Mitmetest probleemidest hoolimata säilitati 2017. aastal kohtute sõltumatus ning austati täielikult õigusriigi põhimõtet. Need tegurid on üliolulised, et säilitada Hongkongi demokraatlikku usaldusväärsust ja tema seisundit rahvusvahelise ärikeskusena ning kindlustada tema roll rahvusvahelise vahekohtu- ja vahenduskeskusena.

Rühmad, kes nõuavad teatavatel juhtudel enesemääratlemise õigust või isegi täielikku iseseisvust, on muutunud nõrgemaks. Üleskutsed iseseisvuse saavutamiseks on vaibunud, kuigi ülikoolilinnakutes on näha üksikuid iseseisvust pooldavaid loosungeid.

Ametivande andmisega seotud vastuolud, mille tõttu kõrvaldati 2016. aastal ametist kaks seadusandjat, jätkusid ka 2017. aastal. Juulis kõrvaldati ametist veel neli demokraatliku leeri seadusandjat (kokku kuus 70st). Seega on demokraatlikult leerilt võetud tema de facto vetoõigus teatavates õigusmenetlustes; tema ühekolmandikuline vähemuse vetoõigus muudes menetlustes on muutunud väga hapraks. Detsembris õnnestus valitsusmeelsetel seadusandjatel tänu opositsiooni nõrgenemisele muuta seadusandliku kogu eeskirju ja menetlusi. Nad muutsid keerulisemaks venitamistaktika kasutamise, mille abil oli demokraatlik leer varem sageli takistanud valitsusmeelsete eelnõude vastuvõtmist.

Nagu on juba märgitud varasemates aruannetes ja hiljem mujal korratud, innustab EL Hongkongi erihalduspiirkonna ja keskvalitsuse ametiasutusi jätkama valimisreformi kooskõlas põhiseadusega ja jõudma kokkuleppele demokraatlikus, õiglases, avatud ja läbipaistvas valimissüsteemis. Üldised valimised annaksid valitsusele suurema üldsuse toetuse ja legitiimsuse, et teha jõupingutusi Hongkongi majanduslike eesmärkide saavutamiseks ja sotsiaal-majanduslike probleemide lahendamiseks.

1. juulil ametisse asunud uue valitsuse eesmärk oli alustada puhtalt lehelt, tehes mitmeid algatusi, et parandada inimeste elatustaset. Valitsusjuht Carrie Lam võttis kohustuse teha jõupingutusi, et kõrvaldada poliitiline lõhe ja püüelda kaasava ühiskonna poole. Valitsus teatas oma ambitsioonikatest plaanidest mitmekesistada Hongkongi majandust ning suurendada selle innovatsiooni- ja tehnoloogiavõimekust, et tagada pikaajaline konkurentsivõime.

Alates märtsist esitati kümnetele inimestele ebaseadusliku kogunemise, avaliku korra rikkumisele õhutamise ja muid samalaadseid süüdistusi, mis olid peamiselt seotud 2014. aastal toimunud liikumise „Occupy Central“ protestidega või 2016. aasta novembris Pekingi kontaktbüroo juures korraldatud meeleavaldustega.

17. augustil mõistis Hongkongi apellatsioonikohus kolm liikumise „Occupy Central“ juhti (Joshua Wong, Nathan Law ja Alex Chow) vangi 2014. aastal valitsushoone juures ebaseadusliku kogunemise eest. Apellatsiooni esitamise ajaks olid nad kõik juba teinud üldkasulikku tööd. Justiitsminister kaebas edasi madalama astme kohtu kohtuniku määratud esimese karistuse, kuna pidas seda liiga leebeks. Vangistati ka 13 muud demokraatiat pooldavat aktivisti. Demokraatlik leer süüdistas valitsust õigusriigi õõnestamises ja kohtusüsteemi kasutamises relvana opositsiooni mahasurumiseks. Advokatuur ja õigusliit esitasid ühisavalduse, mille kohaselt ei esinenud märke sellest, et otsuseid oleksid mõjutanud poliitilised kaalutlused.

20. augustil osales rohkem kui 22 000 inimest rahumeelsel rongkäigul, et protesteerida selle karistuse vastu.

