Mõju, mida avaldab ülemäärase töökoormuse leevendamiseks kasutatav uus kohtuasjade suunamise kord, tekitab kohtunike üleviimisega seoses küsimusi. 7. juulil 2021 kasutasid Tallinna ja Tartu Ringkonnakohtu esimehed eelmisel aastal teatatud muudatustega loodud võimalust suunata asi lahendamiseks teise maa- või halduskohtusse . See muudatus tehti selleks, et leevendada teatavate kohtute liigset töökoormust, ning eesmärk oli, et seda kasutataks erakorralise meetmena, mitte tavapraktikana . Harju Maakohtu esimehe taotlusel otsustasid kahe ringkonnakohtu esimehed suunata 543 kohtuasja lahendamiseks Viru ja Pärnu Maakohtusse. Kui kõiki kohtuasju ei ole võimalik lahendada kirjalikus menetluses, võib kujuneda olukord, kus koguneb väga palju kohtuasju, mille jaoks kohtunikel on vaja kohtuistungite pidamiseks sõita kohtusse, kuhu asi algselt esitati, ja võimalik, et pikemaks ajaks. On väljendatud muret, et sellised kohtuasjade suunamised võivad viia selleni, et kohtunikud viiakse ilma nende nõusolekuta kohtuistungite ajaks ajutiselt üle teise linna.

Kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse tase on vähenenud, kuid seda tunnetatakse üldsuse hulgas siiski kõrgena ja ettevõtjate hulgas keskmisena. Üldjoontes peab 60 % üldsusest ja 47 % ettevõtjatest kohtute ja kohtunike sõltumatust 2022. aastal võrdlemisi suureks või väga suureks . 2022. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabeli järgi on see tase nii üldsuse kui ka äriühingute puhul vähenenud nii võrreldes 2021. aastaga (66 % üldsuse ja 57 % ettevõtjate puhul) kui ka võrreldes 2016. aastaga (vastavalt 62 % ja 72 %).

Eesti kohtusüsteemis on kolm astet: esimese astme moodustavad neli maakohut (mis arutavad kõiki tsiviil-, kriminaal- ja väärteoasju) ja kaks halduskohut, teise astme kaks ringkonnakohut (vaatavad läbi maa- ning halduskohtute lahendeid) ning kõrgeim kohus on Riigikohus, mis vaatab kassatsiooni korras läbi kohtulahendeid ja teostab ka põhiseaduslikkuse järelevalvet. Riigikohus haldab ise oma eelarvet ja tegevust, esimese ja teise astme kohtuid hallatakse kohtute haldamise nõukoja ja justiitsministeeriumi koostöös. Kohtute haldamise nõukoda on mittealaline kogu, millel on muu hulgas pädevus seoses kohtuvõrgu ja kohtute personali ja rahaliste vahenditega ning mis osaleb arutelus kohtute halduse üle. Esimese ja teise astme kohtute kohtunikud nimetab ametisse Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepaneku põhjal (en banc) Prokuratuur on justiitsministri valitsemisalas olev valitsusasutus, mis on oma ülesannete täitmisel sõltumatu. Seda juhib peaprokurör, kelle vastutusalas on olulisel kohal prokuröride ametisse nimetamine ja teenistuskäik . Eesti Advokatuur on sõltumatu omavalitsuslikul põhimõttel tegutsev kutseühendus . Huvitatud isik võib advokaadi suhtes distsiplinaarmenetluse algatamiseks pöörduda aukohtu või advokatuuri juhatuse poole. Eesti osaleb Euroopa Prokuratuuri (EPPO) tegevuses.

·tagada, et huvide konflikti vältimise juhistega on seotud tulemuslik kontrolli-, seire- ja sunnimehhanism;

Õigusaktide vastuvõtmise protsessi edasiseks parandamiseks loodava uue digiplatvormi projekt on jõudnud esimeste rakendusetappideni. COVID-19 pandeemia tagajärjena on uue seadusega ette nähtud laiem alus rahvatervisealaste hädaolukordade lahendamiseks ja järelevalveks võetavatele meetmetele. Sidusa Eesti arengukavaga 2021–2030 asendatakse või integreeritakse kõik varasemad kodanikuühiskonna organisatsioonidega seotud strateegiad ja kavad ning pikendatakse eelmise programmi kestust.

