1.Sissejuhatus

Vastavalt komisjoni 16. septembri 2011. aasta Schengeni ala juhtimise tugevdamist käsitlevale teatisele, mida 8. märtsil 2012 toetas nõukogu, esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule Schengeni ala toimimist käsitlevaid poolaastaaruandeid. Käesolev seitsmes aruanne hõlmab ajavahemikku 1. november 2014 – 30. aprill 2015. See esitatakse vahetult enne 14. juunil 1985 alla kirjutatud Schengeni lepingu aastapäeva.

2.Ülevaade olukorrast

2.1.Rändevood Schengeni ala välispiiridel

Aruandeperioodi iseloomustas jätkuv ränne üle Vahemere Euroopasse, mitu suurt tragöödiat ja radikaliseerunud isikutest, sealhulgas Euroopasse tagasi pöördunud terroristidest välisvõitlejatest lähtuv üha suurem oht. See oht kulmineerus Prantsusmaal ja Taanis toimunud terrorirünnakutega ja Belgias ära hoitud rünnakuga.

Avastatud ebaseaduslike piiriületuste arv suurenes 2014. aastal märkimisväärselt ja oli suurim alates sellest, kui Frontexi riskianalüüsi võrgustiku (FRAN) raames hakati 2007. aastal andmeid koguma. Eelmisel aastal avastati peaaegu 284 000 ebaseadusliku piiriületuse juhtumit ehk kaks korda rohkem kui rekordaastal 2011 (2013. aastal oli avastatud juhtumeid ligikaudu 107 000). Avastatud juhtumite arv oli aruandeperioodi esimese viie kuu (november 2014 – märts 2015, st kuud, mille kohta olid konsolideeritud andmed kättesaadavad) jooksul üle kolme korra suurem kui eelmise aasta samal perioodil, ulatudes rohkem kui 111 000 juhtumini.

Ka 2014. aastal oli kinnipeetute suurim arv Itaalias, talle järgnesid järgnesid Kreeka ja Ungari. Nagu 2013. aastal, olid ka 2014. aastal avastatud isikud kodakondsuselt peamiselt süürlased ja eritrealased. Peamised kasutatavad liikumisteed olid 2014. aastal Vahemere keskosa (60 % kõigist avastatud juhtudest ehk peaaegu neli korda rohkem kui 2013. aastal), Vahemere idaosa (kaks korda rohkem kui 2013. aasta samal perioodil, ehkki see jääb alla rekordaastate 2010 – 2011 näitajatele) ja Lääne-Balkani riigid (avastatud juhtumite arv rohkem kui kahekordistus võrreldes 2013. aastaga). Nii Vahemere keskosa kui ka Lääne-Balkani liikumisteel oli 2014. aastal kinnipeetute arv suurim alates sellest, kui FRANi raames hakati 2007. aastal andmeid koguma.

Aruandeperioodi esimese viie kuu jooksul kasutati peamise liikumisteena Lääne-Balkani teed (üle 55 000 avastatud juhtumi), millele järgnesid Vahemere kesk- ja idaosa liikumisteed (vastavalt üle 26 000 ja 21 000 avastatud juhtumi). Neil kolmel liikumisteel avastatud juhtumid moodustasid kokku ligikaudu 93 % kõigist juhtudest.

Siinkohal tuleks mainida, et Kosovost pärit ebaseaduslike rändajate arv suurenes märkimisväärselt ja saavutas haripunkti 2015. aasta jaanuaris – veebruaris, mistõttu asetus Lääne-Balkani liikumistee esimesele kohale ebaseaduslike piiriületuste arvu poolest ajavahemikul november 2014 – veebruar 2015. Serbia ja Ungari piiril valitseva olukorra lahendamiseks pakkus Frontex Ungarile abi, saates ühisoperatsioonide raames seadmeid ja lähetades külalisametnikke. Saksamaa lähetas Serbia piirivalveametnike toetamiseks ametnikke ning korraldas koos Austria ja Ungariga mitu ühisalgatust (näiteks patrullid rongides). Komisjon on algatanud Serbia ja Kosovo4 vahel tiheda dialoogi, mida peetakse eelkõige ebaseaduslikku rännet käsitleva Serbia ja Kosovo vahelise töörühma kaudu. Sellega pandi alus kahe poole vahelisele koostööle ja sellega võtsid pooled kohustuse tõhustada meetmeid, et tõkestada Kosovost4 pärit ebaseaduslikku rännet ja võidelda selle vastu. Serbia ametiasutused võtsid kohustuse tugevdada kontrolli Serbia-Ungari piiril ja võtta vastutusele Vojvodinas tegutsevad inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajate võrgustikud. Kosovo4 võttis kohustuse tõhustada politseikoostööd Serbiaga ja teabevahetust Serbia ja ELiga. Kättesaadavad andmed näitavad, et need meetmed aitasid suundumust muuta: Kosovost4 pärit nende ebaseaduslike rändajate arv, kes peeti kinni Serbia-Ungari piiril, vähenes ligikaudu 12 000-lt (veebruaris) vähem kui 400-le (märtsis). Ka kinnipeetute arv vähenes Lääne-Balkani liikumisteel peaaegu 15 000-lt (veebruaris) üle 5 000-le (märtsis). Selle suundumuse konsolideerimiseks on siiski vaja pidevaid jõupingutusi.

