(1)26. novembril 2015 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2016) algust. 17.–18. märtsil 2016 kiitis Euroopa Ülemkogu iga-aastase majanduskasvu analüüsis esitatud prioriteedid heaks. 26. novembril 2015 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Leedut ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal päeval võttis komisjon vastu ka soovituse nõukogu soovituse kohta, milles käsitletakse euroala majanduspoliitikat. 18.–19. veebruaril 2016 kiitis Euroopa Ülemkogu soovituse heaks ja 8. märtsil 2016 võttis nõukogu selle vastu. Kuna Leedu rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riigid on üksteisega tihedalt seotud, peaks Leedu tagama nende soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise.

(4)Asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 23 on nähtud ette, et komisjon võib paluda liikmesriigil oma partnerlusleping ja vastavad programmid üle vaadata ning teha ettepanekuid nende muutmiseks, kui see on vajalik asjaomaste nõukogu soovituste rakendamise toetamiseks. Komisjon esitas kõnealuse sätte kasutamise täiendavad üksikasjad suunistes selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega.

(5)Oma 2016. aasta stabiilsusprogrammis taotles Leedu 2017. aastaks täiendavat ajutist kõrvalekaldumist keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks vajalikust kohandamiskavast 0,6 % ulatuses SKPst, et võtta arvesse suuremaid struktuurireforme, millel on positiivne mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Ent kuni lõplikku kokkulepet ei ole saavutatud, jääb reformimeetmete sisu ja nende rakendamine ebakindlaks. Seega on Leedul küll piisavalt eelarvepoliitilist manööverdamisruumi, et ajutise kõrvalekaldumise võimalust kasutada, kuid näib, et ta ei vasta reformi rakendamisega seotud erandikõlblikkuse kriteeriumile, mis võimaldaks tal struktuurireformiklauslit kasutada. Peale selle ei ole praegu võimalik hinnata, kas reformi mõju, nagu valitsus on seda hinnanud, on usutav. Seega ei kajastu nende reformide mõju veel nõutavas 2017. aasta keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks vajalikus kohandamiskavas.

(6)Leedu suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on valitsusel kavas parandada nominaalset eelarvepositsiooni 2016. aasta puudujäägilt 0,8 % SKPst 2019. aastaks ülejäägini 0,9 % SKPst. Struktuurne eelarvepositsioon halveneb 2016. aastal ajutiselt, kuid saavutab 2017. aastal keskpika perioodi eelarve-eesmärgi – struktuurse eelarvepuudujäägi 1 % SKPst – ning püsib seejärel ülalpool seda taset. Kohandamiskavas on 2016. aastaks ette nähtud süsteemne pensionireform, ent 2017. aastaks planeeritud struktuurireform kavas ei kajastu. Stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2016. aastal on 39,9 % SKPst, vähenema 2019. aastaks 35,7 %-ni. Neid eelarveprognoose toetav makromajanduslik stsenaarium on usutav, kuid kavandatud eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamiseks alates 2018. aastast võetavaid meetmeid ei ole veel piisavalt täpselt kirjeldatud. Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi põhjal peaks struktuurne eelarvepositsioon olema 2016. aastal -1,2 % SKPst, mida võib pidada keskpika perioodi eelarve-eesmärgi lähedaseks, ja 2017. aastal -0,8 % SKPst, mis ületab keskpika perioodi eelarve-eesmärki. Stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi arvesse võttes leitakse, et Leedu täidab eeldatavasti stabiilsuse ja kasvu pakti nõuded.

(7)Rahvastiku vananemisest tingitud tööealise elanikkonna vähenemine, viletsad tervisenäitajad ja tugevalt negatiivne rändesaldo võivad kahjustada Leedu majanduskasvu potentsiaali ja kokkuvõttes ka tema stabiliseerimiskava täitmist ning seada ohtu pensioni- ja pikaajalise hoolduse süsteemide jätkusuutlikkuse. Prognooside kohaselt väheneb tema tööealine elanikkond 2030. aastaks kokku 35 %. Kui see suundumus jätkub, vähendab see sobiva tööjõu kättesaadavust ning pikemas perspektiivis kahjustab majanduskasvu ja sotsiaalkindlustussüsteemide, eriti pensionisüsteemi jätkusuutlikkust.

(8)Praegused demograafilised suundumused osutavad vajadusele teostada Leedus põhjalik pensionireform, võttes arvesse ohtusid, mis kahjustavad keskpikas perspektiivis praeguse pensionisüsteemi jätkusuutlikkust ja piisavust. Leedu vanemate inimeste vaesuse määr on üks kõrgemaid ELis. Praegu puudub riiklike pensionide indekseerimise mehhanism ning kulutused sotsiaalkindlustusest makstavatele pensionidele on suhteliselt väikesed. Valitsus ei ole veel teinud otsust kehtestada indekseerimismehhanism, siduda alates 2026. aastast pensioniiga oodatava elueaga ega parandanud sotsiaalkindlustuspensioni põhiosa rahastamise korda.

(9)Leedu tervisenäitajad on Euroopa Liidu kehvemate seas. Vanuserühmas 20–64 eluaastat on suremus ELi suurim, mis mõjutab oluliselt potentsiaalselt olemasoleva tööjõu suurust ja tööviljakust. Tervishoiusüsteemi puuduste hulka kuuluvad liigne panustamine haiglaravile ning ennetustegevuse ja tervishoiu kesine rahastamine. Vaja on võidelda negatiivse demograafilise suundumusega.

