EUROOPA KOMISJON Brüssel,23.6.2021 COM(2021) 440 final KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE EMPTY ELi julgeolekuliidu strateegia rakendamist käsitlev teine eduaruanne



I.Sissejuhatus Möödunud aasta juulis võttis Euroopa Komisjon vastu ELi julgeolekuliidu strateegia (2020–2025), et võtta meetmeid prioriteetsetes valdkondades, kus EL saab anda väärtusliku panuse lisaks riiklikele jõupingutustele. Strateegia tugines Euroopa julgeoleku tegevuskavale (2015–2020), kuid selles nähti ette uus fookus ja koordineeritud lähenemisviis julgeolekupoliitika eri suundadele, et tagada ELi suutlikkus reageerida kiiresti muutuvale ohuolukorrale. Strateegia eesmärk on tagada, et EL täidab täiel määral oma rolli kodanike turvalisuse ja põhiõiguste tagamisel, tegeledes nii praeguste riskidega kui ka kohanedes uute ülesannetega, ning kindlustada väärtusi, mis määravad Euroopa eluviisi. COVID-19 pandeemia on selles kontekstis toimuvaid kiireid muutusi veelgi võimendanud, luues uusi võimalusi internetikuritegevuseks, suurendades küberkuritegevust ning sillutades teed standarditele mittevastavate kaupade võltsimise ja levitamise, organiseeritud varavastase kuritegevuse ja eri liiki pettuste sagenemisele. Mõned neist ohtudest on otseselt kahjustanud tervishoiusüsteeme ja terviseteenuste osutamist. Mõne kuriteoliigi olemus pöördub küll tagasi pandeemiaeelsesse seisu, kuid teisi kuriteoliike muudab pandeemia põhjalikult. Strateegias välja toodud meetmed tuleb võtta viie aasta jooksul. Praeguseks, kui strateegia vastuvõtmisest on möödas üks aasta, on käivitatud märkimisväärsel arvul algatusi. Komisjon on vastu võtnud ELi terrorismivastase võitluse tegevuskava ja algatused, mille eesmärk on võidelda organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse, uimastite, laste seksuaalse väärkohtlemise ja ebaseadusliku tulirelvakaubanduse vastu, ning uue ELi küberturvalisuse strateegia. Komisjon on esitanud uued olulised õigusaktid, et tugevdada Europoli, kaitsta elutähtsat füüsilist ja digitaalset taristut ning käsitleda laste seksuaalset väärkohtlemist kujutava materjaliga seotud küsimusi. Euroopa Parlament ja nõukogu on seda programmi edasi arendanud ja jõudnud põhidokumentide suhtes järeldusteni, eelkõige seoses terroristlikku veebisisu ja internetis toimuva laste seksuaalse väärkohtlemise vastase võitlusega. Töö strateegias esitatud õigusaktidega peaks edenema kiiresti, laskmata samal ajal silmist kõrgeid eesmärke. Juunis võttis komisjon vastu „Täielikult toimiva ja vastupidava Schengeni ala loomise strateegia“, mis sisaldab tõhusaid meetmeid julgeoleku-, politsei- ja õiguskoostöö valdkonnas, et tagada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala toimimine, nii et säiliks ELi tugevus julgeolekuohtude vastu võitlemisel isegi ilma kontrollita sisepiiridel. Aruandeperioodil jõudsid kaasseadusandjad kokkuleppele fondide suhtes, millega toetatakse paljusid julgeolekuliidu meetmeid, eelkõige tugevdatud Sisejulgeolekufondi ning integreeritud piirihalduse fondi osaks olevat piirihalduse ja viisade rahalise toetamise instrumenti. Julgeolekuliidu strateegia edu sõltub selle rakendamise kvaliteedist. See eeldab riiklike ametiasutuste täielikku kaasamist ja pidevat koostööd kõigi Euroopa sise- ja välisjulgeolekuga seotud osalejate, sealhulgas ELi asutuste vahel. Julgeolekuvaldkonna sidusrühmade tõhustatud koostöö kaudu edendatakse kaasavat ja kogu ühiskonda hõlmavat lähenemisviisi. Käesolevas teises julgeolekuliidu eduaruandes, mis hõlmab ajavahemikku alates 9. detsembril 2020. aastal avaldatud esimesest aruandest, kirjeldatakse edusamme strateegia kõigis neljas sambas: tulevikukindel julgeolekukeskkond, muutuvate ohtudega tegelemine, eurooplaste kaitsmine terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse eest ning tugev Euroopa julgeoleku ökosüsteem. Selles kirjeldatakse, kuidas seda tööd on jätkatud, tuues sealhulgas välja ELi asutuste konkreetse panuse. II.Tulevikukindel julgeolekukeskkond 1.Elutähtsa taristu kaitse ja vastupanuvõime Nii füüsilise kui ka digitaalse elutähtsa taristu kaitse ja vastupanuvõime on tänapäeva ühiskonna toimimise ja euroopaliku eluviisi jaoks ülimalt oluline. Iseäranis ilmne on see praeguse rahvatervise kriisi ajal. Elutähtsa taristuga seotud ohtudel, intsidentidel ja rünnetel võivad olla hävitavad tagajärjed. Pandeemia ajal on vastupanuvõime tähtsam kui kunagi varem Ajal, mil tervishoiutaristu on niigi surve all, võivad haiglate, meditsiiniasutuste ja terviklike terviseteenuste vastu suunatud küberintsidendid avaldada eriti ränka mõju. Sissetungikatseid ja lunavararündeid on suunatud ka varajase hoiatamise ja reageerimise süsteemi (EWRS) riiklike andmebaaside vastu. Euroopa Ravimiameti vastu suunatud küberrünne näitas, et ebaseaduslikult kätte saadud dokumendid, mis on seotud COVID-19 ravimite ja vaktsiinidega, võivad pärast internetis avaldamist avaldada väga tõsist mõju. Väljaspool tervishoiu valdkonda, kuid samuti kodanike igapäevaelu puudutavas valdkonnas näitas elutähtsa füüsilise taristu kaitsmise olulisust ja selle seost küberturvalisusega ka lunavararünne USA energiaettevõtte Colonial Pipeline’i vastu. Võimalike riskide ulatus näitab tungivat vajadust tõhustada valmisolekut liikmesriikide ja ELi tasandil, suurendades selliste ohtude vältimise, avastamise ja leevendamise suutlikkust ning võimet tõhusalt reageerida kriisidele nii veebis kui ka mujal. ELi õigusaktid selles valdkonnas, eelkõige võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse direktiiv (küberturvalisuse direktiiv) ja Euroopa elutähtsate taristute direktiiv, on loonud hea aluse hiljutistele intsidentidele reageerimiseks. Iiri terviseameti vastu suunatud lunavararünde korral kasutasid riigi küberturvalisuse eksperdid küberturvalisuse direktiivi alusel loodud olemasolevaid foorumeid teabevahetuseks nii tehnilisel kui ka poliitilisel tasandil, mis võimaldas Iiri ametiasutustel saada abi, ning teistel liikmesriikidel suurendada valmisolekut sellisteks rünneteks.

Samal ajal näitab ohtude suurenenud esinemissagedus ja intensiivsus, et praegune õigusraamistik ei täida oma eesmärki. Küberturvalisuse direktiivi rakendamise hindamisel ilmnes, et selle kohaldamisala ei kajasta digiteerituse ja vastastikuse seotuse praegust taset ega peamiste majandus- ja ühiskonnasektorite omavahelist sõltuvust. Lisaks jäävad mõned olulistes valdkondades tegutsevad avaliku ja erasektori üksused direktiivi kohaldamisalast välja või peavad küberturvalisuse tagamisel ja intsidentidest teatamisel täitma ühtlustamata kohustusi. Euroopa elutähtsate taristute direktiivi rakendamise hindamine näitas, et ettevõtjate vastupanuvõime suurendamise asemel keskendutakse varade kaitsele üksnes väga vähestes sektorites. Mõlemal hindamisel ilmnesid lähenemisviiside lahknevused ja puudused liikmesriikide tasandil. Seepärast esitas komisjon 2020. aasta detsembris kahe keskse õigusakti ettepanekud: direktiiv kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõime kohta (kriitilise tähtsusega üksuste direktiiv) ja läbivaadatud direktiiv küberturvalisuse ühtlaselt kõrge taseme tagamise meetmete kohta kogu liidus (läbivaadatud küberturvalisuse direktiiv). Mõlemal direktiivil on lai kohaldamisala, mis hõlmab kümmet olulist sektorit: transport, energeetika, pangandus, finantsturu taristu, tervishoid, joogivesi, reovesi, digitaalne taristu, avalik haldus ja kosmosevaldkond. Nende sektorite jaoks on kriitilise tähtsusega üksuste direktiivis kavandatud meetmed, et luua füüsilise vastupanuvõime raamistiku miinimumstandardid, mis võimaldavad paindlikkust riikide eripära kajastamiseks. Küberturvalisuse direktiivi kavandatava läbivaatamise eesmärk on kehtestada siseturul küberturvalisuse nõuete horisontaalne standard, mis tugevdab keskendumist tarneahela turvalisusele. Sellega võetaks kasutusele uued vahendid haavatavuste kooskõlastatud käsitlemiseks ja avalikustamiseks ning tõhusamaks intsidentidele reageerimiseks ja kriisiohjeks. Samuti aitaks see ühtlustada intsidentidest teatamise kohustusi, nähes ette täpsemad sätted aruandluse protsessi, sisu ja ajakava kohta. Pidades silmas pidevalt muutuvaid ohte meie elutähtsale taristule, kutsub komisjon kaasseadusandjaid üles pingutama selle nimel, et tagada nende kahe ettepaneku sujuv vastuvõtmine, säilitades samas nende järjepidevuse ja vastastikuse täiendavuse. Kõnealuste ettepanekute vastuvõtmisel tehtavad edusammud peavad tagama ka kooskõla komisjoni 2020. aasta ettepanekuga finantssektori digitaalse tegevuskerksuse kohta, mille eesmärk on parandada Euroopa suutlikkust tugevdada oma strateegilist sõltumatust finantsteenuste valdkonnas ning seeläbi tema suutlikkust finantssüsteemi finantsstabiilsuse huvides reguleerida ja selle üle järelevalvet teha. Energiasektori algatused Konkreetsemate haavatavustega tegelemiseks on vaja sektoripõhiseid algatusi. Sellega seoses tuleb esile tõsta olulisi edusamme energiasektoris. COVID-19 kriisi energiasektorile avalduva mõju seire raames jõudis 2021. aasta mais lõpule uuring, milles määrati kindlaks energiajulgeoleku ja puhtale energiale ülemineku seisukohast kriitilise tähtsusega energiatehnoloogia tarneahelad ning pakuti välja meetmed, et parandada vastupanuvõimet pandeemiate ja muude ohustsenaariumide korral. Uuringu tulemused on alus teistele asjakohastele töösuundadele, sealhulgas võrgu- ja infoturbe koostöörühma energiasektorit käsitlevale tööle. Elutähtsa energiataristu kaitset käsitlev temaatiline võrgustik jätkas tööd elutähtsa energiataristu kaitsmisega seotud probleemidega, käsitledes selliseid teemasid nagu riskihindamine, teabevahetus ja turvameetmete rahastamine. 2021. aasta jaanuaris algatas komisjon koos Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametiga (ACER) ametliku menetluse, et kehtestada spetsiaalne piiriülese elektrivoo küberturvalisuse võrgueeskiri. Võrgueeskiri sisaldab planeerimise, seire, aruandluse ja kriisiohje ühiseid miinimumnõudeid kooskõlas küberturvalisuse direktiivi alusel kehtestatud horisontaalse raamistikuga. Seoses ohuvalmidusega elektrisektoris algatasid liikmesriigid 2021. aasta aprillis oma ohuvalmiduskavade projektide kohta järjepidevuse konsultatsiooni. Need kavad hõlmavad elektrikriisi vältimise ja leevendamise meetmeid ning põhinevad iga liikmesriigi poolt kindlaks määratud riiklikel elektrikriisi stsenaariumidel, samuti Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku poolt 2020. aasta septembris kindlaks määratud piirkondlikel elektrikriisi stsenaariumidel, mis hõlmavad küberründeid ning pandeemiaid ja äärmuslikke ilmastikunähtusi. 2.Küberturvalisus Ühiskonna digiüleminek, mida kiirendas COVID-19 kriis, loob uusi väljakutseid, mis nõuavad uuenduslikke lahendusi. Viimastel kuudel on küberrünnete arv jätkuvalt kasvanud ning ründed, mis pärinevad paljudest allikatest nii ELis kui ka sellest väljaspool, muutuvad üha keerukamaks. Suured andmetega seotud rikkumised ja hiljutised küberründed, nagu ulatuslik SolarWindsi küberoperatsioon, näitavad, millised mõõtmed võivad ühiskonnale avalduvad riskid võtta, kui me ei suuda küberturvalisust oluliselt suurendada. EL peab töötama selle nimel, et kaitsta oma valitsusi, kodanikke ja ettevõtjaid küberohtude eest, tagades samal ajal avatud ja ülemaailmse interneti toimimise. On astutud olulisi samme tulevikueesmärgi suunas, mille kohaselt peaks igal ELi kodanikul olema võimalik elada oma veebielu turvaliselt, kasutades ülemaailmset ja avatud internetti. 2020. aasta detsembris esitasid komisjon ja kõrge esindaja uue ELi küberturvalisuse strateegia . Euroopa digitaalse tuleviku ja Euroopa majanduse taastekava ning julgeolekuliidu strateegia põhikomponendina tugevdab see strateegia Euroopa kollektiivset vastupanuvõimet küberohtude suhtes ning aitab tagada, et kõik kodanikud ja ettevõtjad saaksid kasutada turvalisi ja usaldusväärseid teenuseid ja digivahendeid. Küberruum peaks jääma ülemaailmseks, avatuks, stabiilseks ja turvaliseks. Strateegia tugineb kolmele põhisambale: 1) vastupanuvõime, tehnoloogiline suveräänsus ja juhtpositsioon; 2) tegevussuutlikkuse suurendamine, et ennetada, heidutada ja reageerida; 3) üleilmse ja avatud küberruumi edendamine tihedama koostöö kaudu. Selles käsitletakse esimest korda ELi institutsioonide, ametite ja asutuste küberturvalisust. Nõukogu on võtnud strateegia kohta vastu järeldused, kiites heaks strateegia rakendamise peamised strateegilised algatused. Strateegia rakendamine on praegu käimas ja üksikasjalik ülevaade selle hetkeseisust on esitatud spetsiaalses rakendamisaruandes. Komisjoni poliitilistes suunistes välja kuulutatud ja küberturvalisuse strateegias järelmeetmena esitatud peamine algatus on ühise küberüksuse loomine. Pärast liikmesriikidega konsulteerimist võttis komisjon koos käesoleva aruandega vastu soovituse kõnealuse protsessi, vahe-eesmärkide ja nende kehtestamise ajakava paremaks määratlemiseks. Ühine küberüksus ühendab kõiki küberturvalisuse kogukondi, st tsiviil-, õiguskaitse-, diplomaatia- ja kaitsevaldkonna küberkogukonda. Ühine küberüksus tugineb olemasolevatele struktuuridele, ressurssidele ja suutlikkusele ning annab neile lisaväärtust kui platvorm, mis on ette nähtud ELi üksuste ja liikmesriikide ametiasutuste vaheliseks turvaliseks ja kiireks operatiiv- ja tehniliseks koostööks. See ühendab ka kõiki küberturvalisuse kogukondi, st tsiviil-, õiguskaitse-, diplomaatia- ja kaitsevaldkonna küberkogukonda. Ühine küberüksus luuakse neljaetapilise protsessi käigus, mis hõlmab ELi olemasoleva operatiivsuutlikkuse kindlakstegemist, intsidentidele ja kriisidele reageerimise kavade väljatöötamist riiklikul ja ELi tasandil ning tegevuse laiendamist, et luua koostöö erasektori üksustega. Ühine küberüksus peaks olema töövalmis 30. juuniks 2023.

