Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise eriprogramm /* KOM/2011/0811 lõplik - 2011/0402 (CNS) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Raamprogrammi „Horisont 2020” kohta esitatud ettepanekute kogum, mis on koostatud täielikult kooskõlas komisjoni teatisega „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”[1], toetab täielikult Euroopa 2020. aasta strateegiat, milles märgitakse, et teadusuuringud ja innovatsioon on aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu jaoks väga tähtsad. Kogumis on ettepanekud alljärgneva kohta: (1) raamprogramm „Horisont 2020” (Euroopa Liidu toimimise leping); (2) ühised osalemise ja levitamise eeskirjad (ELi toimimise leping); (3) raamprogrammi „Horisont 2020” rakendamise eriprogramm (ELi toimimise leping) ning (4) Euratomi asutamislepingule vastavad raamprogrammi „Horisont 2020” osad. Nende seadusandlike ettepanekute üldised poliitilised üksikasjad ja taust on esitatud samal ajal vastu võetud komisjoni teatises, milles käsitletakse mitut tähtsat horisontaalset küsimust, näiteks lihtsustamist ja seda, kuidas innovatsiooni käsitlemine on muutunud jõulisemaks. Raamprogramm „Horisont 2020” aitab otseselt kaasa Euroopa 2020. aasta strateegias ja selle juhtalgatustes kindlaks määratud peamiste ühiskonnaprobleemide lahendamisele. Samuti aitab see kaasa Euroopa tööstuse tipptasemele viimisele. Lisaks parandab see teaduse tipptaset, mis on jätkusuutlikkuse ning Euroopa pikaajalise õitsengu ja heaolu jaoks hädavajalik. Nende eesmärkide saavutamiseks sisaldavad ettepanekud teadusuuringute ja innovatsioonitsüklisse lõimitud igakülgset toetust. Seetõttu koondab ja tugevdab raamprogramm „Horisont 2020” tegevusi, mida praegu rahastatakse teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi, konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi innovatsiooniosade ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi kaudu. Ettepanekute eesmärk on seega ka märkimisväärne lihtsustamine osalejate jaoks. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA PEETUD KONSULTATSIOONIDE TULEMUSED JA MÕJU HINDAMINE Kõnealuse nelja ettepaneku koostamisel võeti täiel määral arvesse rohelise raamatuga „Probleemid ja võimalused: ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühise strateegilise raamistiku arendamine” (KOM(2011) 48) seotud konsulteerimise käigus saadud vastuseid. Arvamust avaldasid Euroopa Ülemkogu, liikmesriigid ning palju erinevaid tööstusvaldkonna, akadeemilise maailma ja kodanikuühiskonna sidusrühmi. Lisaks tuginevad ettepanekud kahele põhjalikule mõjuhinnangule, milles kasutati ära sidusrühmadega konsulteerimisel saadud tulemusi, organisatsioonisiseseid ja -väliseid hinnanguid ning rahvusvaheliste ekspertide abi. Hindamise tulemusena leiti, et raamprogramm „Horisont 2020” muudaks sihid selgemaks, suudaks tagada piisavad jõupingutused programmi ja projektide tasandil ning selle mõju poliitikaeesmärkide saavutamisele ja seetõttu ka majandusele, konkurentsile ja ühiskonnale oleks kõige suurem; ühtlasi aitaks see kaasa lihtsustamisele, vähendades näiteks osalejate halduskoormust, täiustades kohaldatavaid eeskirju ja menetlusi, tagades rahastamisvahendite vahelise sidususe ning viidates uuele tasakaalule riskide ja usalduse vahel. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG 3.1 Õiguslik alus Ettepanekus on teadusuuringud ja innovatsioon poliitikaeesmärkide saavutamiseks sujuvalt ühendatud. Raamprogrammi „Horisont 2020” aluseks on ELi toimimise lepingu jaotised „Tööstus” ja „Teadusuuringud ja tehnoloogia arendamine ning kosmos” (artiklid 173 ja 182). Sellega seotud osalemise ja levitamise eeskirjade aluseks on samad ELi toimimise lepingu jaotised (artiklid 173, 183 ja 188). Jaotise „Tööstus” aluseks võtmine on mõlemal juhul seotud peamiselt Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudiga (EIT), mida rahastatakse raamprogrammi „Horisont 2020” kaudu. EIT eriprogrammi tasandil ei figureeri. Tuletame meelde, et uuendustegevus on sõnaselgelt lisatud erinevatesse raamprogrammidesse, mille aluseks on Euroopa Liidu toimimise lepingu teadusuuringute jaotis, ja käesolevas raamprogrammis on samuti mitu innovatsiooniga seotud tegevust. Seetõttu on raamprogrammi „Horisont 2020” rakendamise eriprogrammi aluseks ELi toimimise lepingu jaotis „Teadusuuringud ja tehnoloogia arendamine ning kosmos” (artikkel 182), sest just nimetatud jaotis hõlmab selles ette nähtud tegevusi. Raamprogrammi „Horisont 2020” oma osa andva Euratomi teadusuuringute ja koolituse programmi ettepaneku aluseks on Euratomi asutamislepingu artikkel 7. 3.2 Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtted Ettepanekud on koostatud eesmärgiga viia liidu lisaväärtus ja mõju maksimumini, keskendus nendele eesmärkidele ja tegevustele, mida liikmesriigid üksinda tegutsedes saavutada ja tulemuslikult läbi viia ei suuda. Liidu tasandi sekkumisega saab tugevdada üldist teadusuuringute ja innovatsiooni raamistikku ning kooskõlastada liikmesriikide teadusuuringuid, vältides nii kattumist ning tagades tähtsaimates valdkondades kriitilise massi olemasolu ja optimaalse rahastamise avaliku sektori vahenditest. Liidu tasandil sekkumine võimaldab kogu Euroopat hõlmavat konkurentsi parimate ettepanekute valimisel, mistõttu paraneb erinevate valdkondade tipptase ning tipptaseme teadusuuringud ja innovatsioon tehakse nähtavaks. Samuti on liidu tasand kõige parem riikidevahelise liikuvuse toetamiseks, mistõttu paraneb teadlaste koolitus ja karjäärikujundus. Liidu tasandi programmis suudetakse paremini tegeleda väga riskantse ja pikaajalise teadus- ja arendustegevusega, jaotades nii riski, laiendades ulatust ja suurendades mastaabisäästu, mis muidu ei oleks võimalik. Liidu tasandil sekkumisega saab suurendada avaliku ja erasektori lisainvesteeringuid teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, panustada Euroopa teadusruumi, kus teadmised, teadlased ja tehnoloogia ringlevad vabalt, ning kiirendada uuenduste äriotstarbelist kasutamist ja levitamist ühtsel turul. Samuti on liidu tasandi programme vaja selleks, et toetada poliitikaloomet ja erinevate poliitikavaldkondade eesmärkide saavutamist. Täielik tõendusmaterjal on kaasasolevates mõjuhinnangutes. 4. MÕJU EELARVELE Kõikide ettepanekute eelarve on esitatud praegustes püsivhindades. Käesolevale ettepanekule lisatud finantsselgituses esitatakse mõju eelarvele (jooksevhindades) ning inim- ja haldusressursside vajadus. Komisjon võib kulude ja tulude analüüsi alusel kasutada raamprogrammi „Horisont 2020” rakendamiseks rakendusameteid, nagu on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded. 2011/0402 (CNS) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, XXX, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise eriprogramm (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 182 lõiget 4, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2], võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[3], võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[4], toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Vastavalt asutamislepingu artikli 182 lõikele 3 tuleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu … määrust (EL) nr …, mis käsitleb teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi Horisont 2020 (Horisont 2020),[5] rakendada eriprogrammi kaudu, milles määratakse kindlaks rakendamise erieesmärgid ja nende saavutamise üksikasjalikud eeskirjad, selle kestus ning vajalikud vahendid. (2) Raamprogrammiga Horisont 2020 püütakse täita kolme prioriteetset ülesannet, nimelt tipptasemel teaduse väljatöötamine (tipptasemel teadus), juhtpositsiooni saavutamine tööstuses (juhtpositsioon tööstuses) ja ühiskonnaprobleemide lahendamine (ühiskonnaprobleemid). Need prioriteedid rakendatakse eriprogrammiga, mis koosneb kolmest kaudsete meetmete osast ja ühest Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete osast. (3) Raamprogrammis Horisont 2020 esitatakse nimetatud raamprogrammi üldeesmärk, prioriteedid ning erieesmärkide ja konkreetse tegevuse põhisuunad, eriprogrammis tuleks määratleda aga iga konkreetse osa erieesmärgid ja meetmete põhisuunad. Nimetatud eriprogrammi suhtes kohaldatakse täielikult raamprogrammis Horisont 2020 sätestatud rakendussätteid, muu hulgas eetiliste põhimõtetega seonduvaid sätteid. (4) Iga osa peaks täiendama teisi eriprogrammi rakendamiseks välja töötatud osi ning kõiki osi rakendatakse kooskõlas. (5) Oluline on tõhustada ja laiendada liidu teadusbaasi pädevust ning tagada maailmatasemel teadusuuringute ja andekate inimeste olemasolu, et kindlustada Euroopa pikemaajaline konkurentsivõime ja heaolu. I osa „Tipptasemel teadus” peaks toetama Euroopa Teadusnõukogu tegevust eesliiniuuringutel, tulevasi ja kujunemisjärgus tehnoloogiaid, Marie Curie nimelisi meetmeid ja Euroopa teadustaristut. Selle tegevuse eesmärk peaks olema suurendada pädevust pikemas perspektiivis, keskendudes oluliselt uue põlvkonna teadusele, süsteemidele ja teadlastele, ning toetada esiletõusvaid talente kogu liidus ja assotsieerunud riikidest. Liidu tegevus tipptasemel teaduse toetamiseks peaks aitama konsolideerida Euroopa teadusruumi ning muutma liidu teadussüsteemi maailmas konkurentsivõimelisemaks ja köitvamaks. (6) I osa „Tipptasemel teadus” alusel elluviidavad meetmed tuleb kindlaks määrata olenevalt teaduse vajadustest ja võimalustest ilma eelnevalt määratlemata temaatiliste prioriteetideta. Teadusuuringute kava tuleb koostada tihedas koostöös teadusringkonnaga. Teadusuuringuid tuleks rahastada tipptaseme alusel. (7) Euroopa Teadusnõukoguga tuleks asendada komisjoni otsusega 2007/134/EÜ[6] rajatud Euroopa Teadusnõukogu ja see peaks olema viimase õigusjärglane. Euroopa Teadusnõukogu peaks tegutsema kehtivate teadusliku tipptaseme, autonoomia, tõhususe ja läbipaistvuse põhimõtete kohaselt. (8) Liidu juhtpositsiooni säilitamiseks ja suurendamiseks tööstuses on vaja viivitamata ergutada erasektori teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni suunatud investeeringuid, edendada teadusuuringuid ja innovatsiooni ettevõtjapõhise kavaga ning kiirendada uue tehnoloogia arendamist, mis tuleviku ettevõtjaid ja majanduskasvu toetavad. II osa „Juhtpositsioon tööstuses” peaks toetama tipptasemel teadusse ja innovatsiooni suunatud investeeringuid progressi võimaldava tehnoloogia ning muu tööstustehnoloogia valdkondades, parandama uuenduslike ettevõtete ja projektide riskikapitali kättesaadavust ning toetama laialdaselt väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate innovatsiooni. (9) Kosmosealased teadusuuringud ja innovatsioon, mis on liidu jagatud pädevus, tuleks kaasata sidusa osana II osasse „Juhtpositsioon tööstuses”, selleks et suurendada nende teaduslikku, majanduslikku ja ühiskondlikku mõju ning tagada tulemuslik ja kulutõhus rakendamine. (10) Euroopa 2020. aasta strateegias[7] kindlaksmääratud oluliste ühiskonnaprobleemide lahendamiseks on vaja oluliselt investeerida teadusuuringutesse ja innovatsiooni, et töötada välja ja võtta kasutusele vajaliku haardega uudsed ja murrangulised lahendused. Nende probleemide lahendamine kujutab endast ka olulist majanduslikku võimalust uuenduslikele ettevõtetele ning annab seega oma panuse liidu konkurentsivõimesse ja tööhõivesse. (11) III osa „Ühiskonnaprobleemid” peaks peamistele ühiskonnaprobleemidele reageerides suurendama teadusuuringute ja innovatsiooni tõhusust, toetades tipptasemel teadustegevust ja innovatsiooni. Selline tegevus tuleks ellu viia probleemipõhise lähenemisviisiga, milles ühendatakse eri valdkondade, tehnoloogiate ja distsipliinide ressursid ning teadmised. Selliste probleemide käsitlemisel on olulised teadusuuringud sotsiaal- ja humanitaarteaduste valdkonnas. Tegevus peaks hõlmama mitmesugust teadustööd ja innovatsiooni rõhuasetusega innovatsioonitegevusel, nagu katsetamine, tutvustamine ja proovisüsteemid ning riigihangete, ettevalmistavate uuringute ja standardite kehtestamise toetamine ning uuenduslike toodete turuleviimine. Selle tegevusega tuleks otse toetada konkreetse valdkonna poliitilist pädevust liidu tasandil. Kõigi probleemidega tegelemine peaks aitama saavutada säästva arengu üldeesmärki. (12) Programmi Horisont 2020 lahutamatu osana peaks Teadusuuringute Ühiskeskus jätkama sõltumatu kliendikeskse teadusliku ja tehnilise toe pakkumist liidu poliitika määratlemisele, väljatöötamisele, rakendamisele ja seirele. Selle ülesande täitmiseks peaks Teadusuuringute Ühiskeskuse