[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 5.11.2008

KOM(2008) 720 lõplik

2007/0249 (COD)

Muudetud ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega luuakse Euroopa Elektroonilise Side Turu Amet

(esitanud komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 250 lõikele 2)

2007/0249 (COD)

Muudetud ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega luuakse Euroopa Elektroonilise Side Turu Amet

(EMPs kohaldatav tekst)

1. MENETLUSE ETAPID

Komisjon võttis ettepaneku – KOM(2007) 699 (lõplik) – vastu 13. novembril 2007 ning edastas selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule 15. novembril 2007.

Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis komisjoni ettepaneku kohta vastu arvamuse 29. mail 2008.

Regioonide Komitee võttis komisjoni ettepaneku kohta vastu arvamuse 18. juunil 2008.

Euroopa Parlament võttis esimesel lugemisel 24. septembril 2008 vastu 164 muudatust.

2. ETTEPANEKU EESMÄRK

Ettepanek luua Euroopa Elektroonilise Side Turu Amet on osa komisjoni kavandatud ELi elektroonilise side reguleerivast raamistikust, mille eesmärk on lihtsustada reguleerivat keskkonda ja parandada selle kvaliteeti, arendada välja ühine turg ning tagada, et tarbijad saaksid kasutada dünaamilise ja üha vähem riigipiiridega seotud sideturu kõiki hüvesid..

Kavandatava määruse eesmärk on luua spetsialiseeritud ja sõltumatu eksperdiasutus, mis abistab komisjoni ja riikide reguleerivaid asutusi ELi elektroonilise side reguleeriva raamistiku rakendamisel.

Asutus täidab Euroopa tasandil ülesandeid, mida riikide tasandil täidavad reguleerivad asutused, eelkõige luues riikide reguleerivatele asutustele koostööraamistiku järgmistes valdkondades: turu määratlemise regulatiivne järelevalve; parandusmeetmete analüüs ja rakendamine; riikidevaheliste turgude määratlemine; nõustamine raadiosageduste valdkonnas; otsuste tegemine numbrite haldamise valdkonnas ja nõustamine numbrite teisaldamise alal; nõustamine võrgu- ja infoturbe küsimustes; üldisemad teavitamis- ja nõuandekohustused elektroonilise side sektoriga seotud küsimustes..

3. MUUDETUD ETTEPANEKU EESMÄRK

Muudetud ettepaneku eesmärk on kohandada esialgset ettepanekut vastavalt teatavatele Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutele.

4. MÄRKUSED EUROOPA PARLAMENDI VASTU VÕETUD MUUDATUSTE KOHTA

4.1. Muudatused, millega komisjon nõustub

Komisjon nõustub muudatustega 6, 8, 9, 10, 11, 14, 15, 17, 20, 21, 23, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 42, 43, 44, 47, 48, 50, 54, 57, 59, 60, 62, 65, 66, 68, 69, 73, 77, 78, 79, 85, 87, 89, 91, 92, 94, 97, 98, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 115, 117, 120, 125, 133, 136, 140, 141, 143, 144, 145, 146, 147, 149, 152, 153, 156, 163, 166.

4.2. Muudatused, millega komisjon nõustub osaliselt või pärast ümbersõnastamist

Muudatused 12, 22, 49, 53, 61, 63, 70, 81, 83, 88, 99, 102, 107, 108, 109, 110, 111, 114, 116, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 129, 130, 131, 159, 160, 161 ja 168.

Komisjon võib põhimõtteliselt nõustuda sellise asutuse loomisega, mis erineb esialgses ettepanekus esitatud asutusest, ning nõustub seega kõikide muudatustega, mis on seotud nime muutmisega. Komisjon teeb ettepaneku luua Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste ühendatud amet (edaspidi „amet”).

– Muudatusettepanek 12

Komisjon nõustub uue asutuse, Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste ühendatud ameti loomisega ja muudab veidi sõnastust, et rõhutada riikide reguleerivate asutuste vahelise koostöö tõhustamise tähtsust.

Põhjendus 12

„Seega on vaja riikide reguleerivate asutuste vahelise koostöö tõhustamiseks Euroopa tasandil asutada uus amet, Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste ühendatud amet (edaspidi „amet” ). BERT Amet aitaks komisjonile ja riikide reguleerivatele asutustele antava abi kaudu tõhusalt kaasa siseturu väljakujundamisele. Tänu oma sõltumatusele, antud nõu ja levitatava teabe kvaliteedile, menetluste ja töömeetodite läbipaistvusele ning temale antud ülesannete hoolikale täitmisele tegutseks amet usaldusväärse teabekeskusena.”

– Muudatusettepanek 22

Komisjon nõustub kõnealuse uue põhjendusega. Kuigi mõnel turul võivad põhimõtteliselt olla piiriülesed omadused, ei ole komisjon siiski senini ühtegi sellist ülemaailmset turgu tunnustanud (vastupidiselt Euroopa Parlamendi ettepanekus esitatule). Ameti roll oleks pigem aidata ühise reguleerimise väljatöötamisel. Lisaks tuleks mõiste „ülemaailmsed telekommunikatsiooniteenused”, mida ei ole reguleerivas raamistikus kusagil määratletud, asendada mõistega „piiriülesed ettevõtlusteenused”.

Põhjendus 22a (uus)

„Piiriülesed ettevõtlusteenused on erijuhtum, mille puhul võib osutuda vajalikuks loatingimuste ühtlustamine. On üldiselt tunnustatud, et need teenused, mis hõlmavad erinevates riikides ja sageli erinevatel mandritel asuvate rahvusvaheliste ettevõtete hallatavaid äriandmeid ja kõneteenuseid, on piiriülesed ja Euroopa piires üleeuroopalised . BERT [Amet] peaks aitama arenda m d a reguleerimise suhtes välja ühi s ne lähenemisviis i , et integreeritud, tõrgeteta töötavatest teenustest saaks kogu Euroopa majanduslikku kasu.”

– Muudatusettepanek 49

Komisjon nõustub uue lõigu lisamisega, millega parandatakse komisjoni ettepanekut, selgitades ameti rolli riikide reguleerivate asutuste suhtes, ja tehakse ettepanek viidata ameti rolli kirjeldamisel organisatsioonilisele toetusele. Siiski tuleks välja jätta lause „ta võtab vastu ühiseid seisukohti ja kommentaare”, kuna see on ülearune ning sisaldub juba ettepaneku artiklis 3.

Artikli 1 lõige 3

„ BERT Amet täidab oma ülesandeid koostöös riikide reguleerivate asutuste ja komisjoniga.

BERTi [Ametit] kasutatakse riikide reguleerivate asutuste teabevahetuse ja kooskõlastatud otsuste vastuvõtmise vahendina. Ta on riikide reguleerivate asutuste otsuste tegemise organisatsiooniline alus tugi . Ta võtab vastu ühiseid seisukohti ja kommentaare. Peale selle annab ta komisjonile nõu ning abistab riikide reguleerivaid asutusi kõikides küsimustes, mis kuuluvad riikide reguleerivatele asutustele raamdirektiivi ja eridirektiividega määratud ülesannete hulka.”

– Muudatusettepanek 53

Komisjon suhtub pooldavalt ideesse teha selgeks ameti roll regulatiivsete abinõude kehtestamise kooskõlastatuse suurendajana. Kuigi üldiste arengusuundade jälgimine määruse artikli 21 tähenduses on vastuvõetav, kuulub rakendamise jälgimine siiski komisjoni ülesannete hulka ning sellega ei saa nõustuda. Lisaks tuleks mõiste „ühised seisukohad” asendada mõistega „ühised lähenemisviisid”, kuna esimesena nimetatul on ühenduse ja ELi õigusaktides juba teatav tähendus.

Artikli 3 punkt a a (uus)

„töötab välja ühised seisukohad lähenemisviisid , suunised ja head tavad regulatiivsete abinõude kehtestamiseks liikmesriigi tasandil ning jälgib nende rakendamist liikmesriikides ;”

– Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanekus rõhutatakse ameti töö olulist osa seoses piiriüleste teenustega. Säte vajab aga teatavat ümbersõnastamist, eelkõige selleks et vältida mõistet „ülemaailmsed telekommunikatsiooniteenused” , mida ei ole reguleerivas raamistikus määratletud ning mis jääb ebaselgeks. Lisaks oleks asjakohasem viidata piiriüleselt osutatavate teenuste eeskirjadele kui „ühiseeskirjadele”. Mõiste „ühised seisukohad” tuleks asendada mõistega „ühised lähenemisviisid”, kuna esimesena nimetatul on ühenduse ja ELi õigusaktides juba teatav tähendus.

Artikli 3 punkt i a (uus)

„kujundab ühiseid seisukohti lähenemisviise piiriülestes üleeuroopalistes küsimustes, nagu ülemaailmsed telekommunikatsiooniteenused, et suurendada regulatiivset kooskõla ning edendada ühist üleeuroopalist turgu ja üleeuroopalisi ühis eeskirju.”

– Muudatusettepanek 63

Komisjon nõustub osaliselt esimese lause ümbersõnastamisega, kuid leiab, et on üleliigne kehtestada komisjonile kohustus ametiga konsulteerida. Komisjon kiidab heaks viimase lause lisamise, kuna Euroopa Parlamendi abistamine eelkõige seadusandlike meetmete valdkonnas võib tõhustada protsessi ja parandada asjaomase õigusakti kvaliteeti

Artikli 4 lõige 2

„Et edendada raamdirektiivi ja eridirektiivide sätete ühtset kohaldamist, palub võib komisjon paluda BERTi ameti abi ka selliste soovituste või otsuste ettevalmistamisel, mille komisjon peab vastu võtma kooskõlas direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikliga 19. Euroopa Parlament võib samuti BERTilt ametilt sellist abi paluda, kui seda on vaja mõne BERTi ameti tegevusvaldkonda kuuluva, asutamislepingu artikli 193 kohase päringu või õigusakti puhul.”

