EUROOPA KOMISJON Brüssel,30.4.2020 COM(2020) 200 final Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Portugalile, Hispaaniale, Itaaliale ja Austriale



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev otsus hõlmab Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „ELSF“) kasutuselevõtmist vastavalt nõukogu määrusele nr 2012/2002 (edaspidi „määrus“) summas 278 993 814 eurot toetuse maksmiseks Portugalile, Hispaaniale, Itaaliale ja Austriale katastroofide tõttu, mis toimusid nimetatud riikides 2019. aastal. Kasutuselevõtmise otsusele on lisatud paranduseelarve projekt nr 4/2020, millega tehakse ettepanek kanda vajalikud assigneeringud 2020. aasta üldeelarvesse nii kulukohustuste kui ka maksetena. 2.1Portugal – orkaan Lorenzo Assooridel 2019. aasta oktoobris Orkaan Lorenzo oli Atlandi troopiline tsüklon, idapoolseim ja Euroopale lähim, mis eales registreeritud. Septembri lõpus arenes see troopilisest lainest 5. kategooria orkaaniks. Võtnud suuna kirdesse, liikus Lorenzo 2. oktoobril 2019 üle Assooride, tekitades tõsist kahju avalikule ja erataristule ning mõjutades inimeste, ettevõtete ja institutsioonide igapäevaelu. (1)Portugal esitas taotluse fondist toetuse saamiseks 8. novembril 2019, 12nädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 2. oktoobril 2019. Taotlus on seotud ühe NUTS 2. tasandi piirkonnaga (Região Autónoma dos Açores) ja see esitati piirkondliku katastroofina määruse artikli 2 lõike 3 alusel. (2)Tegemist on looduskatastroofiga ja see kuulub ELSFi kohaldamisalasse. (3)Portugali ametiasutused hindavad õnnetusest tekkinud otseste kahjude kogusummaks 328,5 miljonit eurot. Taotlus esitati määruse artikli 2 lõikes 3 sätestatud piirkondliku katastroofi sätte alusel, kus määratletakse „piirkondlik looduskatastroof“ looduskatastroofina, mis põhjustab abikõlbliku riigi NUTS 2. tasandi piirkonnas otsest kahju, mis on suurem kui 1,5 % kõnealuse piirkonna SKPst. Äärepoolseimate piirkondade (sh Assoorid) puhul on künnis 1 % piirkonna SKPst. Teatatud otsene kahju moodustab 8,4 % piirkonna SKPst (3 927 miljonit eurot 2016. aasta andmete põhjal) ja ületab seega 1 % künnist. Seepärast on Portugali taotlus kõlblik ELSFist toetuse saamiseks. (4)Otsese kahju kogusumma on fondist eraldatava rahalise toetuse arvutamise aluseks. Rahalist toetust võib kasutada ainult määruse artiklis 3 määratletud hädaolukorra- ja päästemeetmeteks. (5)Portugal soovis oma taotluses määruse artikliga 4a ette nähtud ettemakset. 11. detsembril 2019 võttis komisjon vastu rakendusotsuse C(2019) 9067, millega nähti ette 10 % ettemakse (821 270 eurot) solidaarsusfondi finantsabi kavandatud summast ja maksti see Portugalile täies ulatuses välja. (6)Portugali ametiasutused kirjeldavad oma taotluses katastroofi olemust ja mõju. Assooride piirkondlik elanikkonnakaitse- ja tuletõrjeteenistus valmistus orkaani saabumiseks alates 26. septembrist. Peamine kahju tekkis piirkondades, mis olid eriti avatud tuulele ja lainetele, eelkõige sadamates. Häiritud olid ka vee-, energia- ja sidevõrgud. Kahjustada said teed, lennujaamad, koolid ja haiglad ning muud riigivarad. Selle tulemusena kandsid kahju eraisikud, ettevõtjad, kalandus ja põllumajandus ning turism. Suur kahju rannikukaitse taristule suurendas ohtu elanikkonnale. (7)Portugal