Selleks et veelgi edendada ohtude avastamise suutlikkust ja võimendada tehisintellektil põhinevaid vahendeid, et kaitsta ELi küberrünnete eest, suurendavad liikmesriigid tänu taaste- ja vastupidavusrahastu vahenditele praegu investeeringuid infoturbekeskustesse. Komisjon täiendab liikmesriikide jõupingutusi, eraldades vahendeid programmist „Digitaalne Euroopa“. 5G-võrkude küberturvalisus Küberturvalisuse strateegia osana määras komisjon kindlaks 5G-võrkude küberturvalisusega seotud edasise töö kolm peamist eesmärki, arvestades nende võrkude keskset rolli ELi majanduse ja ühiskonna digiülemineku saavutamisel: i) tagada riskimaandamise käsituste edasine lähendamine kogu ELis, ii) toetada pidevat teadmiste vahetamist ja suutlikkuse suurendamist ning iii) edendada tarneahela vastupidavust ja muid ELi strateegilisi turvalisuseesmärke. Need eesmärgid tuginesid 5G küberturvalisust käsitlevale aruandele, milles vaadati läbi liikmesriikide ja komisjoni intensiivne ühine töö ELi Küberturvalisuse Ameti (ENISA) toetusel ja mis lubas kinnitada, et pärast 5G-võrkude turvalisuse tagamise ELi meetmepaketi kokkuleppimist on tehtud märkimisväärseid edusamme. Rohkem üksikasju ELi meetmepaketi rakendamise seisu kohta on esitatud küberturvalisuse strateegia rakendamise aruandes. Küberturvalisuse ökosüsteem Selleks et aidata luua omavahel ühendatud üleeuroopaline küberturvalisuse tööstuse ja teadusuuringute ökosüsteem, võeti 2021. aasta mais vastu määrus, millega luuakse küberturvalisuse pädevuskeskus ja riiklike koordineerimiskeskuste võrgustik. Selle eesmärk on tugevdada Euroopa küberturvalisuse alast suutlikkust, edendada tipptasemel teadusuuringuid ja suurendada liidu tööstuse konkurentsivõimet selles valdkonnas. Komisjon teeb juba koostööd Rumeenia ametiasutustega, et valmistada ette keskuse loomist Bukarestis. Tsiviil- ja kaitsevaldkonna ning kosmosetööstuse sünergiat käsitleva tegevuskava osanapüüab komisjon tugevdada keskuse, Euroopa Kaitsefondi ning liidu kosmoseprogrammi küberturvalisuse ja küberkaitsealase töö vastastikust tugevdamist. Küberturvalisuse määruses kehtestatakse IKT toodete, teenuste ja protsesside jaoks üleeuroopaline küberturvalisuse sertifitseerimise raamistik. Sellega luuakse ELis tegutsevatele ettevõtetele võimalus oma IKT-toodete, -protsesside ja -teenuste ühekordseks sertifitseerimiseks ning neid sertifikaate tunnustatakse kogu Euroopa Liidus. Komisjon on juba palunud ENISA-l valmistada ette kolm küberturvalisuse sertifitseerimise kava: Euroopa ühiste kriteeriumide kava, Euroopa pilvandmetöötluse teenuste kava ja 5G-võrkude Euroopa kava. Rahvusvaheline mõõde Küberturvalisuse strateegia sisaldas ettepanekuid pahatahtliku kübertegevuse edasiseks ärahoidmiseks ja sellealaseks heidutuseks ning sellele reageerimiseks, edendades ELi rahvusvahelistest partneritest riikide vastutustundlikku käitumist küberruumis; tugevdades ELi ühist raamistikku diplomaatiliseks reageerimiseks pahatahtlikule kübertegevusele (küberdiplomaatia meetmete kogum); tugevdades ELi küberkaitse koordineerimist ja sellealast koostööd ning suurendades küberkaitsevõimet küberkaitsepoliitika raamistiku kaudu. Kõrge esindaja valmistab praegu ette nende raamistike läbivaatamist, konsulteerides komisjoniga ja järgides strateegilise kompassi eesmärke. Mais korraldas Euroopa välisteenistus stsenaariumipõhise arutelu liikmesriikide ja rahvusvaheliste partneritega, et parandada vastastikust arusaamist diplomaatilistest võimalustest pahatahtliku kübertegevuse ärahoidmiseks, sellealaseks heidutuseks ja sellele reageerimiseks ning teha kindlaks võimalused, kuidas veelgi tugevdada rahvusvahelist koostööd. Väljaspool Euroopat toetatakse küberturvalisust idanaabruses, Aafrikas, Aasias, Ladina-Ameerikas ja Kariibi mere piirkonnas kindlate koostööprojektide kaudu, et Euroopa eksperditeadmistega aidata nendes piirkondades suurendada kübersuutlikkust ning parandada elutähtsa taristu ja võrkude turvalisust ja vastupanuvõimet. ÜJKP tsiviiltegevuse kokkuleppe kaudu on küberturvalisus lisatud ÜJKP tsiviilmissioonide prioriteetsete valdkondade hulka. Selleks et vältida küberseiretehnoloogia kasutamist inimõiguste rikkumiseks väljaspool ELi, toetatakse uue ekspordimäärusega kahesuguse kasutusega kaupade eksporti käsitlevate ELi eeskirjade põhjalikku ajakohastamist. Uue määrusega luuakse alus, mille põhjal EL rakendab tõhusat kontrolli küberseiretehnoloogiate ekspordi üle ja käsitleb kujunemisjärgus tehnoloogiate ülemaailmse kaubandusega seotud julgeolekuriske. 3.Avaliku ruumi kaitse Viimastel aastatel on ELi avalikus ruumis leidnud aset enneolematud terroriaktid üldsuse vastu. Avaliku ruumiga seotud esilekerkivate riskide hulgas on mehitamata õhusõidukite üha laialdasem levik. Pahatahtlikud isikud võivad mehitamata õhusõidukisüsteeme kasutada jälgimiseks, elutähtsa taristu toimimise katkestamiseks või väärtuslike sihtmärkide ründamiseks. Aprillis võttis komisjon vastu Euroopa mehitamata lennuliikluse korraldamise kontseptsiooni (U-Space) raamistiku, et ametiasutustel oleks lihtsam eristada koostööd tegevaid ja koostööd mittetegevaid potentsiaalselt pahatahtlikke mehitamata õhusõidukeid. Komisjon toetab ka juhendmaterjalide väljatöötamist Euroopa Lennundusohutusameti poolt, mehitamata õhusõidukite vastaste uuenduslike projektide ja uuringute rahastamist ning sidemete loomist erinevate mõjutatud sektorite (õiguskaitse, lennundus, elutähtis taristu, vanglad, toll/piirid, isikukaitse, massiürituste korraldamine) ja muude sidusrühmade vahel. Käivitatud on Euroopa programm, et hõlbustada koordineeritumat lähenemisviisi eri tehnoloogiate katsetamisele mehitamata õhusõidukite vastases võitluses. Praegu töötatakse välja suunised, et teha kindlaks avaliku ruumi nõrgad kohad ja neid kindlustada ning tagada sisseprojekteeritud turve. Politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi raames on käimas 20 miljoni euro suurune programm, et tõhustada pühakodade ja muude avalike ruumide kaitset terrorismiohu eest, keskendudes suurtele spordirajatistele. Märtsis korraldas komisjon 2021. aastal algavaid uusi projekte käsitleva konverentsi. Samuti toetab komisjon riiklikke, piirkondlikke ja linnaasutusi ning avaliku ruumi haldajaid heade tavade vahetamisel, võrgustike loomisel ja koostöö tegemisel kogu ELis ELi linnade tegevuskava ja Euroopa Regionaalarengu Fondi meetmete kaudu.