– Muudatusettepanek 70

Komisjon nõustub kõnealuse muudatusettepanekuga, mida tuleb lugeda seostatuna piiriüleste teenuste edendamist käsitleva uue punktiga 3(ia). Kõnealune säte vajab siiski teatavat ümbersõnastamist. Oleks asjakohasem viidata piiriüleselt osutatavate teenuste eeskirjadele kui „ühiseeskirjadele” ja määratleda „ülemaailmsete telekommunikatsiooniteenuste” osutajad „piiriüleste teenuste” osutajatena.

Artikli 4 lõike 3 punkt p a (uus)

„meetmed, mille abil tagatakse ülemaailmsete telekommunikatsiooniteenuste piiriüleste ettevõtlusteenuste pakkujate jaoks üleeuroopaliste ühiseeskirjade ja nõuete väljatöötamine.”

– Muudatusettepanek 81

Komisjon nõustub ideega, mille kohaselt amet annab komisjonile nõu ja teeb tihedat koostööd raadiospektripoliitika töörühmaga küsimustes, mis jäävad raadiospektri valdkonnas tema vastutusalasse. Komisjon ei saa nõustuda sellega, et amet annab nõu raadiospektripoliitika töörühmale ja raadiospektrikomiteele, kuna ei ole asjakohane anda nõu nõuanderühmale ja komiteele. Komisjon nõustub uurimustele ja läbivaatamistele osutavate viidete väljajätmisega ning fraasi „vastavalt vajadusele… on sellest mõjutatud” lisamisega, eeldusel et uuel ametil on raadiospektri küsimustes väiksem roll.

Artikli 10 lõige 1

„ BERT Amet annab taotluse korral vastavalt vajadusele nõu komisjonile , ja teeb tihedat koostööd raadiospektripoliitika töörühma le ga või raadiospektrikomiteele oma tegevusvaldkonda kuuluvates küsimustes, mis mõjutavad raadiosageduste kasutamist ühenduse elektroonilises sides või on sellest mõjutatud . Vajaduse korral teeb ta tihedat koostööd raadiospektripoliitika töörühma ja raadiospektrikomiteega. ”

– Muudatusettepanek 83

Komisjon nõustub sellega, et amet võib osaleda komisjoni avaldatavate aruannete koostamisel, kuid lükkab tagasi viite raadiospektripoliitika töörühmale ja raadiospektrikomiteele, kuna need ei koosta aruandeid. Viitega „muudele asjaomastele asutustele” ei saa nõustuda, kuna see on liiga üldine.

Artikli 10 lõige 4

„ BERT Amet aitab vajaduse korral komisjonil , raadiospektripoliitika töörühmal, raadiospektrikomiteel või muudel asjaomastel asutustel koostada avaldatavaid aruandeid raadiosageduste kasutamise prognoositava arengu kohta elektroonilise side sektoris ja poliitika kohta, määratledes potentsiaalsed vajadused ja ülesanded.”

– Muudatusettepanek 88

Komisjon nõustub esimese lause esimese fraasi ümbersõnastamisega, kuid kavandatud korraldus, mille kohaselt amet annaks nõu nõuanderühmale ja komiteele, ei ole asjakohane. Komisjon leiab, et jätkuvalt on vaja täpsustada ameti rolli seoses ühise valikuprotseduuriga raadiosageduste või numbrite kasutusõiguste andmisel.

Artikli 13 esimene lõik

„Komisjon võib taotleda, et BERT amet esitaks komisjonile , raadiospektripoliitika töörühmale või raadiospektrikomiteele arvamuse direktiivi 2002/20/EÜ (loadirektiiv) artiklis 6b sätestatud ühise valikukorra raames antud õiguste tühistamise kohta.”

– Muudatusettepanek 99

Komisjon nõustub sagedusteaberegistrile osutava viite väljajätmisega, eeldusel et uuel ametil on raadiospektri küsimustes väiksem roll. Siiski ei nõustu komisjon rändlusteenuse andmebaasi haldamisele osutava viite väljajätmisega. Rändlusteenuse määrus kuulub reguleerivasse raamistikku ja ameti eesmärk on aidata komisjoni ja riikide reguleerivaid asutusi selle raamistiku rakendamisel. Ametil on kõnealuse ülesande täitmiseks eriti hea positsioon. Selle väljajätmine jätaks komisjoni, riikide reguleerivad asutused ja tarbijad ilma kasutuskõlblikust vahendist, mille abil saaks rakendada reguleerivat raamistikku rändlusega seotud küsimustes.

Artikkel 20

„ Sagedusteaberegistri ja m M obiilside rändlusteenuse andmebaasi haldamine

Amet vastutab sellise andmebaasi haldamise ja avaldamise eest, mis sisaldab teavet mobiilse kõne- ja andmeside teenuste rändlushindade kohta ühenduses, sealhulgas vajaduse korral andmeid ühenduse äärepoolseimates piirkondades tehtud ja vastuvõetud rändluskõnede erikulude kohta. Amet jälgib selliste hindade arengut ning avaldab selle kohta aastaaruande.”

– Muudatusettepanek 102

Komisjon nõustub esimese lause esimese fraasi ning viimase lause lisamisega. Komisjon ei saa nõustuda fraasi „koos aastaaruande avaldamisega” ümbertõstmisega ja leiab, et see tuleks jätta nii nagu esialgses ettepanekus.

