Sissejuhatus

Selles komisjoni talituste töödokumendis antakse vaheülevaade riigipõhiste soovituste rakendamise seisust eri liikmesriikides ja euroalal tervikuna. Ülevaates võetakse kokku viimasel kolmel aastal tehtud edusammud ja kirjeldatakse alates Euroopa poolaasta protsessi käivitamisest elluviidud peamisi reforme, ent tuuakse 2013. aastal vastuvõetud värskeimate soovituste valguses esile ka puudujäägid riigipõhiste soovituste rakendamises. Kuna enamikku suurematest probleemidest ei ole võimalik lahendada ühe aasta jooksul, antakse käesolevas lisas ülevaade eelkõige reformipüüdluste järjepidevusest. Tegemist on esialgse tehnilise analüüsiga. Lõpliku hinnangu esitab komisjon 2014. aasta riigipõhiste soovituste paketis, tuginedes riiklikele kavadele ja võttes arvesse makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames tehtud põhjalike analüüside tulemusi.

Teavet antakse ka nende riikide kohta, kes rakendavad makromajanduslikku kohandamisprogrammi (EL, IE, PT, CY, RO), ehkki kõnealustele riikidele ei ole lisaks kohandamisprogrammile tehtud eraldi riigipõhiseid soovitusi. Kohandamisprogrammi kohaldavate euroala riikide suhtes ei kohaldata mõningaid stabiilsuse ja kasvu paktist tulenevaid järelevalve- ja aruandluskohustusi ning enamik Euroopa poolaasta protsessist tulenevaid kohustusi on alates teise majanduse juhtimise paketi jõustumisest peatatud. Ülevaade antakse ka olukorrast Horvaatias, ehkki Horvaatiale ei ole seni veel ametlikke riigipõhiseid soovitusi antud.

Belgia

Riigi rahandus. Hoolimata konsolideerimispüüetest on Belgia eelarvepositsioon kõrge võlataseme tõttu murettekitav. Ehkki puudujääk on alates 2010. aastast järk-järgult vähenenud, on see endiselt suurem aluslepingutes ülempiiriks seatud 3 %-st. Belgia on kohustatud võtma 2013. aastal lisameetmeid. 2011. aasta lõpus algatatud pensionireformi raames on muudetud rangemaks vanuse ja tööstaažiga seotud nõudeid ennetähtaegselt tööturult lahkumise ja ennetähtaegselt pensionile jäämise puhul ning tugevdatud finantsstiimuleid töötatud aja pikendamiseks. Reformi toetatakse ka meetmetega, millega soodustatakse aktiivsena vananemist. Võttes arvesse probleemi ulatust, tundub, et riigi rahanduse pikaajaliseks kindlustamiseks tuleb võtta lisameetmeid ja viia ellu täiendavaid reforme. Ei ole veel selge, kuidas ühenduste uus pädevus pikaajalise hoolduse valdkonnas saaks parandada kulutasuvust.

Finantssektor. Belgia on võtnud oma pangandussektori stabiliseerimiseks meetmeid, millega on rekapitaliseeritud kõige viletsamas olukorras panku ja reformitud finantssektori järelevalveraamistikku. Paraku nõuab mõne panga finantsolukord, mis on küll paranemas, endiselt järelevalvet, eriti valitsemissektori tingimuslike kohustuste kõrget taset arvesse võttes.

Majanduskasv ja konkurentsivõime. Belgia on võtnud inflatsioonisurve vähendamise meetmeid, tugevdades konkurentsiasutuse volitusi ja sekkudes regulatiivselt energia- ja telekommunikatsiooniturgude toimimisse. Selle tulemusena on energiahinnad ja telekommunikatsiooniteenuste hinnad langenud ning üldine inflatsioon on vähenenud allapoole naaberriikide inflatsiooni taset. Tarvis on täiendavaid struktuurimeetmeid, eelkõige jaemüügi- ja kutseteenuste valdkonnas. Belgia on võtnud mõned meetmeid süvenevate palgaerinevuste vähendamiseks. 2013. ja 2014. aastaks on ette nähtud reaalpalkade külmutamine ning käima on lükatud tööandjate sotsiaalmaksete lineaarse ja sihikindla vähendamise protsess. Seiskunud on palgakujundusmehhanismi reform, mille eesmärk on hoida tulevikus ära palkade lahtisidumine tootlikkusest. Kuigi tugev teadusuuringute ja innovatsiooni süsteem on osaliselt kompenseerinud halvenevat kulupõhist konkurentsivõimet, tuleks Belgiale kasuks, kui ta laiendaks oma innovatsioonibaasi, parandaks kvalifitseeritud spetsialistide kättesaadavust ja soodustaks ettevõtlust. Võttes arvesse, et Belgia kasvuhoonegaaside prognoositud heitkogused on ettenähtud kogusest tunduvalt suuremad, peab riik hakkama rakendama rangemat poliitikat eelkõige transpordi- ja ehitussektoris. Ta peab seejuures kehtestama erinevate pädevate üksuste jaoks tõhusa jõupingutuste jagamise siseraamistiku.

Tööhõive ja sotsiaalpoliitika. Ehkki nihet tööjõumaksudelt majanduskasvu vähem kahjustavate maksude suunas ei ole veel toimunud, on sihtotstarbeliste meetmete abil vähendatud tööjõu maksukoormust ja mitmesuguste muude meetmete abil parandatud tööturu toimimist. Töötushüvitiste süsteemi reform aitab kiirendada hüvitiste taseme järkjärgulist alandamist. Teatavaid meetmeid on võetud praktika ja elukestva õppe suutlikkuse suurendamiseks. Riik peaks põhjalikumalt kaaluma seda, kuidas viia omavahel paremini vastavusse haridus- ja koolitustulemused ning nõudlus tööturul. Jätkata tuleks töötajate piirkondadevahelise liikuvuse parandamist. Konkreetseid meetmeid tuleks võtta noorte aina suureneva töötuse probleemi lahendamiseks ning sisserändaja taustaga inimeste integreerimiseks tööturule ja ühiskonda.

Bulgaaria

Riigi rahandus. Bulgaaria on võtnud ulatuslikke meetmeid riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks. Ta kõrvaldas 2011. aastal oma ülemäärase eelarvepuudujäägi ja saavutas 2012. aastal struktuurses plaanis oma keskpika perioodi eelarve-eesmärgi -0,5 % SKPst Bulgaaria valitsemissektori võlg on alla 20 % SKPst ja seega kuulub ta Euroopa Liidu madalaima võlatasemega riikide hulka. Bulgaaria on viimastel aastatel oma eelarveraamistikku kõvasti tugevdanud ning selle tulemusena on säilinud riigi eelarvedistsipliin ja suurenenud eelarvepoliitika usaldusväärsus. Tulude poolel valmistavad Bulgaariale endiselt probleeme puudujäägid maksueeskirjade täitmisel ja ebatõhus maksukorraldus. Pensionisüsteemi reformimisel on tehtud mõningaid edusamme, aga inimeste ennetähtaegse tööturult lahkumise vähendamiseks on tarvis teha veelgi rohkem jõupingutusi. Töövõimetuspensionide süsteemi kuritarvitamise piiramiseks seni konkreetseid meetmeid võetud ei ole. Tervishoiusektori reformid on pidurdunud vähese haldussuutlikkuse tõttu.

Majanduskasv ja konkurentsivõime. Uuendatud on riigihankeid reguleerivaid õigusakte, ent suurendada tuleb veel haldussuutlikkust ja parandada tuleb eeskirjade jõustamist. Hilinenud makseid käsitlevatesse eeskirjadesse hiljuti tehtud muudatused aitavad parandada üldist ettevõtluskeskkonda. Samasugust mõju avaldaks ka maksejõuetusmenetluste kavandatud reform, mille valitsus peab veel käima lükkama. Bulgaaria peab tegema rohkem jõupingutusi oma kohtusüsteemi reformimiseks. Riigi transporditaristut on viimastel aastatel parandatud, aga selle tõhustamiseks on endiselt palju mänguruumi. Sama kehtib ka vee- ja jäätmesektori kohta. Siin peab Bulgaaria suurendama asjaomaste reguleerivate asutuste haldussuutlikkust. Energeetikasektoris tuleb edaspidi ellu viia ulatuslikke reforme, et viia sektor vastavusse energia siseturuga ja suurendada sektori tõhusust.

Tööhõive ja sotsiaalpoliitika. Bulgaarias on tööhõive määr keskmisest madalam ja tööpuudus aina suureneb. Samuti iseloomustavad riigi tööhõivet suured erinevused eri piirkondades ja erinevates rahvastikurühmades. Tööturuasutuste tõhususe parandamiseks ja noorte tööhõive suurendamise tulemuslike meetmete rakendamiseks on tarvis reforme. Samuti on tarvis parandada Bulgaaria haridussüsteemi üldist kvaliteeti ja tulemusi. Selle valdkonna reforme valmistatakse praegu ette, aga nende vastuvõtmine ja rakendamine viibib. Valitsus on astunud samme sotsiaalmaksete alammäärade mõju vähendamiseks, aga need jõupingutused on seiskunud, kuna kogu süsteem tuleks kõigepealt põhjalikult läbi vaadata, ja seda seni tehtud ei ole.

Tšehhi Vabariik

Riigi rahandus. Tšehhi Vabariik on astunud samme selleks, et korrigeerida 2013. aastaks valitsemissektori ülemäärane eelarvepuudujääk. Eelarve konsolideerimise kvaliteedi parandamiseks tuleb siiski teha täiendavaid jõupingutusi. 2010.–2012. aastal toimus järsk kumulatiivne langus majanduskasvu soodustavates kulutustes, näiteks riiklikes investeeringutes. See ja struktuurifondide kasutamise vähene suutlikkus seab ohtu pikaajalise majanduskasvu väljavaated. Lisaks on avaliku sektori kulutuste tõhustamisel saavutatud vaid piiratud edu. Vastu on võetud reformid maksueeskirjade täitmise ja maksude kogumise parandamiseks, aga spetsiaalse maksukogumise asutuse loomine on edasi lükkunud ja selle loomisega ei lahene täielikult maksumaksmisega kaasneva suure halduskoormuse probleem. Suurendatud on teatavaid kaudseid makse, nimelt käibemaksu ja aktsiisimakse. Maksustamist tuleks selgemalt nihutada tööjõult majanduskasvu vähem kahjustavatele valdkondadele, samuti tuleks veelgi rohkem vähendada erinevusi töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate kohtlemise vahel. 2011. aasta pensionisüsteemi reform on aidanud parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, aga selles valdkonnas tuleb teha veel täiendavaid jõupingutusi.

Majanduskasv ja konkurentsivõime. Tšehhi ettevõtjatele valmistab endiselt suuri probleeme avaliku halduse vähene tõhusus. Riigi ametiasutused on võtnud meetmeid korruptsiooni vastu võitlemiseks ja koostanud järjest kaks korruptsioonivastast strateegiat. Paraku ei ole nende rakendamine andnud piisavalt tulemusi: mõningaid põhimeetmeid, näiteks riigihangete seadust on rakendatud osaliselt, samas kui muud meetmed, näiteks kauaoodatud avalike teenistujate seadus, on seni rakendamata. Tšehhi Vabariigi pikaajalise konkurentsivõime seisukohast on äärmiselt oluline parandada kohustusliku üldhariduse ja kõrghariduse kvaliteeti. Kohustusliku üldhariduse valdkonnas on ettevalmistamisel teatavad ELi rahastatavad meetmed, ent kõrgharidusreformi elluviimisel seni edusamme tehtud ei ole.

Tööhõive ja sotsiaalpoliitika. Ehkki riik tunnistab, et väikeste lastega naiste ja ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade tööjõus osalemise määr ei ole optimaalne, on olukorra parandamiseks seni vaid vähe tehtud. Valitsuse ettepanek võtta vastu uus lastehoiuteenuste osutamise seadus ning võimaldada maksusoodustusi lastehoiuteenuste pakkujatele ja neid teenuseid kasutavatele peredele, on samm õiges suunas, aga see aitab kõnealust probleemi vaid osaliselt lahendada. 2011. aastal võeti vastu tööhõiveametite reform, mida sellest ajast alates ka rakendatakse. Seda, kas võetud meetmed on piisavad tagamaks, et asjatundlike töötajate ja sobivate vahenditega varustatud tööhõiveametid suudavad tõepoolest pakkuda tööotsijatele tõhusat ja hästisuunatud abi, tuleb alles hinnata.

Taani

Riigi rahandus. Taani eelarvepuudujääk väheneb 2013. aastal prognoosi kohaselt 1,7 %-ni SKPst. Riigi rahanduse positiivsed väljavaated tulenevad osaliselt ühekordsetest meetmetest, osutades sellele, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse nõuetest kaugemalemineva range eelarvepoliitika järgimine on aidanud kindlustada usalduse Taani majanduspoliitika vastu ja katta vananeva elanikkonnaga seotud kulutusi.

Finantssektor. Risk, mis tulenes finantsstabiilsusele Taani kodumajapidamiste suurest võlakoormast, tundub olevat maandatud. Valitsus ja finantssektor on võtnud möödunud aastal selle probleemiga toimetulemiseks asjakohaseid meetmeid. Meetmete soovitud mõju tagamiseks tuleb aga nende rakendamist tähelepanelikult jälgida. Seni ei ole kaalutud muudatuste tegemist omandi maksustamises, et vähendada moonutusi ja tugevdada vastutsüklilisi omadusi.

Majanduskasv ja konkurentsivõime. Nõrga sisemaise konkurentsi tõttu on Taanis kaupade ja teenuste hindadel suured lisandid. 2012. aastal esitles valitsus selle probleemi lahendamiseks sobivaid meetmeid sisaldavat konkurentsipaketti. Lisaks analüüsib tootlikkuskomisjon praegu seda, millised on tootlikkuse aeglase kasvu põhjused Taani majanduses, ja kuidas mõjutab tootlikkust konkurentsi nõrk tase Taani teenustesektoris. Komisjoni töö tulemusi oodatakse enne 2013. aasta lõppu ja nende põhjal on kavas välja töötada asjakohased poliitikameetmed.

