ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(4)

1. juulil 2013 võttis komisjon vastu vastuväited, mis olid adresseeritud edasimüüjatele, ISDA-le ja Markitile (koos edaspidi „adressaadid”). Vastuväidetes tõstatati esialgsed kahtlused, et adressaadid olid kooskõlastatud tegevusega takistanud börsidel (Eurex (4) ja CMDX (5)) osalemast börsil kaubeldavate kaudsete tuletisinstrumentide turul, konkreetselt krediidiriski vahetustehingute turul. Täpsemalt tõstatati vastuväidetes esialgne kahtlus selle kohta, et ISDA kui ettevõtjate ühendus on rikkunud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 101, keeldudes andmast börsidele litsentsi oma lõpphinna kasutamiseks börsil kauplemise eesmärkidel 2007. aastal (Eurexi puhul) ja 2008.–2009. aastal (CMDX puhul), millel on jätkuv mõju, kuna piirav kasutusleping jäi Internetis kehtima.
3.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et Markiti ja ISDA pakutud kohustused on sobivad, vajalikud ja proportsionaalsed ning need tuleks muuta Markiti ja ISDA suhtes õiguslikult siduvaks.
16.

Olen otsuse eelnõu otsuse 2011/695/EL artikli 16 lõike 1 kohaselt läbi vaadanud ning järeldan, et see käsitleb ainult vastuväiteid, mille kohta pooltele on antud võimalus oma seisukohad teatavaks teha.
5.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, et teatatud tehing tekitab tõenäoliselt kooskõlastamata horisontaalset mõju, mis takistaks oluliselt tõhusat konkurentsi Ühendkuningriigi mobiilsideteenuste jaeturul peamiselt oluliste konkurentsipiirangute kadumise tõttu, mida O2 ja Three on teineteise suhtes rakendanud, millele lisandub konkurentsisurve vähenemine allesjäänud konkurentide poolt.
94.

Teised Euroopa Andmekaitseinspektori käesolevas arvamuses esitatud soovitused puudutavad järgmisi aspekte ja artikleid. — Artiklit 14 tuleks täpsustada, lisades, et kolmandate riikide kodanike kohapeal pildistatavate näokujutiste puhul peab olema tagatud teatav minimaalne kvaliteet, ja artiklis 33 tuleks sätestada, et komisjon annab üksikasjalikku teavet selle kohta, kuidas saavutada kohapeal pildistatavate näokujutiste vajalik kvaliteet. — Artikli 15 lõiget 3 tuleks täiendada, täpsustades, millist teavet piirivalveasutused võivad koguda, säilitada ja kasutada juhtudel, kui nad nõuavad lähemaid selgitusi sõrmejälgede andmise ajutise võimatuse põhjuste kohta. — Artiklis 39 tuleks sätestada, et riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmete turvalisuse tagamiseks peavad eu-LISA ning liikmesriigid kindlasti oma tegevust kooskõlastama. — Kui liikmesriikide lihtsustusprogrammid ühendatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemiga, tuleks ettepanekus selgelt sätestada turvalisuse tagamisega seotud kohustused. Schengeni piirieeskirjade uues artiklis 8e tuleks ette näha, et turvalisuse tagamiseks tehakse eelnevalt põhjalik infoturbe riskihindamine, ja kirjeldada vajalikke turvameetmeid. — Ettepanekus tuleks selgelt sätestada, et eu-LISA vastutab veebiteenuse turvalisuse, selles sisalduvate isikuandmete turvalisuse ja isikuandmete kesksüsteemist veebiteenusesse edastamise protsessi eest. — Artikli 44 lõiget 1 tuleks täiendada järgmise andmesubjektile edastatava teabega: andmesubjekti andmete säilitamise aeg; viibimisaja ületaja õigus lasta oma isikuandmed kustutada, kui ta tõendab, et ületas lubatud viibimise kestust ettenägematutel ja tõsistel asjaoludel; ning selgitus, et riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis sisalduvatele andmetele antakse juurdepääs piiride haldamise ja piiriületuse hõlbustamise eesmärgil. — Artikli 46 lõikes 1 tuleks sätestada andmetega tutvumise taotlustele vastamiseks range ühtlustatud tähtaeg, mis ei tohi olla pikem kui paar kuud. — Artikli 9 lõiget 2 tuleks täiendada selge kirjeldusega kaitseabinõudest, mis tagavad asjakohase tähelepanu pööramise laste, eakate ja puuetega inimeste andmetele. — Artiklit 57 tuleks täiendada eu-LISA kohustusega töötada välja funktsioonid, mis võimaldavad liikmesriikidel, komisjonil, eu-LISA-l ja Frontexil automaatselt saada vajalikke statistilisi andmeid otse riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemist, ilma et selleks oleks vaja täiendavat teabehoidlat. — Ettepanekus tuleks ette näha Euroopa Andmekaitseinspektorile edastatavad andmed ja ressursid, mis võimaldavad tal tulemuslikult ning tõhusalt täita uusi järelevalvekohustusi seoses tulevase riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemiga. — Artikli 28 lõikes 2 tuleks sätestada range tähtaeg, mille jooksul kontrolliasutused peavad tegema kiireloomulistel juhtudel riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetele juurdepääsu andmise tingimuste täitmise järelkontrolli. — Artikli 28 lõiget 3 tuleks muuta, sätestades, et määratud asutused ja kontrolliasutus ei tohi kuuluda samasse organisatsiooni.
6.

