Kommenteeritud kokkuvõte

Võttes arvesse üleilmse majanduskriisi tingimustes 2009. aastal algatatud uurimiste erakordselt suurt arvu, oli komisjoni järelevalvetegevus 2010. aastal üsna aktiivne.

Mitmele uurimisega seotud ELi tootmisharule osutati individuaalset abi ning mitmel juhul oli vaja sekkuda, et põhjendamatute meetmetega ei kitsendataks asjata ELi juurdepääsu välisturgudele. Kriisi ajal seisid ELi eksportijad silmitsi kaubanduse kaitsemeetmetega, mida importiv riik kasutas mõnikord kodumaise tööstuse kaitsekilbina välismaiste konkurentide vastu.

ELi sekkumised olid tulemuslikud, sest mitu uurimist lõpetati meetmeid võtmata ning 2010. aasta lõpus oli ELi vastu suunatud kehtivate meetmete arv viimaste aastate väikseim. Komisjoni sekkumisel olid sageli positiivsed tulemused ja see on julgustav.

Kahjuks ei suudetud lahendada kõiki vaidlusküsimusi. 2010. aastal algatatud uute uurimiste arv on endiselt üsna suur ja need on palju keerukamad. Vaatamata olukorra teatavale paranemisele on mõned eelmistes aruannetes esile tõstetud puudused, nagu madalad algatamis- ja uurimisnõuded, läbipaistvuse puudumine ja kaitsemeetme väärkasutamine, ikka veel kõrvaldamata.

Komisjon on loonud uued vahendid ELi tööstuse abistamiseks (avaldati juhend ELi eksportijatele ja koostati kasutajasõbralikum veebisait) ning toetab kaitsemeetmete mõistlikku ja põhjendatud kasutamist, et edendada vaba ja ausat kaubandust kogu maailmas.

SISSEJUHATUS

Eelmiste aastate aruannetes tõsteti esile, et pärast üleilmse majandussurutise algust on sagenenud kaubanduse kaitsemeetmete kasutamine kolmandate riikide poolt ning selle tulemusena suurenes 2009. aastal plahvatuslikult uute kehtestatud kaitsemeetmete ja uute uurimiste arv. Aruannetes väljendati kartust, et uute uurimiste tulemusena kehtestatakse 2010. aastal veelgi rohkem uusi meetmeid. Selline suundumus on murettekitav, sest osutab, et väga sageli kasutavad riikide valitsused kaitsemeetmeid kodumaiste tootmisharude kaitseks välismaise konkurentsi eest.

Seepärast on komisjon mitmekordistanud sekkumisi ja toetust asjaomastele ELi eksportijatele. Mõnikord oli vaja ka poliitilist sekkumist, et vältida kõrvalekaldumisi asjakohaste eeskirjade täpsest kohaldamisest. Nagu käesolevas aruandes järgnevalt selgitatud, ei olnud need jõupingutused asjatud. Mitu 2009. aastal algatatud, sageli nõrgale alusele toetuvat uurimist lõpetati meetmeid kehtestamata ning 2010. aasta lõpus oli ELi vastu suunatud kehtivate meetmete arv viimaste aastate väikseim.

Vaatamata nendele väga positiivsetele muutustele, oli 2010. aastal uute dumpinguvastaste uurimiste arv endiselt suur ning varasematel aastatel esile tõstetud puudused, nagu läbipaistvuse puudumine, madalad algatamis- ja uurimisnõuded ja meetme väärkasutamine, on ikka veel kõrvaldamata. Kuigi mõned riigid on nõudeid parandanud, on murettekitav, et teised liiguvad vastassuunas ning on neist nõuetest märkimisväärselt kõrvale kaldunud.

Käesolevas aruandes kirjeldatakse üldiseid suundumusi, täheldatud probleeme ja saavutatud tulemusi. Lisaks analüüsitakse üksikasjalikult suundumusi ja erijuhtumeid, mis on seotud riikidega, kes neid meetmeid kõige sagedamini kasutavad.