Tööhõive ja sotsiaalpoliitika. Taani on tööjõu pakkumise suurendamiseks reforminud ennetähtaegse vanaduspensioni ja töövõimetuspensioni süsteemi ning subsideeritud töö (paindliku töö) skeeme. Rohkem tuleb jõupingutusi teha nende inimeste tööalase konkurentsivõime suurendamiseks, kes paiknevad n-ö tööturu äärealal. Selliste inimeste hulka loetakse madala kvalifikatsiooniga töötajad ning vähenenud töövõime ja sisserändaja taustaga inimesed. Taani valitsus on võtnud olukorra parandamiseks meetmeid, eelkõige toonud aktiivsetes tööturumeetmetes rohkem esile koolitus- ja haridusaspekti, millest peaksid kasu saama ka kõnealused rühmad. Moodustatud on kaks eksperdikomiteed, kelle ülesandeks on aidata parandada aktiivseid tööturumeetmeid nii kindlustatud kui ka kindlustamata töötajate jaoks. Heaks on kiidetud alghariduse ja põhihariduse ülemise astme reform, mida on kavas rakendada 2014.–2015. õppeaastal. Samuti on tehtud ettepanek reformida kutsehariduse ja -koolituse süsteemi ning asjaomane reform peaks jõustuma 2015. aasta augustiks. Lisaks on peagi kavas reformida kolmanda taseme hariduse süsteemi.

Saksamaa

Riigi rahandus: Pärast puudujääki, mis oli 2009. ja 2010. aastal suurem kui ülempiiriks seatud 3 % SKP-st, on Saksamaa eelarvepositsioon nüüdseks hea. 2012. aastal jõudis valitsemissektori eelarve väikesesse ülejääki ja täitis keskpika perioodi eelarve-eesmärgi. Viimastel aastatel on Saksamaa suurendanud kulutusi haridusele ja teadustegevusele, kuid vajaks selles valdkonnas edasisi jõupingutusi. Saksamaa suurendas avaliku sektori kulutuste tõhusust tervishoiu ja pikaajalise hoolduse valdkonnas, samuti suurendati teataval määral maksusüsteemi tõhusust. Samme on astutud põhiseaduse kohase tasakaalus eelarve nõude („võlapiduri”) rakendamiseks, kuigi enamikes liidumaades ei olnud konkreetsed rakenduseeskirjad veel kättesaadavad.

Finantssektor: Saksamaa on tugevdanud reguleerivat ja järelevalveraamistikku finantssektoris ning astunud samme õigusaktide vastavusseviimiseks ELi reguleeriva raamistikuga. Komisjoni otsused riigiabi kohta on tinginud liidumaade pankade restruktureerimise, kuid Saksamaa peab võtma edasisi meetmeid konsolideerimise toetamiseks pangandussektoris.

Majanduskasv ja konkurentsivõime: Saksamaa on võtnud meetmeid, et parandada tingimusi elektrivõrgu laiendamise kiirendamiseks ning on alustatud energiavõrgu haldamise koordineerimist naabruses asuvate ELi liikmesriikidega. Viimaste aastate jooksul on Saksamaa teinud vähe jõupingutusi konkurentsi tagamiseks raudteeturgudel ning on teinud mõningaid reforme teenussektorite avamiseks, näiteks professionaalsete teenuste ja käsitöönduse valdkonnas. Hiljuti võttis Saksamaa vastu õigusliku reformi, et parandada konkurentsiõiguse jõustamist.

Tööhõive ja sotsiaalpoliitika: Saksamaa on teinud edusamme pikaajalise töötuse vähendamisel, kuid neid võiks olla veelgi rohkem, et ära kasutada tööjõupotentsiaali demograafiliste muutuste taustal. Peretoetuse meetmete üldise hinnangu kohaselt tuleb valitsusel võtta meetmeid, et kõrvaldada rahalised stiimulid, mis ei motiveeri leibkonna teist palgasaajat töötama. Saksamaa on suurendanud lastehoiuteenuste pakkumist ja on teinud mitu algatust, et toetada varajast keeleõpet ja parandada laste lugemisoskust, et tegeleda välismaise päritoluga laste koolist varajase väljalangemisega (mis on kaks korda kõrgem kui riigi keskmine). Viimastel aastatel on palgad märkimisväärselt suurenenud. Hoolimata pensionifondi tegelike sissemaksete poolautomaatsest vähendamisest püsib tööjõu maksukoormus kõrge, eriti madalate sissetulekute puhul.

Eesti

Riigi rahandus: Eesti eelarvepositsioon on tugev ja püsib stabiilsuse ja kasvu pakti piires. Eesti eelarvestrateegia põhieesmärk on tagada tasakaalustatud majanduskasvu toetav jätkusuutlik eelarvepoliitika. Keskpika perioodi eelarve-eesmärk on struktuurne ülejääk, mis saavutati 2012. aastal. Esitatud on uus õigusakti ettepanek, et tagada majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu nõuete täitmine ja muuta ametlikuks juba olemasolev, kuid seni veel enamasti mitteametlik (struktuurse) eelarvetasakaalu reegel keskpikaks perioodiks. Eestil tuleb siiski võtta konkreetseid meetmeid, et tugevdada olemasolevate mitmeaastaste kulureeglite ja ülemmäärade siduvat iseloomu.

Majanduskasv ja konkurentsivõime: Eesti on 2008.-2009. aasta kriisist kiiresti välja tulnud. Kuigi SKP kasv on aeglustunud, on Eesti tulemused üle ELi keskmise. Samuti parandab Eesti oma positsiooni rahvusvahelises väärtusahelas ja teadmistemahukates majandusharudes ning saab kasu suurematest investeeringutest teadus- ja arendustegevusse. Ekspordimahu vähenemine ja tööjõu ühikulu märkimisväärne suurenemine viitasid juba 2012. aastal konkurentsivõime teatavale vähenemisele. 2013. aasta esimesel poolel, kui majanduskasv aeglustus ja tööhõive suurenes, vähenes tootlikkuse kasv majanduses ja palgakasv hoogustus märkimisväärselt, mis omakorda vähendas konkurentsivõimet veelgi. Erilist tähelepanu tuleb pöörata sellele, et haridussüsteem võtaks rohkem arvesse tööturu vajadusi; samuti tuleb hoida kontrolli all palkasid, et need ei ületaks tootlikkuse kasvu. Valitsus on algatanud mitmeid reforme, näiteks põhi- ja keskkoolide võrgustiku ning kutse- ja kõrghariduse reformid; samuti on ettevalmistamisel kauaoodatud elukestva õppe strateegia. Nende reformide mõju on aga nähtav keskpikas ja pikas perspektiivis pärast seda, kui reformid on lõplikult ellu viidud.

Tööhõive ja sotsiaalpoliitika: Eesti tööturg on 2008.–2009. aasta kriisist kiiresti toibunud. Kuigi majandus kasvas 2013. aastal veidi aeglasemalt, leiab majanduskasvu jätkudes rohkem töötuid endale töö ja reaalpalgad suurenevad. Püsiv noorte ja pikaajaline töötus, oskuste mittevastavus tööturu nõudlusele ning kroonilisest haigusest või terviseprobleemidest tulenevad tööjõukaotused on siiski jätkuvalt põhiline mureallikas. Lastehoiuvõimaluste jätkuva nappuse tõttu viivitavad vanemad, eriti naised tööturule naasmisega, mis takistab neil täiel määral tööturul osalemast. Valitsus püüab neid probleeme lahendada mitme reformieelnõuga, näiteks töövõimeskeemi reform, mis tulevad aga veel enne lõplikult vormistada ja parlamendile heakskiitmiseks esitada. Kohalike omavalitsuste fiskaalvõimekuse ja haldussuutlikkuse mittevastavus neile pandud kohustustele avaldab negatiivset mõju kohalikul tasandil osutatavate teenuste tõhususele ja kvaliteedile enamikes sektorites, sealhulgas pikaajaline hooldus, peredele suunatud toetusteenused, haridus ja transport; sama kehtib ka kohaliku tasandi toetusmeetmete kohta, mida on vaja tõhusa tervishoiuteenuse osutamiseks. Nende probleemide lahendamiseks vajalikes reformides ei ole veel kokkuleppele jõutud. Eelkõige on viivitatud regionaalarengu strateegia esitamisega valitsusele, kuigi kohaliku tasandi avaliku halduse tõhustamise tegevuskava on väljatöötamisel.

Iirimaa

Riigi rahandus: Iirimaa on kogu makromajandusliku kohandamisprogrammi jooksul rangelt järginud peamisi eelarve-eesmärke. 2013. aasta puudujäägiks prognoositakse 7,4 % SKP-st, mis on veidi väiksem kui kohandamisprogrammi ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 7,5 %-ne ülemmäär. Valitsemissektori võlg protsendina SKP-st püsib kõrge ja jõuab 2013. aastal kõrgeimale tasemele, kuid peaks seejärel tänu konsolideerimisele ja SKP suuremale kasvule hakkama taas vähenema. Eelarveraamistiku reform on käinud käsikäes ELi tasandi edusammudega, kuid kulutuste raamistikku, andmeesitust ja läbipaistvust tuleb veelgi parandada.

Finantssektor: Riigi peamiste pankade finantsvõimenduse vähendamine ja restruktureerimine on sujunud edukalt, kuigi teha on veel palju. Hiljutised jõupingutused on olnud suunatud hüpoteeklaenuvõlgasid käsitleva jätkusuutliku lahenduse väljatöötamisele ja selle eesmärkide saavutamisele, pöörates samuti tähelepanu muudele viivislaenudele ja tõhustades õiguslikku ja reguleerivat raamistikku (füüsilise isiku maksejõuetuse ja sundtäitmise raamistikud, tegevusjuhend hüpoteeklaenuvõlgade korral ja krediidiregister). Pankade bilansside põhjalik hindamine, mis tuleb läbi viia enne 2014. aastal tehtavaid ühtse järelevalvemehhanismi kohaseid stressiteste, on praegu käimas ja viiakse lõpule novembri lõpuks.

Majanduskasv ja konkurentsivõime: Prognooside kohaselt on SKP reaalkasv 2013. aastal tagasihoidlik, püsides 0,3 % juures. 2014. aastaks prognoositakse juba 1,7 %-list reaalkasvu. Vaatamata tööhõive suurenemisele on see kooskõlas madala eratarbimise ja sissetulekutega 2013. aasta esimesel poolel, võttes arvesse kodumajapidamiste pidevat finantsvõimenduse vähendamist ja suuri tagavarasääste. Tööturu väljavaated on siiski paranemas, mis peaks lõppkokkuvõttes suurendama sisenõudlust ja majanduskasvu. Mõne Iirimaal toodetava peamise farmaatsiatoote patent aegub käesoleval aastal, mis on endaga kaasa toonud ekspordi ja impordikasvu aeglustumise. Prognooside kohaselt püsib hinnasurve madal, võttes arvesse suuri kasutamata tootmisvõimsusi ja eelarvemeetmete piiratud inflatsioonilist mõju.

Tööhõive ja sotsiaalpoliitika: Struktuurireformid on parandanud majanduse põhinäitajaid, kuid mõned probleemid ei ole veel lahendust leidnud. Hiljutiste reformidega keskenduti aktiveerimismehhanismide tugevdamisele, pakkudes tööotsijatele (eriti pikaajalistele töötutele ja noortele) sügavamat ja laiemat tuge ning parandades haridus- ja koolitusprogrammide asjakohasust ja tulemusi, et tugevdada ümberõpet ja oskuste täiendamist. Töö nende teenuste kasutuselevõtu kallal ei ole veel lõppenud. Programmi raames tehtavate muude reformide eesmärk on kulude vähendamine ja tervishoiuteenuste tõhususe suurendamine, veesektori reform ja õigusteenuste kulude vähendamine suurema konkurentsi kaudu.

Kreeka

Riigi rahandus: Kreeka täidab edukalt majanduse teist kohandamisprogrammi, välja arvatud mõned hilinenud meetmed. Kreeka rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks on võetud tähtsaid meetmeid. Viimased eelarvearengud on laias laastus olnud graafikus. Samas tuleb teha edasisi jõupingutusi esmase eelarvetasakaalu saavutamiseks 2013. aastal ja eelarvepositsiooni edasiseks parandamiseks.

Peamised prioriteedid on avaliku sektori tulude suurendamine ja tulude haldamise reform; samuti on vaja märkimisväärseid jõupingutusi, et muuta hiljuti loodud poolautonoomne tulude haldamine täielikult toimivaks ja parandada selle tulemuslikkust. Avaliku halduse reform jätkub, mille raames jätkuvad muu hulgas ka arutelud inimressursside strateegia, liikuvusprogrammi arengu ja palgaastmestiku rakendamise üle, et tagada palkade jätkusuutlikkus. Tervishoiu ja avaliku sektori finantsjuhtimise valdkonnas on ellu viidud mitu tähtsat struktuurireformi. Põhjalikke reforme on aga endiselt vaja paljudes muudes valdkondades.

Finantssektor: Erastamisprogrammi tuleb kindlameelselt ja mõjusalt jõustada. Nelja peamise panga rekapitaliseerimine on lõpule viidud.

Majanduskasv ja konkurentsivõime: Makromajanduslik väljavaade näitab esimesi taastumise märke ning 2014. aasta majanduskasvuks prognoositakse 0,6 %. Pärast mitmeaastast majanduslangust aeglustus majanduslangus 2013. aasta esimesel poolel ja võis näha esimesi märke selle kohta, et majandustsükli põhi oli saavutatud. Kuigi väiksemad tööjõu ühikukulud ja edukad tööturureformid parandavad kulude konkurentsivõimet, tuleb käimasolevaid tooteturureforme kiirendada ja tugevdada. Makromajanduslik kohandamisprogramm keskendub struktuurireformidele, mida on vaja investeeringute, töökohtade arvu ja tootlikkuse suurendamiseks õigete tingimuste loomiseks, kui majandustsükkel ükskord muutub. Peamised reformid tõhusa ja konkurentsivõimelise ettevõtluskeskkonna edendamiseks, kohtusüsteemi reformimiseks, tõhusa võrgutööstuse ja teenuste arendamiseks ning reguleeritud kutsealade avamiseks on edenenud kooskõlas programmi kohustustega, kuid poliitikaotsused seisavad alles ees.