Kolmele liikumise „Occupy Central“ juhile määratud üle kolme kuu pikkused vanglakaristused tähendavad, et nad ei saa kandideerida seadusandliku kogu valimistel järgmise viie aasta jooksul. Kolm juhti lasti hiljem kautsjoni vastu vabaks kuni kõrgeima apellatsioonikohtu otsuseni.

Opositsiooni liikmed ei ole ainsad, kelle vastu on algatatud kohtumenetlus. 17. veebruaril mõisteti seitsmele politseinikule kaheaastane vanglakaristus 2014. aastal liikumise „Occupy Central“ protestiaktsiooni käigus kahe demokraatliku leeri aktivisti ründamise eest ning valitsuse toetajad väljendasid avalikult pahameelt selle otsuse üle.

Samuti tekitas 2017. aastal probleeme Mandri-Hiinaga sõlmitud raudtee ühispaiknemisleping. Projekti oli ette valmistatud peaaegu kümme aastat, aga protsessi kiirendati juulis, kui ametisse asus uus valitsus. Lepingu kohaselt renditakse uue Hongkongi ja Mandri-Hiina vahelise raudteeühenduse raudteejaama territoorium Mandri-Hiinale, et tagada ühtne piiriületusprotseduur. Välja pakutud leping annab Mandri-Hiinale peaaegu täieliku jurisdiktsiooni perrooni, rongivagunite ja reisijate ootesaali üle. Jurisdiktsioon ei piirdu sisserände, tolli ja karantiiniga, vaid hõlmab ka kriminaal- ja muid küsimusi.

Praktilistel kaalutlustel on tegemist mugava korraldusega: Hongkongi ühendamine Hiina riikliku kiirraudteevõrgustikuga on arukas nii majanduslikust kui ka logistilisest seisukohast. Samas on tõstatud küsimusi, kas see ühispaiknemisleping vastab põhimõttele „üks riik, kaks süsteemi“. 27. detsembril kiitis rahvakongressi alaline komitee vastuolulise otsusega lepingu heaks. Õiguskogukond on avaldanud muret selle üle, et rahvakongressi alalise komitee otsusel puudub õiguslik alus, mis õõnestab nende sõnul Hongkongi põhiseadust. Seadusandlik kogu võtab rakendusakti eeldatavasti vastu 2018. aasta esimeses pooles.

11. oktoobril keelati ELi kodanikul Benedict Rogersil Hongkongi siseneda. Pole kahtlust, et Hongkongi immigratsiooniasutustel on õigus otsustada, kes võib Hongkongi territooriumile siseneda. Siiski ilmneb Hongkongi ametiasutuste ja Hiina välisministeeriumi kõneisiku tehtud märkustest, et selle otsuse tegi Peking, lähtuvalt oma pädevusest nn välisasjades. See tekitas küsimusi põhimõtte „üks riik, kaks süsteemi“ rakendamise kohta, kuna Hongkongi põhiseaduse kohaselt kuulub immigratsioon põhimõtteliselt Hongkongi pädevusalasse.

Viimane nn kadunud raamatumüüjatest, kelle juhtumeid ei ole veel rahuldavalt selgitatud, ilmus välja 2017. aasta oktoobris. Mandri-Hiinas sündinud naturaliseeritud Rootsi kodaniku Gui Minhai lasid Mandri-Hiina võimud vabadusse pärast tema kadumist 2015. aastal. 2018. aasta jaanuaris peeti ta uuesti kinni.

Pärast nn raamatumüüjate juhtumit rööviti Hiina ärimees Xiao Jianhua 27. jaanuaril väidetavalt tema hotellist Hongkongis, mis tekitas uuesti mure selle pärast, kas Mandri-Hiina julgeolekujõud töötavad Hongkongi pinnal.

Võrdsed võimalused, õigused ja vabadused

Hongkongi elanike vabaduse määr on suur. Sõnavabadus, meediavabadus ja teabevabadus on põhimõtte „üks riik, kaks süsteemi“ kohaselt põhiväärtused ja need on Hongkongi kui üleilmse ärikeskuse tugevuse olulised koostisosad. EL kutsub kõiki sidusrühmi üles neid väärtusi hoidma.

Kuigi Hongkongi meedia on siiani väga vaba, on aastate jooksul tekkinud üha enam probleeme. 2017. aastal langes Hongkong ajakirjandusvabaduse indeksis (Piirideta Reporterid) nelja koha võrra 73. kohale, mis on tema seni kõige madalam koht.

