Ühisalgatust täiendavad veel kaks dokumenti, mis käsitlevad konkreetsemalt peamisi standardimise põhivaldkondi, millel on valdkonnaülene mõju majanduslikule arengule: Euroopa komisjoni teatis „IKT standardimise prioriteedid digitaalsel ühtsel turul“, vastu võetud 2016. aasta aprillis osana digitaalse ühtse turu tehnoloogiate ja avalike teenuste ajakohastamispaketist (aprilli teatis IKT-standardite kohta), ja konkreetne dokument teenusestandardite kohta, mis on käesoleva paketi osa.

Vastusena nendele ettepanekutele ja selleks, et tugevdada partnerlust Euroopa institutsioonide ja Euroopa standardijate vahel, teatas komisjon oma ühtse turu strateegias kavatsusest käivitada standardimise ühisalgatus, koondades avaliku ja erasektori asutused ja organisatsioonid koostöö eesmärgil dialoogiprotsessi. Ühine eesmärk on edendada üleilmse mõjuga Euroopa standardikeskust, nii et standardid oleks välja töötatud õigeaegselt, avatud, läbipaistval ja kaasaval viisil, toetada ja edendada innovatsiooni kõigi jaoks ning suurendada Euroopa ettevõtjate konkurentsivõimet üha globaalsemates väärtusahelates.

Euroopa standardimist käsitlevas määruses nr 1025/2012 (edaspidi „määrus“) on sätestatud õigusraamistik pikaajaliseks partnerluseks ELi, liikmesriikide, standardiorganisatsioonide ja -asutuste, sotsiaalsete ja ühiskondlike sidusrühmade, sh need, mis esindavad puuetega inimesi, ja standardite kasutajate vahel.

Kuid standardimiskeskkond muutub. Uued tehnoloogiad ja digilahenduste järk-järguline integreerimine üleilmsetesse tööstuslikesse väärtusahelatesse ning kiiresti arenev rahvusvaheline keskkond survestavad Euroopa standardimissüsteemi, mida saab siiski kasutada selleks, et edendada veelgi töökohtade loomist ja majanduskasvu ELis. On vaja uut impulssi, et täita efektiivselt tööstuse, tarbijate ja muude sidusrühmade vajadused standardite järele. Sellele uuele impulsile tuginemine tagab selle, et Euroopa jääb üleilmseks standardimiskeskuseks. Vastasel juhul töötatakse standardid välja kusagil mujal ja Euroopa kaotab võimalused saada kasu esmategutseja eelistest.

Euroopa standardimissüsteem on siiani edukalt koostanud väga kvaliteetseid ja tõhusaid standardeid, viies Euroopa üleilmsele tasandile. Tööstus toetab Euroopa standardite arendamist ja nende korrapärast ja kiiret läbivaatamist, võtmaks arvesse tipptasemel tehnoloogiat. Pealegi on Euroopa ja rahvusvahelise standardimise koostoime pidev: vahel pakutakse Euroopa standardeid rahvusvahelistele standardiorganisatsioonidele, mõnikord võetakse rahvusvahelised standardid üle Euroopas. Taoline dialoog on tähtis, sest nii on ettevõtjatel, eelkõige VKEdel, lihtsam alustada üleilmset äritegevust.

Standard on vabatahtlik tehniline dokument, mis lihtsustab majandustegevuses osalejate koostalitlust väärtusahelas. Näiteks lihtsustavad paberisuurusele kehtestatud standardid (A3, A4, A5 jne) tarbijate, paberi- ja ümbrikutootjate, trükikodade ja paljundusmasinate tootjate vahelist suhtlust. Standard kindlustab nähtavuse ja tehnilise kindluse, mis on majandustegevuses osalejate investeeringute eeltingimus.

Ühtne standardimispoliitika, mis toetaks paljusid majandussektoreid ja sidusrühmi, on Euroopa juhtpositsiooni säilitamiseks ülitähtis. Õigeaegsed ja kvaliteetsed standardid, mis on loodud kõiki asjaosalisi kaasaval viisil ja võimaldavad innovatiivsetel ettevõtetel laieneda ühtsel turul ja üleilmselt, on ühtviisi kasulikud nii reguleerimisasutustele, tööstusele kui ka tarbijatele.

Seistes silmitsi taoliste väljakutsetega, on vaja läbipaistvat, kaasavat ja paindlikku Euroopa standardimissüsteemi, et toota tehnika taseme kohaseid standardeid, mis toetavad turu vajadusi ja avaliku sektori poliitikat ja pakuvad majandustegevuses osalejatele prognoositavat ja stabiilset investeerimisraamistikku.