Vahemere keskosa läbiv liikumistee oli ajavahemikul november 2014 – märts 2015 kasutussageduselt teisel kohal. Aruandeperioodil näitas nn kummituslaevade fenomen (juhtumid Carolyn Assens, Blue Sky M ja Ezadeen: meeskond hülgab ebaseaduslikke sisserändajaid täis laeva ja laseb selle triivima) järjekordselt seda, et inimkaubitsejad muudavad kiiresti oma tegutsemisviisi, tuues ohvriks inimelud. Selle liikumistee puhul oli oluline samm 1. novembril 2014 käivitunud Frontexi ühisoperatsioon Triton Vahemere keskosas. See algas ajal, mil Itaalia otsustas järk-järgult lõpetada oma mereväe operatsiooni Mare Nostrum. Operatsiooni käigus registreeriti 392 ebaseadusliku rändega seotud juhtumit, neist 334 puhul tuli kasutada otsingu- ja päästetoiminguid. Avastati 49 871 isikut, neist 43 057 puhul tuli kohaldada otsingu- ja päästetoiminguid. Arreteeriti 132 vahendajat. Ehkki ühisoperatsioon näitas kõigi asjaomaste partnerite otsustavust teha Vahemerel toimuva tragöödia lõpetamiseks kõik, mis nende võimuses, on selge, et olukord ei lahene üksnes piirivalveoperatsiooniga Triton või muude operatsioonidega. Operatsioonid täiendavad meetmeid, mis ulatuvad väljapoole Schengeni acquis' kohaldamisala (ELi rändepoliitika ning olukord päritolu- ja transiidiriikides), ja kaugemale liikmesriikide jõupingutustest oma piiride haldamisel. Pärast 18. aprillil Vahemerel toimunud tragöödiat lepiti välisasjade ja siseküsimuste nõukogu ühisistungil kokku kümnest meetmest koosnevas rändeteemalises tegevuskavas. Vastavasisulisi meetmeid arendati edasi 23. aprilli Euroopa Ülemkogu deklaratsioonis: kohustuti suurendama ELi kohalolekut merel, kolmekordistades rahalisi vahendeid ühisoperatsioonideks Triton ja Poseidon, kasutama uusi meetodeid võitluseks inimkaubitsejate vastu (need meetmed tuleb võtta koos kolmandate riikidega) ja suurendama ELi sisest solidaarsust ja vastutust. Neid suuniseid rakendatakse praegu tegevuskava alusel, mis on selleks koostatud. Nõukogu ja komisjon esitavad juunis toimuvale Euroopa Ülemkogule aruande nende rakendamise kohta. 13. mail võttis komisjoni vastu Euroopa rände tegevuskava, milles ühendatakse eri meetmed nende probleemidega tegelemiseks.

Vahemere idaosa läbival liikumisteel avastatud juhtumite arvu märkimisväärse suurenemisega asetus see liikumistee märtsis (võrreldes veebruariga avastati 2,5 korda rohkem juhtumeid) esimesele kohale kõige sagedamini kasutatavate liikumisteede hulgas. Selle põhjused võivad osaliselt olla hooajalised, kuid see kajastab ka suurenevat survet kõnealusel liikumisteel.

Komisjon jätkas olukorra jälgimist liikmesriikides, kus rändevood avaldavad ELi piiridele tugevat survet (eelkõige Itaalias, Ungaris, Bulgaarias), ning pööras samal ajal tähelepanu ka nende riikide varjupaigasüsteemide parandamisele, samuti teisese rände takistamisele ja sellele, et tagatakse Eurodaci määruse rakendamine eelkõige seoses sõrmejälgedega. Rände tegevuskavas rõhutas komisjon vajadust järgida täielikult rändajatelt piiril sõrmejälgede võtmist reguleerivaid eeskirju. Liikmesriigid, kellele avaldub eriti suur surve, saavad kasutada operatiivse abi saamiseks nn kriisikolde süsteemi.

