SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Komisjon teeb ettepaneku alustada Norraga läbirääkimisi uue kalanduslepingu üle, millega kehtestatakse raamistik ühiste kalavarude majandamiseks ning juurdepääsuks vetele ja ressurssidele.

Võttes arvesse Ühendkuningriigi väljaastumist Euroopa Liidust, on Norra teatanud, et ta soovib asendada kehtiva Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kalanduskokkuleppe (edaspidi „1980. aasta leping“). Juulis teatas ta komisjonile, et kavatseb 15. septembril 2020 anda nõutud üheksakuulise etteteatamisajaga teada kavandatavast lepingu lõpetamisest, mis leiaks seega aset 15. juunil 2021. Lepingu lõpetamine ilma seda asendamata kaotaks vetele vastastiku juurdepääsu õigusliku aluse ja avaldaks seega negatiivset mõju ELi kalalaevastikele. Kõnealune üheksa kuud jätaks liidule oma läbirääkimispositsiooni kindlaksmääramiseks ja uue lepingu sõlmimiseks siiski äärmiselt lühikese aja, mis suurendab ebakindlust veelgi.

1980. aasta leping on peamine kahepoolne leping, millega reguleeritakse liidu kalandussuhteid Norraga. See hõlmab kõiki Põhjamere, Skagerraki ja Kattegati ühiselt majandatavaid kalavarusid ning annab õigusliku aluse iga-aastasteks konsultatsioonideks, et määrata kindlaks kalapüügivõimalused ja otsustada ühise majandamise muude aspektide, näiteks kontrolli üle. Samuti on see tihedalt seotud mitme muu lepinguga: Oporto leping (sõlmitud EMP lepingu allkirjastamise ajal), Rootsi ja Norra vaheline naabrusleping ning Skagerraki ja Kattegati leping. Üks osa kalapüügivõimalusi kaetakse uue eraldi lepinguga, mis sõlmitakse Ühendkuningriigi, Norra ja liidu vahel, teine osa kalavarusid jääb üksnes liidu ja Norra suveräänsete õiguste alla. Võttes arvesse Norra soovi 1980. aasta leping asendada ja kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni artikli 63 lõikega 1, peaksid liit ja Norra leppima kokku meetmetes, mis on vajalikud Kirde-Atlandi ühiselt majandatavate kalavarude kaitse ja arendamise koordineerimiseks ning tagamiseks. Selleks et kehtiva lepingu lõpetamine ei tekitaks õiguslikku vaakumit, millel oleks suur mõju ELi kalalaevastike tegevusele, on Norra nõustunud alustama läbirääkimisi uue lepingu üle. Kuni läbirääkimiste lõpuleviimiseni jääb 1980. aasta leping kehtima. Norra nõustus selle lähenemisviisiga tingimusel, et läbirääkimised algavad 2021. aasta jaanuaris. Need toimuvad samal ajal koos Ühendkuningriigiga peetavate kolmepoolsete läbirääkimistega.

Eespool esitatut arvesse võttes soovib Euroopa Liit sõlmida Norra Kuningriigiga uue kalanduslepingu.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Alates 16. juunist 1980 on Euroopa Liidu ja Norra vaheline püügikorraldus põhinenud Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelisel kalanduskokkuleppel. See 1980. aasta leping, mis hõlmab Põhjamerd ja Kirde-Atlandit, on kalapüügivõimaluste vahetamise ja ühiste majandamismeetmetega seoses kõige olulisem kalandusleping, mille liit on mõne teise riigiga sõlminud. Pärast esialgset 10-aastast perioodi oli ette nähtud lepingut uuendada automaatselt iga kuue aasta järel, välja arvatud juhul, kui üks lepinguosalistest teatab lepingu lõpetamisest üheksa kuud ette. Viimane automaatne uuendamine leidis aset 2015. aastal, mille tulemusel kehtib leping 16. juunini 2021. 1980. aasta leping annab õigusliku aluse ühiselt majandatavate kalavarude lubatud kogupüügi kokkuleppimiseks ja varudele vastastikuseks juurdepääsuks, mis võimaldab lepinguosaliste laevadel püüda kala teineteise vetes. Uues lepingus tuleks jätta alles kehtivad varudele vastastikuse juurdepääsu tingimused ja kvoodiosad, tuginedes liidu kalalaevastiku tavapärasele tegevusele. Uus leping kuulub ühise kalanduspoliitika laiemasse kohaldamisalasse. See on aluseks kalandussuhetele piirkondades, kus varusid majandatakse ühiselt koos Norraga, et edendada mere bioloogiliste ressursside säästvat kasutamist, majandamist ja kaitset kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkide ja hea haldustava põhimõtetega.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Ei kohaldata.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus