilõhe võib suurendada ebavõrdsust Euroopa heaoluühiskondades. — Keskkond, ümbruskond, kogukonnad ja linnad võivad aidata lihtsustada kodanikele avatud ja vaba juurdepääsu andmist internetile, et nad saaksid ühiskonnas aktiivselt osaleda. — Avaliku ja erasektori partnerlus võib aidata lihtsustada igaühele Euroopas vaba juurdepääsu andmist internetile. — Kui valitsused toetuvad nii suurel määral digiteenustele, siis on ligipääs internetile inimõigus.
10.1

Arutelus jätkusuutliku Euroopa tuleviku üle ei saa eirata Euroopa rändekäsitlust. Demograafiline areng näitab, et Euroopa vajab rändajaid, nende andeid, oskusi ja ettevõtluspotentsiaali. Selleks et tagada faktidel põhinev ratsionaalne arutelu, on hädavajalik muuta rändenarratiivi ja -poliitikat, tuginedes tihedamale koostööle kolmandate riikidega. Pagulasi ja rändajaid ei tohiks käsitleda ohuna, vaid võimalusena edendada Euroopa majandus- ja sotsiaalmudelit ( 37 ) . Selleks on vaja terviklikku lähenemisviisi ja rändestrateegiat. — EL peaks võtma vastu poliitika- ja muud meetmed, et toetada turvalist, korrakohast ja seaduslikku rännet ning tugevdada ka kaasatust ja sotsiaalset ühtekuuluvust. EL peaks tööjõu rände ja integratsiooniprogrammide valdkonnas tegema ILOga tihedamat koostööd. — Komitee nõuab pagulastele ELi tulemiseks ohutuid ja seaduslikke rändeteid. Selleks et anda perekonna taasühinemiseks, ümberpaigutamiseks ja ümberasustamiseks rohkem võimalusi, on vaja kõigi liikmesriikide ning Euroopa ja liikmesriikide sidusrühmade kooskõlastatud lähenemisviis, mis põhineb jagatud vastutusel, õiglasel jaotamisel, lähenemisel ja põhiõiguste austamisel. — Integratsiooni puudumine toob kaasa majanduslikud, sotsiaal-kultuurilised ja poliitilised riskid ja kulud. Seega on investeerimine rändajate integreerimisse parim kindlustus võimalike tulevaste kulude, probleemide ja pingete vastu. — Integratsiooni puhul on tegemist kahesuunalise protsessiga ning vastuvõtval kogukonnal ja rändajatel on õigused ja kohustused. Seetõttu peab vastutus jagunema nende vahel. Ei ole õiglane ega jätkusuutlik eeldada, et märkimisväärsete sotsiaalsete, kultuuriliste ja majanduslike tõketega silmitsi seisvad uustulnukad integreeruvad ilma abita. Kõnealuse protsessi soodustamiseks tuleb avalikus poliitikas tegeleda ELi ühiskonna eri elanikkonnarühmade hirmude, murede ja probleemidega, et vältida ELi vastaseid ja ksenofoobseid diskursusi. Selleks peab asjakohane poliitika sisaldama selgeid, järjepidevaid ja põhjendatud kohustusi ning rändevastase retoorika ja käitumise järjekindlat hukkamõistmist. — Sõda, kliimamuutused ja kesised väljavaated kolmandates riikides võivad tekitada jätkuva ja isegi suureneva pagulaste ja rändajate sissevoolu. Üldiste rände tõuketegurite piiramine on ülemaailmne väljakutse. Inimeste ümberasumise laieneva nähtuse tõttu suureneb igat liiki ränne (sh kliimapagulased). Selleks peab EL olema paremini valmis koordineerima rändajate jaotamist liikmesriikide vahel. Komitee on juba juhtinud tähelepanu sellele, kuidas tasakaalustamata majanduslikud protsessid võivad antud kontekstis ebastabiilsust suurendada. Seepärast toetab komitee seisukohta, et Lissaboni leping annab piisavalt laiaulatusliku volituse sisserändepoliitika läbivaatamiseks, et reguleerida „keskkonna tõttu ümberasujate“ staatust.
3.4.

Seni praktika käigus saadud kogemuste ja operatiivse tagasiside varal tuleks välja arendada Euroopa ühtlustatud aruandlusmudel. Mitmes liikmesriigis on nüüdseks kehtestatud korralduslikust aspektist ning kogutavate ja edastatavate andmete hulga ja liigi poolest erinevad aruandlussüsteemid. Mõnes liikmesriigis on aruandlussüsteemid väga koormavad ja nõuavad platvormidelt märkimisväärseid jõupingutusi, samal ajal kui teistes liikmesriikides on süsteemid paindlikumad ja nende mõju jooksvale tegevusele on väiksem. Mõne liikmesriigi kogemused näitavad samuti, et fakultatiivsed ja vabatahtlikud aruandlussüsteemid, mille suhtes ei ole kehtestatud konkreetseid seaduslikke nõudeid, ei toimi tõhusalt.
6.1.

