Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 351/10)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Coteaux de Béziers“

PGI-FR-A1146-AM03

Teate kuupäev: 7.7.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Vahetus läheduses asuv piirkond

Tootespetsifikaadi I peatüki punkti 4 (milles käsitletakse geograafilisi piirkondi, kus erinevaid toiminguid tuleb teha) alapunktis 2 on esitatud vahetus läheduses asuv piirkond, mis ilma ühegi muudatuseta vastab ametlikule geograafilisele koodile, millega tunnustatakse ja kehtestatakse kommuunide loetelu departemangude kaupa riiklikul tasandil. See redaktsiooniline muudatus võimaldab viidata vahetus läheduses asuvale piirkonnale riikliku statistika- ja majandusuuringute instituudi (INSEE) avaldatud ametliku geograafilise koodi 2021. aastal kehtinud redaktsiooni järgi ja tagada piirkonna õigusliku määratlemise.

Koonddokumenti on täiendatud selle viitega punktis „Lisasätted – Vahetus läheduses asuv piirkond“.

2. Viinamarjasordid

Kaitstud geograafilise tähisega „Coteaux de Béziers“ tootespetsifikaadi I peatüki punktis 4 (Viinamarjasordid) tehakse järgmised muudatused:

— lisatakse järgmised sordid: „Assyrtiko B“, „Bronner B“, „Cabernet blanc B“, „Carricante B“, „Fiano B“, „Floreal B“, „Johanniter B“, „Muscaris B“, „Saphira B“, „Sauvignac B“, „Solaris B“, „Soreli B“, „Souvigner gris B“, „Verdejo B“, „Voltis B“, „Agiorgitiko N“, „Artaban N“, „Cabernet cortis N“, „Calabrese N“, „Monarch N“, „Montepulciano N“, „Moschofilero Rs“, „Pinotin N“, „Primitivo N“, „Prior N“, „Roditis Rs“, „Saperavi N“, „Touriga nacional N“, „Vidoc N“, „Xinomavro N“. Spetsifikaadis esitatud sordid on seenhaiguste suhtes vastupidavamad ning kliimamuutustega paremini kohanenud. Nende sortide puhul on tagatud kaitstud geograafilise tähisega veinide omaduste säilimine;

— jäetakse välja järgmised sordid, mida kaitstud geograafilise tähisega viinamarjaistandustes ei kasvatata: „Aranel N“, „Clairette rose Rs“, „Jurançon noir N“, „Manseng noir N“, „Maréchal Foch N“, „Muscat à petits grains rouges Rg“, „Muscat à petits grains roses Rs“, „Savagnin rose Rs“, „Altesse B“, „Arriloba B“, „Aubin B“, „Aubin vert B“, „Auxerrois B“, „Jurançon blanc B“, „Melon B“, „Merlot blanc B“, „Mondeuse blanche B“, „Müller-Thurgau B“, „Muscadelle B“, „Muscat cendré B“, „Pinot blanc B“. Need muudatused viinamarjasortide loetelus on lisatud koonddokumendi jaotisesse „Veiniviinamarjasordid“.

3. Järelevalve eest vastutav asutus

Kaitstud geograafilise tähise „Coteaux de Béziers“ spetsifikaadi 3. peatükis on muudetud kontrolliasutust puudutava punkti sõnastust.

See muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Coteaux de Béziers

2. Geograafilise tähise tüüp:

KGT – kaitstud geograafiline tähis

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

1. Punane vein „Coteaux de Béziers“ (KGT)

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud geograafilist tähist „Coteaux de Béziers“ kasutatakse ainult rahulike veinide puhul.

Punaseid veine valmistatakse peamiselt viinamarjasortidest „Grenache“, „Syrah“, „Merlot“ või „Cabernet-Sauvignon“, mida kasutatakse kas ainukese viinamarjasordina või kaht viinamarjasorti segades. Need on sügava rubiinpunase kuni tagasihoidliku granaatpunase värvuse ja violetse helgiga veinid. Lõhnas on tunda punaste ja mustade marjade esmast aroomi, seejärel pisut õrnu mündi- ja lagritsanoote ning vürtsikat aktsenti. Vein on siidine ja sellel on enamasti punaste marjade aroom, järelmaitses on tugevad tanniinid ja puuviljaline täidlus tasakaalus.