2018. aastal vastu võetud raudteeturvalisuse tegevuskavas on loetletud konkreetsed meetmed rongireisijate turvalisuse parandamiseks ja tegevuskava on nüüd täielikult rakendatud. ELi rongireisijate turvaplatvorm võttis vastu mitu parimat tava käsitlevat dokumenti riskihindamise, siseohtude ja ohu avastamise tehnoloogiate kohta, et edendada koostööd liikmesriikide vahel ja aidata parandada tulemuslikkust raudteeturvalisuse valdkonnas. III.Tegelemine muutuvate ohtudega 1.Küberkuritegevus Pandeemia mõju küberkuritegevusele Kurjategijad on kiiresti ära kasutanud kaugtööst ja veebipõhiste teenuste suuremast kasutamisest tulenevaid muutusi, et kohandada oma ebaseaduslikku tegevust kriisiolukorraga. Pandeemia ajal sagenesid küberruumis pandeemiaga seotud pettused, milleks kasutati pahavara, lunavara ja andmepüüki ning mis olid suunatud üksikisikute, ettevõtete ja eelkõige tervishoiusektori vastu. Pandeemiaolud andsid uusi võimalusi pettuseks – kaubanappust kasutasid ära võltsitud veebipoed, kes reklaamisid ja müüsid olematuid kaupu, sealhulgas isikukaitsevahendeid ja enesetestimiskomplekte. Kuna farmaatsiatoodete turustamine liigub järk-järgult füüsiliselt turult veebiturule, on pimeveebist leitud isegi COVIDi vaktsiinide petupakkumisi. Küberkuritegevusega seotud majandusliku kahju suurenemine kogu maailmas (2021. aastaks peaks see ulatuma 5,4 triljoni euroni aastas) osutab vajadusele töötada välja turvalised rakendused ja taristu, mis suudaksid ennetada üha suurenevat ohtu ja sellele kiiresti reageerida. Eurojusti poolt mais avaldatud Cybercrime Judicial Monitor annab ülevaate ELi õigusaktidest ja kohtupraktikast seoses küberkuritegevuse ja küberruumi kasutava kuritegevusega. Kuna tugeva küberturvalisuseta ei ole küberkuritegevust võimalik pidurdada, on väga oluline, et liikmesriigid rakendaksid kehtivaid õigusakte täielikult. Komisjon hindab pidevalt infosüsteemide vastu suunatud ründeid käsitleva direktiivi ülevõtmise vastavust nõuetele. Lisaks varem algatatud rikkumismenetlustele algatas komisjon uusi rikkumismenetlusi (vt käesoleva aruande I lisa) puuduste tõttu direktiivi ülevõtmisel. Vajaduse korral algatab komisjon veelgi menetlusi. Samal ajal toetas komisjon liikmesriike direktiivi rakendamisel, korraldades 23. veebruaril 2021 seminari parimate tavade kohta direktiivis määratletud küberrünnetest teatamist, nende eest süüdistuste esitamist ja süüdimõistmist käsitlevate statistiliste andmete salvestamiseks, koostamiseks ja avaldamiseks. Täielikult ülevõetud direktiiv infosüsteemide vastu suunatud rünnete kohta on äärmiselt oluline kuritegelike võrgustike ja tegevuse, näiteks praegu sagenevate lunavararünnakute takistamiseks. ELi pühendumust selles valdkonnas tõsteti esile nii juunis toimunud NATO kui ka G7 kohtumistel, kus rõhutati vajadust teha koostööd sarnaseid seisukohti jagavate riikidega, et tegeleda kuritegelikest lunavaravõrgustikest tuleneva kasvava ühise ohuga. Võitlus laste seksuaalse väärkohtlemise vastu Üks üha enam muret tegev valdkond on laste seksuaalne väärkohtlemine, kus veebi- ja veebiväline kuritegevus on sageli omavahel seotud. COVID-19 pandeemia ja laste seksuaalne väärkohtlemine On palju tõendeid selle kohta, et pandeemia suurendas väärkohtlemist, eriti olukorras, kus laps elab koos inimesega, kes teda kuritarvitab. Pandeemia ajal on märkimisväärselt suurenenud ka selliste juhtumite arv, kus laps ise loob endast sündsusetut visuaalset materjali, mis osaliselt tuleneb internetis toimuvast väärkohtlemisest, kus kurjategija ahvatleb või survestab last sellist materjali looma. Kooskõlas ELi strateegiaga, mis käsitleb tulemuslikumat võitlust laste seksuaalse väärkohtlemise vastu, ja ELi tervikliku laste õiguste kaitse strateegiaga töötab komisjon praegu välja konkreetseid algatusi eesmärgiga edendada ennetavat ja paljusid sidusrühmi kaasavat tegevust kõigis asjakohastes valdkondades, mis hõlmavad ennetamist, õiguskaitse toetamist ja ohvrite abistamist. Aprillis jõudsid Euroopa Parlament ja nõukogu esialgsele poliitilisele kokkuleppele komisjoni ettepaneku suhtes võtta vastu ajutine õigusakt, millega tagatakse, et veebipõhiste teenuste osutajad saavad jätkata vabatahtlikku tegevust, mille eesmärk on tuvastada laste seksuaalset väärkohtlemist veebis ja sellest teatada ning kõrvaldada laste seksuaalset väärkohtlemist kujutav materjal oma süsteemidest, tingimusel et nende tegevus on seaduslik. Need ajutised eeskirjad asendatakse aja jooksul püsivamate õigusaktidega, mis sisaldavad üksikasjalikke kaitsemeetmeid tõhusamaks võitluseks laste seksuaalse väärkohtlemise vastu. Selle algatuse kohta on korraldatud avalik konsultatsioon ja viidud läbi mõjuhinnang.

Komisjon teeb praegu järelevalvet selle üle, kuidas liikmesriigid on rakendanud direktiivi, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust. Pärast 2019. aastal 23 liikmesriigi suhtes algatatud rikkumismenetlusi jätkab komisjon hindamist ja võib 2021. aasta teisel poolel algatada täiendavaid meetmeid. Komisjon loodab lähikuudel lõpetada ka mitu menetlust, kuna mitu liikmesriiki on viinud oma siseriiklikud õigusaktid direktiiviga täielikult vastavusse. Õiguskaitseasutuste toetamiseks ja mitut sidusrühma hõlmava koordineerimise edendamiseks on komisjon alustanud tööd, et luua praktikute ja teadlaste ennetusvõrgustik, mille eesmärk on suurendada koostööd ja parimate tavade vahetamist kõigi asjaomaste osalejate vahel. See aitab tõsta ülemaailmseid standardeid laste kaitsmiseks seksuaalse väärkohtlemise eest, edendades koostööd WePROTECTi ülemaailmse liidu kaudu, mille eesmärk on teha lõpp laste seksuaalsele ärakasutamisele internetis, samuti sihtotstarbelise rahastamise kaudu. Internetipõhised uurimised ja elektroonilised andmed Küberkurjategijate vastutusele võtmiseks on oluline tagada juurdepääs digitaalsetele tõenditele, mis võivad anda uurijatele vihjeid. Kuigi mõned liikmesriigid on kehtestanud andmete säilitamise raamistiku, et säilitada ja kasutada elektroonilise side metaandmeid õiguskaitse eesmärkidel, tekitavad need meetmed olulisi küsimusi seoses nende võimaliku sekkumisega põhiõigustesse, sealhulgas õigusesse eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele. Euroopa Liidu Kohus on andnud olulisi selgitusi ja suuniseid. Märtsis tegi kohus veel ühe otsuse, mis oli seotud Eesti õigusaktidega ja mis kinnitas varasemat kohtupraktikat. Märtsis tegi Euroopa Ülemkogu ka üleskutse selliste meetmete võtmiseks, mis kasutaksid „paremini ära andmete ja digitehnoloogia võimalusi ühiskonna, keskkonna ja majanduse hüvanguks, säilitades samal ajal asjakohase andmekaitse, eraelu puutumatuse ja muud põhiõigused ning tagades, et säilitatakse andmed, mida õiguskaitse- ja õigusasutused vajavad, et kasutada oma seaduslikke volitusi võitluseks raske kuritegevusega“. Vastusena nendele hiljutistele arengusuundumustele teatas komisjon organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemist käsitlevas ELi strateegias, et ta analüüsib ja kirjeldab kooskõlas kohtu otsustega võimalikke lähenemisviise ja lahendusi, mis täidaksid õiguskaitseasutuste ja kohtusüsteemi vajadused operatiivselt kasulikul, tehniliselt võimalikul ja õiguslikult korrektsel viisil, austades muu hulgas täielikult põhiõigusi. Praegu konsulteerib komisjon liikmesriikidega, et töötada välja edasised sammud. Teine oluline element, mille abil saab paremini võidelda küberkuritegevusega ja tagada tõhusam süüdistuse esitamine, on õigusaktid, mis käsitlevad piiriülest juurdepääsu elektroonilistele tõenditele. Pärast esimest julgeolekuliidu eduaruannet on läbirääkimised kaasseadusandjatega komisjoni ettepaneku üle hoogustunud, kuna Euroopa Parlament võttis 2020. aasta detsembris vastu oma seisukoha. Selle põhjal alustasid Euroopa Parlament ja nõukogu kolmepoolseid arutelusid. Tõhusate meetmete kiire vastuvõtmine kooskõlas ettepanekute eesmärgiga aitab õiguskaitse- ja kohtuasutustel saada kiire juurdepääsu kriminaaluurimiseks vajalikele elektroonilistele tõenditele. Küberkuritegevuse kasvu ärahoidmisel ja turvaliste piiriüleste tehingute võimaldamisel internetis on põhiroll usaldusteenustel ja e-identimisel. 3. juunil vastu võetud Euroopa digitaalse identiteedi raamistiku ettepaneku eesmärk on pakkuda kõigile ELi kodanikele, elanikele ja ettevõtetele usaldusväärset digitaalset identiteeti. Raamistikuga nähakse ette kõrgeimad olemasolevad turvastandardid, mis käsitlevad pettusest ja identiteedivargustest tulenevaid ohte ning tagavad kodanike ja teiste sellise identiteedi omanike täieliku ja kasutajasõbraliku kontrolli selle üle, kui palju nende andmeid konkreetse tehingu kohta esitatakse. Raamistik toetub ühisele tehnilisele struktuurile, mis põhineb uusimatel standarditel. Isikutunnistuste ja elamislubade turvalisuse tugevdamist käsitleva määruse kohaldamise tähtpäev on 2. august 2021. Enamik liikmesriike on graafikus ning väljastavad isikutunnistusi ja elamislubasid uues formaadis. Rahvusvaheline mõõde Võttes arvesse küberkuritegevuse üleilmset olemust, on tõhusamate lähenemisviiside leidmiseks väga oluline teha jõupingutusi rahvusvahelisel tasandil. Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsiooni teise lisaprotokolli üle peetavate läbirääkimistega loodetakse tõhustada kehtivaid eeskirju, mis käsitlevad piiriülest juurdepääsu elektroonilistele tõenditele kriminaaluurimise eesmärgil. 2021. aasta mais viisid konventsiooniosalised arutelud lõpule ja praegu vaatavad protokolli eelnõu läbi Euroopa Nõukogu asjaomased komiteed. Veel sellel aastal oodatakse lepingu ametlikku sõlmimist, mis võimaldab sellele järgnevat protokolli allkirjastamist ja ratifitseerimist. Komisjon teeb koostööd Euroopa Parlamendi ja nõukoguga, et liikmesriigid saaksid protokolli võimalikult kiiresti allkirjastada ja ratifitseerida. Protokoll sisaldab ka sätteid, mis hõlbustavad ametiasutuste juurdepääsu domeeninimede registreerimisandmetele (nn WHOIS-teave) kriminaaluurimise eesmärgil. Sellega seoses osaleb komisjon ka mitut sidusrühma hõlmava poliitika väljatöötamises ja rakendamises domeeninimede registreerimisandmete kogumiseks ja neile juurdepääsuks Interneti Aadressikorporatsiooni (ICANN) tasandil. Need protsessid peaksid olema kooskõlas küberturvalisuse direktiivi läbivaadatud ettepaneku asjakohaste sätetega, millega tagatakse täpsete domeeninimede registreerimisandmete kogumine ja avalikustamine seaduslikele juurdepääsutaotlejatele, sealhulgas õiguskaitseasutustele.