Maailma riigid on võtnud kohustuse täita kestliku arengu tegevuskava 2030, mis on radikaalne, võrdne ja teostatav. EL on kestliku arengu tegevuskava 2030 vastu võtnud ja pühendub kestliku arengu eesmärkide täitmisele. Arvamuses esitatud argumendid on suunatud selle sihi saavutamisele. Keskendumine sellele protsessile annab ELile ainulaadse võimaluse uuendada oma visiooni sotsiaalse progressi kohta, turgutada majandust ja tugevdada oma juhtpositsiooni maailmas.
5.6.

Juurdepääs andmetele ja andmehaldusvõime on järgmine poliitilise sekkumise valdkond, mis seondub eesmärgiga toetada Euroopa tootjaid ja teenuseosutajaid üleilmastunud turgude praegusele arengule vastamisel ja nende suhteliste eeliste kasutamisel väga spetsialiseeritud kaupade ja teenuste valdkonnas. Iseäranis tähtis on see väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks. Sellest hoolimata kaasneb andmetele vaba juurdepääsu andmisega suurem andmete kuritarvitamise risk. Nii digitaalse suveräänsuse kui ka füüsiliste ja juriidiliste isikute privaatsuse tagamine võib olla tehniliselt ja õiguslikult keeruline ülesanne, kuid samas on see hädavajalik.
4.9.

Eelnõu tekst sisaldab sätet tõendamiskohustuse ümberpööramise kohta tsiviilvastutuse juhtudel, mida tuleb selgitada, et tagada järjepidev kohaldamine kõigis jurisdiktsioonides ja see, et ohvrid saavad vajaduse korral tugineda selle kohaldamisele. See tähendaks vähemalt seda, et inimõiguste rikkumiste juhtudel peavad hagejad tõestama üksnes selget seost rikkumise toimepanija (näiteks tarnija või tütarettevõtja) ning ettevõtte (vastuvõttev või emaettevõtja) vahel, kellelt tuleb omakorda nõuda usutavat selgitust selle kohta, et rikkumine ei olnud tema kontrolli all. Komitee kahtleb, kas asjaolu, et õigusaktis sätestamise asemel jääb tõendamiskohustuse ümberpööramine kohtute otsustada, aitab kaasa õiguskindlusele ja järjepidevale kohaldamisele.
ELi institutsioonid peaksid tagama, et uus tegevuskava hõlmaks konkreetseid meetmeid kaasava sotsiaalkaitsesüsteemi edendamiseks ja et komisjon koostaks liikmesriikidele suunised puuetega inimeste ja hooldajate sotsiaalkaitse miinimumtaseme kohta, mis tagaks neile küllaldase elatustaseme ( 21 ) . Komisjon ja liikmesriigid peaksid tagama, et puuetega inimesed, eelkõige isikud, kellel on puue tekkinud karjääri jooksul ja kelle pensionikindlustuse sissemaksete perioodid on lühemad, on hõlmatud piisava sotsiaalkaitsega enne ja pärast pensioniiga.
7.9.

Eksisteerib valearusaam, et arengu rahastamist saab täies ulatuses või eeskätt rahastada rahvusvaheliste organisatsioonide küsitavate maksutavade suhtes meetmete võtmisega. Osalised prognoosid näitavad, et rahvusvaheliste organisatsioonide maksubaasi kahanemine ja kasumi ümberpaigutamine moodustas 100–240 miljardit USA dollarit enne seda, kui võeti vastumeetmeid ( 33 ) . ELis moodustas maksubaasi kahanemine ja kasumi ümberpaigutamine hinnanguliselt 0,3 % SKP-st ( 34 ) . Kuigi see summa on märkimisväärne, ei ole see piisav kestliku arengu eesmärkide rakendamise rahastamiseks. Lisaks sellele ei laekuks see kasum arvatavasti nendele riikidele, kes kõige rohkem arengu rahastamist vajavad. Kestliku arengu eesmärkide rahastamise kõige olulisem tuluallikas on jätkusuutlik majanduskasv. Seega on nende eesmärkide täitmiseks vaja jätkusuutlikku majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast kasvu soodustavat maksupoliitikat.