Muude analüütiliste kriteeriumide poolest peale minimaalse tegeliku alkoholisisalduse mahuprotsentides vastavad veinid ELi eeskirjadega kehtestatud piirmääradele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2. Roosa vein „Coteaux de Béziers“ (KGT)

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud geograafilist tähist „Coteaux de Béziers“ kasutatakse ainult rahulike veinide puhul.

Roosasid veine valmistatakse peamiselt viinamarjasortidest „Cinsault“, „Grenache“ ja „Syrah“, mida kasutatakse kas omavahel segatuna või ainukese viinamarjasordina. Nende veinide värvus ulatub kahvaturoosast lõheroosani. Lõhnas on tunda punaseid marju ning see on peen ja amüülalkoholine. Hõrk ja sametine maitse on alati meeldivalt täidlane, janukustutav ja isutekitav.

Muude analüütiliste kriteeriumide poolest peale minimaalse tegeliku alkoholisisalduse mahuprotsentides vastavad veinid ELi eeskirjadega kehtestatud piirmääradele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3. Valge vein „Coteaux de Béziers“ (KGT)

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud geograafilist tähist „Coteaux de Béziers“ kasutatakse ainult rahulike veinide puhul.

Valgeid veine valmistatakse ühest viinamarjasordist või sortide segust ning peamised sordid on „Chardonnay“, „Sauvignon“, „Viognier“ ja „Vermentino“ ning valgetest sortidest „Marsanne“ või „Grenache“. Veinidel on kristalne kuldkollane värvus, millel on rohekas varjund. Veinidele on iseloomulik tugev eksootiliste ja tsitrusviljade aroom. Need on elavaloomulised, tasakaalustatud ja värske maitsega veinid.

Muude analüütiliste kriteeriumide poolest peale minimaalse tegeliku alkoholisisalduse mahuprotsentides vastavad veinid ELi eeskirjadega kehtestatud piirmääradele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

5.1. Konkreetsed veinivalmistustavad

1. Konkreetne veinivalmistustava

Veinivalmistustavade puhul tuleb kinni pidada ühenduse tasandil ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustikus (code rural et de la pêche maritime) sätestatud kohustustest.

5.2. Maksimaalne saagikus

1. Valge vein „Coteaux de Béziers“ (KGT) 110 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade kasvatamine, nende töötlemine ja kaitstud geograafilise tähisega „Coteaux de Béziers“ veini tootmine toimub järgmistes Hérault’ departemangu kommuunides:

Bassan, Béziers (välja arvatud sektorid AI, AH, AK, AL, AM, AV, AW, AX, AY, AZ, BC, BD (Lirou vasak kallas), BM, BN, BT, BV), Boujan-sur-Libron, Cers, Corneilhan, Lieuran-lès-Béziers, Lignan-sur-Orb, Pailhès, Portiragnes, Sauvian, Sérignan, Servian (sektor C1), Thézan-lès-Béziers (Orb vasak kallas), Valras, Vendres (kogu kommuun, v.a sektor BR), Vias, Villeneuve-lès-Béziers.

7. Veiniviinamarjasordid

„Agiorgitiko N“ (tume)

„Alicante Henri Bouschet N“ (tume)

„Alvarinho“ – „Albariño“

„Aramon N“ (tume)

„Aramon blanc B“ (hele)

„Aramon gris G“ (hall)

„Arinarnoa N“ (tume)

„Artaban N“ (tume)

„Arvine B“ (hele) – „Petite Arvine“

„Assyrtiko B“ (hele)

„Aubun N“ (tume) – „Murescola“

„Bourboulenc B“ (hele) „Doucillon blanc“

„Bronner B“ (hele)

„Cabernet blanc B“ (hele)

„Cabernet cortis N“ (tume)

„Cabernet franc N“(tume)

„Cabernet-Sauvignon N“ (tume)

„Calabrese N“ (tume)

„Caladoc N“ (tume)

„Carignac N“ (tume)

„Carignan blanc B“ (hele)

„Carmenère N“ (tume)

„Carricante“

„Chardonnay B“ (hele)