ÜLDISED SUUNDUMUSED

Vaatamata sellele, et võrreldes 2009. aastaga vähenes 2010. aastal algatatud uute uurimiste arv, on see arv endiselt üsna suur ja juhtumid on palju keerukamad. 2009. aastal algatati 45 uut uurimist ning 2010. aastal vähenes nende arv 39-ni. Peamiselt oli see tingitud kaitsemeetmetega seotud uurimiste arvu märkimisväärsest vähenemisest (31-lt 18-ni), mida oli 2009. aastal erakordselt palju. Võttes arvesse kaitsemeetmete kohaldamist erga omnes , ei mõjuta see alati EL ei eksporti. Samas suurenes uute dumpinguvastaste uurimiste arv 13-lt (2009. aasta) 20-le (2010. aasta). Dumpinguvastaste meetmete kohaldamine kaitsemeetmete asemel on positiivne suundumus, sest dumpinguvastased meetmed on suunatud kindla päritoluga ebaõiglaste kaubandustavade vastu, samas kui kaitsemeetmed kahjustavad importi sõltumata selle kaubandustingimustest või päritolust. Tasakaalustusmeetmetega seotud uute uurimiste arv ei muutunud.

2010. aastal kehtestati 15 uut meedet , samas kui 2009. aastal kehtestati neid 33. 2010. aastal kehtestas ELi vastased meetmed 12 riiki, kõige rohkem kehtestas meetmeid Hiina (20 % kõikidest meetmetest). Võrreldes eelmise aastaga vähenes uute kaitsemeetmete arv 15-lt 7-le ja uute dumpinguvastaste meetmete arv 18-lt 8-le. Sarnaselt 2008. ja 2009. aastaga kehtestati ka 2010. aastal uusi tasakaalustusmeetmeid.

2010. aasta lõpus kehtis 123 meedet , mis olid suunatud ELi vastu (nii ELi vastu tervikuna kui ka üksikute liikmesriikide vastu), see on viimaste aastate väikseim meetmete arv. 2009. aastal oli kehtivaid meetmeid 136, samas kui 2004. aastal ulatus meetmete arv 185-ni. See on positiivne suundumus, sest võttes arvesse asjaolu, et 2009. aastal algatati väga palju (45) uusi uurimist võis eeldada, et järgnevatel aastatel kehtestatakse uurimiste tulemusena rohkem meetmeid. Kuigi tulemus on julgustav tuleb siiski märkida, et uued uurimised ei olnud alati piisavalt ega õiguslikult põhjendatud ning seega ei oleks neid üldse pidanud algatama. Isegi kui meetmeid ei kehtestatud, häirisid uurimised kaubavooge, sest põhjustasid ärikeskkonnas ebakindlust ja osutasid asjatult täiendavat survet üleilmse kriisi tõttu kannatavatele ettevõtetele.

Kõige sagedamini kasutati dumpinguvastaseid meetmeid (88 meedet, 2009. aastal 93 meedet), neile järgnevad kaitsemeetmed (30 meedet, 2009. aastal 37 meedet) ja subsiidiumivastased meetmed (4 meedet, 2009. aastal 6 meedet). 2010. aastal oli kõige rohkem kehtivaid ELi vastaseid meetmeid (24 kehtivat meedet) Ameerika Ühendriikidel, seda vaatamata asjaolule, et kahe viimase aasta jooksul ei ole USA kehtestanud ühtegi uut meedet. Hiina, kes oli 2010. aastal eriti aktiivne (14 kehtivat meedet), liikus kolmandalt kohalt teisele, kinnitades eelmistes aruannetes ennustatud suundumust. Kolmandat kohta jagavad India ja Türgi (13 kehtivat meedet). Muud rohkemate meetmetega riigid on Brasiilia, Argentina ja Mehhiko (9 ja 5 kehtivat meedet).

KESTVAD PROBLEEMID

Komisjoni sekkumine aitas lõpetada mõne nõrgal alusel uurimise, mille algatamist 2009. aastal mõjutas üleilmne majandussurutis. Teatavate üksikjuhtude puhul saavutati komisjoni sekkumisega ELi eksportijate jaoks parem tulemus. Siiski ei ole varem tuvastatud probleemidele lahendust leitud ning 2010. aastal on neid juurde tekkinud, näiteks ei rakendata WTO vaekogu otsuseid, kasutatakse meetmeid mittesihipäraselt ning kehtestatakse liialt palju kaitsemeetmeid.