korraldatavad teadusuuringud vastama parimale võimalikule kvaliteedile. Viies selle ülesande kohaselt ellu otsemeetmeid, peaks Teadusuuringute Ühiskeskus pöörama erilist tähelepanu Euroopa Liidule murettekitavatele põhiküsimustele, nimelt arukas, kaasav ja jätkusuutlik majanduskasv, julgeolek ja kodakondsus ning Globaalne Euroopa. (13) Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed tuleks rakendada paindlikul, tõhusal ja läbipaistval viisil, võttes arvesse nii Teadusuuringute Ühiskeskuse kasutajate kui ka liidu poliitika asjakohaseid nõudmisi ning lähtudes eesmärgist kaitsta liidu finantshuve. Teadustegevust tuleks vajaduse korral kohandada kõnealuste vajadustega, teaduse ja tehnoloogia arenguga ning selle eesmärk peaks olema teadusliku tipptaseme saavutamine. (14) Teadusuuringute Ühiskeskus peaks jätkama lisavahendite loomist konkureerivate tegevusalade abil, sealhulgas osalemine raamprogrammi Horisont 2020 kaudsete meetmete võtmises, kolmandate isikute töö ja vähemal määral intellektuaalomandi kasutamine. (15) Eriprogramm peaks täiendama liikmesriikide tegevust ja teisi liidu meetmeid, mis on vajalikud Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamiseks, eriti sellistes poliitikavaldkondades nagu ühtekuuluvus, põllumajandus ja maaelu areng, haridus ja kutseharidus, tööstus, rahvatervis, tarbijakaitse, tööhõive ja sotsiaalpoliitika, energia, transport, keskkond, kliimameetmed, julgeolek, merendus ja kalandus, arengukoostöö ning laienemis- ja naabruspoliitika võetavate meetmetega. (16) Selleks et tagada, et Horisont 2020 hindamised kajastaksid nõuetekohaselt hetkeolukorda ja et rahastamisvahendite kasutamise eritingimused vastaksid turutingimustele, tuleks komisjonile Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt anda volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kohandada või täiendada eriprogrammi erieesmärkidele vastavaid tulemusnäitajaid ja rahastamisvahendite kasutamise eritingimusi. Eriti oluline on, et komisjon peab ettevalmistuste tegemise ajal asjakohaseid konsultatsioone, sh ekspertidega. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide õigeaegse ning sobiva edastamise Euroopa Nõukogule. (17) Selleks et tagada ühetaolised tingimused käesoleva eriprogrammi rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused eriprogrammi rakendamist käsitlevate tööprogrammide vastuvõtmiseks. (18) I, II ja III osa tööprogrammidega seonduvaid rakendusvolitusi, välja arvatud Euroopa Teadusnõukogu meetmed, kui komisjon ei kaldu kõrvale sõltumatu teadusnõukogu seisukohast, tuleks täita kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[8]. (19) Teadusuuringute Ühiskeskuse juhatajate nõukoguga, mis loodi komisjoni 10. aprilli 1996. aasta otsusega nr 96/282/Euratom Teadusuuringute Ühiskeskuse ümberkorraldamise kohta,[9] on nimetatud Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete eriprogrammi teadusliku ja tehnoloogilise sisu osas konsulteeritud. (20) Õiguskindluse ja selguse huvides tuleks tunnistada kehtetuks nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsus 2006/971/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö”),[10] nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsus 2006/972/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Ideed”),[11] nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsus 2006/973/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Inimesed”),[12] nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsus 2006/974/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Võimekus”),[13] nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsus 2006/975/EÜ (mis käsitleb Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete kaudu elluviidavat Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) eriprogrammi)[14], ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: I JAOTIS KEHTESTAMINE Artikkel 1 Reguleerimisese Käesoleva otsusega kehtestatakse eriprogramm Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr XX/2012[15] rakendamiseks ning määratakse kindlaks nii erieesmärgid liidu abi kohta kõnealuse määruse artiklis 1 sätestatud teadus- ja uuendustegevusele kui ka rakenduseeskirjad. Artikkel 2 Eriprogrammi kehtestamine 1. Eriprogramm Teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi Horisont 2020 rakendamiseks (edaspidi „eriprogramm”) koostatakse vahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. 2. Määruse (EÜ) nr XX/2012 (Horisont 2020) artikli 5 lõigete 2 ja 3 kohaselt koosneb nimetatud eriprogramm järgmistest osadest: (a) I osa „Tipptasemel teadus”; (b) II osa „Juhtpositsioon tööstuses”; (c) III osa „Ühiskonnaprobleemid”; (d) IV osa „Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda”. Artikkel 3 Erieesmärgid 1. I osaga „Tipptasemel teadus” tõstetakse Euroopa teadusuuringute taset määruse (EÜ) nr XX/2012 (Horisont 2020) artikli 5 lõike 2 punktis a sätestatud prioriteedi „Tipptasemel teadus” kohaselt, taotledes järgmiseid erieesmärke: (a) eesliiniuuringute tugevdamine Euroopa Teadusnõukogu tegevuse kaudu; (b) teadusuuringute tugevdamine tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkonnas; (c) oskuste, koolituse ja karjääri edendamine Marie Skłodowska-Curie nimeliste meetmete (Marie Curie nimelised meetmed) kaudu; (d) Euroopa teadustaristu (sh e-taristu) tõhustamine. Nimetatud erieesmärkidega seotud tegevuse põhisuunad on kindlaks määratud I lisa I osas. 2. II osaga „Juhtpositsioon tööstuses” tugevdatakse juhtpositsiooni tööstuses ja suurendatakse konkurentsivõimet määruse (EÜ) nr XX/2012 (Horisont 2020) artikli 5 lõike 2 punktis b sätestatud prioriteedi „Juhtpositsioon tööstuses” kohaselt, taotledes järgmiseid erieesmärke: (a) Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine tööstuses teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse, tutvustamise ja innovatsiooni kaudu järgmistes progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia valdkondades: i) info- ja kommunikatsioonitehnoloogia; ii) nanotehnoloogia; iii) kõrgtehnoloogilised materjalid; iv) biotehnoloogia; v) kõrgtehnoloogiline tootmine ja töötlemine; vi) kosmos; (b) teadusuuringute ja innovatsiooni investeeringute riskikapitali kättesaadavuse parandamine; (c) innovatsiooni suurendamine VKEdes. Nimetatud erieesmärkidega seotud tegevuse põhisuunad on kindlaks määratud I lisa II osas. Rahastamisvahendite kasutamiseks seoses punkti b erieesmärgiga kehtestatakse eritingimused. Need tingimused on sätestatud I lisa II osa punktis 2. Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 10, et kohandada kõnealuseid eritingimusi vastavalt turutingimustele või konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi laenutagamisvahendi ning seitsmenda raamprogrammi riskijagamisrahastu riskijagamisvahendi tulemustele. 3. III osaga „Ühiskonnaprobleemid” aidatakse kaasa määruse (EÜ) nr XX/2012 (Horisont 2020) artikli 5 lõike 2 punktis c sätestatud eesmärgi saavutamisele, taotledes teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust, tutvustamist ja innovatsiooni ning järgmiseid erieesmärke: (a) elukestva tervise ja heaolu parandamine; (b) piisav ohutu ja kvaliteetse toidu ja muude biotoorainetel põhinevate toodetega varustamine, töötades konkurentsivõimeliste ja vähese CO2-heitega tarneahelate kõrval välja tootlikud ning ressursitõhusad esmatootmissüsteemid ja edendades nendega seotud ökosüsteemi teenuseid; (c) üleminek usaldusväärsele, säästvale ja konkurentsivõimelisele energiasüsteemile suureneva loodusvarade nappuse, kasvavate energiavajaduste ja kliimamuutuste kontekstis; (d) ressursitõhusa, keskkonnasäästliku, ohutu ja sujuva Euroopa transpordisüsteemi saavutamine kodanike, majanduse ja ühiskonna hüvanguks; (e) ressursitõhusa ja kliimamuutustele vastupidava majanduse ning tooraine jätkusuutliku varu tagamine, et täita maailma rahvastiku kasvust tulenevaid vajadusi planeedi loodusvarade jätkusuutlikkuse piires; (f) kaasava, innovatiivse ja turvalise Euroopa ühiskonna soodustamine enneolematute muutuste ja suurenevate üleilmsete sõltuvussuhete kontekstis. Nimetatud erieesmärkidega seotud tegevuse põhisuunad on kindlaks määratud I lisa III osas. 4. IV osa „Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda” aitab kaasa kõigile määruse (EÜ) nr XX/2012 (Horisont 2020) artikli 5 lõikes 2 sätestatud prioriteetidele ja selle erieesmärk on pakkuda kliendikeskset teaduslikku ja tehnilist tuge liidu poliitikameetmetele. Nimetatud erieesmärgiga seotud tegevuse põhisuunad on kindlaks määratud I lisa IV osas. 5 Eriprogrammi tulemuste ja mõju hindamisel lähtutakse tulemusnäitajatest, mis võivad vastavalt vajadusele hõlmata artikleid mõjukates teadusajakirjades, teadlaste liikuvust, teadustaristu kättesaadavust, võlgade rahastamise ja riskikapitali investeeringute kaudu mobiliseeritud investeeringuid, VKEsid, kes tulevad välja ettevõtte või turu jaoks uute uuenduslike toodetega, viiteid asjakohasele uurimistegevusele poliitikadokumentides ja konkreetset mõju poliitikameetmetele. Käesoleva artikli lõigetes 1–4 sätestatud erieesmärkidele vastavate tulemuslikkuse põhinäitajate üksikasjad on esitatud II lisas. Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 10 vastu delegeeritud õigusakte nimetatud näitajate kohandamiseks muutustega, või neid täpsustada. Artikkel 4 Eelarve 1. Vastavalt määruse (EÜ) nr XX/2012 (Horisont 2020) artikli 6 lõikele 1 on nimetatud eriprogrammi rakendamise rahastamispakett 86198 miljonit eurot. 2. Lõikes 1 osutatud summa jagatakse käesoleva otsuse artikli 2 lõikes 2 sätestatud nelja osa vahel määruse (EÜ) nr XX/2012 (Horisont 2020) artikli 6 lõike 2 kohaselt. Eelarve suunav jaotus käesoleva otsuse artiklis 3 sätestatud erieesmärkidele ja Teadusuuringute Ühiskeskuse meetmete rahastamise maksimaalne kogusumma on esitatud määruse (EÜ) nr XX/2012 (Horisont 2020) II lisas. 3 Komisjoni halduskulud ei tohi ületada 6 % määruse (EÜ) nr XX/2012 (Horisont 2020) artikli 6 lõikes 2 osutatud eriprogrammi I, II ja III osale ette nähtud summadest. 4. Vajaduse korral võib tehniliste ja halduskulude katmiseks ette nähtud assigneeringud kirjendada eelarvesse ka pärast 2020. aastat, et oleks võimalik hallata 2020. aasta 31. detsembriks lõpule viimata meetmeid. II JAOTIS RAKENDAMINE Artikkel 5 Tööprogrammid 1. Eriprogrammi rakendatakse tööprogrammidega. 2. Komisjon võtab artikli 2 lõike 2 punktides a, b ja c nimetatud eriprogrammi I, II ja III osa rakendamiseks vastu ühised või eraldi tööprogrammid, välja arvatud erieesmärgi „Euroopa teadusbaasi tugevdamine eesliiniuuringutes” meetmete rakendamine. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 9 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. 3. Komisjon võtab rakendusaktiga vastu erieesmärgi „Euroopa teadusbaasi tugevdamine eesliiniuuringutel” meetmete rakendamise tööprogrammid, mille Euroopa Teadusnõukogu sõltumatu teadusnõukogu on koostanud artikli 7 lõike 2 punkti b kohaselt. Euroopa Komisjon kaldub sõltumatu teadusnõukogu loodud tööprogrammist kõrvale üksnes juhul, kui ta leiab, et see ei vasta käesoleva otsuse sätetele. Sellisel juhul võtab komisjon tööprogrammi vastu rakendusaktiga artikli 9 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Komisjon põhjendab nõuetekohaselt kõnealust meedet. 4. Komisjon võtab rakendusaktiga vastu mitmeaastase tööprogrammi eriprogrammi IV osa kohta, mis käsitleb artikli 2 lõike 2 punktis d osutatud Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmeid väljaspool tuumaenergiavaldkonda. Nimetatud tööprogrammis võetakse arvesse otsuses 96/282/Euratom nimetatud Teadusuuringute Ühiskeskuse juhatajate nõukogu arvamust. 5. Kõnealustes tööprogrammides võetakse arvesse teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni olukorda riiklikul, liidu ja rahvusvahelisel tasandil ning asjakohaseid arengusuundi poliitikas, majanduses ja ühiskonnas. Tööprogrammid sisaldavad teavet liikmesriikide teadus- ja uuendustegevuse koordineerimise kohta, sealhulgas ühise kavandamise algatusi sisaldavates valdkondades. Vajaduse korral ajakohastatakse tööprogramme. 