hindas määruse artikli 3 lõike 2 kohaselt toetuskõlblike hädaolukorra- ja päästeoperatsioonide maksumuseks 279,3 miljonit eurot ning esitas meetmete kulud tegevuse laadi järgi. Valdav osa abikõlblikest kuludest (peaaegu 270 miljonit eurot) on seotud transporditaristu, eelkõige sadamate taastamisega. (8)Portugali ametiasutused teatasid, et praegu puuduvad andmed rahastamiskõlblike kulude kindlustuskatte kohta. (9)Kahju kandnud piirkond kuulub 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vähemarenenud piirkondade kategooriasse. Portugali ametiasutused on komisjonile teatanud, et nad ei kavatse paigutada struktuuri- ja investeerimisfondide programmidele ettenähtud vahendeid ümber taastamistöödeks. (10)Mis puutub suurõnnetuse ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisse, siis ei ole praegu pooleli ühtegi rikkumismenetlust. Portugali taotluses kirjeldatakse lühidalt, et rannikualade majandamise ja rannikukaitse sekkumiste määratlemise aluseks Assooridel on Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus 2002/413/EÜ, milles sätestatakse Euroopa rannikualade integreeritud majandamise strateegia üldpõhimõtted ja valikuvõimalused. Käib töö direktiivi 2007/60/EÜ (üleujutusriski hindamise ja maandamise kohta) rakendamiseks. 2.2Hispaania – üleujutused Valencia, Murcia, Castilla-La Mancha ja Andaluusia piirkondades 2019. aasta septembris Alates 9. septembrist 2019 mõjutas Pürenee poolsaare kaguosa haruldane ilmastikunähtus, mida kirjeldatakse kui „suurel kõrgusel asuvat isoleeritud madalrõhkkonda“ (Depresión Aislada en Niveles Altos, DANA). See nähtus, mida iseloomustavad äärmuslikud vihmasajud ja nendest tulenevad üleujutused, kulmineerus 12.–16. septembri vahel ning kahjustas väga tõsiselt suuri alasid Valencia, Murcia, Castilla-La Mancha ja Andaluusia piirkondades. (1)Hispaania esitas taotluse fondist rahalise abi saamiseks 28. novembril 2019, 12nädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 9. septembril 2019. Taotlus on seotud nelja Hispaania NUTS 2. tasandi piirkonnaga (Valencia, Murcia, Castilla-La Mancha ja Andaluusia) ning see esitati piirkondliku katastroofina määruse artikli 2 lõike 3 alusel. Pärast seda, kui komisjon oli taotlenud lisateavet taotluse täiendamiseks, esitati see 18. detsembril 2019 ja 29. jaanuaril 2020.

(2)Tegemist on looduskatastroofiga ja see kuulub ELSFi kohaldamisalasse. (3)Hispaania ametiasutused hindavad õnnetusest tekkinud otseste kahjude kogusummaks 2 269,7 miljonit eurot. Taotlus esitati määruse artikli 2 lõikes 3 sätestatud piirkondliku katastroofi sätte alusel, kus määratletakse „piirkondlik looduskatastroof“ looduskatastroofina, mis põhjustab abikõlbliku riigi NUTS 2. tasandi piirkonnas otsest kahju, mis on suurem kui 1,5 % kõnealuse piirkonna SKPst. Kuna katastroof puudutab mitut piirkonda, kohaldatakse keskmist SKPd, mis on kaalutud kahju osakaaluga igas piirkonnas. Seega moodustab Hispaania teatatud kahju 2,65 % piirkondlikust kaalutud SKPst. (4)Otsese kahju kogusumma on fondist eraldatava rahalise toetuse arvutamise aluseks. Rahalist toetust võib kasutada ainult määruse artiklis 3 määratletud hädaolukorra- ja päästemeetmeteks. (5)Hispaania soovis oma taotluses määruse artikliga 4a ette nähtud ettemakset. 13. veebruaril 2020 võttis komisjon vastu rakendusotsuse C(2020) 905, millega nähti ette 10 % ettemakse (5 674 336 eurot) solidaarsusfondi finantsabi kavandatud summast ja maksti see Hispaaniale täies ulatuses välja. (6)Hispaania ametiasutused kirjeldasid oma taotluses katastroofi olemust ja mõju. Äärmiselt suur sademete hulk ületas viimase 140 aasta tipptasemed ja põhjustas tõsiseid üleujutusi, mis nõudsid 8 inimelu. Tuhanded inimesed tuli kodudest evakueerida ja paigutada hädamajutusse. Katastroof mõjutas rängalt kannatadasaanud piirkondade elanike elutingimusi ning põhjustas olulist füüsilist kahju nii era- kui ka avalikus sektoris. Kahjustada sai maanteede, raudteede ja lennujaamade taristu ning teenused tuli peatada. Erosioon kahjustas veevõrke, kaitsetaristut ja keskkonda. Samuti tabas erosioon randasid ja sai kahjustada rannikutaristu. (7)Hispaania hindas määruse artikli 3 lõike 2 kohaselt toetuskõlblike hädaolukorra- ja päästeoperatsioonide maksumuseks 650,6 miljonit eurot ning esitas meetmete kulud tegevuse laadi järgi. Suurim osa abikõlblikest kuludest (üle 385 miljoni euro) on seotud puhastustööde kuludega. Suuruselt teine osa on taristu taastamise kulud, mis moodustavad 247 miljonit eurot. (8)Hispaania taotlusel esitas Copernicus reageerimismeetmete toetuseks satelliitfotosid. (9)Hispaania ametiasutused kinnitasid, et rahastamiskõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet. (10)Valencia piirkond kuulub 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide enam arenenud piirkondade kategooriasse, ülejäänud kolm piirkonda on nn üleminekupiirkonnad. Hispaania ametiasutused on komisjonile teatanud, et nad ei kavatse paigutada struktuuri- ja investeerimisfondide programmidele ettenähtud vahendeid ümber taastamistöödeks. (11)Seoses katastroofiohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisega teatas Hispaania, et ta on ELi üleujutuste direktiivi oma õigusesse üle võtnud ning viinud äsja lõpule esimese etapi koos riskihindamise ja riskikaartide koostamisega. Tulemused on teises etapis läbi vaadatud. Selle läbivaatamise tulemused on heaks kiitnud riiklik elanikkonnakaitse nõukogu. Uued kavad peaksid valmima 2022. aasta detsembris. Lisaks on koostatud elanikkonnakaitse kavad üleujutuste ohu vastu nii riigi tasandil kui ka autonoomsetes piirkondades. 2.3Itaalia – äärmuslikud ilmastikutingimused 2019. aasta sügisel 2019. aasta oktoobri lõpus ja novembris mõjutasid mitmed omavahel seotud äärmuslikud ilmastikunähtused suuremat osa Itaalia territooriumist põhjast lõunasse, põhjustades üleujutuste ja maalihete tagajärjel suurt kahju ning kulmineerudes Veneetsia üleujutustega. (1) Itaalia esitas taotluse rahalise toetuse saamiseks ELSFist 10. jaanuaril 2020, 12nädalase tähtaja raames pärast esimeste kahjustuste registreerimist 20. oktoobril 2019. (2) Tegemist on looduskatastroofiga ja see kuulub ELSFi kohaldamisalasse. (3) Taotluse esitamisel lähtuti suure looduskatastroofi kriteeriumist, mis on sätestatud määruse artikli 2 lõikes 2. Itaalia ametiasutused hindasid looduskatastroofist tekkinud otseste kahjude kogusummaks 5 619,878 miljonit eurot (ajakohastatud summa). See summa moodustab üle 157 % Itaalia suhtes kohaldatavast solidaarsusfondi vahendite kasutuselevõtmise künnisest (üle 3 miljardi euro suurune kahju 2011. aasta hindades). Seepärast