Eesti on muutnud meediateenuste seadust, et tugevdada meediat reguleeriva asutuse sõltumatust ja suurendada meediaomandi, sealhulgas tegelike kasusaajate läbipaistvust. Teabe saamise õigus on kaitstud põhiseadusega, ent tegelikud avalikustamistavad on avaliku sektori asutuste lõikes erinevad. Olemas on õigusaktid, millega nähakse ette üksikasjalik televisiooni- ja raadiolubade andmise kord, kuid puuduvad kvantitatiivsed meediavaldkonna erinormid turule sisenemise või seal teenuse pakkumise kohta. Kehtestatud on seadusandlikud kaitsemeetmed avalik-õigusliku meedia sõltumatuse tagamiseks. Õigusriigi olukorda käsitlevast 2021. aasta aruandest saati on ajakirjanike kaitse terviklik raamistik püsinud stabiilsena.

Korruptsioonivastase võrgustikuga toetatakse korruptsioonivastase tegevuskava (2021–2025) tulemuslikku rakendamist. Korruptsiooni uurimise ja selle eest vastutusele võtmise suhtes toimib kriminaalõigussüsteem jätkuvalt hästi. Lobitöö suuniseid rakendatakse ja nende tulemuslikkuse esimene hindamine on praegu pooleli. Huvide konflikti vältimise juhiste rakendamisel esineb puudusi, muu hulgas ei ole hinnatud nende rakendamist, mis tähendab, et ei ole võimalik kontrollida ja jälgida, kas need on oma eesmärgid täitnud. Huvide deklareerimise kohustust ministrite poliitilistele nõustajatele ja ministeeriumide asekantsleritele laiendanud korruptsioonivastase seaduse rakendamise kohta saadud esimene tagasiside on positiivne. Ettevalmistamisel on seaduseelnõu, mis tugevdaks erakondade rahastamise järelevalve komisjoni volitusi. Valitsus on teinud ettepaneku võtta vastu terviklik seadus rikkumisest teavitajate kaitseks ja see on praegu Riigikogus arutamisel.

Eesti kohtusüsteemis, mis on juba kõrge digitaliseeritusega, parandati selle taset veelgi, sealhulgas kriminaalmenetluse valdkonnas. Selline kõrge digitaliseerituse tase on võimaldanud kohtusüsteemil jätkuvalt tõhusalt toimida ning mõningane edasiminek toimus veel kriminaalasjades. Probleeme tekitab kohtunike töökoormus, nagu tuli välja ka kohtunike seas korraldatud küsitlusest. Nende probleemide lahendamiseks ja kohtute töökoormuse tasakaalustamiseks on loodud uus kohtuasjade suunamise kord. Muret on väljendatud selle uue korra kohaldamise mõju pärast, sest võib juhtuda, et kohtunikel tuleb neile määratud kohtuasjades kohtuistungi pidamiseks sõita teise kohtusse kohale. Kohtulõive on märkimisväärselt suurendatud, kuid inimesed võivad tugineda mitmele kaitsemeetmele, sealhulgas lõivuvabastustele kõige suurema sotsiaalse tähtsusega asjades, nagu laste elatisega seotud vaidlused, töövaidlused ja pensionivaidlused.

Õigusemõistmise digitaliseeritust parandab veelgi kõnetuvastustarkvara kasutuselevõtt. Nagu on märgitud õigusriigi olukorda käsitlevas 2020. ja 2021. aasta aruandes, kuulub Eesti nende liikmesriikide hulka, mille kohtumenetlus on üks digitaliseeritumaid. Kõrge digitaliseerituse tase on toetanud kohtusüsteemi tõhusust ja kvaliteeti. Lisaks on kasutusele võetud uus elektrooniline vahend. 19. novembril 2021 võeti kohtute haldamise nõukojas kasutusele kõnetuvastustarkvara „SALME“. Selle tarkvara põhieesmärk on säästa protokollide kirjutamisele kuluvat aega, eelkõige kriminaalasjades toimuvate kohtuistungite puhul. Praegusel kujul saab tarkvaraga transkribeerida ainult eestikeelset teksti, kuid soov on seda laiendada ka teistele keeltele. Praegu saab tarkvara kasutada kriminaalmenetlustes, kuid justiitsministeerium kavatseb laiendada selle kasutamist tsiviil- ja haldusmenetlustele. Eri liiki koolitused, nii üldised kui ka asutusesisesed koolitused, toetavad õigusemõistmise digitaliseerituse parandamist.