Samuti hindab komisjon koostöös Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti ja asjaomaste liikmesriikidega jätkuvalt seda, kas on vaja käivitada Dublini III määruse artikli 33 alusel varajase hoiatamise, valmisoleku ja kriisiohjamise mehhanism. Komisjon jätkanud ka koostööd Küprosega, et tagada vastuvõtusuutlikkus suurte rändevoogude korral ja et parandada riigi varjupaigasüsteemi üldiselt. Kreeka on rakendanud varjupaiga ja rände riikliku tegevuskava, et tegeleda süsteemsete puudustega varjupaigapoliitikas. Kõnealune tegevuskava lõppes 2014. aasta detsembris. Tuleks märkida, et eespool nimetatud liikmesriigid on teinud märkimisväärseid edusamme olukorra stabiliseerimiseks ja parandamiseks, kuid vaja on teha veelgi rohkem.

Komisjon tegi liikmesriikide ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametiga tihedat koostööd, et hõlbustada uuesti sõnastatud varjupaigamenetluste direktiivi ülevõtmist. Direktiivis täpsustatakse ja tõhustatakse eeskirju, mis käsitlevad juurdepääsu varjupaigamenetlusele, sealhulgas eeskirju, mis käsitlevad välispiiridel esitatavaid taotlusi. Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet on korraldanud mitu varjupaigamenetlust käsitlevat koolitust. Samuti valmistatakse koostöös Frontexi ja põhiõiguste ametiga ette piirivalveametnikele suunatud uut koolitusmoodulit. Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet jätkas aruandeperioodil nende meetmete võtmist, mis võimaldavad koguda üksikasjalikke ja usaldusväärseid andmeid varjupaigataotluste kohta, sealhulgas nende taotluste kohta, mis on esitatud välispiiridel.

2014. aastal taotles Schengeni alal ja Schengeni kandidaatriikides varjupaika 14 000 Ukraina kodanikku. Ehkki varjupaigataotluste arv suurenes ligikaudu 14 korda võrreldes 2013. aastal esitatud 1 000 varjupaigataotlusega, on see arv siiski suhteliselt väike. Ukrainast pärit varjupaigataotlejate osakaal oli Schengeni alal ja Schengeni kandidaatriikides ligikaudu 2 % kõigist taotlejatest. Peaaegu kõik Ukraina varjupaigataotlejad saabusid seaduslikult lühi- või pikaajalise viisaga ja piiridel esitati väga vähe varjupaigataotlusi. Olukord Ukrainas ja selle mõju rände- ja varjupaigataotlejate voole vajab pidevat asjakohast jälgimist, et EL ja Schengeni ala suudaksid reageerida kõige tõhusamal viisil edasistele sündmustele.

Terroristidest välisvõitlejatest lähtuva julgolekuohuga tegelemine

Seoses Süüriast ELi naasvate terroristidest välisvõitlejate ja nende avastamisega ELi välispiiridel (seda küsimust käsitleti ka 28. aprillil 2015 komisjoni vastu võetud Euroopa julgeoleku tegevuskavas) võib tõdeda, et praegune õigusraamistik võimaldab riskihindamise raames kontrollida süstemaatiliselt asjaomastest andmebaasidest isikuid, kellel on liidu õiguse alusel vaba liikumise õigus. Komisjon jätkas koostööd liikmesriikidega, eesmärgiga tagada ühelt poolt, et olemasolevaid vahendeid, eelkõige Schengeni piirieeskirju ja Schengeni infosüsteemi (vt punkt 4.1) saaks terroristidest välisvõitlejatest tulenevale ohule vastamiseks täielikult ära kasutada, ja teiselt poolt, et koostada ühtsed riskinäitajad, mis võimaldavad isikukontrolle paremini suunata.

12. veebruaril 2015 toimunud mitteametlikul kohtumisel saatsid Euroopa Ülemkogu liikmed selge sõnumi järgmiste vajalike sammude kohta, et arendada edasi vahendeid, mille abil tuvastada ja takistada terrorismiga seotud reisimist, eriti terroristidest välisvõitlejate reisimist. Komisjon on kohandanud piirivalveametnike praktilist käsiraamatut (Schengeni käsiraamat) seoses miinimumkontrolli ja põhjaliku kontrolliga, liidu vaba liikumise õigust omavate isikute suhtes kohaldatavaid üldeeskirju ja asjakohaseid eeskirju kontrollideks maismaa- ja õhupiiril.

2.2. Olukord Schengeni alal