Pärast 15. oktoobril 2015 esitatud kirjalikku taotlust tunnistati ettevõtja United Parcel Service Inc. (edaspidi „UPS“) huvitatud kolmandaks isikuks 21. oktoobril 2015. Vastavalt ühinemise rakendusmääruse (3) artikli 16 lõikele 1 teavitas konkurentsi peadirektoraat UPSi oma 27. oktoobri 2015. aasta kirjaga menetluse laadist ja sisust ning kutsus UPSi esitama täiendavaid kirjalikke märkusi, võttes arvesse, et UPS oli juba kohtunud konkurentsi peadirektoraadiga ja teinud mitmeid avaldusi tehingu uurimise käigus, teostades sellega oma õigust olla ära kuulatud vastavalt ühinemismääruse artikli 18 lõikele 4. 4. novembri 2015. aasta kirjalikus avalduses, mis oli adresseeritud nii konkurentsi peadirektoraadile kui ka ärakuulamise eest vastutavale ametnikule, esitas UPS tehingu kohta oma seisukohad, kuid väitis, et komisjon ei olnud esitanud menetluse laadi ja sisu kohta mingit teavet, mis ei olnud juba varem komisjoni 31. juuli 2015. aasta pressiteate IP/15/5463 alusel avalikult teada. Seetõttu leidis UPS, et komisjon ei olnud täitnud õiguslikku nõuet, mis on sätestatud eespool nimetatud ühinemise rakendusmääruse artikli 16 lõikes 1. Konkurentsi peadirektoraat vastas 11. novembril 2015 kirjaga, milles osutas, et UPSi 4. novembril 2015 esitatud avalduse põhjalikkusest ja üksikasjalikkusest nähtus, et UPSi oli käesoleval juhul piisavalt teavitatud menetluse laadist ja sisust, selleks et võimaldada tal oma seisukohti esitada. Peale selle väljendas konkurentsi peadirektoraat oma valmisolekut kaasata UPS ja anda UPSile täiendav võimalus esitada oma seisukohti järgmisel kohtumisel, mis ka toimus 18. novembril 2015. Ärakuulamise eest vastutavale ametnikule saadetud 25. novembri 2015. aasta kirjas jääb UPS siiski seisukohale, et talle edastatud piiratud teave ei võimalda UPSil kasutada oma õigust kaitsele, ning seetõttu nõuab UPS täiendavat üksikasjalikku teavet komisjoni põhjenduse ning tema läbiviidud uurimise esialgsete järelduste kohta. Vaatasin ettevõtja UPSi taotluse läbi, arvestades ühinemismääruse artiklit 18, ühinemise rakendusmääruse artikleid 11 ja 16, asjakohast kohtupraktikat ja UPSi kaasatust komisjoni menetlusse. Minu järeldus on, et seoses UPSi õigusega olla huvitatud kolmanda isikuna ära kuulatud, on UPSi vastavalt ühinemise rakendusmääruse artiklile 16 menetluse laadist ja sisust piisavalt teavitatud ja et peale selle on UPS olnud käesoleval juhul menetlusega tihedalt seotud, mis võimaldab UPSil ühinemismääruse artikli 18 lõike 4 kohaselt tõhusalt kasutada oma õigust olla ära kuulatud. Selle põhjal olen vastavalt otsuse 2011/695/EL artikli 7 lõike 2 punktile d UPSi taotluse tagasi lükanud.
(3)