Tööhõive ja sotsiaalpoliitika: Võitlus töötusega jääb endiselt prioriteediks. Kreeka on ellu viinud ambitsioonikad tööturureformid ning nüüd tuleb tegeleda tööhõive tegevuskava nelja sambaga: riiklike ehitustööde programm, noortele pakutav väljaõpe (nn vautšerisüsteem), riiklike tööturuasutuste reform ning kutsehariduse ja praktikavõimaluste tugevdamine. Kreeka otsib praeguste eelarvevõimaluste piires võimalusi sotsiaalse kindlustunde parandamiseks, näiteks töötades pikaajaliste töötute jaoks välja töötusabikava ja luues 2014. aasta jaanuariks tagatud miinimumsissetulekukava (katseprojekti raames).

Hispaania

Riigi rahandus: Hispaania on võtnud kohustuse korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2016. aastaks. Pensionisüsteemi reform kulgeb edukalt. 2011. aastal otsustati järk-järgult tõsta seadusjärgset pensioniiga ja pikendada täispensioni saamiseks vajalikku sissemaksete tegemise perioodi. 2013. aasta märtsis kärbiti võimalusi ja stiimuleid jääda pensionile ennetähtaegselt ja osaliselt. Käesoleva aasta lõpuks kavatsetakse vastu võtta pensionisüsteemi jätkusuutlikkuse teguri reguleerimise seadus. Riigi rahanduse juhtimist on tugevdatud. Parandatud on piirkondlike eelarvete läbipaistvust ja kontrolli. Aasta lõpuks on kavas asutada sõltumatu fiskaalinstitutsioon. Maksevõlgnevused on kaotatud ja võetud on meetmeid tulevikus maksete hilinemise vältimiseks. Aasta lõpuks võetakse vastu seadus, millega lõpetatakse riigihankelepingutes inflatsioonile vastav indekseerimine. 2012. aastast alates võetakse meetmeid, et suurendada tarbimis- ja keskkonnamaksude suhtelist osakaalu maksukoormuses, parandada maksukohustuse täitmist ning vähendada üksikisikute ja ettevõtete tulumaksustamisel laenudele ettenähtud maksusoodustusi. Siiski on vaja teha täiendavaid jõupingutusi. Juulis loodi sõltumatu eksperdirühm, et valmistada ette kogu maksusüsteemi läbivaatamist.

Finantssektor: 2014. aasta jaanuaris jõuab lõpule finantssektorit hõlmav programm, mis on kulgenud kavakohaselt. Horisontaalsed poliitilised nõuded on peaaegu täidetud ning riigiabi saanud pankade ümberkorraldamist jätkatakse. See on tugevdanud Hispaania pangandussektori juhtimis-, regulatiiv- ja järelevalveraamistikku.

Majanduskasv ja konkurentsivõime: Töökohtade loomist takistavad ettevõtluskeskkonna puudused, nagu siseturu killustatus ja turuletuleku tõkked teenustesektoris. Hispaania siseturu toimimise parandamiseks on parlamendile esitatud sellekohase õigusakti ettepanek (turu ühtsuse seadus). Toimuvad arutelud kutseteenuste reformi seaduse eelnõu esimese versiooni üle, kuid seda ei suudeta lõpetada ettenähtud tähtajaks. Hiljuti võeti vastu ettevõtlusseadus, mis on parandanud ettevõtete maksejõuetuse raamistikku ja suurendanud teatud liiki ettevõtlusvormide paindlikkust. 2012. aastal käivitati meetmed jaekaubandussektori avatuse ja eluaseme üürituru tõhususe suurendamiseks. 2012. aasta meetmete jätkuks esitasid ametiasutused 2013. aasta juulis õigusaktide pakme, mille eesmärk on ümber korraldada elektrisektor ja kõrvaldada pikaajaline elektrienergia tariifipuudujääk. On vaja täiendavaid jõupingutusi, et kõrvaldada konkurentsialased puudujäägid transpordisektoris. Hispaania avaliku halduse reformi edendamiseks esitas valitsus 2013. aasta veebruaris kohaliku halduse ümberkorraldamise seaduse eelnõu, mille parlament peaks vastu võtma veel enne 2013. aasta lõppu, ning on alustanud veelgi ulatuslikuma avaliku halduse reformi ettevalmistamist.

Tööhõive- ja sotsiaalpoliitika: Tundub, et 2010. ja 2011. aasta reforme jätkavad, kuid veelgi ulatuslikumad 2012. aasta tööturu reformid ja tööturu osapoolte sama aasta kokkulepe on aidanud suurendada tööturu paindlikkust, Selle mõju hinnata on siiski liiga vara. Jätkatakse aktiivse tööturupoliitika teostamist ning arendatakse seoseid passiivse tööturupoliitikaga. Kuid poliitika tulemused ei ilmne nii ruttu kui loodetud ning rakendamise tulemuslikkus võib väheneda ka riigivalitsuse ja autonoomsete piirkondade tegevuse koordineerimise käigus. Meetmeid võetakse vastavalt noorte ettevõtluse ja tööhõive strateegiale, mille eesmärk on suurendada noorte tööhõivet. Reformid on käimas ka kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas. Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks on võetud liiga vähe meetmeid.

Prantsusmaa

Riigi rahandus: Hoolimata märkimisväärsest konsolideerimisest, et vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki 2012. aastaks 4,8 %-ni SKP-st (2009. aastal 7,5% SKP-st), ei suutnud Prantsusmaa loodetust halvemate majandustulemuste tõttu ülemäärast eelarvepuudujääki 2013. aastaks korrigeerida ning nõukogu andis talle selleks kaks lisa-aastat. Ei ole selge, kas kavandatud detsentraliseerimisreform toob endaga kaasa märkimisväärse kokkuhoiu valitsemissektoris tervikuna. Loodetakse, et 2013. aasta pensionireform aitab kaasa pensionisüsteemi pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamisele, kuid see ei pruugi olla piisav keskpika perioodi jooksul. Kavandatavad meetmed keskenduvad peamiselt tulude poolele, eriti nii töötajate kui ka tööandjate sotsiaalkindlustusmaksete suurendamisele. Samuti hõlmab 2013. aasta reform vaid üldist pensionikava, kuid erikavade täielik läbivaatamine on vähene.

Majanduskasv ja konkurentsivõime: Mõned meetmed on võetud maksusüsteemi tõhususe suurendamiseks, vähendades selleks valitud maksukulusid. Samuti rakendati meetmeid võlgnevuse vähendamiseks äriühingute maksustamises. 2013. aastal kehtestatud ajutise 10 %-lise käibemaksumäära eesmärk on maksusüsteemi lihtsustamine, kuid see ei vähenda ebatõhusust (nt vähendatud maksumäär restoranidele). Prantsusmaa on võtnud meetmeid ka konkurentsivõime parandamiseks, kehtestades maksusoodustuse konkurentsivõime ja tööhõive edendamiseks 2013. aastal. Vähe meetmeid on võetud konkurentsivõime suurendamiseks reguleeritud sektorites. Võrgutööstuses vähendab NOME-määrus energiaturule sisenemise takistusi ning reform raudteesüsteemi tõhususe suurendamiseks on käimas.

Tööturg: 2013. aasta juunis vastu võetud seadus töökohtade tagamiseks on tööjõuturu toimimise parandamiseks võetud samm. Eriti käsitletakse selles elukestva õppe halba kättesaadavust. Meetmeid võeti ka eakamate ja noorte tööhõive toetamiseks, eriti subsideeritud töö ja praktikavõimaluste pakkumise kaudu, kuigi täpsed tulemused ei ole veel teada. Viimasel ajal on tuleviku töökohtade programm tulemuslikult toetanud madala kvalifikatsiooniga noorte töövõimalusi, kuid nn põlvkondade lepingul on ette näidata vähe tulemusi. Ajavahemikul 2012-2013 viidi läbi ka riiklike tööturuasutuste reform. Tööturu killustatust käsitleti osaliselt selliselt, et suurendati tööandjate sotsiaalkindlustusmakseid vähem kui kolm kuud kehtivate lepingute puhul, et vähendada lühiajaliste lepingute osakaalu. Konkurentsivõime säilitamiseks on miinimumpalga tõus olnud piiratud, tuues mängu palkade indekseerimise valemi. Sotsiaalpartnerid on peagi alustamas töötushüvitiste süsteemi käsitlevaid läbirääkimisi. Võttes arvesse töötuse taset, on tööjõukulude vähendamiseks vaja edasisi struktuurireforme.

Horvaatia

Kuna Horvaatia ühines Euroopa Liiduga 1. juulil 2013, on tema osalus 2013. aasta Euroopa poolaasta protsessis vabatahtlik ja teavituslikku laadi. Horvaatia esitas 2013. aasta aprillis sel eesmärgil oma majandusprogrammi. Komisjon hindas seda programmi oma talituste töödokumendis kvalitatiivselt ning jõudis järeldusele, et vaatamata teatavatele edusammudele tuleb riigil endiselt lahendada väga olulisi eelarve- ja struktuuriprobleeme. Riigipõhiseid soovitusi Horvaatiale ei esitatud.

Riigi rahandus. Viimastel aastatel on Horvaatia eelarveraamistikku reformitud ja peagi on jõustumas kolm keskse tähtsusega õigusakti: i) eelarveseadus (2009), ii) eelarvepoliitilise vastutuse seadus (2011) ja iii) valitsuse otsus eelarvepoliitika komitee moodustamise kohta (2011). Tulude poolel on Horvaatia võtnud meetmeid maksustamise nihutamiseks tööjõult majanduskasvu vähem kahjustavatele allikatele ning maksueeskirjade täitmise parandamiseks, võideldes maksudest kõrvalehoidumise vastu ja tõhustades maksukorraldust. Kulude poolel on tehtud algatusi sotsiaalkaitsele ja pensionitele tehtavate kulutuste tõhususe ja jätkusuutlikkuse läbivaatamiseks. Horvaatia ametiasutuste andmetel oli riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk 2012. aastal 5,0 % SKP-st. Eelarve kassapõhine puudujääk 2013. aasta esimesel üheksal kuul oli peaaegu 4,0 % SKP-st ehk suurem kogu aastaks kavandatud näitajast (3 %). Alates 2009. aastast on valitsemissektori koguvõlg kiiresti kasvanud, jõudes 2012. aastal 55,5 %-ni, ning prognooside kohaselt kasvab see veelgi.

Majanduskasv ja konkurentsivõime. Horvaatia majanduse kasvupotentsiaali mõjutavad negatiivselt madalakvaliteediline ettevõtluskeskkond, ebatõhus kohtusüsteem ja konkurentsi puudumine peamistel turgudel. Horvaatia on viimastel aastatel võtnud õiguslikke, institutsioonilisi ja praktilisi meetmeid halduskoormuse vähendamiseks ja investeerimise elavdamiseks. Võetud on mõningaid esimesi meetmeid avaliku halduse ajakohastamiseks, kohtusüsteemi tõhususe suurendamiseks ja ennetusmehhanismide rakendamiseks avaliku sektori korruptsiooni vastases võitluses, aga suurema haldus- ja justiitssuutlikkuse saavutamiseks on tarvis teha veelgi rohkem. Puuduliku õigusraamistiku tõttu rahastatakse teadus- ja arendustegevust ainult vähesel määral. Uus innovatsioonistrateegia ja aruka spetsialiseerumise strateegia on selles suunas tehtavad asjakohased sammud.

Tööhõive ja sotsiaalpoliitika. Horvaatia tööturu potentsiaal on suures osas kasutamata ning noored, pikaajalised töötud, eakamad inimesed ja naised on tööturul on eriti ebasoodsas olukorras. Aktiivsete tööturumeetmete mõju on viimasel ajal suurenenud, aga meetmete tulemuslikkust tuleb veel hinnata. Selleks et parandada viletsaid tööturunäitajaid, on Horvaatia vastu võtnud esimesed muudatused oma tööõiguses, eelkõige tööhõive kaitset käsitlevates õigusaktides. Praegu on ettevalmistamisel tööõiguse muudatuste teine etapp, mille raames on oodata tööhõive kaitset käsitlevate õigusaktide põhjalikumat muutmist, ning käsil on ka ulatusliku pensionireformi ettevalmistamine. Kodanike sotsiaalne olukord üha halveneb ja kolmandik riigi elanikkonnast elab vaesuse ohus. Palju saab ära teha sotsiaalkindlustussüsteemi tõhustamiseks ja selliste takistuste kõrvaldamiseks, mis muudavad teatavate elanikkonna rühmade jaoks keeruliseks tööturule tuleku. Sotsiaalkindlustussüsteemi reformile moodustavad laia põhja 2011.–2016. aasta sotsiaalkindlustusstrateegia ja uued sotsiaalhoolekande seadused, aga meetmete mõju sõltub nende tegelikust rakendamisest.

Itaalia

Riigi rahandus: 2011. aastal alanud eelarve konsolideerimisega kaasnes ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine. Valitsemissektori võlg on siiski jätkuvalt suureks koormaks. Stabiilsus- ja majanduskasvupakti tingimuste range täitmise tagamiseks on eelarvesuundumuste hoolikas järelevalve seetõttu põhjendatud. Maksusüsteemi reform toimub jätkuvalt ebaühtlaselt. 2013. aastal vähendati poole võrra peamise elukoha suhtes kohaldatavat maksu ning see kavatsetakse 2014. aastal asendada uue kohalike teenuste maksuga. Kõnealuse uue maksu nõuetekohane kujundamine ja katastriväärtuste läbivaatamine on omandi õiglase maksustamise ja maksusüsteemi tõhususe seisukohast väga olulise tähtsusega. Vaatamata eelnevatele ja 2014. aastaks välja kuulutatud meetmetele on tööjõu ja kapitali maksustamise määr Itaalias endiselt kõrge.

