KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE EDUSAMMUDE KOHTA TOETUSTE LAHTISIDUMISEL TOOTMISEST /* COM/2013/0617 final */





KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE EDUSAMMUDE KOHTA TOETUSTE LAHTISIDUMISEL TOOTMISEST 1. Sissejuhatus Alates 2003. aasta reformist on otsetoetusi järk-järgult lahti seotud põllumajandustootjate tootmisotsustest ning sellega täiustatud turule orienteeritust ja suurendatud ELi põllumajanduse konkurentsivõimet. Samal ajal on keskkonnahoidlikust ja sotsiaalsest seisukohast lähtudes alal hoitud tootmisega seotud toetuste teatavad piiratud võimalused, võttes arvesse vajadust kõrvaldada takistused kohandamise ja põllumajanduse osatähtsuse teelt sellega, et pakutakse avalikke hüvesid kogu ELis jätkusuutliku põllumajanduse säilitamisega[1]. Ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) läbivaatamist käsitlevatele ettepanekutele lisatud mõjuhinnangus analüüsiti 2003. aasta reformi mõju ja käsitleti kolme võimalust konkurentsivõimelisema põllumajanduse järgmiste etappide jaoks: a) praegune olukord; b) toetuste täielik lahtisidumine tootmisest; c) suunatud valikuline lahtisidumine tootmisest. Analüüsist nähtus, et kasulik on säilitada veelgi rohkem turule orienteerituse suunda. Samas märgiti ära riskid teatavates piirkondades, eriti seoses ammlehmade ekstensiivse kasvatamise ja lambalihasektoritega, mille puhul oleks tootmisega osaliselt seotud toetuse[2] säilitamine põhjendatud eelkõige keskkonnakaitse seisukohast. Kõnealune lähenemisviis on kajastatud sellest tulenevas määruses[3]. Eesistujariigi lõplik kompromiss ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamist käsitlevate ettepanekute kohta[4] hõlmab ka järgmist avaldust: „Komisjon deklareerib, et ta koostab 31. detsembriks 2012 aruande ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamise rakendamise seisu, eelkõige edusammude kohta toetuste lahtisidumisel tootmisest.” Järgnev eesmärk on kõnealuse kohustuse täitmine sellega, et esitatakse faktiliselt viimased toetuste lahtisidumise etapid tootmisest ning määratletakse nende suhteline osakaal otsetoetustest. 2. Nõudeaasta 2009: Toetuste tootmisest lahtisidumise hetkeseis 2003. aasta reformi tulemusena tehti 2009. nõudeaastal oluline samm toetuste tootmisest lahtisidumise suunas: EL 27-s tervikuna oli tootmisest lahti seotud toetusteks[5] kasutatava kogusumma (st enne toetuste ümbersuunamist) osakaal 86 %, kusjuures mõned liikmesriigid saavutasid peaaegu 100 % ja teised kõigest 69 %. Ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamisest tuleneva nõukogu määruse (st määrus (EÜ) nr 73/2009) põhjenduses 2 jõuti järeldusele, et [2003. aasta reformi] rakendamisest saadud kogemustest ilmnes toetusmehhanismi teatavate aspektide kohandamise vajadus. Eelkõige oli vaja laiendada otsetoetuste lahtisidumist tootmisest [...]. Seejärel lepiti kokku toetuste tootmisest lahtisidumise etapid, samuti nende mõju lahtisidumise määradena, mis on kokkuvõtlikult esitatud allpool. 3. Enne ÜPP läbivaatamist otsustatud toetuste tootmisest lahtisidumise etapid Kõigepealt tuleks meelde tuletada, et juba enne ÜPP läbivaatamist oli ette nähtud anda nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 10c. peatükis sätestatud tubakatoetust üksnes kuni 2009. nõudeaastani (kaasa arvatud). Tubakatootmise jaoks kasutatav tootmisega seotud otsetoetuste kogusumma 2009. nõudeaastal oli 321 miljonit eurot. Alates järgmisest aastast anti maaelu arengu kavade raames tubakat tootvatele piirkondadele ühenduse toetusmeetmetena kasutada 50 % tubakatoetuse kogusummast, mis lisati otsetoetuste finantsraamistikku nii tootmisest lahti seotud kui ka tootmisega seotud toetuste puhul. Toetuste teine osa integreeriti ühtsesse otsemaksete kavasse (SPS) (st tootmisest lahti seotud). 4. Ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamine („tervisekontroll”). Tootmisega seotud toetuskavade integreerimine ühtsesse otsemaksete kavasse / ühtse pindalatoetuse kavasse 4.1. Tootmisega seotud toetuse kokkulepitud integreerimine ühtsesse otsemaksete kavasse / ühtse pindalatoetuse kavasse pärast ÜPP läbivaatamist Ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamise tulemusena on nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 X lisas loetletud tootmisega seotud toetuskavad, mille liikmesriigid pidid integreerima ühtsesse otsemaksete kavasse või ühtse pindalatoetuse kavasse hiljemalt 2012. nõudeaasta kohta: Ajakava || Tootmisega seotud toetuskava || Õiguslik alus (tootmisega seotud toetuse jaoks) || Asjaomased liikmesriigid || Liikmesriikidele kättesaadavaks tehtud kogusumma 2009. aastal (miljonites eurodes) 2010 || Kõva nisu eritoetus || Määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 1. peatükk || EL, ES, FR, IT, AT, PT || 127,600 2010 || Põllukultuuride pindalatoetus, sh kõva nisu lisatoetus tavapärastes tootmispiirkondades || Määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10. peatükk || ES, FR || 1 583,561 2010 || Oliivisalutoetus || Määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10b. peatükk || ES || 103,140 2010 || Humala pindalatoetus || Määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10d. peatükk || FR, AT, SI (DE[6]) || 0,274 Hiljemalt 2012. aastal || Valgurikaste taimede toetus || Määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotise 1. peatüki 3. jagu || Kogu EL 15 || 77,796 Hiljemalt 2012. aastal || Riisi eritoetus || Määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotise 1. peatüki 1. jagu || EL, ES, FR[7], IT, PT || 179,910 Hiljemalt 2012. aastal || Pähklite pindalatoetus || Määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotise 1. peatüki 4. Jagu || BE, DE, EL, ES, FR, IT, LU, NL, AT, PT, SI, UK || 96,622 Hiljemalt 2012. aastal || Tärklisekartuli kasvatajate toetus || Määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotise 1. peatüki 2. jagu || DK, DE, ES, FR, NL, AT, FI, SE || 116,867 Hiljemalt 2012. aastal || Seemnetoetus || Määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotise 1. peatüki 5. jagu || BE, EL, ES, FR, IT, NL, PT, FI || 30,923 Hiljemalt 2012. aastal || Veise- ja vasikaliha toetused, välja arvatud ammlehmatoetus || Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 53 || BE, DK, ES, FR, NL, AT, PT, FI, SE, SI || 471,883 2012 || Marjade üleminekutoetus || Määruse (EÜ) nr 73/2009 IV jaotise 1. peatüki 9. jagu || BG, HU, LV, LT, PL || 12,213 KOKKU || 2 800,789 ÜPP läbivaatamise tulemusena otsustati alates 2010. nõudeaastast kaotada ka energeetiliste põllukultuuride tootmisega seotud toetus. 2009. aastal oli kõnealuse toetuse andmiseks ettenähtud kogusumma 90 miljonit eurot. Lõpuks tuleb märkida, et nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 XI lisaga on ka ette nähtud alates 2012. aastast integreerida ühtsesse otsemaksete kavasse / ühtse pindalatoetuse kavasse 187 miljonit eurot pärast seda, kui tühistati kolm turumeedet: kuivsööda,[8] kiu tootmiseks kasvatatava lina ja kanepi[9] ning kartulitärklise[10] töötlemistoetus. 4.2. Tootmisega seotud toetuse vabatahtlik integreerimine ühtsesse otsemaksete kavasse / ühtse pindalatoetuse kavasse pärast ÜPP läbivaatamist Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 51 lõike 1 kohaselt võivad liikmesriigid, kes on otsustanud vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 64 lõikele 2 maksta toetusi lamba- ja kitseliha sektoris ja/või lisatasusid ammlehmade eest, jätkata kõnealuste toetuste maksmist. Nad võivad samuti otsustada kehtestada kõnealuste toetuste maksmiseks kasutatavaks riikliku ülemmäära osaks määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 64 lõike 2 kohaselt otsustatust madalama määra või peatada kõnealuste toetuste maksmise. Selle alusel võtsid asjaomased liikmesriigid vastu järgmised otsused: Ajakava || Tootmisega seotud toetuskava || Õiguslik alus (tootmisega seotud toetuse jaoks) || Asjaomased liikmesriigid || Tehtud otsus || Liikmesriikidele tootmisega seotud toetuste maksmiseks kättesaadavaks tehtud kogusumma 2009. aastal (miljonites eurodes) 2010 || Lamba- ja kitseliha toetused || Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 52 || ES || Toetuste