EUROOPA KOMISJON Brüssel,23.7.2015 COM(2015) 379 final KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE EUROOPA ARENGUFONDI 2014. AASTA RAAMATUPIDAMISE ARUANNE



Euroopa Arengufondi

2014. aasta raamatupidamise aruanne SISUKORD EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE KÜMNENDA EAFi BILANSS EAFi TULEMIARUANNE EAFi RAHAVOOGUDE ARUANNE EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE EAFi BILANSS EAFi TULEMIARUANNE EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE EAFi RAAEAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE TAUSTTEAVE BÊKOU USALDUSFONDI KOHTA

BÊKOU USALDUSFONDI BILANSS BÊKOU USALDUSFONDI TULEMIARUANNE BÊKOU USALDUSFONDI RAHAVOOGUDE ARUANNE BÊKOU USALDUSFONDI NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD EAFi JA BÊKOU USALDUSFONDI KONSOLIDEERITUD FINANTSARUANDED KONSOLIDEERITUD BILANSS KONSOLIDEERITUD TULEMIARUANNE KONSOLIDEERITUD NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE EAFi RAKENDAMISARUANNE MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE Euroopa Arengufondi 2014. aasta majandusaasta aruanne on koostatud kooskõlas üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse IX jaotisega ning raamatupidamise aastaaruande lisas toodud raamatupidamispõhimõtete, -eeskirjade ja -meetoditega. Olen teadlik oma vastutusest Euroopa Arengufondi majandusaasta aruande koostamise ja esitamise eest kooskõlas üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikliga 20. Olen saanud eelarvevahendite käsutajalt ja Euroopa Investeerimispangalt (EIP) kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Arengufondide varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava majandusaasta aruande koostamiseks. Eelarvevahendite käsutaja ja EIP tagavad selle teabe usaldusväärsuse. Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha majandusaasta aruande kinnitamiseks, võin olla piisavalt kindel, et käesolev majandusaasta aruanne annab Euroopa Arengufondide finantsseisundi kõigist olulistest tahkudest õige ja õiglase ülevaate. [alla kirjutanud]

Manfred Kraff peaarvepidaja 13. juuli 2015



EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE 1.TAUST Euroopa Liit (edaspidi „EL”) teeb arengukoostööd paljude arenguriikidega. Koostöö peamine eesmärk on edendada majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaarengut ning eelkõige vähendada vaesust ja see pikas perspektiivis kaotada, andes abi saavatele riikidele arenguabi ja tehnilist abi. Selle eesmärgi saavutamiseks koostab EL koos partnerriikidega koostööstrateegiad ja koondab nende rakendamiseks vajalikud rahalised vahendid. Arengukoosöösse suunatavad ELi vahendid tulevad kolmest allikast: -ELi eelarvest, -Euroopa Arengufondilt, -Euroopa Investeerimispangalt. Euroopa Arengufond (edaspidi „EAF”) on peamine vahend ELi abi andmiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (edaspidi „AKV riigid”) ning ülemeremaade ja -territooriumidega (edaspidi „ÜMTd”) tehtava arengukoostöö raames. EAFi ei rahastata ELi eelarvest. EAF on moodustatud nõukogu raames kokkutulnud liikmesriikide esindajate sisekokkuleppega ja seda haldab eraldi komitee. Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) vastutab EAFi vahenditest rahastatavate meetmete rahalise rakendamise eest. Euroopa Investeerimispank (edaspidi „EIP”) haldab investeerimisrahastut. AKV riikidele ja ÜMTdele antavat geograafiliselt piiritletud abi rahastatakse ajavahemikus 2014–2020 endiselt peamiselt EAFist. Iga EAF moodustatakse tavaliselt umbes viieaastaseks perioodiks. Iga Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatakse just seda EAFi käsitlevat finantsmäärust, millega on ette nähtud kõnealuse EAFi raamatupidamise aastaaruande koostamine. Seda silmas pidades koostatakse komisjoni hallatavate vahendite puhul raamatupidamise aastaaruanded iga Euroopa Arengufondi jaoks eraldi. Kõnealused raamatupidamise aastaaruanded esitatakse ka koondaruannete kujul, et anda üldine ülevaade nende vahenditega seonduvast finantsseisundist, mille eest vastutab komisjon. 2013. aasta juunis kirjutasid nõukogus kokkutulnud osalevad liikmesriigid alla üheteistkümnendat EAFi käsitlevale sisekokkuleppele, mis jõustus 1. märtsil 2015. Komisjon on teinud ettepaneku kümnenda EAFi lõpetamise ja üheteistkümnenda EAFi jõustumise vahelisel ajal tegevuse järjepidevuse tagamiseks võtta üleminekumeetmeid ja luua üleminekurahastu. Üleminekurahastu luuakse 11. EAFi raames. Samal ajal muudeti kümnenda EAFi finantsmäärust ja võeti vastu üleminekuperioodil kohaldatav uus finantsmäärus. Mõlemad jõustusid 30. mail 2014. 2. märtsil 2015 võttis nõukogu vastu üheteistkümnenda EAFi finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjad. Need jõustusid 6. märtsil 2015. Investeerimisrahastu asutati AKV-ELi partnerluslepingu raames. Rahastut haldab EIP ja seda kasutatakse erasektori arengu toetamiseks AKV riikides, rahastades peamiselt, kuid mitte ainult, erainvesteeringuid. Rahastu on loodud uueneva fondina; laenude tagasimaksed saab seega uuesti muudesse meetmetesse investeerida, mis annab tulemuseks iseuueneva ja rahaliselt sõltumatu rahastu. Kuna komisjon investeerimisrahastut ei halda, ei ole see konsolideeritud majandusaasta aruande esimese osaga – EAFi raamatupidamise aastaaruande ja sellega seotud rakendamise aruandega. Tervikliku ülevaate andmiseks EAFi arenguabist on investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne lisatud majandusaasta aruandele eraldi osana (II osa). 2.KUIDAS TOIMUB EAFi RAHASTAMINE? 2. detsembril 2013. aastal toimunud kohtumisel võttis Euroopa Ülemkogu vastu mitmeaastase finantsraamistiku 2014.–2020. aastaks. Sellega seoses otsustati, et geograafilist koostööd AKV riikidega ei integreerita ELi eelarvesse, vaid jätkatakse selle rahastamist olemasoleva valitsustevahelise EAFi kaudu. ELi eelarve on iga-aastane ja vastavalt eelarve aastasuse põhimõttele kavandatakse ja kinnitatakse eelarve kulud ja tulud üheks aastaks. Erinevalt EList on EAFi toimimispõhimõte mitmeaastane. Iga EAF on tavaliselt viieks aastaks moodustatav fond, kuhu on koondatud arengukoostöö vahendid. Kuna vahendeid eraldatakse mitmeaastasuse põhimõttest lähtuvalt, võib eraldatud vahendeid kasutada kogu EAFi programmiperioodi vältel. Eelarve aastasuse puudumine on eraldi ära märgitud eelarve raamatupidamisarvestuse aruandluses, kus hinnatakse EAFi eelarve täitmist võrreldes koguvahenditega. EAFi vahendid moodustuvad ELi liikmesriikide sihtotstarbelistest osamaksudest. Ligikaudu iga viie aasta järel kohtuvad liikmesriikide esindajad valitsustevahelisel tasandil, et otsustada fondile eraldatav kogusumma ja kontrollida selle vahendite kasutamist. Seejärel haldab fondi komisjon kooskõlas liidu arengukoostöö poliitikaga. Kuna lisaks liidu poliitikale on arengu- ja abipoliitika ka liikmesriikidel, peavad liikmesriigid oma poliitika kooskõlastama ELiga, et tagada vastastikune täiendavus.

Lisaks eelnevalt nimetatud osamaksudele saavad liikmesriigid leppida EAFiga kokku kaasrahastamises või tasuda EAFi vabatahtlikke osamaksusid. 3.EELARVEAASTA LÕPU ARUANDLUS 3.1.Majandusaasta aruanne Peaarvepidaja ülesanne on koostada majandusaasta aruanne ja tagada, et see annab EAFi finantsseisundist õige ja õiglase ülevaate. Majandusaasta aruanne koosneb järgmistest osadest: I osa. Komisjoni hallatavad vahendid (I)EAFi raamatupidamise aastaaruanne (II)EAFi rakendamise aruanne II osa. EIP hallatavad vahendid (I)Investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne Lisaks on 2014. aasta esimene aasta, kui Euroopa Arengufondi raames on loodud usaldusfond (vt punkt 3.2), mistõttu esitatakse ka selle raamatupidamise aastaaruanne koos EAFi ja usaldusfondi konsolideeritud aruandega. Komisjon võtab majandusaasta aruande vastu järgneva aasta 31. juuliks ning esitab selle eelarve täitmisele heakskiidu saamiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 3.2.Bêkou usaldusfond Kooskõlas Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse (edaspidi „finantsmäärus”) artikli 187 lõikega 1 ja üleminekuperioodil kohaldatava finantsmääruse artikliga 42 võib komisjon teiste rahastajatega sõlmitud kokkulepete alusel luua liidu välistegevuse usaldusfonde. Usaldusfonde võib luua hädaolukordades võetavate, hädaolukorra järgsete ja temaatiliste meetmete jaoks. Vastavalt ELi finantsmääruse artikli 187 lõikele 6 on komisjoni peaarvepidaja ühtlasi ka liidu usaldusfondi peaarvepidaja. Bêkou usaldusfondi – esimese mitme rahastajaga ELi usaldusfondi – asutasid 15. juulil 2014 Euroopa Liit, Saksamaa, Prantsusmaa ja Madalmaad eesmärgiga edendada Kesk-Aafrika Vabariigi stabiliseerimist ja ülesehitamist. Bêkou usaldusfond loodi kuni 60-kuiseks tähtajaks. Kuna Bêkou usaldusfond loodi EAFi raames, konsolideeritakse selle raamatupidamise aastaaruanne EAFi raamatupidamise aastaaruandega. 4.AUDITEERIMINE JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE 4.1.Auditeerimine EAFi majandusaasta aruannet ja vahendite haldamist kontrollib tema välisaudiitorina tegutsev Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda”), kes koostab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande. 4.2.Eelarve täitmisele heakskiidu andmine

Viimaseks kontrolliks on asjaomase eelarveaasta EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmine. Euroopa Parlament on EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon. See tähendab, et pärast majandusaasta aruande auditeerimist ja lõplikku viimistlemist tuleb nõukogul soovitada ja seejärel parlamendil otsustada, kas anda heakskiit EAFi eelarve täitmisele komisjoni poolt eelneval eelarveaastal. Kõnealune otsus põhineb majandusaasta aruande läbivaatamisel, kontrollikoja aastaaruandel (mis sisaldab ametlikku kinnitavat avaldust) ja komisjoni vastustel, aga ka nende tulemusena komisjonile esitatud küsimustel ja täiendava teabe taotlustel. EUROOPA ARENGUFOND EELARVEAASTA 2014 EUROOPA KOMISJONI HALLATAVATE VAHENDITE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED JA SELGITAVAD MÄRKUSED Tuleb märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes järgnevates tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelis esitatud kogusummast. SISUKORD EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE KÜMNENDA EAFi BILANSS

EAFi TULEMIARUANNE EAFi RAHAVOOGUDE ARUANNE EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE EAFi BILANSS EAFi TULEMIARUANNE EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE TAUSTTEAVE BÊKOU USALDUSFONDI KOHTA BÊKOU USALDUSFONDI BILANSS BÊKOU USALDUSFONDI TULEMIARUANNE BÊKOU USALDUSFONDI RAHAVOOGUDE ARUANNE BÊKOU USALDUSFONDI NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD EAFi JA BÊKOU USALDUSFONDI KONSOLIDEERITUD FINANTSARUANDED KONSOLIDEERITUD BILANSS KONSOLIDEERITUD TULEMIARUANNE KONSOLIDEERITUD NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE EAFi RAKENDAMISARUANNE

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE Tuleb märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast.

KÜMNENDA EAFi BILANSS Miljonites eurodes Lisa 31.12.2014 31.12.2013 PÕHIVARA Eelmaksed 2.1 472 424 Usaldusfondi osamaksud 2.2 39 – 511 424 KÄIBEVARA Eelmaksed 2.3 1 403 1 286 Nõuded 2.4 84 84 Raha ja raha ekvivalendid 2.6 391 759 1 878 2 128 VARAD KOKKU 2 389 2 553 PIKAAJALISED KOHUSTUSED Kreditoorne võlgnevus 2.7 (34) (25) (34) (25) LÜHIAJALISED KOHUSTUSED Kreditoorne võlgnevus 2.8 (1 423) (1 214) (1 423) (1 214) KOHUSTUSED KOKKU (1 457) (1 239) NETOVARA 932 1 313 VAHENDID JA RESERVID Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid 2.9 35 673 32 529 Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital 2.10 2 252 2 252 Varasematest aastatest ülekantud tulem (33 468) (30 396) Aasta majandustulem (3 526) (3 072) NETOVARA 932 1 313 EAFi TULEMIARUANNE Miljonites eurodes Lisa 2014 2013 PÕHITEGEVUSTULUD 3.2 132 123 PÕHITEGEVUSKULUD Põhitegevuskulud 3.3 (3 650) (3 027) Halduskulud 3.4 (22) (167) (3 671) (3 194) PÕHITEGEVUSE ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK) (3 539) (3 072) Finantstulud 3.5 13 0 Finantskulud (0) 0 ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK) FINANTSEERIMISTEGEVUSEST 13 0 AASTA MAJANDUSTULEM (3 526) (3 072)