on Itaalia taotlus kõlblik solidaarsusfondilt abi saamiseks. (4) Itaalia ei taotlenud ettemaksu. (5) Itaalia ametiasutused kirjeldavad oma taotluses üksikasjalikult äärmuslike ilmastikunähtuste põhjustatud purustuste olemust ja ulatust. Katastroof tabas Itaalia territooriumi sõltuvalt asukohast erineva intensiivsuse ja mõjuga elanikkonnale, majandusele ja keskkonnale. Kokku sai kahju 17 piirkonda, millest enim kannatasid Veneto, Piemonte, Liguuria, Sitsiilia ja Emilia Romagna. Ainuüksi Veneto ja eelkõige Veneetsia linnas toimunud ränga üleujutuse arvele langes peaaegu kolmandik (1,8 miljardit eurot) kogukahjust. Vähem said kannatada Abruzzo, Apuulia, Basilicata, Calabria, Campania, Friuli Venezia-Giulia, Lazio, Toscana ja Bolzano autonoomne provints. Kõige vähem said kannatada Marche, Valle d’Aosta ja Trento autonoomne provints. Katastroofi tõttu tekkinud maalihked ja langenud puud põhjustasid eelkõige suuri häireid maanteevõrgustikus riigi, maakonna, provintsi ja omavalitsuse tasandil, mille tulemusena puudus juurdepääs mitmele eraldatud omavalitsusele mägedes ja rannikul. Enamikus piirkondades oli häiritud jõevõrgustik ning tekkisid pinnase liikumised kallakutel, maalihked ja üleujutused. Koolide ja muude avalike teenuste toimimine oli häiritud. Kuni 200 km/h tuulepuhangud põhjustasid märkimisväärset kahju metsades (ligikaudu 8,5 miljonit kuupmeetrit puitu), mis mõjutas tõsiselt metsamajandust ja turismi. Venetos kannatasid kahju ligikaudu 130 Natura 2000 raames kaitstud ala rohkem kui 414 000 hektaril. Peaaegu kõigis piirkondades teatati üldkasutatavate hoonete ja eramajade üleujutustest. Suured kahjud tekkisid põllumajanduses, otsest kahju said põllumajandusrajatised (kasvuhooned, masinad). Kanalisatsioonisüsteemide reoveepuhastid ummistusid. Tekkisid elektri- ja gaasivõrgu katkestused. Venetos tekitasid üleujutused tohutut kahju avalikule ja eraomandile, kaubandus- ja tööstustegevusele ning teenindussektorile. Veepinna kõrgtase, mis oli üle 187 cm merepinnast, põhjustas üleujutusi üle 85 %-s Veneetsia linnast. Kõrgvee lained kahjustasid märkimisväärselt Veneetsia ajaloolise keskuse kunsti- ja kultuuripärandit ning loendamatuid varasid laguuni peamistel saartel, sealhulgas kunstiteoseid ning olulisel määral raamatuid, käsikirju ja arhiive. Umbes 75 ajaloolise kiriku üleujutamine põhjustas struktuurikahjustusi, mõjutas sisustust ja ulatuslikku arhiivipärandit. Lisaks said Veneetsia veetranspordisüsteemis viga paljud maabumisrajatised, parvlaevad ja kiirpaadid. Kahjustada said elektri- ja elektroonikaseadmed. Piemontes tabas katastroof enam kui 800 omavalitsust. Liguurias põhjustas see üleujutusi ja maalihkeid, mis kahjustasid eelkõige teedevõrku. Sitsiilias põhjustas see tõsiseid tagajärgi teenuste osutamisele ning põllumajandus- ja tootmistegevuse katkemisest tingitud majanduslikku kahju. Emilia-Romagna jõevõrgustiku üleujutused põhjustasid kaldaerosiooni, üleujutusi ning kraavide ja kanalite ülevoolu, mis kahjustas elamurajoone, tootmisrajatisi, jõekalda kaitserajatisi ja hüdraulilisi rajatisi. Tormid kahjustasid märkimisväärselt ka rannikukaitserajatisi, hävitades peaaegu täielikult rannikut kaitsva kunstliku luite. Mägistel aladel esines maaerosiooni ja maalihkeid, mis avaldas suurt mõju teedevõrgule.

