EUROOPA KOMISJON Brüssel,19.4.2016 COM(2016) 179 final KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE ELi e-valitsuse tegevuskava 2016-2020 Valitsussektori digitaalse arengu kiirendamine







{SWD(2016) 108 final}

{SWD(2016) 109 final}



1.Sissejuhatus Tegutsedes Euroopa Liidu tasandil ühiselt, saab e-valitsuse teenuste kättesaadavust ja levikut suurendada, mille tulemuseks on kiiremad, odavamad ja kasutajakesksemad digitaalsed avalikud teenused. Sujuvad piiriülesed ja digitaalsed avalikud teenused aitavad parandada konkurentsivõimet ning muudavad ELi atraktiivsemaks kohaks, kuhu investeerida ja kus elada. Euroopa digitaalse ühtse turu strateegias kuulutati välja uus e-valitsuse tegevuskava aastateks 2016–2020, mille eesmärk on kõrvaldada digitaalselt ühtselt turult senised digitaalsed tõkked ja vältida edasist killustumist, mis võiks tekkida seoses avaliku halduse ajakohastamisega. Käesoleva ELi e-valitsuse tegevuskava eesmärk on olla jõupingutuste ühendamise töövahend. Kui liikmesriigid tegelevad oma strateegiate ja meetmetega, siis pikaajalisel jagatud nägemusel põhinevas käesolevas tegevuskavas esitatakse rida põhimõtteid, mida tuleks tulevastes algatustes arvesse võtta, et realiseerida need eelised, mida e-valitsus võib ettevõtjate, kodanike ja avaliku sektori asutuste endi jaoks luua. Tegevuskavas kirjeldatakse dünaamilist ja paindlikku lähenemisviisi, mis võimaldaks pidada sammu keskkonna kiire muutumisega. Lisaks käesolevas tegevuskavas loetletud meetmetele võib komisjon või võivad sidusrühmad, sh liikmesriigid, pakkuda ka omalt poolt välja täiendavaid meetmeid. Kõik komisjoni eestvedamisel kavandatavad meetmed valmistatakse ette komisjoni parem õigusloome standardite kohaselt. Tegevuskava on katalüsaator, mille põhjalt koordineerida avaliku sektori ajakohastamist ja e-valitsuse valdkonna ressursse. Tegevuskava jaoks ei looda eraldi eelarvet ega rahastamisvahendit, kuid see aitab koordineerida rahastamisallikaid ja kaasnevaid meetmeid, mis on liikmesriikide käsutuses tänu erinevatele ELi programmidele. 2.Visioon ja aluspõhimõtted Liikmesriikide valitsused on pikka aega püüelnud selle poole, et olla suhetes kodanike ja ettevõtjatega avatud, paindlikud ja koostööle orienteeritud, kasutades selleks e-valitsuse võimalusi, et olla tõhusam ja tulemuslikum ning parandada pidevalt avaliku sektori teenuseid. Tegevuskava aluseks on järgmine visioon: 2020. aastaks peaksid Euroopa Liidu haldusasutused ja avalikud institutsioonid olema avatud, tõhusad ja kaasavad ning pakkuma piirideta, personaalseid, kasutajasõbralikke, algusest lõpuni digitaalseid avaliku sektori teenuseid kõigile ELi kodanikele ja ettevõtjatele. Paremate teenuste kavandamiseks ja osutamiseks kasutatakse innovaatilist lähenemist, mis on kooskõlas kodanike ja ettevõtjate vajaduste ja nõudmistega. Haldusasutused kasutavad uue digitaalse keskkonna pakutavaid võimalusi, et muuta suhtlus sidusrühmade ja üksteisega hõlpsamaks. Haldusasutuste vaheline andmete ja teenuste avamine nii piiride sees kui ka piiriüleselt muudab nad tõhusamaks ja aitab kaasa ettevõtete ja kodanike vabale liikumisele. Kodanike elus on üha rohkem infotehnoloogiat ning ka ootused haldusasutuste tööle kasvavad. Kasutajad tahavad teada, kuidas konkreetne teenus töötab, ning nad ootavad suuremat läbipaistvust. Haldusasutuste suurem avatus ja otsustusprotsessi käigus toimuv suhtlemine sidusrühmadega suurendab nende usaldusväärsust ja vastutustunnet. Pealegi, kui