WTO kohustuste täitmisega seotud puudused

Kahe WTO kohtuasja puhul (DS294 ja DS350) suutis EL edukalt tõestada, et mitu USA poolt ELi vastu suunatud dumpinguvastast tollimaksu on kas kehtestatud või on neid põhjendamatult suurendatud nn nullimise kasutamise tõttu. USA loobus nullimise kasutamisest kaalutud keskmiste võrdlemisel uute uurimiste puhul, kuid keeldus varem metoodika muutmisest meetmete läbivaatamisel, mille kohaselt enamik tollimakse sisse nõutakse. Selleks et täita WTO raames võetud kohustusi peaks USA muutma läbivaatamiste metoodikat ja arvutama uuesti mitme üksikmeetmega seotud dumpingumarginaalid, samuti peaks ta tagasi maksma ülemäärase tollimaksu, mis koguti pärast meetme rakendamistähtaja lõppemist.

Vaatamata korduvale süüdimõistmisele WTO asjakohaste organite poolt ja veenvate tõendite olemasolule, ei ole USA siiani täitnud oma rahvusvahelisi kohustusi. Positiivse sammuna asjakohaste WTO eeskirjade rakendamise suunas võib märkida USA 28. detsembril 2010 avaldatud ettepanekut uue metoodika kohta, et loobuda nullimise kohaldamisest meetmete läbivaatamistel. Samas on ettepanek ebaselge ning täpsustatud ei ole ka muudatuste tähtaega. Lisaks on USA siiani keeldunud tagasi maksmast ülemäärast tollimaksu, mis koguti pärast mõlema WTO juhtumiga seotud meetmete rakendamisperioodi lõppemist. Kui USA ei täida oma kohustusi on ettenähtud, et vahekohus teeb 15. septembril 2011 otsuse võimalike sanktsioonide määramise kohta. Teise juhtumi puhul (TKAST), ei soovinud USA parandada aritmeetilist viga ega tühistada dumpinguvastaseid meetmeid.

Meetmete mittesihipärane kasutamine

Eelmise aasta aruandes märgiti, et pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist Euroopa Komisjoni poolt algatas riik, kelle suhtes meetmed kehtestati, uurimise samasuguse toote suhtes. Kõnealune tegevus jätkus ka 2010. aastal ning meetmete kehtestamiseks valiti sama instrument või samad kriteeriumid. EL on silmitsi olukorraga, kus kohe pärast teatava instrumendi või teatavate kriteeriumide kasutamist teatava riigi vastu algatab kõnealune riik tasakaalustusmeetmetega seotud uurimiste või kehtestab meetmed, mille võtmise põhjuseks on mõne muu uurimisega seotud eeldatav kahju. On raske uskuda, et kõikide juhtumite korral on tegemist lihtsalt kokkusattumisega.

Lisaks on nende menetluste muster alati sarnane: madalad algatamistingimused (sageli läbipaistvuse puudumine, mis on seotud konfidentsiaalsuseeskirjade rikkumisega) ning kahjutõendite puudumine. Komisjon sekkub aktiivselt selliste menetluste korral ning on otsustanud uurida üksikasjalikumalt selliste uurimiste kokkusobivust WTO eeskirjadega.

Konfidentsiaalsuseeskirjade rikkumine

Kaubanduse kaitsemeetmetega seotud uurimiste puhul on pidevaks probleemiks asjaolu, et konfidentsiaalsena esitatud andmete kohta ei avalikustata piisavalt üksikasjalikku teavet. See on eriti kahetsusväärne, sest huvitatud isikutel ei ole võimalik kasutada oma seaduslikku kaitseõigust. Kuigi konfidentsiaalsuseeskirjade kohaldamine on vajalik koostööd tegevate osaliste huvide kaitsmiseks, kasutatakse neid väga sageli kuritahtlikult ning taotluste avalikud versioonid ja/või avalikud teadaanded ajutiste ja lõplike meetmete kohta ei võimalda olukorrast vajalikul määral aru saada.