(6) Komisjoni analüüsi kohaselt võib taotlusega hõlmatud perioodil toimunud ilmastikutingimusi pidada nii meteoroloogilisest kui ka hüdroloogilisest seisukohast üheks sündmuseks. Itaalia ametiasutuste väidetud kahju geograafiline ulatus ja suurusjärk tunduvad usutavad. (7) Itaalia hindas määruse artikli 3 lõike 2 kohaselt rahastamiskõlblike hädaolukorra- ja päästeoperatsioonide maksumuseks üle 1 110,1 miljoni euro ning esitas meetmete kulud tegevuse laadi järgi. Suurim osa rahastamiskõlblikest kuludest (üle 479 miljoni euro) on seotud kaitserajatiste taastamise ja kultuuripärandi kaitsmisega. Suuruselt teine osa on esmatähtsa taristu taastamise kulud (465 miljonit eurot). (8) Itaalia ametiasutused kinnitasid, et rahastamiskõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet. (9) 17st kahju kandnud piirkonnast viis (Apuulia, Basilicata, Calabria, Campania ja Sitsiilia) kuuluvad 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vähem arenenud piirkondade, Abruzzo üleminekupiirkondade ja ülejäänud enam arenenud piirkondade kategooriasse. Itaalia ametiasutused ei ole komisjonile teatanud kavatsusest suunata struktuuri- ja investeerimisfondide programmidele ettenähtud vahendeid ümber taastamismeetmetele. (10) Itaalia ei taotlenud liidu elanikkonnakaitse mehhanismi käivitamist. Ühise hädaolukordade side- ja infosüsteemi (CECIS) kaudu saadeti siiski teatis hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskusele. (11) Mis puutub suurõnnetuse ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisse, siis ei ole praegu pooleli ühtegi rikkumismenetlust. 2.4Austria – äärmuslikud ilmastikutingimused 2019. aasta novembris Austria edelaosa kannatas 11.–23. novembril 2019 tõsiste üleujutuste all, eelkõige Kärnten ja Ida-Tirool. Sündmused tulenesid samadest ilmastikutingimustest, mis põhjustasid Itaalias suure katastroofi. Äärmuslikud ilmastikutingimused põhjustasid olulist kahju elutähtsale avalikule taristule, eramajadele, ettevõtetele ja metsale. Sündmused olid väga sarnased aasta varem toimunutega, ehkki põhjustasid vähem kahju. (1)Austria esitas ELSFist rahalise toetuse saamise taotluse 29. jaanuaril 2020, 12nädalase tähtaja raames pärast esimeste kahjustuste registreerimist 11. novembril 2019. 9. märtsil 2020 esitas Austria omal algatusel ajakohastatud teabe, milles hinnati mõjutatud piirkondade kahju veidi suuremaks. (2)Tegemist on looduskatastroofiga ja see kuulub ELSFi kohaldamisalasse. (3)Austria ametiasutused hindavad õnnetusest tekkinud otseste kahjude kogusummaks 93,2 miljonit eurot. Kõnealune summa on oluliselt väiksem kui Austria suhtes 2020. aasta puhul kohaldatav suure looduskatastroofi künnis (2 307,9 miljonit eurot, s.o. 0,6 % Austria kogurahvatulust). Samuti jääb see allapoole piirkondliku katastroofi künnist (1,5 % piirkonna SKPst), kaalutuna mõjutatud piirkondades tekkinud kahju osakaalu alusel. Seega ei ole määruse kohaselt tegemist ei suure looduskatastroofi ega piirkondliku looduskatastroofiga. Kuna katastroof tulenes siiski samadest ilmastikutingimustest, mis põhjustasid ka suure looduskatastroofi Itaalias, esitasid Austria ametiasutused taotluse määruse artikli 2 lõikega 4 ette nähtud rahastamiskõlbliku naaberriigi sätte alusel, mille kohaselt võib ELSFilt abi saada ka selline rahastamiskõlblik riik, mis on kannatanud naabruses asuvas rahastamiskõlblikus riigis toimunud suureks looduskatastroofiks kvalifitseeruva katastroofi tõttu. See tingimus on täidetud. (4)Austria ametiasutused ei taotlenud ettemaksu. (5)Austria ametiasutused esitasid üksikasjaliku kirjelduse katastroofi mõju kohta. Kõige suurem kahju tekkis