Probleeme tekitab kohtunike töökoormus. 2021. aastal selgus kohtunike seas korraldatud küsitlusest, et liigses töökoormuses tajutakse ohtu õigusemõistmise kvaliteedile. Küsitlus näitab, millist mõju avaldab kasvav töökoormus Eesti kohtusüsteemis. Töökoormuse suurenemist kohtuniku kohta näitas ka Eesti kohtute aastaraamat, kus tuli andmete kokkuvõttest välja, et esimese astme kohtutes tähendab kohtunike töökoormus iga kohtuniku jaoks aastas 227–447 kohtuasja. Sama küsitluse kohaselt mõjutavad kohtunike ja muude sidusrühmade töökoormust peamiselt järgmised tegurid: seadusemuudatused, millega suurenes töökoormus, kuid mitte kohtunike ametikohtade arv, kohtuasjade keerukuse kasv, liigne kohtuasjade arv ja menetlusosaliste esitatavate menetlusdokumentide halb kvaliteet. Lisaks võib kohtusüsteemis eesootava pensionile mineku laine tõttu tekkida probleeme vabade ametikohtade täitmisega. 2022. aasta juunis arutab kõiki Eesti kohtunikke ühendav kohtunike täiskogu ühe peamise teemana töökoormuse suurenemine ja olukorra parandamise võimaluste üle.

Kohtulõivud on oluliselt kasvanud, kuid olemas on kaitsemeetmed. Alates 1. jaanuarist 2022 suurendati Eestis kohtulõive keskmiselt 40 %. See on alates 2011. aastast esimene kord, kui kohtulõive on suurendatud. 2022. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabelist nähtub, et tarbija- ja kaubandusasjades on kohtulõivud juba ühed ELi kõrgeimad. Valitsuse väitel õigustas seda meedet alates kohtulõivude viimasest läbivaatamisest Eestis toimunud majanduskasv, mis kajastub ka SKP kasvus. Suurenemisega ei kaasnenud muid reforme, näiteks olemasoleva õigusabikava reformi. Sidusrühmade väitel võib suurenemist näha ka võimalusena vähendada kohtute töökoormust, sest asjadega pöördutakse sellisel juhul vähem kohtusse ja eelistatakse pigem vaidluste kohtuvälist lahendamist. Teatavates perekonnaasjades, nagu lahutus või lapse hooldusõigusega seotud vaidlused, tuleb nüüd püüda asja lahendada kohtuväliselt. Riigilõivuseaduses on igas suurendamisest mõjutatud valdkonnas loetletud ka lõivude maksmisest mitu erandit; mõned kõige suurema sotsiaalse tähtsusega valdkonnad, nagu lapsetoetusega seotud vaidlused, töö- ja pensionivaidlused, on lõivuvabad. Eesti kohtusüsteem võimaldab poolel kohtulõivude määra vaidlustada ka Riigikohtus põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumis igal üksikjuhul eraldi.

Tõhusus

Kohtusüsteem toimib jätkuvalt tõhusalt ning kriminaalasjades on olukorda veelgi parandatud. Menetluse kestus ja pooleliolevate kohtuasjade arv on ELis vastavalt üks lühemaid ja väiksemaid . 2021. aastal lahendati maakohtutes tsiviilasju valdavalt sama tõhusalt kui 2020. aastal (keskmiselt 101 päevaga), kriminaalasju 2020. aastaga võrreldes mõnevõrra kiiremini (üldmenetluses keskmiselt 192 päevaga, lihtmenetluses 24 päevaga ja väärteoasjades 44 päevaga) . Esimese astme kohtutes lahendati haldusasju valdavalt sama tõhusalt kui 2020. aastal (keskmiselt 127 päevaga) . Apellatsioonkaebuste menetlemise aeg oli tsiviilasjades keskmiselt 162 päeva, kriminaalasjades 66 päeva ja haldusasjades 40 päeva. Kohtumenetluse kestus tsiviil-, kaubandus- ja haldusasjades on ELi keskmisest lühem (otsusele jõudmiseks kuluva aja järgi) ja pooleliolevate kohtuasjade arv on üks ELi väikseim. Võrreldes 2020. aastaga tõusis algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määr, olles veidi üle 100 %, kuid kohtud suutsid sissetulevate kohtuasjadega üldiselt toime tulla .

