[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 17.10.2008

KOM(2008) 617 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Üks aasta pärast Lissaboni tippkohtumist: Aafrika ja ELi partnerluse raames tehtud töö

{SEC(2008) 2603}

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Üks aasta pärast Lissaboni tippkohtumist: Aafrika ja ELi partnerluse raames tehtud töö

1. SISSEJUHATUS

Oma teisel tippkohtumisel Lissabonis 2007. aasta detsembris võtsid ELi ja Aafrika riigipead ja valitsusjuhid vastu Aafrika ja ELi ühisstrateegia – see on ambitsioonikas pikaajaline poliitikaraamistik, milles kinnitatakse tahet süvendada oma poliitilisi suhteid ja lahendada koos ülemaailmseid probleeme. Sellele poliitikadokumendile, mis kajastab olulist muutust võrreldes varasema olukorraga ning millega nähakse ette ulatuslik raamistik Aafrika ja ELi suhetele, lisandus tegevuskava aastateks 2008–2010, millega antakse ühisstrateegias kirjeldatud poliitikale konkreetne sisu. Kaheksast valdkondlikust partnerlusest koosnev tegevuskava on peamiseks aluseks Aafrika ja ELi koostööle kuni järgmise tippkohtumiseni, mis toimub 2010. aastal Aafrikas. Ühisstrateegia ja Euroopa naabruspoliitika raames Aafrikaga seotud tegevus täiendavad ja tugevdavad üksteist, aidates sealjuures kaasa Aafrika ja ELi suhete tugevdamisele.

Lisaks täpsustasid riikide juhid, et strateegiat tuleks rakendada ja märkimisväärseid edusamme teha 2008. aastal. Lepiti kokku, et Euroopa Komisjon, nõukogu peasekretariaat ja Aafrika Liidu Komisjon esitavad igal aastal eduaruande ühisstrateegia ja tegevuskava rakendamise kohta. Rõhutades oma poliitilist toetust kõnealusele protsessile, otsustas Euroopa Komisjon koostada ka käesoleva teatise saavutatud edu ja uute väljakutsete kohta.

Teatisel on kolm eesmärki: 1) hinnata esimese rakendusaasta jooksul tehtud edusamme; 2) visandada peamised uued väljakutsed, mis on aluseks kõigi sidusrühmade (ELi liikmesriigid ja institutsioonid, Aafrika riigid ja institutsioonid, parlamendid, kodanikuühiskond ning rahvusvahelised partnerid) vahelisele arutelule, ning 3) anda 2008. aasta novembris toimuval ministrite eesistujakolmiku kohtumisel panus ühisesse eduaruandesse. Teatises antakse ülevaade esimestest edusammudest ühisstrateegia üldiste poliitiliste eesmärkide ja kaheksa partnerluse rakendamisel. Tulevikku suunatud kokkuvõtvas osas esitatakse peamised soovitused paremaks ja kiiremaks edasiliikumiseks.

2. ÜHISSTRATEEGIA – POLIITILISED SIHID JA INSTITUTSIONAALNE KORRALDUS

Ühisstrateegia ja tegevuskavaga on kehtestatud Aafrika ja ELi uue strateegilise partnerluse peamised põhimõtted, eesmärgid ja osad ning neis käsitletakse suhteid senisest arenenumas ja võrdsemas kontekstis, laiendades dialoogi ja koostööd kaugemale arenguküsimustest, Aafrikast ja institutsioonidest. Pisut vähem kui ühe aasta jooksul on tehtud järgmised esimesed edusammud:

- lisaks arenguküsimustele: Aafrika, kellega peetavas dialoogis käsitletakse lisaks traditsioonilistele arenguküsimustele, ametiasutustele ja ametnikele aina enam uusi küsimusi, on jäänud ELi välispoliitika tegevuskavas olulisele kohale. Laienev huvi kajastub kõrgetasemeliste kontaktide tugevdamises, eelkõige rahu ja julgeoleku valdkonnas, näiteks 2008. aasta oktoobris toimunud ELi poliitika- ja julgeolekukomitee ning Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu eesistujakolmiku kohtumisel ning 2008. aasta novembris toimuval Aafrika ja ELi kaitseministrite eesistujakolmiku kohtumisel. Siiski nähakse ja käsitletakse Aafrikat liiga sageli arenguküsimusena ning seega tuleks teha täiendavaid jõupingutusi, et julgustada väljaspool arenguvaldkonda tegutsevaid sidusrühmi poliitilisele koostööle ja koondada nende rahalisi vahendeid.

- lisaks Aafrikaga seotud küsimustele: ka selles valdkonnas on esimesed tulemused lootustandvad, kuid ebaühtlased. Kuigi EL ja Aafrika arutavad aina enam selliseid ülemaailmseid probleeme nagu rahu ja julgeolek ning kliimamuutus, energiavarustuse kindlus ja toiduga kindlustatus, ning teevad nendes küsimustes koostööd, keskendutakse sellistes aruteludes sageli üksnes Aafrikale – kliimamuutuse mõju Aafrikale , energiavarustuse kindlus ja toiduga kindlustatus Aafrikas jne. Mõlemad osalised peavad tegema täiendavaid jõupingutusi, et tihendada koostööd ÜROs, teistel rahvusvahelistel foorumitel ning mitmepoolsetel läbirääkimistel sellistes olulistes küsimustes nagu kaubandus, inimõigused ja kliimamuutus. Samuti peaksid osalised kindlaks määrama ühised seisukohad ja tegema koostööd piirkondlikes ja ülemaailmsetes poliitilistes küsimustes.