avaliku sektori andmed ja teenused avatakse kolmandatele isikutele, järgides sealjuures täielikult isikuandmete kaitse ja privaatsuse õigusraamistikku, võib see aidata kaasa majanduskasvule ja konkurentsivõimele. Käesoleva tegevuskava raames käivitatavad algatused peaksid järgima järgmisi aluspõhimõtteid, mida toetavad jõuliselt ka sidusrühmad: Digitaalsus normiks: haldusasutused peaksid eelistatavalt pakkuma teenuseid digitaalselt (see hõlmab masinloetavat teavet), kuigi neile, kes eelistavad omal soovil või vajaduse tõttu olla võrguühenduseta, tuleb siiski säilitada ka muud võimalused. Ühtlasi tuleks avaliku sektori teenuseid pakkuda ühe kontaktpunkti või universaalse keskuse kaudu, kasutades selleks eri kanaleid. Ühekordsuse põhimõte: haldusasutused peaksid tagama, et kodanikud ja ettevõtjad peavad sama teavet esitama haldusasutustele vaid ühe korra. Kui haldusasutuste büroodel on luba neid andmeid asutusesiseselt taaskasutada, võtavad nad andmekaitseeeskirju austades meetmeid, et kodanikele ja ettevõtjatele ei tekiks lisakohustusi. Kaasavus ja juurdepääsetavus: haldusasutuste projekteeritavad digitaalsed avalikud teenused peaksid olema vaikimisi kaasavad ja vastama mitmesugustele vajadustele, st ka eakate ja puuetega inimeste vajadustele. Avatus ja läbipaistvus: haldusasutused peaksid jagama omavahel teavet ja andmeid ning pakkuma kodanikele ja ettevõtjatele juurdepääsu nende kohta käivatele andmetele ning võimalust nende kasutamist kontrollida ja neid parandada. Samuti peaksid kasutajad saama jälgida neid puudutavaid haldusprotsesse ning ühtlasi tuleks teenuste kavandamisse ja pakkumisse kaasata sidusrühmi (nt ettevõtjad, teadlased ja mittetulundusühendused) ja nendega neil teemadel suhelda. Piiriülesus normiks: liikuvuse hõlbustamiseks ühtse turu piires peaksid haldusasutused tegema asjakohased digitaalsed avaliku sektori teenused kättesaadavaks piiriüleselt ega tohiks tekitada täiendavat killustamist.

Koostalitlusvõime normiks: avaliku sektori teenused tuleks kavandada selliselt, et nad töötaksid sujuvalt kõikjal ühtsel turul ja eri organisatsioonide lõikes ning põhineksid andmete ja digitaalsete teenuste vabal liikumisel Euroopa Liidus. Usaldusväärsus ja turvalisus: ükski algatus ei tohiks piirduda vaid isikuandmete kaitse ja privaatsuse õigusraamistiku ja IT-turbe nõuete järgimisega, vaid nende elementide integreerimisega tuleks alustada juba kavandamisetapis. Need on usalduse suurendamise ja digitaalsete teenuste kasutuselevõtu olulised eeltingimused. Haldusasutused, avaliku sektori asutused, ettevõtjad ja kasutajad ise teavad kõige paremini, mida neil vaja on. Peaks olema nende endi asi otsustada lähtuvalt oma vajadustest, milliseid süsteeme ja tehnoloogiaid kasutada, kas eelistada hajusaid või tsentraliseeritud projekte, kuid alati tuleb täielikult kinni pidada kokkulepitud koostalitlusvõime nõuetest. 3.Poliitilised prioriteedid Digitaalse ühtse turu strateegias on esitatud strateegilised eesmärgid „avaliku halduse ajakohastamiseks, piiriülese koostalitlusvõime saavutamiseks ja sujuva kodanikega suhtlemise soodustamiseks”, et kiirendada liikmesriikide ja komisjoni haldusasutuste digitaalset üleminekut. Neid poliitilisi prioriteete silmas pidades esitatakse käesolevas tegevuskavas konkreetsed meetmed, et kiirendada kehtivate õigusaktide rakendamist ja nendega seotud avalike veebiteenuste kasutuselevõttu. 