Finantssektor: Itaalia pangandussektori tugevdamiseks teostas Itaalia Pank varade kvaliteedi suunatud hindamise, mis on positiivne samm, kuigi valimisse kuulus piiratud arvul panku. Lisaks sellele tehti äriühingute rahastamisele juurdepääsu mitmekesistamiseks ettepanek suurendada omakapitali toetussüsteemi. Positiivsed muutused pankade üldjuhtimises on olnud siiski piiratud.

Majanduskasv ja konkurentsivõime: Teatavaid meetmeid võeti halduskoormuse vähendamiseks, õigusaktide lihtsustamiseks ning ettevõtluskeskkonna parandamiseks. Meetmeid võeti ka avaliku halduse reformimiseks, kohtusüsteemi tõhususe edendamiseks ning ELi vahendite haldamise parandamiseks, mis nõuab siiski seadusandlikke järelmeetmeid ning mida tuleks edasi arendada. Teostati mõningaid teenustesektoris konkurentsi edendavaid reforme, kuid eksisteerib rakendamisega seotud ohte, seda eelkõige seoses kutseteenustega. Pärast seda kui konstitutsioonikohus tunnistas 2012. aastal kehtetuks turu avamist käsitlevad sätted, tuleb kohaliku tasandi avalike teenuste pakkumismenetluse suhtes võtta järelmeetmeid. Võrgutööstustega seoses võetakse meetmeid turulepääsu tingimuste parandamiseks, eelkõige gaasi- ja transpordisektoris, kuid energiahinnad on jätkuvalt väga kõrged ning infrastruktuuri ajakohastamine kogu riigis on endiselt suureks probleemiks.

Tööhõive ja sotsiaalpoliitika: Jäikus ja killustatus on Itaalia tööturgu iseloomustavad struktuuritegurid. Nimetatud probleemide lahendamiseks kiideti 2012. aastal heaks reform, mis hõlmas ebatüüpiliste lepingute piiranguid, uusi töölt vabastamise eeskirju ning ühtset töötushüvitiste süsteemi. Rakendamine on siiski aeglane, seda näiteks riikliku tööturuasutuse moderniseerimise puhul. Selleks et viia palgad tootlikkusega paremini vastavusse, saavutati 2012. aastal kokkulepe, millega kaasnes ka maksude vähendamine, ning mille suhtes tuleb kohapeal võtta järelmeetmeid. Noorte ja naiste töötus on jätkuvalt tõsine probleem. Mitmel korral on võetud peamiselt noortele suunatud meetmeid, viimati 2013. aasta augustis, ning neid tuleks sujuvalt rakendada. Haridusega seotud probleemid on samuti jätkuvalt tõsised (nt madalaim kolmanda taseme hariduse omandanute osakaal ELis ning tööturust ja õppest kõrvalejäänute määr, mis ulatub peaaegu 24 %-ni) ning seetõttu tuleb võtta kiireid meetmeid. Vaesust ja sotsiaalset tõrjutust hõlmavate toetuste paremaks suunamiseks tehti 2013. aasta augustis oluline samm ning laiendati praeguse sotsiaalkindlustuskaardi kasutusala ka kõigile lõunapoolsetele piirkondadele. Rahastamine sõltub siiski ELi struktuurifondidesse makstava riikliku toetuse ümberkavandamisest.

Küpros

Riigi rahandus. Küpros tegeleb praegu eelarve ulatusliku konsolideerimisega. 2013. ja 2014. aasta eelarve kohandamisel on keskendutud peaaegu võrdselt nii kulude kui ka tulude poolele. Kulude poolel rakendatakse 2013. aasta pensionireformi, mille raames on tõstetud pensioniiga ning vähendatud ennetähtaegselt pensionile jäämise stiimuleid ja heldeid hüvitisi. Meetmeid on võetud selleks, et muuta rahastamisstruktuur jätkusuutlikumaks, ning 2015. aasta lõpuks on kavas kehtestada riiklik tervishoiusüsteem. 2013. aasta detsembri lõpuks tuleb vastu võtta avaliku sektori finantsjuhtimist käsitlev oluline seadus, millega luuakse õiguslik alus avaliku sektori usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele ja milles määratakse kindlaks peamised menetlused, ülesanded ja kohustused iga-aastase eelarvetsükli raames. Tulude poolel on ettevalmistamisel maksutulu ja avaliku halduse reformid, mille eesmärk on parandada maksueeskirjade täitmist, võidelda maksudest kõrvalehoidumise vastu ja suurendada avaliku sektori tõhusust oma ülesannete täitmisel. Reformidega püütakse ka lihtsustada avaliku sektori vahendite suunamist majanduskriisist kõige rohkem kahjustatud valdkondadesse.

Finantssektor. Pangandussektori usaldusväärsuse järsu kahanemise tõttu on vastu võetud reforme, mille eesmärk on restruktureerida finantseerimisasutusi ja muuta need väiksemaks ning tugevdada pangandussektori järelevalvet. Asutatud on üksainus kriisilahendusasutus, kuhu kuuluvad Küprose Keskpanga president, rahandusminister ning Küprose väärtpaberi- ja börsikomisjoni president. Küprose Pank on rekapitaliseeritud ja kriisilahenduse protsess on lõpetatud. Ametiasutused on alustanud ühistupankadena tegutsevate krediidiasutuste restruktureerimise strateegia rakendamist ja lõpule on viidud esimesed ühinemised. Lõpuni on viimistletud töökava ühistupankadena tegutsevate krediidiasutuste üle toimuva järelevalve koondamiseks Küprose Keskpanga kätte. Halduspiirangute järkjärguline vähendamine ja kapitalikontrollid on jätkunud programmi partneritega kokkulepitud tegevuskava kohaselt.

Majanduskasv ja konkurentsivõime. Küprose võetud/kavandatud majanduskasvu edendamise meetmete hulgas on näiteks kolmanda energiapaketi ülevõtmine riigi õigusse, energeetikasektori strateegia ettevalmistamine, õigusaktide vastavusseviimine teenuste direktiiviga ning reguleeritud kutsealade liberaliseerimiseks tehtavad jõupingutused. Lisameetmeid tuleks võtta transpordisektoris, muu hulgas energiatõhususe suurendamiseks, ning erasektorit tuleks julgustada investeerima teadus- ja arendustegevusse.

Tööhõive ja sotsiaalpoliitika. Pärast tööhõive püsivat vähenemist alates 2009. aastast ja töötuse järsku suurenemist on Küpros võtnud meetmeid pikaajaliste ja noorte töötute olukorra parandamiseks ning oskuste edendamiseks. Selleks on asutatud keskharidusjärgseid haridus- ja koolitusasutusi, võetud kasutusele uus nüüdisaegne praktikasüsteem ja juurutatud kutsekvalifikatsioonide süsteem. Noorte kõrge töötuse määra alandamiseks ning oskuste ja tööturu vajaduste paremaks kooskõlastamiseks tuleb siiski teha veel täiendavaid jõupingutusi. Küpros on uuendanud ka oma avaliku sektori palkade indekseerimise süsteemi, mida on omalt poolt toetanud erasektor, ja reforminud oma sotsiaalkindlustussüsteemi, et tugevdada ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade kaitset ning tagada asjakohane tasakaal sotsiaalabi ja tööle asumise stiimulite vahel.

Läti

Riigi rahandus: Makromajandusliku kohandamisprogrammi ajal saavutatud laiaulatuslik eelarve konsolideerimine ja riiklike kulutuste suurem tõhusus võimaldasid Lätil vähendada valitsemissektori eelarvepuudujääki 2010. aasta 8,1 %-lt SKPst 1,3 %-le SKPst 2012. aastal ning täita 2012. aastal keskpika perioodi eelarve-eesmärgi. Läti ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus lõpetati 2013. aasta juunis. 2014. aasta eelarve on esimene, mida rakendatakse uue eelarvedistsipliini seaduse alusel. Parlament kiitis heaks üksikisiku tulumaksumäära käsitlevad maksumeetmete mittemaksustatavad künnised (üldised ja ülalpeetavate suhtes kohaldatavad) ning keskkonnamaksud.

Finantssektor: Mitme panga erastamine pärast finantskriisi õnnestus ning sektori stabiilsuse säilitamiseks tõhustati finantsjärelevalvet. Kuigi kehtivad spetsiifilised regulatiivmeetmed ning mitteresidentide pangahoiuste suhtes kohaldatakse ranget järelevalvet, on tähtis säilitada valvsust.

Majanduskasv ja konkurentsivõime: Haridus- ja teadussektoris kavandatakse ambitsioonikaid reforme, mis hõlmavad kõrgharidusasutuste juhtimisse muudatuste tegemist, kõrghariduse ja teaduse rahvusvahelistumise edendamist ning sellise rahastamismudeli kasutusele võtmist, mis tõstab esile kvaliteeti, ning millega kaasneb kõrghariduse ulatuslikum riigipoolne rahastamine. Nimetatud reforme ei ole veel rakendama hakatud ning õppevaldkondade akrediteerimist ei ole alustatud. Läti on võtnud märkimisväärseid meetmeid tsiviilkohtusüsteemis ettevõtluskeskkonnale negatiivset mõju avaldava ebatõhususe vähendamiseks. Võetud meetmed hõlmavad kohtu ümberkorraldamist; mitmeid reforme, mis käsitlevad tsiviilmenetlusi; IKT lahenduste rakendamist ning läbipaistvuse suurendamist kohtuotsuste avaldamise kaudu. Praegu on arutlusel vahendamist käsitlev seadus ja maksejõuetust käsitlevad õigusaktid. Energiavaldkonnas liberaliseeriti elektriturg ning teatavaid meetmeid võetakse energia võrguühenduste parandamiseks. Täiendavaid jõupingutusi on siiski vaja teha seoses gaasiinfrastruktuuri ja -turuga, eelkõige selleks, et tagada kolmandate poolte hästi reguleeritud juurdepääs elektrivõrgule ja varudele. Mõningaid edusamme tehti seoses energiatõhususega.

Tööhõive ja sotsiaalpoliitika: Läti on vähendanud tööjõumakse ning 2014.–2015. aastaks on kavandatud tööjõumaksude täiendav vähendamine. Läti laiendas aktiivse tööturupoliitika kohaldusala, töötas välja uusi aktiivseid tööturumeetmeid ning moderniseeris kutseharidusasutusi. Ettevalmistamisel on noortegarantii kava. Läti varasem otsus vähendada tagatud miinimumsissetulekut ning kaotada keskvalitsuse poolne rahastamine, oli vastuolus riigipõhiste soovitustega. Siiski liigub aeglases tempos sotsiaalabisüsteemi reformi teostamine, et parandada sotsiaaltoetuste katvust ja piisavust. Muud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastased meetmed hõlmavad miinimumpalga tõstmist, spetsiaalseid sotsiaalteenuseid puudega inimestele ning puudega laste toetamist. Laste vaesus on Lätis üks Euroopa kõrgemaid ning riik tõstis 2013. aastal erinevaid peretoetusi, mis jätkub 2014. aastal.

Leedu

Riigi rahandus: Viimase kolme aasta majanduskasv on olnud üks ELi kõrgemaid ning see on aidanud eelarvepuudujääki vähendada. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus lõpetati 2013. aasta juunis. Kuigi struktuurse eelarvepuudujäägi trend vähenemise suunas on nähtav, jäid keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas tehtud edusammud allapoole miinimumnõuet ning seega tuleks vastavaid jõupingutusi tõhustada. Kuigi mõningaid meetmeid võeti näiteks seoses omandi maksustamisega, ei tehtud ajavahemikus 2012–2013 erilisi edusamme. Arvestades, et Leedu maksude suhe SKPsse on üks ELi madalaimaid, on tulude suurendamise võimalused suured. 2013. aasta maksumuudatuste kohaldusala oli piiratud ning maksude laekumise parandamise laiendatud strateegia mõju on oodata pigem keskpika ajavahemiku jooksul. Eelarvestabiilsust käsitlevate seaduste vastuvõtmine on edasi lükatud ning eelarveraamistiku tõhustamiseks on vaja võtta täiendavaid meetmeid. 2011. aastal kiideti heaks pensioniea järk-järguline tõus. 2012. aasta lõpul võeti vastu täiendavaid pensionisääste käsitlevad õiguslikud muudatused. Siiani on vastu võtmata terviklikumat pensionisüsteemi reformi käsitlevad õigusaktid ja pikemat tööelu tagavad meetmed.

Majanduskasv ja konkurentsivõime: Leedu on parandanud viimastel aastatel oma konkurentsivõimet pideva palkade vähendamise ning hinnavälise konkurentsivõime parandamise abil. Siiski on veel kasutamata suur järelejõudmise potentsiaal, mis hõlmab teadust ja innovatsiooni ning hariduse tulemuslikkust. Lisaks sellele peaksid reformid energiasektoris (Leedu on üks ELi energia- ja süsinikumahukamaid majandusi) aitama vähendada suurt sõltuvust energiaimpordist. Energiavõrkudega seoses on võetud meetmeid, kuid nende rakendamise tempo on jätkuvalt üsna aeglane. Hoonete energiatõhususe osas on Leedu 2013. aastal kõrvaldanud õiguslikud takistused erilaenude andmiselt teatavatele omanikukategooriatele. Kuigi tegemist on sammuga õiges suunas, tuleb kõnealuste meetmete konkreetset mõju veel hinnata. Valitsus on koostanud riigile kuuluvate ettevõtete reformi reguleeriva raamistiku ning märkimisväärselt parandanud läbipaistvust. Nüüd tuleb tagada reformi kõigi osade rakendamine.