Artikli 21 lõige 3

„Komisjon võib taotleda, et BERT amet esitaks koos aastaaruande avaldamisega komisjonile arvamuse meetmete kohta, mida võiks võtta lõikes 1 osutatud küsimuste läbivaatamisel tuvastatud probleemide lahendamiseks. See arvamus esitatakse Euroopa Parlamendile.”

– Muudatusettepanek 107

Kuigi komisjon nõustub punktide d, e ja f väljajätmisega, ei saa ta nõustuda haldusnõukogule osutava viite väljajätmisega. Parlamendi seisukoht tekitab hulgaliselt õigusalaseid, institutsioonilisi ja eelarvelisi küsimusi. Parlamendi kavandatud täpne struktuur vajab veel kaalumist, eelkõige selleks et kaitsta ühenduse pädevust ja komisjoni rolli, tagades samas riikide reguleerivate asutuste sõltumatuse.

Artikkel 24

„ BERTi Ameti koosseis

BERTi Ameti koosseisu kuuluvad:

a) reguleerivate asutuste haldus nõukogu

b) reguleerivate asutuste nõukogu

c) tegev direktor.”

– Muudatusettepanek 108

Komisjon ei saa nõustuda haldusnõukogule osutava viite väljajätmisega, kuna haldusnõukogu tagab „ühenduse lähenemisviisi”. Ameti täpne struktuur tuleb kujundada viisil, mis kindlustaks ühenduse pädevust ja komisjoni rolli, tagades samas riikide reguleerivate asutuste sõltumatuse.

Artikli 25 lõige 1

Reguleerivate asutuste Haldus nõukogusse kuulub kaksteist liiget . Neist kuus nimetab ametisse komisjon ning kuus nõukogu igast liikmesriigist üks liige, kes on sõltumatu te reguleeriva te asutus t e juht ide või selle nende määratud kõrgetasemeli ste ne esindaja te hulgast, kes ning vastuta b vad reguleeriva raamistiku igapäevase kohaldamise eest selles liikmesrii kides gis . Iga liikmesriigi reguleeriv asutus nimetab ühe asendusliikme. Komisjon osaleb reguleerivate asutuste nõukogu eelneval nõusolekul vaatlejana.

– Muudatusettepanekud 109, 110, 111, 116, 118, 119, 122, 123 ja 124

Komisjon ei saa nõustuda parlamendi kavandatud struktuuriga ja eelkõige haldusnõukogule osutava viite väljajätmisega muudatusettepanekutest 109, 110, 111, 116, 118, 119, 122, 123 ja 124 ning kõnealuse viite asendamisega reguleerivate asutuste nõukogule osutava viitega. Muudatusettepanekutes 109, 110, 111, 116, 118, 119, 122, 123 ja 124 sisalduvad viited reguleerivate asutuste nõukogule tuleks asendada viidetega haldusnõukogule.

- Muudatusettepanek 114

Komisjon ei saa nõustuda haldusnõukogule osutava viite väljajätmisega. Siiski on asjakohane tugevdada reguleerivate asutuste nõukogu rolli tegevdirektori ametisse nimetamisel.

Artikli 26 lõige 1

„ Reguleerivate asutuste Haldus nõukogu nimetab , olles konsulteerinud reguleerivate asutuste nõukoguga ning andnud talle võimaluse kinnitada artikli 29 lõikes 2 osutatud kandidaatide nimekiri või mitte ja teatada oma eeliskandidaat, ametisse tegev direktori, nagu on sätestatud kõnealuses sättes [artikli 26 lõikes 13 b] . Reguleerivate asutuste nõukogu langetab kõik otsused, mis puudutavad BERTi käesoleva määruse artiklis 3 loetletud ülesannete täitmist. ”

– Muudatusettepanek 121

Kuna komisjon tõdeb, et nõukogu ja parlament on kokku leppinud Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti ja kõnealuse uue ameti lahus hoidmises, nõustub ta võrguturbe ülemale osutava viite väljajätmisega ja selle asendamisega tegevdirektorile osutava viitega. Komisjon ei saa siiski nõustuda haldusnõukogule osutava viite väljajätmisega, kuna haldusnõukogu tagab „ühenduse lähenemisviisi”.

Artikli 26 lõige 8

„ Reguleerivate asutuste Haldus nõukogu teostab distsiplinaarjärelevalvet tegevdirektori suhtes.”

– Muudatusettepanekud 129 ja 130

Komisjon ei saa nõustuda parlamendi kavandatud struktuuriga. Haldusnõukogu tuleb alles jätta, et kaitsta ühenduse huve. Seetõttu ei saa nõustuda muudatusettepanekutega 129 ja 130 ning reguleerivate asutuste nõukogule osutavad artiklid 27 ja 28 tuleb uuesti lisada.

– Muudatusettepanek 131

Komisjon soovitab seda veidi ümber sõnastada, et säilitada tekstis idee „tegev”direktorist, kes ei võta vastu juhiseid ei liikmesriikidelt ega mis tahes avalik-õiguslikelt ja eraõiguslikelt isikutelt.