3.1.Avaliku halduse ajakohastamine IKT abil, kasutades selleks peamisi digitaalseid vahendeid Nagu hiljutistes iga-aastastes majanduskasvu analüüsides tõdetud, peab nüüdisaegne ja tõhus avalik haldus tagama kiired ja kvaliteetsed teenused kodanikele ja ettevõtlussõbraliku keskkonna. Haldusasutused peavad oma back office'eid muutma, senised protsessid ja teenused uuesti läbi mõtlema ja ümber kujundama ning avama oma andmed ja teenused teistele haldusasutustele ning võimaluse korral ka ettevõtjatele ja kodanikuühiskonnale. Sellises töös tuleb tugineda digitaalsetele vahenditele. Digitaalsed avaliku sektori teenused tuleks üles ehitada jagatud ja taaskasutatavatele lahendustele ja teenustele, mis põhinevad kokkulepitud standarditel ja tehnilistel kirjeldustel, et vähendada nende arendamise kulusid ja juurutamisele kuluvat aega ning suurendada koostalitlusvõimet. Kogu Euroopa Liidus tagab ühesuguse arusaama koostalitlusvõimest Euroopa koostalitlusvõime raamistik. Selline koostalitlusvõime on väga kasulik piiriüleste investeeringute seisukohast. Töö käib selle nimel, et toetada liikmesriikide haldusasutuste täielikku üleminekut e-hangetele ning lepingute registrite ja koostalitlusvõimeliste e-allkirjade kasutamist. Keskendutud on Euroopa ühtsele hankedokumendile, elektroonilisele tõendite andmebaasile (e-Certis), e-arveldamisele ja riikide e-hankesüsteemide arendamise koordineeritud lähenemisele; selle eesmärk on, et 2018. aastaks peaksid ettevõtted saama esitada hankepakkumusi kogu Euroopa Liidus elektrooniliselt ning 2019. aastaks peaksid ELi haldusasutused aktsepteerima e-arveldamist. Kõik haldusasutused peavad veel pingutama, et kiirendada siseturul e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste (eIDASe teenused) kasutuselevõttu. Täiendavaid meetmeid võetakse selleks, et kiirendada e-identimise, sh mobiilse identimise ja usaldusteenuste (eeskätt e-allkirja, veebisaitide autentimise ja registreeritud veeedastusteenuste) piiriülest ja valdkondadevahelist kasutuselevõttu digitaalseid lahendusi kasutavates ettevõtetes (nt panganduses, rahanduses, e-kaubanduses ja ühistarbimises) ja avalikus sektoris, eeskätt Euroopa e-õiguskeskkonna portaalis. Lisaks uurib komisjon, kas oleks vaja soodustada kaugidentimise ja turvalise autentimise kasutamist jaefinantsteenuste vallas. Avatud teenuste ja tehniliste komponentide (nt eID, e-allkirja, e-väljastuse ja e-arvelduse) taaskasutamine liikmesriikides on koostalitlusvõime seisukohast hädavajalik. Nende teenuste kättesaadavuse tagab praegu Euroopa ühendamise rahastu rahastamine; samas tuleks siiski tagada nende kättesaadavus ja pikaajaline jätkusuutlikkus ka pärast selle rahastamisprogrammi lõppu. Seepärast tutvustab komisjon meetmeid nende jätkusuutlikkuse tagamiseks ka pärast 2020. aastat. Meetmed Komisjon Tähtaeg 1.toetab liikmesriikide täielikku üleminekut e-riigihangetele ja lepinguregistrite kasutamist. 2019 2.kiirendab eIDASe teenuste, sh eID ja e-allkirja kasutuselevõttu. 2016 3.tagab piiriüleste digitaalsete teenuste taristu pikaajalise jätkusuutlikkuse. 2018 Nagu digitaalse ühtse turu strateegias öeldud, kavatseb komisjon esitada 2016. aasta lõpuks läbivaadatud Euroopa koostalitlusvõime raamistiku ning ühtlasi toetab ta selle kasutuselevõttu riikide haldusasutustes, et tugevdada ELi avalike teenuste koostalitlusvõimet. Olemasolevate Euroopa ja rahvusvaheliste standardite ja tehniliste kirjelduste kasutuselevõtu tagamiseks on vaja teha veel tööd. Sama puudutab ka prioriteetsete IKT standardite kava alusel väljatöötatavaid standardeid ja kirjeldusi. Komisjon koordineerib liikmesriikidega avalike hangete IKT standardite Euroopa kataloogi prototüübi arendamist, mis toetaks koostalitlusvõimet digitaalsete lahenduste omandamisel, julgustades avalikke hankijaid viitama pakkumiskutsetes ühistele IKT standarditele ja profiilidele. Meetmed Komisjon Tähtaeg 4.esitab Euroopa koostalitlusvõime raamistiku läbivaadatud teksti ja toetab selle kasutuselevõttu liikmesriikide haldusasutustes. 