EAFi RAHAVOOGUDE ARUANNE Miljonites eurodes Lisa 2014 2013 Aasta majandustulem (3 526) (3 072) PÕHITEGEVUS Liikmesriikide tavapärased osamaksud 3 068 2 961 Kaasrahastamise osamaksud 66 18 Nõuete väärtuse langusest tingitud kahjum (kahjumi vähenemine) 14 (2) Pikaajaliste eelmaksete (suurenemine)/vähenemine (47) 14 Usaldusfondi osamaksude (suurenemine)/vähenemine (39) – Lühiajaliste eelmaksete (suurenemine)/vähenemine (117) 48 Lühiajaliste nõuete (suurenemine)/vähenemine* (22) (7) Pikaajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine) 9 (15) Lühiajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine)** 227 123 NETORAHAVOOD (368) 69 Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) (368) 69 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga 2.5 759 690 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga 2.5 391 759 * Lühiajalised nõuded, välja arvatud nõuded, mis on seotud tavapäraste osamaksude ja kaasrahastamisega. ** Lühiajalised kohustused, välja arvatud kohustused, mis on seotud tavapäraste osamaksude ja kaasrahastamisega. EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE Miljonites eurodes Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)-(B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Netovarad kokku (C)+(D)+(E) SALDO SEISUGA 31.12.2012 45 691 16 112 29 579 (30 396) 2 252 1 435 Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud – (2 950) 2 950 – – 2 950 Aasta majandustulem – – – (3 072) – (3 072) SALDO SEISUGA 31.12.2013 45 691 13 162 32 529 (33 468) 2 252 1 313 Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud – (3 144) 3 144 – – 3 144 Aasta majandustulem – – – (3 526) – (3 526) SALDO SEISUGA 31.12.2014 45 691 10 018 35 673 (36 994) 2 252 932

EAFi BILANSS Miljonites eurodes 31.12.2014 31.12.2013 Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF PÕHIVARA Eelmaksed 2.1 – 17 411 44 – 90 334 – Usaldusfondi osamaksud 2.2 – – – 39 – 17 411 83 – 90 334 – KÄIBEVARA Eelmaksed 2.3 5 142 1 178 77 5 259 1 021 – Nõuded 2.4 3 66 15 0 2 58 24 – Tasaarvelduskontod 2.5 216 810 – 607 290 1 323 – – Raha ja raha ekvivalendid 2.6 – – – 391 – – 759 – 224 1 018 1 193 1 076 297 1 640 1 804 – VARAD KOKKU 224 1 035 1 604 1 159 297 1 730 2 138 – PIKAAJALISED KOHUSTUSED Kreditoorne võlgnevus 2.7 – – (34) – – – (25) – – – (34) – – – (25) – LÜHIAJALISED KOHUSTUSED Kreditoorne võlgnevus 2.8 (10) (175) (1 195) (43) (28) (263) (923) – Tasaarvelduskontod 2.5 – – (1 633) – – – (1 613) – (10) (175) (2 828) (43) (28) (263) (2 536) – KOHUSTUSED KOKKU (10) (175) (2 862) (43) (28) (263) (2 561) – NETOVARA 214 860 (1 258) 1 116 270 1 467 (423) – VAHENDID JA RESERVID Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid 2.9 12 840 11 699 11 134 – 12 840 11 699 7 990 – Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital 2.10 627 1 625 – – 627 1 625 – – Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused 2.11 (3 147) 1 758 (209) 1 597 (3 083) 2 130 952 Varasematest aastatest ülekantud tulem (10 114) (13 988) (9 356) (10) (10 125) (13 658) (6 614) – Aasta majandustulem 8 (235) (2 828) (472) 10 (331) (2 751) – 214 860 (1 258) 1 116 270 1 467 (423) – NETOVARA 214 860 (1 258) 1 116 270 1 467 (423) – EAFi TULEMIARUANNE Miljonites eurodes 2014 2013 Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF PÕHITEGEVUSTULUD 3.2 9 43 79 1 64 34 25 – PÕHITEGEVUSKULUD Põhitegevuskulud 3.3 (1) (293) (2 881) (475) (53) (362) (2 612) – Halduskulud 3.4 – 0 (22) – – (0) (167) – (1) (293) (2 903) (475) (53) (362) (2 779) – PÕHITEGEVUSE ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK) 8 (249) (2 824) (474) 11 (328) (2 754) – Finantstulud 3.5 0 15 (3) 2 (0) (3) 3 – Finantskulud – – (0) – – – 0 – ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK) FINANTSEERIMISTEGEVUSEST 0 15 (4) 2 (0) (3) 3 – AASTA MAJANDUSTULEM 8 (235) (2 828) (472) 10 (331) (2 751) – EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE Miljonites eurodes Kaheksas EAF Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)-(B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused (F) Netovarad kokku (C)+(D)+(E)+(F) SALDO SEISUGA 31.12.2012 12 840 – 12 840 (10 125) 627 (2 980) 361 Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud – – – – Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi – (102) (102) Aasta majandustulem – 10 10 SALDO SEISUGA 31.12.2013 12 840 – 12 840 (10 114) 627 (3 083) 270 Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud – – – – Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi – – (64) (64) Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi – – – – Aasta majandustulem – 8 8 SALDO SEISUGA 31.12.2014 12 840 – 12 840 (10 107) 627 (3 147) 214 Miljonites eurodes Üheksas EAF Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)-(B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused (F) Netovarad kokku (C)+(D)+(E)+(F) SALDO SEISUGA 31.12.2012 11 699 – 11 699 (13 657) 1 625 2 501 2 168 Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud – – – – Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi – (371) (371) Aasta majandustulem – (331) (331) SALDO SEISUGA 31.12.2013 11 699 – 11 699 (13 988) 1 625 2 130 1 467 Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud – – – – Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi – (372) (372) Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi – – Aasta majandustulem – (235) (235) SALDO SEISUGA 31.12.2014 11 699 – 11 699 (14 223) 1 625 1 758 860 Miljonites eurodes Kümnes EAF Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)-(B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused (F) Netovarad kokku (C)+(D)+(E)+(F) SALDO SEISUGA 31.12.2012 21 152 16 112 5 040 (6 614) – 479 (1 095) Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud – (2 950) 2 950 2 950 Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi – 473 473 Aasta majandustulem – (2 751) (2 751) SALDO SEISUGA 31.12.2013 21 152 13 162 7 990 (9 365) – 952 (423) Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud – (3 144) 3 144 3 144 Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi – (936) (936) Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi – (225) (225) Kümnendast EAFist üheteistkümnendasse EAFi ülekantud varasemate aastate tulem – sularahahaldus 10 10 Aasta majandustulem – (2 828) (2 828) SALDO SEISUGA 31.12.2014 21 152 10 018 11 134 (12 183) – (209) (1 258) Miljonites eurodes Üheteistkümnes EAF Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)-(B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused (F) Netovarad kokku (C)+(D)+(E)+(F) SALDO SEISUGA 31.12.2012 – – – – – – Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud – – – – Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi – – – Aasta majandustulem – – – SALDO SEISUGA 31.12.2013 – – – – – – Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud – – – – Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi – 1 597 1 597 Kümnendast EAFist üheteistkümnendasse EAFi ülekantud varasemate aastate tulem – sularahahaldus (10) (10) Aasta majandustulem – (472) (472) SALDO SEISUGA 31.12.2014 – – – (482) 1 597 1 116

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD 1.PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED EAFi arvestuspõhimõtted langevad kokku Euroopa Liidu arvestuspõhimõtetega, mida on kirjeldatud ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande 1. lisas. Allpool on esitatud ülevaade olulisimatest põhimõtetest.

1.1.ÕIGUSLIK ALUS JA RAAMATUPIDAMISEESKIRJAD EAFi finantsmääruse artikli 46 kohaselt koostatakse EAFi raamatupidamise aastaaruanded tekkepõhise arvestuse eeskirjade kohaselt, mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS). Need raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja ja neid kohaldatakse kõigis ELi institutsioonides ja asutustes, et kehtiksid ühtsed raamatupidamisarvestuse, hindamise ja raamatupidamise aastaaruannete esitamise eeskirjad, mille eesmärk on ühtlustada finantsaruannete koostamise ja konsolideerimise menetlust finantsmääruse artikli 152 kohaselt. Kõnealuseid eeskirju kohaldatakse ka EAFi suhtes, võttes arvesse tema tegevuse eripära. 1.2.RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED Üldised kaalutlused (raamatupidamispõhimõtted), millest finantsaruannete koostamisel lähtutakse, on sätestatud ELi raamatupidamiseeskirjas nr 2 ning on samad mis IPSAS 1-s kirjeldatud põhimõtted: õiglase kajastamise, tekkepõhise arvestuse, tegevuse jätkuvuse, kajastamise järjepidevuse, andmete koondamise, tasaarvestuse ja teabe võrreldavuse põhimõte. Finantsaruannete kvalitatiivsed omadused on finantsmääruse artikli 144 kohaselt asjakohasus, usaldusväärsus, arusaadavus ja võrreldavus. 1.3.ARUANDE KOOSTAMISE ALUS Valuuta ja ümberarvestamise alused Raamatupidamise aastaaruanded on esitatud miljonites eurodes, sest euro on ELi arvestus- ja aruandlusvaluuta. Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuse eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud vahetuskursside alusel. Euro vahetuskursid Rahaühik 31.12.2014 31.12.2013 Rahaühik 31.12.2014 31.12.2013 BGN 1,9558 1,9558 LTL 3,4528 3,4528 CZK 27,7350 27,4270 PLN 4,2732 4,1543 DKK 7,4453 7,4593 RON 4,4828 4,4710 GBP 0,7789 0,8337 SEK 9,3930 8,8591 HRK 7,6580 7,6265 CHF 1,2024 1,2276 HUF 315,5400 297,0400 JPY 145,2300 144,7200 LVL - 0,7028 USD 1,2140 1,3791 1.3.1.Prognooside kasutamine IPSASe ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt on raamatupidamise aastaaruannetes tingimata esitatud summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel. Oluliste hinnangute hulka kuuluvad muu hulgas töötajahüvitiste kohustuste, eraldiste, varudest ja nõuetest tuleneva finantsriski, viitlaekumiste ja kumuleerunud kulude ning tingimuslike varade ja kohustuste summad ja immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete väärtuse languse määra summad. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest prognoosidest erineda. Muutusi prognoosides kajastatakse selles perioodis, mil need teatavaks on saanud. 1.4.BILANSS 1.4.1.Immateriaalne vara Omandatud arvutitarkvara litsentsid on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Vara amortiseeritakse lineaarselt eeldatava kasuliku kasutusea alusel. Immateriaalse vara eeldatav kasulik kasutusiga sõltub selle konkreetsest majanduslikust kasutuseast või lepingujärgsest juriidilisest kehtivusajast. Asutusesiseselt väljatöötatud immateriaalne vara kapitaliseeritakse, kui täidetud on asjaomased ELi raamatupidamiseeskirjades ettenähtud kriteeriumid. Kapitaliseeritavate kulude hulka kuuluvad kõik otseselt omistatavad kulud, mis on vajalikud vara loomiseks, tootmiseks või valmistamiseks selliselt, et see vara saaks toimida juhtkonna poolt kavandatud viisil. Teadustegevusega seotud kulusid, mittekapitaliseeritavaid arenduskulusid ja hoolduskulusid kajastatakse kuluna kulu kandmise hetkel. 1.4.2.Kinnisvara ja seadmed Kogu kinnisvara ja seadmed on näidatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Soetusmaksumus hõlmab kulusid, mis on asjaomase vara soetamise või valmistamisega otseselt seotud. Hilisemad kulud on vastavalt vajadusele kas arvatud vara bilansilise väärtuse hulka või kajastatud eraldi varana – viimast vaid juhul, kui on tõenäoline, et varaga seotud tulevane majanduslik kasu või teenusepotentsiaal läheb üksusele ja vara maksumust saab usaldusväärselt mõõta. Parandus- ja hooldustööde kulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes selle arvestusperioodi all, mil vastavad kulud kanti. Maad ja kunstiteoseid ei amortiseerita, kuna nende kasutusiga loetakse igaveseks. Ehitamisel olevat vara ei amortiseerita, kuna selline vara ei ole veel kasutamiseks valmis. Muude varade amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt nende maksumus jaotatakse jääkmaksumusteks nende eeldatava kasuliku kasutusea peale järgmiselt: Vara liik Lineaarne amortisatsiooninorm Hooned 4 % Masinad ja seadmed 10 – 25 % Mööbel 10 – 25 % Inventar ja sisseseade 10 – 33 % Sõidukid 25 % Arvutiriistvara 25 % Muu materiaalne vara 10 – 33 % Võõrandamisest saadud kasum või kahjum leitakse tulu ja müügikulude vahe võrdlemisel võõrandatava vara bilansilise väärtusega ning seda kajastatakse tulemiaruandes. Rendimaksed