Komisjon võttis 23. juulil 2015 vastu juhtumit AT.40023 käsitlevad vastuväited. Vastuväited olid adresseeritud järgmistele juriidilistele isikutele (edaspidi „vastuväidete adressaadid”), kes kuulusid seitsmesse gruppi (edaspidi „osalised”): i) Sky UK ja Sky Plc. (edaspidi koos „Sky”); ii) Viacom Global (Netherlands) BV ja Viacom Inc. (s.o Paramount); iii) Universal Studios International BV ja Comcast Corporation (edaspidi koos „NBCUniversal”); iv) CPT Holdings, Inc., Colgems Productions Limited ja Sony Corporation (edaspidi koos „Sony”); v) The Walt Disney Company Limited ja The Walt Disney Company; vi) Twentieth Century Fox Telecommunications International Inc. ja Twenty-First Century Fox, Inc. (edaspidi koos „Fox”) ning vii) Warner Bros. International Television Distribution Inc. ja Time Warner Inc. (edaspidi koos „Warner”).
3.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et Paramounti kavandatud kohustused on sobivad, vajalikud ja proportsionaalsed, et lahendada komisjoni vastuväidetes esitatud probleemid.
15.

Koostööpakkumises kinnitas ARA, et on saanud kätte vastuväited ja kaks asjaolusid käsitlevat kirja, et tal on vastuväidete esitamise ajal olnud täisjuurdepääs komisjoni toimikule ning et tal on olnud piisav võimalus tutvuda komisjoni vastuväiteid toetavate tõenditega ja esitada komisjonile oma seisukohad.
6.

Komisjoni otsuse eelnõus on jõutud järeldusele, et lõplikud kohustused on asjakohased ning piisavad, et kõrvaldada tõhusa konkurentsi oluline takistamine, mille komisjon tuvastas. Seepärast kuulutatakse otsuse eelnõus, et kavandatav tehing on kokkusobiv siseturu ja EMP lepinguga tingimusel, et otsuse eelnõule kohustuste kujul lisatud lõplikke tingimusi ja kohustusi täidetakse.
4.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni järgmiste järeldustega. 4.1. Kontoritarvete ettevõtjatevahelise turustamise rahvusvahelised lepingud moodustavad riigisiseste lepingute suhtes eraldi tooteturu. 4.2. Tavapäraste kontoritarvete või nende üksikute kategooriate riigisisesed lepingud ettevõtjatevahelise turustamise jaoks siseturul leiduvate lepingukanalite kaudu 100–200 kontoritöötajaga (või üle 250 töötajaga) äriklientidele moodustavad eraldi tooteturu kui on turg, mis on suunatud tavapäraste kontoritarvete või nende üksikute kategooriate riigisiseste lepingute alusel toimuvaks ettevõtjatevaheliseks turustamiseks siseturul leiduvate lepingukanalite kaudu väiksemate, vähem kui 100–200 kontoritöötajaga (või alla 250 töötajaga) äriklientidele. 4.3. Arvestades, et teatatud tehing takistaks olulisel määral tõhusat konkurentsi igasuguse tooteturu määratluse puhul, võib jätta lahtiseks, kas asjaomane tooteturg on määratletud ühest kohast ostmise lepingute alusel või kas turge on eraldi käsitletud tootekategooriate kaupa. 4.4. Ettevõtjatevahelise turustamise rahvusvaheliste lepingute geograafilise turuna tuleks käsitada kogu EMPd. 4.5. Ettevõtjatevahelise turustamise riiklike lepingute geograafilise turuna tuleks käsitada riigisisest turgu. 4.6. Hulgimüügi tooteturu turustuskanalina tuleks käsitada turgu, mis hõlmab vähemalt tavapäraste kontoritarvete kolme kategooria (paber, tint ja tooner ning kirjatarbed) ühest kohast ostmise lepinguid. 4.7. Hulgimüügi turustuskanalite geograafilise turuna tuleks käsitada riigisisest turgu. 4.8. Kuna on ebatõenäoline, et teatatud tehing takistaks märkimisväärselt otsemüügi tõhusat konkurentsi isegi kõige kitsama tooteturu määratluse korral, siis võib selle tooteturu määratluse jätta täpsustamata. 4.9. Kuna on ebatõenäoline, et teatatud tehing takistaks märkimisväärselt tõhusat konkurentsi isegi kõige kitsama tooteturu määratluse korral, siis võib asjaomase otsemüügikanali geograafilise turu jätta täpsustamata.
11.