Austria kõige lõunapoolseimal Kärnteni liidumaal ja sellega külgnevas Ida-Tirooli provintsis, mis asuvad mõlemad Itaalia piiri ääres Alpide piirkonnas. Salzburgi ja Steiermarki liidumaa kannatasid vähest kahju. Tugevad vihmasajud põhjustasid paljude vooluveekogude üleujutusi, mis kahjustasid peamiselt transporditaristut ja põhjustasid teede sulgemist. Mitmed sillad said tõsiselt kahjustada. Probleemidele lisandusid ebatavaline lumesadu ja laviinid, mis põhjustasid kahju metsandusele. Katkesid raudteeühendused, üle ujutati kodud ja üldkasutatavad hooned, mõned asulad jäid ajutiselt eraldatuks ja katkes elektrivarustus. (6)Austria hindas määruse artikli 3 lõike 2 kohaselt rahastamiskõlblike hädaolukorra- ja päästeoperatsioonide maksumuseks 61,3 miljonit eurot ning esitas meetmete kulud tegevuse laadi järgi. Suurim osa rahastamiskõlblikest kuludest (üle 40 miljoni euro) on transpordivõrgu kahjude kõrvaldamise kulud. Pinnaseerosiooni vastaste meetmete kulud moodustavad ligikaudu 13 miljonit eurot. (7)Austria ametiasutused kinnitasid, et rahastamiskõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet. (8)Kahju kandnud piirkonnad kuuluvad 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide enam arenenud piirkondade kategooriasse. Austria ametiasutused märkisid oma taotluses, et nad kavatsevad kasutada Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist rahastatava Austria maaelu arengu programmi vahendeid kaitsemetsade taastamiseks. (9)Austria ei taotlenud liidu elanikkonnakaitse mehhanismi käivitamist. (10)Mis puutub suurõnnetuse ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisse, siis ei ole praegu pooleli ühtegi rikkumismenetlust. 2.5Kokkuvõte Eespool esitatud põhjustel vastavad katastroofid, mida kirjeldatakse Portugali, Hispaania, Itaalia ja Austria esitatud taotlustes, määruses sätestatud tingimustele ELSFi kasutuselevõtmiseks.

3.Rahastamine ELSFi eraldistest 2020. aastal Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020, edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“), eriti selle artikli 10 kohaselt võib ELSFi kasutada igal aastal mahus 500 000 000 eurot (2011. aasta hindades). Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktis 11 on sätestatud ELSFi kasutuselevõtmise kord. Et ELSFi loomise keskne põhjus oli solidaarsus, on komisjon seisukohal, et antav abi peaks olema progresseeruv. See tähendab, et senise tava kohaselt peaks abi osatähtsus ELSFi vahendite kasutuselevõtmise korral olema suure loodusõnnetuse künnisest (s.o 0,6 % kogurahvatulust või 3 miljardit eurot 2011. aasta hindades, olenevalt sellest, kumb summa on väiksem) suurema kahju puhul suurem kui künnisest väiksema kahju puhul. Varem kasutatud määr assigneeringute määramiseks suurõnnetustele on 2,5 % kogu otsesest kahjust, mis on fondi kasutuselevõtmise künnisest allpool, ning 6 % kahjust, mis künnist ületab. Piirkondlike õnnetuste ja naabruses paikneva riigi õnnetuse puhul on määr 2,5 %. Toetus ei tohi ületada abikõlblike meetmete hinnangulist kogumaksumust. Abi arvutamise metoodika esitati ELSFi aastaaruandes (2002–2003) ning metoodika kiitsid heaks nõukogu ja Euroopa Parlament. Portugali, Hispaania, Itaalia ja Austria taotluste ning tekkinud otsese kahju hinnangulise kogusumma alusel on ELSFist antava rahalise abi suurus arvutatud järgmiselt: Liikmesriik Katastroofi liik Otsene kogukahju (miljonites eurodes) Kohaldatud piirkondliku katastroofi künnis

[1,5 % SKPst /

1 % SKPst äärepoolseimate piirkondade puhul]