- lisaks institutsioonidega seotud küsimustele: kõnealuse inimkeskse partnerluse üks peamine uuendus on suure hulga ebatraditsiooniliste sidusrühmade kaasamine kodanikuühiskonnast, erasektorist ja akadeemilistest ringkondadest. Kuigi tõsisest kaasamisest ollakse tõeliselt huvitatud, peaksid mõlemad osalised tegema senisest rohkem jõupingutusi, et leida rahastamisallikad ja töötada välja töökorraldus, mis tagaks institutsioonideväliste sidusrühmade aktiivse kaasamise ja nende koostoime.

16. septembril 2008. aastal toimunud ministrite eesistujakolmiku kohtumisel võeti vastu esimene ühisstrateegia ja tegevuskava rakendamise aruanne, tervitati tehtud edusamme ning kiideti heaks mitmed konkreetsed soovitused edaspidiseks. Lissabonis kokkulepitud töökorraldust on ELis mitmete täiendavate meetmete abil tugevdatud. Aafrika ja ELi temaatiliste partnerluste rakendamine on tehtud ülesandeks kaheksale ELi rakendusrühmale, kuhu kuuluvad partnerlusega kõige enam seotud liikmesriigid, komisjon ja nõukogu peasekretariaat ning keda üldiselt koordineerib nõukogu Aafrika töörühm. Seoses finantsaspektidega kutsutakse ELi liikmesriike üles osalema kavandatud tegevuse rahastamises, samal ajal kui Euroopa Komisjon konkretiseerib oma finantskohustusi, mille ta on ühisstrateegia ja tegevuskava toetamiseks võtnud, optimeerides selleks kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku alusel koostatud EÜ eelarve ja Euroopa Arengufondi raames kättesaadavate rahastamisallikate ja -vahendite kasutamist.

Aafrika kontaktasutuseks on jäänud Aafrika Liidu Komisjon. Kuigi mitmed Aafrika riigid ja organisatsioonid on näidanud üles oma huvi kõnealuse protsessi vastu, tuleks partnerluste rakendamiseks ja koordineerimiseks kiiresti kaasata täiendavaid sidusrühmi ja ELi rakendusrühmadega sarnaseid partnereid, kelle hulka võiks lisaks Aafrika Liidu Komisjonile kuuluda piirkondlikud majandusühendused ja Aafrika Arengupank ning konkreetsed riigid.

Esimesi jõupingutusi on tehtud ka selleks, et avada kõnealune protsess rahvusvahelistele partneritele, sealhulgas Maailmapangale, ÜRO süsteemile ning G8 riikidele. Poliitilist dialoogi tuleks nüüd edasi arendada konkreetseks koostööks iga partnerluse tasemel.

ELi institutsioonide ja Aafrika Liidu institutsioonide vahelised kontaktid on 2008. aastal märkimisväärselt tugevnenud. Näiteks on loodud uus kahese funktsiooniga ELi delegatsioon Aafrika Liidu juures Addis Abebas, komisjonidevaheline dialoog ja koostöökava on üha tugevnevad ning Euroopa Parlamendi ja üleaafrikalise parlamendi vaheline partnerlus on lootustandev.

Teabevahetus ja keel on demokraatliku ja kodanike kaasamise protsessi oluliseks eelduseks, mistõttu ELi ja Aafrika Liidu sujuv koostöö ja talituste hea toimimine teavitamise, teabevahetuse ja keele valdkonnas on keskse tähtsusega.

See aitab omakorda kaasa teise üldise eesmärgi saavutamisele, nimelt Aafrika poliitilise ja majandusliku integratsiooni toetamisele ning Aafrika Liidu ja tema komisjoni kui tõhusate partnerinstitutsioonide tugevdamisele Aafrikas.

3. PARTNERLUSED

LIIKMESRIIKIDE, KOMISJONI JA TEISTE EUROOPA INSTITUTSIOONIDE NING SIDUSRÜHMADE VARANE KAASAMINE ON OLNUD ELIS OLULISE TÄHTSUSEGA ESIMESTE EDUSAMMUDE TEGEMISEL KAHEKSAS PARTNERLUSES VASTAVALT RAHVUSVAHELISTELE KOHUSTUSTELE, MIS ON SEOTUD ABI SUUREMA TULEMUSLIKKUSEGA, ARENGUPOLIITIKA SIDUSUSEGA, TÖÖJAOTUSEGA JA SELLISTE KÜSIMUSTE NAGU SOOLINE VÕRDÕIGUSLIKKUS EDENDAMISEGA. JÄRGNEVATES JAGUDES KIRJELDATAKSE TEHTUD EDUSAMME NING EDASIST TEGEVUST PRIORITEETSETES VALDKONDADES. ULATUSLIKUM ÜLEVAADE KAHEKSA TEMAATILISE PARTNERLUSE RAAMES SAAVUTATUST JA OODATAVATEST PRIORITEETSETEST TULEMUSTEST ON ESITATUD KÄESOLEVALE TEATISELE LISATUD KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENDIS.

3.1. Aafrika ja ELi rahu- ja julgeolekupartnerlus

Rahu ja julgeolek on jäänud Aafrika ja ELi koostöö üheks peamiseks prioriteediks. Partnerluse raames keskendutakse peamiselt poliitika, tegevuseesmärkide ja rahastamise vastastikusele sidususele. Aafrika, Euroopa ja ülemaailmsete rahu- ja julgeolekualaste väljakutsete valdkonnas peetava tugevdatud dialoogiga peab kaasnema Aafrika juhtide poliitiline tahe, mille aluseks on võime reageerida väljakutsetele nii Aafrikas kui ka kaugemal. Ühisstrateegias omakorda tunnistatakse vajadust aidata Aafrikat rahutagamisoperatsioonide korraldamisel.