„Euroopa ühtlustatud standardid“ on konkreetset tüüpi Euroopa standardid, mille on töötanud välja Euroopa standardiorganisatsioonid vastuseks komisjoni standardimistaotlustele („mandaadid“) seoses liidu ühtlustatud õigusaktide kohaldamisega. Pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist saavad need ELi ettevõtjad, kes otsustavad ühtlustatud standardeid järgida, kasu asjaomastes Euroopa õigusaktides sätestatud nõuetele „vastavuse eeldusest“. Nad võivad turustada oma tooteid või teenuseid ilma lisatakistuseta kogu ühtse turu ulatuses, kuhu kuulub üle poole miljardi potentsiaalse tarbija. Praegu on 4 000 Euroopa ühtlustatud standardit, mille on välja töötanud CEN-Cenelec, ja peaaegu 500 ETSI-lt.

Euroopa standardid on vabatahtlikud, turukesksed ja need on vastu võtnud Euroopa standardiorganisatsioonid: need asendavad vastuolusid tekitavaid riiklikke standardeid kõigis 28 liikmesriigis. See muudab ettevõtjate, eriti VKEde elu lihtsamaks. Euroopa standardite tähtis omadus on ka see, et neid ajakohastatakse korrapäraselt, selleks et inkorporeerida tipptasemel teadmisi ja tehnoloogiat. Praegu on ligikaudu 20 000 Euroopa standardit toodetele ja teenustele, mille on välja töötanud CEN-Cenelec, ja 35 000 standardimisdokumenti ETSI-lt.

Euroopa standardimissüsteem on loodud tänu pikaajalisele ja edukale avaliku ja erasektori partnerlusele, milles osalevad Euroopa ja riikide standardiorganisatsioonid, kes töötavad välja standardeid, komisjon, kes kasutab Euroopa standardimissüsteemi toetamaks liidu õigusaktide ja poliitika rakendamist, ning tööstus, VKEd, keskkonnaorganisatsioonid ja kodanike rühmitused. See süsteem toetub erasektorile ja hõlmab toodete ja teenuste standardimist erinevates sektorites. Standardite väljatöötamise protsess ise põhineb Maailma Kaubandusorganisatsiooni põhimõtetel ja VKEde ning ühiskondlike sidusrühmade kaasatusel. Olles konsensusepõhine,võimaldab turuleviimise eeldus innovatiivsetel toodetel turule siseneda väiksemate tootmiskuludega.

Standardid toetavad ka üleilmseid väärtusahelaid, sest need võivad avada ettevõtjatele uusi turge väljaspool ELi: Euroopa ja riiklikud standardiorganisatsioonid teevad koostööd rahvusvaheliste standardiorganisatsioonidega, nagu ISO ja IEC, et töötada välja kogu maailmas kasutatavaid rahvusvahelisi standardeid.

Standardid on Euroopas väga olulised töökohtade loomisel ja majanduskasvu edendamisel. Konkurentsivõime jaoks on kasulik korralikult toimiv standardimiskeskkond. Mitmed riiklikud uuringud näitavad, et standardid mõjutavad positiivselt majanduskasvu ja konkurentsivõimet. Näiteks on Prantsusmaal, Saksamaal ja Ühendkuningriigis tehtud uuringud kinnitanud, et standardimine suurendab riigi SKPd. Prantsusmaal oli standardite mõju majanduskasvule hinnanguliselt 0,8 %, Ühendkuningriigis 0,3 % ja Saksamaal 0,9 % SKPst. Saksamaa standardiorganisatsioon DIN hindas, et rahas väljendatuna saadakse tänu standarditele ainuüksi Saksamaal tulu kuni 17 miljardit eurot aastas. Teine hiljuti Ühendkuningriigis tehtud uuring kinnitab, et standardite kasutamine toob kasu riigi majandusele: standardite panus 40 miljardi euro suurusesse SKP kasvu oli 2013. aastal ligikaudu 11 miljardit eurot (2014. aasta hindade juures) ja Ühendkuningriigi eksporti ligikaudu 8,5 miljardit eurot. Sama uuring näitab, et standardid aitavad parandada kvaliteeti – 70 % vastanutest ütles, et standardid on parandanud toodete ja teenuste kvaliteeti.