Hongkongi ajakirjanike ühendus järeldas oma viimases ajakirjandusvabadust käsitlevas aastaaruandes, et enesetsensuur on süvenenud; kümnest ajakirjanikust seitsme sõnul oli ajakirjandusvabadus vähenenud. Mitmed peavoolumeedia organisatsioonid on vähemalt osaliselt Mandri-Hiina ettevõtete omandis, mis mõjutab nende kajastus- ja toimetuspõhimõtteid. Politsei on uurinud mitmeid ajakirjanike hirmutamise ja ähvardamise juhtumeid.

2017. aastal toimus üks märkimisväärne pööre positiivses suunas: pärast mitme aasta vältel esitatud kaebusi kõrvaldas valitsus viimaks piirangud valitsusürituste kajastamisele veebimeedias.

Hongkongis austatakse sõnavabadust, kuigi üha enam tõstatatakse küsimusi selle piiride kohta enesemääramise või iseseisvuse saavutamise üleskutsetega seotud tundlike küsimuste puhul. Aasta alguses kritiseerisid iseseisvusmeelsed erakonnad valitsust väljendusvabaduse põhimõtete rikkumise pärast, kui neil keelati panna üles oma stende Hiina kuukalendri uue aasta laadal. Ametivõimud väitsid, et Hongkongi sõltumatuse propageerimine võib üldsust ohustada. Mitmes Hongkongi ülikoolilinnakus välja pandud Hongkongi iseseisvusele üleskutsuvad loosungid ja plakatid keelati lõpuks enamikus linnakutes. 16. septembril esitasid kümne ülikooli juhid ühisavalduse, milles lükati tagasi Hongkongi iseseisvuspüüdlused ja mõisteti hukka väljendusvabaduse nn kuritarvitamine. 12 kõrgharidusasutuse üliõpilasliidud esitasid ühise vastuse, milles nad kaitsesid oma vabadust käsitleda linnakutes iseseisvuse teemat. Valitsus lükkas tagasi väited, et ta oli survestanud ülikoole ühisavaldust tegema, ja lisas, et iseseisvuse propageerimist ei lubata.

Hongkongis esineb siiani mitmesuguseid sotsiaal-majanduslikke probleeme ja ebavõrdsust: Gini koefitsient jõudis rekordilise 0,539-ni ja seega on Hongkong üks maailma kõige ebavõrdsematest linnadest. Lõhe suureneb, kusjuures rikkaimad 10 % majapidamistest teenivad 44 korda rohkem kui vaeseimad 10 %. Vaesuse leevendamine ja ebasoodsas olukorras olevate inimeste toetamine on valitsuse päevakorras tähtsal kohal.

Hongkongis puudub siiani igakülgne diskrimineerimisvastane seadus. Märtsis esitas võrdsete võimaluste komisjon koos 75 suurettevõtte, Hiina Ülikooli ja Hongkongi advokatuuriga ühisavalduse, milles ta kutsus valitsust üles võtma vastu õigusakti seksuaalse sättumuse, sooidentiteedi ja intersoolisuse alusel diskrimineerimise vastu. Valitsus ei ole sellele avaldusele vastanud.

Valitsus esitas apellatsiooni kahes samasoolisi elukaaslasi käsitlevas pretsedenti loovas kohtuasjas. Kui kõrgem apellatsioonikohus toetab varasemaid kohtuotsuseid, siis võib see viia igakülgse diskrimineerimisvastase seaduse vastuvõtmiseni, mis hõlmaks ka diskrimineerimist seksuaalse sättumuse alusel.

Välismaalastest koduabilistel, keda on umbes 320 000, puudub jätkuvalt piisav töö- ja sotsiaalne kaitse. Erilist muret põhjustavad kaks kehtivat välismaalastest koduabilisi käsitlevat sätet, nimelt nõue, et nad peavad elama tööandja juures, ja kahe nädala nõue, mille alusel koduabiline peab leidma kahe nädala jooksul pärast töölepingu lõppemist uue töö või ta saadetakse Hongkongist välja. Valitsus on võtnud meetmeid, et võidelda võlaorjuse ja tööjõudu vahendavate asutuste poolse seisundi kuritarvitamiste vastu, aga on vaja kindlamaid meetmeid.