Taotlejal (või rühmitusel) peavad olema vajalikud rahalised vahendid, mis on nõutavad geoloogilise luure ja uurimisega seotud tegevusteks. 11.1. Finantssuutlikkuse tõendamiseks peab taotleja (või sel juhul, kui taotleja on rühmitus, siis üks selle liikmetest): 11.1.1. müügist saadud puhastulu viimase kolme majandusaasta jooksul (sõltuvalt sellest, mis kuupäeval asjaomane äriühing asutati) olema kokku vähemalt 4 000 000 leevi; sellise taotleja suhtes, kes on muu kui juriidilisest isikust rühmitus, kehtib käesolevas punktis kehtestatud nõue kogu rühmituse suhtes; või 11.1.2. esitama panga või muu finantsasutuse kinnituse selle kohta, et taotlejal on vajalikud rahalised vahendid nafta ja maagaasi geoloogilise luure ja uurimise teostamiseks maatükil „Plokk 1–25 Vratsa-West“, või 11.1.3. esitama panga või muu finantsasutusega sõlmitud eellepingu, mille kohaselt taotlejale eraldatakse rahalised vahendid nafta ja maagaasi luureks ja uurimiseks maatükil „Plokk 1–25 Vratsa-West“. 11.2. Tõendid finantssuutlikkuse kohta vastavalt punktidele 11.1.2 ja 11.1.3 võib esitada kolmandate isikute (nii füüsilised kui ka juriidilised isikud) rahaliste vahendite kaudu, tingimusel et taotleja suudab tõestada, et need vahendid on neile kättesaadavad ning täpsustab summa Bulgaaria leevides. Tõendid seoses kolmandate isikute võimekusega tuleb esitada dokumentide esitamisel, nagu on pakkumisdokumentidega ette nähtud.
21.

Seepärast soovitame muuta artiklit 8 järgmiselt: Artikkel 8 Andmeallikad ja meetodid 1. Liikmesriigid esitavad artiklis 1 osutatud andmed ühe või mitme järgmise allika kaudu, tingimusel, et need vastavad artiklis 12 esitatud kvaliteedinõuetele ning et need on kogutud ja neid töödeldakse edaspidi kooskõlas kohaldatavates andmekaitsealastes õigusaktides sätestatud kaitsemeetmetega: a) otse vastajatelt saadud teave, mis on esitatud vabatahtlikult nõusoleku alusel, mille on andnud andmeid esitav andmesubjekt [isikuandmete kaitse üldmääruse] artikli 7 kohaselt (välja arvatud juhul, kui teabe esitamist nõutakse vastutava töötleja suhtes kohaldatava liidu või liikmesriigi õiguse alusel, milles on sätestatud sobivad meetmed andmesubjektide õiguste, vabaduste ja õigustatud huvide kaitseks) ; b) haldusandmed ja mis tahes muud allikad, meetodid või uuenduslikud lähenemisviisid, kui need võimaldavad toota andmeid, mis on võrreldavad ning kooskõlas käesolevas määruses sätestatud erinõuetega. 2. Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) üksikasjaliku teabe kasutatud allikate ja meetodite kohta.
ET Euroopa Liidu Teataja C 67/4

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne (1)

Seened (Riberebro)

(AT.39965)

(2017/C 67/06)

Juhtum puudutab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumist, mis seisnes konserveeritud seente hindade kooskõlastamises ja klientide jagamises terves EMPs alates 1. septembrist 2010 kuni 28. veebruarini 2012. Komisjon võttis 25. juunil 2014 vastu otsuse, mis on adresseeritud kaheksale juriidilisele isikule (kes moodustavad kolm ettevõtjat), mis valisid kartellialase kokkuleppemenetluse (2). Käesolev otsuse eelnõu on adresseeritud ettevõtjatele Grupo Riberebro Integral S.L. ja Riberebro Integral S.A.U. (üheskoos „Riberebro“), mis ei esitanud kokkuleppemenetluse ettepanekut.

27. mail 2015 võttis komisjon vastu ettevõtjat Riberebro käsitlevad vastuväited (edaspidi „vastuväited“), millest teavitati ettevõtjat järgmisel päeval. 3. juunil 2015 esitati ettevõtjale Riberebro CD-ROM, mis sisaldas kirjalikke dokumente komisjoni uurimistoimikust, ning anti vastuväidetele vastamiseks kuue nädala pikkune tähtaeg.