Üks oluline rahvusvahelise koostöö meede on laiendatud ülemaailmne meede küberkuritegevusega võitlemiseks (GLACY+). See tugevdaks kogu maailma riikide suutlikkust kohaldada küberkuritegevuse konventsiooni põhiselt küberkuritegevust ja elektroonilisi tõendeid käsitlevaid õigusakte ning suurendaks nende võimet teha tõhusat koostööd kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste standardite ja õigusriigi põhimõttega. Projekti raames toetatakse 16 prioriteetset riiki. Samuti aitab see ühendada kriminaalõiguse valdkonnas tegutsevad advokaadid poliitikakujundajate ja seadusandjatega, et tagada suurem poliitiline toetus küberkuritegevuse konventsioonile. 2.Nüüdisaegne õiguskaitse Uued tehnoloogiad pakuvad julgeolekuvaldkonnas märkimisväärseid võimalusi. Ohutuse ja turvalisuse suurendamiseks on oluline kaasata julgeolekupoliitika valdkonda tehisintellekti, suurandmete ja kõrgjõudlusega andmetöötluse küsimused, pärssimata seejuures põhiõiguste kaitse tõhusust. Tehisintellekt võib pakkuda vahendeid õiguskaitseasutuste toetamiseks nende võitluses kuritegevuse ja terrorismi vastu, pidades sammu kiiresti areneva tehnoloogiaga, mida kasutavad kurjategijad, ja nende piiriüleses tegevuses. Hiljutises komisjoni teatises tehisintellektialase Euroopa lähenemisviisi edendamise kohta kirjeldatakse, kuidas tehisintellekt saab anda julgeolekuliidu strateegiasse olulise panuse, luues strateegilise võimaluse nii praeguste ohtudega võitlemiseks kui ka tulevaste riskide ja võimaluste prognoosimiseks. Aprillis tegi komisjon ettepaneku ühtlustatud eeskirjade kohta (tehisintellekti käsitlev õigusakt), mille eesmärk on muuta Euroopa usaldusväärse tehisintellekti ülemaailmseks keskuseks. Oluline osa ettepanekutest keskendub kõrge riskitasemega tehisintellektisüsteemidele, mis kujutavad endast märkimisväärset ohtu inimeste tervisele ja turvalisusele või põhiõigustele. Tehisintellekti käsitlevas õigusaktis sätestatakse, et õiguskaitse eesmärgil on biomeetrilise kaugtuvastuse kasutamine reaalajas avalikult juurdepääsetavates kohtades põhimõtteliselt keelatud, välja arvatud rangelt piiritletud erandid. Sellised kõrge riskitasemega süsteemid peavad vastama usaldusväärse tehisintellekti horisontaalsetele kohustuslikele nõuetele, mis käsitlevad jälgitavust, läbipaistvust, inimeste tehtavat järelevalvet ja täpsust. Tehisintellekti käsitleval seadusel oleks oluline mõju õiguskaitse ja piirikontrolli valdkonnas. Selle eesmärk on luua õiguskaitseasutuste kasutatavate kõrge riskitasemega süsteemide kogu elutsüklit hõlmav tasakaalustatud järelevalveraamistik ning kehtestada põhiõiguste kaitseks kaitsemeetmed. Programmi „Digitaalne Euroopa“ raames kavandatud Euroopa turvaandmeruumi eesmärk on suurendada usaldust tehisintellekti kasutamise vastu õiguskaitseasutuste poolt, luues, tehes kättesaadavaks ja jagades kvaliteetseid andmestuid algoritmide treenimiseks, testimiseks ja valideerimiseks, mis on tipptasemel ja usaldusväärsete tehisintellekti ökosüsteemide loomise oluline eeltingimus. Euroopa Ülemkogu tunnistas märtsis ühiste andmeruumide loomise tähtsust. Kõrgjõudlusega andmetöötlus (HPC) on väga oluline selleks, et sellised võtmetehnoloogiad nagu tehisintellekt ja andmeanalüüs saaksid kasutada ära suurandmete tohutut potentsiaali. Superandmetöötluse simulatsioonid on keskse tähtsusega toodete ja teenuste turvalisuse suurendamisel (eelkõige modelleerimise kaudu) ning riikliku julgeoleku, kaitse ja tehnoloogilise sõltumatuse tagamisel. Superarvutid on äärmiselt olulised mitmes kasutusvaldkonnas alates küberturvalisusest kuni tuumarünnaku simuleerimiseni ning kõrgjõudlusega andmetöötlus ja tehisintellekt võimaldavad kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas pöörata uue lehekülje. Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte peakorteri avamine mais oli oluline samm selle poole, et tagada kiire juurdepääs EuroHPC superandmetöötluse ressurssidele, kui see on julgeoleku ja kaitse seisukohast hädavajalik. Krüpteerimise roll Krüpteerimine on julgeolekuvaldkonnas väga oluline tehnoloogia, mis on hädavajalik digitaalsete süsteemide ja tehingute turvalisuse tagamiseks ning põhiõiguste, sealhulgas sõnavabaduse, eraelu puutumatuse ja andmete kaitseks. Nagu on näidanud hiljutised Encrochati ja Sky ECC operatsioonid, kasutavad kurjategijad krüpteeritud sidet ning ELi õiguskaitseasutused peavad pidevalt arendama oma suutlikkust tegeleda krüpteeritud teabega kriminaaluurimiste kontekstis, järgides samal ajal kohaldatavaid õigusakte. 2020. aasta detsembris käivitati Europoli uus dekrüpteerimisvahend. See algatus on loodud selleks, et tagada põhiõiguste austamine ja vältida krüpteerimise piiramist või nõrgendamist, ning see on kättesaadav kõigi liikmesriikide õiguskaitseasutustele, et aidata kaitsta ühiskonna ja kodanike turvalisust. Nõukogu kutsus 2020. aasta detsembris üles pidama aktiivset arutelu tehnoloogiatööstusega ja töötama välja reguleeriva raamistiku, mis võimaldaks riikide ametiasutustel täita tõhusalt oma operatiivülesandeid, kaitstes samal ajal eraelu puutumatust, põhiõigusi ja side turvalisust . Organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ELi strateegias kirjeldas komisjon oma kavatsust teha 2022. aastal ettepanek edasise tegevuse kohta, et käsitleda krüpteeritud teabele seadusliku ja sihipärase juurdepääsu küsimust kriminaaluurimiste ja süüdistuse esitamise kontekstis, ilma et see nõrgestaks krüpteerimist või tooks kaasa valimatut jälgimist. Esimese sammuna tuleb põhjalikult kirjeldada seda, kuidas liikmesriigid käsitlevad krüpteerimist, ning mitut sidusrühma hõlmavat protsessi õiguslike, eetiliste ja tehniliste võimaluste uurimiseks ja hindamiseks. Õigusalane koostöö

Piisav reageerimine turvalisuse probleemidele nõuab ka ELi liikmesriikide vahelise õigusalase koostöö ajakohastamist digitehnoloogia kasutamise kaudu. Käimas on töö seadusandliku ettepanekuga, mis käsitleb ELi piiriülese õigusalase koostöö digitaliseerimist. Sellega luuakse digitaalne sidekanal liikmesriikide pädevate asutuste ja vajaduse korral ELi asutuste vahel. Eesmärk on loobuda paberipõhisest teabevahetusest ametiasutuste vahel ning tagada, et andmevahetus toimub kiiresti, turvaliselt ja tõhusalt. Avalik konsultatsioon näitas, et avalikkus ja sidusrühmad toetavad seda lähenemisviisi. 3.Võitlus ebaseadusliku veebisisuga Julgeolekuliidu strateegias rõhutati, et nii veebikeskkonna kui ka füüsilise keskkonna turvalisus nõuab pidevaid jõupingutusi ebaseadusliku veebisisu vastu võitlemiseks ning aruandeperioodil on astutud otsustavaid samme. Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid vastu kauaoodatud määruse, mis käsitleb võitlemist terroristliku veebisisu levitamise vastu ning mida hakatakse täielikult kohaldama alates 2022. aasta juunist. See määrus võimaldab liikmesriikidel saata eemaldamiskorraldusi teatavatele ELis teenuseid osutavatele veebimajutusteenuste pakkujatele ning eemaldada ühe tunni jooksul materjalid, mis õhutavad või toetavad terroriaktide toimepanemist, propageerivad terrorirühmituse tegevust või annavad juhiseid või meetodeid terroriaktide toimepanemiseks. Samuti nähakse sellega ette kaitsemeetmed, et tugevdada vastutust ja läbipaistvust seoses terroristliku sisu eemaldamiseks võetud meetmetega ning pakkuda kaitset seadusliku veebikõne eksliku eemaldamise eest. Digiteenuste õigusakt, mille kohta komisjon tegi ettepaneku 2020. aasta detsembris, sisaldab meetmeid veebis levitatavate ebaseaduslike kaupade, teenuste ja infosisu vastu võitlemiseks. See annaks kasutajatele võimaluse teatada ebaseaduslikust veebisisust ja looks usaldusväärsetele teavitajatele eeliskanali ebaseaduslikust sisust teatamiseks eelisjärjekorras. Lisaks oleks sellega ette nähtud nõue, et veebiplatvormid teataksid pädevatele õiguskaitseasutustele teatavate raskete kuritegude kahtlustest, ja eeskirjad, mis kohustaksid väga suuri veebiplatvorme tegema iga-aastaseid riskihindamisi ja võtma leevendusmeetmeid seoses ebaseadusliku sisu levitamise märkimisväärsete süstemaatiliste riskidega. Digiteenuste õigusakti ettepanek tugineb vabatahtlikele algatustele, nagu ebaseadusliku vihakõne vastane käitumisjuhend, mis on väärtuslikud vahendid ebaseadusliku sisu konkreetsete vormidega võitlemiseks. Ebaseadusliku veebisisu, sealhulgas laste seksuaalset väärkohtlemist kujutava materjali käsitlemisega seotud probleemid olid kesksel kohal ELi internetifoorumi ministrite taseme kohtumisel 2021. aasta jaanuaris, kus osalesid ELi liikmesriigid ja tehnoloogiaettevõtted. Komisjon on ELi internetifoorumi raames korraldanud tööstuse, akadeemiliste ringkondade, riigiasutuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega eksperte kaasava protsessi, et teha kindlaks tehnilised lahendused, mis võimaldaksid ettevõtetel tuvastada internetis otspunktkrüpteeritud elektroonilises sides laste seksuaalset väärkohtlemist, tagades samas põhiõigused, sealhulgas eraelu puutumatuse ja side konfidentsiaalsuse. Käimas on ka töö vägivaldsete paremäärmuslike rühmituste ja sümbolite ELi loetelu väljatöötamiseks, et toetada tehnoloogiaettevõtteid nende otsustes sisu modereerimise kohta, võttes arvesse kõnealustel aruteludel tõstatatud probleeme seoses äärmuslike materjalide kindlakstegemisega. 4.Hübriidohud Geopoliitilised pinged, mis muu hulgas tulenevad uutest tehnoloogiatest, suurendavad ülemaailmseid julgeolekuohte, killustumist ja püsivat võitlust narratiivide vahel. Valitsused ja valitsusvälised isikud kuritarvitavad tehnoloogiat üha enam oma eesmärkide saavutamiseks, ohustades meie ühiskonda, majandust ja julgeolekut ning kahjustades inimõigusi ja põhivabadusi. Pandeemia on muutnud ELi ja selle liikmesriigid hübriidohtude poolt haavatavamaks, muu hulgas desinformatsiooni laiema leviku ja manipuleeriva sekkumise kaudu. Tervis ja vastupanuvõime hübriidohtude suhtes Pandeemia on toonud esile ELi tasandi hädaolukordadeks valmisoleku ja reageerimismehhanismide nõrkused. Valmisoleku ja kriisiohje valdkonnas on nii avaliku kui ka erasektori suutlikkus – eelkõige meditsiiniliste vastumeetmete valdkonnas – USA, Hiina ja teiste suurriikidega võrreldes killustatud, hajutatud ja mitteoptimaalne. Selline killustatus loob soodsa pinnase nii valitsustest kui ka valitsusvälistest osalejatest tulenevatele hübriidohtudele. Nagu on selgitatud teatistes „Euroopa terviseliidu loomine: ELi vastupanuvõime suurendamine piiriüleste terviseohtude suhtes“ ja „COVID-19 pandeemiast saadud varajased õppetunnid“, täidaks tulevane ELi tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutus (HERA) keskset rolli üldise vastupanuvõime tugevdamisel, tagades kindla raamistiku ELi valmisolekuks, järelevalveks, riskihindamiseks, varajaseks hoiatamiseks ja reageerimiseks kõigile tõsistele piiriülestele terviseohtudele. Praegu on käimas ELi kriisiohjemehhanismide läbivaatamine, mis on tihedalt seotud ELi hübriidohutõrje operatiivprotokolliga (ELi käsiraamat). Esimene samm selles protsessis oli hübriidsete kontaktpunktide võrgustiku tugevdamine ja laiendamine komisjoni talitustes, Euroopa välisteenistuses ja Euroopa Kaitseagentuuris. Hübriidohtudega seotud kaalutluste lisamine poliitikakujundamise põhiprotsessi eeldab veel ühe elemendina ka poliitikaalgatuste hübriidohtude hindamist parema õigusloome raamistikus. Jätkub hübriidohtudega võitlemise 2016. aasta ühisraamistiku ja 2018. aasta ühisteatise „Vastupanuvõime tugevdamine ja suutlikkuse suurendamine võitluseks hübriidohtudega“ rakendamine ning rakendamise seisu käsitletakse hübriidohtudega võitlemise viiendas aastaaruandes . Aruandes kirjeldatakse edusamme piiratud juurdepääsuga veebipõhise platvormi loomisel, mis annaks liikmesriikidele ja ELi institutsioonidele hõlpsa juurdepääsu teabele hübriidohtudevastaste vahendite ja meetmete kohta ELi tasandil, meetmete kohta olukorrateadlikkuse suurendamiseks, eelkõige ELi hübriidohtude ühisüksuse kaudu, ning valdkondliku vastupanuvõime lähtealuste kindlaksmääramise kohta.

Üha keerukamate ja hävitavamate hübriid- ja küberohtudega võitlemine on jätkuvalt keskse tähtsusega valdkond ELi ja NATO koostöös. See kajastub ka hiljutises NATO Brüsseli tippkohtumise kommünikees. See koostöö on jätkunud samasuguse hooga, tuginedes eelmiste aruandeperioodide saavutustele. Peamised tulemused on esitatud ELi ja NATO kuuendas ühises eduaruandes. Helsingis asuva Euroopa Hübriidohutõrje Oivakeskuse (Hybrid CoE) liikmesus kasvas jätkuvalt ning keskusega on nüüdseks ühinenud 30 ELi liikmesriiki ja NATO liitlast. Aruandeperioodil aitas Hybrid CoE korraldada mitu stsenaariumipõhist arutelu, seminari ja õppust. ÜJKP tsiviiltegevuse kokkuleppe kaudu on hübriidohud lisatud ÜJKP tsiviilmissioonide prioriteetsete valdkondade hulka. Koostatud on vastav minikontseptsioon ÜJKP tsiviiltoetuse kohta hübriidohtude vastu võitlemisel. Dokumendis tehakse ettepanek 1) seada prioriteediks missioonide kaitsmine hübriidrünnakute eest ja 2) aidata vajaduse korral vastuvõtval riigil suurendada vastupanuvõimet hübriidohtude suhtes. Hübriidohtude üks oluline osa on desinformatsioon. Euroopa demokraatia tegevuskavas määrati kindlaks mitu meedet, millega tugevdatakse reageerimist välismaisele teabega manipuleerimisele ja sekkumisele. Euroopa Ülemkogu toetas Euroopa demokraatia tegevuskava lähenemisviisi ning nõukogu kutsus samuti üles ELi tegevust laiendama. Euroopa välisteenistus teeb selle edendamiseks tihedat koostööd komisjoniga, tuginedes ELi kiirhoiatussüsteemile, et tuua kokku ekspertide kogukond eesmärgiga luua tugev, usaldusväärne, paindlik ja terviklik raamistik välismaise sekkumise ja teabega manipuleerimise vastu. Seda toetab ka veebis leviva desinformatsiooni tegevusjuhend, mida mais täiendati juhendiga selle kohta, kuidas osalevad veebiteenuste osutajad ja muud asjaomased sidusrühmad peaksid tõhustama oma meetmeid, et kõrvaldada tegevusjuhendi kohaldamisel esinevad lüngad ja puudused ning luua läbipaistvam, ohutum ja usaldusväärsem veebikeskkond. IV.Eurooplaste kaitsmine terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse eest 1.Terrorism ja radikaliseerumine 2020. aasta lõpus toimunud terroriaktid näitasid, et terrorismi ja selle algpõhjustega tegelemine on endiselt väga oluline. 2020. aasta detsembris vastu võetud ELi uue terrorismivastase võitluse tegevuskava eesmärk on tõhustada võitlust terrorismi ja vägivaldse äärmusluse vastu ning suurendada ELi vastupanuvõimet terrorismiohtude suhtes. Selle rakendamine edeneb jõudsalt. Lisaks hindab komisjon direktiivi (EL) 2017/541 terrorismivastase võitluse kohta, milles on sätestatud miinimumeeskirjad terrorismi ja sellega seotud kuritegude kriminaliseerimise ja karistuste ning terrorismiohvrite kaitse, abistamise ja toetamise kohta. 2020. aasta lõpus sõlmis komisjon konsortsiumiga uue raamlepingu radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku poliitika toetamiseks, et täiendada võrgustiku praktikute tööd ning võimaldada sel jätkata poliitikakujundajate toetamist üldistes ennetusküsimustes. Võrgustiku eesmärk on suurendada liikmesriikide teadmisi ja suutlikkust strateegilise kommunikatsiooni valdkonnas ning samuti tõendusbaasi edasiseks poliitikakujundamiseks ning konkreetsete lähenemisviiside ja sekkumiste väljatöötamiseks. Lisaks teeb komisjon koostööd liikmesriikidega võitluses äärmuslike ideoloogiate vastu, mis võivad viia vägivaldse äärmusluseni. 2021. aastal keskendutakse selles töös igat liiki vägivaldsete äärmuslike ideoloogiate (sealhulgas vasakpoolne, parempoolne ja islamiäärmuslus) vahelistele seostele ning enesesegregatsioonini viivale radikaliseerumisele. Viimastel kuudel on selles valdkonnas käivitatud mitu teadlikkuse suurendamise algatust. 2021. aasta jaanuaris jõustunud spetsiaalse lepinguga laiendati radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku tegevust Lääne-Balkani riikidesse. Teine prioriteet on vältida terroristide poolt selliste materjalide hankimist, mida saab kasutada relvana. Keemilisi, bioloogilisi, radioloogilisi ja tuumamaterjale (KBRT) käsitlevat 2017. aasta tegevuskava on edasi arendatud 2021. aasta juunis lõpule viidud uuringuga, milles uuriti võimalust piirata juurdepääsu mõnele suure riskiga kemikaalile. Komisjon on alustanud ka ettevalmistavat tööd haiglate ja laborite radioaktiivsete ja bioloogiliste allikate turvalisust käsitlevate piiriüleste õppuste ja seminaride korraldamiseks 2022. aastal. KBRT tegevuskava rakendamist toetatakse Sisejulgeolekufondist kaasrahastatud projektidega, milleks valiti välja sellised algatused nagu projekt „Turvaline staadion“, mis käsitleb kaitset KBRT-materjalidest tuleneva ohu eest ja selleks valmisolekut suurtel spordiväljakutel, näiteks jalgpallistaadionitel. 1. veebruaril 2021 jõustus uus õigusakt lõhkeainete lähteainete turustamise ja kasutamise kohta. Selle rakendamine on hästi edenenud ja komisjon jätkab kõigi sidusrühmade abistamist nende kohustuste täitmisel. KBRT-materjalidest tulenevate ohtudega võitlemisel tehtavas koostöös ilmneb selgelt, kuidas liidu välis- ja sisejulgeolek on lahutamatult seotud. ELi välisrahastamisvahenditega toetatakse jõupingutusi, et tõhustada ülemaailmset ja piirkondlikku suunamist ning koostööd KBRT-riskide tuvastamisel ja leevendamisel, tuginedes näiteks ELi KBRT tippkeskuste algatuse ja kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli programmi kaudu saadud positiivsetele kogemustele. Praeguseks on 34 riiki koostanud riikliku KBRT-tegevuskava ja kümme riiki on selle ametlikult vastu võtnud.

Tervis ja terrorism Programmiga „EL tervise heaks“ toetatakse meetmeid piiriüleste terviseohtude ennetamiseks, nendeks ettevalmistumiseks ja neile reageerimiseks. Kolmanda ELi terviseprogrammi raames kaasrahastatakse 2021. aasta mais koos ELi tervishoiuasutustega käivitatud ühismeedet „Tervisealane valmisolek terrorirünnakute vastu“. Selle eesmärk on kaitsta ELi kodanikke tahtlikult tekitatud tervisekriisi eest, kõrvaldades tervisealase valmisoleku puudujäägid ja tugevdades valdkondadevahelist tööd (tervise-, julgeoleku- ja kodanikukaitse valdkond) bioloogilisele ja/või keemilisele terrorirünnakule reageerimisel. Terviseprogrammiga (2017–2021) on toetatud tervisesektori valmisolekut ja reageerimisvõimet keemiliste ja bioloogiliste ohtude korral. Ühismeetmega „ELi tõhustatud rahvusvahelised tervise-eeskirjad ja valmisolek“ on loodud kõrge patogeensusega haigusetekitajate referentlaborite võrgustik, kuhu kuulub 41 laborit. Tegelemine ohuga, mida kujutavad endast Süüriast ja Iraagist tagasipöörduvad terroristidest välisvõitlejad, on jätkuvalt terrorismivastase võitluse oluline osa ja radikaliseerumise vältimisel esmatähtis. Nagu on strateegilistes suunistes radikaliseerumise vältimise ELi kooskõlastatud lähenemisviisi kohta 2021. aastaks kokku lepitud, tegeleb komisjon nelja peamise prioriteediga: tagasipöörduvad lapsed, tagasipöördumisprotsessi tõhus ja turvaline haldamine (repatrieerumine, süüdistuse esitamine ja taasintegreerimine), tagasipöörduvate laste taasintegreerimisega tegelevate spetsialistide oskused ja tagasipöörduvad naised. Seoses vanglate ja riigisiseste põgenike laagritega Kirde-Süürias ning kokkuleppel liikmesriikidega uurivad Euroopa välisteenistus ja komisjon uusi viise piirkonnas abi suurendamiseks, et aidata parandada elutingimusi ja püüda peatada radikaliseerumist. Komisjon ajakohastas hiljuti terrorismivastase võitluse ning vägivaldse äärmusluse ennetamise ja selle vastu võitlemise andmete analüüsi. Uuringu tulemusena selgus, et sellisele tegevusele ELi välisrahastamise vahenditest antud rahastamise ulatus ja kiirus on olnud muljet avaldav. 1. jaanuari 2021. aasta seisuga oli väljaspool ELi asuvates riikides terrorismi ennetamiseks, ärahoidmiseks, sellele reageerimiseks ja selle eest kaitsmiseks kasutusel kokku 99 meedet kogusummas 501 miljonit eurot (8 % rohkem kui eelmisel aastal), mis oli kooskõlas ELi terrorismivastase võitluse tegevuskava ja terrorismivastast võitlust käsitlevate nõukogu järelduste prioriteetidega. Terrorismivastase võitluse partnerluste ning Euroopa naabruses ja kaugemal asuvate riikidega tehtava koostöö arendamiseks ja tugevdamiseks astuti täiendavaid samme, tuginedes ELi terrorismivastase võitluse ja/või julgeoleku valdkonna ekspertide võrgustiku kogemustele. Terrorismivastase võitluse ühise tegevuskava rakendamine koos Lääne-Balkani partneritega on viimastel kuudel edenenud mõningaste viivitustega, mis on tingitud pandeemiast ja partnerite sisemisest poliitilisest dünaamikast. EL on aruandeperioodil jätkanud oma terrorismivastaste sanktsioonide raamistiku kasutamist. 2021. aasta veebruaris viis nõukogu lõpule ELi terroristide nimekirja läbivaatamise ning 2021. aasta aprillis täiendati loetelu, millest EL lähtub ISILi (Daesh) / Al Qaida suhtes autonoomsete terrorismivastaste sanktsioonide korra kohaldamisel. Lisaks korraldasid Eurojust ja Euroopa võrgustik 2021. aasta mais ühiselt kuuenda karistamatuse vastase ELi päeva, keskendudes peamistele rahvusvahelistele kuritegudele, mille on Süürias toime pannud terroriorganisatsioonid ja Süüria režiim. See tugines eelmisest aastast alates tehtud tööle, mille eesmärk on toetada terroristidest välisvõitlejate kumulatiivset vastutusele võtmist terrorismiga seotud kuritegude ja rahvusvaheliste kuritegude eest. Lisaks näitas see, et tõhustatud õigusalane koostöö liikmesriikide vahel on ELis viibivate sõjakurjategijate tuvastamisel ja nende vastutusele võtmisel võtmetähtsusega. 2.Võitlus organiseeritud kuritegevusega Raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude hinnangu (SOCTA) 2021. aasta aruandes käsitleti organiseeritud kuritegevuse jätkuvat ohtu ja suurenevat keerukust. Organiseeritud kuritegevus on piiriülene: 65 % organiseeritud kuritegelike rühmituste seas on erineva kodakondsusega liikmed ja seitse kümnest rühmitusest tegutsevad rohkem kui kolmes riigis. Organiseeritud kuritegevust iseloomustab ELis võrgustike keskkond, kus eri rühmitused teevad omavahel ja kuritegelike teenuste osutajatega koostööd. 60 % kuritegelikest võrgustikest kasutab oma kuritegelikus tegevuses vägivalda, kuid peaaegu kogu kuritegevusel on praeguseks ka veebipõhine komponent. Suurenemas on ka oht, et organiseeritud kuritegevus imbub seaduslikku majandusse: hinnanguliselt kasutab rohkem kui 80 % rühmitustest kuritegelikuks tegevuseks seaduslikke äristruktuure. Kurjategijad kasutavad ära majanduses pandeemiast tekitatud nõrkusi Varasematest kriisidest õppides võib eeldada, et ebastabiilne majandusolukord koos kasvava vaesuse ja sotsiaalse ebavõrdsusega on organiseeritud ja raske kuritegevuse kasvulava. Eriti ränga majandusliku surve all olevates sektorites (nagu majutus-, toitlustus- ja turismisektor) tegutsevad ettevõtted on muutumas kuritegevuse sisseimbumise suhtes haavatavamaks. 2020. aastal sai ja töötles Europoli raske ja organiseeritud kuritegevuse keskus (ESOCC) oma seitsmes tegevusvaldkonnas enam kui 35 183 operatiivteadet, mis moodustavad üle poole (57 %) Europoli operatiivteadetest. ESOCC toetas liikmesriike 837 operatsioonis, mida on 41 % rohkem kui 2019. aastal. Need arvandmed kajastavad organiseeritud kuritegelike rühmituste tegevuse kasvu ja liikmesriikide suurenevat nõudlust Europoli toetuse järele selles valdkonnas. ESOCC korraldas ja koordineeris 11 operatiivtöörühma tegevust: need koordineerivad luure- ja uurimistegevust 60 suure väärtusega sihtmärgi – endast eriti suurt riski kujutavate kuritegelike rühmituste oletatavate liikmete – vastu, kellest 21 vahistati.