II.Korruptsioonivastane raamistik

Korruptsioonivastane institutsiooniline korraldus ei ole õigusriigi olukorda käsitlevas 2021. aasta aruandes esitatuga võrreldes muutunud. Justiitsministeerium vastutab korruptsioonivastase tegevuskava 2021–2025 ettevalmistamise, järelevalve ja koordineerimise eest. Parlamentaarset kontrolli korruptsioonivastaste meetmete rakendamise üle teostab korruptsioonivastane erikomisjon. Erakondade rahastamist kontrollib erakondade rahastamise järelevalve komisjon. Keskkriminaalpolitsei korruptsioonikuritegude büroo on spetsiaalne üksus, mis vastutab korruptsioonijuhtumite uurimise eest, ning kõrgemate riigiametnike ja kuue suurema kohaliku omavalitsuse kõrgemate ametnike korruptsioonisüütegude uurimine on Kaitsepolitseiameti ülesanne. Prokuratuur juhendab ja juhib korruptsioonikuritegude kohtueelset kriminaaluurimist ning esindab riiklikku süüdistust kohtus.

Eksperdid ja äriringkonnad leiavad, et korruptsiooni tase Eesti avalikus sektoris on endiselt suhteliselt madal. Eesti näitaja Transparency Internationali 2021. aasta korruptsioonitaju indeksis on 74/100 ning ta on Euroopa Liidus 6. ja maailmas 13. kohal . Tulemus on viimase viie aasta jooksul paranenud . Eurobaromeetri 2022. aasta korruptsiooni käsitleva eriuuringu kohaselt arvab 43 % küsitletutest, et korruptsioon on nende riigis laialt levinud (ELi keskmine: 68 %), ja 12 % leiab, et korruptsioon mõjutab neid otseselt igapäevaelus (ELi keskmine: 24 %). Mis puudutab ettevõtjaid, siis 33 % neist on seisukohal, et korruptsioon on laialt levinud (ELi keskmine: 63 %), ja 9 % arvab, et korruptsioon on ettevõtluses probleem (ELi keskmine: 34 %). Lisaks leiab 38 % vastanutest, et süüdimõistvaid otsuseid on piisaval hulgal, et mõjutada inimesi korruptiivsest tegevusest hoiduma (ELi keskmine: 34 %), ning 50 % ettevõtjatest usub, et kõrgemale ametnikule altkäemaksu andmiselt tabatud inimesi ja ettevõtjaid karistatakse asjakohaselt (ELi keskmine: 29 %) .

Laiendatud korruptsioonivastase võrgustikuga toetatakse tulemuslikult korruptsioonivastase tegevuskava (2021–2025) rakendamist. Võrgustikku, kuhu algselt kuulusid korruptsioonivastase võitluse koordinaatorid igast ministeeriumist, laiendati viimastel aastatel täiendavatele sidusrühmadele ja sellesse kuulub nüüd 29 liiget. 2021. aastal kogunes võrgustik kuuel korral. Võrgustiku ülesanded on peamiselt seotud parimate tavade arendamise ja jagamise, samuti koostöö ja üksteiselt õppimise ning kogemuste vahetamise toetamisega, ning nüüdsest lisandus ka tegevuskavaga ette nähtud tegevuste seire . Ametiasutuste ja kodanikuühiskonna sõnul täidab võrgustik tegevuskava rakendamisel otsustavat rolli. Koostööd võrgustikus osalevate asutuste ja organisatsioonide vahel peavad mõlemad heaks .