Tööhõive ja sotsiaalpoliitika: Leedu tööturu olukord on veelgi paranenud, kuid noorte ja pikaajaliste töötute hulk on jätkuvalt muret tekitav. Üha suuremaks probleemiks on oskustööliste puudus. Valitsus võttis noorte töötusega võitlemiseks mitmeid meetmeid, mis tõid kaasa ka mõningaid positiivseid tulemusi, ning ettevalmistamisel on noortegarantii kava. Aktiivseid tööturumeetmed on veel ümber suunamata, et paremini hõlmata väheste oskustega töötajaid ning tööturult eemale jäänuid. Kutseharidusasutustes praktikavõimaluste edendamine on jätkuvalt ebapiisav. Töökaitset käsitlevad õigusaktid on jätkuvalt piirava iseloomuga: tööseadustikku tehti mõningaid muudatusi ning neil ei ole olulist mõju. Esialgsed reformid liberaliseerimise toetamiseks erasektori tähtajaliste lepingutega töötajate puhul viidi ellu, kuid need ei ole piiratud aja ja kohaldusala tõttu piisavad. Alustati rahalise sotsiaalabi reformimeetmete rakendamist, et tõhustada abi suunamist. Üldise miinimumpalga tõstmine peaks parandama palgavaesuse määra ning see võib vähendada ka üldist vaesust. Kõnealused meetmed ei tundu olevat vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse alistamiseks siiski piisavad.

Luksemburg

Riigi rahandus: Luksemburg on teinud eelarve konsolideerimisel edusamme keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamise suunas. Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks on siiski vaja teha täiendavaid jõupingutusi. Koostatud on seaduseelnõu, millega kehtestada keskpika perioodi eelarveraamistik, kuid selle vastuvõtmine on edasi lükkunud. 2012. aasta detsembris heaks kiidetud pensionisüsteemireformi võib pidada vaid esimeseks sammuks õiges suunas, et tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Vaja on võtta täiendavaid meetmeid, mis hõlmaksid ka pikaajalist hooldust. Luksemburg ei ole veel võtnud meetmeid, et kohaldada ulatuslikumalt käibemaksu standardmäära, mis aitaks suurendada tarbimisest saadavaid tulusid.

Majanduskasv ja konkurentsivõime: Luksemburgi nominaalsed tööjõu ühikukulud kasvasid ajavahemikus 2008-2012 peaaegu 16 %, mis on peaaegu kaks korda kiiremini kui naaberriikides. Luksemburgi võetud meetmed palkade kujundamise süsteemi tõhustamiseks olid ainult osalised ja ajutised. Luksemburg on teinud teatavaid jõupingutusi, et mitmekesistada majandusstruktuuri, mis sõltub suures ulatuses finantssektorist (ligikaudu 30 % kogu lisandväärtusest). Siiski on vaja võtta täiendavaid meetmeid, et kõrvaldada puudused Luksemburgi teadusuuringute ja innovatsioonisüsteemis. Hiljutiste õigusaktidega on märkimisväärselt vähendatud ametitoimingutega soetud regulatiivset koormust ning lihtsustatud teenuseosutajate juurdepääsu. Võlguoleku soodustamine ettevõtete maksustamisel aitas tõenäoliselt kaasa suurte võlgade tekkele ettevõtete hulgas, kuid kõnealuse olukorra parandamiseks ei ole veel meetmeid võetud. Luksemburgil on probleeme kasvuhoonegaaside vähendamise eesmärgi täitmisega ning täiendavaid meetmeid on vaja võtta transpordis kasutatavate energiatoodete madalast maksustamisest tulenevate negatiivsete välismõjude kõrvaldamiseks ning ühistranspordisüsteemi tõhustamiseks.

Tööhõive ja sotsiaalpoliitika: Luksemburgi haridussüsteemi ees seisavad spetsiifilised probleemid, mida põhjustavad mitmekeelsusega seotud kohustused, rändetaustaga elanikkonna suur osakaal (43,1 %) ning spetsiaalsed oskused, mida nõutakse suure finantssektoriga kitsalt spetsialiseerunud tööturul. Väheste oskustega rändajate ja noorte olukord on endiselt keeruline. Luksemburg on võtnud meetmeid, mis hõlmavad muu hulgas karjäärinõustamiskeskuse ja tööhõive seirekeskuse loomist, nn kutsenõuete täitmist käsitlevaid algatusi ning noortegarantiid, mis on sammud õiges suunas. Rakendamine toimub praegu siiski ainult osaliselt. Praegu on ettevalmistamisel keskharidussüsteemi reform. Vanemaealiste töötajate madala tööhõivemäära tõttu on pensionireformi kaudu loodud rahalised stiimulid tööelu pikendamiseks.

Ungari

Riigi rahandus: Ungari ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus tühistati juunis 2013, misjärel võtsid ametiasutused vastukaaluks kasutusele veidi ekspansiivsema eelarvepoliitika. Komisjoni 2014. aasta eelarveprognoosi kohaselt püsib eelarvepuudujääk aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse (3 % SKP-st) juures ning on risk, et puudujääk suureneb. Lisaks ei ole hiljutistest eelarvepoliitilistest otsustest näha üleminekut majanduskasvusõbralikumale eelarvestrateegiale. Eelarvehalduse tugevdamiseks on võetud meetmeid, kuid vaja on ka edasisi jõupingutusi.

Finantssektor: VKEdele antavate laenude maht on taas tõusuteel ja sektori välisvaluutas nomineeritud laenud on vähenenud tänu keskpanga majanduskasvu rahastamise kava rakendamisele (FGS). Selline kava võib aga endaga kaasa tuua märkimisväärseid keskpika perioodi eelarvekulusid. Finantssektori sektorispetsiifilised maksud suurenesid tegelikkuses taas 2013. aastal. Lisaks kavandab valitsus uut toetuskava kodumajapidamiste välisvaluutas nomineeritud hüpoteeklaenudele ning sellega seonduvad kulud võivad pankade laenupakkumist veelgi vähendada. Järelevalveasutus on ühendatud Magyar Nemzeti pangaga, mis peaks suurendama oma pädevust hädaolukorras ja integreerima makro- ja mikrotasandi usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega seotud vahendid. Portfelli korrastamisega seoses ei ole uusi samme astutud, kuigi lisaks restruktureeritud laenude kõrgele tasemele on viivislaenude osakaal pangandussektori bilansis suhteliselt kõrge (ligikaudu 20%).

Majanduskasv ja konkurentsivõime: Võrreldes naabritega (PL, CZ, SK) on Ungari majanduskasv olnud aeglasem võlgades olevate sektorite finantsvõimenduse vähendamise ja halveneva ettevõtluskeskkonna tõttu. Viimane on ennekõike tingitud prognoosimatusest, valitsuse poliitika moonutavast mõjust, mis seadis investoritele terve rea piiranguid, samuti äriühingute maksustamise kvaliteedist, eriti finantssektoris. Seni ei ole meetmeid võetud, et võtta arvesse ettevõtluskeskkonda käsitlevaid soovitusi.

Tööhõive ja sotsiaalpoliitika: Tööturunäitajad jäävad üldiselt madala tööhõivemääraga ELi keskmisele alla. Peamised mureallikad on noorte ja pikaajalise töötuse probleem. Noortegarantii on ettevalmistamisel. Ulatuslik riiklike ehitustööde programm, mille valitsus käivitas 2011. aastal, on aidanud töötust ohjeldada, kuid selle pikaajaline mõju tööhõivele ei ole veel teada. Kavandatud aktiveerimiselement on küll samm õiges suunas, kuid jääb siiski vaid ühekordseks meetmeks. Elukestva õppe programmide mõju ei ole veel samuti teada. Ettevalmistamisel on haridussüsteemist varakult lahkumise, elukestva õppe ja kõrghariduse strateegiad. Valitsus kehtestas sotsiaalmaksete sihikindla vähendamise, et suurendada nõudlust tööjõu järele avatud tööturul, kuid selle meetme mõju ei ole veel teada. Vaatamata aktiivse tööjõu väikesele suurenemisele suureneb vaesus ja sotsiaalne tõrjutus ning paljud inimesed seisavad silmitsi suure materiaalse puudusega. Seda probleemi süvendab veelgi töötushüvitise väljamaksmise perioodi lühendamine ja töötushüvitise summa vähendamine, st rahalise sotsiaalabi andmist piiravad kõlblikkuskriteeriumid.

Malta

Riigi rahandus: Malta kavatseb viia valitsemissektori üldise eelarvepuudujäägi 2013. aastal tasemele 2,7 % SKPst, kuid komisjoni sügisprognoosi kohaselt on see näitaja 3,4 % SKPst. Malta kuulutas välja meetmed, millega parandatakse maksude laekumist ning võitlust maksupettuse vastu, kõnealuste meetmete rakendamine veel kestab. Võlguoleku soodustamine ettevõtete maksustamisel on endiselt lahendamata. Eelarveraamistiku reformi on oodata aasta lõpuks. Malta riigirahanduse jätkusuutlikkus on pikemas perspektiivis endiselt problemaatiline, kuna kavandatav kasv elanikkonna vananemisega seotud kulutustes on jätkuvalt oluliselt suurem, kui ELi keskmine. Pensionisüsteemi reformiga seoses on praegu toimuv pensioniea tõstmine liiga järk-järguline ning see ei ole seotud oodatava elueaga. Malta kavatseb selle lühema ja keskmise ajavahemiku jooksul kompenseerida muude meetmetega, tõstes näiteks naiste ja vanemaealiste töötajate tööhõivemäära (aasta lõpuks on oodata aktiivse vananemise strateegiat), kuid pikaajaline lahendus on siiani leidmata. Tervishoiukulud teevad probleemi veelgi tõsisemaks. Ametiasutused koostavad meetmeid, millega parandada süsteemi pädevust, kuid kõnealuste meetmete finantsmõju ei ole selge.

Finantssektor: Ametiasutused kavatsevad läbi vaadata kaks pangandusmäärust, mis käsitlevad laenukahjude reserve ja kontsentratsiooniriski. Kõnealused määruste eelnõud on alles läbirääkimisetapis ning esialgne tähtaeg on juba ületatud. Järelevalve tõhustamiseks moodustasid ametiasutused ühise finantsstabiilsuse nõukogu ning tegid ettepaneku muuta Malta keskpanga seadust.

Majanduskasv ja konkurentsivõime: Kavas on mitmekesistada energiavarustust ning viia praegune naftal töötav elektrijaam üle gaasile ning ehitada uus LNG elektrijaam. Lisaks sellele on ehitamisel elektriühendus Itaaliaga, kuid selle valmimine on edasi lükkunud. Taastuvenergiaallikatega seoses koostati toetuskavad, kui probleeme tekkis oluliste kavandatud tuuleparkide välja töötamisel. Teatavaid piiratud meetmeid rakendati transpordisektoris puuduste kõrvaldamiseks, kuid ühistranspordi kasutamine on osutunud käimasoleva reformiga ettenähtust tagasihoidlikumaks. Üldiselt tundub, et energiatõhususega seoses tuleb jõupingutusi jätkata. Malta võtab kasutusele e-hanke raamistiku, et suurendada riigihangete tõhusust, ning 2013. aastal algas kohtusüsteemireform.

Tööhõive ja sotsiaalpoliitika: Kuigi naiste tööhõivemäär on siiani väga madal, on see tõusmas. Meetmeid on võetud alates 2011. aastast (nt riiklike ja erasektori lastehoiuteenuste ning pikapäevarühmade avamine), kuigi nende kättesaadavus ja taskukohasus valmistab jätkuvalt probleeme. Rasedus- ja sünnituspuhkuse kestust pikendati ning töötavate vanemate jaoks kehtestati uued tulumaksusoodustused. Haridussüsteemist varakult lahkunute osakaal on jätkuvalt kõrge, kuid selle küsimuse lahendamiseks on võetud meetmeid. Kavandatakse meetmeid kirjaoskust, elukestvaõpet ning tööotsijate ja mittetöötavate inimeste tööturule reintegreerimist käsitlevate probleemide lahendamiseks, mis täiendavad käimasolevat praktikasüsteemi reformi. Malta elukalliduse kohandamismehhanism on spetsiifilist laadi, mis leevendab selle negatiivset mõju. Maltat kutsutakse siiski üles jälgima tähelepanelikult selle mõju ning olema valmis seda vajaduse korral reformima.

Madalmaad

Riigi rahandus: Madalmaid on nõrga majanduskasvu tõttu alates 2009. aastast kimbutanud ülemäärane eelarvepuudujääk. Komisjoni 2013. aasta sügisprognoosi kohaselt langes majandus 2012. aastal 1,2 % võrra ning prognoositakse, et 2013. aastal on langus 1 %. Aastal 2014 peaks majandus taas natuke kasvama. Madalmaad kiitsid heaks esimese samba pensionireformid. Teise samba reformid ning pikaajalise hoolduse reformid on siiani heaks kiitmata. Pensionifondide toimimist parandavad meetmed vähendavad eeldatavasti süsteemi maksusoodustusi, toetades samal ajal vanemaealiste töötajate tööalast konkurentsivõimet.

Finantssektor: Märkimisväärsete struktuursete moonutuste tõttu Madalmaade eluasemeturul on majanduse laiemat taastumist takistavate mõjutuste piiramiseks vaja teostada täiendavaid reforme. Alates 2012. aasta aprillist on rakendatud mitmeid meetmeid. Mõned kõnealustest meetmetes käsitlevad eluasemelaenude maksustamiskorra kohandamist. Järkjärguline liikumine hüpoteeklaenude intresside maksustatavast tulust mahaarvamise piiramise ning amortiseerimise stiimuli suurendamise suunas on mõistlik, kuid selle meetme järkjärguline kasutuselevõtt toimub liiga aeglaselt. Hiljuti kehtestatud sotsiaalelamusektori üüri mõningane diferentseerimine on samm õiges suunas, kuid selle mõju tuleb veel hinnata.