Oma vastuses vastuväidetele teatas Riberebro, et ta ei vaidlusta faktiliste asjaolude kirjeldust ega komisjoni õiguslikku hinnangut vastuväidetes, küll aga esitas ta avalduse seoses trahvide sobiva tasemega. Riberebro ei taotlenud suulist ärakuulamist.

Otsuse 2011/695/EL artikli 16 kohaselt uurisin, kas otsuse eelnõus käsitletakse ainult vastuväiteid, mille kohta oli ettevõtjal Riberebro võimalus seisukohti esitada. See leidis minu järelduses kinnitust.

Eespool esitatut arvestades ning pidades silmas asjaolu, et Riberebro ei ole esitanud mulle taotlusi või kaebusi, olen seisukohal, et Riberebro on saanud kasutada oma menetlusõigusi.

Brüssel, 4. aprill 2016 Wouter WILS

(1) Vastavalt Euroopa Komisjoni presidendi 13. oktoobri 2011. aasta otsuse 2011/695/EL (ärakuulamise eest vastutava ametniku ülesannete ja pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) (ELT L 275, 20.10.2011, lk 29) artiklitele 16 ja 17.

(2) Vt komisjoni 25. juuni 2014. aasta otsus C(2014) 4227 (final), juhtumi kokkuvõte (ELT C 453, 17.12.2014, lk 21) ning ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne (ELT C 453, 17.12.2014, lk 20).
13.

Oma vastuses vastuväidetele väitis Infineon, et komisjon on rikkunud tema õigust võrdsele kohtlemisele, sest osales 18 kuu jooksul kokkulepet käsitlevatel aruteludel koos muude osalistega ja ei teavitanud äriühingut Infineon sellest olukorrast ega pakkunud võimalust kokkuleppe saavutamiseks läbirääkimisi pidada. Siiski, oma vastuses asjaolusid käsitlevale kirjale teatas Infineon, olles saanud juurdepääsu äriühingu Samsung 6. septembri 2013. aasta kirjast välja jäetud teabele, et sai nüüd aru, et teda ei kutsutud osalema kokkulepet käsitlevatel aruteludel seepärast, et komisjon ei käsitanud kõnealust äriühingut algselt väidetava kartelli osana. Kõnealuse teabe avalikustamine oli seega kasulik, sest tänu sellele loobus äriühing Infineon seisukohast, et teda on ebavõrdselt koheldud.
76.

Peale eespool loetletud oluliste puuduste käsitlevad Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuses esitatud soovitused ka järgmisi aspekte. — uuesti sõnastatud Eurodaci määruse ettepanek — Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab ettepaneku teksti lisada, et lõplik vastutus isikuandmete töötlemise eest lasub liikmesriikidel, keda loetakse direktiivi 95/46/EÜ tähenduses vastutavateks töötlejateks. — Artikkel 37 tuleks ümber sõnastada ja selles peaks selgitama, mis juhtudel on andmete rahvusvaheline edastamine lubatud või keelatud, eriti andmete edastamine taotleja päritoluriigile. — Artikli 38 lõikes 1 tuleks sätestada, et liikmesriigid võivad edastada vaid tagasisaatmiseks hädavajalikke andmeid. — Isikute sõrmejälgede saamiseks ei tohiks rakendada sundi. See keeld tuleks Eurodaci määruses sätestada. — Sellega seoses soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor täpsustada, et kinnipidamist ei käsitata karistusena selle eest, et isik ei täida sõrmejälgede andmise kohustust. — Asjaolu, et eu-LISA kasutab testimiseks tegelikke andmeid, tekitab tõsist muret ja seda ei tohiks Eurodaci määrusega lubada. Arvestades asjaomaste isikute eraelu puutumatusega kaasnevat riski, peaks seadusandja kaaluma ja hindama võimalust kasutada mittetegelikke andmeid. Igal juhul ei tuleks tekstis märkida, et biomeetrilised andmed saab muuta anonüümseks, sest need on alati seotud konkreetse isikuga, mistõttu neid tuleb pidada isikuandmeteks. — Seoses andmete töötlemisega eu-LISA poolt soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor sätestada, et kehtestada tuleb asjakohased kaitsemeetmed seoses väliste töövõtjate juurdepääsuga andmetele. — Euroopa Andmekaitseinspektor on rahul sätetega, millega tagatakse, et õiguskaitseasutuste juurdepääsu andmetele hindab sõltumatu organ. Kontrolliva asutuse sõltumatuse säilimiseks ei tohiks aga määratud ja kontrollivad asutused kuuluda samasse organisatsiooni. — ELi Varjupaigaameti määruse ettepanek — Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab sätestada, et ameti ekspertidele tuleks võimaldada juurdepääs andmebaasidele üksnes kooskõlas neid andmebaase reguleerivate õigusaktide ja andmekaitse-eeskirjadega. — Lisaks soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor täpsustada, mida peetakse silmas artikli 30 lõikes 3 osutatud haldusotstarbe all, sest see mõiste võib hõlmata haldusasutuse mis tahes eesmärke. — Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab täpsustada ameti kasutatavate seadmete turvalisuse tagamisega seotud kohustused, mis tuleks määratleda nende seadmete kasutustsükli kõigi etappide jaoks (soetamine, säilitamine, kasutamine ja kõrvaldamine).
4.