2008. aastal on poliitilistes ja tehnilistes aruteludes käsitletud Aafrika peamisi poliitilisi kriise (näiteks Kenyas, Zimbabwes, Mauritaanias), rahutagamisdialooge ja -meetmeid Somaalias, kriisi Darfuris, Aafrika Liidu juhitud rahutagamisoperatsiooni Kesk-Aafrika Vabariigis ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika sõjalist missiooni Tšaadis. Konkreetseid pingutusi on tehtud ka sellise rahalise ja tehnilise abi täiustamiseks, mille eesmärk on arendada Aafrika Liidu suutlikkust kavandada, juhtida ja hallata rahutagamisoperatsioone, mida tuleb veelgi tugevdada. Sellega seoses on tehtud märkimisväärseid edusamme teise Aafrika rahutagamisrahastu ettevalmistamisel, mille eelarve ajavahemikuks 2008–2010 on 300 miljonit eurot ning mis on senisest ulatuslikum lähenemisviis, mis hõlmab lisaks rahutagamisoperatsioonidele ja suutlikkuse suurendamisele ka konfliktide ennetamist ja konfliktijärgset stabiliseerimist.

ELi rakendusrühmad on alustanud oodatavate tulemuste kindlaksmääramist, mida arutatakse Aafrika partneritega nii kiiresti kui võimalik. Sellised tulemused hõlmavad muu hulgas Aafrika reservvägede tugevdamist sõjalise eritreeningu ja sihtotstarbelise tsiviilkoolituse, varajase hoiatuse suutlikkuse suurendamise ning tõhustatud koostöö kaudu terrorismivastases ja tulirelvade salakaubaveo vastases võitluses. Rahalist ja tehnilist abi antakse selleks, et tugevdada Aafrika Liidu suutlikkust kavandada, juhtida ja hallata rahutagamisoperatsioone. Arutelud Aafrika juhitavate rahutagamisoperatsioonide jätkusuutliku ja prognoositava rahastamise üle algavad peagi ÜRO raames. Määratud on kuus juhtivat osalist, kes juhivad partnerluse kolme prioriteetset valdkonda.

3.2. Aafrika ja ELi partnerlus demokraatliku valitsemistava ja inimõiguste valdkonnas

Partnerluse eesmärk on töötada välja ühine arusaam demokraatlikust valitsemistavast ning edendada ja tugevdada ühist inimõigustealast tegevuskava, milles kinnitatakse valmisolekut teha koostööd, et kaitsta ja edendada kõigi rahvaste inimõigusi Aafrikas ja Euroopas. Samuti hõlmab partnerlus kultuuri valdkonnas tehtava koostöö tugevdamist.

Aafrika ja ELi dialoog ja koostöö demokraatliku valitsemistava ja inimõiguste valdkonnas on toimunud mitmeid aastaid ELi välis-, arengu- ja naabruspoliitika ning vastavate rahastamisvahendite raamistikus. Oluliste käimasolevate protsesside koosmõju maksimeerimine hõlbustab juhtimisreformide toetamist ning inimõiguste ja vabaduste tõhusa kaitse ja edendamise tagamist.

Demokraatliku valitsemistava tugevdamine Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikides (AKV riigid) dialoogi ja algatuste abil on valitsemistava stimuleeriva toetuse peamine eesmärk. Kõnealuse toetuse raames on valitsemiskava esitanud riikidele eraldatud 2,7 miljardit eurot. EL ja Aafrika Liit teevad koostööd, et toetada Aafrika riikide jõupingutusi oma demokraatlike süsteemide ülesehitamisel ja riiklike reformikavade rakendamisel ning ergutada poliitilist tahet riikides, kus demokraatlikud protsessid on katkenud või viibivad.

Aafrika Liit ja EL on algatanud arutelu kohaliku tasandi juhtimise kohta, mis pakub täiendavaid võimalusi koostööks. EL kutsub Aafrika Liitu üles ühiselt jälgima nimetatud arutelu, eelkõige pärast 2008. aasta novembris Strasbourgis toimuvaid Euroopa arengupäevi, kus keskendutakse nimetatud küsimustele. Samuti nähakse ette koostöö meedia rolli ja pluralismi valdkonnas.

Partnerlus peaks hõlbustama ka Aafrika Liidu ja ELi inimõiguste alase dialoogi järelduste rakendamist. EL kutsub Aafrika Liitu üles ühiselt kindlaks määrama küsimused, milles võiks rahvusvahelistel foorumitel teha koostööd, ja kaaluma ühisalgatusi. Aafrika ja ELi kodanikuühiskonna organisatsioone kutsutakse üles osalema paralleelsetes aruteludes ja andma oma panuse nimetatud dialoogi.

Partnerlus aitab kaasa üleaafrikalise valitsemissüsteemi ja inimõiguste tugevdamisele. Aafrika Liidu ja ELi komisjonid hindavad suutlikkuse suurendamiseks praegu antava abi tulemusi, et üheskoos määrata kindlaks selles valdkonnas tehtava tõhustatud koostöö prioriteedid. Erilist tähelepanu pööratakse Aafrikale antava valimisabi ja valimisvaatluse suutlikkuse tugevdamisele ning valimistejärgsete kriiside ohjamisele.

2009. aastal hakatakse koostama kultuuriväärtuste valdkonna tegevusülevaadet, mis võetakse aluseks selle valdkonna prioriteetide seadmisel.

Selleks et kaasata võimalikult paljusid osalejaid ja sidusrühmi, algatavad Aafrika Liit ja EL 2009. aastal demokraatlikku valitsemistava ja inimõiguste üle peetava dialoogi platvormi.

