-ELi taksonoomia kohaldamisala. Mõned sidusrühmad olid mures, et kriteeriumid katavad liiga vähe tegevusalasid, ja väljendasid muret ELi taksonoomia binaarsuse pärast, mis tähendab, et taksonoomia ei anna turgudele suuniseid selle kohta, kuidas käsitleda tegevusi, mis ei vasta ELi taksonoomia kliimaalases delegeeritud õigusaktis loetletud kriteeriumidele või mahu nende alla (3. punkt).

-Kriteeriumide ambitsioonitase ja kasutatavus. Paljud sidusrühmad olid rahul kriteeriumide ambitsioonitasemega või nõudsid veel kõrgemat ambitsioonitaset, teised aga väljendasid muret selle pärast, et ambitsioonitase on liiga kõrge, ning soovitasid parandada kriteeriumide kasutatavust (2. punkt).

-Tegevuse keskkonnasäästlikuks liigitamise või liigitamata jätmise mõju. Mõned sidusrühmad olid mures selle pärast, et tegevust, mida ei liigitata ELi taksonoomia kliimaalase delegeeritud õigusakti kohaselt keskkonnasäästlikuks, võidakse pidada mittekestlikuks. See aga võib vähendada sellise tegevuse rahastamisvõimalusi (1. punkt).

Need kriteeriumid on välja töötatud kestliku rahanduse tehnilise eksperdirühma soovituste alusel ning kestliku rahanduse platvormi avalikku tagasisidet ja nõuandeid järgides.

ELi taksonoomia kliimaalane delegeeritud õigusakt, mis esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule kontrollimiseks, sisaldab esimesi tehnilisi kriteeriumeid selliste tegevuste kindlaksmääramiseks, mis annavad olulise panuse kliimamuutuste leevendamisse ja nendega kohanemisse – need on esimesed kaks ELi taksonoomia kuuest keskkonnaeesmärgist.

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovile esitatakse ELi taksonoomia kliimaalases delegeeritud õigusaktis ELi taksonoomia esimesed tehnilised sõelumiskriteeriumid ja ühine arusaam kestlikust tegevusest. ELi taksonoomiamääruses nõutakse, et investorid ja äriühingud kasutaksid neid kriteeriume asjaomase teabe avalikustamisel. See teave on ka usaldusväärne juhis investeerimisotsuste tegemiseks.

Volituse aluseks on nõue, et tehnilised sõelumiskriteeriumid peavad olema ajakohased ja põhinema teaduslikel tõenditel. Kriteeriumid peavad olema selged, kasutatavad ja kergesti kohaldatavad. See aitab vältida tarbetut halduskoormust. Euroopa Parlament ja nõukogu on tunnistanud ka üldsusega konsulteerimise tähtsust. Nad on sõnaselgelt volitanud komisjoni kaasama sidusrühmi ja tuginema selliste ekspertide nõuannetele, kellel on tõendatud teadmised ja kogemused asjaomastes valdkondades.

ELi taksonoomia kliimaalase delegeeritud õigusaktiga on juba hõlmatud ligikaudu 40 % börsil noteeritud äriühingute majandustegevus sektorites, kus tekitatakse peaaegu 80 % otsestest kasvuhoonegaaside heitkogustest Euroopas, ning tulevikus lisatakse veel tegevusalasid. Tänu suurele katvusele aitab ELi taksonoomia märkimisväärselt suurendada rohelise rahastamise potentsiaali toetada rohepööret, eelkõige CO2-mahukates sektorites, kus on hädasti vaja muutusi.

ELi taksonoomia on ettevõtete ja investorite jaoks tugev teaduspõhine läbipaistvusvahend. Sellega kehtestatakse selged hindamiskriteeriumid, et määrata kindlaks, milline majandustegevus annab olulise panuse roheleppe eesmärkide saavutamisse. Nende kriteeriumidega luuakse ettevõtetele ja investoritele ühine keel, mis võimaldab neil teatada rohelisest tegevusest suurema usaldusväärsusega ja aitab neil juhtida juba käimasolevat üleminekut. ELi taksonoomia mängib olulist rolli ka ELi roheliste võlakirjade standardi ja ELi ökomärgise loomisel teatavatele jaefinantstoodetele.

Komisjon esitab ELi taksonoomia kliimaalase delegeeritud õigusakti, ettepaneku võtta vastu äriühingute kestlikkusaruandluse direktiiv, vaatab läbi muud kui finantsaruandlust käsitleva direktiivi ja esitab delegeeritud õigusaktide muudatused, et kindlustus- ja investeerimisnõustamises võetaks rohkem arvesse kestlikkuseelistusi ning tootejuhtimises ja usaldussuhtest tulenevates kohustustes kestlikkuskaalutlusi. Need aktid aitavad edendada rohelisemat, õiglasemat ja kestlikumat Euroopat ning toetavad kestliku arengu eesmärkide täitmist.

