SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

President von der Leyen märkis oma 14. septembri 2022. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus, et asjakohaste oskustega tööjõud on otsustava tähtsusega tegur, mis toetab meie sotsiaalse turumajanduse praegust ja tulevast konkurentsivõimet. Oskused tähendavad rohkem ja paremaid töökohti, sest kvalifitseeritud tööjõud on majanduskasvu peamine tõukejõud, mis suurendab kõigi Euroopa ettevõtjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate innovatsiooni- ja konkurentsivõimet.

ELi tööjõu varustamine vajalike oskustega tagab ka selle, et rohe- ja digipööre on sotsiaalselt aus ja õiglane. See võimaldab inimestel edukalt toime tulla tööturu muutustega ning osaleda täiel määral ühiskonnas ja demokraatias, nii et kedagi ei jäeta kõrvale, nagu on märgitud 2020. aasta Euroopa oskuste tegevuskavas. Samuti on see kooskõlas euroopaliku eluviisiga. Sellele tuginedes näitab Porto deklaratsioon, milles ELi juhid leppisid kokku 2021. aasta mais, et soovitakse põhjalikult pühenduda täiendus- ja ümberõppele ning tööalase konkurentsivõime parandamisele. Selles tervitati Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas seatud ELi peamisi ambitsioonikaid eesmärke, mille kohaselt osaleks igal aastal koolitusel vähemalt 60 % täiskasvanutest ja 2030. aastaks oleks tööhõive määr vähemalt 78 %. See nõuab märkimisväärseid jõupingutusi, et kaasata tööturule rohkem naisi ja noori.

Euroopa oskusteaasta 2023, mille President von der Leyen kuulutas välja oma kõnes olukorrast Euroopa Liidust, on ainulaadne võimalus toetada Euroopa ettevõtjaid ning eelkõige väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid, kellele on probleemiks ka töötajate puudus. Selleks tuleb senisest rohkem investeerida kutse- ja täiendusõppesse, teha ettevõtjatega tihedat koostööd, viia ettevõtjate vajadused paremini kooskõlla nii madala kui ka kõrge kvalifikatsiooniga inimeste püüdlustega ning parandada ja kiirendada kolmandate riikide kodanike puhul nende kvalifikatsiooni tunnustamist Euroopas.

COVID-19 pandeemia ja nüüd ka Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu on paljastanud ja rõhutanud Euroopa strateegilist sõltuvust ja tööturu ebakõlasid.

Lisaks mõjutavad rohe- ja digipööre ning muud struktuursed muutused, nagu vajadus suurema vastupanuvõime järele ja üleilmastumise mõju, Euroopa tööturu kõiki kutsealasid. Oskused, mida on vaja Euroopa majanduse kestlikuks ja konkurentsivõimeliseks kasvuks, ei ole enam need, mis varem. Näiteks nõuab Venemaa energiaimpordist sõltuvuse lõpetamine ning ELi ambitsioonikate energiatõhususe ja taastuvenergia eesmärkide saavutamine seda, et kiiresti ja ulatuslikult tuleb parandada energiatõhusust, renoveerida hooneid ning võtta kasutusele taastuvenergia. See sõltub kvalifitseeritud tööjõu kättesaadavusest kõikjal ELis.

Samal ajal vähendavad demograafilised muutused olemasolevat tööjõudu. Kuigi ELi keskmine töötuse määr püsis 2022. aasta augustis stabiilsena 6 % juures, oli 77 %-l ettevõtjatest juba 2019. aastal raskusi nõutavate oskustega töötajate leidmisel. Just kvalifitseeritud töötajate ja kogenud juhtide puudus on kõige suurem probleem neljandikule ELi väikestest ja keskmise suurusega ettevõtjatest, kes moodustavad 99 % kõigist ELi ettevõtetest. 2021. aastal valitses lisaks IT- ja turvaspetsialistide, eelkõige küberturvalisuse ekspertide, ning teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika taustaga töötajate nappusele oskuste nappus veel 28 elukutse puhul, sealhulgas tervishoiu-, majutus-, ehitus- ja teenindussektoris. See näitab kasvavat nõudlust nii kõrge kui ka madala kvalifikatsiooniga töötajate järele. Sellega seoses sõltub Euroopa tööturu sujuv toimimine õigete oskustega tööjõu kättesaadavusest sama palju kui sellest, et inimeste osalemine täiendus- ja ümberõppes vastaks ettevõtete vajadustele kogu liidus.

EL seisab silmitsi enneolematu naiste puudusega teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika (STEM) valdkonna töökohtadel ja hariduses. Naised moodustavad 52 % Euroopa elanikkonnast ja enamik ELi kõrgkoolilõpetajatest on naised, kuid viiest teadlasest ja insenerist on ainult kaks naised ning IKT spetsialistide seas on naisi ainult 18 %. Samas meeldivad STEM-valdkonnad koolis tüdrukutele ja mõnes riigis on nende tulemused paremad kui poistel. Sellist talentide kaotsiminekut on nimetatud lekkiva toru fenomeniks.