3.3. Aafrika ja ELi kaubanduse ja piirkondliku integratsiooni alane partnerlus

Partnerluse peamine eesmärk on toetada Aafrika sotsiaalmajanduslikku ja poliitilist integratsiooni, e kiirendada suuremate ja piirkondlikult integreeritud turgude loomist ning parandada ja säilitada Aafrika infrastruktuuri ja teenuseid. Sellega seoses on äärmiselt oluline kaotada Aafrikasisesed tollitõkked ning tõhustada igal tasandil ametiasutuste, tootjate ja eksportijate suutlikkust täita oma eksporditurgude regulatiivseid nõudeid. Euroopa Komisjoni panuseks nimetatud arutellu on hiljutine teatis, milles käsitletakse arengut edendavat piirkondlikku integratsiooni AKV riikides[1]. Majanduspartnerluslepingud on päevakorras endiselt olulisel kohal ning kui need on sõlmitud terviklikel piirkondlikel alustel, saab neist edaspidi lähtuda ELi toetuse andmisel Aafrika piirkondlikule integratsioonile.

Lisaks piirkondlikele jõupingutustele oleks õigusaktide, eeskirjade, menetluste, normide ja standardite ühtlustamist Aafrikas kasulik käsitleda ka üleaafrikalisel tasandil. Ühed võimalikud olulised oodatavad tulemused on seotud sanitaar- ja fütosanitaarnormidega, hõlmates eelkõige inimressursi suutlikkuse suurendamist ja teabe jagamist kogu kontinendil. 2009. aasta algusesse on kavandatud Euroopa Komisjoni kõrgetasemeline lähetus Aafrikasse.

2007. aastal enne ühisstrateegia vastuvõtmist sõlmiti Aafrika ja ELi infrastruktuuripartnerlus, mida hakati rakendama 2008. aastal. Selle eesmärk on märkimisväärselt suurendada ELi investeeringuid Aafrika infrastruktuuri, aidates sel viisil kaasa Aafrika vastastikusele seotusele. Selleks kasutatakse mitmeid rahastamisvahendeid: riiklikud / piirkondlikud sihtprogrammid (kümnes Euroopa Arengufond), mille raames toetatakse piirkondlikke transpordi-, energia- ja sidekoridore, energia- ja veerahastu ning infrastruktuuri sihtfond, mille abil on võimalik toetusi ja laene omavahel kombineerida. Sihtfond on üheksandast Euroopa Arengufondist juba saanud 108 miljonit eurot (kümnendast Euroopa Arengufondist on ette nähtud täiendavad summad) ning üheteistkümnest ELi liikmesriigist 38 miljonit eurot. Euroopa Investeerimispank ja teised rahastajad on samuti teatanud rohkem kui 250 miljoni euro ulatuses sihtfondile antavatest laenudest. Lisaks sellele aidatakse kümne miljoni euro suuruse toetusprogrammi kaudu Aafrika Liidu Komisjonil välja töötada ja edendada poliitikat ja meetmeid, et vastata Aafrika infrastruktuuriga seotud väljakutsetele.

3.4. Aafrika ja ELi aastatuhande arengueesmärke käsitlev partnerlus

Partnerlus peaks olema foorumiks, mille raames toimub Euroopa ja Aafrika vaheline süvendatud poliitikadialoog ning võetakse koostöö- ja ühismeetmeid, mille eesmärk on saavutada kõik aastatuhande arengueesmärgid kõigis Aafrika riikides aastaks 2015. Kindlaks on määratud neli prioriteetset valdkonda:

- tagada rahastamine ja poliitiline alus aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks;

- kiirendada aastatuhande arengueesmärkide raames toiduga kindlustatuse sihtide saavutamist;

- kiirendada aastatuhande arengueesmärkide raames tervisesihtide saavutamist;

- kiirendada aastatuhande arengueesmärkide raames haridussihtide saavutamist.

2008. aasta juunis kinnitasid ELi riigipead ja valitsusjuhid oma kohustust suurendada aastatel 2010–2015 antavat ametlikku arenguabi ning võtsid vastu aastatuhande arengueesmärke käsitleva tegevuskava. Tegevuskavas nähakse ette ELi valdkondliku toetuse suurendamine ja võimalused ELi tegevuseks ametliku arenguabiga seoses juba võetud kohustuste raames. Tegemist on Euroopa ühispakkumisega, mis on suunatud arengumaade hulka kuuluvatele partneritele ja rahvusvahelisele üldsusele. Kuigi tegevuskava hõlmab kogu maailma, nimetatakse selles selge prioriteedina Aafrikat. Tegevuskava on kooskõlas ÜRO peasekretäri loodud aastatuhande arengueesmärkide Aafrika juhtrühma tööga.

Oluline on määrata kindlaks, millistes valdkondades annab Euroopa ja Aafrika vahelisel tasandil tehtav töö lisaväärtust olemasolevatele algatustele, pidades samal ajal silmas vajadust siduda Aafrika ja ELi tasandil tehtav töö riikliku, allpiirkondliku ja mitmepoolse tasandi tegevusega. Üleaafrikalisel tasandil võiks ELi tegevuskava kasutada poliitikavahendina, mille abil 1) suurendada teadlikkust aastatuhande arengueesmärkidest ning ergutada Aafrikat kindlaks määrama oma vajadusi ja prioriteete, 2) käivitada üleaafrikalisel tasandil aastatuhande arengueesmärkide alal tehtavate edusammude jälgimise täiustamine ning 3) töötada olulisteks rahvusvahelisteks kohtumisteks välja Aafrika ja ELi ühisseisukohad seoses aastatuhande arengueesmärkidega. Riigi tasandil võiks tegevuskava kasutada poliitikadialoogi vahendina, et 1) vajaduse korral seada riiklikud aastatuhande arengueesmärkidega seotud sihid ja eesmärgid, mida on kohandatud riigi kontekstile, ning täiustada riiklikke andme- ja seiresüsteeme, 2) edendada aastatuhande arengueesmärkide paremat integreerimist riiklikesse arengustrateegiatesse ning 3) määrata kindlaks konkreetsed meetmed ja parimad tavad, et kiirendada aastatuhande arengueesmärkidega seoses tehtavaid edusamme.