„Chasan B“ (hele)

„Chenanson N“ (tume)

„Chenin B“ (hele)

„Cinsaut N“ (tume) – „Cinsault“

„Clairette B“ (hele)

„Colombard B“ (hele)

„Cot N“ (tume) – „Malbec“

„Egiodola N“ (tume)

„Fer N“ (tume) – „Fer Servadou“, „Braucol“, „Mansois“, „Pinenc“

„Fiano“

„Floreal B“ (hele)

„Gamay N“ (tume)

„Ganson N“ (tume)

„Gewurztraminer Rs“ (roosa)

„Grenache N“ (tume)

„Grenache blanc B“ (hele)

„Grenache gris G“ (hall)

„Gros Manseng B“ (hele)

„Johanniter B“ (hele)

„Lledoner pelut N“ (tume)

„Macabeu B“ (hele) – „Macabeo“

„Marsanne B“ (hele)

„Marselan N“ (tume)

„Mauzac B“ (hele)

„Mauzac rose Rs“ (roosa)

„Merlot N“ (tume)

„Meunier N“ (tume)

„Monarch N“ (tume)

„Mondeuse N“ (tume)

„Montepulciano“

„Morrastel N“ (tume) – „Minustellu“, „Graciano“

„Moschofilero Rs“ (roosa)

„Mourvèdre N“ (tume) – „Monastrell“

„Muscardin N“ (tume)

„Muscaris B“ (hele)

„Muscat d'Alexandrie B“ (hele) – „Muscat“, „Moscato“

Muscat de Hambourg N’ (tume) – „Muscat“, „Moscato“

„Muscat à petits grains blancs B“ (hele) – „Muscat“, „Moscato“

„Nielluccio N“ (tume) – „Nielluciu“

„Négrette N“ (tume)

„Parellada B“

„Petit Manseng B“ (hele)

„Petit Verdot N“ (tume)

„Picardan B“ (hele) – „Araignan“

„Pinot gris G“ (hall)

„Pinot noir N“ (tume)

„Pinotin N“ (tume)

„Piquepoul blanc B' (hele)

„Piquepoul gris G“ (hall)

„Piquepoul noir N“ (tume)

„Plant droit N“ (tume) – „Espanenc“

„Portan N“ (tume)

„Primitivo N“ (tume) – „Zinfandel“

„Prior N“ (tume)

„Riesling B“ (hele)

„Rivairenc N“ (tume) – „Aspiran noir“

„Roditis Rs“ (roosa)

„Roussanne B“ (hele)

„Saperavi N“ (tume)

„Saphira B“ (hele)

„Sauvignac“

„Sauvignon B“ (hele) – „Sauvignon blanc“

„Sauvignon gris G“ (hall) – „Fié gris“

„Sciaccarello N' (tume)

„Semillon B“ (hele)

„Solaris B“ (hele)

„Soreli B“ (hele)

„Souvignier gris Rs“ (roosa)

„Sylvaner B“ (hele)

„Syrah N“ (tume) – „Shiraz“

„Tannat N“ (tume)

„Tempranillo N“ (tume)

„Terret blanc B“ (hele)

„Terret gris G“ (hall)

„Terret noir N“ (tume)

„Touriga nacional N“

„Ugni blanc B“ (hele)

„Verdejo B“ (hele)

„Verdelho B“ (hele)

„Vermentino B“ (hele) – „Rolle“

„Vidoc N“ (tume)

„Viognier B“ (hele)

„Voltis B“ (hele)

„Xinomavro N“ (tume)

8. Seos(t)e kirjeldus

8.1. Geograafilise piirkonna eripärad

Kaitstud geograafilise tähisega „Coteaux de Béziers“ toote geograafiline tootmispiirkond hõlmab Hérault“ departemangu 17 kommuuni, sealhulgas Béziers“ linna, mis on tootmispiirkonna geograafiline keskus. Enamik viinamarjaistandusi asub Cévennes'i jalamilt Vahemereni kulgeva kahe rannikujõe vahel: Libron, mis on kujundanud küngastiku, mida katavad männitukad, ja Orb, mille üle kõrgub Béziers’ katedraal, mida on kujutatud kaitstud geograafilise tähise logol.