2016–2019 5.koordineerib avalike hangete IKT standardite Euroopa kataloogi prototüübi arendamist. 2017 Arvestades komisjoni enda digitaalset arengut ja selleks, et täita ELi haldusasutustele kehtestatud õiguslikud kohustused, kavatseb Euroopa Komisjon ühtlasi võtta rea konkreetseid meetmeid. Siseturu olemasoleva õigustiku läbivaatamiseks tehtava õigusloome kvaliteedi hindamise (REFIT) ja/või uute ettepanekute koostamise käigus pöörab komisjon erilist tähelepanu koostalitlusvõimele ja digitaaltehnoloogiate tulemusliku kasutamise võimalikele eelistele. Eesmärk on kõrvaldada kasutult keerukad, paberipõhised ja üksteist kordavad protsessid (nt kontaktpunktide, aruandlusprotsesside, andmevahetuse või süsteeminõuete paljusus).

Omaenda digitaalset arengut silmas pidades avaldab komisjon oma andmed ELi avatud andmete portaalis, kust andmed edastatakse Euroopa avatud andmete portaali, jagab ja taaskasutab vajaduse korral selliseid käituse komponente nagu digitaalteenuste taristud ning kohaldab Euroopa koostalitlusvõime raamistiku läbivaadatud versiooni. Komisjon võtab veebis väliste sidusrühmadega suheldes järk-järgult kasutusele põhimõtte „digitaalsus normiks” ning kasutab eIDASe teenuseid (aastal 2018), e-arveldamist (2018) ja e-hankeid (2019). Halduskoormuse vähendamiseks juurutab komisjon tarnijate ja toetusesaajatega suhtlemises tasapisi ka ühekordsuse põhimõtte ning uurib võimalusi võtta ühekordsuse põhimõte kasutusele ka teiste sidusrühmade jaoks. Komisjon hindab, millist mõju võiks haldusasutustele avaldada pärandsüsteemidest hoidumise põhimõtte (st IT-süsteeme ja tehnoloogiaid uuendatakse teatava aja tagant, et pidada sammu pidevalt muutuva keskkonna ja tehnika arenguga) rakendamine. Meetmed Tähtaeg 6.Komisjon hakkab kasutama ühiseid komponente nagu Euroopa ühendamise rahastu digitaalteenuste taristud ning järgib Euroopa koostalitlusvõime raamistikku. Ta võtab järk-järgult kasutusele põhimõtte „digitaalsus normiks” ja ühekordsuse põhimõtte, e-arveldamise ja e-hanked ning hindab pärandsüsteemidest hoidumise põhimõtte võimaliku rakendamise mõjusid. 2016–2019 Täiendavate algatustega võiks püüda vähendada halduskoormust ja suurendada haldusasutuste tõhusust ja tulemuslikkust sellega, et digitaalsed avaliku sektori teenused muudetakse vajaduspõhiseks ja kasutajasõbralikuks, või sellega, haldusasutused taaskasutavad üksteise andmeid ja teenuseid (pidades sealjuures kinni andmekaitse ja privaatsuse normidest). Muude algatustega võiks püüda arendada lisaks olemasolevatele ka uusi ühiseid komponente, toetada nende kasutuselevõttu ning julgustada kasutama ja jagama pilvandmetöötluse, andme- ja andmetöötlustaristuid. Algatustega võiks edendada ka suurandmete või asjade interneti kasutamist näiteks andmemahukate teenuste ja tõenduspõhise poliitikakujundamise, rakendamise ja täitmise tagamise puhul, eeldusel et seda toetab vajalik taristu. Jagatud pilvetaristu kasutamine e-valitsuse teenuste majutamiseks võiks aidata oluliselt raha kokku hoida tänu mastaabisäästule; ühtlasi võiks see kiirendada selliste teenuste turulejõudmist ja muuta haldusasutuste andmed ja teenused avatumaks. Euroopa pilvandmetöötluse algatus pakub taristut teaduskasutuseks, kuid ühtlasi laiendab ta seda haldusasutustele, pakkudes juurdepääsu seninägematutele andmemahtudele ja andmetöötlusvõimsusele, et pakkuda paremaid teenuseid kõigil tasandeil (alates kohalikust ja riigi tasandist kuni ELi tasandini). 