Rahanduse ja poliitika vallas oodatavad lühiajalised tulemused peaksid hõlmama prioriteetsete eesmärkide ja meetmete ühist kindlaksmääramist ELi tegevuskava ning ÜRO peasekretäri loodud aastatuhande arengueesmärkide Aafrika juhtrühma hiljuti antud soovituste alusel. Kiireks tulemuseks toiduga kindlustatuse valdkonnas oleks koostöö EÜ toiduga kindlustamise temaatilise programmi, kavandatud ELi toidurahastu ning üldises Aafrika põllumajandusarengu programmis esitatud toiduga kindlustamist käsitleva Aafrika raamistiku (kolmas sammas) omavahelise seotuse tugevdamiseks, eelkõige põllumajandusuuringute, toiduga kindlustatuse teabesüsteemide, toiduga kindlustatuse riski tõhustatud juhtimise ning põllumajandustootjate piirkondlike ja üleaafrikalise tasandi ühenduste toetamise valdkonnas. Suuremat sidusust ELi tegevuskavaga on võimalik saavutada seoses tervishoiu ja hariduse rahastamise suurendamisega, inimressursi kriisi lahendamisega tervishoiusektoris ning koolitatud õpetajate märkimisväärse puuduse ja hariduse kvaliteedi puudujääkide käsitlemisega.

3.5. Aafrika ja ELi energiapartnerlus

Energeetika on valdkond, kus Aafrikal ja Euroopal on olulised ühised vastastikused huvid ning sarnased probleemid. Partnerlusel on kolm eesmärki: tugevdada Aafrika ja ELi vahelist dialoogi energia kättesaadavuse ja varustuskindluse küsimuses, parandada energiateenuste kättesaadavust, suurendada infrastruktuuri tehtavaid investeeringuid ja edendada taastuvenergiat ja energiatõhusust.

2008. aasta septembris toimus Euroopa energeetika- ja arenguvoliniku ühislähetus Aafrikasse, mille raames keskenduti energiaküsimustele. Külaskäik Aafrika Liidu Komisjoni ja kolme riiki (Etioopia, Nigeeria ja Burkina Faso) peegeldas Aafrika energiaallikate mitmekesisust ja energiapotentsiaali. Külaskäigu kavas olid oluliseks teemaks ka piirkondlikud aspektid, sest vastastikune sidusus on energia seisukohast äärmiselt oluline ja võib olla stabiliseerivaks teguriks erinevatesse piirkondlikesse majandusühendustesse kuuluvate riikide vahel.

Kõnealuse külaskäigu ajal jõudsid Euroopa Komisjon ja Aafrika Liidu Komisjon kokkuleppele Aafrika ja ELi energiapartnerluse rakendamise peamistes prioriteetides ja juhtimisstruktuuris ning alla kirjutati ühisavaldus nimetatud partnerluse rakendamise kohta. Ühisavaldus on esimene ametlik valdkondlik kokkulepe pärast Lissaboni tippkohtumist ning see kiideti heaks 1. oktoobril 2008. aastal toimunud Euroopa Komisjoni ja Aafrika Liidu Komisjoni kolleegiumite kohtumisel Brüsselis.

Partnerluse juhtimisstruktuur on välja töötatud: ELi rakendusrühm on mitu korda kohtunud, Aafrika tuumikrühm on loodud ning ekspertide mitteametlik ühisrühm kohtub 15.–16. oktoobril 2008 Addis Abebas. Lisaks on 2009. aastaks kokku lepitud esimene Aafrika ja ELi kõrgetasemeline energiaalane kohtumine, mis toimub energiapartnerluse foorumi järel, kuhu kaasatakse kodanikuühiskond ja erasektor.

Ühisavalduses kokkulepitud prioriteedid on piirkondlik integratsioon ja energiainfrastruktuuri täiustamine, erasektori investeeringutele soodsa keskkonna loomine, energiateenuste kättesaadavuse parandamine, Aafrika taastuvenergia potentsiaali järjepidev uurimine, energiatõhususe parandamine ja jäätmete vähendamine. Ühisavalduses kokkulepitu alusel koostab energiaküsimustega tegelev ekspertide mitteametlik ühisrühm tegevuskava nimetatud prioriteetide rakendamiseks. Samuti peetakse mõnede konkreetsete Aafrika riikide või piirkondadega kahepoolset energiadialoogi.

2008. aastal on olemasolevate rahastamisvahendite ja temaatiliste programmide raames (sealhulgas energiarahastu, Aafrika ja ELi infrastruktuuripartnerlus ning selle sihtfond, Euroopa Arengufondi kahepoolsed ja piirkondlikud programmid ning keskkonda ja loodusvarade, sealhulgas energiaressursside säästvat majandamist käsitlev programm (ENRTP)) alustatud mitmeid energiapartnerluse rakendamist toetavaid energiaprojekte.