Piirkonna põhjaosa pinnas, mis koosneb merglist ja kolluviaalsetest setetest, tekkis tertsiaarajastul (Miotseeni ajastiku Hérault’ jõgikond). Piirkonna lõunaosas domineerivad kvaternaarajastu jõesetted, eelkõige Villafranchiani aja terrassid. Tänu liivakivile, mis moodustab märkimisväärse, 40 meetri paksuse kihistu, katavad liivased mullad piirkonnas suuri alasid. Mullastikutingimuste mitmekesisus tagab, et siin suudavad kohaneda paljud viinamarjasordid.

Kaitstud geograafilise tähisega „Coteaux de Béziers“ toote tootmispiirkonnas on vahemereline kliima, mis soodustab viinapuude kasvatamist tänu soojadele ja kuivadele suvedele, mahedatele talvedele ning sügisesele ja kevadisele vihmaperioodile. Temperatuur on kogu viinamarjade kasvuperioodi vältel piisav, et tagada viinamarjade korralik valmimine. Merelähedasel alal on temperatuur väga kuumal ajal tänu meretuulele mõõdukam. Sademete hulk võib kogu piirkonna ulatuses varieeruda vahemikus 400–800 mm, mistõttu peab viinamarjasortide valikul olema eriti tähelepanelik ja arvestama sortide põuakindlust.

Geograafiline piirkond on jõgedevaheline ala, mille mullad lasevad hästi vett läbi ja sobivad viinamarjaistandusteks. Ala on avatud Vahemerele ning seal valitseb mahe ja mõõdukas kliima. Kaitstud geograafilise tähisega „Coteaux de Béziers“ hõlmatud piirkonna majanduslik ja põllumajanduslik areng põhineb maismaad ja jõgesid pidi kulgevate kaubateede kasutamisel.

8.2. Toote eripära

Juba ammustest aegadest on kreeklased, roomlased, gallialased ja katarid piirkonnas viinamarju kasvatanud ja istandusi suurendanud. Sajandite jooksul omandatud viinamarjakasvatusoskused võimaldasid toota mitmesuguseid punaseid, roosasid ja valgeid veine, aga ka magusaid veine nagu „Catharoise de Béziers“ (mida valmistatakse sordist „Picardan“, mis on sordi „Cinsault“ vana nimetus) ja sordi „Terret Bourret“ viinamarjadest aetud viina. Rahulike veinide tootmine sai Biterrois’ piirkonnas hoo sisse pärast viinapuutäi põhjustatud kriisi, mis laastas seda piirkonda vaid osaliselt. XIX sajandi teisel poolel saavutas Béziers’ vein oma tuntuse haripunkti. Mitmesaja hektari suuruste mõisate loomine suurmaaomanike poolt, töötajate sissevool ja raudteeühendus lõid tingimused, et Béziers’ võis end nimetada maailma veinipealinnaks.

Pärast 1950. aastat hakkas veinitarbimine vähenema. Siis tegid Languedoci viinamarjakasvatajad märkimisväärseid jõupingutusi, et vähendada viinamarjaistanduste saagikust ja vastata paremini tarbijate maitsele.

Piirkonnaveinide tootmist alustati 1970. aastatel, neid tunnustati 1982. aasta dekreediga ja nende tootmine arenes kiiresti. Praegu toodab kaitstud geograafilise tähisega „Coteaux de Béziers“ veini viis ühistut ja 15 eraisikut. Iga tootja isikliku valiku alusel turustatakse kaitstud geograafilise tähise „Coteaux de Béziers“ all erinevas vahekorras kaht liiki veine:

— veinid, mis on toodetud piirkonna traditsiooniliste sortide „Grenache“, „Carignan“, „Cinsault“ ja „Mourvèdre“ segamisel teistest viinamarjakasvatuspiirkondadest pärit tuntud viinamarjasortidega;

— nn sordiveinid, mida valmistatakse ühest viinamarjasordist, mis on valitud peamiselt sortide „Merlot“, „Cabernet-Sauvignon“, „Syrah“, „Chardonnay“ ja „Sauvignon“ hulgast.