Varem käsitati standardeid mõnikord innovatsiooni aeglustajatena. Tegelikult toetavad standardid innovatsiooni: need võimaldavad innovaatilistel toodetel ja teenustel varakult turule jõuda, eelkõige siis, kui need on seotud tulemuskriteeriumidega ja kui nendega ei nähta ette konkreetsete toodete või protseduuride kasutamist; need võimaldavad tehnoloogiasiiret ja lihtsustavad teadustegevust. Tavaliselt tagavad standardid ka eri seadmete ja teenuste vahelise koostalitlusvõime, võimaldades täiendavat innovatsiooni. Standardimine võimaldab eri isikutel, ettevõtjatel ja asutustel kooskõlastada konkreetset tehnoloogiat või metoodikat. Kui standardid on välja töötatud, tavaliselt Euroopa standardiorganisatsioonide poolt, pakuvad need väärtuslikku sisendit edasiseks innovatsiooniks, mille tulemuseks on uute toodete ja teenuste loomine. Määrusel põhinevad kaasavad innovatsiooniprotsessid tagavad, et standardid toimivad nii standardite väljatöötajate kui ka standardite kasutajate jaoks, aidates muuta standardid vahendiks, mis avab turge ja toetab innovatsiooni.

Arutelud kõigi partnerite vahel toimusid ainulaadsel kujul, tuginedes avatud, innovatiivsele, konsensusel põhinevale ja koostööle suunatud koostamisprotsessile. Seda iseloomustas kõikide eespool mainitud sidusrühmade proaktiivne kaasamine. Selle protsessi tulemuseks on kõigi partnerite ühine tulevikuvisioon ja ka ühine protsess, mille käigus keskendutakse koos mitmesugustele algatustele, et ajakohastada, prioriseerida, kiirendada ja muuta sujuvamaks standardite loomist 2019. aasta lõpuks.

Osalised kirjutavad alla ja viivad ühiselt ellu standardimise ühisalgatuses väljendatud tulevikuvisiooni vabatahtlikkuse alusel, ilma et see piiraks kehtivaid õigusakte, eelkõige määrust nr 1025/2012. Iga partner annab oma panuse protsessi enda asjatundlikkusest ja huvidest lähtuvalt.

Standardimise ühisalgatus põhineb standardimise väärtusahelal (vt joonis 1) ja viiakse ellu 15 meetme abil kolmes valdkonnas (vt I lisa):

I.Euroopa standardimissüsteemi alane teadlikkus, koolitamine ning selle mõistmine;

II.koordineerimine, koostöö, läbipaistvus ja kaasamine ning

III.konkurentsivõime ja rahvusvaheline mõõde.

Nende meetmete eesmärk on parandada Euroopa standardimissüsteemi toimimist kooskõlas selle aluspõhimõtetega, nagu konsensus ja standardite järgimise vabatahtlikkus.

Standardimise ühisalgatuse peamised oodatavad saavutused

2013. aastal oli Euroopa standardi väljatöötamise aeg keskeltläbi 36 kuud (2009. aastal 60 kuud). Standardite väljatöötamise kiirus peab olema kooskõlas standardi kaasavuse ja kvaliteediga. Standardimisringkonna eri osades tehakse huvitavaid katseid, et parandada kvaliteetsete standardite õigeaegset väljatöötamist. Need katsed hõlmavad uusi standardite loomise viise eesmärgiga vähendada 2020. aastaks standardi loomiseks vajalikku aega poole võrra. Standardimise ühisalgatuse raames organisatsioonide vahel parimate tavade vahetamine ja tihedam koostöö käivitavad vajalikud standardite väljatöötamise protsessid.

Võttes arvesse kiiresti arenevat tehnoloogiat, tuleb standardite õigeaegse väljatöötamise käigus varakult, juba teadus- ja arendustegevuse etapis, hinnata standardi asjakohasust. Standardimise ühisalgatuse partnerid teevad ettepaneku kiirendada standardite väljatöötamist uute koostööl põhinevate standardite loomise viiside abil.

Tähtis on tõhus prognoosimine ja standardimise planeerimine kogu teadus- ja arendustegevuse käigus. Tuleviku-uuringud saavad aidata standardite väljatöötamise vajadust ette aimata, sidudes poliitika määratlemisega uued tehnoloogiad ning neid käsitleva uurimistöö vajadused uute toodete ja protsesside osas. Teadusuuringute Ühiskeskuse hiljutises uuringus uuriti tuleviku tööstusmaastikku ja Euroopa standardimissüsteemi parandamist vajavaid valdkondi, et täita tulevikuvajadusi, austades samal ajal süsteemi põhiväärtusi. Standardimise ühisalgatuse raames uuritakse, kuidas analüüsida süstemaatilisemal ja ettevaatavamal viisil teadus-/innovatsioonivaldkonna prioriteetide ja Euroopa standardimise vahel olevat lünka, et see lõpuks efektiivsemalt täita, nii et standardimistegevus peegelduks varakult teadus- ja arendustegevuses ning Euroopa standardimissüsteem saaks sellest tulenevalt paremini toetada innovatiivsete toodet ja teenuste turustamist. See aitab viia prioriteedid kooskõlla standardite väljatöötamise ja katsetamistegevusega, mida toetab eelkõige programm „Horisont 2020“.

Väga tähtsad on ka koolitamine ja teadlikkuse suurendamine selles osas, kuidas standardimine võib parandada konkurentsivõimet. Euroopa tasandil käsitletakse standardimist ja ELi standardimismudelit formaal- ja kutseõppes väga vähe või üldse mitte. Seega on vaja koostöös kogemusi omavate liikmesriikidega uurida ja propageerida standardimist formaal-, akadeemilise ja kutseõppe osana, samuti tuleb kaasata teadusasutused ja tagada, et uus põlvkond standardijaid oleks õigel ajal olemas. Standardimise ühisalgatus näeb ette, et riikide ja Euroopa haldusasutuste jaoks standardimist käsitlevate koolitusprogrammide koostamine on selle innovatiivse haridusprojekti tähtis osa, mis toetab arukate ja innovatsiooni soodustavate õigusaktide vastuvõtmist ja avalikku poliitikat.

Standardimistegevuste prioriseerimine on ülimalt vajalik, et edendada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet. Tulemusliku prioriseerimise eelduseks on ELi ja standardimise sidusrühmade vaheline dialoog ja ühisanalüüs, et määrata kindlaks asjakohasus turu seisukohast ja poliitikavajadused. See hõlmab ka sotsiaalsete ja ühiskondlike sidusrühmade arvamusi standardite väljatöötamise teemal ja varases etapis tööstuse kaasamist, kasutades tõhusat teabevahetust komisjoniga kooskõlas standardimist käsitleva määruse artiklitega 10, 11 ja 12. Parem prioriteetide määramine võimaldab tõhusamalt kasutada Euroopas saadaolevat oskusteavet (praegu annavad Euroopa standardimissüsteemi oma panuse ligikaudu 60 000 eksperti). Parem prioriteetide määramine on võtmeelement, mida rõhutati ka eespool mainitud teatises IKT-standardite kohta, millega sätestati põhjalik strateegiline ja poliitiline standardimist käsitlev lähenemisviis selliste prioriteetsete info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate puhul, mis on äärmiselt olulised digitaalse ühtse turu loomise lõpuleviimiseks, ning teenusestandardite dokumendis, mis oli kõnealusele teatisele lisatud. Nende algatuste tulevikuvisioon on sama kui standardimise ühisalgatuse puhul ning nende järeltegevus toimub nimetatud sektoriülestes valdkondades sellega kooskõlas. Lisaks soovitakse toetada standardimist prioriteetsetes valdkondades, näiteks ehitussektor, avalikud hanked ja VKEde, sotsiaalsete ja ühiskondlike sidusrühmade osalemine rahvusvahelises standardimissüsteemis, kolme katseprojektiga.

Samal ajal on komisjonil parem võimalus jälgida avaldamata ühtlustatud standardeid, mille on esitanud Euroopa standardiorganisatsioonid, et need avaldataks Euroopa Liidu Teatajas ja et need saaks ELi ühtlustatud standarditeks.

Kuna turud globaliseeruvad üha rohkem, muutub selliseks ka standardimine. Rahvusvahelisel tasandil suurendatakse Euroopa kaubandus- ja investeerimispotentsiaali, jätkates Euroopa regulatiivse mudeli edendamist kolmandates riikides. Standardimise ühisalgatuse eesmärk on julgustada sidusrühmi edendama rahvusvahelisel tasandil standardimise alusena selliste vahendite kasutamist nagu ühised regulatiivsed mudelid rahvusvahelistes organisatsioonides ja läbirääkimised, et kujuneks välja ühtne arusaam asjaomaste kaubanduspartneritega selle kohta, millised on asjakohased rahvusvahelised standardid eri sektorites, samuti toetada rahvusvahelise standardimise protsessides Euroopa VKEsid, sotsiaalseid ja ühiskondlikke sidusrühmi, näiteks edendades VKEde jaoks parimaid tavasid Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) ja Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) tasandil. Sel eesmärgil ja muude poliitiliste teemade tarbeks peab komisjon nende organisatsioonidega korrapärast ühendust ja struktureeritud dialooge.

Ühtekokku peavad need meetmed olema terviklikud ja üksteist toetavad. Nii on kogu standardimise väärtusahel läbipaistvam, kaasav ja tõhus, et komisjoni prioriteete järgides tulla toime tulevaste väljakutsetega.

Joonis 1. Euroopa standardimise väärtusahel, kontseptsioon ja kavand: Euroopa Komisjon