Materiaalse vara rendimaksed, mille puhul üksus kannab põhimõtteliselt kõiki omandiõigusega kaasnevaid riske ja hüvesid, liigitatakse kapitalirendi makseteks. Kapitalirendi maksed kapitaliseeritakse rendi alustamisel väärtuses, mis vastab kas renditava vara õiglasele väärtusele või minimaalsete rendimaksete nüüdisväärtusele, olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Iga rendimakse jaotatakse kohustuseks ja finantskuludeks selliselt, et tasumata finantssaldo määr püsiks ühtlane. Rendikohustusi, millest on finantskulud maha arvatud, kajastatakse kohustuste all. Finantskulude hulka kuuluvaid intresse kajastatakse kuluna tulemiaruandes rendiperioodi jooksul, et saada pidev perioodiline intressimäär, mida kohaldatakse igal perioodil kohustuse tasumata saldo suhtes. Kapitalirendi alusel hoitavat vara amortiseeritakse kas vara kasuliku kasutusea või rendiperioodi jooksul, olenevalt sellest, kumb neist on lühem. Rendimaksed, mille puhul oluline osa omandiõigusega kaasnevatest riskidest ja hüvedest jääb rendileandja kanda, liigitatakse kasutusrendiks. Kasutusrendi korras tehtavad maksed kajastatakse kuluna tulemiaruandes rendiperioodi jooksul lineaarsel meetodil. 1.4.3.Muude kui finantsvarade väärtuse langus Tähtajatu kasuliku kasutuseaga varasid ei amortiseerita; selle asemel kontrollitakse igal aastal, ega nende väärtus ei ole langenud. Amortiseeritavate varade puhul kontrollitakse alati, kas nende väärtus ei ole langenud, kui sündmused või asjaolude muutumine viitavad sellele, et bilansiline väärtus ei pruugi olla kaetav. Väärtuse langusest tulenev kahjum kajastatakse summas, mille võrra vara bilansiline väärtus ületab kaetava väärtuse. Kaetav väärtus on kas vara õiglane väärtus, millest on lahutatud müügikulud, või vara tarbimisväärtus, olenevalt sellest, kumb neist on kõrgem. Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete jääkmaksumus ja kasulik kasutusiga vaadatakse läbi ja vajadusel korrigeeritakse neid vähemalt kord aastas. Kui vara bilansiline väärtus ületab hinnangulise kaetava väärtuse, hinnatakse vara bilansiline väärtus kohe alla kuni tema kaetava väärtuseni. Kui varasematel aastatel kajastatud väärtuse languse põhjused on ära langenud, siis vähendatakse vastavalt sellele väärtuse langusest tekkinud kahjumit. 1.4.4.Finantsvarad Finantsvarasid liigitatakse järgmiselt: finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande; laenud ja nõuded; tähtajani hoitavad investeeringud; müügivalmis finantsvarad. Finantsinstrumentide liigitus määratakse kindlaks nende arvele võtmisel ja see hinnatakse ümber iga bilansipäeva seisuga. (I)Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande Finantsvara liigitatakse sellesse kategooriasse, kui see soetatakse peamiselt müügi eesmärgil lühiajaliselt või kui üksus on nimetatud finantsvara sellesse kategooriasse kuuluvana määratlenud. Sellesse kategooriasse liigitatakse ka tuletisinstrumendid. Sellesse kategooriasse kuuluvad varad liigitatakse käibevaraks, kui nende oodatav realiseerimisaeg on 12 kuu jooksul bilansipäevast arvates. (II)Laenud ja nõuded Laenud ja nõuded on aktiivsel turul noteerimata finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Need tekivad, kui üksus annab raha või kaupu või osutab teenuseid otse võlgnikule, ilma et ta kavatseks nõudega kaubelda. Need kuuluvad põhivara hulka, välja arvatud juhul, kui nende lõpptähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates. (III)Tähtajani hoitavad investeeringud Tähtajani hoitavad investeeringud on kindlaksmääratud lõpptähtajaga finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad ning mida üksus kavatseb ja suudab hoida kuni lõpptähtajani, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Eelarveaasta jooksul ei olnud üksusel ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut. (IV)Müügivalmis finantsvarad Müügivalmis finantsvarad on finantsvarad, mis on määratletud sellesse kategooriasse kuuluvana või mis ei ole liigitatud ühtegi muusse kategooriasse, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Müügivalmis finantsvarad liigitatakse kas käibe- või põhivaraks olenevalt sellest, millise ajavahemiku möödudes üksus kavatseb need võõrandada. Tavaliselt on selleks ajavahemikuks bilansipäevani jäänud tähtaeg. 1.4.5.Eelmaksed Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda abisaajale sularaha ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases eelmaksete lepingus kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid ja ettemakseid kasutatakse lepingus kindlaks määratud perioodi jooksul sel eesmärgil, milleks need anti. Kui abisaaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on tal kohustus eelmakseks olev ettemakse üksusele tagastada. Eelmakse summat vähendatakse (kas täielikult või osaliselt) rahastamiskõlblike kulude (mida on kajastatud kuludena) ja tagasi makstud summade kinnitamisega. Eelarveaasta lõpus leitakse veel tasaarvestamata eelmakse summade väärtus, lahutades makstud esialgse(te)st summa(de)st tagastatud summad, kuludesse kantud rahastamiskõlblikud summad, eelarveaasta lõpu seisuga veel tasaarvestamata prognoositavad rahastamiskõlblikud summad ja väärtuse vähendamised. 1.4.6.Nõuded ja sissenõutavad summad Nõuded ja sissenõutavad summad kajastatakse esialgses summas, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev allahindlus. Väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et üksusel ei ole võimalik kõiki summasid nõuete esialgsete tingimuste kohaselt sisse nõuda. Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest väärtusest kaetava väärtuse. Allahindluse summa kajastatakse tulemiaruandes.

1.4.7.Raha ja raha ekvivalendid Raha ja raha ekvivalendid on finantsinstrumendid ning need on liigitatud müügivalmis finantsvaradena. Nende hulka kuulub kassas olev sularaha, nõudmiseni hoiused pankades ja muud lühiajalised investeeringud, mis on kuni kolmekuulise esialgse tähtaja ja suure likviidsusega. 1.4.8.Eraldised Eraldisi kajastatakse, kui üksusel on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus; ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Eraldisi ei kajastata tulevase tegevuskahjumi puhul. Eraldiste summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suured kulud on oodatavalt vajalikud olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandepäeval. Kui eraldised koosnevad suurest hulgast summadest, hinnatakse kohustuse väärtust, kaaludes kõiki võimalikke tulemusi nende esinemise tõenäosusega (keskväärtuse meetod). 1.4.9.Kreditoorne võlgnevus Märkimisväärne osa üksuse kreditoorsest võlgnevustest ei ole seotud kaupade ega teenuste ostmisega, vaid kujutab endast toetusesaajate või ELi muu rahastamise saajate esitatud tasumata kulutaotlusi. Need kirjendatakse kreditoorse võlgnevusena taotletava summa ulatuses. Pärast rahastamiskõlblike kulude kontrollimist ja kinnitamist kajastatakse kreditoorset võlgnevust kinnitatud ja rahastamiskõlblikus summas. Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivat kreditoorset võlgnevust kajastatakse arve saamisel esialgse summa ulatuses ning sellele vastavad kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui tarne või teenus on üksusele üle antud või osutatud ja ta on selle vastu võtnud. 1.4.10.Viitlaekumised ja kumuleerunud kulud ning edasilükkunud tulud ja kulud Arvestusperioodi lõpus kajastatakse kumuleerunud kulusid perioodi ülekandekohustuse prognoositud summa alusel. Ka tulu kajastatakse selles perioodis, millega see on seotud. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet veel välja saadetud, kuid üksus on teenuse osutanud või tarne üle andnud või kui eksisteerib lepinguline kohustus, kajastatakse finantsaruannetes viitlaekumine. Lisaks sellele, kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saadetud, kuid teenust ei ole veel osutatud või tarnitud kaupasid üle antud, loetakse tulu edasilükkunuks ja see kajastatakse järgnevas arvestusperioodis. 1.5.TULEMIARUANNE 1.5.1.Tulud Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu on maksud ja ümberpaigutused, kusjuures ümberpaigutaja kannab vahendeid saajale, ilma et viimane annaks vahetult vastu ligikaudu võrdses väärtuses vahendeid. Ümberpaigutused on mittekaubanduslikest tehingutest tulevikus saadav majanduslik kasu või teenusepotentsiaal (makse arvesse võtmata). Kaupade ja teenuste müügist saadud kaubanduslik tulu kajastatakse siis, kui olulised kaupade omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved ostjale üle lähevad. Teenuste osutamisega seotud tehingutest saadud tulu kajastamisel võetakse arvesse seda, millises täitmisetapis on tehing aruandekuupäeva seisuga.



1.5.2.Kulud Kaupade ostu ja teenuste osutamisega seoses kantud kaubanduslikud kulud kajastatakse siis, kui tarne on üksusele üle antud ja ta on selle vastu võtnud. Neid hinnatakse arvel esitatud algses maksumuses. Mittekaubanduslikud kulud moodustavad suurema osa üksuse kuludest. Need seonduvad abisaajatele tehtud ülekannetega ja neid võib olla kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ning oma äranägemisel makstavad toetused, osamaksud ja annetused. Ülekanne kajastatakse selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et asjaomast liiki ülekanne on lubatud õigusaktiga või on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud; abisaaja on täitnud kõik rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid, ja summa suurust saab realistlikult hinnata. Kajastamiskriteeriumidele vastava maksenõude või kulutaotluse saamisel kajastatakse see kuluna rahastamiskõlbliku summa ulatuses. 1.6.TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED 1.6.1.Tingimuslikud varad

Tingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult üksuse kontrollile. Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline. 1.6.2.Tingimuslikud kohustused Tingimuslik kohustus on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega olene täielikult üksusest; või olemasolev kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest, kuid mida ei kajastata kas seetõttu, et ei ole tõenäoline, et kohustuse täitmiseks on vajalik vähendada vahendeid majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, või on tegu harva esineva juhuga, mil kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta. 1.7.KAASRAHASTAMINE Laekunud kaasrahastamise osamaksud vastavad mittekaubanduslikest tehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumile ning neid kajastatakse muu hulgas liikmesriikide ja kolmandate riikide ees tekkinud kreditoorse võlgnevusena. EAFilt nõutakse, et ta kas kasutaks osamaksusid kolmandatele isikutele teenuste osutamiseks või maksaks need vahendid (s.o saadud osamaksud) tagasi. Kaasrahastamislepingute alusel tasumisele kuuluv, ent veel tasumata summa kujutab endast saadud kaasrahastamise osamaksusid, millest on maha arvatud projektiga seoses kantud kulud. Mõju netovaradele puudub. Projektide kaasrahastamisega seotud kulusid kajastatakse vastavalt nende tekkimisele. Neile vastav osamaksude summa kajastatakse põhitegevustuluna ja see ei mõjuta aasta majandustulemit. 2.BILANSI LISAD PÕHIVARA 2.1.EELMAKSED Miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku 31.12.2014 Kokku 31.12.2013 Eelmaksed – 17 411 44 472 424 Kokku – 17 411 44 472 424 Miljonites eurodes Kokku 31.12.2014 Otsene eelarve täitmine 72 Täitja: Komisjon 47 ELi rakendusametid 3 ELi delegatsioonid 22 Kaudne eelarve täitmine 400 Täitja: Kolmandad riigid 22 Rahvusvahelised organisatsioonid 127 EIP ja EIF 223 Avalik-õiguslikud asutused 24 Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid 4 Kokku 472 Paljudes lepingutes on ette nähtud ettemaksete tegemine enne tööde alustamist, tarnet või teenuste osutamist. Mõnel juhul on lepingute maksegraafikutes ette nähtud maksete tegemine eduaruannete põhjal. Eelmakseid makstakse üldjuhul selle riigi või territooriumi valuutas, kus projekt ellu viiakse. See, kas eelmakseid kajastatakse käibevarana või pikaajaliste eelmaksetena, oleneb nende väljamaksmise või tagastamise ajastusest. Väljamaksed on kindlaks määratud projekti aluseks olevas lepingus. Mis tahes välja- ja tagasimaksed, mille tähtaeg saabub enne 12 kuu möödumist aruandepäevast, kajastatakse lühiajaliste eelmaksetena. Kuna paljud EAFi projektidest on oma laadilt pikaajalised, peavad nendega seonduvad ettemaksed olema kasutatavad rohkem kui ühe aasta jooksul. Seega kajastatakse osa eelmakseid põhivarana, kuid kuna kaheksanda ja üheksanda EAFi tegevust lõpetatakse, on enamik eelmakseid käibevara. Pikaajaliste eelmaksete suurenemine 80 miljoni euro võrra võrreldes 31. detsembriga 2013 tuleneb peamiselt üleminekurahastu raames sõlmitud uutest lepingutest (77 miljonit eurot). 2.2.USALDUSFONDI OSAMAKSUD Selles rubriigis on kajastatud ELi Bêkou usaldusfondi makstud osamaks.



KÄIBEVARA 2.3.EELMAKSED Miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku 31.12.2014 Kokku 31.12.2013 Eelmaksed (bruto) 20 517 3 413 384 4 335 3 931 Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse) (15) (375) (2 235) (307) (2 932) (2 645) Kokku 5 142 1 178 77 1 403 1 286 Miljonites eurodes Kokku 31.12.2014 Otsene eelarve täitmine 227 Täitja: Komisjon 116 ELi rakendusametid 4 ELi delegatsioonid 106 Kaudne eelarve täitmine 1 176 Täitja: Kolmandad riigid 257 Rahvusvahelised organisatsioonid 494 EIP ja EIF 357 Avalik-õiguslikud asutused 41 Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid 24 Eraõiguslikud asutused, kes rakendavad avaliku ja erasektori partnerlust 2 Kokku 1 403 2.3.1.Eelmaksetega seoses saadud tagatised Eelmaksete tagamiseks hoitakse tagatisi, mis vabastatakse projekti raames esitatud viimase nõude tasumisel. 31. detsembri 2014. aasta seisuga moodustasid tagatised, mille EAF oli saanud seoses eelmakse summadega, nimiväärtuses kokku 259 miljonit eurot. 2.4.NÕUDED Miljonites eurodes Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku 31.12.2014 Kokku 31.12.2013 Nõuded klientidele, avaliku sektori asutustele, EFTA-le ja kolmandatele riikidele 2.4.1 3 10 7 0 21 24 Nõuded liikmesriikidele – – – 0 0 3 Viitlaekumised ja edasilükkunud kulud 2.4.2 0 56 7 (0) 63 57 Kokku 3 66 15 0 84 84 Miljonites eurodes Kokku seisuga 31.12.2014 Kokku seisuga 31.12.2013 Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad 21 22 Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded 63 62 Kokku 84 84 2.4.1.Nõuded klientidele, avaliku sektori asutustele, EFTA-le ja kolmandatele riikidele Miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku 31.12.2014 Kokku 31.12.2013 Nõuded klientidele, avaliku sektori asutustele, EFTA-le ja kolmandatele riikidele 6 34 9 0 49 38 Allahindlus (3) (23) (2) (0) (28) (14) Kokku 3 10 7 0 21 24 2.4.2.Viitlaekumised ja edasilükkunud kulud Viitlaekumised ja edasilükkunud kulud hõlmavad eelkõige eelmaksete summadelt kogunenud intresse. 2.5.TASAARVELDUSKONTOD Miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku 31.12.2014 Tasaarvelduskontod 216 810 (1 633) 607 - Kokku 216 810 (1 633) 607 -

Tõhususe huvides on kõigi EAFide ühine sularahavaru kajastatud üheteistkümnendas EAFis; sellest tulenevalt toimuvad tehingud erinevate EAFide vahel, mis tasakaalustatakse erinevate EAFide bilansside vahel tasaarvelduskontodel. Tasaarvelduskontod esitatakse ainult konkreetsete EAFide kaupa. 2.6.RAHA JA RAHA EKVIVALENDID Miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku 31.12.2014 Kokku 31.12.2013 Erikontod – liikmesriikide finantsasutused – – – 344 344 719 Arvelduskontod – kommertspangad – – – 47 47 39 Kongo Demokraatliku Vabariigi erifond* – – – 1 1 1 Kokku – – – 391 391 759 * See saldo kujutab endast Kongo Demokraatliku Vabariigi jaoks kättesaadavaid summasid vastavalt nõukogu otsusele 2003/583/EÜ. Raha ja raha ekvivalentide üldine vähenemine on peamiselt seletatav tehtud maksete määraga ja sellega, et võrreldes eelmise aruandeperioodiga täideti eelarvet suuremas ulatuses. Tuleks märkida, et STABEXi vahendeid hoiavad ka abisaavad AKV riigid. Neid vahendeid ei kajastata EAFi bilansis. STABEX on lühend, mis tähistab ELi hüvitiste kava, mille eesmärk on AKV riikide eksporditulu stabiliseerimine. Kui komisjon ja abi saav (AKV) riik on jõudnud STABEXi vahendite kasutamise suhtes kokkuleppele, sõlmitakse poolte vahel ülekandeleping. Vastavalt (läbivaadatud) Lomé 4. lepingu artiklile 211 kantakse vahendid AKV riigi nimel avatud intressi koguvale, kahte (Euroopa Komisjoni ja abisaajariigi) allkirja nõudvale kontole. Vahendid jäävad kõnealustele kahte allkirja nõudvatele kontodele seni, kuni vastastikuste kohustuste kokkuleppe alusel on põhjendatud nende ülekandmine mõnele projektile. Komisjoni eelarvevahendite käsutaja jääb konto suhtes allkirjaõiguslikuks, et tagada vahendite kavakohane väljamaksmine. Kahte allkirja nõudvatel kontodel olevad vahendid kuuluvad AKV riigile ja seetõttu neid EAFi majandusaasta aruandes varadena ei kajastata. Ülekandeid neile kontodele kirjendatakse STABEXi maksetena. Vt ka lisa 3.2.2, kus on esitatud põhjalikumad andmed. PIKAAJALISED KOHUSTUSED 2.7.KREDITOORNE VÕLGNEVUS Miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku 31.12.2014 Kokku 31.12.2013 Kaasrahastamisega seotud kreditoorne võlgnevus – – 34 – 34 25 Kokku – – 34 – 34 25 Kaasrahastamisega seotud kreditoorse võlgnevuse kogusumma suurenemist on selgitatud lisas 2.8.1.2. LÜHIAJALISED KOHUSTUSED 2.8.KREDITOORNE VÕLGNEVUS Miljonites eurodes Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku 31.12.2014 Kokku 31.12.2013 Lühiajaline kreditoorne võlgnevus 2.8.1 0 22 446 5 474 322 Kumuleerunud kulud 2.8.2 10 153 521 37 722 588 Ettemakstud fondikapitali osamaksud 2.8.3 – – 228 – 228 304 Kokku 10 175 1 195 43 1 423 1 214 2.8.1.Lühiajaline kreditoorne võlgnevus Miljonites eurodes Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku 31.12.2014 Kokku 31.12.2013 Tarnijad ja muud 2.8.1.1 0 23 379 (0) 402 244 Kaasrahastamisega seotud kreditoorne võlgnevus 2.8.1.2 – (0) 67 0 67 75 Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused 2.8.1.3 – (1) (0) 6 4 3 Kokku 0 22 446 5 474 322

Kreditoorsed võlgnevused hõlmavad EAFile toetusmeetmete raames esitatud kuluaruandeid. Need kajastatakse nõude saamisel taotletud summa ulatuses. Hankemeetmetega seoses saadud arvete ja kreeditarvete korral kehtib samasugune kord. Asjaomaseid kulutaotlusi on arvestatud järgmisse eelarveaastasse ülekandmisel. Järgmisse eelarveaastasse ülekandmise kirjete alusel kajastatakse hinnangulised rahastamiskõlblikud summad tulemiaruandes. 2.8.1.1.Tarnijad ja muud Selles rubriigis on kajastatud tarnijatele võlgnetavad summad ning avaliku sektori asutustele ja kolmandatele riikidele tasumisele kuuluvad summad. 158 miljoni euro suurune suurenemine eelmise aruandeperioodiga võrreldes tuleneb peamiselt kolmandatele riikidele tasumisele kuuluvate summade suurenemisest 160 miljoni euro võrra. 2.8.1.2.Kaasrahastamisega seotud kreditoorne võlgnevus Kaasrahastamisega seotud lühi- ja pikaajalise kreditoorse võlgnevuse summa jäi eelmise aasta tasemele. 2014. aastal saadi uusi kaasrahastamise osamaksusid Euroopa Investeerimispangalt (48 miljonit eurot), Belgialt (5 miljonit eurot), Rootsilt (3 miljonit eurot) ja teistelt riikidelt. Kaasrahastamisega seoses tasumisele kuuluvaid summasid vähendati 57 miljoni euro võrra, et võtta arvesse kaasrahastamise projektidega seonduvaid tulusid (vt lisad 3.2.3 and 3.3.2). 2.8.1.3.Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused koosnevad peamiselt mittesihtotstarbelistest laekumistest ja tagastatud summadest. 2.8.2.Kumuleerunud kulud Miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku 31.12.2014 Kokku 31.12.2013 Kumuleerunud kulud 10 153 521 37 722 588 Kokku 10 153 521 37 722 588 Aasta lõpus antakse hinnang sellele, millised on EAFi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikud kulud, mille kohta nad ei ole veel aruandeid esitanud. Järgmisse eelarveaastasse ülekandmise kirjete arvutamise järel kirjendatakse prognoositud rahastamiskõlblikud summad kumuleerunud kuludena. Eelmaksete summade prognoositav kasutamine kajastatakse prognooside kohaselt tasaarvestatavate eelmaksetena (vt lisa 2.3). 2.8.3.Ettemakstud fondikapitali osamaksud Miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku 31.12.2014 Kokku 31.12.2013 Ühendkuningriik – – 222 – 222 296 Tšehhi Vabariik – – 4 – 4 – Iirimaa – – – – – 5 Leedu – – 1 – 1 2 Kokku – – 228 – 228 304 Tegemist on liikmesriikide osamaksude ettemaksetega.

NETOVARA 2.9.SISSENÕUTUD FONDIKAPITAL - TOIMIVAD EAFid

Miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku Fondikapital 12 840 11 699 21 152 – 45 691 Sissenõudmata fondikapital – – (13 162) – (13 162) Sissenõutud fondikapital 31.12.2013 seisuga 12 840 11 699 7 990 – 32 529 Fondikapital 12 840 11 699 21 152 – 45 691 Sissenõudmata fondikapital – – (10 018) – (10 018) Sissenõutud fondikapital 31.12.2014 seisuga 12 840 11 699 11 134 – 35 673 Fondikapital kujutab endast osamaksude summat, mille liikmesriigid maksavad vastavalt igale sisekokkuleppele asjaomasesse EAFi. Sissenõudmata fondikapital kujutab endast liikmesriikidelt veel sissenõudmata algset assigneeringut. Sissenõutud fondikapital kujutab endast seda osa algsest assigneeringust, mille kohta liikmesriikidele on saadetud maksenõue ülekande tegemiseks erikontodele. Kaheksanda ja üheksanda EAFi kapital on täielikult sisse nõutud ja laekunud. Üleminekurahastu 2014. aasta tegevust rahastati varasemate EAFide vabastatud vahenditest (vt lisa 2.11 „Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused”). Kuna üheteistkümnenda EAFi loomist käsitlev sisekokkulepe ei olnud 31. detsembril 2014 veel jõustunud, ei ole üheteistkümnenda EAFi puhul fondikapitali kajastatud. Sissenõutud ja sissenõudmata fondikapital liikmesriikide kaupa Miljonites eurodes Osamaksud % Sisse nõudmata (kümnes EAF) 31.12.2013 2014. aastal sisse nõutud Sisse nõudmata (kümnes EAF) 31.12.2014 Austria 2,41 317 76 (241) Belgia 3,53 (465) 111 (354) Bulgaaria 0,14 (18) 4 (14) Küpros 0,09 (12) 3 (9) Tšehhi Vabariik 0,51 (67) 16 (51) Taani 2,00 (263) 63 (200) Eesti 0,05 (7) 2 (5) Soome 1,47 (193) 46 (147) Prantsusmaa 19,55 (2 573) 615 (1 958) Saksamaa 20,50 (2 698) 645 (2 053) Kreeka 1,47 (193) 46 (147) Ungari 0,55 (72) 17 (55) Iirimaa 0,91 (120) 29 (91) Itaalia 12,86 (1 693) 404 (1 288) Läti 0,07 (9) 2 (7) Leedu 0,12 (16) 4 (12) Luksemburg 0,27 (36) 8 (27) Malta 0,03 (4) 1 (3) Madalmaad 4,85 (638) 152 (486) Poola 1,30 (171) 41 (130) Portugal 1,15 (151) 36 (115) Rumeenia 0,37 (49) 12 (37) Slovakkia 0,21 (28) 7 (21) Sloveenia 0,18 (24) 6 (18) Hispaania 7,85 (1 033) 247 (786) Rootsi 2,74 (361) 86 (274) Ühendkuningriik 14,82 (1 951) 466 (1 485) Kokku 100,00 (13 162) 3 144 (10 018) 2.10.SULETUD EAFidest ÜLEKANTUD SISSENÕUTUD FONDIKAPITAL Miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku Suletud EAFidest ümberpaigutatud vahendid 627 1 625 – – 2 252 Saldo seisuga 31.12.2014 627 1 625 - - 2 252 Siia rubriiki kuuluvad suletud EAFidest ümberpaigutatud vahendid. 2.11.TOIMIVATE EAFide VAHELISED SISSENÕUTUD FONDIKAPITALI ÜMBERPAIGUTUSED Miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku Saldo seisuga 31.12.2012 (2 980) 2 501 479 – 0 Kümnendasse EAFi ümberpaigutatud kaheksanda ja üheksanda EAFi vabastatud summad (102) (371) 473 – 0 Saldo seisuga 31.12.2013 (3 083) 2 130 952 – 0 Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad (64) (372) 436 0 Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad (225) 225 0 Ümberpaigutus kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservist üleminekurahastusse (1 372) 1 372 0 Saldo seisuga 31.12.2014 (3 147) 1 758 (209) 1 597 0 Sellesse rubriiki kuuluvad ühest toimivast EAFist teise ümberpaigutatud vahendid. Alates Cotonou lepingu jõustumisest paigutatakse kõik toimivate varasemate EAFide kasutamata vahendid pärast vabastamist ümber kõige viimasena käivitatud EAFi. Teistest EAFidest ümberpaigutatud vahendid suurendavad saajafondi assigneeringuid ja vähendavad selle fondi omi, kust ümberpaigutus tehti. Kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud vahendeid saab kohustustega siduda vaid sisekokkuleppes sätestatud tingimustel. 3.TULEMIARUANDE LISAD 3.1.KAUBANDUSLIKEST JA MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD Miljonites eurodes Kokku 2014 Kokku 2013 Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud 87 79 Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud 59 43 Kokku 145 123 Mittekaubanduslikest tehingutest saadud 87 miljoni euro suurune tulu on eranditult põhitegevustulu, kuid kaubanduslikest tehingutest saadud 59 miljoni eurone tulu sisaldab põhitegevustulu (45 miljonit eurot) ja finantstulu (13 miljonit eurot, vt lisa 3.5).

3.2.PÕHITEGEVUSTULUD Miljonites eurodes Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku 2014 Kokku 2013 Kulude sissenõudmine 3.2.1 2 22 3 – 26 13 STABEXi vahendite sissenõudmine 3.2.2 4 – – – 4 61 Kasum vahetuskursierinevustest 3 21 19 1 45 41 Kaasrahastamisega seonduv põhitegevustulu 3.2.3 – – 57 – 57 8 Kokku 9 43 79 1 132 123 Miljonites eurodes Kokku 2014 Otsene eelarve täitmine 17 Täitja: Komisjon 0 ELi delegatsioonid 17 Kaudne eelarve täitmine 70 Täitja: Kolmandad riigid 68 Rahvusvahelised organisatsioonid 1 Põhitegevustulu kokku, v.a vahetuskursierinevustest tulenev kasum 86 3.2.1.Kulude sissenõudmine Selles rubriigis on kajastatud EAFi väljastatud sissenõudekorraldused ja järgnevatest maksetest tehtud mahaarvamised, mis on kirjendatud EAFi raamatupidamissüsteemis ja esitatud eelnevalt väljamakstud summade sissenõudmiseks kas kontrolli, lõpetatud auditi või rahastamiskõlblikkuse analüüsi alusel. Tuleb märkida, et sissenõutud eelmakseid ei ole kajastatud tuluna, vaid need on kajastatud bilansis eelmaksete all. Alusetult tehtud väljamaksete sissenõudmine 2014. aastal väljastati seoses alusetult tehtud väljamaksetega 48 miljoni euro suuruses summas sissenõudekorraldusi (2013. aastal väljastati neid 23 miljoni euro suuruses summas). Sellest 25 miljonit eurot olid seotud kulude sissenõudmisega ja seega kirjendati need põhitegevustuluna. 23 miljonit eurot moodustas makstud eelmakse summade sissenõudmine, mis krediteeriti bilansi varade poolel eelmaksete reale.