Korruptsiooni uurimise ja selle eest vastutusele võtmise suhtes toimib kriminaalõigussüsteem jätkuvalt hästi. 2021. aastal osutus kriminaalõigussüsteem korruptsioonijuhtumite tuvastamisel taas tulemuslikuks. 2021. aastal tehti lõplik otsus kolmes erakondade rahastamist ja altkäemaksu andmist käsitlenud korruptsioonijuhtumis ning kohtusse jõudis veel neli asja. Menetlus Tallinnas Porto Franco arendusprojektiga seotud kohtuasjas, mis viis eelmise valitsuse tagasiastumiseni 2021. aasta jaanuaris, on veel pooleli. Korruptsioonijuhtumite uurimise ja nende eest vastutusele võtmise paremaks toetamiseks on kasutusele võetud lisaressursid, et pakkuda eriteadmisi, eelkõige hangete ja auditite vallas . Lisaks korraldatakse prokuröridele ja kohtunikele korruptsioonivastaseid erikoolitusi keskmiselt kord kvartalis ja neis keskendutakse mitmesugustele teemadele . Lisaks osalevad Kaitsepolitseiameti töötajad Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti (CEPOL) korraldatavates finantsuurimiste ja rahapesualastes koolitustes.

Pooleli on arutelud õigusloome läbipaistvuse ja usaldusväärsuse üle lobitöö kontekstis. Riigikogu korruptsioonivastane erikomisjon korraldas 2022. aasta märtsist maini kokku kolm ümarlauasarja, kus osalesid ka välised sidusrühmad, et arutada õigusloome läbipaistvuse ja usaldusväärsuse üle lobitöö kontekstis. Järgmise sammuna koostatakse korraldatud arutelude põhjal konkreetsed soovitused .

Lobitöö suuniseid rakendatakse ja tehtud on nende tulemuslikkuse esimene hindamine. Justiitsministeerium koos ühinguga Korruptsioonivaba Eesti ja asjaomase võrgustikuga analüüsisid nende lobitöö suuniste rakendamist. Hindamisel jõuti järeldusele, et vaja on teatavaid meetmeid, näiteks teabe täpsuse ja õigeaegsuse tagamist. 2022. aasta sügiseks avaldatakse n-ö parimate pingerida; see peaks edendama ja toetama lobitöö suuniste edasist rakendamist. Ametiasutuste ja sidusrühmade kohaselt on esialgne järeldus, et ministeeriumid järgivad suuniseid üldiselt piisavalt, ent suuniste rakendamisel esineb valitsusasutuste ja tippametnike tegevuses siiski lünki . Samas puudub sunnimehhanism juhuks, kui lobitöö suuniseid ei järgita.

Huvide konflikti vältimise juhiste rakendamisel esineb puudusi. Huvide konflikti vältimise juhised ministritele ja nende nõunikele kehtivad alates 2021. aasta märtsist. Neis nõutakse, et minister ja ministri nõunik peavad juhistega tutvuma ning läbima huvide konflikti teemalise e-kursuse. Siiski ei ole kavas ette nähtud juhiste tulemuslikkuse hindamist ega meetmeid juhuks, kui juhised ei järgita. Nõuetekohase rakendamise tagamiseks tuletas justiitsminister veebruaris 2022 kõigile ministritele ja nende nõunikele meelde, et nad peavad osalema e-koolituse kursusel ja tegema lõputesti. GRECO hinnangul on juhistes nn pöördukse efekti kohta esitatud reeglite näol tegemist konkreetse ja positiivse arenguga . Kokkuvõttes juhised siiski mõjusat kontrolli- ja seiremehhanismi ei sisalda. Kuna juhiste rakendamist ei hinnata, ei ole võimalik ka kindlaks teha, kas juhised on oma eesmärgid täitnud. Samuti ei ole juhistes ette nähtud sunnimehhanismi. Nn pöördukse efekti käsitlev seaduseelnõu on praegu valitsuses arutamisel. Eelnõus nähakse ette ooteaeg pärast valitsuse liikmete ametiaja lõppu .

Esimene tagasiside korruptsioonivastase seaduse rakendamise kohta on olnud positiivne. Eelmisel aastal laiendati huvide deklareerimise kohustust ministrite poliitilistele nõunikele ja ministeeriumide asekantsleritele . GRECO sõnul näitasid Riigikogule esitatud muudatusettepanekud positiivset arengut . Üldiselt näitab 2021. aasta aprillis jõustunud korruptsioonivastase seaduse muudatuste rakendamist puudutav esialgne tagasiside, et need muudatused on olnud huvide deklaratsioonide registreerimisele tähelepanu pööramisel ja poliitiliste nõustajate roll selguse tagamisel kasulikud.