Majanduskasv ja konkurentsivõime: Teostatud on struktuurireforme, kuid tundub, et alates 2012. aastast on hädavajalike reformide hoog raugenud. Raskes majanduslikus olukorras ja üha kasvava töötuse tingimustes on Madalmaade majanduse kasvupotentsiaali suurendamiseks vaja teha täiendavaid jõupingutusi. Madalmaad parandasid oma kohta teadus- ja innovatsiooniliidu 2013. aasta tulemustabelis ning riik asub nüüd tänu üle keskmise tulemustele innovatsiooni järgijate rühmas. Välja kuulutatud on terve rida meetmeid, mida rakendatakse ning mida tõlgendatakse sammudena õiges suunas. Sellest tulenevalt loobuti 2013. aastal konkurentsivõimet ning teadus- ja arendustegevust käsitlevast soovitusest. Kuigi tundub, et riiklikud kulutused haridusele on eelarvekärbete eest kaitstud, on tingimusteta alusuuringute rahastamine surve all. 2012. ja 2013. aastal võeti meetmeid ettevõtluskeskkonna parandamiseks, kuid teatud valdkondades on veel ruumi täiendavaks tingimuste parandamiseks.

Tööhõive ja sotsiaalpoliitika: Tööturu olukord Madalmaades on hiljuti halvenenud. Tööturul osalemise parandamist käsitlevad meetmed hõlmavad tööjõudu käsitleva maksukrediidi suurendamist ning leibkonna teise sissetuleku saaja maksudega seotud negatiivsete mõjude progressiivset vähendamist. Lisaks sellele kavatsetakse suurendada töötajate liikuvust, selleks vaadatakse läbi töökaitset käsitlevad õigusaktid ning töötushüvitiste kestus, kuid samuti spetsiifiliste rühmade tööturule integreerimist käsitlevad rakendusmeetmed. Valitsus esitas 2012. aasta lõpus mitu reformikava, mis käsitlevad sotsiaalmajandusmeetmeid. Töötushüvitisi, töökaitset/vallandamist käsitlevaid õigusakte ning uut osalemisseadust käsitlevaid kavandatavaid meetmeid veel ei rakendata. Siiski kavatsetakse järk-järgult alustada kõnealuste meetmete võtmist. Tööturu toimimise parandamiseks on vaja teostada täiendavaid reforme.

Austria

Riigi rahandus. Austria on edukalt vähendanud oma valitsemissektori eelarvepuudujääki ja teeb jõupingutusi keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks. Iga-aastast struktuurilist kohandamist tuleb siiski veel tugevdada. Probleeme valmistavad föderaalse, piirkondliku ja kohaliku tasandi pädevuste kattumine ning rahastamise ja kuludega seotud kohustuste vahelised vastuolud. Nende probleemidega tuleb tegeleda. Kirjeldatud olukord võib ohustada mõnda praegu rakendatavat reformi, näiteks TARGETi süsteemi juurutamist tervishoiukulutuste jaoks.

Finantssektor. Käsil on (osaliselt) riigistatud pankade restruktureerimine, aga tarvis on võtta veel täiendavaid meetmeid ja tähelepanelikult tuleb jälgida eelarveriske.

Majanduskasv ja konkurentsivõime. Täiendavaid jõupingutusi on tarvis teha konkurentsi ja teenuste osutamise hõlbustamiseks. Selleks tuleks muu hulgas kaotada ülemäärased tõkked teenusteosutajatele ja kaaluda, kas reguleeritud kutsealadele seatud kehtivaid piiranguid saab ikka õigustada üldiste huvidega. Praegu on riigis käsil konkurentsiõiguse reformimine, kuid püsivad kahtlused, et föderaalsele konkurentsiasutusele jaotatavad ressursid on liiga piiratud. Lisaks sellele ei ole Austria hoolimata alates 2012. aastast kättesaadavaks tehtud täiendavatest eelarvevahenditest seni võtnud kõiki meetmeid üha suuremal arvul tudengitele kõrgetasemelise ja kohandatud koolituse pakkumiseks ning selle tagamiseks, et nad oma õpingud ka tegelikult lõpetaksid.

Tööhõive ja sotsiaalpoliitika. Austria on võtnud meetmeid, et suurendada keskpika perioodi jooksul eakamate töötajate osalust tööjõus ja vähendada inimeste varast lahkumist tööturult. Meetmete rakendamist ja nende tulemuslikkust tuleb tähelepanelikult jälgida. Naiste ja meeste seadusjärgse pensioniea ühtlustamiseks paraku meetmeid võetud ei ole. Tööjõu maksukoormus on tegelike maksude ja sotsiaalmaksete tähenduses endiselt suur ning selle nihutamiseks madalalt tasustatud tööjõult majanduskasvu vähem kahjustavatele maksubaasidele ei ole meetmeid võetud. Teatavaid samme on astutud naiste tööjõus osalemise määra suurendamiseks. Lastehoiu- ja pikaajalise hoolduse teenuseid püütakse mõningal määral laiendada, aga eelarvest selleks ettenähtud eraldised ei vasta aina suurenevale nõudlusele. Teatavaid meetmeid on võetud sisserändaja taustaga inimeste tööjõus osalemise määra suurendamiseks – näiteks on vastu võetud keeleõppestrateegia – ja haridustulemuste, eelkõige ebasoodsas olukorras olevate noorte haridustulemuste parandamiseks. Edusammud selles valdkonnas on aeglased ja meetmete tulemuslikkust tuleb tähelepanelikult jälgida.

Poola

Riigi rahandus: Täitmaks stabiilsus ja majanduskasvupakti raames antud soovitust saavutada 2014. aastaks eelarvepuudujääk 3 % SKPst, esitas Poola täiendavaid eelarvemeetmeid, mis on seotud peamiselt pensionisüsteemi, eelarveraamistiku ja maksude laekumisega, ning maksutulu käsitlevaid meetmeid. Poola ei vähendanud kärpeid majanduskasvu soodustavates kuludes, kuna märkimisväärne osa puudujäägi vähendamisega seotud jõupingutusi tehti viimastel aastatel investeeringutes kärbete tegemise kaudu. Eelarve-eeskirjade reform kiideti heaks, kuid seda ei ole veel rakendatud. Maksude laekumine on endiselt problemaatiline. Alates 2013. aasta algusest hakkas Poola järk-järgult tõstma kohustuslikku pensioniiga 67. eluaastani. Teisalt on talunike spetsiaalne sotsiaalkindlustussüsteem ja kaevurite spetsiaalne pensionisüsteem endiselt reformimata. Tervishoiusektori kulutõhususega seoses kuulutas Poola välja riikliku haigekassa juhtimisega seotud meetmed. Sotsiaalhoolekannet käsitleva määruse eelnõus on ette nähtud ka mõned sotsiaalpoliitika tõhustamist käsitlevad meetmed. Nende mõju tuleb siiski hinnata lõplike õigussätete alusel.

Majanduskasv ja konkurentsivõime: Teadustöö ja kõrghariduse reform on olnud samm õiges suunas, kuid Poola ettevõtjate innovatsioonialased tulemused on jätkuvalt väga nõrgad. Siiani ettevõtete teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute ning ettevõttesisese innovatsiooni suurendamiseks võetud meetmed ei ole selget paranemist kaasa toonud ning riiklikud vahendid innovatsiooni toetamiseks ei ole hästi suunatud. Tõhusaid vahendeid nagu kehtivad maksusoodustused, kasutatakse harva ning ei uurita võimalusi kasutada uuendatud või alternatiivseid maksukavasid. Enamik energiasektori meetmetest on alles ettevalmistavas etapis. Nii elektri- kui ka gaasisektoris tehti siiski teatavaid jõupingutusi, käivitati mõned elektrivõrgu arendus- ja ajakohastamisprojektid ning 2012. aastal avati gaasiga kauplemise platvorm. Seoses energiatõhususega moderniseeris valitsus Poolas ühiskondlikke hooneid. Vaatamata mõnedele jõupingutustele on raudtee investeerimisprojektid siiani suures osas peatunud, samal ajal on tõhustatud raudteed reguleeriva asutuse tegevust. Poola on koostanud põhjaliku reformikava, millega likvideerida või vähendada kuni 230 kutseala kvalifikatsiooninõudeid, ning esimene osa seadusandlikke muudatusi on juba jõustunud. Poola ei ole veel võtnud meetmeid, mis reageeriksid otseselt jäätmekäitluse ja veemajandusega ning lairibaühenduse leviala laiendamisega seotud soovitustele.

Tööhõive ja sotsiaalpoliitika: Terve rida meetmeid on võetud noorte töötuse vähendamiseks. Valitsus on teinud hariduse ja koolituse valdkonnas mitmeid reforme. Ettevalmistamisel on täiendavad meetmed, millega parandatakse eelkõige noorte tööhõive poliitikat. 2013. aasta septembris kiideti heaks elukestva õppe strateegia. Täiendavaid meetmeid on siiski vaja praktikale ja töökeskkonnas toimuvale õppele juurdepääsu parandamiseks. Poola võttis tööturu killustatuse ja palgavaesuse vähendamiseks ainult mõningaid meetmeid. Lastehoiukohtade arv suureneb, kuid lastesõimekohtade pakkumine on jätkuvalt liiga madal, et märkimisväärselt suurendada naiste osalust tööturul. Talunike sotsiaalkindlustussüsteemi KRUS alaline ja usaldusväärne reform on siiani rakendamata.

Portugal

Riigi rahandus: Viimase kolme aasta jooksul on saavutatud edu eelarve konsolideerimisel. Konsolideerimise maht on ligikaudu 5,1 % SKPst. Komisjoni 2013. aasta sügisprognoosi kohaselt kujuneb 2013. aasta valitsemissektori eelarvepuudujäägi suuruseks 5,95 % SKPst. Valitsus kinnitas 2014. aasta eelarvepuudujäägi eesmärgiks 4 % SKPst ja selle saavutamiseks jätkatakse konsolideerimismeetmete võtmist. 2013. aastal võetakse eelarve konsolideerimise meetmeid üksikisiku tulu ja kinnisvara maksustamise valdkonnas ning kiirkorras rakendatakse riigi kulutuste läbivaatamise käigus kavandatud meetmed. Avaliku sektori töötajatele ja pensionäridele kahe listasu maksmine, mis kaotati 2012. aastal, taastati 2013. aastal konstitutsioonikohtu otsuste alusel. Jätkatakse avaliku sektori reforme riigi finantsjuhtimise parandamiseks, maksudest kõrvalehoidmise vähendamiseks, riigi osalusega ettevõtete restruktureerimiseks ning avaliku ja erasektori partnerluse raames tehtavate kulutuste vähendamiseks.

Finantssektor: Pärast majanduse kohandamise kava vastuvõtmist on oluliselt paranenud Portugali pankade omavahendite suhtarv, nende rahastamisstruktuur on paremini tasakaalus ja likviidsus suurem. Nüüd on pankadel paremad eeldused toime tulla lühemate ebakindluse perioodide ja varade kvaliteedi võimaliku halvenemisega. Finantssektori finantsvõimenduse vähendamine jätkus kiires tempos, kuna laenunõudlus oli kasin. 2013. aasta teise kvartali lõpus oli laenude ja hoiuste suhe 122 %. Rakendatakse meetmeid elujõuliste väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele piisavate rahastamisvõimaluste tagamiseks, muu hulgas soodustades rahastamisallikate mitmekesistamist.

Majanduskasv ja konkurentsivõime: Majanduse kohandamise kavas ettenähtud struktuurireformid on jõudnud küllalt kaugele. Olulisi edusamme on tehtud kohtusüsteemi, võrgutööstuste, eluaseme, teenuste ja reguleeritud kutsealade valdkonnas. Veidi aeglasemalt on edasi liigutud äritegevuse tõkete kõrvaldamisel, vähendades halduskoormust ja lihtsustades lubade taotlemist. Nüüd tuleb tööd teha transpordisektori (eriti sadamate) jätkusuutlikkuse tagamiseks ja selle avamiseks konkurentsile. Võetud on olulisi meetmeid ettevõtlusvaldkonna, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate likviidsustingimuste parandamiseks.

Tööhõive- ja sotsiaalpoliitika: Alates majanduskriisi puhkemisest on tööhõive märkimisväärselt vähenenud. Kui 2008. aastal oli tööhõive määr 73,1 %, siis 2012. aastal ainult 66,5 %. Kuigi tööturu olukord on paranenud, on eelkõige noorte tööpuudus endiselt suur. Töökohtade loomise pikaajalise strateegia alusel on ellu viidud mitmeid reforme. Suurendatud on kollektiivläbirääkimiste eeskirjade paindlikkust; vähendatud on töölepingute lõpetamisel makstavaid lahkumistasusid, samuti töötushüvitist, et suurendada stiimuleid tagasipöördumiseks tööturule; muudetud on tööajakorraldust, reformitud aktiivset tööturupoliitikat ning korraldatud ümber kutseharidus ja -koolitus, et kohandada töötajate oskusi tööturu vajadustega. Vastu on võetud ulatuslikke meetmeid hariduse valdkonnas.

Rumeenia

Riigi rahandus: Rumeenia ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus lõpetati 2013. aasta juunis. Eelarvehalduse parandamiseks on vastu võetud eelarvepoliitilise vastutuse seadus, käivitatud pensionireform ja võetud meetmeid eelarvemenetluse parandamiseks. Probleemiks on aga valitsuse maksevõlgnevused ning tervishoiusüsteemi vähene tõhusus ja riigi rahanduse jätkusuutlikkus. Raske probleem on ka vähene maksukohustuse täitmine, mis on põhjustanud tulude, eelkõige käibemaksu ja tööjõumaksu märkimisväärset alalaekumist.

Finantssektor: Finantssektori tugevdamiseks on võetud mitmeid meetmeid: täiustatud on pangakriiside lahendamise raamistikku, tugevdatud on hoiuste tagamise fonde, pangandussektoris on rakendatud rahvusvahelised aruandlusstandardid ning võetud uusi meetmeid, et tarbijad ja VKEd ei võtaks riskimaanduseta laenusid välisvaluutas. Uusi meetmeid on võetud varade kvaliteedi languse peatamiseks.