Artikli 29 lõige 1

„ BERTi Ametit juhib tegevdirektor, kes oma kohustuste täitmisel annab aru tegutseb reguleerivate asutuste nõukogu le juhendamisel ja tegutseb tema juhiste kohaselt . Kui see juhendamine need juhised välja arvata, ei küsi tegev direktor juhiseid riiklikelt ega muudelt organitelt ega võta selliseid juhiseid vastu.”

- Muudatusettepanek 132

On asjakohane osutada muudetud mehhanismile, mille kohaselt on reguleerivate asutuste nõukogul võimalus kinnitada tegevdirektori kohale kandideerijate nimekiri ja teatada oma eeliskandidaat.

Artikli 29 lõige 2

„ Olles artikli 26 lõike 1 kohaselt konsulteerinud reguleerivate asutuste nõukoguga, nimetab haldusnõukogu Tegevdirektori komisjoni esitatud vähemalt kahe kandidaadi seast nimetab ametisse tegevdirektori reguleerivate asutuste nõukogu , pidades silmas tema pädevust, oskusi ja kogemusi elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste valdkonnas. Enne ametisse määramist või dakse vad kutsuda Euroopa Parlament ja komisjon esitada reguleerivate asutuste haldus nõukogu valitud kandidaadi sobivuse kohta mittesiduva arvamuse . Selleks kutsutakse kandidaat esinema Euroopa Parlamendi vastutava pädeva komisjoni ette ja vastama selle liikmete küsimustele.”

– Muudatusettepanek 159

Komisjon nõustub Euroopa Parlamendi kavandatud lihtsustamisega, kuid viide haldusnõukogule tuleb uuesti lisada. Parlamendi kavandatud täpne struktuur vajab veel kaalumist, eelkõige selleks et kindlustada ühenduse pädevust ja komisjoni rolli, tagades samas riikide reguleerivate asutuste sõltumatuse.

Artikkel 44

„ BERTi Ameti töötajad , haldusnõukogu liikmed, reguleerivate asutuste nõukogu liikmed ja BERTi tegevdirektor kirjutavad igal aastal alla kohustuste ja huvide deklaratsioonile, näidates ära kõik otsesed või kaudsed huvid, mida võib pidada nende sõltumatust kahjustavaks. Sellised deklaratsioonid esitatakse kirjalikult.”

– Muudatusettepanek 160

Komisjon nõustub Euroopa Parlamendi kavandatud lihtsustamisega, kuid viide haldusnõukogule tuleb uuesti lisada. Parlamendi kavandatud täpne struktuur vajab veel kaalumist, eelkõige selleks et kindlustada ühenduse pädevust ja komisjoni rolli, tagades samas riikide reguleerivate asutuste sõltumatuse.

Artikli 45 lõige 2

„ BERT Amet tagab, et avalikkusele ja kõigile huvitatud isikutele antakse objektiivset, usaldusväärset ja hõlpsasti kättesaadavat teavet vajaduse korral eelkõige ameti töötulemuste kohta. BERT Amet avalikustab ka haldusnõukogu liikmete, reguleerivate asutuste nõukogu liikmete ja tegevdirektori huvide deklaratsioonid.”

– Muudatusettepanek 161

Komisjon nõustub Euroopa Parlamendi kavandatud lihtsustamisega, kuid viide haldusnõukogule tuleb uuesti lisada. Parlamendi kavandatud täpne struktuur vajab veel kaalumist, eelkõige selleks et kindlustada ühenduse pädevust ja komisjoni rolli, tagades samas riikide reguleerivate asutuste sõltumatuse.

Artikli 46 lõige 2

„ BERTi Ameti haldusnõukogu liikmete, reguleerivate asutuste nõukogu liikmete, tegev direktori, välisekspertide ning BERTi ameti töötajate suhtes kehtivad asutamislepingu artikli 287 konfidentsiaalsusnõuded isegi pärast nende töökohustuste lõppemist.”

– Muudatusettepanek 168

Artiklis tuleb esitada kõik sissetulekuallikad, seega ei saa komisjon nõustuda sõnaga „eelkõige”. Komisjon nõustub punktidega a ja b. Komisjon nõustub riikide reguleerivate asutuste rahaliste osamaksetega, tingimusel et sellised osamaksed on vabatahtlikud, nagu komisjoni esialgses ettepanekus sätestatud. Kui sellised osamaksed tehakse kohustuslikuks, oleks mõnede riikide reguleerivatel asutustel keeruline ameti rahastamisse panustada, kuna nende rahalised vahendid on tagasihoidlikud. Samuti ei saa komisjon nõustuda punktiga d, millega nähakse ette, kui kaua kohustusliku riikliku rahastamise rakendamine aega võtaks. Komisjon leiab, et punkt c on vastuvõetav, kuigi selline range kvoot ei ole praktikas rakendatav, kuna ametil peab olema võimalus värvata personali vastavalt vajadusele. Komisjon soovitab lisada punkti c ühte teise lõikesse.