Kõnealuste eeskirjade kohaselt peab konfidentsiaalsete andmete puhul esitama asjakohase kokkuvõtte ning uurimist teostavad ametiasutuste ülesanne on tagada, et konfidentsiaalset teavet edastavad huvitatud isikud esitaksid sellise teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte. Kahjuks ei suuda mitme riigi uurimist teostavad ametiasutused oma kohustusi täita ning sellega takistatakse asjaomastel ELi eksportijatel kaitseõigust rakendada.

Kaitsemeetmete ülemäärane kasutamine

Seoses üleilmse majandussurutisega sagenes kaitsemeetmete kasutamine 2009. aastal plahvatuslikult. Kõnealusel aastal moodustasid need rohkem kui 2/3 algatatud uutest uurimistest ja ligikaudu 1/2 kõikidest kehtestatud uutest meetmetest. 2010. aastal selle suundumuse tähtsus vähenes, mis on väga positiivne märk.

Siiski ei ole kaitsemeetmete ülemäärase kasutamisega seotud probleem kuhugi kadunud. Teatavad riigid on selle meetme sagedased kasutajad ja kehtestavad kaitsemeetmeid tingimuste korral, mis eeldaksid pigem suunatud meetmete võtmist konkreetsest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi suhtes. Kuigi WTO pretsedendiõiguses on rõhutatud, et kaitsemeetmete kohaldamisel on vaja järgida kõrgeid nõudmisi, peetakse kaitsemeetmeid ikka veel liiga sageli vahendiks, mida on lihtne kasutada.

Võttes arvesse kaitsemeetmete kohaldamist erga omnes (meetmeid kohaldatakse toote kõikide päritoluriikide suhtes) kaasneb nendega mitmesuguseid kahjulikke kõrvalmõjusid. Näiteks kohaldatakse meetmeid ka nende eksportivate riikide suhtes, kes ei põhjusta kodumaisele tööstusele mingit kahju (nt seepärast, et nende hind on kodumaise tootja omast palju kõrgem).

Euroopa Komisjon sekkus mitmel korral, et tuua esile kaitsemeetmetega seotud uurimistel esinenud puudusi. Mõnel juhul õnnestus vältida meetmete kehtestamist või nende kahjulikku mõju ELi eksportijatele.

PEAMISED SAAVUTUSED

Kolmandate riikidega seotud juhtumite korral on komisjoni ülesanne jälgida uurimiste kulgu ning pakkuda nõu ja tuge asjaomastele Euroopa eksportijatele. Komisjon suhtleb otse kolmandate riikide ametiasutustega nii üksikjuhtumite korral, et toetada asjaomaseid ettevõtteid, kui ka süsteemsete küsimuste korral, et parandada üldiselt kaubanduspartnerite distsipliini. Komisjon korraldab kolmandate riikide ametnikele ka kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevaid seminare, et vahetada ja edendada kaubandusringkondades parimaid tavasid.

Kuigi selles valdkonnas ei ole alati lihtne saavutusi hinnata, on komisjoni sekkumine olnud siiski tulemuslik ning mitmel korral on otsused olnud äriühingute suhtes soodsamad kui need oleks olnud ilma komisjoni sekkumiseta. Üldiselt võib kinnitada, et paljude 2009. aastal algatatud uurimiste lõpetamine meetmeid kehtestamata, on vähemalt osaliselt komisjoni sekkumiste tulemus. Eelkõige võib seda väita järgmiste juhtumite puhul:

Edulood

Juhend ELi eksportijatele, teabelehed ja uus veebisait

Sageli ei tea ELi eksportivad äriühingud, kuidas kolmandate riikide algatatud kaubanduse kaitsemeetmetega seotud uurimiste puhul toimida. Samas on ülitähtis, et kõnealused äriühingud tunneksid oma õigusi ja kohustusi, et otsustada, kas teha uurimise käigus koostööd või mitte, ning nad peaksid olema teadlikud koostööga kaasnevatest kuludest ja tuludest. Seepärast avaldas komisjon 2011. aastal juhendi ELi eksportijatele ning teabelehed, kus on kokkuvõtvalt esitatud kaubanduse kaitsemeetmete olulisemad põhiomadused riikide lõikes, kes neid meetmeid enamasti ELi vastu kasutavad.

Juhendis ELi eksportijatele selgitatakse kaubanduse kaitsemeetmete põhimõtteid ja asjakohast menetluskäiku. Selles antakse nõu, kuidas toimida ELi kaubanduspartnerite algatatud kaubanduse kaitsemeetmetega seotud uurimiste puhul, selgitatakse eksportijate õigusi ja kohustusi ning uurimist teostavate ametiasutustega tehtava koostöö eeliseid ja tutvustatakse eri osaliste, seal hulgas komisjoni, rolli. Juhend on kättesaadav Internetis ja tõlgitud kõikidesse ELi keeltesse.

Komisjon on koostanud ka teabelehed riikide kohta, kes ELi vastu suunatud kaubanduse kaitsemeetmeid kõige sagedamini kasutavad. Teabelehtedel on lühidalt esitatud teave riikide uurimist teostava ametiasutuse nime ja aadressi, uurimisega seotud tähtaegade, kohapealsete kontrollidega seotud märkuste, uurimisega seotud eristandardite (väiksema tollimaksu eeskiri ja avalike huvide kontroll) ärakuulamiste, seadusliku esindamise ja muude oluliste küsimuste kohta. Teabelehed on samuti kättesaadavad Internetis.

Lisaks tuleb märkida, et komisjon on loonud uue ja kasutajasõbralikuma veebisaidi , kus põhiteave kaubanduse kaitsemeetmete, toimuvaid uurimisi käsitleva statistika ja kehtivate meetmete kohta ning aastaaruanded on kõikidele hõlpsasti ligipääsetavad.

Türgi

Türgi kasutab väga sageli kaubanduse kaitsemeetmeid ning komisjon sekkus aktiivselt, et tuua esile uurimiste ja nendest lähtuvate meetmetega seotud puudusi. Võttes arvesse hiljutisi andmeid, tundub, et Türgi on kaitsemeetmete kasutamist mõningal määral vähendanud. Siiski on komisjon jätkuvalt valvas, sest 2011. aastal on ilmnenud teatavad märgid kaitsemeetmetega seotud tegevuse, eelkõige kehtivate kaitsemeetmete läbivaatamise, kohta.

Pärsia lahe riigid

Eelmise aasta aruandes märgiti, et Pärsia lahe Araabia riikide koostöönõukogu algatas kaks kaitsemeetmetega seotud uurimist – rullides või lehtedena pakutava katmata paberi ja papi ning terasest nurkade, rennide ja talade impordi suhtes. Komisjon sekkus uurimisse ja koostas ametlikku pöördumise, milles väljendas muret uurimist teostava ametiasutuse koostatud kahjuanalüüside puuduliku läbipaistvuse ja objektiivsuse suhtes ning nõrga põhjusliku seose analüüsi suhtes. Mõlemad uurimised lõpetati 2010. aastal meetmeid võtmata.

Mehhiko

2010. aasta detsembris lõpetati veiselihaga seotud tasakaalustusmeetmete aegumise läbivaatamine, mis algatati 2009. aasta juunis. Komisjon esitas rohkesti teavet ja tõendeid, mis võimaldas Mehhikol jõuda järeldusele, et seoses ELi ühise põllumajanduspoliitika reformimisega sai EList veiseliha netoimportija, ning seega ei ole kahju kordumine pärast meetmete aegumist tõenäoline.

Kanada

2010. aasta novembris lõpetati EList pärit rafineeritud suhkruga seotud tasakaalustusmeetmete aegumise läbivaatamine ja samaaegne aegumise läbivaatamine seoses Taanist, Saksamaalt, Madalmaadest ja Ühendkuningriigist pärit sama toote impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmetega. Positiivne tulemus saavutati tänu Euroopa Komisjoni esitatud rohkele teabele ja tõenditele, mis võimaldas Kanadal jõuda järeldusele, et seoses ELi ühise põllumajanduspoliitika reformimisega on tootmismaht vähenenud, ning seega ei ole kahju kordumine tõenäoline.

Maroko

2010. aasta juulis algatas Maroko uue kaitsemeetmeid käsitleva uurimise seoses masinkootud vaipade impordiga. ELi asjaomane tootmisharu tegi koostööd uurimist teostavate ametiasutustega ja komisjon esitas avalduse, milles rõhutati, et ELi impordi ja omamaisele tootmisharule tekkinud kahju vahel puudub igasugune põhjuslik seos. Seoses kahju puudumisega lõpetati uurimine 2010. aasta novembris ilma meetmeid kehtestamata.