Tänu sortide oskuslikule segamisele avaldub Béziers’ piirkonnas valmistatud veinides viinamarjakasvatuseks ning punaste, valgete ja roosade veinide tootmiseks sobivate muldade eripära. Béziers’ ümbruse viinamarjakasvatajad on aegade jooksul tõestanud, et suudavad toota kvaliteetset veini ning rahuldada paindlikult tarbijate ja turustajate vajadusi ja nõudlust. Paindlikkusest on Beziers’ ümbruses saanud osa viinamarjakasvatustraditsioonist.

Punaseid veine iseloomustab esmane aroom, milles domineerivad puuviljalised noodid. Tanniinid on mahedad ja peened, konsistents võib olla kerge või tihkem, kuid sellega kaasneb alati täidlus, eriti järelmaitses. See täidlus on mahe ja ei ole liiga kootav.

Roosad veinid on kahvaturoosa kuni tagasihoidliku lõheroosa värvusega. Puuviljaline lõhn, meeldivalt ümar maitse ja janukustutav mõju muudavad need veinid tarbija jaoks atraktiivseks.

Ka valgete veinide esmases aroomis domineerivad puuviljalised noodid. Tasakaal tagatakse piisava happesusega, mis on kohandatud veini tummisusega, et maitse oleks värske.

8.3. Geograafilise piirkonna ja toote eripära põhjuslik seos

Mitme aastakümne jooksul on veine „Coteaux de Béziers“ tootvad viinamarjakasvatajad, nii ühistud kui ka sõltumatud viinamarjakasvatajad, kogunud uut hoogu.

Soe ja kuiv vahemereline kliima ning Vahemerele avatud asukoht kahe rannikujõe vahel, mis mõjutavad kliima- ja mullastikutingimusi, tagavad, et vett hästi läbi laskev pinnas sobib mitmesuguste puuviljalise aroomiga viinamarjasortide kasvatamiseks.

Libroni jõgi on kujundanud küngastiku, mida katavad männitukad (Languedoci murdes „Soubergues“). Neil küngastel kasvatatakse pigem punase veini valmistamiseks sobilikke sorte, millest võib saada ka tagasihoidlikke roosasid veine. Seevastu Orb, mille kohal kõrgub KGT logol kujutatud Béziers’ katedraal, on sajandite jooksul kujundanud viljakama pinnase, mis sobib viinamarjasortidele, millest valmistatakse valgeid veine ja mõnda kerget punast veini.

Kliima- ja mullastikutingimuste mitmekesisus võimaldab täielikult ära kasutada viinamarjasortide potentsiaali ning soodustab täidlase ja tummise aroomiga veinide tootmist.

Kaitstud geograafilise tähisega veinide tootmisele on iseloomulik roosa veini suur osakaal, seda toodetakse peaaegu sama palju kui punast veini. Turuväljavaated õhutavad arendama nende meeldivate roosade veinide tootmist.

Biterrois’ piirkonna kommuunides tegeletakse peamiselt viinamarjakasvatusega ning turism ja pidustused (rannad, pärand, Féria de Béziers jne) on hindamatuks abiks niisuguste veinide esiletõstmisel, mis – nagu kaitstud geograafilise tähisega „Coteaux de Béziers“ veinid – on toodetud sooviga, et tuntaks ära nende tootmispiirkond. Suure osa toodangu korrapärane müük välismaistele klientidele (Benelux, Saksamaa, Ühendkuningriik) näitab kaitstud geograafilise tähise „Coteaux de Béziers“ mainet. Viinamarjakasvatajad osalevad ka kohalike pidustuste korraldamises. Pidustused aitavad kujundada ja säilitada mainet ning luua tugeva seose veini ja Biterrois’ piirkonna vahel.

Biterrois’ piirkonna muuseum, mis loodi 1834. aastal, tutvustab Béziers’ ajalugu ja rahvastiku arengut ning annab tunnistust, et Biterrois' piirkond on viinamarjakasvatusega tihedalt seotud. Suur osa ekspositsioonist on pühendatud viinapuudele ja veinile ning piirkonnas elanud tünder- ja pottseppade (amforad võimaldasid vedada veini Rooma ja provintsidesse) elu-olu tutvustamisele.

Seos turismi ja viinamarjakasvatuse vahel on veinide „Coteaux de Béziers“ maine nurgakivi.