Euroopa roheline kokkulepe on Euroopa majanduskasvu strateegia, mis aitab parandada kodanike heaolu ja tervist, muuta Euroopa 2050. aastaks kliimaneutraalseks ning kaitsta, säilitada ja suurendada ELi looduskapitali ja elurikkust. Inimeste hüvanguks toimiv majandus tähendab ka õiglast üleminekut, mille käigus luuakse töökohti ega jäeta kedagi kõrvale. Nende eesmärkide saavutamiseks peab Euroopa finantssüsteem muutuma kestlikumaks. Selleks on vaja nii rangeid finantsõigusakte kui ka selget üleminekuteed ettevõtetele. Nende muudatuste tegemiseks vajalike investeeringute maht seab Euroopa finantssektori kesksele kohale majanduse kestlikus ja kaasavas taastumises COVID-19 pandeemiast ning Euroopa pikemas kestlikus majandusarengus.

Allolevas kolmes punktis täpsustatakse eespool nimetatud probleeme ja selgitatakse meetmeid, mida komisjon on võtnud või kavatseb võtta nende lahendamiseks.

1.Tegevuse keskkonnasäästlikuks liigitamise või liigitamata jätmise mõju

Paljud sidusrühmad olid mures selle pärast, et taksonoomias määratakse kindlaks, milline tegevus on keskkonnasäästlik. Seda võib tõlgendada nii, et kui tegevust ELi taksonoomia kliimaalases delegeeritud õigusaktis ei käsitleta, liigitub see automaatselt keskkonna seisukohast jätkusuutmatuks. See ei vasta aga tõele. Asjaolu, et äriühingul puudub taksonoomia alla kuuluv tegevus, ei võimalda teha järeldusi äriühingu keskkonnatoime ega rahastamisvõimaluste kohta.

ELi taksonoomias ei ole praegu sätestatud, kuidas käsitleda muid kui keskkonnasäästlikke tegevusi. Selles ei määratleta ega liigitata ühtegi tegevust tegevusena, mis parandab keskkonnatoime praegust taset, kuid ei anna olulist panust. Need tegevused on küll olulised, et toetada ELi majanduse vajalikku ulatuslikku ümberkujundamist, kuid need ei ole iseenesest piisavad meie rohe-eesmärkide saavutamiseks. Samuti ei määratleta ega liigitata ELi taksonoomias ühtegi tegevust keskkonna seisukohast jätkusuutmatuna. Lisaks ei ole kogu keskkonnahoidlik tegevus, mis võib anda olulise panuse keskkonnaeesmärkide saavutamisse, ELi taksonoomia kliimaalase delegeeritud õigusakti kohaldamisalas ja seega ELi taksonoomia osa. ELi taksonoomia on pidevalt muutuv dokument, mida edaspidi ja vastavalt vajadusele täiendatakse ja ajakohastatakse.

ELi taksonoomia on läbipaistvuse tagamise vahend. Sellega kehtestatakse teatavatele äriühingutele ja finantsturu osalistele avalikustamiskohustus. Nad peavad avalikustama, kui suur osa nende tegevusest on taksonoomiaga kooskõlas. Taksonoomiaga kooskõlas oleva keskkonnahoidliku tegevuse osakaalu avalikustamine võimaldab äriühinguid ja investeerimisportfelle selle osakaalu alusel võrrelda. Ettevõtted võivad soovi korral tugineda ELi taksonoomiale, et kavandada kliima- ja keskkonnaalast üleminekut ning kaasata selleks rahalisi vahendeid. Finantsturu osalised võivad soovi korral kasutada ELi taksonoomiat usaldusväärsete roheliste finantstoodete väljatöötamiseks. Eeldatakse, et ELi taksonoomia toetab muutusi ja üleminekut kestlikkusele. ELi taksonoomia võib küll suunata turuosalisi investeerimisotsuste tegemisel, kuid loomulikult ei keela see investeerimist mis tahes tegevusse. Ettevõtetel ei ole kohustust taksonoomiat järgida ning investorid võivad vabalt valida, kuhu investeerida.

Taksonoomiaraamistik parandab juurdepääsu kestlikule rahastamisele, täiendades olemasolevaid turupõhiseid rohelisi rahastamisvahendeid. See hõlmab rohkem majandustegevusi ja keskkonnaeesmärke, kui on seni turupõhistes rohelistes rahastamisraamistikes kasutatud. Eelkõige hõlmab see mõningaid CO2-mahukaid sektoreid, mis võimaldab turul tunnustada nende sektorite üleminekutegevust.