Et aidata vastata kasvavatele probleemidele, võttis komisjon aprillis vastu ELi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegia (2021–2025). Selles strateegias on sätestatud prioriteetsed meetmed, et tõhustada õiguskaitse- ja õigusalast koostööd , tagada tulemuslikud uurimised organiseeritud kuritegevuse struktuuride tegevuse tõkestamiseks ja kaalukate kuritegudega võitlemiseks, likvideerida organiseeritud kuritegevusest saadud tulu ning muuta õiguskaitse ja kohtusüsteem digitaalajastule vastavaks. Komisjon avaldas ka kuritegevusega seotud ohte käsitleva valdkondadevahelise Euroopa platvormi ( EMPACT ). Selles sätestatakse, kuidas kasutada EMPACTi kogu potentsiaali ning muuta see peamiseks valdkondade- ja asutustevahelise operatiivkoostöö vahendiks organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses. Peale selle on komisjon tihedalt kaasatud EMPACTi järgmise, ajavahemikku 2022–2025 hõlmava tsükli ettevalmistamisse. Võitlus inimkaubanduse vastu Inimkaubandus on väga suure tuluga seotud kuritegu, mis toob kurjategijatele ohvrite ja kogu ühiskonna arvelt meeletut kasu. Aprillis võttis komisjon vastu inimkaubanduse vastu võitlemise ELi strateegia 2021–2025. Kuna inimkaubandusega tegelevad sageli organiseeritud rühmitused, on see strateegia tihedalt seotud ELi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegiaga. Inimkaubanduse vastu võitlemise strateegia pakub välja õiguslikke, poliitilisi ja operatiivseid algatusi, et võidelda inimkaubanduse vastu alates ennetamisest kuni kurjategijate süüdimõistmiseni, pannes rõhku ohvrite kaitsmisele kõikides etappides ja võttes arvesse eelkõige nais- ja lapsohvreid ning seksuaalse ärakasutamise eesmärgil toimuvat inimkaubandust. Tähelepanu keskmes on inimkaubandust soodustava nõudluse vähendamine; kuritegeliku ärimudeli lõhkumine ohvrite ärakasutamise peatamiseks; ohvrite kaitsmine, toetamine ja võimestamine ning selle kuriteoliigi rahvusvahelise mõõtme arvessevõtmine. Strateegia vastuvõtmine järgnes Eurojusti aruandele, milles esitati 18 soovitust liikmesriikide toetamiseks mitte ainult inimkaubanduse juhtumite uurimisel, nende eest süüdistuse esitamisel ja õigusalases koostöös, vaid ka ohvrite tuvastamisel, päästmisel ja kaitsmisel . Ebaseaduslike uimastite vastane võitlus Pärast ELi narkostrateegia (2021–2025) vastuvõtmist jätkuvad arutelud asjaomase tegevuskava üle eesmärgiga võtta see nõukogus vastu Portugali eesistumise aja lõpuks. Uusi psühhoaktiivseid aineid käsitlevatele õigusaktidele, mis jõustusid täielikult 2018. aasta novembris, järgnes delegeeritud õigusakt, millega lisati narkootikumide mõiste alla kaks uut psühhoaktiivset ainet. Eurojusti 2021. aasta aprillis avaldatud ebaseaduslikku uimastikaubandust käsitlevas aruandes tuuakse esile sünteetiliste uimastite tootmise ja nende müügiks pimevõrgu kasutamise kasvu, mis tekitab ELis prokuröridele õiguslikke raskusi. Aruandes antakse soovitusi finantsuurimiste, kuritegeliku vara tagasivõitmise ja õigusalase koostöö suurendamiseks, sealhulgas kolmandate riikidega. 2021. aasta märtsis tutvustas Eurojust iga-aastase ELi ja USA narkootikumidealase dialoogi raames peamisi küsimusi ja näiteid ebaseadusliku uimastikaubanduse juhtumites tehtud edukast õigusalasest koostööst liikmesriikide ja USA vahel. ELi ja Hiina narkootikumidealase dialoogi esimene kohtumine toimus 22. jaanuaril 2021 ja hõlmas uimastivastase võitluse alast koostööd. EL osales ÜRO 64. narkootiliste ainete komisjonis ja kordas oma üleskutset kiirendada rahvusvahelise üldsuse poolt uimastitega seotud olukorra lahendamiseks võetud ulatuslike kohustuste rakendamist. Võitlus ebaseadusliku tulirelvadega kauplemise vastu Tulirelvade kodifitseeritud direktiiv jõustus 2021. aasta aprillis ja komisjon võttis seejärel vastu eeskirjad, mis käsitlevad teatavate tulirelvade omandamiseks või valdamiseks loa andmisest keeldumist puudutava teabe süstemaatilist elektroonilist vahetamist. Neid eeskirju tuleks kohaldada alates 31. jaanuarist 2022 ja need võimaldavad riiklikel pädevatel asutustel teada saada, kas tulirelvaloa taotlejale on teises liikmesriigis sarnase loa andmisest keeldutud. Seega takistab see meelepärase kohtualluvuse valimist, et hoida kõrvale tulirelva valdamise keeldudest. Komisjon toetab ka katseprojekti, mille eesmärk on tagada tulirelvadega seotud intsidentide reaalajas jälgimine kogu ELis, et saada pidevalt ajakohane ülevaade. Õiguskaitseasutuste töö toetamiseks juhib komisjon tulirelvade teabekeskuste loomist ja arendamist riiklikul tasandil. Seoses rahvusvahelise koostööga on komisjon aktiivselt toetanud Türgi konstruktiivset osalemist EMPACTi operatiivtegevuses seoses ümberehitatavate hoiatus- ja signaalrelvade ohuga. Samuti on komisjon aidanud tuua ebaseadusliku tulirelvakaubanduse küsimuse tagasi Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riikidega tehtava koostöö päevakorda. Komisjon on olnud väga aktiivne ka operatiivkoostöös Kagu-Euroopa riikidega, sealhulgas valmistades ette liikmesriikide ja Lääne-Balkani partnerite ühisoperatsiooni ning väike- ja kergrelvade komisjonide piirkondlikke kohtumisi. ELi ülemaailmne ebaseadusliku kaubanduse voogude programm on jätkuvalt tõhus mehhanism organiseeritud kuritegevuse vastaste piirkondadevaheliste meetmete koordineerimiseks ja üle kogu maailma enam kui 80 partnerriigi suutlikkuse suurendamiseks, et tõkestada ebaseaduslikku kaubavahetust, keskendudes narkootikumidele ja tulirelvadele. See on toetanud ka ELi asutusi ja ELi liikmesriike, et õiguskaitse ulatus oleks laiem. Võitlus finantskuritegevuse vastu

Osana võitlusest organiseeritud kuritegevuse seaduslikku majandustegevusse imbumise ohu vastu peavad liikmesriigid 2019. aasta direktiivi, millega hõlbustatakse finants- ja muu teabe kasutamist teatavate kuritegude tõkestamisel, avastamisel, uurimisel ja nende eest vastutusele võtmisel, üle võtma 2021. aasta augustiks. Komisjon jälgib tähelepanelikult direktiivi ülevõtmist ja tõhusat kohaldamist. Liikmesriikidega peeti 2021. aasta mais ja juunis kaks nõupidamiskoosolekut seoses kriminaaltulu jälitamise talitusi käsitleva nõukogu otsuse ja konfiskeerimisdirektiivi läbivaatamisega. Aruteludel rõhutati nende vahendite lisaväärtust vara tagasivõitmise tõhustamisel liidus ja konfiskeeritud vara tõhusa haldamise tähtsust, austades seejuures täielikult põhiõigusi, samuti vajadust parandada koostööd kogu vara tagasivõitmise protsessi vältel. Alates 3. juunist 2021 kohaldatakse uusi õigusakte ELi sisse toodava või EList välja viidava sularaha kontrollimise kohta ning alates maist on kehtestatud olulised rakenduseeskirjad, millega kehtestatakse menetlused ja tehnilised normid. Praegu on koostamisel täiendavad rakenduseeskirjad, millega kehtestatakse kriteeriumid sularaha liikumist käsitleva ühise riskijuhtimise raamistiku jaoks. Euroopa Prokuratuur asus oma uurimis- ja süüdistuse esitamise ülesandeid täitma 1. juunil 2021. Nüüdseks on Euroopa Prokuratuur alustanud liidu finantshuve mõjutavate kuritegude uurimist ja nende eest süüdistuste esitamist. Kuriteod, mida Euroopa Prokuratuur uurib ja mille eest ta süüdistusi esitab, hõlmavad käibemaksupettusi, mis on seotud kahe või enama liikmesriigi territooriumiga ja mille tekitatud kogukahju on vähemalt 10 miljonit eurot. Pettuste tõttu kaotavad liikmesriigid igal aastal miljardeid eurosid käibemaksutulu. Võitlus keskkonnakuritegude vastu Keskkonnakuritegude direktiiv 2008/99/EÜ on ELi peamine õigusakt keskkonna kaitsmiseks kriminaalõiguse kaudu. Käimas on ulatuslikud konsultatsioonid teksti läbivaatamiseks, et parandada rakendamist ja tugevdada õiguskaitseahela (avastamine, uurimine, süüdistuse esitamine, kriminaalkohtud) toimimist. Keskkonnakuritegude vastase võitluse alast tööd jätkatakse ka keskkonnanõuete täitmise ja keskkonnaalase juhtimise foorumi kaudu, mille koosolekutel 2021. aasta jaanuaris ja juunis keskenduti direktiivi läbivaatamisele ja keskkonnakuritegude vastasele võitlusele üldiselt. Võitlus ebaseadusliku kultuuriväärtustega kauplemise vastu Kultuuriväärtuste importi käsitlevate ELi õigusaktide eesmärk on peatada kultuuriväärtuste ebaseaduslik import nende päritoluriigist. Praegu on kehtestamisel rakendussätted kultuuriväärtuste impordi tsentraliseeritud elektroonilise süsteemi jaoks, mis võimaldab teabe säilitamist ja selle vahetamist liikmesriikide vahel ning impordiformaalsuste täitmist. 28. detsembril 2020 jõustus määrusega ette nähtud üldine keeld, mis võimaldab liikmesriikide tolliasutustel kontrollida saadetisi, mis võivad sisaldada päritoluriigist ebaseaduslikult eksporditud kultuuriväärtusi, ja nende suhtes meetmeid võtta. V.Tugev Euroopa julgeoleku ökosüsteem 1.Koostöö ja teabevahetus Julgeolekuliidu strateegias on sätestatud, kuidas ELi meetmed saavad aina keerukamate piiriüleste ja valdkondadevaheliste julgeolekuohtudega tegelemisel anda olulise panuse, aidates liikmesriikide julgeolekuvaldkonnas osalejatel saada vajalikke vahendeid ja teavet. Europolil on selles keskne roll. Eelmise aasta detsembris vastu võetud komisjoni ettepanekus Europoli mandaadi ajakohastamiseks ja tugevdamiseks käsitletakse konkreetseid piiranguid, mis Europoli tegevust praegu kammitsevad ja mis puudutavad näiteks Europoli suhteid erasektoriga. Lisaks teeb komisjon ettepaneku võimaldada Europolil sisestada Schengeni infosüsteemi hoiatusteateid terroristide ja muude kurjategijate kohta, tuginedes kolmandatelt riikidelt saadud teabele. Need teated suurendavad Europoli suutlikkust toetada liikmesriike raskete kuritegude ja terrorismi vastases võitluses. Komisjon ootab, et Euroopa Parlament ja nõukogu võtaksid kiiresti vastu oma seisukohad eesmärgiga alustada Sloveenia eesistumise ajal kolmepoolseid kohtumisi.