Iisrael

2010. aastal tegutses komisjon aktiivselt ja esitas tehnilised märkused seoses üksikjuhtumite käimasolevate uurimistega. Lisaks kasutas komisjon mitut võimalust, et juhtide Iisraeli ametiasutuste tähelepanu kõrgemal poliitilisel tasandil asjaolule, et Iisraeli algatatud kaubanduse kaitsemeetmetega seotud kõikide uurimiste puhul võib täheldada püsivaid puuduseid. Komisjoni sekkumise tulemusena lõpetati ilma meetmeid võtmata kaks dumpinguvastaste meetmetega seotud uurimist, mis käsitlesid ringlussevõetud pakkekartongi ja valget paberit, ning pärast hinnakohustuse kokkuleppe sõlmimist ELi eksportijatega peatati dumpinguvastaste meetmetega seotud uurimine, mis käsitles pakkekile importi. Pärast komisjoni korduvaid taotlusi kinnitas Iisrael lõpuks ametlikult, et on lõpetanud terasest sarrusevarraste importi käsitlevate kaitsemeetmetega seotud uurimise.

Ukraina

Ukraina on muutunud kaubanduse kaitsemeetmete kasutamisel aktiivsemaks. Komisjon on Ukraina tegevust aktiivselt jälginud ja soovitanud tal tungivalt loobuda kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamisest juhul, kui kahjustav import on pärit vai ühest või mõnest konkreetsest riigist, pikendada analüüsiperioodi ühelt aastalt kolmele ning kaaluda igakülgselt riigi huve enne mis tahes meetme kehtestamist. Ukraina lõpetas ilma meetmeid kehtestamata kaks olulist kaubanduse kaitsemeetmetega seotud uurimist, mis käsitlesid rauasulameid ja väetisi ning valuklaasi suhtes kehtestati lisaks ajutistele meetmetele lõplik tollimaks, mida kohaldati vaid 10 päeva jooksul.

KOKKUVÕTE

2010. aastal mõjutas järelevalvetegevust oluliselt 2009. aastal üleilmse majanduskriisi mõjul algatatud uute uurimiste suur arv. Mitu kõnealust uurimist lõpetati 2010. aastal ilma meetmeid võtmata ning kehtivate meetmete koguarv vähenes. Positiivsete tulemuste saavutamisele aitasid kaasa komisjoni arvukad sekkumised.

Vaatamata uute uurimiste arvu vähenemisele 2010. aastal, on uurimiste arv endiselt märkimisväärne. Kuigi kaubanduse kaitsemeetmete kasutamine vähenes oluliselt, suurenes 2010. aastal dumpinguvastaste meetmetega seotud uurimiste arv ning arvatavasti suureneb seega 2011. aastal ka kehtivate meetmete arv.

Vaatamata sellele, et andmed kajastavad soodsat arengut, on komisjoni tegevus kolmandate riikide kaubanduse kaitsemeetmete jälgimisel endiselt olulise tähtsusega, sest 2010. aastal täheldati teatavate riikide puhul täiendavaid probleeme kõnealuste meetmete kasutamisel. Komisjon on sekkunud mitmel korral, et vältida võimalikku kõrvalekaldumist WTO eeskirjadest. Sageli on jõupingutused olnud tulemuslikud ning uurimised on kas lõpetatud ilma meetmeid võtmata või ei ole meetmed ELi eksporti mõjutanud.

Komisjon on rahul, et koostöö juhtumitega seotud ELi liikmesriikide, Euroopa tootjate ühenduste ja asjaomaste äriühingutega toimib hästi. Sellest lähtuvalt on komisjoni koostatud juhend ELi eksportijatele ja uus veebisait kasulikud ja tõhusad vahendid, et parandada ELi äriühingute teadmisi selles väga tehnilises valdkonnas. Komisjon jätkab sidemete tugevdamist teiste uurimist teostavate ametiasutustega, et parandada standardeid, läbipaistvust ja prognoositavust kaubanduse kaitsemeetmete kasutamisel.