Ettevõtted saavad arvestada mitte ainult käivet, vaid ka teatavaid tegevuskulusid ja kapitalimahutusi ELi taksonoomiaga kooskõlas olevana. See laiendab veelgi ELi taksonoomia pakutavaid võimalusi. Hinnangud ja kliimataksonoomia kriteeriumide varased katsed näitasid, et praegu on ettevõtete tegevus ja investeerimisportfellid sellega üldiselt vähe kooskõlas (üks kuni viis protsenti, kusjuures paljude ettevõtete ja investeerimisportfellide puhul ka null protsenti). Kuigi eeldatakse, et roheleppe rakendamisega suureneb see näitaja märkimisväärselt, näitab see 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamiseks vajaliku muutuse ulatust.

ELi taksonoomia konkreetne eesmärk on luua klassifitseerimissüsteem ja suurendada läbipaistvust. Taaste- ja vastupidavusrahastu määruses kasutatakse ELi taksonoomiamääruse artiklis 17 sätestatud põhimõtet hoiduda olulise kahju tekitamisest, kuid ei nõuta taksonoomia delegeeritud õigusaktides määratletud kriteeriumide kasutamist. Komisjon avaldas spetsiaalsed tehnilised suunised, milles kirjeldatakse üksikasjalikumalt, kuidas kohaldada olulise kahju tekitamisest hoidumise põhimõtet taaste- ja vastupidavusrahastu puhul. See tähendab, et ELi taksonoomia kliimaalases delegeeritud õigusaktis määratletud kriteeriumidel ei ole otsest siduvat mõju taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisele. Kas ühtekuuluvuspoliitika määruses nõutakse, et selle fondide eesmärgi puhul tuleb programmitöö perioodil 2021–2027 kasutada ELi taksonoomiamääruses sätestatud olulise kahju tekitamisest hoidumise põhimõtet, kuid ei nõuta taksonoomia delegeeritud õigusaktide kriteeriumide kasutamist. Edaspidi tuleks rõhutada ELi taksonoomia algset eesmärki ning selle mõju tuleks hoolikalt hinnata sobivuse, proportsionaalsuse ja nõuete täitmisega seotud kulude seisukohast, enne kui see kaasatakse teistesse poliitikavaldkondadesse.

2.ELi taksonoomia kliimaalases delegeeritud õigusaktis esitatud kriteeriumide ambitsioonitase ja kasutatavus

Koostades delegeeritud õigusakte kestliku majandustegevuse kriteeriumide määratlemiseks, peab Euroopa Komisjon järgima Euroopa Parlamendi ja nõukogu antud volitusi, et määrata kindlaks ELi keskkonnaeesmärkide saavutamiseks vajalik keskkonnahoidlike projektide ambitsioonitase.

ELi taksonoomias tunnistatakse kestlikuks tegevused, mis annavad olulise, mitte vähetähtsa panuse ELi keskkonnaeesmärkide saavutamisse. ELi taksonoomiaga kehtestatakse olulise panuse andmise ja olulise kahju tekitamisest hoidumise kriteeriumid, mis põhinevad Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide, sh ELi kliimaneutraalsuse eesmärgi ambitsioonitasemel.

Delegeeritud õigusakti eelnõu avaldati üldsuse tagasiside saamiseks ning selle tagasiside hoolika läbivaatamise põhjal tehti eelnõusse muudatusi, alandamata seejuures Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide ambitsioonitaset. Mõned neist muudatustest on järgmised:

-arvukad täpsustused kriteeriumide tehnilise täpsuse ja kasutatavuse parandamiseks;

-kriteeriumide kasutatavuse parandamine keerukuse ja üldise koormuse vähendamise teel ning vajalikud kohandused, et muuta kriteeriumid konkreetsemaks ja paindlikumaks;

-täpsustused, et tekst peegeldaks asjakohasel juhul paremini subsidiaarsust ja jagatud pädevust ELi ja liikmesriikide tasandi vahel (sh mitmed täpsustused, et võtta paremini arvesse riiklikke eeskirju);

-parem kooskõla olemasolevate raamistike ja valdkondlike õigusaktidega ning vajaduse korral tulevaste läbivaatamiste arvesse võtmine;

-täpsustused teatavate ülemineku- ja toetavate tegevuste ulatuse suhtes ning kohandused, et muuta taksonoomia ettevõtete jaoks kasutatavamaks;

-täpsem kirjeldus väikese hulga tegevuste kohta, mida käsitleti teise tegevuse all, juhul kui see oli sidusrühmade selge soov ja kui need on kooskõlas ELi taksonoomiamääruse eesmärkide ja nõuetega;

-ajakohastatud põhjendused, milles rõhutatakse vajadust edasiste läbivaatamiste ja uute tegevuste lisamise järele hilisemas etapis.