Euroopa Andmekaitseinspektor märgib, et SIS ja muud olemasolevad (ja kavandatavad) ELi suuremahulised IT-süsteemid on osa laiemast arutelust, mille komisjon algatas, et teada saada, kuidas muuta andmete haldamine ja kasutamine nii piiride haldamise kui ka julgeoleku valdkonnas tõhusamaks ja tulemuslikumaks. Euroopa Andmekaitseinspektor mõistab, et selle arutelu eesmärgid on suurendada olemasolevatest IT-süsteemidest saadavat kasu ja töötada välja uusi ja täiendavaid meetmeid lünkade kõrvaldamiseks. Üks komisjoni väljapakutud viis nende eesmärkide saavutamiseks on arendada ELi suuremahuliste IT-süsteemide, sh SISi koostalitlusvõimet (11).
3.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et otsuse eelnõus osutatud ettevõtjad on osalenud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 neljas eraldiseisvas ja pidevas rikkumises, nagu on otsuse eelnõus kirjeldatud.
5.

Euroopa Andmekaitseinspektoril on hea meel, et komisjoni talitused konsulteerisid temaga mitteametlikult enne ettepaneku vastuvõtmist. Samas kahetseb ta, et väga lühikese tähtaja ning ettepaneku olulisuse ja keerukuse tõttu ei olnud sel ajal võimalik anda olulist panust.
5.

Pärast artikli 6 lõike 1 punkti c kohasest otsusest teavitamist taotlesid pooled juurdepääsu teatud dokumentidele, väites, et need dokumendid on ühinemise parimate tavade suuniste (2) (edaspidi „parimad tavad“) punkti 45 tähenduses käsitletavad põhidokumentidena. Konkurentsi peadirektoraat andis juurdepääsu põhidokumentidele, mille aluseks oli artikli 6 lõike 1 punkti c kohane otsus. Kuid pooled taotlesid täielikku juurdepääsu kõikidele klientide ja konkurentide vastustele, mis olid antud turu-uuringu esimeses etapis komisjoni saadetud küsitlustele, väites, et need on käsitletavad põhidokumentidena. Konkurentsi peadirektoraat leidis, et see taotlus läheb põhidokumentide määratlusest kaugemale, kuid et pakkuda artikli 6 lõike 1 punkti c kohase otsuse aluseks võetud kolmandate isikute öeldule selgemat konteksti, andis ta lisaks CD-ROMil juurdepääsu klientidele ja konkurentidele saadetud teabetaotluses sisalduvate küsimuste täielikele vastustele.
—

Sanyo Electric Co., Ltd., Panasonic Industrial Devices Sales Taiwan Co., Ltd. ja Panasonic Automotive & Industrial Systems Europe GmbH.
9.

Ajavahemikul 15. kuni 21. juunini 2016 esitasid otsuse eelnõu adressaadid komisjonile määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 10a lõike 2 kohased kokkuleppemenetluse ettepanekud. Kõik need ettepanekud sisaldasid muu hulgas kinnitust selle kohta, et asjaomast otsuse eelnõu adressaati oli piisavalt informeeritud komisjoni vastuväidetest tema suhtes ja et ta oli saanud piisava võimaluse oma seisukoha selgitamiseks komisjonile.