Artikli 36 lõige 1

„1. BERTi Ameti tuludeks ja vahenditeks on eelkõige :

a) ühenduse toetus, mis kantakse Euroopa Liidu üldeelarvesse (komisjoni jaotis), nagu on sätestanud eelarvepädevad institutsioonid ja vastavalt eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 47;

b) iga riigi liikmesriikide reguleeriva te asutus t e rahaline vabatahtlik osamakse. Liikmesriigid tagavad, et riikide reguleerivatel asutustel on piisavad rahalised vahendid, mis on vajalikud BERTi töös osalemiseks ;

2. c) Kuni poole erialasest personalist moodustavad riikide asutuste lähetatud eksperdid.

d) reguleerivate asutuste nõukogu lepib hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumist kokku punktis b sätestatud iga liikmesriigi rahalise osamakse suuruses;

e) eelarvestruktuuri asjakohasus ja liikmesriikide kohustuste täitmine vaadatakse läbi 1. jaanuariks 2014. aastaks. ”

4.3. Muudatused, millega komisjon ei nõustu

Muudatustega 4, 5, 7, 13, 16, 18, 19, 24, 37, 38, 39, 40, 41, 45, 46, 51, 52, 55, 56, 58, 64, 67, 71, 72, 74, 75, 76, 80, 82, 84, 86, 90, 93, 95, 96, 112, 113, 126, 127, 128, 134, 135, 137, 138, 139, 142, 148, 150, 151, 154, 155, 157, 158, 162, 164, 165, 167 ei saa komisjon nõustuda.

5. MUUDETUD ETTEPANEK

Võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2, muudab komisjon oma ettepanekut eespool osutatud viisil.

MUUDETUD FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU NIMETUS:

MUUDETUD ETTEPANEK EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSE KOHTA, MILLEGA LUUAKSE EUROOPA ELEKTROONILISE SIDE TURU AMET

2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK

Poliitikavaldkond: infoühiskond

Meede: elektroonilise side poliitika

3. EELARVEREAD

3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised nimetused:

Jaotiste 1, 2 ja 3 jaoks kavandatakse uued eelarveread:

09.02.04.01 Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste ühendatud amet – jaotiste 1 ja 2 kohane toetus

09.02.04.02 Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste ühendatud amet – jaotise 3 kohane toetus

3.2. Meetme ja finantsmõju kestus:

2010 – 2015

Eelarvepädev institutsioon peab pärast 2013. aastat tegema otsuse iga uue assigneeringu kohta uuest finantsperspektiivist lähtuvalt.

3.3. Eelarve tunnusjooned:

Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |

09.02.04.01 | Mittekohust. | Liigendatud | JAH | JAH | EI | Nr 1a |

09.02.04.02 | Mittekohust. | Liigendatud | JAH | JAH | EI | Nr 1a |

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1. Rahalised vahendid

4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kulu liik | Jao nr | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku |

09.02.04.02 Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste ühendatud amet – 3. jaotise kohane toetus |

Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | 0,900 | 1,410 | 1,440 | 1,460 | 5,210 |

Maksete assigneeringud | b | 0,900 | 1,410 | 1,440 | 1,460 | 5,210 |

09.02.04.01 Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste ühendatud amet – jaotiste 1 ja 2 kohane toetus |

Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | d | 1,786 | 2,810 | 2,810 | 2,810 | 10,216 |

Halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud | 8.2.5. | e | 0,784 | 1,220 | 1,220 | 1,220 | 4,444 |

Kokku | 2,570 | 4,030 | 4,030 | 4,030 | 14,660 |

Meetme soovituslik finantskulu kokku |

Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+d+e | 3,470 | 5,440 | 5,470 | 5,490 | 19,870 |

MAKSETE ASSIGNEERINGUD (sh personalikulud) KOKKU | b+d+e | 3,470 | 5,440 | 5,470 | 5,490 | 19,870 |

4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga

⎭ Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.

♦ Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine

♦ Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[1] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).

4.1.3. Finantsmõju tuludele

♦ Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele

⎭ Ettepanekul on finantsmõju. Järgnevalt on esitatud liikmesriikide vastavalt õiguslikule alusele tehtud vabatahtlike sissemaksete kaalutletud hinnang:

miljonites eurodes (üks koht pärast koma)

Enne meetme rakendamist 2009 | Olukord pärast meetme rakendamist |

Eelarverida | Tulud | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

a) Tulud absoluutväärtuses | 0 | 0,2 | 0,4 | 0,5 | 0,5 |

b) Tulude muutus | muutmine | 0,2 | 0,2 | 0,1 | 0 |

4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline personal), – vt täpsemalt punktist 8.2.1.

Aastane vajadus | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Personal kokku | 18 | 28 | 28 | 28 |

5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus

Amet aitab raamdirektiivi ja eridirektiivide reguleerimisala piires kaasa elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste siseturu paremale toimimisele, sealhulgas eelkõige kogu ühendust hõlmava elektroonilise side arengule. Amet tegutseb ELi tasandil elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste eksperdikeskusena, tuginedes riikide reguleerivate asutuste kogemustele.

5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ja võimalik koostoime

Elektroonilise side reguleeriva raamistiku järjekindel kohaldamine parandab konkurentsi ja aitab kaasa konkurentsivõime suurenemisele.

Vajadus järgida erinevaid riiklikke tingimusi võib takistada piiriüleste teenuste arengut. Ühenduse ameti eksperdiarvamus aitab vähendada nii seda takistust kui ka ettevõtete halduskoormust.