ELil ja Interpolil on juba pikaajaline ja tihe koostöö. Interpol on ELi oluline partner sise- ja välisjulgeoleku valdkonnas, sh terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse ning integreeritud piirihalduse valdkonnas. Komisjon on teinud ettepaneku alustada läbirääkimisi, et operatiivset ja strateegilist koostööd koostöölepingu abil veelgi tõhustada. Operatiivtasandil tehakse ettevalmistusi Schengeni infosüsteemi (SIS) läbivaatamise täielikuks rakendamiseks, et lõpetada 2021. aasta lõpuks kõik nõutavad testimistoimingud. 2021. aasta märtsis ühendati Europol SIRENEteabetaotlusteenusega. 2020. aasta lõpuks oli enamik liikmesriike kasutusele võtnud SISi uue sõrmejäljeotsingu funktsiooni. Alustatud on tööd õigusaktide muutmiseks, et parandada Eurojusti suutlikkust tuvastada seoseid paralleelsete menetluste vahel piiriüleste terrorismijuhtumite korral. Samal ajal jätkas Eurojust operatiivsete järelmeetmete võtmist ja koordineerimist, tuginedes teabele, mis esitati Euroopa õigusalase terrorismivastase võitluse registri kaudu, mille eesmärk on teha kindlaks seosed liikmesriikide terrorismivastaste kohtumenetluste vahel. Seni on registriga saadud kogemused näidanud, et Eurojustile edastatud teabe hulk on märkimisväärselt suurenenud, ning juba on avastatud mõned seosed menetluste vahel, millest liikmesriikide ametiasutused ei olnud varem teadlikud. Terrorismivastase võitluse register on oluliselt parandanud ka terrorismivastaste menetluste raames toimuvat teabevahetust. Alustatud on ettevalmistusi ühiste uurimisrühmade koostööplatvormi loomiseks. Käimas on konsultatsioonid liikmesriikide, ühiste uurimisrühmade võrgustiku sekretariaadi, Eurojusti, Europoli ja OLAFiga koostööplatvormi kavandamise üle. Alates 2021. aasta aprillist annab Eurojust ühistele uurimisrühmadele ka rahalist abi kiireloomulisteks ja/või ettenägematuteks meetmeteks, mis jäävad väljapoole tavapärast rahastamiskava. Broneeringuinfo on oluline teabeallikas turvariske põhjustavate füüsiliste isikute tuvastamiseks. Tuginedes õigusaktide läbivaatamise ettevalmistamiseks kogutud teabele, aitab komisjon liikmesriikidel tõhustada broneeringuinfo kasutamist ja süvendada koostööd. Enamik riiklikke broneeringuinfo üksusi toimib nüüd täielikult ning hoolimata lennureisijate arvu vähenemisest pandeemia ajal on broneeringuinfo töötlemine riiklike õiguskaitseasutuste jaoks oluline vahend võitluses terrorismi ja raskete kuritegude vastu. Töö on intensiivistunud ka rahvusvahelisel areenil. 30. detsembril 2020 allkirjastati ELi ja Ühendkuningriigi kaubandus- ja koostööleping, mis jõustus mais. See hõlmab broneeringuinfo vahetamist ja selle kasutamist terrorismi ja raskete kuritegude vastu võitlemiseks. Komisjon võttis vastu aruanded Ameerika Ühendriikide ja Austraaliaga sõlmitud broneeringuinfot käsitlevate kehtivate rahvusvaheliste lepingute ning ELi ja Austraalia vahelise lepingu ühise läbivaatamise ühiste hindamiste kohta. Üldiselt kinnitasid need aruanded broneeringuinfo kasutamisest saadavat kasu, selle tõhusust taotletavate eesmärkide saavutamisel ja broneeringuinfo kasutamisel saadava info unikaalsust. Nõukogu võttis 2021. aasta jaanuaris vastu liidu seisukoha, milles tervitatakse broneeringuinfo töötlemist ja kaitset käsitlevate uute standardite ja soovituslike tavade vastuvõtmist Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis (ICAO). ICAO otsus jõustus ja muutus kõikidele ICAO liikmetele siduvaks 28. veebruaril 2021. Nüüd on see tugev lähtealus broneeringuinfo töötlemiseks kogu maailmas, austades täielikult põhiõigusi. Käimas on läbirääkimised Europoli ja teatavate kolmandate riikide vahelise isikuandmete vahetamise üle raskete kuritegude ja terrorismi vastu võitlemise eesmärgil. Kaks esimest läbirääkimiste vooru Uus-Meremaaga toimusid konstruktiivses õhkkonnas. Edu on saavutatud ka Türgiga peetavatel läbirääkimistel ning asjalikke kõnelusi on peetud Tuneesiaga. Toimumas on ettevalmistavad tehnilise tasandi arutelud mitme uue riigiga. Nõukogu võttis 2021. aasta märtsis vastu komisjonile antava mandaadi alustada läbirääkimisi ELi ja 13 kolmanda riigi vaheliste lepingute üle, mis käsitlevad Eurojusti ja pädevate asutuste vahelist õigusalast koostööd kriminaalasjades. Nendest rahvusvahelistest lepingutest saab ELi julgeolekualaste õigusaktide oluline nurgakivi ning need aitavad kogu maailmas tõhustada võitlust organiseeritud kuritegevuse vastu. Alates 2012. aastast tagab Euroopa karistusregistrite infosüsteem (ECRIS) karistusregistrite andmete tõhusa elektroonilise vahetamise liikmesriikide vahel, kusjuures igal aastal vahetatakse üle 4 miljoni sõnumi. Komisjon on võtnud vastu aruande ECRISe toimimise kohta ja arutab praegu liikmesriikidega selle tulemusi. Praegu töötatakse välja ja rakendatakse keskset süsteemi nende liikmesriikide kindlakstegemiseks, kellel on teavet kolmandate riikide kodanike suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta (ECRIS-TCN), eesmärgiga alustada tegevust 2023. aastal. Uus süsteem täiendab ECRISt teabevahetusega ELis süüdi mõistetud kolmandate riikide kodanike kohta. 2.Tugevate välispiiride tähtsus Tõhus ELi välispiiride haldamine on kodanike julgeoleku tagamise oluline tegur. Komisjoni Schengeni strateegia hõlmab selles valdkonnas võetavaid meetmeid, mis kaitseksid Schengeni ala terviklikkust ja parandaksid veelgi selle toimimist. Riiklike ametiasutuste toetamiseks töötatakse välja ELi julgeoleku-, piiri- ja rändehalduse infosüsteemide uut struktuuri. On väga oluline, et liikmesriigid võtaksid viivitamata vajalikud meetmed, pidades kinni kokkulepitud rakendamise ajakavast, et see ambitsioonikas projekt ellu viia.

Käimas on töö koostalitlusvõimet käsitlevate määruste rakendamise valdkonnas, et tagada nende täielik rakendamine 2023. aasta lõpuks. eu-LISA viib praegu lõpule erinevate koostalitluse komponentide hankeid ja komisjon töötab koos ekspertidega välja juhendit. Käimas on ettevalmistused riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi (EES) käivitamiseks, eesmärgiga viia testimine ja koolitus lõpule 2022. aasta alguses ja võtta süsteem kasutusele 2022. aasta mais. Tehakse ka ettevalmistusi ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) jaoks, mis kavatsetakse kasutusele võtta 2022. aasta lõpuks. Euroopa Parlament ja nõukogu on nüüd kokku leppinud ka ettepanekus tagada ETIASe ja asjaomaste ELi andmebaaside omavaheline ühendamine. Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid 2020. aasta detsembris esialgsele kokkuleppele komisjoni ettepaneku suhtes, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) läbivaatamist ja ajakohastamist. Kokkulepitud muudatuste peamised eelised hõlmavad viisataotlejate põhjalikumat taustakontrolli, julgeolekuteabes esinevate lünkade kõrvaldamist parema teabevahetusega liikmesriikide vahel, VISi laiendamist pikaajaliste viisade ja elamislubade lisamisega ning inimkaubanduse vastast võitlust alaealistelt sõrmejälgede võtmise vanuse langetamise teel. Koos teiste uute ja ajakohastatud infosüsteemidega peaks uus VIS olema 2023. aasta lõpuks toimiv ja täielikult koostalitlusvõimeline. Euroopa piiri- ja rannikuvalve alalise korpuse esimesed rühmad on edukalt tööle lähetatud alates 1. jaanuarist. Järk-järgult suurenev alaline korpus, mis lähiaastatel täie võimsuseni jõudes koosneb 10 000st Frontexi ja liikmesriikide ametnikust, suurendab märkimisväärselt piirijulgeolekut. Hiljuti vastu võetud Euroopa piiride valvamise süsteemi (EUROSUR) rakendusmäärusega parandatakse veelgi olukorrateadlikkust ja suurendatakse reageerimisvõimet välispiiridel, et avastada, ennetada ja tõkestada ebaseaduslikku sisserännet ja piiriülest kuritegevust. Tollikontroll Komisjon valmistab praegu ette uut tollivaldkonna riskijuhtimisstrateegiat, mille eesmärk on suurendada struktureeritud lähenemisviisi tollivaldkonna riskijuhtimisele, muuta kontrollid tõhusamaks ning vähendada riske ELile ja selle kodanikele, tagades samal ajal ELi seadusliku äritegevuse konkurentsivõime. Tollivaldkonna riskijuhtimist tugevdava ELi strateegia ja tegevuskava raames töötab komisjon välja ka uut ennetavat kaubaveo tolliriski juhtimise süsteemi, mis võimaldab teha koostööpõhiselt ohutuse ja julgeoleku riskianalüüsi enne kaupade ELi saabumist või enne nende laadimist veoks ELi. 3.Julgeolekualaste teadusuuringute ja innovatsiooni tõhustamine Innovatsiooni tuleks pidada ELi strateegiliseks vahendiks: sellel on horisontaalne mõju peaaegu kõigile julgeolekuvaldkonna aspektidele, kuna see pakub uusi viise tehnoloogiast tulenevate väljakutsetega toimetulekuks, strateegilise sõltuvuse vähendamiseks ja tarneahelate tugevdamiseks. Seepärast võtab EL oma peamiste teadusprojektide arendamisel arvesse julgeolekumõõdet, selle vajadusi ja erasektori rolli. Käimas on Euroopa Liidu sisejulgeoleku innovatsioonikeskuse arendamine. Programmist „Euroopa horisont“ eraldatakse 2021.–2027. aastaks 1,6 miljardit eurot, et toetada ELi reageerimist julgeolekuprobleemidele. 2021. aasta märtsis võttis komisjon vastu programmi „Euroopa horisont“ esimese strateegilise kava, milles määrati kindlaks strateegilised suunised esimeseks neljaks aastaks: julgeolekualased teadusuuringud on vahend, mille abil minna julgeolekuvaldkonnas reageerivalt lähenemisviisilt üle ennetavale lähenemisviisile, mis põhineb prognoosimisel ja ennetamisel. Kokku on lepitud uues tööprogrammis aastateks 2021–2022, millega toetatakse julgeolekuliidu strateegia sisejulgeoleku mõõtme rakendamist, piirihaldust ning rände- ja varjupaigapoliitika julgeolekumõõdet ja ELi katastroofiohu vähendamise poliitikat. ELi rahastamine pakub täiendavaid võimalusi Euroopa innovatsiooni tugevdamiseks kaitse-, kosmose- ja tsiviilotstarbeliste kasutusalade kokkupuutepunktis. 2021. aasta veebruaris käivitas komisjon tsiviil-, kaitse- ja kosmosetööstuse koostoimet käsitleva tegevuskava. Määrati kindlaks kolm juhtprojekti (droonitehnoloogia, kosmosepõhine turvaline side ja kosmoseliikluse korraldamine). Tegevuskavaga toetatakse ELi julgeolekutööstust tipptasemel uuenduslike lahendustega, mis tulenevad tsiviil-, kaitse- ja kosmosetööstuse vastastikusest täiendavusest ja tõhusast sünergiast. Kosmosetehnoloogia, -andmed ja -teenused on kujunenud eurooplaste turvalisuse tagamisel asendamatuks ning mängivad paljude strateegiliste huvide kaitsmisel ülimalt olulist rolli. Aprillis vastu võetud määrusega kosmoseprogrammi kohta, mille eelarve on 14,6 miljardit eurot, kehtestatakse uus riikliku satelliitside komponent, mis on lähtepunkt ELi kosmosepõhise turvalise side loomisel.

4.Oskused ja teadlikkuse suurendamine Teadlikkus julgeolekuohtudest ja oskuste omandamine nendega toimetulekuks on väga olulised, et ehitada üles vastupanuvõimelisem ühiskond paremini ette valmistatud ettevõtete, haldusasutuste ja üksikisikutega. 9. veebruaril 2021 toimus internetis 170 riigis 18. turvalisema interneti päev, kus esinesid lastele parema interneti loomise programmi noortesaadikud ja tööstusharu ühenduse esindajad. ELi digiõppe tegevuskava (2021–2027) sisaldab meedet, mille eesmärk on aidata õpetajatel ja haridustöötajatel edendada digikirjaoskust ja võidelda desinformatsiooni vastu. Suunised töötatakse välja ja võetakse kogu ELis kasutusele 2022. aasta septembris. Head teadmised digivaldkonnast ning sellega seotud pädevuste arendamine era- ja avalikus sektoris on vastupanuvõimelise ja konkurentsivõimelise ühiskonna alus. Programmi „Digitaalne Euroopa“ raames avaldati mais esimene konkursikutse Euroopa digitaalse innovatsiooni keskuste loomiseks, et esimesed keskused saaksid tööle hakata 2022. aasta alguses. Euroopa digitaalse innovatsiooni keskused aitavad era- ja avaliku sektori osalejaid, pakkudes juurdepääsu tehnilistele eksperditeadmistele ja eksperimentidele ning edendades tehisintellekti, kõrgjõudlusega andmetöötluse ja küberturvalisuse ning muude digitehnoloogiate laialdast kasutuselevõttu tööstusettevõtete (eelkõige VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate) ja avaliku sektori organisatsioonide poolt Euroopas. Kogu aeg muutuvates julgeolekutingimustes tuleks õiguskaitseametnike ja õigusspetsialistide oskusi pidevalt ajakohastada. Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti (CEPOL) hindamine viiakse lõpule 2021. aasta teisel poolel. Komisjon võttis 2020. aasta lõpus vastu Euroopa õigusalase koolituse strateegia aastateks 2021–2024 ning korraldas 2021. aasta mais koos eesistujariigi Portugaliga sidusrühmade konverentsi, et tõhustada kohtunike ja prokuröride koolitust. Teadlikkuse suurendamine on kesksel kohal ka 2020. aasta juunis aastateks 2020–2025 vastu võetud ELi ohvrite õiguste strateegias, mille eesmärk on tagada, et kõik kuriteoohvrid saaksid täielikult kasutada oma õigusi, olenemata sellest, millises ELi paigas või millistel asjaoludel kuritegu ellu viiakse. Ohvrite õiguste platvormi esimene täiskogu istung toimus 2021. aasta veebruaris. Komisjon tegeleb ka kuriteoohvrite õiguste direktiivi hindamisega ja võib vajaduse korral esitada 2022. aastal seadusandlikke muudatusettepanekuid. 5.ELi asutuste roll Julgeolekuliidu strateegia tugineb kogu ühiskonda hõlmavale lähenemisviisile, mis ühendab kõiki institutsioone, organisatsioone ja ametiasutusi, kes annavad oma panuse liidu kodanike kaitsmisse. Lisaks liikmesriikidele pakutavale toetusele ja eksperditeadmistele on ELi asutustel oluline roll liikmesriikide ametiasutuste vahelise koostöö ja teabevahetuse edendamisel operatiivtasandil. Arvestades, kui palju on praeguses julgeolekukeskkonnas uusi ja tekkivaid ohte, tuleb veelgi soodustada ELi asutuste tegevuse koostoimet ja koordineerimist. Europol Europoli aastaaruannetes organiseeritud kuritegevuse (SOCTA), terrorismi (TE-SAT) ja internetipõhise organiseeritud kuritegevuse (IOCTA) kohta sisalduvad peamised andmed ja analüüsid, millega toetatakse poliitilist ja operatiivtegevust julgeolekuvaldkonnas. Samuti aitab Europol tõhustada õiguskaitse üldist operatiivsust, laiendades koostööd kolmandate riikidega, et võidelda kuritegevuse ja terrorismi vastu, toimides kooskõlas ELi muu välispoliitika ja muude vahenditega. Operatiiv- ja analüüsikeskus tegutseb Europoli teabekeskusena. Keskus jälgib operatsioone ja arenguid 24 tundi ööpäevas ja 7 päeva nädalas, algatab koostööd ELi-väliste riikide ja organisatsioonidega ning lähetab eksperte kohapeale. Samuti toetab keskus analüüsidega Europoli teisi keskusi ja organisatsioone. Europoli Euroopa raske ja organiseeritud kuritegevuse keskus toetab ELi riike võitluses uimastite, relvade ja lõhkeainete, varavastaste ja keskkonnakuritegudega tegelevate rahvusvaheliste kuritegelike võrgustike vastu. Keskuses asub ka sisserändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastane Euroopa keskus, mis tegeleb sisserändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamisega tegelevate keerukate kuritegelike võrgustike tõkestamise ja likvideerimisega. Europoli Euroopa finants- ja majanduskuritegude keskus pakub seevastu toetust üksikisikute, äriühingute ja avaliku sektori vastu suunatud väga keerukate rahapesu- ja pettusejuhtumite lahendamisel. Europoli panus on äärmiselt oluline ka ELi lähenemisviisi koordineerimisel terrorismivastases võitluses. Europol on jätkuvalt toetanud liikmesriike terrorismiga seotud uurimistes Euroopa terrorismivastase võitluse keskuse kaudu. Pandeemia põhjustatud piirangutest hoolimata toetas keskus 2020. aastal 776 terrorismivastast operatsiooni (võrreldes 632 operatsiooniga 2019. aastal). Ka Europoli internetisisust teavitamise üksus on teinud jätkuvalt olulist tööd terrorirühmituste tegevuse jälgimisel internetis ja platvormide meetmete seire vallas, aga ka ELi kriisidele reageerimise protokolli arendamisel. Europol pingutab jätkuvalt selle nimel, et aidata liikmesriikidel suurendada oma riiklikku suutlikkust tõkestada terroristliku sisu avaldamist internetis, korraldades sihipäraseid operatiivpäevi veebiteenuste pakkujate teavitamiseks terroristlikust sisust.

Eurojust 2021. aasta esimestel kuudel toetas Eurojust mitut piiriülest uurimist ja süüdistuse esitamist pettustele spetsialiseerunud organiseeritud kuritegelike rühmituste vastu. Samuti aitas Eurojust tagada ettevõtete varade arestimise ja petuskeemis kasutatud ettevõtete likvideerimise . Eurojust on toetanud suuri rahvusvahelisi ühisoperatsioone küberkuritegevuse võrgustike likvideerimiseks, sealhulgas tegevust kuritegelike rühmituste vastu, kes opereerisid platvormiülest mobiilirakendust Mobdro, mis hõlbustas ebaseaduslikult saadud audiovisuaalteoste, sealhulgas jalgpallivõistluste voogedastust, ja EMOTETi (ühe kõige ohtlikuma pahavara, mida kasutatakse ohvri arvutile juurdepääsu saamiseks, mis seejärel edastatakse kuritegelikele kolmandatele osapooltele) tõkestamist . Eurojust suhtles ka õigusala töötajatega, et aidata kaardistada õiguslikke ja operatiivseid probleeme paremäärmuslaste, terroristlike rühmituste ja üksikisikute toime pandud süütegude uurimisel ja nende eest vastutusele võtmisel ning hõlbustada kogemuste jagamist. Asutustevaheline koostöö Operatiivtasandil allkirjastasid Europol ja Eurojust 23. detsembril 2020 koostöölepingu, millega laiendatakse nende partnerlust õiguskaitse- ja õigusasutuste toetamisel piiriülese juurdepääsuga elektroonilisele tõendusmaterjalile. Eurojust ja Europol on sõlminud ka kahepoolsed koostöölepingud Euroopa Prokuratuuriga, et reguleerida oma tulevasi suhteid ja tagada tihe koostöö, et paremini kaitsta liidu finantshuve nii ELis kui ka väljaspool seda. Tänu tihedale koostööle Europoli, Eurojusti ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku vahel toetab projekt SIRIUS nii ELi õiguskaitse- kui ka õigusvaldkonna osalejaid, pakkudes koolitusi ja suuniseid selleks, et parandada (peamiselt ELi ja USA) koostööd elektroonilisele teabele piiriülese juurdepääsu saamisel. Märtsis leppisid Eurojust ja Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) kokku tihedama koostöö loomises, et võidelda tõhusamalt võltsimise ja internetipiraatluse vastu. See uus kokkulepe, mis võimaldab kohtuasjade tõhusat toetamist kogu menetluse jooksul alates kuriteokaebusest kuni kohtuotsuseni, tähistab Eurojusti, Europoli ja EUIPO vahelise koostöös uue ajastu algust. ELi Küberturvalisuse Amet (ENISA) Märtsis allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumi alusel on ENISA rakendanud CERT-EUga tehtava struktureeritud koostöö raamistikku, et kasutada ära sünergiat ja vältida tegevuse dubleerimist oma ülesannete täitmisel operatiivkoostöö valdkonnas. Selle tulemusel paranevad nii ELi reageerimismehhanismi kui ka pikaajalise suutlikkuse suurendamise tulemuslikkus ja tõhusus. Seda toetab ENISA Brüsselis asuv kohalik esindus, mille eesmärk on edendada koostööd teiste ELi institutsioonide, asutuste ja organitega. ENISA aitab astuda konkreetseid samme uute küberturvalisuse poliitikameetmete rakendamisel. Mais esitas komisjon esimese küberturvalisuse sertifitseerimise kava versiooni, mis käsitles ühiseid kriteeriume, ning juunis käivitas ta protsessi 5G küberturvalisuse sertifitseerimise ajutise töörühma loomiseks. Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex) Frontex täidab keskset rolli liikmesriikide toetamisel välispiiride ja tagasisaatmise haldamisel, aidates kaasa ELi julgeoleku tagamisele. Uue määrusega on Frontex kujunenud nii personali kui ka rahaliste vahendite poolest suurimaks ELi ametiks. Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA) täidab olulist rolli, seirates pidevalt ELi olukorda uimastiprobleemidega, et anda ELi institutsioonidele ja liikmesriikidele kõige ajakohasemat teavet. Viimasel ajal on ameti töös keskendutud eelkõige pandeemia mõjule uimastiturgudele, -tarbimisele, sellest tulenevale kahjule ja uimastitega seotud teenustele.