Ajavahemikul 2007–2013 viidi läbi kahe rahastu vahehindamine: ELi ja Aafrika infrastruktuuri usaldusfondi hindamine 2012. aastal ja naabruspoliitika investeerimisrahastu oma 2013. aastal. Mõlemal juhul leiti, et kumbki on kasulik ja tõhus vahend oma eesmärkide – Euroopa naabruspartnerluse ja Aafrika taristu arendamise – saavutamise seisukohalt. Eelkõige said kiitva hinnangu projektide kindlaksmääramine, nende asjakohasus ja ülesehitus. Kumbi vahend saavutas märkimisväärse finantsvõimenduse, täites seega oma eesmärgi. Vahehindamise aruandes leiti, et mõlemad on andnud märkimisväärse panuse partnerluse arengusse ning finantsasutustevahelisse ja komisjoniga tehtavasse koostöösse ja tegevuse koordineerimisse. Esitati ka mitmeid soovitusi. Eelkõige soovitati parandada otsuste tegemise struktuuri, eriti ELi delegatsioonide ja partnerriikide rolli, ning täiendavalt uurida erasektori kaasamise ja konkreetsete rahastamisvahendite, näiteks riskimaandamisinstrumentide kaasamise võimalusi. Lisaks soovitati parandada tulemuste mõõtmise raamistiku rakendamist.

Neid järeldusi ja 2012. aasta detsembris loodud väliskoostöö segarahastuse ELi platvormi muude aruannete järeldusi on kasutatud selleks, et anda soovitusi rahastamisvahendite ühendamise abil antava ELi abi tulemuslikkuse parandamiseks. Euroopa Kontrollikoda avaldas 2014. aastas oktoobris eriaruande segarahastamise kohta. Selles esitatud järeldused on igati kooskõlas eespool nimetatud järeldustega: ELi välispoliitika toetamiseks piirkondlike investeerimisrahastute toetuste ühendamine finantseerimisasutuste laenudega on üldiselt tõhus ja projektid on asjakohased. Soovitused olid järgmised: tagada ELi toetusest tuleneva täiendavuse dokumenteeritud hindamine, tagada, et juhatusele esitataks ainult küpseid projekte, koostada ELi segarahastamise suunised, suurendada ELi delegatsioonide proaktiivsust, lihtsustada otsuste vastuvõtmise protsessi, suurendada komisjoni järelevalvet projektide üle ja tagada ELi rahastamise nähtavus.

Peaaegu kõik soovitused on väliskoostöö rahastamisvahendite ühendamise ELi platvorm juba täitnud: koostanud ühtlustatud ja täiustatud projektitaotluse vormi ja taotlemise juhendi ning töötanud välja tulemuste mõõtmise raamistiku koos standardnäitajatega.

Eeltoodule lisaks teostati 2014. aastal Aafrika investeerimisrahastu eelhindamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) artiklile 140, mida kohaldatakse vastavalt nõukogu määruse (EL) nr 2015/323 artiklitele 17 ja 40. Eelhindamise käigus käsitleti küsimust, kuidas kavandatav rahastu on kooskõlas rahastamisvahendeid käsitleva finantsmäärusega. Selles aruandes esitatud soovitusi on Aafrika investeerimisrahastu juhtimisel arvesse võetud ja need on asjakohased ka ELi Aafrika investeerimisplatvormi puhul.

