Kõnealuste sätete kohaselt võib sihtotstarbelist tulu kasutada EAGFi mis tahes kulude rahastamiseks. Kui osa sellest tulust jääb ühel eelarveaastal kasutamata, kantakse see automaatselt üle järgmisse eelarveaastasse .

Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kogusummade vahe on tingitud asjaolust, et teatavate komisjoni poolt otse rakendatavate meetmete puhul kasutatakse liigendatud assigneeringuid. Need on peamiselt seotud põllumajandustoodete müügiedenduse, poliitilise strateegia ja kooskõlastusmeetmetega.

Põllumajandusturgude toimimisse sekkumiseks kavandatud assigneeringute kasutamine ületas oodatud taseme 98,4 miljoni euro võrra. Võttes arvesse puu- ja köögiviljasektori jaoks eraldatud 400 miljoni euro suurust sihtotstarbelist tulu, on ülekasutamise suurus hinnangulise kuluprofiiliga võrreldes 26,7 miljonit eurot. See erinevus tuleneb müügiedenduse ülekasutamise ning kodulinnukasvatussektori ja koolikava erandlike meetmete oodatust aeglasema eelarve täitmise netomõjust.

Andmed eelarve esialgse täitmise taseme kohta ajavahemikul 16. oktoobrist 2017 kuni 31. jaanuarini 2018 on esitatud lisas. Seda taset võrreldakse määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 28 kohaselt loodud varajase hoiatamise süsteemi kulude profiiliga.

Lisas, milles kajastatakse 2018. aasta eelarve esialgset täitmist 31. jaanuari 2018 seisuga, ei ole puu- ja köögiviljasektori ning tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste eelarveassigneeringute real eelnimetatud sihtotstarbelist tulu arvesse võetud. Tegemist on kõnealuste eelarveartiklitega seotud heakskiidetud assigneeringutega, mis on vastavalt 531,8 miljonit eurot ja 34 309,1 miljonit eurot.

Nende kavade jaoks heakskiidetud assigneeringute ja sihtotstarbelise tulu summa on vastavalt

3.1.1.Müügiedendus (+ 68,7 miljonit eurot)

Kuluprofiili ületamine tuleneb mitut riiki hõlmavate programmide eelarveassigneeringute tavapärasest varasemast sidumisest.

3.1.2.Puu- ja köögivili (+ 65,5 miljonit eurot)

See näiline ülekasutamine tuleneb sellest, et selle sektori sihtotstarbelist tulu ei võetud arvesse. Seda tulu arvesse võttes on rakendamine profiiliga kooskõlas: miinus 6,2 miljonit eurot või vaid miinus 0,7 % (vt joonealune märkus (*) lisas).

3.1.3.Koolikava (– 24,0 miljonit eurot)

Alates 2017/2018. õppeaastast ühendati varem eraldiseisnud koolipuuvilja ja koolipiima kavad. Selle eelarveartikli kuluprofiil töötati välja varem eraldiseisnud koolikavade eelarve täitmise põhjal. Nende kavade puhul tehtavate maksete tegelikud arengusuunad paistavad siiani olevat erinevad (vähem edasijõudnud) eelnevate kavade puhul tehtud maksete arengusuundadest.

3.1.4.Sealiha, munad ja kodulinnuliha, mesindus ja muud loomakasvatussaadused (– 7,7 miljonit eurot)

Eelnevatel aastatel sisaldas see eelarveartikkel kulusid mesinduse ja sealihasektori meetmete jaoks. 2018. aastal rahastatakse sellest eelarveartiklist mesindustoetust ja loomade haigustega seotud erakorralisi meetmeid. Käesoleva aasta eelarve täitmine võib seega erineda eelnevate aastate eelarve täitmise põhjal arvutatud profiilist.

3.2.Otsetoetused

Otsetoetusteks kasutatud assigneeringute summa oli kasutamisprofiiliga võrreldes 1 146,3 miljonit eurot suurem. Võttes arvesse selle eelarvepeatüki jaoks eraldatud sihtotstarbelist tulu (1 075,9 miljonit eurot), on tegemist ligikaudu 358,3 miljoni euro suuruse ülekasutamisega.

3.2.1.Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused (+ 461,6 miljonit eurot)

Nimetatud kasutuselevõtt osutab rakendamise taseme tõusule. See ei kajasta aga täielikult tegelikku olukorda, kuna käesolevat artiklit rahastatakse nii heakskiidetud assigneeringutest kui ka eraldatud sihtotstarbelisest tulust, samas kui eespool nimetatut võrreldakse vaid assigneeringutega (NB: täpsema teabe saamiseks vt eespool punkt 2).

Lisas esitatud assigneeringute esialgse kasutamise tabeli joonealuses märkuses (*) on kasutamist ja kasutamisprofiili võrreldud kõigi saadaolevate rahaliste vahenditega. Võrdluse kohaselt jääb kulutuste tegemise tase 326,4 miljoni euro võrra allapoole profiili taset (mis on vaid miinus 0,9 %).

Komisjon jälgib iga kuu eelarve täitmist liikmesriikides ja tulevaste kulude prognoose. Praegu peetakse kõnealust väikest kõrvalekallet ajutiseks ja eeldatakse, et eelarveaasta lõpuks rakendatakse muud tootmiskohustusega sidumata otsetoetused kavakohaselt.

3.2.2.Muud otsetoetused (+ 684,7 miljonit eurot)

Vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetuse maksed on profiiliga võrreldes märkimisväärselt suured. Väikepõllumajandustootjate kava puhul täheldatakse aga assigneeringute alakasutamist.

Mõlemal juhul peetakse kõrvalekaldeid ajutiseks ja eeldatakse, et eelarveaasta lõpuks rakendatakse muud otsetoetused kavakohaselt.

3.3.Põllumajanduskulude audit (– 28,4 miljonit eurot)

Eelarvepeatüki 05 07 puhul osutab alakasutamine sellele, et eelarveaasta alguses tehti vähem makseid võrreldes eelnevate aastate keskmise profiiliga. Need maksed on seotud eelkõige eelmiste aastate raamatupidamisarvestusi käsitlevate vastavuskontrolli või raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuste alusel liikmesriikide kasuks tehtud finantskorrektsioonidega.

4.EAGFi sihtotstarbeliste tulude rakendamine