5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames

Riikide ja riikidevaheliste turgude kindlaksmääramise ning analüüsiga seotud tegevuse puhul on sobiv näitaja komisjonile esitatud asjakohaste arvamuste arv.

Ameti muude ülesannete (nõustamine piiriüleste vaidluste puhul; teabe kogumine, vahetamine ja levitamine; õigusküsimustega seotud nõuanded; mobiilside rändlusteenuse andmebaasi haldamine) puhul on meetmete tõhusust võimalik otseselt hinnata nende teenuste kasutamise ja tulemuslikkuse põhjal.

5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)

⎭ Tsentraliseeritud haldamine

♦ otse, haldajaks on komisjon

♦ kaudselt, haldamine on delegeeritud:

♦ täitevasutustele

⎭ ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185

♦ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele

♦ Haldamine detsentraliseeritult või koostöös

♦ liikmesriikidega

♦ kolmandate riikidega

♦ Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)

6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

6.1. Järelevalvekord

Igal aastal kontrollitakse ja hinnatakse ameti tööd lõppenud aasta osas üldise aastaaruande ning järgneva aasta osas aastase tööprogrammi alusel. Kõnealused kaks dokumenti võtab vastu ameti haldusnõukogu. Tööprogramm saadetakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ning aastaaruanne edastatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Euroopa Kontrollikojale.

6.2. Hindamine

6.2.1. Eelhindamine

Käesoleva ettepanekuga kaasnev komisjoni koostatud mõjuhinnang hõlmab eelhindamist, mis käsitleb ameti vajadusi ja probleeme, eesmärke, poliitikavalikuid (sealhulgas nendega seotud riske), majanduslikku ja sotsiaalset mõju ning järelevalvekorda. Lisaks sellele on mõjuhinnangu III lisas esitatud ameti [2] kulude ja tulude analüüs.

Kulude ja tulude analüüsi tulemused osutavad, et konservatiivse stsenaariumi korral võib eeldada, et amet võib oma poliitikavaldkondades tuua majanduslikku kasu, mis ületab tema eelarvelisi kulusid 10–30 korda (st kasu on suurusjärgus 250–800 miljonit eurot). Kui realiseeruvad üleeuroopaliste turgude optimistlikumad stsenaariumid, võib kasu ulatuda 550–1 400 miljoni euroni.

Selle kasu üks peamisi allikaid on reguleerimisega seotud riski vähendamine tänu ameti panusele. Isegi reguleerimisega seotud riski marginaalne vähenemine (umbes 10 %) kogu Euroopas kajastuks tööstusharu jaoks madalamates kapitalikuludes. Kui seda laadi suurprojektide rakendamist saab kiirendada kas või ühe aasta võrra, võib selle majanduslik tulu ulatuda mitmesaja miljoni euroni.

Ameti loomist toetavad ka muud olulised kvalitatiivsed kaalutlused, mille rahalist suurust ei ole võimalik kulude ja tulude analüüsis adekvaatselt kindlaks määrata. Pikas perspektiivis on üks olulisem ametiga seotud majanduslik kasu tõenäoliselt konkurentsi võimaldamine mitmesuguste uute tehnoloogiliste platvormide vahel.

Amet aitaks ka oluliselt kaasa uurimis- ja arendusprojektidega kaasnevate reguleerimisega seotud riskide vähendamisele, mille tagajärjel tõenäoliselt suurenevad investeeringud teadus- ja arendustegevusse ja mis seega aitab turu suhtes tõhusalt ületada tegelike ja ühiskondlikult soovitavate investeeringute taseme vahelist lõhet.

Suurem osa kõnealusest kasust ei ole saavutatav praeguse – või tugevdatud – liikmesriikidevahelise kooskõlastamise teel (seda analüüsiti mõjuhinnangus alternatiivse variandina), mis põhineb Euroopa reguleerivate asutuste töörühma avatud kooskõlastusstruktuuril. Euroopa reguleerivate asutuste töörühma vastastikust eksperdihinnangut, mille puhul puudub vetoõigus, ei saa pidada sama usaldusväärseks mehhanismiks, et vähendada reguleerimisvigade ohtu kogu Euroopas või vähendada reguleerimise diskretsiooniteguritega seotud tajutavat turu ebakindlust.

Seega on ameti loomine isegi võimalike tulude ja seonduvate kulude suhtes kohaldatavate konservatiivsete stsenaariumide korral kulutõhus ja ELi eelarve seisukohast täielikult põhjendatud.

6.2.2. Edasise hindamise tingimused ja sagedus

Amet peab vastavalt oma asutamismäärusele koostama lõppenud aasta tööd käsitleva üldise aastaaruande, mis edastatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Euroopa Kontrollikojale. Aruandes käsitletakse kõiki ameti võetud konkreetseid meetmeid ja esitatakse näitajad määruse kavandatud läbivaatamise raames võetud meetmete hindamiseks.

Viie aasta jooksul pärast ameti tegevuse alustamist viiakse läbi kavandatud määruse rakendamise sõltumatu väline hindamine. Pärast algusetapi esialgset hindamist hinnatakse ameti tööd vähemalt iga viie aasta järel.