Majanduskasv ja konkurentsivõime: Konkurentsivõime valdkonnas seisab Rumeenia silmitsi suurte probleemidega, nagu madala ja keskmise tehnoloogiatasemega majandusharude ülekaal, avaliku ja erasektori kesine investeerimine teadus- ja arendustegevusse, tööstuse ja teenuste madal tootlikkus ning ettevõtete kasvamist takistavad tegurid. Välja töötatakse riigi konkurentsivõime strateegiat, mis hõlmab kõiki loetletud poliitikavaldkondi. Riigi omandis olevate eelkõige transpordi- ja energeetikaettevõtete ümberkorraldamine ning nende juhtimise ja tulemuslikkuse parandamine kulgeb aeglaselt. Majanduskasvu ja konkurentsivõimet ning ELi vahendite kasutamist pärsib endiselt nõrk avalik haldus. Avaliku teenistuse tõhususe parandamise tegevuskavu rakendatakse liiga aeglaselt. 2013. aasta lõpuks valmib avaliku halduse tugevdamise strateegia. Riiklik esmatähtis tegevuskava, mis töötati välja ELi vahendite kasutamise suutlikkuse parandamiseks, ei ole andnud erilisi tulemusi, kuigi ELi vahendite kasutamise määr on tõusnud.

Tööhõive- ja sotsiaalpoliitika: Rumeenias on töötus suhteliselt väike (2013. aasta septembris 7,5 %), kuid see kasvab. Noorte töötuse määr on kõrge (23 %) ning 2012. aastal oli üldine tööhõive määr kõigest 63,8 %. 2013. aastal tegelesid Rumeenia ametiasutused noorte tööhõive tõstmise riikliku kava rakendamisega. Välja töötatakse 2013.–2020. aasta riiklikku tööhõivestrateegiat, mille sihtrühmaks on noored ja eakad, põllumajandustöötajad, naised ja kaitsetumas olukorras olevad inimesed. Mitteametliku töötamisega võitlemiseks rakendatakse alates 2011. aastast päevatööliste töötamist reguleerivat seadust. Rumeenia suur ülesanne on endiselt vaesuse vähendamine. Sotsiaaltoetuste tõhususe suurendamiseks ja tulemuste parandamiseks käivitati 2011. aastal sotsiaalabi reform.

Sloveenia

Riigi rahandus: Sloveenia on võtnud kohustuse korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2015. aastaks 2013. aasta mais muudeti põhiseadust, et anda valitsemissektori eelarve tasakaalu (või ülejäägi) reeglile õiguslik alus, ning nüüd tegeletakse eelarveraamistiku muutmisega. Uusima pensionireformiga stabiliseeriti pensionikulutused ainult kuni 2020. aastani. Seejärel hakkavad pensionikulud prognooside kohaselt suurenema ELi keskmisest märgatavalt kiiremini. Valitsus on loonud töörühma reformide jätkamise võimaluste kaalumiseks. Prognoositakse, et kuna rahvastik vananeb, ohustab pikaajalist jätkusuutlikkust ka pikaajalise hooldusteenuse nõudluse ja sellega seotud kulude kasv pikemas perspektiivis. 2013. aasta mais esitas valitsus kava tugevdada kohaliku omavalitsuse osutatavaid pikaajalisele hoolduse teenuseid. 2014. aasta esimesel poolel on kavas vastu võtta uus pikaajalise hoolduse seadus.

Finantssektor: Mitu suhteliselt väikse kapitalipuhvriga Sloveenia panka on olnud pideva surve all ning nende sõltuvus riigi kapitalist seab kahtluse alla nende rahandusliku jätkusuutlikkuse. 2013. aasta augustis käivitas Sloveenia Pank peaaegu 70 % pangandussektori pankade varade kvaliteedi sõltumatu analüüsi ja stressitestimise. Analüüs kulgeb vastavalt ajakavale ja jõuab lõpule 2013. aasta lõpuks. Pankade varade valitsemiseks asutatud ettevõtja on üldiselt valmis võtma üle varasid pankadelt, kelle bilanss vajab puhastamist. Sloveenia ametiasutused on teinud esimesed sammud, et 2013. aasta lõpuks läbi vaadata pankade regulatiivraamistik ning parandada nende järelevalvet, läbipaistvust ja statistiliste andmete avaldamist.

Majanduskasv ja konkurentsivõime: Ülemkohtu avaldatud andmetest võib järeldada, et kohtusüsteem muutub vähehaaval tõhusamaks. Muude kui finantsettevõtjate kohtuvälise restruktureerimise raamistik on väljatöötamisel, kuid see ei valminud riigipõhises soovituses esitatud tähtajaks, 2013. aasta septembriks. Septembri keskel moodustati eksperdirühm, kelle ülesanne on lisada maksejõuetusseadustikku maksejõuetute ettevõtjate kohtuvälist restruktureerimist käsitlevad sätted, ja oktoobris kiitis valitsus heaks maksejõuetusseaduse muutmise ettepaneku. Rahandusministeerium koostas septembris Sloveenia riikliku valdusettevõtja asutamise seaduse eelnõu. Ettevõtja kätte koondatakse riigi kaudne osalus ja ta ülesanne on aidata kaasa vähemolulise vara erastamisele. Riigi varade liigitamist ei suudetud lõpetada ettenähtud tähtajaks, 2013. aasta septembriks. 2012. aastal algatatud arvukate reguleeritud kutsealade ministeeriumidevaheline läbivaatus jäi toppama 2013. aasta mais. Äsja asutatud sõltumatule konkurentsi kaitse büroole on antud juurde ametikohti, kuid tema eelarve on väike ja kavandatud eelarvekärbete tõttu ei parane olukord ka 2014. aastal.

Tööhõive- ja sotsiaalpoliitika: Tööturu reformimiseks on loodud töörühm, mille ülesanne on 2014. aasta märtsiks esitada aruanne 2013. aasta märtsi reformi rakendamise ja mõju kohta. Ette valmistatakse uut üliõpilaste töötamist käsitlevat määrust, mille eesmärk on kehtestada sotsiaalkindlustusmaksed konkurentsimoonutuste vähendamiseks, säilitades siiski paindlikkuse. Kärbitakse ka haridussektori võimalusi anda üliõpilase staatust. Lisaks kaalutakse miinimumpalga seaduse läbivaatamist ja alustatakse läbirääkimisi sotsiaalpartneritega. Peaaegu mitte midagi ei ole tehtud töötajate oskuste kohandamiseks tööturu vajadustega. Sloveenias on rakendatud mõned uued konkreetsest olukorrast lähtuvad aktiivse tööturupoliitika meetmed, mille tulemuslikkust tuleb tähelepanelikult jälgida.

Slovakkia

Riigi rahandus: Slovakkia on alustanud intensiivset konsolideerimist, et korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2013. aastaks. Korrektsiooni jätkusuutlikkuse tagamiseks tuleb ühekordsed konsolideerimismeetmed tulevikus asendada struktuurset laadi meetmetega. Valitsuse haridusinvesteeringud ja -kulutused (protsendina SKPst) on viimastel aastatel vähenenud ja eelarvega on ette nähtud neid veelgi kärpida, mis on ilmne märk sellest, kui raske on täita soovitust mitte kärpida kulutusi, mis soodustavad majanduskasvu. 2012. aasta pensionisüsteemi reform parandas süsteemi jätkusuutlikkust pikemas perspektiivis, kuid prognoositakse, et riikliku pensioniskeemi puudujääk püsib veel kaua. Tervishoiusüsteemi reformimise kava ei ole edenenud. 2012.–2013. aastal võeti meetmeid, et vähendada töösuhte liikide erinevast maksustamisest tingitud moonutusi ja parandada käibemaksukohustuse täitmist. Teha tuleb suuremaid jõupingutusi ka muude maksude tasumise parandamiseks. Endiselt on ruumi suurendada selliste maksude osatähtsust, mis pidurdavad majanduskasvu vähem, näiteks kinnisvara- ja keskkonnamaksud.

Majanduskasv ja konkurentsivõime: Slovakkia suur ülesanne on toetada teadmistepõhist majanduskasvu ja konkurentsivõimet keskmises perspektiivis. Selle eesmärgi täitmiseks tuleb tugevdada institutsioone, inimkapitali ja uuendusvõimet ning arendada ettevõtluskeskkonda. 2012.–2013. aastal võeti meetmeid riigihangete ja kohtusüsteemi läbipaistvuse suurendamiseks ning suurendati riigihangete ameti sõltumatust. Kohtusüsteemi ümberkorraldamine ei ole siiski veel lõppenud. Valitsus algatas 2012. aastal olulise avaliku halduse reformi, mille rakendusmeetmed kestavad veel aastaid. Parandada tuleb konkurentsi ja hinnakujundusmehhanismi läbipaistvust reguleeritud sektorites, eriti energiasektoris.

Tööhõive- ja sotsiaalpoliitika: Slovakkia on küll võtnud meetmeid aktiivse tööturupoliitika reformimiseks, Kuid ei ole veel kindel, kas 2013. aasta mai reformi rakendamine annab soovitud tulemusi, pidades silmas eelkõige mõjuhinnangut ja riigi tööturuasutuste suutlikust. Lisaks tuleb võtta sihipärasemaid meetmeid kõige ebasoodsamas olukorras olevate tööotsijate toetuseks. Naiste osalemist tööturul pidurdab väikelaste, eelkõige alla kolmeaastaste laste kvaliteetse ja taskukohase alushariduse ning lastehoiuteenuse vähene kättesaadavus. Slovakkia ei ole midagi teinud marginaliseerunud kogukondade sotsiaalseks kaasamiseks. Slovakkia on võtnud mitmeid meetmeid hariduse valdkonnas, eelkõige käivitanud noorte tegevuskava, ning muutnud kutseharidust ja -koolitust, kõrgharidust ja elukestvat õpet käsitlevaid õigusakte.

Soome

Riigi rahandus: Soome rahanduse seisund on olnud üldiselt tugev ja Soome on rakendanud kavandatud eelarvekonsolideerimise meetmeteid. Halvenenud majanduskliima tõttu on aga olnud raske oodatud tulemusi saavutada, eriti Soome keskpika perioodi eelarve-eesmärkide valdkonnas. Soome keskpika perioodi eelarve-eesmärk oli saavutada 2012. aastal struktuurne ülejääk 0,5 %, kuid see jäi täitmata ning 2013. aastaks kehtestas Soome uue keskpika perioodi eesmärgi, milleks on puudujääk 0,5%. Kuid komisjoni 2013. aasta sügisprognoosi kohaselt jääb ka see eesmärk täitmata. 2013. aasta augustis käivitas Soome valitsus struktuurireformi programmi, mis täiendas ja tugevdas majanduskasvu edendamiseks ja jätkusuutlikkusele avalduvate riskide vähendamiseks võetud varasemaid kohustusi ja meetmeid. Käimas on haldusstruktuuri, tervishoiu- ja sotsiaalteenuste põhjaliku reformi ettevalmistamine. Nende puhul on tegemist küll sammudega õiges suunas, kuid nende hindamiseks tuleb neid veel edasi arendada. Pensionireform on kavandatud 2017. aastaks.

Majanduskasv ja konkurentsivõime: Soome on innovatsiooniliider ja tema kulutused teadus- ja arendustegevusse on jätkuvalt ELi suurimad. Samas seisab ta silmitsi mitme probleemiga, eriti ekspordituruosa kaotamine viimaste aastate jooksul, mis ohustab riigi konkurentsivõimet. Tähtsat rolli mängib see, kuidas Soome teadus- ja innovatsioonisüsteem suudab teadus- ja arendustegevusse tehtud investeeringuid muuta uuteks uuenduslikeks toodeteks ja teenusteks. Muude meetmete hulgas on valitsus pakkunud ajutist maksusoodustust teadustegevuse ja investeeringute toetamiseks, lisatoetust ümberkorraldamise rahastamiseks ja majanduskasvu toetamiseks IKT sektoris ning kavatseb põhjalikult reformida teadusasutusi ja nende rahastamist. Loodud on tooteturgudel konkurentsi edendamise programm. Alates 2014. aastast vähendab Soome äriühingute tulumaksumäära, samuti on tehtud ettepanekuid regulatiivse koormuse vähendamiseks ja ettevõtete toetamise süsteemi reformimiseks. Edu sõltub reformide üksikasjadest, mida praeguseks ei ole veel avalikustatud.

Tööhõive ja sotsiaalpoliitika: Üldjoontes toimib Soome tööturg hästi. Kõige suuremad probleemid tulenevad elanikkonna vananemisest. On tähtis säilitada tööjõu pakkumine tulevikus ja parandada pensioni- ja pikaajalise hoolduse süsteemide jätkusuutlikkust. Hoitakse ära inimeste varane lahkumine tööturult, piirates ennetähtaegselt pensionile jäämist (jättes alles siiski mõned võimalused); samuti on ette nähtud meetmed tööelu kvaliteedi parandamiseks ja seega töötamise aja pikendamiseks. 2013. aastal pikendati noortegarantiid ja võeti kasutusele noorte täiskasvanute ajutine oskuste programm. Käivitatud on ka katseprogramm pikaajalise töötuse probleemi lahendamiseks. Sotsiaalpartnerid on saavutanud kokkuleppe järgmise kolme aasta (2+1) palkade uue raamlepingu osas, nähes ette palkade mõõduka suurenemise majanduse konkurentsivõime parandamiseks. Kokkulepe sisaldab ka tegevuskava pensionireformi käsitleva kokkuleppe saavutamiseks. Need on sammud õiges suunas, kuid nende lõplik mõju ei ole veel teada.

Rootsi

Riigi rahandus: Rootsil on stabiilsuse ja kasvu paktile vastav usaldusväärne eelarveseisund ning ta kasutab oma eelarvepoliitilist mänguruumi majanduskasvu ja tööhõive toetamiseks. Rootsil tuleb selgitada oma keskpika ja pika perspektiivi kavasid, näiteks seda, kuidas ja kunas ta kavatseb täita ülejäägi eesmärgi (1 % SKPst) ning pikemas perspektiivis lahendada suurte tervishoiukulude probleemi.