6. Artikli 2 lõike 2 punktides a, b ja c osutatud I, II ja III osa rakendamiseks mõeldud tööprogrammides sätestatakse saavutatavad eesmärgid, eeldatavad tulemused, tööprogrammide rakendamise meetod ja nende kogusumma, sh vajaduse korral orienteeruvad andmed kliimamuutustega seotud kulutuste kohta. Tööprogrammid sisaldavad ka rahastatavate meetmete kirjeldust, igale meetmele eraldatavat esialgset summat, esialgset rakendamise ajakava ning ka mitut aastat hõlmavat lähenemisviisi ja strateegilisi suundi järgnevateks rakendusaastateks. Samuti hõlmavad need toetuste prioriteete, olulisi hindamiskriteeriume ja kaasrahastamise maksimummäära. Nimetatud tööprogrammid võimaldavad alt üles lähenemisviisi, milles käsitletakse eesmärke uuenduslikult. Lisaks sisaldavad nimetatud tööprogrammid jagu, milles määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr XX/2012 (Horisont 2020) artiklis 13 osutatud valdkondadevahelised meetmed nii kahe või rohkema samaväärse prioriteediga erieesmärgi kui ka kahe või rohkema prioriteedi vahel. Neid meetmed rakendatakse integreeritud viisil. Artikkel 6 Euroopa Teadusnõukogu 1. Komisjon asutab Euroopa Teadusnõukogu (ECR), mille kaudu rakendatakse I osa „Tipptasemel teadus” meetmeid, mis on seotud erieesmärgiga „Euroopa teadusbaasi tugevdamine eesliiniuuringutel”. Kõnealune Euroopa Teadusnõukogu on otsusega 2007/134/EÜ loodud Euroopa Teadusnõukogu õigusjärglane. 2. Euroopa Teadusnõukogu koosneb artiklis 7 sätestatud sõltumatust teadusnõukogust ja artikli 8 kohasest spetsiaalsest rakendusstruktuurist. 3. Euroopa Teadusnõukogul on president, kes valitakse välja staažikate ja rahvusvaheliselt tunnustatud teadlaste hulgast. Presidendi määrab spetsiaalse otsimiskomisjoni läbiviidud värbamisprotsessi tulemusel ametisse komisjon neljaks aastaks, kusjuures ametiaega saab ühe korra pikendada. Värbamisprotsessil ja valitud kandidaadil peab olema sõltumatu teadusnõukogu heakskiit. Euroopa Teadusnõukogu president on ka sõltumatu teadusnõukogu esimees, kes tagab selle juhtimise ja suhted spetsiaalse rakenduskolleegiumiga ning esindab sõltumatut teadusnõukogu teadusmaailmas. 4. Euroopa Teadusnõukogu tegutseb teadusliku tipptaseme, sõltumatuse, tõhususe, mõjususe, läbipaistvuse ja vastutuse põhimõtete kohaselt. Sellega tagatakse otsuse 2006/972/EÜ kohaste Euroopa Teadusnõukogu meetmete järjepidevus. 5. Euroopa Teadusnõukogu tegevusega toetatakse kõikide valdkondade teadusuuringuid, mida teevad eraldiseisvad ja riikidevahelised omavahel Euroopa tasandil konkureerivad teadlasrühmad. Euroopa Teadusnõukogu eesliiniuuringute jaoks antakse toetusi ainult teadusliku tipptaseme kriteeriumi alusel. 6. Komisjon tagab Euroopa Teadusnõukogu sõltumatuse ja usaldusväärsuse ning kindlustab Euroopa Teadusnõukogule pandud ülesannete nõuetekohase täitmise. Komisjon tagab, et Euroopa Teadusnõukogu meetmed viiakse ellu käesoleva artikli lõikes 4 sätestatud põhimõtete ja artikli 7 lõikes 2 osutatud üldstrateegia kohaselt. Artikkel 7 Sõltumatu teadusnõukogu 1. Sõltumatu teadusnõukogu puhul tagatakse eri teadusuuringute valdkondade esindatus selliselt, et see moodustatakse asjakohaste teadmistega tunnustatud teadlastest, inseneridest ja teaduritest, kes tegutsevad oma isiklikul vastutusel ja on sõltumatud kõrvalistest huvidest. Sõltumatu teadusnõukogu liikmed nimetab ametisse komisjon pärast sõltumatut ja läbipaistvat valimismenetlust, mis on kõnealuse nõukoguga kokku lepitud ja hõlmab teadusringkondadega konsulteerimist ning aruande esitamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Nende ametiaeg on neli aastat ja neid võib ühe korra ametisse tagasi nimetada rotatsiooni alusel, mis tagab kõnealuse nõukogu tegevuse järjepidevuse. 2. Sõltumatu teadusnõukogu kehtestab: (a) Euroopa Teadusnõukogu üldstrateegia; (b) Euroopa Teadusnõukogu meetmete rakendamise tööprogrammi; (c) eksperdihinnangute korraldamise ja ettepanekute hindamise meetodid ning menetlused, mille alusel määratakse kindlaks rahastatavad ettepanekud; (d) oma seisukoha küsimuste kohta, mis võivad teaduslikust seisukohast parandada eriprogrammi tulemusi ja mõju ning tehtavate teadusuuringute kvaliteeti; (e) käitumisjuhendi, milles käsitletakse muu hulgas huvide konflikti vältimist. Komisjon kaldub kõrvale sõltumatus teadusnõukogus esimese lõigu punktide a, c, d ja e kohaselt võetud seisukohtadest üksnes juhul, kui ta leiab, et käesoleva otsuse sätteid ei ole järgitud. Sellisel juhul võtab komisjon vastu meetmed eriprogrammi rakendamise järjepidevuse säilitamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks, sätestades punktid, milles tema seisukohad erinevad sõltumatu teadusnõukogu omadest, ning põhjendades kõnealuseid meetmeid. 3. Sõltumatu teadusnõukogu tegutseb I lisa I osa punktis 1.1 esitatud volituste kohaselt. 4. Sõltumatu teadusnõukogu tegutseb artikli 6 lõikes 4 sätestatud põhimõtete kohaselt ja üksnes eriprogrammi selle osa eesmärkide saavutamise nimel, mis on seotud erieesmärgiga „Euroopa teadusbaasi tugevdamine eesliiniuuringutes”. Kõnealune nõukogu tegutseb usaldusväärselt ja ausalt ning teeb oma tööd tõhusalt ning võimalikult läbipaistvalt. Artikkel 8 Spetsiaalne rakendusstruktuur 1. Spetsiaalne rakendusstruktuur vastutab administratiivsete ülesannete ja programmi elluviimise eest, nagu on kirjeldatud I lisa I osa punktis 1.2, ning toetab sõltumatut teadusnõukogu kõigi selle ülesannete täitmisel. 2. Komisjon tagab, et spetsiaalne rakendusstruktuur järgiks rangelt, tõhusalt ja vajaliku paindlikkusega üksnes Euroopa Teadusnõukogu eesmärke ja nõudeid. III JAOTIS LÕPPSÄTTED Artikkel 9 Komiteemenetlus 1. Komisjoni abistab komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011[16] tähenduses. 2. Käesolevale lõikele osutamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. 3. Kui lõikes 2 osutatud komitee arvamust tuleb küsida kirjaliku menetluse kaudu, peatatakse see menetlus ilma tulemusele jõudmata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks seatud tähtaja jooksul sedasi otsustab või kui komitee liikmete enamus seda taotleb. Artikkel 10 Delegeeritud volituste rakendamine 1. Komisjonile antakse volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Komisjonile antakse volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte kindlaksmääramata ajaks alates käesoleva otsuse jõustumisest. 3. Euroopa Nõukogu võib delegeeritud volitused igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud delegeeritud volitused. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle teatavaks nõukogule. 5. Delegeeritud õigusakt jõustub ainult juhul, kui nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist nõukogule või kui nõukogu on enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib nõukogu taotluse korral ühe kuu võrra pikendada. 6. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti delegeeritud õigusakti vastuvõtmisest, delegeeritud õigusakti kohta esitatud vastuväidetest või delegeeritud volituste tagasivõtmisest nõukogu poolt. Artikkel 11 Kehtetuks tunnistamine ja üleminekusätted 1. Otsused 2006/971/EÜ, 2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2014. 2. Siiski kohaldatakse lõikes 1 osutatud otsustega algatatud meetmete ja kõnealuste otsuste alusel täideviidud meetmetega seonduvate finantskohustuste suhtes edaspidigi kõnealuseid otsuseid, kuni nimetatud meetmed on elluviidud. Vajaduse korral täidab lõikes 1 osutatud otsustega asutatud komiteede ülejäänud ülesanded käesoleva otsuse artiklis 9 osutatud komitee. 3. Eriprogrammile eraldatud finantsvahendid võivad hõlmata ka kulutusi tehnilisele ja haldusabile, mis on vajalik üleminekuks otsustega 2006/971/EÜ, 2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ hõlmatud meetmetelt eriprogrammile. Artikkel 12 Jõustumine Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Artikkel 13 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja I LISA Tegevuse põhisuunad Kaudsete meetmete ühiselemendid 1. Kavandamine 1.1. Üldised märkused Määruse (EL) nr XX/2012 (Horisont 2020) on esitatud põhimõtted, et edendada kavandamise lähenemisviisi, kus tegevus panustab strateegilisel ja integreeritud viisil eesmärkide saavutamisse, ning et tagada tugev vastastikune täiendavus muude asjaomaste poliitikameetmete ja programmidega kogu liidu ulatuses. Raamprogrammi Horisont 2020 kaudseid meetmete rakendamiseks kasutatakse finantsmääruses sätestatud rahastamisvorme, ennekõike toetusi, auhindasid, hankeid ja rahastamisvahendeid. Kõiki rahastamisvorme kasutatakse paindlikult kõikide raamprogrammi Horisont 2020 üldiste ja erieesmärkide saavutamiseks ning nende kasutamine määratletakse iga erieesmärgi vajadustest ja eripäradest lähtudes. Erilist tähelepanu pööratakse sellele, et oleks tagatud laiaulatuslik lähenemisviis innovatsioonile, mis ei piirdu ainult uute toodete ja teenuste arendamisega uute teaduslike ja tehnoloogiliste saavutuste alusel, vaid hõlmab ka selliseid aspekte nagu olemasoleva tehnoloogia kasutamine uutel rakendusaladel, pidev arendamine ning mittetehnoloogiline ja sotsiaalne innovatsioon. Ainult holistliku lähenemisviisiga innovatsioonile on võimalik otsida lahendusi ühiskonnaprobleemidele ning luua samal ajal uusi konkurentsivõimelisi ettevõtteid ja tööstusi. Ühiskonnaprobleemide, eriti progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia puhul pööratakse erilist rõhku sellise tegevuse toetamisele, mis toimub lõppkasutajatele ja turule lähedal, nagu näidis-, katse- ja kontseptsiooni tõestamise projektid. Olenevalt vajadusest hõlmab see ka tegevust, millega toetatakse sotsiaalset innovatsiooni ning tarbimisele orienteeritud lähenemisviise, nagu standardite kehtestamise eelsed või kommertskasutusele eelnevad hanked, uuenduslike lahenduste hanked, standardite kehtestamine ja muid kasutajakesksed meetmed, mille eesmärk on aidata kiirendada uuenduslike toodete ja teenuste turuletoomist ja levikut. Lisaks sellele on kõikide nende katsumuste ja tehnoloogialahenduste raames piisavalt ruumi nn alt üles lähenemisviiside ning avatud, lihtsate ja kiiresti rakendatavate kavade jaoks, et anda Euroopa parimatele teadlastele, ettevõtjatele ja ettevõtetele võimalus esitada omal valikul läbimurdvaid lahendusi. Üksikasjalik prioriteetide seadmine raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise ajal nõuab strateegilist lähenemisviisi teadustegevuse kavandamisele, kasutades valitsemisviise, mis joonduvad küll tihedalt poliitika arendamisega, kuid ületavad samal ajal ka traditsiooniliste poliitikavaldkondade piire. Selle aluseks on usaldusväärsed tõendid, analüüsid ja ettenägelikkus ning tehtud edusamme hinnatakse teatavate kindlate tulemusnäitajate alusel. Selline valdkondadevaheline lähenemisviis kavandamisele ja valitsemisele võimaldab tõhusat kooskõlastamist kõikide raamprogrammi Horisont 2020 erieesmärkide vahel ning samuti kõigile neile eesmärkidele omaste probleemide lahendamist, nagu jätkusuutlikkus, kliimamuutused või mereteadus ja -tehnoloogia. Prioriteetide seadmisel võetakse samuti aluseks laias ulatuses sisendeid ja nõuandeid. Olenevalt vajadusest hõlmab see sõltumatute ekspertide rühmasid, mis pannakse kokku spetsiaalselt nõustamiseks raamprogrammi Horisont 2020 rakendamisel või selle erieesmärkide saavutamisel. Neil eksperdirühmadel peavad olema asjakohased ekspertteadmised ja teadmised asjaomastes valdkondades ning mitmekesine professionaalne taust, muu hulgas ka tööstuses ja kodanikuühiskonna tegevuses osalemise kujul. Prioriteetide seadmisel võib võtta arvesse ka Euroopa tehnoloogiaplatvormide strateegiliste teadusuuringute kavasid või Euroopa innovatsioonipartnerluse rakenduskavasid. Olenevalt vajadusest toetatakse prioriteetide seadmist ja rakendamist ka raamprogrammi Horisont 2020 raames toetust saavate avaliku sektori siseste ning avaliku ja erasektori partnerlussuhete kaudu kooskõlas raamprogrammi Horisont 2020 sätetega. Prioriteetide seadmise ühe nurgakivi moodustab ka korrapärane suhtlemine lõppkasutajatega, kodanikega ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega, kasutades asjakohaseid metoodikaid, nagu konsensuskonverentsid, osalev tehnoloogiahindamine või otsene osalemine teadus- ja innovatsiooniprotsessides. Kuna raamprogrammi Horisont 2020 kestus on seitse aastat, võib majanduslik, ühiskondlik ja poliitiline kontekst, milles see toimib, programmi elluviimise käigus oluliselt muutuda. Horisont 2020 peab olema suuteline nende muutustega kohanema. Seepärast on iga erieesmärgi puhul võimalik toetada tegevust, mis ulatub kaugemale allpool esitatud kirjeldustest, kui see on nõuetekohaselt põhjendatud, et käsitleda tähtsamaid arengusuundi, poliitilisi vajadusi ja ettenägematuid sündmusi. 1.2. Sotsiaal- ja humanitaarteadused Teadusuuringud sotsiaal- ja humanitaarteaduste valdkonnas integreeritakse täies ulatuses raamprogrammi Horisont 2020 kõikide üldeesmärkidega. Sinna juurde kuulub suur hulk võimalusi selliste teadusuuringute toetamiseks Euroopa Teadusnõukogu, Marie Curie nimeliste meetmete või teadustaristu erieesmärgi kaudu. Sotsiaal- ja humanitaarteadusi süvalaiendatakse ka iga ühiskonnaprobleemi lahendamiseks vajalike meetmete väga tähtsa osana, et nende mõju suurendada. See hõlmab tervist mõjutavate tegurite mõistmist ja tervishoiusüsteemide tõhususe optimeerimist; toetust poliitikameetmetele, mis annavad rohkem õigusi maapiirkondadele ja edendavad teadlikumaid tarbijavalikuid; kindlat otsuste tegemist energiapoliitika valdkonnas ja tarbijasõbraliku Euroopa elektrivõrgu tagamist; tõendipõhise transpordipoliitika toetamist; toetust kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise strateegiatele, algatusi ressursitõhususe valdkonnas ning meetmeid keskkonnahoidliku ja jätkusuutliku majanduse saavutamise valdkonnas. Lisaks toetab erieesmärk saavutada kaasav, innovatiivne ja turvaline ühiskond sotsiaal- ja humanitaarteaduste valdkonnas teadusuuringuid, mis käsitlevad horisontaalseid probleeme, nagu aruka ja jätkusuutliku majanduskasvu loomine, sotsiaalsed muutused Euroopa ühiskondades, sotsiaalne innovatsioon, innovatsioon avalikus sektoris või Euroopa positsioon ülemaailmse toimijana. 1.3. Väikese ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) Horisont 2020 innustab ja toetab VKEde osalemist integreeritud viisil kõikide erieesmärkide saavutamisel. Kooskõlas raamprogrammi Horisont 2020 artikliga 18 rakendatakse erieesmärgis „Innovatsioon VKEdes” (spetsiaalselt VKEdele ettenähtud vahend) sätestatud erimeetmeid erieesmärgi puhul saavutada juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia valdkonnas ning III osa „Ühiskonnaprobleemid” puhul. Selle integreeritud lähenemisviisi tulemusel pühendatakse VKEdele ligikaudu 15 % kõigi nende eelarvetest kokku. 1.4. Riskikapitali kättesaadavus Raamprogramm Horisont 2020 aitab ettevõtetel ja muud tüüpi organisatsioonidel saada juurdepääsu laenudele, tagatistele ja rahastamisele omakapitali kaudu kahe vahendi abil. Võlavahendiga tagatakse üksikutele abisaajatele laenud teadustegevusse ja innovatsiooni investeerimiseks; tagatised rahalise abi saajatele, kes annavad omakorda laenusid abisaajatele; laenude ja tagatiste kombinatsioone ning tagatisi või vastutagatisi riiklike ja piirkondlike laenurahastamiskavade jaoks. Võlavahend sisaldab VKEde komponenti, mille kaudu võimaldatakse esmajoones teadusuuringute ja innovatsiooniga tegelevatele VKEdele laenusummasid, millega täiendatakse VKEde rahastamist ettevõtete ja VKEde konkurentsivõime programmi laenutagamisvahendi kaudu. Omakapitalivahendi kaudu antakse riskikapitali ja/või mezzanine-kapitali individuaalsetele varajases arengujärgus ettevõtetele (käivituskomponent). Kõnealune vahend võimaldab ka kasvuetapi ja laienemisinvesteeringuid koos vahenditega ettevõtete ja VKEde konkurentsivõime programmi juurde kuuluvast kasvuetapi omakapitalivahendist, sh fondifondid. Need vahendid mängivad põhirolli erieesmärgi „Riskikapitali kättesaadavus” puhul, kuid vajaduse korral võib neid kasutada kõikide raamprogrammi Horisont 2020 erieesmärkide jaoks. Omakapitalivahend ja võlavahendi VKEde komponent on osa ELi kahest rahastamisvahendist, mille kaudu pakutakse VKEde teadusuuringute ja innovatsiooni ning kasvu toetamiseks omakapitali ja laene koos vahenditega ettevõtete ja VKEde konkurentsivõime programmi juurde kuuluvatest omakapitali- ja võlavahenditest. 1.5. Teabevahetus ja teabe levitamine Liidu tasandil rahastatud teadustegevuse ja innovatsiooni peamine lisandväärtus seisneb võimaluses levitada tulemusi ja anda nende kohta teavet üleeuroopalisel tasandil, et nende mõju suurendada. Seepärast kuulub raamprogrammi Horisont 2020 kõikide erieesmärkide juurde ka sihtotstarbeline toetus meetmetele levitamise (kaasa arvatud avatud juurdepääsu andmine uurimistulemustele), teabevahetuse ja dialoogi valdkonnas, kus pannakse tugevat rõhku tulemusi käsitleva teabe edastamisele lõpptarbijatele, kodanikele, kodanikuühiskonna organisatsioonidele, tööstusele ja poliitikutele. Selleks saab raamprogrammi Horisont 2020 täitmisel kasutada teabevahetusvõrkusid. Raamprogrammi Horisont 2020 kontekstis võetavate teabevahetusmeetmete eesmärk on samuti avalikkuse teadlikkuse suurendamine teadustegevuse ja innovatsiooni kohta nii väljaannete, sündmuste, teadmisvaramute, andmebaaside, veebilehtede kui ka suhtlusmeedia sihipärase kasutamise kaudu. 2. Rahvusvaheline koostöö Rahvusvaheline koostöö partneritega kolmandates riikides on vajalik, et läheneda tõhusalt paljude raamprogrammis Horisont 2020 määratletud erieesmärkide lahendamisele, pidades eeskätt silmas eesmärke, mis on seotud liidu välispoliitika ja rahvusvaheliste kohustustega. See kehtib kõikide raamprogrammiga Horisont 2020 hõlmatud ülemaailmsete ühiskonnaprobleemide puhul. Rahvusvaheline koostöö on tähtis nii eesliini- kui ka alusuuringute jaoks, et saada kasu uutest võimalustest teaduse ja tehnoloogia valdkonnas. Seepärast on teadlaste ja innovatsiooniga tegelevate töötajate liikuvuse edendamine rahvusvahelisel tasandil väga tähtis selle ülemaailmse koostöö tugevdamiseks. Samavõrd tähtis on ka rahvusvaheline tegevus Euroopa tööstuse konkurentsivõime suurendamiseks, edendades uue tehnoloogia kasutuselevõtmist ja selle vahetamist, näiteks ülemaailmsete standardite ja koostalitlusvõimet käsitlevate suuniste väljatöötamisega ning Euroopa lahenduste tunnustamise ja kasutuselevõtmise edendamisega ka väljaspool Euroopat. Rahvusvahelises koostöös raamprogrammi Horisont 2020 raames keskendutakse koostööle kolme suurema riikide rühmaga: (1) tööstusriigid ja tärkava majandusega riigid; (2) laienemisprotsessis osalevad riigid ja naaberriigid; ning (3) arengumaad. Olenevalt vajadusest edendab raamprogramm Horisont 2020 piirkondlikku või mitmepoolset koostööd. Rahvusvaheline koostöö teadustegevuse ja innovatsiooni valkdonnas on üks liidu ülemaailmsete kohustuste põhiaspekte ning mängib tähtsat rolli liidu partnerlussuhetes arengumaadega, nagu sammud aastatuhande arengueesmärkide saavutamise poole. Raamprogrammi Horisont 2020 artiklis 21 on sätestatud kolmandate riikide organisatsioonide ja rahvusvaheliste organisatsioonide osalemise üldpõhimõtted. Kuna üldiselt saavad teadustöö ja innovatsioon suurt kasu avatusest kolmandate riikide suhtes, jätkab raamprogramm Horisont 2020 tegevust üldise avatuse põhimõttest lähtudes, edendades samal ajal mõlemapoolset juurdepääsu kolmandate riikide programmidele. Sellegipoolest on teatavates valdkondades soovituslik võtta ettevaatlikum lähenemisviis, et kaitsta Euroopa huvisid. Lisaks rakendatakse mitmesuguseid sihtotstarbelisi meetmeid, millega võetakse strateegiline lähenemisviis rahvusvahelisele koostööle, võttes aluseks ühised huvid ja vastastikuse kasulikkuse ning edendades kooskõlastamist ja sünergiaid liikmesriikide tegevusega. Selle juurde kuulub ühiste projektikonkursside toetamise mehhanism ning võimalus programmide kaasrahastamiseks koos kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega. Allpool järgnevad näited valdkondadest, kus on võimalik sellist rahvusvahelist koostööd arendada. (a) Euroopa ja arengumaade kliiniliste uuringute partnerlusprogrammi (EDCTP2) jätkamine, mis käsitleb kliinilisi katseid ravimenetluste väljatöötamiseks HIVi, malaaria ja tuberkuloosi vastaseks võitluseks. (b) Toetus iga-aastase liikmesuse võimaldamise kaudu teadusuuringute programmis HFSP (Human Frontier Science Programme), et liidu liikmesriigid, mis ei ole G7 liikmed, saaksid täies ulatuses kasu HFSP rahalisest toetusest. (c) Rahvusvaheline haruldaste haiguste konsortsium, kus osalevad mitu liidu liikmesriiki ja kolmandad riigid. Algatuse eesmärk on töötada 2020. aastaks välja diagnostilised testid enamiku haruldaste haiguste jaoks ning 200 uut ravimeedet haruldaste haiguste jaoks. (d) Rahvusvahelise teadmistepõhise biomajanduse foorumi ning ELi ja Ameerika Ühendriikide biotehnoloogiauuringute rakkerühma tegevuse toetamine, samuti koostöösidemete loomine asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ja algatustega (nagu ülemaailmsed teadusuuringute liidud, mis tegelevad põllumajanduslike kasvuhoonegaaside ja loomade tervishoiu küsimustega). (e) Panused mitmepoolsetesse protsessidesse ja algatustesse, nagu valitsustevaheline kliimamuutuste rühm (IPCC), bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste valitsustevaheline platvorm (IPBES) ning ülemaailmne riikidevahelist seiretegevust koordineeriv organisatsioon Group on Earth Observations (GEO). (f) Kosmosedialoogid liidu ning kahe suurima kosmoseriigi USA ja Venemaa vahel on väga väärtuslikud ning need on aluseks strateegilise koostöö tagamisel kosmosevaldkonna partnerluse programmides, nagu rahvusvaheline kosmosejaam või kanderaketid, ning koostöö jaoks nüüdisaegsete kosmosevaldkonna teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse projektides. 3. Vastastikune täiendavus ja valdkondadevahelised meetmed Raamprogrammi Horisont 2020 aluseks on selle kolme põhiosa jaoks määratletud eesmärgid: tipptasemel teaduse saavutamine, juhtpositsiooni saavutamine tööstuses ja ühiskonnaprobleemide lahendamine. Erilist tähelepanu pööratakse sellele, et oleks tagatud nende osade piisav kooskõlastamine ja kõikide erieesmärkide vahel loodud sünergiate parim võimalik ärakasutamine, et suurendada nende ühist mõju liidu kõrgema tasandi poliitilistele eesmärkidele. Seega käsitletakse raamprogrammi Horisont 2020 eesmärke, pannes tugevat rõhku tõhusate lahenduste leidmisele, mis lähevad kaugemale lähenemisviisist, mille aluseks on lihtsalt traditsioonilised teaduslikud ja tehnoloogilised teadusharud ning majandussektorid. Valdkondadevahelisi meetmeid edendatakse I osa „Tipptasemel teadus” ning ühiskonnaprobleemide lahendamise ja progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia valdkonna vahel, et luua ühiselt uusi teadmisi, tulevasi ja kujunemisjärgus tehnoloogiaid, teadustaristut ning tähtsamaid pädevusi. Teadustaristut kasutatakse laiemalt ka ühiskonnas, näiteks riigiteenuste, teadusuuringute edendamise, tsiviiljulgeoleku ja kultuurivaldkonnas. Lisaks kooskõlastatakse muude raamprogrammi Horisont 2020 osadega piisavalt ka prioriteetide seadmist Teadusuuringute Ühiskeskuse ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) otsemeetmete rakendamise ajal. Lisaks on paljudel juhtudel vaja selleks, et panustada tõhusalt Euroopa 2020. aasta strateegiasse ja juhtalgatusse „Innovatiivne liit”, töötada välja lahendusi, mis on loomu poolest valdkondadevahelised ning hõlmavad seega mitut raamprogrammi Horisont 2020 erieesmärki. Erilist tähelepanu pööratakse vastutustundlikule teadustegevusele ja innovatsioonile. Soo teemat käsitletakse valdkondadevahelise teemana, et luua tasakaalu meeste ja naiste vahel ning integreerida sooline mõõde teadustegevuse ja innovatsiooni kavandamisse ja sisusse. Raamprogrammi Horisont 2020 juurde kuuluvad konkreetsed sätted selliste valdkondadevaheliste meetmete stimuleerimiseks, sealhulgas ka tõhusa eelarvete ühendamisega. Selle juurde kuulub näiteks ka võimalus kasutada rahastamisvahendite sätteid ja spetsiaalselt VKEdele ettenähtud vahendit ühiskonnaprobleemide lahendamiseks ning progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia valdkonnas. Valdkondadevahelised meetmed on vajalikud ka selleks, et soodustada ühiskonnaprobleemide ning progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia valdkonna koostoimet, mis on vajalik suuremate tehnoloogiliste saavutusteni jõudmiseks. Näiteid sellise koostoime arendamise võimalustest võib tuua sellistes valdkondades nagu E-tervis, nutivõrgud, intelligentsed transpordisüsteemid, kliimameetmete süvalaiendamine, nanomeditsiin, täiustatud materjalid kergemate sõidukite valmistamiseks või biotehnoloogial põhinevate tööstusprotsesside ja toodete arendamine. Seepärast toetatakse tugevaid sünergiaid ühiskonnaprobleemide lahendamise ning üldise progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia vahel. Seda võetakse täielikult arvesse iga erieesmärgi jaoks mitmeaastaste strateegiate väljatöötamisel ning prioriteetide seadmisel. Selleks on vaja, et erinevaid perspektiive esindavad sidusrühmad on rakendamisse täielikult kaasatud ning paljudel juhtudel on vaja ka meetmeid, mis ühendavad omavahel progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia valdkonna ning asjaomaste ühiskonnaprobleemide lahendamise rahalised vahendid. Erilist tähelepanu pööratakse ka raamprogrammiga Horisont 2020 rahastatud meetmete kooskõlastamisele teiste selliste meetmetega, mida rahastatakse muude liidu rahastamisprogrammide alusel, nagu ühine põllumajanduspoliitika, ühine kalanduspoliitika või Euroopa Liidu hariduse, koolituse, noorsootöö ja spordi programm „Erasmus kõigile” või programm „Tervis majanduskasvu nimel”. Selle juurde kuulub asjakohane seotus ühtekuuluvuspoliitika fondidega, kus teadustegevuse ja innovatsiooni suutlikkuse tõstmine piirkondlikul tasandil võib toimida nn tipptasemele jõudmise trepina või kus piirkondlike tippkeskuste loomine võib aidata kõrvaldada innovatsioonilõhet Euroopas või kus suuremahuliste näidis- ja katseprojektide toetamine võib aidata kaasa eesmärgile saavutada Euroopa juhtpositsioon tööstuses. 