Alusetult tehtud väljamaksete sissenõudmised olid oma laadilt kokkuvõtlikult järgmised: Miljonites eurodes Tulud Eelmaksed Kokku 2014 Tulud Eelmaksed Kokku 2013 Vead 0 2 2 2 4 6 Eeskirjade eiramised 24 20 44 4 12 16 OLAFi teatatud 1 0 1 – 1 1 Kokku 25 23 48 6 17 23 3.2.2.STABEXi vahendite sissenõudmine 2014. aastal maksti EAFile AKV riikides asuvatelt kahte allkirja nõudvatelt kontodelt tagasi 4 miljonit eurot. Need vahendid kanti üle peamiselt Elevandiluurannikult (2 miljonit eurot) ja Ugandast (1 miljonit eurot). Need tulud on kajastatud kaheksanda EAFi kasumiaruandes põhitegevustulu (STABEXi vahendite sissenõudmine) all. 3.2.3.Kaasrahastamisega seonduv põhitegevustulu Kaasrahastamisega seonduv põhitegevustulu kujutab endast kasutatud osamaksusid (vt lisa 3.3.2). 3.3.PÕHITEGEVUSKULUD Miljonites eurodes Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku 2014 Kokku 2013 Põhitegevuskulud – abimeetmed 3.3.1 (0) 261 2 813 472 3 545 2 957 Kaasrahastamisega seonduvad põhitegevuskulud 3.3.2 – – 57 – 57 8 Vahetuskursierinevustest tulenev kahjum 2 18 11 3 33 60 Nõuete allahindlus (0) 14 0 0 14 1 Kokku 1 293 2 881 475 3 650 3 027 Miljonites eurodes Kokku 2014 Otsene eelarve täitmine 933 Täitja: Komisjon 114 ELi rakendusametid 2 ELi delegatsioonid 817 Usaldusfondid – Kaudne eelarve täitmine 2 670 Täitja: Kolmandad riigid 1 111 Rahvusvahelised organisatsioonid 1 148 EIP ja EIF 179 Avalik-õiguslikud asutused 144 Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid 46 Eraõiguslikud asutused, kes rakendavad avaliku ja erasektori partnerlust 41 Põhitegevuskulud kokku: abimeetmed ja kaasrahastamine 3 603

3.3.1.Põhitegevuskulud – abimeetmed Miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku 2014 Kokku 2013 Programmikohane abi (7) (3) 2 038 130 2 159 1 719 Makromajanduslik toetus – 42 – – 42 21 Valdkondlik poliitika 0 10 (1) – 10 222 Intressitoetused 3 – – – 3 (0) AKV riikide sisesed projektid – 215 507 258 979 645 Hädaabi – 2 250 84 335 270 Pagulastele ettenähtud abi (0) – – – (0) 1 Riskikapital 0 – – – 0 0 STABEX 2 – – – 2 (1) SYSMIN 0 – – – 0 0 Varasemate EAFidega seonduvad muud abiprogrammid – 2 – – 2 5 Institutsioonidele ettenähtud toetus – – 19 – 19 62 Eksporditulude kompensatsioon 1 (6) – – (5) 13 Kokku (0) 261 2 813 472 3 545 2 957 EAFil on sõltuvalt raha väljamaksmise ja haldamise viisist erinevaid põhitegevuskulusid, mis hõlmavad mitmeid abimeetmeid. 3.3.2.Kaasrahastamisega seonduvad põhitegevuskulud Sellel real on kajastatud 2014. aastal seoses kaasrahastatud projektidega kantud kulud. Kuna laekunud kaasrahastamise osamaksud täidavad mittekaubanduslikest tehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumi, on neile vastav osamaksude summa kajastatud põhitegevustuluna (vt lisa 3.2.3). 3.4.HALDUSKULUD Miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku 2014 Kokku 2013 Halduskulud – (0) 22 – 22 167 Kokku – (0) 22 – 22 167 See rubriik hõlmab toetuskulusid, s.o EAFide programmitöö ja rakendamisega seotud halduskulusid. Nende kulude hulka kuuluvad projektide ettevalmistamise, järelmeetmete, järelevalve ja hindamisega seotud kulud, samuti arvutivõrkude, tehnilise abi jm kulud. Halduskulude vähenemine on peamiselt tingitud kumuleerunud kulude arvutamise meetodi muutumisest. Kui 2013. aastal oleks kasutatud sama meetodit, oleksid halduskulud (sealhulgas kumuleerunud kulud) kokku olnud 80 miljoni euro võrra väiksemad.



3.5.FINANTSTULUD Miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku 2014 Kokku 2013 Intressitulu – Euroopa pangad 0 1 (3) 0 (1) 0 Eelmaksete intressid (0) 13 (1) 2 15 (0) - kogunenud intress (0) 12 (1) – 11 (5) - sissenõutud intress 0 1 0 2 3 5 Kokku 0 15 (3) 2 13 (0) Eelmaksetelt arvutatud intress kirjendatakse kooskõlas üleminekuperioodil kohaldatava finantsmääruse artikli 9 lõike 2 punktiga d. 2013. aasta intressitulu oli negatiivne, kuna eelneval aastal kogunenud intressid tühistati. Üheksanda EAFi 2014. aasta intressitulu oli suurem peamiselt USD/EUR vahetuskursi kõikumise tõttu. Finantstulusid käsitatakse kaubanduslikest tehingutest saadud tuludena.

4.TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED NING MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED

4.1.TINGIMUSLIKUD VARAD Miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku 31.12.2014 Kokku 31.12.2013 Täitmistagatised 3 44 54 – 101 116 Ettemaksutagatised 2 30 18 – 50 56 Kokku 5 74 72 – 150 171 4.1.1.Täitmistagatised Et tagada, et EAFi rahastamisest abi saajad täidavad EAFiga sõlmitud lepingutest tulenevaid kohustusi, nõutakse mõnikord täitmistagatisi. 4.1.2.Ettemaksutagatised Ettemaksutagatised on seotud ainult ehitustöölepingutega. Tavaliselt peetakse kinni 10 % abisaajale tehtavatest vahemaksetest tagamaks, et töövõtja täidab oma kohustusi. Need kinnipeetud summad kajastatakse tasumisele kuuluvate summadena. Hankija loal võib töövõtja selle asemel esitada ettemaksutagatise, mis asendab vahemaksest kinnipeetud summasid. Need tagatised on kajastatud tingimuslike varadena. 4.2.TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED 4.2.1.Ettevõtluse arenduskeskus AKV-ELi ministrite nõukogu otsustas 2014. aasta juunis jätkata tööd ettevõtluse arenduskeskuse (edaspidi „EAK”) tegevuse nõuetekohaseks lõpetamiseks ning tagada, et erasektori toetamise projektid, mida EAK teostab AKV riikides ja piirkondades, saaksid täielikult täidetud. Sel eesmärgil volitas AKV-ELi ministrite nõukogu AKV-ELi suursaadikute komiteed tegutsema selle nimel, et võtta vastu vajalikud otsused.

AKV-ELi suursaadikute komitee 23. oktoobri 2014. aasta otsusega nr 4/2014 volitati juhatust võtma viivitamata kõik EAKi tegevuse lõpetamise ettevalmistamiseks vajalikud meetmed. Kõnealuse otsuse artikliga 2 anti juhatusele ülesanne sõlmida leping kuraatoriga, kes valmistaks ette ja rakendaks tegevuse lõpetamise kava. Tegevuse lõpetamise kava võimaldab EAKi tegevuse nõuetekohaselt lõpetada, järgides kõigi asjaomaste kolmandate osapoolte õigusi ning tagades, et käimasolevad erasektori toetamise projektid viib lõpule kas EAK ise või mõni üksus, kellele saab nende juhtimise ülesandeks teha. Tegevuse lõpetamise kava kohaselt tuleb EAKi tegevus lõpetada 31. detsembriks 2016.

Kuraator esitas EAKi juhatusele 2015. aasta juunis strateegilise kava koos eelarve ja tööplaaniga. Strateegiline kava on kooskõlas sotsiaaldialoogi tulemustega. Komisjon esitab rahastamisotsuse ettepaneku EAKi juhatuse poolt heakskiidetud strateegilise kava eelarve alusel pärast EAFi komiteelt heakskiidu saamist. EAKi juhatuse poolt heakskiidetud strateegilise kava eelarve alusel esitab komisjon rahastamisotsuse eelnõu, mis võetakse vastu pärast EAFi komitee arvamuse saamist. Pärast rahastamisotsuse vastuvõtmist sõlmivad komisjon ja EAK toetuslepingu, mille alusel rahastatakse EAKi varade likvideerimist ja tema kohustuste täitmist. Pärast toetuslepingu sõlmimist saab kuraator hakata strateegilist kava rakendama ning võtta enda kavandatud meetmeid ja kohustusi nendest tulenevate kulude katmiseks. EAFi raamatupidamisaruande kuupäeva seisuga lähtuti strateegilises kavas ja sellega seotud eelarves prognoosist, et tegevuse lõpetamise kulud ulatuvad ligikaudu 18 miljoni euroni. Neid kulusid rahastab EAF. 4.3.MUU OLULINE TEAVE 4.3.1.Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud Allpool avaldatud summa koosneb eelarvelistest täitmata kulukohustustest, millest on lahutatud sellised seonduvad summad, mis on 2014. aasta tulemiaruandes kajastatud kuluna. Eelarvelised täitmata kulukohustused kujutavad endast võetud kulukohustusi, millele vastavad makseid ei ole veel tehtud ja/või mida ei ole veel vabastatud. Need on mitmeaastaste programmide loomulik tagajärg. Miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku 31.12.2014 Kokku 31.12.2013 Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud 12 360 4 777 143 5 291 5 243 Kokku 12 360 4 777 143 5 291 5 243 31. detsembri 2014. aasta seisuga oli eelarveliste täitmata kulukohustuste summa kokku 5 889 miljonit eurot (2013. aastal 6 025 miljonit eurot).

5.FINANTSRISKIDE JUHTIMINE Järgnev teave, mis käsitleb Euroopa Arengufondi finantsriskide juhtimist, on seotud komisjoni poolt Euroopa Arengufondi nimel EAFi vahendite rakendamiseks tehtud sularahahalduse tehingutega. 5.1.RISKIJUHTIMISE POLIITIKA JA RISKIDE MAANDAMINE EAFi sularahahalduse tehingute haldamist käsitlevad eeskirjad ja põhimõtted on sätestatud kümnenda EAFi suhtes kohaldatavas finantsmääruses, sisekokkuleppes ja üleminekuperioodil kohaldatavas finantsmääruses. Eespool nimetatud määrusest tulenevalt kohaldatakse järgmisi peamisi põhimõtteid. Liikmesriigid maksavad EAFi osamaksud erikontodele, mis on avatud iga liikmesriigi emissioonipangas või liikmesriigi määratud finantsasutuses. Osamaksude summad jäävad neile erikontodele, kuni on tarvis teha EAFi makseid. Liikmesriigid tasuvad EAFi osamaksusid eurodes, samal ajal kui väljamaksed EAFist on nomineeritud eurodes ja muudes vääringutes, sealhulgas vähem tuntud vääringutes. EAFi nimel komisjoni poolt avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne. Lisaks erikontodele on komisjon avanud finantsasutustes (nii keskpankades kui ka kommertspankades) EAFi nimel ka muid pangakontosid, mida kasutatakse maksete tegemiseks ja muude tulude saamiseks kui eelarvesse tehtavad liikmesriikide osamaksud. Sularahahalduse- ja maksetoimingud on suures osas automatiseeritud ning tuginevad tänapäevastele infosüsteemidele. Süsteemi turvalisuse ja ametiülesannete lahususe tagamiseks kohaldatakse vastavalt finantsmäärusele, komisjoni sisekontrollistandarditele ja auditeerimispõhimõtetele erimenetlusi. Sularahahalduse- ja maksetoimingute haldamine on reguleeritud kirjalike suuniste ja menetluskorraga, mis piiravad operatsiooni- ja finantsriski ning tagavad piisava kontrollitaseme. Neid kohaldatakse erinevates valdkondades tehtavate toimingute suhtes ning suunistele ja menetluskorrale vastavust kontrollitakse regulaarselt. 5.2.VALUUTARISK EAFi valuutariskid aasta lõpu seisuga – netopositsioon Miljonites eurodes 31.12.2014 31.12.2013 USD GBP DKK SEK EUR Muu Kokku USD GBP DKK SEK EUR Muu Kokku Finantsvarad Nõuded ja sissenõutavad summad 0 76 8 84 4 75 4 84 Raha ja raha ekvivalendid 6 0 386 391 0 0 759 759 Kokku 6 0 – – 462 8 475 4 0 – – 834 4 843 Finantskohustused Kreditoorne võlgnevus 0 (691) (45) (736) (1) 0 (574) (74) (648) Kokku 0 – – – (691) (45) (736) (1) 0 – – (574) (74) (648) Kokku 6 0 – – (229) (37) (261) 3 0 – – 260 (70) 195 Kõiki osamaksusid hoitakse eurodes ja muid valuutasid ostetakse alles siis, kui see on vajalik maksete tegemiseks. Seepärast ei mõjuta valuutarisk EAFi sularahahalduse tehinguid. 5.3.INTRESSIRISK EAF ei laena raha, seepärast tal intressiriski suhtes riskipositsioon puudub. Siiski teenib ta erinevatel pangakontodel hoitavatelt saldodelt intressi. Komisjon on EAFi nimel seepärast võtnud meetmeid, mis tagavad regulaarselt teenitud intressi vastavuse turuintressimääradele ja nende võimalikule kõikumisele.

Kommertspankade kontodel hoitavatelt üleöösaldodelt teenitakse intressi igapäevaselt. Selliste kontode saldodelt makstav tasu põhineb muutuvatel turuintressimääradel, mille suhtes kohaldatakse lepingulist (positiivset või negatiivset) piirmäära. Enamiku kontode puhul on intressi arvutamine seotud EONIAga (euroala pankadevahelise üleööturu keskmise aastaintressimääraga) ja seda korrigeeritakse, et võtta arvesse kõnealuse intressimäära võimalikke kõikumisi. Teatavate muude kontode puhul on intressi arvutamine seotud EKP baasintressimääraga (Euroopa Keskpanga poolt refinantseerimistehingutes kasutatava intressimääraga). Selle tulemusena puudub risk, et EAFi saldodelt laekuvad tasud võiksid olla madalamad turuintressimääradest. 5.4.KREDIIDIRISK (VASTASPOOLE RISK) Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega finantsvarad Miljonites eurodes Kokku Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega < 1 aasta 1–5 aastat > 5 aasta Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad 84 75 5 4 Kokku seisuga 31.12.2014 84 75 5 4 – Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad 84 73 9 1 – Kokku seisuga 31.12.2013 84 73 9 1 – Finantsvarad riskikategooriate kaupa: Miljonites eurodes 31.12.2014 31.12.2013 Nõuded Sularaha Kokku Nõuded Sularaha Kokku Vastaspooled, kellel on välisreiting Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga 0 318 318 3 606 609 Üle keskmise kvaliteediga 39 39 12 12 Alla keskmise kvaliteediga 7 7 123 123 Muud kui investeerimiskvaliteediga 27 27 17 17 Kokku 0 391 391 3 758 761 Vastaspooled, kellel puudub välisreiting – – 1. rühm (varasemate makseviivitusteta võlgnikud) 83 83 79 79 2. rühm (varasema makseviivitusega võlgnikud) 1 1 2 2 Kokku 84 84 81 81 Kokku 84 391 475 84 758 842 Kategooriatesse „Muud kui investeerimiskvaliteediga” ja „Alla keskmise kvaliteediga” kuuluvad vahendid on peamiselt seotud liikmesriikide EAFi osamaksud, mis kantakse kooskõlas EAFi finantsmäärus artikli 22 lõikega 3 liikmesriikide avatud erikontodele. Kõnealuse määruse kohaselt peavad osamaksude summad jääma neile erikontodele seni, kuni on tarvis teha makseid. Enamikku EAFi sularahavarudest hoitakse EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse kohaselt „erikontodel”, mille liikmesriigid on avanud oma osamaksude maksmiseks. Enamikku selliseid kontosid hoitakse liikmesriikide riigikassades või keskpankades. Nende institutsioonide vastaspoole risk on EAFi jaoks madalaim (riskipositsioon seondub liikmesriikidega). Mis puutub maksete tegemiseks kommertspankades hoitavasse EAFi sularahavarusse, siis neile kontodele täiendavate vahendite kandmisel juhindutakse täppisajastamise põhimõttest ja seda haldab komisjoni rahavoogude juhtimise sularahahaldussüsteem automaatselt. Igal kontol hoitakse minimaalsel tasemel rahavarusid, mis on proportsionaalsed kontolt päeva jooksul tehtavate maksete keskmise summaga. Selle tulemusel on neil kontodel üleöö hoitavad summad pidevalt väga väiksed, mis tagab, et EAFi riskipositsioon on piiratud. Lisaks sellele kohaldatakse kommertspankade valiku suhtes erisuuniseid, et EAFi vastaspoole riski veelgi minimeerida. Kõik kommertspangad valitakse välja hankemenetluse teel. Hankemenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody’s) või sellega samaväärne (S&P A-1 või Fitchi F1). Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse lubada ka madalamat reitingut. 5.5.LIKVIIDSUSRISK Finantskohustuste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa Miljonites eurodes < 1 aasta 1–5 aastat > 5 aasta Kokku Kreditoorne võlgnevus 702 34 736 Kokku seisuga 31.12.2014 702 34 – 736 Kreditoorne võlgnevus 623 25 648 Kokku seisuga 31.12.2013 623 25 – 648 EAFi suhtes kohaldatavad eelarvepõhimõtted tagavad, et eelarveperioodi jaoks ette nähtud sularahavarude kogusumma on alati piisav kõigi maksete tegemiseks. Liikmesriikide osamaksude kogusumma on tegelikult võrdne asjaomase eelarveperioodi maksete assigneeringute summaga. Siiski makstakse liikmesriikide osamaksud EAFi aasta jooksul tehtava kolme osamaksena, samal ajal kui väljamaksete puhul esineb teatav hooajalisus.

Selle tagamiseks, et sularahavarud oleksid alati piisavad, et katta mis tahes asjaomase kuu jooksul tehtavad maksed, vahetavad komisjoni sularahahalduse üksus ja asjaomased kulude eest vastutavad talitused korrapäraselt teavet sularahaseisu kohta, et asjaomasel perioodil tehtud maksed ei ületaks olemasolevaid sularahavarusid. Lisaks eelnevale tagavad EAFi igapäevastes sularahahalduse tehingutes kasutatavad automatiseeritud rahavoogude juhtimise töövahendid, et igal EAFi pangakontol oleks iga päev piisavalt likviidseid vahendeid. 6.SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED Seotud osapooltega tehtud tehinguid, mis nõuaksid siin rubriigis eraldi käsitlemist, ei ole tuvastatud. 7.BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED Käesoleva majandusaasta aruande edastamise kuupäeva seisuga ei olnud EAFi peaarvepidaja teadlik ega olnud talle teada antud ühestki olulisest sündmusest, mille avaldamine oleks käesoleva jao all nõutav. Majandusaasta aruanne ja selle lisad on koostatud kõige hiljutisema kättesaadava teabe alusel ja see kajastub eespool esitatud teabes. 8.AASTA MAJANDUSTULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS Aasta majandustulem arvutatakse tekkepõhise arvestuse põhimõtte, eelarve täitmise tulemus aga kassapõhise arvestuse eeskirjade kohaselt. Kuna nii eelarveaasta tulem kui ka eelarve täitmise tulemus on saadud samade raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute tulemusel, on nende õigsuse kontrollimiseks otstarbekas neid omavahel võrrelda. Kõnealune võrdlus on esitatud allpool tabelis, kus on välja toodud peamised võrreldavad summad, jaotatuna tulu- ja kuluartiklite lõikes. Miljonites eurodes 2014 2013 AASTA MAJANDUSTULEM (3 526) (3 072) Tulud Nõuded, mis ei mõjuta eelarve täitmise tulemust (10) (68) Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded (19) (6) Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded 12 10 Eelmaksete netomõju 41 71 Viitlaekumised (neto) (71) 19 Kulud Aruandeaasta maksmata kulud 165 90 Aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud (28) (53) Tühistatud maksed 65 13 Eelmaksete netomõju (562) (431) Kumuleerunud kulud (neto) 417 464 EELARVE TÄITMISE TULEMUS (3 516) (2 963) 8.1.Võrreldavad tuluartiklid Eelarveaasta eelarvetulud vastavad eelarveaasta jooksul kindlaks määratud nõuetega seoses sissenõutud tuludele ja seoses eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud nõuetega sissenõutud summadele. Eelarve täitmise tulemust mitte mõjutavaid nõudeid kajastatakse aasta majandustulemis, kui eelarve seisukohast ei saa neid lugeda tuludeks, sest sissenõutav summa paigutatakse ümber reservidesse ja seda ei saa ilma nõukogu otsuseta uuesti kulukohustustega siduda. Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded tuleb võrdlemise eesmärgil aasta majandustulemist maha arvata, sest need ei kuulu eelarve tulude hulka. Samal ajal tuleb võrdlemise eesmärgil aasta majandustulemile liita eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded. Eelmaksete netomõju vastab sissenõutud eelmaksete tasaarvestatud summale. Sellel laekumisel puudub mõju aasta majandustulemile. Viitlaekumiste netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud viitlaekumistest. Arvesse võetakse ainult netomõju, st aruandeaasta viitlaekumisi, millest on maha arvatud eelneva eelarveaasta viitlaekumiste vähenemine.

8.2.Võrreldavad kuluartiklid Aruandeaasta maksmata kulud tuleb võrdlemise eesmärgil juurde arvata, sest need sisalduvad aasta majandustulemis, aga ei kuulu eelarve kulude hulka. Seevastu aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud tuleb võrdlemise eesmärgil aasta majandustulemist maha arvata, sest need on osa aruandeaasta eelarvekuludest, ent need kas ei avalda mõju eelarveaasta tulemile või korrektsioonide korral vähendavad kulusid. Tühistatud maksest tekkivad laekumised ei mõjuta aasta majandustulemit, kuid neil on mõju eelarve täitmise tulemusele. Eelmaksete netomõju koosneb aruandeaastal makstud uute eelmaksete summadest (mis on kajastatud aruandeaasta eelarve kuluna) ja aruandeaastal või eelnevatel eelarveaastatel makstud eelmaksete tasaarvestamisest rahastamiskõlblike kulude heakskiitmise teel. Neist viimane on käsitletav kuluna tekkepõhises arvestuses, kuid mitte eelarve raamatupidamisarvestuses, kus algset eelmakset hakatakse käsitlema eelarve kuluna juba makse tegemisel. Kumuleerunud kulude netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud kumuleerunud kuludest, st EAFi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikest kuludest, mille kohta abi saajad ei olnud EAFile veel aruandeid esitanud. Arvesse võetakse ainult kumuleerunud kulude netomõju, st aruandeaasta kumuleerunud kulusid, millest on maha arvatud eelnevate eelarveaastate kumuleerunud kulude vähenemine. BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE Tuleb märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast.

MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE ELi Bêkou usaldusfondi 2014. aasta aruanne on koostatud kooskõlas Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmäärusega ja minu kui komisjoni peaarvepidaja poolt heakskiidetud raamatupidamiseeskirjadega, mida kohaldatakse kõikide institutsioonide ja ühenduse asutuste suhtes. Olen teadlik oma vastutusest ELi Bêkou usaldusfondi majandusaasta aruande koostamise ja esitamise eest kooskõlas finantsmääruse artikliga 68. Olen saanud eelarvevahendite käsutajatelt kogu teabe, mis on vajalik ELi Bêkou usaldusfondi varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava majandusaasta aruande koostamiseks. Eelarvevahendite käsutajad tõendavad selle teabe usaldusväärsust. Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha raamatupidamise aastaaruande kinnitamiseks, võin olla piisavalt kindel, et käesolev raamatupidamise aastaaruanne annab õiglase ülevaate ELi Bêkou usaldusfondi finantsseisundi, tegevuse tulemuste ja rahavoogude kõigist olulistest tahkudest. [alla kirjutanud] Manfred Kraff komisjoni peaarvepidaja 5. juuni 2015. a. TAUSTTEAVE BÊKOU USALDUSFONDI KOHTA Kooskõlas Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse (edaspidi „finantsmäärus”) artikli 187 lõikega 1 ja kümnenda arengufondi üleminekurahastu suhtes kohaldatava finantsmääruse artikliga 42 võib komisjon teiste rahastajatega sõlmitud kokkulepete alusel luua liidu välistegevuse usaldusfonde. Usaldusfonde võib luua hädaolukordades võetavate, hädaolukorra järgsete ja temaatiliste meetmete jaoks. Iga usaldusfondi eesmärgid nähakse ette tema asutamisaktiga. Esimese mitme annetajaga ELi usaldusfondi — Bêkou fondi (sango keeles „lootus”) asutasid 15. juulil 2014 Euroopa Liit (keda esindasid rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat, humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat ning Euroopa välisteenistus ) ja kolm liikmesriiki (Saksamaa, Prantsusmaa ja Madalmaad ) eesmärgiga edendada Kesk-Aafrika Vabariigi stabiliseerimist ja ülesehitamist. Usaldusfond loodi kuni 60-kuiseks tähtajaks keskpika perioodi eesmärkide täitmiseks. Liidu välistegevuse usaldusfondid koostavad ja võtavad vastu oma raamatupidamise aastaaruanded. Kuna Bêkou usaldusfond on loodud EAFi raames, konsolideeritakse selle raamatupidamise aastaaruanne EAFi raamatupidamise aastaaruandesse. Aastaaruande koostamine on tehtud ülesandeks ELi Bêkou usaldusfondi peaarvepidajale, kelleks vastavalt finantsmääruse artikli 187 lõikele 5 on komisjoni peaarvepidaja.

2014. aastal oli ELi Bêkou usaldusfondi tegevus väga väikese mahuga. Aasta jooksul laekus rahastajatelt küll pisut osamaksusid, kuid makseid ei tehtud.



BÊKOU USALDUSFONDI BILANSS Miljonites eurodes Lisa 31.12.2014 KÄIBEVARA Eelmaksed – Nõuded 1.1 45 Raha ja raha ekvivalendid – 45 VARAD KOKKU 45 PIKAAJALISED KOHUSTUSED Kreditoorne võlgnevus 1.2 (45) (45) LÜHIAJALISED KOHUSTUSED Kreditoorne võlgnevus – – KOHUSTUSED KOKKU (45) NETOVARA – VAHENDID JA RESERVID Varasematest aastatest ülekantud tulem – Aasta majandustulem – NETOVARA – BÊKOU USALDUSFONDI TULEMIARUANNE 2014. aastal ei tehtud tehinguid, millest oleks tekkinud tulusid või kulusid. BÊKOU USALDUSFONDI RAHAVOOGUDE ARUANNE Miljonites eurodes 2014 Aasta majandustulem – PÕHITEGEVUS Nõuete väärtuse langusest tingitud kahjum (kahjumi vähenemine) – Pikaajaliste eelmaksete (suurenemine)/vähenemine – Lühiajaliste eelmaksete (suurenemine)/vähenemine – Lühiajaliste nõuete (suurenemine)/vähenemine (45) Pikaajaliste kohustuste (suurenemine)/vähenemine 45 Lühiajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine) – NETORAHAVOOD – Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) – Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga – Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga – BÊKOU USALDUSFONDI NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE Miljonites eurodes Fondikapital (A) Sissenõudmata vahendid (B) Sissenõutud fondikapital (C) = (A)-(B) Kumulatiivsed reservid (D) Muud reservid (E) Netovarad kokku (C)+(D)+(E) SALDO SEISUGA 31.12.2013 – – – – – – Aasta majandustulem – – – – – – SALDO SEISUGA 31.12.2014 – – – – – –

BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD 1.BILANSI LISAD VARAD 1.1.Nõuded ELi Bêkou usaldusfondil puudub sularahahalduse funktsioon. Selle asemel kasutab ta keskset ELi usaldusfondide sularahahalduse süsteemi. Kõiki makseid töödeldakse usaldusfondide keskses sularahahalduse süsteemis ja need kirjendatakse ühiskontodel, millest antakse ülevaade selles rubriigis. Sularaha laekub Bêkou usaldusfondi pangakontole, kuid seejärel koondatakse laekumised kesksele usaldusfondide sularahahalduse pangakontole. 2014. aastal laekus Euroopa Arengufondi, Prantsusmaa ja Madalmaade osamaksudest 45 miljonit eurot. KOHUSTUSED 1.2.Kreditoorne võlgnevus Osalejate osamaksud kajastatakse Euroopa Arengufondi ja liikmesriikide ees tekkinud kreditoorse võlgnevusena, sest need täidavad mittekaubanduslikest tehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumi. Usaldusfondilt nõutakse, et ta kas kasutaks osamaksusid kolmandatele isikutele teenuste osutamiseks või maksaks need vahendid (s.o saadud osamaksud) rahastajatele tagasi. Liikmesriikide ees tekkinud pikaajalised finantskohustused tulenevad Euroopa Arengufondi 39 miljoni eurosest osamaksust, Prantsusmaa 5 miljoni eurosest osamaksust ja Madalmaade 1 miljoni eurosest osamaksust.