3.6. Aafrika ja ELi kliimamuutuste partnerlus

Partnerlus sisaldab kahte omavahel seotud prioriteetset tegevust: 1) koostada ühine tegevuskava kliimamuutusi käsitleva poliitika ja koostöö kohta ning 2) analüüsida maapinna kahjustumise ja suureneva kuivuse probleemi.

Esimeses prioriteetses tegevuses keskendutakse neile Aafrika riikidele, kes kuuluvad ülemaailmsesse kliimamuutuste liitu (GCCA)[2], mis on Aafrika Liidu ja ELi poliitilise dialoogi ja koostöö edendamise raamistikuks. Sellega luuakse oluline kanal Aafrika ja ELi ühise nägemuse väljatöötamiseks kliimamuutuste ja nendega kohanemise kohta. Kõnealuse prioriteetse tegevuse teine oluline osa on Aafrika arengu jaoks vajaliku Aafrika kliimateabe kontseptsioon (ClimDev Africa)[3]. ClimDev on tihedalt seotud suurõnnetuste ohu vähendamisega, mis on ülemaailmse kliimamuutuste liidu üks prioriteetne valdkond. Esimeste oodatavate tulemuste hulgas peaks olema Aafrika ja ELi poliitiline ühisdeklaratsioon kliimamuutuste ja ülemaailmse kliimamuutuste liidu kohta[4], mis on ettevalmistuseks 2008. aasta detsembris toimuvale ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni käsitlevale Poznani konverentsile (kus esitatakse ELi ning vähimarenenud riikide ja arengumaadest väikeste saareriikide ülddeklaratsioon) ja mille aluseks on Aafrika kliimaalased prioriteedid[5].

Teine prioriteetne tegevus on võitlus maapinna kahjustumise vastu Aafrikas. Sellega seoses on äärmiselt tähtis roll algatusel "Sahara roheline müür", mille raames võiks koondada üleaafrikalise, riikliku ja kohaliku tasandi jõupingutused ning institutsioonid, kes töötavad säästva maakorralduse nimel. Partnerlusega toetatakse suutlikkuse suurendamist, maa ja vee säästliku kasutamise edendamist, kohalike kogukondade arengut ja osalust ning loodusvarade majandamist kohalikul tasandil. Esimesed oodatavad tulemused hõlmavad institutsioonide tasandi esialgse uuringu lõpuleviimist 2009. aasta alguses ning tegevuskava vastuvõtmist Aafrika Liidu Komisjoni poolt jaanuaris 2009.

Mõlema tegevuse puhul on vaja tuvastada sidusrühmade tuumik, kes on võimeline seda protsessi juhtima, ning sellega seoses on ELi tasandil alanud kaardistamisel oluline roll.

Lisaks jätkavad Euroopa Komisjon ja Aafrika Liit oma laiemat keskkonnateemalist dialoogi, mis hõlmab mitmepoolsete keskkonnakokkulepete rakendamist, suurõnnetuste ohu vähendamist, keskkonnaküsimuste integreerimist arenguküsimustesse ning koordineeritust mitmete asjaomaste üleaafrikaliste partneritega (Aafrika Liidu Komisjon, Aafrika arengu uus partnerlus, Aafrika ministrite keskkonnaalane konverents, ÜRO keskkonnaprogramm).

3.7. Aafrika ja ELi rände-, liikuvus- ja tööhõivepartnerlus

Partnerluse aluseks on Aafrika ja ELi Tripoli deklaratsioon, Aafrika ja ELi inimkaubandusevastane tegevuskava ning tööhõivet ja vaesuse vähendamist käsitlev Ouagadougou deklaratsioon ja tegevuskava. Partnerlus pakub terviklikku lähenemisviisi rände, liikuvuse ja tööhõivega seotud küsimustele nii Euroopa ja Aafrika siseselt kui ka nende vahel, eesmärgiga luua Aafrikas rohkem ja paremaid töökohti, edendada inimväärse töö tegevuskava ning juhtida senisest paremini rändevooge.

Aafrika on alustanud oma piirkondlike majandusühendustega rännet käsitlevaid konsultatsioone. Lääne-Aafrika rändetee küsimuses peetava Euroopa ja Aafrika kõrgetasemelise dialoogi ühe tulemusena korraldatakse Pariisis 2008. aasta novembris rännet ja arengut käsitlev ministrite konverents.

Usaldusväärsed andmed ja analüüsid on asjakohase poliitika kujundamisel ja rakendamisel otsustava tähtsusega. Euroopa Komisjon jätkab rände jälgimiskeskuste võrgustiku loomise toetamist Saharast lõunasse jäävates Aafrika riikides. Struktureeritud dialoogi loomine Aafrika diasporaaga ning selle rolli tähtsustamine Aafrika arengus on prioriteet nii ELile kui ka Aafrika Liidule, kes käsitleb Aafrika diasporaad oma nn kuuenda piirkonnana. Selle tulemusena korraldatakse peatselt esimene Aafrika diasporaa tippkohtumine ning Euroopa on ette näinud mitmed algatused, et tugevdada oma dialoogi Aafrika diasporaaga. Tunnistades rahaülekannete suurenevat tähtsust paljudes Aafrika riikides, toetab Euroopa Komisjon Aafrika rahaülekannetega tegeleva asutuse loomist 2009. aastal, mis toimub Aafrika Liidu Komisjoni juhtimisel ja koostöös Maailmapangaga.

Käimasolev koostöö Aafrika partneritega hõlmab ka piirkondliku dialoogi ning ebaseadusliku sisserände, rändajate ebaseaduslikult üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastases võitluses tehtava koostöö edendamist. Üks uuenduslik lähenemine, mis loob rände, liikuvuse, tööhõive ja kutseõppe vahele selged seosed ning mille eeskujuks on varasemad algatused Marokos ja Tuneesias, on EÜ toetus rändealasele teabe- ja juhtimiskeskusele Malis (CIGEM). Aafrika on juba üles näidanud huvi selliste kogemuste kasutamiseks. Programmid Erasmus Mundus, Tempus ja Nyerere pakuvad kvalifitseeritud Aafrika tudengitele suurema liikuvuse võimalusi Aafrikas ja Euroopas. Lisaks toetatakse noorte liikumist Euroopas ja Aafrikas ka programmi "Aktiivsed noored" raames.

3.8. Aafrika ja ELi teaduse, infoühiskonna ja kosmose alane partnerlus

Partnerlusega aidatakse kaasa digitaalse ja teadusliku lõhe vähendamisele, Aafrika suutlikkuse suurendamisele teaduse, info- ja sidetehnoloogia, kosmosetehnoloogia ja nende rakenduste valdkonnas ning nimetatud tehnoloogiate ja rakenduste kui vaesuse vähendamise, majanduskasvu suurendamise ja sotsiaalmajandusliku arengu peamiste vahendite kasutamise edendamisele. Partnerlusega toetatakse Aafrika teaduse ja tehnoloogia ühtset tegevuskava ning Aafrika teadmistepõhise majanduse piirkondlikku tegevuskava (ARAPKE).

Partnerlusega pakutakse suurepärast võimalust edendada ELi arenguabi ning Aafrika ja ELi laiema partnerluse alusel teadust ja tehnoloogiat ning infoühiskonda. Praegu on vaja saavutada poliitikas esimesi tulemusi ja koostada ühine pikaajaline nägemus.

Aafrika Liidu komisjon on partnerluse raames esitanud rakendamiseks 19 nn majakaprojekti, millest 12 on seotud teaduse ja tehnoloogiaga, viis infoühiskonnaga ja kaks kosmosega. Kõigist projektidest kuut (kaks projekti igas prioriteetses valdkonnas) peetakse pakiliseks ja piisavalt väljaarendatuks, et hakata neid kohe rakendama. Aafrika Liidu Komisjoni ja Euroopa Komisjoni asjaomased volinikud kinnitasid oma 1. oktoobri 2008. aasta ühisseisukohas, et nimetatud projektid peaksid olema aluseks kõnealuse partnerluse edasisele rakendamisele.

Kosmose valdkonnas on EL ja Aafrika Liit leppinud kokku teha osana ELi ja Aafrika Liidu partnerlusest koostööd ELi ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire algatuses (praegu nimetatakse seda Kopernikuseks). Praegu valmistatakse ette ühist tegevuskava. Eesmärk on esitada tegevuskava järgmisele 2010. aastal Liibüas toimuvale Aafrika ja ELi tippkohtumisele. Kõnealune protsess algatati 4.–6. oktoobril 2008 toimunud Aafrika Liidu Komisjoni ja Euroopa Komisjoni ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire teemalisel mitteametlikul kohtumisel Accras (Ghana). Samal ajal uurivad Aafrika Liidu Komisjon ja Euroopa Komisjon viise, kuidas optimeerida georuumilise teaduse kasutamist säästva arengu edendamiseks, keskendudes loodusvaradele, toiduga kindlustatusele, kriisiohjele ja taastuvenergiale, ajutise süsteemi loomise kaudu Addis Abebas, tuginedes Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse praegustele tavadele.

4. KOKKUVÕTE JA EDASINE TEGEVUS

Lissaboni tippkohtumisel detsembris 2007 rõhutasid ELi ja Aafrika juhid esimeste edusammude ja konkreetsete tulemuste olulisust ühisstrateegia ja selle tegevuskava rakendamisel. 2008. aasta on Aafrika ja ELi suhetes olnud märkimisväärne – pikaajalist koostööd on veelgi tugevdatud ja käivitatud on uued olulised poliitikaalgatused. Strateegia pikaajalise edu alus, milleks on uuenduslik poliitikat käsitlev lähenemisviis ja tõhus töökorraldus, on loodud. Mõlemad osalised on juba alustanud temaatiliste partnerluste ambitsioonikate tegevuskavade rakendamist. Saavutusi on vaja kiirendada, laiendada ja tugevdada. 16. septembril 2008 toimunud eesistujakolmiku kohtumisel rõhutati õigesti, et kõigi partnerluse oodatavate tulemuste saavutamiseks peavad mõlemad osalised oma jõupingutusi tõhustama.

Järgmise olulise sammuna tuleb luua ühised eksperdirühmad, kes rakendavad ja koordineerivad kaheksat partnerlust. See eeldab tõhusat töökorraldust Aafrikas, sealhulgas Aafrika riikide, Aafrika Liidu Komisjoni, teiste üleaafrikaliste organisatsioonide, piirkondlike majandusühenduste ja muude asjakohaste sidusrühmade panuse, rolli ja vastutuse selget kindlaksmääramist. Rakendamisprotsessi tuleb kaasata parlamendid, kodanikuühiskond, erasektor, mitmepoolsed organisatsioonid ja kohustusi võtnud rahvusvahelised partnerid. Viimase, kuid mitte väheolulise aspektina peaksid mõlemad osalised suurendama poliitika sidusust ja temaatiliste partnerluste vastastikust täiendavust ning tõhustama oma jõupingutusi teabevahetuse ja -jagamise valdkonnas, et sidusrühmad, huvitatud kodanikud, ajakirjanikud ja teadlased saaksid jälgida partnerluses tehtavaid edusamme ja selle tulemusi.

Arvestades 1. oktoobril 2008. aastal toimunud Euroopa Komisjoni ja Aafrika Liidu Komisjoni kolleegiumite kohtumisel toimunud arutelusid, annab Euroopa Komisjon soovitused edasiseks tegevuseks, keskendudes olulistele küsimustele, millele tuleb kiiresti tähelepanu pöörata:

1. Partnerlus põhineb ühistel jõupingutustel. Seega peavad mõlema osalise rakendusrühmad Brüsselis, Addis Abebas ja riiklikul tasandil toetama oma protsessi raames võetud poliitilisi kohustusi konkreetsete panustega , sealhulgas inimressursi ja rahaliste vahendite ning tehnilise pädevusega.

2. ELi rakendusrühmad peaksid lõpule viima koostööalgatuste ja olemasolevate vahendite ulatusliku kaardistamise ning töötama välja rakendamise tegevuskava , sealhulgas prioriteedid ja esimesed oodatavad tulemused. Aafrika peaks suurendama oma vastutust ühisstrateegias ja varast osalemist selle rakendamises ning peaks kiiresti välja töötama tõhusa sisemise töökorralduse. Mõlema osalise eksperdid peaksid seejärel, enne järgmist ministrite eesistujakolmiku kohtumist 2008. aasta novembris ühiselt alustama tegevuskava, sealhulgas kokkulepitud prioriteetsete projektide rakendamist .

3. Enne 2008. aasta novembrit tuleks pidada esimesed konsultatiivsed arutelud peamiste institutsioonideväliste sidusrühmadega , sealhulgas kodanikuühiskonna, akadeemiliste ringkondade ja erasektoriga, et võimaldada neil aktiivselt osaleda ühisstrateegia rakendamises ja selle jälgimises.

4. Mõlemad osalised peaksid jätkama jõupingutusi, et käsitleda Aafrikat ühtse tervikuna ning järk-järgult kohandada asjakohast poliitikat ning õiguslikke ja finantsraamistikke partnerluse vajaduste ja eesmärkidega, et edendada nii üleaafrikalisi projekte kui ka Põhja-Aafrika ja Saharast lõunasse jäävate Aafrika riikide vahelist koostööd. Lisaks tuleks täiendavalt ratsionaliseerida institutsionaalset struktuuri, näiteks nõukogu töökorraldust Aafrikaga seotud küsimustes, et see kajastaks kõnealust põhimõtet.

5. Ühisstrateegia ja selle tegevuskava võtsid vastu riigipead ja valitsusjuhid ning seega on kõik valitsused nende raames võetud kohustuste täitmise eest ühiselt vastutavad. Parandada tuleks koordineerimist, et ühisstrateegia oleks valdkondadeülene prioriteet kõigi ministeeriumide ja ametiasutuste jaoks nii poliitilisest kui ka rahalisest seisukohast.

6. Euroopa ja Aafrika osalised peaksid nii finants- ja tehnilise koostöö kavandamises kui ka kolmandate osalistega peetavas poliitilises dialoogis ja nendega kohtumistel arvestama ühisstrateegia põhimõtete, eesmärkide ja prioriteetidega .

7. Euroopa ja Aafrika osalised peaksid täitma oma kohustusi, et tõhustada kontakte, koordineeritust ja koostööd ÜROs, teistes rahvusvahelistes organisatsioonides ja mitmepoolsetel läbirääkimistel, ning looma tõhusad konsultatsiooni- ja koordineerimisstruktuurid.

8. EL peaks veel kord kinnitama oma poliitilisi ja rahalisi kohustusi Aafrika ees . Hoolimata praegusest raskest majandusolukorrast peab EL eraldama poole Aafrikale aastateks 2010 ja 2015 lubatud täiendavast ametlikust arenguabist.

9. Ka Aafrika peab vajalikul määral juhtima oma kohustuste tõhusat täitmist ja võtma vastutuse nii selle kui ka lubatud panuse andmise eest strateegia ja tegevuskava rakendamisse.

10. Euroopa Parlamendi ja üleaafrikalise parlamendi vahel tuleb luua struktureeritud dialoog , sealhulgas korrapärased ärakuulamised strateegilise partnerluse edenemise küsimuses.

Üldise ühise osana tuleks kõigi kaheksa partnerluse raames pöörata senisest suuremat tähelepanu teabevahetusele – edukas ja inimkeskne partnerlus eeldab nii protsessi edusammude kui ka probleemide läbipaistvust. Protsessi ja edusamme tuleks kajastada lihtsas ja arusaadavas keeles nii paberkandjal, televisioonis ja raadios kui ka elektrooniliselt.

[1] KOM(2008) xxx, 1.10.2008.

[2] 2007. aasta septembris algatas Euroopa Komisjon ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomise Euroopa Liidu ja kliimamuutustest enim mõjutatud arengumaade vahel, kelleks on eelkõige vähimarenenud riigid ja arengumaadest väikesed saareriigid. KOM(2007) 540, 18.9.2007, nõukogu järeldused 15103/07, SEK(2008) 2319, 15.7.2008.

[3] Ülemaailmse kliimavaatlussüsteemi, ÜRO Aafrika majanduskomisjoni ja Aafrika Liidu Komisjoni ühisalgatus, mille eesmärk on parandada Aafrikas kliimaandmete kättesaadavust otsustajatele.

[4] Tõenäoliselt võetakse see vastu Aafrika ja ELi ministrite kolmikkohtumisel, mis toimub kava kohaselt 2008. aasta novembris.

[5] Vt muu hulgas 2008. aasta juunis toimunud Aafrika ministrite keskkonnaalase konverentsi (AMCEN) tulemusi.