4. Partnerlus Euroopas jätkusuutliku majanduskasvu saavutamiseks on vaja optimeerida avaliku ja erasektori osalejate panuseid. See on vajalik Euroopa teadusruumi tugevdamiseks ning samuti juhtalgatuse „Innovatiivne liit”, Euroopa digitaalarengu tegevuskava ja Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatuste eesmärkide saavutamiseks. Lisaks on vastutustundliku teadustegevuse ja innovatsiooni jaoks vaja saada parimaid lahendusi just koostööst partnerite vahel, kellel on eri perspektiivid, kuid ühised huvid. Raamprogrammis Horisont 2020 on olemas võimalused ja selged kriteeriumid avaliku sektori siseste ning avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomiseks. Avaliku ja erasektori partnerlus võib tugineda lepingulisele kokkuleppele avaliku ja erasektori vahel ning võib piiratud juhtudel olla ka institutsiooniline avaliku ja erasektori partnerlus (nagu ühised tehnoloogiaalgatused ja muud ühisettevõtted). Ka olemasolevad avaliku sektori sisesed ning avaliku ja erasektori partnerlussuhted saavad raamprogrammist Horisont 2020 toetust tingimusel, et need käsitlevad Horisont 2020 eesmärke, täidavad raamprogrammis Horisont 2020 sätestatud kriteeriumid ning on teinud teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi raames märkimisväärseid edusamme. Seitsmenda ja/või kuuenda raamprogrammi raames toetatud, aluslepingu artikli 185 kohaselt tehtud algatused, mille jaoks on võimalik anda eespool nimetatud tingimustel edasist toetust, on järgmised: Euroopa ja arengumaade kliiniliste uuringute partnerlusprogramm (EDCTP), ühiskava „Intelligentne elukeskkond”, Läänemere teadus- ja arendusprogramm (BONUS), programm „Eurostars” ja Euroopa metroloogia teadusprogramm. Lisatoetust võib anda ka Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava (SET-kava) raames loodud Euroopa Energiaalaste Teadusuuringute Liidule (EERA). Seitsmenda raamprogrammi raames aluslepingu artikli 185 kohaselt loodud ühisettevõtted, mille jaoks on võimalik anda eespool nimetatud tingimustel edasist toetust, on järgmised: innovatiivsete ravimite algatus (IMI), ühine tehnoloogialgatus Clean Sky, Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteem (SESAR), kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte (FCH) ning arvuti manussüsteemid (ARTEMIS) ja nanoelektroonika (ENIAC). Viimased kaks on võimalik üheks algatuseks kombineerida. Muud seitsmenda raamprogrammi raames toetatud avaliku ja erasektori partnerlused, mille jaoks on võimalik anda eespool nimetatud tingimustel edasist toetust, on järgmised: partnerlus „Tuleviku tehased”, partnerlus „Energiatõhusad ehitised”, Euroopa keskkonnahoidlike autode algatus, partnerlus „Tuleviku Internet”. Lisatoetust võib anda ka SET-kava raames loodud Euroopa tööstusalgatustele. Täiendavaid avaliku sektori siseseid ja avaliku ning erasektori partnerlussuhteid saab algatada raamprogrammi Horisont 2020 raames siis, kui need vastavad määratletud tingimustele. Sinna juurde võib info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) alane partnerlus fotoonika- ja robotitehnika, säästvatele protsessidele tuginevate ja biotehnoloogial põhinevate tööstusvaldkondade ning merepiiride järelevalveks ettenähtud julgeolekutehnoloogia valdkonnas. I osa Tipptasemel teadus 1. Euroopa Teadusnõukogu Euroopa Teadusnõukogu (ERC) edendab maailma tasemel eesliiniuuringuid. Teadustöö olemasolevate teadmiste eesliinil ja sellest väljaspool on otsustava tähtsusega majanduslikule ja sotsiaalsele heaolule, kuid samas ka uusi ja väga keerukaid teadusvaldkondi hõlmav ohtlik ettevõtmine, ning sellise teadustöö puhul puuduvad teadusharudevahelised piirid. Selleks et stimuleerida sisukaid edusamme teadmiste eesliinil, toetab Euroopa Teadusnõukogu individuaalseid rühmi, kes tegelevad uurimistegevusega mõnes teaduslike ja tehnoloogiliste uuringute valdkonnas, mida hõlmab raamprogramm Horisont 2020, kaasa arvatud inseneriteadus ning sotsiaal- ja humanitaarteadused. Olenevalt vajadusest võib kooskõlas Euroopa Teadusnõukogu eesmärkidega ja tõhusa rakendamise vajadusega arvesse võtta konkreetseid uurimisteemasid või sihtrühmi (nt uue põlvkonna teadlased / uued teadlasrühmad). Erilist tähelepanu pööratakse uutele ja kiiresti arenevatele teadmiste eesliinil olevatele valdkondadele ning eri teadusharusid ühendavatele teadusvaldkondadele. Igast maailma riigist pärit ning igas vanuses sõltumatuid teadlasi, kaasa arvatud alustavad teadlased, kes on saamas oma oskuste varal sõltumatuteks teadlasteks, toetatakse, et nad saaksid Euroopas uurimistööga tegeleda. Järgitakse teadlaste algatuse lähenemisviisi. See tähendab, et Euroopa Teadusnõukogu kaudu toetatakse teadlaste endi valitud ja projektikonkursil kindlaksmääratud piiridesse jäävatel teemadel elluviidavaid projekte. Projektiettepanekuid hinnatakse eksperdihinnangut kasutades ainult teadusliku tipptaseme kriteeriumi alusel, võttes arvesse nii uute teadlasrühmade, uue põlvkonna teadlaste kui ka väljakujunenud rühmade teaduslikku tipptaset ning pöörates erilist tähelepanu ettepanekutele, mis on suures ulatuses teedrajavad ning seetõttu suure teadusliku riskiga. Euroopa Teadusnõukogu tegutseb teadustegevusest lähtuva rahastamisorganina, mis koosneb sõltumatust teadusnõukogust, mida toetab lihtne ja kulutõhus spetsiaalne rakendusstruktuur. Euroopa Teadusnõukogu sõltumatu teadusnõukogu kehtestab teadustöö üldstrateegia ning tal on täielik voli otsustada, milliseid teadusuuringuid rahastatakse. Sõltumatu teadusnõukogu kehtestab töökava Euroopa Teadusnõukogu eesmärkide saavutamiseks, lähtudes oma teadustöö strateegiast, nagu on sätestatud allpool. Sõltumatu teadusnõukogu kehtestab vajalikud rahvusvahelised koostööalgatused kooskõlas teadustöö strateegiaga, kaasa arvatud tutvustustegevus, et suurendada Euroopa Teadusnõukogu tuntust parimate teadlaste jaoks mujal maailmas. Sõltumatu teadusnõukogu jälgib pidevalt Euroopa Teadusnõukogu tegevust ning otsustab, kuidas on võimalik saavutada kõige paremini selle üldeesmärgid. Olenevalt vajadusest arendab sõltumatu teadusnõukogu Euroopa Teadusnõukogu tugimeetmete valikut, et vastata kõige paremini tekkivatele vajadustele. Euroopa Teadusnõukogu eesmärk on saavutada oma tegevuses tipptase. Euroopa Teadusnõukogu sõltumatu teadusnõukogu ja spetsiaalse rakendusstruktuuriga seotud haldus- ja personalikulud on kooskõlas sujuva ja kulutõhusa juhtimise põhimõtetega. Halduskulusid hoitakse minimaalsel tasemel, tagades maailma tasemel rakendamiseks vajalikud ressursid, et maksimeerida eesliiniuuringute rahastamist. Euroopa Teadusnõukogu auhindade jagamisel ja toetuste andmisel lähtutakse lihtsatest menetlustest, mis tagavad keskendumise tipptasemele, julgustavad algatusvõimet ning kombineerivad paindlikkuse vastutusega. Euroopa Teadusnõukogu otsib pidevalt uusi võimalusi oma menetluste lihtsustamiseks ja täiustamiseks, et tagada kinnipidamine nendest põhimõtetest. Võttes arvesse Euroopa Teadusnõukogu ainulaadset struktuuri ja rolli teadustegevusest lähtuva rahastamisorganina, toimub selle meetmete rakendamise ja haldamise pidev läbivaatamine ning hindamine sõltumatu teadusnõukogu täielikul osalemisel, et hinnata Euroopa Teadusnõukogu saavutusi ning kohandada ja täiustada saadud kogemuste põhjal menetlusi ja struktuure. 1.1. Sõltumatu teadusnõukogu Artiklis 7 sätestatud ülesannete täitmiseks teeb sõltumatu teadusnõukogu järgmist. (1) Teadustöö strateegia: – kehtestab Euroopa Teadusnõukogu üldise teadustöö strateegia, pidades silmas teaduslikke võimalusi ning Euroopa vajadusi teadustöö valdkonnas; – tagab kooskõlas teadustöö strateegiaga töökava pideva koostamise ja selles vajalike muudatuste tegemise, sealhulgas projektikonkursid ja kriteeriumid, ning olenevalt asjaoludest konkreetsete teemade või sihtrühmade määratlemise (nt noored/tekkivad rühmad). (2) Teaduslik haldamine, seire ja kvaliteedikontroll: – olenevalt asjaoludest kehtestab teaduslikust vaatepunktist lähtudes seisukohad projektikonkursside korraldamise ja juhtimise kohta, hindamiskriteeriumid, eksperdihindamised (sealhulgas ekspertide valimine ning eksperdihindamise ja ettepanekute hindamise meetodid) ning vajalikud rakenduseeskirjad ja suunised, mille alusel määratakse kindlaks rahastatav ettepanek sõltumatu teadusnõukogu järelevalve all; samuti käsitleb sõltumatu teadusnõukogu muid küsimusi, mis mõjutavad Euroopa Teadusnõukogu tegevuse saavutusi, mõju ning teadustöö kvaliteeti, kaasa arvatud Euroopa Teadusnõukogu toetuslepingu näidise põhisätteid; – teostab seiret toimingute kvaliteedi üle, hindab rakendamist ja saavutusi ning teeb ettepanekuid paranduslike või tulevaste meetmete kohta. (3) Teabevahetus ja teabe levitamine: – tagab teabevahetuse teadusringkondadega ja peamiste sidusrühmadega Euroopa Teadusnõukogu tegevuse ja saavutuste teemal; – esitab komisjonile oma tegevuse kohta korrapäraselt aruandeid. Sõltumatul teadusnõukogul on täielik voli otsustada, milliseid teadusuuringuid rahastatakse, ja ta tagab tegevuse teadusliku kvaliteedi. Vajaduse korral konsulteerib sõltumatu teadusnõukogu teaduse, tehnoloogia ja uurimistööga seotud ringkonnaga. Sõltumatu teadusnõukogu liikmetele makstakse ülesannete täitmise eest tööle vastavat tasu ning vajaduse korral kantakse reisi- ja elamiskulud. Euroopa Teadusnõukogu president töötab ametiaja kestel Brüsselis ning kes pühendab suurema osa oma ajast[17] Euroopa Teadusnõukogu asjaajamistele. Tema palgatase vastab komisjoni kõrgema juhtkonna palgatasemele. Sõltumatu teadusnõukogu valib oma liikmete hulgast kolm aseesimeest, kes abistavad presidenti tema esindamisel ja tema töö korraldamises. Aseesimehi võib nimetada ka Euroopa Teadusnõukogu asepresidentideks. Kolm aseesimeest saavad toetust, et tagada neile kohalik haldusabi enda kohalikes instituutides. 1.2. Spetsiaalne rakendusstruktuur Spetsiaalne rakendusstruktuur vastutab kõigi administratiivsete ülesannete ja programmi elluviimise aspektide eest, nagu on sätestatud tööprogrammis. Struktuur rakendab eelkõige hindamismenetlusi, eksperdihindamist ja valikumenetlust teadusliku nõukogu kehtestatud põhimõtete järgi ning tagab toetuste rahalise ja teadusliku haldamise. Spetsiaalne rakendusstruktuur toetab sõltumatut teadusnõukogu kõigi selle eespool sätestatud ülesannete elluviimisel, annab juurdepääsu oma käsutuses olevatele vajalikele dokumentidele ja andmetele ning teavitab sõltumatut teadusnõukogu oma tegevusest. Selleks et tagada strateegia ja jooksvate küsimustega seotud tõhus koostöö spetsiaalse rakendusstruktuuriga, korraldavad sõltumatu teadusnõukogu juhtkond ja spetsiaalse rakendusstruktuuri direktor korrapäraseid koordineerimiskoosolekuid. Euroopa Teadusnõukogu juhib selleks palgatud personal, sealhulgas olenevalt vajadusest ka liidu institutsioonide ametnikud, ja see tegeleb ainult tegelike haldusvajadustega, et tagada tõhusaks haldamiseks vajalik stabiilsus ja järjepidevus. 1.3. Komisjoni roll Artiklites 6, 7 ja 8 sätestatud kohustuste täitmiseks teeb komisjon järgmist: – tagab sõltumatu teadusnõukogu tegevuse järjepidevuse ja uuendamise ning toetab selle uute liikmete leidmise ülesannet täitvat alalist valimiskomiteed; – tagab spetsiaalse rakendusstruktuuri tegevuse järjepidevuse ning ülesannete ja vastutuste delegeerimise sellele, võttes arvesse sõltumatu teadusnõukogu seisukohti; – nimetab ametisse direktori ja kõrgemad ametnikud, võttes arvesse sõltumatu teadusnõukogu arvamust; – tagab sõltumatu teadusnõukogu seisukohti arvesse võttes töökava, rakendusmetoodikat käsitlevate seisukohtade ja vajalike rakenduseeskirjade õigeaegse vastuvõtmise, nagu on sätestatud Euroopa Teadusnõukogu eeskirjades taotluse esitamiseks ja Euroopa Teadusnõukogu toetuslepingu näidises; – teavitab programmikomiteed korrapäraselt Euroopa Teadusnõukogu meetmete rakendamisest. 2. Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkonna tegevuses täpsustatakse erinevad sekkumispõhimõtted alates täiesti avatud põhimõtetest kuni eri uurimisteemade, teadusringkondade ja rahastamise struktureerimise tasemeteni, lähtudes järgmisest kolmest sambast. 2.1. Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate avatud osa (FET Open): uudsete ideede edendamine Laialdase hulga embrüo uurimisega tegelevate ning kõrge riskitasemega visionäärsete teaduslike koostööprojektide toetamine teaduse ja tehnoloogia valdkonnas on vajalik põhjapaneva uue tulevikutehnoloogia aluste edukaks väljaselgitamiseks. Olles selge sõnaga mittetemaatiline ja ilma ettekirjutusteta, aitab see tegevus luua uusi ideid olenemata sellest, millal ja kust need tulevad, ning seda kõige laiemas uurimisteemade ja teadusharude valikus. Selliste habraste ideede edendamine nõuab nobedat, riske toetavat ja äärmiselt valdkondadevahelist lähenemisviisi teadusuuringutele, mis läheb kaugemale rangelt tehnoloogilistest valdkondadest. Uute suure potentsiaaliga osalejate, nagu noored teadlased ja kõrgtehnoloogia valdkonnas tegutsevad VKEd, ligimeelitamine ning nende osalemise soodustamine teadustegevuses ja innovatsioonis on tähtis ka tulevaste teadus- ja tööstusjuhtide väljakujundamiseks. 2.2. Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate proaktiivne osa (FET Proactive): kujunemisjärgus uurimisteemade ja teadusringkondade toetamine Uudsed ideed ja uurimisteemad vajavad arendamist, mis tähendab töötamist uute teadusringkondade struktureerimise nimel ning muutusi toovate teadustöö teemade kujunemise ja arengu toetamist. Selle struktureeriva, kuid siiski uuriva lähenemisviisi põhieelised on uudsed ideed, mis ei ole veel küpsed kaasamiseks tööstuste teadustegevuse teekaartidesse, ning teadusringkondade loomine ja struktureerimine nende ümber. See on samm väikese arvu teadlaste koostööst edasi projektide klastriteni, millest igaühes käsitletakse ühe uurimisteema aspekte ning milles jagatakse omavahel tulemusi. 2.3. Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate juhtalgatuste osa (FET Flagships): suurte valdkondadevaheliste teaduse ja tehnoloogia probleemide lahendamine Teadustöö algatused selles sambas on teaduspõhised ning suuremahulised, valdkonnaülesed ja nende aluseks on visionäärne ühtsustav eesmärk. Need käsitlevad probleeme teaduse ja tehnoloogia valdkonnas, mis nõuavad koostööd eri valdkondade, teadusringkondade ja programmide vahel. Teadustöö edendamine peaks andma tugeva ja laiaulatusliku aluse tulevaseks tehnoloogiainnovatsiooniks ning majanduslikuks kasutuseks ja samuti uudset kasu ühiskonnale. Nende algatuste kõikehõlmav iseloom ja suurus tähendab, et nende elluviimine on võimalik ainult ühise ja pideva töö läbi (kestus umbes kümme aastat). Tegevust tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate sammaste raames täiendab lai valik koostöövõrkude loomisega seotud ja teadusringkondadel põhinevaid tegevusi viljaka ja kireva Euroopa aluse loomiseks teaduspõhisele uurimistööle tulevikutehnoloogia valdkonnas. Need tegevused toetavad tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate edasist arengut ja arutelu uue tehnoloogia tähenduse üle ning kiirendavad selle mõju. 2.4. Rakenduslikud eriaspektid Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate nõuandekogu on sidusrühmade panus üldise teadustöö strateegiasse, sh töökava määratlusse. Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad on jätkuvalt teadustegevusest lähtuvad ning neid toetab kerge ja tõhus rakendusstruktuur. Kasutusele võetakse lihtsad haldusmenetlused, et säilitada teadustegevusest lähtuva tehnoloogilise innovatsiooni valdkonnas keskendumine tipptasemele, edendada algatusi ning kombineerida paindlikkus vastutusega. Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate teadusuuringute maastiku uurimiseks (nt portfellide analüüsimiseks) ning teadusringkondade sidusrühmade kaasamiseks (nt konsultatsioonide jaoks) kasutatakse kõige asjakohasemaid lähenemisviise. Eesmärk on pidev täiustamine ning edasiste võimaluste otsimine, et lihtsustada ja täiustada menetlusi kõnealuste põhimõtete järgimise tagamiseks. Programmi tasandil tehtavaid hinnanguid täiendatakse hinnangutega tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkonnaga seotud tegevuse tõhususe ja mõju kohta. Arvestades eesmärki tugevdada teaduspõhist uurimistööd tulevase tehnoloogia alal, on tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkonna eesmärk viia kokku osalised teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonnast. Seepärast peab tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkond mängima aktiivset ja katalüütilist rolli uute mõtlemisviiside, uute tavade ning uue koostöö soodustamise alal. Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate avatud osa (FET Open) võtab kokku tegevuse, mis on seotud täielikult alt üles suunatud paljulubavate uute ideede otsingutega. Selliste ideedega kaasnevat kõrget riski kompenseeritakse paljude selliste ideede uurimisega. Selle tegevuse põhiomadused on aja ja ressursside kasutuse tõhusus, madalad alternatiivkulud ettepaneku tegijate jaoks ning vaieldamatu avatus ebakonventsionaalsetele ja valdkondadevahelistele ideedele. Ettepanekute tegemise kergete ja kiirete pidevalt avatud kavade abil otsitakse kõrge riskiga paljulubavaid uurimisideid ning nende juurde kuuluvaid võimalusi uute ja suure potentsiaaliga innovatsiooniosaliste jaoks, nagu noored teadlased ja kõrgtehnoloogia valdkonnas tegutsevad VKEd. Sellele lisandub tegevus loomingulise ebakonventsionaalse mõtlemise aktiivseks stimuleerimiseks. Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate proaktiivne osa (FET Proactive): selle tegevusega korraldatakse korrapäraselt konkursse mitme suure riskitasemega ja suure potentsiaaliga uuendusliku uurimisteema jaoks, mida rahastatakse tasemel, mis võimaldab valida mitu projekti. Neid projekte toetatakse teadusringkondade moodustamise meetmetega, mis tugevdavad selliseid tegevusi nagu ühisüritused ning uute õppekavade ja teadustegevuse teekaartide väljatöötamine. Uurimisteemade valimisel võetakse arvesse tipptaset teaduspõhises uurimistöös tulevaste tehnoloogialahenduste alal, kriitilise massi saavutamise potentsiaali ning mõju teadusele ja tehnoloogiale. Samuti viiakse ellu teatav arv suuremahulisi algatusi tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkonnas (FET Flagships). Nende aluseks on partnerlussuhted, mis võimaldavad ühendada liidu, riikide ja erasektori panuseid, nende tasakaalustatud juhtimine võimaldab programmide omanikel avaldada asjakohast mõju ja neid rakendatakse väga iseseisvalt ja paindlikult, mis tagab selle, et suurprojekti puhul järgitakse põhjalikult teadustegevuse laialdaselt toetatud teekaarti. Valiku tegemisel võetakse arvesse ühtsustavat eesmärki, mõju, sidusrühmade ja vahendite integreerimist sidusa teadustegevuse teekaardi raames ning toetust sidusrühmadelt ja riiklikelt/piirkondlikelt teadusprogrammidelt. 3. Marie Curie nimelised meetmed 3.1. Uute oskuste edendamine teadlaste esmase tipptasemel koolitamise kaudu Euroopa vajab tugevat ja loomingulist inimressursside baasi, mis on liikuv nii riigi- kui ka sektoriüleselt, millel on olemas õige kombinatsioon oskustest, et tagada innovatsioon ning muuta teadmised ja ideed toodeteks ja teenusteks, mis toovad nii majanduslikku kui ka sotsiaalset kasu. Peamiselt saavutatakse see suure osa karjääri alustavate teadlaste ja doktorikandidaatide kvaliteetse koolitamise tipptaseme struktureerimise ja tõstmisega liikmesriikides ja assotsieerunud riikides. Andes karjääri alustavatele teadlastele mitmekesised oskused nii praeguste kui ka tulevaste probleemidega toimetulemiseks, antakse järgmise põlvkonna teadlastele paremad karjääritegemise väljavaated nii avalikus kui ka erasektoris, mis muudab ka teadlasekarjääri noorte jaoks atraktiivsemaks. Meetmeid rakendatakse, toetades teadustöötajate koolitusprogramme, mis on valitud liidu tasandil konkursi korras ning mida viiakse ellu koostöös ülikoolide, teadusinstituutide, ettevõtete, VKEde ja muude sotsiaalmajanduslike osalistega nii Euroopast kui ka mujalt maailmast. Samuti toetatakse üksikinstitutsioone, kes suudavad tagada sama arendava keskkonna. Erinevate vajaduste rahuldamiseks on vaja tagada paindlikkus eesmärkide elluviimisel. Tavaliselt on eduka partnerluse vorm teadustöötajate koolitusvõrgustikud või tööstusvaldkonna doktoriõpe; üksikinstitutsioonid tegelevad tavaliselt aga uuenduslike doktoriprogrammidega. Sel puhul on nähtud ette kõikidest riikidest pärit parimate karjääri alustavate teadlaste toetamine, et võimaldada nende liitumist kõnealuste tipptaseme programmidega. Nendes koolitusprogrammides käsitletakse peamiste teadustöö pädevuste arendamist ja laiendamist, andes samal ajal loomingulistele teadlastele väljavaated tegutsemiseks ettevõtluses ning uuenduslikud oskused, mis vastavad tööturu tulevastele vajadustele. Programmid pakuvad ka koolitust ülekantavate pädevuste alal, nagu meeskonnatöö, riskide võtmine, projektijuhtimine, standardimine, ettevõtlus, eetika, intellektuaalomandi õigused, teabevahetus ja mõju ühiskonnale, mis on vajalikud innovatsiooni loomiseks, arendamiseks, müügikõlblikuks muutmiseks ning levitamiseks. 3.2. Tipptaseme edendamine piiriülese ja valdkondadevahelise liikuvuse kaudu Euroopa peab olema atraktiivne nii Euroopa kui ka muu maailma parimate teadlaste jaoks. Peamiselt saavutatakse see, toetades atraktiivseid karjääritegemise võimalusi kogenud teadlaste jaoks nii avalikus kui ka erasektoris ning edendades neid liikuma riikide, sektorite ja teadusharude vahel, et täiendada nende loomingulist ja uuenduslikku potentsiaali. Rahastamine on tagatud olenemata rahvusest parimatele või kõige paljulubavamatele kogenud teadlastele, kes tahavad arendada oma oskusi riikideülese või rahvusvahelise liikuvuse kaudu. Toetust saab anda kõikidel karjääri etappidel, kaasa arvatud kõige noorematele teadlastele, kes on alles doktorikraadi või samaväärsed kogemused omandanud. Neid teadlasi rahastatakse tingimusel, et nad liiguvad ühest riigist teise, et laiendada või süvendada oma pädevusi enda valitud ülikoolides, teadusinstituutides, ettevõtetes, VKEdes või muude sotsiaalmajanduslike osaliste juures ning et nad töötavad teadus- ja innovatsiooniprogrammidega, mis vastavad nende isiklikele vajadustele ja huvidele. Samuti innustatakse neid minema avalikust sektorist erasektorisse või vastupidi, mida toetatakse ajutiste lähetuste kaudu. Samuti toetatakse osalise koormusega töötamise võimalusi, mis võimaldavad kombineerida tööd nii avalikus kui ka erasektoris, et täiustada teadmiste edasiandmist sektorite vahel ning innustada alustavate ettevõtete loomist. Sellised kohandatud teadustöö tegemise võimalused aitavad paljulubavatel teadlastel saada täiesti sõltumatuteks ning võimaldavad neil teha karjäärivalikuid nii avalikus kui ka erasektoris. Teadlaste olemasoleva potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks toetatakse ka võimalusi teaduskarjääri jätkamiseks pärast tööpausi. 3.3. Innovatsiooni stimuleerimine teadmiste vahetamise kaudu Ühiskonnaprobleemid on muutumas üha globaalsemaks ja piiriülesemaks ning nende edukaks lahendamiseks on järjest rohkem vaja teha valdkondadevahelist koostööd. Seepärast on väga oluline jagada teadmisi ja ideid alates teadustegevusest kuni turuni ning selle saavutamine on võimalik ainult inimeste vahel sidemete loomise teel. Seda edendatakse kõrge kvalifikatsiooniga teadlaste ja innovatsioonitöötajate paindlike vahetuste toetamisega sektorite, riikide ja valdkondade vahel. Euroopa rahaliste vahenditega toetatakse lühiajalisi teadlaste ja innovatsioonitöötajate vahetusi Euroopa ülikoolide, teadusinstituutide, ettevõtete, VKEde või muude sotsiaalmajanduslike osaliste partnerluse ning samuti Euroopa ja kolmandate riikide partnerluse raames, et tugevdada rahvusvahelist koostööd. Õigus osaleda on teadlastel ja innovatsioonitöötajatel kõikidelt karjääritasemetelt alates kõige noorematest (alles doktorikraadi omandanud) kuni kõige vanemateni (juhatus) ning samuti haldus- ja tehnilisel personalil. 