Justiitsminister esitab peagi seaduseelnõu, millega soovitakse tugevdada erakondade rahastamise järelevalve komisjoni volitusi. 2021. aasta oktoobris avaldas justiitsministeerium erakonnaseaduse muutmise seaduse eelnõu väljatöötamise kavatsuse, et suurendada erakondade rahastamise järelevalve komisjoni volitusi. Seaduseelnõuga laiendataks komisjoni uurimisvolitusi, tuues sisse õigusliku aluse küsimaks kolmandatelt isikutelt dokumente, teavet ja selgitusi. Praegu saab komisjon neid küsida, kuid kolmandad isikud ei ole kohustatud vastama. Lisaks kehtestataks seaduseelnõuga tähtaeg keelatud annetuste tagastamiseks ja muudetaks sundtäidetavaks komisjon nõue kanda sellised annetused riigieelarvesse. Samuti oleks erakondadel ja erakondade liikmetel keelatud kasutada avalikke vahendeid erakonna poliitiliseks tegevuseks. Praegu kohaldub see ainult valimiskampaaniate ajal. Pärast avalikku konsultatsiooni valmistab justiitsministeerium ette seaduseelnõu, mis on kavas saata valitsusele 2022. aasta augustiks ja esitada seejärel Riigikogule.

Rikkumisest teavitaja kaitseks on käimas uue põhjaliku regulatsiooni seadusandlik menetlus. Õiguskomisjon võttis 17. jaanuaril 2022 vastu rikkumisest teavitaja kaitse seaduse eelnõu, mis oli nii valitsuse kui ka sidusrühmade arvates positiivne samm . Eelnõus määratakse kindlaks tööalase tegevuse käigus teatavaks saanud rikkumisest teavitaja kaitse tingimused ja ulatus. Eelnõus on sätestatud kaitse saamise tingimused ja ulatus ning teavitamise viisid ja kanalid. See sisaldab ka sätteid rikkumisest teavitajate konfidentsiaalsuse kaitsmiseks korruptsioonijuhtumites .

III.Meedia mitmekesisus ja meediavabadus

Eestis on sõnavabadus materiaalselt ja formaalselt kaitstud põhiseadusega. Teisene õigusakt tagab sõnaselgelt ajakirjanike õiguse kaitsta oma allikaid, tugevdab meediavabadust raadio- ja televisioonisektoris ning loob kaitsemeetmed avalik-õigusliku meedia sõltumatuse tagamiseks. Teabe saamise õigust on sõnaselgelt tunnustatud põhiseaduses, avaliku teabe seaduses ja isikuandmete kaitse seaduses. Vastu on võetud õigusaktid läbivaadatud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi ülevõtmiseks.

Eesti on vastu võtnud seaduse, millega tugevdatakse meediat reguleeriva asutuse – Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Ameti – sõltumatust. Meediateenuste seaduse muudatused ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmised, millega võeti üle läbivaadatud audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv ja mis olid kahe eelmise õigusriigi olukorda käsitleva aruande koostamise ajal ettevalmistamisel, võeti ametlikult vastu 16. veebruaril 2022 ja nende rakendamine käib. Muudetud meediateenuste seadusega muudeti ülesandeid ja pädevust, mis on riiklikul meediat reguleerival asutusel – Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi valitsemisalas tegutseval haldusorganil. Meediat reguleeriva asutuse sõltumatut ja erapooletut staatust tema ülesannete täitmisel kinnitab erisäte, mille eesmärk on täita läbivaadatud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivis sõltumatuse kohta sätestatud nõuded. Meediat reguleeriva asutuse sõnul suudab ta oma ülesandeid tõhusalt täita ja 2021. aasta lõpus tehtud struktuurimuutuste järel toetab teda tema töös nüüd uus infoühiskonna talitus.

Meediateenuste seaduse muudatused parandavad meediaomandi läbipaistvust. Läbivaadatud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi vastavate sätete ülevõtmisega kehtestatakse meediaettevõtjatele esmakordselt konkreetne kohustus avalikustada omandistruktuur, sealhulgas tegelik kasusaaja. Ettevõtlusega seotud üldteave, sealhulgas teave täis- ja usaldusühingute, osaühingute ja aktsiaseltside ning tulundusühistute tegelike kasusaajate kohta, on üldsusele äriregistris elektrooniliselt tasuta kättesaadav.