EAFi JA BÊKOU USALDUSFONDI KONSOLIDEERITUD FINANTSARUANDED Tuleb märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast. KONSOLIDEERITUD BILANSS Miljonites eurodes 31.12.2014 PÕHIVARA Eelmaksed 472 472 KÄIBEVARA Eelmaksed 1 403 Nõuded 129 Raha ja raha ekvivalendid 391 1 923 VARAD KOKKU 2 395 PIKAAJALISED KOHUSTUSED Kreditoorne võlgnevus (40) (40) LÜHIAJALISED KOHUSTUSED Kreditoorne võlgnevus (1 423) (1 423) KOHUSTUSED KOKKU (1 463) NETOVARA 932 VAHENDID JA RESERVID Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid 35 673 Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital 2 252 Varasematest aastatest ülekantud tulem (33 468) Aasta majandustulem (3 526) NETOVARA 932 KONSOLIDEERITUD TULEMIARUANNE Miljonites eurodes 2014 PÕHITEGEVUSTULUD 132 PÕHITEGEVUSKULUD Põhitegevuskulud (3 650) Halduskulud (22) (3 671) PÕHITEGEVUSE ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK) (3 539) Finantstulud 13 Finantskulud (0) ÜLEJÄÄK/(PUUDUJÄÄK) FINANTSEERIMISTEGEVUSEST 13 AASTA MAJANDUSTULEM (3 526) KONSOLIDEERITUD NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

Miljonites eurodes Fondikapital (A) Sissenõudmata vahendid (B) Sissenõutud fondikapital (C) = (A)-(B) Kumulatiivsed reservid (D) Muud reservid (E) Netovarad kokku (C)+(D)+(E) SALDO SEISUGA 31.12.2013 45 691 13 162 32 529 (33 468) 2 252 1 313 Kapitali suurenemine – tavapärased osamaksud – (3 144) 3 144 – – 3 144 Aasta majandustulem – – – (3 526) – (3 526) SALDO SEISUGA 31.12.2014 45 691 10 018 35 673 (36 994) 2 252 932 EAFi RAKENDAMISARUANNE 2014. AASTA RAKENDAMISARUANNE SISSEJUHATAV MÄRKUS



Varasemad EAFid Majandusaasta aruanne ei sisalda enam tabeleid kuuenda ja seitsmenda EAFi rakendamise kohta, kuna need suleti vastavalt 2006. ja 2008. aastal. Ülekantud saldode rakendamist kajastatakse siiski üheksanda EAFi raames. 2014. aasta majandusaasta aruande selguse tagamiseks on allpool esitatud tabelites kaheksanda EAFi puhul selgelt eristatud Lomé konventsioonis ettenähtud programmitöö alusel kasutatud osa ja Cotonou lepingus ettenähtud programmitöö alusel kasutatud osa, nagu seda on tehtud ka eelnenud aastatel. Üheksanda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punkti b kohaselt on varasemate EAFide vahendite saldod ja vabastatud assigneeringud paigutatud ümber üheksandasse EAFi ja selle fondi tegevusajal seoti need kulukohustustega kui üheksanda EAFi vahendid.

Kümnes EAF AKV-EÜ partnerlusleping, mille Euroopa Ühenduse liikmesriigid ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid (AKV riigid) allkirjastasid 23. juunil 2000 Cotonous, jõustus 1. aprillil 2003. Cotonou lepingut on muudetud kahel korral: 25. juunil 2005 Luxembourgis allakirjutatud lepinguga ning 22. juunil 2010 Ouagadougous allakirjutatud lepinguga. 27. novembril 2001. aastal vastu võetud Euroopa Liidu Nõukogu otsus ülemeremaade ja -territooriumide (ÜMT) assotsieerimise kohta Euroopa Liiduga (2001/822/EÜ) jõustus 2. detsembril 2001. Kõnealust otsust on muudetud 19. märtsil 2007 (otsus 2007/249/EÜ). 1. juulil 2008 jõustus Euroopa Ühenduse liikmesriikide valitsuste esindajate poolt 17. juulil 2006 vastu võetud sisekokkulepe, mis käsitleb ühenduse abi rahastamist vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule (2008–2013) läbivaadatud Cotonou lepingu alusel. Cotonou lepingu kohaselt rahastatakse AKV riikidele ja ÜMTdele teisel perioodil (2008−2013) antavat ühenduse abi kümnendast EAFist 22 682 miljoni euro suuruses summas, millest: 21 966 miljonit eurot eraldatakse AKV riikidele vastavalt läbivaadatud Cotonou lepingu lisas Ib esitatud mitmeaastasele finantsraamistikule; sellest 20 466 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon; 286 miljonit eurot eraldatakse ÜMTdele vastavalt nõukogu läbivaadatud otsuse (ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega) lisale IIAa; sellest 256 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon; 430 miljonit eurot eraldatakse komisjonile, et rahastada kümnenda EAFi programmitöö ja vahendite rakendamisega seonduvaid kulusid kooskõlas sisekokkuleppe artikliga 6. Kümnenda EAFi aegumisklausli (Kümnendat EAFi käsitleva sisekokkuleppe artikli 1 lõiked 4 ja 5) kohaselt ei olnud kulukohustuste võtmine võimalik pärast 31. detsembrit 2013. Kulukohustustega sidumata vahendid kanti tulemusreservi. - Üleminekurahastu Nõukogus kokku tulnud liikmesriigid kirjutasid Euroopa Arengufondi (edaspidi „üheteistkümnes EAF”) loomise sisekokkuleppele alla 2013. aasta juunis ja see jõustus 1. märtsil 2015. Komisjon on teinud ettepaneku kümnenda EAFI lõpulejõudmise ja üheteistkümnenda EAFi jõustumise vahelisel ajal järjepidevuse tagamiseks võtta üleminekumeetmeid, luues üleminekurahastu, millega tehakse kättesaadavaks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning ülemeremaade ja -territooriumidega tehtava koostöö vahendid ja toetuskulude vahendid. Üleminekurahastu loomise otsus võeti vastu 12. detsembril 2013 (otsus 2013/759/EL) ja see jõustus 1. jaanuaril 2014. Üleminekurahastut rahastatakse järgmistest allikatest: kaheksandast ja üheksandast EAFist kuni 31. detsembrini 2013 vabastatud vahendid; 31. detsembri 2013. aasta seisuga sidumata kümnenda EAFi vahendid; 1. jaanuari 2014. aasta seisuga vabastatud kümnenda ja varasemate EAFide vahendid. Kokku tehti üleminekurahastule 2014. aastal kättesaadavaks 1 597 miljonit eurot, millest 1 488 miljonit eurot eraldati assigneeringuna üheteistkümnendale EAFile, mille raames peetakse selle üle ka arvet, ning 109 miljonit eurot jäi üleminekurahastusse mittesihtotstarbeliste vahenditena. Üheteistkümnendale EAFile tehti 2014. aastal kasutatavaks kokku 1 616 miljonit eurot, sealhulgas intressid ja Stabexi vahendid (19 miljonit eurot) (vt tabel 2.6).

- Kulukohustustega seotud ja sidumata/mittesihtotstarbelised vahendid seisuga 31.12.2014 31. detsembri 2014. aasta seisuga oli kulukohustustega seotud vahendite summa 1 160 miljonit eurot ning sidumata ja mittesihtotstarbeliste vahendite summa 456 miljonit eurot: (miljonites eurodes) Kasutada olevad vahendid 1 616 Vähenemine (2014. aastal kulukohustustega seotud vahendid) -1 160 Kokku tulukohustustega sidumata ja mittesihtotstarbelised vahendid seisuga 31.12.2014 456 Kulukohustustega sidumata ja mittesihtotstarbelised vahendid jagunevad järgmiselt: (miljonites eurodes) AKV riikide kulukohustustega sidumata vahendid (kahepoolsed ja AKV-sisesed piirkondlikud programmid ning riiklike/piirkondlike näidisprogrammide reserv) 333 ÜMTde kulukohustustega sidumata vahendid 14 Üleminekurahastu mittesihtotstarbelised vahendid 109 Kokku kulukohustustega sidumata ja mittesihtotstarbelised vahendid seisuga 31.12.2014 456 Mittekasutatavasse tulemusreservi jäänud vahendid seisuga 31. detsember 2014 Enne üleminekurahastu jõustumist 1. jaanuaril 2014 paigutati üheksanda EAFi ja sellest varasemate EAFide vabastatud vahendid ümber kümnenda EAFi tulemusreservi. 1. jaanuari 2014. aasta seisuga kulukohustustega sidumata kümnenda EAFi vahendid (v.a Stabexi vahendid ja haldusassigneeringud) paigutati ümber üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi. 2014. aastal paigutati vastavatesse reservidesse kõik varasemate EAFide vabastatud vahendid. Kümnendat EAFi käsitleva sisekokkuleppe artikli 1 lõike 4 ja nõukogu 12. detsembri 2013. aasta otsuse (2013/759/EL) kohaselt paigutati need vahendeid assigneeringutena üleminekurahastusse.



(miljonites eurodes) Mittekasutatavasse tulemusreservi jäänud summa seisuga 31.12.2013 938 2014. aastal kasutatavaks tehtud mittekasutatava tulemusreservi summa 661 Vähenemine (üleminekurahastusse ümberpaigutatud vahendid) -1 597 Seisuga 31.12.2014 üleminekurahastusse ümberpaigutamata mittekasutatav tulemusreserv 2 - Üheteistkümnenda EAFi Stabexi reserv Stabexi kontode sulgemise järel paigutatakse kasutamata jäänud / vabastatud vahendid ümber üheteistkümnenda EAFi Stabexi A-assigneeringute reservi (kümnenda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppe artikli 1 lõige 4) ja seejärel asjaomaste riikide riiklikesse sihtprogrammidesse. 31. detsembri 2014. aasta seisuga moodustas vabastatud ja üheteistkümnendasse EAFi ümber paigutatud Stabexi vahendite summa 5 miljonit eurot.

- Kümnenda EAFi kaasrahastamine Kümnenda EAFi raames kirjutati liikmesriikidega alla kaasrahastamise summade ülekandmist käsitlevad lepingud ja võeti kasutusele kulukohustuste assigneeringuid kogusummas 198,4 miljonit eurot, samal ajal kui maksete assigneeringuid nähti ette kogu laekunud 177,1 miljoni euro suuruse summa ulatuses. Kaasrahastamise assigneeringute seis 31. detsembri 2014. aasta seisuga on näidatud järgmises tabelis: (miljonites eurodes) Kulukohustuste assigneeringud Maksete assigneeringud Kaasrahastamine – A-assigneeringud 181,4 160,5 Kaasrahastamine – AKV riikide sisesed projektid 12,1 12,1 Kaasrahastamine − halduskulud 4,9 4,5 198,4 177,1 Järgmistes tabelites, mis käsitlevad otsuseid, lepinguid ja väljamakseid, on tegu netosummadega.

Lisas on esitatud tabelid, mis kirjeldavad olukorda vahendite lõikes.

EUROOPA INVESTEERIMISPANGA HALLATAVATE VAHENDITE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED JA SELGITAVAD MÄRKUSED EUROOPA INVESTEERIMISPANK CA/481/15 12. märts 2015 Dokument 15/082 DIREKTORITE NÕUKOGU Investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne seisuga 31. detsember 2014 Finantsseisundi aruanne Kasumi- ja muu koondkasumi aruanne Omakapitali muutuste aruanne Rahavoogude aruanne Raamatupidamise aastaaruande lisad Sõltumatu audiitori aruanne ORG.: E FINANTSSEISUNDI ARUANNE Lisad 31.12.2014 31.12.2013 VARAD Raha ja raha ekvivalendid 5 545 399 599 515 Tuletisinstrumendid 6 448 1 024 Laenud ja nõuded 7 1 331 918 1 222 199 Müügivalmis finantsvarad 8 403 085 331 699 Nõuded rahastajate vastu 9/15 42 590 - Tähtajani hoitavad finantsvarad 10 99 988 102 562 Muud varad 11 5 522 148 Varad kokku 2 428 950 2 257 147 KOHUSTUSED JA RAHASTU OMAKAPITAL KOHUSTUSED Tuletisinstrumendid 6 14 632 3 545 Edasilükkunud tulud 12 31 310 35 083 Võlad kolmandatele isikutele 13 68 824 331 235 Muud kohustused 14 2 591 2 572 Kohustused kokku 117 357 372 435 RAHASTU OMAKAPITAL Liikmesriikidelt sissenõutud osamaksud 15 2 057 000 1 661 309 Õiglase väärtuse reserv 156 122 78 191 Jaotamata kasum 98 471 145 212 Rahastu omakapital kokku 2 311 593 1 884 712 Kohustused ja rahastu omakapital kokku 2 428 950 2 257 147 KASUMI- JA MUU KOONDKASUMI ARUANNE