täielik lahtisidumine toodangust || 239,294 2010 || Lambalihatoetused || Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 52 || FR || Toetuste täielik lahtisidumine toodangust || 86,027 2010 || Ammlehmatoetus || Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 53 || FR || 25 % tootmisest lahtisidumine + 25,19 miljonit euro mahaarvamine artikli 68[11] kohase eritoetuse rahastamiseks || 208,794 2010 || Lamba- ja kitseliha toetused || Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 52 || SI || Toetuste täielik lahtisidumine toodangust || 0,697 2012 || Lamba- ja kitseliha toetused || Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 52 || DK || Toetuste täielik lahtisidumine toodangust || 0,855 KOKKU || 535,667 Sama artikli alusel võivad liikmesriigid, kes jätsid vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 68b ühtsest otsemaksete kavast välja kõik puu- ja köögivilja toetused või osa neist, otsustada: (1) jätkata toetuste maksmist kuni toetuste andmise lõpuni,[12] nagu on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003, (2) või 1. augustiks 2009 integreerida kõnealused summad ühtsesse otsemaksete kavasse, (3) või 1. augustiks 2009 maksta toetusi madalamal tasemel kui see tase, mille kohta on tehtud otsus vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 68b. Nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 128 kohaselt said samalaadseid võimalusi kasutada ka ühtset pindalatoetuste kava kohaldavad liikmesriigid. Nii puu- ja köögivilja sektori reformi raames otsustatud toetuste tootmisest lahtisidumise kehtivate toetuskavade kui ka ÜPP läbivaatamise järel tehtud otsuste tulemusena integreeritakse ühtsesse otsemaksete kavasse / ühtse pindalatoetuse kavasse 2009. aastal tootmisega seotud toetuste andmiseks olemas olnud summad: Ajakava || Tootmisega seotud toetuskava || Õiguslik alus (tootmisega seotud toetuse jaoks) || Asjaomased liikmesriigid || Liikmesriikidele tootmisest lahtiseotud toetuste maksmiseks kättesaadavaks tehtud kogusumma 2009. aastal (miljonites eurodes) 2011 || Tomatite tootmise toetus || Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 54 || EL, ES, IT || 130,821 2012 || Tomatite tootmise toetus || Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 54 || FR, PT || 20,684 2010 || Tomatite tootmise toetus || Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 128 || SK || 0,174 2012 || Tomatite tootmise toetus || Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 128 || SK, RO || 1,204 2010 || Muude puu- ja köögiviljade tootmise toetus || Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 54 || EL, ES || 111,653 2011 || Muude puu- ja köögiviljade tootmise toetus || Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 54 || FR, IT || 18,977 2011 || Muude puu- ja köögiviljade tootmise toetus || Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 128 || CY || 1,119 KOKKU || 284,632 5. TOETUSTE TOOTMISEGA SIDUMISE ÜLEJÄÄNUD VÕIMALUSED Nagu eespool märgitud, võisid liikmesriigid, kes otsustasid pärast 2003. aasta reformi maksta toetusi lamba- ja kitseliha sektoris ja/või lisatasusid ammlehmade eest ja/või kes jätsid ühtsest otsemaksete kavast või ühtse pindalatoetuse kavast välja kõik puu- ja köögivilja toetused või osa neist, jätkata selliste samal või madalamal tasemel toetuste maksmist. Selle tulemusena olid 2012. aastal otsetoetuste maksmiseks kõnealustes sektorites endiselt kättesaadavad järgmised summad: Tootmisega seotud toetuskava || Õiguslik alus (tootmisega seotud toetuse jaoks) || Asjaomased liikmesriigid || Liikmesriikidele tootmisega seotud toetuste maksmiseks kättesaadavaks tehtud kogusumma 2012. aastal (miljonites eurodes) Lamba- ja kitseliha toetused || Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 52 || PT, FI || 29,876 Ammlehmatoetus || Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 53 || BE, ES, FR, AT, PT || 1 068,563 Muude puu- ja köögiviljade tootmise toetus || Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 54 || FR, IT || 33,875 Muude puu- ja köögiviljade tootmise toetus || Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 128 || CY || 3,359 KOKKU || 1 135,673 ÜPP läbivaatamise oluline tulemus oli ka nõukogu määruse artikli 68 kohaselt liikmesriikidele antud võimalus kasutada osa oma VIII lisas kindlaksmääratud finantsraamistikust selleks, et anda põllumajandustootjatele eritoetust, muu hulgas ka tootmisega seotud toetustena. Kõnealune toetus tuli ka asendusena – pärast liikmesriikide soovitud üleminekuperioodi – nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 69 kohaselt liikmesriikidele antud eelmisele võimalusele, mille alusel võisid liikmesriigid kasutada kuni 10 % oma riiklike ülemmäärade sellest osast, mis vastab igale otsetoetustega hõlmatud sektorile, et maksta asjaomases sektoris tootmisega seotud toetusi teatavate põllumajanduslike tootmisviiside ja kvaliteetse tootmise eest. 2012. aastal oli summa, mille liikmesriigid tegid VIII lisa kohaselt eritoetuste raames tootmisega seotud toetuse andmiseks kättesaadavaks oma finantsraamistikust ning eelkõige nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 68 lõike 1 punkti a alapunktide i–iv, punkti b ja e kohaselt – 1 202,257 miljonit eurot, samal ajal kui summa, mis eraldati selleks, et anda 2009. aastal tootmisega seotud toetust endise artikli 69 alusel, oli 473,534 miljonit eurot. 2012. aastal oli asjaomaste liikmesriikide (Hispaania, Kreeka ja Portugal[13]) ühinemislepingu sätete kohaselt võimalik kasutada veel 269 miljonit eurot puuvilla eritoetuse maksmiseks. Ka Hispaanial oli veel kasutada 24 miljonit eurot, et anda viie aasta jooksul toetust suhkrupeedi- ja suhkrurootootjatele (2013. aasta oli viiest aastast viimane aasta). ÜPP läbivaatamise ja eelmiste valdkondlike reformide tulemusena oli 2012. nõudeaastal otsetoetuste kogusumma (st enne toetuste ümbersuunamist) osakaal,[14] mis EL 27-s oli kättesaadav tootmisest lahti seotud toetuste andmiseks – 94 %, liikmesriigiti vahemikus 77–100 %. [1] Vt Põllumajanduspoliitika väljavaadete (APP) lühikokkuvõte nr 1: ÜPP väljavaade: turusekkumisest poliitika uuendamiseni, http://ec.europa.eu/agriculture/publi/app-briefs/01_en.pdf. [2] Vt ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamine – mõjuhindamise märkus nr 3 tootmisega osaliselt seotud toetuse kohta, http://ec.europa.eu/agriculture/healthcheck/ia_annex/c3_en.pdf. [3] Nõukogu määrus (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 210, 31.1.2009). [4] COD 16049/08, 20. november 2008 ja COD 5263/09 ADD 1, 9. jaanuar 2009. [5] Välja arvatud POSEI ja Egeuse mere saarte programmiga seotud otsetoetused. [6] Saksamaa (DE) jaoks kuni 2009. aastani kasutada olnud humalatootmise kohustusega seotud summa ei olnud tootmisest lahti seotud, vaid kanti üle konkreetsesse finantsraamistikku, mida Saksamaa sai ühise turukorralduse raames kasutada sektori toetamiseks. [7] Riisitootmisega seotud toetuse andmiseks ettenähtud summa Prantsuse Guajaanas oli integreeritud POSEI programmi raames antava toetuse finantsraamistikku. [8] Ette nähtud määruse (EÜ) nr 1234/2007 II osa I jaotise 4. peatüki I jao I alajaoga. [9] Ette nähtud määruse (EÜ) nr 1234/2007 II osa I jaotise 4. peatüki I jao II alajaoga. [10] Ette nähtud määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 95a. [11] Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 69 lõike 6 punktile b hangivad liikmesriigid vajalikud vahendid, et katta artikli 68 lõike 1 punktides a–d ette nähtud eritoetus, kohaldades artiklis 53 osutatud otsetoetuste suhtes lineaarset vähendamist. [12] 2011. nõudeaasta on viimane võimalik aasta, et kasutada kuni 50 % riiklike ülemmäärade sellest osast, mis vastab tomatite tootmise toetusele; 2012. nõudeaasta on viimane võimalik aasta, et kasutada kuni 75 % riiklike ülemmäärade sellest osast, mis vastab värskete viigimarjade, värskete tsitrusviljade, lauaviinamarjade, pirnide, virsikute ja nektariinide ning „Ente” ploomide tootmise toetusele. [13] Bulgaaria jaoks kasutada olev summa on juba lisatud ühtse pindalatoetuse kava finantsraamistikku. [14] Välja arvatud POSEI ja Egeuse mere saarte programmiga seotud otsetoetused.