7. PETTUSEVASTASED MEETMED

Et võidelda pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu, tuleks ameti suhtes, mis ühineb ka 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdluste kohta, piiranguteta kohaldada määrust (EÜ) nr 1073/1999. Kogu esitab asjakohased sätted viivitamata oma töötajatele.

8. ANDMED VAHENDITE KOHTA

Eeldatakse, et pärast tegevuse alustamist on ametil 28 täistööajale taandatud alalist töötajat. Aastaeelarve on hinnanguliselt 3,5 miljonit eurot esimesel aastal ning alates teisest aastast 5,5 miljonit eurot.

8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi

Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

09.02.04.02 Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste ühendatud amet – 3. jaotise kohane toetus | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU |

TEGEVUSEESMÄRK: siseturu tugevdamine |

Majanduse reguleerimine, turuanalüüsid, koostöö, parimad tavad ja tehniline pädevus | 0,900 | 1,410 | 1,440 | 1,460 | 5,210 |

KULUD KOKKU | 0,900 | 1,410 | 1,440 | 1,460 | 5,210 |

Tegevuskulud kaetakse ameti eelarvesse makstavast ühenduse toetusest.

8.2. Ameti halduskulud

Halduskulud kaetakse ameti eelarvest, mida rahastatakse ameti eelarvesse makstavast ühenduse toetusest (eelarverida 09.02.04.01 Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste ühendatud amet – 1. ja 2. jaotise kohane toetus).

8.2.1. Ametikohtade arv ja liigid

Tabelis on esitatud ameti jaoks määratud personal.

Ametikoha liik | Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal (täistööajale taandatud ametikohtade arv) |

2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Ajutine personal | AD | 7 | 11 | 11 | 11 |

AST | 3 | 5 | 5 | 5 |

Koosseisuväline personal | CA | 2 | 2 | 2 | 2 |

Riikide lähetatud eksperdid | 6 | 10 | 10 | 10 |

KOKKU | 18 | 28 | 28 | 28 |

8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus

Täies ulatuses tegutseva ameti ülesandeid täitev personal on esitatud allpool olevas tabelis. Riikide lähetatud ekspertide (END) ja lepinguliste töötajate (CA) puhul esitatud arvud kajastavad vastavaid ametikohti, mis tuleks täita üksnes siis, kui seda tegelikult tingivad ameti kokkulepitud ülesanded ja töömaht. Kui ENDi ametikohad on täidetud, siis saab AD tasemel olla kõige rohkem 20 teenistujat (lisaks neile direktor), kellest kuni pooled peaksid olema riikide reguleerivate asutuste lähetatud eksperdid.

AD | AST | Riikide lähetatud eksperdid | Lepinguline | Kokku |

Direktor | 1 | 1 | 1 | - | 3 |

Tegevused: majanduse reguleerimine, turuanalüüsid, koostöö, parimad tavad ja tehniline pädevus | 9 | 3 | 9 | 2 | 23 |

Haldus ja juhtimine | 1 | 1 | - | - | 2 |

Kokku | 11 | 5 | 10 | 2 | 28 |

8.2.3. Ametikohtade jaotus (kohustuslik)

Ameti loomine ei mõjuta komisjoni ametikohtade arvu (koosseisuline personal) (vt ka jaotis 8.3).

♦ Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud

♦ Ametikohad, mida tuleb taotleda poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus

♦ Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)

♦ Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud

8.2.4. Personalikulud ja nendega seonduvad kulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Ametikoha liik | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Ajutine personal | 1,220 | 1,952 | 1,952 | 1,952 |

Koosseisuväline personal (END, lepinguline personal jne) | 0,566 | 0,858 | 0,858 | 0,858 |

Personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 1,786 | 2,810 | 2,810 | 2,810 |

Eeldatavad keskmised aastakulud on 122 000 eurot (ajutine personal), 73 000 eurot (END) ja 64 000 eurot (muud töötajad). 8.2.5. Muud halduskulud

Järgmises tabelis on kirjeldatud halduskulude jaotumist, mis kaetakse ameti eelarvesse makstavast ühenduse toetusest (eelarverida 09.02.04.01 Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste ühendatud amet – 1. ja 2. jaotise kohane toetus).

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOKKU |

Infrastruktuur (hooned ja nendega seotud kulud), seadmed, tarvikud, side, infotehnoloogia jne | 0,290 | 0,450 | 0,450 | 0,450 | 1,640 |

Lähetused ja koosolekud | 0,214 | 0,336 | 0,336 | 0,336 | 1,222 |

Haldusteenused (tõlkimine, uuringud, konsultatsioonid jne) | 0,280 | 0,434 | 0,434 | 0,434 | 1,582 |

Muud halduskulud kokku | 0,784 | 1,220 | 1,220 | 1,220 | 4,444 |

8.3. Komisjoni halduskulud

Komisjoni muud ülesanded seoses amet järelevalve ja haldamisega ei eelda täiendavaid ametikohti ega täiendavaid kulutusi lisaks ressurssidele, mida praegu kasutatakse Euroopa reguleerivate asutuste töörühma tegevuse koordineerimiseks. Vastutav peadirektoraat võib vajaduse korral olemasolevaid ressursse ajutiselt ümber jaotada.

[1] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.

[2] SEK(2007) 1472.