(10)Leedu peab tugevdama investeeringuid inimkapitali, et võidelda tööealise elanikkonna vähenemise negatiivse mõjuga ja toetada Leedu üleminekut kõrgema lisandväärtusega majandusele. Kuigi haridustase paraneb, on ebapiisavate põhioskustega õpilaste osakaal siiski suur. Tuleb teha jõupingutusi õpetamise kvaliteedi tagamiseks. See on äärmiselt oluline võitluseks õppetöös edasijõudmatuse ja puuduliku haridusega. Kõrghariduses on õpetamise kvaliteet ja innovatsiooni edendamise võime kehv. Püsivalt vähene osalemine täiskasvanuhariduses õõnestab püüdlusi parandada inimkapitali kvaliteeti ja suurendada tootlikkust. On märke uute oskuste nappusest teatud majandussektorites, mis tulevikus tõenäoliselt süveneb veelgi. Kiire palgakasv koos tootlikkuse kasvu aeglustumisega võivad nõrgestada kulupõhist konkurentsivõimet. Seetõttu tuleb haridussüsteem viia vastavusse tööturu vajadustega, täiustada haridussüsteemi struktuuri ja parandada selle rahastamist, arendada elukestvat õpet ning muuta aktiivne tööturupoliitika sihipärasemaks ja tulemuslikumaks. Leedu on astunud samme, et parandada aktiivse tööturupoliitika meetmeid ja muid teenuseid, millega toetatakse tööotsijaid. Siiski tuleb veel palju ära teha konkreetsete sihtrühmade, eelkõige väga pikaajaliste töötute ja vajalike oskusteta töötajate heaks. Leedu kulutused tulemuslikele tööturupoliitika meetmetele on väikesed ja sotsiaalsed turvavõrgustikud on nõrgad. Ligikaudu 27 % Leedu elanikest on vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus ning sissetulekute ebavõrdsus on üks suuremaid ELis. Leedu valitsus kavatseb parandada töötushüvitiste ja sotsiaalabi hõlmavust ja piisavust, kuid sellekohaseid õigusakte ei ole veel vastu võetud.

(11)Parlamendis on arutlusel tööseadustiku ja sotsiaalmudeli põhjalik muutmine eesmärgiga suurendada tööturu paindlikkust ja turvalisust. Asjaomaseid õigusakte pole veel vastu võetud. Vaja oleks kaasata sotsiaalpartnerid reformide elluviimisesse ja laiendada sotsiaaldialoogi.

(12)Investeeringute tase on majanduskriisi algusega võrreldes taastumas ja lähematel aastatel toetatakse seda ka ELi struktuuri- ja investeerimisfondidest. Kuid kõigis majandusharudes ei ole veel omandatud ja kasutusele võetud uut tehnoloogiat ning innovatsioon toimub aeglaselt, mis pärsib tootlikkuse kasvu. Erainvesteeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni on olnud tagasihoidlikud. Põhjus võib peituda selles, et ettevõtetel puuduvad stiimulid teostada uuringuid ja edendada innovatsiooni ning osaleda avaliku ja erasektori koostöös. Erainvesteeringute suurendamine võiks maandada riske, mis tulenevad sellest, et Leedu riiklikud teadus- ja innovatsiooniinvesteeringud sõltuvad ELi struktuuri- ja investeerimisfondidest. Kolmanda taseme haridussüsteemi kvaliteedi- ja innovatsiooninäitajad on puudulikud ning vähe tehakse koostööd välisriikide ülikoolide ja teaduskeskustega. Teadus- ja innovatsioonisüsteem on killustatud ja seda iseloomustab kattuvus ja dubleerimine. See takistab Leedut saavutamast innovaatiliste teadmiste suurendamiseks piisavat teadus- ja arendustegevuse suutlikkust. Leedul tuleb suurendada stiimuleid innovatsiooni ning ülikoolide ja ettevõtete koostöö edendamiseks, milleks muu hulgas tuleb arendada inimkapitali ja sellesse investeerida. See võimaldaks parandada tehnosiiret reaalmajandusse. Innovatsiooni aitaks edendada ka see, kui Leedus parandataks ettevõtete suutlikkust ammutada teadmisi väljastpoolt ja rakendada need äri teenistusse.

(13)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Leedu majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused 2016. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Leedule esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse on võetud nende asjakohasust Leedu eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist. Euroopa poolaasta raames koostatud soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–3.

(14)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1,

SOOVITAB Leedul võtta 2016. ja 2017. aastal järgmisi meetmeid.

1.Tagada, et kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgist 2016. ja 2017. aastal ei ületaks süsteemse pensionireformi teostamisega seotud lubatud kõrvalekallet. Vähendada madala sissetulekuga inimeste maksukoormust, nihutades maksukoormust muudele allikatele, mis pärsivad majanduskasvu vähem; parandada maksukuulekust eelkõige käibemaksu tasumisel.

2.Suurendada investeeringuid inimkapitali ja kõrvaldada oskuste puuduse probleem, viies haridussüsteemi vastavusse tööturu vajadustega, parandades õpetamise kvaliteeti ning pöörates rohkem tähelepanu aktiivsele tööturupoliitikale ja täiskasvanuharidusele. Suurendada sotsiaaldialoogi mehhanismide rolli. Parandada tervishoiusüsteemi toimimist, tugevdades ambulatoorset ravi, haiguste ennetamist ja tervislike eluviiside populariseerimist. Parandada töötushüvitiste ja sotsiaalabi hõlmavust ja piisavust.

3.Võtta meetmeid tootlikkuse suurendamiseks ning parandada uue tehnoloogia omandamist ja kasutusele võtmist kõigis majandusharudes. Parandada innovatsioonipoliitika koordineerimist ja ergutada erainvesteeringute tegemist, muu hulgas võttes kasutusele alternatiivseid rahastamisvahendeid.

Brüssel,