(miljonites eurodes) Suure looduskatastroofi künnis (miljonites eurodes) Alla künnist jääv 2,5 % otsesest kahjust (eurodes) Künnist ületav 6 % otsesest kahjust (eurodes) Kavandatava abi kogusumma (eurodes) Tehtud ettemaksed (eurodes) PORTUGAL Piirkondlik (artikli 2 lõige 3). 328,508 39,271 – 8 212 697 – 8 212 697 821 270 HISPAANIA Piirkondlik (artikli 2 lõige 3). 2 269,734 1 287,076 – 56 743 358 – 56 743 358 5 674 336 ITAALIA Suur (artikli 2 lõige 2). 5 619,878 – 3 585,278 89 631 943 122 076 039 211 707 982 – AUSTRIA Naaberriigikriteerium (artikli 2 lõige 4). 93,191 – – 2 329 777 – 2 329 777 – KOKKU 278 993 814 Vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 10 lõikele 1 oli 2020. aasta alguses ELSFis kasutuselevõtmiseks kättesaadav kogusumma 1 150 524 045 eurot, mis koosnes 2020. aasta eraldisest 597 546 284 eurot ja 2019. eraldise kasutamata jäänud osast 552 977 761 eurot, mis kanti üle 2020. aastasse. Summa, mille saab praeguse seisuga 2020. aastal kasutusele võtta, on 1 001 137 474 eurot. See saadi, lahutades 2020. aasta alguses kasutada olnud ELSFi vahenditest (1 150 524 045 eurot). summa mis tuleb kinni pidada (149 386 571 eurot), et täita mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 10 lõike 1 kohane kohustus säilitada kuni 2020. aasta 1. oktoobrini 25 % 2020. aasta kogueraldistest. ELSFi rahastamise koondtabel Summa eurodes 2019. eraldis, mis kantakse üle 2020. aastasse 552 977 761 2020. aasta eraldis 597 546 284 ----------------- 2020. aasta alguses kasutada olev kogusumma 1 150 524 045 Miinus 2020. aasta eraldisest kinni peetud 25 % -149 386 571 ----------------- Praegu kasutada olev maksimumsumma (2019.+2020. aasta eraldis) 1 001 137 474 Portugalile, Hispaaniale, Itaaliale ja Austriale kavandatava abi kogusumma - 278 993 814 ----------------- 1. oktoobrini 2020 kasutatav summa 722 143 660 Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Portugalile, Hispaaniale, Itaaliale ja Austriale EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta, eriti selle artikli 4 lõiget 3, võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, eriti selle punkti 11, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1)Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond“) eesmärk on võimaldada liidul kiiresti, tulemuslikult ja paindlikult reageerida kriisiolukordadele ning näidata üles solidaarsust looduskatastroofi tagajärjel kannatanud piirkondade elanikega.

(2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 10 kohaselt ei tohi fond ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 500 000 000 eurot (2011. aasta hindades). (3)Portugal esitas 8. novembril 2019 pärast äärmuslikke ilmastikutingimusi Assooridel taotluse võtta fond kasutusele. (4)Hispaania esitas 28. novembril 2019 pärast äärmuslikke vihmasadusid, mis põhjustasid üleujutusi Valencia, Murcia, Castilla-La Mancha ja Andaluusia piirkonnas, taotluse võtta fond kasutusele. (5)Itaalia esitas 10. jaanuaril 2020 pärast 2019. aasta sügise äärmuslikke ilmastikutingimusi 17 piirkonnas taotluse võtta fond kasutusele. (6)Austria esitas 29. jaanuaril 2020 pärast 2019. aasta novembri äärmuslikke ilmastikutingimusi taotluse võtta fond kasutusele. (7)Portugali, Hispaania, Itaalia ja Austria taotlused vastavad fondist rahalise toetuse saamise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 2012/2002 artiklis 4. (8)Seepärast tuleks fondi vahendid kasutusele võtta, et anda Portugalile, Hispaaniale, Itaaliale ja Austriale rahalist abi. (9)Selleks et fondi vahendid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Artikkel 2 Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Otsust kohaldatakse alates … [vastuvõtmise kuupäev]. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel