Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2022/C 281/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse kohta vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Salacgrīvas nēģi“

ELi nr: PGI-LV-02507 – 2.5.2019

KPN ( ) KGT (X)

1. Nimetus(ed)

„Salacgrīvas nēģi“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Läti

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.7. Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Toode „Salacgrīvas nēģi“ sisaldab anadroomseid sõõrsuude klassi kuuluvaid jõesilmusid (Lampetra fluviatilis). Silmusid müüakse värskelt või röstituna ja kallerdises.

Värskelt püütud silmud on 30–35 cm pikkused, nende selg ja külgede ülemine pool on tumeda sinakashalli või rohekaspruuni värvusega ning külgede alumine pool ja kõhualune on hallikas või valge. Vähem kui 15 % silmudest on üle 35 cm või alla 30 cm pikkused. Geograafilise piirkonna merelähedane asend ja silmupüügimeetod tagavad, et silmud on jões vaid lühikest aega, nad on puhtad ja nende hingamissüsteemis ei ole jõesetetest pärit võõriseid. Silmudel on mere ja vetikate iseloomulik lõhn.

Värskelt püütud kaladest valmistatud röstitud ja kallerdises silmudel puuduvad jõesetetest pärit soovimatud võõrised ja maitse. Silmudel on rikkalik, mõrkjas-magus ja mõõdukalt soolane maitse. Konsistentsi poolest on liha lihtsasti koost lagunev, õrn ja mahlane ning need omadused säilivad ka tihkes ja vetruvas kallerdises. Valmistoode sisaldab kuni 30 % kallerdist, vähemalt 70 % röstitud silmu ja 1,2–3,0 % soola. Röstitud silmud on hallikaspruuni värvusega ning tarrendi värvus ulatub helekollasest helepruunini.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Kasutatava sööda või selle kvaliteedi suhtes ei ole eeskirju kehtestatud.

Valmistoote – röstitud silmud kallerdises – tooraine on värsked silmud, mis on püütud Svētupe ja Salaca jõgedest Salacgrīva vallas ja linnas.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toote „Salacgrīvas nēģi“ valmistamiseks püütakse silmusid mõrdadega 1. augustist kuni 31. jaanuarini Svētupe ja Salaca jõgedes Salacgrīva vallas ja linnas.

Kõik etapid röstitud ja kallerdises silmude valmistamiseks toimuvad Salacgrīva vallas ja linnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Salacgrīva vald ja Salacgrīva linn asuvad Riia lahe ääres Vidzeme rannikul.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafilise piirkonna eripära

Tänapäeval püütakse silmu ainult Salacgrīva vallas ja linnas, kasutades mõrdu ja silmutorbikuid, mis on sajandite jooksul väljakujunenud ainulaadne püügimeetod. Silmude püüdmiseks ehitatakse spetsiaalne kuusevaiadest „purre“, mille valmistamisel ei kasutata kruve ega naelu. Selline püügitehnika muudab mõrdade sagedase kontrollimise lihtsamaks. Jõel, kuhu silmud naasevad kudema pärast seda, kui nad on veetnud suurema osa oma elust soolases vees, paigutatakse mõrrad mere lähedale, mis võimaldab vähendada silmude jõevees viibimise aega ja vältida seega jõesetetest pärit võõriste sattumist kalade organismi ning tagada toote head organoleptilised omadused (eelkõige maitse).

Toote eripära

Toode „Salacgrīvas nēģi“ sisaldab anadroomseid sõõrsuude klassi kuuluvaid jõesilmusid (Lampetra fluviatilis). Neid iseloomustavad järgmised omadused:

— värsketel jõesilmudel on merele ja vetikatele iseloomulik lõhn;

— toote eripära põhineb selle organoleptilistel omadustel – tootel on rikkalik, mõrkjas-magus ja mõõdukalt soolane maitse, millel puudub jõesetete mõju.

Seos piirkonnaga

Toote „Salacgrīvas nēģi“ ja selle geograafilise tootmispiirkonna vahel on põhjuslik seos, mis tugineb toote mainele ja omadustele.

Tootele kõige iseloomulikumad eripärased omadused, st rikkalik, mõrkjas-magus ja mõõdukalt soolane maitse ning mere- ja vetikate lõhn, on tagatud nii mere geograafilise lähedusega, mis vähendab aega, mil silmud jõkke kudema tulles jõevees viibivad, vältides sellega jõesetetest pärit võõriste sattumist kalade organismi, kui ka püügitehnikaga, mis lihtsustab mõrdade sagedast kontrollimist.