Lisad Alates 1.1.2014 Alates 1.1.2013 kuni 31.12.2014 kuni 31.12.2013 Intressid ja samalaadsed tulud 17 77 240 69 593 Intressid ja samalaadsed kulud 17 -1 522 -1 175 Intressid ja samalaadsed tulud (neto) 75 718 68 418 Tulud teenus- ja vahendustasudest 18 1 163 2 728 Kulud teenus- ja vahendustasudest 18 -37 -43 Tulud teenus- ja vahendustasudest (neto) 1 126 2 685 Tuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine -11 663 4 399 Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud netokasum 19 8 109 5 294 Valuutakursside muutustest tulenev netokahjum -222 -6 925 Netotulu finantstehingutest -3 776 2 768 Muutused laenude ja nõuete väärtuse languses, pärast suurenemiste mahaarvamist 7 -75 756 -27 334 Müügivalmis finantsvarade väärtuse langus 8 -6 262 -8 176 Muud tulud 21 337 - Üldhalduskulud 20 -38 128 -37 851 Majandusaasta (kahjum)/kasum -46 741 510 Muu koondkasum Kirjed, mis on ümber liigitatud või mida võib ümber liigitada kasumisse või kahjumisse Müügivalmis finantsvarad - õiglase väärtuse reserv 8 1. Müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse netomuutus 87 230 12 350 2. Koondkasumiaruandesse üle kantud netosumma -9 299 -2 593 Müügivalmis finantsvarad kokku 77 931 9 757 Muu koondkasum kokku 77 931 9 757 Majandusaasta koondkasum kokku 31 190 10 267 OMAKAPITALI MUUTUSTE ARUANNE Sissenõutud osamaksud Õiglase väärtuse reserv Jaotamata kasum Kokku Seisuga 1. jaanuar 2014. a. Lisad 1 661 309 78 191 145 212 1 884 712 Majandusaasta jooksul sissenõutud liikmesriikide osamaksud 15 105 691 - - 105 691 Kasutamata intressitoetused ja tehniline abi 15 290 000 - - 290 000 Majandusaasta kahjum 2014. aastal - - -46 741 -46 741 Majandusaasta muu koondkasum kokku - 77 931 - 77 931 Rahastu omakapitali muutused 395 691 77 931 -46 741 426 881 Seisuga 31. detsember 2014. a. 2 057 000 156 122 98 471 2 311 593 Sissenõutud osamaksud Õiglase väärtuse reserv Jaotamata kasum Kokku Seisuga 1. jaanuar 2013. a. 1 561 309 68 434 144 702 1 774 445 Majandusaasta jooksul sissenõutud liikmesriikide osamaksud 15 100 000 - - 100 000 Majandusaasta kasum 2013. aastal - - 510 510 Majandusaasta muu koondkasum kokku - 9 757 - 9 757 Rahastu omakapitali muutused 100 000 9 757 510 110 267 Seisuga 31. detsember 2013 1 661 309 78 191 145 212 1 884 712 RAHAVOOGUDE ARUANNE Lisad Alates 1.1.2014 kuni 31.12.2014 Alates 1.1.2013 kuni 31.12.2013 PÕHITEGEVUS Majandusaasta (kahjum)/kasum -46 741 510 Korrigeerimised: Müügivalmis finantsvarade väärtuse langus 8 6 262 8 176 Muud tulud 21 -337 - Laenude ja nõuete väärtuse langusest tuleneva kahjumi netomuutus 7 75 756 27 334 Laenude ja nõuetega seotud kapitaliseeritud intress 7 -11 915 -10 363 Laenudelt ja nõuetelt kogunenud intressitulu ja amortiseeritud väärtuse muutus 895 -249 Tähtajani hoitavatelt finantsvaradelt kogunenud intressitulu ja amortiseeritud väärtuse muutus 10 12 733 Edasilükkunud tulude muutus -3 773 -2 725 Vahetuskursi muutuste mõju laenudele 7 -92 707 30 402 Vahetuskursi muutuste mõju müügivalmis finantsvaradele -449 -1 154 Vahetuskursi muutuste mõju hoitavale rahale -9 362 -378 (Kahjum)/kasum põhitegevusest enne põhitegevusega seotud varades ja kohustustes toimunud muutuste arvestamist -82 359 52 286 Laenude väljamaksed 7 -248 326 -242 203 Laenude tagastamine 7 166 578 119 160 Rahalt ja raha ekvivalentidelt kogunenud intressitulu muutus 5 7 -1 Tuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine 11 663 -4 399 Tähtaja lõpuni hoitavate finantsvarade suurenemine 10 -1 610 057 -680 635 Tähtaja lõpuni hoitavad finantsvarad, mille tähtaeg möödub 10 1 612 619 676 369 Müügivalmis finantsvarade suurenemine 8 -42 646 -34 700 Müügivalmis finantsvarade tagasimaksmine/müük 8 43 378 38 737 Muude varade (vähenemine)/suurenemine -5 374 76 Muude kohustuste suurenemine 19 1 419 Euroopa Investeerimispangale tasutavate summade vähenemine -175 -6 539 Põhitegevuses kasutatud rahavood (neto) -154 673 -80 430 FINANTSEERIMISTEGEVUS Liikmesriikidelt saadud osamaksud 15 105 691 187 310 Seoses intressitoetuste ja tehnilise abiga liikmesriikidelt saadud summad 7 410 50 000 Seoses intressitoetuste ja tehnilise abiga liikmesriikide eest makstud summad -21 899 -24 312 Rahavood finantseerimistegevusest (neto) 91 202 212 998 Raha ja raha ekvivalentide netosumma (vähenemine)/suurenemine -63 471 132 568 Rahavoogude koondaruanne: Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga 599 507 466 561 Netorahavood: Põhitegevusest -154 673 -80 430 Finantseerimistegevusest 91 202 212 998 Vahetuskursi muutuste mõju rahale ja raha ekvivalentidele 9 362 378 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga 545 398 599 507 Raha ja raha ekvivalendid jagunevad: Kassas olev sularaha 5 9 642 194 107 Tähtajalised hoiused (kogunenud intressideta) 415 756 405 400 Kommertsväärtpaberid 5 120 000 - 545 398 599 507 Raamatupidamise aastaaruande lisad 31. detsembri 2014. aasta seisuga 1 Üldine teave Investeerimisrahastu (edaspidi „rahastu”) on loodud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide (edaspidi „AKV riigid”) rühma ja Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide vahelist koostööd ja arenguabi käsitleva Cotonou lepingu (edaspidi „leping”) raames, mis sõlmiti 23. juunil 2000 ning vaadati läbi 25. juunil 2005 ja 23. juunil 2010. Rahastu ei ole juriidiline isik. Euroopa Investeerimispank (edaspidi „EIP” ja „pank”) haldab liikmesriikide („rahastajad”) nimel osamaksusid vastavalt lepingu tingimustele ja korraldab rahastu tegevust. Lepingu kohane rahastamine toimub ELi liikmesriikide eelarvetest. Rahastu rahastamiseks ja intressitoetuste maksmiseks vajaliku toetuse summad saadakse ELi liikmesriikide osamaksudest mitmeaastase finantsraamistiku raames (esimene finantsprotokoll aastateks 2000–2007 (edaspidi „üheksas EAF”), teine finantsprotokoll aastateks 2008–2013 (edaspidi „kümnes EAF” ja „üleminekurahastu”), mis hõlmab ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2014 kuni kuupäevani, mil jõustub kolmas finantsprotokoll aastateks 2014–2020 (edaspidi „üheteistkümnes EAF”)). EIP-le on tehtud ülesandeks järgneva haldamine:

-rahastu, s.o riske kandev uuenev fond, mille eesmärk on erasektori investeeringute edendamine AKV riikides ning mille maht on 3 185,5 miljonit eurot, millest 48,5 miljonit eurot on eraldatud ülemeremaadele ja -territooriumidele (ÜMTd); -intressitoetuste rahastamiseks ettenähtud toetused AKV riikidele summas kuni 586,85 miljonit eurot ja ÜMTdele kuni 3,5 miljonit eurot. Neid toetusi saab kuni 15 % ulatuses kasutada projektidega seonduva tehnilise abi rahastamiseks; -üleminekurahastu, millest antakse intressitoetuste rahastamiseks ja projektidele tehnilise abi andmiseks ettenähtud toetusi ja mis hõlmab eelmiste EAFide kulukohustustega sidumata ja vabastatud vahendite saldosid. Käesolev raamatupidamise aastaaruanne hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2014. EIP halduskomitee ettepanekul kiitis EIP direktorite nõukogu 12. märtsil 2015 raamatupidamise aastaaruande heaks ja andis loa esitada see EIP juhatajate nõukogule, et viimane saaks selle 28. aprillil 2015 heaks kiita. 2 Peamised arvestuspõhimõtted Koostamise alus − nõuetele vastavuse kinnitus Rahastu raamatupidamise aastaaruanded on koostatud kooskõlas Euroopa Liidu vastuvõetud rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega (IFRS). 2.2Eelmise aasta andmete ümberliigitamine Kui seni esitati siduvate kohustustega seotud teenustasud teenus- ja vahendustasudest saadud tulude all, siis nüüd on need näidatud intresside ja samalaadsete tulude koosseisus. 2013. aasta andmeid mõjutab see muudatus 1 323 000 euro võrra. 2.3Olulised raamatupidamisalased otsused ja hinnangud

Raamatupidamise aastaaruannete koostamisel tuleb anda raamatupidamislikke hinnanguid. Samal ajal peab EIP juhtkond rahastu raamatupidamispõhimõtete kohaldamisel lähtuma oma äranägemisest. Avalikustada tuleb valdkonnad, milles tehtavate otsuste puhul kasutatakse oma äranägemist laiemas ulatuses või mis on keerukamad, ning valdkonnad, millega seotud eeldustel ja hinnangutel on raamatupidamise aastaaruandele oluline mõju. Otsuseid ja hinnanguid on kõige enam kasutatud järgnevates valdkondades: Finantsinstrumentide õiglase väärtuse mõõtmine Aktiivsetel turgudel kaubeldavate finantsvarade ja -kohustuste õiglane väärtus põhineb noteeritud turuhinnal ja maaklerite hinnanoteeringutel. Kui õiglast väärtust ei ole võimalik leida aktiivsete turgude alusel, määratakse see kindlaks, kasutades mitmesuguseid hindamismeetodeid, sh matemaatilisi mudeleid. Mudelites kasutatavad väärtused võetakse võimaluse korral jälgitavatelt turgudelt; kui see aga ei ole teostatav, tuleb õiglase väärtuse kindlaksmääramisel teatavas ulatuses kasutada oma äranägemisel tehtavaid otsuseid. Hinnangud liigitatakse vastavalt nende tasemele õiglase väärtuse hierarhias, mis sõltub hindamismeetodis kasutatud sisenditest. Hindamismeetodid on avaldatud ja neid on kirjeldatud lisades 2.5.3 ja 4. Hindamismeetodid võivad hõlmata võrdlust jälgitava turuhinnaga samalaadsete instrumentidega, netonüüdispuhasväärtuse mudelit, diskonteeritud rahavoogude mudelit, Black-Scholesi mudelit, polünoomilise optsioonihinna mudelit ja muid hindamismudeleid. Hindamismeetodites kasutatavate eelduste ja sisendite hulka kuuluvad riskivabad intressimäärad ja võrdlusintressimäärad, diskontomäära arvutamiseks kasutatavad krediidiriski marginaalid, võlakirja- ja aktsiahinnad, valuutavahetuskursid, aktsiahinnad, aktsiaindeksid ning prognoositav hinnavolatiilsus ja korrelatsioon. Hindamismeetodite eesmärk on leida õiglane väärtus ehk hind, mille eest toimuks mõõtmiskuupäeval turuosaliste vahel tavapärane tehing vara müügiks või kohustuse üleandmiseks. Rahastus kasutatakse levinumate ja lihtsamate finantsinstrumentide õiglase väärtuse määramiseks üldtunnustatud hindamismudeleid. See kehtib näiteks intressimäära ja valuuta vahetuslepingute kohta, mille puhul kasutatakse ainult jälgitavaid turuandmeid ning juhtimishinnanguid ja prognoose ei ole eriti vaja. Jälgitavaid hindu ja mudelite sisendeid võib tavaliselt saada noteeritud võla- ja kapitaliväärtpaberite, börsil kaubeldavate tuletisinstrumentide ja lihtsate börsiväliste tuletisinstrumentide (näiteks intressimäära vahetuslepingud) turult. Jälgitavate turuhindade ja mudelite sisendite kättesaadavus vähendab vajadust juhtkonna hinnangute ja prognooside järele ning õiglase väärtuse määramisega seotud ebakindlust. Jälgitavate turuhindade ja sisendite kättesaadavus on eri toodete ja turgude puhul erinev ning see võib muutuda konkreetsete sündmuste mõjul ja vastavalt finantsturgudel valitsevate tingimuste muutumisele. Keerukamate instrumentide puhul kasutab rahastu enda väljatöötatud meetodeid, mis põhinevad tunnustatud hindamismudelitel. Mõned või kõik nende mudelite sisendid ei ole turul jälgitavad, vaid tuletatakse turuhindadest ja -määradest või oletustel põhinevatest hinnangutest. Oluliste mittejälgitavate sisenditega instrumentide hulka kuuluvad näiteks teatavad laenud ja tagatised, millel puudub aktiivne turg. Kui õiglane väärtus määratakse kindlaks hindamismudelitega, kus kasutatakse olulisi mittejälgitavaid sisendeid, on suurem roll juhtkonna hinnangutel ja prognoosidel. Juhtkonna hinnanguid ja prognoose on tavaliselt vaja selleks, et valida välja sobiv hindamismudel, prognoosida hinnatava instrumendi poolt tulevikus tekitatava rahavoo suurust, määrata kindlaks vastaspoole maksejõuetuse tõenäosus ja ettemakserisk ning valida sobivad diskontomäärad. Rahastu on välja töötanud õiglase väärtuse mõõtmise kontrolliraamistiku. Raamistik hõlmab EIP investeerimispanganduse riskijuhtimise ja turuteabe haldamisega seotud ülesandeid. Neid ülesandeid täidetakse sõltumatult front office'i juhtimisest ja nende eesmärk on kontrollida olulist õiglase väärtuse mõõtmist. Konkreetsed kontrollimeetmed on järgmised: -jälgitavate hindade kontroll; -kasutuselolevate mudelite muudatuste ja uute hindamismudelite analüüs ja kinnitamine;

-mudelite täpsustamine ja järeltestimine jälgitavate turutehingute alusel; -väärtuse suuremate muutuste analüüs ja uurimine; -oluliste mittejälgitavate sisendite analüüs ja hinnangute täpsustamine. Kui õiglase väärtuse mõõtmiseks kasutatakse kolmandatelt isikutelt saadud teavet, näiteks maaklerinoteeringuid ja hinnateabe vahendajate hinnateavet, kontrollib rahastu, kas need hinnangud lähtuvad IFRSi nõuetest. Selle raames: -määratakse kindlaks, kas maakleri