Viinamarjakasvatus kujundab Biterrois’ piirkonna arengut, nii oli see minevikus ja on ka tänapäeval.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik

Riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik

Määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse kaitstud geograafilise tähisega veini „Coteaux de Béziers“ valmistamiseks kasutatavate viinamarjade pressimise ning veini valmistamise erandit, hõlmab Hérault’ departemangu järgmiste kommuunide territooriumi 2021. aasta ametlike geograafiliste koodide alusel:

Abeilhan, Adissan, Agde, Agel, Aigne, Aigues-Vives, Les Aires, Alignan-du-Vent, Assignan, Aumes, Autignac, Azillanet, Babeau-Bouldoux, Beaufort, Bédarieux, Berlou, Bessan, Béziers (sektorid AI, AH, AK, AL, AM, AV, AW, AX, AY, AZ, BC, BM, BN, BT, BV ja see osa sektorist BD, mis asub Lirou jõe vasakul kaldal), Boisset, Cabrerolles, Cabrières, Cambon-et-Salvergues, Camplong, Capestang, Cassagnoles, Castanet-le-Haut, Castelnau-de-Guers, La Caunette, Causses-et-Veyran, Caussiniojouls, Caux, Cazedarnes, Cazouls-d'Hérault, Cazouls-lès-Béziers, Cébazan, Cessenon-sur-Orb, Cesseras, Colombières-sur-Orb, Colombiers, Combes, Coulobres, Courniou, Creissan, Cruzy, Espondeilhan, Faugères, Félines-Minervois, Ferrals-les-Montagnes, Ferrières-Poussarou, Florensac, Fontès, Fos, Fouzilhon, Fraisse-sur-Agout, Gabian, Graissessac, Hérépian, Lamalou-les-Bains, Laurens, Lespignan, Lézignan-la-Cèbe, Lieuran-Cabrières, La Livinière, Magalas, Maraussan, Margon, Marseillan, Maureilhan, Minerve, Mons, Montady, Montagnac, Montblanc, Montels, Montesquieu, Montouliers, Murviel-lès-Béziers, Neffiès, Nézignan-l'Évêque, Nissan-lez-Enserune, Nizas, Olargues, Olonzac, Oupia, Pardailhan, Péret, Pézenas, Pézènes-les-Mines, Pierrerue, Pinet, Poilhes, Pomérols, Le Poujol-sur-Orb, Pouzolles, Le Pradal, Prades-sur-Vernazobre, Prémian, Puimisson, Puissalicon, Puisserguier, Quarante, Rieussec, Riols, Roquebrun, Roquessels, Rosis, Roujan, Saint-Chinian, Saint-Étienne-d'Albagnan, Saint-Étienne-Estréchoux, Saint-Geniès-de-Varensal, Saint-Geniès-de-Fontedit, Saint-Gervais-sur-Mare, Saint-Jean-de-Minervois, Saint-Julien, Saint-Martin-de-l'Arçon, Saint-Nazaire-de-Ladarez, Saint-Pons-de-Thomières, Saint-Pons-de-Mauchiens, Saint-Thibéry, Saint-Vincent-d'Olargues, La Salvetat-sur-Agout, Servian (välja arvatud sektor CI), Siran, Le Soulié, Taussac-la-Billière, Thézan-lès-Béziers (sektorite AR ja AS need osad, mis asuvad Orbi jõe paremal kaldal), Tourbes, La Tour-sur-Orb, Usclas-d'Hérault, Vailhan, Valros, Vélieux, Vendres (sektor BR), Verreries-de-Moussans, Vieussan, Villemagne-l'Argentière, Villespassans.

Märgistus

Õigusraamistik

Riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud geograafilist tähist „Coteaux de Béziers“ võib täiendada ühe või mitme viinamarjasordi nimetusega.

Kaitstud geograafilist tähist „Coteaux de Béziers“ võib täiendada väljenditega „primeur“ või „nouveau“.

Kui märge „Kaitstud geograafiline tähis“ on asendatud traditsioonilise märkega „Vin de pays“, paigutatakse märgisele Euroopa Liidu KGT logo.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5c95eaef-900f-4ec5-b542-c3e7389e557b

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.