3.4. Struktuurilise mõju suurendamine tegevuse kaasrahastamise kaudu Piirkondlike, riiklike või rahvusvaheliste programmide soodustamine, et edendada tipptaset ning levitada Marie Curie nimeliste meetmete parimaid tavasid üleeuroopaliste liikuvusvõimalustega teadlaste koolituse, karjääri arendamise ja töötajate vahetamise võimaluste kaudu, suurendab Marie Curie nimeliste meetmete numbrilist ja struktuurilist mõju. Samuti täiendab see kõikide Euroopa tippkeskuste atraktiivsust. Selle saavutamiseks kaasrahastatakse uusi või olemasolevaid piirkondlikke, riiklikke, era- ja rahvusvahelisi programme, et luua ja pakkuda võimalusi rahvusvahelise, sektorivahelise ja valdkondadevahelise teadustöötajate koolituse jaoks ning samuti võimaldada piiriülest ja sektoriülest liikuvust teadlastele ning innovatsioonitöötajatele kõikidel karjäärietappidel. See võimaldab kasutada ära sünergiaid liidu ning piirkondlikul ja riiklikul tasandil võetavate meetmete vahel, kõrvaldades eesmärkide, hindamismeetodite ja teadlaste töötingimuste killustatuse. 3.5. Konkreetsed poliitilised ja tugimeetmed Eesmärkide tõhusaks saavutamiseks on edusammude jälgimine äärmiselt tähtis. Programm toetab näitajate väljatöötamist ja teadlaste liikuvuse, oskuste ja karjääridega seotud andmete analüüsimist eesmärgiga tuvastada puudused Marie Curie nimelistes meetmetes ning suurendada veelgi enam nende meetmete mõju. Nende meetmete rakendamisel otsitakse sünergiaid ning tihedat kooskõlastatust teadlasi, nende tööandjaid ja rahastajaid puudutavate poliitiliste tugimeetmetega, mida viiakse ellu seoses eesmärgiga saavutada kaasav, innovatiivne ja turvaline ühiskond. Rahastatakse konkreetseid meetmeid, et toetada algatusi teadlikkuse suurendamiseks teaduskarjääri tähtsusest ning et levitada Marie Curie nimeliste meetmetega toetatud tööst tulenevaid teadusuuringute ja innovatsiooni tulemusi. Marie Curie nimeliste meetmete mõju edasiseks suurendamiseks täiendatakse Marie Curie programmis osalevate (praeguste ja kunagiste) teadlaste vahelisi võrgustikke vilistlastele suunatud teenuste strateegia abil. Need teenused hõlmavad muu hulgas nii teadlastevahelise foorumi toetamist kontaktide loomiseks ning teabevahetamiseks, mis annab võimalusi koostöö- ja töövõimalustega tutvumiseks, kui ka ühisürituste korraldamist ja liikmete kaasamist teavitustegevuses Marie Curie nimeliste meetmete ja Euroopa teadusruumi saadikutena. 3.6. Rakenduslikud eriaspektid Marie Curie nimelised meetmed on avatud koolitus- ja karjääriarenduse tegevusele kõigis asutamislepinguga hõlmatud teadustegevuse ja innovatsiooni valdkondades alates alusuuringutest kuni turustamise ja innovatsiooniteenusteni. Taotlejad valivad uurimis- ja innovatsioonivaldkonnad ning samuti sektorid ise. Selleks et saada kasu ülemaailmsest teadmistebaasist, on Marie Curie nimelised meetmed avatud kõikide riikide, kaasa arvatud kolmandate riikide teadlastele ja innovatsioonitöötajatele, ülikoolidele, teadusinstituutidele, ettevõtetele ning muudele sotsiaalmajanduslikele osalistele vastavalt määruses (EL) nr XX/2012 (Osalemiseeskirjad) kindlaksmääratud tingimustele. Iga eespool nimetatud tegevuse puhul pööratakse tähelepanu sellele, et innustatakse tugevat ettevõtete, eeskätt VKEde, kuid samuti teiste sotsiaalmajanduslike osaliste osalemist, et tagada Marie Curie nimeliste meetmete edukas rakendamine ja mõju. Kõikide Marie Curie nimeliste meetmetega edendatakse kõrgharidus- ja teadusasutuste ning erasektori pikaajalist koostööd, milles võetakse arvesse intellektuaalomandi õiguste kaitsmist. Kui peaks tekkima konkreetne vajadus, jäetakse alles võimalus keskenduda programmis teatavale tegevusele, mis on seotud konkreetsete ühiskonnaprobleemide, teadus- ja innovatsiooniinstituutide tüüpidega või geograafilise asukohaga, et reageerida Euroopa muutuvatele vajadustele oskuste, teadustöötajate koolituse, karjääriarenduse ja teadmiste jagamise osas. Kõikide talendiallikate avamiseks on olemas üldmeetmed, et saada üle võimalikest moonutustest seoses juurdepääsuga toetustele, näiteks edendades võrdseid võimalusi kõikides Marie Curie nimelistes meetmetes ning jälgides osalejate soolist jaotust. Lisaks sellele aitavad Marie Curie nimelised meetmed kindlustada teadlastele stabiilsemad karjäärivõimalused ning selle, et neil oleks olenevalt nende perestruktuurist võimalik saavutada tasakaal töö- ja pereelu vahel ning jätkata pärast tööpausi hõlpsamini teadlasekarjääri. Kõik rahalist toetust saavad osalised peavad toetama ja rakendama Euroopa teadlaste harta ning teadlaste töölevõtmise juhendi põhimõtteid, mis edendavad avatud töölevõtmist ning ahvatlevaid töötingimusi. Levitamise ja avalikkuse kaasamise suurendamiseks on Marie Curie nimeliste meetmete kasutajatel kohustus kavandada sobivat tegevust üldsuse teavitamiseks. Seda kava hinnatakse hindamisprotsessi käigus ning samuti projekti järelmeetmete käigus. 4. Teadustaristu Tegevuse eesmärk on arendada Euroopa teadustaristut aastaks 2020 ja pärast seda, edendada selle innovatsioonipotentsiaali ning inimkapitali ja tugevdada Euroopa poliitikat. Tuleb tagada kooskõlastatus ühtekuuluvuse rahastamiseks ette nähtud rahastamisallikatega, et luua sünergiad ning sidus lähenemisviis teadustaristu arendamiseks. 4.1. Euroopa teadustaristu arendamine aastaks 2020 ja pärast seda 4.1.1. Maailmatasemel teadustaristu arendamine[18] Eesmärk on tagada Euroopa teadustaristu strateegiafoorumi (ESFRI) poolt kindlakstehtud teadustaristu ning muu maailmatasemel teadustaristu rakendamine, pikaajaline jätkusuutlikkus ja tõhus toimimine, mis aitaks Euroopal lahendada suuri probleeme nii teaduses, tööstuses kui ka ühiskonnas. Selle eesmärgi all käsitletakse konkreetselt sellist taristut, mille juhtimist pannakse paika või mille juhtimine on paika pandud, võttes aluseks näiteks Euroopa teadustaristu konsortsiumi (ERIC) või mõne muu samaväärse struktuuri Euroopa või rahvusvahelisel tasandil. Liidu rahastamine aitab olenevalt vajadusest kaasa järgmisele: (a) tulevase taristu ettevalmistav etapp (nt üksikasjalikud ehitusprojektid, õiguslikud meetmed, mitmeaastased kavad); (b) rakendamise etapp (nt teadus- ja arendustegevus ning ehitustööd koostöös tööstuse ja kasutajatega, piirkondlike partnerite rajatiste arendamine eesmärgiga tagada Euroopa teadusruumi tasakaalustatud areng) ja/või (c) käitamisetapp (nt juurdepääs, andmetöötlus, teavitustegevus, koolitused ja rahvusvaheline koostöö). Selle tegevusega toetatakse ka uue teadustaristu projekteerimisuuringuid alt üles lähenemisviisi kasutades. 4.1.2. Kogu Euroopale huvipakkuvate olemasolevate riiklike teadustaristute integreerimine ja kättesaadavaks tegemine Eesmärk on teha tähtsaimad riiklikud teadustaristud kättesaadavaks kõikide Euroopa teadlaste jaoks nii akadeemilisest kui ka tööstusringkonnast ning tagada nende optimaalne kasutus ja ühine arendamine. Liit toetab võrgustikke, mis ühendavad ja integreerivad Euroopa tasandil tähtsaimad riiklikud teadustaristud. Eraldatakse rahalised vahendid, et toetada eeskätt riikidevahelise ja virtuaalse juurdepääsu andmist teadlastele ning ühtlustada ja täiustada taristute teenuseid. Sellist toetust vajab ligikaudu sada taristuvõrgustikku kõikides teadus- ja tehnoloogiavaldkondades ning juurdepääsust nendele rajatistele on kasu kuni 20 000 teadlasele aastas. 4.1.3. IKT-le toetuva e-taristu arendamine, kasutuselevõtmine ja käitamine[19] Eesmärk on saavutada 2020. aastaks ühtne ja avatud Euroopa ruum teadusuuringute jaoks internetis, kus teadlased saavad kasutada tipptasemel kõikjale jõudvaid ja töökindlaid võrgu- ja arvutiteenuseid ning kus neile on tagatud katkematu ja avatud juurdepääs e-teaduse keskkondadele ja ülemaailmsetele andmeressurssidele. Selle eesmärgi saavutamiseks toetatakse ülemaailmseid teadusuuringute ja haridusvõrgustikke, mis pakuvad tellitavaid täiustatud, standarditud ja laiendamiskõlblikke valdkondadevahelisi teenuseid; võrgu- ja pilvandmetöötluse taristut, mis tagab peaaegu piiramatu arvutus- ja andmetöötlusvõimsuse; üliarvutite rajatiste ökosüsteemi, mis areneb eksatasandini; tarkvara- ja teenuste taristut, näiteks simulatsioonideks ja visualiseerimiseks; reaalajas kasutatavaid koostöövahendeid ning koostalitlusvõimelist, avatud ja usaldusväärset teadusandmete taristut. 4.2. Teadustaristu ja selle inimkapitali innovatsioonipotentsiaali edendamine 4.2.1. Teadustaristu innovatsioonipotentsiaali kasutamine Eesmärk on stimuleerida innovatsiooni nii taristus kui ka seda pakkuvates ja kasutavates sektorites. Selle eesmärgi saavutamiseks antakse toetust järgmisele/järgmisel eesmärgil: (a) teadus- ja arendustegevusega seotud partnerlusele tööstusega, et arendada liidu suutlikkust ja tööstuslikku varustatust kõrgtehnoloogilistes valdkondades, nagu teaduslikud instrumendid või IKT; (b) teadustaristu osaliste kommertskasutusele eelnevatele hangetele, et edendada innovatsiooni ning võtta tehnoloogialahendusi varakult kasutusele; (c) selleks et stimuleerida teadustaristu kasutust tööstuses, nt katserajatised või teadmistepõhised keskused; ning (d) selleks et edendada teadustaristu integreerimist kohalikesse, piirkondlikesse ja ülemaailmsetesse innovatsiooni ökosüsteemidesse. Liidu meetmed mõjutavad ka teadustaristu, eelkõige e-taristu kasutust avalike teenuste, sotsiaalse innovatsiooni, kultuuri- ja haridusvaldkonnas. 4.2.2. Teadustaristu inimkapitali tugevdamine Teadustaristu komplekssuse tõttu ja selle täie potentsiaali kasutamiseks vajavad selle haldajad, insenerid ja tehnikud ning samuti nende kasutajad asjakohaseid oskusi. Liidu rahastamisega toetatakse kogu Euroopale huvi pakkuvate teadustaristute haldamise ja käitamisega seotud töötajate koolitamist, töötajate ning parimate tavade vahetust rajatiste vahel ning tagatakse piisavate inimressursside olemasolu tähtsamates valdkondades, kaasa arvatud spetsiaalsete õppekavade loomine. 4.3. Euroopa teadustaristut käsitleva poliitika ja rahvusvahelise koostöö tugevdamine 4.3.1. Euroopa teadustaristut käsitleva poliitika tugevdamine Eesmärk on kasutada riiklike ja liidu algatuste sünergiaid, luues partnerluse asjaomaste poliitikute ja rahastamisasutuste vahel (nt ESFRI, E-taristute analüüsirühm (e-IRG), EIROforumi organisatsioonid, riigiasutused), et arendada vastastikust täiendavust ja koostoimet teadustaristu ning liidu ülejäänud poliitika (regionaal-, ühtekuuluvus-, tööstus-, tervishoiu-, tööhõive- või arengupoliitika) rakendamisega seotud tegevuse vahel ning tagada liidu eri rahastamisvahendite kooskõla. Liidu meetmetega toetatakse ka teadustaristu vaatlemist, seiret ja hindamist liidu tasandil ning samuti asjaomaseid poliitikauuringuid ja teabevahetusmeetmeid. 4.3.2. Strateegilise rahvusvahelise koostöö hõlbustamine Eesmärk on aidata arendada ülemaailmset teadustaristut, st teadustaristut, mis nõuab rahastamist ja kokkuleppeid ülemaailmsel tasandil. Eesmärk on hõlbustada Euroopa teadustaristu koostoimet samasuguse teadustaristuga väljaspool Euroopat, tagada nende koostalitlusvõime ja ulatus ülemaailmsel tasandil ning sõlmida rahvusvahelisi kokkuleppeid taristu vastastikuse kasutamise, avatuse või kaasrahastamise jaoks. Sel puhul võetakse asjakohaselt arvesse töörühma „Carnegie Group of Senior Officials on Global Research Infrastructures” soovitusi. Tähelepanu pööratakse ka sellele, et tagada piisav liidu osalemine kooskõlastamisel selliste rahvusvaheliste organitega nagu ÜRO või OECD. 4.4. Rakenduslikud eriaspektid Rakendamise ajal konsulteeritakse sõltumatute eksperdirühmadega ning samuti sidusrühmadega ja nõuandeasutustega, nagu ESFRI ja e-IRG. Rakendamisel kasutatakse kolmeharulist lähenemisviisi: alt üles lähenemisviis, kus projektide täpne sisu ja partnerlus ei ole teada; suunatud lähenemisviis, kus asjaomased konkreetsed teadustaristud ja/või teadusringkonnad on selgelt määratletud; ja nimetatud kasusaajate lähenemisviis, kui toetatakse näiteks taristu käitajat või käitajate konsortsiumi tegevuskulude suhtes. Viimase kahe tegevuse juurde kuuluvate eesmärkide saavutamiseks kasutatakse nende jaoks ette nähtud konkreetseid meetmeid ning vajaduse korral esimese tegevuse juurde kuuluvaid meetmeid. II osa Juhtpositsioon tööstuses 1. Juhtpositsioon progressi võimaldavas ja tööstustehnoloogias Üldised märkused Selleks et tugevdada Euroopa tootmis- ja innovatsioonisuutlikkust, tagada, et Euroopa majandus on arenenud, jätkusuutlik ja konkurentsivõimeline ning et Euroopa on kõrgtehnoloogiliste rakenduste sektorites maailmas juhtpositsioonil ja suuteline leidma ainulaadseid lahendusi ühiskonnaprobleemidele, peab Euroopa tööstus edukalt omandama ja kasutusele võtma progressi võimaldava tehnoloogia. Rahastamise lahutamatu osana kombineeritakse innovatsiooni teadus- ja arendustegevusega. Integreeritud lähenemisviis progressi võimaldavale tehnoloogiale Progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia juhtpositsiooni tähtis komponent on progressi võimaldav tehnoloogia, mis on määratletud kui mikro- ja nanoelektroonika, fotoonika, nanotehnoloogia, biotehnoloogia, kõrgtehnoloogilised materjalid ja tootmissüsteemid[20]. Paljud uuenduslikud tooted sisaldavad endas korraga mitut sellist tehnoloogiat kas siis eraldiseisvate või integreeritud osadena. Kui iga tehnoloogia pakub tehnoloogilist innovatsiooni, võib mitme progressi võimaldava tehnoloogia kasutamisest tuleneva koondunud kasu tulemusena toimuda tehnoloogiline hüpe. Valdkonnaülese progressi võimaldava tehnoloogia kasutuselevõtt suurendab toodete konkurentsivõimet ja mõju. Selle tehnoloogia mitmesuguseid vastasmõjusid saab seega ära kasutada. Ulatuslikumate katseliinide ja näidisprojektide jaoks pakutakse spetsiaalset toetust. See hõlmab valdkonnaülest tegevust, mis koondab ja integreerib paljusid üksikuid tehnoloogialahendusi, mille tulemuseks on tehnoloogia katsetamine tööstuskeskkonnas, et saada täielik ja kvalifitseeritud süsteem, mis on valmis turustamiseks. Eelduseks on tugev erasektori osalus selles tegevuses ning rakendamine toimub seega eelkõige avaliku ja erasektori partnerlussuhete kaudu. Selleks töötatakse spetsiaalse juhtimisstruktuuri kaudu välja valdkonnaülese progressi võimaldava tehnoloogiaga seotud tegevuse ühine tööprogramm. Turuvajadusi ja ühiskonnaprobleemide lahendamisest tulenevaid vajadusi arvesse võttes on programmi eesmärk tagada üldised alustalad progressi võimaldava tehnoloogia arendamiseks eri rakendusvaldkondades, sh ühiskonnaprobleemide lahendamisega seoses. Rakenduslikud eriaspektid Innovatsioonitegevus hõlmab üksikute tehnoloogialahenduste integratsiooni, uuenduslike toodete ja teenuste valmistamise ning tarnimise suutlikkuse tutvustamist, kasutaja- ja kliendikatseid, et tõestada teostatavust ja lisandväärtust ning ulatuslikke esitlusi, et hõlbustada uurimistulemuste turule viimist. Integreeritakse mitmesuguseid üksiktehnoloogiaid, mille tulemuseks on tehnoloogia valideerimine tööstuskeskkonnas, et saada täielik ja kvalifitseeritud süsteem, mis on valmis turustamiseks. Eelduseks on tugev erasektori osalus selles tegevuses, eelkõige avaliku ja erasektori partnerlussuhete kaudu. Nõudlusega seotud meetmed täiendavad teadus- ja arendustegevuse algatuste tehnoloogilist tõuget. Need hõlmavad innovatsiooniga seotud riigihangete parimat kasutust, asjakohaste tehniliste standardite väljatöötamist, erasektori nõudlust ning kasutajate kaasamist innovatsioonisõbralikumate turgude loomisesse. Eelkõige nano- ja biotehnoloogia puhul on sidusrühmade ja avalikkuse kaasamise eesmärk tõsta teadlikkust kasulikkusest ja riskidest. Kõnealuse tehnoloogia kasutamisel tegeletakse süsteemselt ohutuse hindamise ja üldiste riskide juhtimisega. See tegevus täiendab progressi võimaldava tehnoloogiaga seotud teadustegevuse ja innovatsiooni toetust, mida võivad ühtekuuluvuspoliitika fondide raames pakkuda riiklikud ja piirkondlikud asutused aruka spetsialiseerumise strateegiate raamistikus. Vastastikust huvi ja kasu pakkuvates valdkondades tegeletakse koos juhtivate partnerriikidega strateegiliste rahvusvahelise koostöö algatustega. Erilise, kuid mitte ainsa tähelepanu all progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia vallas on: – ülemaailmsete standardite väljatöötamine; – tööstusliku kasutamise ja kauplemise tingimuste kitsaskohtade kaotamine; – nano- ja biotehnoloogial põhinevate toodete ohutus; – materjalide ja meetodite väljatöötamine, et vähendada energia- ja ressursitarbimist; – tööstuse juhitud rahvusvahelised koostööalgatused tootjate vahel ning – süsteemide koostalitusvõime. 1.1. Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) Paljude tegevuste sihiks on IKT tööstusliku ja tehnoloogilise juhtpositsiooniga seotud katsumused ning need hõlmavad üldisi IKT uuringute ja innovatsiooni kavasid, sealhulgas eelkõige järgmisi osi. 1.1.1. Komponentide ja süsteemide uus põlvkond: kõrgtehnoloogiliste ja arukate manuskomponentide ja -süsteemide tehnoloogia Eesmärk on säilitada ja tugevdada Euroopa juhtpositsiooni tehnoloogias, mis on seotud arukate manuskomponentide ja -süsteemidega. See hõlmab ka mikro-nano-biosüsteeme, orgaanilist elektroonikat, mastaapintegratsiooni, asjade interneti (Internet of Things, IoT)[21] alustehnoloogiat, sealhulgas platvorme, mis toetavad kõrgtehnoloogiliste teenuste tarnimist, arukaid integreeritud süsteeme, süsteemide süsteeme ja komplekssüsteemide tehnoloogiat. 1.1.2. Uue põlvkonna andmetöötlus: arenenud andmetöötlussüsteemid ja tehnoloogiad Eesmärk on kasutada Euroopa vahendeid protsessori- ja süsteemiarhitektuuris, ühildamise ja andmete lokaliseerimise tehnoloogias, pilvandmetöötluses, paralleelandmetöötluses ja simulatsioonitarkvaras kõigi andmetöötluse turusegmentide jaoks. 1.1.3. Tuleviku internet: taristu, tehnoloogia ja teenused Eesmärk on tugevdada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet uue põlvkonna interneti arendamisel, omandamisel ja kujundamisel. See peaks järk-järgult asendama praegused veebi, püsi- ja mobiilivõrgud ja teenuste taristu ning võimaldama triljonite seadmete (asjade interneti) vastastikust sidumist paljude operaatorite ja domeenide vahel, muutes viisi, kuidas me suhtleme, teadmistele juurde pääseme ja neid kasutame. See hõlmab teadus- ja arendustegevust tulevaste võrkude, tarkvara ja teenuste, küberturvalisuse, privaatsuse ja usalduse, traadita[22] suhtluse ning kõigi optiliste võrkude, süüviva interaktiivse multimeedia ja ühendatud ettevõtte valdkonnas. 1.1.4. Infosisu tehnoloogia ja infohaldus: IKT digitaalse infosisu ja loovuse jaoks Eesmärk on anda spetsialistidele ja kodanikele uued tööriistad, et luua, kasutada ja säilitada igas vormis digitaalset infosisu igas keeles ning kujundada, analüüsida ja visualiseerida suuri andmehulki, sealhulgas seotud andmeid. See hõlmab uut tehnoloogiat keele, õppe, suhtluse, digitaalse säilitamise, infosisu kättesaadavuse ja analüüsi jaoks ning arukaid infohaldussüsteeme, mis põhinevad kõrgetasemelisel andmete hankimisel, masinõppel, statistilisel analüüsil ja visuaalsel andmetöötlustehnoloogial. 1.1.5. Kõrgetasemelised liidesed ja robotid: robootika ja arukad ruumid Eesmärk on tugevdada Euroopa teaduse ja tööstuse juhtpositsiooni tööstuslike ja teenindusrobotite, kognitiivsete süsteemide, kõrgetasemeliste liideste ja arukate ruumide ning tajumisvõimeliste masinate vallas, toetudes andmetöötluse ja võrkude tulemuslikkuse kasvule ja arengule suutlikkuses luua süsteeme, mis suudavad õppida, kohaneda ja reageerida. 1.1.6. Mikro- ja nanoelektroonika ja fotoonika Eesmärk on kasutada ära Euroopa silmapaistvust selles progressi võimaldavas tehnoloogias ning toetada selle tööstuse konkurentsivõimet ja turu juhtpositsiooni. Samuti hõlmab tegevus disaini teadus- ja innovatsioonitegevust, kõrgeltarenenud protsesse, tootmise katseliine, seotud tootmistehnoloogiat ja tutvustamist, et valideerida tehnoloogilist arengut ja uuenduslikke ärimudeleid. Eeldatavasti katavad need kuus peamist tegevussuunda kõik vajadused. Need peaksid hõlmama tööstuslikku juhtpositsiooni üldistes IKT-põhistes lahendustes, toodetes ja teenustes, mida on vaja peamiste ühiskonnaprobleemide lahendamiseks ja ka rakenduspõhisteks IKT teadus- ja innovatsiooni arengukavadeks, mida toetakse koos vastava ühiskonnaprobleemi lahendamisega. Need kuus tegevussuunda hõlmavad ka IKTga seotud teadustaristut, nagu eluslaborid suuremahulisteks katseteks, ning taristu progressi võimaldava alustehnoloogia jaoks ning selle integreerimiseks arenenud toodetesse ja uuenduslikesse arukatesse süsteemidesse (sh seadmed, abivahendid, tugiteenused, puhtad ruumid ja prototüübi loomise võimalused). 1.2. Nanotehnoloogia 1.2.1. Uue põlvkonna nanomaterjalide, nanoseadmete ja nanosüsteemide väljatöötamine Teadmiste arendamine ja integreerimine eri teadusvaldkondade ristumiskohtades, mille eesmärk on jõuda põhjapanevate uute toodeteni, mis võimaldavad jätkusuutlikke lahendusi mitmesugustes sektorites. 1.2.2. Nanotehnoloogia ohutu väljatöötamise ja rakendamise tagamine Teadusteabe arendamine selle kohta, kuidas nanotehnoloogia mõjutab tervist või keskkonda, et ohjata nanotehnoloogiat ennetavalt ja teaduspõhiselt ning pakkuda kontrollitud teaduslikke vahendeid ja platvorme ohu-, kokkupuute- ja riskihindamiseks ning ohjamiseks kogu nanomaterjalide ja nanosüsteemide olelustsükli jooksul. 1.2.3. Nanotehnoloogia ühiskondliku mõõtme arendamine Tegelemine nanotehnoloogia kasutamise inimeste ja füüsilise taristu vajadustega ning keskendumine nanotehnoloogia kasutamisele ühiskondliku kasu saamiseks. 1.2.4. Nanomaterjalide, -komponentide ja -süsteemide tõhus süntees ning tootmine Keskendumine uutele paindlikele, laiendamiskõlblikele ja korratavatele käitamisüksustele, uute ja olemasolevate protsesside arukale integreerimisele ning toodete ja mitmeotstarbeliste tehaste masstootmise mastaabi saavutamisele, mis tagab teadmiste tõhusa ülekandmise tööstusinnovatsiooni. 1.2.5. Võimsust suurendavate tehnikalahenduste, mõõtmismeetodite ja varustuse väljatöötamine Keskendumine alustehnoloogiale, komplekssete nanomaterjalide ja nanosüsteemide väljatöötamise ja turule viimise toetamisele, sealhulgas nanotasandi aine iseloomustamisele ja sellega manipuleerimisele, modelleerimisele, arvutuslikule disainile ning kõrgetasemelisele projekteerimisele aatomi tasemel. 1.3. Kõrgtehnoloogilised materjalid 1.3.1 Valdkonnaülene ja progressi võimaldav materjalitehnoloogia Funktsionaalsete ja mitmeotstarbeliste materjalide (nagu isehoolduvad või bioühilduvad materjalid ja strukturaalsed materjalid) uurimine innovatsiooni nimel kõigis tööstussektorites, eriti kõrgväärtuslike turgude jaoks. 1.3.2. Materjalide väljatöötamine ja ümbertöötamine Teadus- ja arendustegevus, et tagada tõhus ja jätkusuutlik mahtude suurendamine, et võimaldada tulevikutoodete tööstuslikku valmistamist nt metalli- või keemiatööstuses. 1.3.3. Materjalide komponentide haldamine Uute ja uuenduslike tehnikalahenduste ning süsteemide teadus- ja arendustegevus, liitmine, ühendamine, eraldamine, koondamine, koondumine ning lahtiühendamine, ümberkujundamine ja lammutamine. 1.3.4. Jätkusuutliku tööstuse materjalid Uute toodete ja rakenduste väljatöötamine ning sellise tarbijakäitumise soodustamine, mis vähendab energianõudlust ja hõlbustab nii vähese CO2-heitega tootmist kui ka protsesside intensiivistamist, ringlussevõttu, saastuse vähendamist ning suure lisandväärtusega materjalide tootmist jäätmetest ja ümbertöötlemise abil. 1.3.5. Loovtööstuse materjalid Rakendusdisain ja lähedaste tehnoloogialahenduste arendamine, et luua uusi ärivõimalusi, sealhulgas Euroopa ajaloolise või kultuurilise väärtusega materjalide säilitamine. 1.3.6. Metroloogia, iseloomustamine, standardimine ja kvaliteedikontroll Tehnoloogia – nagu iseloomustamine, mittepurustavad hindamistehnikad ja ennustav tulemuslikkuse modelleerimine – soodustamine, et teha edusamme materjaliteaduses ja -tehnoloogias. 1.3.7. Materjalikasutuse optimeerimine Teadus- ja arendustegevus, et uurida alternatiive materjalide kasutusele ja uuenduslikke ärimudeleid. 1.4. Biotehnoloogia 1.4.1. Tipptasemel biotehnoloogia kui tuleviku innovatsiooni liikumapaneva jõu edendamine Eesmärk on panna alus sellele, et Euroopa tööstus püsib innovatsiooni esirinnas ning seda nii keskpikas kui ka pikas perspektiivis. See hõlmab arenevate vahendite, nagu sünteetilise bioloogia, bioinformaatika ja süsteemibioloogia väljatöötamist ning muu progressi võimaldava tehnoloogiaga, nagu nanotehnoloogia (nt bionanotehnoloogia) ja IKT (nt bioelektroonika), puutepunktide ärakasutamist. Need ja teised tipptasemel valdkonnad väärivad asjakohaseid meetmeid teadus- ja arendustegevuse vallas, et hõlbustada teadmiste tõhusat üleminekut uutesse rakendustesse ning nende rakendamist (ravimivormid, biosensorid, biokiibid jne). 1.4.2. Biotehnoloogial põhinevad tööstusprotsessid Eesmärk on kaheosaline: esiteks võimaldada Euroopa tööstusel (nt keemiatööstusel, tervishoiul, mäetööstusel, energeetikal, paberimassi- ja paberitootmisel, tekstiilitööstuse tärklise tootmisel, toiduainetööstusel) välja töötada uusi tooteid ja protsesse, mis vastavad tööstuslikele ja ühiskondlikele nõudmistele; ning võimaldada konkurentsivõimelistel ja täiustatud biotehnoloogial põhinevatel alternatiividel asendada traditsioonilisi protsesse; teiseks rakendada biotehnoloogia potentsiaali saastuse avastamisel, seirel, ennetamisel ja ee