Finantssektor: Viimastel aastatel on võetud meetmeid, mis on võimaldanud kodumajapidamiste võla stabiliseerida, kuigi kõrgel tasemel (ligikaudu 80 % SKPst). Nüüd tundub, et viimase kolme kuu jooksul on kodumajapidamiste võlg hakanud jälle kasvama. Finantsinspektsiooni hiljutised meetmed on küll vajalikud, kuid neid tuleks hoogsamalt rakendada. Seni ei ole arutatud muudatuste tegemist kodumajapidamiste omandi maksustamise ega hüpoteeklaenude intressimaksetele tehtud maksusoodustuste valdkonnas.

Tavaliselt põhjustab vähene eluasemete pakkumine ning võlgade tekkimist soodustav eluaseme maksustamise kord eluaseme kallinemist. Kuigi üürituru suhtes on juba meetmeid võetud, tuleb üüri kindlaksmääramise süsteemi ümberkorraldusi jätkata. 2013. aasta lõpul ja 2014. aasta algul kavatsetakse esitada mitu eelnõu, millega lühendatakse ehitamise aega ja parandatakse konkurentsi ehitussektoris.

Majanduskasv ja konkurentsivõime: Rootsi arendus- ja teadustegevuse näitajad on tippklassist, kuid tema ees seisab ka mitmeid lahendamist vajavaid probleeme, mis võivad ohustada tema konkurentsivõimet keskmises perspektiivis: väheneb ettevõtete investeerimine teadus- ja arendustegevusse ning uuendusi jõuab turule vähevõitu. Vastavalt 2012. aasta riigipõhisele soovitusele võeti Rootsis 2012. aasta oktoobris vastu uus innovatsioonistrateegia, mille rakendamist on juba alustatud.

Tööhõive- ja sotsiaalpoliitika: Rootsi tööturu olukord on üldiselt hea, kuid esineb rühmi, kelle seos tööturuga on nõrk – eeskätt noored ja sisserändajad. Valitsus on võtnud neis küsimustes mitu meedet. Muu hulgas on esitatud uued kutsehariduse ja -koolituse süsteemi reformimise ettepanekud, rakendatakse töö- ja koolituslepingute süsteem ning lisaks jätkuvad läbirääkimised „töökohtade loomise kokkulepete” üle, et vähendada noortele tööd andnud ning neile jätkukoolitust pakkuvate tööandjate kulusid esimese aasta jooksul. Need on vajalikud sammud, kuid nende praktilisi tulemusi ei saa veel prognoosida. 2011. aastal vähendati restoranide käibemaksu noorte töötuse vähendamise meetmena. Praegu analüüsitakse selle mõju sektori hindadele, palkadele ja tööhõivele ning esialgsed tulemused avalikustatakse oodatavasti 2014. aasta jaanuaris.

Ühendkuningriik

Riigi rahandus: Eelarve konsolideerimise strateegiat viiakse ellu ja see annab tulemusi, kuid konsolideerimise keskmine tempo on perioodi jooksul aeglustunud. Eelarve puudujääk väheneb ja prognoosi kohaselt jõuab see 2015.–2016. aastal 4,4 %ni, kuid probleemiks on valitsemissektori võla tase, mis on kõrge ja selle tõus jätkub. Aastail 2009–2012 suurenes see märkimisväärselt 88,8 %ni.

Finantssektor: Hiljuti käivitati laenurahastamisskeem, mis parandab kodumajapidamiste ja ettevõtete võimalust saada laenu. 2014. aasta alguses jõustub pangandusreformi seadus. Kuigi krediidivoog majandusele paraneb, antakse laenu peamiselt ainult suurettevõtetele ja kinnisvarasektorile. VKEdel on endiselt raske pangalaenu saada, kuigi ilmneb märke pangandussektorivälise laenu kättesadavuse paranemisest. 2014. aastal asutatakse riigi toel äripank, mis peaks parandama VKEde laenuvõimalusi.

Eluasemeturg on elavnenud kõikjal, kuigi piirkondade lõikes ebaühtlaselt. Probleemiks on pidev eluasemete alapakkumine. Eluasemenõudluse toetamise meetmed, eelkõige ostutoetuste skeem, võivad tekitada varade hinnamulli, mis vähendab kodumajapidamiste võimalust soetada eluase ja kasvatab nende laenukoormust. Kinnisvaramaksu reformi ei ole hakatud rakendama ega isegi kavandama ning tulumaksubaasi laiendamiseks ei ole võetud mingeid meetmeid.

Majanduskasv ja konkurentsivõime: Üldiselt ollakse seisukohal, et majandus on hakanud stabiilselt elavnema. SKP andmed ja tulevikku suunatud uuringu näitajad on oluliselt paranenud. Majanduskasvu on hakanud toetama ka puhaseksport, kuid seda ei põhjusta mitte ekspordi taastumine, vaid impordi suur langus. Inglismaa ja Walesi suhtes kohaldatav 2013. aasta majanduskasvu ja infrastruktuuri seadus jõustus 2013. aasta aprillis. Valitsus kuulutas välja õigusaktide pakme „Investeerime Ühendkuningriigi tulevikku”, millega kuni 2020. aastani nähakse riiklikeks sihtotstarbelisteks infrastruktuuriinvesteeringuteks ette üle 100 miljardi Suurbritannia naelsterlingi, reformitakse poliitikat, et stimuleerida erasektori investeerimist energiatootmisse, ning arendatakse ja laiendatakse tagatiskava, et ergutada raha paigutamist suurprojektidesse. Analüüse teha on küll liiga vara, kuid tundub, et energiatootmisvõimsuse suurendamise meetmed ei paku piisavat kindlustunnet 2020. aastast kaugemale.

Tööhõive- ja sotsiaalpoliitika: Kriisi algusest peale on tööturg ilmutanud märkimisväärset vastupanuvõimet ja tööhõive määr (71,7 %) on väga hea. On siiski ka murettekitavaid nähtusi – eelkõige noorte töötus ning mittetöötavate ja mitteõppivate noorte (NEET-noored) osatähtsus. Paljud inimesed, eriti noored, töötavad ebakindlatel tingimustel osalise tööajaga või ajutisel töökohal. Lisaks sellele on Ühendkuningriigis liiga palju vähekvalifitseeritud töölisi, kuid kõrge kvalifikatsiooniga kutse- ja tehniliste oskustega töötajatest valitseb puudus. Valitsus on nende probleemide lahendamiseks käivitatud programmid – tööprogrammi ja noortelepingute programmi, kuid need ei ole täitnud valitsuse seatud eesmärke. Ühendkuningriigi ees seisab ka üldisemat laadi tootlikkuse probleem. Värskete ametlike andmete kohaselt on ta hakanud maha jääma teistest G7 rühma kuuluvatest riikidest: tema SKT töötunni kohta oli 2012. aastal 16 % madalam G7 keskmisest tasemest ning 2 % alla tema enda 2007. aasta taset. Ühendkuningriigi vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate üksikvanemaga leibkondade osakaal on ELi 28 liikmesriigi hulgas suuemate seas. Algatatud on meede taskukohaste lastehoiuteenuste pakkumise suurendamiseks, kuid riigi hoolekandesüsteemi reformi ja sellega seoses rakendatavat hüvitiste kava „Universal Credit” on tabanud tagasilöögid.

Euroala

Euroala majanduslik olukord on endiselt keeruline, arvestades 2000. aastatel kuhjunud tasakaalustamatust, finantsturu suuremat killustatust ning majandus- ja rahaliidu lõpuleviimise poliitiliste tegevuskavadega seotud pidevat ebakindlust. Jätkusuutliku majanduskasvu ja investeerimisvõimaluste loomiseks on vaja täiendavaid reforme, millega parandada euroala liikmesriikide kohandamisvõimet ja konkurentsivõimet.

Seoses tegevuskavade järjepidevuse ning vajadusega jälgida ja koordineerida reforme arutas eurorühm septembris majanduse olukorda ja selle mõju euroalale ja liikmesriikide riigipõhistele soovitustele. Septembris ja oktoobris arutas eurorühm konkreetseid poliitikavaldkondi, nagu pangandusliit ja valitud euroala liikmesriikide olukord. Majanduspoliitika koordineerimist tuleb euroalal veelgi tugevdada, eriti parandada võetud kohustustest kinnipidamist, vastutust ja majandusreformide elluviimist.

Mis puutub eelarvepoliitikasse, on kõik euroala liikmesriigid esitanud eelarvekavad, mille puhul on tegemist olulise verstapostiga liikmesriikide eelarvepoliitika koordineerimise tõhustamisel. Viimase kolme aasta jooksul on konsolideerimine olnud muljetavaldav ja see peaks jätkuma, kuid selle tempo aeglustub. See tuleneb eelarve varajasest konsolideerimisest euroalal, mis oli vajalik võla jätkusuutlikkusega seotud riske arvestades ja kooskõlas ülemäärase puudujäägi järkjärgulise korrigeerimise põhimõttega. Konsolideerimine on eri liikmesriikides nende eelarvepoliitilist manööverdamisruumi arvestades piisavalt diferentseeritud olnud. Arvestades kohandamise vajaduse vähenemist, väheneb konsolideerimise lühiajaline mõju majanduskasvule ning tekib rohkem võimalusi majanduskasvu soodustavaks konsolideerimiseks. Selles valdkonnas arenguruumi veel jagub – maksustamise struktuuris ei ole piisavalt kasutatud maksubaasi laiendamist ega vähem moonutavat maksustamist, ning liiga palju on kärbitud majanduskasvu soodustavaid kulusid, nagu investeeringud. Liikmesriike kutsutakse üles kasutama keskpikas eelarveraamistikus rohkem majanduskasvu soodustavat eelarvepoliitikat. Kuigi suuremas osas euroala liikmesriikides on saavutatud olulist edu keskpika eelarvestrateegia usaldusväärsuse tõstmisel, tuleks täielikult ja õigeaegselt, st 2013. aasta lõpuks, üle võtta majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise leping ning eelarveraamistiku direktiiv. Liikmesriikidel palutakse täiendada eelarvepoliitikat majanduskasvu potentsiaali parandavate struktuurireformidega, et veelgi parandada võla jätkusuutlikkust.

Mis puutub finantsturgude killustatusesse, on komisjon ja Euroopa Investeerimispank esitanud ettepanekud majandustegevuse rahastamiseks mõeldud meetmete rakendamise kohta. Eelkõige tehti ettepanek laiendada ühise riskijagamise rahastamisvahendite kasutamist komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga vahel, et võimendada erasektori ja kapitaliturgude investeeringuid VKEdesse, eesmärgiga suurendada VKEdele uute laenude andmise mahtu kogu ELis. Need ettepanekud tuleks nüüd esimesel võimalusel ellu viia ning kriitilise massi saavutamiseks peab selles osalema võimalikult palju liikmesriike. Pikemas perspektiivis tuleks ette näha pankade vahendustegevuse osakaalu vähendamine. Euroopa Keskpank on teatanud novembris algava ja 12 kuud kestva pankade ulatusliku hindamise üksikasjad koos Euroopa Pangandusjärelevalve koostatud tehniliste nõuetega probleemsete laenude ja võlgade ajatamise kohta. Ka alustas eurorühm arutelu finantssektori usaldusväärsete kaitsemeetmete kohta. Pangandusliidu loomisel on tehtud täiendavaid edusamme: kokku on lepitud ühtses järelevalvemehhanismis, jätkub nõukogu, parlamendi ja komisjoni mõttevahetus panganduse taastamise ja kriisilahenduse direktiivi ning hoiuste tagamise direktiivi üle ning arutatakse ühtset kriisilahendusmehhanismi.

Järelevalve teostamisel struktuurireformide üle on nende tulemustes leitud suuri erinevusi. Euroalal on hakanud kaduma lõhe tuumiku ja ääreala riikide vahel, mis on seni iseloomustanud euroala kriisi jooksul toiminud sündmusi. Kohandamisprogrammi kohaldavad riigid on võtnud vastu muljetavaldava reformikava, kuid peavad jätkama selle hoogsat rakendamist, sest majanduse põhinäitajad ei ole veel korda saanud. Komisjoni vahearuanded ülemäärase tasakaalustamatusega Hispaania ja Sloveenia kohta näitavad, et need riigid on pärast ülemäärase tasakaalustamatuse avastamist hoogustanud tegevust ning tasakaalustamatuse korrigeerimiseks tuleb veel võtta olulisi meetmeid. Riikides, kus erasektori võlakoormus on suur, tuleks finantsvõimenduse vähendamist võimalikult suurel määral hõlbustada. Konkurentsivõime muutused suurtes liikmesriikides, nagu Prantsusmaa ja Itaalia, mõjutavad euroala otsesemalt ning suurendavad nende liikmesriikide vastutust struktuurireformide rakendamisel, et see parandaks euroala kui terviku väljavaateid.

Euroala tööhõive ja sotsiaalse olukorraga seoses võttis komisjon vastu teatise majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme kohta. Majandus- ja rahaliidu stabiilsus nõuab liikmesriikidelt laiaulatuslikke meetmeid, et tagada tööturu nõuetekohane toimimine ja ennetada pikaajalist töötust elanikkonna kaitsetumate rühmade hulgas. Sellega seoses peavad ELi liikmesriigid hoogustama tegevust, et käivitada noorte tööhõive algatus ja noortetagatised 2014. aasta jaanuariks.

Euroala riigipõhiste soovituste täitmisel tehtud edusammude ülevaatest võib järeldada, et praeguste majandusprobleemide lahendamiseks on meetmeid võetud. Reformikava rakendamine ei ole lõppenud ja majanduse elavdamise meetmete tugevdamiseks peavad liikmesriigid võtma ühiselt vastutuse ja kohustuse rakendada liikmesriigi ja euroala tasandil majandus- ja rahaliidu nõuetekohane toimimiseks vajalikud reformid, et tagada oma kodanike elutingimuste püsiv paranemine.