3.2.Piiriülese liikuvuse võimaldamine tänu koostalitlusvõimelistele digitaalsetele avaliku sektori teenustele ELi ühtne turg ei saa tulemuslikult toimida ilma piiriüleste digitaalsete avaliku sektori teenusteta. Sellised teenused hõlbustavad juurdepääsu turgudele, suurendavad kindlustunnet ja elavdavad konkurentsi kogu ühtsel turul. Haldusasutused peaksid ettevõtjatel aitama tegutseda veebis piirüleselt kogu ühtsel turul, lihtsustama juurdepääsu teabele vastavalt ELi ettevõtlus- ja äriühinguseadustele ning pakkuma ettevõtjatele läbivalt digitaalsete avaliku sektori e-teenuste lihtsaid võimalusi alustada ettevõtlust, laieneda ja tegutseda teistes liikmesriikides. Nende poliitiliste prioriteetide suunas liikumiseks kirjeldatakse käesolevas tegevuskavas hulka konkreetseid meetmeid, et aidata kaasa ettevõtlussõbraliku piiriülese avaliku halduse loomisele ja soodustada kodanike liikuvust. Praegu ei toimi ühtse turuga seotud teave, nõuanded, probleemide lahendamise mehhanismid, kontaktpunktid ja menetlused ühe tervikuna, vaid on hajutatud, ebatäielikud, ebapiisavalt omavahel ühendatud ja nende kasutajasõbralikkus ei ole järjekindel – seda nii ELi kui ka riikide tasandil. Seepärast on kasutajatel raske leida õiget teavet ja vajalikku abi. Seepärast teeb komisjon ettepaneku luua ühtne digiportaal, mis põhineks olemasolevatel portaalidel, kontaktpunktidel ja võrgustikel, kuid laiendaks, parendaks ja optimeeriks kogu teabe, abi ja kõik probleemide lahendamise teenused, mida on vaja tõhusaks piirüleseks toimimiseks, ning võimaldaks kasutajatel teha kõige sagedasemad riiklikud protseduurid ära täielikult veebis. Komisjon teeb Euroopa e-õiguskeskkonna portaalist keskse koha, kust saab teavet Euroopa kohtusüsteemi kohta ja pääseb juurde liikmesriikide kohtumenetlustele. 2016. aastal hõlmab see kodanike ja teistes liikmesriikides asuvate kohtute vahelise otsesuhtluse vahendite (e-CODEX) ning Euroopa kohtulahendi tunnuse (ECLI) kasutuselevõttu. Edasised meetmed on kooskõlas Euroopa e-õiguskeskkonna mitmeaastase tegevuskavaga (2014–2018). Komisjon jätkab koos liikmesriikidega pooleliolevat tööd kõigi liikmesriikide äriregistrite kohustusliku omavahelise sidumise kallal, et võimaldada Euroopa e-õiguskeskkonna portaali kaudu juurdepääsu teatavale teabele liikmesriikides registreeritud äriühingute kohta ning tagada, et kõik ELi asjaomased äriregistrid saavad omavahel elektrooniliselt suhelda turvalisel ja ohutul viisil. See suurendab usaldust ühtse turu vastu tänu äriühinguid puudutava teabe läbipaistvusele ja ajakohasusele ning vähendab äriühingute koormust. Komisjon jätkab ka maksejõuetusregistrite elektroonilise sidumise arendamist, et suurendada siseturul läbipaistvust ja õiguskindlust. Määrusega 2015/848 kohustati liikmesriike looma oma riigi sisesed maksejõuetusregistrid aastaks 2018 ning maksejõuetusregistrite omavaheline sidumine on kavas aastaks 2019. See realiseeritakse Euroopa e-õiguskeskkonna portaali kaudu. Digitaalsete vahendite parem kasutamine äriühinguõigusega seotud nõuete täitmiseks äriühingu elutsükli eri etappides tähendaks äriühingute jaoks lihtsamaid ja vähem koormavaid lahendusi. Lisaks ühe osanikuga äriühingute ettepanekule kaalub komisjon ühtse turu strateegias kirjeldatud algatuse raames täiendavaid mooduseid, kuidas soodustada digitaalsete lahenduste kasutamist kogu äriühingu elutsükli jooksul eeskätt selles osas, mis puudutab veebis registreerimist ning äriühingu dokumentide ja teabe elektroonilist esitamist äriregistrites, seda ka piiriüleselt. Komisjon esitab õigusakti ettepaneku, et laiendada käibemaksu registreerimise ja tasumise ühtset elektroonilist mehhanismi füüsiliste kaupade piiriülesele veebimüügile ettevõtjate ja tarbijate vahel, et vähendada halduskoormust, mis on ettevõtjate jaoks üks piiriülese tegutsemise peamisi takistusi. Nagu digitaalse ühtse turu strateegias välja kuulutatud, käivitatakse 2016. aastal liikmesriikide osalusel ühekordsuse põhimõtte piiriülese rakendamise ulatuslik katseprojekt ettevõtjate ja valitsuse vaheliste suhete vallas. Lisaks loob komisjon Euroopa ühtse kontaktpunkti, mis tegeleks ühekordsuse põhimõttega ka meretranspordi aruandluses. Laiemas kontekstis tegeleb komisjon kõigi transpordiliikide veokirjade digitaliseerimisega ja nende vastuvõetavuse edendamisega avaliku sektori asutustes. Meetmed Komisjon Tähtaeg 7.esitab ettepaneku ühtse digiportaali kohta. 2017 8.teeb Euroopa e-õiguskeskkonna portaalist Euroopa kohtusüsteemi puudutava teabe ühtse kontaktpunkti. 2016 9.paneb koostöös liikmesriikidega paika kõigi liikmesriikide äriregistrite kohustusliku omavahelise sidumise. 2017 10.arendab edasi maksejõuetusregistrite elektroonilist sidumist. 2019 11.esitab algatuse, et hõlbustada digitaalsete lahenduste kasutamist kogu äriühingu elutsükli jooksul. 2017 12.esitab seadusandliku ettepaneku laiendada käibemaksu registreerimise ja tasumise ühtset elektroonilist mehhanismi. 2016 13.käivitab ühekordsuse põhimõtte alase ettevõtjatele suunatud katseprojekti. 2016 14.loob meretranspordi jaoks aruandluse ühtse kontaktpunkti ja digitaliseerib veodokumendid 2018 Toetamaks kodanike piiriülest liikuvust loob komisjon sotsiaalkindlustusalase teabe elektroonilise vahetamise süsteemi (EESSI), mis võimaldab elektroonilise andmevahetuse jaoks omavahel siduda 32 riigi sotsiaalkindlustuse eest vastutavad haldusasutused. EESSI eesmärk on tugevdada kodanike õiguste kaitset tänu võimalusele vahetada ELis isikute sotsiaalkindlustusteavet liikmesriikide pädevate haldusasutuste vahel elektrooniliselt. Komisjon jätkab Euroopa tööalase liikuvuse portaali EURES arendamist, et pakkuda tööotsijatele ja tööandjatele rohkem teenuseid ning suurendada avalike tööturuasutuste süsteemide ja portaali integreeritust muu hulgas tööotsijate profiilide (CVde) vahetamise kaudu. See hõlbustab tööotsijate liikuvust ELis. Komisjon toetab liikmesriike selliste e-tervise teenuste arendamisel, mis võimaldavad ka e-retseptide piiriülest vahetamist e-tervise võrgustiku vastuvõetud e-retsepti suunistest lähtuvalt ning telemeditsiini ja kaugmonitooringu lahendusi, eeskätt Euroopa tugivõrgustike pakutava ravi jaoks. Lisaks toetab ta ka seda, et e-tervise võrgustik koostaks aruande ja suunised kodanike elektroonilise juurdepääsu kohta oma terviseandmetele. Meetmed Komisjon Tähtaeg 15.viib lõpule sotsiaalkindlustusalase teabe elektroonilise vahetamise süsteemi (EESSI) loomise. 2019 16.arendab edasi Euroopa tööalase liikuvuse portaali EURES. 2017 17.toetab liikmesriike piiriüleste e-tervise teenuste arendamisel. 2016– 2018