Nagu näitavad ajaloolised andmed – silmu on püütud ja toodet „Salacgrīvas nēģi“ on valmistatud alates 18. sajandist – on toode „Salacgrīvas nēģi“ Läti elanikkonna seas juba mitu sajandit väga hea mainega. Silmupüügimeetodeid ja toote valmistamise retsepte on edasi antud põlvest põlve. Salacgrīva muuseumi arhiivis on Johann Brotze 1780. aasta joonistus, millel on kujutatud Salaca jõel Vecsalaca mõisa lähedal asuvat silmupüünist.

Läti riiklikus ajalooarhiivis säilitatavatest 1867. aasta dokumentidest nähtub, et sel ajal tegeles silmupüügiga 14 majapidamist. Silmu püüti Salaca jõel ka Läti esimese iseseisvusperioodi ajal. Püügiõigused pandi enampakkumisele kaheteistkümnes osas (läti keeles robi). Salacgrīva Upesjenni kasvanduse omanik Bernhards Skuja oli 1920ndatel ja 1930ndatel aastatel tihedalt seotud silmude püügi ja töötlemisega. Silmude röstimiseks ehitas ta 1920. aastate teisel poolel spetsiaalse hoone. Silmuköök on siiani alles ja tuletab meelde silmude tööstusliku valmistamise algust Vidzemel.

Pärast teist maailmasõda võttis Salacgrīvas silmude püügi ja töötlemise üle kolhoos „Brīvais vilnis“. Ajakirjas Zvaigzne (nr 21, 1956) ilmunud E. Dumbrājsi artiklis kirjeldatakse Salaca silmupüüki jõel ning röstitud ja kallerdises silmude tootmist. Artiklis esitatud retsept on kasutusel tänaseni.

Toote hea maine leiab kinnitust ka Riia filmistuudio 1974. aasta dokumentaalfilmis „Mēs un jūra“ („Meri ja meie“) (stsenaristid: Daina Avotiņa, Jānis Peters), kus on järgmine oluline lause: „Salaca silmud on puhas kuld!“

Tähtis on seegi, et viimase seitsme aasta jooksul on oktoobri teisel laupäeval peetud iga-aastast Salacgrīva silmupäeva. Sel päeval valmistatakse tootest „Salacgrīvas nēģi“ suppi, keedetakse silmusid ning ostetakse ja müüakse tarrendis silmusid. Silmupüüki ja silmudest valmistatud tooteid tutvustatakse tuhandetele külastajatele, kes lahkudes viivad pereliikmetele ja sõpradele külakostiks Salacgrīva kalurite ja kokkade toodangut.

Salacgrīva valla ja linna turismimarsruudid pakuvad võimalust saada rohkem teada selle ainulaadse, sajandeid vana kalastustehnika kohta ning maitsta silmudest valmistatud tooteid. Turistid saavad jälgida mõrdade kasutamist silmupüügil ja ise püügis osaleda. Salacgrīva muuseumi näitus „Zutiņš murdā“ („Silmumõrrad“) külastajad saavad rohkem teavet silmupüügi ning toote „Salacgrīvas nēģi“ ajaloo ja maine kohta. Muuseumi eksponaatide hulgas on vahendid, mille abil saab iga külastaja valmistada puitdetailidest silmumõrra. Lisaks saavad külastajad vaadata filmi „No eglēm līdz nēģiem“ (Kuusikutest silmudeni), milles antakse ülevaade silmupüügist Salaca jõel.

Toodet „Salacgrīvas nēģi“ hindab eriti kõrgelt tervislikku toitumist propageeriva rahvusvahelise liikumise „Slow Food“ tutvustaja Lätis Mārtiņš Rītiņš. Oma 28. oktoobri 2018 telesaates „Tuč, tuč Rītiņš“ tutvustas staarkokk miljonitele vaatajatele toodet „Salacgrīvas nēģi“ ning sellega seoses ka traditsioonilist silmupüüki ja toote ajaloolisi valmistamisviise.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://www.pvd.gov.lv/lv/lauksaimniecibas-un-partikas-produktu-norazu-registracija

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.