Eelhindamise tulemused näitavad, et tulenevalt Aafrika probleemide laadist, suurusest ja suunitlusest (nt linnastumine, põhiteenuste kättesaadavuse vähenemine, toidupuudus, vaesus, kliimamuutuse mõju), ELi ja partnerriikide koostöö praegustest eesmärkidest (jätkusuutlik ja kaasav areng ja majanduskasv, kontinendi integratsioon, vaesuse kaotamine, kliimamuutus) ning vajadusest kaasata täiendavaid rahalisi vahendeid, peab rahastamisraamistik olema paindlik. Neid tulemusi arvesse võttes ning pidades silmas vajadust kõrvaldada rände algpõhjused, saab Aafrika investeerimisplatvorm anda lisaväärtust Aafrika jaoks kõige probleemsemates valdkondades. Kui erinevaid abiandmise vorme kohandatakse vastavalt konkreetsetele riigipõhistele riskidele ning konkreetsete projektide ja sektorite jaoks, aitab Aafrika investeerimisplatvorm täita säästva arengu eesmärke ja seega kõrvaldada mõningaid rände algpõhjuseid.

Aafrika investeerimisrahastu praegune portfell ja rahastamisvahendid ongi ette nähtud projektidele, mis aitavad kaasa rände algpõhjuste kõrvaldamisele. Finantssektori ning mikro-, väike- ja keskmise suurusega ettevõtete kohalike pankade ja spetsiaalsete usaldusfonde kaudu toetamise projektide, samuti põllumajanduse, rahastamise ja maaelu arengu, sealhulgas maapiirkondade teedevõrgu ja elektrifitseerimise toetamise projektide peaeesmärk on töökohtade loomine. Nende kõrval aga aitavad töökohti luua ka konkreetsed (taastuv)energiasektori ja laiemalt võttes kogu transpordisektori taristuprojektid, mis ei hõlma ainult maapiirkondade teid, vaid ka maanteede ja sadamate ehitamist ja taastamist. ELi ja Aafrika infrastruktuuri usaldusfondi aastaaruandes on teatavate energiaprojektide tulemuste seas nimetatud ka töökohtade loomist ja vaesuse vähendamist.

ELi ja Aafrika infrastruktuuri usaldusfondi portfelli ja Aafrika investeerimisrahastu rahastamisvahendite analüüsist ilmneb, et kõnealused rahastud aitavad kaasa rände algpõhjuste kõrvaldamisele ning saavutada finantsvõimendust partnerfinantsasutustelt. Aafrika investeerimisrahastu rahastatava 150 projekti läbivaatamise tulemusel selgus, et rände algpõhjuste kõrvaldamisele aitab kaasa 30 % projekte. Mõned projektid on suunatud töökohtade loomisele ning mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamisele, kuid enamiku projektide eesmärk on toetada sotsiaal-majanduslikku arengut ja vastupanuvõimet ning mõningatel juhtudel kõrvaleesmärgina ka töökohtade loomist ja vaesuse vähendamist. Aafrika investeerimisrahastust rahastatavad Saheli ja Tšaadi järve ning Aafrika Sarve piirkonna projektid hõlmavad praegu 18 riiki 23 EFSD raames abikõlblikust riigist.

2015. aasta ühisteatises „Euroopa naabruspoliitika ülevaade“ rõhutati, et naabruskonna riikide stabiliseerimisele ja nendega partnerlussidemete loomisele suunatud ELi tegevuse põhirõhk tuleks asetada majanduslikule ja sotsiaalsele arengule. EL peaks laiendama koostööd rahvusvaheliste finantseerimisasutustega, erasektori arengu toetavate rahvusvaheliste organisatsioonidega ja algatustega, millega edendatakse kaasavat majanduskasvu, töökohtade loomist ja elutingimuste parandamist. Lisaks tuleks edendada meetmeid, millega tugevdatakse partnerlust erasektoriga, ning hoogustada uuenduslikke lähenemisviise nagu toetuste ja laenude segarahastuse kasutamist, kuna need võimaldavad kaasata täiendavaid vahendeid ja suurendada ELi abi mõju. Selles rõhutati ka vajadust suunata jõupingutused oskuste arendamisele ning eelkõige noorte naiste ja meeste jaoks võimaluste loomisele.

Segarahastute järjekordne hindamine on praegu käimas ja selle lõpparuanne peaks valmima enne 2016. aasta lõppu.