Kliimamuutuste sektorileppe üldeesmärk on pakkuda kliimasõbralike projektide jaoks kolmandates riikides soodsamaid rahastamistingimusi, kui on sätestatud kokkuleppe horisontaalsetes eeskirjades, ning stimuleerida seega kliimasõbralike tehnoloogiate eksporti. Kliimamuutuste sektorilepet ajakohastati viimati 2014. aastal ning praegu on selle eeskirjadest kasu saada võiva ekspordi ulatus liiga kitsas võrreldes kliimamuutustega seotud eesmärkidega, mida sellega püütakse saavutada. Eelkõige keskendub kliimamuutuste sektorileppe kohaldamisala energiatootmise ja -ülekande sektoritele. Kitsast hõlmatusest tulenev piiratud mõju ei toeta tõhusalt ei osaliste Pariisi kokkuleppe raames võetud kohustusi ega ELi rohelise kokkuleppe tegevuskavas väljendatud eesmärke. Sellega seoses on osalised leppinud kokku laiendada kliimamuutuste sektorileppe kohaldamisala ning leppinud kokku mitmes järgnevalt nimetatud sektoris, mis tuleks kliimamuutuste sektorileppesse lisada.

Euroopa Liit osaleb nii ekspordikrediitide kokkuleppes kui ka kliimamuutuste sektorileppes, mis mõlemad on ühenduse õigustikku üle võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrusega (EL) nr 1233/2011. Seega on kokkulepe ja kliimamuutuste sektorilepe liidu õiguse kohaselt õiguslikult siduvad.

Kliimamuutuste sektorileppe osalised leppisid kokku, et sektorileppe finantstingimusi rakendatakse viisil, mis on kooskõlas riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkuleppe (edaspidi „kokkulepe“) eesmärgiga. Kliimamuutuste sektorilepe on kokkuleppe lahutamatu osa ja moodustab selle IV lisa, mis on administratiivselt allutatud OECD-le ja selle täitmist toetab OECD ekspordikrediidi sekretariaat. Siiski ei ole ei kokkulepe ega sektorilepe OECD aktid.

Kliimamuutuste sektorileppe eesmärk on kehtestada asjakohased finantseerimistingimused projektidele valitud sektorites, mis on selgitatud välja kui sektorid, mis aitavad olulisel määral kaasa kliimamuutuste leevendamisele, hõlmates nii taastuvate energiaallikate, kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kui ka energiatõhususe projekte, kliimamuutustega kohanemist ning veeprojekte. Kliimamuutuste sektorilepe võeti vastu 2012. aastal ja seda ajakohastati viimati 2014. aastal.

Üksikasjalik ettepanek kliimamuutuste sektorileppe kohaldamisala laiendamiseks koos kõigi kohaldamisalasse kuuluvate projektide vajalike tehniliste kirjeldustega on esitatud kavandatava otsuse lisas. Kõnealusest lisast saaks kliimamuutuste sektorileppe uus 1. liide ning see asendaks kliimamuutuste sektorileppe olemasoleva 1. ja 2. liite.

Kliimamuutuste sektorileppe katvuse kavandatav laiendamine oleks oluline tulemus ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 27. istungjärguks („COP 27“), mis on kavas 7.–18. novembril 2022, kuna see võimaldaks ekspordikrediidiasutustel täita suuremat rolli rohepöörde toetamisel ja aidata kaasa Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisele. Samuti saavad sellest kasu ELi ettevõtjad tulevikku suunatud sektorites, millel on suur potentsiaal toetada ELi majanduskasvu ja töökohtade loomist.

Käesolev komisjoni ettepanek võtta vastu ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohane nõukogu otsus kliimamuutuste sektorileppe kohaldamisala laiendamise kohta on seotud komisjoni paralleelse ettepanekuga võtta vastu ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohane nõukogu otsus kokkuleppe ajakohastatud eeskirjades kokkuleppimise kohta (COM(2022) 456). Kokkuleppe ajakohastamise oluline osa on pikema tagasimaksetähtajaga tehingute (näiteks tehingud, mis kavandatakse kliimamuutuste kokkuleppe raames lubada) garantiipreemia alammäärade kohandamine. See on suunatud kliimamuutuste sektorileppe praeguste tingimustega seotud põhiprobleemi lahendamisele, kuna osalised on andnud märku, et praeguse paindlikkuse suhteliselt piiratud kasutamise oluline põhjus on olnud suured garantiipreemiad. Väljaspool tuuleenergiasektorit on tehtud seni vähe kliimamuutuste sektorileppega seotud tehinguid. Seetõttu on see muudatus oluline.

Kuna kokkuleppe ajakohastamise käigus pikendati maksimaalseid tagasimaksetähtaegu, on samuti vaja pikendada kliimamuutuste sektorileppe tagasimaksetähtaegu tagamaks, et see oleks jätkuvalt oluline stiimul kliimasõbralike tehingute tegemiseks.

Käesolev otsuse ettepanek ei hõlma kliimamuutuste sektorileppe neid sätteid, mis on seotud kliimamuutustega kohanemise projektidega. Neid käsitletakse eelmises ettepanekus (vt nõukogu 28. veebruari 2022. aasta dokument ST6650/22).

On asjakohane määrata kindlaks liidu seisukoht, sest kokkuleppe osaliste poolt vastu võetaval otsusel kliimamuutuste sektorilepet muuta on ELis õiguslikud tagajärjed (vt punkt 2.1 eespool).

3.Liidu nimel võetav seisukoht

Kliimamuutuste sektorileppe kohaldamisala kavandatav laiendamine võimaldaks suuremal hulgal osaliste kliimasõbralikul ekspordil kasutada selle sektorileppe soodsamaid tingimusi võrreldes kokkuleppe alusel kohaldatavate horisontaalsete eeskirjadega. See muudaks kliimamuutuste sektorileppe rohepöörde toetamise tõhusamaks vahendiks.

Võttes arvesse muudetud kliimamuutuste sektorileppe eesmärki ja eeldatavat positiivset mõju ELi kliimaeesmärkidele ning rohelise tehnoloogia ja majanduse arengule ELis, peaks liidu nimel võetav seisukoht olema toetada käesolevale otsusele lisatud ettepaneku eelnõu.

4.Õiguslik alus

4.1.Menetlusõiguslik alus

4.1.1.Põhimõtted

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud otsused, millega kehtestatakse „lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.

4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

Sektorileppe osaliste vastuvõetav akt on õigusliku toimega akt. Kavandatav õigusakt oleks liidu õiguse alusel siduv vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1233/2011 (mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ) artiklile 1, milles on sätestatud, et „[s]uuniseid, mis sisalduvad riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppes, kohaldatakse liidus. Kokkuleppe tekst on esitatud käesoleva määruse lisana.“

Seepärast on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

4.2.Materiaalõiguslik alus

4.2.1.Põhimõtted

ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatud akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab.