80.

Kavandatud võrgu- ja infoturvet käsitleva direktiiviga seoses soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjatele järgmist: — muuta artikli 3 lõikes 8 selgemaks ja kindlamaks ettepaneku reguleerimisalasse kuuluvate operaatorite määratlus ning luua ammendav loetelu, mis hõlmab kõiki asjakohaseid sidusrühmi, et tagada julgeolekule kogu ELis täielikult ühtlustatud ja integreeritud lähenemine; — selgitada artikli 1 lõike 2 punktis c, et kavandatud direktiivi kohaldatakse ELi institutsioonide ja asutuste suhtes, ning lisada ettepaneku artikli 1 lõikesse 5 viide määrusele (EÜ) nr 45/2001; — tunnistada ettepaneku horisontaalsemat rolli seoses julgeolekuga, sätestades sõnaselgelt artiklis 1, et seda tuleks kohaldada, piiramata seejuures kehtivaid või tulevasi üksikasjalikumaid eeskirju konkreetsetes valdkondades (näiteks need, mis sätestatakse kavandatavas e-identimist käsitlevas määruses usaldusteenuste pakkujate kohta); — lisada põhjendus, milles selgitatakse vajadust lõimida kavandatud ja ette nähtud isikuandmete kaitse põhimõtted ettepanekus sätestatud mehhanismide kavandamise varajasse etappi ning kaasatud protsesside, menetluste, korralduste, tehnikate ja taristute kogu elutsüklisse, võttes arvesse kavandatud andmekaitsemäärust; — selgitada artikli 3 lõikes 1 mõistet „võrk ja infosüsteem” ja artikli 3 lõikes 4 mõistet „intsident” ning asendada artikli 5 lõikes 2 kohustus kehtestada riski hindamise kava kohustusega luua ja hallata riskijuhtimisraamistikku; — täpsustada artikli 1 lõikes 6, et isikuandmete töötlemine oleks direktiivi 95/46/EÜ artikli 7 punkti e alusel õigustatud niivõrd, kuivõrd see on vajalik kavandatud direktiivi avalikke huve teenivate eesmärkide saavutamiseks. Siiski tuleb tagada vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtete nõuetekohane austamine, nii et hankida ja töödelda võib üksnes andmeid, mida on eesmärgi saavutamiseks väga vaja; — sätestada artiklis 14 tingimused, mille korral nõutakse teatamist, samuti teatise sisu ja vorm, sealhulgas isikuandmete liigid, mis tuleks teatada ja mis mitte, ning millises ulatuses sisaldavad teatis ja selle abidokumendid isikuandmete üksikasju, mida konkreetne julgeolekualane intsident mõjutab (nt IP-aadressid). Arvesse tuleb võtta asjaolu, et võrgu- ja infoturbe valdkonna pädevatel asutustel peaks olema lubatud koguda ja töödelda isikuandmeid julgeolekuga seotud intsidendi raames üksnes juhul, kui see on vältimatult vajalik. Ettepanekus tuleks sätestada ka asjakohased kaitsemeetmed, millega tagataks võrgu- ja infoturbe valdkonna pädevate asutuste töödeldavate andmete piisav kaitse; — selgitada artiklis 14, et intsidentidest teatamist vastavalt artikli 14 lõikele 2 tuleks kohaldada, piiramata rakendatavate andmekaitsealaste õigusaktidega kooskõlas olevaid isikuandmete rikkumisest teatamise kohustusi. Ettepanekus tuleks sätestada võrgu- ja infoturbe valdkonna pädevate asutuste ning andmekaitseasutuste koostöökorra põhiaspektid juhul, kui julgeolekuga seotud intsident hõlmab isikuandmete rikkumist; — muuta artikli 14 lõiget 8 nii, et mikroettevõtjate väljajätmine teatamiskohustuse kohaldamisalast ei kehti nendele ettevõtjatele, kellel on määrav roll infoühiskonna teenuste osutamises, näiteks töödeldava infoliigi (nt biomeerilised andmed või tundlikud andmed) tõttu; — lisada ettepanekusse sätted, millega reguleeritakse isikuandmete edasist edastamist võrgu- ja infoturbe valdkonna pädevatelt asutustelt teistele vastuvõtjatele tagamaks, et i) isikuandmeid avaldatakse üksnes neile vastuvõtjatele, kellepoolne töötlemine on vajalik nende ülesannete täitmiseks kooskõlas asjakohase õigusliku alusega; ii) selline teave piirdub sellega, mis on vajalik nende ülesannete täitmiseks. Arvesse tuleks võtta ka seda, kuidas tagavad eesmärgi piiritlemise põhimõtte järgimise teabevahetusvõrku andmeid esitavad üksused; — täpsustada kavandatud direktiivis sätestatud eesmärkide kohta isikuandmete säilitamise aeg, eelkõige seoses säilitamisega võrgu- ja infoturbe valdkonna pädevates asutustes ja koostöövõrgustiku turvalises taristus; — tuletada võrgu- ja infoturbe valdkonna pädevatele asutustele meelde nende kohustust esitada andmesubjektidele asjakohane teave isikuandmete töötlemise kohta, avaldades näiteks oma veebilehel privaatsuspoliitika; — lisada säte seoses turbetasemega, mida võrgu- ja infoturbe valdkonna pädevad asutused peavad kogutud, töödeldud ja vahetatud teabe suhtes järgima. Kindlasti tuleks seoses isikuandmete kaitsega võrgu- ja infoturbe valdkonna pädevates asutustes lisada viide direktiivi 95/46/EÜ artikli 17 turvanõuetele; — selgitada artikli 9 lõikes 2, et kriteeriumid liikmesriikide osalemiseks turvalises teabevahetussüsteemis peaksid tagama selle, et kõik teabevahetussüsteemides osalejad tagavad kõikides töötlemisetappides julgeoleku ja küberturbe kõrge taseme. Sellised kriteeriumid peaksid hõlmama asjakohaseid konfidentsiaalsus- ja turvameetmeid kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ artiklitega 16 ja 17 ning määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklitega 21 ja 22. Selliste kriteeriumide siduvus komisjonile tuleks selgelt sõnastada seoses komisjoni osalemisega vastutava töötlejana turvalises teabevahetussüsteemis; — kirjeldada artiklis 9, millised on komisjoni ja liikmesriikide ülesanded ja kohustused turvalise teabevahetussüsteemi loomisel, toimimisel ja haldamisel, ning sätestada, et süsteem tuleks kavandada kooskõlas lõimitud isikuandmete kaitse ja turvalisuse ning ette nähtud isikuandmete kaitse põhimõtetega; — lisada artiklisse 13, et isikuandmete mis tahes edastamine vastuvõtjatele, kes asuvad ELi-välistes riikides, peaks toimuma kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ artiklitega 25 ja 26 ning määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 9.