Oskuste nappuse kõrvaldamine võib suurendada Euroopa sotsiaalse turumajanduse innovatsioonivõimet, tootlikkust ja kasvu. See kehtib eriti digioskuste puhul. Näiteks on 70 % ettevõtjatest teatanud, et piisavate digioskustega töötajate puudus takistab investeerimist, samas peaaegu pooltel ELi elanikel puuduvad digioskused või need on väga nõrgad. 2030. aasta digikompassi teatises tunnistatakse seda probleemi ja seatakse ELi eesmärk, et 2030. aastaks oleks 80 %-l täiskasvanutest vähemalt elementaarsed digioskused ja tööle oleks võetud 20 miljonit IKT spetsialisti. Euroopa tuleviku konverentsi 32. ettepanekus rõhutati vajadust anda kõigile ELi kodanikele vajalikud digioskused.

Ka rohepööre, mis prognooside kohaselt loob ELis 2030. aastaks 2,5 miljonit uut töökohta, eeldab õigete oskustega tööjõu olemasolu. Oskuste tähtsust rõhutati ka Euroopa noorteaasta 2022 järeldustes, milles rõhutati pakilist vajadust anda Euroopa noortele tulevikuks vajalikud oskused.

Arvestades, et ainult 37 % täiskasvanutest käib koolitustel, on rohe- ja digipöörde võimaluste realiseerimiseks hädavajalik investeerida täiendus- ja ümberõppe võimalustesse ning julgustada kõiki tööealisi täiskasvanuid koolitustel osalema.

Juba niigi ilmne töötajate puudus süveneb veelgi, kuna prognooside kohaselt kahaneb Euroopa tööealine elanikkond 64 %-lt 2019. aastal 56 %-le 2070. aastal ning vanadussõltuvusmäär kasvab 32-lt 2020. aastal 54-le 2070. aastal. Seega tuleb teha lisapingutusi, et ümber- ja täiendusõppe kaudu kaasata tööturule rohkem inimesi, eelkõige naisi ning mittetöötavaid ja mitteõppivaid noori. Samuti on oluline edendada vanemate inimeste digioskusi ja anda neile võimekus ühiskonnaelus täiel määral osaleda ja kasutada elutähtsaid teenuseid, mis on üha enam kättesaadavad ainult internetis.

Kuid ELi kohalik tööjõud üksi pole nüüd ega tulevikus piisav, et vastata tööturu praegustele ja tulevastele nõudmistele. Selles kontekstis on rändajatel juba praegu oluline roll Euroopa majanduses ja ühiskonnas. Viimasel kümnendil on võõrtöötajad täitnud märkimisväärse osa ELi uutest töökohtadest ja aidanud sellega rahuldada tööturu vajadusi. Rändajate vastuvõtmine on osa laiapõhjalisemast poliitikameetmete kogumist, mille eesmärk on tegeleda tööjõu ja oskuste nappuse ning selle algpõhjustega. COVID-19 pandeemia näitas, et tervelt 13 % põhiülesandeid täitvatest töötajatest – arstidest õdede ja autojuhtideni – on rändajad.

Seega, ELi muutmine ligitõmbavaks valikuks kogu maailma talentidele, kes tegutsevad töötajate nappuses kutsealadel, on eeltingimus selleks, et liit jääks ülemaailmselt konkurentsivõimeliseks. Selleks peavad kolmandate riikide kodanikud olema võimelised realiseerima oma täielikku potentsiaali ja kasutama oma oskusi Euroopa tööturul, kuid saama ka kasu õppimisvõimalustest, liikuvusest ja kvalifikatsioonide tunnustamisest, mida tehakse vastastikku kasulikul ja ringluspõhisel viisil. See kehtib nii äsja saabunud välismaiste talentide kui ka ELis juba seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike kohta, kelle tööturul osalemise määr kaldub ELi kodanike omast maha jääma. See hõlmab ka jätkuvat toetust Ukraina sõja eest põgenevate inimeste tööturule integreerimiseks senikaua, kuni nad kavatsevad ELis olla.

Euroopa ettevõtjate, eelkõige VKEde konkurentsivõime suurendamiseks, et kasutada täielikult ära digi- ja rohepöörde potentsiaal sotsiaalselt õiglasel, kaasaval ja ausal viisil, edendaks Euroopa oskusteaasta 2023 veelgi ümber- ja täiendusõppe mõtteviisi. Eesmärk on tagada, et kedagi ei jäeta rohe- ja digipöördest ega majanduse taastumisest kõrvale, ning tegeldakse selliste oskustöötajate puudusega liidus, kes suudavad kasutada selle protsessi pakutavaid võimalusi, järgmise abil:

1.Soodustatakse suuremate, tõhusamate ja kaasavamate investeeringute tegemist koolitusse ja täiendusõppesse, et kasutada ära Euroopa praeguste ja tulevaste töötajate täielikku potentsiaali ning toetada inimesi liikumisel ühelt töökohalt teisele, aktiivsel vananemisel ja käimasolevast majanduspöördest tulenevatest uutest võimalustest kasu saamisel.

2.Tugevdatakse vajalikke oskusi, tehes tihedat koostööd sotsiaalpartnerite, avaliku ja erasektori tööturuasutuste, ettevõtjate, haridus- ja koolitusteenuste osutajatega ning töötades välja ühised lähenemisviisid kõigi valitsussektori harudega.